KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2094,

annettu 28 päivänä lokakuuta 2022,

tietokokonaisuuksien teknisten tietojen täsmentämisestä, teknisten mallien vahvistamisesta tietojen toimittamista varten ja otantatutkimuksen järjestämisestä laadittavia laaturaportteja koskevien yksityiskohtaisten järjestelyjen ja raporttien sisällön täsmentämisestä kulutuksen aihealueella Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1700 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisten puitteiden vahvistamisesta otannalla kerättyihin yksilötason tietoihin perustuville henkilöitä ja kotitalouksia koskeville Euroopan tilastoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 808/2004, (EY) N:o 452/2008 ja (EY) N:o 1338/2008 muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2003 sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 kumoamisesta 10 päivänä lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1700 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan ja 13 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Komission olisi täsmennettävä tietokokonaisuuden tekniset tiedot, tietojen toimittamisessa käytettävät tekniset mallit sekä laaturaportteja koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt ja niiden sisältö, jotta voidaan varmistaa kulutuksen aihealuetta koskevan otantatutkimuksen, jota kutsutaan ’kulutustutkimukseksi’, täsmällinen toteutus.

(2) Kulutustutkimus on keskeinen väline, jota käytetään määritettäessä painotuksia merkittäville makrotaloudellisille indikaattoreille, kuten inflaatiota mittaaville kuluttajahintaindekseille ja yhdenmukaistetuille kuluttajahintaindekseille, sekä kansantalouden tilinpidossa. Tutkimuksista saadaan yksityiskohtaisia tietoja yksityisten kotitalouksien kulutuksen kokonaismenoista käyttäen apuna kotitalouksien ominaispiirteitä, kuten tuloja, asumista ja monia muita demografisia ja sosioekonomisia ominaispiirteitä. Näin ollen ne antavat tietoa kotitalouksien ja yksityishenkilöiden taloudellisista ja sosiaalisista elinoloista jäsenvaltioissa. Lisäksi kulutustutkimuksesta saatuja tietoja käytetään EU:n tasolla kuluttajansuojapolitiikan yhteydessä.

(3) Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (2) peräänkuulutetaan kestävää kuluttajapolitiikkaa, joka auttaa kuluttajia tekemään valveutuneita valintoja ja ottamaan aktiivisen roolin ekologisessa siirtymässä. Lisäksi vihreän kehityksen ohjelmalla pyritään varmistamaan oikeudenmukaiset ja osallistavat siirtymät kiinnittäen asianmukaista huomiota sosiaalisiin huolenaiheisiin ja tulonjakovaikutuksiin. Pellolta pöytään -strategian (3) tavoitteena on myös edistää kestävää elintarvikkeiden kulutusta ja helpottaa siirtymistä terveellisiin ja kestäväpohjaisiin ruokavalioihin. Lisäksi EU:n syöväntorjuntasuunnitelmalla (4) edistetään terveellisiä elintarvikkeita tiettyjen syöpäriskien torjumiseksi.

(4) Kulutusmenoja koskevien kansallisten tilastojen kansainvälinen vertailukelpoisuus edellyttää sellaisten tilastollisten alueyksikkö-, koulutus-, ammatti- ja toimialaluokitusten käyttöä, jotka ovat yhteensopivia NUTS (5)-, ISCED (6)-, ISCO (7)- ja NACE (8)-luokitusten kanssa. Lisäksi kotitalouksien yksilöllisten kulutusmenojen luokittelemiseksi ja analysoimiseksi niiden käyttötarkoituksen mukaan on käytettävä yksilöllisen kulutuksen käyttötarkoituksen mukaista luokitusta, jäljempänä ’COICOP’ (9).

(5) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (10) 7 artiklalla perustetun Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla Kohde Tässä asetuksessa täsmennetään tietokokonaisuuksien tekniset tiedot, vahvistetaan tekniset mallit, joiden avulla jäsenvaltiot toimittavat tiedot komissiolle (Eurostat), sekä täsmennetään laaturaporttien toimittamista koskevat järjestelyt ja niiden sisältö kulutuksen aihealueella.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1) ’viiteajanjaksolla’ ajanjaksoa, johon tietty tieto liittyy; 2) ’kuluvalla kalenterivuodella’ kalenterivuotta, jona haastattelu tehdään; 3) ’otoshenkilöllä’ yksityisen kotitalouden jäsentä, joka on vähintään 16-vuotias kuluvan kalenterivuoden 1 päivänä tammikuuta; 4) ’otoskotitaloudella’ yksityistä kotitaloutta, johon kuuluu vähintään yksi otoshenkilö; 5) ’iällä’ henkilön ikää täysinä vuosina kuluvan kalenterivuoden 1 päivänä tammikuuta; 6) ’viitehenkilöllä’ kotitalouden jäsentä, joka on vähintään 16-vuotias ja jonka osuus kotitalouden kokonaistuloista on suurin; 7) ’keruuyksiköllä’ tiettyjä ominaisuuksia omaavaa kotitaloutta tai henkilöä, johon kerätyt tiedot liittyvät; 8) ’kotitalousvastaajalla’ otoshenkilöä, jolta kotitaloustason tiedot kerätään; 9) ’päiväkirjalla’ (sähköistä tai paperilla olevaa) mallia, johon kotitaloudet ja/tai kotitalouden jäsenet kirjaavat kaikki päivittäiseen kulutukseen ja/tai menoihin liittyvät erät; 10) ’kirjauskaudella’ ajanjaksoa, jonka aikana kotitalous ja/tai yksityishenkilö ylläpitää päiväkirjaa kulutusmenoista.

3 artikla Tilastokäsitteet ja muuttujien kuvaukset Jäsenvaltioiden on käytettävä liitteessä I vahvistettuja tilastokäsitteitä. Muuttujien tekniset ominaispiirteet vahvistetaan liitteessä II ja niitä ovat a) muuttujan tunnus, b) muuttujan nimi, c) tietosisällön kuvaus ja koodi, d) keruuyksikkö, e) viiteajanjakso.

4 artikla Tilastollisten perusjoukkojen ja havaintoyksiköiden ominaispiirteet ja vastaajia koskevat säännöt 1. Kulutuksen aihealueen kohdeperusjoukko ovat yksityiset kotitaloudet ja kaikki ne henkilöt, jotka muodostavat kyseiset kotitaloudet, jäsenvaltion alueella. 2. Kotitalous- ja yksilötason tiedot on kerättävä tai koottava kaikista kotitalouden jäsenistä, kuten liitteessä II täsmennetään. 3. Sijaishaastattelut ovat sallittuja.

5 artikla Viiteajanjaksot 1. Viiteajanjakso on yksi kalenterivuosi. 2. Kulutusmenojen viiteajanjakso on kuluva kalenterivuosi. Jos kulutusmenoja koskevat tiedot kerätään takautuvasti eli osittain edellisen vuoden osalta, niitä pidetään hyvänä indikaattorina kuluvalle vuodelle. 3. Tulojen osalta viiteajanjakso on kuluva kalenterivuosi, lukuun ottamatta kotitalouden tämänhetkisiä nettokuukausituloja, joiden osalta viiteajanjakso on kuluva kuukausi. 4. Muiden kuin kulutusmeno- ja tulomuuttujien viiteajanjaksot täsmennetään liitteessä II.

6 artikla Otoksen yksityiskohtaiset ominaispiirteet 1. Kirjauskauden on oltava vähintään seitsemän päivää. Se voi kestää enintään yhden kuukauden, ellei ole käytetty innovatiivisia tiedonkeruumenetelmiä. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja vain siinä määrin kuin se on tarpeen, sallitaan yli kuukauden pituinen kirjauskausi. 2. Otoskotitalouksien tai -henkilöiden kirjauskaudet on porrastettava viiteajanjakson ajalle, jotta voidaan tasata koko otoksen osalta kausivaihtelujen ja muiden ajallisten vaihtelujen vaikutusta. Tämä tehdään jakamalla otos useisiin aliotoksiin ja jakamalla nämä aliotokset kirjauskauden osalta tasaisesti viiteajanjaksolle. 3. Otoskotitalouteen tai -henkilöön on yritettävä ottaa yhteyttä vähintään kolme kertaa ennen kuin se jätetään pois tutkimuksesta, paitsi jos a) osoitetta ei voitu paikantaa, b) osoite oli muu kuin asuinrakennus tai se ei ollut käytössä, c) kotitaloutta tai henkilöä ei löytynyt osoitteesta, d) kotitalous tai henkilö ei pystynyt vastaamaan (myös vamman vuoksi), e) kotitalous tai henkilö kieltäytyi ehdottomasti yhteistyöstä, f) olosuhteet vaaransivat haastattelijan turvallisuuden. 4. Otoskotitalouksien tai -henkilöiden hallittu korvaaminen sallitaan, jos ilmenee jokin 3 kohdan a–f alakohdassa luetelluista tilanteista tai jos otoskotitaloutta tai -henkilöä ei ole tavoitettu kolmen yrityksen jälkeen. 5. On noudatettava menettelyjä, joilla varmistetaan, että korvaamisprosessi on hallittu siinä määrin kuin se on mahdollista. Tällaisiin menettelyihin on kuuluttava sellaisen mallin käyttö, jolla varmistetaan, että korvaamiseen valitut kotitaloudet ja henkilöt vastaavat merkittäviltä ominaisuuksiltaan korvattavia kotitalouksia ja henkilöitä. 6. Korvaavien otoskotitalouksien tai -henkilöiden joukko on määritettävä ennen tiedonkeruuta. Korvaaminen mainittuun joukkoon kuulumattomilla kotitalouksilla tai henkilöillä ei ole sallittua. 7. Pienet kansallisen alueen osat, joiden osuus kansallisesta väestöstä on enintään kaksi prosenttia, voidaan jättää kulutustutkimuksen ulkopuolelle.

7 artikla Tiedonkeruukaudet ja -menetelmät 1. Kyselytutkimuksen tärkeimmät välineet, joilla kerätään suoraan tietoja vastaajilta, ovat yksi tai useampi haastattelu (kotitalouksien ja/tai henkilöiden haastattelut) ja kotitalouksien ja/tai henkilöiden päivittäin kulutusmenoistaan pitämä(t) päiväkirja(t). Epäsäännöllisten kulutusmenojen osalta tietoja voidaan kerätä myös takautuvasti enintään 12 kuukaudelta ennen haastattelua. Tiedonkeruussa voidaan käyttää älykkäitä välineitä ja lähteitä sekä rekistereitä tai muita menetelmiä. 2. Vastaajien suoraan toimittamat tiedot on kerättävä paperia ja kynää käyttäen, tietokoneavusteisilla menetelmillä, mukaan lukien tietokoneavusteiset henkilökohtaiset haastattelut, tietokoneavusteiset puhelinhaastattelut, itse tietokoneella täytettävät haastattelut, tietokoneavusteiset verkkohaastattelut, myös tableteilla ja älypuhelimilla, sekä natiiveilla älypuhelinsovelluksilla. 3. Haastattelun ajankohdan on oltava mahdollisimman lähellä päiväkirjan kirjauskautta.

8 artikla Tietojen muokkausta, imputointia, painotuksia ja estimointia koskevat yhteiset standardit 1. Tietoja on tarvittaessa imputoitava, mallinnettava tai painotettava. 2. Jos vastaamatta jättäminen johtaa tietojen puuttumiseen siltä osin kuin on kyse vuotuisista nettotuloista yhteensä kaikista lähteistä, mukaan lukien muut kuin rahamääräiset komponentit kotitalous- tai henkilötasolla, on käytettävä asianmukaisia tilastollisia painotus- tai imputointimenetelmiä. 3. Jos vastaamatta jättäminen johtaa tietojen puuttumiseen tulojen osatekijöitä koskevien muuttujien osalta, mukaan lukien luontoismuotoiset tulot palkattomasta toiminnasta kotitalous- tai henkilötasolla, on käytettävä asianmukaisia tilastollisia imputointimenetelmiä. 4. Laskennallisen vuokran arvioimiseksi käytetään kahta menetelmää kansallisten vuokra-asuntomarkkinoiden koon ja rakenteen mukaan: joko ositusmenetelmää tai itsearviointimenetelmää. Etusijalle on asetettava todellisiin vuokriin perustuva ositusmenetelmä (joko ekstrapoloimalla suoraan tai ekonometrisen regression avulla). Jos riittävän suuria vuokramarkkinoita ei ole, on käytettävä itsearviointimenetelmää. 5. Tietojen käsittelyyn käytetyn menetelmän on säilytettävä muuttujien välinen vaihtelu ja korrelaatio. On mieluummin käytettävä menetelmiä, joissa imputoituihin arvoihin lisätään ”virhekomponentti” kuin menetelmiä, joissa imputoidaan ainoastaan ennustettu arvo. 6. On mieluummin käytettävä menetelmiä, jotka perustuvat korrelaatiorakenteeseen (tai muuttujien yhteisvaihtelun muihin piirteisiin), kuin käyttää pelkkiin reunajakaumiin tai yhteen muuttujaan perustuvaa menetelmää.

9 artikla Tietojen toimittamista koskevat mallit 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava mikroaineistot, jotka täyttävät liitteessä II täsmennetyt muuttujien ominaispiirteet, sähköisessä muodossa komissiolle (Eurostat) asetuksen (EU) 2019/1700 11 artiklan ja sen liitteen V mukaisesti. Rahamääräiset kulutusmenot on toimitettava COICOP:n 5-numerotasolla; oma kulutus ja rajatylittävät kulutusmenot on toimitettava COICOP:n 2-numerotasolla. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostat) ennakkotarkastetut tiedot mikroaineistotiedostoina, mukaan lukien asianomaiset painot, käyttäen komission (Eurostat) täsmentämiä tilasto- ja metatiedon vaihtoa koskevia standardeja sekä keskitettyä vastaanottopistettä.

10 artikla Laaturaportti 1. Jäsenvaltioiden laaturaporttien on oltava asetuksen (EU) 2019/1700 13 artiklassa ja laaturaportteja koskevien järjestelyiden ja laaturaporttien sisällön vahvistamisesta annetussa asetuksessa (EU) 2019/2180 (11) vahvistettujen vaatimusten ja tämän asetuksen liitteessä III lueteltujen vaatimusten mukaisia. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä asetuksessa edellytetyt laatuun liittyvät viitemetatiedot komissiolle (Eurostat) tilasto- ja metatiedon vaihtoa koskevien standardien mukaisesti. Niiden on lähetettävä metatiedot keskitetyn vastaanottopisteen kautta, jotta komissio (Estat) voi hakea tiedot sähköisesti.

11 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 28 päivänä lokakuuta 2022. Komission puolesta Puheenjohtaja Ursula VON DER LEYEN

(1) EUVL L 261 I, 14.10.2019, s. 1.

(2) COM(2019) 640.

(3) COM(2020) 381.

(4) COM(2021) 44.

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).

(6) Kansainvälinen koulutusluokitus 2011, http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/international-standard-classification-of-education-isced-2011-en.pdf (saatavilla englanniksi, ranskaksi ja espanjaksi).

(7) Komission suositus 2009/824/EY, annettu 29 päivänä lokakuuta 2009, kansainvälisen ammattiluokituksen (ISCO-08) käytöstä (EUVL L 292, 10.11.2009, s. 31).

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

(9) YK:n kansainvälinen yksilöllisen kulutuksen käyttötarkoituksen mukainen luokitus (COICOP) 2018, https://unstats.un.org/unsd/classifications/business-trade/desc/COICOP_english/COICOP_2018_-_pre-edited_white_cover_version_-_2018-12-26.pdf (saatavilla vain englanniksi).

(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164).

(11) EUVL L 330, 20.12.2019, s. 8.