Komission päätös,

tehty 28 päivänä maaliskuuta 2001,

valtiontuesta, jonka Saksa aikoo myöntää Stahlunternehmen BRE.M.A Warmwalzwerk GmbH & Co. KG -yritykselle

(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 971)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2002/81/EHTY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 4 artiklan c kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan yhdessä pöytäkirjan 14 kanssa,

ottaa huomioon yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2496/96/EHTY(1) ja erityisesti sen 6 artiklan 5 kohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(2) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

(1) Saksa on ilmoittanut komissiolle päätöksen N:o 2496/96/EHTY, jäljempänä "terästukisäännöt", mukaisesti 18 päivänä tammikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä aikomuksestaan myöntää tukea eräälle Stahlwerke Bremen GmbH:lle kuuluvalle yritykselle, josta on sittemmin tullut oikeudellisesti riippumaton yritys nimeltä BRE.M.A Warmwalzwerk GmbH & Co. KG, jäljempänä "Brema". Tuen määräksi ilmoitettiin 1,214 miljoonaa Saksan markkaa (622564 euroa) ja se vastasi 15:tä prosenttia eräästä 8,09 miljoonan Saksan markan (4,14 miljoonan euron) investoinnista.

(2) Komissio ilmoitti Saksalle 5 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa edellä mainittua tukea koskeva terästukisääntöjen 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu menettely.

(3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Siinä komissio on pyytänyt kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa päätöksestä.

(4) Saksa on toimittanut huomautuksensa 31 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. UK Steel Association, edunsaajana oleva yritys Brema ja Stahlwerke Bremen GmbH:n emoyhtiö Sidmar ovat myös toimittaneet huomautuksensa menettelyn mukaisesti. Komissio on lähettänyt huomautukset edelleen Saksalle 22 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. Saksa on esittänyt 19 päivänä tammikuuta päivätyllä kirjeellä niitä koskevat huomautuksensa.

II KUVAUS TUESTA

(5) Bremasta tuli tammikuussa 2000 oikeudellisesti riippumaton yritys, ja se irtautui tällöin Stahlwerke Bremen GmbH:sta, josta tuli sen emoyhtiö. Viimeksi mainittu on puolestaan Sidmarin omistuksessa ja osa luxemburgilaista Arbed-konsernia. Brema on EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluva terästeollisuusyritys, joka tuottaa lähinnä kuumavalssattua levyä. Sen kuumavalssaamon vuosituotanto on 3,12 miljoonaa tonnia. Kuumavalssausprosessin laattateelmät kuumennetaan askelpalkkiuunissa. Saksan ilmoituksen mukaan 27 vuotta vanhan uunin ohjausjärjestelmä perustuu ajat sitten vanhentuneeseen tekniikkaan. Siksi sen nykyaikaistaminen on tarpeen.

(6) Uunin nykyaikaistaminen edellyttää 3,91 miljoonan Saksan markan (2 miljoonan euron) investointia. Brema päätti kuitenkin pelkän välttämättömän nykyaikaistamisen sijaan energiansäästöjen aikaansaamiseksi rakentaa uudelleen koko askelpalkkiuunin ohjaus- ja toimintajärjestelmän. Lisäinvestoinnit olivat 8,09 miljoonaa Saksan markkaa, joten investointien kokonaismäärä kohosi 12 miljoonaan Saksan markkaan (6,15 miljoonaan euroon). Saksan käsityksen mukaan lisäinvestointi on ympäristötukikelpoinen energiaa säästävien ja hiilidioksidipäästöjä vähentävien vaikutustensa vuoksi.

(7) Ohjaus- ja toimintajärjestelmän uudelleenrakentaminen säästää energiaa kaikkiaan 6 prosenttia, mikä vastaa 11,7 miljoonaa Nm:ä3 maakaasua vuodessa. Hiilidioksidipäästöt vähenevät noin 21000 tonnia vuodessa. Jos vain välttämätön nykyaikaistaminen toteutettaisiin, kaasua säästyisi 3,3 miljoonaa Nm3 ja hiilidioksidipäästöt vähenisivät noin 6000 tonnia vuodessa. Yhtiön päätöksen mukainen askelpalkkiuunin ohjaus- ja toimintajärjestelmän täydellinen uusiminen johtaa siten energiansäästöihin, jotka vastaavat 8,4 miljoonaa Nm:ä3 maakaasua, ja vähentää edelleen hiilidioksidipäästöjä 15000 tonnia vuodessa.

(8) Maakaasun kulutusta 8,4 miljoonaa Nm3 vähentävät energian lisäsäästöt supistavat suoraan yrityksen kuluja 1,58 miljoonaa Saksan markkaa vuodessa. Lisäksi on odotettavissa muita välillisiä kustannussäästöjä, jotka investointi aiheuttaa lisäämällä yrityksen tehokkuutta, kapasiteettia ja tuottavuutta.

(9) Prosessin tehostumisen ansiosta henkilöstön määrää voidaan supistaa viidellä, mikä vastaa 432800 Saksan markan kustannussäästöä vuodessa.

(10) Lisäksi valssaamon kapasiteetti lisääntyy hieman eli 550 tonnia vuodessa, mikä kasvattaa vuosituottoa 58000 Saksan markalla.

(11) Lisäinvestoinnin ansiosta säästyy näin ollen vuodessa 2,07 miljoonaa Saksan markkaa.

III SAKSAN HUOMAUTUKSET

(12) Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Saksa on vahvistanut jo alustavan tutkinnan aikana esittämänsä kannan. Sen mukaan investointi on tukikelpoinen, koska yritys ei alkuvaiheen suurten kustannusten vuoksi voisi ajatella toteuttavansa sitä ilman tukea. Yrityksen investointipäätöksen kannalta ei ole ratkaisevaa, että investointiin käytetty pääoma alkaa tuottaa voittoa neljän vuoden kuluttua, vaikka sen poistoaika on 12,5 vuotta. Ympäristönsuojelun taso paranee investoinnin vuoksi merkittävästi enemmän, koska hiilidioksidipäästöt pienenevät 8,4 miljoonaa Nm3 maakaasua vastaavien energian vuosittaisten lisäsäästöjen ansiosta vielä 15000 tonnia, kun jo alkuperäinen investointi vähentää päästöjä 6000 tonnia.

IV ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(13) Tuensaaja Brema ja sen emoyhtiö Sidmar ovat investoinnin ympäristönsuojelullisiin näkökohtiin perustuvasta tukikelpoisuudesta samaa mieltä kuin Saksa.

(14) UK Steel Association taas esittää samat epäilykset kuin komissio, ja pitää tärkeänä valvoa valtiontukien perusteita. Tekniikan uusin kehitys huomioon ottaen kaikkien uusien investointien välilliset vaikutukset ympäristöön ovat myönteiset. Siksi tavanomaisille tuotantoon vaikuttaville investoinneille on houkuttelevaa esittää ympäristönsuojelullisia syitä, jotta niihin voitaisiin myöntää valtiontukea.

V TUEN ARVIOINTI

1. Oikeusperusta

(15) Brema on EHTY:n perustamissopimuksen 80 artiklassa tarkoitettu yritys ja siksi siihen sovelletaan terästukisääntöjä. Saksan ilmoittama toimenpide on terästukisääntöjen 1 artiklassa tarkoitettua tukea. Terästukisääntöjen 3 artiklan mukaisesti teräsalalla toimivalle yhtiölle tarkoitettuja ympäristönsuojelutukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, jos ne ovat ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa(4), jäljempänä "yhteisön suuntaviivat", annettujen sääntöjen mukaisia sekä terästukisääntöjen liitteessä annettujen perusteiden mukaisia.

(16) Yhteisön suuntaviivojen (3.2.1 kohta) mukaisesti tuet, jotka on myönnetty näennäisesti ympäristönsuojelutarkoituksiin mutta joilla tuetaan itse asiassa yleisiä investointeja, eivät kuulu yhteisön suuntaviivojen soveltamisalaan. Tukikelpoisia ovat vain ympäristönsuojelullisten tavoitteiden toteuttamiseksi välttämättömät lisäkustannukset. Lisäksi sovelletaan seuraavia sääntöjä.

(17) Tuet investointeihin, joiden ansiosta on tarkoitus saavuttaa korkeampi ympäristönsuojelun taso, ovat sallittuja enintään 30 prosenttiin saakka tukikelpoisista kustannuksista. Tukien määrän on oltava niillä saavutettuun ympäristönsuojelun paranemiseen ja tämän vuoksi tarvittaviin investointeihin nähden kohtuullinen (yhteisön suuntaviivojen 3.2.3. kohdan B jakso).

(18) Energian säästämiseen tarkoitettuja tukia kohdellaan kuin ympäristönsuojelutukia, jos niillä saavutetaan merkittävää ympäristöhyötyä ja tuet ovat sijoittajan saavuttamien kustannussäästöjen vuoksi välttämättömiä (yhteisön suuntaviivojen 3.2 kohta).

(19) Terästukisääntöjen liitteen mukaan tukiin, joilla yrityksiä on tarkoitus rohkaista parantamaan merkittävästi ympäristönsuojelua (silloin, kun pakollisia ympäristönormeja ei ole, ja myös silloin, kun investoinneilla on tarkoitus parantaa ympäristönsuojelun tasoa), sovelletaan seuraavia säännöksiä.

(20) Komissio tekee selvityksen olemassa olevan laitoksen tai laitteiden korvaamisesta tehdyn päätöksen taloudellisesta ja ympäristöä koskevasta taustasta. Uudet investoinnit, joka olisi toteutettu joka tapauksessa taloudellisista syistä tai laitoksen iän perusteella (käyttöajasta jäljellä alle 25 prosenttia), eivät ole tukikelpoisia.

(21) Investoijan on osoitettava, että korkeammista ympäristönormeista on tehty selvä päätös, jonka vuoksi lisäinvestoinnit olivat tarpeen, toisin sanoen, että laissa asetetut vaatimukset olisi mahdollista täyttää kustannuksiltaan halvemmalla ratkaisulla.

(22) Kaikki alhaisempien tuotantokustannusten ansiosta saavutettavat edut vähennetään tuen määrästä.

2. Tarkasteltavana oleva asia

(23) Saksan ilmoitus ei koske tukia alkuinvestointeihin, joilla korvattaisiin olemassa olevia laitteita. Ilmoitus koskee vain tukia lisäinvestointeihin, joilla supistetaan energian kulutusta ja vähennetään näin hiilidioksidipäästöjä. Näiden investointien tukiosuus on siksi Saksan käsityksen mukaan 30 prosenttia, vaikka Saksa on rajannut avustuksen 15 prosenttiin.

(24) Energian säästämiseksi toteutettaviin investointeihin myönnettäviä tukia arvioidaan kuten muihinkin ympäristönsuojelun parantamiseen tähtääviin investointeihin tarkoitettuja tukia. Esitettyjen tätä asiaa koskevien säännösten perusteella komission on varmistettava, että kaikki investointien vuoksi alenevista tuotantokustannuksista saatavat edut vähennetään tukikelpoisista kustannuksista. Tällä tavoin tuetaan vain sellaisia investointeja, jotka parantavat yksinomaan ympäristönsuojelua. Siksi on otettava huomioon taloudelliset edut, joita yritykselle koituu investointiin kuuluvien laitteiden käyttöajan kuluessa.

(25) Laitteet, jotka tarkasteltavana olevassa tapauksessa korvataan osittain, ovat korvausajankohtana vähintään 27 vuotta vanhoja. Siksi olisi mahdollista olettaa, että myös uusia laitteita voitaisiin käyttää yhtä kauan. Mutta jos käyttöikää ei ole mahdollista suoraan määritellä, komissio voi tasaisena jatkuvan teknologian kehityksen vuoksi pitää useissa tapauksissa lähtökohtanaan yrityksen kirjanpidossa sovellettavaa tavanomaista poistoaikaa. Se voi toimia näin, jos poistoaika on riittävän pitkä sen varmistamiseksi, että kaikki yritykselle investoinnin ansiosta tulevat taloudelliset edut tulevat laskelmissa vähennetyiksi. Tarkasteltavana olevassa asiassa poistoaika on 12,5 vuotta. Vaikka todellinen käyttöaika on mahdollisesti yli kaksinkertainen edellä mainittuun poistoaikaan verrattuna, se voidaan katsoa riittävän pitkäksi ja komissio voi pitää sitä laitteiden käyttöaikana.

(26) Komissio ei tosin voi hyväksyä Saksan sekä Breman ja Sidmarin esittämiä väitteitä, että tuki olisi korkeiden investointikustannusten vuoksi tarpeen. Sellainen peruste ei takaa terästukisääntöjen ja yhteisön suuntaviivojen säännösten noudattamista.

(27) Saksan toimittamien tietojen mukaan yritykselle syntyy kyseisten investointien ansiosta säästöjä paitsi energiankulutuksen vähenemisestä, myös tuotantoprosessin järkiperäistämisestä. Säästöjen kokonaismäärä on noin 2,07 miljoonaa Saksan markkaa vuodessa. Näiden säästöjen ansiosta 8,09 miljoonan Saksan markan lisäinvestoinnit saadaan takaisin neljässä vuodessa. Vaikka investoinneilla on huomattavia myönteisiä vaikutuksia ympäristönsuojeluun, komissio ei voi sijoittajan saamien kustannussäästöjen vuoksi hyväksyä väitettä tuen välttämättömyydestä.

VI PÄÄTELMÄT

(28) Koska kaikki tuotantokustannusten pienenemisestä koituvat edut on vähennettävä tukitasosta ja säästöt sekä niiden ansiosta saadut lisätuotot muuttavat tilanteen neljän vuoden kuluttua investoinnista voitolliseksi, ilmoitetut investoinnit eivät ole terästukisääntöjen eivätkä yhteisön suuntaviivojen mukaisesti tukikelpoisia. Saksan ilmoittamat 1,214 miljoonan Saksan markan tuet 8,09 miljoonan Saksan markan investointeihin eivät näin ollen sovellu yhteismarkkinoille,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saksan 1,214 miljoonan Saksan markan (622564 euron) valtiontuki BRE.M.A Warmwalzwerk GmbH & Co. KG:lle ei sovellu yhteismarkkinoille.

Tämän vuoksi tätä tukea ei saa myöntää.

2 artikla

Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liitotasavallalle.

Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 2001.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL L 338, 28.12.1996, s. 42.

(2) EYVL C 310, 28.10.2000, s. 11.

(3) Katso alaviite 2.

(4) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3.