ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Neuvoston asetus (EHTY, ETY, Euratom) N:o 2764/79, annettu 6 päivänä joulukuuta 1979, edunsaajaryhmien, korvausten antamista koskevien edellytysten ja sellaisten korvausmäärien määrittämisestä, jotka voidaan myöntää keskeytyksettä tai vuorotyössä tehtäviään hoitaville virkamiehille, annetun asetuksen (EHTY, ETY, Euratom) N:o 300/76 muuttamisesta



Virallinen lehti nro L 315 , 11/12/1979 s. 0001 - 0001

Suomenk. erityispainos Alue 1 Nide 1 s. 0146

Kreikank. erityispainos: Luku 01 Nide 2 s. 0125

Ruotsink. erityispainos Alue 1 Nide 1 s. 0146

Espanjank. erityispainos: Luku 01 Nide 3 s. 0015

Portugalink. erityispainos: Luku 01 Nide 3 s. 0015



NEUVOSTON ASETUS (EHTY, ETY, EURATOM) N:o 2764/79, annettu 6 päivänä joulukuuta 1979, edunsaajaryhmien, korvausten antamista koskevien edellytysten ja sellaisten korvausmäärien määrittämisestä, jotka voidaan myöntää keskeytyksettä tai vuorotyössä tehtäviään hoitaville virkamiehille, annetun asetuksen (EHTY, ETY, Euratom) N:o 300/76 muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot, jotka on vahvistettu asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 () ja muutettu viimeksi asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 3085/78 (), ja erityisesti mainittujen henkilöstösääntöjen 56 a artiklan toisen alakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt saatuaan henkilöstösääntökomitean lausunnon, sekä katsoo, että neuvoston tehtävänä on henkilöstösääntökomitean lausunnon jälkeen tehdystä komission ehdotuksesta päättää edunsaajaryhmistä, korvausten antamista koskevista ehdoista ja sellaisten korvausmäärien vahvistamisesta, jotka voidaan myöntää keskeytyksettä tai vuorotyössä tehtäviään hoitaville virkamiehille, ja myös tiettyjen teleksipalveluyksikköjen henkilöstö hoitaa henkilöstösääntöjen 56 artiklan mukaisesti tehtäviään keskeytyksettä tai vuorotyössä; tämän vuoksi olisi muutettava asetus (EHTY, ETY, Euratom) N:o 300/76 (), ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (EHTY, ETY, Euratom) N:o 300/76 1 artiklan 1 kohdan luetelmakohtien edellä ensimmäisen alakohdan osa seuraavasti: "1. Yhteisen tutkimuskeskuksen laitoksessa tai sen välillisessä toiminnassa tehtäviään hoitavalla, tutkimus- ja investointimäärärahoista palkatulla virkamiehellä taikka tietojenkäsittelykeskuksessa, turvallisuusyksikössä tai teleksipalveluyksikössä toimivalla, toimintamäärärahoista palkatulla virkamiehellä, joka hoitaa tehtäviään keskeytyksettä tai vuorotyössä virkamiesten henkilöstösääntöjen 56 a artiklan mukaisesti, on oikeus korvaukseen seuraavasti:" 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1980. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 1979. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja L. PRETI () EYVL N:o L 56, 4.3.1968, s. 1 () EYVL N:o L 369, 29.12.1978, s. 6 () EYVL N:o L 38, 13.2.1976, s. 1
Neuvoston asetus (ETY) N:o 2916/79, annettu 20 päivänä joulukuuta 1979, naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 805/68 muuttamisesta



Virallinen lehti nro L 329 , 24/12/1979 s. 0015 - 0015

Kreikank. erityispainos: Luku 03 Nide 27 s. 0139

Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 17 s. 0061

Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 17 s. 0061

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 11 s. 0170

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 11 s. 0170



NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 2916/79, annettu 20 päivänä joulukuuta 1979, naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 805/68 muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ja katsoo, että tiettyjen kolmansien maiden kanssa käydyssä kirjeenvaihdossa yhteisö on sitoutunut siihen, että yhteisen tullitariffin 02.01 A II b alanimikkeeseen kuuluvaan jäädytettyyn naudanlihaan voidaan hakemuksesta soveltaa ennakolta vahvistettua maksua; tämän vuoksi naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 425/77 (), 16 artiklaa olisi muutettava, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (ETY) N:o 805/68 16 artikla seuraavasti: "16 artikla 1. Kannettava maksu on tuontipäivänä sovellettava maksu. 2. Kuitenkin lupahakemuksen jättöpäivänä sovellettavaa maksua sovelletaan samassa yhteydessä hakemuksesta seuraavien tuotteiden tuontiin: P yhteisen tullitariffin 02.01 A II a alanimikkeeseen kuuluvat sellaisista kolmansista maista peräisin ja lähtöisin olevat tuotteet, joilla on yhteisön kanssa tätä asiaa koskeva sopimus merimatkan pituuden vuoksi ja riittävät takuut, P yhteisen tullitariffin 02.01 A II b alanimikkeeseen kuuluvat sellaisista kolmansista maista peräisin ja lähtöisin olevat tuotteet, joilla on yhteisön kanssa tätä asiaa koskeva sopimus ja riittävät takuut. 3. Jos yhteisön markkinat häiriintyvät tai ovat vaarassa häiriintyä 2 kohdan soveltamisen vuoksi, voidaan päättää 27 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, että tätä kohtaa ei sovelleta ehdottomasti tarvittavana määräaikana. 4. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 27 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen." 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan ensimmäisenä päivänä tammikuuta 1980. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 1979. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja J. TUNNEY ()() () EYVL N:o L 148, 28.6.1968, s. 24 () EYVL N:o L 61, 5.3.1977, s. 1
KOMISSION ASETUS (ETY) N:o 3041/79, annettu 21 päivänä joulukuuta 1979, tiettyjen humalan varmentamiselle vahvistettujen määräaikojen lykkäämisestä



Virallinen lehti nro L 343 , 31/12/1979 s. 0004 - 0004

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 11 s. 0189

Kreikank. erityispainos: Luku 03 Nide 27 s. 0181

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 11 s. 0189



KOMISSION ASETUS (ETY) N:o 3041/79, annettu 21 päivänä joulukuuta 1979, tiettyjen humalan varmentamiselle vahvistettujen määräaikojen lykkäämisestä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon humala-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1696/71 (), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 235/79 (), ottaa huomioon humalan varmentamisesta 19 päivänä heinäkuuta 1977 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1784/77 (), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2225/79 (), ja erityisesti sen 10 artiklan toisen kohdan, sekä katsoo, että asetuksen (ETY) N:o 1784/77 10 artiklassa annetaan lupa pitää kaupan ennen 1 päivää elokuuta 1978 valmistettua varmentamatonta humalajauhetta ja -uutetta 31 päivään maaliskuuta 1979; siinä säädetään mahdollisuudesta lykätä tätä määräpäivää; komission 4 päivänä huhtikuuta 1979 antamassa asetuksessa (ETY) N:o 672/79 () tätä määräpäivää lykätään ensin 31 päivään joulukuuta 1979; ottaen huomioon edelleen ylijäämäisen markkinatilanteen, tietyissä jäsenvaltioissa olevien varastojen vuoksi on käytettävä uudelleen mahdollisuutta lykätä tätä määräpäivää, ja tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat humalan hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Lykätään asetuksen (ETY) N:o 1784/77 10 artiklan toisen kohdan ennen 1 päivää elokuuta 1987 valmistettujen humalajauheiden ja -uutteiden ilman varmistamista kaupan pitämiselle vahvistettua määräpäivää 31 päivästä joulukuuta 1979 30 päivään kesäkuuta 1980. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 1979. Komission puolesta Finn GUNDELACH Varapuheenjohtaja ()()()()() () EYVL N:o L 175, 4.8.1971, s. 1 () EYVL N:o L 34, 9.2.1979, s. 4 () EYVL N:o L 200, 8.8.1977, s. 1 () EYVL N:o L 257, 12.10.1979, s. 1 () EYVL N:o L 85, 5.4.1979, s. 24
Neuvoston asetus (ETY) N:o 374/86, annettu 17 päivänä helmikuuta 1986, "alkuperätuotteiden" käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan 6 ja 17 artiklan muuttamisesta uudelleen tehdyn ETY-Malta-assosiointineuvoston päätöksen N:o 1/86 soveltamisesta



Virallinen lehti nro L 044 , 21/02/1986 s. 0002 - 0002

Suomenk. erityispainos Alue 2 Nide 4 s. 0078

Ruotsink. erityispainos Alue 2 Nide 4 s. 0078



NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 374/86, annettu 17 päivänä helmikuuta 1986, "alkuperätuotteiden" käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan 6 ja 17 artiklan muuttamisesta uudelleen tehdyn ETY-Malta-assosiointineuvoston päätöksen N:o 1/86 soveltamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että Euroopan talousyhteisön ja Maltan assosiointisopimus(1) allekirjoitettiin 5 päivänä joulukuuta 1970, ja se tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1971, pöytäkirja tietyistä Euroopan talousyhteisön ja Maltan assosiointisopimusta(2) koskevista määräyksistä allekirjoitettiin Brysselissä 4 päivänä maaliskuuta 1976, ja se tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 1976, mainittuun sopimukseen erottamattomana osana kuuluvan "alkuperätuotteiden" käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan 25 artiklan mukaisesti assosiointineuvosto on tehnyt päätöksen N:o 1/86 pöytäkirjan 6 ja 17 artiklan muuttamisesta uudelleen, ja tämä päätös on pantava täytäntöön yhteisössä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla ETY-Malta-assosiointineuvoston päätöstä N:o 1/86 sovelletaan yhteisössä. Päätöksen teksti on tämän asetuksen liitteenä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1986. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Luxemburgissa 17 päivänä helmikuuta 1986. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja H. van den BROEK (1) EYVL N:o L 61, 14.3.1971, s. 2 (2) EYVL N:o L 111, 28.4.1976, s. 3
Komission asetus (ETY) N:o 2094/86, annettu 3 päivänä heinäkuuta 1986, yksityiskohtaisista säännöksistä viinihapon käyttämisestä vyöhykkeen A tiettyjen alueiden erityisesti määritettyjen viinituotteiden happamuuden alentamiseen



Virallinen lehti nro L 180 , 04/07/1986 s. 0017 - 0017

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 21 s. 0122

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 21 s. 0122



KOMISSION ASETUS (ETY) N:o 2094/86, annettu 3 päivänä heinäkuuta 1986, yksityiskohtaisista säännöksistä viinihapon käyttämisestä vyöhykkeen A tiettyjen alueiden erityisesti määritettyjen viinituotteiden happamuuden alentamiseen EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon viinikaupan yhteisestä järjestämisestä 5 päivänä helmikuuta 1979 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/79(), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3805/85(), ja erityisesti sen 46 artiklan 6 kohdan, sekä katsoo, että asetuksen (ETY) N:o 337/79 46 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään mahdollisuudesta lisätä 31 päivään elokuuta 1990 happamuuden vähentämiseksi viinihappoa niihin viinituotteisiin, jotka on tehty suhteellisen hapokkaita rypäleitä tuottavista viiniköynnöksistä ja sellaisista rypäleistä, jotka on korjattu eräiltä A-viininviljelyvyöhykkeen pohjoisosissa sijaitsevilta viinialueilta; tämän vuoksi on syytä määrittää viiniköynnöslajikkeet sekä kyseiset alueet, ja tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viinin hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Asetuksen (ETY) N:o 337/79 46 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetut viiniköynnöslajikkeet ovat Riesling ja Elbling. 2. Asetuksen (ETY) N:o 337/79 46 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetut viinialueet ovat seuraavat: P Ahr, P Mittelrhein, P Mosel-Saar-Ruwer, P Nahe, P Rheinhessen, P Rheinpfalz, P Moselle luxembourgeoise. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 1985. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 3 päivänä heinäkuuta 1986. Komission puolesta Frans ANDRIESSEN Varapuheenjohtaja () EYVL N:o L 54, 5.3.1979, s. 1 () EYVL N:o L 367, 31.12.1985, s. 39
(2)

Yli kymmenen vuotta jatkuneen huiman talouskasvun jälkeen tulo henkeä kohti Irlannissa kuuluu Euroopan unionin korkeimpiin. Kasvu tukeutui alun perin viennin vahvaan kasvuun ja sittemmin nopeasti kasvavaan kotimaiseen kysyntään. Tänä aikana julkinen talous koheni huomattavasti, mikä mahdollisti sen, että julkista velkasuhdetta alennettiin vaikuttavalla tavalla. Talous on nyt siirtymässä hitaamman kasvun kaudelle, jolle on ominaista kilpailukyvyn heikkeneminen, koska viimeaikainen tuottavuus- ja hintakehitys on ollut kielteistä, ja sitä on pahentanut se, että talous on altis Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan talouksien vaikutuksille. Kotimaassa kasvun hidastumisessa näkyy se, että asuntorakentamisessa palataan kestävämmille tasoille, omaisuuserien arvo heikkenee ja työttömyys kasvaa. Kehitys voi osoittautua haasteeksi julkiselle taloudelle sen yleisesti vahvasta asemasta huolimatta, kun otetaan huomioon ennakoitu verotulojen lasku ja pitkään jatkuneista ylijäämistä johtuvat odotukset menojen lisäämisestä julkisten palvelujen parantamiseksi. Julkisen talouden lyhyen ja keskipitkän aikavälin näkymien perusteella on myös vielä kiireellisemmin löydettävä ratkaisut kysymyksiin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä väestön ikääntymiseen nähden.
(2)

Kreikan kasvuluvut ovat viime vuosina olleet korkeita yksityisen kulutuksen kasvun ja dynaamisen investointitoiminnan ansiosta, ja työllisyyden kasvu on nopeutunut huomattavasti. Inflaatioero euroalueeseen verrattuna jatkuu kuitenkin edelleen suhteellisen korkeana, ja tuottavuuden kasvusta huolimatta se on johtamassa kilpailukyvyn heikkenemiseen. Korkea ja syvenemässä oleva ulkoinen epätasapaino, joka selittyy osittain sillä, että investointiaste Kreikassa on EU:n korkeimpia, saattaa jatkuessaan keskipitkällä aikavälillä vaikuttaa talouden suorituskykyyn. Tässä tilanteessa finanssipolitiikalla on keskeinen asema talouden vakauttamisessa, sen tehokkuuden parantamisessa ja ylikuumenemiseen ja ulkoisen epätasapainon syvenemiseen liittyvien riskien vähentämisessä. Kreikka on vuodesta 2004 lähtien edistynyt merkittävästi julkisen talouden vakauttamisessa kestävällä tavalla. Näin ollen juoksevien perusmenojen hillintä, myötäsyklisen finanssipolitiikan virityksen estäminen ja julkisten menojen tehokkuuden parantaminen ovat ensiarvoisen tärkeitä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa edelleen ja julkisen talouden laadun parantamisessa. Koska julkisen velan aste on yhä korkea, julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys riippuu suuresti siitä, että saavutetaan ja pidetään yllä vakaa julkisen talouden rahoitusasema, jatketaan terveydenhuoltojärjestelmän uudistamista ja toteutetaan kokonaisvaltainen eläkejärjestelmän uudistus (3).
(2)

Itävallan talouskasvu on ollut viime vuosien ajan vahvaa ja nopeampaa kuin muiden euroalueen maiden keskimäärin. Yksityinen kulutus on ollut heikkoa, joten kasvu on pääosin ollut nettoviennin ja investointien ansiota. Palkkamaltin jatkuminen on auttanut hintavakauden säilyttämisessä ja lisännyt ulkoista kilpailukykyä. Itävallan työmarkkinat ovat toimineet hyvin, työttömyysaste on ollut yksi EU:n alhaisimmista ja yleinen työllisyysaste on ollut yli 70 prosenttia eli ylittänyt Lissabonin strategian tavoitteen. Ikääntyneempien työntekijöiden työllisyysaste on kuitenkin huomattavasti alle EU:n keskiarvon. Julkista velkaa on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja julkisen talouden alijäämä on supistunut vuodesta 2005. Tasapainoisen rahoitusaseman saavuttaminen on kuitenkin toistuvasti lykkääntynyt. Julkisen talouden pysyvä vakauttaminen riippuu myös hallinnon eri tasojen välisten julkisen talouden suhteiden tarkistamisesta, sillä nämä suhteet ovat nykyisellään liian monimutkaiset ja niihin tarvitaan lisää avoimuutta.
(2)

1990-luvun jälkipuoliskon voimakkaan talouskasvun jälkeen Portugalissa alkoi vuodesta 2000 hitaasti kasvavan BKT:n ja lisääntyvän työttömyyden kausi, joka pahensi myös muita julkisen talouden epävakaita osa-alueita. Tämä jyrkkä käänne talouden kehityksessä johtui ulkoisen vajeen ja julkisen talouden alijäämän kertymisestä sekä myötäsyklisestä finanssipolitiikasta, joka pahensi yksityisen sektorin epätasapainoa ja lisäsi epävarmuutta. Kotitalouksien kotimainen kysyntä heikkeni tämän vuosikymmenen alussa huomattavasti, kun kulutuskäyttäytyminen mukautui tulotason kehitykseen. Samaan aikaan julkisia perusmenoja jouduttiin leikkaamaan, koska niiden kehityssuunta ei ollut kestävä, ja kilpailuasema on edelleen horjuva palkkojen ja tuottavuuden kasvun jatkuvan epäsuhdan vuoksi. Viimeaikainen talouskasvu on ollut pitkälti ulkoisen rahoitusaseman sekä joillakin aloilla ulkoisen kilpailun lisääntymisen vuoksi toteutettujen mittavien rakenneuudistusten ansiota, mutta talouden suorituskyvyn pysyvän tehostumisen esteenä on edelleen rakenteisiin syvemmin juurtuneita heikkouksia. Erityisesti kokonaistuottavuus on alhainen johtuen ennen kaikkea inhimillisen pääoman suhteellisen alhaisesta tasosta, ja myös julkisen sektorin tuloksellisuuteen ja tehokkuuteen on kiinnitettävä erityistä huomiota. Viime vuosina tilanne on parantunut huomattavasti etenkin julkisen talouden tasapainottamisen ansiosta. Keskeisiä haasteita ovat yleisesti ottaen julkisen talouden vakauttaminen edelleen, julkisen talouden laadun parantaminen ja rakenneuudistusten jatkaminen BKT:n potentiaalisen kasvun voimistamiseksi. Niihin vastaaminen saattaisi Portugalin talouden takaisin oikeansuuntaiselle kestävälle ja dynaamiselle uralle.
(2)

Viron talouden kehitys on hidastumassa erittäin nopean kasvun jälkeen. Kasvu oli kytköksissä muun muassa luottokannan nopeaan kasvuun ja ylipäänsä myötäilevään rahapoliittiseen tilanteeseen, joka kasvatti kulutusta ja asuntomarkkinoita voimakkaasti. Tänä aikana makrotalouden epätasapaino on syventynyt. Työvoimapula on viime aikoina edistänyt palkka-hintakierteen käynnistymistä ja palkat ovat kasvaneet tuottavuutta nopeammin, mikä on heikentänyt kustannuskilpailukykyä. Finanssipolitiikalla on ollut Virossa erityistä merkitystä rahapoliittisen järjestelmän rajoitteiden vuoksi, ja finanssipolitiikka on ollut yleisesti ottaen terveellä pohjalla vuoden 2002 jälkeisten budjettiylijäämien ja alhaisen julkisen talouden velan myötä. Tiukemmalla finanssipoliittisella virityksellä olisi kuitenkin pystytty torjumaan paremmin talouden ylikuumenemista ja korjaamaan makrotalouden epätasapainoa. Epätasapainon odotetaan lievenevän tulevina vuosina vain vähitellen, sillä työmarkkinaolosuhteet säilyvät edelleen tiukkoina, palkat kasvavat tuottavuutta nopeammin, hintoihin kohdistuu paineita ja ulkoinen epätasapaino jatkuu sitkeänä, vaikkakin pienenee jonkin verran. Talouden kasvun hidastumiseen liittyykin laskusuuntaukseen viittaavia riskejä, vaikka talouden tähän asti osoittama suuri joustavuus lieventää niitä.
(2)

Latvian kokonaistuotanto kasvoi 1990-luvun puolivälistä jatkuneen korkean kasvun kauden myötä kaksinumeroisin luvuin vuosina 2005–2007. Kasvua on pääasiassa ylläpitänyt yksityistä kulutusta ja kiinteistösijoittamista lisännyt voimakas luottokannan kasvu. Ulkoisen luotonoton nettoarvo suhteessa BKT:hen on ylittänyt 20 prosenttia vuodesta 2006 alkaen. Rahapoliittinen tilanne on ollut myötäilevä, kun otetaan huomioon suuri euroistuminen ERM II -mekanismissa tiukasti sidotun valuuttakurssin tarjoamassa kehyksessä. Kysyntäpuolen ylikuumentumisen lisäksi tilannetta on pahentanut työvoimapula, joka on edistänyt palkka-hintakierteen käynnistymistä, kun palkat ovat kasvaneet hyvin paljon ja tuottavuutta nopeammin. Tämä on johtanut EU:n korkeimpaan inflaation ja nopeasti heikkenevään kustannuskilpailukykyyn. Viranomaisten keväällä 2007 toteuttamien toimenpiteiden ansiosta asuntomarkkinoilla ja kotimaisessa kulutuksessa on näkynyt jonkin verran taantumista, mutta tarvitaan lisää tämän suuntaisia toimia, jotta sujuva muutos kohti kestävää kasvua toteutuisi. Esiin tuleviin heikkouksiin ei ole tällaisessa tilanteessa tartuttu riittävästi finanssipolitiikalla. Avainasemassa sisäisen ja ulkoisen epätasapainon korjaamisessa ovat kunnianhimoisempi finanssipolitiikan viritys, tarkoituksenmukaisessa keskipitkän aikavälin talousarviokehyksessä pidättäytyminen, julkisten menojen priorisoiminen ja verovälineiden tarkistaminen kysynnän stimuloimisen välttämiseksi aloilla, jotka eivät merkittävästi vahvista talouden keskipitkän ja pitkän aikavälin tarjontapotentiaalia (erityisesti kiinteistöala), ja vastuullisempi palkkakehitys julkisella sektorilla. Kiinnikuromisprosessin edistämiseksi tarvitaan rakenneuudistuksia ja pullonkaulojen poistamista, jotta talouden tarjontapuolta saadaan vahvistettua.
Kokonaistuotannon kasvu on ollut nopeaa eli yli 6 prosenttia vuosittain vuodesta 2003 lähtien, vaikka ulkoinen vaje on syventynyt huomattavasti. Julkisen talouden rahoitusasema on näin ollen muuttunut lähellä nollaa olevasta rahoitusasemasta yli 3 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun finanssipolitiikan viritys on ollut vastasyklistä tai pääpiirteissään neutraalia vuodesta 2003 lähtien. Samanaikaisesti rahapoliittinen tilanne on ollut myötäilevä valuuttakatejärjestelmän tarjoamassa kehyksessä. Vahvaan talouskasvuun on liittynyt ylikuumenemisen merkkejä ja makrotalouden epävakauden syvenemistä, mistä on osoituksena ulkoisen vajeen syveneminen, pankkien luotonannon kasvaminen uudelleen ja inflaation kiihtyminen.

Bulgarian kasvava ulkoinen vaje perustuu kuitenkin suuressa määrin merkittävien ulkomaisten suorien sijoitusten vauhdittamaan investointibuumiin. Inflaatio johtui pääasiassa elintarvikkeiden ja energian hintojen ulkoisesti aiheutuneesta noususta. Koska työttömyys on lisäksi vähentynyt nopeasti, työmarkkinatilanne on kiristynyt. Palkkojen kasvu kiihtyi huomattavasti vuonna 2007 ja oli ensimmäistä kertaa moneen vuoteen selvästi nopeampaa kuin tuottavuuden kasvu. Jos tämä kehitys jatkuu, se voisi johtaa kilpailukyvyn heikkenemiseen ja kyseenalaistaa nopean kasvun kestävyyden, vaikka reaalipalkkojen vuoteen 2006 jatkuneen maltillisen nousun ja vuodesta 1998 kertyneen tuottavuuden kasvun ansiosta kustannuskilpailukyky on suurelta osin säilynyt. Tulevaisuudessa Bulgarian haasteena on tämän epätasapainon korjaaminen samalla kun vahvistetaan kestävän kiinnikuromisen edellytyksiä harjoittamalla varovaista finanssipolitiikkaa ja palkkamalttia, parantamalla julkisen talouden laatua, varmistamalla rahoitusalan vakaus ja vauhdittamalla rakenneuudistuksia.