ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Saksassa on edistytty vain jonkin verran julkisten menojen kustannustehokkuuden parantamisessa terveydenhuollon ja pitkäaikaishoivan alalla, vaikka uusista aloitteista on ilmoitettu. Niiden tavoitteena on parantaa terveydenhuollon kustannustehokkuutta, mutta ne eivät ehkä ole riittäviä hillitsemään kustannusten odotettavissa olevaa kasvua. Äskettäin hyväksytyllä eläkeuudistuksella pyritään parantamaan varhaiseläke-etuja (”Rente mit 63”) ja tiettyjen ryhmien eläkkeiden tasoa. Jälkimmäinen kattaa myös ennen vuotta 1992 syntyneitä lapsia kasvattaneille tarkoitetun lisäeläkkeen (”Mütterrente”). Uudistus kuormittaa julkisen eläkejärjestelmän kestävyyttä entisestään, ja se on tarkoitus rahoittaa eläkejärjestelmän korkeamman maksuosuuden avulla, mistä aiheutuu kielteisiä vaikutuksia aktiivisen työvoiman käytettävissä oleviin tuloihin. Uudistuksella voi olla negatiivinen vaikutus myös täydentävien toisen ja kolmannen pilarin eläkkeiden käyttöön. Saksa on edistynyt koulutukseen suunnatun varainkäytön lisäämisessä vain hiukan ja tutkimusmenojen kasvattamisessa jonkin verran. Lisätoimet näyttävät olevan tarpeen kaikilla hallinnon tasoilla pyrittäessä tavoitteeseen, jonka mukaan julkisten ja yksityisten koulutus- ja tutkimusmenojen olisi oltava 10 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2015 mennessä. Kaikkein innovatiivisimpien talouksien tavoittamiseksi olisi pyrittävä vielä kunnianhimoisempiin jatkotavoitteisiin. Saksassa on viime vuosina lisätty infrastruktuuri-investointeja, ja niitä on suunniteltu kasvatettaviksi edelleen, mutta lisätoimet näyttävät olevan tarpeen.
(12)

Työmarkkinoilla on edelleen monia haasteita. Työttömyysaste on noin 14 prosenttia ja pääosa on pitkäaikaistyöttömiä, mikä viittaa siihen, että työttömyysongelma on Slovakiassa luonteeltaan rakenteellinen. Slovakia on edistynyt jonkin verran sellaisten matalapalkkaisten työntekijöiden verokiilan kaventamisessa, jotka palaavat työmarkkinoille pitkän työttömyysjakson jälkeen, mutta toimenpiteen tuloksellisuutta on seurattava ja arvioitava. Edistyminen on ollut vähäistä muilla osa-alueilla, kuten julkisten työvoimapalvelujen valmiuksien parantamisessa, jotta ne voisivat tarjota yksilöllisiä palveluja, ja aktivointitoimenpiteiden ja sosiaalietuuksien välisen yhteyden vahvistamisessa. Nuorisotyöttömyyden osalta julkisilla työvoimapalveluilla on rajalliset valmiudet varhaiseen puuttumiseen ja työnhakijoiden profiilin mukaan räätälöityihin palveluihin sekä rekisteröitymättömien nuorten saavuttamiseen. Näillä osa-alueilla tarvitaankin toimia nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Tarvitaan enemmän kohdennettuja toimenpiteitä epäedullisimmassa asemassa olevien työnhakijoiden hyväksi, joihin kuuluvat myös romanit, joiden työllisyysaste on erittäin alhainen. Asianmukaisten päivähoitopalvelujen puuttuminen erityisesti alle kolmivuotiailta lapsilta vaikeuttaa äitien palaamista työmarkkinoille.
Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on pitää julkisen talouden alijäämä ohjelmakaudella alle perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelmassa mainittu keskipitkän aikavälin tavoite on ‐ 1 prosentti suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Vaikka julkisen talouden strategia on kasvu- ja vakaussopimuksen mukainen vuonna 2014, edellytettyyn rakenteelliseen sopeutukseen ei kuitenkaan odoteta päästävän vuonna 2015, sillä uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan heikkenevän 0,6 prosenttiyksikköä. Lisäksi julkisen talouden menojen odotetaan kasvavan vauhdilla, joka ei vastaa vertailuarvoa. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan poikkeavan edellytetystä sopeutusurasta myös vuosina 2016 ja 2017, sillä uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan olevan ‐ 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja ‐ 1,9 prosenttia vuonna 2017. Yleisesti ottaen riskinä on, että keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä sopeutusurasta poiketaan vuodesta 2015 alkaen. Lähentymisohjelman mukaan velkasuhteen, joka on alle viitearvon (60 prosenttia suhteessa BKT:hen), ennustetaan alenevan tilapäisesti 1,1 prosenttiyksikköä eli sen ennustetaan olevan 45 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja kohoavan 46 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Lähentymisohjelman mukaan Tšekin talouden odotetaan kasvavan 1,7 prosenttia vuonna 2014 ja 2 prosenttia vuonna 2015, kun komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan kasvun odotetaan olevan 2 prosenttia vuonna 2014 ja 2,4 prosenttia vuonna 2015. Julkisen talouden näkymiin kohdistuvat pääasialliset riskit johtuvat julkisten investointien tulevaan kehitykseen liittyvästä suuresta epävarmuudesta ja mahdollisista kertaluonteisista menoista, jotka liittyvät suunniteltuun hävittäjien leasing-sopimukseen ja joiden alijäämää lisäävän vaikutuksen odotetaan olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015.

Komission talousennusteen mukaan riskinä on, että keskipitkän aikavälin tavoitteesta poiketaan merkittävästi vuonna 2015. Ero lähentymisohjelman mukaiseen skenaarioon johtuu siitä, että vuoden 2015 politiikkaa ja päätösperäisiä toimenpiteitä koskevat oletukset ovat erilaiset. Neuvosto katsoo asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella, että alijäämää on supistettu merkittävästi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 neuvoston suosituksen mukaisesti ja vaikka keskipitkän aikavälin tavoitteeseen odotetaan päästävän vuonna 2014, riskinä on, että siitä poiketaan merkittävästi vuodesta 2015 alkaen.
(7)

Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Sloveniaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Slovenian makrotaloudessa on edelleen liiallisia epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja tiukkojen politiikkatoimien jatkamista. Vaikka epätasapaino on vähentynyt vuoden 2013 aikana makrotalouden sopeutuksen ja politiikkatoimien ansiosta, tarvittava korjausliike on niin suuri, että merkittäviä riskejä on edelleen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä talouden rakenteesta aiheutuviin riskeihin. Tälle rakenteelle on tyypillistä yritysjohdon heikko valvonta, valtion pitkälle menevä osallistuminen talouselämään, kustannuskilpailukyvyn heikkeneminen, yritysten ylivelkaantuminen ja julkisen velan kasvu. Vaikka pankkien taseiden tervehdyttämisessä on tapahtunut merkittävää edistystä, on edelleen toteutettava määrätietoisia toimia, jotta pankkisektorin kattava strategia, johon kuuluvat pankkisektorin uudelleenjärjestely, yksityistäminen ja tehostettu valvonta, voidaan toteuttaa täysimääräisesti.
(13)

Luxemburgin vaihtotaseen suuren ylijäämän tärkein aiheuttaja on rahoituspalvelujen sektori, ja se peittää alleen jatkuvan ja vähitellen kasvavan tavarakaupan taseen alijäämän, joka johtuu viennin vähäisestä kasvusta. Tämä suuntaus on osoitus palvelusektorin merkityksen lisääntymisestä taloudessa, mutta se johtuu myös rakenteellisemmasta kustannuskilpailukyvyn menettämisestä. Viimeaikainen yksikkötyökustannusten tasainen kasvu on haitannut Luxemburgin toimialojen kilpailukykyä. Hallituksen vuonna 2012 hyväksymä palkkojen indeksointimekanismin mukautus päättyy vuoden 2014 loppuun mennessä. Tätä varten on tarkasteltava eri toimintavaihtoehtoja, mutta on tärkeää, että palkat sidotaan tiiviimmin tuottavuuteen palkkojen indeksointijärjestelmän uudistuksen avulla, mikä mahdollistaa alakohtaisen eriyttämisen. Voimakas riippuvuus finanssisektorista on rakenteellinen riski Luxemburgin taloudelle. Tämän vuoksi Luxemburgin on painotettava pitkälle erikoistuneiden yritysten kehittämistä innovaatioon perustuvan kasvun vauhdittamiseksi. Julkisen sektorin T&K-intensiteetti on nelinkertaistunut vuodesta 2000, mikä on osoitus määrätietoisesta pyrkimyksestä vahvistaa julkista tutkimuskapasiteettia. Luxemburg ei kuitenkaan ole saavuttamassa vuodeksi 2020 asetettua T&K-intensiteettiä koskevaa tavoitetta, joka on 2,3–2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, sillä yritysten T&K-intensiteetti on vähentynyt voimakkaasti (1,53 prosenttia vuonna 2000 ja 1 prosentti vuonna 2012). Julkisten tutkimuslaitosten ja yritysten välistä yhteistyötä kuvaavilla indikaattoreilla mitattua tulosta olisi parannettava edelleen. Vuonna 2013 aloitettua innovaatioklustereiden vahvistamista koskevaa uudistusta olisi jatkettava.
(9)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian tavoitteena on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema viimeistään vuonna 2016 ja keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen seuraavana vuonna. Vakausohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän aikavälin tavoite, 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka perustuu vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteisiin, mutta sen toteuttamista lykätään vuoteen 2017 eli vuotta myöhemmäksi kuin viime vuoden ohjelmassa. Suunniteltu vuotuinen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditun sopeutuksen mukainen. Vakausohjelman mukaan menojen kasvulle asetettu vertailuarvo jotakuinkin saavutetaan ohjelmakaudella. Velan määrä ylittää perussopimuksessa asetetun viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, sillä se on 101,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, ja sen odotetaan vakautusohjelman mukaan asteittain supistuvan noin 93 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Kaiken kaikkiaan vakausohjelman tavoitteet ovat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaiset. Vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka on laatinut riippumaton elin (liittovaltion suunnittelutoimisto Bureau fédéral du Plan, Federaal Planbureau), on uskottava. Kasvuennusteet ovat lähellä komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa esitettyjä arvioita. Julkisen talouden kehitysennusteen tueksi ei ole vielä toteutettu toimenpiteitä. Komission ennusteen mukaan vuonna 2014 ei ole odotettavissa rakenteellisen rahoitusaseman vahvistumista, ja tavanomaisen olettamuksen mukaan, että politiikka ei muutu, vuonna 2015 on odotettavissa rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen. Tämä vaarantaa tavoitteiden saavuttamisen ja saattaa johtaa merkittävään poikkeamiseen sopeuttamisesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta kaudella 2014–2015. Komission ennusteen mukaan Belgia ei myöskään noudata velkasääntöä vuosina 2014 ja 2015. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella neuvosto katsoo, että Belgia on supistanut julkisen talouden alijäämän kestävällä tavalla alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, mutta on vaarassa poiketa merkittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion vaatimuksista vuodesta 2014 alkaen.
(9)

Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on päästä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, joka on -1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, vuoteen 2016 mennessä. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia tiukempi. Bulgaria on hyötynyt mahdollisuudesta poiketa keskipitkän aikavälin tavoitteesta väliaikaisesti 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 yhteisesti rahoitettujen hankkeiden osalta. Lähentymisohjelman mukaan (uudelleenlaskettu) rakenteellinen rahoitusasema heikkenee 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja on -1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2015 rakenteellinen rahoitusasema puolestaan paranee 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja on -1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näin varmistetaan palaaminen keskipitkän aikavälin tavoitteeseen. Julkisten menojen kasvuvauhti ei ylittäne menojen kasvulle asetettua keskipitkän aikavälin vertailuarvoa vuosina 2014 ja 2015. Sen vuoksi julkisen talouden suunnitelmat vastaavat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Velkasuhde on selvästi alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja lähentymisohjelman mukaan sen odotetaan ohjelmakauden loppuun mennessä kasvavan vain hieman, 20,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana lähentymisohjelmassa oleva makrotalouden skenaario on vuosien 2014 ja 2015 osalta optimistinen. Vuotuisen kasvun odotetaan yltävän 2,1 prosenttiin vuonna 2014 ja 2,6 prosenttiin vuonna 2015. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vuotuinen kasvu on 1,7 prosenttia vuonna 2014 ja 2,0 prosenttia vuonna 2015. Komission talousennusteen mukaan Bulgaria poikkeaa keskipitkän aikavälin tavoitteestaan vuonna 2014 enemmän kuin yhteisesti rahoitettujen hankkeiden osalta on tilapäisesti sallittua, eikä se kykene vaaditulla tavalla saavuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2015. Neuvosto katsoo vuoden 2014 lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että vuosina 2014 ja 2015 on vaarana poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta.
(13)

Työmarkkinat osoittavat merkkejä vakautumisesta, ja vuonna 2014 on odotettavissa lievää kohenemista, kun työllisyysaste kasvaa ja työttömyysaste supistuu. Työttömien osuus oli vuonna 2013 kuitenkin keskimäärin 26,1 prosenttia, joten työttömyysaste on edelleen hyvin korkea. Erityisen huolestuttavia ilmiöitä ovat korkea nuorisotyöttömyys, 54,3 prosenttia, ja vuonna 2013 pitkäaikaistyöttömien määrässä koettu merkittävä piikki, 49,7 prosenttia kaikista työttömistä. Pitkäaikaistyöttömyys on erityisen yleistä ikääntyneiden ja matalan osaamistason työntekijöiden keskuudessa. Vuoden 2012 työmarkkinauudistuksesta saatavilla olevien tietojen perusteella voidaan todeta, että uudistus ja työmarkkinaosapuolten sitoutuminen palkkamalttiin vuosina 2012–2014 ovat osaltaan lisänneet yritysten sisäistä joustoa ja työpaikkoja on menetetty aiempaa vähemmän. Uudistuksessa on priorisoitu yrityskohtaisia työehtosopimuksia, ja sen ansiosta yrityksillä on ollut enemmän mahdollisuuksia jättäytyä pois keskitetyistä sopimuksista. Uudistuksen avulla on myös pienennetty kustannuksia, joita aiheutuu epäoikeudenmukaisiin irtisanomisiin liittyvistä korvauksista, ja vähennetty tuomioistuimessa käsiteltävien irtisanomisiin liittyvien riita-asioiden määrää. Lisäksi on otettu käyttöön uusi sopimus, jolla kannustetaan pk-yrityksiä palkkaamaan henkilöstöä pysyviin työsuhteisiin. Vuonna 2013 ja alkuvuonna 2014 otettiin käyttöön myös lisätoimia pysyvien osa-aikaisten työsuhteiden helpottamiseksi ja uusiin jatkuviin työsopimuksiin liittyvien sosiaaliturvamaksujen vähentämiseksi väliaikaisesti. Segmentoituminen on kuitenkin edelleen merkittävä haaste Espanjan työmarkkinoilla. Erityyppisiä työsopimuksia on paljon, ja vielä uudistuksen jälkeenkin ero määräaikaisten ja jatkuvien työsopimusten irtisanomiskorvausten välillä on unionin suurimpia.
(9)

Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2014 ja edetä asteittain kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta eli rakenteellisesti tasapainoista julkisen talouden rahoitusasemaa, mikä on enemmän kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditaan. Keskipitkän aikavälin tavoitteen ei kuitenkaan suunnitella toteutuvan ohjelmakauden aikana. Suunnitelmien mukaan (uudelleenlaskettu) rakenteellinen sopeutus jää vuonna 2014 hieman suositellusta. Kun suunniteltu liiallisen alijäämän korjaus on toteutunut, vuonna 2015 on tarkoitus poiketa hieman sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Sen jälkeen suunniteltu vuotuinen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vastaa jotakuinkin vaadittua sopeutusta, joka on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velka, joka oli 73 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, käännetään lasku-uralle velan supistamiselle asetetun vertailuarvon mukaisesti vuodesta 2014 alkaen. Kaiken kaikkiaan ohjelman tavoitteet ovat pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaiset. Vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka riippumaton elin (kansallinen tarkastuselin) on vahvistanut, on vuosien 2014 ja 2015 osalta uskottava, sillä talouskasvun ennustetaan jäävän vain hieman alemmaksi kuin komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa esitetty kyseisiä vuosia koskeva arvio. Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit painottuvat kuitenkin heikomman kehityksen suuntaan, koska ohjelmakauden aikana toteutuvaksi suunnitellun rakenteellisen tulojen kasvun tueksi ei ole esitetty riittäviä toimenpiteitä ja menojen ylitykset saattavat vaatia suunniteltua suurempia maksuja. Komission ennusteen mukaan Maltan odotetaan korjaavan liiallisen alijäämänsä kestävällä tavalla vuonna 2014. Toisaalta julkisen talouden vakautustoimet jäävät komission talousennusteen mukaan vuosina 2013 ja 2014 jälkeen 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan rakenteellisen rahoitusaseman (korjattua) muutosta, ja 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan toimenpiteitä, jotka katsottiin tarpeellisiksi liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetussa suosituksessa. Velan supistamiselle asetetusta vertailuarvosta ei poiketa vuonna 2014, joten velkaskenaarioon kohdistuvat riskit painottuvat myönteisemmän kehityksen suuntaan.
(10)

Keskeisen haasteen muodostavat asuntomarkkinat. Niille on vuosikymmenten kuluessa muodostunut jäykkyyksiä ja vääristäviä kannustimia, jotka muokkaavat asuntorahoitusta ja alakohtaista säästökäyttäytymistä. Kotitalouksien taipumus ottaa paljon velkaa asuntovarallisuutta vastaan on suurelta osin tulosta pitkään käytössä olleista verokannustimista, erityisesti asuntolainojen täydestä korkovähennyksestä. Huhtikuun 2012 jälkeen on toteutettu useita toimenpiteitä, joilla on osittain puututtu näihin kannustimiin. Niistä osa koskee asuntorahoituksen verotuskohtelun mukauttamista. Asteittainen asuntolainojen korkovähennysten rajoittaminen verotuksessa ja lainan lyhentämistä koskevien kannustimien lisääminen ovat tarpeellisia toimia, mutta niiden toteuttaminen on liian hidasta vaikuttaakseen merkittävästi lainakäyttäytymiseen. Sadan prosentin luototusaste, joka on määrä saavuttaa vuonna 2018, on edelleen korkea. Vuokramarkkinoita rajoittaa sääntely, ja yhteiskunnan tukemia asuntoja on hyvin paljon ja niihin on pitkät jonot. Hiljattain yhteiskunnan tukemien vuokra-asuntojen sektorilla toteutettu vuokrien porrastaminen enemmän tulojen mukaan on askel oikeaan suuntaan, mutta sen vaikutus on rajallinen. Yhteiskunnan tukemia asuntoja hallinnoivat yritykset voivat edelleen rakentaa asuntoja, joiden kuukausivuokra ylittää tuettujen vuokrien ylärajan. Vaikka vuoden 2013 suosituksissa kehotettiin keskittämään toiminta tukea eniten tarvitseviin kotitalouksiin, tämä uudelleenohjaaminen on keskeneräistä. Siitä johtuu, että vaikka ehdotetut toimenpiteet ovat oikeansuuntaisia, uudistuksilla kyetään puuttumaan taustalla oleviin ongelmiin hitaasti. Tämän vuoksi toimenpiteitä on vauhditettava talouden sen salliessa ja samalla varmistettava, että yhteiskunnan tukemia asuntoja on tarjolla vähäosaisille, jotka eivät kykene hankkimaan asuntoja markkinaehdoin. Tämä koskee myös asuinalueita, joilla kysyntää on paljon.
(12)

Suomen työmarkkinoiden keskeinen haaste on edelleen työvoiman tarjonta pitkällä aikavälillä, sillä työmarkkinoilta poistuvien määrä on tällä hetkellä suurempi kuin työmarkkinoille tulevien. Työurien pidentäminen ja työvoiman tarjonnan parantaminen on välttämätöntä, jotta tulevaisuuden työvoimatarpeisiin voidaan vastata. Hallituksen rakennepoliittiseen ohjelmaan vuodelta 2013 sisältyy toimenpiteitä, joilla pidennetään työuria ja parannetaan työvoiman tarjontaa, sekä myös toimenpiteitä, joilla lisätään kannustimia työpaikan vastaanottamiseen. Suomi vähentää varhaista eläkkeelle siirtymistä, mutta joitakin väyliä siihen on kuitenkin edelleen olemassa, kuten ns. työttömyysputki, joka tarkoittaa, että ikääntyneiden työttömien työttömyysetuudet voivat jatkua tietyin ehdoin eläkkeelle jäämiseen asti. Hiljattain käyttöön otettu elinaikakerroin ja eläkekarttuman kolminkertaistuminen näyttävät vaikuttavan eläkkeellejäämiskäytäntöihin vain vähän. Kun elinajanodote kasvaa nopeammin kuin on ennakoitu eivätkä ihmiset työskentele pidempään, eläkkeiden riittävyys vaarantuu. Suomi on asettanut tavoitteekseen nostaa tosiasiallisen eläkkeellesiirtymisiän vuoteen 2025 mennessä vähintään 62,4 vuoteen. On kyseenalaista, voidaanko tavoite saavuttaa ilman uusia toimenpiteitä, joita voisivat olla lakisääteisen eläkeiän nostaminen ja ikääntyneiden työllistettävyyttä parantavien toimien vahvistaminen. Työmarkkinaosapuolet valmistelevat ehdotustaan eläkeuudistukseksi, joka uuden hallituksen on määrä panna täytäntöön kevään 2015 vaalien jälkeen. Eläkeuudistuksen on tarkoitus tulla voimaan vuoden 2017 alusta. Suomi on toteuttanut merkityksellisiä ja kunnianhimoisia toimenpiteitä pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi. Kohderyhmien työn kannalta merkityksellisen osaamisen ja työmarkkinanäkymien pysyvä parantaminen vie aikaa.
(14)

Yhtenä haasteena on lisätä harjoittelijoiden rajatylittävää liikkuvuutta unionissa todellisten eurooppalaisten työmarkkinoiden edistämiseksi. Nykyinen sääntelyn kirjavuus estää harjoittelijoiden rajatylittävän liikkuvuuden kehittymistä. Lisäksi joissakin tapauksissa harjoittelijoiden rajatylittävän liikkuvuuden hallinnollisten ja oikeudellisten esteiden on todettu vaikuttavan useisiin vastaanottaviin jäsenvaltioihin. Tässä yhteydessä on tärkeää, että oikeudesta harjoittelijoiden rajatylittävään liikkuvuuteen ja varsinkin direktiivin 2004/38/EY (3) mukaisista oikeuksista on saatavilla tietoja. Harjoittelun laatupuitteet helpottavat kansainväliseen harjoitteluun pääsyä myös tarjoamalla viitteeksi periaatteita ja ohjeita.
(18)

Tukkutasolla määrätty ennakkosääntely olisi katsottava riittäväksi torjumaan mahdolliset kilpailuongelmat tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Tuotantoketjun loppupään markkinoilla pitäisi soveltaa ennakkosääntelyä vain, jos kilpailu kyseisillä markkinoilla on edelleen huomattava markkinavoima huolimatta ennakkosääntelystä tuotantoketjun alkupään markkinoilla. Koska kilpailu on edistynyt sääntelyn ansiosta, tässä suosituksessa nimetään merkitykselliset markkinat vain tukkutasolla. Uskotaan, että niiden sääntelyllä voidaan torjua todellisen kilpailun puute tukkutasolla, joka on vuorostaan syynä havaittuihin markkinoiden toimintapuutteisiin tukkumarkkinoihin liittyvillä vähittäismarkkinoilla. Jos kansallinen sääntelyviranomainen kuitenkin osoittaa, että tukkutason toimenpiteet eivät ole onnistuneet, merkitykselliset vähittäismarkkinat voidaan asettaa ennakkosääntelyn alaisiksi edellyttäen, että kansallinen sääntelyviranomainen on todennut, että tässä suosituksessa kuvatun kolmen perusteen testin perusteet täyttyvät.
(10)

Suuren haasteen muodostavat edelleen alv-kysymyksiin (esimerkiksi rajatylittäviin järjestelmiin), valmisteveroihin, sosiaaliturvamaksuihin ja tuloverotukseen liittyvät veropetokset ja veronkierto. Pimeän työn torjunnassa on saatu aikaan vain rajallisesti konkreettisia tuloksia, kun taas verosäännösten noudattamista koskevan strategian tehokuutta haittaa realististen ja sitovien täytäntöönpanotoimenpiteiden puute ja riittämätön ennaltaehkäisy. Verohallintoa ollaan parhaillaan uudistamassa sen tehokkuuden lisäämiseksi: rajatylittävä hallinnollinen yhteistyö erityisesti alv-kysymyksissä on edelleen heikkoa. Pieni- ja keskipalkkaisten työntekijöiden verokiila on edelleen suuri, minkä vuoksi pimeä työ on yleistä ja tulot ilmoitetaan usein liian pieninä. Ympäristöverotuksen alalla on edistytty jonkin verran, sillä ajoneuvojen verotusjärjestelmää on parannettu ja polttoaineiden valmistevero on nyt korkeampi ja automaattisesti indeksoitu. Romanialla on pitkän aikavälin kestävyysriskejä, jotka johtuvat pääasiassa ikäsidonnaisista menoista. Romanian eläkejärjestelmän kestävyyteen ja riittävyyteen liittyy ongelmia, sillä työssä olevia maksajia on vähän suhteessa eläkkeensaajiin. Romania on toteuttanut toimia naisten ja miesten eläkeiän yhdenmukaistamiseksi vuoteen 2035 mennessä.