Komission tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivojen luomiseksi Equal-yhteisöaloitetta varten valtioiden välisestä yhteistyöstä, jonka tarkoituksena on edistää uusia käytäntöjä kaikenlaisen työmarkkinoihin liittyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseksi



Virallinen lehti nro C 127 , 05/05/2000 s. 0002 - 0010



Komission tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivojen luomiseksi Equal-yhteisöaloitetta varten valtioiden välisestä yhteistyöstä, jonka tarkoituksena on edistää uusia käytäntöjä kaikenlaisen työmarkkinoihin liittyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseksi (2000/C 127/02) 1. Euroopan yhteisöjen komissio on hyväksynyt 14. huhtikuuta 2000 nämä suuntaviivat Equal-yhteisöaloitetta varten. 2. Equal-aloitteesta myönnetään yhteisön rahoitusta Euroopan sosiaalirahaston (ESR) avustuksina toiminnoille, joissa noudatetaan tässä tiedonannossa vahvistettuja suuntaviivoja. Lisäksi toimintojen on sisällyttävä jäsenvaltioiden esittämiin ehdotuksiin, ja Euroopan yhteisöjen komission on hyväksyttävä ne osana yhteisön aloiteohjelmia. Equal-aloitetta sovelletaan koko Euroopan unionin alueella. I. TAVOITE 3. Equal-aloitteella pyritään edistämään uusia keinoja torjua kaikenlaista syrjintää ja eriarvoisuutta työmarkkinoilla kansainvälisen yhteistyön avulla. Equal-aloitteessa tarkastellaan myös turvapaikanhakijoiden yhteiskunnallista ja ammatillista integroitumista. II. SISÄLTÖ 4. Jäsenvaltioiden kansantalouksien yhä kiinteämpi keskinäinen riippuvuus oli perusteena työllisyyttä käsittelevän uuden osaston lisäämiselle Amsterdamin sopimukseen. Sopimuksessa määrätään koordinoidusta työllisyysstrategiasta ja työllisyyden suuntaviivoista, jotka jäsenvaltioiden on otettava huomioon kansallisissa työllisyyspolitiikoissaan. Työllisyyden suuntaviivat (jotka perustuvat neljään pilariin: työllistettävyyteen, yrittäjyyteen, sopeutumiskykyyn ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin) sekä niiden toteuttaminen jäsenvaltioiden kansallisissa työllisyyttä koskevissa toimintasuunnitelmissa luovat puitteet taloudellisen tuen myöntämiselle EU:n tasolla ja erityisesti rakennerahastojen välityksellä. 5. Euroopan työllisyysstrategian tavoitteena on saavuttaa korkea työllisyyden taso kaikissa työmarkkinaryhmissä. Tavoitteen saavuttamisen kannalta on olennaista, että työmarkkinoiden ulkopuolella olevien henkilöiden taitoja ja työllistettävyyttä parannetaan. Myös työmarkkinoilla jo olevien henkilöiden ja erityisesti muutosalttiilla aloilla työskentelevien henkilöiden ammattitaitoa on kehitettävä ja ajantasaistettava. Lisäksi on edistettävä yrittäjyyttä ja taattava miesten ja naisten yhdenvertainen osallistuminen työmarkkinoille. Sekä työttömien että työssä käyvien osalta on ryhdyttävä toimiin eriarvoisuuden ja syrjinnän torjumiseksi. 6. Euroopan työllisyysstrategian täysipainoinen toteuttaminen edellyttää toimintaa paikallisella ja alueellisella tasolla niin kaupungeissa kuin maaseudullakin. Tavoitteena on siis synnyttää paikallista yhteistyötä. Tämä edellyttää uusia lähestymistapoja yhteisiin painopistealueisiin ja hyviksi havaittujen ideoiden tehokasta levittämistä. 7. Euroopan sosiaalirahasto on maataloutta ja alueellista kehittämistä koskevien rahastojen ohella yksi rakennerahastoista. ESR pyrkii edistämään toimenpiteitä, joilla ehkäistään ja torjutaan työttömyyttä, kehitetään henkilöstöresursseja ja parannetaan yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoille pääsyssä ESR:n erityisenä tavoitteena on tukea Euroopan työllisyysstrategiaa edistäviä toimia. 8. Yhteisön tasolla on laadittu integroitu strategia (erityisesti sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan) syrjinnän ja yhteiskunnallisen syrjäytymisen torjumiseksi. Equal-aloite, jossa keskitytään työmarkkinoihin, on osa tätä strategiaa. Equal-aloite täydentää muita asiaan liittyviä ja työmarkkinoita laajemmalle ulottuvia toimintalinjoja, välineitä ja toimia sekä varsinkin perustamissopimuksen 13 ja 137 artiklaan perustuvia erityissäädöksiä ja toimintaohjelmia. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat kyseisten toimintojen ja Equal-aloitteen johdonmukaisuuden. Equal-aloite onkin avainasemassa, sillä se yhdistää toisiinsa perustamissopimuksen 13 ja 137 artiklan nojalla tuetut toimet, ESR:n tukemat ohjelmat ja Euroopan työllisyysstrategian mukaiset poliittiset tavoitteet. III. YLEISET PERIAATTEET Johdanto 9. Equal-aloite, jossa tukeudutaan Employment- ja Adapt-ohjelmista saatuihin kokemuksiin, toimii testauskeinona kehitettäessä ja levitettäessä uusia keinoja suunnitella työllisyyspolitiikkaa, jolla voidaan torjua kaikenlaista työmarkkinoilla esiintyvää, niin työnhakijoiden kuin työntekijöiden kokemaa syrjintää ja eriarvoisuutta. Turvapaikanhakijoiden erityistarpeita tarkastellaan heidän erityistilanteensa perusteella. 10. Equal-aloite toteutetaan useilla erillisillä teema-aloilla, jotka määritellään suhteessa työllisyysstrategian neljään pilariin ja jäsenvaltioiden kanssa käytävien keskustelujen perusteella. Teemoiksi valitaan ensisijaiset alat, joiden osalta useat jäsenvaltiot katsovat, että kansainvälinen yhteistyö auttaa niitä tehostamaan kansallisen politiikan toteuttamista. Jäsenvaltioiden on asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 1 artiklan ja työllisyyden eurooppalaisten suuntaviivojen mukaisesti sisällytettävä sukupuolten yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistaminen kuhunkin teemaan. 11. Equal-aloitteen käytännön toteutus perustuu paikallistasolla tai tietyllä elinkeinoalalla luotuihin kumppanuuksiin, joita kutsutaan kehittämiskumppanuuksiksi (Development Partnerships, DP). Kehittämiskumppanuuteen osallistuvat tahot määrittelevät ja sopivat noudatettavan strategian ja sitä varten tarvittavat innovatiivisiin lähestymistapoihin perustuvat keinot. Kehittämiskumppanuudet käynnistävät kansainvälisen yhteistyön ja osallistuvat hyvien käytänteiden levittämiseen ja valtavirtaistamiseen. 12. Equal-aloitteen puitteissa onnistuneesti kehitettyjä innovaatioita olisi levitettävä laajalti niiden poliittisten vaikutusten maksimoimiseksi, ja ne olisi tarvittaessa sisällytettävä rakennerahastojen ohjelmien tavoitteisiin 1, 2 ja 3 ja työllisyyttä koskeviin kansallisiin toimintasuunnitelmiin. 13. Equal-aloite eroaa rakennerahastojen ohjelmien tavoitteista 1, 2 ja 3 siinä, että siinä keskitytään testaamaan uusia keinoja toteuttaa politiikan painopistealueita Euroopan työllisyysstrategian puitteissa ja korostetaan kumppanuutta kansainvälisessä yhteistyössä. Temaattinen lähestymistapa 14. Jäsenvaltioiden on muotoiltava Equal-strategiansa Euroopan työllisyysstrategian neljän pilarin teemojen perusteella. Jäsenvaltioiden on kullakin teema-alalla varmistettava, että niiden ehdotuksista on etua ensisijaisesti niille, jotka ovat (sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan) syrjinnän ja eriarvoisuuden pääasiallisten ilmenemismuotojen kohteita. Jokaisessa kohderyhmässä tulisi nämä teemat olla huomioitu. Tässä horisontaalisessa lähestymistavassa naisten ja miesten tasa-arvon edistäminen on olennainen osa teemoja kaikissa neljässä pilarissa, ja sitä korostetaan naisten asemaa edistävillä erityistoimilla neljännessä pilarissa. 15. Ensimmäisen ehdotuspyynnön perustana käytettävät teemat esitetään jäljempänä. Teemaluetteloa voidaan tarkistaa ennnen seuraavia ehdotuspyyntöjä työmarkkinatilanteen ja työllisyyden suuntaviivojen kehityksen mukaan. Komissio käynnistää tarvittavat kuulemiset ja tekee teemojen tarkistamista koskevat ehdotukset. Ehdotuksista keskustellaan työllisyyskomiteassa, minkä jälkeen ne toimitetaan perustamissopimuksen 147 artiklan mukaisen komitean hyväksyttäviksi ja esitetään Euroopan parlamentille. Ensimmäisen ehdotuspyynnön teemat 16. Teemoihin perustuvaa strategiaa laatiessaan jäsenvaltioiden olisi otettava tavoitteeksi laadukkaiden ja tulevaisuudessakin säilyvien työpaikkojen tarjonnan ja kysynnän parantaminen. Niiden olisi myös kannustettava (esimerkiksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun alalla) jo olemassa olevien mekanismien tehokasta käyttämistä, jotta työmarkkinoilla jo toimivat saataisiin tietoisiksi tekijöistä, jotka johtavat tiettyjen ryhmien syrjintään, eriarvoisuuteen ja syrjäytymiseen työmarkkinoilla. Työllistettävyys a) Työmarkkinoille pääsemisen ja paluun helpottaminen kaikille avointen työmarkkinoiden luomiseksi myös niille, joilla on työmarkkinoille pääsemiseen tai niille palaamiseen liittyviä integroitumisvaikeuksia. b) Rasismin ja muukalaisvihan torjunta työmarkkinoilla. Yrittäjyys c) Yritysten perustamisen mahdollistaminen antamalla kansalaisten käyttöön välineitä, joita tarvitaan yritysten perustamiseen ja uusien työllistämismahdollisuuksien kartoittamiseen ja hyödyntämiseen niin maaseudulla kuin kaupungeissa. d) Sosiaalitalouden (kolmannen sektorin) ja erityisesti yleishyödyllisten palvelujen vahvistaminen korostaen työpaikkojen laadun parantamista. Sopeutumiskyky e) Tuetaan elinikäistä oppimista ja osallisuutta edistäviä työpaikkakäytäntöjä, joilla kannustetaan syrjinnästä ja eriarvoisuudesta kärsivien henkilöiden palkkaamista ja heidän työllisyytensä ylläpitämistä. f) Tuetaan yritysten ja työntekijöiden sopeutumista talouden rakennemuutokseen sekä informaatioteknologioiden ja muiden uusien teknologioiden käyttämistä. Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet g) Työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen sekä työmarkkinoilta poistuneiden naisten ja miesten integroiminen uudelleen työmarkkinoille kehittämällä joustavampia ja tehokkaampia työn organisointimuotoja ja tukipalveluja. h) Sukupuolten välisen kuilun kaventaminen ja töiden perinteisen sukupuolijaon hälventäminen. 17. Jäsenvaltioiden on valittava ainoastaan ne teemat, joilla ne haluavat tehdä yhteistyötä. Lisäksi niiden on suunniteltava ainakin vähimmäismäärä turvapaikanhakijoita koskevia toimintoja, jotka määritellään suhteessa ongelman laajuuteen kussakin jäsenvaltiossa. 18. Jäsenvaltioiden oletetaan valitsevan kussakin ehdotuspyynnössä ainakin yksi teema jokaisesta pilarista. Komissio voi yksittäistapauksissa poikkeuksellisesti suostua väljentämään tätä vaatimusta. Turvapaikanhakijat 19. Turvapaikanhakijoiden asema unionissa on monimuotoinen. Turvapaikanhakijat voidaan jakaa seuraaviin kolmeen pääryhmään(2): - hakijat, joiden hakemusta käsitellään parhaillaan asianomaisessa jäsenvaltiossa, - hakijat, jotka on hyväksytty humanitäärisen palautus- tai evakuointiohjelman tai väliaikaisen suojajärjestelyn nojalla, - hakijat, joille ei ole myönnetty pakolaisstatusta mutta jotka kuuluvat jonkinlaisen muun (täydentävän tai toissijaisen) suojan piiriin, koska he eivät voi palata kotimaahansa henkilökohtaisen tilanteensa vuoksi. 20. Useimmissa jäsenvaltioissa ensimmäisen ryhmän turvapaikanhakijoiden pääsy työmarkkinoille on kielletty kokonaan tai sallittu ainoastaan tietyin tiukoin edellytyksin. Kahden jälkimmäisen hakijaryhmän osalta jäsenvaltiot ovat sen sijaan valmiimpia harkitsemaan hakijoiden päästämistä työmarkkinoille. Myös neuvosto katsoi 26. huhtikuuta 1999 hyväksymässään yhteisessä kannassa(3), että kotimaahansa palautettaville turvapaikanhakijoille olisi toivottavaa antaa koulutusta, joka antaisi heille kotimaassa tarvittavia taitoja. Tämä seikka on otettava huomion toteutettaessa turvapaikanhakijoita koskevaa Equal-aloitteen osaa. 21. Turvapaikanhakijoita koskeva toiminta voidaan suunnitella joko elinkeinoalakohtaiseksi kehittämiskumppanuudeksi (eli kansalliseksi kumppanuushankkeeksi, johon osallistuvat osapuolet tukevat turvapaikanhakijoiden sosiaalista ja ammatillista integroitumista) tai maantieteelliseksi kehittämiskumppanuudeksi alueella, jossa on paljon turvapaikanhakijoita. Kumppanuuden, strategian ja toiminnan olisi oltava samankaltaista kuin muissakin Equal-aloitteen nojalla toteutettavissa kehittämiskumppanuuksissa. Kumppanuus 22. Equal-aloitteesta rahoitetaan toimintoja, joita toteutetaan strategisten kumppanuuksien avulla. Equal-kumppanuudet, joita kutsutaan kehittämiskumppanuuksiksi, toteutetaan edellä mainituilla teema-aloilla. Kehittämiskumppanuudet tuovat yhteen toimijoita, joilla on tietty pätevyys ja jotka osallistuvat yhteistyöhön kehittääkseen integroitua lähestymistapaa moniulotteisiin ongelmiin. Kumppanit toimivat yhdessä tehtävänään kartoittaa tekijöitä, jotka johtavat eriarvoisuuteen ja syrjintään työmarkkinoilla kullakin valitulla teema-alalla. Kumppanit yhdistävät pyrkimyksensä ja resurssinsa ja pyrkivät löytämään innovatiivisia ratkaisuja yhteisesti määriteltyihin ongelmiin ja yhteisiin tavoitteisiin. 23. Kehittämiskumppanuuksissa olisi alusta alkaen oltava useita pääkumppaneita. Niiden olisi varmistettava, että kaikki alan toimijat - esimerkiksi viranomaiset, julkiset työnvälityspalvelut, kansalaisjärjestöt, yritykset (erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset) ja työmarkkinaosapuolet - voivat osallistua toimintaan kumppanuuden aikana. Innovatiivisia ideoita kehittävien pienten organisaatioiden on kyettävä osallistumaan täysimääräisesti kehittämiskumppanuuksiin. Employment- ja Adapt-ohjelmista saadut kokemukset osoittavat, että suunniteltujen toimintojen ja alueen kehittämistarpeiden johdonmukaisuuden varmistaminen edellyttää paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista. Niiden osallistuminen edistää myös mahdollisuuksia valtavirtaistaa aloitteen tuloksia. 24. Kehittämiskumppanuudet voivat olla maantieteellisiä kehittämiskumppanuuksia. Tällöin kumppanuudessa saatetaan yhteen tietyt toimijat tietyllä maantieteellisellä alueella. Koska maantieteellinen kumppanuus ei ehkä aina ole tehokkain tapa tietyn ongelman ratkaisemiseksi, myös edellä mainittujen suuntaviivojen mukaiset muut kumppanuudet ovat mahdollisia. Kumppanuudet voisivat tällöin kattaa tiettyjä elinkeino- tai tuotannonaloja. Perustelluista syistä tarkastelu voitaisiin näissä kumppanuuksissa kohdentaa yhteen tai useampaan erityisryhmään, joka kärsii työmarkkinoihin liittyvästä syrijinnästä tai eriarvoisuudesta. Näitä muita kumppanuuksia kutustaan alakohtaisiksi kehittämiskumppanuuksiksi. 25. Equal-aloitteen mukaiset lopulliset edunsaajat ovat edellä 22-24 kohdassa kuvattuja kehittämiskumppanuuksia. Kehittämiskumppanuuksilla on jo Equal-rahoitusta hakiessaan oltava järjestelyt sen varmistamiseksi, että hallinnollisesta ja taloudellisesta vastuusta huolehtii organisaatio, joka kykenee vastaamaan julkisen rahoituksen hallinnoinnista ja tilinpidosta. Valtaistaminen (empowerment) 26. Valtaistaminen on ydinajatuksena kaikissa kehittämiskumppanuuksissa. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että toimintojen toteuttamiseen osallistuvien tahojen olisi osallistuttava myös päätöksentekoprosessiin. Myös avunsaajien aktiiviseen osallistumiseen pitäisi suhtautua myönteisesti valittaessa toiminnon 1 nojalla rahoitettavia kohteita ja vahvistettaessa valintaa toimintoon 2. Kansainvälinen yhteistyö 27. Equal-aloite perustuu kansainväliseen yhteistyöhön. Employment- ja Adapt-yhteisöaloitteista saadut kokemukset osoittavat, että kansainvälisyys saattaa tuottaa huomattavaa lisäarvoa hankkeiden toteuttajille, jotka toimivat muiden samassa tilanteessa olevien tahojen kanssa. Kansainvälinen yhteistyö voi johtaa myös huomattaviin poliittisten toimintalinjojen innovaatioihin. Kansainvälisyys on tämän vuoksi Equal-aloitteen keskeinen elementti. Innovaatiot 28. Equal-aloitteessa testataan innovatiivisia lähestymistapoja politiikan toteuttamiseen. Nämä politiikan toteuttamista tehostavat lähestymistavat voivat olla täysin uusia tai sisältää muualta omaksuttuja asioita. 29. Equal-aloitteessa käytetty innovaation määritelmä perustuu Employment- ja Adapt-aloitteiden yhteydessä laadittuun typologiaan, jossa eritellään seuraavat kolme innovaatiotyyppiä: - prosessikeskeisillä innovaatioilla tarkoitetaan uusien menetelmien, välineiden ja lähestymistapojen kehittämistä sekä jo käytössä olevien menetelmien parantamista, - tavoitekeskeiset innovaatiot keskittyvät uusien tavoitteiden muotoilemiseen, ja tällaisia innovaatioita ovat muun muassa uusien ja lupaavien lähestymistapojen kartoittaminen ja uusien työllistämiskanavien avaaminen työmarkkinoilla, - kontekstikeskeiset innovaatiot liittyvät poliittisiin ja institutionaalisiin rakenteisiin. Niiden puitteissa tarkastellaan järjestelmän kehittämistä, silloin kun ne liittyvät työmarkkinoihin. Valtavirtaistaminen 30. Equal-aloitteesta rahoitetaan innovatiivisia ratkaisuja, joilla toteutetaan työllisyyttä koskevissa kansallisissa toimintasuunnitelmissa määriteltyjä jäsenvaltioiden politiikan painopistealueita. Jotta Equal-aloite saavuttaisi maksimaalisen vaikutuksen, sen tuloksia on analysoitava, arvioitava ja levitettävä sekä jäsenvaltioissa että unionin tasolla. On tärkeää, että päätöksentekijät ja erityisesti työllisyyttä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien laatijat ja rakennerahastojen ohjelmien tavoitteiden 1, 2 ja 3 hallinnoijat saavat tietoa Equal-aloitteesta. IV. EQUAL-ALOITTEEN NOJALLA RAHOITETTAVAT TOIMINNOT 31. Equal-aloitteesta rahoitetaan seuraavia toimintoja: Toiminto 1: kehittämiskumppanuuden ja kansainvälisen yheistyön käynnistäminen Toiminto 2: kehittämiskumppanuuksien työohjelmien täytäntöönpano Toiminto 3: temaattiset verkostot, hyvien käytänteiden levittäminen ja kansalliseen politiikkaan vaikuttaminen Toiminto 4: tekninen apu toimintoihin 1, 2 ja 3. Toiminto 2 toteutetaan toiminnon 1 jälkeen. Jäsenvaltioiden oletetaan olevan valmiita aloittamaan toiminto 3 heti, kun tulokset ovat valmiita levitettäviksi. Toiminnon 4 mukaista tukea voidaan myöntää jo ennen toiminnon 1 käynnistämistä. Toiminto 1: Kehittämiskumppanuuden ja kansainvälisen yhteistyön käynnistäminen 32. Toiminnon 1 tavoitteena on helpottaa kestävien ja tehokkaiden kehittämiskumppanuuksien luomista tai vakiinnuttamista ja varmistaa kansainvälisen yhteistyön todellinen lisäarvo. Hallintoviranomainen päättää toiminnon keston, joka ei normaalisti saisi ylittää kuutta kuukautta. Komissio katsoo, että toimintoon 1 ei voida käyttää merkittävää osaa jäsenvaltion käytettävissä olevista kokonaisvaroista. 33. Valinta toimintoa 1 varten muodostaa Equal-aloitteesta rahoitettavien toimien valinnan päävaiheen. Valinta perustuu useiden organisaatioiden (kehittämiskumppanuuden vireillepanijoiden) yhteisesti esittämään hakemukseen. Hakemuksessa on esitettävä teemakohtaisesti ja alueittain/elinkeinoaloittain seuraavat seikat: - kehittämiskumppanuuteen alusta alkaen osallistuvat kumppanit; järjestelyt sen varmistamiseksi, että kaikki asiaan liittyvät tahot ja erityisesti pienet organisaatiot voivat osallistua kumppanuuteen sen keston aikana; järjestelyt hallinnollisen ja taloudellisen vastuun hoitamiseksi, - kumppanuuden perustelut, analyysi tarkasteltavasta ongelmasta ja selvitys siitä, miten kaikkien potentiaalisten edunsaajaryhmien tarpeet otetaan huomioon, - kumppanuuden tavoitteet, - toiminnon 1 työohjelma, - toiminnon 2 yhteydessä toteutettavien toimien luonne, - kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät odotukset. 34. Vaikka kehittämiskumppanuuksien valintamenettelyt kuuluvat aloiteohjelman valvontakomitean kanssa yhteistyössä toimivan hallintoviranomaisen toimivaltaan, komissio olettaa valintaperusteiden heijastavan osassa III selitettyjä Equal-aloitteen yleisiä periaatteita. Hylätyille hakijoille olisi perusteltava hylkäämisen syyt. 35. Toiminnon 1 lopussa kehittämiskumppanuuden olisi kyettävä esittämään kehtittämiskumppanuussopimuksen muodossa oleva yhteinen strategia. Strategian olisi katettava vähintään seuraavat seikat: - arvio nykyisestä työmarkkinoihin liittyvästä syrjäytymisestä, syrjinnästä ja eriarvoisuudesta kyseessä olevalla teema-alalla ja alueella/elinkeinoalalla, - toiminnan tavoitteet ja painopistealueet, joissa otetaan huomioon kyseisellä alueella/elinkeinoalalla aiemmin toteutetuista toiminnoista saadut kokemukset, - yksityiskohtainen työohjelma, jonka liitteenä on toteuttamiskelpoinen talousarvio, - jokaisen kumppanin roolin täsmentäminen sekä kumppanuuden ohjaamista ja johtamista sekä taloudellisen tuen hallinnoimista koskevat järjestelyt, - mekanismi jatkuvaa analysointia, myös kehittämiskumppanuutta koskevien tietojen esittämistä ja tulosten analysointia varten, - kehittämiskumppanuuden sitoumus osallistua yhteistyöhön toiminnossa 3, - kehittämiskumppanuuden strategia ja mekanismit sukupuolten yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistamista varten. Kansainvälinen yhteistyö 36. Kehittämiskumppanuuksien on nimettävä vähintään yksi kumppani jostakin toisesta jäsenvaltiosta. Yhteistyö olisi pääsääntöisesti käynnistettävä jäsenvaltioiden Equal-aloitteen nojalla valitsemien ja mieluiten samalla teema-alalla toimivien kehittämiskumppanien kesken. Yhteistyötä voidaan myös laajentaa muihin samantapaisiin hankkeisiin, joita tuetaan jossakin EU:n ulkopuolissesa maassa Phare-, Tacis- tai Meda-ohjelman nojalla. Yhteisön aloiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessa voidaan kuitenkin määritellä yleissäännöstä poikkeavia parametrejä edellyttäen, että Equal-aloitteen ulkopuolisten kumppanien kanssa tehtävästä yhteistyöstä potentiaalisesti saatava lisäarvo on tarkoin tiedossa ja että mukana olevat kumppanit osoittavat kykenevänsä kattamaan yhteistyöstä niille aiheutuvat kustannukset. 37. Toiminnon 1 lopussa kehittämiskumppanuuden olisi esitettävä kansainvälisen yhteistyösopimuksen muodossa: - kansainvälinen työohjelma, jonka liitteenä on talousarvio, - kunkin kansainvälisen kumppanin rooli, yhteiset päätöksentekomenettelyt ja yhteisen työohjelman toteuttamista koskevat organisatoriset järjestelyt, - menetelmät yhteisten toimintojen valvontaa ja arviointia varten. Toiminto 2: Kehittämiskumppanuuksien työohjelmien toteuttaminen 38. Jotta valinta voitaisiin vahvistaa ja rahoitusta myöntää työohjelman toteuttamiseen Equal-aloitteen toiminnon 2 nojalla, jokaisen kehittämiskumppanuuden on esitettävä kehittämiskumppanuussopimus ja kansainvälinen yhteistyösopimus, jotka täyttävät toiminnon 1 osalta esitetyt edellytykset. Lisäksi näistä asiakirjoista on käytävä ilmi, että kehittämiskumppanuus täyttää seuraavat edellytykset: - Avoimuus: Kehittämiskumppanuuden on osoitettava tarvittavan yhteisrahoituksen saatavuus. Kehittämiskumppanuuden osapuolten on myös hyväksyttävä, että saadut tulokset (tuotteet, välineet, menetelmät jne.) ovat julkista omaisuutta. - Edustavuus: Kehittämiskumppanuuden on kyettävä osoittamaan kykynsä saada yhteistyöhön erilaisia toimijoita. Erityistä huomiota kiinnitetään järjestelyihin, joilla varmistetaan, että kaikki asianomaiset toimijat - esimerkiksi viranomaiset, julkiset työnvälityspalvelut kansalaisjärjestöt, yritykset (erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset) ja työmarkkinaosapuolet - voivat osallistua toimintaan kumppanuuden aikana. Kehittämiskumppanuuden on osoitettava, että myös soveltuvat pienet organisaatiot voivat osallistua täysimääräisesti. - Yhteistyöhenki: Kehittämiskumppanuuden on osoitettava kykynsä ja halukkuutensa osallistua ylikansalliseen yhteistyöhön ja täsmennettävä, mitä lisäarvoa kansainvälisestä yhteistyöstä oletetaan saatavan toteutettaessa työohjelman eri osa-alueita. Lisäksi kehittämiskumppanuuden on suunniteltava yhteistyötä verkottumisen, tulosten levittämisen ja valtavirtaistamisen alalla sekä jäsenvaltioissa että unionin tasolla. 39. Mikäli kohdan 38 edellytykset täyttyvät, hallintoviranomainen vahvistaa kumppanuutta koskevan alustavan valinnan ja ilmoittaa kumppanuudelle sen työohjelman toteuttamiseen varatun monivuotisen talousarvion. 40. Työohjelma kattaa alussa yleensä ajanjakson, jonka pituus on kahdesta kuukaudesta kolmeen vuoteen. Jos jakson pidentäminen on perusteltua saatujen tulosten nojalla, jatkotukea voidaan kuitenkin myöntää ja kehittämiskumppanuuden rahoitusjaksoa pidentää. Toimintojen tukikelpoisuus 41. Toimintojen kelpoisuuden osalta sovelletaan tavanomaisia ESR:n kelpoisuussääntöjä (katso ESR-asetuksen(4) 3 artikla). Toimintojen maksimaalisen tehokkuuden saavuttamiseksi Equal-aloitteesta voidaan kuitenkin rahoittaa myös toimintoja, jotka normaalisti olisivat tukikelpoisia EAKR:n, EMOTR:n ohjausosaston tai KOR:n sääntöjen nojalla (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 21 artiklan 2 kohta). 42. Jäsenvaltioiden on tarkistettava, että kehittämiskumppanuuksien toiminnot ovat yhteensopivia perustamissopimuksen määräysten ja erityisesti valtiontukia koskevien määräysten kanssa. Toiminnoista on tarvittaessa tehtävä 88 artiklan 3 kohdan mukaiset ilmoitukset. Toiminto 3: Temaattiset verkostot, hyvien käytänteiden levittäminen ja kansalliseen politiikkaan vaikuttaminen 43. Equal-aloitteeseen sisältyy erillinen toiminto, joka koskee temaattisia verkostoja, hyvien käytänteiden levittämistä ja valtavirtaistamista. Kaikki kehittämiskumppanuudet ovat velvollisia osallistumaan tähän toimintoon, jotta päästäisiin Equal-aloitteen tavoitteena olevaan valtavirtaistamiseen. Toiminnon järjestämisestä vastaa hallintoviranomainen. Toiminnolla pyritään helpottamaan työmarkkinoihin ja työllisyyspolitiikkaan kohdistuvien vaikutusten maksimointia, ja myös työmarkkinaosapuolten olisi osallistuttava toimintoon. 44. Jäsenvalitoiden on otettava käyttöön mekanismeja, jotka helpottavat valtavirtaistamista sekä horisontaalisella tasolla (samalla tai vastaavalla alalla toimivissa organisaatioissa) että vertikaalisella tasolla (aluepolitiikassa tai kansallisessa politiikassa, työllisyyttä koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat ja rakennerahastot mukaan lukien). Näillä mekanismeilla pitäisi pyrkiä: - kartoittamaan eriarvoisuuteen ja syrjintään johtavia tekijöitä sekä valvomaan ja analysoimaan kehittämiskumppanuuksien (potentiaalista) vaikutusta työllisyyttä koskevissa kansallisissa toimintasuunnitelmissa esitettyihin painopistealueisiin sekä syrjinnän ja eriarvoisuuden kohteena työmarkkinoilla oleviin erilaisiin ryhmiin, - kartoittamaan ja arvioimaan hyviin käytänteisiin liittyviä tekijöitä ja suorittamaan niiden vaikutusten esikuva-analyysi (benchmarking), - levittämään hyirä käytänteitä toiminnon 1 päättymisestä lähtien. 45. Kehittämiskumppanuudet toimivat näissä toiminnoissa joko yksin tai ryhmissä erityisasiantuntemuksensa ja todennetun kapasiteettinsa mukaan. Kyseiset kehittämiskumppanuudet voivat saada lisärahoitusta tätä varten. Toiminto 4: Tekninen apu 46. Yhteisön aloiteohjelman toteuttamiseen on saatavissa teknistä apua, jolla voidaan: - edistää kumppanuuden vakiinnuttamista ja kansainvälisten yhteistyökumppanien etsintää (toiminto 1), - kerätä kokemuksia ja tuloksia ja laatia vuosikertomuksia sekä käsitellä ja levittää niitä (toiminto 2), - tukea temaattisia verkostoja ja horisontaalista levittämistoimintaa sekä laatia vaikutusmekanismeja (toiminto 3), - edistää yhteistyötä eurooppalaisessa verkottumisessa ja varmistaa, että muut jäsenvaltiot ja komissio saavat tietoonsa kaikki asiaan liittyvät tiedot (katso osa V - Toiminta Euroopan unionin tasolla). 47. Teknistä apua saa myös toimintojen valvontaan, tarkastamiseen ja arviointiin jäsenvaltioissa ja unionin tasolla. 48. Teknisen tuen talousarvio ei saa ylittää viittä prosenttia ESR:n kokonaistuesta yhteisön aloiteohjelmalle. ESR:n tuen tasoon sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1260/1999 29 artiklan 3 kohdan mukaisia enimmäisrajoja. 49. Jäsenvaltiot soveltavat avoimella tavalla omia menettelyitään valitessaan ja rahoittaessaan tahoja, jotka suorittavat teknisen avun toimintoja. V. LEVITTÄMINEN JA ARVIOINTI EUROOPAN TASOLLA 50. Jotta Equal-aloite voisi toimia testauskeinona uudenlaisen työllisyyspolitiikan kehittämisessä ja edistämisessä, jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten ja komission on toimittava kiinteässä yhteistyössä. Näin pystytään saamaan täysi hyöty niistä potentiaalisista vaikutuksista, joita eri puolilla unionia kartoitetuilla parhailla käytänteillä voi olla Euroopan työllisyysstrategiaan. 51. On olennaisen tärkeää arvioida Equal-aloitteen vaikutukset. Euroopan unionin tasolla komissio perustaa arviointijärjestelmän, jolla arvioidaan Equal-aloitteen vaikutuksia Euroopan työllisyystrategiaan ja muihin yhteisön ohjelmiin. 52. Komissio ehdottaa, että unionin tason vaikutusten syntyprosessia tuetaan seuraavien kolmen toiminnon avulla: - teemakohtainen arviointi Euroopan unionin tasolla, - kausittainen arviointi siitä, millaista lisäarvoa Equal-aloite on tuonut työllisyyttä koskeviin kansallisiin toimintasuunnitelmiin, - keskustelufoorumien käyttäminen Euroopan unionin tasolla. Teemakohtainen arviointi 53. Komissio järjestää parhaiden käytäntöjen levittämiseksi ja saavutusten vertailemiseksi useita teemakohtaisia arviointeja kehittämiskumppanuuksien kanssa kutakin Equal-alaa varten. 54. Tulokset tiivistetään ja julkistetaan. Niillä täydennetään Euroopan työllissysstrategian yhteydessä tehtäviä politiikan vertaisarviointeja, Euroopan unionin tasolla tehtäviä arviointeja sekä levitys- ja tiedonvaihtotoimia, joita on suunniteltu perustamissopimuksen 13 artiklan (syrjinnän torjuminen) ja 137 artiklan (yhteiskunnallisen syrjäytymisen torjuminen) mukaisissa yhteisön ohjelmissa. Ehdokasmaat osallistuvat tuloksia koskevaan keskusteluun ja niiden hyödyntämiseen. Kausittaiset arvioinnit - Equal-aloite ja työllisyyttä koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat 55. Komissio luo Equal-aloitteeseen liittyvistä parhaista käytänteistä tietokannan kussakin jäsenvaltiossa toiminnon 3 yhteydessä toteutettujen toimien ja jäsenvaltioiden kehittämiskumppanuuksilta saamien tietojen perusteella. Tietoja voidaan käyttää perustana työllisyyttä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien tosiasiallisten ja potentiaalisten vaikutusten kausittaiselle arvioinnille. Tämä arviointi olisi annettava tiedoksi varsinaisille rakennerahastojen tavoitteiden 1, 2 ja 3 seurantakomiteoille, minkä lisäksi se olisi otettava huomioon Euroopan sosiaalirahaston toiminnassa. Keskustelufoorumit 56. Equal-aloitteesta keskustellaan useilla foorumeilla: - Työllisyyskomitea pidetään ajan tasalla tuloksista ja teemakohtaisista arvioinneista. - Perustamissopimuksen 147 artiklan mukainen komitea antaa lausuntonsa alakohtaisen arvioinnin tuloksesta ja vastaa komission esittämiin erityisiin kysymyksiin. - Vuosittain järjestetään Equal-aloitetta koskeva keskustelufoorumi unionin kansalaisjärjestöfoorumin kanssa, jotta voidaan keskustella alalla toimivien järjestöjen kanssa ja saada niiltä palautetta. - Komissio järjestää pyydettäessä kokouksia, joissa keskitytään Equal-aloitteeseen liittyviin erityisaiheisiin, kuten käytänteiden siirtämiseen ehdokasmaihin. Tekninen apu 57. Equal-aloitteen onnistunut toteuttaminen edellyttää jäsenvaltioiden ja komission kiinteää yhteistyötä. On kerättävä ja käsiteltävä tietoja kehittämiskumppanuuksista, perustettava tietokantoja, hallinnoitava teemakohtainen arviointi, järjestettävä seminaareja, julkaistava tulokset jne. Tietyt erityistehtävät, joita ei voida toteuttaa ilman Euroopan tasoista tukea, annetaan ulkopuolisten palveluntarjoajien suoritettavaksi komission valvonnan alaisena. Tätä varten julkaistaan tarjouspyyntöjä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komissio myöntää täysrahoituksen tehtävien toteuttamisesta aiheutuviin kustannuksiin. VI. OHJELMIEN SUUNNITTELEMINEN, ESITTÄMINEN JA HYVÄKSYMINEN 58. Tämän ilmoituksen III osassa esitetään Equal-aloitteen toteuttamisen yleiset periaatteet. Siinä vahvistetaan osat, joita komissio odottaa käsiteltävän ohjelmaehdotuksissa, joita jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset ehdottavat kuultuaan kaikkia asiaan liittyviä tahoja. Yhteisön aloiteohjelman talouden ja hallinnon hoitaminen kuuluvat yksinomaan aloiteohjelman valvontakomitean kanssa yhteistyössä toimivan hallintoviranomaisen toimivaltaan. 59. Jäsenvaltioiden varaamat ohjeelliset rahoitusmäärät hyväksytetään komissiolla, ja tämän perusteella jäsenvaltiot ehdottavat luonnosta Equal-aloiteohjelmaksi. Niiden ehdotusten olisi täytettävä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 16 artiklassa asetetut edellytykset. Yhteisön aloiteohjelmaehdotukset esitetään yhtenäisen ohjelma-asiakirjan muodossa, ja niihin liitetään asetuksen (EY) N:o 1260/1999 19 artiklan 3 kohdan mukainen ohjelma-asiakirjan täydennys. Aloiteohjelmaehdotusten painopistealueiden on sisällyttävä edellä kohdassa 16 esitettyyn teemaluetteloon. Osassa IV esitetyt toimet olisi katsottava näiden painopistealueiden mukaisiksi toimenpiteiksi. 60. Jäsenvaltioiden on otettava tasa-arvonäkökohdat huomioon Equal-aloitteen vaiheiden suunnittelussa, toteuttamisessa, seurannassa ja arvioinnissa. Aloiteohjelmaehdotukset 61. Jäsenvaltion esittämään aloiteohjelmaehdotukseen on sisällyttävä: - kuvaus työmarkkinoilla nykysin ilmenevästä syrjinnästä ja eriarvoisuudesta valituilla teema-aloilla sekä turvapaikanhakijoiden tilanteesta, - asetuksen (EY) N:o 1260/1999 41 artiklan 2 kohdan mukainen arviointi odotettavista vaikutuksista, joiden osalta tarkastellaan myös sosioekonomiseen tilanteeseen paikallisella tai elinkeinoalakohtaisella tasolla sekä naisten ja miesten väliseen tasa-arvoon kohdistuvia vaikutuksia, - edellä 16 kohdassa esitetyn luettelon painopistealueiden valintaan perustuva kuvaus Equal-aloitteen toteuttamisstrategiasta sekä turvapaikanhakijoita koskevasta erityistoiminnasta (katso edellä 19-21 kohta). Lisäksi olisi esitettävä erityistavoitteet, mahdollisuuksien mukaan myös määrällisesti, - kuvaus strategian ja työllisyyttä koskevan nykyisen kansallisen toimintasuunnitelman välisestä suhteesta asetuksen (EY) N:o 1260/1999 1 artiklassa tarkoitetussa poliittisessa viitekehyksessä, - synteesi Adapt- ja Employment-aloitteista saaduista kokemuksista valittujen teemojen painopistealueilla, - tiivistelmä järjestelyistä, joilla varmistetaan Equal-aloitteen ja muiden yhteisön välineiden ja ohjelmien sekä alueellisten työllisyyssopimusten keskinäinen täydentävyys, - tiivistelmä suunnitelluista toimenpiteistä painopistealueilla sekä tiedot, joita tarvitaan tarkistettaessa yhteensopivuutta perustamissopimuksen 87 artiklan kanssa, - selvitys siitä, missä määrin kutakin painopistealuetta varten ehdotetut toimet ovat sellaisia, jotka todennäköisesti voivat saada tukea Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 21 artiklan 2 kohta). Tämä mahdollistaa sen, että komissio voi varautua asianmukaisesti tehdessään päätöstä aloiteohjelmaehdotuksesta, - kuvaus teknisen tuen järjestelyistä, joita aloiteohjelman toteuttaminen todennäköisesti edellyttää, sekä kuvaus toimintojen tyypistä ja menettelyistä niiden suorittajien valitsemiseksi, - alustava rahoitussuunnitelma, jossa määritetään asetuksen (EY) N:o 1260/1999 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti Euroopan sosiaalirahastosta todennäköisesti rahoitettava osuus sekä ESR:ään liittyvä käytettävissä olevan julkisen tai vastaavan rahoituksen sekä arvioidun yksityisen rahoituksen määrä, - kuvaus toimista ja menetelmistä, joilla varmistetaan sukupuolten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan lähestymistavan tehokas valtavirtaistaminen, - selvitys ohjelmointiprosessista, kumppaneiden - myös syrjinnän ja eriarvoisuuden pääasiallisten osa-alueiden erityisintressejä edustavien tahojen ja työmarkkinaosapuolten - kanssa käytäviä kuulemisia koskevista järjestelyistä sekä kuulemisten tuloksista, - selvitys edellä kuvatusta yhteisön aloiteohjelmien toteuttamisesta, seurannasta ja arvioinnista. Yhteisön aloiteohjelmien toteuttamista, seurantaa ja arviointia koskevat säännökset 62. Yhteisön aloiteohjelman toteuttamista, seurantaa ja arviointia koskevat säännökset on laadittava asetuksen (EY) N:o 1260/1999 19 artiklan 3 kohdan d alakohdan edellytysten mukaisesti. Lisäksi yhteisön aloiteohjelmaehdotukseen olisi sisällyttävä: - kuvaus mekanismeista vähintään kahden ehdotuspyynnön osalta (julkistamismenettelyt, valinnan suuntaviivat ja menettelyt, valittaminen mukaan lukien), - lopullisten edunsaajien kanssa tehtävien sopimusten tyypit, - kansalliset mekanismit, joilla helpotetaan edellä toiminnon 3 osalta kuvattua horisontaalista ja vertikaalista valtavirtaistamista, - järjestelyt, joilla varmistetaan, että seurantakomitean jäsenet edustavat työmarkkinaosapuolia ja syrjinnän ja eriarvoisuuden pääasiallisista ilmenemismuodoista käytännön kokemuksia omaavia henkilöitä sekä asiaan liittyviä kansalaisjärjestöjä, - tietojen tyyppi ja tietomäärä, joka kehittämiskumppanuuksien edellytetään vuosittain tuottavan jatkuvaa seurantaa varten, ja kehittämiskumppanuuden käyttämät arviointimekanismit, - väliarviointi, joka käynnistetään yhteisön aloiteohjelman tasolla, kun ohjelma on hyväksytty. Näin saadaan jatkuvaa palautetta myöhempiin hankepyyntöihin tarvittavia mukautuksia varten. Yhteisön aloiteohjelmassa esitetään kaikkia jäsenvaltioita koskevien vähimmäisedellytysten mukaiset erityiset parametrit ja määrälliset ja laadulliset indikaattorit, jotka on otettava huomioon väli- ja loppuarvioinnissa. Yhteisön aloiteohjelmien esittäminen ja hyväksyminen 63. Jäsenvaltioiden on jätettävä luonnokset yhteisön aloiteohjelmiksi komissiolle neljän kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän jälkeen seuraa viiden kuukauden jakso, joka varataan komission kanssa käytäviä neuvotteluja varten. 64. Komissio hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1260/1999 28 artiklan mukaisesti kunkin aloiteohjelman päätöksellä, jossa vahvistetaan Euroopan sosiaalirahaston tuen myöntäminen kullekin aloiteohjelmaan sisältyvälle painopistealueelle. 65. Jokaiseen yhteisön aloiteohjelmaan liitetään ohjelma-asiakirjan täydennys, joka määritellään asetuksen (EY) N:o 1260/1999 9 artikaln m kohdassa ja kuvaillaan kyseisen asetuksen 18 artiklan 3 kohdassa. 66. Ohjelma-asiakirjan täydennys on lähetettävä komissiolle viimeistään kolme kuukautta sen jälkeen, kun komissio on tehnyt päätöksen yhteisön aloiteohjelman hyväksymisestä. Prosessin yksinkertaistamiseksi olisi kuitenkin suositeltavaa, että jäsenvaltiot lähettäisivät täydennyksen samaan aikaan kuin yhteisön aloiteohjelmaluonnoksen. VII. RAHOITUS 67. Equal-aloitteen rahoittavat jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisö yhdessä. Euroopan sosiaalirahaston Equal-aloitteelle vuosina 2000-2006 myöntämä kokonaistuki on 2847 miljoonaa euroa. Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 7 artiklan 7 kohdan mukaisesti ESR:n tuen laskemisessa otetaan huomioon kahden prosentin vuotuinen indeksitarkistus vuoteen 2003 saakka, ja vuosia 2004-2006 koskevista tukiosuuksista päätetään vuoden 2003 hintojen perusteella. Komissio määrittelee vuosiin 2004-2006 sovellettavan indeksikorjauksen 31. joulukuuta 2003 mennessä. 68. Rahoituksessa noudatetaan asetuksen (EY) N:o 1260/1999 29 artiklassa määritettyjä tukiosuuksia. Menetelmien innovatiivisen luonteen vuoksi suositellaan asetuksissa esitettyjen enimmäismäärien järjestelmällistä noudattamista. 69. Euroopan sosiaalirahaston kokonaisosuudesta varataan enintään kahden prosentin ohjeellinen määrä komission aloitteesta toteutettavien toimintojen rahoittamiseen edellä V osassa esitetyn mukaisesti. Näiden toimintojen kustannukset katetaan kokonaisuudessaan. VIII. AIKATAULU 70. Komissio pyytää jäsenvaltioita esittämään yhteisön aloiteohjelmaluonnoksen Equal-aloitetta varten neljän kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tätä tiedonantoa koskeva kirjeenvaihto on osoitettava seuraavaan osoitteeseen: A. Larsson Director General Directorate General Employment and Social Affairs Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles/Brussel. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999. (2) Pakolaiset eivät sisälly näihin ryhmiin, koska pitkäaikaisina asukkaina he voivat saada tukea tavanomaisten Equal-kehittämiskumppanuuksien kautta. (3) Yhteinen toiminta 26 päivältä huhtikuuta 1999, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella, pakolaisten, siirtymään joutuneiden henkilöiden ja turvapaikanhakijoiden vastaanottoa ja vapaaehtoista paluuta koskevien käytännön tukihankkeiden ja -toimenpiteiden toteuttamiseksi, mukaan luettuna hätäapu Kosovon äskeisten tapahtumien vuoksi paenneille henkilöille: EYVL L 114, 1.5.1999, s. 2; ks. 5 artiklan c alakohta. (4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1784/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan sosiaalirahastosta (EYVL L 213, 13.8.1999).