KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 29 päivänä toukokuuta 1996,

Saksan Buna GmbH:lle, Sächsische Olefinwerke GmbH:lle, Leuna-Werke GmbH:lle, Leuna-Polyolefine GmbH:lle ja BSL Polyolefinverbund GmbH:lle myönnettäväksi ehdottamasta tuesta (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (96/545/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti pyytänyt osapuolia, joita asia koskee, antamaan lausuntonsa asiasta (1),

sekä katsoo, että

I

1. Laajoiksi monialayrityksiksi järjestetty kemian teollisuus oli entisen Saksan demokraattisen tasavallan (DDR) tärkeimpiä teollisuuden aloja, joka työllisti peräti 90 000 ihmistä. Se keskittyi sisämaassa Leipzigin alueelle Sachsen-Anhaltin ja Sachsenin osavaltioihin, joiden neljä suurinta teollisuuskeskittymää - Buna, Sächsische Olefinwerke (jäljempänä `SOW`), Leuna ja Chemie AG Bitterfeld - työllistivät 68 500 ihmistä.

Kesäkuussa 1990 entisen DDR:n hallitus perusti Treuhandanstalt-nimisen yksityistämisviraston (jäljempänä `THA`), joka jatkoi toimintaansa Saksan yhdistymisen jälkeen. THA muutti maatalouden suunnitelmayksiköt osakeyhtiöiksi, jotka olivat kuitenkin edelleen toisistaan riippuvaisia raaka-aineiden, alku- ja välituotteiden sekä energian hankinnan osalta. Tämä haittasi kyseisten yhtiöiden nopeaa rakenteellista uudistamista ja yksityistämistä, jota perinteisten vähittäismyyntipisteiden samanaikainen romahtaminen vahvisti.

Kyseiset yhtiöt toimivat monilla hyvinkin erilaisilla elinkeinoelämän alueilla. Monet tuotantolaitokset olivat vanhanmallisia, täysin vanhentuneita tai niiden toiminnan laajuus ei ollut taloudellista. THA sulki nämä laitokset ja yritti hajottaa jäljelle jääneet yhtymät pienemmiksi yksiköiksi, jotka olisi helpompi myydä.

Leipzigin alueella toimivista Bunan (toimipaikka Schkopau), SOW:n (toimipaikka Böhlen) ja Leunan yhtiöistä Leuna Werke GmbH:n laitos oli suurin. Laitoksen toimintaa jaettiin uusille osastoille, esimerkiksi kevytpolyeteeniä (LDPE) valmistava osasto irrotettiin itsenäiseksi Leuna Polyolefine GmbH -nimiseksi yritykseksi, ja loput toiminnasta yhdistettiin kemian tehtaaksi.

Buna oli yhdistetty kemian tehdas, joka keskittyi kloorin ja olefiinin tuotantoon. Ympäristösyistä THA:n oli pakko sulkea asetyleenituotanto, minkä vuoksi Bunasta tuli riippuvainen Böhlenissä sijaitsevasta eteenikrakkauslaitteesta tämän elintärkeän raaka-aineen saannin varmistamiseksi. Böhlenissä toimivat SOW ja Buna liitettiin toisiinsa putkijohdolla, kuten myös eteeniä käyttävä Leuna-Polyolefine.

Näin ollen näiden kolmen laitoksen keskinäinen riippuvuus raaka-aineesta (olefiineistä), jota tuotetaan Bunan Schkopaussa tapahtuvan öljynjalostustoiminnan ja Leunassa toimivan Leuna-Polyolefinen tarpeisiin eteeniä toimittavassa Böhlenissä sijaitsevassa krakkauslaitoksessa, pakotti THA:n asettamaan tavoitteekseen koko yhtiön yksityistämisen.

2. Edellä mainitun polyolefiiniperiaatteen perusteella ja aikaisempien yksityistämisyritysten epäonnistuttua Goldmann, Sachs & Co -nimisen pankin tehtäväksi annettiin mahdollisten ostajien etsintä ja heidän kanssaan neuvotteleminen. Saksan toimittamien tietojen mukaan Dow Chemical Company (jäljempänä `Dow`) esitti olefiinituotantolaitoksen rakenteellista uudistamista koskevan perustellun suunnitelman, jonka mukaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus oli mahdollinen, ja lopulta Dow oli ainoa kolmen yhdistetyn kemian yhtiön yksityistämisestä tarjouksen tehnyt osapuoli.

Buna otti haltuunsa SOW:n ja Leuna-Polyolefinen osakkeet sisällyttääkseen ne BSL Polyolefinverbundin myöhempään sulautumiseen. Dow'n ja Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -viraston (jäljempänä `BvS`) välinen yksityistämissopimus vahvistettiin virallisesti 3 ja 4 päivänä huhtikuuta 1995. Tämän sopimuksen mukaisesti BvS:n on suoritettava BSL:lle huomattavia maksuja, jotka selvästi ylittävät Dow'n yritysostosta maksaman hinnan.

3. Vuosien 1990 ja 1995 välisenä aikana THA/BvS saattoi alulle ja rahoitti joitakin kiireellisiä rakenneuudistustoimenpiteitä kolmessa toimipisteessä ja vähensi kolmen yhtiön työpaikkojen määrää 26 029:stä 5 820:een tammikuuhun 1995 mennessä. Näistä ponnistuksista huolimatta tappiot olivat edelleen suuret kyseisenä ajanjaksona, ja THA/BvS rahoitti myös ne.

II

1. Komissio laati THA:n tekemistä toimenpiteistä yleissarvion vuonna 1991 (26 päivänä syyskuuta 1991 päivätty päätös) ja uudelleen vuonna 1992 (8 päivänä joulukuuta 1992 päivätty päätös). Se arvioi BvS:n ja THA:n muiden seuraajien toimenpiteet vuonna 1995 (1 päivänä helmikuuta 1995 päivätty päätös). Näissä päätöksissä komissio vahvisti, mitkä toimenpiteet ovat tukea, ja arvioi kyseisen tuen soveltuvuuden yhteismarkkinoille. Koska suunnitelmatalouden muuttaminen markkinataloudeksi oli THA:lle uudenlainen tehtävä, komission mielestä THA:n hallussa olevien yhtiöiden rahoitus voisi hyvin olla tukea, mutta kyseistä tukea voitaisiin tietyin ehdoin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Samaten yksityistämispäätökseen muun kuin korkeimman tarjouksen tehneen osapuolen hyväksi avoimessa tarjouskilpailussa tai tappiolliseen hintaan voisi myös liittyä tukea. Päätöksissä määrätään, että suurten yhtiöiden rahoittamiseen ja yksityistämiseen myönnetystä THA:n ja BvS:n tuesta on ilmoitettava perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan nojalla tapauskohtaisen arvioinnin saamiseksi; kaikki kolme yhtiötä - Buna, SOW ja Leuna - ovat kooltaan selvästi suurempia kuin kyseisissä päätöksissä mainitut kynnysarvot.

2. Saksa noudatti tätä velvoitetta ja ilmoitti komissiolle seuraavista THA:n toimenpiteistä ennen yksityistämistä:

2.1. Buna:

Komissio hyväksyi ensimmäiset kaksi ilmoitusta. Ensimmäinen hyväksyntä (tuki N 199/93 (2)) koski 445,5 miljoonan Saksan markan suuruisia takauksia ensimmäisten investointien ja perusrakenteiden turvaamiseksi sekä 106,2 miljoonan Saksan markan suuruisia lainoja yhtiön maksuvalmiuden varmistamiseksi.

Toinen hyväksyntä (tuki N 449/93 (3)) koski 220,2 miljoonan Saksan markan lainaa ympäristö- ja rakenneuudistustoimenpiteisiin sekä henkilöstön irtisanomiseen yhteiskunnallisesti hyväksyttävillä perusteilla.

Kolmas ilmoitus koski 1 232,1 miljoonan Saksan markan takauksia ja 276,8 miljoonan markan lainoja sekä 288 miljoonan markan takauksien muuntamista samansuuruiseksi osakaslainaksi vuoden 1994 investointien rahoittamiseksi ja tappioiden kattamiseksi (tuki N 375/94, menettelyn aloittamisen jälkeen C 61/94 (4)). Komissio hyväksyi takauksien muuntamisen osakaslainaksi sekä 259,4 miljoonan markan lainan ja yhteensä 131,5 miljoonan markan takaukset yhtiön maksuvalmiuden varmisstamiseksi ja ympäristöinvestointien rahoittamiseksi, mutta aloitti perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan nojalla jäljelle jäävään 1 143 miljoonan markan investointitukeen kohdistuvan menettelyn.

2.2. SOW:

Komissio hyväksyi 142,7 miljoonan markan takaukset ja 92,2 miljoonan markan lainan, jotta SOW voisi täyttää pakolliset ympäristövaatimukset, investointeihin ja perusrakenteisiin sekä tappioiden kattamiseksi vuonna 1993, koska yrityksen palveluksessa oli liikaa henkilökuntaa (tuki N 466/93 (5)).

Kun Saksan hallitus ilmoitti 266,7 miljoonan markan lisätakauksista ja 400,1 miljoonan markan lainoista tappioiden kattamiseksi vuonna 1994 ja ympäristöinvestointien rahoittamiseksi, komissio päätti olla vastustamatta 92,2 miljoonan markan tappioiden kattamista ja 45,2 miljoonan markan tukea pakollisten vaatimusten täyttämiseen, mutta aloittaa perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan nojalla 261,7 miljoonan markan takauksista ja 267,4 miljoonan markan lainoista muodostuvaan yhteensä 529,1 miljoonan markan investointitukeen kohdistuvan menettelyn (tuki N 376/94, menettelyn aloittamisen jälkeen C 62/94 (6)).

2.3. Leuna:

Komissio päätti olla vastustamatta ympäristöinvestointien rahoittamiseen tarkoitettuja 30,1 miljoonan markan takauksia, mutta aloitti perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan nojalla menettelyn, joka kohdistui 146,3 miljoonan markan suuruiseen vuoden 1993 alkupuoliskon aikana aiheutuneiden tappioiden kattamiseksi myönnettyyn osakaslainaan ja 405,8 miljoonan markan takauksiin (230,5 miljoonaa markkaa investointien rahoittamiseen ja 175,3 miljoonaa markkaa vuoden 1993 jälkipuoliskon tappioiden kattamiseen; tuki NN 103/93, menettelyn aloittamisen jälkeen C 4/94 (7)).

Menettely laajennettiin käsittämään myöhemmin myönnettävä vuotta 1994 koskeva 266,2 miljoonan markan investointiluotto. Samanaikaisesti komissio hyväksyi tuossa vaiheessa käytettyjen takauksien muuntamisen osakaslainaksi ja päätti vuoden 1993 tappioiden kattamiseen käytettyjä yhteensä 321,6 miljoonan markan osakaslainoja koskevan menettelyn (tuki NN 56/94, sisältyy tukeen C 4/94 (8)).

3. Komissio aloitti edellä mainitun Leunalle myönnettyyn tukeen kohdistuvan ensimmäisen menettelyn, koska se totesi, että THA:n yksityistämispyrkimykset eivät olleet vielä onnistuneet. Komissio totesi Bunan, SOW:n ja Leunan olevan toisistaan riippuvaisia yhtiöitä, joita ei koskaan voitaisi yksityistää erillisinä. Komissio edellytti kaikkia kolmea yhtiötä koskevan perustellun yksityistämissuunnitelman laatimista. Saksa toimitti menettelyn aikana, ja Bunalle myönnettyä tukea koskevan kolmannen tuen (tuki N 375/94) ja SOW:lle myönnetyn toisen tuen (tuki N 376/94) ilmoituksen osana, tällaisen yksityistämissuunnitelman. Vaikka komissio myönsikin suunnitelman sinänsä olevan johdonmukainen ja perustuvan lukuisiin ulkopuolisten asiantuntijoiden tekemiin tutkimuksiin, se epäili tuen ainoastaan jatkavan tai jopa luovan elinkelvottomia rakenteita, joille THA ei koskaan voisi löytää ostajaa ja jotka olisivat edelleen riippuvaisia tuesta. Sen vuoksi aloitettiin THA:n esittämään Bunalle ja SOW:lle myönnettävään lisätukeen kohdistuvat menettelyt, ja riippumattomille neuvonantajille annettiin tehtäväksi komission avustaminen arviointitehtävässä. Komission kanta oli sama sen arvioidessa Leunan toista tukea (NN 56/94).

Kyseisten menettelyjen aikana Saksa ilmoitti kantansa, jonka mukaan elinkelpoisuus voidaan saavuttaa, ja osoitti tämän, kuten edellä on esitetty, yhdistetyn yksityistämissuunnitelman avulla. Saksa korosti myös sitä, että tarvittavien rakenneuudistusinvestointien viivästymiset pitkittäisivät tappiollista ajanjaksoa ja siten nostaisivat tuen kokonaismäärää. Lisäksi Saksa korosti näiden yhtiöiden erikoista asemaa, joka johtuu aiemmin vallinneesta Saksan jaosta.

Kolmansilta osapuolilta ei saatu huomautuksia Leunalle myönnettyyn tukeen kohdistuvan menettelyn aikana. Bunalle ja SOW:lle myönnettyihin tukiin kohdistuvien menettelyjen aikana komissio vastaanotti huomautukset kolmelta muulta kemikaalien valmistajalta sekä kansalliselta kemian teollisuuden keskusliitolta. Nämä huomautukset, jotka tukivat komission näkemystä menettelyä aloitettaessa ja joissa myös todettiin lisätuki myönnettäväksi kyseisten yhtiöiden yksityistämiseen (katso jäljempänä), luovutettiin Saksalle kannanottoa varten.

4. Toukokuussa 1995 Saksa ilmoitti komissiolle Bunan, SOW:n ja Leuna-Polyolefinen yksityistämiseen liittyvästä tuesta (tuki N 467/95). Komissiolle ilmoitettiin myös Bunaan ja SOW:hen tehtävistä tarvittavista kiireellisistä investoinneista, jotka oli tehtävä viipymättä ja joiden rahoituksen menettelyt C 61/94 ja C 62/94 estivät. Lopulta komissiolle ilmoitettiin Bunan ja SOW:n taseiden tervehdyttämisestä 31 päivänä joulukuuta 1994 (tuki NN 2/95 ja NN 3/95). Kesäkuussa 1995 komissio päätti laajentaa menettelyjä C 4/94, C 61/94 ja C 62/94 siten, että ne käsittäisivät myös yksityistämiseen myönnetyn tuen (tuki eritelty III kohdassa). Komissio epäili erityisesti, onko sen rakenneuudistustukea koskevia toimintaperiaatteita noudatettu, ottaen huomioon kyseisten yhtiöiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden tarpeellisuuden, ja totesi, että tarpeetonta kilpailun vääristymistä olisi vältettävä ja että tuki olisi rajoitettava mahdollisimman pieneksi.

Komissio lopetti Bunan 67,7 miljoonan markan suuruista kiireellistä ympäristöinvestointia koskevan menettelyn C 61/94 ja SOW:n 173,1 miljoonan markan suuruista kiireellistä ympäristöinvestointia koskevan menettelyn C 62/94. Komission oli myös mahdollista antaa anteeksi THA:n Bunalle myöntämä velka, joka 31 päivänä joulukuuta 1994 oli 1 441,4 miljoonaa markkaa, ja SOW:lle myöntämä velka, joka oli 312 miljoonaa markkaa. Lisäksi annettiin anteeksi 191,1 miljoonaa markkaa Bunan osalta ja 74 miljoonaa markkaa SOW:n osalta ja lisättiin kyseisten yhtiöiden pääomaa 151 miljoonaa markkaa ja 61 miljoonaa markkaa; nämä lisättiin menettelyjen C 61/94 ja C 62/94 (9) sisältämiin rahamääriin. Tästä päätöksestä ilmoitettiin Saksalle 14 päivänä heinäkuuta 1995 päivätyllä kirjeellä.

Laajennettujen menettelyjen aikana Saksa toimitti tietoja 30 päivänä kesäkuuta, 14 päivänä heinäkuuta, 8 päivänä elokuuta, 29 päivänä elokuuta, 5 päivänä syyskuuta, 7 päivänä syyskuuta ja 10 päivänä lokakuuta 1995 päivätyillä kirjeillä sekä 23 päivänä kesäkuuta, 10 päivänä heinäkuuta, 16 päivänä elokuuta ja 30 päivänä elokuuta 1995 pidetyissä kokouksissa.

Yksi muu jäsenvaltio ja kolme muissa jäsenvaltioissa toimivaa yhtiötä toimittivat laajennettujen menettelyjen kuluessa kirjallisina tietoja, jotka tukivat kirjeessä menettelyn laajentamisesta esitettyä komission kantaa. Nämä huomautukset luovutettiin Saksalle kannanottoa varten. Dow esitti myös kirjalliset tiedot ja osallistui edellä mainittuihin toiseen ja kolmanteen kokoukseen.

III

1. BvS:n ja Dow'n välinen 3 ja 4 päivänä huhtikuuta 1995 päivätty virallisesti vahvistettu yksityistämissopimus sisältää kattavat rahoituskeinot, jotka BvS järjestää BSL:n yksityistämistä varten. Nämä esitettiin yhteenvetona menettelyn julkaistussa laajennuksessa (10) seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

Kokonaisrahoitus ilman avoimeksi jätettyjä hyvitysmaksuja oli siten 11 597,5 miljoonaa markkaa, kun menettelyä laajennettiin. Yksityistämissopimus sisältää yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY N:o 4064/89 (11) ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan mukaisia komission hyväksynnän tarvitsevia lausekkeita.

2. Menettely käsittää myös seuraavan tuen:

2.1. Takaus Leunalle 266,2 miljoonan Saksan markan investointeihin vuoden 1994 alkupuoliskon aikana ja 230,5 miljoonan markan osakaslaina vuonna 1993 tapahtuviin investointeihin.

2.2. SOW:lle myönnettävä 529,1 miljoonan Saksan markan tuki 261,7 miljoonan markan investointiluoton takauksina ja 267,4 miljoonan markan korollisina lainoina, joihin kohdistuvan 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn komissio oli aloittanut vuoden 1994 lopulla (katso II luvun 2.2 kohta), kertyy jäljellä olevasta yksityistämisen yhteydessä anteeksi annettavasta velasta (katso 1 kohdan yhteenvedon kolmas kohta).

2.3. Sama koskee Bunalle myönnettävää 1 143 miljoonan markan investointitukea (katso II luvun 2.1 kohta), joka myös annettiin anteeksi yksityistämiseen kuuluvana.

2.4. Bunan ja SOW:n taseiden puhdistamisen osien määrästä 477,1:tä miljoonaa markkaa (31.12.1994) komissio ei hyväksynyt ennen yksityistämistä (katso II luvun 4 kohta); se kertyy myös yksityistämisen mukaisesta velan anteeksiannosta.

3. Menettelyn aikana Saksa ilmoitti seuraavasti rakenneuudistussuunnitelmaa koskevista selvennyksistä ja tietyistä muutoksista, jotka vaikuttavat yksityistämiseen kuuluviin tukimääriin verrattuna tilanteeseen, joka vallitsi menettelyä aloitettaessa:

- 44 miljoonan markan suuruiset asiantuntijapalkkiot eivät ole tukea yhdellekään yhtiöistä. Ne ovat BvS:n sisäisiä kustannuksia, jotka liittyvät yksityistämispyrkimyksiin ja sopimuksen noudattamiseen.

- Ympäristövahinkojen korvauksien ylärajaksi on määritelty 1 miljardi Saksan markkaa. Jos tämä yläraja ylitetään 1 päivän heinäkuuta 1990 jälkeen tapahtuneiden ympäristövahinkojen vuoksi, Saksan on ilmoitettava tästä komissiolle ajoissa perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Edellä II luvun 1 kohdassa THA:n ja BvS:n toimenpiteistä tehdyissä yleisissä päätöksissä komissio vahvisti, että ennen 1 päivää heinäkuuta 1990 tapahtuneen saastumisen aiheuttamien ympäristövahinkojen korvaus ei ole tukea. Komission kannan mukaan uusien Saksan osavaltioiden yhtiöitä ei voida pitää vastuullisina entisen DDR:n aikana aiheuttamastaan saastumisesta, koska niillä ei ollut päätäntävaltaa tämän asian suhteen. Komissio on Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että BSL:ään kuuluvien teollisuuslaitosten saastuttava vaikutus oli ehdottomasti suurinta ennen 1 päivää heinäkuuta 1990 ja että tämän vuoksi suurin osa 1 miljardista markasta ei ole tukea. Komissio hyväksyy myös Saksan näkemyksen, jonka mukaan ei ole mahdollista määritellä sitä jäljelle jäävää osaa, jota ei katsota tueksi.

- Alkuperäisilmoitukseen sisältyvän vaihtoehtoisen putken mahdollisten avoimeksi jätettyjen lisäkustannusten osalta Saksa totesi, että tällaisia lisäkustannuksia ei aiheudu. Jos lisätukea kuitenkin tarvitaan, komissiolle on ilmoitettava ajoissa perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

- Yksityistämissopimukseen sisältyvässä Dow-investointiohjelmassa määrätään BvS:n rahoitettavaksi enintään 3 436 miljoonaa markkaa investoinneista. Tähän sisältyy kuitenkin 201,5 miljoonaa markkaa komission aikaisemmilla päätöksillään valtuuttamiin investointeihin. Rakenneuudistusohjelmaan lisättiin 459 miljoonan markan lisäinvestointi menettelyn aikana, samoin vastaava 384 miljoonan markan lisäinvestointituki. Toisaalta aniliinitehtaan rakentamiseen tarvittavat 150 miljoonaa markkaa otettiin BvS:n rahoittamasta Dow'n liiketoimintasuunnitelmasta. Jäljelle jäävästä BvS:n myönnettävissä olevasta investointien enimmäismäärästä on vähennettävä Saksan moniin tukiohjelmiin varattu määrä, jonka komissio on hyväksynyt; vaikka päätöksiä ei ole vielä tehty, kahdella osavaltiolla on mahdollisuus saada 483 miljoonan markan verran tukea komission hyväksymien ohjelmien mukaisesti (12).

Sen vuoksi menettely sisältää Dow-investointiohjelmaan kuuluvan enintään 2985,5 miljoonan markan investointituen, jonka soveltuvuus yhteismarkkinoille komission on tutkittava.

Saksan muuttama rakenneuudistusohjelma koostuu seuraavista investoinneista:

>TAULUKON PAIKKA>

Yhteensä 2,65 miljardin Saksan markan investointi taataan sopimukseen sisällytetyllä sakkomaksulla, joka on 20 prosenttia tämän määrän ja sitä alhaisemman tosiasiallisesti toteutuneen investoinnin määrän erotuksesta.

- BvS:n aloittamien ja Dow'n suunnitelmaan kuulumattomien nykyisten hankkeiden kustannukset ovat - vastoin aiempia arvioita - ainoastaan 245 miljoonaa markkaa. Lukuun ottamatta Bunan 33,8:aa miljoonaa markkaa ja Leunan 16,4:ää miljoonaa markkaa tätä määrää koskeva valtuutus annettiin edellisten päätösten yhteydessä.

- Komission pyynnöstä Saksa ilmoitti, että Dow'lle mahdollisesti suoritettavista enintään 70 miljoonan markan korvauksista sopimuksen peruuntuessa olisi ilmoitettava erikseen.

- Avoimeksi jätetyn sähkö- ja höyrytuen osalta Saksa ilmoitti komissiolle, että tuen määrä olisi 162 miljoonaa markkaa osana kassavirtakorvausta, sen 804 miljoonan markan lisäksi, joka on yksityistämissopimuksen 15 artiklassa määrätty sähkö- ja höyrykorvausten nykyinen arvo. Lukuisten neuvottelujen jälkeen Saksa ilmoitti komissiolle, että se neuvottelisi sopimuksesta uudelleen Dow'n kanssa vähentääkseen kassavirtakorvausta 162 miljoonalla markalla ja poistaakseen sopimuksesta sähkö- ja höyrykorvauksia koskevan lausekkeen.

- Saksa ilmoitti komissiolle myös antavansa anteeksi jäljellä olevan velan 1 päivänä kesäkuuta 1995 ottaen huomioon, että komissio oli sallinut 31 päivänä joulukuuta 1994 esitetystä anteeksi annettavan velan määrästä ainoastaan osan; anteeksi annettavan velan määrä olisi 1 466,55 miljoonaa markkaa.

- Saksa ilmoitti komissiolle, että rakenneuudistuksen jälkeisten rakenteellisten puutteiden korvaaminen, arvoltaan 440,5 miljoonaa markkaa, alenisi 96 miljoonaan markkaan, joka käytettäisiin ympäristönseurantajärjestelmän ylläpitämiseen.

4. Näin ollen tämän menettelyn piiriin kuuluva BSL:lle vielä maksettavan tuen määrä on enintään 9 556,22 miljoonaa markkaa. Tähän määrään sisältyy ympäristövahinkojen korvaamiseen 1 miljardi markkaa, josta suurin osa ei ole tukea. Avoimeksi jätettiin mahdollisimman suuri osa maksuista.

5. Kemikaalivalmistajien välillä on kilpailua ja näiden tuotteiden kauppaa käydään jäsenvaltioiden välillä, kuten kauppatilastoissa on selkeästi esitetty. BSL ei ainoastaan tuota edelleen joitakin Bunan, SOW:n ja Leunan valmistamista välituotteista vaan valmistaa myös uusia johdannaistuotteita rakenneuudistuksesta seuraavan yhdistetyn suunnitelman osana. Suunnitelman vaikutuksia Dow'n kapasiteettiin monien tuotteiden ja sen markkinaosuuden kannalta käsitellään IV luvun 6.5 kohdassa.

Yhtiöille annettava rahoitustuki vahvistaa niiden asemaa verrattuna muihin yhtiöihin, jotka kilpailevat niiden kanssa yhteisön ja Euroopan talousalueen alueella. Tällaisissa tapauksissa tuen on katsottava vaikuttavan muiden tällaisten yritysten kanssa käytävään kilpailuun.

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään periaatteesta, jonka mukaan näissä säädöksissä määritellyt ominaisuudet omaava tuki ei sovellu sisämarkkinoille.

IV

1. Edellä mainitussa 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun sisämarkkinoille soveltumattoman tuen ominaisuuksia koskevan periaatteen poikkeuksista on määrätty 92 artiklan 2 kohdassa, jonka a ja b kohtaa ei voida soveltaa tähän tapaukseen tuen luonteen ja tavoitteiden vuoksi, eikä Saksa tätä missään vaiheessa esittänyt.

2. Saksa esitti kuitenkin sovellettavaksi 92 artiklan 2 kohdan c alakohtaa, joka koskee tietyille Saksan liittotasavallan alueille myönnettävää tukea, jos tuki on tarpeen Saksan jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi. Vaikka Saksa yhdistyi jo 3 päivänä lokakuuta 1990, voidaan todeta, että uusien osavaltioiden talous kärsii edelleen aiemmin vallinneen jaon seurauksista kuten perinteisten tavarantoimittajien ja vähittäismyymälöiden menettämisestä, vieläkin puutteellisista kuljetuspalveluista jne. Komission näkemyksen mukaan 92 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta on tulkittava täsmällisesti, varsinkin kyseisen tuen tarpeellisuuden osalta, joka on siksi rajoitettava vähimmäismäärään, jolla aiemman jaon aiheuttamaa edelleen vallitsevaa erityistä haittaa korvataan. Entisen DDR:n yhtiöiden nykyisiä ongelmia, jotka johtuvat näiden yhtiöiden asemasta yhteisön ja Euroopan talousalueen kilpailijoihin nähden Saksan yhdistymisen jälkeen, ei voida tulkita Saksan aiemman jaon aiheuttamaksi haitaksi. Kyseistä tukea olisi pikemminkin arvioitava 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa määrättyjen poikkeusten perusteella, joita käsitellään jäljempänä. Komissio toteaa myös, että esittäessään 92 artiklan 2 kohdan c alakohdan soveltamista III luvussa tarkoitettuun tukeen Saksa ei ole vakuuttavasti osoittanut, että tämä tuki kokonaisuudessaan tai osittain rajoittuu siihen, mikä on tarpeellista Saksan aiemmasta jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi (katso myös jäljempänä oleva kohta 8.2).

3. Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdassa määrätään tuesta, jota voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Soveltuvuus perustamissopimuksen kanssa on arvioitava yhteisön ja Euroopan talousalueen eikä yksittäisen jäsenvaltion kannalta. Yhteismarkkinoiden asianmukaisen toiminnan ylläpitämiseksi ja 3 artiklan f kohdassa määrättyjen periaatteiden ottamiseksi huomioon 92 artiklan 3 kohdassa mainittuja 92 artiklan 1 kohdan periaatteen poikkeuksia on tulkittava täsmällisesti tutkittaessa mitä tahansa tukijärjestelmää tai yksittäistä tukitoimenpidettä.

Erityisesti poikkeuksen soveltamista voidaan esittää ainoastaan, jos komissio katsoo, että ilman tuen myöntämistä markkinavoimat sinänsä tai valtion viranomaisten muut kuin tukitoimenpiteet eivät olisi riittäviä saamaan tuensaajia toimimaan tavalla, joka edistää jonkin asetetun tavoitteen saavuttamista.

Poikkeusten soveltaminen tapauksiin, jotka eivät edistä tällaisen tavoitteen saavuttamista tai joissa tuki ei ole tämän tarkoituksen mukainen, merkitsisi kohtuuttoman edun antamista tiettyjen jäsenvaltioiden teollisuuden aloille tai yrityksille, jäsenvaltioiden välisen kaupankäynnin edellytyksiin vaikuttamista ja kilpailun vääristämistä, ilman 92 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen etuun perustuvaa oikeutusta.

4. Tämä tapaus ei täytä 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeuksen edellytyksiä. On totta, että Saksan yhdistymisellä on ollut kielteisiä vaikutuksia Saksan talouteen, mutta pelkästään nämä eivät riitä 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamiseksi tukijärjestelmään, saati sitten tilapäiseen tukitapaukseen, koska jäsenvaltion taloudessa on oltava vakava häiriö, joka on arvioitava yhteisön kannalta. Viimeksi komissio on katsonut tukijärjestelmän poistavan jäsenvaltion talouden vakavan häiriön vuonna 1991, kun hyväksyttiin tuki erääseen Kreikkaa koskevaan yksityistämisohjelmaan (13). Kyseisessä päätöksessä komissio totesi, että yksityistämisohjelma oli olennainen osa kokonaisen kansantalouden elvyttämisestä tehtyyn neuvoston päätökseen 91/136/ETY (14) kuuluvia hankkeita. Saksan tilanne on selvästi erilainen.

Kyseistä tukea ei voida pitää myöskään Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta edistävänä tukena, eikä Saksa ole myöskään esittänyt, että asia olisi näin.

5. Poikkeukset, joista määrätään 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa, joka koskee tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, ja 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa, joka koskee tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, voivat hyvin toimia oikeudellisena perustana tarkasteltaessa kyseisten tukitoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

Tammikuussa 1994 komissio päätti, että uudet osavaltiot kuuluvat 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla apua tarvitseviin alueisiin (tuki 464/93), ja komissio ottaa tämän seikan huomioon asianmukaisella tavalla tässä päätöksessä.

Pohdittaessa sitä, voidaanko 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyjä poikkeuksia soveltaa, on muistettava, että kappaleessa II mainittuja THA:ta ja sen seuraajia koskevissa päätöksissään komissio otti huomioon, että THA:n tehtävä - edistää suunnitelmatalouden muuttamista markkinataloudeksi - on yhteisön historiassa ensimmäinen tapaus laatuaan. Komissio otti myös huomioon viiden uuden osavaltion ja Itä-Berliinin vakavat sosiaaliset ja taloudelliset ongelmat.

Komissio toteaa, että vuonna 1990 kyseiset yhtiöt ja niiden osat olivat hyvin kannattamattomia vanhentuneiden laitteiden ja korkeiden käyttökustannusten vuoksi. Ainoastaan tuotteiden ja tuotantoprosessien yhdentäminen ja toimipaikkojen keskinäinen riippuvuus mahdollistivat kemian teollisuuden säilyttämisen siellä, jos Bunan, SOW:n ja Leuna LDPE:n ydintoiminnot voitaisiin yksityistää yhden polyolefiinitoiminnan muodossa ja muut toiminnot jaettaisiin osiin ja yksityistettäisiin erillisinä. Alusta pitäen oli ilmeistä, että tarvittiin suuria investointeja ja että ensimmäiset toimintavuodet tuottaisivat tappioita, joita kukaan yksityinen sijoittaja ei haluaisi ottaa vastuulleen yksin. Dow oli ainoa sijoittaja, joka useiden tarjouskilpailujen jälkeen esitti polyolefiinitoimintaa koskevan täydellisen ja johdonmukaisen suunnitelman, jonka pitkän aikavälin kannattavuus oli hyvä; Dow oli tästä syystä halukas jatkamaan THA:n ja BvS:n aloittamaa rakenneuudistusta.

Komission mielestä THA:n aloittamat ja BvS:n jatkamat investointituki ja tappioiden korvaukset, jotka myönnettiin ennen yksityistämistä ja jotka ovat tämän menettelyn kohteena, olisi arvioitava yhdessä Dow'n valmistelemaan yksityistämissopimukseen kuuluvan rakenneuudistustuen kanssa. Molempien tukityyppien osalta komissio edellyttää tyydyttävää rakenneuudistussuunnitelmaa. Dow'n toimittamaa yksityistämissuunnitelmaa, joka perustuu nykyiseen krakkaus- ja kloorinvalmistuskapasiteettiin ja jolla pyritään laajentamaan olefiineihin perustuvaa lisäarvoketjua, kuvaillaan menettelyn laajennuksen II kohdassa (15).

Komissio päätti antaa Dow'n liiketoimintasuunnitelman ja siinä käytetyt perusedellytykset analysoitaviksi riippumattomille asiantuntijoille, jotka totesivat niiden olevan perusteltuja. Tässä päätöksessä komissio on ottanut asianmukaisella tavalla huomioon asiantuntijoidensa perusteellisen kertomuksen.

Asiantuntijat vahvistivat Dow'n olevan BSL:lle sopiva kumppani, koska sillä on kokemusta ja osaamista sekä kloorin että olefiinien ja niiden johdannaisten valmistuksen alalta. Lisäksi Dow'lla on merkittäviä synergiaetuja markkinoinnin alalla ja Dow'n oma aniliinin ja akrylaattien tarve on suureksi hyödyksi BSL:lle.

6. Investoinnit

6.1. THA ja BvS käynnistivät ennen yksityistämistä krakkauskapasiteetin keskittämisen Böhleniin ja kloorintuotantokapasiteetin kilpailukykyä edistävän parantamisen, jotka muodostavat Dow'n suunnitelmien perustan. Jäljellä oleva ongelma, kuinka taata raaka-aineen syöttö krakkauslaitteeseen kilpailukykyiseen hintaan, ratkaistiin laatimalla suunnitelma Rostockista Böhleniin rakennettavalla putkella. Tämän vuoksi oli myös välttämätöntä saada uutta varastokapasiteettia eteeniä varten sekä uudet suolaliuos- ja propeeniputket Bunaan.

6.2. Johdannaisten osalta ei ollut riittävää kysyntää eteenin, propeenin, kloorin ja bentseenin tuotantolaitteiden kapasiteetin käyttämiseksi, jota olisi voitu nostaa; ainoastaan butadieenin kapasiteettia voitiin käyttää täysimääräisesti. Koska toisiin toimipaikkoihin tapahtuvat kuljetukset olisivat aiheuttaneet korkeat kustannukset, Dow eritteli mahdollisuuksia, muun muassa uusia laitteistoja, jotta keskeisten raaka-aineiden tuotanto ja jalostus voitaisiin tasapainottaa mahdollisimman pienillä huoltokustannuksilla; samalla otettiin huomioon BSL:n ja Dow'n toiminnan nykyiset pääalat. Tämä koko ensimmäisen vaiheen jalostustuotteen jatkojalostuksen täydellinen yhdentäminen on avainedellytys, jonka sisämaassa toimiva tehdas tarvitsee ollakseen kilpailukykyinen; tätä mieltä ovat kaikki asiantuntijat. Vain kiinteitä lopputuotteita, kuten kumia, PVC:tä ja polyeteeniä kuljetetaan maitse tavallisesti 200-500 kilometriä, kuten uuden suunnitelman mukaan tehdään myös BSL:ssä. Kun otetaan huomioon voiton optimoinnin arviointiperusteet kyseisten 13 vuoden aikana ja kustannusten minimointi (pääoma-, käyttö- ja myyntikustannukset), Dow on asiantuntijoiden mukaan ehdottanut kolmen toimipaikan optimaalista kokonaisuutta. Yhtäkään suunnitelluista hankkeista ei oikeastaan voida irrottaa yhtiön toimintasuunnitelmasta vaarantamatta rakenneuudistuksen jälkeisiä tuottavuusnäkymiä. Ainoastaan aniliinin tuotannon ja siihen liittyvän dealkylointilaitoksen tarpeellisuus voitaisiin asiantuntijoiden mielestä asettaa kyseenalaiseksi. Aniliinitehtaan asetti kyseenalaiseksi myös eräs kolmas osapuoli menettelyn aikana.

Dow itse esitti menettelyn aikana mielipiteenään, että Böhlenissä tapahtuva aniliinin tuotanto on sen liiketoimintasuunnitelman olennainen ja tarpeellinen osa. Se totesi myös, että Dow käyttäisi BSL:n koko aniliinituotannon Staden tehtaassaan. Dow odotti, että aniliiniä ei myytäisi ulkopuolisille ja että Dow ostaisi edelleen aniliiniä Estarejassa Portugalissa tapahtuvaa MDI-tuotantoaan varten Anilina de Portugal -nimiseltä yhtiöltä, johon asialla ei siten olisi vaikutusta.

Kun komissio oli pyytänyt Saksalta lausuntoa aniliinin tuotannosta, se totesi, että kaikki Böhlenissä tuotettu aniliini kuljetetaan Niedersachsenin osavaltiossa Staden kaupungissa sijaitsevalle Dow'n MDI-tehtaalle. Koska aniliini on bentseenin johdannainen, periaatteessa voitaisiin ajatella, että bentseeni kuljetettaisiin Stadeen ja aniliinitehdas rakennettaisiin sinne. Saksa huomautti kuitenkin, että bentseeni on herkemmin räjähtävää kuin aniliini ja se kuuluu pohjaveden kannalta vaarallisten aineiden luokkaan 3 ja aniliini kuuluu vaarattomampiin, silti vaaralliseen luokkaan 2. Korkean lisäarvonsa vuoksi aniliiniä on bentseeniä taloudellisempaa kuljettaa pitkien etäisyyksien päähän. Lisäksi aniliinin tuotannon kannalta tarpeellista ammoniakkia on Böhlenissä saatavana lähempänä kuin Stadessa. Aniliinin tuotannon vaihtoehdot, kuten fenolin tuotanto, ei olisi mahdollista propeenin puutteen vuoksi ja myös siksi, että fenolia tuottava yksikkö ei pystyisi hyödyntämään syntyvää vetyä. Ei olisi myöskään järkevää myydä bentseeniä muille, koska tälle tuotteelle ei ole paikallista kysyntää ja siksi se olisi kuljetettava Rotterdamiin tai jopa kauemmas.

Asiantuntijoiden mielestä Saksan ja Dow'n perusteet olivat päteviä siinä mielessä, että mikä tahansa muu vaihtoehto kuin aniliinitehdas olisi kaupallisesti vähemmän houkutteleva ja vaikuttaisi kassavirtaa vähentävästi ja vaikuttaisi siten myös hankkeen tuottavuuteen.

Komissio yhtyi asiantuntijoidensa näkemykseen, jonka mukaan dealkylaatiotehdas ja aniliinitehdas muodostavat olennaisen ja tarpeellisen osan Dow'n liiketoimintasuunnitelmaa, mutta olivat asiantuntijoidensa kanssa samaa mieltä siitä, että aniliinitehdasta ei välttämättä tule rakentaa Böhleniin, vaikka vaihtoehtoiset sijaintipaikat olisivatkin taloudellisesti vähemmän houkuttelevia. Komissio päätteli, että Saksassa saatavilla olevan, alueelliset kannustuspalkkiot ylittävän tuen tarpeellisuutta aniliinitehtaan osalta ei ollut vakuuttavasti todistettu Dow'n liiketoimintasuunnitelmassa.

Saksa ilmoitti 10 päivänä lokakuuta 1995 päivätyllä kirjeellä komissiolle, että se jättäisi 150 miljoonan markan suuruiset aniliinitehtaan kustannukset BvS:n tukeman Dow'n liiketoimintasuunnitelman ulkopuolelle. Yksityistämisen yhteydessä ei aniliinitehtaan rakentamiseen tämän vuoksi myönnettäisi investointitukea tai kassavirtakorvausta.

Komissio toteaa, että aniliinitehtaan kustannuksiksi arvioitiin 227 miljoonaa markkaa yksityistämissopimuksen liitteessä 7. Tämän määrän ja Saksan suunnitelman ulkopuolelle jättämän 150 miljoonan markan erotus koostuu seuraavista eristä:

- 27 miljoonaa markkaa typpihappotehdasta varten,

- 35 miljoonaa markkaa nitrobentseenitehdasta varten ja

- 15 miljoonaa markkaa jätevedenpuhdistuslaitteistoa varten.

Sekä typpihappotehdas että nitrobentseenitehdas ovat tarpeen jalostettaessa bentseeniä nitrobentseeniksi, jota voidaan jalostaa aniliiniksi. Kyseisellä kahdella laitoksella ei ole muuta käyttötarkoitusta. Komissio on sitä mieltä, että Saksa ei ole pystynyt osoittamaan, että kyseiset laitokset ovat tarpeellisia ja olennaisia kokonaisuutta ajatellen, koska aniliinitehdas on jätetty Dow'n liiketoimintasuunnitelman ulkopuolelle. Näin ollen ei ole esitetty riittävää perustelua 62 miljoonan markan investointituelle, jonka Saksa aikoo myöntää kyseisiin laitoksiin.

Jätevedenpuhdistuslaitteiston komissio toteaa hyödyttävän useita muita kuin aniliinin tuotantoon liittyviä laitoksia. Siksi komissio hyväksyy tämän 15 miljoonan markan tukiosuuden tarpeellisena.

Menettelyn aikana eräs kolmas osapuoli asetti kyseenalaiseksi myös VCM- ja PVC-tuotantolaitoksiin tehtävän investoinnin.

Komissio toteaa, että PVC-laitoksen parannustyöt, joiden kustannuksiksi arvioidaan 46 miljoonaa markkaa, eivät lisää nimellistä tuotantokapasiteettia. Komissio toteaa lisäksi, että sen käyttämien asiantuntijoiden odotusten mukaan tämä 125 000 tonnin vuosikapasiteetti on ainoastaan 1,9 prosenttia Länsi-Euroopassa käytössä olevasta PVC-tuotantokapasiteetista vuoteen 2000 mennessä ja kapasiteetin käyttöasteen seuraavan kymmenen vuoden aikana arvioidaan olevan yli 89 prosenttia.

VCM-laitokseen tarkoitettu investointi ei myöskään luo lisäkapasiteettia. Bunalla oli ennen asetyleenikrakkauslaitoksen sulkemista suhteellisen laaja ja kilpailukykyinen VCM-laitos, jonka vuosikapasiteetti oli 330 000 tonnia. Laitoksen sulkeminen sai aikaan tuotantokapasiteettien epätasapainon kloorin ja VCM:n välille; VCM-laitoksen erittäin vähäinen käyttö loppuu kokonaan EDC-sarjaan tehtävän investoinnin myötä. Komission asiantuntijat pitävät tasapainon säilyttämistä erittäin tärkeänä klooriketjun taloudellisen elinkelpoisuuden varmistamiseksi. Komissio toteaa, että Dow/BSL:n osuuden VCM:n tuotantokapasiteetista arvioidaan olevan 4,8 prosenttia Länsi-Euroopassa vuoteen 2000 mennessä ja että kapasiteetin käyttöasteen seuraavan kymmenen vuoden aikana arvioidaan olevan yli 89 prosenttia.

6.3. Komissio päättelee, että investointiohjelma koostuu toisiinsa liittyvistä osatekijöistä, joista kukin on tarpeen Dow'n ehdottaman yhtenäisen ja elinkelpoisen kokonaisuuden luomiseksi. Mitään näistä osatekijöistä ei voi jättää pois tai muuttaa vaarantamatta kokonaisuutta.

6.4. Komissio on myös tarkastellut investointiohjelman seurauksena tapahtunutta kapasiteettien kehittymistä.

Vuonna 1990, kun THA aloitti kyseisten yhtiöiden rakenneuudistuksen, uusien osavaltioiden olefiinikapasiteetit olivat seuraavat:

>TAULUKON PAIKKA>

Nämä olefiinikapasiteetit laskivat vuoden 1990 jälkeen 450 kilotonniin vuodessa Leunan ja Bunan krakkauslaitteiden sulkemisen lisäksi (37,5 prosentin vähennys), ja tämä tapahtui huolimatta Böhlenin krakkauslaitteen tehostumisesta 120 kilotonnilla vuodessa. Lisäksi krakkauksen kokonaiskapasiteetti laskee 12 prosentilla 918 kilotonnista 808 kilotonniin vuodessa. Raaka-aineen (LPG, propaani, butaani) syötön vuoksi öljynjalostuslaitokset käyttävät vähemmän aromaattisia aineita ja pyrolyysibensiiniä. Tämä kapasiteetin vähennys on kilpailijoiden edun kannalta tietynlainen vastine tuen vääristävälle vaikutukselle.

Bunassa vanhemmat, tehottomammat ja saastuttavammat laitokset suljettiin. Myöhemmin suljetaan muita tuotantoyksiköitä kuten nykyinen 100 kilotonnin vuosikapasiteetilla toimiva eteenioksidilaitos, 40 kilotonnin vuosikapasiteetilla toimiva propeenioksidilaitos ja 12 kilotonnin vuosikapasiteetilla toimiva laajennettu polystyreenilaitos.

Kuten edellä on esitetty, johdannaisten tuotantokapasiteetin lisäys on tarpeen syöttövaiheen kehittämiseksi ja siten yhtiön kilpailukyvyn vakiinnuttamiseksi ja turvaamiseksi. Se on Dow'n esittämän integroidun mallin väistämätön seuraus. Periaatteessa kyseessä on bentseenikapasiteetin lisääminen 75 kilotonnista 122 kilotonniin vuodessa ja emästen tuotanto sekä uuden kapasiteetin luominen ottamalla käyttöön uudet laitteistot, joilla tuotetaan LLDPE:tä (210 kilotonnia vuodessa), PP:tä (200 kilotonnia vuodessa), VCM:tä/EDC:tä (300 kilotonnia vuodessa), akryylihappoa (90 kilotonnia vuodessa), akrylaattia (93 kilotonnia vuodessa), oksiklooria ja aniliinia (130 kilotonnia vuodessa). Kuten edellä on esitetty, aniliinitehdas on jätetty BvS:n tukeman investointisuunnitelman ulkopuolelle.

Uuden oksikloorausyksikön rakentaminen mahdollistaa nykyisen klooritehtaan sekä nykyisen VCM-tehtaan kapasiteetin täysimääräisen käytön.

Uuden LLDPE-tehtaan rakentaminen Dow'n omaa teknologiaa hyväksi käyttäen korvaa HDPE-tehtaan, jonka THA oli suunnitellut tasapainottamaan Böhlenin eteenikapasiteetin ja Leunan ja Bunan jalostuskapasiteetin eroja. Dow'n valinta soveltuu paremmin tuotevalikoimaan.

Propeenin lisäksi tasapainottamista tarvitaan myös eteenin tarjonnan ja kysynnän osalta. Tähän olisi päästävä rakentamalla polypropeenitehdas ja akryylihappotehdas. Integroidakseen myös akryylihapon tuotannon johdannaistuotantoon Dow aikoo ottaa käyttöön uuden akrylaattitehtaan.

Dow'n ohjelmaan sisältyy myös nykyisen aromaattisia aineita tuottavan laitoksen korvaaminen uusilla C5-C9-tuotantolaitoksilla ja pyrolyysibensiini/tislauslaitoksella bentseenin tuotannon maksimoimiseksi. Puolet tuotetusta bentseenistä kuluttaa uusi aniliinitehdas, joka jätettiin BvS:n tukeman Dow'n liiketoimintasuunnitelman ulkopuolelle.

Näiden uusien kapasiteettien ansiosta Dow pystyy jalostamaan paikan päällä ensimmäisen jalostusvaiheen kaikki tuotteet, siis eteenin, propeenin, butadieenin ja kloorin, joiden kuljettaminen toisiin tuotantolaitoksiin kilpailukykyisistä valmistuskustannuksista huolimatta aiheuttaisi korkeat kustannukset, mikä johtaisi kilpailukyvyn menettämiseen. Dow'n valitsema kokonaisuus vapauttaa Dow'n markkinoille tuomat tuotteet niiden merkittävästä huollon esteestä arvoa lisäämällä. Tämä kokonaisuus tekee tuotteista kilpailukykyisiä parhaan mahdollisen integroinnin ansiosta. Jos tästä ketjusta olisi poistettava jokin osa, ensimmäisen jalostusvaiheen kapasiteetissa olisi edelleen tyhjäkäyntiä tai tuote olisi kuljetettava muihin toimipaikkoihin, mikä veisi pohjan koko hankkeelta.

Komissio on myös tutkinut, johtavatko kapasiteetin laajentaminen ja uuden kapasiteetin käyttöönotto ylikapasiteettiin Euroopan markkinoilla vai tapahtuuko näin alueilla, joilla jo on rakenteellista ylikapasiteettia. Komissio on sitä mieltä, että mikään näistä tehtaista ei luo ylikapasiteettia, eivätkä sen käyttämät asiantuntijat odota ylikapasiteettia olevan yhdelläkään kyseisistä tuotealoista, kenties aniliinia lukuun ottamatta. Kuten edellä on esitetty, aniliinitehdas ei saa yksityistämissopimuksen mukaista tukea.

Riippumattomat asiantuntijat arvioivat Länsi-Euroopan kysynnän kasvun vuosien 1994 ja 2000 välisenä aikana sekä kapasiteetin käyttöasteen jälkimmäisenä vuonna seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

Myöskään kolmannet osapuolet eivät ole osoittaneet menettelyn aikana, että kyseinen tuki loisi tai laajentaisi kapasiteettia alueilla, joilla on rakenteellista ylikapasiteettia.

6.5. Komissio on myös tarkastellut suunnitellun järkeistämisen ja rakenneuudistuksen vaikutuksia petrokemian markkinoihin Euroopassa:

>TAULUKON PAIKKA>

Komissio tarkasti neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaisen sulautumisen soveltuvuuden ja päätti olla vastustamatta sitä (16).

6.6. Dow'n liiketoimintasuunnitelmassa määritellyn alkuperäisen 3 816 miljoonan Saksan markan ulkopuolisiin nykyhankkeisiin, jotka THA ja BvS olivat aloittaneet jo aiemmin ja jotka voitaisiin lisätä Dow'n suunnitelmaan, on tehty 245 miljoonan markan investoinnit Bunan ja SOW:n osalta. Tämä määrä koostuu seuraavasti: 70 miljoonaa markkaa investointien hankinta- ja rakennuskustannuksista, jotka eivät sovellu Dow'n suunnitelmaan, 159,6 miljoonaa markkaa EPS- (polystyreeni) ja oksikloorauslaitoksen sekä tyydyttymättömiä polyestereitä valmistavan laitoksen kustannuksiin sekä 14,1 miljoonaa markkaa dispersiolaitokseen. Lukuun ottamatta 33,8 miljoonan markan määrää, jota komissio ei ollut vielä hyväksynyt, komissio oli hyväksynyt nämä määrät aiemmissa päätöksissään (katso II luku, 2.2 ja 2.3 kohta). Leuna-Polyolefinen osalta komissio ei vielä ollut hyväksynyt 16,4:ää miljoonaa markkaa. Valmistellakseen yksityistämistä, varmistaakseen työntekijöiden ja ympäristön turvallisuuden ja vähentääkseen vanhentuneiden ja epätaloudellisten laitteistojen käyttökustannuksia THA ja BvS olivat aloittaneet rakenneuudistuksen jo ennen sijoittajan löytymistä. Tätä tarkoitusta varten toteutettiin ainoastaan välttämättömät toimenpiteet.

6.7. Komissio on myös pohtinut, onko koko kyseinen investointituki tarpeen hankkeen toteuttamiseksi, koska investointitukea myönnetään myös alueellisista kehitysohjelmista.

Koska tähän hankkeeseen myönnetään monia muita tukimuotoja, koko investointituen tarpeellisuutta ei tulisi tarkastella erillisenä kysymyksenä. Olisi asianmukaisempaa tarkastella ensin kunkin tukimuodon perusteita ja arvioida sitten, onko koko tukipaketti tarpeen.

6.8. Yksityistämissopimuksessa määrätyn 684,5 miljoonan markan investointituen soveltuvuutta yhteismarkkinoille ei tarvitse arvioida tässä päätöksessä. Tästä määrästä 201,5 miljoonaa markkaa on tarkoitettu investointeihin, joiden rahoittamiseen takauksien ja lainojen muodossa komissio oli jo antanut valtuudet aikaisemmissa päätöksissään. Komissio toteaa myös, että 483 miljoonaa markkaa ehdotetusta investointituesta voidaan korvata komission hyväksymien alueellisten investointitukiohjelmien mukaisella tuella. Komissio on tietoinen siitä, että Sachsen-Anhaltin ja Sachsenin osavaltiot eivät ole vielä tehneet lopullista päätöstä tuen myöntämisestä. Komission mielestä tuen kohteena olevien alueiden investointituki olisi kuitenkin ensisijaisesti myönnettävä komission tähän tarkoitukseen hyväksymistä tukiohjelmista. Lisätuen, kuten BvS:n myöntämän tuen, ei ole tarkoitus korvata kyseisiä tukiohjelmia.

6.9. Komissio on myös tarkastellut sitä mahdollisuutta, että Dow on voinut yliarvioida rakenneuudistukseen tarvittavien investointien määrän. Komissio toteaa, että investointitukea myönnetään ainoastaan tosiasiallisesti toteutuneisiin investointeihin. Koska BvS kuitenkin maksaa BSL:lle 20 prosentin kannustuspalkkion käyttämättä jäävästä mahdollisen rahoitusosuuden osasta, Dow'n kannalta olisi voinut olla edullista esittää paisuteltuja suunnitelmia. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että sen asiantuntijoiden mukaan Dow'n arviot todellakin ovat liian korkeita. He olettavat laitteistoja koskevien arvioiden olevan 10-20 prosenttia liian korkeita, mutta myöntävät liioiteltujen investointiarvioiden olevan kemian teollisuudessa yleisiä.

Tämän osalta Saksa huomautti, että kyseinen investointi ei koske rakentamatonta aluetta, vaan se on integroitava usean toisistaan erittäin riippuvaisten toimipisteiden joukkoon, käynnissä olevaan tuotantoprosessiin, mikä voisi nostaa investointikustannuksia. Toisiinsa liittyvien yksittäisten rakennusten vaikeaan integrointiin sisältyy riskejä, joita tuskin voidaan arvioida suunnitteluvaiheessa.

Laskennallisia marginaaleja ei voi välttää suunniteltaessa kyseisen kaltaisia erittäin monimutkaisia prosessitekniikan laitteistoja, joihin liittyy tuntemattomia tekijöitä. Voidakseen valvoa täsmällisesti tosiasiallisesti aiheutuvia kustannuksia BvS sisällytti yksityistämissopimukseen seuraavat valvontamenetelmät:

- Yksityistämissopimuksen 8 artiklan 3 kohdan 1 alakohdan mukaan BvS järjestää seuraavat pääoman siirrot: varainsiirtopäivän ja 31 päivän joulukuuta 1995 väliselle ajalle BSL:lle maksetaan 250 miljoonan markan erä erityishankkeita varten.

- Vuonna 1996 alkavan rakenneuudistuskauden kunakin vuonna BSL toimittaa BvS:lle viimeistään 7 päivänä marraskuuta investointitalousarvion, jossa esitetään kyseisen laskentakauden talousarvioon sisältyvät investoinnit sekä kyseisten investointien tyyppi, kustannukset ja rahoitus; kaikki mahdolliset rakenneuudistusohjelman merkittävät poikkeamat selitetään ja perustellaan laadullisesti ja määrällisesti. Investointitalousarvion on sisällettävä rahoitusaikataulu, jossa ilmoitetaan BvS:n rahoitusmäärät sekä kaikkien määrien eräpäivät yksityiskohtaisesti, ajantasaistettu kokonaislaskelma sekä rakenneuudistusohjelman ajantasaistettu hankeaikataulu.

- Yksityistämissopimuksen 8 artiklan 3 kohdan 2 alakohdan mukaan BSL toimittaa viimeistään kunkin laskentakauden marraskuun 7 päivänä BvS:lle yhdessä pääomatalousarvion kanssa alustavan investointikertomuksen, jossa esitetään kyseisen laskentakauden kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana tosiasiallisesti käytetyt sekä viimeisen neljänneksen aikana käytettävät määrät. BvS:n pääomapanosten ja alustavassa investointikertomuksessa lueteltuihin hankkeisiin käytettyjen määrien erot korvataan pääomaerillä, jotka BvS maksaa seuraavaa laskentakautta varten.

- Lisäksi BSL toimittaa yhdessä vuosittaisten rahoitusselvitysten kanssa kutakin laskentakautta koskevan investointikertomuksen, joka sisältää yksityiskohtaisen kertomuksen pääomatalousarvioon suunniteltujen investointien täytäntöönpanosta ja kyseisiin investointeihin tosiasiallisesti käytetyistä määristä. BSL:n tilintarkastajat tarkastavat investointikertomuksen. Kyseisen laskentakauden alustavassa investointi kertomuksessa esitettyjen ja investointikertomuksessa esitettyjen määrien erot katetaan pääomaerillä, jotka BvS maksaa seuraavaa laskentakautta varten.

- Yksityistämissopimuksen 8 artiklan 3 kohdan 3 alakohdan mukaan BSL laatii investointikertomusten pohjalta loppukertomuksen kolmen kuukauden kuluessa rakenneuudistuskauden päättymisestä.

- Yksityistämissopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaan BSL:n vuositalousarvio, investointitalousarvio ja ajantasaistettu rakenneuudistusohjelma toimitetaan BSL:n yhtiökokoukselle (jossa BvS on yhtenä osakkaana) marraskuussa lopullisen hyväksynnän saamiseksi sen täytäntöönpanon ja seuraavan tilikauden investointibudjetin sitovana perustana.

- Yksityistämissopimuksen 14 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan mukaan BSL toimittaa osakkailleen (mukaan lukien BvS) kalenterineljännesvuosittain tarkastettavaksi neljännesvuosikertomuksen, joka muun muassa sisältää pääomatalousarvion tilanteen BvS:n järjestämien varojen investointien esityksenä.

- Loppuvuoden rahoitusselvitysten tarkastuksen suorittavat yhdessä Dow'n nimeämä tilintarkastaja ja BvS:n nimeämä tilintarkastaja (14 artiklan 2 kohdan 2 alakohta).

- Yksityistämissopimuksen 14 artiklan 4 kohdan mukaan Bundesrechnungshofilla on oikeus suorittaa kutakin laskentakautta koskeva erityistilintarkastus Saksan liittotasavallan budjettiasetuksen (Bundeshaushaltsordnung) 104 jakson 1 kohdan 3 alakohdan mukaisesti silloin kun sitä sovelletaan samanaikaisesti 88 jakson kanssa.

Komission näkemyksen mukaan BvS on, kyseisen välttämättömän investoinnin osakkaana ja rahoittajana, luonut investointien kattavan, yksityiskohtaisen ja jatkuvan valvonnan kannalta tarvittavat järjestelmät.

Lopuksi BvS otti käyttöön ylimääräisen valvontajärjestelmän kannustuspalkkio-ohjelmansa avulla. Yleisesti ottaen komissio on sitä mieltä, että investoinnin vain tarvittavaan määrään rajoittava kannustuspalkkio - ja siten kyseiseen investointiin liittyvä tuki - on tervetullut. Näissä olosuhteissa komissio ei vastusta kannustuspalkkion periaatetta, varsinkin koska BSL on yksityistämissopimuksen nojalla velvollinen investoimaan kannustuspalkkiomaksuja uudelleen petrokemian tuotantoyksikköön. Komissio ei voi kuitenkaan hyväksyä sitä, että kannustuspalkkioita maksetaan 10 prosentin marginaalilla, joka komission asiantuntijoiden mukaan on investointikustannusten yliarvioinnin vähimmäismäärä. Sen vuoksi 20 prosentin kannustuspalkkiota voidaan soveltaa ainoastaan sijoituksen vähentyessä yli 10 prosentilla.

Komissio on tässä yhteydessä ottanut huomioon Saksan esittämän selityksen yksityistämissopimuksen liitteen 8.3.4 kohdan tulkinnasta, joka sulkee pois BSL:lle maksettavien kannustuspalkkioiden mahdollisuuden sen 483 miljoonan markan tuen osalta, jota BvS:n ei tarvitse maksaa komission jo hyväksymien tukiohjelmien maksujen vuoksi (katso edellä oleva 6.8 kohta).

7. Kassavirtakorvaus

7.1. Yksityistämissopimuksen 9 artiklan mukaan BvS korvaa BSL:lle rakenneuudistuskauden aikana mahdollisesti kertyneen, enintään 2 650 miljoonan markan tappiollisen kassavirran täysimääräisenä. BvS korvaa lisäksi kertyneestä 2 650 miljoonaa markkaa ylittävästä, enintään 3 650 miljoonan markan tappiollisesta kassavirrasta puolet. Siten BvS:n voidaan edellyttää maksavan tämän nimikkeen nojalla enintään 3 150 miljoonaa markkaa, jolloin Dow antaisi myös 500 miljoonaa markkaa.

Yksityistämissopimuksen 15 artiklan 3 kohdan 1 alakohdan mukaan osa kassavirtakorvauksesta käytetään BSL:n sähköstä maksaman hinnan alentamiseen. Menettelyn aikana Saksa määritteli tämän osan 162 miljoonaksi markaksi. Kuten tämän luvun 8 kohdassa yksityiskohtaisesti esitetään, komissio on sitä mieltä, että energiahintojen alentaminen edes määräaikaisesti ei liity meneillään olevaan rakenneuudistukseen, ja periaatteessa tällainen tuki on eräänlaista käyttökustannustukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. Kuten III luvun 3 kohdassa esitetään, menettelyn aikana Saksa päätti vetää pois ehdotettuun tukeen sisältyneen kyseisen osan ja ilmoitti yksityistämissopimusta muutettavan vastaavasti. Näin ollen edellä mainitut tuen enimmäismäärät alenevat 162 miljoonalla markalla 2 650 miljoonasta 2 488 miljoonaan markkaan ja 3 150 miljoonasta 2 988 miljoonaan markkaan.

7.2. Komissio on tutkinut tätä korvausta suhteessa rakenneuudistusohjelmaan. Muista rakenneuudistustukitapauksista saamansa kokemuksen perusteella se on sitä mieltä, että viisivuotinen rakenneuudistussuunnitelma, joka voidaan odottamattomien olosuhteiden ilmaantuessa pidentää seitsenvuotiseksi, on suhteellisen pitkäaikainen. Tähän tapaukseen kuitenkin sisältyy tuotantoketjun useisiin osatekijöihin kohdistuvia tärkeitä investointeja, jotka koskevat kolmea toimipistettä, mikä aiheuttaa ajoitusongelmia tuotantoprosessin pullonkaulojen välttämiseksi. Näissä olosuhteissa viisi vuotta on perusteltu rakenneuudistusvaiheen kestoaika. Jos ilmaantuisi odottamattomia olosuhteita, joiden vuoksi rakenneuudistuskautta olisi tarpeen pidentää viiteen vuoteen, tästä olisi ilmoitettava komissiolle ajoissa perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan nojalla.

Edellä tarkoitetun rakenneuudistuksen monimutkaisuuteen sisältyy myös epätavallisen suurien tappioiden huomattava riski rakenneuudistuskauden aikana. Erityisesti Rostockiin rakennettavan putken viivästymiset aiheuttaisivat suunnattomia lisäkuljetuskustannuksia viivästysten ajan. Muita rakenneuudistuskauden aikana todennäköisiä tappioita aiheuttavia tekijöitä ovat liiallisen henkilöstön aiheuttamat kustannukset, koska liiallista henkilöstöä irtisanotaan vähitellen 1 päivänä kesäkuuta 1995 olleesta 5 600 työntekijästä 2 200 työntekijään 1 päivään kesäkuuta 1999 mennessä, sekä nykyisten laitteistojen kannattamaton hyväksikäyttö, kunnes niiden toimintaa on parannettu tai kunnes ne on korvattu uusilla. Liiallisesta kassavirtakorvauksesta aiheutuvasta riskistä vastaa Dow.

7.3. Komissio on myös tarkistanut, onko olemassa sellaista vaaraa, että BSL nostaisi keinotekoisesti tappioitaan kuluttaakseen mahdollisen korvauksen enimmäismäärän, siirtääkö BSL osan korvauksista emoyhtiölleen Dow'lle ja käyttääkö BSL korvausta myydäkseen tuotteensa asiattoman alhaisilla hinnoilla.

Komissio toteaa, että yksityistämissopimukseen sisältyy neljännesvuosikertomusjärjestelmä sekä BSL:n vuosittaisten rahoitusselvitysten tarkastukset. Lisäksi BSL toimittaa BvS:lle vuosikertomukset rahoitus-suhteistaan Dow'n ja siihen kuuluvien yhtiöiden kanssa. Bundesrechnungshofilla on oikeus suorittaa erityistilintarkastus. Komissio toteaa lisäksi, että yksityissopimukseen sisältyy BSL:lle maksettava kannustuspalkkio siitä, että se ei käytä enintään 2 650 miljoonan markan kassavirtakorvausta kokonaan; palkkio on 33 prosenttia rakenneuudistuskauden loppuun mennessä käyttämättä jääneestä määrästä.

Yksityistämissopimuksen 10 artiklaan ja vastaaviin liitteisiin, jotka kaikki toimitettiin komissiolle, sisältyvät ehdot, joilla tuotteet, palvelut, lisenssit, tekninen apu ja lainat ovat yhtiöiden käytettävissä. Nämä kauppaehdot ovat kokonaisuutena epätavalliset, mutta ne eivät ole täysin tuntemattomia tällä alalla toisiinsa läheisessä suhteessa toimivien yhtiöiden välillä, mihin näkemykseen komission asiantuntijat yhtyvät. Sopimuksen liitteenä oleva markkinointi- ja myyntisopimus sisältää lausekkeita, jotka sulkevat pois sen mahdollisuuden, että BSL:n markkinointi- ja myyntiedustaja voisi myydä BSL:n tuotteita asiattoman alhaisilla hinnoilla.

8. Energia

8.1. Yksityistämissopimuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaan Bunan ja Veba Kraftwerke Ruhr AG:n sekä Kraftwerk Schkopau GmbH:n (yhdessä VKR) väliset nykyiset sähkö- ja höyrysopimukset on olennaisilta osiltaan neuvoteltava uudelleen ja niihin on tehtävä muutoksia. Ennen näiden muutosten aikaansaamista ja siltä osin kuin muutokset eivät olisi BSL:n kannattavan hyväksikäytön kannalta riittäviä, sopimukseen sisältyy neljä lauseketta, joiden mukaan BvS:n on myönnettävä avustusta BSL:n höyry- ja sähkökustannuksiin: 15 artiklan 3 kohdassa määrätään tarkemmin määräämättömästä avustuksesta sähkö- ja höyrykustannuksiin rakenneuudistuskauden aikana tämän luvun 7 kohdassa käsitellyn kassavirtakorvauksen lisäksi; 15 artiklan 4 kohdassa määrätään mahdollisuudesta - jonka edellytyksenä ovat uudet neuvottelut - myöntää lisäavustusta sähkö- ja höyrykustannuksiin rakenneuudistuskauden jälkeen ja 31 päivään joulukuuta 2 014; sovellettaessa samanaikaisesti 9 artiklaa 15 artiklan 3 kohdassa määrätään, että tämän luvun 7 kohdassa käsitellyn kassavirtakorvauksen tarkemmin määräämätön osa olisi myös tarkoitettu sähkökustannusavustuksiin; 15 artiklan 5 kohdassa määrätään lisäavustuksesta höyrynkäyttökustannuksiin.

8.2. Menettelyn laajentamista koskevassa 14 päivänä heinäkuuta 1995 päivätyssä kirjeessään ja tämän menettelyn osana komissio omaksui kannan, jonka mukaan tällaiselle käyttökustannustuelle ei ole perusteita. Energiasopimuksista neuvotellaan yksittäisten yhtiöiden välillä, eikä saatavana ole valtion tukea, jolla voitaisiin kattaa niiden summien erotus, jotka energian ostaja tahtoo maksaa ja myyjä saada. Lisäksi Saksa ei ole osoittanut vakuuttavasti, että kyseinen energiakustannuksiin myönnettävä tuki on rakenneuudistusprosessin seuraus tai että tuki edes liittyy siihen. Tukea ei voitu pitää soveltuvana myöskään perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla, koska energiakustannusavustuksiin tarkoitettu tuki ei ole tarpeen Saksan aiemman jaon aiheuttamien haittojen korvaamiseksi. Tämän näkemyksen vahvistavat tätä tapausta koskevat tosiseikat, koska nykyiset energiasopimukset tehtiin Saksan yhdistymisen jälkeen, VKR:n Schkopaussa sijaitseva sähkölaitos rakennettiin myös yhdistymisen jälkeen ja sekä Buna että Leuna olivat olemassa jo ennen Saksan jakamista.

8.3. Menettelyn aikana Saksa totesi, että yksityistämissopimuksen 15 artiklan 4 kohdan mukaista tukea ei myönnettäisi. Saksa määritteli 8.1 kohdassa tarkoitetut avoimeksi jätetyt energiatuen määrät seuraavasti: Yksityistämissopimuksen 15 artiklan 3 kohdassa ja 9 artiklassa tarkoitettu sähkökustannusavustukseen myönnettävä kassavirtakorvauksen osa olisi 162 miljoonaa markkaa. Yksityistämissopimuksen 15 artiklan 3 ja 5 kohdassa tarkoitettu sähkö- ja höyrykustannusten ylimääräinen korvaus olisi nykyarvoltaan 804 miljoonaa markkaa. Siten kokonaisenergiatuki olisi 966 miljoonaa markkaa.

8.4. Pitkällisten keskustelujen jälkeen, joihin myös Dow ja VKR osallistuivat, Saksa suostui vetämään pois ehdotuksensa ja neuvottelemaan uudelleen yksityistämissopimuksesta siinä tarkoituksessa, että 15 artiklan 3 ja 5 kohta poistettaisiin kokonaan ja kassavirtakorvausten enimmäismäärää laskettaisiin 162 miljoonalla markalla korvauksen jättämiseksi sopimuksen ulkopuolelle.

Komissio päättelee, että nämä muutokset, jotka se voi vahvistaa uudelleen neuvotellussa yksityistämissopimuksessa, korvaavat täysin sen alussa esittämät vastalauseet.

9. Rakenteelliset puutteet

9.1. Yksityistämissopimuksen 9 artiklan 2 kohdassa määrätään 440,5 miljoonan markan suuruisista BvS:n ennakkomaksuista BSL:lle, jotka kirjataan pääomaerinä ja joilla korvataan jäljellä olevia rakenteellisia puutteita rakenneuudistuskauden jälkeen.

9.2. Komissiolla oli kaksi tätä tukea koskevaa vastalausetta: Ensinnäkin kyseisen tuen olisi oltava tarpeen tiettyjen haittojen korvaamiseksi rakenneuudistuksen päätyttyä. Tämän perusteella voitaisiin päätellä, että rakenneuudistuksen jälkeen BSL ei olisi vielä elinkelpoinen ja näissä olosuhteissa koko tukipaketin soveltuvuus olisi kyseenalainen. Toiseksi viisivuotisen rakenneuudistuskauden jälkeiselle kaudelle tarkoitettu tuki olisi maksettava rakenneuudistuksen alkaessa, joten BSL:lle maksettaisiin korkoa tästä määrästä viiden vuoden ajan.

9.3. Menettelyn osana Saksa esitti perusteet 96 miljoonalle markalle 440,5 miljoonasta markasta. Tämä koskee ympäristönseurantajärjestelmän ylläpitämiskustannuksia rakenneuudistuskauden jälkeen. Tämä määrä ja sen perusteet esitetään yksityiskohtaisesti tämän luvun 12 kohdassa.

Esitettiin myös perustelut lisähöyrykattilajärjestelmän kustannuksien osalta, jotka alunperin ovat 129 miljoonaa markkaa. Menettelyn aikana Saksa täsmensi, että kyseiset kustannukset ovat pikemminkin investointi- kuin käyttökustannuksia ja että niitä ei ollut sisällytetty alkuperäisilmoituksessa mainittuun investointien määrään, vaikka kyseinen investointi tapahtuisikin rakenneuudistuskauden aikana. Komission kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen Saksa päätti nostaa rakenneuudistusinvestoinnin määrää 172 miljoonalla markalla. Samoin jäljellä olevat 215,5 miljoonan markan ennakkomaksut korvattiin krakkauslaitteistoon ja bentseenitehtaaseen tehtävillä lisäinvestoinneilla sekä propaanitankkien ja styreenitehtaan rakentamisella, joiden arvo on 286 miljoonaa markkaa. Lisäinvestoinnit korvaavat käyttökustannukset, jotka muutoin olisivat tarpeen rakenneuudistuskauden jälkeen. Investointien enimmäismäärää nostetaan vastaavasti 384 miljoonalla markalla.

9.4. Komission mielestä kannattavaan hyväksikäyttöön johtavan rakenneuudistusinvestointeja rahoittavan tuen ja pitkän aikavälin käyttökustannuksia korvaavan käyttökustannustuen välillä on merkittävä ero. Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenteelliseen uudistamiseen myönnettävästä valtion tuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (Community Guidelines on State Aid for Rescuing and Restructuring Firms in Difficulty) (17) mukaan ensiksi mainittua tukimuotoa voidaan tietyin edellytyksin pitää soveltuvana, mutta ei toista tukimuotoa.

9.5. Komissio päättelee, että 440,5 miljoonasta markasta jää jäljelle ainoastaan 96 miljoonaa markkaa rakenteellisten puutteiden korvaamiseen. Tämän tuen soveltuvuutta tarkastellaan jäljempänä 12 kohdassa. Jäljelle jäävää 344,5 miljoonan markan määrää ei myönnetä alkuperäisessä muodossaan, vaan vastaava määrä myönnetään investointitukena, jonka soveltuvuutta tarkasteltiin edellä 6 kohdassa. Näitä määriä ei myönnetä ennakkomaksuina, ellei niitä diskontata nykyarvoonsa (katso myös jäljempänä oleva 13 kohta).

10. Sosiaalikustannukset ja korvausvelvollisuudet

10.1. Kuten tämän luvun 7.2 kohdassa esitettiin, BSL vähentää työntekijöiden määrää 5 600:sta vähintään 2 200:aan 1 päivään kesäkuuta 1999 mennessä; yksityistämissopimuksen mukaan Dow'lla on velvollisuus säilyttää 1 800 työpaikkaa vuoteen 2003 saakka. On laadittu irtisanottua henkilöstöä koskeva sosiaalisuunnitelma, jonka talousarvio on 110 miljoonaa markkaa. Edellä mainittujen vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenteelliseen uudistamiseen myönnettävästä valtion tuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen 3.2.5 kohdan mukaisesti komissio suhtautuu myönteisesti kyseiseen tukeen.

10.2. BvS:n enimmäiskorvausvelvollisuus on 110 miljoonaa markkaa oikeudellisista syistä, joita ei ole nimenomaisesti täsmennetty yksityistämissopimuksessa (yksityistämissopimuksen 29 artikla). Tästä määrästä 10 miljoonaa markkaa on edellä tarkoitetun henkilöstön irtisanomisen aiheuttamien oikeudellisten kustannusten enimmäisriski.

Komissio toteaa, että 110 miljoonan markan määrä ei ole BSL:lle tai Dow'lle myönnettävä avustus vaan pikemminkin takuu tuntemattomien korvausvaatimusten varalta, jotka eivät ole harvinaisia yhtiöiden siirtojen yhteydessä. Komission mielestä tämä on yksityistämisen ja siten rakenneuudistuksen kannalta conditio sine qua non (välttämätön ehto).

11. Velan anteeksi antaminen

11.1. Aikaisemmissa tiedonannoissa (katso II luvun 4 kohta) Saksa ilmoitti komissiolle aiemmin anteeksi annetuista veloista. Dow'n liiketoimintasuunnitelman mukaan onnistuneen rakenneuudistuksen kannalta pitkäaikaisen velan täysimääräinen anteeksi antaminen siirtopäivään (31 päivä toukokuuta 1995) mennessä on välttämätön. THA:n toiminnasta 25 päivänä marraskuuta 1992 tehdyssä päätöksessä komissio totesi, että mitä kauemmin yhtiö on THA:n hallussa ja mitä suurempi yhtiön velka THA:lle tai THA:n takaus on, sitä epätodennäköisempää on sellaisen ostajan löytyminen, joka ottaa hoitaakseen nämä velat tai takaukset; ajan mittaan lainoista ja takauksista tulee avustuksia. Tässä tapauksessa aikanaan yhteisön oikeuden mukaan laillisesti myönnettyjen lainojen anteeksi antaminen heijastaa komission vuonna 1992 hyväksymää tosiseikkaa. Antaakseen yhtiöille mahdollisuuden saada takaisin pitkän aikavälin kannattavuutensa Saksan tarvitsi luopua lainojen takaisinmaksuvaatimuksistaan. Tämä oli ainoa tapa estää liiallisen taakan muodostuminen, joka aiheutui entisen DDR:n kemian teollisuuden mullistavista muutoksista vuosien 1990 ja 1995 välisenä aikana.

Tässä yhteydessä komissio toteaa myös, että tukien valvonnan suhteen sillä ei ole merkitystä, ostetaanko BSL velattomana asianmukaiseen hintaan vai myydäänkö se velkoineen tappiolliseen hintaan. Jälkimmäisen tapauksen suurempi velkaantuneisuus aiheuttaisi kuitenkin tappiollisemman kassavirran ja vastaavasti johtaisi suurempiin korvauksiin rakenneuudistuskauden aikana.

Velkoja annettiin 31 päivänä toukokuuta 1995 anteeksi 765,98 miljoonaa markkaa Bunan osalta ja 700,54 miljoonaa markkaa SOW:n osalta, eli yhteensä 1 466,52 miljoonaa markkaa.

11.2. Komissio tutki myös, saattaako yksityistämissopimuksen 3 artiklan mukainen velkojen anteeksianto BSL:n parempaan asemaan kuin muut kemian alan yhtiöt Euroopassa yleensä ja Saksassa erityisesti ja annetaanko kaikki velka anteeksi. Saksa totesi tässä yhteydessä, että kaikkia velkoja ei anneta anteeksi, koska vain tiettyjen lainojen perimisestä luovutaan ja nykyisestä toiminnasta johtuvia muita saatavia ei anneta anteeksi. Velkojen anteeksianto liittyy BSL:n voitollisen käyttöpääoman poistamiseen kyseisenä päivänä.

Velan anteeksiannon jälkeen BSL:n 33 prosentin suuruinen oman pääoman osuus taseesta on alempi kuin Bundesbankin ilmoittamat kyseisen alan viimeisimmät käytettävissä olevat tiedot (1991), joiden mukaan Saksan keskiarvo on 39 prosenttia. Saksan kemian teollisuuden keskusliitto arvioi vuoden 1994 keskiarvoksi 36,5 prosenttia. Goldmann, Sachs & Co:n tekemien tasevertailujen mukaan eurooppalaisten ja amerikkalaisten kilpailijoiden oman pääoman ja taseen suhde vaihtelee 32:n ja 42 prosentin välillä. Näin ollen BSL:n kyseinen suhde ei ole sen edullisempi kuin sen kilpailijoidenkaan.

Toinen tapa mitata BSL:n velan anteeksiannon suhteellisuutta on arvioida yhtiöiden rahoituskustannuksia suhteessa niiden liikevaihtoon. Komissio toteaa, että BSL:n korkotaakka vastaa 2:ta prosenttia suunnitellusta liikevaihdosta, ja Bundesbankin mukaan Saksassa tämän alan keskiarvo oli 1,3 prosenttia vuonna 1991 ja 1,6 prosenttia vuonna 1992. Yhteisön alueella toimivien kilpailijoiden korkotaakka oli 1,6 prosenttia vuonna 1994.

BSL:n 2 prosentin suuruiseen korkotaakkaan sisältyy ostohinnan ensimmäisen osan rahoittaminen (300 miljoonaa markkaa), mutta ei jäljellä oleva 20 prosentin osakeosuuden tuleva myynti eikä Dow'n rahoitusosuutta eikä sen kassavirtavajetta korvaavat maksut.

Komissio päättelee, että velan anteeksianto ei saata BSL:ää kilpailijoitansa parempaan asemaan. Komissio toteaa myös, että Dow olisi voinut vetäytyä vastuusta vain kolmen yhtiön varojen ostamisen asemesta, jolloin kaikki velat olisivat jääneet BvS:lle.

11.3. Kuten edellä II luvun 3 kohdassa on esitetty, komissio laajensi Leunalle myönnettyyn tukeen kohdistuvaa 93 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä varmistaakseen Bunalle ja SOW:lle myönnettyjen tukien tasavertaisen käsittelyn, koska kaikki kolme yhtiötä sisältyvät samaan rakenneuudistussuunnitelmaan. Leuna-Polyolefine GmbH irrotettiin veloitta Leunasta, jonka vastuulle velat jäivät. Menettelyn kohteena olevaan tukeen sisältyy 266,2 miljoonan markan takaus vuoden 1994 alkupuoliskon investointeihin sekä 230,5 miljoonan markan osakaslaina vuoden 1993 investointeihin. Tästä tuesta Leunan LDPE-toiminnan investointeihin liittyy 33,8 miljoonaa markkaa, josta 17,4 miljoonaa markkaa vedettiin pois, jolloin arvioitavaksi jäi 16,4 miljoonaa markkaa, jonka todellinen saaja on Leuna Polyolefine GmbH.

Leuna-Werke GmbH:lle myönnetyt yhteensä 462,9 miljoonan markan arvoiset jäljellä olevat takaus ja osakaslaina tarvittiin irrotettujen yhtiön osien - kuten Leuna-Tenside GmbH (70 työntekijää), Leuna-Katalysatoren GmbH (157 työntekijää) ja Leuna Chemtec GmbH (92 työntekijää) - yksityistämissuunnitelmien toteuttamiseen. Toimipaikan säilyttämisen ja oikeudellisten ympäristö- ja turvallisuusvaatimusten noudattamisen kannalta tarpeelliset toimenpiteet rajoitettiin ehdottoman välttämättömiin, ja näin vakautettiin tuotantoa ilman uuden kapasiteetin luomista.

Edellä II luvun 1 kohdassa tarkoitetussa THA:n toiminnasta 18 päivänä syyskuuta 1991 tehdyssä päätöksessä komissio vahvisti, että THA voi myöntää takauksia ja lainoja yhtiöille ennen niiden yksityistämistä, jotta yhtiöt voivat jatkaa toimintaansa. Komissio päätti vuonna 1991, että näitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, jos ne rajoitetaan ainoastaan siihen mikä on tarpeen yhtiöiden olemassaolon jatkumiseksi. Kuten edellä on esitetty, yksityistämiseen valmistavat ja ympäristö- ja muita vahinkoja ehkäisevät toimenpiteet olivat ehdottoman tarpeellisia. Koska ne eivät tämän lisäksi nostaneet kapasiteettia, komissio pitää niitä yhteismarkkinoille soveltuvina THA:n toiminnasta vuosina 1991 ja 1992 tehtyjen päätösten ja THA:n seuraajien toiminnasta vuonna 1995 tehdyn päätöksen perusteella.

11.4. Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenteelliseen uudistamiseen myönnettävästä valtion tuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen 3.2.2.iii kohdan mukaisesti käytettäessä kyseistä tukea aiemmista tappioista aiheutuvan velan poistoihin, tappioihin liittyvistä verovähennyksistä on ilmoitettava.

12. Purkukustannukset ja ympäristönsuojelutoimet

12.1. Yksityistämissopimuksen 21 artiklan mukaan BvS korvaa täysimääräisinä ympäristövahingot, jotka aiheutuvat ennen omistuksensiirtopäivää tapahtuneesta tai rakenneuudistuskauden aikana omistuksensiirtopäivästä alkaen harjoitetusta toiminnasta aiheutuvasta saastumisesta; BvS:lle tästä aiheutuvien kustannusten määrää ei määritellä. Menettelyn aikana Saksa ilmoitti komissiolle, että parhaiden arvioiden mukaan määrä ei ole yli 1 miljardia Saksan markkaa ja että 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle ilmoitettaisiin, jos tämä enimmäismäärä ei olisi riittävä. Yksityistämissopimuksen 21 artiklan 11 kohdan mukaisesti edellä tarkoitetun ympäristön saastumisen osoittaa sopimusosapuolten yhteisesti nimittämä asiantuntija.

Kuten edellä III luvun 3 kohdassa on esitetty, suurin osa 1 miljardista markasta ei ole tukea eikä tukeen kuulumatonta jäljelle jäävää osaa voida määritellä. Komissio myöntää lisäksi, että uusien osavaltioiden yhtiöiden oli käytännössä mahdotonta mukauttaa laitteistonsa vanhojen osavaltioiden normeihin 1 päivänä heinäkuuta 1990. THA ja myöhemmin BvS sulkivat saastuttavimmat laitteistot ja tekivät tarvittavat investoinnit jäljelle jääneiden laitteistojen mukauttamiseksi pakollisiin normeihin, kuten II luvun 2, 3 ja 4 kohdassa on esitetty, mutta tämä vei aikaa ja saastuminen jatkui. Komission mielestä tällaisessa tilanteessa on perusteltua poiketa perustamissopimuksen 130 r artiklan 2 kohdan periaatteesta, jonka mukaan saastuttajan olisi maksettava ympäristövahingot, ympäristönsuojeluun myönnettävästä valtion tuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (18) 3.4 kohdan mukaisesti, jossa sallitaan ympäristösyistä myönnettävä käyttökustannustuki tietyissä tarkkaan määritellyissä olosuhteissa.

12.2. Bunan toimipaikalla syvällä maaperässä havaittu kloori- ja elohopeasaastuminen on jatkuvana uhkana pohjavedelle. Sen vuoksi on tarpeen kehittää ja soveltaa hyvin pitkän aikaa seurantajärjestelmää tämän vaaran voittamiseksi. Tällaisen järjestelmän kehittämiskustannuksiksi arvioidaan 75 miljoonaa markkaa; järjestelmän kehittelyä sekä sen käyttöä rakenneuudistuskauden aikana tuetaan edellä 7 kohdassa käsitellyllä kassavirtakorvauksella. Järjestelmän käyttökustannuksiksi rakenneuudistuskauden jälkeen arvioidaan 96 miljoonaa markkaa diskontatulta arvoltaan, kuten edellä 9.3 kohdassa mainittiin. Komissio toteaa, että seurantajärjestelmä on suunniteltu yksinomaan aiemmin tapahtuneen ja lopetetuksi saadun elohopeasaastumisen voittamiseksi. Näissä olosuhteissa komissio hyväksyy sen, että 96 miljoonan markan määrällä ei ole vaikutusta BSL:n toimintaan ja näin ollen sitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana.

12.3. Rakenneuudistuskauden aikana BSL hajottaa, purkaa, tyhjentää ja poistaa käytöstä kaiken vanhentuneen ja tarpeettoman laitteiston, kaluston ja omaisuuden BSL:n koko alueelta. Yksityistämissopimuksen 22 artiklan 5 kohdan mukaan BvS korvaa BSL:lle enintään 750 miljoonan markan suuruisen määrän.

Komissio toteaa, että suurin osa rakennuksista on erittäin saastuneita ja että niiden purkamiseen liittyy saastuneen maan kaivaustöitä. Komission mielestä nämä THA:n ja BvS:n jo aloittamat purkutoimenpiteet ovat rakenneuudistuksen välttämätön edellytys. Kuten edellä 12.1 kohdassa on esitetty, tässä tapauksessa on olemassa hyviä syitä poiketa periaatteesta, jonka mukaan saastuttajan olisi maksettava ympäristövahingot, ja antaa valtiolle mahdollisuus rahoittaa purkutyöt, jotka eivät lisäksi vaikuta BSL:n omaan toimintaan.

12.4. Komissio selvitti myös, voisiko BSL hyötyä maan myymisestä puhdistustöiden jälkeen. Komissio toteaa, että yli 1 miljoonan markan arvoiseen kauppaan tarvittaisiin BvS:n hyväksyntä sinä aikana, jolloin BvS on osakkaana. Lisäksi maakaupan tuomat tulot rakenneuudistuskauden aikana alentaisivat BvS:n myöntämän kassavirtakorvauksen määrää. Komissio otti myös huomioon Saksan vakuutukset, joiden mukaan Dow'lla ei ole aikomuksia myydä BSL:lle kuuluvaa maata vaan se aikoo säilyttää rakentamattoman vyöhykkeen tuotantopaikkojen ympärillä.

13. Yleiset huomautukset

13.1. Komission asiantuntijat yhtyvät kertomuksessaan Saksan näkemykseen, jonka mukaan Dow'n laatima rakenneuudistussuunnitelma tekee BSL:stä kannattavan yhtiön. Komission aiemmat epäilykset käyttökustannustuen jatkamisen tarpeellisuudesta rakenneuudistuksen jälkeen on näin ollen osoitettu perusteettomiksi.

Toisaalta komissio pyysi asiantuntijoitaan myös selvittämään, olisiko BSL:lle myönnettävä tukipaketti, joka on kuvattu yksityiskohtaisesti edellä 6-12 kohdassa, määrältään suurempi kuin vähimmäismäärä, joka tarvitaan BSL:n vakiinnuttamiseksi kannattavana yhtiönä. Eri tavoin laskettujen kassavirtaoletusten perusteella asiantuntijat päättelivät, että hankkeen kannattavuus oli keskimääräistä parempi ja että Dow'n omaa rahoitusosuutta voitaisiin sen vuoksi nostaa 380-760 miljoonalla markalla, ennen kuin keskimääräinen kannattavuus saavutettaisiin.

Komissio toteaa, että kyseiset laskelmat perustuivat alkuperäiseen tukipakettiin, johon sisältyi 8 kohdassa kuvattu 966 miljoonan markan energiatuki ja 6 kohdassa kuvattu 150 miljoonan markan tuki aniliinitehtaalle. Komissio toteaa myös, että kyseistä 1 116 miljoonan markan tukea ei nyt myönnetä. Ottaen huomioon, että poistetun energiatuen jakavat BSL ja sen energiantoimittaja VKR yhtiöiden sopimassa suhteessa, komissio päättelee, että BSL:n oma rahoitusosuus nousee edellä mainittua tasoa suuremmaksi ja sen - ja siten myös Dow'n - kannattavuus ei ole kilpailijoihin verrattuna kohtuuton. Tässä yhteydessä komissio toteaa myös, että on olemassa monia hankkeen hyvin epätavallisesta luonteesta johtuvia piiloriskejä ja että THA:n ja BvS:n kaikista yksityistämisyrityksistä huolimatta Dow oli ainoa yhtiö, joka halusi ostaa Bunan, SOW:n ja Leunan. Sen vuoksi komissio yhtyy asiantuntijoidensa näkemykseen, jonka mukaan hyvin pian saavutettaisiin vaihe, jolloin Dow menettäisi mielenkiintonsa hankkeeseen.

Menettelyä aloittaessaan komissio uskoi myös, että tuen kokonaismäärä olisi hyvin suuri sekä absoluuttisina lukuina että suhteessa säilytettävien työpaikkojen lukumäärään. Tältä osin se toteaa, että BvS:n olisi rahoitettava sosiaalikustannukset ja korvaukset (katso 10 kohta), anteeksi annettava velka (katso 11 kohta) sekä ympäristö- ja purkukustannukset (katso 12 kohta), vaikka toiminta lopetettaisiinkin välittömästi. Ympäristö- ja purkukustannukset ja erityisesti sosiaalikustannukset olisivat vielä huomattavasti suuremmat lopetettaessa toiminta välittömästi.

13.2. Komissio tarkasteli myös 250 miljoonan markan hintaa, jonka Dow maksaa BSL:n osakkeiden jäljellä olevasta 20 prosentin osuudesta, jos se käyttää hyväkseen mahdollisuutta ostaa ne BvS:ltä. Tältä osin Saksa totesi, että BvS ja Dow neuvottelivat tästä kiinteästä hinnasta vertailemalla vastaavien yhtiöiden voitto/pörssikurssi-suhdelukua rakenneuudistuksen jälkeisen BSL:n arvioituun vertailulukuun. Komissio toteaa, että 250 miljoonaa markkaa on näin saadun asteikon yläpäässä ja että rakenneuudistusohjelman toteuduttua siihen lisätään 8 prosentin vuosikorko. Komissio päättelee, että hintaan ei sisälly lisätukea.

13.3. Lopuksi komissio tarkasteli myös, onko Dow'n rahoitusosuus rakenneuudistuksesta riittävä. Komissio toteaa, että jos edellä 6-12 kohdassa kuvattu koko tuki maksetaan, Dow'n osuudet ovat seuraavanlaiset:

- 300 miljoonaa markkaa BSL:n osakkeiden 80 prosentin osuuden ostamiseen

- 250 miljoonaa markkaa jäljelle jäävän 20 prosentin osuuden ostamiseen

- 380 miljoonaa markkaa vähimmäisinvestointeihin

- 75 miljoonaa markkaa lisäinvestointeihin

- 500 miljoonaa markkaa kassavirtavajeen rahoitusosuuteen

- yhteensä 1 505 miljoonaa markkaa.

Jos Dow päättää toteuttaa aikomuksensa aniliinitehtaan ja sen sivulaitoksen rakentamisesta, sen täytyy itse rahoittaa tämä 212 miljoonan markan investointi.

Ottaen huomioon tämän suurehkon määrän ja edellä 13.1 kohdassa tehdyn havainnon, jonka mukaan tuki rajoitetaan rakenneuudistuksen onnistumisen kannalta välttämättömimpään, komissio pitää Dow'n rahoitusosuutta riittävänä. Ennen tämän johtopäätöksen tekemistä komissio on ottanut huomioon erilaiset rakenneuudistuskauden aikana mahdolliset käyttökustannusriskit, jotka voivat hyvinkin olla suurempia kuin 7 kohdassa tarkoitetut kassavirtakorvausten muutetut enimmäismäärät ja jotka siten aiheuttaisivat Dow'lle ylimääräisiä maksuja. Bunan ja Böhlenin laitosten sekä kunkin yksityistämissopimuksessa luetellun laitoksen rakenneuudistusohjelman jälkeistä toimintaa koskeviin Dow'n sitoumuksiin liittyy riski, mikä on sitäkin merkittävämpi, koska näihin sitoumuksiin liittyvät sopimukseen sisällytetyt sakkomaksut. Kuten edellä 6.4 kohdassa on esitetty, kapasiteettia ei lisätä enempää kuin hankkeen elinkelpoisuuden vuoksi on ehdottoman välttämätöntä.

13.4. Komissio on ottanut myös huomioon, että tuki takaa teollisen toiminnan perustan kaikkine työllisyyttä ja aluetta koskevine myönteisine seurannaisvaikutuksineen. Yksityistämissopimuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaan Dow ja BSL suunnittelevat 1 250 miljoonan markan investointeja rakenneuudistusohjelmaan kuuluvien investointien lisäksi vuoteen 2010 mennessä petrokemian teollisuuskompleksin pitkän aikavälin kilpailukyvyn, kasvun ja taloudellisen elinkelpoisuuden turvaamiseksi. Saksan antamien tietojen mukaan Dow on tehnyt parhaansa saadakseen alaan liittyvät teollisuustuottajat, erityisesti synteettisten materiaalien valmistajat, kiinnostumaan näistä toimipaikoista. Useat valmistajat ovat jo allekirjoittaneet aiesopimuksia toimipaikkojen kehittämisestä yhdessä Dow'n kanssa.

Jos yksityistäminen kuitenkin epäonnistuu, uusien osavaltioiden kemian teollisuudelta vietäisiin pohja. Kuten edellä on esitetty, Dow oli ainoa asiasta kiinnostunut osapuoli, joka oli halukas toteuttamaan THA/BvS:n yksityistämissuunnitelman kaikkia kolmea yhtiötä koskevassa rakenneuudistussuunnitelmassaan. Koska yhtiöt eivät ole vielä kilpailukykyisiä ja koska muita sijoittajia ei voida olettaa löytyvän, yhtiöt on lakkautettava, koska niitä ei voida avustaa rajoittamattoman kauan. Lakkauttaminen vähintäänkin vaarantaisi uusissa osavaltioissa sijaitsevien kyseisestä petrokemian teollisuuskompleksista riippuvaisten muiden yhtiöiden olemassaolon ja tuotannon. Tämä koskee muun muassa erityisesti Leunan vetytoimituksista riippuvaista DOMOFIN NV:n kaprolaktaamituotantoa, Stickstoffwerke Piesteritz AG:ta, joka kuuluu Leunan, Bunan ja Bitterfeldin muodostamaan vetyliittoon ja toimittaa osan tuotannostaan kuten ammoniakin petrokemian teollisuuskompleksiin, sekä Leuna 2000 -jalostamoa.

Tarkastelussaan komissio on myös ottanut huomioon sen, että uudet osavaltiot kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin aluetuen tarpeessa oleviin alueisiin ja kyseinen tuki edistää Sachsenin ja Sachsen-Anhaltin osavaltioiden taloudellista kehitystä.

13.5. Komission arvioinnissa, joka koskee BSL:lle myönnetyn tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, on otettu kattavasti huomioon uusissa osavaltioissa esiintyvät uudenlaiset ongelmat. Komissio on THA:n ja BvS:n myöntämistä tuista tehdyissä päätöksissä toistuvasti todennut näiden ongelmien tärkeyden, kuten tämän päätöksen II luvun 1 kohdassa on esitetty.

Tässä yhteydessä komissio toteaa seuraavaa: Komissiolle 21 päivänä kesäkuuta 1994 päivätyssä kirjeessä esitetyn polyolefiiniperiaatteen perusteella ja aikaisempien yksityistämisyritysten epäonnistuttua Goldman, Sachs & Co -nimisen pankin tehtäväksi annettiin mahdollisten ostajien etsintä ja heidän kanssaan neuvotteleminen avoimen ja rajoittamattoman tarjouskilpailun avulla. Vuonna 1994 THA tarjosi aiesopimusta kolmelle mahdolliselle sijoittajalle esittelyjen ja konkreettisten neuvottelujen jälkeen. Kaksi kolmesta osapuolesta hylkäsi aiesopimuksen, koska ne olivat kiinnostuneita vain tietyistä tuotantoaloista. Dow allekirjoitti aiesopimuksen syyskuussa 1994. Saksan antamien tietojen mukaan ainoastaan tämä sijoittaja esitti kaikkien kolmen yhtiön (vain osan Leunasta) olefiinituotantolaitoksen yksityistämistä koskevan lopullisen luonnoksen, jonka pitkän aikavälin elinkelpoisuus oli mahdollinen. Goldman, Sachs & Co:n yksityistämispyrkimyksiä koskeva Saksan komissiolle toimittama kertomus osoittaa, että Dow oli lopulta ainoa kolmen yhdistetyn kemian yhtiön (BSL) yksityistämisestä tarjouksen tehnyt osapuoli.

Komissio toteaa, että Dow'n laatima rakenneuudistussuunnitelma täyttää vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenteelliseen uudistamiseen myönnettävästä valtion tuesta annetuissa yhteisön suuntaviivoissa esitetyt vaatimukset: elinkelpoisuus palautetaan, tuen aiheuttamat kohtuuttomat kilpailun vääristymät vältetään, tuki rajoitetaan vain siihen mikä on rakenneuudistuksen kannalta välttämätöntä, tuki liittyy yhteisön näkökulman mukaisiin etuihin, ostaja osallistuu merkittävällä tavalla rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseen omista varoistaan, mitään investointeja ei tehdä, ellei rakenneuudistus niitä edellytä, rahoituksen rakenneuudistustuki ei vähennä kohtuuttomasti yrityksen rahoituskustannuksia, rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan kokonaisuudessaan ja komissio valvoo sitä.

Tässä yhteydessä komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelma tekee kolmesta aikaisemmasta yhtiöstä - Buna, SOW ja Leuna - yhden elinkelpoisen yhdistetyn teollisuuskeskittymän. Menettelyn aikana muutettu ja komission asiantuntijoiden vahvistama tukipaketti sisältää vain tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavan välttämättömän tuen; sellaiset tuen määrät, joilla ei ollut perusteita tai jotka olivat enemmän kuin oli välttämätöntä, poistettiin. Vaikka olefiinikapasiteettia vähennetään, tiettyjen öljynjalostustuotteiden kapasiteetit puolestaan korvaavat muita, kasvavat tai luodaan. Komissio on varmistanut, että kaikki nämä lisäykset ovat olennainen ja tarpeellinen osa yhdistettyä suunnitelmaa ja että mikään niistä ei luo ylikapasiteettia. Ainoa kyseenalainen osatekijä, aniliinitehdas ja sen apulaitokset, jätettiin tuen alaisten investointien ulkopuolelle. BSL:ssä syntyvien työpaikkojen lisäksi rakenneuudistus sekä säilyttää että luo työpaikkoja kyseisellä 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla alueella sekä öljyn tuotannossa että jalostuksessa. Komission mielestä tuki on edellä mainituista syistä yhteisön edun mukainen ja tuen myönteisen vaikutuksen päätellään olevan tärkeämpi kuin kilpailijoille aiheutuvien kielteisten vaikutusten.

V Päätelmät

1. Menettelyn kohteena olevista lukuisista toimenpiteistä komissio on sitä mieltä, että 44 miljoonan markan sisäiset BvS:n asiantuntijakustannukset eivät ole tukea kyseisille yhtiöille. Suuri, mutta tarkemmin määrittelemätön osa, 1 miljardin markan suuruiset ympäristövahinkojen korvaukset, eivät myöskään ole tukea.

2. Komissio on todennut BSL:lle myönnetyn 9 556,22 miljoonan markan enimmäismäärän, joka on uutta tukea ja täyttää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa mainitut vaatimukset. Komissio on myös todennut 462,9 miljoonan markan uuden tuen Leuna-Werke AG:lle.

3. BSL:lle myönnetystä tuesta seuraavat osat ovat perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvia, jos jäljempänä 4 kohdassa esitetyt vaatimukset täytetään:

- enintään 2 985,5 miljoonan markan investointituki yksityistämissopimuksen mukaisesta 3 436 miljoonasta markasta sekä 50,2 miljoonaa markkaa Dow'n ohjelman ulkopuolisiin investointeihin; määrästä vähennetään 62 miljoonaa markkaa typpihappo- ja nitrobentseenitehdasta varten (katso IV luvun 6 kohta),

- enintään 2 988 miljoonaa markkaa 3 150 miljoonan markan kassavirtakorvauksesta rakenneuudistuskauden aikana (IV luvun 7 kohta),

- enintään 220 miljoonaa markkaa sosiaalitukea (IV luvun 10 kohta),

- 1 466,52 miljoonan markan suuruisen velan anteeksi antaminen (IV luvun 11 kohta), ja

- jäljelle jäävä osuus 1 miljardin markan ympäristökustannuksista ja 750 miljoonan markan purkukustannuksista (IV luvun 12 kohta) sekä 96 miljoonaa markkaa ympäristönseurantajärjestelmän ylläpitämiseksi.

Leuna-Werkelle myönnettyä 462,9 miljoonan markan tukea pidetään myös yhteismarkkinoille soveltuvana, jos jäljempänä 4 kohdassa esitetyt vaatimukset täytetään.

4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetun tuen on yhteismarkkinoille soveltuakseen täytettävä seuraavat vaatimukset:

- Yksityistämissopimusta on muutettava IV luvun 6 kohdassa kuvattujen investointituen muutosten lisäämiseksi mukaan lukien aniliini-, typpihappo- ja nitrobentseenitehtaan jättäminen tuen alaisten investointien ulkopuolelle. Yksityistämissopimuksen 8 artiklan 3 kohdan 4 alakohtaa on muutettava jättämällä säästyneiden investointikustannusten ensimmäisestä 10 prosentista maksettavat kannustuspalkkiot sopimuksen ulkopuolelle, kuten 6.9 kohdassa on esitetty.

- Yksityistämissopimusta on lisäksi muutettava rakenneuudistuskauden jälkeisten rakenteellisten puutteiden korvaamiseen tarkoitettujen maksujen jättämiseksi sopimuksen ulkopuolelle (katso IV luvun 9 kohta) lukuun ottamatta IV luvun 12.2 kohdassa mainitun ympäristönseurantajärjestelmän ylläpitämiseen varattua 96 miljoonan markan määrää.

- Yksityistämissopimuksen 15 artiklan 3 ja 5 kohta on poistettava, kuten IV luvun 8 kohdassa on esitetty.

- Yksityistämissopimusta on myös muutettava Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisen ennakkoilmoitusvelvollisuuden lisäämiseksi sopimuksessa vahvistettujen seuraavien tapauksien varalta: putken vaihtoehtoisen reitityksen aiheuttamat lisäkustannukset, yli 1 miljardin markan suuruiset ympäristökustannukset, Dow'lle suoritettavat maksut sopimuksen peruuntuessa.

- Jos rakenneuudistus viivästyy syystä, joka ei kuulu Dow'n, BSL:n tai niiden tytäryhtiöiden valvonnan tai vastuun piiriin, ja jos Dow ja BvS sellaisessa tapauksessa päättävät jatkaa rakenneuudistuskautta enintään kahdella vuodella sopimuksen 7 artiklan mukaisesti, jatkamisesta on ilmoitettava komissiolle perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan nojalla. Yksityistämissopimusta on myös muutettava tältä osin.

- Soveltumattoman tuen myöntämisen välttämiseksi vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenteelliseen uudistamiseen myönnettävästä valtion tuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen 3.2.2.iii kohdan mukaisesti anteeksi annettuihin aiempiin tappioihin liittyvien veroetuisuuksien myöntämisestä on ilmoitettava komissiolle.

- Muutetun sopimuksen jäljennös on toimitettava komissiolle kuukauden kuluessa sopimuksen tekemisestä.

- Komissiolle on toimitettava puolivuotiskertomukset rakenneuudistuksen etenemisestä ja eri nimikkeiden alla tosiasiallisesti myönnetyistä tuen määristä, jotta se voi tarkistaa, että tätä päätöstä on noudatettu. Nämä kertomukset on toimitettava kertomuskautta seuraavan vuoden ensimmäisen puoliskon aikana. Samaa tarkoitusta varten komissio toivoo saavansa yksityistämissopimuksen 8 artiklassa tarkoitetut investointikertomukset, yksityistämissopimuksen 14 artiklan 2 kohdan 4 alakohdassa tarkoitetut vuositilintarkastuskertomukset sekä yksityistämissopimuksen 8 artiklan 3 kohdan 3 alakohdassa tarkoitetun loppukertomuksen. Jos komissio toteaa, että tukea on myönnetty muihin kuin muutetussa yksityistämissopimuksessa määrättyihin tarkoituksiin, tai jos ilmenee muunlaista tuen väärinkäyttöä tai jos on myönnetty enemmän tukea kuin tämän päätöksen mukaan on mahdollista, komissio voi päättää perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla, että kyseiset tuen määrät on maksettava takaisin lisättynä korolla, jota peritään tuen maksupäivästä alkaen,

ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Uudesta tuesta, jonka Saksa aikoo myöntää BSL Olefinverbund GmbH:lle, komissio pitää yhteismarkkinoille soveltuvina seuraavia määriä: enintään 2 973,7 miljoonaa Saksan markkaa investointitukea, enintään 2 988 miljoonaa Saksan markkaa kassavirtakorvausta, 1 466,52 miljoonan Saksan markan velan anteeksi antaminen, 96 miljoonaa Saksan markkaa seurantajärjestelmän ylläpitämiseen, enintään 750 miljoonaa Saksan markkaa purkukustannuksiin, enintään 110 miljoonaa Saksan markkaa sosiaalisuunnitelmaan, enintään 110 miljoonaa Saksan markkaa oikeudenkäyntikuluihin ja korvauksiin, enintään 1 miljardi Saksan markkaa ympäristövahinkojen korvauksiin. Lisäksi Leuna Werke AG:lle myönnettävää 462,9 miljoonan Saksan markan tukea pidetään yhteismarkkinoille soveltuvana.

2 artikla

Saksan on varmistettava, että Dow Chemical Companyn, Buna GmbH:n, Sächsische Olefinwerke GmbH:n, Leuna-Polyolefine GmbH:n ja Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -viraston välistä yksityistämissopimusta muutetaan. Seuraavat kohdat on muutettava, lisättävä tai poistettava:

1. Yksityistämissopimusta on muutettava siten, että sen ulkopuolelle jätetään aniliini-, typpihappo- ja nitrobentseenitehtaan 212 miljoonan Saksan markan suuruiset, yksityistämissopimuksen 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut kustannukset ja siihen sisällytetään 384 miljoonan Saksan markan suuruinen lisätuki 459 miljoonan Saksan markan lisäinvestointeihin. Yksityistämissopimuksen 8 artiklan 3 kohdan 4 alakohtaa on muutettava siten, että säästyneiden investointikustannusten ensimmäisestä 10 prosentista maksettavat kannustuspalkkiot jätetään sopimuksen ulkopuolelle.

2. Yksityistämissopimusta ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohtaa on muutettava siten, että rakenneuudistuskauden jälkeisten rakenteellisten puutteiden korvaamiseen tarkoitetut maksut jätetään sopimuksen ulkopuolelle lukuun ottamatta ympäristönseurantajärjestelmän ylläpitämiseen varattua 96:ta miljoonaa markkaa.

3. Yksityistämissopimuksen 15 artiklan 3 ja 5 kohta on poistettava.

4. Yksityistämissopimusta on muutettava siten, että siihen lisätään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukainen ennakkoilmoitusvelvollisuus sopimuksessa vahvistettujen seuraavien tapauksien varalta: putken vaihtoehtoisen reitityksen aiheuttamat lisäkustannukset, yli 1 miljardin markan suuruiset ympäristökustannukset, rakenneuudistuskauden jatkaminen yli viiden vuoden mittaiseksi, Dow'lle suoritettavat maksut sopimuksen peruuntuessa.

5. Saksan on varmistettava, että aiemmista tappioista aiheutuvan velan poistot eivät voi johtaa veroetuisuuksiin.

3 artikla

1. Muutetun sopimuksen jäljennös on toimitettava komissiolle kuukauden kuluessa sopimuksen tekemisestä.

2. Muutetusta sopimuksesta poikkeamisista sekä aiempiin tappioihin liittyvien veroetuisuuksien myöntämisestä on ilmoitettava komissiolle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan nojalla.

4 artikla

1. Saksan on toimitettava komissiolle puolivuotiskertomukset rakenneuudistuksen etenemisestä ja eri nimikkeiden alla tosiasiallisesti myönnetyistä tuen määristä, jotta se voi tarkistaa, että tätä päätöstä on noudatettu. Näissä kertomuksissa on määriteltävä kaikki yksityistämissopimuksen 8 artiklan 3 kohdan 4 alakohdan mukaisesti säästyneistä investointikustannuksista myönnetyt kannustuspalkkiot. Nämä kertomukset on toimitettava kertomuskautta seuraavan vuoden ensimmäisen puoliskon aikana.

2. Saksan on toimitettava komissiolle myös yksityistämissopimuksen 8 artiklassa tarkoitetut investointikertomukset, yksityistämissopimuksen 14 artiklan 2 kohdan 4 alakohdassa tarkoitetut vuositilintarkastuskertomukset sekä yksityistämissopimuksen 8 artiklan 3 kohdan 3 alakohdassa tarkoitettu loppukertomus kuukauden kuluessa kunkin kertomuksen valmistumisesta.

5 artikla

Saksan on pidättäydyttävä lisätukien myöntämisestä Buna GmbH:lle, Sächsische Olefinwerke GmbH:lle, Leuna-Werke GmbH:lle, Leuna-Polyolefine GmbH:lle ja BSL Polyolefinverbund GmbH:lle tämän päätöksen aiheena olevan rakenneuudistuksen tukemiseksi.

6 artikla

Saksan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen noudattamiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä kahden kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 1996.

Komission puolesta

Karel VAN MIERT

komission jäsen

(1) EYVL N:o C 203, 8.8.1995, s. 6 (katso alaviite 1)

(2) EYVL N:o C 203, 8.8.1995, s. 6

(3) 1. Menettelyn aloittaminen:

- EYVL N:o C 113, 5.5.1995, s. 5 (Buna)

- EYVL N:o C 113, 5.5.1995, s. 13 (SOW)

- EYVL N:o C 206, 26.7.1994, s. 10 (Leuna)

2. Menettelyn laajentaminen:

- EYVL N:o C 203, 8.8.1995, s. 6 (Buna, SOW, BSL)

- EYVL N:o C 227, 1.9.1995, s. 8 (Leuna)

(4) Ei julkaistu.

(5) Ei julkaistu.

(6) EYVL N:o C 113, 5.5.1995, s. 5

(7) EYVL N:o C 322, 30.11.1993, s. 14

(8) EYVL N:o C 113, 5.5.1995, s. 13

(9) EYVL N:o C 206, 26.7.1994, s. 10

(10) EYVL N:o C 227, 1.9.1995, s. 8

(11) EYVL N:o L 395, 30.12.1989, s. 1 (korjaus: EYVL N:o L 257, 21.9.1990, s. 13)

(12) Sachsen-Anhalt 345 miljoonaa markkaa ja Sachsen 138 miljoonaa markka

(13) Tuki NN 11/91, komission päätös 31 päivänä heinäkuuta 1991

(14) EYVL N:o L 66, 13.3.1991, s. 22

(15) EYVL N:o C 203, 8.8.1995, s. 6

(16) EYVL N:o C 148, 15.6.1995, s. 4

(17) EYVL N:o C 368, 23.12.1994, s. 12

(18) EYVL N:o C 72, 10.3.1994, s. 3