Komission tiedonanto jäsenvaltioille, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2000, Euroopan alueen sopusointuiseen ja tasapainoiseen kehittämiseen tähtäävän Euroopan laajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta - Interreg III



Virallinen lehti nro C 143 , 23/05/2000 s. 0006 - 0029



Komission tiedonanto jäsenvaltioille, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2000, Euroopan alueen sopusointuiseen ja tasapainoiseen kehittämiseen tähtäävän Euroopan laajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta - Interreg III (2000/C 143/08) 1. Euroopan yhteisöjen komissio päätti 28 päivänä huhtikuuta 2000 vahvistaa Euroopan laajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen, jäljempänä "Interreg III", rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1), jäljempänä "yleisasetus", artiklan mukaisesti. 2. Interreg III -aloitteen puitteissa yhteisön rahoitusta myönnetään sellaisille toimenpiteille ja alueille, jotka täyttävät tässä tiedonannossa vahvistetut vaatimukset ja jotka sisältyvät jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten esittämiin ja Euroopan yhteisöjen komission hyväksymiin yhteisöaloiteohjelmiin. I Yleiset tavoitteet ja periaatteet 3. Interreg-aloitteiden tärkeimpänä tavoitteena on ollut ja on, että kansallisten rajojen ei tulisi olla esteenä Euroopan alueen tasapainoiselle kehitykselle ja yhdentymiselle. Raja-alueiden eristymiseen on kaksi syytä. Ensiksi rajat ovat katkaisseet rajayhteisöt taloudellisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti ja estäneet ekosysteemien yhtenäistä hallinnointia. Toiseksi kansallisessa politiikassa on usein laiminlyöty raja-alueita, mikä on johtanut siihen, että näiden alueiden talous on joutunut kansallisella tasolla toisarvoiseen asemaan. Yhtenäismarkkinoilla ja EMU:lla on merkittävä aseman kannustimina tilanteen muuttamiseksi. Yhteisössä on edelleen tarve vahvistaa molempia osapuolia hyödyttävää rajaseutuyhteistyötä. Haaste on sitäkin suurempi, kun otetaan huomioon yhteisön tuleva laajentuminen, sillä sen myötä sisärajat lisääntyvät määrällisesti ja unioin ulkorajat siirtyvät samalla asteittain itään. 4. Interreg II jatkoi ja laajensi aikaisempien Interreg- ja Regen-aloitteiden tehtäväkenttää ojelmakaudella 1994-1999. Sitä on toteutettu kolmella eri ohjelmalohkolla: rajat ylittävänä yhteistyönä (2600 miljoonaa euroa), valtioiden välisten energiaverkkojen rakentamisena (550 miljoonaa euroa) ja yhteisinä toimina tulvien ja kuivuuden aiheuttamien ongelmien torjumiseksi sekä aluesuunnittelun kehittämiseksi laajoilla maantieteellisillä alueilla kaikkialla unionissa sekä Keski- ja Itä-Euroopassa ja Välimeren alueella (413 miljoonaa euroa). Lisäksi alueelliseen kehittämiseen kuuluvaa "pehmeitä rakenteita" koskevaa yhteistyötä on kehitetty kaikkialla yhteisössä erityisesti Euroopan aluekehitysrahastosta, jäljempänä "EAKR", asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 4254/88 muuttamisesta Euroopan aluekehitysrahaston osalta 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2083/93(2) 10 artiklan mukaisten innovatiivisten toimenpiteiden yhteydessä (200 miljoonaa euroa ohjelmakaudelle 1994-1999). Interrreg-aloitteen rahoitusta on osoitettu pääasiallisesti yhteisen lähestymistavan löytämiseen pk-yritysten kehittämiseen, yleissivistävään koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen ja kulttuurivaihtoon, raja-alueiden terveydenhuolto-ongelmiin, ymäristönsuojeluun ja parantamiseen, tutkimus- ja kehittämistoimintaan sekä energiaverkkoihin, liikenteeseen ja televiestintään, jotka muodostavat tärkeimmän osan tukitoimista tavoite 1 -alueilla, sekä yhteisten hallintojärjestelmien kehittamiseen ja rajat ylittävän ja valtioiden välisen yhteistyön elimille. 5. Näistä aloitteista saatu kokemus osittaa, että rajat ylittävän yhteistyön yhteisessä suunnittelussa ja ohjelmien hallinnossa on edistytty useissa tapauksissa. Kaikesta huolimatta kiinteä yhteistyö, jollaista toteutetaan esimerkiksi Euroregion-alueilla, on edelleen pikemminkin poikkeus kuin sääntö. Vaikka raja-alueilla on tehty paljon näille alueille hyödyllistä kehitystyötä, todellista rajat ylittävää ja valtioiden välistä toimintaa on ollut paljon vaikeampi toteuttaa yhdessä. Tämä on johtanut joissakin tapauksissa vääristyneisiin vaikutuksiin, esimerkiksi päällekkäisten hankkeiden kehittämiseen rajan molemmin puolin, Tämä on estänyt raja-alueita ja jäsenvaltioita saamasta täyttä hyötyä yhteistyöstä. Interreg II C -aloitteesta on saatu kokemusta laajemmilla alueilla toteutetusta eri valtioiden rajat ylittävästä yhteistyöstä, johon ovat osallistuneet kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset ja jonka tarkoituksena on ollut edistää kyseisten alueiden alueellista yhdentymistä. Yhteistyön laajuus kuitenkin vaihtelee. Ulkorajat ylittävässä yhteistyössä ja kolmansien maiden kanssa toteutettavassa yhteistyössä on ollut erityisiä ongelmia, jotka ovat johtuneet heikoista hallintorakenteista näissä maissa sekä vaikeuksista sovittaa yhteisön ulkopolitiikan välineet (esimerkiksi Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmat) yhteen Interreg-ohjelmien kanssa, koska toimintasäännöissä on eroja. Alueiden välistä yhteistyötä on kehitetty useilla osa-alueilla. Nykyinen käytäntö, jossa rahoitusta möynnetään asetuksen (ETY) N:o 2083/93 110 artiklan mukaisesti, on sikäli huono, että useiden hankkeiden hallinnosta vastaa suoraan komissio, jolloin toiminta tapahtuu erillään Interreg-aloitteen perusteella toteutettavasta rajat ylittävästä ja valtioiden välisestä yhteistyöstä. 6. Tässä yhteydessä Interreg-aloitteen uuden vaiheen tavoitteena on vahvistaa yhteisön taloudellista ja sosiaalista koheesiota edistämälllä rajat ylittävää, valtioiden välistä kuin myös alueiden välistä yhteistyötä ja tasapainoista kehittämistä yhteisön alueella. Tämän vuoksi aloitteen tärkeimpänä osana on toiminta sisä- ja ulkorajoilla ja niiden raja-alueilla. Asianmukaista huomiota kiinnitetään: - yhteisön ulkorajoihin, erityisesti laajentumisen kannalta, - yhteisön kaikkein syrjäisimpiä alueita koskevaan yhteistyöhön, - yhteistyöhön Balkanilla alkaneen rauhanprosessin jatkamiseksi, ja - saaristoalueita koskevaan yhteistyöhön. Aloitteen uusi vaihe perustuu aikaisemmista Interreg-aloitteista saatuihin kokemuksiin, ja se toteutetaan kolmen ohjelmalohkon kautta: a) yhtenäisen alueellisen kehityksen edistäminen raja-alueiden välillä, ulkorajat ja jotkut merirajat mukaan luettuina (ohjelmalohko A); pääosa rahoituksesta myönnetään tähän ohjelmalohkoon; b) sopusointuisen alueellisen yhdentymisen edistäminen yhteisössä (ohjelmalohko B); c) alueellisen kehityksen edistäminen ja koheesiopolitiikan sekä sen toteuttamisvälineiden tehostaminen valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön avulla (ohjelmalohko C); tämä on selvästi pienin ohjelmalohko tuen suhteen. Tärkein haaste Interreg-aloitteen uudessa vaiheessa on tämän vuoksi myönteisten kokemusten hankkiminen todellisesta yhteistyöstä nykyisten ohjelmien toteutuksesta ja rakenteiden asteittainen kehittäminen tällaiselle yhteistyölle kaikkialla yhteisössä ja naapurimaiden kanssa. 7. Tavoitteiden saavuttamiseksi Interreg III -aloitteeseen perustuvan yhteistyön kehittämistä koskevat seuraavat periaatteet: - Yhteinen rajat ylittävä/valtioiden välinen strategia ja kehittämisohjelma Laaditaan yhteinen strategia ja yhteisöaloiteohjelma, jossa vahvistetaan yhteiset toimintalinjat. Tämä on välttämätön edellytys sellaisten ehdotusten hyväksymiseksi, joihin haetaan yhteisön rahoitusta. Kaikkien toimenpiteiden ja toimien on perustuttava ohjelmaan osallistuvien alueiden yhteiseen ohjelmatyöhön, ja sen tuoma lisäarvo on osoitettava. Ohlematyön toteuttamiseksi valittujen toimien on myös selkeästi oltava rajat ylittäviä tai valtioiden välisiä. Tämä tarkoittaa niiden olevan tukikelpoisia ainoastaan, jos ne on valittu yhteisesti ja toteutettu kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa taikka yhdessä jäsenvaltiossa, jos voidaan osoittaa, että toimella on merkittävä vaikutus toisissa jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa. Ohjelmatyössä on otettava huomioon rakennerahastojen ja yhteisön politiikkojen yleiset suuntaviivat. Tästä syystä etusijalla ovat toimet, jotka vaikuttavat työpaikkojen luomiseen, tuettujen alueiden kilpailukyvyn parantamiseen, kestävien kehityspolitiikkojen laatimiseen ja käyttöönottoon sekä miesten ja naisten tasa-arvon edistämiseen. Kaikkien toimien olisi oltava yhteisön kilpailusääntöjen ja varsinkin valtiontukea koskevien sääntöjen mukaisia. - Kumppanuus ja alhaalta ylöspäin rakentuva lähestymistapa On kehitettävä laajaa kumppanuutta, johon osallistuvat institutionaalisten osapuolten eli kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten lisäksi talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet sekä muut tässä yhteydessä toimivaltaiset elimet (valtioista riippumattomat järjestöt, akateemisen yhteisön edustajat jne.), kuten yleisasetuksen 8 artiklassa vahvistetaan. Komissio painottaa erityisesti, että kumppanuutta kehitetään alusta alkaen yhteisen strategian laatimisesta toimien toteuttamiseen. Avoimen julkistamisvaiheen jälkeen toimien on mahdollistettava julkisten ja yksityisten toimijoiden mahdollisimman laaja osallistuminen. - Täydentävyys rakennerahastojen pääohjelmille Ohjelmatyön on täydennettävä rakennerahastojen tavoitteiden 1, 2 ja 3 mukaisia toimenpiteitä, etenkin infrastruktuurin suhteen, ja muita yhteisöaloitteita. Lisäksi toimien on kuuluttava rakennerahastojen soveltamisalaan ja oltava menojen tukikelpoisuutta koskevien sääntöjen mukaisia. - Entistä yhtenäisempi lähestymistapa yhteisöaloitteiden toteuttamiseen Uudet asetukset mahdollistavat sen, että EAKR voi toteuttaa Euroopan aluekehitysrahastosta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1783/1999(3), jäljempänä "EAKR-aetus", 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti Interreg III -aloitetta rahoittamalla maaseudun kehittämistä koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea EMOTR:sta, inhimillisten voimavarojen kehittämistä koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea Euroopan sosiaalirahastosta, jäljempänä "ESR", ja kalatalousalan rakennemuutosta koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä, jäljempänä "KOR". Uudella lähestymistavalla olisi voitava parantaa yhteensovittamista ja sellaisten toimenpiteiden ja toimien yhtenäistämistä, joihin myönnetään yhteisön tukea. - Interreg III -ohjelmien ja yhteisön ulkopolitiikan välineiden tehokas yhteensovittaminen varsinkin laajentumista silmällä pitäen Interreg III -aloitteen toteutuksessa on varmistettava johdonmukaisuus ja yhteensopiva ajoitus muiden rahoitusvälineiden kanssa. Yhteisössä toteutetut toimet rahoitetaan EAKR:sta, mutta yhteisön ulkopuolella toteutetut toimet rahoitetaan muista yhteisön rahoitusvälineistä kuten Phare-, Ispa-, Tacis- ja Meda-ohjelmasta tai tarpeen mukaan muista yhteisön ohjelmista, joilla on ulkopoliittinen ulottuvuus. 8. Kun yhteistyötä tehdään näiden periaatteiden mukaan, tarvitaan todellisia yhteisiä rakenteita ohjelmien valmisteluun, osapuolten mukaan saamiseen, toimien valintaan, kokonaisuuden hallintaan sekä ohjelmien toteutuksen yhteensovittamiseen ja seurantaan. Tarvittaessa on oltava yhteiset toimenpiteiden ja toimien hallintajärjestelmät. Interreg III -aloitteella on joka tapuksessa voitava parantaa merkittävästi nykyistä tilannetta. Kumppaneiden on ilmoitettava niiden rakenteiden käyttöönoton ja käytön täsmälliset edellytykset, järjestelyt ja resurssit, joiden käyttökustannukset voidaan rahoittaa ojhelmista. Tässä yhteydessä toimivaltaiset viranomaiset voivat harkita, onko mahdollista perustaa eurooppalaisia taloudellisia etuyhtymiä (ETEY)(4). II Rajat ylittävä yhteistyö (ohjelmalohko A) 9. Tavoite: naapurialueiden viranomaisten välisellä, rajat ylittävällä yhteistyöllä pyritään kehittämään rajojen yli toimivia taloudellisia ja sosiaalisia keskuksia yhteisten strategioiden avulla. Päämääränä on kestävä aluekehitys. 10. Tukikelpoiset alueet: rajat ylittävässä yhteistyössä tukikelpoisia alueita ovat: - kaikki yhteisön sisä- ja ulkomaarajojen alueet, jotka kuuluvat tilastollisen alueluokituksen III-tasoon (NUTS III) ja jotka luetellaan liitteessä I, - eräät merialueet, jotka kuuluvat tilastollisen alueluokituksen III-tasoon (NUTS III) ja jotka luetellaan liitteessä I. Poikkeustapauksissa rahoitusta voidaan myöntää toimenpiteisiin NUTS III -tason alueilla, jotka sijaitsevat edellä tarkoitettujen NUTS III -tason alueiden vieressä tai ovat niiden ymäröimiä. Edellytyksenä on, että niiden menojen osuus on enintään 20 prosenttia kyseisen yhteisöaloiteohjelman kokonaiskustannuksista. Alueet, joilla tätä mahdollisuutta käytetään, on ilmoitettava asianomaisessa yhteisöaloiteohjelmassa. 11. Ensisijaiset alat: ohjelmalohkon ensisijaisia aloja ovat: - kaupunkien, maaseudun ja ja rannikkoalueiden kehittäminen, - yrittäjyyden kannustaminen ja pienyritysten kehittäminen (myös matkailualala) sekä paikallisten työllisyysaloitteiden edistäminen, - työmarkkinoiden yhdentämisen ja sosiaalisen integraation edistäminen, - henkilöresurssien ja laitteiden jakaminen tutkimuksessa, teknologisessa kehittämisessä, koulutuksessa, kulttuurin alalla, viestinnässä ja terveydenhuollossa tuottavuuden lisäämiseksi ja pysyvien työpaikkojen luomiseksi, - ympäristönsuojelun (paikallisen ja yleismaailmallisen), energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden edistäminen, - liikenteen (erityisesti ympäristöystävällisempien liikennevälineiden), tieto- ja viestintäverkkojen ja -palvelujen sekä vesi- ja energiajärjestelmien kehittäminen, - yhteistyön lisääminen oikeuden ja hallinnon alalla talouskehityksen ja sosiaalisen koheesion edistämiseksi, - henkilöresurssien ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen rajat ylittävää yhteistyötä varten talouskehityksen ja sosiaalisen koheesion edistämiseksi. Tämä luettolo ei ole kattava. Ohjeellinen luettelo aloista on liitteessä II. Rahoitusvarat on kuitenkin keskitettävä vain joihinkin aiheisiin ja toimenpiteisiin. Erityisesti investoinnit infrastruktuuriin on keskitettävä mahdollisuuksien mukaan NUTS III -tasoa alemmille hallinnollisille alueille, jotka ovat välittömästi rajojen tuntumassa. Jos kuitenkin harvaan asutuilla alueilla huomataan, että infrastruktuurin puute jarruttaa kehitystä, tällainen infrastruktuuri voidaan ottaa huomioon 10 kohdan mukaisesti tietyn NUTS III -tason alueen ulkopuolella, jos infrastruktuurin päätarkoitus liittyy liitteessä I lueteltujen NUTS III -tason alueiden kehittämiseen. III Valtioiden välinen yhteistyö (ohjelmalohko B) 12. Tavoite: kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten harjoittamalla valtioiden välisellä yhteistyöllä pyritään edistämään Euroopan laajojen alueryhmien alueellista yhdentymistä. Tarkoituksena on edistää yhteisön kestävää, sopusointuista ja tasapainoista kehitystä ja tehokkaampa alueellista yhdentymistä jäsenyyttä hakevien maiden ja muiden naapurimaiden kanssa. 13. Tukikelpoiset alueet: liitteessä III luetellaan alueryhmät, joista koostuvat alueet on ehdotettu tukikelpoisiksi valtioiden välisessä yhteistyössä. Alueryhmät on määritelty niiden alueiden perusteella, jotka jo nyt kuuluvat Interreg II C -ohjelmien ja 10 artiklan mukaisten aluesuunnittelua koskevien pilottitoimien soveltamisalaan. Ryhmiä on muutettu tähän mennessä saadun kokemuksen huomioon ottamiseksi. Tällä perusteella jäsenvaltiot ja niiden alueet voivat jättää komissiolle aisanmukaisesti perustellut pyynnöt näiden ryhmien muuttamisesta. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteisön ulkorajoihin, erityisesti laajentumisen kannalta, unionin syrjäiimpiä alueita koskevaan yhteistyöhön, yhteistyön lisäämiseen Adrianmeren ja eteläisen Itämeren piirissä sekä saaristoalueita koskevaan yhteistyöhön. Näin ollen ehdotettujen muutosten olisi lisättävä yhteisöön kuuluvien Adrianmeren ja Balkanin alueiden yhteistyötä yhteisöön kuulumattomien Balkanin alueiden kanssa. Jälkimmäisten osalta yhteistyötä olisi tuettava 46 kohdassa tarkoitetulla uudella välineellä. 14. Ensisijaiset alat: valtioiden välistä yhteistyötä koskevien ehdotusten olisi perustuttava Interreg II C -aloitteesta saatuun kokemukseen. Niissä olisi otettava huomioon yhteisön politiikan toimintalinjat, joista voidaan mainita Euroopan laajuiset verkot ja Euroopan alukehityssuunnitelman (EAKS) alueellista kehittämistä koskevat suositukset. Koska rahoitusvarat ovat niukat, mutta tukikelpoiset alueet laajat, toiminnan hajanaisuutta on vältettävä ja on pyrittävä tavoitteiden voimakkaaseen kohdentamiseen. Tukea voidaan pyytää seuraaviin kohteisiin: - valtioiden välisten operationaalisten aluekehitysstrategioiden laatiminen, kaupunkien välinen yhteistyö sekä kaupunkien ja maaseudun yhteistyö mukaan luettuina, monenkeskeisen ja kestävän kehityksen edistämiseksi, - tehokkaiden ja kestävien liikennejärjestelmien edistäminen ja tietoyhteiskunnan hyvödyntämismahdollisuuksien parantaminen, ympäristön tilan skä kulttuuriperinnön ja luonnonvarojen, erityisesti vesivarojen, hyvän hoidon edistäminen, - meri- ja saaristoalueiden yhdentymisen edistäminen eristyisten toimintalinjojen avulla ja asianmukaisella rahoitustuella, - syrjäisimpiä alueita koskevan kokonaisvaltaisen yhteistyön edistäminen. Valittujen toimenpiteiden on vahvistettava yhtenäistä alueellista lähestymistapaa, jolla estitään ratkaisuja yhteisiin ongelmiin ja hyödynnetään mahdollisuuksia ja jolla saavutetaan todellisia etuja valtioiden välisellä alueella. Yhteistyötä olisi kannustettava etenkin saaristo- ja merialueilla sekä sellaisilla alueilla, joilla on tavanomaisia haittoja, kuten vuoristoalueilla. Myös infrastruktuuriin investointien pääkohteet on löydettävä. Koska varat ovat rajalliset, tukea voivat saada vain pienehköt infrastruktuurit. Moottoritie, päätien rakennus ja muut vastaavat infrastruktuuit eivät tule kysymykseen. Lisäksi valituista toimista on saatava konkreettisia, näkyviä ja innovatiivisia tuloksia. Jos tulvat tai kuivuus aiheuttavat ongelmia vesivarojen hoidossa, Interreg III -rahoitusta voidaan käyttää poikkeuksellisesti investointeihin infrastruktuuriin ottaen huomioon rahoitusvarojen rajallisuus. 15. Syrjäisimmillä alueilla (Ranskan merentakaiset departementit, Kanarian saaret, Azorit ja Madeira) yhteistyöohjelmilla: - edistetään tehokkaampaa taloudellista yhdentymistä ja yhteistyötä näiden alueiden kesken sekä kyseisten alueiden ja muiden jäsenvaltioiden välillä, - parannetaan yhteyksiä ja yhteistyötä naapureina olevien kolmansien maiden kanssa (Karibia, Latinalainen Amerikka, Atlantin valtameri, Luoteis-Afrikka ja Intian valtameri). 16. Luetteloon ensisijaisista aloista tulisi sisältyä tärkeimmät yhteisrahoitettavat toimet. Ne luetellaan yksityiskohtaisemmin liitteessä IV. IV Alueiden välinen yhteistyö (ohjelmalohko C) 17. Tavoite: alueiden välisellä yhteistyöllä pyritään tehostamaan aluekehitystä ja koheesiota koskevia politiikkoja ja välineitä verkottumisen avulla etenkin alueilla, jotka ovat jääneet jälkeen kehityksessä tai joilla on meneillään rakennemuutos. 18. Tukikelpoiset alueet: koko yhteisö. 19. Ensisijaiset alat: Ohjelmalohkoon kuuluvat yhteistyötoimet, jotka koskevat komission yleisasetuksen 48 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettua komiteaa kuultuaan määrittelemiä muita erityisiä aiheita; tällaisia aiheita ovat muun muassa tutkimus, teknologinen kehittäminen ja pk-yritykset, tietoyhteiskunta, matkailu, kulttuuri ja työllisyys, yrittäjyys ja ympäristö jne (katso 33 kohta). Erityistä huomiota tulee kiinnittää saaristo- ja syrjäisimpien alueiden osallistumiseen sekä jäsenyyttä hakevien maiden mukanaoloon eri verkottumisissa. Merialueiden välistä yhteistyötä kannustetaan kahdenväliselläkin tasolla. V Tukitoimien valmistelu, esittäminen ja hyväksyminen 20. Komissio vahvistaa jäsenvaltioittain ohjeelliset rahoitusosuudet, joissa täsmennetään ohjelmalohkojen välinen joustovara (katso VIII luku). Jäsenvaltiot tekevät osuuksien perusteella rahoituserittelyt tarpeen mukaan ohjelmalohkon, rajan ja alueen mukaisesti. Näin toimiessaan jäsenvaltioiden on varmistettava rahoituksen asianmukainen tasapaino rajojen kummallakin puolella ottan huomioon käytettävissä olevat rahoitusvarat. 21. Ehdotukset valmistellaan yhteisissä rajat ylittävissä tai valtioiden välisissä komiteoissa tai muissa elimissä, joihin kuuluu asianomaisia alue- tai paikallisviranomaisia ja kansallisia viranomaisia sekä tarvittaessa asianomaisia valtioista riippumattomien järjestöjen edustajia. Kustakin ohjelmalohkosta voidaan esittää erilliset ehdotukset. Ohjelmat voivat kuitenkin kattaa kaikki kolme ohjelmalohkoa (A, B ja C), jos osapuolet katsovat sen tarpeelliseksi. Silloin jokaiselle ohjelmalohkolle on täsmennettävä ensisijaiset toimintalinjat, toimenpidekokonaisuudet ja yhteiset rakenteet. 22. Alue- tai paikallisviranomaisten on laadittava ajat ylittävää yhteistyötä koskevat ohjelmat (ohjelmalohko A) 6-11 kohdassa vahvistettujen periaatteiden, toimintalinjojen ja menettelyjen mukaisesti tukikelpoisilla alueilla yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa kunkin jäsenvaltion hallintorakenteesta riippuen. Yleensä jokainen ohjelma on laadittava rajakohtaisesti ja jokaista rajaseutualuetta varten on oltava tarvittaessa osaohjelma. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa (esimerkiksi hyvin pitkät rajat, useiden rajojen yhtymäkohta, kehittyneet yhteistyörakenteet) ohjelma laaditaan yhdelle rajaseutualueelle ja se voi kattaa yhden tai useamman rajan. 23. Kansallisten viranomaisten (tai jäsenvaltioiden nimeämien muiden viranomaisten) on laadittava valtioiden välistä yhteistyötä koskevat ohjelmat (ohjelmalohko B) 6, 7 ja 8 sekä 12-16 kohdassa vahvistettujen periaatteiden, toimintalinjojen ja menettelyjen mukaisesti tiiviissä yhteistyössä sen maantieteellisen alueen alue- tai paikallisviranomaisten kanssa, jossa valtioiden välinen yhteistyö tapahtuu. Elimet ja työryhmät, joille on kertynyt kokemusta Interreg II C -aloitteesta, voivat osallistua valmistelutyöhön vastuullisten viranomaisten pyynnöstä. Jokaista 13 kohdassa märriteltyä yhteistyöaluetta varten laaditaan yksi ohjelma. 24. Jokaisella ohjelmalohkoon B kuuluvalla yhteistyöalueella alueviranomaiset tai muut jäsenvaltioiden nimeämät elimet taikka tunnustetun aseman omaavat väliportaan elimet valmistelevat alueiden välistä yhteistyötä (ohjelmalohko C) koskevat ehdotukset joko erityisten ohjelmien hyväksymiseksi tai jonkin toimintalinjan sisällyttämiseksi asianomaiseen ohjelmalohkoon B kuuluvaan ohjelmaan. Ohjelmalohkoon C kuuluvien ohjelmien täytäntöönpanoedellytykset on vahvistettu liitteessä V. 25. Ohjlemien sisällön on vastattava yleisaetuksen 19 artiklan 3 kohdassa kuvailtujen yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen sisältöä sopeutettuna rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön tarpeisiin ja olosuhteisiin. Ohjelmiin sisältyvät: - Yleisasetuksen 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ennakkoarviointi kyseisen alueen yhteistyön vahvuuksista ja heikkouksista ja toivotusta vaikutuksesta, paikalliset ja yleiset ympäristövaikutukset ja tarvittaessa vaikutukset miesten ja naisten välisen tasa-arvoon kuin myös yhteistyörakenteiden parantamisesta. - Selvitys yhteisestä ohjelmatyöstä (esimerkiksi yhteisestä ohjelmatyökomiteasta), mukaan lukien kumppanien kuulemiseksi toteutetut järjestelyt. - Selonteko yhteisestä strategiasta ja toimintalinjoista tarvittaessa osaohjelmiin jaetun ohjelman kattaman maantieteellisen alueen kehittämiseksi, mukaan lukien toimintalinjat ja erityistavoitteet; tavoitteet ilmaistaan määrällisesti, jos mahdollista, ja lisäksi mukana on oltava selvitys siitä, miten strategiassa ja toimintalinjoissa on otettu huomiooon yleisasetuksen 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ohjeelliset sunntaviivat. - Pääpiirteittäin kuvaus toimintalinjojen toteuttamiseksi suunnitelluista toimenpiteistä tarvittaessa osaohjelmiin jaettuna ohjelmalohkon A osalta, mukaan lukien tarvittavat tiedot sen tarkastamiseksi, että ne ovat perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettujen tukijärestelmien mukaisia, sekä yhteisöaloiteohjelman valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvien tarvittavien toimenpiteiden luonne. - Ohjeellinen rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään yleisasetuksen 28 ja 29 artiklan mukaisesti jokaisen toimintalinjan osalta kullekin vuodelle EAKR:sta, Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmasta, koheesiorahastosta ja Ispasta sekä tarvittaessa Euroopan investointipankista, jäljempänä "EIP", kohdennettavan rahoitustuen määrä sekä rahastojen rahoitusosuutta vastaavat kansallisen tason tukielpoiset julkiset tai niihin rinnastettavat kokonaismäärärahat sekä arvioidut yksityiset kokonaismäärärahat; EAKR:sta vuosittain varatun kokonaisrahoitusosuuden on noudatettava sovellettavia rahoitusnäkymiä. - Yhteisöaloiteohjelmien täytäntöönpanosäännökset sisältäen - Ohjelmaan osallistuvat toimivaltaiset viranomaiset nimeävät yhteistoiminnalle kansallisen lainsäädännön huomioon ottaen erityisten sopimusten perusteella yhteiset hallintorakenteet, jotka vastaavat seuraavista tehtävistä: - yleisasetuksen 9 artiklan n alakohdassa ja 34 artiklassa tarkoitettu hallintoviranomainen - yleisasetuksen 9 artiklan o alakohdassa ja 32 artiklassa tarkoitettu ohjelmatason maksuviranomainen ja tarvittaessa avustavat maksuviranomaiset - yhteinen tekninen sihteeristö yhteisöaloiteohjelmien toiminnallista johtamista ja erityisesti 30 kohdassa vahvistettuja tehtäviä varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallintoviranomaisen yleisasetuksen 34 artiklan mukaista yleistä vastuuta. Nämä elimet hoitavat kyseiset kolme tehtävää (hallintoviranomainen, maksuviranomainen ja yhteinen tekninen sihteeristö) yhdessä tai erikseen ottaen huomioon Interreg III -yhteisöaloitteen täytäntöönpanon erityispiirteet. - seurantakomitea koko ohjelmalle yleisasetuksen 35 artiklan mukaisesti (katso 28 kohta) ja ohjauskomitea (tai tarvittaessa useampi ohjauskomitea) (katso 29 kohta) - Kuvaus yhteisöaloiteohjelman hallintoa koskevista järjestelyistä, mukaan lukien julkisten ja yksityisten toimijoiden mahdollisimman laajan osallistumisen mahdollistavaa avointa julkistamisvaihetta sekä tarjouspyyntömenettelyjä ja toimien yhteistä valitsemista koskevat järjestelyt, ja ohjauskomitean asemasta (katso 29 kohta) sekä rahoituksen ja varainhoidon valvonnan eri vastuualueista yleisasetuksen 38 ja 39 artiklan mukaisesti; tähän sisältyy tarvittaessa yleiskattavan tuen käyttö 26 kohdan mukaisesti. - Kuvaus yhteisistä seuranta- ja arviointijärjestelmistä, seurantakomitean tehtävät mukaan luettuna (katso 28 kohta). Kuten yleisasetuksen 36 artiklan 1 kohdassa säädetään, toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon metodologia, jota käytetään määriteltäessä indikaattoreita seurantatietojen keräämiseksi ja arviointien valmistelemiseksi. - Sellaisen varainhoitomenettelyn, määrittely, jolla voidaan tehdä siirtoja EAKR:sta (ja mieluiten myös vastaavista kansallista yhteisrahoitusjärjestelyistä) yhdelle tilille kussakin ohjelmassa ja jolla tämä rahoitusosuus voidaan siirtää nopeasti ja avoimesti lopullisille edunsaajille. Tätä varten yhteiset järjestelyt voivat käsittää ohjelmaan osallistuvien maiden eri viranomaisten allekirjoittaman sopimuksen sekä eri kumppaneiden velvoitteen allekirjoittaa hanketasolla sopimus niiden keskinäisistä rahoituksellisista ja oikeudellisista vastuualueista. - Yhteisöaloiteohjelman tarkastamista koskevien erityisten järjestelyjen ja menettelyjen kuvaus, jossa vahvistetaan rahoitusta ja varainhoidon valvontaa koskevat vastuualueet yleisasetuksen 38 ja 39 artiklan mukaisesti. - Tiedot tukitoimien valmisteluun, seurantaan ja arviointiin tarvittavista määrärahoista. 26. Asianomaisten jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten on toimitettava näin laaditut ohjelmat komissiolle yhteisymmärryksessä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa. Kun komissio hyväksyy ohjelmat, se myöntää yhden rahoitusosuuden EAKR:sta ilman jäsenvaltion toimittamaa rahoituserittelyä. Komissio voi myös myöntää yleiskattavaa tukea koko ohjelmalle tai sen osalle yhteisymmärryksessä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa. 27. Yhteisöaloiteohjelmia täydennetään yleisasetuksen 9 artiklan m alakohdassa tarkoitetulla ohjelma-asiakirjan täydennyksellä, jonka sisältö kuvaillaan saman asetuksen 18 artiklan 3 kohdassa. Ohjelma-asiakirjan täydennysosa on lähetettävä komissiolle kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on hyväksynyt yhteisöaloiteohjelman. Ohjelma-asiakirjan täydennysosa on valmisteltava samojen yhteistyö- ja kumppanuusjärjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan yhteisöaloiteohjelmiin. VI Tukitoimien seuranta, toteutus ja arviointi 28. Ohjelman seurantakomitea seuraa ohjelmaa yleisasetuksen 35 artiklaa noudattaen. Vähintään kerran vuodessa kokoontuvan komitean tärkeimmät tehtävät ovat: - vahvistaa tai hyväksyä ohjelma-asiakirjan täydennysosa, - vahvistaa yleisasetuksen 15 artiklan mukaisesti perusteet, joita käytetään toimien valinnassa, toimien rajat ylittävän tai valtioiden välisen luonteen määrittämiseksi, - tehdä myöhemmät muutokset ohjelmaan tai ohjelma-asiakirjan täydennysosaan, - seurata ja arvioida koko ohjelmaa sekä hyväksyä tarjouspyyntöjen tehtävänmääritykset. Seurantakomiteaan kuuluvat alue- ja paikallisviranomaisten edustajat ja kansalliset viranomaiset, jos jälkimmäiset niin haluavat. Talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen osallistuminen on suotavaa ja siihen sovelletaan yleisasetuksen 8 artiklan vaatimuksia. Komission ja tarvittaessa EIP:n edustaja osallistuu seurantakomitean työhön neuvoa-antavana jäsenenä. 29. Yksi tai tarvittaessa useampi ohjauskomitea valitsee yhteisesti kunkin osaohjelman toimet ja yhteensovittaa niiden toteutusta. Komitea muodostetaan samojen yhteistyö- ja kumppanuusperiaatteiden mukaan kuin seurantakomitea. Komission edustaja voi olla läsnä tarkkailijana. Vaihtoehtona on, että seurantakomitea hoitaa myös ohjauskomitean tehtävät. 30. Hallintoviranomaista auttaa sen tehtävien täytäntöönpanossa yhteinen tekninen sihteeristö, jos hallintoviranomainen ei itse huolehdi sihteeristön tehtävistä. Hallintoviranomainen (katso 25 kohta) vastaa yleisasetuksen 34 artiklan mukaisten velvollisuuksiensa lisäksi seuranta- ja ohjauskomiteoiden päätösten vamistelujärjestelyistä. Erityisesti se hyväksyy, harkitsee ja antaa alustavan arvion toimista, joihin rahoitusta ehdotetaan, tai yhteensovittaa tällaisia tehtäviä. Lisäksi se yhteensovittaa niiden viranomaisten tai elinten työskentelyä, jotka on nimetty vaatimusten mukaan toteuttamaan eri osaohjelmat ja toimenpiteet. 31. EAKR:n rahoitusosuus maksetaan yhdelle pankkitilille maksu- tai hallintoviranomaiselle (jos hallintoviranomainen on myös maksuviranomainen) osoitettuna. Niiden päätösten perusteella, jotka koskevat ohjauskomitean tai ohjauskomiteana toimivan seurantakomitean suorittamaa hankkeiden valintaa, maksuviranomainen maksaa EAKR:n maksuosuuden yleisasetuksen 32 artiklan 1 kohdan viimeisen alakohdan mukaisesti lopullisille edunsaajille tai tarvittaessa viranomaisille tai elimille, jotka on nimetty toteuttamaan eri osaohjelmat ja toimenpiteet. Tällöin nämä viranomaiset suorittavat maksut lopullisille edunsaajille. Jos toimien osapuolet tulevat eri jäsenvaltioista, lopullinen edunsaaja on toimista vastaava osapuoli, joka siten vastaa varainhoidosta ja yhteensovittaa yhteistyökumppaneiden toimintaa. Tällä toimista vastaavalla osapuolella on rahoituksellinen ja oikeudellinen vastuu hallintoviranomaiseen nähden. Toimista vastaava osapuoli vahvistaa muiden kumppaneiden kanssa keskinäisten vastuualueiden jaon, mahdollisesti asiaa koskevalla sopimuksella. 32. Yhteisöaloiteohjelmiin sovelletaan yleisasetuksen III osastoa (rahastojen tuki ja varainhoito) sekä seurantaa, arviointia ja varainhoitoa koskevia säännöksiä, lukuun ottamatta 44 artiklaa. Yhteisöaloiteohjelmia voidaan tarkistaa kyseisen asetuksen 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden aloitteesta tai komission aloitteesta yhteisymmärryksessä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa, kun asetuksen 42 artiklassa tarkoitettu väliarviointi on tehty. 33. Komissio tekee yleisasetuksen 48 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetulle komitealle kaksi kertaa kaudella 2000-2006 ehdotuksen ohjelmalohkosta C vastaavien hallintoviranomaisten tekemien ehdotuspyyntöjen tehtävänmäärityksistä. VII Yhteensovittaminen EAKR:n, EKR:n Phare-, Tacis-, Meda-, Sapard- ja Ispa-ohjelman välillä 34. Yleisasetuksen 20 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan soveltamiseksi EAKR:sta annetun tuen ja muiden Interreg III -aloitteen rahoitusvälineiden välinen yhteensovittaminen koskee maantieteellistä tukikelpoisuutta, monivuotista ohjelmatyötä, toimien tukikelpoisuutta sekä toteutus-, seuranta-, arviointi- ja valvontamenetelmiä. Tämä yheisten rakenteiden huomattava parannus 8 kohdassa mainittuun nykyiseen tilanteeseen verrattuna tapahtuu tässä luvussa kuvattujen yhteistyöohjelmien osalta sitä vauhtia kuin EAKR:n ja muiden rahoitusvälineiden välisessä yhteensovittamisessa edistytään. Komissio sitoutuu esittämään yleisasetuksen 48 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetulle neuvoa-antavalle komitealle kerran vuodessa kertomuksen EAKR:n ja muiden rahoitusvälineiden välisen yhteensovittamisen edistymisestä. Rajat ylittävä yhteistyö (ohjelmalohko A) 35. Yhteisön ulkorajat ylittävää yhteistyötä varten naapurimaiden raja-alueet otetaan mukaan yhteisöaloiteohjelmia koskeviin ehdotuksiin, jotka jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset esittävät komissiolle yhteisymmärryksessä kyseisten naarpurimaiden kanssa. Näiden alueiden määrittelyn on oltava johdonmukaista Interreg III -aloitetta koskevien perusteiden kanssa. Edunsaajamaat laativat parhaillaan Phare-Cbc -ohjelman tukikelpoisten alueiden luetteloa. Se tulee olemaan saatavilla ennen yhteisten ohjelma-asiakirjojen laatimista. 36. Edellä 21 ja 22 sekä 25 ja 26 kohdassa määritelty rajat ylittävää yhteistyötä koskeva Interreg III -yhteisöaloiteohjelma (ohjelmalohko A) on Phare-ohjelman yhteydessä täytäntöönpantavasta rajatylittävän yhteistyön ohjelmasta 18 päivänä joulukuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2760/98(5), jäljempänä "Phare-Cbc -asetus", 7 artiklassa tarkoitettu yhteinen asiakirja rajat ylittävän toiminnan ohjelmoinnista. Komissio päättää EAKR:n rahoituksen osuudesta, kun se hyväksyy ohjelman. Phare-Cbc:n, Tacisin, Medan, Sapardin tai Ispan osuuksissa noudatetaan näitä välineitä ja määriä koskevia periaatteita ja sääntöjä, jotka esitettiin alunperin kautta 2000-2002 koskevassa ohjeellisessa rahoitussuunnitelmassa. On varmistettava, että rahoitus on asianmukaisesti tasapainossa kyseisten rajojen kummallakin puolella, ottaen huomioon käytettävissä olevat rahoitusvarat, taloudellisen kehitystason erot ja tukien vastaanottokyky. 37. Liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) No: 1267/1999(6) 2 artiklan 2 kohdan toisen kohdan mukaisesti kyseisen välineen (Ispa) osalta voidaan sallia poikkeukset tämän välineen mukaisiin toimenpiteisiin periaatteessa sovellettavaan vähimmäiskokoon (5 miljoonaa euroa) ottaen huomioon komission seurantakomitean suositusten pohjalta päättämät erityisedellytykset. 38. Seurantakomitean, ohjauskomitean tai ohjauskomiteoiden, yhteisen teknisen sihteeristön ja tarvittaessa hallintoviranomaisen toimintaan (katso 25 kohta) osallistuvat yhteisöaloiteohjelmassa mukana olevien kolmansien maiden edustajat. Jos yhteisen hallintoviranomaisen luominen ei ole mahdollista, kolmansien maiden edustajien on osallistuttava hallintoviranomaisen toimintaan asianomaisten toimivaltuuksiensa rajoissa. 39. EAKR:sta ja Phare-Cbc -ohjeemasta rahoitettujen yhteisöaloiteohjelmien osalta 28 kohdassa tarkoitettu yhteisöaloiteohjelman seurantakomitea sekä Phare-Cbc -asetuksen 7 artiklassa tarkoitettu yhteistyökomitea muodostavat yhden komitean, jäljempänä "Interreg/Phare-Cbc -seurantakomitea". Interreg/Phare-Cbc -seurantakomitea päättää sisäisestä työjärjestyksestä ottaen huomioon asianomaisten maiden institutionaaliset, oikeudelliset ja rahoitukselliset järjestelmät. Näihin sääntöihin sisältyy tarvittaessa yksityiskohtaiset säännöt 28 kohdan ja Phare-Cbc -asetuksen 7 artiklan soveltamisesta. Interreg/Phare-Cbc -seurantakomitea muodostuu jäsenvaltioiden ja kyseisten yhteisön ulkopuolisten maiden toimivaltaisten viranomaisten ja komission sekä tarvittaessa Euroopan investointipankin (EIP) edustajista. Komission ja tarvittaessa EIP:n edustaja tai edustajat osallistuvat Interreg/Phare-Cbc -seurantakomitean työskentelyyn EAKR:n yhteisrahoittamien toimien osalta neuvoa-antavana jäsenenä ia jäseninä. Kyseisen komitean velvollisuus on vahvistaa ohjelma-asiakirjan täydennysosa yleisasetuksen 15 artiklan mukaisesti tai hyväksyä sen muutokset. 40. Toimien ja hankkeiden valintaperusteena on se, että ohjauskomitea tai -komiteat tai ohjauskomiteana toimiva Interreg/Phare-Cbc -seurantakomitea kastsoo ne tukikelpoiseksi Interreg III -aloitteen mukaisesti (katso 29 kohta). 41. Yhteisöaloiteohjelmasta rahoitettavien toimien tai hankkeiden hyväksymisessä on noudatetava EAKR:a koskevia erityissääntöjä tai muiden ohjelmaa rahoittavien rahoitusvälineiden sääntöjä. 42. Phare-Cbc -ohjelmasta rahoitettavien hankkeiden hyväksymisessä noudatetaan Phare-Cbc -asetuksen 7 artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklassa säädettyä menettelyä. Saman asetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti on annettu erityissäännöksiä niitä hankkeita varten, jotka koskevat rajallista määrää paikallistoimijoiden peinimuotoisia hankkeita. Yhteistyökomitea tai pienhankerahastosta vastaava ohjauskomitea hyväksyy Phare-Cbc -ohjelmasta rahoitettavat pienet hankkeet, joiden rahoitusosuus on enintään 300000 euroa(7). Muutoin edellytetystä hankkeiden vähimmäiskoosta (2 miljoonaa euroa) vodaan poiketa vain tapauskohtaisesti ja aidon rajat ylittävän yhteistyön osalta, joka kuuluu yhteisen rajat ylittävän toiminnan ohjelma-asiakirjoissa määriteltyjen toimintalinjojen piiriin. Hankkeissa voi olla toimiryhmiä, joilla on täsmällinen kehittämistavoite. Interreg/Phare-Cbc -seurantakomitea (katso 39 kohta) antaa erityiset suositukset hannkkeiden vähimmäiskokoon tehtävistä poikkeuksista tämän kohdan ensimmäisessä lauseessa tarkoitettujen menettelyjen mahdollistamiseksi. Jos raja-alue täyttää Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavan tuen yhteensovittamisesta 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1266/1999(8) 12 artiklan, joka koskee liittymistä edeltävien välineiden yhteensovittamista, edellytykset, uusia menettelyjä voidaan ajallaan ottaa käyttöön. Tämä perustuu tapauskohtaiseen analyysiin. Hankkeiden valinta ja Phare-Cbc -ohjelman rahoituksen hyväksyminen tapahtuu yhteisymmärryksessä komission kanssa. Tällaisten menettelyjen käyttöönottoon tarvittavien elinten muodostaminen on yksi ohjelmien päätavoitteista kaudella 2000-2001. Valtioiden välinen yhteistyö (ohjelmalohko B) 43. Kolmannet maat voivat osallistua näiden suuntaviivojen III luvussa määriteltyyn valtioiden väliseen yhteistyöhön. Se perustuu yhteisöaloiteohjelmia koskeviin ehdotuksiin, joita jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset esittävät komissiolle yhteisymmärryksessä kolmansien maiden kanssa. Kansallisista Phare-ohjelmista voidaan tukea hankkeita sellaisissa maissa, jotka saavat Interreg III -ohjelman puitteissa tapahtuvaan valtioiden väliseen yhteistyöhön liittyvää Phare-tukea. Jos kyse on EAKR:n myöntämästä rahoituksesta, komissio päättää rahoitusosuuden, kun se hyväksyy ohjelmat. Pharen, Tacisin, Medan, EKR:n, Sapardin ja Ispan osalta näistä ohjelmista rahoitettavien hankkeiden hyväksymisessä noudatetaan niitä koskevissa asetuksissa ja toimintasäännöissä säädettyjä menettelyjä. Valtioiden välisten ohjelmien osuuden ohjeellinen määrä voidaan antaa ajalle 2000-2002. Tarvittaessa 37 kohtaa voidaan myös soveltaa valtioiden väliseen yhteistyöhön. 44. Komissio varmistaa 38-42 kohdan soveltamisen valtioiden väliseen yhteistyöhön. Alueiden välinen yhteistyö (ohjelmalohko C) 45. Jos kyse on EAKR:n myöntämästä rahoituksesta, komissio myöntää EAKR:n osuuden, kun se hyväksyy asiaa koskevan yleiskattavan tuen tai ohjelman. Kansallisista Phare-ohjelmista voidaan tukea hankkeita sellaisissa maissa, jotka saavat Interreg III -ohjelman puitteissa tapahtuvaan alueiden väliseen yhteistyöhön liittyvää Phare-tukea. Komissio voi yhteisymmärryksessä kyseisten yhteisön ulkopuolisten valtioiden kanssa päättää antaa yhteisön tukea yksittäisille alueiden välistä yhteistyötä hallinnoiville tahoille Pharesta, Tacisista, Medasta, EKR:sta, Sapardista ja Ispasta niistä annettujen asetusten ja toimintasääntöjen mukaisesti. Tätä tukea voidaan tarvittaessa antaa ohjeellisen yleiskattavan tuen muodossa jokaisesta rahoitusvälineestä. Tarvittaessa 37 kohtaa voidaan myös soveltaa alueiden väliseen yhteistyöhön. Kehityksen uudelleentarkastelu 46. Vuoden 2000 aikana komissio tekee asianmukaiset ehdotukset tehostaakseen yhteensovittamista EAKR:n sekä EKR:n ja Phare-, Tacis-, Meda-, Sapard- ja Ispa-ohjelmien välillä. Erityisesti vuodeksi 2000 suunnitellun Phare-ohjelman toiminnan uudelleen tarkastelun yhteydessä komissio tarkastelee uudelleen Phare-Cbc:n ja Interreg III -ohjelman ohjelmalohkoihin B ja C kuuluvien valtioiden välisten ja alueiden välisten toimenpiteiden yhteyden vahvistamista. Komissio tarkastelee tarvittaessa mahdollisuuksia edistää Interreg III -aloitteen yhteensovittamista uuden rauhaa ja jälleenrakennusta Balkanin alueella koskevana yhteisön välineen kanssa tämän välineen luomisen jälkeen asiaa koskevan yhteistyövälinenen tai sopimuksen avulla. Välineiden väliset järjestelyt määritellään aikanaan erityisesti Italian Adrianmeren alueelle. VIII Rahoitus 47. Jäsenvaltiot ja yhteisö rahoittavat yhdessä Interreg III -yhteisöaloitteen. 48. Yleisasetuksen 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti EAKR:n kokonaisosuus Interreg III -aloitteesta on 4875 miljoonaa euroa kaudella 2000-2006 (vuoden 1999 hintonia). Yleisasetuksen 7 artiklan 7 kohdan mukaisesti EAKR:sta yhteisöaloiteohjelmille myönnetyt rahoitusosuudet indeksikorjataan vuosittain 2 prosentilla vuoteen 2003 asti ja vahvistetaan vuoden 2003 hintoina vuosiksi 2004-2006. Komissio määrittää 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä vuosina 2004-2006 sovellettavan indeksin. Rajoittamatta yleisasetuksen 29 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädettyjä poikkeuksia EAKR:n rahoitusosuus voi olla tavoite 1 -alueilla enintään 75 prosenttia ja muualla enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista. Komissio hyväksyy jokaiselle jäsenvaltiolle ohjeelliset rahoitusosuudet. Jakaessaan tätä määrää jäsenvaltioiden on varmistettava, että vähintään 50 prosenttia niiden Interreg III -aloitteen kokonaismäärästä myönnetään ohjeellisesti ohjelmalohkon A mukaiseen rajat ylittävään yhteistyöhön. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat myös, että kaikkia rajoja kohdellaan oikeudenmukaisesti. Vähintään 14 prosenttia kullekin jäsenvaltiolle myönnetystä ohjeellisesta määrästä osoitetaan ohjelmalohkoon B ja 6 prosenttia ohjelmalohkoon C. 49. Kaudella 2000-2002 Interreg III -ohjelmaan osallistuvien yhteisön ulkopuolisten maiden yhteistyötä tuetaan Phare-Cbc:stä 480 miljoonaan euroon asti ja tarvittaessa kansallisista Phare-ohjelmista, Ispasta ja Sapardista. Tacisin, Medan ja EKR:n osalta yhteisten toimien osuudet vahvistetaan vuosittaisten talousarviomenettelyjen puitteissa voimassa olevien toimintasääntöjen mukaisesti rajat ylittävän ja valtioiden välisen yhteistyön enimmäistämiseksi yhteisön ulkorajojen yli. Myös EIP:sta voi hakea lainaa. 50. EAKR-asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti Interreg III -aloitteen toteuttamiseksi EAKR:sta rahoitetaan maaseudun kehittämistä koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea EMOTR:sta, inhimillisten voimavarojen kehittämistä koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea ESR:sta ja kalatalousalan rakennemuutosta koskevia toimenpiteitä, jotka voivat saada tukea KOR:stä. 51. Yhteisöaloitteissa voidaan antaa teknistä apua yleisasetuksen 2 ja 20 artiklan mukaisten ohjelmien suunnitteluun, rahoitukseen ja täytäntöönpanoon. 52. Ohjelmien sisällä voidaan suunnitella erityisiä teknisen avun toimenpiteitä etenkin yhteisten rakenteiden luomiseksi ja kehittämiseksi. Tältä osin sovelletaan yleisasetuksen 29 artiklan mukaisesti tavanomaisia yhteisrahoitusmääriä kaikissa tapauksissa, joissa teknistä apua annetaan jäsenvaltion pyynnöstä. Jos komission aloitteesta toteutetaan tällainen teknisen avun toimenpide, koska se hyödyttäisi useampaa kuin yhtä jäsenvaltiota, toimenpide voidaan poikkeuksellisesti rahoittaa jopa 100 prosenttiin saakka. 53. Kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtamisen lisäämiseksi erityisesti sellaisten verkottumistoimien avulla, jotka liittyvät Interreg III -aloitteen ohjelmalohkoihin A, B ja C, käytetään enintään 47 miljoonaa euroa. Tavanomaisia yhteisrahoitusmääriä sovelletaan, jos jäsenvaltiot pyytävät tällaisten toimenpiteiden toteuttamista. Jos tällaiset toimenpiteet kuitenkin toteutetaan komission aloitteesta, ne voidaan rahoittaa jopa 100 prosenttiin saakka. Tässä yhteydessä komissio perustaa rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön seurantakeskuksen. Seurantakeskuksella, jonka toimia yhteisö rahoittaa kokonaan, on seuraavanlaisia tehtäviä: - Interreg III -aloitteen mukaisia toimia koskevien kokemusten ja hyvien käytäntöjen yhteensovittaminen ja vaihtaminen yhteisön tasolla, - tekninen apu sekä ohjelmatyötä, seurantaa ja hallintoa koskevien yhteisten rakenteiden luominen ja kiinteyttäminen, - alueiden välistä yhteistyötä koskevien ehdotuspyyntöjen yhteensovittaminen komissiossa. Tiedonkeruu hyväksytyistä hankkeista (hankkeiden kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi ja yhteisvaikutuksen lisäämiseksi) ja niiden toteuttaminen, - julkaisut, tietokannat ja Internet-sivut. Komissio määrittelee yksityiskohtaisella päätöksellään seurantakeskuksen tehtäväkentän, rakenteen, koostumuksen, toimintatavan ja sen erityiset tehtävät. Päätös tehdään niiden toimintojen ulkoistamista koskevien päätösten puitteissa, joita komissio antaa meneillään olevien uudistustoimenpiteiden yhteydessä. Tämä päätös ilmoitetaan jäsenvaltioille tiedoksi. 54. Komission aloitteesta annettava 100-prosenttinen rahoitus, joka myönnetään 53 kohdan kolmannessa alakohdassa ja 52 kohdan toisessa alakohdassa kuvatulle kahdentyyppiselle tekniselle avulle, mukaan lukien seurantakeskuksen rahoitus, saa olla enintään 2 prosenttia 48 kohdassa vahvistetusta EAKR:n kokonaisosuudesta. IX Määräajat 55. Komissio pyytää jäsenvaltioita ja nimettyjä alueviranomaisia, jos tätä käytäntöä sovelletaan yhteisymmärryksessä asianomaisten kolmansien maiden kanssa, esittämään yksityiskohtaiset ehdotuksensa Interreg III -aloitteen mukaisiksi yhteisöaloiteohjelmiksi kuuden kuukauden kuluessa tämän tiedonannon julaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komissio varaa itselleen oikeuden olla ottamatta huomioon tämän päivämäärän jälkeen saamiaan ehdotuksia. 56. Tätä tiedonantoa koskeva kirjeenvaihto on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen: Euroopan komissio Aluepolitiikan pääosasto Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles/Brussel Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2000. (1) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1. (2) EYVL L 193, 31.7.1993, s. 34. (3) EYVL L 213, 13.8.1999, s. 1. (4) Komission tiedonanto Eurooppalaisten taloudellisten etuyhtymien (ETEY) osallistumisesta julkisiin hankintoihin ja julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin, 97/C 285/10 (EYVL C 285, 20.9.1997, s. 17). (5) EYVL L 345, 19.12.1998, s. 49. (6) AYVL L 161, 26.6.1999, s. 73. (7) Tämän rajan nostamista tarkastellaan parhaillaan edellytysten luomiseksi paremmalle johdonmukaisuudelle Interreg II -aloitteen sisällä. (8) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 68. LIITE I OHJELMALOHKO A: TUKIKELPOISET ALUEET BELGIQUE/BELGIË Antwerpen (Arr.) Arlon Ath Bastogne Brugge Dinant Eeklo Gent (Arr.) Ieper Kortrijk Liège (Arr.) Maaseik Mons Mouscron Neufchâteau Philippeville Sint-Niklaas Thuin Tongeren Tournai Turnhout Verviers Veurne Virton DANMARK Bornholms Amtskommune Frederiksborg Amtskommune Fyns Amtskommune København og Frederiksberg Kommuner Københavns Amtskommune Roskilde Amtskommune Sønderjyllands Amtskommune Størstrøms Amtskommune DEUTSCHLAND Aachen, Kreisfreie Stadt Aachen, Landkreis Altötting Annaberg Aue-Schwarzenberg Aurich Bad Tölz-Wolfratshausen Baden-Baden, Stadtkreis Barnim Bautzen Berchtesgadener Land Bitburg-Prüm Bodenseekreis Borken Breisgau-Hochschwarzwald Cham Cottbus, Kreisfreie Stadt Daun Düren Emden, Kreisfreie Stadt Emmendingen Emsland Euskirchen Flensburg, Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt Freiberg Freiburg im Breisgau, Stadtkreis Freyung-Grafenau Garmisch-Partenkirchen Germersheim Görlitz, Kreisfreie Stadt Grafschaft Bentheim Greifswald, Kreisfreie Stadt Heinsberg Hof, Kreisfreie Stadt Hof, Landkreis Karlsruhe, Landkreis Karlsruhe, Stadtkreis Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt Kiel, Kreisfreie Stadt Kleve Konstanz Landau in der Pfalz Leer Lindau-Bodensee Löbau-Zittau Lörrach Lübeck, Kreisfreie Stadt Märkisch-Oderland Merzig-Wadern Miesbach Mittlerer Erzgebirgskreis Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt Neustadt an der Waldnaab Niederschlesischer Oberlausitzkreis Nordfriesland Oberallgäu Oder-Spree Ortenaukreis Ostallgäu Ostholstein Ostvorpommern Passau, Kreisfreie Stadt Passau, Landkreis Pirmasens, Kreisfreie Stadt Plauen, Kreisfreie Stadt Plön Rastatt Regen Rendsburg-Eckernförde Rosenheim, Kreisfreie Stadt Rosenheim, Landkreis Rottal-Inn Saarbrücken, Stadtverband Saarlouis Saar-Pfalz-Kreis Sächsische Schweiz Schleswig-Flensburg Schwandorf Schwarzwald-Baar-Kreis Spree-Neiße Steinfurt Südliche Weinstraße Südwestpfalz Tirschenreuth Traunstein Trier Kreisfreie Stadt Trier-Saarburg Uckermark Ücker-Randow Viersen Vogtlandkreis Waldshut Weiden in der Oberpfalz, Kreisfreie Stadt Weißeritzkreis Wesel Wunsiedel im Fichtelgebirge Zweibrücken, Kreisfreie Stadt ELLADA Achaia Aitoloakarnania Chania Chios Dodekanisos Drama Evros Florina Ioannina Irakleio Kastoria Kavala Kefallinia Kerkyra Kilkis Lasithi Lefkada Lesvos Pella Preveza Rethymni Rodopi Samos Serres Thesprotia Thessaloniki Xanthi Zakinthos ESPAÑA Badajoz Cáceres Cádiz Ceuta Girona Guipúzcoa Huelva Huesca Lleida Málaga Melilla Navarra Ourense Pontevedra Salamanca Zamora FRANCE Ain Aisne Alpes-de-Haute-Provence Alpes-Maritimes Ardennes Ariège Bas-Rhin Corse du Sud Doubs Haut-Rhin Haute-Corse Haute-Garonne Hautes-Pyrénées Haute-Savoie Hautes-Alpes Jura Meurthe-et-Moselle Meuse Moselle Nord Pas-de-Calais Pyrénées-Atlantiques Pyrénées-Orientales Savoie Seine-Maritime Somme Territoire de Belfort IRELAND Border Dublin Mid-east South-east ITALIA Bari Belluno Biella Bolzano-Bozen Brindisi Como Cuneo Gorizia Imperia Lecce Lecco Livorno Novara Sassari Sondrio Torino Trieste Udine Valle d'Aosta Varese Venezia Verbano-Lusio-Ossola Vercelli LUXEMBOURG Luxembourg (Storhertugdømmet) NEDERLAND Achterhoek Arnhem-Nijmegen Delfzijl ya ympäristö Midden-Limburg Midden-Noord-Brabant Noord-Limburg Noord-Overijssel Oost-Groningen Overig Groningen Overig Zeeland Twente West-Noord-Brabant Zeeuwesch-Vlaanderen Zuid-Limburg Zuidoost-Drenthe Zuidoost-Noord-Brabant ÖSTERREICH Außerfern Bludenz-Bregenzer Wald Innsbruck Innviertel Klagenfurt-Villach Mittelburgenland Mühlviertel Nordburgenland Oberkärnten Oststeiermark Osttirol Pinzgau-Pongau Rheintal-Bodenseegebiet Salzburg und Umgebung Südburgenland Tiroler Oberland Tiroler Unterland Unterkärnten Waldviertel Weinviertel West- und Südsteiermark Wien Wiener Umland/Nordteil Wiener Umland/Südteil PORTUGAL Alentejo Central Algarve Alto Alentejo Alto Trás-os-Montes Baixo Alentejo Beira Interior Norte Beira Interior Sul Cávado Douro Minho-Lima SUOMI/FINLAND Ahvenanmaa/Åland Etelä-Karjala Etelä-Savo Itä-Uusimaa Kainuu Keski-Pohjanmaa Kymenlaakso Lappi Pohjanmaa Pohjois-Karjala Pohjois-Pohjanmaa Uusimaa Varsinais-Suomi SVERIGE Dalarnas län Jämtlands län Norrbottens län Skåne län Stockholms län Värmlands län Västerbottens län Västra Götalands län UNITED KINGDOM Brighton and Hove Conwy and Denbighshire (ainoastaan Interreg IIA -ohjelman mukaisesti tukikelpoinen alue) East of Northern Ireland East Sussex CC Gibraltar Gwynedd Isle of Anglesey Kent CC Medways Towns North of Northern Ireland South West Wales West and South of Northern Ireland LIITE II OHJELMALOHKO A: OHJEELLINEN LUETTELO ENSISIJAISISTA ALOISTA JA TUKIKELPOISISTA TOIMENPITEISTÄ Kuten yleisasetuksessa säädetään, kaikkien EAKR:sta osarahoitettujen toimien on kuuluttava rakennerahastojen soveltamisalaan ja niiden on oltava menojen tukikelpoisuutta koskevien sääntöjen mukaisia. Niiden on myös oltava yhteisön politiikkojen mukaisia, kilpailusäännöt mukaan luettuina. 1. Kaupunkien, maaseudun ja rannikkoalueiden kehittäminen Laaditaan analyysi rajaseutualueesta. Valmistellaan suuntaviivat ja suunnitellaan yhteisesti hallinto alueelle, johon rajaseutualueet kuuluvat yhtenäisenä maantieteellisenä alueena (luonnononnettomuuksien ja teknologisten katastrofien ehkäisy mukaan luettuna). Edistetään monialaisia puitteita maankäytössä. Suunnitellaan ja suojellaan rajaseutualueita varsinkin yhteisön kannalta merkittävillä alueilla, joista voidaan mainita Natura 2000 -alueet. Kaupunkien kehittäminen Laaditaan yhteiset suuntaviivat sellaisten alueiden suunnittelua ja hallintoa varten, jotka sijaitsevat rajojen lähellä taajamien välillä. Erityisesti kiinnitetään huomiota periaatteisiin ja suuntaviivoihin, jotka esitetään komission tiedonannossa "Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys" (KOM(1998) 605 lopull.). Edistetään kaupunki- ja maaseutualueiden välistä yhteistyötä kestävää kehitystä varten. Kunnostetaan ja kehitetään kaupunkien historiallisesti arvokkaita keskusta-alueita rajat ylittävää strategiaa hyödyntäen (asumista lukuun ottamatta). Suunnitellaan rajaseutujen teollisuusalueita. Maaseudun kehittäminen Suunnitellaan maatalousmaan rajat ylittävää käyttöä ja muita rajat ylittäviä parannuksia maan omistusoikeuteen. Monipuolistetaan toimintoja uusien työllisyysmahdollisuuksien edistämiseksi tai maaseutuväestön lisätulojen synnyttämiseksi. Edistetään rajat ylittävää maaseudun kehittämistä varsinkin markkinoimalla ja edistämällä laatutuotteita, kannustamalla matkailu- ja käsityötoimia, parantamalla elinolosuhteita sekä uudistamalla ja kehittämällä kyliä ja säilyttämällä maaseudun perintöä. Lisäksi voidaan kehittää ja säilyttää joitakin suojeltuja rajaseutualueita. Parannetaan rajaseutujen metsävarojen tilaa, edistetään kestävää kehittämistä ja säilyttämistä ja laajennetaan rajaseutujen metsäalueita. Tässä sovelletaan EMOTR:n tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen VIII lukua (luonnonkatastrofien ehkäiseminen vuoristoalueilla mukaan luettuna). Rannikkoseudun kehittäminen Valmistellaan yhteiset suuntaviivat rannikkoalueiden suunnittelua ja hallintoa varten. Suojellaan rannikkoympäristöä ehkäisyn ja valvonnan avulla, kunnostetaan pilaantunutta ympäristöä, järjestetään jätehuolto ja luodaan ja/tai hyödynnetään yhteisesti resursseja sekä infrastruktuuria (jäteveden käsittely mukaan luettuna). Vaalitaan vesivarojen laatua maalla ja merellä rannikkoalueilla. 2. Yrittäjähengen, pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) ja matkailun kehittäminen sekä paikalliset kehittämis- ja työllisyysaloitteet Yrittäjähenki ja pk-yritykset Kehitetään pk-yritysten rajat ylittäviä taloudellisia suhdeverkostoja, jotta voitaisiin luoda kaupallisia, ammatillisia tai rajat ylittäviä kehitysorganisaatioita. Tarkoituksena on parantaa yhteistyötä, tiedotusta, johtotaitojen siirtoa, teknologiaa, tutkimustoimintaa ja markkinatutkimuksia. Tuetaan ja kannustetaan pk-yritysten kehittämistä investointituella. Parannetaan rahoituksen, luoton ja yrityspalvelujen saatavuutta yli rajojen. Kehitetään soveliaita rajat ylittäviä rahoitusvälineitä. Edellä mainittujen organisaatioiden operationaaliset menot voidaan rahoittaa osittain enintään kolme vuotta kestävän aloitusvaiheen aikana ja porrastetusti. Matkailu Kehitetään laadukasta ja ympäristöystävällistä matkailua (maatilamatkailu mukaan luettuna) hankkeilla, jotka koskevat pysyviä työpaikkoja luovien uusien matkailutuotteiden (kulttuurimatkailu, luontomatkailu) investointeja, suunnittelua ja käyttöönottoa. Toteutetaan markkinointitoimenpiteitä ja markkinointitutkimuksia ja luodaan yhteiset varausjärjestelmät. Paikalliset kehittämis- ja työllisyysaloitteet Perustetaan paikallisten kehittämis- ja työllisyysaloitteiden naapuripalveluja tai muita aiheita koskevia verkkoja(1). 3. Työmarkkinoiden yhdentäminen ja sosiaalisen integraation edistäminen Luodaan ja/tai kehitetään yhtenäiset työmarkkinat rajan molemmin puolin ESR:sta annetun asetuksen 1 artiklassa säädetyn tehtävän mukaisesti. Tässä otetaan huomioon velvoite, joka koskee miesten ja naisten tasa-arvon edistämistä ja työmarkkinaosapuolten osallistumista toimiin. Jos alueilla on rajat ylittävää Eures-kumppanuusyhteistyötä, jolla pyritään parantamaan rajat ylittävien työmarkkinoiden toimintaa, erityishuomiota kiinnitetään kumppanuutta täydentävien tai tukevien toimien toteuttamiseen. Toimet päätetään yhteisymmärryksessä Eures-verkon paikallisten kumppaneiden kanssa. Kannustetaan yhteistyötä ammatillisessa koulutuksessa, tutkintojen vastavuoroisessa tunnustamisessa ja eläkeoikeuksien siirtojärjestelmien luomisessa. Kehitetään rajat ylittäviä alueellisia työllisyyssopimuksia. Edistetään rajat ylittävää sosiaalista integraatiota. 4. Yhteistyö tutkimuksessa, teknologisessa kehittämisessä, koulutuksessa, kulttuurissa, viestinnässä, terveydenhuollossa ja väestönsuojelussa Kannustetaan yhteistyötä tutkimus-, teknologia- ja kehittämiskeskusten välillä, koulutuksessa (peruskoulutuksessa, toisen asteen koulutuksessa, korkeakoulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa), kulttuurin alalla (tiedotusvälineet ja urheilu mukaan luettuina), viestinnässä, terveydenhuollossa ja väestönsuojelussa luomalla ja/tai käyttämällä yhdessä resursseja, instituutioita ja välineitä, jotta edistettäisiin työllisyyttä ja lisättäisiin rajaseutualueiden kilpailukykyä. Parannetaan paikallisen väestön mahdollisuuksia käyttää näiden alojen palveluita rajojen yli. Investoidaan koulutukseen ja terveydenhuoltoon, joilla on paikallista ulottuvuutta ja joilla luodaan työpaikkoja. Kulttuuritapahtumat (näyttelyt, festivaalit) eivät ole tukikelpoisia, jos ne eivät myötävaikuta kestävään yhteistyöhön ja työllisyyteen. Tästä syystä kertaluonteisia tapahtumia ei voida rahoittaa. Säännöllisesti järjestettäviä tapahtumia voidaan tukea vain aloitusvaiheessa. Tukea myönnetään pikemminkin organisatorisiin kuin taiteellisiin kuluihin (tuotanto, töiden ostaminen, taiteilijoiden palkkiot). Jos hankkeet saavat yhteisrahoitusta näillä aloilla muista yhteisön rahoitusvälineistä, kuten viidennestä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmasta, Kultuuri 2000sta, Media II:sta, Sokrateksesta, Leonardo da Vincistä, Tempuksesta jne., ne eivät voi saada tukea tästä aloitteesta. 5. Ympäristönsuojelu, energiatehokkuus ja uusiutuvat energianlähteet Edistetään ympäristönsuojelua ehkäisevällä toiminnalla (luonnononnettomuudet ja teknologiset katastrofit mukaan luettuina), toteutetaan seurantaa, kunnostetaan pilaantunutta ympäristöä, käytetään energiaa rationaalisesti, järjestetään kierrätys ja jätehuolto ja luodaan ja/tai hyödynnetään yhteisesti resursseja ja infrastruktuuria (mukaan lukien jäteveden käsittely). Järjestetään tehokas energiahuolto ja käytetään vaihtoehtoisia ja uusiutuvia energianlähteitä. Hallinnoidaan molemmin puolin rajaa sijaitsevan luontokohteen matkailua varsinkin, jos alue on yhteisön kannalta merkittävä. 6. Rajojen molemmin puolin merkittävä infrastruktuuri Liikenteen parannustyöt Poistetaan joukkoliikenteen esteet etenkin sellaisten kaupunkien väliltä, jotka sijaitsevat rajojen lähellä. Edistetään ympäristöä säästäviä liikennevälineitä, vaihtoehtoiset kulkumuodot (pyöräily, kävely) mukaan luettuina; luodaan niille infrastruktuurit. Poistetaan pullonkaulat maalla ja merellä. Luodaan yhteydet Euroopan laajuisiin verkkoihin. Näiden verkkojen rakennustöitä voidaan tukea vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja vain ulkorajoilla. Muun infrastruktuurin parannustyöt Rajat ylittävien infrastruktuurien kehittäminen ja parantaminen paikallis- ja työllisyyskehityksen tarpeiden mukaan. Tarjotaan rajat ylittäviä valmiuksia televiestintään sekä vesi- ja energiajärjestelmiin. Parannetaan tietoliikenne- ja viestintäverkkoja sekä -palveluja. Edellä tässä kohdassa kuvailtujen toimien operationaaliset kustannukset eivät tule kysymykseen. 7. Yhteistyö oikeus- ja hallintoasioissa Tehdään valmistelutyötä (pilottihankkeet, tutkimukset) sellaisten ongelmien vähentämiseksi, jotka aiheutuvat "yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelman" mukaisista jäljellä olevista yhtenäismarkkinoiden esteistä (koskevat esimerkiksi kuluttajien oikeuksien suojelua, rahoituspalveluja, julkisia hankintasopimuksia, aluetukea) tai erilaisista oikeudellisista järjestelmistä (koskevat esimerkiksi sosiaaliturvaa ja verotusta) ja hallinnollisista järjestelmistä (koskevat esimerkiksi huumausaineiden kauppaa, siirtolais- ja turvapaikka-asioita, väestönsuojelua ja rajaseutujen teollisuusalueiden perustamista). Parannetaan turvallisuutta ulkorajoilla henkilöstön yhteisillä koulutustilaisuuksilla ja tehokkaammilla keskinäisillä tiedonvaihtojärjestelmillä. Jos hankkeet saavat yhteisrahoitusta näillä aloilla yhteisön muista rahoitusvälineistä, kuten Falconesta, Grotiuksesta, Odysseuksesta, Oisinista, STOPista, Robert Schuman -toimenpiteestä tai 3 päivänä joulukuuta 1998 hyväksytystä neuvoston toimintasuunnitelmasta, ne eivät voi saada tukea tästä aloitteesta. Julkishallinnon tavalliset hallinnolliset kulut eivät tule kysymykseen. 8. Kansalaisten ja instituutioiden välinen yhteistyö Lisätään viestintää ja yhteistyötä kansalaisten, yksityisten tai vapaaehtoisjärjestöjen ja hallinnon sekä instituutioiden välillä, jotta voitaisiin kehittää suhteita ja institutionaalisia perusteita, jotka ovat raja-alueiden rajat ylittävän yhdentymisen taustalla. Samaan tavoitteeseen pyritään ottamalla käyttöön yleinen ja räätälöity kieltenopetus työllisyyden edistämiseksi. Luodaan pienhankerahastoja sellaisten pienten hankkeiden toteuttamiseksi, joilla edistetään ihmisten integraatiota yli rajojen (ihmiseltä ihmiselle -tyylinen toiminta). Toiminnan hallinnosta vastataan rajat ylittävää yhteistyötä koskevien aloitteiden yhteydessä (esimerkiksi Euregios-alueilla). Kertaluonteiset tapahtumat eivät voi saada tukea rahastoista, jos ne eivät kuulu rajat ylittävän yhdentämisen kehittämistä tai parantamista koskevaan yhteiseen strategiaan. 9. Tekninen apu Tehdään tutkimuksia ja annetaan teknistä apua rajat ylittävien strategioiden valmisteluun. Annetaan teknistä apua rajat ylittävien kumppanuuksien perustamiseksi luomalla tai kehittämällä yhteisiä rakenteita, joilla rajat ylittävä yhteistyöohjelma toteutetaan. EAKR:n osuus teknisestä avusta voi olla 100 prosenttia, ja sitä vähennetään, jotta otettaisiin huomioon Interreg I- ja II -aloitteesta jo myönnetty tuki. (1) Eurooppalainen strategia paikallisten kehitys- ja työllisyysaloitteiden edistämiseksi; komission tiedonanto KOM(95) 273 (EYVL C 265, 12.10.1995). LIITE III OHJELMALOHKO B: TUKIKELPOISET ALUEET >TAULUKON PAIKKA> LIITE IV OHJELMALOHKO B: TOIMINTALINJAT JA TOIMENPITEET Kuten yleisasetuksessa säädetään, kaikkien rakennerahastoista rahoitettavien toimien on oltava yhteisön muiden politiikkojen mukaisia, kilpailusäännöt mukaan luettuina. Tämän ohjelmalohkon toimenpiteillä vaikutetaan taloudelliseen ja sosiaaliseen integraatioon ja kyseisten yhteistyöalueiden kehitykseen tavoitteena sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävän kehityksen edistäminen. 1. Aluekehitysstrategiat, mukaan lukien yhteistyö kaupunkien välillä sekä maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä, polysentrisen ja kestävän kehityksen edistämiseksi - Laaditaan aluesuunnittelun kehitysnäkymiä valtioiden välistä aluetta varten. - Arvioidaan valtioiden välistä aluetta koskevien politiikkojen ja hankkeiden alueellisia vaikutuksia. - Kehitetään suurkaupunkialueiden ja "porttikaupunkien" yhteistyötä, jotta voitaisiin kehittää laajempia kokonaisvaltaisen taloudellisen yhdentymisen alueita entenkin yhteisön syrjäseuduilla. - Kehitetään pienten ja keskisuurten kaupunkien strategisia yhteenliittymiä ja verkottumista, mukaan luettuina toimenpiteet, joilla vahvistetaan pikkukaupunkien asemaa maaseudun kehittämisessä. - Tutkimus- ja kehitysalan yhteistyö ja mahdollisuus innovaation hyödyntämiseen erityisesti kapunkiverkostojen osalta. - Annetaan valistusta pitkän aikavälin aluesuunnittelun näkökohdista ja edistetään suunnittelu- ja tutkimuslaitosten verkottumista, jotta voitaisiin kehittää yhteistä seurantaa ja valvontaa. 2. Tehokkaiden ja kestävien liikennejärjestelmien kehittäminen ja tietoyhteiskunnan paremmat hyödyntämismahdollisuudet - Parannetaan paikallisia ja alueellisia mahdollisuuksia käyttää kansallisia ja valtioiden välisiä liikenneverkkoja ja -keskuksia etenkin liittämällä yhteen toissijaisia verkostoja; moottoritie, päätien rakennus ja muut vastaavat infrastruktuurit eivät tule kysymykseen. - Edistetään kuljetusmuotojen yhdistämistä ja siirtymistä ympäristöä säästäviin liikennemuotoihin, joista voidaan mainita etenkin meriliikenne, sisävesiliikenne ja rautatieliikenne samoin kuin moottorittomat liikennemuodot. - Suositaan tieto- ja viestintätekniikan käyttämistä verkottumisen ja virtuaalisten ryhmien kehittämiseksi ja etenkin yhteisten liiketoiminta- ja markkinointistrategioiden tukemiseksi tavoitteena pk-yritysten parantuneet mahdollisuudet hyödyntää innovaatiota, erityisesti teknologista innovaatiota.. - Suositaan tieto- ja viestintäteknologioiden käyttämistä julkisten palvelujen parantamiseen, taitotiedon ja teknologian siirto paikallishallinnossa ja julkista etua palvelevien sovellusten kehittäminen (yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, terveydenhuoto jne.) mukaan luettuina. - Kehitetään telemaattisia palveluja ja sovelluksia, jotka perustuvat tietoyhteiskunnan tarjoamiin mahdollisuuksiin. Näin voitetaan etäisyydet ja edistetään tietämyksen saamista ja innovaation hyödyntämistä esimerkiksi sähköisessä kaupankäynnissä, koulutuksessa, tutkimuksessa ja etätyössä. 3. Ympäristön tilan sekä kulttuuriperinnön ja luonnonvarojen, etenkin vesivarojen, hyvän hoidon edistäminen - Kehitetään edelleen Euroopan ekologista verkostoa (Natura 2000), jossa yhdistetään alueellisesti, kansallisesti, valtioiden välisesti ja yhteisön kannalta merkittävät suojelualueet. - Kunnostetaan luovasti ihmisen toiminnan vuoksi vaurioituneet kulttuurimaisemat, mukaan luettuina alueet, joita uhkaa tai haittaa maataloustoiminnan lakkaaminen, yhtenäisten aluekehitysstrategioiden puitteissa. - Edistetään innovatiivista luonnon- ja kulttuurivarojen hyödyntämistä maaseudulla, jossa ne olisi nähtävä kestävän matkailun mahdollisuuksina varsinkin harvaan asutuilla alueilla. - Edistetään yhteistyötä kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja luovaksi kehittämiseksi. - Laaditaan yhteiset riskinhallintastrategiat alueille, jotka ovat alttiita luonnonkatastofeille. - Suunnitellaan ja toteutetaan yhtenäisiä strategioita ja toimia, jotta voitaisiin estää tulvat valtioiden välisillä vedenkeruualueilla. - Suunnitellaan ja toteutetaan yhtenäisiä strategioita ja toimia, jotka liittyvät valtioiden väliseen yhteistyöhön kuivuuden ehkäisyssä. - Varmistetaan rannikkovesien yhteinen hoito. - Edistetään uusiutuvien energialähteiden käyttöä. 4. Erityiset toimintalinjat - Edistetään meri- ja saaristoalueiden kokonaisvaltaista yhteistyötä - Edistetään kaikkein syrjäisimpien alueiden kokonaisvaltaista yhteistyötä. 5. Tekninen apu - Teknistä apua annetaan valtioiden välisten kumppanuussuhteiden luomiseen. Sillä luodaan tai kehitetään valtioiden väliseen yhteistyöohjelmaan tarvittavat yhteiset rakenteet. Tässä otetaan huomioon Interreg II -ohjelmasta jo saatu tekninen apu. LIITE V OHJELMALOHKON C TÄYTÄNTÖÖNPANOEDELLYTYKSET: ALUEIDEN VÄLINEN YHTEISTYÖ Alueiden välinen yhteistyö edellyttää muiden Interreg III -ohjelmalohkojen tapaan hajautettua ohjelmatyötä ja hallintaa jäsenvaltioiden vastuullisten viranomaisten alaisuudessa. Alueiden välinen yhteistyö koskee koko unionin alueella ja sen naapurimaissa toteutettavia yhteistyötoimia. Samanlaisten kilpailuedellytysten takaamiseksi kaikilla Euroopan alueilla ehdotuspyyntöjen tehtävänmääritykset ovat samanlaiset koko unionissa. Jäsenvaltiot sopivat yhdessä yleisasetuksen 48 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa hallintokomiteassa näistä vakiomuotoisista tehtävänmäärityksistä, jotka komissio hyväksyy. Ohjelmalohkoa B varten vahvistettujen yhteistyöalueiden perusteella asianomaiset jäsenvaltiot laativat yhdessä alueiden välistä yhteistyötä koskevan ohjelman aluekohtaisesti (ja välttävät alueiden päällekkäisyyttä). On mahdollista käyttää kahta ohjelmatyömenetelmää: - joko laaditaan erityisohjelma, jolla on yksi ainoa toimintalinja - tai yhdennetään alueiden välinen yhteistyö toimintalinjana asiaa koskevaan ohjelmalohkon B ohjelmaan. Molemmissa tapauksissa ohjauskomitea (joka valitsee hankkeet) ja hallintoviranomainen (joka myöntää muodollisesti yhteisön tuen kullekin hankkeelle) voi joko olla sama kuin ohjelmalohkon B ohjelmassa tai eri. Hallintoviranomaiset käynnistävät samanaikaisesti ehdotuspyynnöt samoilla toisessa luetelmakohdassa mainituilla tehtävänmäärityksillä. Julkisuuden takaamiseksi yhteisössä komissio voi myös julkaista ehdotuspyynnön Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Hankejohtajat esittelevät alueiden väliset yhteistyöhankkeet hallintoviranomaisille, jotka vastaavat hankejohtajien sijaintipaikkana olevista maantieteellisistä alueista. Kuten kaikissa rakennerahasto-ohjelmissa, hallintoviranomaiset varmistavat hankkeiden valinnan, hyväksymisen ja tuen myöntämisen. Ne varmistavat myös hankkeiden täytäntöönpanon ja varainhoidon valvonnan seurannan. Kommissio avustaa hallintoviranomaisia tavoitteena helpottaa viranomaisten välistä yhteensovittamista ja näin varmistaa yhtenäinen lähestymistapa koko menettelyyn. YLEISET JULKILAUSUMAT Komission julkilausuma Italian ja kolmansien maiden Adrianmeren alueista Kun poliittiset edellytykset Interreg III -aloitteen mukaisen yhteistyön edistämiseksi Italian ja kolmansien maiden Adrianmeren alueiden välillä täyttyvät, komissio tarkastelee sopivimpia menetelmiä kannustaa tähän yhteistyöhön muiden yhteistyövälineiden kanssa. Komission julkilausuma Berliinin Eurooppa-neuvoston tekemästä erityisestä sitoumuksesta Komissio vahvistaa, että kaikkia Berliinin Eurooppa-neuvoston tekemiä erityisiä sitoumuksia, jotka koskevat Itävallan ja Alankomaiden hyväksi toteutettavia yhteisöaloitteita, kunnioitetaan eriyisesti Interreg III -aloitteen yhteydessä. Komission julkilausuma Interreg III -aloitteen ja Balkanin alueen välisestä yhteistyöstä Kun poliittiset edellytykset Interreg III -aloitteen mukaisen yhteistyön edistämiseksi asianomaisten jäsenvaltioiden erityisesti Itävallan, Kreikan ja Italian sekä Balkanin alueen kolmansien maiden välillä täyttyvät, komissio tarkastelee sopivimpia menetelmiä kannustaa tähän yhteistyöhön muiden yhteistyövälineiden kanssa. OHJELMALOHKOA A KOSKEVAT JULKILAUSUMAT Belfastiin liittyvä komission julkilausuma Komissio on ottanut ilahtuneena vastaan myönteiset tulokset, jotka on saatu aikaan erityisellä tukiohjelmalla rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannn raja-alueiden kreivikunnissa sekä Pohjois-Irlannin Interreg II A -ohjelmalla. Sen varmistamiseksi, että näiden kahden ohjelman menestyksen varaan voidaan rakentaa tulevaisuudessa, komissio katsoo, että Belfastin (sekä suur-Belfastin että Nuts III -tason Belfastin) pitäisi osallistua uuteen Interreg III -ohjelmaan (ohjelmalohko A) kaudella 2000-2006 viereisiin alueisiin sovellettavan 20 prosentin joustavuussäännön rajoissa (Interreg III -suuntaviivojen 10 kohta). Komission julkilausuma Interreg-aloitteen (ohjelmalohko A) soveltamisesta Belgiassa Alankomaiden, Saksan liittotasavallan, Luxemburgin suurruhtinaskunnan ja Ranskan kanssa toteutettavien rajat ylittävien ohjelmien tuottoisan käytön varmistamiseksi, komissio katsoo, että ensisijaisesti Hasseltin, Huyn, Waremmen ja Marche-en-Famennen pitäisi osallistua uuteen Interreg III -ohjelmaan (ohjelmalohko A) kaudella 2000-2006 viereisiin alueisiin sovellettavan 20 prosentin joustavuussäännön rajoissa (Interreg III -suuntaviivojen 10 kohta) ja ottaen erityisesti huomioon tarvittava johdonmukaisuus asianomaisten ohjelmien mukaisissa hankkeissa. OHJELMALOHKOA B KOSKEVAT JULKILAUSUMAT Komission julkilausuma Barentsinmeren alueen yhteistyöstä Itämeren alueella sovellettavan, valtioiden rajat ylittävän uuden Interreg III B -yhteistyöohjelman osalta komissio on pannut erityisesti merkille Ruotsin ja Suomen esittämän pyynnön pystyä kehittämään toimintalinja, jolla edistetään näiden kahden jäsenvaltion yhteistyötä niiden naapureiden (Norjan ja Venäjän) kanssa Barentsinmeren alueella. Komission julkilausuma eteläisen Itämeren yhteistyöstä Komissio katsoo, että tällä hetkellä 10 artiklan mukaisella Swebaltcop-hankkeella tuetun yhteistyön pitäisi jatkua uudessa Interreg III -aloitteessa. Kun otetaan huomioon tämän yhteistyön luonne, tuleva toiminta olisi järjestettävä ohjelmalohkon B Itämeri-ohjelman yhteydessä. Jos Interreg III -aloitteen ja Phare- ohjelman yhteensovittamisessa ilmenee ongelmia, komissio on valmis tarkastelemaan muita mahdollisuuksia tämän yhteistyön kannustamiseksi. VII LUKUA KOSKEVAT JULKILAUSUMAT Komission julkilausuma VII luvun täytäntöönpanosta Yleisasetuksen 31 artiklan 2 kohdan 2 alakohdassa vahvistettuja määräaikoja, jotka koskevat maksusitoumusten ilman eri toimenpiteitä tapahtuvaa vapauttamista, voitaisiin jatkaa tapauskohtaisen tarkastelun perusteella, jotta voidaan ottaa huomioon viivästykset, jotka johtuvat ulkoisia rahoitusvälineitä koskevista päätöksentekomenettelyistä. Komission julkilausuma Interreg III -aloitteesta ja Tacis-ohjelmasta Komissio on tietoinen pohjoisen ulottuvuuden tärkeydestä ja nykyisistä vaikeuksista sen huomioonottamisessa Interreg III -yhteisöaloitteen ja Tacis-välineen välisessä yhteistyössä ja ilmoittaa halukkuutensa hakea tehokasta yhteensovittamista ja johdonmukaisuutta Interreg III -ohjelmien ja Tacis-tuen välillä muun muassa toiminnallisten suuntaviivojen avulla tämä yhteistyön kannalta välttämättömien edellytysten parantamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niitä poliittisia edellytyksiä, jotka voidaan mahdollisesti liittää Tacis-ohjelman täytäntöönpanoon. Komission julkilausuma Interreg-aloitteesta ja Meda-ohjelmasta Komissio on tietoinen Välimeren ulottuvuuden tärkeydestä ja nykyisistä vaikeuksista sen huomioonottamisessa Interreg III -yhteisöaloitteen ja Meda-välineen välisessä yhteistyössä ja ilmoittaa halukkuutensa hakea tehokasta yhteensovittamista ja johdonmukaisuutta Interreg III -ohjelmien ja Meda-tuen välillä muun muassa toiminnallisten suuntaviivojen avulla tämän yhteistyön kannalta välttämättömien edellytysten parantamiseksi. Komission julkilausuma Euroopan aluesuunnittelun seurantakeskusten verkosta (ESPON) Jos yhteisöön kuuluvat 15 jäsenvaltiota ovat valmiit esittämään yhdessä ehdotuksen aluesuunnitteluun ja -kehitykseen erikoistuneiden laitosten yhteistyöverkosta (ESPON), mukaan lukien rahoitusjärjestelmä, ja ottaen huomioon Euroopan aluesuunnittelun ja -kehityksen suuntausten seurannan ja tarkastelun, komissio on valmis yhteisrahoittamaan tämän yhteistyön Interreg III -suuntaviivojen 53 artiklassa verkkoja varten vahvistetusta budjettikohdasta.