2002/377/EY: Komission päätös, tehty 17 päivänä lokakuuta 2001, valtiontuesta, jonka Saksa on toteuttanut Neue Harzer Werke GmbH:n hyväksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 3018)



Virallinen lehti nro L 134 , 22/05/2002 s. 0051 - 0062



Komission päätös, tehty 17 päivänä lokakuuta 2001, valtiontuesta, jonka Saksa on toteuttanut Neue Harzer Werke GmbH:n hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 3018) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2002/377/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainitun artiklan / mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Saksa lähetti 23 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä tietoja tuesta Neue Harzer Werke GmbH:n (jäljempänä "NHW") toiseen rakenneuudistukseen vuonna 1996 laaditun suunnitelman perusteella. Koska tuki oli tietojen toimitusajankohtana osittain myönnetty yritykselle lainana, kirjattiin tukiasia numerolla NN 38/99. (2) Komissio ilmoitti Saksalle 13 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä(1), että se oli aloittanut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -viraston NHW:lle myöntämästä 2 miljoonan Saksan markan suuruisesta tuesta (jäljempänä "BvS:n tuki"). Samalla komissio vaati Saksaa toimittamaan kuukauden kuluessa kirjeen vastaanottamisesta kaikki asiakirjat ja tiedot, jotka ovat tarpeen edellä mainitun uuden tuen yhteismarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa. Erityisesti mainittiin seuraavat ongelma-alueet: - täydellinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka avulla on mahdollista suorittaa asianmukainen arviointi ja joka sisältää seuraavat tiedot: - täydellinen ja viimeisimpään tilanteeseen perustuva selvitys investoinneista ja niiden rahoituksesta, - toimenpiteet henkilöstökulujen pienentämiseksi, - täydellinen ja ajan tasalla oleva markkina-analyysi, - tietoja yrityksen tuloksesta vuosina 1996 ja 1997 sekä niiden jälkeisinä vuosina, - Nord LB:n ja Kreditanstalt für Wiederaufbaun myöntämien lainojen tarkat lainaehdot, - todistus siitä, että NHW maksaa lainakorot, - rakenneuudistuksen aikana Eisenguß Torgelow GmbH:sta hankitun 20 prosentin omistusosuuden välttämättömyys, - yrityksen kahden tuotantolinjan kapasiteettia ja käyttöastetta koskevat täydelliset tiedot, - ajan tasalla olevat tiedot yrityksen kehityksestä vuonna 1999 ja erityisesti (tarkistetusta) tuloslaskelmasta. (3) Komission päätös EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio on kehottanut muita asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta. Asianomaiset eivät kuitenkaan ole esittäneet huomautuksia. (4) Saksa toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamisesta 10 päivänä lokakuuta 2000, 22 päivänä joulukuuta 2000, 16 päivänä helmikuuta 2001, 7 päivänä kesäkuuta 2001 ja 23 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. (5) Komissio toteaa, että tutkintamenettelyn C 31/2000 aloittaminen koskee ainoastaan BvS:n tukea. Tämän menettelyn tarkoituksena on saattaa päätökseen BvS:n tukea koskeva tutkintamenettely C 31/2000. Samalla tutkitaan menettelyn C 31/2000 laajentamisen yhteydessä 2,774 miljoonan Saksan markan suuruisia tukia, jotka ensin vaikuttivat kuuluvan hyväksytyn tukiohjelman piiriin. II TUEN KUVAUS 1. TUENSAAJAYRITYS (6) Tuensaajan, NHW:n, kotipaikka on Sachsen-Anhaltissa (Saksa), joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. Yrityksellä oli vuonna 1999 noin 177 työntekijää, sen liikevaihto oli 20,765 miljoonaa Saksan markkaa ja liiketappio 2,797 miljoonaa Saksan markkaa. (7) NHW toimii rautavalimoalalla. Yritys tuottaa kattilan osia, valurautaisia kattilayhteitä ja asuntojen lämmityskattiloita. Sillä on myös toinen tuotantolinja, jolla valmistetaan runsasseosteisesta valuraudasta laivamoottoreissa käytettäviä sylinterin hylsyjä, joiden poran halkaisija on 130-450 mm. Vuonna 1999 liikevaihdosta 63 prosenttia kertyi kattilatuotannosta ja 33 prosenttia sylinterin hylsyjen tuotannosta. 2. TAUSTAA a) YKSITYISTÄMINEN VUONNA 1991 (8) Yritys perustettiin vuonna 1870 nimellä Berg- und Hüttenwerke AG Werke zu Rübeland und Zorge, ja sen toimialana oli valurautaisten laitteiden valmistus. Vuonna 1948 siitä tuli VEB Harzer Werke, ja se siirrettiin myöhemmin Kombinat SKL Magdeburgille. Yritys siirtyi vuonna 1990 Treuhandanstaltin omistukseen, ja sen nimeksi muutettiin SKL Harzer Werke GmbH Blankenburg. (9) Yritys yksityistettiin 28 päivänä maaliskuuta 1991 tehdyllä sopimuksella, siirrettiin 500000 Saksan markan hintaan herra ja rouva Stöckmannille ja sen nimeksi muutettiin Harzer Werke GmbH (jäljempänä "HW"). Yksityistämissopimuksen mukaan yritykselle myönnettiin ensimmäisen, vuonna 1991 laaditun Treuhand-ohjelman yhteydessä yhteensä 53,25 miljoonaa Saksan markkaa. Osakkeet myytiin eniten tarjoavalle avoimessa ja läpinäkyvässä tarjouskilpailussa, johon ei liittynyt ehtoja. (10) HW:n omaisuutta koskeva konkurssimenettely aloitettiin 1 päivänä maaliskuuta 1996. Maksukyvyttömyys johtui Itä-Euroopan markkinoiden romahduksesta, yritysjohdon virheistä ja liian korkeista yleiskustannuksista. b) TOINEN RAKENNEUUDISTUS (MAALISKUU 1996) (11) Maaliskuussa 1996 konkurssissa olleen HW:n varat siirrettiin pöytälaatikkoyhtiöön, jonka konkurssipesän toimitsijamies rekisteröi kaupparekisteriin. Tämä oikeushenkilö siirtyi 27 päivänä maaliskuuta 1996 tehdyllä sopimuksella uudelle sijoittajalle (Brunke), joka muutti yrityksen nimen muotoon Neue Harzer Werke GmbH. Maaliskuussa 1998 yritykseen otettiin uusia osakkaita, ja sen jälkeen omaisuus on jakautunut seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> (12) Kesäkuussa 1998 hra Brunke ja NHW hankkivat kumpikin 20 prosenttia Eisenguss Torgelow GmbH:sta, joka myös oli komission tutkimusten kohteena asiassa NN 6/2000. Heinäkuussa 2000 kyseinen omistusosuus myytiin TKU TreuReal Kapital- und Unternehmensberatung GmbH:lle. (13) Heinäkuussa 2000 sijoittaja vetäytyi NHW:n yritysjohdosta ja pian sen jälkeen myös yrityksestä. c) NHW:TÄ KOSKEVA KONKURSSIMENETTELY (SYYSKUU 2000) (14) Syyskuun 1 päivänä 2000(3) NHW:tä vastaan täytyi aloittaa konkurssimenettely. Pääsyyt olivat asuntorakentamisen taantuma ja jälleen liian korkeat yleiskustannukset. (15) Velkojainkokous kannatti yrityksen toiminnan jatkamista ja antoi toimitsijamiehen tehtäväksi saneerausohjelmamenettelyn aloittamisen(4). Kaikki velkojaryhmät paitsi ne, joissa Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS) ja Landesförderinstitut(5) (LFI) olivat mukana, hyväksyivät saneerausohjelman. Vuoden 2000 lopussa konkurssituomioistuin (Insolvenzgericht) vahvisti ohjelman Saksan konkurssilainsäädännön eli Insolvenzordnung-asetuksen 245 §:n mukaisesti. Ohjelma esitettiin komissiolle vuoden 2001 alussa. Saneerausohjelman keskeinen tekijä on velkojien sopimus luopua 16,115 miljoonan Saksan markan saatavista yrityksen ylivelkaantumisen poistamiseksi. (16) Vuoden 2001 alussa Magdeburgin maaoikeus kumosi konkurssioikeuden päätöksen vedoten InsO-asetuksen 245 §:n virheelliseen tulkintaan. Tällä päätöksellä tarkistettiin sovintoratkaisua laskemalla sen ryhmän, jossa BvS ja LFI olivat, osuutta saatavista luopumisesta 95 prosenttiin suhteessa muihin velkojaryhmiin. Kaikki velkojaryhmät ja konkurssituomioistuin tukivat ohjelmaa 28 päivänä kesäkuuta 2001 pidetyssä kokouksessa. Ohjelma esitettiin komissiolle heinäkuussa 2001. (17) Uusimpien tietojen mukaan Asset GmbH on NWH:n osakkeiden uusi omistaja. Osakkeiden siirrosta ei kuitenkaan ole tarkempia tietoja. 3. RAKENNEUUDISTUS a) VUONNA 1996 LAADITTU ALKUPERÄINEN SUUNNITELMA SELLAISENA KUIN SE ESITETTIIN KOMISSIOLLE VUONNA 1999 (18) HW:n tehtyä konkurssin vuonna 1996 laadittiin rakenneuudistussuunnitelma, joka koski neljää vuotta. Tavoitteena oli yrityksen toiminnan muuttuminen jälleen kannattavaksi vuonna 1999. Saksa ilmoitti kuitenkin 10 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, että tätä tavoitetta ei saavutettu. i) Käytännön toteutus (19) Vuonna 1996 laaditun suunnitelman mukaan rakenneuudistus kattoi seuraavat osatekijät: - tuotevalikoiman mukauttaminen: lämpöpattereiden ja sisähalkaisijaltaan alle 130 millimetrin sylintereiden tuotanto lopetettiin. Yritys keskittyi lämmityslaitteiden, kattiloiden ja sisähalkaisijaltaan yli 130 millimetrin sylintereiden valmistukseen. Lisäksi aloitettiin autonmoottoreiden sylintereiden tuotanto, - työntekijämäärän laskeminen keskimäärin yli 200:sta työntekijästä ennen haltuunottoa vuonna 1996 keskimäärin alle 160:een vuonna 2000 yrityksen heikon tuottavuuden parantamiseksi: >TAULUKON PAIKKA> Komissio panee merkille, että yritys työllisti vuonna 1999 edelleen keskimäärin 177 työntekijää, - vanhentuneiden koneiden ja laitteiden uudistaminen: vuosien 1996 ja 1999 välillä oli tarkoitus investoida 10,7 miljoonaa Saksan markkaa; siitä noin 52 prosenttia oli tarkoitettu kattilatuotantoon ja noin 48 prosenttia sylinterituotantoon. Komissio panee merkille, että saneerausohjelman mukaan vuodesta 1996 vuoden 2000 puoliväliin mennessä investoitiin 12,813 miljoonaa Saksan markkaa. (20) Tuotantokapasiteetti arvioitiin koko työvoiman vuotuisten tuotantotuntien enimmäismäärän perusteella. Saksa päätyi tähän arviointitapaan siitä syystä, että NHW:n tuotanto mukautetaan yksittäisten asiakkaiden vaatimusten mukaan. Todellisesta kapasiteetin käyttöasteesta ei annettu tietoja. (21) Katsaus vuotuisten tuotantotuntien enimmäismääriin: >TAULUKON PAIKKA> (22) NHW:llä on tällä hetkellä kolme uunia. Vuonna 1995 korvattiin kaksi lämmityslaitteiden valmistuksessa käytettyä uunia, joiden kummankin kapasiteetti oli 4 tonnia tunnissa, yhdellä uunilla, jonka kapasiteetti on 4 tonnia tunnissa. Sylinterituotannon alalla korvattiin vuonna 1999 kaksi uunia, joiden kummankin kapasiteetti oli 1,5 tonnia tunnissa, kahdella uunilla, joiden kummankin kapasiteetti on 3 tonnia tunnissa. Saksan mukaan näitä uuneja voidaan käyttää tuotannossa ainoastaan vuorotellen, minkä vuoksi kapasiteetti ei nouse. ii) Rakenneuudistuksen kustannukset (23) Vuonna 1996 laaditun suunnitelman mukaan rakenneuudistuskustannukset muodostuivat seuraavista kustannuksista: >TAULUKON PAIKKA> (24) Rakenneuudistuksen rahoitukseen osallistuisivat julkiset laitokset ja sijoittaja, kuten seuraavassa taulukossa esitetään: >TAULUKON PAIKKA> (25) Rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksiksi ilmoitettiin 16,49 miljoonaa Saksan markkaa. Suunnitelman mukaan julkisten laitosten osuus olisi 9,707 miljoonaa Saksan markkaa ja sijoittajan osuus 6,783 miljoonaa Saksan markkaa. b) VUONNA 2001 ESITETTY SANEERAUSOHJELMA (26) Komissio sai saneerausohjelman tutkintamenettelyn aikana. On huomattava, että velkojat ja konkurssituomioistuin hyväksyivät heinäkuussa 2001 hieman muutetun version saneerausohjelmasta. (27) Saneerausohjelman tavoitteena on NHW:n liiketoiminnan jatkaminen yrityksen myynnin valmistelemiseksi. Sen keskeinen tekijä on velkojien sopimus luopua 13,749 miljoonan Saksan markan saatavista yrityksen ylivelkaantumisen poistamiseksi. Lämmityslaitteiden ja sylintereiden tuotantoa jatketaan, mutta painopiste asetetaan kuitenkin sylinterien tuotantoon. Vuonna 2001 lämmityslaitteiden liikevaihdon odotetaan olevan 10,155 miljoonaa Saksan markkaa ja sylintereiden liikevaihdon 9,412 miljoonaa. Vuonna 2002 pyritään nostamaan liikevaihtoa 5,6 prosenttia. Yleiskustannuksia tarkistetaan ja erityisesti henkilöstökuluja on tarkoitus laskea 2,436 miljoonaa Saksan markkaa vuodessa vähentämällä työntekijöitä 160:stä 133:een. NHW:n pitäisi vuonna 2001 päästä 0,507 miljoonan Saksan markan suuruiseen voitolliseen tulokseen. Tuotantokapasiteetti arvioidaan edelleen tuotantotuntien enimmäismäärän perusteella. Vuonna 2001 tuntimäärä on suunnitelman mukaan 108750. 4. MARKKINA-ANALYYSI (28) Sylinterit kuuluvat valuraudan tuotemarkkinoille (NACE Rev. 1, 27.51). Saksa totesi, että sylintereiden markkinat olivat vuonna 1997 vakaat ja pysyisivät vakaina myös seuraavina vuosina. Suurten dieselmoottoreiden sylintereiden suurin ostaja on Caterpillar MAK Kielistä. (29) Myös lämmityslaitteet kuuluvat valuraudan tuotemarkkinoille. Saksa ilmoitti, että 70 prosenttia kattilatuotannosta käytetään asuntorakennuksessa. Nämä markkinat pienenivät Länsi-Saksassa vuonna 1996. Uusissa osavaltioissa odotettiin 5 prosentin kasvua. Komissiolle ilmoitettiin, että tulevaisuudennäkymät olivat melko hyvät, sillä voimaan oli tullut uusia, pakollisia ympäristöstandardeja, joiden noudattamiseksi oli kiireellisesti toteutettava toimenpiteitä. Noin 70 prosenttia kattilamarkkinoista kuuluu ainoastaan viidelle suurelle yritykselle, jotka ovat Buderus, Viessmann, Junkers, Vaillant ja Wolf. Tärkeimmät asiakkaat ovat Stiebel Eltron, Rapido Wärmetechnik, August Brötje ja Klöckner. 5. SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN (30) Komissio totesi menettelyä aloittaessaan, että julkisia toimenpiteitä nro 1-5, joiden suuruus oli yhteensä 9,707 miljoonaa Saksan markkaa, on arvioitava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Summasta 2 miljoonaa Saksan markkaa luokiteltiin uudeksi tueksi. Koska kyseinen tuki oli tarkoitettu rakenneuudistustueksi, oli sitä tutkittava EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja vuonna 1994 annettujen vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisöjen suuntaviivojen(6) (jäljempänä "suuntaviivat") mukaisesti. (31) Komissio epäili ensin suuresti vuonna 1996 laaditun rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuutta NHW:n kannattavuuden palauttamiseen. Komissio siteerasi Saksan kirjettä, jossa vahvistettiin, että vuonna 1996 laaditun suunnitelman sisältämää tavoitetta kannattavuuden palautumisesta vuonna 1999 ei saavutettu. (32) Tuen suhteellisuudesta komissio totesi menettelyn aloittamisen yhteydessä, että se ei pystynyt arvioimaan, voidaanko sijoittajan osuutta pitää huomattavana. Komissio ei varsinkaan pystynyt arvioimaan, olivatko NordLB ja KfW myöntäneet lainansa markkinaehdoin. Lisäksi oli epäselvää, olivatko kaikki investoinnit rakenneuudistuksen kannalta välttämättömiä ja oliko tuki siten rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään. Yritys nimittäin hankki vuonna 1998 20 prosentin osuuden Eisenguss Torgelow GmbH:sta, mikä ei sisältynyt suunnitelmaan. (33) Lisäksi komissio epäili sitä, oliko vuoden 1996 suunnitelma pantu täytäntöön, koska NHW:llä näytti olevan enemmän työntekijöitä kuin vuoden 1996 suunnitelmassa oli tavoitteena. (34) Komissio totesi myös, että toimitetut tiedot eivät riittäneet sen arvioimiseksi, sisältyikö HW:n siirtoon sijoittajalle vuonna 1996 tukea. III SAKSAN HUOMAUTUKSET (35) Komissiolle ilmoitettiin, että yritys oli asetettu konkurssiin 21 päivänä heinäkuuta 2000(7). Saksa korosti olleensa suunnitelman laatimisajankohtana vuonna 1996 vakuuttunut siitä, että NHW:n kannattavuus voidaan palauttaa. (36) Saksa ilmoitti, että velkojainkokous oli kannattanut yrityksen toiminnan jatkamista ja antanut toimitsijamiehen tehtäväksi saneerausohjelmamenettelyn aloittamisen(8). Saksan mukaan saneerausohjelmaa on pidettävä vuoden 1996 suunnitelman muunnoksena, joka yhdessä kyseisen suunnitelman kanssa täyttäisi kannattavuutta koskevan edellytyksen. IV ARVIOINTI (37) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä Saksa määrättiin toimittamaan komissiolle riittävät tiedot tutkittavana olevien toimenpiteiden arviointia varten. Toimitetut tiedot osoittautuivat kuitenkin riittämättömiksi. Sen vuoksi komissio suorittaa arvioinnin käytettävissä olevien tietojen perusteella(9). 1. TUENSAAJA (38) Saksa väittää, että yritys on luokiteltava pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa(10) (jäljempänä "suositus") tarkoitetuksi pieneksi tai keskisuureksi yritykseksi (jäljempänä "pk-yritys"). Yrityksen siirtyessä maaliskuussa 1996 Brunken omistukseen se luokiteltiin käytettävissä olevien tietojen(11) perusteella pk-yritykseksi. Asiassa NN 6/2000, Eisenguss Torgelow GmbH, annettujen tietojen perusteella on kuitenkin kyseenalaista, onko NHW täyttänyt riippumattomuutta koskevan edellytyksen vuodesta 1998. Tällä ei kuitenkaan ole merkitystä, sillä tutkittavana oleva tuki myönnettiin ajankohtana, jolloin yritystä oli pidettävä pk-yrityksenä. 2. EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU TUKI (39) Komissio totesi menettelyn aloittamisen yhteydessä alustavasti, että NHW:n hyväksi toteutetut toimenpiteet nro 1-5 oli luokiteltava valtiontueksi. Saksa ei kiistänyt tätä arviota huomautuksissaan. Tuki todellakin myönnettiin valtion varoista, se hyödytti tuensaajaa ja vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska tuensaaja harjoittaa toimintaa alalla, jolla käydään yhteisön sisäistä kauppaa, ja näin ollen se vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua. (40) Komissio epäili menettelyä aloittaessaan, että HW:n myyntiin sijoittajalle (Brunke) vuonna 1996 sisältyi tukea. Se toteaa kuitenkin, että toimitsijamies vastasi konkurssimenettelyn kohteena olleen HW:n siirrosta. HW:n omistajiin ei vuonna 1996 kuulunut julkisia laitoksia, sillä yritys oli yksityistetty jo vuonna 1991. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että toimitsijamiehen hoitamaan HW:n myyntiin sijoittajalle vuonna 1996 ei sisältynyt tukea. 3. SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE a) VOIMASSA OLEVAT TUET (41) Tukien 1-4 (yhteensä 7,707 miljoonaa Saksan markkaa) osalta huomautettiin, että ne myönnettiin komission hyväksymän tukiohjelman perusteella. Komissio epäili tutkintamenettelyä aloittaessaan vakavasti sitä, täyttivätkö tuet siinä ohjelmassa määrätyt edellytykset, jonka perusteella ne väitettiin myönnetyn. (42) Tuki 1 (4,402 miljoonaa Saksan markkaa) myönnettiin komission hyväksymän alueellisen tukiohjelman(12) perusteella. Kyseisen investointihankkeen sijaintipaikka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella, jolla pk-yritysten tuki-intensiteetti on korkeintaan 50 prosenttia. Investointisuunnitelman mukaan vuosina 1996-1999(13) toteutettiin investointeja 12,132 miljoonan Saksan markan edestä. Aluetuen kokonaismäärä, tuet 1 ja 2 mukaan luettuina, on 4,933 miljoonaa Saksan markkaa, mikä vastaa 40,7 prosentin intensiteettiä. Näin ollen ohjelman edellytykset täyttyvät. Käytettävissä olevien tietojen perusteella tuki katsotaan voimassa olevaksi tueksi, jollaisia komissio ei tutki. Sitä tarkastellaan kuitenkin rakenneuudistussuuntaviivojen sisältämän kohtuullisuutta koskevan edellytyksen pohjalta. (43) Myös tuki 2 (0,531 miljoonaa Saksan markkaa) myönnettiin komission hyväksymän tukiohjelman(14) perusteella. Tuki täyttää asetetut edellytykset, erityisesti entisen DDR:n alueella sijaitsevia pk-yrityksiä koskevan 10 prosentin enimmäistuki-intensiteetin osalta(15), ja toimenpide katsotaan käytettävissä olevien tietojen perusteella voimassa olevaksi tueksi, jollaisia komissio ei tutki. Sitä tarkastellaan kuitenkin kohtuullisuutta koskevan edellytyksen pohjalta. (44) Tuki 3 väitetään myönnetyn komission hyväksymän tukiohjelman(16) perusteella. Tuki 4 (0,774 miljoonaa Saksan markkaa) myönnettiin myös voimassa olevan tukiohjelman(17) perusteella. On huomattava, että tukia 3 ja 4 tutkitaan menettelyn C 31/2000 laajennuksen yhteydessä. b) UUDET TUET (45) Kuten jo menettelyn aloittamisen yhteydessä todettiin, 2 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki 5 katsotaan uudeksi tueksi. Tällainen tuki soveltuu yleensä yhteismarkkinoille vain silloin, kun se täyttää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan edellytykset poikkeukselle tukikiellosta. Tämän vuoksi komissio on tutkinut, voidaanko EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksia soveltaa. (46) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan sisältämiä poikkeuksia voitaisiin käyttää perusteena tukien luokittelemiseksi yhteismarkkinoille soveltuviksi. Tuet eivät kuitenkaan ole a) luonteeltaan sosiaalisia, eikä niitä myönnetä yksittäisille kuluttajille, niiden tarkoituksena ei myöskään ole b) luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaaminen, eikä niitä ole tarkoitettu c) sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan poikkeuksia, jotka koskevat Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden edistämistä ja kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämistä, ei myöskään voida soveltaa. Saksa ei ole yrittänytkään perustella tukia näiden poikkeusten perusteella. (47) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan sisältämän poikkeuksen osalta komissio on ottanut huomioon, että Saksan uudet osavaltiot kuuluvat kyseisessä artiklassa tarkoitettuihin tukialueisiin, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Tässä yhteydessä on kuitenkin muistutettava, että alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen(18) (jäljempänä "aluetuen suuntaviivat") mukaisesti vain yhdelle yritykselle myönnettävillä yksittäisillä tapauskohtaisilla tuilla on huomattavia vaikutuksia kilpailuun vaikutusalaan kuuluvilla markkinoilla ja niiden vaikutus alueelliseen kehitykseen voi olla vähäinen. Komissio katsoo sen vuoksi, että tällaiset tuet eivät täytä aluetuen suuntaviivojen edellytyksiä, jollei toisin osoiteta. Tämän seurauksena poikkeus myönnetään periaatteessa ainoastaan koko alaa koskeville tukiohjelmille, joiden perusteella voidaan kyseessä olevalla alueella myöntää tukea kaikille kyseisen toimialan yrityksille. Saksa ei ole osoittanut, että tuesta seurauksena oleva kilpailun vääristyminen ja sen suotuisa vaikutus epäedullisessa asemassa olevan alueen kehitykseen ovat tasapainossa. Aluetuen suuntaviivojen 4 kohdassa määrätään lisäksi, että tuensaajan rahoitusosuuden on oltava vähintään 25 prosenttia, jotta varmistettaisiin, että tuotantoinvestoinnit ovat kannattavia ja rahoituksellisesti vahvalla pohjalla. Tämäkään edellytys ei täyty tässä tapauksessa. (48) Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tueksi katsottiin toimenpiteet, joiden avulla oli tarkoitus palauttaa yrityksen kannattavuus. Näin ollen komissio ottaa erityisesti huomioon 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen, jonka mukaan tuet tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen ovat sallittuja, jos ne eivät muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio arvioi toimenpiteitä suuntaviivojen vuoden 1994 toisinnon perusteella(19). Tätä toisintoa sovelletaan edelleen ilmoittamatta jätettyihin tukiin, jos kyseiset tuet on myönnetty ennen vuoden 1999 toisinnon(20) julkaisemista. Tämä tilanne koskee tukea, joka myönnettiin vuoden 1996 suunnitelman yhteydessä. i) Yrityksen tukikelpoisuus (49) Menettelyn aloittamisen yhteydessä komissio totesi, että NHW on oikeutettu rakenneuudistustukeen suuntaviivojen mukaisesti. ii) Kannattavuus (50) Suuntaviivojen 3.2.2 kohdan i alakohdan mukaan rakenneuudistussuunnitelman on palautettava yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus kohtuullisessa ajassa tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen olettamusten pohjalta. 1) Rakenneuudistussuunnitelma vuodelta 1996 (51) Alkuperäisen vuonna 1996 laaditun suunnitelman mukaan NHW:n oli tarkoitus muuttua kannattavaksi yritykseksi vuonna 1999, kuten seuraavassa taulukossa esitetään: >TAULUKON PAIKKA> (52) Menettelyn aloittamisen yhteydessä epäiltiin kannattavuutta koskevan edellytyksen täyttymistä, koska liikevaihdon kasvu vuosina 1997 ja 1998 oli vähäistä, henkilöstökulut olivat suuret ja tappiot kasvoivat. (53) Komissio katsoi, että yrityksen liikevaihto arvioitiin liian suureksi vuoden 1996 suunnitelmassa. (54) Liiketoiminnan tulos vuonna 1998 oli edelleen 1,375 miljoonaa Saksan markkaa negatiivinen. Vuonna 1996 laaditun suunnitelman kannattavuuden palautuminen vuonna 1999 edellyttäisi liikevaihdon kasvua lähes 30 prosenttia. Liiketoiminnan tuloksen odotettiin vuonna 1999 nousevan 1,294 miljoonaan Saksan markkaan, mikä olisi tarkoittanut yli 200 prosentin kasvua. (55) Lähes 50 prosenttia vuoden 1999 liikevaihdosta oli tarkoitus saada Saksan rakennusmarkkinoilta ja erityisesti asuntorakentamisesta Saksassa, siis aloilta, joilla kilpailupaine on ollut kova vuodesta 1995. Rakennustoiminta on kokonaisuudessaan ollut Saksassa kriisissä vuodesta 1995 alkaen, eikä kriisi ole vieläkään ohi(21). Vuotta 1997 lukuun ottamatta tuotanto on laskenut myös uudisrakentamisen alalla (3,4 prosenttia vuonna 1995, 4,3 prosenttia vuonna 1996, 1,6 prosenttia vuonna 1998 ja 1,8 prosenttia vuonna 1999). Uudisrakennusten lukumäärä on laskenut Saksassa vuodesta 1995 alkaen. Tämä koskee erityisesti Saksan uusia osavaltioita, joissa uudisrakennusten lukumäärä on kolmessa vuodessa pienentynyt yli kolmanneksen. Näiden seikkojen perusteella vuoden 1996 suunnitelmassa arvioitu liikevaihdon kasvu vaikuttaa liian optimistiselta. (56) Komissio on sitä mieltä, että vuoden 1996 suunnitelmassa ei huomioida riittävästi yleiskustannuksia, jotka olivat yksi HW:n maksukyvyttömyyden syistä vuonna 1996. (57) Henkilöstökulujen osalta suunnitelman mukainen henkilöstön vähentäminen 203:sta 177:ään työntekijään vuoden 1996 puoleen väliin mennessä vaikuttaa riittämättömältä. Henkilöstökulujen osuutta ei pystytty pienentämään, päinvastoin: >TAULUKON PAIKKA> (58) Henkilöstökulujen osuus oli koko rakenneuudistuksen ajan liian suuri: rakenneuudistuksen alussa vuonna 1996 se oli 40 prosenttia ja nousi yli 50 prosenttiin vuonna 1999. Vaikka vuotuiset tulot työntekijää kohden nousivat vuonna 1996 saavutetusta 72000 Saksan markasta noin 100000 Saksan markkaan vuonna 1999, olivat ne selvästi pienemmät kuin alalla toimivien vastaavanlaisten yritysten saavuttama keskimääräinen 160000 Saksan markkaa(22). Vuoden 1996 suunnitelman mukainen työvoiman vähentäminen 25:llä ei näin ollen riittänyt parantamaan yrityksen tehokkuutta. (59) Vuoden 1996 suunnitelmassa ei otettu huomioon muita liiketoiminnan kustannuksia, jotka myös olivat kohtuuttoman suuria, erityisesti korkeita huoltokustannuksia. Näiden kustannusten osuus oli rakenneuudistuksen alussa 9 prosenttia ja se nousi 13 prosenttiin vuonna 2000. (60) Tämän vuoksi komissio on sitä mieltä, että NHW:n kannattavuutta ei pystytty palauttamaan vuoden 1996 suunnitelmalla. (61) Kuten jo mainittiin, Saksa ilmoitti komissiolle ennen menettelyn aloittamista, että NHW ei päässyt voitolliseen tulokseen vuonna 1999 toisin kuin vuoden 1996 suunnitelmassa odotettiin. Myöhemmin komissiolle ilmoitettiin NHW:tä vastaan aloitetusta konkurssimenettelystä. Kaikki tämä vahvistaa komission 60 kappaleessa esittämän arvion. 2) Saneerausohjelma vuodelta 2000 (62) Saksa väittää, että vuonna 2000 laadittua saneerausohjelmaa on pidettävä osana vuoden 1996 rakenneuudistusta. Sen mukaan vuoden 1996 suunnitelmaa ja saneerausohjelmaa on tarkasteltava yhdessä arvioitaessa kannattavuuden palautumista koskevaa edellytystä. (63) Komissio katsoo kuitenkin, että saneerausohjelmaa ei voida pitää osana vuoden 1996 rakenneuudistusta. (64) Komissio toteaa, että sijoittaja (Brunke) vetäytyi yrityksestä heinäkuussa 2000, minkä seurauksena vuoden 1996 suunnitelman perusta muuttui. Saksan uusia osavaltioita koskevissa tapauksissa komissio on hyväksynyt, että sijoittaja voi vetäytyä rakenneuudistuksesta(23). Tämä tulkinta oli kuitenkin oikeutettu ainoastaan uusia osavaltioita koskeneessa tilanteessa siirryttäessä suunnitelmataloudesta markkinatalouteen, sillä kyseessä oli rakenneuudistuksen kohteena olleille yrityksille odottamaton tilanne, johon vaikuttivat markkinoista riippumattomat tekijät. NHW:n maksukyvyttömyys vuonna 2000 ei näytä olevan seurausta yrityksen ulkopuolisesta siirtymävaiheesta, vaan sen aiheutti yritysjohto, joka reagoi väärin tai liian myöhään asuntorakentamisen taantumaan. Saneerausohjelma(24) vahvistaa tämän arvion. (65) Komissio toteaa myös, että syyskuussa 2000 aloitettiin NHW:tä vastaan konkurssimenettely. Konkurssin vuoksi alkuperäistä oikeushenkilöä (NHW GmbH) ei Saksan osakeyhtiölain(25) mukaan enää ole olemassa. Käytännössä komissio on hyväksynyt, että rakenneuudistus voi johtaa myös yrityksen konkurssiin ja myyntiin, niin sanottuun pelastussuunnitelmaan (Auffanglösung). Myös tätä menettelyä perusteltiin siirtymisellä suunnitelmataloudesta markkinatalouteen, joka koski uusia osavaltioita. Edellä 60 kappaleessa esitetyn päätelmän mukaisesti näyttää yrityksen maksukyvyttömyys vuonna 2000 olevan ennemminkin seurausta yritysjohdon virheestä eli yrityksen sisäisestä tekijästä. (66) Näiden seikkojen perusteella komissio on sitä mieltä, että sijoittajan vetäytyminen hankkeesta ja konkurssimenettelyn aloittaminen katkaisivat vuonna 1996 aloitetun rakenneuudistuksen(26). Tämän vuoksi komissio katsoo, että vuoden 1996 suunnitelmaa ja saneerausohjelmaa ei voida arvioida yhtenä toimenpiteenä. Rakenneuudistus muodostuu kahdesta osasta: ensimmäinen osa, jota vuoden 1996 suunnitelma koskee, ulottuu maaliskuusta 1996 NHW:n konkurssiin vuonna 2000 ja toinen osa, jota saneerausohjelma koskee, alkaa konkurssista. (67) Sen vuoksi saneerausohjelmaa ei oteta huomioon kannattavuuden palautumista arvioitaessa. Kuten jo todettiin, vuoden 1996 suunnitelma ei yksin riittänyt palauttamaan NHW:n kannattavuutta. iii) Tuen suhteellisuus (68) Suuntaviivojen 3.2.2 kohdan iii alakohdan mukaan tuen on oltava oikeassa suhteessa rakenneuudistuksen kustannuksiin ja siitä saatavaan hyötyyn. 1) Sijoittajan merkittävä rahoitusosuus (69) Tuensaajien tulisi käyttää omia varojaan merkittävästi rakenneuudistussuunnitelman rahoitukseen. Komissio epäili menettelyä aloittaessaan sitä, oliko sijoittajan rahoitusosuus merkittävä. (70) Komission tutkimuksen mukaan toista rakenneuudistusta rahoittivat sekä julkiset laitokset että sijoittaja. (71) Kuten jo mainittiin, julkisten laitosten rahoitusosuus oli 9,707 miljoonaa Saksan markkaa. (72) Käytettävissä olevien tietojen perusteella voidaan olettaa, että sijoittajan rahoitusosuus on 0,5 miljoonaa Saksan markkaa. Koska 1,179 miljoonan Saksan markan suuruisesta rahoitusleasingistä ei tutkintamenettelyn aikana esitetty lisätietoja, komissio ei pystynyt arvioimaan, vastasiko se markkinaehtoja. Koska rahoitusleasingiä ei mainittu menettelyä aloitettaessa annetussa tietojen toimittamista koskevassa määräyksessä, joka perustui Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(27) 10 artiklaan, lasketaan rahoitusleasing tässä arvioinnissa sijoittajan rahoitusosuuteen. Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, rahoitusleasingin mukaan lukemisella ei ole vaikutusta siihen, oliko sijoittajan rahoitusosuus merkittävä. (73) Muita rahoitusosuuksia ei kuitenkaan voida laskea sijoittajan rahoitusosuuteen: >TAULUKON PAIKKA> - koska KfW:n lainan ehdoista ei toimitettu lisätietoja tietojen toimittamista koskevasta määräyksestä huolimatta, komissio ei pystynyt arvioimaan, oliko laina myönnetty markkinaehdoin, - sama pätee NordLB:n myöntämään investointiluottoon, - kassavirtaa ei voida arvioida sijoittajan rahoitusosuudeksi(28). Kassavirta on saavutettu suureksi osaksi aikaisemman valtiontuen ansiosta. Lisäksi sitä ei ollut vielä saavutettu vuoden 1996 suunnitelman laatimisajankohtana, minkä vuoksi se oli ehdollinen. (74) Tämän vuoksi näitä toimenpiteitä ei katsota sijoittajan rahoitusosuudeksi, eikä niitä oteta myöskään huomioon arvioitaessa tuen suhteellisuutta. (75) Näin ollen rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ovat 16,49 miljoonaa Saksan markkaa, josta julkiset laitokset kattavat 9,707 miljoonaa Saksan markkaa eli 58,9 prosenttia ja sijoittaja kattaa 1,679 miljoonaa Saksan markkaa eli 10,2 prosenttia (tai mahdollisesti vain 0,5 miljoonaa Saksan markkaa eli 3 prosenttia). Ottaen huomioon kaikki asiaan liittyvät olosuhteet tätä sijoittajan osuutta ei voida pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna merkittävänä osuutena. 2) Rajoittaminen välttämättömään vähimmäismäärään (76) Suuntaviivojen mukaan investointeja voidaan tukea ainoastaan silloin, kun ne ovat rakenneuudistuksen kannalta olennaisen tärkeitä. Muussa tapauksessa tukea ei ole rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään. (77) Menettelyn aloittamisen yhteydessä komissio epäili sitä, rajoittuuko tuki välttämättömään vähimmäismäärään, varsinkin kun yritys hankki rakenneuudistuksen aikana 20 prosentin osuuden Eisenguss Torgelow GmbH:sta. (78) Kuten asiassa NN 6/2000 annetuista tiedoista ilmenee, Brunke hankki 4 päivänä huhtikuuta 1998 tehdyllä sopimuksella 40 prosenttia osakkeista (20 prosenttia suoraan ja 20 prosenttia NHW:n välityksellä)(29). Heinäkuussa 2000, kun NHW teki konkurssin, TKU TreuReal Kapital- und Unternehmensberatung otti haltuunsa 40 prosentin omistusosuuden(30). Koska tämän omistusosuuden tavoitteista ei ole toimitettu lisätietoja tietojen toimittamista koskevasta määräyksestä huolimatta, komissio ei pysty arvioimaan, oliko se välttämätön vuoden 1996 rakenneuudistuksen kannalta. (79) Sen vuoksi komissio katsoo, että tukea ei ollut rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään. iv) Suunnitelman täytäntöönpano (80) Suuntaviivojen 3.2.2 kohdan iv alakohdan mukaan tuensaajan on pantava rakenneuudistussuunnitelma kokonaisuudessaan täytäntöön. (81) Menettelyn aloittamisen yhteydessä komissio epäili tämän edellytyksen täyttymistä, sillä NHW:llä näytti olevan enemmän työntekijöitä kuin vuoden 1996 suunnitelmassa oli tavoitteena. (82) Komissio toteaa, että yrityksellä oli 177 työntekijää vuonna 1999, mikä merkitsee sitä, että suunnitelman mukaista henkilöstön vähentämistä vuosina 1998-1999 ei toteutettu ajoissa. Henkilöstöä vähennettiin 177:stä noin 160:een vuonna 2000 yritystä uhkaavan maksukyvyttömyyden estämiseksi eikä suunnitelman täytäntöönpanemiseksi. (83) Sen vuoksi komissio katsoo, että NHW ei pannut suunnitelmaa kokonaisuudessaan täytäntöön. V PÄÄTELMÄ (84) BvS:n myöntämä 2 miljoonan Saksan markan tuki on luokiteltava uudeksi tueksi. Koska suuntaviivoissa määrättyjä edellytyksiä ei ole täytetty, tuki katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. (85) Komissio toteaa, että Saksa on myöntänyt kyseessä olevan tuen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Saksan on perittävä takaisin BvS:n myöntämä 2 miljoonan Saksan markan tuki korkojen kanssa voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. (86) Komissio toteaa tukien 3 ja 4 osalta, jotka väitetään myönnetyn tukiohjelman puitteissa, että niitä tutkitaan tutkintamenettelyn C 31/2000 laajentamisen yhteydessä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Saksan Neue Harzer Werke GmbH:lle myöntämä 1022588 euron (2 miljoonan Saksan markan) suuruinen valtiontuki ei sovellu yhteismarkkinoille. 2 artikla 1. Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. 2. Tuki on perittävä takaisin viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan tämän päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisin perittävään summaan on lisättävä korko siitä ajankohdasta alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, sen todelliseen takaisinmaksuun asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. 3. Tässä artiklassa "tuensaajalla" ei tarkoiteta pelkästään NHW:tä, vaan myös jokaista yritystä, jolle on siirretty omaisuutta siinä määrin, että siirto kumoaa 1 kohdan vaikutuksen. 3 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 17 päivänä lokakuuta 2001. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) SG(2000) D/104924. (2) EYVL C 301, 21.10.2000, s. 16. (3) BvS merkitsi konkurssimenettelyssä saatavikseen 2 miljoonaa Saksan markkaa ja korkoja 0,487 miljoonaa Saksan markkaa. Sachsen-Anhalt vaati Landenförderinstitutin (jäljempänä "LFI") kautta yhteensä 4,3 miljoonan Saksan markan saatavia. (4) Mahdollisuus laatia likvidointi- tai saneerausohjelma (ns. Insolvenzplan) oli uuden vuonna 1999 annetun Insolvenzordnung-asetuksen ansiota. Velkojainkokous päättää ensimmäisissä neuvotteluissaan yrityksen lopettamisesta tai sen toiminnan jatkamisesta. Se voi antaa toimitsijamiehen tehtäväksi ohjelman laatimisen, joka on valitusta vaihtoehdosta riippuen joko likvidointi- tai rakenneuudistusohjelma. Ryhmiin jaettujen velkojien on hyväksyttävä ohjelma äänten ja saatavien enemmistön päätöksellä. Konkurssituomioistuimen on vahvistettava ohjelma. Insolvenzordnung-asetuksen (InsO) 245 §:n mukaan tämä vahvistus merkitsee enemmän kuin yhden ryhmän hylkäys. (5) Osavaltion virasto LFI vastaa tukiohjelmasta N 74/95, SACHSEN-ANHALTIN KONSOLIDOINTIRAHASTO. (6) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12. (7) Ks. 12.8.2001 päivätty kirje. (8) Ks. 27.12.2000 päivätty kirje. (9) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 13 artiklan 1 kohta, EYVL L 83, 27.3.1999. (10) EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4. (11) Vuonna 1995 yritys työllisti 203 henkilöä ja sen liikevaihto oli 21 miljoonaa Saksan markkaa. Näin ollen myös suosituksen 1 artiklan 3 kohdan mukainen riippumattomuutta koskeva edellytys täyttyi. (12) N 123/97, "LIITTOVALTION JA OSAVALTION YHTEINEN 26. PUITEOHJELMA ALUEELLISEN TALOUSRAKENTEEN PARANTAMISEKSI". Tämän puiteohjelman perusteella toteutetut toimenpiteet luokitellaan alueelliseksi investointitueksi. (13) Saneerausohjelma, s. 16. (14) N 49A/95, Investitionszulagengesetz-laki 1993, vuoden 1996 toisinto. Tämän lain perusteella toteutetut toimenpiteet luokitellaan alueelliseksi investointitueksi. (15) Investointeja oli 31.12.1998 mennessä toteutettu yhteensä 6,607 miljoonan Saksan markan edestä, jolloin tuki-intensiteetti on 8,03 prosenttia. (16) N 337/96, Pk-yritysten konsolidointiosakkuuksien edistämistä koskeva yleisohje (Sachsen-Anhalt). (17) N 74/95, Sachsen-Anhaltin konsolidointirahasto. (18) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9. (19) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12. (20) Ks. yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, kohta 7.5 (Tiedonanto jäsenvaltioille ja ehdotukset aiheellisiksi toimenpiteiksi), EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2. (21) Euroopan rakennusteollisuuden liitto, "Die Bautätigkeit in Europa", 2000. (22) Ks. saneerausohjelma, s. 13. (23) Ks. esimerkiksi asia C 42/97, EVERTS GmbH, 4.10.1999 päivätty kirje, SG (99) D/7944, s. 10. (24) Saneerausohjelma, s. 18. (25) Osakeyhtiölain (GmbhG) 60 §:n 1 momentin 4 kohta. (26) Ks. myös asia C 36/2000, Graf v. Henneberg, 27.4.2001 päivätty kirje, SG (2001) D/288186, s. 23. (27) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (28) NN 5/2000, Messacon GmbH, 27.10.2000 päivätty kirje, SG (2000) D/107934; N 4/2001, Schiffsanlagenbau Barth GmbH, 8.1.2001 päivätty kirje, SG (2001) D/200101. (29) NN 6/2000, Eisenguß Torgelow GmbH, 3.3.2000 päivätty kirje. (30) NN 6/2000, Eisenguß Torgelow GmbH, 4.7.2000 päivätty kirje.