KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/870,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2020,

lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Egyptistä peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta sekä lopullisen tasoitustullin perimisestä Egyptistä peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden kirjatusta tuonnista

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 15 artiklan ja 16 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Vireillepano

(1) Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 7 päivänä kesäkuuta 2019 vireille , perusasetuksen 10 artiklan perusteella tukien vastaisen tutkimuksen, joka koski Egyptistä peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuontia Euroopan unioniin, jäljempänä ’unioni’.

(2) Komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tutkimuksen vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

(3) Komissio pani tutkimuksen vireille, kun European Glass Fibre Producers Association, jäljempänä ’APFE’ tai ’valituksen tekijä’, esitti 24 päivänä huhtikuuta 2019 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 71 prosenttia unionin kokonaistuotannosta.

(4) Komissio löysi tutkimuksen aikana lisänäyttöä merkityksellisistä tuista, jotka eivät sisältyneet täysin vireillepanoilmoitukseen. Sen vuoksi komissio päätti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti sisällyttää nämä tuet käynnissä olevan tutkimuksen soveltamisalaan ja muuttaa vastaavasti vireillepanoilmoitusta.

(5) Komissio julkaisi 12 päivänä helmikuuta 2020Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3), jolla muutetaan vireillepanoilmoitusta. Asiakirja-aineistoon lisättiin asiaa koskeva muistio, ja Egyptin viranomaisia pyydettiin neuvotteluihin näistä lisätuista.

1.2 Väliaikaiset toimenpiteet

(6) Komissio otti 7 päivänä maaliskuuta 2020 käyttöön väliaikaisen tasoitustullin Egyptistä peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa unioniin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/379 (4), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’.

(7) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 kappaleessa todetaan, tukia ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2018 ja 31 päivän maaliskuuta 2019 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’, ja vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2016 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.3 Myöhempi menettely

(8) Julkaistuaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen vireillepanoilmoituksen muuttamisesta (ks. 4 kappale) komissio lähetti tietopyynnön Egyptin viranomaisille, vientiä harjoittavalle tuottajalle ja Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’.

(9) Egyptin viranomaisilta pyydettiin tietoja, jotta voitaisiin tutkia kattavasti Egyptin ja Kiinan viranomaisten välistä yhteistyötä, josta vientiä harjoittava tuottaja sai etua. Ottaen huomioon Kiinan viranomaisten osallistumisen ja tiiviin yhteistyön Egyptin viranomaisten kanssa Egyptistä peräisin oleville jatkuvakuituisille lasikuitutuotteille, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’, myönnetyn tuen suhteen komissio yksilöi Kiinan viranomaiset asianomaiseksi osapuoleksi tutkimuksessa ja toimitti Egyptin viranomaisille lähetetyn tietopyynnön Kiinan viranomaisille ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa. Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan koskaan vastanneet komission pyyntöön eivätkä rekisteröityneet asianomaiseksi osapuoleksi tutkimukseen.

(10) Kun vireillepanoilmoituksen muuttamista koskeva ilmoitus oli julkaistu ja kun Egyptin viranomaiset olivat saaneet tietopyynnön, Egyptin viranomaiset huomauttivat ensin, että niitä ei voida pyytää toimittamaan tietoja tai koordinoimaan toimivaltaansa kuuluvan alueen ulkopuolella olevien valtiollisten tai yksityisten yksikköjen vastauksia.

(11) Toiseksi Egyptin viranomaiset huomauttivat, että komission pyytämät tiedot eivät kuuluneet sen toimivaltaan. Egyptin viranomaisten mukaan komissio asetti sille kohtuuttoman rasitteen pyytämällä sitä toimittamaan tietoja, jotka eivät ole tutkimuksen kannalta tarpeellisia.

(12) Kolmanneksi Egyptin viranomaiset väittivät, että komissio sisällytti Kiinan kansantasavallan, jäljempänä ’Kiina’, tutkimuksen soveltamisalaan pyytämättä sitä neuvotteluihin ennen vireillepanoa.

(13) Neljänneksi Egyptin viranomaiset huomauttivat, että tukien vastaisen perusasetuksen mukaisesti tuen katsotaan olevan kyseessä vain, jos alkuperä- tai viejämaan viranomaiset myöntävät taloudellista tukea. Egyptin viranomaiset huomauttivat, että vireillepanoilmoituksen muuttamista koskevassa ilmoituksessa käsitellään väitetysti Kiinan viranomaisten myöntämiä tukia. Näin ollen komissio rikkoi vireillepanoilmoituksen muuttamista koskevalla ilmoituksella tukien vastaista perusasetusta sisällyttämällä tutkimukseen taloudellisia tukia, joita ei voida pitää tukina EU:n lainsäädännön mukaisesti.

(14) Egyptin viranomaiset väittivät vielä, että tietopyyntö oli itse asiassa alkuperäinen kyselylomake, joka olisi pitänyt lähettää Kiinan viranomaisille. Näin ollen antamalla vastaamiseen vain 15 päivää 30 päivän sijaan komissio oli rikkonut tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen 12 artiklan 1 kohdan 1 alakohtaa ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohtaa.

(15) Komissio ei ollut samaa mieltä Egyptin viranomaisten kanssa. Mitä tulee Egyptin viranomaisten toimivallan puutteeseen ja Kiinan viranomaisten sisällyttämiseen tutkimukseen viejämaana, komissio katsoo, että komission tutkimat tuet on myönnetty Egyptin ja Kiinan viranomaisten yhteistyön puitteissa. Sen vuoksi tukien voidaan katsoa johtuvan Egyptin viranomaisista, koska Egypti on tunnustanut ja hyväksynyt Kiinan viranomaisten toimenpiteet omikseen. Tätä koskevia seikkoja tarkastellaan tarkemmin 3.2.2 jaksossa.

(16) Lisäksi komissio huomauttaa, että se pyysi Egyptin viranomaisia toimittamaan tietoja, jotka liittyvät Kiinan pankkisektorin yleiseen lainsäädäntökehykseen ja Kiinan rahoituslaitoksiin, koska tutkimuksen kohteena ovat Egyptin viranomaiset ja näiden tukien voidaan katsoa johtuvan niistä, kuten 3.2.2 jaksossa selitetään. Pyydetyt tiedot olivat siten tarpeen, jotta komissio voi vahvistaa tuen esiintymisen.

(17) Lisäksi komissio antoi Kiinan viranomaisille tilaisuuden rekisteröityä asianomaiseksi osapuoleksi ja toimittaa suoraan pyydetyt tiedot näistä kysymyksistä. Kuten 96 ja 97 kappaleessa selitetään, Egyptin viranomaiset yhdessä Kiinan viranomaisten kanssa ovat perustaneet kolmitasoisen hallintomekanismin, josta määrätään Kiinan kauppaministeriön ja Suezin kanavan talousalueen yleisviranomaisen vuonna 2016 tekemän Suezin talous- ja kauppayhteistyöaluetta koskevan sopimuksen 8 §:ssä. Perustetulla mekanismilla on tarkoitus muun muassa käsitellä kysymyksiä, jotka saattavat vaikuttaa yhteistyöalueen toimintaan (ja siten esimerkiksi alueelta peräisin olevassa viennissä käyttöön otettavia tasoitustulleja).

(18) Näin ollen komissio katsoi, että vaikka jotkin Egyptin viranomaisilta pyydetyt tiedot eivät olleetkaan sen hallussa, niillä oli kaikki tarvittavat keinot hankkia pyydetyt tiedot Kiinan viranomaisilta.

(19) Komissio ei ollut Egyptin viranomaisten kanssa samaa mieltä myöskään tietopyynnön määrittelystä. Pyyntö lähetettiin kuukausia sen jälkeen, kun Egyptin viranomaisille tarkoitettu alkuperäinen kyselylomake oli lähetetty. Tietopyyntö lähetettiin, koska komissio tarvitsi lisätietoja, jotka olivat tulleet tarpeellisiksi sen saatua lisänäyttöä tutkimuksen aikana. Komissio huomautti, että Egyptin viranomaiset olivat jo saaneet alkuperäisen kyselylomakkeen, ja niillä oli 37 päivää aikaa vastata siihen.

(20) Lisäksi komissio huomautti, että tietopyynnön sisältö rajoittui muihin asiaan liittyviin tukiin, jotka todettiin tutkimuksen aikana, eivätkä tietopyynnön taso ja laajuus ole millään tavalla verrattavissa alkuperäisen kyselylomakkeen tasoon ja laajuuteen. Lopuksi komissio totesi, että Egyptin viranomaisille myönnettiin määräajan pidennystä koskevan pyynnön perusteella lisätietopyyntöön vastaamiseen 22 päivää siitä huolimatta, että kyseessä oli menettelyn erittäin myöhäinen vaihe.

(21) Näin ollen kun verrataan Egyptin viranomaisille alkuperäisessä kyselylomakkeessa olevaan erittäin laajaan tietopyyntöön myönnettyä vastausaikaa ja lisätietopyyntöön myönnettyä vastausaikaa, komissio katsoo, että Egyptin viranomaisille myönnettiin riittävästi aikaa.

(22) Edellä esitetyn perusteella Egyptin viranomaisten väitteet hylättiin.

(23) Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset tasoitustullit, Egyptin viranomaiset ja egyptiläinen vientiä harjoittava tuottaja esittivät kirjallisesti huomautuksensa alustavista päätelmistä.

(24) Egyptin viranomaisille ja egyptiläiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.

(25) Egyptin viranomaisilla oli tapaaminen kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

(26) Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten esittämiä huomautuksia, ja niitä käsitellään tarkemmin tässä asetuksessa.

(27) Koronaviruksen (covid-19) leviämisen uhkan ja epidemian johdosta toteutettujen toimenpiteiden (5) vuoksi komissio ei kyennyt todentamaan kaikkia vientiä harjoittavan tuottajan ja Egyptin viranomaisten yritysten toimittamia tietoja. Koska tilanne ilmeni menettelyn erittäin myöhäisessä vaiheessa eikä muu ratkaisu (kuten etäyhteydellä järjestettävä tapaaminen tietojen ristiintarkastamiseksi muiden todennettavissa olevien lähteiden kanssa koronavirusepidemian vaikutuksia tutkimuksiin koskevan komission ilmoituksen mukaisesti) enää ollut mahdollinen, komissio käytti tuen laskemiseen poikkeuksellisesti osapuolten toimittamia tietoja, jotka todennettiin kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella.

1.4 Lopullisten päätelmien ilmoittaminen

(28) Komissio ilmoitti kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen tasoitustullin Egyptistä peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa unioniin, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’.

(29) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Egyptin viranomaiset, Jushi-ryhmä, valituksen tekijät sekä ryhmä eurooppalaisia jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden käyttäjiä ja jakelijoita esittivät kirjallisesti näkökantansa lopullisista päätelmistä.

(30) Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen komission yksiköt järjestivät kuulemisia Egyptin viranomaisten ja Jushi-ryhmän kanssa.

(31) Komissio tarkasteli huomautuksia, joita asianomaiset osapuolet esittivät lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ja niitä käsitellään tässä asetuksessa.

1.5 Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(32) Koska tutkimusajanjaksosta ja tarkastelujaksosta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 kappaleessa esitetyt päätelmät voitiin vahvistaa.

2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

(33) Koska tuotteen määritelmästä ei esitetty huomautuksia, komissio vahvisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44–48 kappaleessa esitetyt päätelmät.

3. TUET

3.1 Tämän tutkimuksen soveltamisalaan kuuluvat tuet ja tukiohjelmat

(34) Valitukseen, vireillepanoilmoitukseen, vireillepanoilmoituksen muuttamista koskevaan ilmoitukseen sekä komission kyselylomakkeeseen ja lisätietopyyntöön saatuihin vastauksiin sisältyvien tietojen perusteella tutkittiin seuraavia väitettyjä Egyptin viranomaisten myöntämiä tukia: a) Etuuskohtelun mukaiset tukipoliittiset lainat, luottolimiitit, muu rahoitus, vakuutukset ja takaukset b) Valtion tarjoamat tavarat ja palvelut riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan — Valtion tarjoama sähkö riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan — Valtion tarjoama maa riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan; c) Välittömiä veroja koskevien vapautus- ja helpotusohjelmien kautta menetetyt tulot — Erityistalousalueilla sijaitsevien yritysten yritystuloveroedut d) Välillisiä veroja ja tuontitulleja koskevien ohjelmien kautta menetetyt tulot — Vapautukset arvonlisäverosta (alv) ja tuontitariffeista maahantuotujen laitteiden käyttöä varten — Vapautukset alv:sta ja tuontitulleista viedyissä lopputuotteissa käytettyjen tuotantopanosten tuontia varten

3.2 Suezin talous- ja kauppayhteistyöalue, jäljempänä ’SETC-alue’,

(35) Väitetty tuki Egyptissä koskee yhtä yritystä Kiinan ja Egyptin Suezin talous- ja kauppayhteistyöalueella, jäljempänä ’SETC-alue’. Alueen pinta-ala on 7,34 km2, joka jakautuu 1,34 km2:n aloitusalueeseen ja 6 km2:n laajennusalueeseen.

(36) Erityistalousalueen perustivat yhdessä Kiina ja Egypti, ja sen historia ulottuu 1990-luvulle. Silloinen Egyptin presidentti vieraili tuolloin Kiinan erityistalousalueilla ja halusi hyödyntää Kiinan kokemuksia tällaisista alueista perustaakseen samanlaisen rakenteen Egyptiin. Tämän tuloksena Kiinan ja Egyptin pääministerit allekirjoittivat vuonna 1997 yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa maat sopivat tekevänsä yhteistyötä vapaakauppa-alueen kehittämiseksi Suezinlahden pohjoisosassa hyödyntämällä Kiinan kokemuksia erityistalousalueiden perustamisesta, osallistumalla alueen nykyaikaistamiseen liittyviin tutkimuksiin ja kannustamalla asiaan liittyvää sektoria Kiinassa osallistumaan alueelle perustettaviin hankkeisiin (6).

(37) Sopimuksen tekemisen jälkeen Kiina nimitti yrityksen Tianjin Teda Investment Holding Co., Ltd., jäljempänä ’Tianjin TEDA’, Tianjinin kunnallishallinnon alaisuudessa toimivan valtion omistaman yrityksen, hoitamaan tehtävää Kiinan puolelta. Tianjin TEDA perusti yhdessä Suezin kanavan egyptiläisen hallinnon, National Bank of Egypt -pankin ja neljän muun egyptiläisen valtion omistuksessa olevan yrityksen kanssa Egypti-Kiina-yhteisyrityksen, jäljempänä ’ECJV’. ECJV:n osakkeista on 10 prosenttia Kiinan hallussa ja 90 prosenttia Egyptin hallussa. Vuonna 1998 vastaava maa-alue Suezinlahden luoteisalueelta siirrettiin Suezin hallintoalueen omistuksesta ECJV:lle. Tämän jälkeen hanke ei kuitenkaan juurikaan edennyt useaan vuoteen (7).

(38) Vuonna 2002 Egyptin viranomaiset luokittelivat virallisesti erityistalousalueeksi laajemman 20 km2:n suuruisen alueen eli Suezinlahden luoteisosan talousalueen, jolla SETC-alue sijaitsee (8). Näin ollen erityistalousalueita koskevaa Egyptin lakia nro 83/2002, jäljempänä ’laki 83/2002’, ryhdyttiin nyt soveltamaan myös SETC-alueeseen.

(39) Uusi vaihe alkoi vuonna 2006, jolloin Kiina päätti kannustaa kiinalaisia yrityksiä investoimaan ulkomaille (ns. Go Global -politiikka). Tähän liittyen Kiinan kauppaministeriö ehdotti ulkomaisten kauppa- ja yhteistyöalueiden perustamista, ja SETC-alueesta tuli yksi ensimmäisistä 18:sta virallisesti hyväksytystä alueesta (9). Kiinan ja Afrikan yhteistyöfoorumin huippukokouksessa Beijingissä vuonna 2006 Kiinan presidentti Hu Jintao ilmoitti, että Afrikan maihin perustetaan kolmesta viiteen taloudellisen ja kaupallisen yhteistyön aluetta kolmen seuraavan vuoden aikana (10).

(40) Kiinan kauppaministeriö järjesti vuonna 2007 tarjouskilpailun rakennuttajien nimittämiseksi toiselle erälle virallisesti hyväksyttyjä ulkomaisia taloudellisen ja kaupallisen yhteistyön alueita. Tianjin TEDA voitti tarjouksen SETC-alueesta. Tianjin TEDA perusti lokakuussa 2008 Kiina-Afrikka-kehitysrahaston kanssa yhteisyrityksen, jonka tarkoituksena oli perustaa China-Africa TEDA Investment Co., Ltd., jäljempänä ’China-Africa TEDA’, keskeiseksi kiinalaiseksi investointiyritykseksi yhteistyöalueelle. China-Africa TEDA ja ECJV yhdistyivät ja tästä syntyi uusi yritys, Egypt TEDA Investment Co., jäljempänä ’Egypt TEDA’, jonka tarkoituksena oli edistää SETC-alueen kehittämistä Egyptissä. Kiinalaisten hallussa on 80 prosenttia osakkeista ja egyptiläisten (ECJV:n edustamana) hallussa 20 prosenttia. Kun yritys oli virallisesti perustettu vuonna 2008, työt alueella edistyivät nopeasti. Näiden kahden maan silloiset pääministerit vihkivät 7 päivänä marraskuuta 2009 käyttöön aloitusalueen ja luokittelivat SETC-alueen merkittäväksi talous- ja kauppapolitiikan yhteistyöhankkeeksi maiden välillä (11). Koko aloitusalueen infrastruktuuri oli saatu valmiiksi vuoden 2011 loppuun mennessä (12).

(41) Vuonna 2012 Egyptin yhteiskunnallisten levottomuuksien jälkeen presidentti Mursi teki Kiinaan valtiovierailun, jonka aikana hän viittasi alueeseen näiden kahden maan välisenä keskeisenä yhteistyöhankkeena ja toivoi, että yhä useammat kiinalaiset yritykset investoisivat Egyptiin alueen ja uusien hankkeiden kautta ja osallistuisivat näin Egyptin elvytysohjelmaan (13).

(42) Vuonna 2013 Egypt TEDA ja Egyptin viranomaiset allekirjoittivat sopimuksen 6 km2:n laajennusalueesta. Vuodesta 2013 lähtien ulkomaisia kauppa- ja talousyhteistyöalueita, jollainen SETC-alue on, on kehitetty myös Uusi silkkitie -aloitteen nojalla. Ulkomaisista teollisuuspuistoista on näin ollen tullut merkittävä tekijä kiinalaisten yritysten investoinneissa, jotka tähtäävät toiminnan laajentamiseen ulkomaille. Tämän vuoksi, etenkin vuodesta 2013 lähtien, SETC-alue on sisällytetty lähes kaikkiin merkittäviin asiakirjoihin, jotka käsittelevät näiden kahden hallituksen välistä yhteistyötä (14).

(43) Vuonna 2014 Egypti käynnisti Suezin kanavan kehittämissuunnitelman. Suunnitelman puitteissa erityistalousalue sisällytettiin vuonna 2015 virallisesti laajempaan Suezin kanavan talousalueeseen, jäljempänä ’SC-alue’, joka kattaa koko Suezin kanavaa ympäröivän alueen, jonka pinta-ala on 461 km2. Koko aluetta pidetään nyt erityistalousalueena lain 83/2002 ja sen muutosten mukaisesti (15).

(44) Presidentti Sisi vieraili joulukuussa 2015 Kiinassa, jossa hän ilmoitti Egyptin hyväksyvän presidentti Xi Jinpingin tarjouksen tehdä yhteistyötä Uusi silkkitie -aloitteen puitteissa ja kehittää edelleen hankkeita Egyptissä. Nämä kaksi presidenttiä vihkivät 21 päivänä tammikuuta 2016 virallisesti käyttöön SETC-alueen laajennushankkeen 6 km2:n laajennusalueella. Xi Jinpingin valtiovierailulla Egyptiin Kiinan kansantasavallan kauppaministeriö ja Egyptin arabitasavallan Suezin kanavan talousalueen yleisviranomainen allekirjoittivat 21 päivänä tammikuuta 2016 Suezin talous- ja kauppayhteistyöaluetta koskevan sopimuksen, jäljempänä ’yhteistyösopimus’. Yhteistyösopimuksessa selvennetään SETC-alueen merkitystä ja oikeudellista asemaa (16).

(45) Yhteistyösopimuksen päätarkoituksena oli tarjota selkeät kirjalliset puitteet yhteistyölle ja virallistaa se Uusi silkkitie -aloitteen puitteissa, mukaan luettuna Kiinan viranomaisten tuki ulkomailla oleville yrityksille. Yhteistyösopimukseen liittyvistä valmistelutöistä ei kuitenkaan annettu muita yksityiskohtaisia tietoja komission nimenomaisista pyynnöistä huolimatta.

(46) Yhteistyösopimuksen mukaan valtiot kehittävät yhdessä SETC-aluetta. Ne toimivat tässä omien kansallisten strategioidensa mukaisesti (Uusi silkkitie -aloite Kiinan osalta ja Suezin kanavan kehittämissuunnitelma Egyptin osalta). Egyptin viranomaiset tarjoavat hanketta varten maan, työvoiman ja joitakin verohelpotuksia, kun taas alueella toimivat kiinalaisyritykset hoitavat tuotantolaitosta tarjoamalla käyttöomaisuutta ja johtajia. Egyptin varojen puutteen kompensoimiseksi Kiinan viranomaiset tukevat hanketta myös tarjoamalla tarvittavaa taloudellista tukea Egypt TEDAlle ja SETC-alueella toimiville kiinalaisyrityksille.

(47) SETC-alueella toimiva jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuottaja Jushi Egypt on rekisteröity yritykseksi Egyptin lainsäädännön mukaisesti ja sen perustaja on kiinalainen emoyhtiö Jushi-ryhmä. Kyseisen jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuottajan emoyhtiön puolestaan omistaa valtion omistuksessa olevan varallisuuden valvonta- ja hallintovirasto, jäljempänä ’SASAC’. Se on saanut asiaan liittyviltä Kiinan viranomaisilta (17) hyväksynnän tytäryhtiön perustamiseen Egyptiin. Tytäryhtiötä rahoitetaan Kiinasta peräisin olevilla varoilla, se käyttää Kiinasta tuotuja tuotantopanoksia ja laitteita, sen johdossa ovat kiinalaiset johtajat ja se hyödyntää kiinalaista osaamista. Se tuottaa Egyptissä jatkuvakuituisia lasikuitutuotteita, jotka viedään SETC-alueelta EU:hun.

(48) Edellä mainitun yhteistyösopimuksen jouhevan täytäntöönpanon varmistamiseksi näiden kahden valtion hallitukset perustivat myös kolmitasoisen kuulemismekanismin. Egyptin arabitasavallan Suezin kanavan talousalueen yleisviranomainen ja Kiinan kansantasavallan Tianjinin kunnan kauppakomissio allekirjoittivat tähän liittyen Kiinan ja Egyptin Suezin talous- ja kauppayhteistyöalueen hallintokomitean perustamista koskevan yhteistyösopimuksen hallitusten välisessä ensimmäisen tason kuulemisessa. Toisella tasolla perustettiin Suezin talous- ja kauppayhteistyön hallintokomitea varmistamaan teknisen tason keskustelut Kiinan Tianjinin kunnallishallinnon toimivaltaisten osastojen ja Egyptin Suezin kanavan talousalueen viranomaisen toimivaltaisten osastojen välillä. Nämä komiteat ovat järjestäneet säännöllisesti kokouksia vuodesta 2017. Kolmannella tasolla Egypt TEDA ja asiaankuuluvat egyptiläiset vastapuolet raportoivat ongelmista ja vaikeuksista edellä mainituille hallintotasoille.

3.2.1 Osittainen yhteistyöstä kieltäytyminen ja käytettävissä olevien tietojen käyttäminen SETC-alueen osalta

3.2.1.1 Perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan soveltaminen Egyptin viranomaisten osalta

(49) Komissio pyysi kyselylomakkeessa, tietopyynnössä ja tarkastuskäynnin aikana Egyptin viranomaisia toimittamaan tiettyjä tietoja, jotka liittyvät Suezin talous- ja kauppayhteistyöalueeseen Egyptissä. Nämä tietopyynnöt sisälsivät kysymyksiä muun muassa oikeudellisista ja institutionaalisista puitteista sekä Kiinan ja Egyptin hallitustenvälisistä sopimuksista.

(50) Vireillepanoilmoituksen muuttamisen jälkeen komissio pyysi Egyptin viranomaisilta tietoja etenkin SETC-alueen toiminnasta ja sen perustana olevasta oikeusperustasta ja viittasi erityisesti Egyptin ja Kiinan viranomaisten yhteistyöhön SETC-alueen perustamisessa ja muokkaamisessa liiketoimintaympäristöksi, joka kykenee houkuttelemaan investoijia Kiinasta. Lisäksi komissio pyysi tietoja Egypt-TEDA Investment Companyn, TEDA holdingin ja egyptiläis-kiinalaisen yhteistyöryhmän valvonnasta ja hallinnoinnista SETC-alueella sekä Kiinan ja Afrikan kehitysrahaston roolista Kiinan ulkomaille tekemissä investoinneissa. Komissio pyysi Egyptin viranomaisilta tietoja myös SETC-alueen asemasta Kiinan kauppaministeriön hyväksymänä ulkomaisena talous- ja yhteistyöalueena.

(51) Vastauksena tietopyyntöön Egyptin viranomaiset toimittivat vain joitakin pyydetyistä tiedoista ja jättivät vastaamatta huomattavaan osaan pyynnöstä.

(52) Egyptin viranomaiset antoivat tietoja SETC-alueen oikeudellisesta perustasta toimittamalla Egyptin ja Kiinan viranomaisten tekemät kansainväliset sopimukset, jotka muodostavat oikeusperustan niiden yhteistyölle, jonka tarkoituksena on hyödyttää SETC-alueelle sijoittautuneita yrityksiä, kuten asianomaista vientiä harjoittavaa tuottajaa.

(53) Komissiolla ei kuitenkaan ole edelleenkään tietoja sopimuksista, yhteisymmärryspöytäkirjoista tai muista asiakirjoista, jotka on allekirjoitettu Kiinan ja Egyptin viranomaisten välillä SETC-alueeseen liittyen. Komissio löysi esimerkiksi julkisesti viittauksia vuonna 2016 tehtyihin täytäntöönpanoa koskeviin viisivuotissuuntaviivoihin Kiinan ja Egyptin arabitasavallan välisen kattavan strategisen kumppanuuden lujittamiseksi.

(54) Lisäksi huhtikuussa 2017 perustettiin Kiinan ja Egypt TEDAn välinen Suezin talous- ja kauppayhteistyöalueen yhteinen hallintokomitea. Heinäkuussa 2017 perustettiin hallitustenvälinen koordinointikomitea ja se piti ensimmäisen kokouksensa. Komissio ei saanut kirjallisia asiakirjoja näiden eri neuvottelumekanismien puitteissa järjestetyistä kokouksista, lukuun ottamatta hallintokomitean pitämää yhtä kokousta.

(55) Tällaisten tietojen puutteessa komissio katsoi, että se ei ollut saanut tutkimuksen tämän osa-alueen kannalta ratkaisevia tietoja.

(56) Näin ollen komissio ilmoitti Egyptin viranomaisille, että tutkiessaan SETC-alueella sijaitseville yrityksille väitetysti annetun tuen esiintymistä ja laajuutta sen olisi ehkä käytettävä käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Egyptin viranomaiset esittivät vastalauseen ja korostivat, että ne olivat toimineet täysimittaisesti yhteistyössä komission kanssa. Komissio kuitenkin katsoi, että täsmälliset tiedot SETC-alueen perustamiseen ja hallinnointiin liittyvästä yhteistyöstä näiden kahden hallituksen välillä olivat ratkaisevia asian oikeudellisen arvioinnin kannalta, kuten 3.2.2 jaksossa selitetään. Valitettavasti se oli saanut vain joitakin asiaa koskevia asiakirjoja tarkastuskäyntien jälkeen, minkä vuoksi se ei voinut todentaa näiden asiakirjojen paikkansapitävyyttä. Komissio ei myöskään kyennyt käymään seurantakeskusteluja Egyptin viranomaisten kanssa tärkeistä yksityiskohdista, jotka olisivat voineet valaista näiden kahden maan yhteistyön laajuutta ja syvyyttä alueella.

(57) Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio sovelsi perusasetuksen 28 artiklaa ja käytti näiden seikkojen osalta käytettävissä olevia tietoja.

3.2.2 Oikeudellinen arviointi

(58) SETC-alueen toiminnassa on kyse Egyptin ja Kiinan viranomaisten tiiviistä yhteistyöstä, joka tulee erityisesti esiin Egyptin ja Kiinan yhteisyrityksessä viejämaan alueella. Egyptin ja Kiinan hallitukset ovat yhdistäneet resurssinsa tarjotakseen jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden valmistajalle SETC-alueella suotuisat olosuhteet, joista koituu sille etua. Resurssien yhdistäminen tällaisen tiiviin yhteistyön kautta palvelee yhteistä tarkoitusta ja hyödyttää yhteistä edunsaajaa (Jushi Egypt).

3.2.3 Viranomaisen tai julkisen elimen myöntämä tuki

(59) Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen katsotaan olevan kyseessä, jos alkuperä- tai viejämaan viranomaiset myöntävät taloudellista tukea. Samoin tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdan mukaan tukea esiintyy, jos hallitus – tai julkinen elin – antaa taloudellista tukea.

(60) Egyptin viranomaiset ovat tarjonneet Jushi Egyptille maata ja useita verohelpotuksia. Näistä tuista vastaavat ja ne myöntävät suoraan viranomaiset Egyptissä.

(61) Vuoden 1997 yhteisymmärryspöytäkirjan tekemisen jälkeen Egyptin viranomaiset ovat pyrkineet tukemaan aktiivisesti aluetta sekä suoraan tarjoamalla maata ja verohelpotuksia mutta myös välillisesti sopimalla Kiinan viranomaisten kanssa avun antamisesta SETC-alueen kehittämiseen Egyptin alueella. Yhteisymmärryspöytäkirjan ehtojen mukaan Egyptin viranomaiset nimenomaisesti kannustavat asiaan liittyvää sektoria Kiinassa osallistumaan alueelle perustettaviin hankkeisiin. Presidentti Mursin vierailtua Kiinassa elokuussa 2012 SETC-alue sai ennennäkemätöntä huomiota ja tukea Egyptin valtiolta (18). Vuoden 2016 yhteistyösopimuksen 1 §:n mukaan molemmat sopimuspuolet sopivat kehittävänsä aluetta näiden kahden maan voimassa olevien lakien ja asetusten mukaisesti.

(62) Yhteistyösopimuksen täytäntöönpanosta annetun lain 1 §:ssä täsmennetään, että yhteistyöalueen päivittäisen toiminnan koordinoinnista ja hoitamisesta vastaava hallintokomitea perustetaan sellaisten monenvälisten ja kahdenvälisten sopimusten mukaisesti, jotka Kiinan kansantasavalta ja Egyptin arabitasavalta ovat allekirjoittaneet tai joissa ne ovat sopimuspuolina, ja niiden voimassa olevien lakien ja asetusten mukaisesti. Yhteistyösopimuksen 4 §:n nojalla molemmat osapuolet lupaavat tukea ja helpottaa yhteistyöalueen rakentamista ja toimintaa. Tätä varten Egypti on hyväksynyt, että Kiina nimeää alueen ulkomaiseksi kauppa- ja yhteistyöalueeksi.

(63) Kiina vahvisti yhteistyösopimuksen 4 §:n 1 momentissa, että kyseinen alue on oikeutettu poliittiseen tukeen ja toiminnan helpottamiseen, jota Kiinan viranomaiset tarjoavat ulkomaisille talous- ja kauppayhteistyöalueille. Lisäksi Kiinan viranomaiset sitoutuivat yhteistyösopimuksen 5 §:ssä nimenomaisesti tukemaan aluetta muun muassa kannustamalla asiaankuuluvia rahoituslaitoksia tarjoamaan rahoitusmahdollisuuksia yrityksille ja investoinneille alueella.

(64) Kiinan ja Egyptin Suezin talous- ja kauppayhteistyöalueen hallintokomitean perustamista koskevan yhteistyösopimuksen 2(IV) §:n mukaan on hallintokomitean vastuulla, että se pyrkii kaikin mahdollisin keinoin toteuttamaan kaikki Kiinan ja Egyptin lakien ja asetusten mukaiset kannustinpolitiikat jouhevasti ja 2(V) §:n mukaan koordinoimaan ja avustamaan rahoituslaitoksia, mukaan lukien muttei pelkästään pankkialan laitokset, vakuutuslaitokset ja eri rahastot, jotka tarjoavat luottotukea yhteistyöalueelle ja kotimaisille yrityksille, ja auttamaan yhteistyöalueen ja kotimaisia yrityksiä tutustumaan useampiin rahoituskanaviin. Saman sopimuksen 7 §:ssä sekä Egyptin että Kiinan viranomaiset sitoutuivat siihen, että mahdollinen nykyinen tai tuleva lainsäädäntö, jolla myönnetään suotuisampi kohtelu kuin yhteistyösopimuksella, on ensisijainen yhteistyösopimukseen nähden. Kiinan viranomaisten etuuskohtelun mukainen rahoitus jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuottajalle alueella on tulosta näistä sitoumuksista, ja sitä olisi tarkasteltava tämä huomioon ottaen.

(65) Egyptin ja Kiinan viranomaisten voimien yhdistämisellä oli useita tarkoituksia.

(66) Egyptin puolelta, kuten korkeimmalla poliittisella tasolla (19) ilmoitettiin, tavoitteena oli houkutella kiinalaisia investointeja, osaamista ja pääomaa, jotta voitiin edistää Suezin kanavan talousalueen talouden kehittämistä ja luoda työpaikkoja. Egyptin vuoteen 2022 ulottuvan pitkän aikavälin suunnitelman mukaan, jonka Egyptin suunnitteluosasto julkaisi marraskuussa 2013, SETC-alueella on merkittävä rooli Egyptin teollisuuden uudistamisessa ansaitsemalla ulkomaanvaluuttaa viennin kautta, luomalla verotuloja ja ratkaisemalla työttömyysongelma (20).

(67) Kiinalla puolestaan oli eri motivaatio. Yritysten näkökulmasta Egyptillä on tiettyjä etuja, kuten alemmat työvoimakustannukset ja lyhyemmät toimitusajat päämarkkinoille, kuten EU:hun. Lisäksi kuten Jushi-ryhmän vuonna 2014 julkaistussa joukkolainaesitteessä mainitaan, ”kauppaa suojaavat esteet ovat kohottaneet Kiinan lasikuituviennin markkinahintoja, millä on kielteinen vaikutus Jushi-ryhmän lasikuituvientiin. Sen jälkeen kun Jushi Egyptian Glass Fiber Co., Ltd perustettiin vuonna 2013, edellä mainittujen kolmen alueen kysyntätarpeet täyttää Jushi Egypt (21). Näillä kolmella alueella ei ole voimassa Jushi Egyptin tuotteita koskevia polkumyyntitulleja ja polkumyynnin vastaisen politiikan vaikutus Jushi-ryhmään pienenee merkittävästi. Jushi Egyptin lasikuitutuotteiden alustava hinnoitteluperiaate asiakkaille kolmella edellä mainitulla alueella on jakaa tullisäästöt asiakkaiden kanssa ja hyödyntää polkumyyntitulleista ja laivauskustannuksista saadut säästöt.” Vuodesta 2011 (22) ja vuoden 2014 lopun (23) jälkeen Kiinasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuontiin on sovellettu polkumyynti- ja tasoitustulleja EU:ssa, ja EU on yksi niistä kolmesta alueesta, joihin esitteessä viitataan.

(68) Kiinan viranomaisten näkökulmasta – ulkomaankaupan kehittämistä koskevan kauppaministeriön 13. viisivuotissuunnitelman mukaan – yksi suunnitelman keskeisistä tehtävistä on vahvistaa kauppayhteistyötä maiden kanssa Uusi silkkitie -aloitteen mukaisesti, jotta voidaan edistää ja laajentaa huipputeknologiatuotteiden, kuten jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden, vientiä. Suunnitelmassa esitetään muun muassa seuraavaa: ”Vakiinnutetaan etua tuottavien tuotteiden, kuten työvoimavaltaisten tuotteiden, vienti edellä mainittuihin maihin, hyödynnetään infrastruktuurin rakentamiseen liittyviä mahdollisuuksia näissä maissa ja kannustetaan laajamittaisten täydellisten laitteistojen, teknologian, standardien ja palvelujen vientiä. Mukaudutaan suuntaukseen, jossa muutetaan ja uudistetaan teollisuutta näissä maissa, ja vauhditetaan sähkömekaniikka- ja huipputeknologiatuotteiden vientiä. Tehostetaan kehittyvien talouksien markkinoiden laajentamista ja taloudellisten tekijöiden, kasvunopeuden, resurssimäärien, riskiasteen ja muiden tekijöiden perusteellisen tarkastelun jälkeen valitaan useita markkinoita ensisijaista laajentumista varten. Laajennetaan edistyneiden teknisten laitteiden vientiä ja edistetään korkealaatuisten ja suhteellisen paljon etua tuottavien tuotannonalojen ja tuotteiden vientiä.” Suunniteltuja toimenpiteitä tämän saavuttamiseksi ovat esimerkiksi ”valtion tason talousalueiden ja teknologisen kehittämisen alueiden ja erilaisten teollisuuspuistojen kehittäminen”.

(69) Tämä on ilmastu esimerkiksi seuraavasti: ”Hallituksen ministeriöiden ohjauksessa silkkitiealoitteen puitteissa ja isäntämaan korkeimman tason strategiaan liittyen ulkomaisista yhteistyöalueista on tullut väline Uusi silkkitie -aloitteen ja kansainvälisen tuotekapasiteettiyhteistyön toteuttamiseksi” (24).

(70) Ulkomaiset alueet palvelevat näin ollen useita Kiinan strategisia tavoitteita. Ne voivat ensinnäkin auttaa lisäämään Kiinassa valmistettujen koneiden ja laitteiden kysyntää. Toiseksi, tuottamalla ulkomailla ja viemällä Eurooppaan tai Pohjois-Amerikkaan kiinalaiset yritykset pystyvät välttämään Kiinasta peräisin olevaan vientiin kohdistuvia kaupan esteitä. Kolmanneksi, ne voivat auttaa Kiinan pyrkimyksiä edistää omia rakennemuutoksiaan ja siirtyä ylöspäin arvoketjussa (25).

(71) Edellä esitetystä seuraa, että Egyptin valtio odotti Kiinan rahoitusta tiiviiseen yhteistyöhön SETC-alueella ja otti sen tyytyväisenä vastaan kehittääkseen yhtä köyhimmistä alueistaan. Kiinan valtio toivoi, että kiinalaiset yritykset voisivat toimia Kiinan alueen ulkopuolella ja laajentaa vientiään Uusi silkkitie -aloitteen nojalla (mahdollisesti kaupan suojatoimenpiteiden välttämiseksi).

(72) Näissä olosuhteissa komissio katsoi, että perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa olevan ilmaisun ”viranomaiset” olisi sisällettävä Egyptin viranomaisista suoraan johtuvien toimenpiteiden lisäksi myös Kiinan viranomaisten toimenpiteet, joiden voidaan katsoa johtuvan Egyptin viranomaisista käytettävissä olevan näytön perusteella.

(73) Kuten valituselin on todennut asiassa US-Gasoline (26), WTO:n lainsäädäntöä ei voida lukea täysin irrallaan yleistä kansainvälisestä oikeudesta. Yleisen kansainvälisen oikeuden periaatteet muodostavat osan WTO:n oikeusjärjestystä, joka ei ole itsenäinen järjestelmä (27). WTO:n riitojen ratkaisemista koskevan sopimuksen (DSU) 3 artiklan 2 kohdan ja valtiosopimusoikeutta koskeva Wienin yleissopimuksen 31 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan ”kaikki osapuolten välisissä suhteissa sovellettavissa olevan kansainvälisen oikeuden asiaan vaikuttavat säännöt” on otettava huomioon arvioitaessa sopimuksen ehtojen asiayhteyttä.

(74) Näihin sääntöihin sisältyy kansainvälinen tapaoikeus (28), joka sitoo kaikkia WTO:n jäseniä, mukaan luettuna Egyptiä, Kiinaa ja Euroopan unionia. Kansainvälisen tapaoikeuden tärkeä haara ovat valtion vastuuta koskevat säännöt, jotka Kansainvälisen oikeuden toimikunta (ILC) on kodifioinut valtioiden vastuuta kansainvälisen oikeuden vastaisista teoista koskeviin artiklaluonnoksiin (29) YK:n peruskirjan 13(1)(a) artiklan mukaisen toimeksiantonsa mukaisesti.

(75) Kansainvälisen oikeuden toimikunnan (ILC) artiklat ovat merkityksellisiä myös valtiosopimusoikeutta koskeva Wienin yleissopimuksen 31 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, koska niissä annetaan ohjeita ”johtumisen” käsitteen tulkinnasta eli milloin tiettyjen toimien tai laiminlyöntien voidaan katsoa johtuvan jostakin valtiosta silloinkin, kun kyseiset toimet tai laiminlyönnit eivät ole suoraan kyseisen valtion toteuttamia. Johtumisen käsitteestä tulee merkityksellinen tulkittaessa tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdan johdannossa olevaa termiä ”hallitus” ja etenkin määritettäessä, mistä jokin toimintatapa tukien osalta johtuu, kun kyseessä on kahden valtion välinen yhteistyötilanne, kuten tässä tapauksessa (30).

(76) Kansainvälisen oikeuden toimikunnan (ILC) artikloja voidaan näin ollen käyttää tulkitsemaan tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdan johdannossa olevaa termiä ”hallitus”, jotta toimintatavan (tukien myöntämisen) voidaan katsoa johtuvan Egyptin viranomaisista silloinkin, kun Egyptin viranomaiset eivät ole suoraan antaneet taloudellista tukea.

(77) Tähän liittyen komissio huomautti, että ILC:n artiklojen 11 artiklan mukaan toimintatapaa, jonka ei voida edeltävien artiklojen perusteella katsoa johtuvan jostakin valtiosta, pidetään kuitenkin kyseisen valtion toimena kansainvälisen lainsäädännön nojalla, mikäli kyseinen valtio tunnustaa ja hyväksyy kyseisen toimintatavan omakseen. ILC:n artiklojen 11 artiklaa koskevissa kommenteissa selitetään, että periaatteen [eli valtiosta johtuminen toimintatavan tunnustamisen ja hyväksymisen kautta] soveltamistapauksia löytyy oikeudellisista päätöksistä ja valtion käytännöistä (31). Samojen kommenttien 6 kappaleessa edellytetään, että valtio tunnistaa kyseisen toimintatavan ja hyväksyy sen omakseen.

(78) Siitä lähtien kun hanke syntyi vuonna 1997, Egyptin hallitus teki Jushi Egyptin kiinalaisesta rahoituksesta osan kyseistä aluetta koskevaa omaa politiikkaansa. Presidentti Mursi toivotti julkisesti tervetulleiksi Kiinan investoinnit ja pääoman vierailullaan Kiinaan elokuussa 2012, ja Egyptin suunnitteluvirasto tunnusti marraskuussa 2013, että Kiinan rahoittamalla SETC-alueella on merkittävä asema Egyptin teollisuuden päivittämisessä. Presidentti Sisi totesi vierailullaan Kiinaan joulukuussa 2014, että ”presidentti Xi Jinpingin ehdotus yhteisestä Uusi silkkitie -aloitteesta tarjosi merkittävän mahdollisuuden Egyptin elpymiselle ja Egypti oli valmis osallistumaan aktiivisesti ja antamaan tukea. Egypti sopimuspuolena haluaa toimia yhteistyössä Kiinan kanssa muun muassa Suezin kanavaa koskevien hankkeiden ja Suezin talous- ja kauppayhteistyöalueen kehittämiseksi ja houkutella kiinalaisia yrityksiä investoimaan Egyptiin.” (32)

(79) Kiinan Uusi silkkitie -aloitteen periaatteet ovat julkisesti tiedossa. Kansainvälisen tuotantokapasiteettia ja laitevalmistusta koskevan yhteistyön edistämisestä 13 päivänä toukokuuta 2015 annettujen valtioneuvoston ohjaavien lausuntojen 30–36 §:ssä luetellaan kaikki poliittinen tuki, jota ulkomaille suuntautuvat yritykset voivat saada. Näihin kuuluvat rahoitus- ja verotukipolitiikka, pehmeäehtoiset lainat, rahoitustuki syndikoitujen lainojen kautta, vientiluotto, hankerahoitus, pääomasijoitukset ja vientiluottovakuutus. Ohjaavien lausuntojen 31 §:ssä viitataan pehmeäehtoisiin lainoihin, joilla tuetaan yrityksiä osallistumaan suurten laitekokonaisuuksien vientiin, hankesopimusten tekemisen ja laajamittaisiin investointihankkeisiin. Käytännössä tämä politiikka on johtanut pankkien tai ohjaavien lausuntojen 35 §:llä erikseen perustetun silkkitierahaston myöntämään etuuskohtelun mukaiseen rahoitukseen, kuten komissio hiljattain vahvisti eräässä toisessa tapauksessa (33).

(80) Koska Egyptin presidentit olivat epäilemättä tietoisia siitä, että Kiinan Uusi silkkitie -aloitteeseen liittyy voimakas valtion rahoitus etuuskohtelun mukaisen rahoituksen ja muiden rahoitusvälineiden kautta, tällainen Kiinan viranomaisten rahoitustuki näin ollen tunnustettiin ja hyväksyttiin korkeimmalla tasolla, kun SETC-alue perustettiin yhdessä Kiinan kanssa.

(81) Se, että Egypti tunnusti ja hyväksyi Kiinan etuuskohtelun mukaisen rahoituksen, saa lisätukea vuoden 2016 yhteistyösopimuksen tekstistä. Yhteistyösopimuksen 1 §:ssä Egypti hyväksyi nimenomaisesti, että Kiina voi soveltaa lakejaan SETC-alueella oleviin toimijoihin tai SETC-alueeseen liittyvään toimintaan. Tätä varten Egyptin hallitus hyväksyi myös, että Kiina nimeää SETC-alueen ”ulkomaiseksi investointialueeksi” omassa lainsäädännössään. Koska ”ulkomaiset investointialueet” ovat yksi Uusi silkkitie -aloitteen välineistä (ks. 66 kappale) ja koska aloitteessa käytetään etuuskohtelun mukaista rahoitusta välineenä, tällainen nimeäminen yhteistyösopimuksen 4 §:ssä – jossa Kiina myös vahvistaa, että kyseinen alue on oikeutettu poliittisen tukeen ja apuun, jota Kiinan viranomaiset myöntävät ulkomaisille talous- ja kauppayhteistyöalueille – tarkoitti sitä, että Jushi Egypt on oikeutettu hakemaan etuuskohtelun mukaisia lainoja kiinalaisilta poliittisin perustein toimivilta pankeilta ja etuuskohtelun mukaisilla vientiluottoehdoilla. Egypti hyväksyi myös 5 §:n, jonka mukaan Kiinan hallitus tukee yhteistyöaluetta kannustamalla rahoituslaitoksia tarjoamaan rahoitusmahdollisuuksia yhteistyöalueella sijaitseviin investointihankkeisiin, kunhan lainanantoedellytykset ja lainankäyttövaatimukset täyttyvät. Kuten jo aiemmassa tutkimuksessa todettiin (34), Kiinan etuuskohtelun mukainen rahoitus ei toimi selvästi määriteltyjen rahoitusohjelmien puitteissa tiukkojen tukikelpoisuuskriteerien perusteella vaan pikemminkin siten, että korkeimmalla tasolla yksilöidään joukko kannustettavia tuotannonaloja. Egyptissä sijaitsevan SETC-alueen virallinen nimeäminen kiinalaisten yritysten ulkomaiseksi investointialueeksi presidenttien yhteisen sopimuksen tekemisen jälkeen sekä sopimuksen 5 §:ssä esitetty ”kannustus” sopivat täydellisesti Kiinan tavanomaiseen toimintamalliin, jolla poliittisin perustein toimivat pankit myöntävät etuuskohtelun mukaista rahoitusta.

(82) Kiinan etuuskohtelun mukaiset toimenpiteet Egyptiin sijoittautuneiden kiinalaisten yritysten hyväksi olivat siten Egyptin tunnistamia ja omakseen hyväksymiä.

(83) Egyptin viranomaiset olivat lisäksi jatkuvasti läsnä 45 kappaleessa mainitussa kolmitasoisessa täytäntöönpanomekanismissa. Yhteistyösopimuksen 2(V) §:n mukaan täytäntöönpanomekanismin tehtävänä on koordinoida ja avustaa rahoituslaitoksia, muun muassa pankkialan laitoksia, vakuutuslaitoksia ja eri rahastoja, jotka tarjoavat luottotukea yhteistyöalueelle ja kotimaisille yrityksille, ja auttaa yhteistyöalueen ja kotimaisia yrityksiä tutustumaan useampiin rahoituskanaviin. Saman asiakirjan 2 §:n 4 momentissa annetaan virkamiehille tehtäväksi pyrkiä kaikin keinoin panemaan täytäntöön kattavasti ”Kiinan ja Egyptin lakien ja asetusten mukaista kannustinpolitiikkaa jouhevasti”. Tähän on kirjattuna Egyptin ja Kiinan yhteisymmärrys siitä, että Kiina ei tarjoa markkinaehtoista rahoitusta, jollaista Jushi Egypt olisi voinut saada kansainvälisiltä markkinainvestoijilta, vaan tarjoaa aktiivisesti valtion kannustimia eli etuuksia tai etuuskohtelua.

(84) Panemalla tämän määräyksen täytäntöön Egypti ilmaisi hyväksyvänsä täysin Kiinan etuuskohtelun mukaisen rahoituksen, joka hyödyttää alueella sijaitsevaa jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuottajaa. Koska Egyptin viranomaiset toimivat vain osittaisesti yhteistyössä tutkimuksen näiden keskeisten näkökohtien osalta, komissio ei kyennyt vahvistamaan tarkempia yksityiskohtia; käytettävissä oleva näyttö viittaa kuitenkin siihen, että nämä kaksi valtiota toimivat yhteistyössä edellä kuvatulla tavalla siten, että siitä oli etua alueella sijaitsevalle jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden vientiä harjoittavalle tuottajalle.

(85) Näytöstä seuraa, että Kiinan viranomaisten etuuskohtelun mukaisen rahoituksen muodossa Jushi Egyptille antaman taloudellisen tuen voidaan katsoa johtuvan Egyptin viranomaisista, koska kyseessä ovat alkuperä- tai viejämaan viranomaiset perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla. Näyttö osoitti, että Egyptin viranomaiset hyväksyivät Kiinan viranomaisten antaman etuuskohtelun mukaisen rahoitustuen alueella sijaitsevalle jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuottajalle alueen taloudellisen toiminnan kehittämistä ja tukemista koskevien sovittujen sitoumusten mukaisesti.

(86) Komissio totesi vielä, että valtioiden mahdollisuus tarjota taloudellista tukea epäsuorasti yksityisten elinten kautta ei ole ulkosyntyinen perusasetukselle eikä tukia ja tasoitustulleja koskevalle WTO-sopimukselle (35). Tapauksissa, joissa valtio valtuuttaa tai määrää yksityisiä elimiä käyttäytymään tietyllä tavalla, keskeistä on, että valtion toimen ja yksityisen elimen menettelytavan välillä on oltava ”todistettavissa oleva yhteys” (36). Tässä tapauksessa on selvä ja nimenomainen yhteys Egyptin viranomaisten ja niiden toimien välillä, jotka Kiina toteutti tarjotakseen sovittua taloudellista tukea jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden vientiä harjoittavalle tuottajalle.

(87) Näin ollen komissio katsoi, että Kiinan viranomaisten kyseiselle alueelle sijoittuneelle jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden vientiä harjoittavalle tuottajalle myöntämää etuuskohtelun mukaista rahoitusta voidaan pitää Egyptin viranomaisten myöntämänä taloudellisena tukena perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan i alakohdan mukaisesti (37).

3.2.4 Etu

(88) Komissio tarkasteli, koituiko tästä taloudellisesta tuesta, jonka katsottiin johtuvan Egyptin viranomaisista, etuutta Jushi Egyptille perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. On syytä muistaa, että yritys toimii Egyptissä ja se oli perustettu Egyptin lainsäädännön mukaisesti. Näin ollen oli syytä tarkastella, saiko se rahoitusta paremmilla ehdoilla, kuin se olisi saanut Egyptin rahoitusmarkkinoilta. Komissio todensi tämän seikan ja oli vakuuttunut, että näin tapahtui ja ero oli suuri.

(89) Komissio otti kuitenkin huomioon myös tämän tapauksen poikkeukselliset olosuhteet. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja on viime kädessä SASACin omistuksessa, kuten 44 kappaleessa todetaan. Kiinalaiset viranomaiset myönsivät etuuskohtelun mukaisen rahoituksen sen jälkeen, kun neuvottelut oli käyty ja asiakirjat allekirjoitettu Kiinassa, minkä jälkeen edunsaajat saivat rahoituksen suoraan tai välillisesti Kiinassa sijaitsevan emoyhtiönsä kanavien kautta (yrityksen sisäiset lainat). Kuten yhteistyösopimuksen 1 §:ssä määrätään, Egyptin viranomaiset hyväksyivät lisäksi sen, että kyseiset yritykset saivat etuuskohtelun mukaista tukea, muun muassa edullisia lainoja Kiinan lainsäädännön eli Kiinan ehtojen mukaisesti. Kiinalaiset julkiset elimet tarjosivat tällaista rahoitusta yhteistyösopimuksen 5 §:n nojalla Kiinassa toteutetun etuuskohtelun mukaisen rahoituksen mukaisesti. Näissä yhteistyösopimuksen määräyksissä kodifioidaan aiempi vakiintunut käytäntö, kuten 42 kappaleessa selitetään.

(90) Sen vuoksi komissio päätteli, että kun Egyptin viranomaiset hyväksyivät ja tunnustivat Kiinan julkisten elinten maksaman taloudellisen tuen Jushi Egyptille, tähän sisältyi myös etuuden hyväksyminen. Komissio määritti etuuskohtelun mukaisen rahoituksen markkinahinnan ja laski etuuden vastaavasti. Komissio totesi, että tämän kohtuullisen lähestymistavan tuloksena tukimäärät olivat alemmat kuin siinä tapauksessa, että sovellettaisiin hypoteettista Egyptin vertailuarvoa.

3.2.5 Erityisyys

(91) Erityisyyttä koskevan kolmannen kohdan osalta komissio tarkasteli, olivatko nämä tuet erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2–4 kohdassa edellytetyllä tavalla.

(92) Koska Egyptin viranomaiset tunnustivat ja hyväksyivät etuuskohtelun mukaisen rahoituksen, niitä voidaan pitää myöntävänä viranomaisena. Egyptin viranomaiset ovat tunnustaneet ja hyväksyneet Kiinan päätöksen nimetä SETC-alue ulkomaiseksi investointialueeksi yhteistyösopimuksen 4 §:n nojalla ja vahvistaneet sen täysimittaisen täytäntöönpanon siten, että Kiinan viranomaiset muun muassa myöntävät etuuskohtelun mukaista rahoitusta.

(93) Nämä tuet ovat ainoastaan Jushi Egyptin saatavilla, koska yritys toimii SC-alueella (johon SETC-alue kuuluu osana). Näin ollen komissio päätteli, että kyseiset tuet olivat perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja alueellisia tukia, jotka kuuluvat myöntävän viranomaisen toimivaltaan perusasetuksen 4 artiklan 2–4 kohdan mukaisesti.

3.2.6 Päätelmä

(94) Komissio totesi siis, että Egyptin viranomaisten SETC-alueella toimiville yrityksille suoraan myöntämät tuet (maan tarjoaminen, veroetuudet) samoin kuin välillisesti Kiinan viranomaisten etuuskohtelun mukaisen rahoituksen kautta myöntämät tuet ovat tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavia tukia perusasetuksen 2–4 artiklan mukaisesti. Viimeksi mainittujen voidaan katsoa johtuvan Egyptin viranomaisista, koska Egypti on tunnustanut ja hyväksynyt Kiinan viranomaisten toimenpiteet omikseen esimerkiksi yhteistyösopimuksen, tiiviin yhteistyön ja eritasoisten yhteistyömekanismien kautta. Taloudellisesta tuesta koitui etuutta ja se oli erityistä. Komissio tarkastelee kaikkia asiaan liittyviä tukia tarkemmin jäljempänä.

(95) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen (38) Egyptin viranomaiset ja vientiä harjoittava tuottaja kiistivät nämä päätelmät ja esittivät viisi seikkaa. Ensinnäkin kansainvälisen lainsäädännön perusteella on mahdotonta katsoa Kiinan valtion itsemääräämisoikeuden piiriin kuuluvia toimia Egyptin valtion toimiksi. Toiseksi komissio on jättänyt huomiotta oman perusasetuksensa, jonka mukaan myöntävän viranomaisen on oltava taho, joka sijaitsee alkuperä- tai viejämaan alueella, ei sen ulkopuolella. Kolmanneksi Kiinan toimien katsominen Egyptin toimiksi rikkoo myös WTO:n lainsäädäntöä, jota ei voida tulkita valtioiden vastuuta koskevien ILC:n artiklojen 11 artiklan perusteella. Neljänneksi ILC:n artiklojen 11 artiklaa ei edes voida soveltaa käsiteltävänä olevaan asiaan. Viidenneksi Jushille myönnetty taloudellinen tuki ei täytä perusasetuksen 3 artiklassa säädettyjä erityisyyttä koskevia vaatimuksia.

(96) Egyptin viranomaiset ja vientiä harjoittava tuottaja korostivat ensimmäisessä väitteessään itsemääräämisoikeuden periaatetta kansainvälisessä lainsäädännössä. Niiden näkökulmasta toimen voidaan katsoa johtuvan valtiosta vain, kun toimi kuuluu kyseisen valtion toimivaltaan. Sen vuoksi Kiinan toimivaltaan kuuluvien yksikköjen toiminnan voidaan katsoa johtuvan vain Kiinan valtiosta.

(97) Komissio hylkäsi tämän väitteen. YK:n peruskirjan 2(1) artiklaan kirjattu valtioiden täysivaltaisen tasa-arvon periaate kansainvälisessä oikeudessa kieltää sen, että jokin valtio harjoittaisi toimivaltaansa toisen valtion alueella ilman sen suostumusta. Valtiot voivat kuitenkin vapaasti sallia toisen valtion toimet alueellaan. Kutsutun valtion toimien isäntävaltion alueella voidaan sen jälkeen katsoa johtuvan isäntävaltiosta. Sääntö on suoraa seurausta vuonna 1974 annetusta YK:n yleiskokouksen päätöslauselmasta 3314 (XXIX), joka koskee hyökkäyksen määritelmää ja jota pidetään yleisesti kansainvälinen tapaoikeuden kodifiointina. Päätöslauselman 3(f) artiklan mukaan jonkin valtion hyökkäystä jotakin toista valtiota kohtaan ei määritellä vain suoraksi hyökkäykseksi sen omien valtiollisten elinten kautta vaan myös ”sen valtion toimeksi, joka sallii, että kyseinen toinen valtio käyttää sen aluetta, jonka se on asettanut tämän toisen valtion käyttöön, hyökätäkseen jotakin kolmatta valtiota vastaan”. Jos Kuuba olisi sallinut Neuvostoliiton hyökätä Yhdysvaltoja vastaan venäläisillä ohjuksilla Kuuban alueelta vuonna 1962, tämä olisi johtanut siihen, että Kuuba olisi ollut kansainvälisessä vastuussa hyökkäyksestä Yhdysvaltoja vastaan. Vastaavasti kansainvälisessä oikeudessa tunnustetaan mahdollisuus katsoa kutsutun valtion toimien johtuvan isäntävaltiosta ja jopa määrätä seuraamuksia isäntävaltiolle, jos kutsutun valtion toimet vahingoittavat kolmatta valtiota.

(98) Toiseksi Egyptin viranomaiset ja vientiä harjoittava tuottaja väittivät, että perusasetuksen mukaan ei ole mahdollista katsoa Kiinan viranomaisten toimien johtuvan Egyptin viranomaisista. Perusasetuksen 2 artiklan b alakohdan mukainen ”julkisen viranomaisen” määritelmä liittyy nimenomaisesti myöntävän viranomaisen alueeseen. Kyseisessä säännöksessä olevan ilmaisun ”alueella” tarkoituksena oli tarjota oikeusvarmuutta, eikä sen tulkinnasta voida poiketa WTO:n tai kansainvälisen oikeuden perusteella.

(99) Komissio huomauttaa, että perusasetuksen 2 artiklan b alakohdan mukaan ”’julkisella viranomaisella’ tarkoitetaan alkuperä- tai viejämaan alueella toimivaa julkista elintä”. Komissio on samaa mieltä siitä, että säännös kattaa sen valtion toimet, jonka alueelta tuetut tuotteet viedään Euroopan unioniin. Tämä pätee tässä tapauksessa. Tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistetaan Egyptissä ja viedään Egyptistä Euroopan unioniin. Egyptin viranomaiset, jotka ovat avustuksen myöntävät viranomaiset, sijaitsevat Egyptin alueella.

(100) Perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa ei kuitenkaan käsitellä sitä erillistä kysymystä, mitä toimia viranomaiset voivat sallia alueellaan ja pitää ominaan. Samoin kuin ’julkisen elimen’ myös ’viranomaisten’ käsite on avoin tulkinnalle, ja siinä on otettava huomioon asiayhteys, tavoite ja tarkoitus. Näin ollen alkuperä- tai viejämaan viranomaisista johtuvat toimet (”attributable”) saattavat olla viranomaisten suoraan toteuttamien toimien lisäksi myös toimia, jotka voidaan lukea näiden viranomaisten syyksi (”imputable”). Tätä vahvistaa edelleen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan muotoilu, jossa viitataan julkisten viranomaisten myöntämään taloudelliseen tukeen. Samoista syistä Egyptin viranomaisten väitteet, joissa vedotaan useisiin tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen määräyksiin (esim. 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohtaan, 13 artiklaan ja 18 artiklan 1 kohdan a alakohtaan sekä alaviitteeseen 63), ovat perusteettomia. On totta, että perusasetuksen säännöksiä ”on tulkittava mahdollisimman pitkälle tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen vastaavien määräysten valossa” (39), mutta nämä säännökset eivät ole vastoin ehdotettua näkemystä, jonka mukaan toinen valtio voi antaa taloudellista tukea, jonka alueelliset viranomaiset tunnustavat ja hyväksyvät omakseen.

(101) Näin ollen hylättiin toinen väite, joka oli johdettu perusasetuksen 2 artiklan b alakohtaan ja tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohtaan väitetysti sisältyvästä tiukasta alueellisuuden käsitteestä.

(102) Kolmas vastalause liittyi valtioiden vastuuta koskevien ILC:n artiklojen merkityksellisyyteen tältä osin. Egyptin viranomaisten ja vientiä harjoittavan tuottajan mukaan ILC:n artiklojen 11 artiklaan ei voida vedota, koska valituselin viittasi asiassa ”US – Anti-Dumping and Counvervailing Duties (China)” (40) ainoastaan niiden 4, 5 ja 8 artiklaan.

(103) Komissio hylkäsi tämän väitteen. Ei ole mitään perustetta väittää, että vain jotkin kansainvälisen tapaoikeuden periaatteet, jotka on kirjattu valtioiden vastuuta koskevien ILC:n artiklojen 4, 5 tai 8 artiklaan, olisivat merkityksellisiä WTO:n sääntöjen tulkinnassa mutta muut eivät. WTO:n valituselin on aina soveltanut yleisen tapaoikeuden käsitteitä, jotka ovat merkityksellisiä asiaan liittyvien tosiseikkojen arvioimiseksi. Jostakin johtuvaksi koskevien sääntöjen lisäksi WTO:n oikeusjärjestykseen kuuluvat osana myös esimerkiksi estoppel-periaate ja vilpittömän mielen periaate. Tässä tapauksessa Egyptin viranomaiset eivät kiistäneet tosiasiallisia olosuhteita eli sitä, että ne olivat toivottaneet tervetulleeksi ja tunnustaneet kiinalaisen etuuskohtelun mukaisen rahoituksen myöntämisen Egyptissä toimiville yrityksille ja helpottaneet sitä. Näissä olosuhteissa tulkintaohjeita voidaan saada ILC:n artiklojen 11 artiklasta, johon on viitattu myös kansainvälisiä investointeja koskevassa oikeuskäytännössä (41). ILC:n artiklojen 11 artikla on siten valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 31 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu kansainvälisen oikeuden asiaan vaikuttava sääntö tulkittaessa tukia ja tasoitustulleja koskevassa WTO-sopimuksessa olevaa käsitettä ”hallitus”.

(104) Neljännen vastalauseen mukaan ILC:n artiklojen 11 artiklaa ei voida soveltaa asiaan liittyviin tosiasioihin. Artiklan mukaan valtio voi ottaa vastuun toiminnasta seuraajavaltiona maanhankinnan jälkeen. Hallitus voi myös tunnustaa kansalaistensa yksityisen toiminnan omakseen. Artiklassa ei kuitenkaan määrätä siitä, että valtio hyväksyisi toisen valtion toimia omikseen.

(105) Komissio kumosi myös tämän vastalauseen. ILC:n artiklojen 11 artiklan otsikkona on ”Toiminta, jonka valtio tunnustaa ja hyväksyy omakseen”, eikä siinä oteta kantaa alkuperäisen toimen laatijaan. Sääntö on suoraa seurausta vuonna 1974 annetusta YK:n yleiskokouksen päätöslauselmasta 3314 (XXIX), joka koskee hyökkäyksen määritelmää ja jota pidetään yleisesti kansainvälinen tapaoikeuden kodifiointina. Päätöslauselman 3(f) artiklan mukaan jonkin valtion hyökkäystä jotakin toista valtiota kohtaan ei määritellä vain suoraksi hyökkäykseksi sen omien valtiollisten elinten kautta vaan myös ”sen valtion toimeksi, joka sallii, että kyseinen toinen valtio käyttää sen aluetta, jonka se on asettanut tämän toisen valtion käyttöön, hyökätäkseen jotakin kolmatta valtiota vastaan”.

(106) YK:n yleiskokouksen vuonna 1974 annetun päätöslauselman 3314 (XXIX) (ks. 97 kappale) lisäksi Kansainvälinen tuomioistuin on vahvistanut valtioiden vapauden hyväksyä ulkomaan toimet omikseen (42). Kansainvälinen käytäntö ei näin ollen tue Egyptin kantaa, jonka mukaan ILC:n artiklojen 11 artiklan mukainen jostakin johtuvaksi katsominen (”attribution”) rajoittuu valtioseuraantoon tai tapauksiin, joissa hallitus tunnustaa ja hyväksyy yksityiset oikeuden vastaiset teot valtion omalla alueella.

(107) Viidennessä vastalauseessaan Egyptin viranomaiset ja vientiä harjoittava tuottaja katsoivat, että Kiinan viranomaisten taloudellinen tuki yrityksille Egyptissä ei ollut erityistä. Ne siteerasivat perusasetuksen 4 artiklan 2 kohtaa, jonka mukaan taloudellisen tuen saajan on oltava ”myöntävän viranomaisen toimivaltaan kuuluvalla alueella”. Niiden mukaan ”myöntävä viranomainen” ei tarkoita ”tunnustavaa ja hyväksyvää viranomaista”. Lisäksi aiemmissa tutkimuksissa myöntävä viranomainen kiinalaisten yritysten kannalta oli aina Kiinan viranomainen. Egyptin viranomaiset katsoivat, että Kiinan viranomaisten taloudellinen tuki ei voi olla erityistä, koska Egyptissä sijaitsevat yritykset eivät ole Kiinan toimivaltaan kuuluvalla alueella.

(108) Komissio toisti, että se piti Egyptin viranomaisia myöntävänä viranomaisena, koska ne olivat tunnustaneet ja hyväksyneet Kiinan etuuskohtelun mukaisen luotonannon. Koska Jushi Egypt toimii erityistalousalueella, se kuuluu myös Egyptin viranomaisten toimivaltaan. Taloudellisen tuen saaminen oli lisäksi rajoitettu yrityksiin, jotka toimivat tällä alueella, joten se oli erityistä.

(109) Siinäkään tapauksessa, että olisi välttämätöntä osoittaa, että Kiinan viranomaiset olivat käyttäneet toimivaltaa näihin yrityksiin, ennen kuin Egyptin viranomaiset olisivat voineet hyväksyä Kiinan toimet omikseen (vaikka näin ei ole), tulos ei muuttuisi. Allekirjoittamalla yhteistyösopimuksen 1 §:n ja 4 §:n 1 momentin Egyptin viranomaiset hyväksyivät, että alueella toimivat yritykset saivat poliittista tukea ja apua, jota Kiinan viranomaiset myöntävät ulkomaisille talous- ja kauppayhteistyöalueille, ja että aluetta kehitetään molempien maiden lakien mukaisesti. Oman alueellisen toimivaltansa käyttämisen lisäksi Egyptin viranomaiset sallivat siten myös Kiinan tarjota erityistä tukea yrityksille, jotka sijaitsevat ulkomaisilla talous- ja kauppayhteistyöalueilla. Näin ollen väite hylättiin.

(110) Komissio siis vahvisti päätelmänsä, joiden mukaisesti Egyptin viranomaiset tunnustivat ja hyväksyivät omakseen pääomasijoitusten tukemisen, lainat Jushi Egyptille sekä TEDA Egyptin tarjoaman maan ja tarjosivat näin erityisiä tukia perusasetuksen 2–4 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

3.3 Etuuskohtelun mukainen rahoitus

3.3.1 Poliittisin perustein toimivien pankkien lainat Jushi Egyptille

3.3.1.1 Osittainen yhteistyössä toimiminen ja käytettävissä olevien tietojen käyttö

Perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan soveltaminen Egyptin viranomaisten osalta

(111) Kuten 8 kappaleessa mainitaan, komissio lähetti Egyptin viranomaisille tietopyynnön, jotta voitaisiin tutkia kattavasti Egyptin ja Kiinan viranomaisten välistä yhteistyötä, josta vientiä harjoittava tuottaja sai etua.

(112) Osa tietopyyntöä käsitteli valtion omistamien kiinalaisten rahoituslaitosten käyttäytymistä ja etenkin niiden käyttäytymistä julkisina eliminä perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja WTO:n oikeuskäytännön mukaisesti, kun ne myönsivät lainoja vientiä harjoittavalle tuottajalle Kiinan ja Egyptin viranomaisten yhteistyön puitteissa.

(113) Tätä varten komissio pyysi Egyptin viranomaisilta tietoja Kiinan rahoitussektorista ja poliittisin perustein toimivien pankkien (kuten CDB:n ja EXIMin) roolista lainojen tai vientiluottojen myöntämisessä Jushi-ryhmälle. Komissio pyysi Egyptin viranomaisia toimittamaan suoraan tai Kiinan viranomaisten välityksellä tietopyynnön lisäyksen A edellä mainituille pankeille.

(114) Egyptin viranomaiset eivät toimittaneet mitään pyydettyjä tietoja ja väittivät, että niiden hallussa ei ollut mitään tietoja Kiinassa sijaitsevista yksiköistä eikä Kiinassa sovellettavista säännöistä ja ettei niillä ollut mitään toimivaltaa pyytää tällaisia tietoja. Egyptin viranomaisten mukaan pyytäessään tällaisia tietoja Egyptin viranomaisilta komissio rikkoi Egyptin viranomaisten puolustautumisoikeutta ja valtioiden itsemääräämisoikeuden periaatetta.

(115) Komissio on tästä eri mieltä. Kuten edellä todetaan, Egyptin ja Kiinan viranomiaset päättivät tehdä yhteistyötä STEC-alueen perustamiseksi, joten Kiinan viranomaisten tukien voidaan katsoa johtuvan Egyptin viranomaisista. Komissio totesi lisäksi, että Egyptin viranomaiset yhdessä Kiinan viranomaisten kanssa ovat perustaneet kolmitasoisen hallintomekanismin, josta määrätään Kiinan kauppaministeriön ja Suezin kanavan talousalueen yleisviranomaisen vuonna 2016 tekemän Suezin talous- ja kauppayhteistyöaluetta koskevan sopimuksen 8 §:ssä. Kyseisessä määräyksessä viitataan velvollisuuteen tehdä yhteistyötä kysymyksissä, jotka vaikuttavat alueen toimintaan (näihin saattaa sisältyä tilanteita, joissa kolmannet maat saattavat soveltaa tasoitustulleja kyseiseltä alueelta peräisin olevaan vientiin). Mekanismin ansiosta Egyptin viranomaisilla on mahdollisuus kerätä pyydetyt tiedot Kiinan viranomaisilta. Komissio katsoi myös, että kansainvälisen oikeuden (vuonna 1969 tehdyn valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 27 artiklan) mukaan Kiinan viranomaisten oli noudatettava sitoumuksiaan Egyptin viranomaisiin nähden vilpittömässä mielessä vastaamalla Egyptin viranomaisten toimittamaan tietopyyntöön.

(116) Sen vuoksi komissio katsoi, että Egyptin viranomaisilla oli mahdollisuus hankkia pyydetyt tiedot Kiinan viranomaisilta, mutta ne eivät tehneet niin. Vaikka jotkin tiedoista voitiinkin saada vain Kiinan viranomaisilta, komissio katsoi, että Egyptin ja Kiinan viranomaisten yhteistyöstä kieltäytyminen merkitsi sitä, että komissio pystyi tekemään päätelmänsä tästä tutkimuksen näkökohdasta ainoastaan käytettävissä olevien tietojen perusteella. Egyptin viranomaiset tai mikään muu asianomainen osapuoli (Kiinan viranomaiset mukaan lukien) eivät kiistäneet niitä tosiseikkoja, joiden perusteella komissio teki arviointinsa (vaan vain näiden tosiseikkojen oikeudellisen luonnehdinnan).

(117) Tällaisten tietojen puutteessa komissio katsoi, että se ei ollut saanut tutkimuksen tämän osa-alueen kannalta ratkaisevia tietoja.

3.3.1.2 EXIM- ja CDB-pankki

(118) Koska Egyptin ja Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä (ks. 3.2.1 jakso), komissio käytti perusasetuksen 28 artiklan säännöksiä arvioidakseen EXIM- ja CDB-pankin käyttäytymistä julkisina eliminä.

(119) Määritettäessä, onko valtionyhtiö julkinen elin, on sovellettava seuraavia perusteita (43): ”Merkityksellistä on se, onko yksikölle annettu viranomaistehtäviä eikä niinkään se, miten se on tehty. On monia eri tapoja, millä viranomaiset voivat antaa yksikölle toimivaltaa. Näin ollen erityyppinen näyttö saattaa olla merkityksellistä sen osoittamiseksi, että toimivaltaa on annettu tietylle yksikölle. Näyttö, jonka mukaan yksikkö suorittaa viranomaistehtäviä, voi toimia näyttönä siitä, että sillä on tai sille on annettu viranomaisten toimivaltaa, etenkin jos näytön mukaan kyseessä on jatkuva ja järjestelmällinen käytäntö. Tästä seuraa, että näyttö siitä, että viranomaiset harjoittavat merkityksellistä määräysvaltaa yksikössä ja sen toiminnassa, voi tietyissä olosuhteissa toimia näyttönä siitä, että kyseisellä yksiköllä on ja se harjoittaa viranomaisten toimivaltaa suorittaen viranomaistehtäviä. On kuitenkin korostettava, että jos toimivaltaa ei nimenomaisesti siirretä säädöksellä, pelkkä muodollisten yhteyksien esiintyminen yksikön ja valtion välillä suppeasti tulkittuna ei todennäköisesti riitä vahvistamaan tarvittavalla tavalla, että kyseessä on viranomaisten toimivalta. Näin esimerkiksi pelkästään se, että valtio omistaa enemmistön yksikön osakkeista ei osoita, että valtio harjoittaisi merkityksellistä määräysvaltaa kyseisen yksikön toimintaan nähden eikä etenkään sitä, että valtio olisi myöntänyt sille viranomaisten toimivaltaa. Jos tämä näyttö kuitenkin joissakin tapauksissa osoittaa, että valtion määräysvallasta on monia virallisia aihetodisteita, ja on myös näyttöä siitä, että harjoitettu määräysvalta on merkityksellistä, tällaisen näytön perusteella voidaan mahdollisesti päätellä, että kyseinen yksikkö harjoittaa viranomaisten toimivaltaa.”

(120) Komissio hankki tietoja valtion omistuksesta ja virallisia aihetodisteita valtion valvonnasta valtion omistamissa pankeissa. Se myös tutki, onko harjoitettu määräysvalta ollut merkityksellistä. Komission oli käytettävä vain käytettävissä olevia tietoja, koska Egyptin viranomaiset ja valtion omistamat pankit kieltäytyivät toimittamasta mitään näyttöä.

Omistajuus ja määräysvaltaa koskevat viralliset aihetodisteet

(121) Aiemmissa tukien vastaisissa tutkimuksissa (44) komissio totesi Kiinan viranomaisten omistajuuden ja niiden harjoittamaa määräysvaltaa koskevien virallisten aihetodisteiden osalta, että EXIM muodostettiin ja se toimii valtionneuvoston laatiman Export-Import Bank of China -pankin perustamista koskevan ilmoituksen ja EXIMin yhtiöjärjestyksen mukaisesti. EXIMin yhtiöjärjestyksen mukaan valtio nimittää suoraan sen johdon. Valtioneuvosto nimittää hallintoneuvoston keskeisten valtion omistamien rahoituslaitosten hallintoneuvostojen väliaikaisten sääntöjen (valtioneuvoston asetus nro 282) ja muiden lakien ja asetusten mukaisesti, ja se on vastuussa valtioneuvostolle.

(122) Yhtiöjärjestyksessä mainitaan myös, että EXIMin puoluekomitealla on johtava ja poliittisesti keskeinen asema sen varmistamisessa, että EXIM panee täytäntöön puolueen ja valtion politiikkaa. Puolueen johtoasema on sisällytetty yrityksen ohjaus- ja hallintojärjestelmän kaikkiin osatekijöihin. Yhtiöjärjestyksessä todetaan vielä, että EXIM on sitoutunut tukemaan ulkomaankaupan ja taloudellisen yhteistyön, rajat ylittävien investointien, Uusi silkkitie -aloitteen (”One Belt, One Road”) sekä kansainvälisen kapasiteetti- ja laitevalmistusyhteistyön kehittämistä. Sen liiketoiminta-alueeseen kuuluvat lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin lainat, jotka on hyväksytty valtion ulkomaankauppa- ja ulkomaille suuntautumista koskevassa politiikassa ja ovat sen mukaisia, kuten vientiluotot, tuontiluotot, ulkomaiset järjestelyluotot, ulkomaiset investointiluotot, Kiinan valtion ulkomaantuen luotot sekä vientiostajan luotot.

(123) Lisäksi EXIM on verkkosivustonsa (45) mukaan ”valtion rahoittama ja omistama poliittisin perustein toimiva pankki, jolla on riippumattoman oikeushenkilön asema. Se on suoraan valtioneuvoston alaisuudessa toimiva pankki, jonka tehtävänä on tukea Kiinan ulkomaankauppaa, investointeja ja kansainvälistä taloudellista yhteistyötä.”

(124) Komissio vahvisti aiemmissa tukien vastaisissa tutkimuksissa, että CDB-pankki on täysin valtion omistuksessa (46). Koska muitakaan tietoja CDB:stä ei toimitettu, komissio piti voimassa samat päätelmät tässä tutkimuksessa.

Merkityksellisen määräysvallan harjoittaminen

(125) Komissio hankki tietoja siitä, oliko Kiinan viranomaisilla merkittävä määräysvalta valtion omistamassa pankissa sen luotonantokäytäntöjen ja riskinarvioinnin suhteen silloin, kun se myönsi lainoja jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuotannonalalle. Koska Egyptin viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti käytettävissä olevia tietoja ja erityisesti julkisesti saatavilla olevia tietoja ja aiempien tukien vastaisten tutkimusten (47) päätelmiä.

(126) Tältä osin on otettu huomioon seuraavat sääntelyasiakirjat: — Liikepankkeja koskevan Kiinan lain 34 §, jäljempänä ’pankkilaki’; — Lainoja koskevien yleisten sääntöjen 15 § (täytäntöönpanijana Kiinan keskuspankki); — Teollisuuden rakennemuutoksien edistämistä koskevien tilapäisten määräysten (valtioneuvoston päätös nro 40, 2005), jäljempänä ’päätös nro 40’; — Kiinan pankkisääntelykomission (CBIRC) täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka koskevat kiinalaisrahoitteisten liikepankkien hallinnollisiin lisensseihin liittyviä seikkoja (CBIRC:n määräys nro 1 [2017]); — CBIRC:n täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka koskevat ulkomaisrahoitteisten pankkien hallinnollisiin lisensseihin liittyviä seikkoja (CBIRC:n määräys nro 4 [2015]); — Hallintotoimenpiteet, jotka koskevat rahoituslaitosten johtajien ja ylempien toimihenkilöiden pätevyyttä pankkialalla (CBIRC [2013] nro 3).

(127) Näitä sääntelyasiakirjoja tarkastellessaan komissio totesi jäljempänä esitettävistä syistä, että kiinalaiset rahoituslaitokset toimivat oikeudellisessa ympäristössä, jossa niiden on linjattava rahoituspäätöksensä Kiinan viranomaisten teollisuuspolitiikan tavoitteiden mukaiseksi.

(128) EXIMin osalta sen julkista politiikkaa koskeva toimivalta vahvistetaan Import Export Bank of China -pankin perustamista koskevassa ilmoituksessa ja sen yhtiöjärjestyksessä.

(129) Kaikkiin Kiinassa toimiviin rahoituslaitoksiin sovellettavan pankkilain 34 §:n mukaan ”liikepankkien on toteutettava antolainaustoimintaansa kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen tarpeiden pohjalta ja valtion teollisuuspolitiikan suuntaviivojen mukaisesti”. Pankkilain 4 §:n mukaan ”liikepankkien on lain nojalla hoidettava liiketoimintaansa niin, ettei siihen puutu mikään yksikkö tai henkilö. Liikepankkien on omaksuttava yksityisoikeudellinen vastuu kaikesta oikeushenkilön omaisuudestaan”, mutta tutkimuksessa kävi ilmi, että pankkilain 4 §:ää sovelletaan, ellei pankkilain 34 §:stä muuta johdu, eli jos valtio vahvistaa julkisen politiikan, pankit panevat sen täytäntöön ja noudattavat valtion ohjeita.

(130) Lisäksi lainoja koskevien yleisten sääntöjen 15 §:n mukaan ”asianomaiset osastot voivat valtion politiikan mukaisesti tukea lainojen korkoja edistääkseen tiettyjen tuotannonalojen kasvua ja talouden kehitystä tietyillä alueilla”.

(131) Myös päätöksessä nro 40 ohjeistetaan kaikkia rahoituslaitoksia antamaan luottotukea erityisesti ”kannustettaville” hankkeille. Päätöksen nro 40 luvussa III viitataan teollisuuden rakennemuutoksia koskevaan ohjeistavaan luetteloon, joka koostuu kolmesta luokasta: kannustettavien hankkeiden luokka, rajoitettavien hankkeiden luokka ja poistettavien hankkeiden luokka. Päätöksen XVII §:n mukaan ”jos investointihanke kuuluu kannustettavien hankkeiden luokkaan, sitä tarkastellaan, se hyväksytään ja se kirjataan investointeja koskevien kansallisten säädösten mukaisesti; kaikkien rahoituslaitosten on tarjottava luottotukea luotonantoperiaatteiden mukaisesti; Omaan käyttöön tarkoitetut tuodut laitteet – lukuun ottamatta hyödykkeitä, jotka sisältyvät valtiovarainministeriön antamaan kotimaisten investointihankkeiden veronalaisten tuotujen hyödykkeiden luokkaan (muutettu vuonna 2000) – voidaan investoinnin kokonaismäärään asti vapauttaa tuontitullista ja tuontiin liittyvästä arvonlisäverosta, ellei ole uusia säännöksiä, jotka koskevat veronalaisten investointihankkeiden luokkaa. Muuta kannustettuja teollisuushankkeita koskevaa suosituimmuuspolitiikkaa toteutetaan asiaa koskevien kansallisten säädösten mukaisesti.”

(132) Teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos (48)) luetellaan kohdassa ”Luokka I – Kannustaminen” seuraavat: ”XII. Rakennusmateriaalit: […] 6. Teknologian kehittäminen ja alkalittoman vedetyn lasikuitulangan tuotanto sekä korkean suorituskyvyn lasikuidun ja lasikuitutuotteiden tuotanto vuodessa yli 50 000 tonnia”.

(133) Jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuotantoon liittyvät hankkeet ovat näin ollen osa ”kannustettavien” hankkeiden luokkaa.

(134) Siten päätös nro 40 vahvistaa aiemmat pankkilakia koskevat havainnot, joiden mukaan pankit harjoittavat viranomaisten toimivaltaa etuuskohtelun mukaisten luottojen muodossa. Komissio havaitsi myös, että Kiinan pankki- ja vakuutussääntelykomissiolla, jäljempänä ’CBIRC’, on laaja-alaiset hyväksymisvaltuudet kaikkien Kiinaan sijoittautuneiden (myös yksityisomistuksessa ja ulkomaisessa omistuksessa olevien) rahoituslaitosten hallinnon kaikilla osa-alueilla, esimerkiksi seuraavat (49): — rahoituslaitosten kaikkien johtajien nimityksen hyväksyminen sekä päätoimipaikassa että sivuliikkeissä. — CBIRC:n hyväksyntää edellytetään kaiken tasoisten johtajien rekrytointia varten kaikkein ylimmistä asemista sivuliikkeiden johtajiin; tämä koskee myös ulkomaisten sivuliikkeiden johtajia sekä tukitoiminnoista vastaavia johtajia (esim. IT-johtajat); ja — erittäin pitkä luettelo hallinnollisista seikoista, jotka on hyväksyttävä, muun muassa sivuliikkeiden perustaminen, uusien liiketoiminta-alueiden käynnistäminen tai uusien tuotteiden myyminen, pankin yhtiöjärjestyksen muuttaminen, osakkeista yli 5 %:n myyminen, pääomankorotukset, kotipaikan muuttaminen ja organisaatiomuodon muuttaminen.

(135) Tämän perusteella komissio päätteli, että Kiinan viranomaiset ovat luoneet sääntelykehyksen, jota Kiinan viranomaisten nimittämien ja sille vastuussa olevien johtajien ja valvojien on noudatettava. Näin ollen Kiinan viranomaiset hyödynsivät sääntelykehystä ja harjoittivat merkityksellistä määräysvaltaa kyseisissä yhteistyössä toimineissa valtion omistamissa pankeissa näiden luotonantokäytäntöjen suhteen silloin, kun nämä myönsivät lainoja jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuotannonalalle.

(136) Yleisen lainsäädäntökehyksen lisäksi EXIMin ja CDB:n Jushi Egyptille myöntämiin lainoihin sovellettiin jäljempänä esitettävää oikeudellista kehystä.

(137) China-Africa TEDA ja EXIM allekirjoittivat 6 päivänä marraskuuta 2009 strategista yhteistyötä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa esitettiin kokonaismäärältään 6 miljardin CNY:n suuruinen pakettisuunnitelma strategisen yhteistyön toteuttamiseksi ulkomaisilla kauppa- ja talousyhteistyöalueilla.

(138) Kuusi afrikkalaista talous- ja kauppayhteistyöaluetta, joista yksi oli SETC-alue, allekirjoitti 7 päivänä marraskuuta 2009 yhteisiä kokouksia koskevan sopimuksen, jossa osapuolina olivat Kiinan ulkomaiset (afrikkalaiset) talous- ja kauppayhteistyöalueet sekä Kiina-Afrikka-kehitysrahasto, jäljempänä ’CADF’, joka on CDB:n tytäryhtiö.

(139) Lisäksi kauppaministeriö julkaisi vuonna 2013 ilmoituksen näkökohdista, jotka liittyvät China Development Bank -pankin antamaan tukeen ulkomaisten talous- ja kauppayhteistyöalueiden perustamiseksi ja kehittämiseksi. Kyseisen ilmoituksen mukaan kauppaministeriö ja CDB tarjoavat poliittista tukea investointeihin ja rahoitukseen yrityksille sekä yrityksille, jotka aloittavat toiminnan tukikelpoisilla yhteistyöalueilla. CDB selventää yhteistyöalueiden prioriteettirahoitukseen liittyviä perusedellytyksiä kauppa- ja valtiovarainministeriön vaatimusten mukaisesti ja tukee valikoivasti tekeillä olevia hankkeita sekä yhteistyöhankkeita, joita kauppaministeriö on kiinnittänyt huomiota yhteistyöalueen viranomaisten kanssa.

(140) Vuonna 2016 tehdyn Kiinan ja Egyptin välisen yhteistyösopimuksen 4 §:n mukaan ”Kiinan hallitus pitää yhteistyöaluetta Kiinan ulkomaisena talous- ja kauppayhteistyöalueena. Yhteistyöalue on oikeutettu poliittiseen tukeen ja toiminnan helpottamiseen, jota Kiinan viranomaiset tarjoavat ulkomaisille talous- ja kauppayhteistyöalueille”. Sopimuksen 5 §:n mukaan Kiinan hallitus tukee yhteistyöaluetta myös ”kannustamalla rahoituslaitoksia tarjoamaan rahoitusmahdollisuuksia yhteistyöalueella sijaitseviin investointihankkeisiin, kunhan lainanantoedellytykset ja lainankäyttövaatimukset täyttyvät”.

(141) Edellä mainitun sopimuksen täytäntöönpanoa koskevan Kiinan ja Egyptin Suezin talous- ja kauppayhteistyöalueen hallintokomitean perustamista koskevan yhteistyösopimuksen 2(IV) §:ssä täsmennetään vielä, että Tianjinin viranomaisten ja Suezin kanavan talousalueen yleisviranomaisen asiaan liittyvien osastojen välille perustettu hallintokomitea pyrkii kaikin mahdollisin keinoin toteuttamaan kaikki Kiinan ja Egyptin lakien ja asetusten mukaiset kannustinpolitiikat jouhevasti ja 2(V) §:ssä lisätään, että se koordinoi ja avustaa rahoituslaitoksia, muun muassa pankkialan laitoksia, vakuutuslaitoksia ja eri rahastoja, jotka tarjoavat luottotukea yhteistyöalueelle ja kotimaisille yrityksille, ja auttaa yhteistyöalueen ja kotimaisia yrityksiä tutustumaan useampiin rahoituskanaviin.

(142) Komissio vahvisti, että kaikki valtion omistamat kiinalaiset rahoituslaitokset, myös EXIM ja CDB, panevat täytäntöön edellä esitettyä lainsäädäntökehystä suorittaessaan viranomaistehtäviä jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuotannonalan osalta. Näin ollen ne olivat julkisia elimiä perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja WTO:n oikeuskäytännön mukaisesti.

3.3.1.3 Julkisina eliminä toimivat valtion omistamat pankit

(143) Komissio päätti edeltävissä kappaleissa esitettyjen päätelmien mukaisesti käyttää käytettävissä olevia tietoja sen määrittämiseksi, voidaanko kyseiset rahoituslaitokset katsoa julkisiksi elimiksi.

(144) Aiemmissa tukien vastaisissa tutkimuksissa (50) komissio vahvisti, että seuraavat pankit, jotka olivat myöntäneet lainoja otokseen valituille vientiä harjoittavien tuottajien ryhmille, olivat osittain tai kokonaan joko valtion itsensä tai valtion oikeushenkilöiden omistuksessa: China Development Bank, China Construction Bank, Industrial and Commercial Bank of China, Bank of Communications, China Everbright Bank, Postal Savings Bank, China Merchants Bank, Shanghai Pudong Development Bank, China Industrial Bank, Shenyang Rural Commercial Bank, Bank of Shanghai, Ningbo Bank, China CITIC Bank, China Guangfa Bank, China Bohai Bank, Huaxia Bank, Hankou Bank, Hubei Bank, Huishang Bank, Dongying Bank, Bank of Tianjin, Bank of Kunlun, Shanghai Rural Commercial Bank, China Industrial International Trust Limited, Daye Trust Co., Ltd ja Sinotruk Finance Co., Ltd Koska muitakaan tietoja ei toimitettu, komissio piti voimassa samat päätelmät tässä tutkimuksessa.

(145) Koska rahoituslaitokset eivät esittäneet eriäviä tietoja, komissio vahvisti Kiinan viranomaisten omistajuuden ja määräysvallan virallisilla aihetodisteilla samoilla perusteilla kuin edellä 3.3.1.2 jaksossa. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että Kiinan viranomaiset nimittävät valtion omistamien pankkien johtajat ja valvojat, jotka ovat vastuussa Kiinan viranomaisille samalla tavalla kuin EXIM-pankissa.

(146) Komissio katsoi merkityksellisen määräysvallan harjoittamisen osalta, että 3.3.1.2 jaksossa analysoitua sääntelykehystä sovelletaan niihin samalla tavalla. Koska eriävää näyttöä ei esitetty, käytettävissä olevien tietojen perusteella voidaan katsoa, että konkreettista näyttöä niiden luottokelpoisuuden arvioinnista ei ole, minkä vuoksi 3.3.1.2 jaksossa esitetty sääntelykehyksen konkreettista soveltamista koskeva analyysi koskee myös niitä.

(147) Tämän perusteella komissio päätteli, että muut valtion omistamat pankit, jotka myönsivät lainoja otokseen valituille yrityksille, ovat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja julkisia elimiä.

3.3.1.4 Valtion omistamia rahoituslaitoksia koskeva päätelmä

(148) Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti, että kaikki valtion omistamat kiinalaiset rahoituslaitokset, jotka olivat myöntäneet lainoja tai rahoitusleasingia vientiä harjoittavalle tuottajalle tai sen yritysryhmälle, olivat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja julkisia elimiä.

(149) Vaikka valtion omistamia rahoituslaitoksia ei pidettäisikään julkisina eliminä, komissio vahvisti, että Kiinan viranomaisten katsottiin valtuuttavan tai määräävän ne huolehtimaan tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluvista tehtävistä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla (ks. 131–133 kappale). Näin ollen niiden toiminnan katsottaisiin joka tapauksessa johtuvan Kiinan viranomaisista.

3.3.1.5 Yksityisten rahoituslaitosten valtuuttaminen tai määrääminen

(150) Komissio tutki tämän jälkeen muita rahoituslaitoksia. Seuraavien rahoituslaitosten katsottiin olevan yksityisomistuksessa aiemmissa tukien vastaisissa tutkimuksissa (51) vahvistettujen ja julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella: China Minsheng Bank, Sumitomo Mitsui Banking (China) Co., Ltd, Standard Chartered Bank, Ping An Bank. Komissio tutki, olivatko Kiinan viranomaiset valtuuttaneet tai määränneet kyseiset rahoituslaitokset antamaan tukia jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

(151) WTO:n valituselimen mukaan ”valtuuttamista” tapahtuu, kun viranomaiset antavat vastuun yksityiselle elimelle, ja ”määrääminen” viittaa tilanteeseen, jossa viranomaiset harjoittavat auktoriteettiaan yksityiseen elimeen nähden (52). Molemmissa tapauksissa viranomaiset käyttävät yksityistä elintä sijaisena taloudellisen tuen myöntämiseksi, ja useimmissa tapauksissa yksityisen elimen valtuuttamiseen tai ohjaamiseen voidaan odottaa liittyvän jonkinlaista uhkailua tai johdattelua (53). Samalla iv alakohdassa jäseniä kielletään ottamasta käyttöön tasoitustoimenpiteitä pelkästään siksi, että ”viranomaiset käyttävät yleistä säädösvaltaansa” (54) tai ”tiettyjen olosuhteiden vuoksi ja kyseisten markkinoiden toimijoiden tekemien vapaiden valintojen vuoksi viranomaisten toimenpiteet joko synnyttävät tai eivät synnytä tiettyä tulosta” (55). Valtuuttamisessa tai määräämisessä on kyse ”viranomaisten aktiivisemmista toimista eikä vain kannustamisesta” (56).

(152) Komissio totesi, että 3.3.1.2 jaksossa tarkoitettua tuotannonalaa koskevaa sääntelykehystä sovelletaan kaikkiin kiinalaisiin rahoituslaitoksiin, myös yksityisomistuksessa oleviin. Näin ollen esimerkiksi pankkilakia ja CBIRC:n eri määräyksiä sovelletaan kaikkiin kiinalaisrahoitteisiin ja ulkomaisrahoitteisiin pankkeihin, jotka toimivat CBIRC:n alaisuudessa.

(153) Koska yksityisiltä rahoituslaitoksilta ei saatu eriäviä tietoja, komissio päätteli, että siltä osin kuin on kyse jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuotannonalasta, valtio on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla valtuuttanut tai määrännyt kaikki Kiinassa CBIRC:n valvonnassa toimivat rahoituslaitokset (myös yksityiset) noudattamaan viranomaisten politiikkaa ja myöntämään lainoja jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuotannonalalle etuuskohtelun mukaisilla korkoprosenteilla.

(154) Lisäksi sääntelykehys, jota sovelletaan kaikkiin pankkeihin Kiinassa, on paljon laajempi kuin vain CBIRC:n toimintaa sääntelevät kaksi säädöstä (ks. 106 kappale).

(155) Komissio katsoi merkityksellisen määräysvallan harjoittamisen osalta, että 3.3.1.2 jaksossa analysoitua sääntelykehystä sovelletaan niihin samalla tavalla. Koska eriävää näyttöä ei esitetty, käytettävissä olevien tietojen perusteella voidaan katsoa, että konkreettista näyttöä niiden luottokelpoisuuden arvioinnista ei ole – kuten ei ollut yhteistyössä toimineen valtion omistaman pankinkaan tapauksessa – minkä vuoksi 3.3.1.2 jaksossa esitetty sääntelykehyksen konkreettista soveltamista koskeva analyysi koskee myös niitä.

(156) Tämän perusteella komissio päätteli, että muut valtion omistamat pankit, jotka myönsivät lainoja Jushi Egyptille, ovat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja julkisia elimiä.

3.3.1.6 Luottoluokitukset

(157) Komissio määritti jo aiemmissa tukien vastaisissa tutkimuksissa (57), että kiinalaisille yrityksille annetut kotimaiset luottoluokitukset eivät olleet luotettavia; tämä perustui Kansainvälisen valuuttarahaston tutkimukseen (58), joka osoitti kansainvälisten ja kiinalaisten luottoluokitusten eroavaisuudet, sekä otokseen valittuja yrityksiä koskevan tutkimuksen tuloksiin. Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan paikalliset luottoluokittajat ovat luokitelleet 90 prosenttia kiinalaisista joukkolainoista luokkaan AA–AAA. Tämä ei vastaa muita markkinoita, kuten EU:n tai Yhdysvaltojen markkinoita. Esimerkiksi Yhdysvaltojen markkinoilla alle 2 prosenttia yrityksistä saa tällaisen huippuluokituksen. Kiinalaiset luottoluokituslaitokset ovat näin ollen vahvasti painottuneita luokitusasteikon korkeimpaan päähän. Niillä on erittäin laajat luokitusasteikot, ja ne yhdistävät joukkolainoja, joilla on merkittävästi erilainen maksukyvyttömyysriski, yhteen laajaan luokkaan (59).

(158) Lisäksi ulkomaiset luokituslaitokset, kuten Standard and Poor’s ja Moody’s, soveltavat tyypillisesti liikkeeseenlaskijan perusluottoluokitukseen korotusta sen perusteella, mikä yrityksen arvioitu strateginen merkitys on Kiinan valtiolle ja mikä on implisiittisen vakuuden arvioitu vahvuus, kun ne arvioivat ulkomailla liikkeeseen laskettuja kiinalaisia joukkolainoja (60). Esimerkiksi Fitch ilmoittaa selvästi tarvittaessa, että tällaiset vakuudet ovat keskeinen tekijä sen kiinalaisia yrityksiä koskevissa luottoluokituksissa (61).

(159) Julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella komissio päätteli, että valtio voi harjoittaa tiettyä vaikutusvaltaa luottoluokitusmarkkinoilla. Kahden vuonna 2016 julkaistun tutkimuksen mukaan Kiinan markkinoilla toimii noin 12 luottoluokituslaitosta, joista suurin osa on valtion omistuksessa. Kaikista luokitelluista yritysjoukkolainoista Kiinassa valtion omistamat luokituslaitokset olivat luokitelleet 60 prosenttia (62).

(160) Kiinan viranomaiset vahvistivat aiemmissa tutkimuksissa (63), että tutkimusajanjakson aikana Kiinan markkinoilla toimi 12 luottoluokituslaitosta, joista 10 oli kotimaisia: Global Credit Rating Co. Ltd, Shanghai Brilliance Credit Rating & Investors Service Co. Ltd, Golden Credit Rating International Co. Ltd, China Chengxin Securities Rating Co. Ltd, Pengyuan Credit Rating Co. Ltd, Shanghai Fareast Credit Rating Co., Ltd, China Bond Rating Co. Ltd, China Securities Index Co. Ltd, Shanghai Credit Information Services Co. Ltd Luottoluokituslaitosten joukossa oli myös kaksi kiinalais-ulkomaalaista yhteisyritystä eli China Lianhe Credit Rating Co. Ltd ja China Chengxin International Credit Rating Co., Ltd Vastakkaisten tietojen puutteessa komissio katsoi, että tilanne ei ollut muuttunut.

(161) Kiinan luottoluokitusmarkkinoille ei ole vapaata pääsyä. Markkinat ovat käytännössä suljetut, sillä Kiinan valtion arvopaperiviranomaisen, jäljempänä ’CSRC’, tai Kiinan keskuspankin on hyväksyttävä luokituslaitokset, ennen kuin ne voivat aloittaa toimintansa (64). Kiinan keskuspankki ilmoitti vuoden 2017 puolivälissä, että ulkomaiset luokituslaitokset saavat tehdä luottoluokituksia osalle kotimaan joukkolainamarkkinoita tietyin edellytyksin, mutta tätä ei vielä sovellettu tutkimusajanjakson aikana. Tutkimusajanjaksoon mennessä yhtään ulkomaista luottoluokituslaitosta ei kuitenkaan ollut vielä hyväksytty (65). Ulkomaiset laitokset ovat kuitenkin perustaneet yhteisyrityksiä joidenkin paikallisten luottoluokituslaitosten kanssa, jotka antavat luottoluokituksia kotimaisista liikkeeseen lasketuista joukkolainoista. Nämä luokitukset noudattelevat kuitenkin kiinalaisia luokitusasteikkoja eivätkä näin ollen ole vertailukelpoisia kansainvälisten luokitusten kanssa, kuten edellä selitetään.

(162) Kiinan keskuspankin hiljattain tekemässä tutkimuksessa vahvistetaan komission päätelmät ja todetaan seuraavaa: ”jos ulkomaisten joukkovelkakirjojen investointiluokitus asetetaan vähintään kansainvälisen luokituksen BBB tasolle, kotimaisten joukkovelkakirjojen luokitus voidaan asettaa vähintään AA-tasolle, kun otetaan huomioon keskimääräisen kotimaisen luokituksen ja kansainvälisen luokituksen vähintään 6 pykälän ero” (66).

(163) Ottaen huomioon 137–142 kappaleessa kuvatun tilanteen komissio päätteli, että Kiinan luottoluokitukset eivät anna luotettavaa arviota perustana olevien varojen luottoriskistä. Näin ollen vaikka vientiä harjoittavan tuottajan yritys tai sen yritysryhmä saikin hyvän luottoluokituksen kiinalaiselta luottoluokituslaitokselta, komissio katsoi luokitusten olevan epäluotettavia. Näitä luokituksia vääristivät myös poliittiset tavoitteet, joilla kannustetaan keskeisiä strategisia tuotannonaloja, kuten jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuotannonalaa.

3.3.1.7 Etuus ja tukimäärän laskeminen

(164) Kuten 85 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että Egyptissä sijaitsevan tuensaajan osalta olisi periaatteessa aiheellista tutkia, olivatko näiden lainojen saajien ehdot paremmat kuin siinä tapauksessa, että ne olisivat saaneet lainat Egyptin rahoitusmarkkinoilta. Komissio tarkasti tämän seikan ja vahvisti, että tuen määrä olisi suurempi, jos käytettäisiin vastaavia ottolainauskorkoja Egyptissä (17,8 %) (67). Edellä 86 kappaleessa mainittujen poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi komissio laski tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän kuitenkin ottamalla huomioon sen, että tuensaajat saivat etuuskohtelun mukaisen rahoituksen Kiinasta. Laskelmia varten komissio arvioi tuensaajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun. Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaan tuensaajille koituneeksi eduksi katsotaan etuuskohtelun mukaisesta lainasta maksettujen korkojen määrän ja vastaavasta kaupallisesta lainasta, jonka yritys voisi saada vapailta markkinoilta, maksettavien korkojen määrän erotus.

(165) Komissio päätti vahvistaa EXIM- ja CDB-pankin etuuskohtelun mukaisille lainoille markkinakorot kiinalaisten markkinasijoittajien hypoteettisiin vertailuarvoihin nähden perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaisesti. Koska pankki ei toiminut yhteistyössä, asiasta ei saatu tarkempia tietoja. Komissio päätti näin ollen käyttää samaa laskentamenetelmää kuin muissakin ulkomaan valuutan määräisissä lainoissa, jotka kiinalaiset rahoituslaitokset ovat myöntäneet Kiinassa, ja lisätä riskilisän, joka liittyy Egyptiin tehtävään sijoitukseen jäljempänä esitettävällä tavalla.

(166) Komissio määritti ensin Jushi Egyptin luottoluokituksen, joka kuvastaa yrityksen taloudellista tilannetta. Komissio totesi, että kiinalainen luottoluokituslaitos oli myöntänyt useille CNBM-ryhmän yrityksille AA––AA+-luokituksen. Kiinan luottoluokitusten yleisten vääristymien vuoksi (ks. 137–143 kappale) komissio päätteli, että luokitus ei ole luotettava.

(167) Komissio katsoi näin ollen, että Jushi-ryhmän yleinen rahoitustilanne vastasi luokitusta BB, joka on korkein ei enää sijoituskelpoinen luokka. Ottaen huomioon valmiusluottolimiitit komissio päätteli, että Yhdysvaltojen B-luokiteltujen (eikä BB-luokiteltujen) yritysjoukkolainojen käyttö olisi asianmukaisempaa markkinoihin perustuvan vertailuarvon määrittämiseksi.

(168) Muiden ulkomaan valuutan määräisten ja kiinalaisten rahoituslaitosten Kiinassa myöntämien lainojen mukaisesti dollarimääräisiä B-luokiteltuja yritysjoukkolainoja käytettiin asianmukaisen vertailuarvon määrittämiseksi. Jushi Egypt sijaitsee maassa, jossa oli yhteiskunnallisia ja poliittisia levottomuuksia samoin kuin terrori-iskuja silloin, kun lainat myönnettiin, minkä vuoksi sen luottoriski erosi kiinalaisten yritysten luottoriskistä, joka liittyy maassa vallitseviin ulkoisiin olosuhteisiin. Näin ollen komissio lisäsi marginaalin vertailuarvoon voidakseen ottaa huomioon maariskin markkinakorossa.

(169) Maariskiin liittyvä lisä määritettiin vientiluottojen maariskiä koskevan OECD:n luokituksen sekä OECD:n asettaman vähimmäislisän perusteella (68). EXIM-pankin myöntämien lainojen maariskiksi vahvistettiin 2,37 prosenttia ja CDB:n lainojen 2,44 prosenttia.

(170) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jushi Egypt väitti, että komission olisi pitänyt käyttää egyptiläisen pankin vuosina 2013 ja 2016 yritykselle antamia kahta tarjousta vertailuarvona lainoihin liittyvän etuuden laskemiselle. Komissio tutki näitä tarjouksia mutta päätti, että ne eivät edustaneet vastaavaa kaupallista lainaa, jonka yritys voisi tosiasiallisesti saada markkinoilta.

(171) Komissio totesi, että tarjouksissa ei annettu mitään kuvausta yrityksille tarjotusta rahoitustuotteesta vaan viitattiin yleisesti ”luottojärjestelyiden” tarjoamiseen liittyvään korkoon. Näin ollen komissio ei kyennyt määrittämään, viitataanko tarjouksessa tosiasiallisesti lainaan vai muihin rahoitustuotteisiin, kuten vaikkapa luottolimiitin käyttöönottoon tai ulkomaankaupan rahoitukseen (esim. remburssit, rahoitusvekselit, myyntilaskurahoitus). Vaikka tarjouksen katsottaisiinkin liittyvän lainaan, siitä puuttuu muita olennaisia tietoja, kuten pankin väitetysti tarjoaman lainan kesto ja tarjottujen luottojärjestelyjen laajuus (eli enimmäismäärä, jonka pankki olisi halukas myöntämään yritykselle). Komissio huomautti, että CDB- ja EXIM-pankin myöntämät lainat olivat useiden satojen miljoonien dollarien pitkäaikaisia lainoja suuriin käyttöomaisuushankkeisiin. Tämän vuoksi komissio katsoi, että se ei voinut käyttää Jushi Egyptin esittämää vastinetta.

(172) Komissio huomautti vielä, että vaikka se ottaisikin huomioon yrityksen esittämän vertailuarvon, se ei muuttaisi merkittävästi etuuslaskelmia, koska ehdotettu egyptiläisen pankin korkoprosentti oli samansuuntainen komission vertailuarvoa varten määrittämän peruskoron kanssa ja vastasi kiinalaisen pankin dollarimääräistä lainaa, jonka se oli myöntänyt kotimaiselle (kiinalaiselle) BB-luokitellulle asiakkaalle. Näin ollen nämä lainat pikemminkin vahvistivat, että Jushi Egypt sai etua alemmista korkoprosenteista markkinaviitearvoihin verrattuna. Tämän vuoksi yrityksen väite hylättiin.

3.3.2 Poliittisin perustein toimivien pankkien lainat Jushi Egyptille Kiinassa sijaitsevan Jushi-emoyhtiön kautta

(173) Jushi (China) tarjosi vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson päättymisen välillä Jushi Egyptille joukon yrityksen sisäisiä lainoja, joiden kokonaismäärä oli noin 281,5 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria.

(174) Komissio totesi kuitenkin, että Jushi (China) oli rahoittanut nämä yrityksen sisäiset lainat kiinalaisilta rahoituslaitoksilta saamallaan ulkoisella rahoituksella. Sen sijaan, että Jushi Egypt olisi saanut lainat suoraan kiinalaisilta pankeilta, Jushi (China) siis sai etuuskohtelun mukaista rahoitusta näiltä laitoksilta ja siirsi sitten lainoista saamansa edun valmistustoimintaansa Egyptissä (Jushi Egyptille). EXIM-pankin ja CDB:n suoraan myöntämät lainat eivät yksinään riitä kattamaan ulkoisen rahoituksen määrää, joka tarvitaan valmistustoiminnan kehittämiseen SETC-alueella. Näin ollen tarvittiin välillistä lisärahoitusta yrityksen sisäisten lainojen muodossa. Komissio ei löytänyt tiettyä pankkilainaa, joka olisi liittynyt suoraan Egyptissä toteutettavaan hankkeeseen. Jushi (China) laski kuitenkin vuonna 2014 liikkeeseen joukkolainan korvaamaan useita pankkilainoja parantaakseen velkarakennettaan. Tämä joukkolaina, jossa viitataan useaan otteeseen Egyptissä toteutettavan hankkeen pääomatarpeisiin, vahvistaa, että Jushi (China) tarvitsi ulkoista rahoitusapua avustaakseen valmistustoimintaa Egyptissä. Sen vuoksi komissio katsoi, että Jushi (Chinan) kautta kanavoitujen etuuskohtelun mukaisten lainojen voidaan myös katsoa johtuvan Egyptin viranomaisista samalla tavalla kuin kiinalaisten rahoituslaitosten Jushi Egyptille myöntämien suorien lainojen.

(175) Koska kaikki nämä lainat voidaan rinnastaa Kiinan viranomaisten kiinalaiselle yritykselle – joka kohdistaa etuudet valmistustoimintaansa muualle – myöntämiin lainoihin, komissio päätti käsitellä näitä lainoja samoin kuin mitä muuta tahansa kotimaista kiinalaista lainaa kiinalaiselle jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuottajalle. Komissio totesi tässä yhteydessä (kuten 128 kappaleessa mainitaan), että kaikki valtion omistamat kiinalaiset rahoituslaitokset, jotka myönsivät lainoja Jushi (Chinalle) ja Jushi Egyptille, olivat julkisia elimiä perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja WTO:n oikeuskäytännön mukaisesti.

(176) Komissio laski tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän. Komissio totesi, että Jushi (Chinan) Jushi Egyptiltä veloittama nimellinen korko oli 7,5 prosenttia. Millään Jushi (Chinalle) myönnetystä rahoituksesta ei kuitenkaan ollut näin korkeaa korkoa. Jushi (Chinalta) tutkimusajanjakson aikana veloitettu keskimääräinen korko oli noin 4 prosenttia. Komissio vertasi keskimääräistä korkoprosenttia, jonka Jushi (China) maksoi yrityksen sisäisen lainan jäljellä olevasta määrästä tutkimusajanjaksolla, korkoprosenttiin, joka yrityksen pitäisi maksaa vastaavasta markkinoilla saatavilla olevasta kaupallisesta lainasta.

(177) Jotta voitiin ottaa huomioon pankkien suurempi altistuminen riskeille, mitä osoittavat valmiusluottolimiitit, komissio päätti siirtyä pykälän alemmas riskiluokitusasteikolla ja käyttää Yhdysvaltojen B-luokiteltuja (eikä BB-luokiteltuja) pituisia yritysjoukkolainoja markkinoihin perustuvan vertailuarvon määrittämiseksi.

(178) Kaikki tässä jaksossa kuvatut, rahoitusta koskevat tekijät osoittavat selvästi, että Jushi (China) kohdensi kaikki kiinalaisilta rahoituslaitoksilta saadusta etuuskohtelun mukaisesta rahoituksesta koituvat edut Jushi Egyptille. Kaikista näistä syistä näin lasketun etuuden katsottiin koituneen Jushi Egyptin hyväksi.

(179) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jushi Egypt väitti, että komission ei olisi pitänyt alentaa Jushi Egyptin luottoluokitusta AA:sta B:hen sillä perusteella, että Jushi Egypt ei noudattanut takaisinmaksuaikataulua emoyhtiölleen tai että joissakin tapauksissa Jushi Egyptin emoyhtiö maksoi lainat takaisin sen puolesta. Vaikka Jushi Egyptin yritysryhmä päätti, että oli parempi, että ryhmän toinen yksikkö kantaa kustannukset, jotta säilytetään toisen yksikön kassavirta, se ei tarkoita sitä, että tämän toisen yksikön ei pitäisi täyttää velvollisuuttaan, jos velvollisuus kohdistuisi pankkiin.

(180) Komissio huomauttaa ensinnäkin, että se ei löytänyt minkään ulkoisen osapuolen Jushi Egyptille antamaa luottoluokitusta eikä myöskään Jushi Egypt toimittanut mitään näyttöä tästä. Sen vuoksi Jushi Egyptillä ei alun perinkään ollut AA-luottoluokitusta. Komission oli näin ollen määritettävä Jushi Egyptin luottoluokitus asiassa käytettävissä olevien tietojen perusteella. Kun otetaan huomioon emoyhtiöltä saatujen yritysten välisten lainojen merkittävä määrä sekä se, että Jushi-ryhmä oli toiminut CDB- ja EXIM-pankilta saatujen lainojen takaajana, komissio katsoi, että Jushi Egyptin luottoluokitus oli tiiviisti yhteydessä sen emoyhtiön luottoluokitukseen, joka oli asetettu tasolle ”BB” (ks. 168 kappale). Komissio käytti siis lähtökohtana tätä BB-tason luot