94/799/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 8 päivänä joulukuuta 1994, tutkimusta ja koulutusta koskevasta erityisohjelmasta hallitun lämpöydinfuusion alalla (1994-1998)



Virallinen lehti nro L 331 , 21/12/1994 s. 0022 - 0032

Suomenk. erityispainos Alue 12 Nide 2 s. 0185

Ruotsink. erityispainos Alue 12 Nide 2 s. 0185



NEUVOSTON PÄÄTÖS,tehty 8 päivänä joulukuuta 1994,tutkimusta ja koulutusta koskevasta erityisohjelmasta hallitun lämpöydinfuusion alalla (1994 P1998)(94/799/Euratom) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen kuultuaan tieteellis-teknistä komiteaa (),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (),sekä katsoo, ettäpäätöksellään 94/268/Euratom () neuvosto päätti yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta vuosiksi 1994 P1998; ohjelmassa määritellään erityisesti hallitun lämpöydinfuusion alalla suoritettavat toimet; tämä päätös on tehty mainitun päätöksen johdantoosassa esitettyjen syiden perusteella,päätöksen 94/268/Euratom 2 artiklassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön erityisohjelmien avulla, jotka hyväksytään perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti; kussakin erityisohjelmassa vahvistetaan sen täsmälliset tavoitteet mainitun päätöksen liitteessä III tarkoitettujen tieteellis-teknisten tavoitteiden mukaisesti, määritetään sen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan sen kesto ja arvioidaan tarvittavat varat,tämän ohjelman toteuttamiseen tarvittavaksi summaksi arvioidaan 794 miljoonaa ecua; budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrärahat kullekin varainhoitovuodelle, siltä osin kuin varoja on rahoitusnäkymien osalta käytettävissä, ja puiteohjelman 1 artiklan 3 kohdan edellytysten mukaisesti,yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelman sisältö on määritetty läheisyysperiaatteen mukaisesti; tässä erityisohjelmassa täsmennetään niiden toimien sisältö, jotka toteutetaan kyseisen periaatteen mukaisesti hallitun lämpöydinfuusion alalla,kuten päätöksen 94/268/Euratom liitteessä III määrätään, yhteisössä on tarpeen toteuttaa yhteisön fuusio-ohjelma, jonka pitkän aikavälin tavoitteena on yhteisesti toteuttaa varmoja ja ympäristöä säästäviä reaktoriprototyyppejä, joiden avulla voidaan rakentaa taloudellisesti toteuttamiskelpoisia sähkövoimaloita; ohjelmassa yhtyvät kaikki jäsenvaltioissa suoritetut hallitun lämpöydinfuusion magneettista koossapitoa koskevat toimet,päätöksessä 94/268/Euratom (puiteohjelma 1994 P1998) määrätään, että yhteisön toiminta on perusteltua, jos tutkimus muiden seikkojen ohella osaltaan vahvistaa yhteisön taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja edistää sen sopusointuista kokonaiskehitystä pitäen samalla tavoitteenaan tieteellisen ja teknisen laadun; tämä ohjelma on tehty näiden tavoitteiden toteuttamiseksi,yhteisön olisi tuettava ainoastaan korkealaatuisia teknologian tutkimukseen ja kehittämiseen (RTD) liittyviä toimia,yhteisössä on tuettava hallittua lämpöydinfuusiota koskevaa perustutkimusta uusien käsitteiden kehittämiseksi,tähän erityisohjelmaan sovelletaan päätöksessä 94/761/Euratom () täsmennettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä yritysten, tutkimuskeskusten yhteinen tutkimuskeskus (YTK) mukaan lukien ja yliopistojen osallistumisesta,tämä ohjelma vahvistaa osaltaan jäsenmaihin sijoittuneiden tutkimuskeskusten, yliopistojen ja yritysten hallittua lämpöydinfuusiota koskevan tutkimus- ja koulutustoiminnan välistä yhteisvaikutusta sekä tämän toiminnan ja yhteisön vastaavan tutkimusja koulutustoiminnan välistä yhteisvaikutusta,JET-hankkeen (Joint European Torus) täytäntöönpano on annettu päätöksellä 78/471/Euratom () perustetun Joint European Torus -yhteisyrityksen (JET) tehtäväksi,hallitun lämpöydinfuusion alalla assosiaatioverkostolla on merkittävä osa yhteisön toiminnan täytäntöönpanossa,perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisesti yhteisö on tehnyt hallittua lämpöydinfuusiota ja plasmafysiikkaa koskevat yhteistyösopimukset Ruotsin kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton kanssa; yhteisö on tehnyt kyseistä alaa koskevia muita kansainvälisiä sopimuksia, erityisesti yhteistyösopimuksen Japanin, Venäjän federaation ja Amerikan yhdysvaltojen kanssa International Thermonuclear Experimental Reactor -hankkeen teknisestä suunnittelutoiminnasta (ITER PEDA); tämän ohjelman täytäntöön panemiseksi saattaa olla tarkoituksenmukaista toteuttaa kansainvälisiä yhteistyötoimia kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa,tähän ohjelmaan olisi myös sisällyttävä erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdistuvia tutkimustulosten levittämiseen ja hyväksikäyttämiseen liittyviä toimia, sekä ohjelman tyydyttävään toteuttamiseen tarvittavia, ohjelman sisäisiä toimia tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen kannustamiseksi,hallitusta lämpöydinfuusiosta olisi tehtävä luotettavuusanalyysi taloudellisella, sosiaalisella ja ympäristön tasolla sekä tämän ohjelman yhteydessä toteutettuihin toimiin liittyvien teknologisten riskien tasolla; fuusiota koskevaan tutkimukseen liittyviin turvallisuuskysymyksiin kohdistunut julkinen kiinnostus merkitsee, että tällaisten tutkimusten sosiaalinen hyväksyttävyys on selvitettävä,toisaalta tämän ohjelman edistymistä olisi tutkittava järjestelmällisesti ja jatkuvasti, jotta ohjelma voidaan tarvittaessa mukauttaa kyseisen alan tieteelliseen ja teknologiseen kehittämiseen; toisaalta ohjelman edistymistä olisi arvioitava riittävän ajoissa, jotta voitaisiin selvittää Euroopan atomienergiayhteisön seuraavan tutkimusta ja koulutusta koskevan puiteohjelman tavoitteiden määrityksessä tarvittavat tekijät; ohjelman lopussa olisi suoritettava saatujen tulosten lopullinen arviointi tässä päätöksessä määriteltyihin tavoitteisiin nähden,YTK voi osallistua tähän ohjelmaan kuuluvaan välilliseen toimintaan, jaYTK osallistuu oman ohjelmansa välityksellä myös yhteisön tutkimus- ja koulutustavoitteiden toteuttamiseen tähän ohjelmaan kuuluvalla alalla,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään hallitun lämpöydinfuusion alalla Euroopan atomienergiayhteisön tutkimusta ja koulutusta koskeva erityisohjelma, sellaisena kuin se on määritelty liitteessä I, 8 päivän joulukuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1998 väliseksi ajaksi. 2 artikla 1. Ohjelman toteuttamiseen tarvittavaksi määräksi arvioidaan 794 miljoonaa ecua, josta enintään 17 prosenttia henkilöstö- ja hallinnosta johtuviin menoihin.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun määrän alustava jakautuminen on esitetty liitteessä II.3. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrärahat jokaista tilivuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu ja puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 94/268/Euratom 1 artiklan 3 kohdassa ilmoitettujen edellytysten mukaisesti, ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet. 3 artikla 1. Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön rahoitusosuudesta on määritetty puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 94/761/Euratom liitteessä IV.2. Yksityiskohtaiset säännöt yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen osallistumisesta on määritetty päätöksessä 94/761/Euratom.3. Liitteessä III esitetään yksityiskohtaiset erityissäännöt tämän ohjelman täytäntöönpanosta 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen lisäksi. 4 artikla 1. Erityisesti ohjelman kannattavan täytäntöönpanon varmistamiseksi komissio valvoo ulkopuolisten riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella jatkuvasti ja järjestelmällisesti ohjelman edistymistä liitteessä I esitettyjen tavoitteiden osalta. Se tarkkailee erityisesti, onko tavoitteet, tärkeysjärjestys ja taloudelliset voimavarat mukautettu tilanteen kehitykseen. Tämän valvonnan tulosten mukaan komissio tekee tarvittaessa ehdotuksia ohjelman mukauttamiseksi tai täydentämiseksi.2. Jotta komissio voisi osallistua puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 94/268/Euratom 4 artiklan 2 kohdassa määrättyyn yhteisön toimien arviointiin mainitussa kohdassa määrätyn aikataulun mukaisesti, se antaa riippumattomien asiantuntijoiden arvioida viiden arviointia edeltävän vuoden aikana toteutettujen yhteisön toimien hallintaa ja edistymistä.3. Ohjelman lopussa komissio teettää riippumattoman lopullisen arvioinnin tuloksista suhteessa puiteohjelman liitteessä III ja tämän päätöksen liitteessä I määritettyihin tavoitteisiin. Lopullinen arvio annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle. 5 artikla 1. Komissio on vastuussa ohjelman täytäntöönpanosta.2. Ohjelman täytäntöönpanossa komissiota avustaa fuusio-ohjelman neuvoa-antava komitea, joka perustettiin neuvoston 16 päivänä joulukuuta 1980 tekemällä päätöksellä. 6 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 1994.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. REXRODT () EYVL N:o C 113, 23.4.1994, s. 15 () Lausunto on annettu 17 päivänä marraskuuta 1994. () Lausunto on annettu 15 päivänä marraskuuta 1994. () EYVL N:o L 115, 6.5.1994, s. 31 () EYVL N:o L 306, 30.11.1994, s. 1 () EYVL N:o L 151, 7.6.1978, s. 10. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 91/677/Euratom (EYVL N:o L 375, 31.12.1991, s. 9). LIITE I TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA SISÄLTÖJohdantoTämä erityisohjelma seuraa täysin Euroopan atomienergiayhteisöä koskevan yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelman (1994 P1998) suuntaviivoja, jotka ovat Colombo-ryhmän suositusten mukaisia. Ohjelmassa otetaan huomioon eurooppalaista strategiaa energiamuotojen teknologisesta tutkimuksesta ja kehittämisestä koskevassa seminaarissa (Venetsia, marraskuu 1993) tehdyt päätelmät, ja se noudattaa täysin fuusio-ohjelman neuvoa-antavan komitean (CCFP) arvioinnin ja suositusten tuloksia, jotka saatiin maaliskuussa 1994 perusteellisten selvitysten jälkeen ja jotka koskevat keskipitkän aikavälin laitteistoja ja ohjelmassa määrättyjen laitosten suunnittelua.Yhteisön fuusio-ohjelman, jossa yhdistyy kaikenlainen jäsenmaissa (sekä Ruotsissa ja Sveitsissä) tapahtuva hallitun lämpöydinfuusion magneettista koossapitoa koskeva toiminta, pitkän aikavälin tavoitteena on yhteisesti toteuttaa varmoja ja ympäristöä säästäviä reaktoriprototyyppejä, joiden avulla voidaan rakentaa taloudellisesti toteuttamiskelpoisia ja mahdollisten käyttäjien tarpeita vastaavia sähkövoimaloita; tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota sähköntuottajien vaatimuksissa esiin tuleviin rajoitteisiin (puiteohjelmasta 1994 P1998 tehty päätös 94/268/Euratom).Eteneminen tähän tavoitteeseen, joka on yhteinen neljälle suurelle maailmanlaajuiselle ja tärkeydeltään samanarvoiselle fuusio-ohjelmalle (Euratom, Japani, Venäjä ja Amerikan yhdysvallat), kestää vuosikymmeniä. Euroopassa on ollut olennaisen tärkeää yhdistää kaikki hallitun lämpöydinfuusion magneettista koossapitoa koskevat tutkimukset yhdeksi yhteisön ohjelmaksi käytettävissä olevien inhimillisten ja taloudellisten voimavarojen parhaan mahdollisen käytön mahdollistamiseksi; tällainen yhteistyö on samassa linjassa sen tutkimustoiminnan yhteensovittamisen kanssa, jota komissio suositteli neuvoston 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 hyväksymässä valkoisessa kirjassa COM (93) 700. Mikään jäsenvaltio yksin ei olisi voinut sitoutua JETin kokoiseen hankkeeseen, eikä sitä olisi hyväksytty kokonaisvaltaiseksi kumppaniksi siihen maailmanlaajuiseen yhteistyöhön, joka on syntynyt koereaktori ITERin ympärille. Nyt sitä vastoin yhteisöllä on tutkimustensa laadun ja yhteisön sisäisen yhteistyökokemuksen ansiosta merkittävä asema ITER-yhteistyössä.Tavoitteen saavuttamiseksi vaadittava aika sekä inhimillisten ja taloudellisten voimavarojen laajuus vaativat yhteisön toimintaan liittyneen järjestöverkoston täydellistä yhteenkuuluvuutta ja fuusiota koskevien suurien yhteisön ulkopuolisten ohjelmien kanssa tehtävän yhteistyön täydellistä hyödyntämistä. Turvallisuus- ja ympäristökysymyksillä on keskeinen rooli niiden mittavien laitteistojen rakentamisessa, jotka JETistä seuraavina kuuluvat reaktorin kaupallisen prototyypin kehittämiseen pyrkivään strategiaan.Kyseiseen strategiaan sisältyy erityisesti: P koereaktori (Next Step), jonka yleinen tavoite on osoittaa rauhanomaiseen käyttöön tarkoitetun fuusioenergian tuotannon mahdollisuus tieteellisesti ja teknologisesti, P mallireaktori (DEMO), jonka avulla voidaan tuottaa huomattavia määriä sähköä.Vuosien 1994 P1998 aikana tärkein tavoite on laatia neljän osapuolen Euratomin, Japanin, Venäjän ja Amerikan yhdysvaltojen välisen yhteistyön yhteydessä Next Step -suunnitelmat kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER) teknisestä suunnittelutoiminnasta (ITER PEDA).Lisäksi tarvitaan erityistutkimuksia plasmafysiikan ja -tekniikan käsitteiden mahdolliseen parantamiseen, ottaen samalla huomioon niiden tekninen toteutettavuus, sekä pitkän aikavälin teknologisen kehittämisen toteuttamiseen, jotta voitaisiin edetä fuusion käyttämiseen energianlähteenä. Näiden tutkimusten tuloksista hyötyvät sekä ITERin toiminta että pidemmällä aikavälillä DEMOn käsitteellinen määrittely.Tämän vuoksi kaudella 1994 P1998 on tarpeen kehittää samanaikaisesti kolmea toimintateemaa ehdotettua strategiaa varten, kuten jäljempänä olevasta kuviosta ilmenee. Toiminta toteutetaan pääasiallisesti kustannustenjakoperiaatteella. P Next Step -toiminta: toisaalta varsinainen tekninen suunnittelutoiminta, toisaalta Next Stepin suunnittelua, rakentamista ja toimintaa tukeva tutkimus ja kehittäminen P käsitteiden parantaminen: erityisesti DEMOa koskeva plasmafysiikan ja -tekniikan tutkimus ja kehittäminen P pitkän aikavälin teknologia: erityisesti DEMOa ja reaktoria koskeva teknologian tutkimus ja kehittäminenTutkimustoiminta keskittyy pääasiallisesti magneettisella koossapidolla tapahtuvaan hallittuun lämpöydinfuusioon toroidaalisessa geometriassa. Hallitun lämpöydinfuusion muiden lähestymistapojen teknologisen kehityksen seurantaa jatketaan, erityisesti inertiakoossapidon alalla, ja jos mahdollista, pääasiallisesti kansainvälisellä tasolla, kuten Venetsian seminaarissa suositettiin.Ympäristöä, turvallisuutta ja pitkällä aikavälillä mahdollista kaupallista kannattavuutta koskevilla perusteilla on tärkeä osa fuusio-ohjelman kokonaiskehityksessä.Ohjelman toteuttamisen yhteydessä valvotaan, että: P assosiaatioiden välistä yhteistyötä ja tutkijoiden liikkuvuutta yhä lisätään, P teollisuuden osallistumista rohkaistaan, P kansainvälistä yhteistyötä laajennetaan, P tutkimuksen ja korkean tason koulutuksen yhteisvaikutusta vahvistetaan; erityisesti helpotetaan yhteisön vähiten edistyneiden alueiden tutkijoiden pääsyä suuriin laitoksiin, P inhimillisiä voimavaroja koskevaa strategiaa tuetaan ottaen huomioon tällä hetkellä käytettävissä olevan henkilöstön ja ohjelman vaatimukset tulevaisuudessa.Tieteelliset ja tekniset toimintateematNext Step -toimintaITER PEDA muodostuu toisaalta varsinaisesta teknisestä suunnittelutoiminnasta, jonka yhteinen keskusosasto ("Joint Central Team") ja kunkin neljän osapuolen paikallisosastot ("Home Teams") suorittavat, toisaalta paikallisosastojen täytäntöönpanemista fysiikan ja teknologian tutkimuksen ja kehittämisen tukitoimista. Euratomin osalta toiminta, lukuun ottamatta osallistumista "Joint Central Team" -toimintaan, koordinoidaan NET-osaston kautta ja se tapahtuu pääasiallisesti assosiaatioiden, teollisuuden (kasvavan osallistumisen muodossa), JETin ja Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toimesta.JETin ja assosiaatioiden erikoistuneiden laitteistojen osalta plasmafysiikan ja -tekniikan tutkimusta ja kehittämistä jatketaan ITER PEDAn tueksi ja keskitytään erityisesti hiukkasten ja energian poistoon, plasman kuumennukseen, koossapitoon ja kuvaukseen sekä pitkiin plasmapulsseihin. JETin pääasiallinen tehtävä on luotettavien plasman puhtauden valvontamenetelmien laatiminen Next Stepiin sovellettavien edellytysten mukaisesti sekä parannettu suorituskyky deuterium-tritium-plasmoissa samalla rajoittaen laitteiston aktivoitumisen mahdollisimman alhaiselle tasolle.Assosiaatiot, YTK ja teollisuus suorittavat pääasiallisesti yhteisölle kuuluvat ITER PEDAn teknologiset tehtävät ja suunnittelutehtävät. Jotta yhteisön kilpailukyky ITERin rakentamisen suhteen kasvaisi ja jotta eurooppalainen Next Step olisi mahdollista toteuttaa, siltä varalta että yhteistyö ITERin osalta osoittautuisi liian vaikeaksi, kehitetään kaikkia Next Stepin avainteknologioissa tarvittavia valmiuksia, erityisesti suprajohtavien magneettien, plasmaan kosketuksissa olevien komponenttien, toimintavarmuuden, ympäristönsuojelun ja polttoainekierron alalla sekä sellaisen erittäin luotettavan kauko-ohjauksen alalla, joka mahdollistaa laitteiston ylläpidon ja purkamisen sen erityisympäristössä. Nykyisiä teknologisiin testeihin käytettäviä laitoksia käytetään tehokkaasti. YTK:n, JETin ja assosiaatioiden erityislaboratoriot osallistuvat näyttämällä, kuinka tritiumia käsitellään turvallisesti.Next Stepin rakentamiselle etsitään ja kelpuutetaan mahdollinen eurooppalainen sijaintipaikka.ITER PEDA-sopimuksen pöytäkirja N:o 2 on voimassa 21 päivään maaliskuuta 1994 ITER PEDAn heinäkuussa arvioituun valmistumiseen asti. On tärkeää, että Next Stepin rakentamiseen liittyvät missä, milloin ja missä yhteydessä -päätökset tehdään tämän ajan kuluessa. Ennen kuin tehdään lopullisia päätöksiä Next Step -laitteiston rakentamisesta ja tarvittavasta rahoituksesta olisi annettava riippumattomien asiantuntijoiden aloittaa fuusiota koskevien näkymien ulkopuolinen arviointi, jonka johtopäätösten perusteella voidaan arvioida todellista edistymistä ohjelmassa tarkoitettujen perimmäisten tavoitteiden saavuttamisessa. Tämän vuonna 1996 aloitettavan arvioinnin tulokset ilmoitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle.Käsitteiden parantaminenTutkimukset tokamak- ja sitä vastaaviin konfiguraatioihin liittyvästä käsitteiden parantamisesta ovat olennaisen tärkeitä pitkällä aikavälillä DEMOn määrittämiseksi; näiden tutkimusten tulisi myös osaltaan edistää Next Stepin lopullista teknistä suunnittelua ja sen toiminnan valmistelua.On parannettava nykyisin käytössä olevia tekniikoita tiettyjen plasmafysiikkaan ja -tekniikkaan liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi, joista suurin osa on yhteisiä kaikille magneettiseen koossapitoon perustuville toroidaalisille laitteistoille; näiden parannusten täytäntöönpanossa voidaan tarvita niin nykyisten ohjelmien pidennystä kuin olemassa olevien laitteistojen uudenaikaistamista sekä uusien laitteistojen rakentamista. Erityisesti tehdään tutkimuksia parannetusta koossapidosta, magnetohydrodynaamisesta stabiilisuudesta, plasman ja seinän välisestä vuorovaikutuksesta, polttoaineen syötöstä ja heliumtuhkan poistosta, kuumennuksesta sekä virranajosta olemassa olevilla laitteistoilla: TORE-supra, Asdex-U, Textor, FTU, Compass, Start, TCV, RTP, Isttok, TJ-I-U, TJ-II. WVII-AS, RFX ja Extrap T-2. Assosiaatioissa kehitetään uusia plasman diagnostisia menetelmiä näiden tutkimusten tueksi. Yhteisvaikutuksessa kokeellisen toiminnan kanssa teoreettisen fysiikan toiminnot keskittyvät erityisesti koetulosten tulkintaan, lämpöydinplasmojen mallittamiseen ja uusien käsitteiden kehittelyyn. Mahdollisuutta käyttää kehittyneitä polttoaineita, kuten deuterium-helium 3:a, tutkitaan myös.Parhaillaan valmistellaan jo olemassa olevien laitteistojen uudenaikaistamista ja uusien laitteistojen rakentamista, mikä koskee erityisesti: P teknistä suunnittelutoimintaa ja mahdollisen suuren stellaraattoriprototyypin (WVII-X) kehittämistä tämän konfiguraation edistyneen suorituskyvyn osoittamiseksi; kehitetään käsitteellisiä tutkimuksia stellaraattoreista fuusioreaktoreina; WVII-X:n rakentaminen voisi alkaa kaudella 1994 P1998, P TORE-Supra-tokamakin uudenaikaistamista, P mahdollista syttymiseen tarkoitettua kompaktia tokamakia. Uudistettu ehdotus voitaisiin toimittaa fuusio-ohjelman neuvoa-antavalle komitealle (CCFP) perusteellista tarkastelua varten.Pitkän aikavälin teknologiaPitkän aikavälin teknologiaa vahvistetaan sekä teknisellä että ympäristön tasolla hyväksyttävien ratkaisujen löytämiseksi teknisiin ongelmiin, jotka koskevat fuusion käyttämistä energian lähteenä. Turvallisuus, ympäristönäkökohdat ja taloudellinen toteuttamiskelpoisuus vaikuttavat fuusioenergian lopulliseen hyväksyttävyyteen ja sen käytön laajentamiseen. Assosiaatiot, YTK ja teollisuus keskittyvät pitkän aikavälin teknologiaan, johon kuuluu erityisesti: P tritiumia hyödyntävien vaippojen kehittäminen DEMOon soveltuvien ja ITERissä testattavien vaippamoduulien rakentamiseksi, P säteilynkestävien ja heikosti aktivoituvien materiaalien kehittäminen; kokeisiin näillä materiaaleilla tarvitaan suurenergisten neutronien lähde. Deuterium-tritium-neutronilähteen suunnitteluun aletaan osallistua Kansainvälisen atomienergiajärjes- tön (IEA) täytäntöönpanoa koskevan sopimuksen mukaisesti, jotta tekninen suunnittelutoiminta voitaisiin aloittaa ennen vuotta 1998, P fuusioenergian turvallisuutta ja sosiaalista hyväksyttävyyttä koskevien analyysien jatkaminen. Erityisesti fuusioenergiaan ja sen tuleviin suuriin laitoksiin liittyvien mahdollisten riskien analyysi ja arviointi sekä kaikkien näitä riskejä mahdollisesti estävien tai pienentävien toimenpiteiden integrointi muodostavat tärkeän osan näitä toimia.TäytäntöönpanoEdustaessaan Euratomia ITER-neuvostossa komissio vakuuttaa, että kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin ryhdytään, jotta käytettävissä olevia valmiuksia ja voimavaroja käytetään parhaalla mahdollisella tavalla EDAn hyväksi.Fysikaalisen ohjelman osalta, olemassa olevien laitteistojen täyden käytön lisäksi, JET-toiminnan jatkaminen vuoden 1996 jälkeen (sekä WVII-X:n rakentaminen) vaikuttaa osaltaan ohjelman tavoitteiden mahdollisimman tehokkaaseen toteuttamiseen; teknologisen ohjelman osalta täytäntöönpanon keinot tulisi yhdenmukaistaa fysikaalisen ohjelman keinojen kanssa esimerkiksi lisäämällä perusteknologian tutkimusta ja kehittämistä.Neuvoston päätöksen 91/677/Euratom mukaisesti kaudella 1994 P1998 tulisi lakkauttaa JET-yhteisyritys, joka on nykyisin Euroopan fuusiotutkimuksen tärkein keskus. Kuitenkin on löydetty uusia merkittäviä tieteellisiä ja teknisiä perusteita, erityisesti ITERin hyväksi (kuten kokeet vastaavanlaisella divertorilla kuin se, mitä suunnitellaan ITERiä varten), JETin käytön jatkamiselle vuoden 1996 jälkeen. Ohjelmasta vastuussa olevat tahot tutkivat JETin käytön mahdollista jatkamista sekä tällaisen käytön jatkamisen kestoa strategisesta, ohjelmallisesta, hallinnollisesta ja taloudellisesta näkökulmasta.Yhteisyrityksen lakkauttamisen jälkeen saatua tieteellistä tietoa tutkitaan perusteellisesti. JETistä saadut tekniset tiedot siirretään muille fuusio-ohjelman osapuolille, erityisesti ITER-toimintaan. JETin laitosten käyttämistä jatketaan tarvittaessa myöhemmin määriteltävien järjestelyiden mukaisesti; erityisesti JETin käytöstä poistamista koskeva tutkimus voisi muodostaa osan ohjelman toimia.Jo ennen yhteisyritys JETin lakkauttamista lujitetaan assosiaatioiden välistä yhteistyötä. Tutkitaan assosiaatioiden välisen yhteistyön uusia muotoja, jotka ottavat huomioon tutkimushankkeiden eurooppalaisen luonteen ja rajatun keston. Komissio rohkaisee assosiaatioiden muodollista ryhmittymistä yhteistoimintapiireiksi yhteisten hankkeiden täytäntöönpanoa varten nykyisiä hallinnollisia yksityiskohtaisia sääntöjä soveltamalla. Assosiaatioiden ja YTK:n () on osallistuttava merkittävällä tavalla ITERin fysiikan ja teknologian ohjelmiin sen suunnittelu-, rakennus- ja toimintavaiheessa.Teollisuutta rohkaistaan osallistumaan aktiivisemmin sekä antamalla teollista asiantuntemusta Next Stepin toteuttamiseen että varmistamalla, että Euroopan teollisuus hallitsee kaikki tulevaisuuden () Kuvaus YTK:lle suunnitelluista toimista tällä alalla sisältyy ehdotukseen neuvoston päätökseksi YTK:n toimista KOM(94) 70 lopullinen, 30.3.1994, 94/0074 (CNS). Ote tästä ehdotuksesta on kyseisen päätöksen liitteenä.fuusioreaktoreiden rakentamisessa tarpeelliset teknologian avainalat. Kauden 1990 P1994 aikana täytäntöönpantuja toimenpiteitä, joiden tarkoituksena oli saada Euroopan teollisuus osallistumaan yhteisön ITER PEDA-hankkeeseen, niin varsinaiseen tekniseen suunnittelutoimintaan kuin siihen liittyvään tutkimukseen ja kehittämiseenkin, tarkastellaan uudelleen ja mukautetaan tarpeen mukaan. Erityisesti järjestetään yhteisiä "fuusio-teollisuus"-seminaareja, jotka auttavat kehittämään fuusio-ohjelmasta saatujen tieteellisten ja teknisten tutkimustulosten levittämistä ja hyödyntämistä.Tutkitaan mahdollisuutta laajentaa kansainvälistä yhteistyötä ITERiä pidemmälle, erityisesti tärkeimpien kansainvälisten fuusio-ohjelmien yhteisellä suunnittelutoiminnalla. Esimerkkejä mahdollisesta yhteistyöstä ovat materiaalien testauslaitos, jossa olisi voimakas suurenergisten neutronien lähde, ja erityislaitteistot käsitteiden parantamista varten.Ottaen huomioon fuusioenergian hyödyntämiseen vaadittavan pitkän ajan suurta huomiota kiinnitetään seuraaviin aloihin: yhteisön tutkimusryhmien erinomaisuuden ja yhteenkuuluvuuden säilyttäminen, tutkijoiden ja insinöörien liikkuvuuden kehittäminen sekä tutkimuksen ja korkean koulutuksen välisen yhteisvaikutuksen rohkaiseminen vahvistamalla suhteita laajempaan Euroopan tutkijoiden yhteisöön. Erityisesti rohkaistaan yhteistoimintaa kuumia plasmoja käsittelevän fysiikan alalla toimivien assosiaatioiden ja yliopistojen välillä.Tässä direktiivissä säädetyllä määrällä annetaan ymmärtää, että tarvitaan toimenpiteitä suoritettavien toimien tarkempaan valitsemiseen sekä uusien toimien asteittaiseen täytäntöönpanoon.JETin jatkaminen tarkoittaisi ilman muuta hankkeen vuotuisen talousarvion olennaista vähentämistä; VWH-X:n mahdollinen rakentaminen voitaisiin rahoittaa ainoastaan osittain tästä ohjelmasta tehdyllä päätöksellä.Fuusio-ohjelman hallinnon hajautettu rakenne, joka kuuluu olennaisesti sen verkostomaiseen rakenteeseen, on osoittautunut tehokkaaksi ja se säilytetään. LIITE II >TAULUKON PAIKKA> Eri alojen väliset jakoperusteet eivät sulje pois mahdollisuutta, että hankkeet voisivat käsittää useita aloja. Erityisesti turvallisuus- ja ympäristökysymyksiä, joista fuusio-ohjelman kehittäminen riippuu, käsitellään kaikilla aloilla; JETin yhteydessä nämä kysymykset liittyvät olennaisesti laitteiston käyttöön; aloilla 1,3 ja 4 noin 10 prosenttia kokonaismäärästä sidotaan näihin kysymyksiin. LIITE III TOIMINTAOHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT1. Edellä 3 artiklassa tarkoitetut tämän ohjelman toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sisältävät teknologian tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvät hankkeet, JET-yhteisyrityksen, niihin liittyvät toimet ja yhteistoiminnan. Niiden valinnassa on otettava huomioon päätöksen 94/268/Euratom liitteessä II tarkoitetut perusteet sekä tämän ohjelman liitteessä I esitetyt tavoitteet.Osallistuminen ohjelmaan tapahtuu jäsenvaltioiden (sekä Ruotsin ja Sveitsin) tai jäsenvaltioissa sijaitsevien järjestöjen tai JET-yhteisyrityksen kanssa tehtyjen yhteistyösopimusten mukaisesti, tai NET-sopimuksen mukaisesti, joka ottaa huomioon yhteisön osallistumisen ITER PEDAan, tai muiden määräaikaisten sopimusten mukaisesti erityisesti jäsenvaltioissa sijaitsevien sellaisten järjestöjen kanssa, jotka eivät omista assosiaatioita.2. Ohjelma toteutetaan välillisin toimin, joille yhteisö antaa rahoitustukea kolmansien osapuolten tai kolmansien osapuolten ja Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) yhdessä toteuttamaan tutkimus- ja koulutustoimintaan.a) toiminta, jonka kustannukset jaetaan:hankkeisiin ryhdytään tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvien kustannusten jakamista koskevien sopimusten mukaisesti; yhteistavoitteellisiin toisiinsa liittyviin hankkeisiin muodostettavien ryhmien perustamista rohkaistaan.Yhteisön rahoitusosuus assosiaatioiden menoista tai määräaikaisista sopimuksista johtuvista juoksevista menoista on yleensä vuosittain noin 25 prosenttia. Kuultuaan fuusio-ohjelman neuvoa-antavaa komiteaa komissio voi rahoittaa:a) P erityisesti määrättyjen hankkeiden pääomakuluja noin 45 prosenttia,a) P tiettyjä tehtäviä, joita ainoastaan teollisuus voi suorittaa, enintään 100 prosenttia.a) Hankkeet valitaan tavanomaisten menettelyiden perusteella, jotka on määrätty yhteistyösopimuksissa, JETin perussäännöissä, NET-sopimuksessa, ITER PEDA-sopimuksessa tai missä tahansa muussa koko yhteisöä koskevassa 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaisesti tehdyssä sopimuksessa. Kun neuvoa-antava komitea on asettanut hankkeet tärkeysjärjestykseen, kaikilla ohjelmaan osallistuvilla assosiaatioilla ja järjestöillä on oikeus osallistua näin rakennetuilla välineillä suoritettaviin kokeisiin.a) Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta JET-yhteisyritykseen määritetään mainitun yhteisyrityksen perussäännöissä, jotka neuvosto on hyväksynyt päätöksellä 78/471/Euratom sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 91/677/Euratom.a) Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta ITERin suunnittelutoimintaan (ITER PEDA) määrätään EDA-sopimuksessa (), sen pöytäkirjassa N:o 2 ja mukana seuraavissa asiakirjoissa ();b) yhteistoiminta, joka käsittää julkisen vallan tai yksityisten toimielinten jo rahoittamien tutkimus- ja opetushankkeiden yhteensovittamisen. Yhteistoiminta voi myös tarvittaessa sovittaa yhteen niiden alanmukaisten verkostojen toimintaa, jotka kustannustenjakotoiminnan kautta tuovat tehtailijat, käyttäjät, yliopistot ja tutkimuskeskukset saman teknologisen tai teollisen tavoitteen ympärille.a) Yhteisö voi myöntää rahoitustukea 100 prosenttiin asti yhteistoiminnasta aiheutuneisiin kustannuksiin.c) Valmistelutoimenpiteet, niihin liittyvät ja niitä tukevat toimenpiteet kuten:c) P tätä ohjelmaa tukevat ja tulevia toimia valmistelevat tutkimukset,() EYVL N:o L 244, 26.6.1992, s. 14() EYVL N:o L 114, 5.5.1994, s. 25c) P tuki tietojen vaihdolle, konferensseille, seminaareille, työpajoille tai muille tieteellisille tai teknisille kokouksille, myös sektorien välisen tai monitieteellisen toiminnan yhteensovittamista koskeville kokouksille,c) P ulkopuolisen asiantuntemuksen käyttö, johon kuuluu tieteellisten tietokantojen käyttö,c) P julkaisut ja tieteellinen toiminta tutkimustulosten levittämiseksi, edistämiseksi ja hyödyntämiseksi yhteistyössä yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alan neljännen puiteohjelman kolmannen toiminnon mukaisten toimien kanssa,c) P sosiaalis-taloudellisten seurausten sekä ohjelmaan liittyvien teknologisten riskien arviointi,c) P ohjelmaan kuuluvaan tutkimukseen liittyvä koulutustoiminta, joka voi edistää teknologian siirtoja,c) P ohjelman ja toiminnan täytäntöönpanon riippumaton arviointi.c) Yhteisö voi myöntää rahoitustukea 100 prosenttiin asti yhteistoiminnasta aiheutuneisiin kustannuksiin.Ote ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Yhteiselle tutkimuskeskukselle (YTK) toteutettavaksi annettavasta ohjelmasta KOM (94) 70 lopullinen P94/0074 (CNS), joka koskee YTK:lle suunniteltuja toimia hallitun lämpöydinfuusiotutkimuksen ja -koulutuksen erityisohjelmaan kuuluvilla aloillaYhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toiminta sisältyy yhteisön fuusiotutkimusohjelmaan. Sen tarkoituksena on parantaa Euroopan ohjelmaksi tarkoitettujen tulevaisuuden laitteiden "turvallisuuteen ja ympäristöön" liittyviä tietoja ja teknologiaa. Suurin osa työstä omistetaan ITERin tukemiseen, mutta työtä voidaan tehdä myös jonkun muun fuusioreaktorin hyväksi.Tätä varten YTK on suunnitellut ja rakentanut Euroopan tritiumia käsittelevän laboratorion (Ethel). Tämän laitoksen tavoite on kehittää tritiumin käsittelymenetelmiä, mutta erityistä huomiota kiinnitetään tritium- ja aktivoitumisjätteiden ehkäisemistä tai vähentämistä koskevien menetelmien tarkistamiseen ja kelvollisiksi osoittamiseen työympäristössä ja ympäristössä sekä tavallisissa että onnettomuusolosuhteissa.Laboratorio voi myös tarjota tutkimusmahdollisuuksia kaikille yhteisön fuusio-ohjelman eurooppalaisille jäsenjärjestöille tai siihen assosioituneille järjestöille.Osa toimista koskee sellaisten materiaalien kehittämistä ja kuvausta, joiden on täytettävä seuraavat vaatimukset: hyvä yhteensopivuus tritiumin kanssa, toiminta tehokkaana matalaradioaktiivisen tritiumin läpäisyesteenä. YTK, jolla on pitkä kokemus tältä alalta, voi merkittävästi myötävaikuttaa ITERiin sekä pidemmän ajan fuusio-ohjelman tarpeisiin.Näiden toimien lisäksi YTK suorittaa yleisluontoisempia tutkimuksia, joihin kuuluu toimintaturvallisuus ylläpidon aikana, ITER-hankkeeseen liittyvien erityisten pyyntöjen perusteella tai yleisemmin fuusio-ohjelmaan liittyvien erityisten pyyntöjen perusteella, sekä erityisesti tutkimuksia heikosti aktivoituvista materiaaleista ja kauko-ohjauksesta.