L 400/368 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Neuvoston päätös, 
tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, 
Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toim ina toteutettavasta erityisohjelmasta  
Euroopan yhteisön seitsemännessä tutk imuksen, teknologian kehittämisen  
ja demonstroinnin puiteohjelmassa (2007–2013) 
(2006/975/EY) 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopim uksen ja erityisesti sen 166 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
1, 
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, 
                                                 
1 Lausunto annettu 30. marraskuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).  
2 EUVL C 185, 8.8.2006, s. 10. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/369 
 sekä katsoo seuraavaa: 
(1) Euroopan yhteisön seitsemännestä tutk imuksen, teknologian kehittämisen ja 
demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (j äljempänä 'puiteohjelma') 20 päivänä 
joulukuuta 2006 tehty Euroopan parlamen tin ja neuvoston päätös N:o 967/2006/EY1 
pannaan Euroopan yhteisön perustamissopi muksen 166 artiklan 3 kohdan mukaisesti 
täytäntöön erityisohjelmin, joissa määritetää n täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset 
säännöt, vahvistetaan erityisohjelmien kest o sekä määrätään tarp eellisiksi arvioiduista 
varoista. 
(2) Yhteisen tutkimuskeskuksen (jäljempänä 'YTK') olisi toteutettava niin sanottuja suoria 
t&k-toimia YTK:n erityisohjelmassa, joka toteutetaan EY:n puiteohjelman täytäntöönpanemiseksi. 
(3) Tehtäväänsä suorittaessaan YTK:n olisi annettava EU:n poliittiselle 
päätöksentekoprosessille asiakasläh töistä tieteellistä ja teknistä tukea, jonka avulla voidaan 
edesauttaa nykyisten politiikkoj en toteutusta ja seurantaa ja vastata uusiin politiikan 
haasteisiin. Tehtävästään suor iutuakseen YTK:n olisi teht ävä Euroopan korkealaatuisinta 
tutkimusta muun muassa pitämällä yllä omaa tieteellisen huippuosaamisen tasoaan. 
(4) YTK:n suorat toimet olisi toteutettava  tämän erityisohjelman avulla. Pannessaan 
täytäntöön tätä erityisohjelmaa tehtävänsä m ukaisesti YTK:n olisi k iinnitettävä erityistä 
huomiota Euroopan unionin kannalta keskei siin kysymyksiin, jo ita ovat hyvinvointi 
osaamisintensiivisessä yhteiskunnassa, so lidaarisuus, kestävyys ja luonnonvarojen 
vastuullinen hoito, turvallisuus ja vapaus sekä Euroopan maailmanlaajuiset kumppanuussuhteet. 
                                                
 
1 EUVL L 391, 30.12.2006, s. 19. 
L 400/370 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 (5) Erityisohjelma olisi pantava täytäntöön j oustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen 
huomioon YTK:n palvelujen käyttäjien sekä yht eisön politiikkojen tarpeet ja pyrkien 
suojelemaan yhteisön taloudellisia etuja. Ohje lmassa toteutettavia tutkimustoimia olisi 
tarvittaessa mukautettava näiden tarpeiden sekä tieteen ja teknologian kehityksen 
edellyttämällä tavalla ja niissä olisi pyrittävä tie teen huippulaatuun. 
(6) EY:n puiteohjelmassa sovellettavia suoriin  toimiin liittyviä sääntöjä, jotka koskevat 
yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen  osallistumista puiteohjelmaan sekä sen 
tutkimustulosten levittämistä (jäljempänä 'osa llistumista ja tulosten levittämistä koskevat 
säännöt'), olisi sovellettava myös tämän erityisohjelman t&k-toimiin. 
(7) Tämän ohjelman täytäntöön panemiseksi voi olla  aiheellista tehdä Euroopan talousalueesta 
tehtyyn sopimukseen tai assosiaatiosopimuks een liittyvän yhteist yön lisäksi erityisesti 
perustamissopimuksen 170 artiklaan perust uvaa kansainvälistä yhteistyötä kolmansien 
maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa. 
(8) YTK pyrkii EU:n laajentumisen ja yhde ntymisen tukemiseksi edistämään uusien 
jäsenvaltioiden organisaatioiden ja tutkijoiden  osallistumista erityisesti niihin toimiin, jotka 
liittyvät tiedettä ja teknologiaa koskevan yhteisön sää nnöstön täytäntöönpanoon. Samoin se 
pyrkii lisäämään yhteistyötä e hdokasmaiden organisaatioiden  ja tutkijoiden kanssa.  Lisäksi 
toimintaa on tarkoitus avata asteittain EU:n naapurimaide n suuntaan varsinkin Euroopan 
naapuruuspolitiikan kannalta keskeisillä aihealueilla. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/371 
 (9) Tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutk imustoiminnassa olis i noudatettava eettisiä 
perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin peru soikeuskirjaan sisältyvät 
periaatteet. 
(10) YTK:n olisi jatkossakin tuot ettava lisäresursseja kilpail uun perustuvista toimista; tähän 
kuuluvat osallistuminen puiteohjelman epäs uoriin toimiin, ulkopuolis ille asiakkaille 
tehtävä työ sekä vähäisemmässä määrin teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntäminen. 
(11) Olisi varmistettava, että  puiteohjelman varainhoito on mo itteetonta ja että puiteohjelma on 
toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen sekä samalla taattava oikeusvarmuus ja se, että ohjelma on hel posti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä, 
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 
päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvost on asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002
1 ja 
mainitun varainhoitoasetuksen soveltamiss äännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun 
komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/20022 sekä niiden mahdollisten tulevien 
muutosten mukaisesti. 
                                                 
1 EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. 
2 EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1, asetus sellai sena kuin se on m uutettuna komission 
asetuksella (EY, Euratom) N:o 1261/2005 (EUVL L 201, 2.8.2005, s. 3). 
L 400/372 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 (12) Olisi myös toteutettava asianmukaiset ja Euroopan yhteisöjen tal oudellisiin etuihin nähden 
oikeasuhteiset toimenpiteet sekä myönnettyjen tukien vaikuttavuuden että näiden varojen 
käytön tehokkuuden seuraamiseksi väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä 
tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomas ti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen 
perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen ta loudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä 
joulukuuta 1995 annetun neuvoston aset uksen (EY, Euratom) N:o 2988/951, komission 
paikan päällä suorittamista tarkastuksis ta ja todentamisista Euroopan yhteisöjen 
taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 
päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvost on asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/962 ja 
Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF)  tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/19993 mukaisesti. 
(13) Komission olisi sopivana ajankohtana teetettävä riippum aton arviointi tämän ohjelman 
piiriin kuuluvilla aloilla toteutetuista toimista. 
(14) YTK:n hallintoneuvostoa on kuultu tämän erity isohjelman tieteellisestä  ja teknologisesta 
sisällöstä, 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
                                                 
1 EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. 
2 EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. 
3 EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/373 
 1 artikla 
Vahvistetaan Yhteisen tutkimuskeskuksen toteut tamia tutkimukseen, teknologian kehittämiseen 
sekä demonstrointiin liittyviä suoria  toimia koskeva erityisohjelma, jäljempänä 'erityisohjelma', joka 
alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013. 
2 artikla 
Erityisohjelmassa määritetään Yh teisen tutkimuskeskuksen muut  kuin ydinalan toimet, joilla 
annetaan yhteisön poliittiselle päätök sentekoprosessille asiakaslähtöistä  tieteellistä ja teknistä tukea, 
tuetaan nykyisten politiikkoj en toteutusta ja seurantaa sekä va stataan uusiin politiikan haasteisiin.  
Toimien tavoitteet ja pääpiirteet määritetään liitteessä.  
3 artikla 
Erityisohjelman täytäntöönpanon rahoitusta varten ta rpeelliseksi kats ottu määrä on puiteohjelman 
liitteen II mukaisesti 1 751 miljoonaa euroa. 
4 artikla 
1. Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä 
perusperiaatteita. 
L 400/374 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 2. Erityisohjelmasta ei rahoiteta seuraavia tutkimusaloja: 
– lisääntymistarkoituksessa tehtävään ih misen kloonaukseen liittyvä tutkimus, 
– tutkimus, jossa pyritään muuttamaan ihmi sen geeniperimää siten, että muutoksesta 
saattaa tulla periytyvä,1 tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalkioita vain 
tutkimustarkoituksiin tai kantasolujen tuot tamista varten, esimerkiksi somaattisten 
solujen tuman siirron avulla. 
3. Ihmisen kantasoluja, jotka voivat olla sekä  aikuisen että alkion kantasoluja, koskevaa 
tutkimusta voidaan rahoittaa riippuen sekä tiet eellisen ehdotuksen sisällöstä että kyseessä 
olevan jäsenvaltion (jäsenvaltio iden) oikeudellisista puitteista. 
Ihmisalkion kantasoluja koskevan tutkimuksen  rahoittamista koskevissa hakemuksissa on 
oltava tarvittaessa tiedot  lupa- ja valvontatoimenpiteistä, jotka jäsenvaltioiden 
toimivaltaiset viranomaiset to teuttavat sekä tiedot annettav asta eettisestä hyväksynnästä 
(hyväksynnöistä). 
Ihmisalkion kantasolujen tuottamisen osalta la itoksiin, organisaatioihin ja tutkijoihin on 
sovellettava tiukkoja lupa- ja valvontamen ettelyjä kyseessä olevan jäsenvaltion 
(jäsenvaltioiden) oikeudellisten puitteiden mukaisesti. 
                                                 
1 Sukurauhasten syövän hoitoon liitty vää tutkimusta saadaan rahoittaa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/375 
 4. Edellä esitettyjä tutkimusal oja tarkistetaan tämän ohjelma n toisessa vaiheessa (2010–2013) 
tieteellisen edistymisen pohjalta. 
5 artikla 
1. Erityisohjelma pannaan täytäntöön käyttämällä  puiteohjelman liittee ssä III määritettyjä 
suoria toimia. 
2. Tässä erityisohjelmassa sovelletaan suoriin toimiin liittyviä osallistumista ja tulosten 
levittämistä koskevia sääntöjä. 
6 artikla 
1. Komissio laatii erityisohjelman täytäntöönpa noa varten monivuotisen työohjelman, jossa 
määritellään tarkemmin liitteessä esitetyt tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset 
painopisteet sekä täytäntöönpanon aikataulu. 
2. Monivuotisessa työohjelmassa otetaan huo mioon olennaiset tutkimustoimet, joita 
toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneid en valtioiden sekä eurooppalaisten ja 
kansainvälisten organisaatioid en toimesta. Työohjelma pä ivitetään tarpeen mukaan. 
L 400/376 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 7 artikla 
Komissio järjestää erityisohjelman piiriin kuuluvilla aloilla toteutettujen toimien riippumattoman 
arvioinnin, josta säädetään puiteohjelm asta tehdyn päätöksen 7 artiklassa. 
8 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena pä ivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin 
virallisessa lehdessä . 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2006. 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja 
 J. KORKEAOJA 
 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/377 
 LIITE  
1. Tavoite 
Tavoitteena on sellaisen asiakaslähtöisen tiet eellisen ja teknisen tuen antaminen yhteisön 
poliittiselle päätöksentekoproses sille, jonka avulla voidaan tukea nykyisten politiikkojen 
täytäntöönpanoa ja seurantaa ja va stata uusiin politiik an haasteisiin. 
2. Lähestymistapa 
Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) vahvistaa entise stään – keskeisinä lähtökohtinaan kasvu, kestävä 
kehitys ja turvallisuus – toimintansa asiakaslähtöis yyttä ja jo nykyisinkin tiivistä verkostoitumistaan 
tiedeyhteisön kanssa: 
– vastaamalla joustavasti eurooppalaisten päätöks entekijöiden kehittyviin tarpeisiin ja 
vaatimuksiin; 
– suuntaamalla huomiota kysymyksiin, jotka ovat yhteiskunnallisesti merk ittäviä, joihin 
sisältyy tutkimuskomponentt i ja joihin liittyy merk ittävä yhteisöulottuvuus; 
– kehittämällä kumppanuuksia jäsenvaltioiden tutkimuskeskusten, korkeakoulujen, 
teollisuuden, viranomaisten ja sääntelyelinte n sekä kolmansien maiden ja kansainvälisten 
organisaatioiden kanssa; 
– vahvistamalla osaamistaan ja välineistöään; 
L 400/378 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – YTK on keskittänyt voimavarojaan voidakseen  vastata tieteellis iin ja teknologisiin 
haasteisiin, joita nousee esiin yhte isön monisäikeisestä ja mon itahoisesta politiikasta. Tätä 
varten se on järjestänyt toimintansa politiikan keskeisten osa-alueiden  ympärille ja luonut 
synergioita suhteessa jäsenvaltioissa käytössä  oleviin muihin tieteel lisen ja teknologisen 
tuen lähteisiin. YTK kehittää näitä valmi uksiaan edelleen muun muassa tekemällä 
yhteistyötä EU:n erillisvirastojen, EU:n toimie linten – erityisesti Eu roopan parlamentin – 
ja jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa; 
– lisäämällä avoimuutta tutkimuspainotuksiensa määrittämisessä saattamalla painotusten 
perusteet yleisön saataville. 
Yksi tämän erityisohjelman avainpiirteistä on k okonaisvaltainen lähestymistapa, jota YTK soveltaa 
antaessaan tieteellistä ja teknistä tukea politiikan ta rpeita varten. Monilla aloilla vallitseekin varsin 
voimakas tarve ymmärtää vuorovaikutussuhteita teknologian muutoksen, tieteen kehityksen, 
innovaatioiden ja kilpailukyvyn sekä  sääntelyn ja politiik an erilaisten lähestymistapojen (esim. 
taloudelliset välineet, vapaaehtois uuteen perustuvat järjestelmät ja  joustomekanismit) välillä. Tätä 
varten tarvitaan vahvaa tutkimusperustaa. Puiteohj elman suoriin toimiin osallistumisessa pyritään 
mahdollisimman hyvään täydentävyyteen kohdassa 3 selostetun ohjelman suhteen. 
YTK lujittaa asemaansa eurooppalaisella tutkimus alueella: helpottamalla eurooppalaisten ja 
Euroopan ulkopuolisten tutkijoiden, erityisesti uran sa alkuvaiheessa olevien tiedemiesten, pääsyä 
YTK:n laitoksiin YTK lisää yhteistyötään muiden julkisten ja yksityisten tutkimusorganisaatioiden kanssa, parantaa johdonmukaisesti oman toimintansa ti eteellistä laatua sekä edistää tieteellisemmin 
koulutusta, joka on jatkossakin keskei nen painopiste YTK:n toiminnassa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/379 
 Erityisohjelmassa sovellettavan lähestymistavan ke skeinen osatekijä on tietämyksen levittäminen 
tämän prosessin eri sidosryhmille, ja pk-yritysten osallistumista tutkimustoimiin olisi pyrittävä lisäämään. Lisäksi pyritään tukemaan lainsäädänn ön täytäntöönpanoa ja se urantaa sekä parhaiden 
toimintatapojen levittämistä EU:n 25:ssä jäsenvaltiossa, jäsenehdokasmaissa ja EU:n naapurimaissa. 
YTK vastaa uuden Lissabonin strategian vaatimuksiin sääntelyn parantamisesta politiikan ennakko- 
ja jälkiarvioinneilla, joilla tuetaan komissiota näyttöön pe rustuvien poliittisten aloitteiden 
toteuttamisessa. Lisäksi politiik an täytäntöönpanon ja seuranna n yhteydessä esiin nousevien 
vaatimusten johdosta tullaan toteuttamaan tarkoit ukseen sopivia tukitoimia, jos niille on olemassa 
tieteellistä perustaa. 
Uusiin haasteisiin, jotka liittyvät kasvavaan tarp eeseen luoda reagointiv almiuksia kriisi- ja 
hätätilanteiden sekä pikaisia poliittisia toimia vaativien tilanteiden varalta, vastataan rakentamalla 
valikoiduilla aloilla valmiuksia ja edellytyksiä, jotka tarjoavat riittävän tuen EU:n tasolla. 
L 400/380 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Yhteisön ulkoasioihin ja turvallisuuteen liittyväst ä politiikasta aiheutuu YTK:lle uusia vaatimuksia 
seitsemännen puiteohjelman koko keston ajan. Tällä os a-alueella tukena käyt etään omia suojattuja 
tieto- ja analyysijärjestelmiä, jotka mahdolli stavat nopean reagoinnin. Myös YTK:n työn 
maailmanlaajuinen ja kansainvälinen ulott uvuus tulee vahvistumaan tässä ohjelmassa. 
Tietty osa YTK:n voimavaroista varataan kokeil evaan tutkimukseen, jolla pyritään luomaan uutta 
tietämystä ja osaamista. Varoja ohjataan kokeilevaan tutkimukseen "siemenrahoituksena", joka voi 
tuottaa käytännön tuloksia myöhemmässä vaihee ssa ja onnistuessaan hyödyttää YTK:n toimia 
keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. 
Eri alojen politiikalle antamansa tuen yhteyde ssä YTK toteuttaa pyynnöstä erityistoimia, joiden 
avulla voidaan paremmin hyödyntää (ja mahdollisuuks ien mukaan levittää) EU:ssa saavutettuja 
tutkimustuloksia. Näin YTK lisää osaamisyht eiskunnasta saatavia hyötyjä. YTK:n tekemää 
tutkimusta olisi tarvittaessa sovitettava yhteen "Yhteistyö"-erityisohjelman aihealueiden puitteissa 
tehtävän tutkimuksen kanssa päällekkäisyyksien välttämiseksi. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/381 
 3. Toimet 
3.1. Aihepiiri 1: Hyvinvointi osaam isintensiivisessä yhteiskunnassa 
3.1.1. Osio 1.1 Kilpailukyky ja innovaatiot 
EU:n kilpailukykyä, sisämarkkinoiden avoimuutta ja kaupankäyntiä ediste tään tuottamalla ja 
levittämällä kansainvälisesti hyv äksyttyjä referenssejä ja tukemalla yhteiseurooppalaisen 
mittausjärjestelmän käyttöönottoa. Mittau stulosten vertailtavuutta parannetaan 
laadunvarmistusmenetelmillä, kuten vertailumateriaaleilla , vertailumittauksilla sekä validoitujen 
menetelmien ja validoidun tiedon käytöllä monilla eri politiikkoihin liittyvillä aloilla, joita ovat 
esimerkiksi: 
– kemikaalien ja erilaisten tuotteiden (kuten kosmetiikan) turvallisuus, johon pyritään 
kehittämällä vertailujärjestelmä kemikaalien integroitua riskinarviointia varten ja antamalla 
tieteellistä ja teknol ogista tukea kemikaalilainsää dännölle muun muassa Euroopan 
kemikaaliviraston valmistelujen yht eydessä (koulutuksen muodossa); 
– (eläinkokeille) vaihtoehtoiset testausmen etelmät ja älykkäät testausstrategiat; 
– elintarvikkeiden turvallisuus, laatu ja a itous, rehun turvallisu us, bioteknologia; 
– energia (puhtaammat ja uusiutuvat energian lähteet ja kantajat); 
– kansalaisten turvallis uus ja väestönsuojelu; 
– ympäristö ja terveys. 
L 400/382 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Tässä työssä toimitaan tiiviissä yhteistyö ssä jäsenvaltioiden elinten, kansainvälisten 
standardointielinten (ISO, CEN, Codex Alim entarius, AOAC), sääntelyviranomaisten ja 
teollisuuden kanssa. Lisäksi YTK jatkaa työtään yhteisön vertailulaboratoriona muuntogeenisten 
elintarvikkeiden ja rehujen osalta , elintarvikkeiden kanssa kosket uksiin joutuvien materiaalien ja 
elintarvikkeiden lisäaineiden osalta ja ryhtyy yhteisön vertailulaboratorioksi myös joillakin muilla tähän liittyvillä osaamisalueillaan. 
YTK pyrkii kehittämään edistyneitä ekonometri siä mallinnus- ja herkkyysanalyysitekniikoita 
monilla politiikan aloilla, makrotalouden mallinta misessa, rahoitus- ja liiketoimintasyklien lyhyen 
aikavälin analyyseissä sekä yhdistelmäindi kaattorien laadinnassa ja arvioinnissa. 
Lisäksi YTK jatkaa rahoitusalan ekonometriikan ja tilastovälineiden soveltamista 
rahoituspalvelujen alalla (esimerkiksi maksusel vitystoiminnan ja pankkidi rektiivien yhteydessä). 
YTK osallistuu jatkossakin useisiin eri toimiin tukemalla ennakko- ja jälkiarviointeja (myös 
vaikutusarviointeja), laatimalla täsmäindi kaattoreita ja suorittamalla analyysejä. 
YTK lisää tukeaan yhteisön kansainvälisen kauppapolitiikan kehittämiselle painottaen erityisesti 
kauppapolitiikan vaikutuksia kestäv ään kehitykseen ja kilpailukykyyn. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/383 
 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiaa tuetaan suorilla kvantitatiivisilla sosioekonomisilla 
analyyseillä – myös sääntelyn parantamista koske van periaatteen kannalta – jotka voivat koskea 
useita eri politiikan osa-alueit a, kuten makrotalouden vakautta  ja kasvua, rahoituspalveluja, 
kilpailukyvyn eri osatekijöitä, elinikäistä oppim ista ja Lissabonin strategian inhimillisiin 
voimavaroihin liittyviä ulottuvuuksia, maataloutta , ilmastonmuutosta sekä kestäviä energia- ja 
liikennejärjestelmiä. YTK tuottaa lisää tiet oa vuorovaikutussuhteista koulutustarjonnan, 
osaamisyhteiskunnan tarpeiden, tietämyksen levittämisen ja koulutusmahdollisuuksien 
tasavertaisuuteen liittyvien tekijöiden välillä se kä siitä, miten koulutusresurssit voitaisiin hyödyntää 
tehokkaasti. 
Kilpailukyky- ja ympäristötavoi tteiden kannalta keskeisiä ovat ekotehokkaat teknologiat, joita 
jatkossakin määritellään ja arvioidaan Eur oopan ympäristön pilaantumisen ehkäisy- ja 
valvontatoimistossa (EIPPCB) ja osana ympäristöt eknologian toimintasuunn itelman toteutusta ja 
seurantaa. Tällaisten teknologioiden kehittämisen edellytyksiä tutkitaan edelleen, jotta voidaan 
selvittää niiden leviämisen esteet , arvioida niiden suorituskykytavoi tteita ja käyttöä sekä analysoida 
käyttöönoton edistämistoimia. 
Kilpailukykyä tuetaan lisäksi esimerkiksi: 
– tukemalla eurooppalaisten standardien laadintaa ja ylläpitoa (esim. eurokoodit, euronormit, 
IEC, ISO-standardit ja eurooppala iset vertailumateriaalit (ERM)); 
– kehittämällä standardeja ympäristön ja turval lisuuden seurantajärjestelmiä varten sekä 
INSPIREn (Infrastructure for Spatial Information in Europe) ja GMES:n (Global Monitoring for Environment and Security ) tarjoaman tiedon saatavuuteen liittyen; 
L 400/384 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – vahvistamalla eurooppalaista mittausinfrastruk tuuria akkreditointi-/sertifiointiprosesseja 
tukevilla laboratorioiden vertailuilla. 
YTK antaa myös tieteellistä ja teknistä tukeaan riskinarviointi- ja hallinnointimenettelyjen 
kehittämiselle eurooppalaise n päätöksenteon välineeksi. 
3.1.2. Osio 1.2 Eurooppalainen tutkimusalue YTK tukee eurooppalaista tutkimusaluetta suoraa n lisäämällä sen tieteell istä verkottumista, 
edistämällä tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuu tta, tarjoamalla tutkimusinfrastruktuurin 
käyttömahdollisuuksia ja harjoittamalla tutkim usyhteistyötä. YTK osallistuu tarpeen mukaan 
eurooppalaisiin teknologiayhteisöihin, yhtei siin teknologia-aloitt eisiin (JTI) ja 
perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla toteut ettaviin toimiin. Erityis esti pyritään saamaan 
mukaan kumppaneita uusista jäse nvaltioista ja ehdokasmaista. 
YTK tarjoaa tukea näyttöön perustuvalle tutkim uspolitiikan laadinnalle sekä yhteisön että 
jäsenvaltioiden tasolla. 
Tätä strategista tukea täydennetään tekemällä teknologia-arviointeja yks ittäisten aihealueiden 
tutkimuspainotuksista. 
Myös tieteen ja teknologian kehityksen ennakoi ntimenetelmien vankentamista, kehittämistä ja 
levittämistä edistetään Euroopan tasolla. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/385 
 3.1.3. Osio 1.3 Energia ja liikenne 
YTK keskittyy energia-alan toimissaan sujuv aan siirtymiseen kohti vähemmän hiilipitoisia, 
uusiutuvia energialähteitä ja energiankantaj ia (vety mukaan lue ttuna), tehokkaampia 
energiajärjestelmiä sekä turvallisempaa ja varmempaa energiantarj ontaa. YTK:n tavoitteena 
energia-alalla on: 
– luoda kestävän energiantuotannon vertailujärj estelmä, joka vastaa yhteisön politiikan 
tarpeisiin tarjoamalla tiede- ja teknologia-as iantuntemusta teknologian innovaatioihin ja 
kehitykseen liittyvissä kysymyksissä (kaikk i energialähteet ja energian loppukäytön 
tehokkuus); 
– toimia valikoitujen teknologioiden (eli puhtaam pien fossiilisten polttoaineiden, biomassan, 
aurinkosähkön, polttokennojen ja vetyteknologioiden) esinormatiivisen 
suorituskykyverifioinnin ja -ser tifioinnin vertai lulaitoksena; 
– tarjota tietoa energian toimitusvarmuudesta Euroopassa ja uusiutuvi en energiavarojen 
saatavuudesta. Lisäksi YTK helpottaa tosiasio ihin perustuvaa keskustelua ja perusteltua 
päätöksentekoa Euroopan energi antarpeiden täyttämiseen sopivasta energialähteiden 
yhdistelmästä. 
Toisaalta YTK tukee kestävän liikenteen keh itystä Euroopassa keskittymällä seuraaviin 
kysymyksiin: 
– ympäristö sekä päästörajoitusten ja niih in liittyvien, ekosysteemeihin kohdistuvien 
vaikutusten tutkimus; mahdollisuudet vähe ntää päästöjä uuden teknologian avulla 
erilaisissa poliittisissa skenaarioissa; 
L 400/386 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – teknis-taloudellinen ulottuvuus, johon liitt yy ulkoisvaikutusten arviointia koskeva 
tutkimus, parempia polttoaineita ja moottore ita, vaihtoehtoisia aj oneuvokonsepteja sekä 
innovaatioiden vaikutuksia ki lpailukykyyn ja talouskasvuun;  samoin arvioidaan eri 
liikennepoliittisia vaihtoehtoja; 
– yhteiskunnallinen ulottuvuus, johon sisältyvät maankäytön suunnittelun, 
kaupunkisuunnittelun, terveysvaikutusten ja ym päristötietoisuuden lisäämisen tutkimus; 
lisäksi tutkitaan ilma-, maa- ja merilii kenteen turvallisuutta ja varmuutta. 
Energia ja liikenne ovat ilmanlaat uun vaikuttavan pilaantumisen suurimpia lähteitä. YTK tukee 
EU:n ilman pilaantumisen ehkäis yyn liittyvää CAFE-strateg iaa (Clean Air for Europe) kiinnittäen 
erityistä huomiota eri lähteistä peräisin olevien päästöjen karakterisointiin ja jakautumiseen. Tavoitteena on edistää päästöjen vähentämisstrategioi den kehittämistä. Vertailutestit sekä päästöjen 
mittausmenetelmät on määrä yhdenmukaistaa/standardoida. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/387 
 3.1.4. Osio 1.4 Tietoyhteiskunta 
YTK tukee tietoyhteiskunnan teknologiaan liitty vien ja kilpailukykyiseen eurooppalaiseen 
osaamisyhteiskuntaan tähtäävien toimien ja to teutusvälineiden määrittelyä laatimalla 
osaamisyhteiskuntaan liittyviä tulevaisuusanalyysejä ja strategioita. Huomion keskipisteessä ovat 
kasvu, solidaarisuus, osallistaminen ja kestävä kehitys. Lisäksi YTK tukee tietoyhteiskunnan teknologian kehitykseen tiiviisti yhteydessä olev ien tai siitä merkittävästi hyötyvien yhteisön 
politiikkojen täytäntöönpanoa. Tämä kattaa sovellukset sähkö isen kaupankäynnin, sähköisen 
terveydenhuollon, henkilökohtaisen turvallisuuden, kotiympäristön, verkko-opiskelun, sähköisten 
viranomaispalvelujen ja ympäristön aloilla se kä sen arvioimisen, millaisia mahdollisuuksia 
tietoyhteiskunnan teknologia tarjoa a pyrittäessä toteuttamaan EU:n kokonaisstrategiaa kasvun, 
osallistamisen ja elämänlaadun se kä luottamusta tukevan tieto- ja viestintäteknologian suhteen. 
Tietoyhteiskunnan teknologioiden konvergenssin osalta YTK pyrkii arvioimaan konvergenssin 
vaikutuksia yhteiskuntaan kilp ailukyvyn, yksityisyyden s uojan, yhteiskunnan "omaksi tuntemisen" 
(ownership) ja yhteiskunnallis en osallisuuden näkökulmasta. Konvergenssin mahdollistamiin 
sovelluksiin pyritään terveydenhuollossa (bioan turit, nanoteknologia ja kognitiotieteet), 
turvallisuusalalla (anturit, ju lkisten paikkojen turvallisuus, henkilökohtainen koskemattomuus) ja 
ympäristöalalla (seurantatekniik at ja kestävä ympäristönhoito). 
L 400/388 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3.1.5. Osio 1.5 Biotieteet ja bioteknologia  
Biotieteet ja bioteknologia ovat tärkeitä monille politiikan aloille, joilla ne voivat merkittävästi 
edesauttaa yhteisön tavoitteiden saavuttamista.  Niiden tarjoamat mahdollisuudet tiedostetaankin 
laajalti terveydenhuollon alalla, maataloudessa, el intarviketuotannossa, ympäristöalalla ja muilla 
aloilla, joilla kehitetään nopea ssa tahdissa sovelluksia. Verta ilumateriaalien ja validoitujen 
menetelmien aikaansaaminen edellyttää, että saat avilla ja käytössä on monenlaisia kehittyneitä 
bioteknologisia välineitä. YTK ke hittää edelleen tämän alan osaam istaan osana toimivaltaisten 
kansallisten organisaatioid en kanssa tekemäänsä yhteistyötä la insäädännön ja sääntelyn tarpeita 
silmällä pitäen. 
YTK tekee erityisesti vali koitujen bioteknologian ja  biotieteiden sovell usten sosioekonomisia 
vaikutuksia koskevia selvityksiä , joilla voidaan tukea tulevaa lainsäädäntöä. Soveltamalla 
detektiotekniikoissaan kokonaisvalta isesti nanobioteknologiaa, fys iikkaa, biologiaa ja kemiaa YTK 
auttaa kehittämään uusia strategioita ja tekno logioita ympäristön ja terveyden seurantaan, 
(eko)toksisuustutkimuksiin, elintarvikkeid en ja rehun tuotantoketjun valvontaan ja 
turvallisuussovelluksiin. 
Toimia toteutetaan muun muassa seuraavilla aloilla: (1) Bioteknologia ja terv eyteen liittyvät näkökohdat: 
– geneettisen testauksen laadunvarmistusvälineet; 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/389 
 – genomipohjaisia diagnostiikkasovelluksia ja  lääkekehitystä koskevat tutkimukset 
(esim. farmakogenomiikka); 
– kehittyneiden menetelmien luominen ja validointi eläinkokeide n parantamiseksi, 
vähentämiseksi ja korvaamiseksi bioteknol ogisten lääkkeiden kehityksessä sekä 
kemikaalien toksisuuden ennustamiseksi in vitro -soluviljelmillä, suurikapasiteettisten tekniikoiden av ulla ja toksikogenomiikan keinoin; 
– uusien bioinformatiikan menetelmien määrittely ja arviointi omiikka-
lähestymistapojen tueksi yhdistäen mukaan tietoa fysiologisista reaktioista, joita 
muokkaavat yksilökohtainen al ttius ja elin tapatekijät; 
– tarvittavan menetelmäkokonaisuuden luomine n, jotta voidaan riittävällä tavalla 
arvioida riskimuuttujia ihmisen terveyt een kohdistuvien risk ien arvioinneissa; 
– nanoteknologian, myös nanotoksikologian, ympäristö- ja terveysvaikutusten 
arviointi. 
(2) Bioteknologia maataloudessa, elintarvikkeissa  ja rehuissa: 
– tulevaisuutta luotaavat tutkim ukset kehitteillä olevista bioteknologian sovelluksista 
elintarviketuotannossa (esim. terveysv aikutteiset elinta rvikkeet, kloonatut 
tuotantoeläimet ja molekyyliviljelmät (ns. "pharming")); 
– muuntogeenisten organismien havaitseminen, tunnistaminen ja kva ntifiointi (sisältää 
suurikapasiteettisten seulontamenetelmien  validoinnin sekä laadunvarmistusvälineet 
seuraavien sukupolvien muuntogeen isiä organismeja varten); 
L 400/390 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – tutkimukset muuntogeenisten kasvien ja tavanomaisten kasvien 
vuorovaikutussuhteista; tutkimukset m uuntogeenisiin kasveihin liittyvistä 
taloudellisista näkökohdista. 
3.2. Aihepiiri 2: Solidaarisuus ja lu onnonvarojen vastuullinen hallinta 
3.2.1. Osio 2.1 Maaseudun kehittäminen, maatalous ja kalatalous 
YTK tukee tutkimuksensa avulla eurooppa laista maaseudun kehittämispolitiikkaa, 
maatalouspolitiikkaa ja kalastuspolitiikkaa siten, e ttä se ottaa huomioon kaikki kolme kestävän 
kehityksen ulottuvuutta: 
– Tuotantonäkökohdat: tuetaan yhteisen maatal ouspolitiikan toteut usta, valvontaa ja 
seurantaa (tilatukijärjestelmä, täydentävien ehtojen järjestelmä, maatilojen neuvontapalvelu), mukaan luettuina v iljelylohkojen yhdennetyt hallinta- ja 
valvontajärjestelmät ja pysyvien kasvien reki sterit sekä kiinteistörekisterien toteutus 
markkinoiden ja investointien tukemiseksi (k äyttäen paikannus-/nav igointitekniikoita); 
kehitetään kasvusimulaatiomalleihin, pint a-alatekniikoihin, kaukokartoitukseen ja 
maatalousfenologian verkostoon perust uvia satoennusteita; tuetaan EU:n 
maatilavakuutusjärjestelmän toteutusta; tuetaan metodologian osalta EU:n uutta 
maatalouden tilastojärjestelmää (LUCAS mukaan luettuna). 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/391 
 – Ympäristönäkökohdat: arvioidaan suotuisiin m aanviljely- ja ympäristöolosuhteisiin 
liittyviä seikkoja ja tu tkitaan maatalouden ympäristötoimenpiteiden vaikutuksia maaperään 
ja vesiin, luonnon monimuotoisuuteen ja Eur oopan maaekosysteemeihin; analysoidaan 
maatalouspolitiikan, maaseudun kehittämispolitiikan ja aluepolitiikan yhteyksiä ja vaikutuksia maankäytön muutoksiin Euroopassa kehi ttämällä indikaattore ita ja spatiaalisia 
malleja; kehitetään vähäisin  tuotantopanoksin toimivan ja luonnonmukaisen maatalouden 
sekä viljavuuden edistämistoimenpiteitä; tuetaan kohdennettujen aluestrategioiden 
kehittämistä maaseudun kehittämisohjelmi en toteutusta varten; arvioidaan 
ilmastonmuutoksen vaikutuksia maatalouteen so peuttamistoimia silmällä pitäen; autetaan 
vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä eril listen energiakasviviljelmien sekä 
maatalousjätteen energian talteenoton avulla. 
– Tuottaja-/kuluttajanäkökohdat: strategiset po litiikan analyysit esimerkiksi seuraavilla 
aloilla: yhteisen maatalouspo litiikan uudistuksen vaikutuks et maatalousjärjestelmien 
kestävyyteen; maatalouden kyky vastata kulut tajien vaatimuksiin: elintarvikkeiden 
karakterisointi ja valvonta, tuotantoketju jen sisällä toimivien laadunvarmistus- ja 
sertifiointijärjes telmien vaikutukset sekä maatal ouden kyky noudattaa ympäristönormeja ja 
eläinten hyvinvoinnin normeja; keskeisiä eurooppalaisia maatal oustuotteita koskevat 
ennusteet ja politiikan vaikutusten arvioi nnit tuotannon, maailmanmarkkinoiden, hintojen, 
tulojen ja kuluttajien hyvinvoinnin näkökulma sta; kauppapolitiikan ja perushyödykkeiden 
maailmanmarkkinoiden muutosten vai kutukset; maatalouspolitiikka maaseudun 
kehittämisessä suhteessa muih in politiikkoihin. Erityistä huom iota kiinnitetään yhteisen 
maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutuksiin uu sissa jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa sekä 
maaseudun kehittämispolitiikkojen vaikutusten analysointiin.  
L 400/392 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Yhteisen kalastuspolitiikan ta voitteita tuetaan parantamalla tieteellisen tiedon laatua ja 
ajantasaisuutta sekä kehittämällä prosesseja er i hallinnointivaihtoehtoj en taloudellisten ja 
yhteiskunnallisten vaikutusten arviointia vart en. Kalastuksen valvonnassa käytetään uutta 
tekniikkaa, kuten DNA-analyysiin perustuvaa kalojen alkuperän todentamista. Erityistä 
huomiota kiinnitetään tekniikoihin, jotka edis tävät sidosryhmien osallistumista. Yhteisön 
kehittyvän meriliikennepolitiikan myötä laajenne taan kalastuksen tarpeisiin kehitettyjen 
palvelujen – joihin kuuluu esimerkiksi aluste n seuranta kaukokarto ituksen ja sähköisten 
ilmoitusten avulla – soveltuvuutta myös kauppa laivojen tunnistamiseen. Myös kasvavan 
vesiviljelyalan vaikutuksia ar vioidaan myös ympäristöllis eltä ja sosioekonomiselta 
kannalta. 
3.2.2. Osio 2.2 Luonnonvarat 
YTK osallistuu kokonaisvaltaisen lähestymista van luomiseen muutoksen seurantaa ja 
luonnonvaroihin kohdistuvien vaikutusten ja paineide n analysointia varten. Tavoitteena on kehittää 
kattavia kestävän kehityksen malle ja. Tämä osio täydentää osiota 2.1, ja tutkimus sovitetaan tarkasti 
yhteen EU:n seitsemän teemakohtaisen ympärist östrategian kanssa. YT K kiinnittää huomiota 
ympäristötiedon yhteiskäyttöön ja edesauttaa GMES:n kehitystä os allistumalla ak tiivisesti sen 
tutkimustoimintaan. Sovelluksissa noudatetaan INSPIRE-periaatteita. 
Tutkimuksessa keskitytään seur aaviin yksittäisiin aiheisiin: 
– vesipolitiikan puitedirektiiviin ja meripolit iikkaan liittyvä vesivarojen hoito, jossa 
kiinnitetään huomiota Euroopan sisä- ja ra nnikkovesien ekologiseen  laatuun, pilaavien 
aineiden kiertoon, kemiallisten ja bi ologisten epäpuhtauksien yhdenmukaisiin 
mittausmenetelmiin, dynaamiseen mallintamiseen sekä yleiseurooppalaisiin tietojärjestelmiin; 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/393 
 – maaperänhoidon puitedirektiivissä luetellut maaper änsuojelualoitteet; tä ltä osin keskitytään 
parantamaan maaperää koskevan tiedon kul kua Euroopassa, määrittelemään yhteiset 
kriteerit ja menetelmät maaperäuhkien kannalta riskialttiiden alueiden  rajaamista varten 
sekä kehittämään maaperän  seurannan menetelmiä; 
– luonnonvarojen käytön elinkaarianalyysimenetel mät, joiden avulla voidaan seurata 
materiaaleja aina niiden käy ttöönotosta kierrätykseen ja l opulliseen käytöstäpoistoon asti; 
luonnonvarojen ja materiaalien kestävä tuot anto ja kulutus sekä tuotteiden 
ympäristövaikutukset ja kestävyys erilaisissa teknologisissa ja poliitt isissa skenaarioissa; 
– metsätalous; tällä alalla tullaan perustamaan  yhteisön metsien seurantajärjestelmä, johon 
kootaan tietoa metsäpaloista, metsien ekologisest a tilasta ja metsävaroista; toimet kattavat 
muun muassa metsien biologisen monim uotoisuuden indikaattorit, metsäpalon 
jälkivaikutusten analysointiv älineet, metsäpalojen, maaperät yyppien ja ilmastonmuutoksen 
vuorovaikutussuhteet sekä jäsenvaltioissa kä ytettävissä olevan metsävaroja koskevan 
tiedon kokoamisen yhteen; 
– teknisen tuen jatkaminen INSPIREn kehittämiselle: osallistutaan EU:n yhteisen 
ympäristötietojärj estelmän luomiseen (tiiviissä yhte istyössä Euroopan ympäristökeskuksen 
ja tilastokeskus ESTATin kanssa); 
– rakenne- ja koheesio-ohjelmien vaikutusten ar viointi ja tuki yhtei sön aluepolitiikkojen 
määrittelylle ja arvioinnille aluekohtaisten i ndikaattorien avulla alue- ja kaupunkitasolla. 
L 400/394 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3.2.3. Osio 2.3 Ympäristö ja terveys 
Ympäristön ja terveyden välinen suhde on Eur oopan tasolla uusi mielenkiinnon kohde. YTK tukee 
tätä kehittyvää politii kan alaa seuraavasti: 
– kehitetään ja validoidaan menetelmiä kulkeutumisreittien seurantaa ja altistumisen 
arviointia varten, kohteina ympäröivä ilm a (ilmanlaatu), sisäilma (tuotteet, savu), 
juomavesi ja elintarvikkeet (mukaan luettu ina elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin 
joutuvat materiaalit, elintarvikeketjun vier asaineet); varsinkin kemikaalien osalta on 
tarkoitus osallistua ihmisen kokonaisaltist umiseen liittyvien mallien kehittämiseen; 
– arvioidaan terveysvaikutuksia kokeiden, biom onitoroinnin, toksikogenomisten analyysien, 
tietokonelaskentatekniikoiden ja an alyyttisten välineiden avulla; 
– hyödynnetään näiden kahden luetelmakohdan toimista saatavaa tietämystä siten, että 
voidaan edistää kokonaisva ltaisen ympäristö-/te rveysjärjestelmän tulevaa kehittämistä 
EU:n toimintasuunnitelmassa kehitteillä olev ien ympäristö- ja terveysalan poliittisten 
puitteiden mukaisesti. 
3.2.4. Osio 2.4 Ilmastonmuutos Kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen on Ki oton pöytäkirjan keskeinen tavoite. YTK:n 
asialistalla onkin tärkeällä sija lla kasvihuonekaasupäästöjen vähent ämismahdollisuuksien (ja niiden 
vaikutusten lieventämiskeinojen ) arviointi yhteisissä puittei ssa. Tässä yhteydessä pyritään 
kasvihuonekaasupäästötietojen laadunarviointiin, veri fiointiin ja analysointiin varsinkin erityisen 
haastavilla aloilla, kuten maa- ja metsätal oudessa. Vastaavasti tarkastellaan verifiointia 
kasvihuonekaasujen p äästökauppaan liittyen. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/395 
 Ilmastonmuutokseen on sopeuduttava, ja YT K kerää ja arvioi jatkossakin tietoa 
ilmastovaikutuksista niiden kannalta herkillä  Euroopan talouden aloilla. Tässä yhteydessä 
tarkastellaan maataloutta , metsätaloutta, vesivaroja ja luonnon uhkia. Ilmastonmuutokseen liittyvien 
uhkien arvioinnissa keskitytään tulvien, kuivuuksien, metsäpalojen, myrskyjen sekä ilmanlaadun ja 
rannikko- ja meriprosessien heiken tymisen esiintymiseen Euroopassa. 
Ilmastonmuutoksen merkeistä ja vaikutuksista er i puolilla maailmaa on saatava riittävästi tietoa. 
Maailmanlaajuisen seurannan teknii koita kehitetäänkin edelleen, jo tta voidaan arvioida ilmakehän, 
valtamerten ja maan biosfäärin muutoksia, jo tka joko aiheuttavat ilmastonmuutosta tai ovat 
seurausta siitä. Tämä työ on osa EU:n panosta maa ilmanlaajuisiin havainnointijärjestelmiin, joista 
on virallisesti sovittu ilmastonmuutosta kos kevassa YK:n puitesopimuksessa (osuus 
maailmanlaajuisen ilmastonhavainnointijärjestelmän kehittämisessä). Samoin tehdään työtä, jonka 
kohteena on päästökaupan verifioin ti Kioton pöytäkirjan joustomekani smien (yhteistoteutuksen ja 
puhtaan kehityksen mekanismin) yhteydessä ja vuoden 2012 jälkeisissä järjestelmissä. YTK on 
mukana TREES-ohjelman (Tropical Ecosyste m Environment observations by Satellites) 
kolmannessa vaiheessa, jossa päivitetään ai emmat arviot maapallon metsäpeitteestä. 
YTK tekee yhteistyötä Euroopan muiden mallinnuske skusten kanssa laatiakseen erilaisia etu-
haittaskenaarioita ja kustannus-hyötyanalyysejä.  Erityisen tärkeää seitsemännen puiteohjelman 
kannalta on analysoida vaihtoehtoja Kioton pöytäkir jan jälkeistä vaihetta varten ja käynnistää 
keskustelu ilmastopolitiikan sisällyttämises tä muihin alakohtaisiin politiikkoihin. 
L 400/396 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3.3. Aihepiiri 3: Vapaus, turvallisuus ja oikeus 
3.3.1. Osio 3.1 Sisäinen turvallisuus 
YTK antaa tieteellistä ja teknologista tukea yhteisön politiikoille, jotk a liittyvät vapauden, 
turvallisuuden ja oikeuden alueen peru stamiseen sekä tullihallintoon, erityisesti 
tutkimustoimintansa avulla. Painopisteenä on tieto teknisen ja järjestelmäanalyyttisen osaamisen 
soveltaminen rikoksilta ja petoksilta, sala kuljetukselta ja lai ttomalta maahantuonnilta 
suojautumisessa, kansalaisten ja kriittisten infr astruktuurien suojelussa terrorismilta sekä 
maahanmuuton hallinnassa ja rajavalvonnassa. Li säksi tarjotaan teknist ä tukea integroitua 
rajavalvontaa varten (esim. yhteentoimivuuskysymyksissä). 
Toimilla tuetaan muun muassa: – valmiuksia havaita ja valvoa yhteisön va roihin kohdistuvia petoksia ja varojen 
ohjautumista vääriin käs iin; tässä hyödynnetään auto matisoitua tiedonkeruuta ja 
kehittyneitä analyysitekniikoita sovell ettuina suuriin tietoaineistoihin; 
– avainalojen kriittisiin infrastr uktuureihin liittyvien uhkien ja  haavoittuvuuksie n arviointia 
EU:n tasolla (esim. tietojärjestelmät, rahoitusjärjestelmät, teollisuuslaitokset, julkiset rakennukset, liikennejärjestelmät ja -infrast ruktuurit, viestintäverkot, rahoitusalan 
tietoliikenneverkot, navigointijärjestelmä t, sähkön, kaasun ja öljyn tuotanto- ja 
jakeluverkostot, elintarvikkeiden jakeluverkostot); 
– infrastruktuureihin kohdistuvista tahallisista teoista aiheutuvie n tilanteiden ehkäisyä, niihin 
valmistautumista ja riskienhallintaa (t eollisuuslaitoksiin koh distuvat vahingonteot, 
räjäytykset, törmäykset, biologiset ja kemi alliset aineet, elintarvikejärjestelmiin 
kohdistuvat iskut); 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/397 
 – rajaturvallisuutta ja rajavalvontaa, joihin li ittyen kehitetään biom etristen antureiden 
standardeja ja testataan niitä,  kehitetään seurantajärjestelmiä laittomien kuljetusten 
havaitsemiseksi sekä kehitetään muuttovirtojen seurantavälineitä; 
– tiedonkeruuta ilmateitse, merits e ja teillä tapahtuvista ta varankuljetuksista hyödyntäen 
erilaisia jäljitystekniikoita; 
– EU:n komentokeskusrakennetta (ARGUS) ja  kriiseihin reagoinnin mekanismeja. 
3.3.2. Osio 3.2 Katastrofit ja niihin reagoiminen Luonnonkatastrofien sekä teknisten katastrofien  ja onnettomuuksien osalta YTK luo parempia 
valmiuksia ymmärtää ja hallita ha avoittuvuustekijöitä ja riskejä sekä kehittää ennakkovaroitus- ja 
hälytysjärjestelmiä, seurantaa ja vaurioiden ar viointia sekä ennaltaehkäisy- ja seurausten 
lieventämistoimenpiteitä. Erityisesti se pyrkii parantamaan yhteisön reagointivalmiuksia ja 
kriisinhallintaa nopean reagoinnin, seurannan ja  vaurioiden arvioinnin osalta (esim. 
pelastuspalvelumekanismi ja yhteisvastuurahaston käyttö). 
Suuronnettomuuksien riskejä tutk iva toimisto tukee turvalli suushallintoa seuraamalla 
onnettomuuksia ja vaaratilanteita, va rsinkin Seveso II -laitoksissa, ja hyödyntämällä niistä saatuja 
kokemuksia vastaisen varalta. 
Luonnonkatastrofien osalta YTK keskittyy kehittämään erilaisia mallintamiseen, 
kaukokartoitustekniikkaan ja mittausverkostoihin pe rustuvia ennakkovaroitus- ja hälytysjärjestelmiä 
Euroopassa ilmeneviä tilanteita, kuten tulv ia, kuivuuksia, öljypäästöjä, maanjäristyksiä, 
metsäpaloja, lumivyöryjä, maanvyörymiä ja myrskyj ä varten. Riskejä, joihin liittyy useita eri 
uhkatekijöitä, tutkitaan Välimeren/Mustanmeren alueella ja Atlantin valtameren reunamilla. 
Luonnonkatastrofeja koskevaa raportointia ja anal ysointia jatketaan. Tämän osion toiminnassa 
tuetaan myös kriiseihin ja hätätilanteisiin  liittyvien GMES-palvelujen kehitystä. 
L 400/398 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3.3.3. Osio 3.3 Elintarvikkeiden ja  rehun turvallisuus ja laatu 
Toimissa sovelletaan "ruokapöydästä maatilalle" -p eriaatetta. YTK tarjoaa menetelmien validointia 
ja yhdenmukaistettuja menettelymalleja monenlaisia elintarvike- ja rehutyyppe jä varten. Lisäksi se 
vahvistaa kykyään toimia elinta rvike- ja rehukriiseissä syventämällä asiantuntemustaan 
elintarvikkeiden ja rehujen analysoinnissa ja laajentamalla osaamistaan tarvittaessa uusille aloille. Toimintaa harjoitetaan tiiviissä yhteistyössä Eu roopan elintarviketurval lisuusviranomaisen kanssa. 
Yksittäisiä toiminta-aloja ovat muun muassa: – elintarvikkeiden ja rehujen valvonnassa käytettävien molekyylibiologisten ja 
yhdistelmätekniikoiden validointi esim. allergee nien, terveysvaikutteis ten elintarvikkeiden 
ja luomuruoan alalla; 
– sellaiset elintarvikkeisiin ja terveyteen liitt yvät osa-alueet, joille kaavaillaan lainsäädäntöä 
(esim. mikrobiologia, tervey svaikutteiset elinta rvikkeet ja luomuruoka, allergeenit, 
terveysväittämät pakkausmerkinnöissä); 
– nykylainsäädäntöä tukevat rehujen turvallisuu teen liittyvät osa-alueet (esim. rehujen 
lisäaineiden käyttöluvat); 
– elintarvikkeisiin ja rehuihin liittyvä mikr obiologia, mikro-organismien havaitsemiseen 
käytettävien biomolekulaaristen menete lmien validointi varsinkin patogeenien 
havaitsemiseksi elintarvikkeissa ja vedessä; 
– kiellettyjen aineiden, vierasai neiden, rehun lisäaineiden ja el äinproteiinien havaitsemiseen, 
merkintöjä koskevan direktiivin noudatta misen valvontaan ja alkuperän toteamiseen 
käytettävien analyysimenetelmien (e sim. isotooppimenetelmät) validointi; 
– elektroniset jäljittämistekniikat  koko rehu-/elintarvikeketjussa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/399 
 3.4. Aihepiiri 4: Eurooppa maai lmanlaajuisena kumppanina 
YTK tukee yhteisön päätöksentekoa  ulkopolitiikan välineiden alalla  (kehitysyhteistyö, kauppa sekä 
kriisinhallinnan ja rauhanomaisen konfliktineston välineet, kuten vakauteen ja humanitaariseen apuun liittyvät välineet). 
3.4.1. Osio 4.1 Globaali turvallisuus YTK lisää tukeaan tutkimuksensa avulla yhte isön jälleenrakennus- ja humanitaarisen avun 
ohjelmille hyödyntäen uutta teknologiaa (muun mua ssa avaruustekniikka, paikkatietoanalyysit, 
web-pohjainen tietoanalyysi, reaaliaika iset tietojärjestelmät) ja palve llen useita eri toiminnan tasoja 
(varautumisesta nopeaan reagointiin ja kenttäope raatioihin). Tavoitteen a on edistää unohdettujen 
kriisien havaitsemista, potentiaaliste n kriisien ennakointia, humanitaaris en avuntarpeen arviointia ja 
avun toteutusta, kokonaisvaltaisia kriisitoimenpiteitä  sekä kriisin jälkeist ä vahinkojen arviointia. 
Tukea annetaan kansainväliselle humanitaariselle  avulle myös laajentamalla maailmanlaajuisen 
katastrofivaroitus- ja -toimenpidejärjestelmän ( Global Disaster Alert and Response System ) 
toimintoja siten, että ne kattavat laajemman va likoiman eri tyyppisiä humanitaarisia katastrofeja. 
Tässä yhteydessä toimitaan tiiviissä yhteistyössä  YK:n elinten (erityisesti YK:n humanitaarisen 
avun toimiston) kanssa. 
YTK perustaa maailmanlaajuisen paikkatietokannan  ja on mukana kehittämässä palveluja (nopea 
kartoitus), joilla tuetaan kriisinhallintaa ja turv allisuutta. Lisäksi se kehittää järjestelmien 
yhteentoimivuutta ja standardeja, joilla tuetaan järjestelmien välistä tiedonvaihtoa (erityisesti 
tiedonvaihto neuvoston tilannekeskuksen ja EU:n satelliittikeskuksen kan ssa). Tämä tapahtuu 
GMES:n tulevien pilottipalve lujen kehittämisen yhteydessä. 
L 400/400 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 YTK antaa tieteellistä ja teknologista tukea, jo ka liittyy suunnitellun vakaut usvälineen mukaisesti 
täytäntöönpantaviin toimenpiteis iin, tarkastelemalla rajaliikent eeseen liittyviä haasteita sekä 
pidemmän aikavälin maailmanlaajuiseen vakaut een ja turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä. YTK 
tekee joukkotuhoaseiden ja kaksikäy ttötuotteiden ja -tekniikoiden leviämisen estämiseen liittyvää 
työtä, jossa tarkastellaan muun muassa vi entivalvontaa, rajavalvontaa, toimitusketjun 
kokonaisturvallisuutta ja maaprofilointia. Tätä  varten kehitetään edelleen muun muassa 
vientivalvonnan luokittelujärjestelmiä, tiedu stelutietoon perustuvia järjestelmiä, datan 
varastointitekniikkaa sekä monikielisiä web-pohj aisia tiedonlouhintavälin eitä. Toimet on määrä 
kytkeä tiiviisti niihin YTK:n toimiin, jo tka toteutetaan Euratom-erityisohjelmassa. 
Toiminnan kannalta keskeisiä ovat kaukokartoituksen anal yysitekniikat ja järjestelmät, joilla 
yhdistetään ja analysoidaan eri lä hteistä (mm. maapallon havainnoi ntijärjestelmistä ja avoimista 
tietolähteistä) saatua tietoa: nä illä tuetaan yhteisön ulkopoliittis ten, kuten Kimberleyn prosessiin 
kuuluvien toimien täytäntöönpanoa sekä muun mu assa puutavaran ja kaksikäyttötuotteiden 
laittoman kaupan seurantamekanismeja. Kaiken kaikkiaan toimilla tuetaan GMES-aloitteen maailmanlaajuista ulottuvuutta. 
3.4.2. Osio 4.2 Kehitysyhteistyö Alkuvaiheessa perustetaan erityine n kestävän kehityksen ja ympä ristön seurantakeskus Afrikan, 
Karibian ja Tyynenmeren maihin. Seurantakesk uksen ydintoimintoihin kuul uvalla tiedonkeruu- ja 
viestintäjärjestelmällä palvellaan kolmea osa- aluetta, jotka ovat ympäristödiagnostiikka ja 
maaprofiilit, skenaarioiden hahmottelu se kä eri politiikkojen vuorovaikutussuhteet. 
Trendianalyysejä tuetaan harjo ittamalla luonnonvarojen ja ympäri stömuuttujien (esim. maapeite, 
metsäpeite, metsäpalot, biologinen moni muotoisuus, rannikkoalueet, herkkyys 
ilmastonmuutokselle) pitkän aikavälin seurantaa. Kehitystyötä tehdään tiiviissä yhteydessä GMES-
aloitteeseen ja Afrikassa käynnissä olevaan ympäri stön ja kestävän kehity ksen seurantaohjelmaan. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/401 
 Maailmanlaajuiseen satojenseurantaan liittyvää seurantakeskuksen toimintaa kehitetään 
elintarvikevarmuuden näkökulmasta ja yhteydess ä yhteisön aloitteisiin, jotka koskevat köyhyyden 
vähentämistä ja kestävää kehitystä. Tutkimus työssä keskitytään uusiin tapoihin arvioida 
elintarvikkeiden tarjontaa ja kysyntää sekä elintarvikevarmuutta koskeviin tietojärjestelmiin ja haavoittuvuusarviointeihin. 
Työn lopputuotteet ovat asiakaslähtö isiä, eli tässä nimenomaisessa  tapauksessa ne on suunniteltu 
siten, että ne vastaavat kehitysmaiden tarp eita ja ovat kehitysmaiden sovellettavissa. 
Yhteistyötä keskeisten toimijoiden (UNEP, FA O, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS) kanssa 
vahvistetaan. 
Eettiset näkökohdat 
Erityisohjelman täytäntöönpanossa ja siihen pe rustuvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava 
eettisiä perusperiaatteita.  Näitä ovat muun muassa EU:n peruso ikeuskirjaan sisältyvät periaatteet, 
kuten ihmisarvon ja ihmiselämän su ojelu ja henkilötietojen ja yksity isyyden suoja, sekä ympäristön 
ja eläinten suojelu yhteisön oikeuden ja ka nsainvälisten sopimusten, ohjeistojen ja 
toimintasääntöjen uusimpien versioiden mukaisesti.  Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Helsingin 
julistus, Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 alle kirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus 
ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä sekä sen lisäpöytäkirjat, YK: n yleissopimus lapsen 
oikeuksista, Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, biologisia ja toksiiniaseita koske va YK:n yleissopimus (BTWC), e lintarvikkeiden ja maatalouden 
kasvigeenivaroja koskeva kansainvälinen sopimus sekä Maailman terveysjärjestön WHO:n asiaan 
liittyvät päätöslauselmat. 
L 400/402 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Lisäksi otetaan huomioon bioteknologian ee ttisiä näkökohtia käsitelleen eurooppalaisen 
neuvonantajaryhmän lausunnot (1991–1997) sekä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden 
etiikkaa käsittelevän eurooppalais en työryhmän lausunnot (1998–). 
Toissijaisuusperiaatteen mukaises ti ja ottaen huomioon, että Euroopa ssa sovelletaan useita erilaisia 
lähestymistapoja, tutkimushankkeiden osallist ujien on noudatettava tutkimuksen suoritusmaassa 
voimassa olevia lakeja, määräyksiä ja eettisiä sääntöjä. Kansallisia säännöksiä sovelletaan kaikissa tapauksissa, eikä yhteisö rahoita mi ssään jäsenvaltiossa tai muussa maassa sellaista tutkimusta, joka 
on kielletty kyseisessä jä senvaltiossa tai maassa. 
Tutkimushankkeiden toteuttajie n on tarvittaessa pyydettävä asia nomaisilta kansallisilta tai 
paikallisilta eettisiltä toimikunnilta hyväksyntä e nnen TTK-toimien aloittamista. Lisäksi komissio 
tekee poikkeuksetta eettisen arvi oinnin ehdotuksista, jotka koskev at eettisesti arkaluonteisia 
kysymyksiä tai joissa ei ole otettu riittävä sti huomioon eettisiä näkökohtia. Erityistapauksissa 
eettinen arviointi voidaan tehdä myös hankkeen toteutuksen aikana. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/403 
 EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevassa eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa 
pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisön on laatiessaan ja pann essaan täytäntöön muun muassa 
tutkimusta koskevaa politiikkaa otettava täysimääräisesti huomioon eläinten hyvinvoinnin asettamat vaatimukset. Kokeisiin ja muihin tie teellisiin tarkoituksiin käytettävi en eläinten suojelua koskevien 
jäsenvaltioiden lakien, asetus ten ja hallinnollisten määräyst en lähentämisestä 24 päivänä 
marraskuuta 1986
 annetussa neuvoston direktiivissä 86/609/ETY1 puolestaan edellytetään, että 
kaikki kokeet on suunniteltava siten, että vältet ään aiheuttamasta koe-eläimille kärsimystä sekä 
tarpeetonta kipua tai tuskaa. Lisäksi direktiivin mukaan vaihtoehtoisista kokeista on valittava ne, 
joissa tarvitaan vähiten eläimiä ja joissa kä ytetään eläimiä, joilla on mahdollisimman alhainen 
neurofysiologinen herkkyystaso. Niin ikään on käyt ettävä kokeita, jotka aihe uttavat vähiten kipua, 
tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa. Eläint en geeniperimän muuttaminen ja eläinten 
kloonaaminen voivat tulla kysymykseen ainoastaan, jo s tavoitteet ovat eettisesti oikeutettuja ja 
olosuhteet ovat sellaiset, että  taataan eläinten hyvinvoint i ja noudatetaan biologisen 
monimuotoisuuden periaatteita. 
Komissio seuraa ohjelman täytäntöönpanon aikana  säännöllisesti tieteen edistymistä sekä 
kansallisia ja kansainvälisiä säännöksiä niissä tapahtuvan ke hityksen huomioon ottamiseksi. 
 
                                                 
1 EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan 
parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/65/EY (EUVL L 230, 16.9.2003, s. 32).