Komission päätös N:o 842/2002/EHTY,

tehty 21 päivänä toukokuuta 2002,

lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen muun muassa Intiasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa tehdyn päätöksen N:o 284/2000/EHTY muuttamisesta sekä sitoumuksen hyväksymisestä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 3 päivänä syyskuuta 1998 tehdyn komission päätöksen N:o 1889/98/EHTY(1), jäljempänä "tukien vastainen peruspäätös", ja erityisesti sen 20 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta,

sekä katsoo seuraavaa:

A AIKAISEMPI MENETTELY

(1) Komissio otti päätöksellä N:o 284/2000/EHTY(2), jäljempänä "lopullista tasoitustullia koskeva päätös", käyttöön muun muassa 13,1 prosentin suuruisen lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevien kuumavalssattujen kelojen, jäljempänä "tarkasteltavana oleva tuote", tuonnissa, lukuun ottamatta kuitenkaan useiden sellaisten erikseen mainittujen intialaisten yritysten tuotteiden tuontia, jotka on vapautettu tasoitustullista komission hyväksyttyä kyseisten yritysten hintasitoumukset lopullista tasoitustullia koskevan päätöksen 2 artiklan mukaisesti.

B TÄMÄ MENETTELY

(2) Komissio vastaanotti tämän jälkeen kahden vientiä harjoittavan intialaisen tuottajan, Ispat Industries Ltd:n ja Jindal Vijayanagar Steel Limitedin, esittämät pyynnöt lopullista tullia koskevan päätöksen nopeutetun tarkastelun vireille panemiseksi peruspäätöksen 20 artiklan mukaisesti. Yritykset väittivät, etteivät ne ole etuyhteydessä yhteenkään niistä muista vientiä harjoittavista intialaisista tuottajista, joihin sovelletaan voimassa olevia tasoitustoimenpiteitä tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Lisäksi ne väittivät, etteivät ne olleet vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön alkuperäisenä tutkimusajanjaksona (1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisenä aikana) vaan sen jälkeen.

(3) Tämän tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin lopullista tasoitustullia koskevassa päätöksessä tarkoitettu tuote.

(4) Komissio tutki asianomaisten yritysten esittämän näytön ja katsoi sen riittäväksi perusteeksi panna vireille tukien vastaisen peruspäätöksen 20 artiklan säännösten mukainen tarkastelu. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa ja annettuaan yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden esittää huomautuksia komissio pani Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella(3) vireille päätöksen N:o 284/2000/EHTY nopeutetun tarkastelun asianomaisten yritysten osalta ja aloitti asiaa koskevat tutkimukset.

(5) Komissio ilmoitti asiasta asianomaisille yrityksille ja Intian viranomaisille. Lisäksi se antoi muille osapuolille, joita asia suoraan koski, tilaisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi. Tällaisia pyyntöjä ei komissiolle kuitenkaan esitetty.

(6) Komissio lähetti kyselylomakkeet asianomaisille yrityksille ja sai niiltä vastaukset asetetussa määräajassa. Komissio hankki ja tarkisti lisäksi kaikki tukien määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Asianomaisten yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä.

(7) Tukia koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 1999 ja 31 päivän maaliskuuta 2000 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso".

C TUTKIMUKSEN TULOKSET

1. UUDEN VIEJÄN KELPOISUUS

(8) Tutkimus vahvisti, etteivät asianomaiset yritykset olleet vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana vaan olivat aloittaneet viennin myöhemmin.

(9) Lisäksi asianomaiset yritykset pystyivät tyydyttävällä tavalla osoittamaan, ettei niillä ollut suoria tai välillisiä yhteyksiä sellaisiin intialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, joihin sovelletaan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta voimassa olevia tasoitustoimenpiteitä.

(10) Näin ollen vahvistetaan, että kyseiset yritykset täyttävät tukien vastaisen peruspäätöksen 20 artiklan mukaisen nopeutetun tarkastelun edellytykset, koska niitä ei jätetty alkuperäisen tutkimuksen aikana tutkimatta siitä syystä, että ne olisivat kieltäytyneet toimimasta yhteistyössä; tästä syystä näille yrityksille olisi määritettävä yksilöllinen tuen määrä.

2. TUET

1. Johdanto

(11) Komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavat viisi järjestelmää:

- Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme, PBS),

- tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS),

- tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS),

- vientiteollisuuden vapaa-alueiden (Export Processing Zones, EPZ) / vientiin suuntautuneiden yksikköjen (Export Oriented Units, EOU) järjestelmä,

- yhtiöverosta vapauttamisen järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES).

2. Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme, PBS)

(12) Kumpikaan yrityksistä ei ole käyttänyt Passbook-järjestelmää, joka lakkautettiin 1 päivänä huhtikuuta 1997 ja korvattiin tuontitullien hyvitysjärjestelmällä (DEPBS).

3. Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

Yleistä

(13) Ispat Industries Limitedin todettiin saaneen tämän järjestelmän mukaisia etuja. Yritys käytti viennin jälkeistä DEPB-järjestelmää.

(14) Kyseisessä järjestelmässä tukikelpoiset viejät voivat pyytää hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttimääränä vietyjen valmiiden tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet kyseiset DEPB-prosenttimäärät useimmille tuotteille - myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle - tuotantopanoksia ja tuotosta koskevien vakionormien (Standard Input/Output norms) perusteella. Lisenssi, josta ilmenee hyvityksen määrä, myönnetään ilman eri toimenpiteitä.

(15) Viennin jälkeinen DEPB mahdollistaa kyseisten hyvitysten käytön tuontitullien maksamiseen kaikkien muiden kuin tuontirajoitusten alaisten tavaroiden myöhemmän tuonnin yhteydessä (esimerkiksi raaka-aineiden tai tuotantohyödykkeiden tuonti). Kyseiset tuontitavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niistä kannetaan liikevaihtoveroa) tai ne voidaan käyttää muuten. DEPB-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä. DEPB-lisenssi on voimassa 12 kuukautta sen antamispäivästä.

(16) Viennin jälkeisen DEPB-järjestelmän ominaispiirteet eivät ole muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Tämä järjestelmä on selvästi sidoksissa vientitulokseen, mistä syystä alkuperäisessä tutkimuksessa katsottiin, että kyse on peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesta erityisestä tuesta, joka mahdollistaa tasoitustullin käyttöönoton.

Tuen määrän laskeminen

(17) Ispat Industries Limitedin todettiin käyttäneen DEPB-lisenssejä tullittomaan tuontiin. Näin ollen saatu etu laskettiin muutoin kannettavien tuontitullien määrän perusteella. Yritys lisäksi myi osan lisensseistään, ja tällöin saatu etu laskettiin lisenssiin kirjatun hyvityksen määrän perusteella riippumatta siitä, millä hinnalla lisenssi myytiin. Lisenssin myynti nimellisarvoa alhaisempaan hintaan on puhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta järjestelmästä saadun vastatoimeen oikeuttavan edun määrää. Tässä tutkimuksessa käytettiin samaa laskentamenetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, joten tullittomaan tuontiin käytetyistä lisensseistä ja myydyistä lisensseistä saadun edun kokonaismäärä jaettiin tutkimusajanjakson kokonaisviennille. Yrityksen DEPB-lisenssien saamiseen liittyvien kulujen perusteella pyytämät vähennykset hyväksyttiin.

(18) Ispat Industries Limited käytti tätä järjestelmää tutkimusajanjaksolla ja sai tukea 8,0 prosenttia.

(19) Toinen tutkimuksen kohteena olleista yrityksistä, Jindal Vijayanagar Steel Limited, ei käyttänyt DEPB-järjestelmää tutkimusajanjaksolla.

4. Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

Yleistä

(20) Molempien yritysten todettiin käyttäneen tätä järjestelmää. Jotta yritys voi käyttää järjestelmää, sen on esitettävä asianomaisille viranomaisille yksityiskohtaiset tiedot tuotavien tuotantohyödykkeiden lajista ja arvosta. Yritys voi saada luvan tuoda tuotantohyödykkeitä joko tullitta tai alennetulla tullilla sen mukaan, minkä asteiseen vientivelvoitteeseen se on valmis sitoutumaan. Lisenssi, jolla annetaan lupa tuontiin etuustullein, myönnetään ilman eri toimenpiteitä. Vientivelvoitteen täyttäminen edellyttää vientitavaroiden tuottamista tuotuja tuotantohyödykkeitä käyttäen. Lisenssin saamiseksi on maksettava käsittelymaksu.

(21) EPCGS-järjestelmän ominaispiirteet eivät ole muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin, että EPCGS on tuki, koska se, että viejä maksaa alennetun tullin tai tuo tullitta, on Intian viranomaisten myöntämää taloudellista tukea. Lisäksi viranomainen luopuu sille kuuluvasta tulosta ja yritys saa etua, koska kannettavia tulleja on alennettu tai sille on myönnetty vapautus tuontitulleista.

(22) Tuki on peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, koska sitä ei voi saada sitoutumatta tavaroiden vientiin; tukea on tämän vuoksi pidettävä erityisenä ja tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana.

Tuen määrän laskeminen

(23) Tässä tutkimuksessa käytettiin samaa laskentamenetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, eli viejän saama etu on laskettu tuoduista tuotantohyödykkeistä kantamatta jääneiden tullien perusteella jakamalla kyseinen määrä sellaiselle ajanjaksolle, joka vastaa kyseisten tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa asianomaisella tuotannonalalla. Tämä ajanjakso on määritetty käyttämällä intialaisten tuottajien alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana tosiasiallisesti EPCGS-järjestelmässä tuomien tuotantohyödykkeiden poistoaikojen painotettua keskiarvoa (tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantomäärän perusteella), jolloin tavanomaiseksi poistoajaksi saatiin 18 vuotta.

(24) Ispat Industries Limited sai tästä järjestelmästä 1,8 prosentin edun ja Jindal Vijayanagar Steel Limited 5,7 prosentin edun.

5. Vientiteollisuuden vapaa-alueiden (Export Processing Zones, EPZ) / vientiin suuntautuneiden yksikköjen (Export Oriented Units, EOU) järjestelmä

(25) Komissio totesi, että kumpikaan yrityksistä ei toiminut vientiteollisuuden vapaa-alueella eikä ollut vientiin suuntautunut yksikkö, joten ne eivät saaneet lainkaan tämän järjestelmän mukaisia etuja.

6. Yhtiöverosta vapauttamisen järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES)

(26) Todettiin, että kumpikaan yrityksistä ei ollut käyttänyt tätä järjestelmää.

7. Muut järjestelmät

(27) Todettiin, että kyseiset uudet viejät eivät olleet hyödyntäneet alkuperäisen tutkimusajanjakson jälkeen käyttöön otettuja uusia tukijärjestelmiä eivätkä olleet saaneet tapauskohtaisia tukia kyseisen ajankohdan jälkeen.

D TARKASTELUN KOHTEENA OLEVIEN TOIMENPITEIDEN MUUTTAMINEN

(28) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että olisi otettava käyttöön lopulliset tasoitustullit, jotka vastaavat tasoltaan todettua tuen määrää mutta jotka eivät kuitenkaan ole korkeampia kuin lopullista tasoitustullia koskevalla päätöksellä vahvistettu koko Intiaa koskeva 23,8 prosentin vahinkomarginaali.

(29) Uuden viejän tarkastelussa ei voida määrittää yksilöllistä vahinkomarginaalia, koska tutkimus rajoittuu peruspäätöksen 20 artiklan mukaisesti yksilöllisen tukimarginaalin tutkimiseen.

(30) Tukien vastaisen peruspäätöksen 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja saman polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan tilanteen korjaamiseksi. Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa olisi otettava käyttöön tasoitustullit, on tarpeen selvittää, aiheutuvatko tuki- ja polkumyyntimarginaalit samasta tilanteesta ja jos aiheutuvat, niin missä määrin.

(31) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tutkittujen Intiassa sovellettujen järjestelmien on todettu olevan tukien vastaisen peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vientitukea. Tällaisina tuet vaikuttavat intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvoon tai vientihintoihin ja johtavat polkumyyntimarginaalien kasvuun. Määritetty polkumyyntimarginaali johtuu toisin sanoen kokonaan tai osaksi vientitukien olemassaolosta. Komission päätöksessä 283/2000/EHTY(4) ("lopullisia polkumyyntitulleja koskeva päätös") asianomaisten yritysten osalta vahvistettuja polkumyyntitulleja on tämän vuoksi oikaistava niiden tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien tai vahinkomarginaalien ollessa polkumyyntimarginaaleja alhaisempia vahinkomarginaalien huomioon ottamiseksi, jotka ovat jäljellä vientitukien vaikutusta tasoittavien tasoitustullien käyttöönoton jälkeen.

(32) Kun otetaan huomioon rinnakkaisen polkumyynnin vastaisen menettelyn ja tasoitustullimenettelyn tulokset, vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hintaan sovellettavat tasoitus- ja polkumyyntitullit ovat seuraavat:

>TAULUKON PAIKKA>

(33) Päätöksen 1357/2001/EHTY 1 artiklan 1 kohdassa säädetyssä muutoksessa päätöksen 283/2000/EHTY 1 artiklan 2 kohdassa säädetyn polkumyyntitullin tasoon ei otettu huomioon päätöksen julkaisupäivänä sovellettuja oikeita tasoitustulleja, sillä tasoitustulleja koskeva tutkimus oli vielä kesken julkaistaessa päätös, jolla muutettiin päätöstä 283/2000/EHTY. Täten kumotaan päätös 1357/2001/EHTY ja palautetaan kannetut polkumyynti- ja tasoitustullit siltä osin kuin ne ylittävät koko maata koskevan 23,8 prosentin vahinkomarginaalin. Ottaen huomioon sen, että tarkistetut polkumyyntitullit kannetaan taannehtivasti päätöksen 1357/2001/EHTY voimaantulopäivästä ja Ispat Industries Ltd:n osalta polkumyyntiä koskevan peruspäätöksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uusia viejiä koskevan tarkastelun vireillepanopäivästä, ja koska polkumyyntitullin tason arvioinnissa otetaan huomioon todetun vientituen määrän taso, on myös asianmukaista ottaa käyttöön tasoitustulli kannettavaksi taannehtivasti näistä päivistä lukien. Päätöksen N:o 284/2000/EHTY johdanto-osan 341 kappaleessa lueteltuja viejäkohtaisia tulleja ei ollut lueteltu päätöksen N:o 284/2000/EHTY 1 artiklassa. Näin ollen päätöksen N:o 284/2000/EHTY 1 artiklaa olisi muutettava siten, että siinä nimenomaisesti lueteltaisiin kyseiset viejäkohtaiset tasoitustullit.

E SITOUMUS

(34) Toinen yrityksistä, Ispat Industries Ltd, tarjosi tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön vientiä koskevaa hintasitoumusta tukien vastaisen peruspäätöksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kyseinen yritys on myös tarjonnut hintasitoumusta polkumyyntitulleja koskevan peruspäätöksen nojalla.

(35) Tutkittuaan tarjouksen komissio piti sitoumusta hyväksyttävänä, koska se poistaisi tukien vahingolliset vaikutukset tukien vastaisen peruspäätöksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Lisäksi yritys sitoutui toimittamaan komissiolle määräajoin yksityiskohtaisia tietoja myynnistään, mikä mahdollistaa sitoumuksen tehokkaan valvonnan. Tarkasteltavana olevan tuotteen luonne ja kyseisen yrityksen myynnin rakenne ovat lisäksi sellaisia, että komissio pitää toimenpiteiden kiertämisen vaaraa vähäisenä.

(36) Sitoumuksen noudattamisen ja tehokkaan valvonnan varmistaminen edellyttää, että sitoumukseen perustuvan vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan pyynnön yhteydessä on mahdollista saada vapautus tullista ainoastaan esittämällä asianomaisen jäsenvaltion tulliviranomaisille Ispat Industries Ltd:n laatima pätevä kauppalasku, joka sisältää lopullista tullia koskevan päätöksen liitteessä luetellut tiedot. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, sovelletaan asianmukaista tasoitustullia sitoumuksen tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi.

(37) Liitteessä oleva pyydettyjen tietojen luettelo on päivitetty. Sitoumusten valvonnan johdonmukaisuuden takaamiseksi tätä tarkistettua liitettä pitäisi soveltaa myös kaikkiin päätöksen N:o 284/2000/EHTY 2 artiklan 1 kohdassa viitattuihin yrityksiin.

(38) Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan tai on syytä epäillä sopimusta rikotun, peruspäätöksen 13 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti voidaan ottaa käyttöön tasoitustulli.

F TOIMENPITEISTÄ ILMOITTAMINEN JA NIIDEN VOIMASSAOLOAIKA

(39) Yrityksille ilmoitettiin niistä tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella niiden yhteisöön suuntautuvan tarkasteltavana olevan tuotteen viennissä aiottiin ottaa käyttöön muutetut lopulliset tasoitus- ja polkumyyntitullit.

(40) Tämä tarkastelu ei muuta sitä päivää, jona päätöksen N:o 284/2000/EHTY voimassaolon on määrä päättyä peruspäätöksen 17 artiklan mukaisesti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan komission päätös 284/2000/EHTY seuraavasti:

1) Korvataan 1 artiklan 2 kohdassa oleva taulukko Intian osalta seuraavasti: ">TAULUKON PAIKKA>"

2) Lisätään 2 artiklan 1 kohdassa olevaan taulukkoon seuraava: ">TAULUKON PAIKKA>"

3) Korvataan 2 artiklan 2 kohdassa oleva sana "sitoumuslasku" sanalla "kauppalasku".

2 artikla

1. Korvataan päätöksen 284/2000/EHTY liite tämän päätöksen liitteellä.

2. Tämän päätöksen 2 artiklan 1 kohtaa sovelletaan 6 päivästä heinäkuuta 2001.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä päätös on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä toukokuuta 2002.

Komission puolesta

Pascal Lamy

Komission jäsen

(1) EYVL L 245, 4.9.1998, s. 3.

(2) EYVL L 31, 5.2.2000, s. 44.

(3) EYVL C 201, 14.7.2000, s. 2.

(4) EYVL L 31, 5.2.2000, s. 15, päätös sellaisena kuin se on oikaistuna päätöksellä N:o 2009/2000/EHTY (EYVL L 240, 23.9.2000, s. 12) ja viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 1357/2001/EHTY (EYVL L 182, 5.7.2001, s. 27).

LIITE

Sitoumuksen mukaiseen myyntiin liittyvissä kauppalaskuissa ilmoitettavat tiedot (2 artiklan 2 kohta)

1. Otsikko: "SITOUMUKSEN MUKAISTEN TAVAROIDEN KAUPPALASKU"

2. Kauppalaskun laatineen yrityksen nimi

3. Kauppalaskun numero

4. Kauppalaskun laatimispäivä

5. Taric-lisäkoodi, jota käyttäen laskuun sisältyvät tavarat on määrä tulliselvittää yhteisön rajalla (ilmoitetaan päätöksessä).

6. Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan:

- yrityksen käyttämä tuotekoodi (CPC) (jos käytössä),

- tuotteen koodinumero (PCN; ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoamassa sitoumuksessa),

- tuotteen koodinumeron tekninen eritelmä,

- CN-koodi,

- määrä (ilmoitetaan tonneina).

7. Myyntiehdot, joissa ilmoitetaan:

- hinta tonnilta,

- sovellettavat maksuehdot,

- sovellettavat toimitusehdot,

- kaikki alennukset ja hyvitykset.

8. Tuojana toimiva ensimmäinen ostaja (nimi), jolle viejäyritys on suoraan laatinut kauppalaskun.

9. Yrityksen työntekijä, joka on laatinut kauppalaskun (työntekijän nimi), ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus: "Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti suoraan Euroopan yhteisöön vietäviksi tapahtuu ... (yrityksen nimi) esittämän ja Euroopan komission päätöksellä (842/2002/EHTY) hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti, ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.".