FI Euroopan unionin virallinen lehti L 229/6

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1445/2005,

annettu 5 päivänä syyskuuta 2005,

asianmukaisten laadunarviointiperusteiden ja laatuselvitysten sisällön määrittelystä jätetilastoille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 soveltamiseksi

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon jätetilastoista 25 päivänä marraskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan d alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 6 artiklan mukaan komissio päättää kyseisen asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä.

(2) Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 6 artiklan d alakohdan mukaan komission olisi määriteltävä asianmukaiset laadunarviointiperusteet ja kyseisessä asetuksessa tarkoitettujen laatuselvitysten sisältö.

(3) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (2) perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1. Laadunarviointiperusteet ja asetuksen (EY) N:o 2150/2002 liitteissä I ja II olevassa 7 jaksossa tarkoitettujen laatuselvitysten sisältö vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä. Jäsenvaltioiden on toimitettava laatuselvitys tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan tietoihin, jotka toimitetaan ensimmäiseltä viitevuodelta 2004 ja kaikilta sitä seuraavilta viitekausilta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 5 päivänä syyskuuta 2005. Komission puolesta Joaquín ALMUNIA Komission jäsen

(1) EYVL L 332, 9.12.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 783/2005 (EUVL L 131, 25.5.2005, s. 38).

(2) EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.

LIITE

JÄTETILASTOJEN LAATUSELVITYKSEN SISÄLTÖ JA ARVIOINTIPERUSTEET

LAATUSELVITYKSEN SISÄLTÖ – JOHDANTO

Monen menetelmän ympäristö

Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 mukaisesti tietokokonaisuuksien tai niiden yhdistelmien toimituksiin on aina liitettävä laatuselvitys. Asetuksessa ei säädetä tietystä jätetilastojen laadintamenetelmästä. Menetelmien välillä voi olla maakohtaisia eroja, ja yhden maan tietokokonaisuudet, jopa yksittäisten tietokokonaisuuksien sisältö, voivat olla erilaisia. Laadun arviointitapa riippuu käytetystä menetelmästä. Monen menetelmän ympäristöä selvennetään laatuselvityksen I osassa, joka sisältää tietojen yleiskuvauksen ja jossa luetellaan ja selostetaan lyhyesti käytetyt menetelmät. Laatuselvityksen II osassa käsitellään vakiotekijöitä, joita käytetään Euroopan tilastojärjestelmässä laadun määrittelyyn.

Rakenne

Jäsenvaltioiden toimittamassa laatuselvityksessä on noudatettava jäljempänä olevan kohdan ”Laatuselvityksen sisältö” rakennetta. Selvityksessä on myös kohtia, joita ei sovelleta tai joista ei ole saatavilla tietoja. Laatuselvityksessä on erikseen mainittava tällaiset kohdat.

Tietojen tarkistaminen

Kun tietoja on tarkistettu, laatuselvitykseen on liitettävä huomautus tästä. Huomautuksessa on mainittava tarkistuksen kattama ala, ja siinä on selitettävä, miksi tarkistus oli välttämätön ja mitkä ovat tarkistuksen vaikutukset tuloksiin.

Väliaikaiset tiedot

Väliaikaisten tietojen toimittaminen ei ole jätetilastoista annetun asetuksen mukainen menettely. Jos tietokokonaisuudessa on väliaikaisia tietoja, tästä on annettava selvitys I osassa. On myös tarpeen vahvistaa aikataulu tällaisten tietojen tarkistamiselle.

Keskeiset aggregaatit

Laatuselvityksessä on toisinaan tarpeen arvioida olettamusten tai virheiden vaikutuksia. Arvioinnissa voidaan keskittyä vaikutuksiin, jotka kohdistuvat keskeisiin aggregaatteihin. Jätteiden syntyä koskevat keskeiset aggregaatit ovat

— kotitalouksien tuottamat vaaralliset jätteet,

— kotitalouksien tuottamat tavanomaiset jätteet,

— yritysten tuottamat vaaralliset jätteet (kaikki NACE-luokat yhteensä),

— yritysten tuottamat tavanomaiset jätteet (kaikki NACE-luokat yhteensä).

Jätteenkäsittelyä koskevat keskeiset aggregaatit ovat

— polttoaineena käytetyt vaaralliset jätteet,

— polttoaineena käytetyt tavanomaiset jätteet,

— poltetut vaaralliset jätteet,

— poltetut tavanomaiset jätteet,

— hyödynnetyt vaaralliset jätteet,

— hyödynnetyt tavanomaiset jätteet,

— loppukäsitellyt vaaralliset jätteet,

— loppukäsitellyt tavanomaiset jätteet.

Tiedostonimi

Laatuselvitys on toimitettava sähköisenä asiakirjana, jonka tiedostonimi on viisiosainen:

Laatuselvitys 2 Arvo: QR Ala 5 Arvo: WASTE Maatunnus 2 Kaksi merkkiä käsittävä maatunnus Vuosi 4 Viitevuosi (ensimmäinen viitevuosi: 2004) Tarkistus 1 Tarkistuksen numero, joka on nolla (0) ensimmäiselle toimitukselle

Tiedostonimen osat erotetaan toisistaan alaviivoilla. Esimerkiksi Belgiaa koskeva laatuselvitys vuodelta 2004 ensimmäisen tarkistuksen jälkeen nimetään seuraavasti: QR_WASTE_BE_2004_1.

LAATUSELVITYKSEN SISÄLTÖ

I osa: Tietojen kuvaus

Tunnistetiedot

— maa

— viitevuosi

— tietokokonaisuus (-kokonaisuudet)

— toimituspäivä.

Jätetilastojen laadusta vastaavan henkilön (henkilöiden) yhteystiedot

— nimi

— puhelinnumero

— postiosoite

— organisaatio ja yksikkö.

Tietokokonaisuuteen sovellettavista poikkeuksista on ilmoitettava.

Annetaan kuvaus tiedonkeruuseen osallistuvista tahoista ja tiedonkeruussa käytetyistä lähteistä. Lisäksi selostetaan kyseisten tahojen ja lähteiden suhdetta jätetilastoista annetun asetuksen aloihin. Ilmoitetaan tietolähteen oikeusperusta ja se, miten jatkuvuutta arvioidaan.

Esitetään yleiskuvaus siitä, mitä menetelmiä käytetään kussakin tietokokonaisuuden osassa. Kuvausta käytetään selvityksen II osan perustana. Eri menetelmät ovat

— kyselytutkimus,

— hallinnolliset lähteet,

— mallinnus,

— muu (mikä).

Muutokset edelliseen viitevuoteen verrattuna ilmoitetaan sekä arvioidaan niiden vaikutuksia tietojen laatuun. Erityistä huomiota kiinnitetään vertailukelpoisuuteen eri aikoina. Vertailukelpoisuutta kuvataan tarkemmin II osan kohdassa 5: Vertailukelpoisuus. Ensimmäiseltä viitevuodelta ei vaadita selvitystä vertailukelpoisuudesta OECD:n ja Eurostatin yhteiseen kyselylomakkeeseen perustuvan vapaaehtoisen tiedonkeruun kanssa.

Jäsenvaltioiden on lueteltava odotettavissa olevat tärkeimmät muutokset seuraavana viitevuonna käytettäviin menetelmiin.

II osa: Selvitys laatutekijöistä

1. Relevanssi

Esitetään tiivistelmä, jossa kuvataan myös käyttäjiä ja tarpeita kansallisella tasolla.

Jäsenvaltioiden on annettava tiedot tietokokonaisuuksien kattavuusasteesta. Niiden on ilmoitettava jätetilastoista annetussa asetuksessa vaaditut muuttujat ja/tai jaottelut, joita ei ole saatavilla (jolloin toimitetussa tietokokonaisuudessa solun arvoksi on merkitty ”M” tai ”L”). Poikkeuksen piiriin kuulumattomista tapauksista on annettava selvitys. Puuttuviksi ilmoitettujen arvojen osalta on myös toteutettava toimia puutteen korjaamiseksi.

2. Tarkkuus

2.1 Otantavirheet

Olennaisen tutkimusalueen rajaamisessa käytetään perustana I osan tietoja.

Ilmoitetaan seuraavat tiedot:

— Käytetty otoskehikko.

— Käytetty otanta-asetelma.

— Ositus (onko tehty kokoluokittain, NACE-luokittain jne.).

— Otoskoot: ilmoitetaan yritysten lukumäärä perusjoukossa ja lukumäärä tutkimuksessa (ositekohtaisesti, mikäli tarpeen).

— Variaatiokerroin syntyneiden jätteiden kokonaismäärälle ja neljälle keskeiselle aggregaatille. Kertoimen nimittäjänä on syntyneiden jätteiden kokonaismäärä asianomaisessa aggregaatissa, mukaan luettuna ositteet, joita ei ole estimoitu käyttämällä otantamenetelmiä. Variaation estimoinnissa on otettava huomioon vastauskato.

— Variaatiokerroin käsiteltyjen jätteiden kokonaismäärälle ja kahdeksalle keskeiselle aggregaatille. Kertoimen nimittäjänä on käsiteltyjen jätteiden kokonaismäärä asianomaisessa aggregaatissa, mukaan luettuna ositteet, joita ei ole estimoitu käyttämällä otantamenetelmiä. Variaation estimoinnissa on otettava huomioon vastauskato.

2.2 Muut kuin otantavirheet

2.2.1 Kattavuusvirheet

— Jätteiden syntyä koskeva liite I: annetaan kuvaus 100 prosentin kattavuuteen pääsemiseksi sovelletusta menetelmästä (menetelmistä).

— Jätteiden käsittelyä koskeva liite II: annetaan tiedot jätteenkäsittelylaitoksista, jotka eivät ole mukana selvityksessä, ja ilmoitetaan syyt niiden poissulkemiseen.

— Kuvataan, miten kotitalousjätteisiin luetut yritysten ja kauppojen jätemäärät arvioidaan ja mitä menetelmää käytetään pelkkien kotitalousjätteiden määrän estimoinnissa.

— Annetaan selvitys tiedonkeruuseen liittyvistä luokitteluvirheistä ja ali- tai ylipeiton aiheuttamista pääasiallisista ongelmista.

2.2.2 Mittausvirheet

— Ilmoitetaan, mitä tilastoyksiköitä sovelletaan kussakin tietokokonaisuuden osassa ja mikä on tilastoyksiköiden mahdollisiin soveltamisvirheisiin kohdistuneen arvioinnin tulos.

— Määrien tarkkuuteen liittyvät virheet: annetaan kuvaus tavasta, jolla painotus ja sitä seuraava kirjaaminen suoritetaan, sekä selostetaan painotusvirheiden havaitsemiseksi käytettyjä validointimenettelyjä. Lisäksi ilmoitetaan käytössä olevien virheentunnistusmenettelyjen tulos.

— Annetaan kuvaus tiedonkeruuvälineen laadusta. Esimerkiksi kyselylomakkeella tehdyn otantatutkimuksen tapauksessa ilmoitetaan, onko kyselylomake validoitu kohderyhmän osalta. Hallinnollisten tietojen ollessa kyseessä ilmoitetaan, onko tiedot antavassa yksikössä tai itse hallinnossa tekijöitä, jotka voivat aiheuttaa yliraportointia, aliraportointia tai viipeitä.

2.2.3 Käsittelyvirheet

— Esitetään tiivistelmä käsittelyvaiheista tilastotietojen keruun ja tuottamisen välillä ja ilmoitetaan myös käsittelyvirheiden havaitsemiseksi ja korjaamiseksi tehdyt toimet.

— Luetellaan tunnistetut käsittelyvirheet sekä niiden laajuus ja vaikutukset.

— Jäteluokan, NACE-luokan, käsittelytoimen tyypin ja alueen koodauksessa esiintyvät virheet. Kuvataan koodauksen toteutusta ja validointimenettelyjä koodausvirheiden havaitsemiseksi. Lisäksi ilmoitetaan koodausvirheiden tunnistamiseksi käytössä olevien menettelyjen tulos.

— Ilmoitetaan kotitalouksien tuottamien jätteiden luokassa prosenttiosuus, joka vastaa yrityksistä peräisin olevia jätteitä, ja kuvataan tämän luokitteluvirheen arviointitapaa.

2.2.4 Vastauskadon aiheuttamat virheet

— Ilmoitetaan vastausprosentit keskeisten aggregaattien tasolla.

— Kuvataan vastauskadon käsittelyä (vastauskato yksiköiden ja kohtien tasolla) kyselytutkimuksissa.

— Määritetään odotettavissa olevat vastauskadosta aiheutuneet virheet.

2.2.5. Malleista johtuvat virheet

— Selostetaan mallit, mallin soveltamiseen liittyvät olettamat sekä odotettavissa olevat virheet ja niiden käsittelytavat.

— Ilmoitetaan herkkyysanalyysin tulokset.

— Ilmoitetaan käytetyt lähteet (viitaten I osassa olevaan lähteiden kuvaukseen).

3. Oikea-aikaisuus ja täsmällisyys

— Kuvataan keskeisten tietojen keruuvaiheita prosessissa, jossa tietokokonaisuudet laaditaan tietyssä aikataulussa.

— Selostetaan tietojen käsittelyvaiheet tietyssä aikataulussa pääpiirteissään (esim. tietojen täydellisyyteen, koodaukseen ja asianmukaisuuteen kohdistuvien tarkistusten, tietojen validoinnin sekä tunnistettavuuden estämiseksi tarvittavien toimenpiteiden alkamis- ja päättymispäivät).

— Selostetaan julkaisemisen vaiheet tietyssä aikataulussa pääpiirteissään (esim. milloin työstetyt ja yksityiskohtaiset tiedot lasketaan, validoidaan ja levitetään).

Tietojen Eurostatille toimittamisen täsmällisyyttä arvioidaan jätetilastoista annetun asetuksen mukaisesti. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan tietojen toimitusjaksot ja toimitusten määräajat. Toimituksen viivästyminen on perusteltava. Lisäksi selvityksessä ilmoitetaan, mitä toimenpiteitä on toteutettu viivästymisten välttämiseksi tulevaisuudessa.

4. Saatavuus ja selkeys

Raportoivan kansallisen organisaation (jonka tunnistetiedot ilmoitetaan laatuselvityksen I osassa) olisi ilmoitettava seuraavat tiedot:

— jätetilastojen levittämisessä noudatettu toimintalinja,

— toimenpiteet ja välineet selkeyden määrittelemiseksi ja parantamiseksi,

— asiaankuuluva salassapitokäytäntö.

5. Vertailukelpoisuus

— Eri menetelmiä käyttämällä tuotettujen kansallisten tietojen vertailukelpoisuuden arviointia varten edellytetään selvitystä tietojen kattavuuteen ja tarkkuuteen liittyvien rajoitusten vaikutuksista (edellä esitettyjen tarkkuustekijöiden perusteella).

— Selostetaan, miten jätteenkäsittelylaitoksia koskevien tietojen alueellinen vertailukelpoisuus validoidaan, mitä tilastoyksikköä käytetään, ja miten siirrettäviä jätteenkäsittelylaitoksia käsitellään.

— Vertailukelpoisuus eri aikoina: sekä muutokset edelliseen viitejaksoon verrattuna että seuraavan viitejakson odotettavissa olevat muutokset ilmoitetaan. Määritelmiin, kattavuuteen ja menetelmiin tehdyt muutokset kuvataan yksityiskohtaisesti (viitaten I osaan), ja niiden seuraukset arvioidaan.

6. Yhdenmukaisuus

Ympäristötilastot:

— kansallisen levityksen ja jätetilastoista annetun asetuksen mukaisesti ilmoitettujen tietojen yhdenmukaisuus.

Yhdenmukaisuudesta ei tarvitse antaa selvitystä seuraavissa tapauksissa:

— OECD:n ja Eurostatin yhteinen kyselylomake,

— erityisjätteitä koskevat raportointivelvoitteet (romuajoneuvot, sähkö- ja elektroniikkalaiteromu, pakkaukset ja pakkausjätteet, jätteiden siirto jne.),

— pilaantumisen yhtenäistettyyn ehkäisemiseen ja vähentämiseen liittyvä raportointi,

— raportointi Euroopan ympäristövirastolle.

Komissio (Eurostat) vastaa suoraan näistä selvityksistä.

Sosioekonomiset tilastot:

Jäsenvaltioita pyydetään kommentoimaan yhtenäisyyttä suhteessa

— kauppatilastoihin,

— ympäristötaloudelliseen tilinpitoon, kansantalouden tilinpito mukaan luettuna,

— rakenneindikaattorien laadintaan.

Näistä aiheista annetuissa kommenteissa voidaan käsitellä eroja tilastoyksiköiden ja luokitusten soveltamisessa.

7. Vastausrasite

Arvioidaan fyysistä vastausrasitetta (vastausaika) ja vastaajien tosiasiallista määrää. Hallinnollisten lähteiden kohdalla arvioidaan vastausrasitetta, joka aiheutuu tilastotarkoituksiin esitetyistä lisäkysymyksistä.

ARVIOINTIPERUSTEET

Komissio (Eurostat) arvioi jätetilastoista annetun asetuksen perusteella kerätyt tiedot käyttäen seuraavia viittä laajaa perustetta:

1. Tietokokonaisuuksien täydellisyys Tietokokonaisuuksien täydellisyys määräytyy jätetilastojen toimitusmuodon mukaan (komission asetus (EY) N:o 782/2005 (1)).

2. Laatuselvityksen täydellisyys Laatuselvityksen täydellisyys määritellään tässä asetuksessa.

3. Oikea-aikaisuus Tietokokonaisuuksien ja niihin liittyvän laatuselvityksen oikea-aikaisuus määritellään jätetilastoista annetussa asetuksessa (18 kuukauden kuluessa viitevuodesta).

4. Määritelmien ja luokittelujen soveltamisen asianmukaisuus Tulevassa jätetilastoja koskevassa käsikirjassa vahvistetaan määritelmien ja luokittelujen alalla saavutettu yhteisymmärrys.

5. Käytettyjen tilastomenetelmien asianmukaisuus Jätetilastoista annetussa asetuksessa ei mainita erityistä jätetilastojen laadintamenetelmää. Tulevassa jätetilastoja koskevassa käsikirjassa annetaan hyviin toimintatapoihin liittyviä ohjeita.

Komissio (Eurostat) ilmoittaa arvioinnin tuloksista jäsenvaltion jätetilastojen laadusta vastaavalle henkilölle kahden kuukauden kuluessa tietojen toimittamisen määräajasta.

(1) EUVL L 131, 25.5.2005, s. 26.