EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 912/2009/EY,

tehty 16 päivänä syyskuuta 2009,

yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämään eurooppalaiseen metrologian tutkimus- ja kehittämisohjelmaan

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 169 artiklan ja 172 artiklan toisen kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY, (3) jäljempänä ’seitsemäs puiteohjelma’, mahdollistetaan yhteisön osallistuminen perustamissopimuksen 169 artiklassa tarkoitettuihin useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin sekä näiden toimintaohjelmien täytäntöönpanoa koskeviin järjestelmiin.

Seitsemännessä puiteohjelmassa on vahvistettu perusteet tällaisten 169 artiklaan perustuvien aloitteiden toteuttamisalojen määrittelyä varten: merkitys yhteisön tavoitteiden kannalta, asetetun tavoitteen selkeä määritys ja sen merkitys puiteohjelman tavoitteiden kannalta, aiemman perustan olemassaolo (olemassa olevat tai suunnitellut kansalliset tutkimusohjelmat), Euroopan tasolla saatava lisäarvo, mukana olevien ohjelmien koon ja määrän riittävyys kriittisen massan muodostumisen kannalta ja ohjelmien käsittämien toimien samankaltaisuus sekä 169 artiklan käytön soveltuvuus tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö”19 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 2006/971/EY, (4) jäljempänä ” ’Yhteistyö’-erityisohjelma”D, kannustetaan omaksumaan tieteidenvälinen lähestymistapa tutkimusaiheisiin, jotka ovat relevantteja useamman kuin yhden seitsemännen puiteohjelman aihealueen kannalta, ja siinä määritettiin tässä yhteydessä 169 artiklan nojalla toteutettava metrologiaa koskeva aloite yhdeksi toimintaohjelmaksi, jolla yhteisö voi perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla osallistua yhteisesti toteutettaviin kansallisiin tutkimusohjelmiin.

Metrologia on monitieteellinen tieteenala, joka on ensisijaisen tärkeä osa uudenaikaista osaamisyhteiskuntaa. Luotettavilla ja vertailtavissa olevilla mittausstandardeilla ja asianmukaisesti validoiduilla mittaus- ja testausmenetelmillä tuetaan tieteen edistymistä ja teknologista innovaatiota, ja niillä on siten merkittävä vaikutus talouteen ja elämän laatuun Euroopassa.

”Yhteistyö”-erityisohjelman toteuttamiseksi 11 päivänä kesäkuuta 2007 hyväksymässään työohjelmassa 2007–2008 komissio myönsi rahoitustukea metrologian alan ERA-NET Plus -järjestelmälle helpottaakseen siirtymistä ”iMERA”-nimisen ERA-NET -hankkeen ja perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla toteutettavan metrologian alan yhteisen tutkimus- ja kehittämisohjelman välillä. Se johti EMRP:n kehittämiseen ja yhteisohjelman tärkeimpien haasteiden ja toimien määrittämiseen.

EMRP:n tavoitteena on tukea tieteellistä kehitystä ja innovaatiota tarjoamalla tarvittava oikeudellinen ja organisatorinen kehys jäsenvaltioiden väliselle metrologian tutkimusta koskevalle laaja-alaiselle eurooppalaiselle yhteistyölle millä tahansa teknologian tai teollisuuden alalla. Belgia, Tšekin tasavalta, Tanska, Saksa, Viro, Espanja, Ranska, Italia, Unkari, Alankomaat, Itävalta, Puola, Portugali, Romania, Slovenia, Slovakia, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta sekä Norja, Sveitsi ja Turkki, jäljempänä ’osallistuvat valtiot’, ovat sopineet koordinoivansa ja toteuttavansa yhteisesti toimia, joilla pyritään edistämään EMRP:tä. Niiden yhteisen osallistumisosuuden arvioidaan olevan vähintään 200 miljoonaa euroa, johon lisätään valmius 100 miljoonan euron vararahoitukseen ehdotettua seitsenvuotisjaksoa varten.

Yhteinen tutkimuskeskus on komission yksikkö, jonka laitoksilla on kuitenkin tutkimusvalmiuksia, jotka ovat EMRP:n kannalta merkittäviä ja joita pitäisi hyödyntää ohjelman täytäntöönpanossa. Siksi on asianmukaista määrittää Yhteisen tutkimuskeskuksen asema sen osallistumis- ja rahoituskelpoisuuden ja EMRP:n hallinnointiin osallistumisen kannalta.

Yhteisön rahoitusosuudesta kertyvät korot olisi katsottava käyttötarkoitukseensa sidotuksi tuloksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) , jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komission olisi voitava lisätä tässä päätöksessä säädettyä yhteisön enimmäisrahoitusosuutta vastaavalla määrällä.

Jos EMRP:tä ei ole pantu täytäntöön tai sen täytäntöönpano on riittämätöntä, osittaista tai myöhässä tai jos osallistuvat valtiot eivät maksa osuuttaan tai maksavat sen osittain tai myöhässä, yhteisöllä olisi oltava oikeus rahoitusosuutensa pienentämiseen taikka rahoituksen keskeyttämiseen tai lopettamiseen ehdoilla, jotka vahvistetaan yhteisön ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välillä tehtävässä yleisessä sopimuksessa.

Varainhoitoasetuksen ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (6) , jäljempänä ’soveltamissäännöt’, mukaisesti yhteisön rahoitusosuutta olisi hallinnoitava välillisellä keskitetyllä hallinnoinnilla varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 56 artiklan sekä soveltamissääntöjen 35 artiklan, 38 artiklan 2 kohdan ja 41 artiklan mukaisesti.

Olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (7) , komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (8) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (9) mukaisesti.

On olennaisen tärkeää, että EMRP:ssä toteutetut tutkimustoimet ovat eettisten perusperiaatteiden mukaisia, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaiset periaatteet mukaan luettuina, ja että niissä noudatetaan naisten ja miesten tasa-arvon ja sen valtavirtaistamisen periaatteita.

OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yhteisön rahoitusosuus

1. Yhteisö suorittaa rahoitusosuuden ”eurooppalaiseen metrologian tutkimusohjelmaan”, jäljempänä ’EMRP’, jonka toteuttavat yhteisesti Belgia, Tšekin tasavalta, Tanska, Saksa, Viro, Espanja, Ranska, Italia, Unkari, Alankomaat, Itävalta, Puola, Portugali, Romania, Slovenia, Slovakia, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta sekä Norja, Sveitsi ja Turkki, jäljempänä ’osallistuvat valtiot’.

2. Yhteisö maksaa osallistuvien valtioiden rahoitusosuutta vastaavan rahoitusosuuden, kuitenkin enintään 200 miljoonaa euroa, joka maksetaan Euroopan unionin yleisen talousarvion määrärahoista seitsemännen puiteohjelman keston ajaksi tämän päätöksen erottamattoman osan muodostavissa liitteissä I ja II vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

3. Yhteisön rahoitusosuus suoritetaan yhteisesti niistä talousarviomäärärahoista, jotka on osoitettu kaikille asianomaisille aihealueille ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa.

2 artikla

Yhteisön rahoitusosuuden edellytykset

Yhteisön rahoitusosuuden edellytykset ovat seuraavat:

osallistuvat valtiot osoittavat, että liitteessä I kuvattu EMRP on tosiasiallisesti perustettu;

perustetaan virallisesti erityinen täytäntöönpanorakenne, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka vastaa EMRP:n täytäntöönpanosta ja yhteisön rahoitusosuuden vastaanottamisesta, jakamisesta ja valvonnasta välillisellä keskitetyllä hallinnoinnilla varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 56 artiklan sekä soveltamissääntöjen 35 artiklan, 38 artiklan 2 kohdan ja 41 artiklan mukaisesti;

c)

EMRP:ssä toteutetuista toimista johtuvia teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännökset muotoillaan ja osallistuvien maiden kansallisella tasolla toteuttamien tutkimus- ja kehittämisohjelmien ja -toimien täytäntöönpano ja koordinointi hoidetaan siten, että niillä pyritään edistämään osaamisen syntymistä ja tukemaan tällaisen osaamisen laajaa käyttöä ja jakamista. Omaksuttavan lähestymistavan on oltava säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013), 18 päivänä joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa N:o 1906/2006 (11) annettujen osallistumissääntöjen mukainen, jäljempänä ’seitsemännen puiteohjelman osallistumissäännöt’.

3 artikla

EMRP:n toimet

1. EMRP:n keskeisenä tehtävänä on antaa rahoitusta useiden kumppanien muodostamille monikansallisille EMRP:n hankkeille, joissa toteutetaan tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen, koulutukseen ja tulosten levittämiseen liittyviä toimia, jäljempänä ’EMRP-hankkeet’. Koska metrologian alan valmiudet ovat keskittyneet, EMRP-hankkeiden ydinosan toteutuksesta vastaavat osallistuvien valtioiden kansalliset metrologialaitokset ja nimetyt laitokset (eli tietyistä kansallisten metrologialaitosten toimialaan kuulumattomista kansallisista standardeista ja niihin liittyvistä palveluista vastaavat asiantuntijalaitokset).

2. Metrologian alan valmiuksien lisäämiseksi ja monipuolistamiseksi EMRP:stä rahoitetaan myös eri tutkija-apurahoja, joilla täydennetään EMRP-hankkeita.

3. EMRP-hankkeet valitaan ja tutkija-apurahat myönnetään ehdotuspyyntöjen pohjalta, joissa noudatetaan varainhoitoasetuksen 112 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tasa-arvoisen kohtelun, avoimuuden, riippumattoman arvioinnin, yhteisrahoituksen, voittoa tavoittelemattoman rahoituksen ja taannehtivuuskiellon periaatteita, joista säädetään tämän päätöksen liitteessä I.

4. EMRP-hankkeita ja tutkija-apurahoja koskevien keskeisten arviointiperusteiden on vastattava soveltuvin osin seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen 15 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdissa esitettyjä arviointiperusteita. Ehdotuspyynnössä on ilmoitettava keskeiset arviointiperusteet. Lisäperusteita voidaan ottaa käyttöön edellyttäen, että ne julkaistaan ehdotuspyynnössä, ne ovat syrjimättömiä, eivätkä ne syrjäytä keskeisiä arviointiperusteita.

5. Lisätietoa EMRP:n toimien täytäntöönpanosta annetaan liitteessä I.

4 artikla

Yhteisen tutkimuskeskuksen asema

1. Komission Yhteinen tutkimuskeskus on oikeutettu osallistumaan EMRP:hen ja saamaan siltä rahoitusta osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten ehtoja vastaavin ehdoin.

2. Yhteisen tutkimuskeskuksen omia varoja, jotka eivät sisälly EMRP:n rahoitukseen, ei katsota yhteisön rahoitusosuudeksi 1 artiklaa sovellettaessa.

3. Yhteisen tutkimuskeskuksen metrologiasta vastaava laitos, joka on komission yksikkö ja joka toimii yhteisön lukuun, on oikeutettu osallistumaan EMRP:n täytäntöönpanoon erityisen täytäntöönpanorakenteen puitteissa tarkkailijana ilman äänestysoikeuksia.

5 artikla

Yhteisön ja erityisen täytäntöönpanorakenteen väliset sopimukset

Varojen hallintaa ja valvontaa koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt ja yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen vahvistetaan yhteisön puolesta toimivan komission ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välisellä yleisellä sopimuksella ja vuotuisilla rahoitussopimuksilla.

Yleisen sopimuksen on sisällettävä etenkin seuraavat ehdot:

6 artikla

Yhteisön rahoitusosuudesta kertyvät korot

EMRP:lle osoitetusta yhteisön rahoitusosuudesta kertyvät korot katsotaan käyttötarkoitukseensa sidotuksi tuloksi varainhoitoasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio voi lisätä tämän päätöksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua yhteisön enimmäisrahoitusosuutta vastaavalla määrällä.

7 artikla

Yhteisön rahoitusosuuden pienentäminen ja rahoituksen keskeyttäminen tai lopettaminen

Jos EMRP:tä ei panna täytäntöön tai jos sen täytäntöönpano on riittämätöntä, osittaista tai myöhässä, yhteisö voi pienentää rahoitusosuuttaan taikka keskeyttää tai lopettaa rahoituksen EMRP:n tosiasiallisen täytäntöönpanon mukaisesti.

Jos osallistuvat valtiot eivät maksa osuuttaan EMRP:n rahoituksesta tai maksavat sen osittain tai myöhässä, yhteisö voi pienentää rahoitusosuuttaan osallistuvien valtioiden tosiasiallisesti myöntämän julkisen rahoituksen mukaan komission ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välillä tehtävän yleisen sopimuksen ehtojen mukaisesti.

8 artikla

Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen osallistuvissa valtioissa

Osallistuvien valtioiden on toteutettava EMRP:n täytäntöönpanossa kaikki lainsäädännölliset, säädännäiset, hallinnolliset tai muut toimenpiteet, jotka ovat tarpeen yhteisöjen etujen suojaamiseksi. Erityisesti osallistuvien valtioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yhteisölle kuuluvat rahamäärät peritään takaisin täysimääräisinä varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja soveltamissääntöjen 38 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

9 artikla

Tilintarkastustuomioistuimen harjoittama valvonta

Komissio ja tilintarkastustuomioistuin ovat oikeutettuja virkamiestensä tai toimihenkilöidensä välityksellä tekemään tarkistuksia, jotka ovat tarpeen yhteisön varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi ja yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksilta ja väärinkäytöksiltä. Tätä varten osallistuvien valtioiden ja/tai erityisen täytäntöönpanorakenteen on annettava aikanaan kaikki asiaan liittyvät asiakirjat komission ja tilintarkastustuomioistuimen käyttöön.

10 artikla

Tietojen toimittaminen

Komission on toimitettava kaikki tarvittavat tiedot Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Osallistuvia valtioita on pyydettävä toimittamaan komissiolle erityisen täytäntöönpanorakenteen välityksellä kaikki erityisen täytäntöönpanorakenteen varainhoitoa koskevat Euroopan parlamentin, neuvoston ja tilintarkastustuomioistuimen vaatimat lisätiedot, jotka ovat 13 artiklassa esitettyjen yleisten raportointivaatimusten mukaisia.

11 artikla

Muiden jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden osallistuminen

Mikä tahansa jäsenvaltio tai seitsemänteen puiteohjelmaan assosioitunut valtio on oikeutettu liittymään EMRP:hen tämän päätöksen 2 artiklan e ja f alakohdissa esitettyjen perusteiden mukaisesti, jolloin niitä on kohdeltava osallistuvana valtiona.

12 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

Osallistuvat valtiot ja komissio voivat hyväksyä minkä tahansa muun maan osallistumisen 2 artiklan e kohdassa esitettyjen perusteiden pohjalta edellyttäen, että osallistumisesta määrätään asiaan sovellettavassa kansainvälisessä sopimuksessa. Niiden on määritettävä, millä edellytyksin tällaisiin maihin sijoittautuneet oikeushenkilöt ja tällaisissa maissa asuvat yksittäiset henkilöt ovat oikeutettuja saamaan rahoitusta EMRP:stä.

13 artikla

Vuosikertomus ja arviointi

Euroopan parlamentille ja neuvostolle perustamissopimuksen 173 artiklan nojalla esitettävään seitsemännen puiteohjelman vuosikertomukseen sisällytetään EMRP:n toimia koskeva kertomus.

Komissio tekee kolme vuotta EMRP:n alkamisen jälkeen EMRP:stä väliarvioinnin. Tämä arviointi kattaa edistymisen liitteessä I esitettyjen tavoitteiden saavuttamisessa ja EMRP:tä koskevat suositukset soveltuvimmista tavoista, joilla voidaan edistää edelleen yhdentymistä ja täytäntöönpanon laatua ja tehokkuutta, tieteellinen, hallinnollinen ja taloudellinen yhdentyminen mukaan luettuina, sekä arvion siitä, onko osallistuvien valtioiden rahoitusosuus asianmukainen, kun pidetään mielessä niiden kansallisten tutkimusyhteisöjen mahdollinen kysyntä.

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointipäätelmät sekä niihin liittyvät huomautukset ja tarvittaessa ehdotuksensa tämän päätöksen muuttamiseksi.

Kun yhteisön osallistuminen EMRP:hen päättyy, kuitenkin viimeistään vuonna 2017, komissio tekee riippumattoman asiantuntijaryhmän avustamana EMRP:n yleisiä, erityisiä ja toiminnallisia tavoitteita koskevan loppuarvioinnin.

Asiantuntijaryhmä pohjaa arvionsa muun muassa seuraaviin tekijöihin:

c)

Loppuarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

14 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

15 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

C. MALMSTRÖM

(1) Lausunto annettu 25. maaliskuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(2) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 22. huhtikuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 27. heinäkuuta 2009.

(3) EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1.

(4) EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86.

(5) EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(6) EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

(7) EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

(8) EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

(9) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

(10) EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1.

(11) EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1.

LIITE I

Kuvaus eurooppalaisen metrologian tutkimusohjelman (EMRP) tavoitteista ja toimista

I. TAVOITTEET

Nykypäivän maailmantaloudessa metrologialla edistetään merkittävästi monien maailman maiden teknologista ja taloudellista kehitystä. Metrologian tutkimusta tarvitaan yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemiseksi, ja esimerkkejä aloista, joihin tällainen tutkimus kohdistuu, ovat avaruus sekä satelliittinavigointi, turvallisuus, terveydenhuolto, puolijohdeteollisuus ja ilmastonmuutos. Metrologian tutkimuksesta on vahvasti yleistä hyötyä, ja se tukee keskeisesti valtion sääntelyä ja standardointia. Vaikka metrologian näkyvyys julkisuudessa on vähäinen, sillä on keskeinen merkitys uudenaikaisen kaupan ja viestinnän edistämiselle. Markkinoille pääsyn esteenä voi olla yhdenmukaisten ja tarkkojen painojen ja mittojen puute. Kaikki maailman merkittävät taloustoimijat ovat tunnustaneet, että metrologian alalla tehtävä teknologinen tutkimus ja kehittäminen ovat ensisijaisen tärkeitä kehittyneen valtion pitkän aikavälin taloudellisen kasvun kannalta.

Metrologian tutkimus on ollut perinteisesti tärkeä painopisteala monissa maissa. Euroopan maat harjoittavat kuitenkin omia kansallisia metrologian tutkimusohjelmiaan eristyksissä muista, eivätkä EU:n jäsenvaltiot ole keskenään kyenneet perustamaan yhteistä ja aidosti yhdennettyä EMRP:tä. Kansalliset metrologialaitokset (National Metrology Institutes, NMI), joita avustavat nimetyt laitokset (Designated Institutes, DI), vastaavat kansallisten metrologian tutkimusohjelmien täytäntöönpanosta keskushallinnon virastojen ja ministeriöiden myöntämän institutionaalisen rahoituksen turvin. Eurooppalainen metrologian tutkimusyhteisö on erityisyhteisö, jolla on vain löyhät yhteydet tutkimusorganisaatioihin tai korkeakouluihin. Yhteisö on hyvin hajanainen, ja se käsittää joitakin huippuosaamisen keskuksia, jotka hyötyisivät laajasta kansainvälisestä kilpailusta. Tutkimustoiminta on selvästikin päällekkäistä.

Yhteisön tämän alan toimivaltuudet on vahvistettu useissa perustamissopimuksen artikloissa, joissa säädetään tutkimuksen yhteensovittamisesta ja yhteistyöstä jäsenvaltioiden ja yhteisön välillä. Perustamissopimuksen 165 artiklassa todetaan, että ”yhteisö ja jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla turvatakseen kansallisen politiikan ja yhteisön politiikan keskinäisen yhtenäisyyden”. Perustamissopimuksen 169 artiklassa yhteisöä kehotetaan määräämään osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin. Yhteisön toiminta vaikuttaa erittäin perustellulta, sillä on epätodennäköistä, että jäsenvaltiot kykenevät yksin toimien ratkaisemaan näitä ongelmia.

EMRP:llä sovitetaan yhteen 22 osallistuvan valtion kansalliset ohjelmat yhdeksi yhteiseksi tutkimusohjelmaksi ja tuetaan etenkin Euroopan kansallisten mittajärjestelmien tavoitteita. EMRP:n tavoitteena on vauhdittaa uusien mittatekniikoiden, standardien, menetelmien, välineiden, vertailumateriaalien ja tiedon kehittämistä, validointia ja hyödyntämistä, millä on tarkoituksena edistää teollisuuden ja kaupan alan innovatiivista kehitystä, parantaa tieteen, teollisuuden ja poliittisen päätöksenteon käyttöön tarkoitettujen tietojen laatua ja tukea direktiivien ja asetusten kehittämistä ja täytäntöönpanoa.

EMRP:llä saavutetaan nämä tavoitteet seuraavasti:

a) yhdistetään metrologisen tutkimuksen huippuosaaminen perustamalla kilpailukykyisiä yhteisiä tutkimushankkeita eli ’EMRP-hankkeita’, joiden avulla yhdistetään osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten ja nimettyjen laitosten verkostojen tarjoama riittävä kriittinen massa, jotta voidaan ratkaista Euroopan kohtaamat suuret metrologian alan haasteet;

b) avataan järjestelmä parhaalle tieteelle lisäämällä laajemman eurooppalaisen tutkijayhteisön osallistumista tutkija-apurahojen avulla;

c) kehitetään valmiuksia lisäämällä eurooppalaisen metrologian tutkimusyhteisön valmiuksia tutkijoiden liikkuvuusapurahoilla, joiden kohteena ovat ne kansallisten metrologialaitosten yhteistyöelimen (EURAMET) jäsenvaltiot, joiden metrologian tutkimusvalmiudet ovat rajalliset.

EMRP:llä täydennetään käynnissä olevia kansallisia ohjelmia ja toimia, jotka liittyvät yksinomaan kansallisiin painopistealoihin.

EMRP-aloitteella pyritään sovittamaan yhteen ja integroimaan asiaan liittyviä kansallisia metrologian alan tutkimustoimia yhteisen tutkimusohjelman perustamiseksi yhdistämällä tieteellisiä, hallinnollisia ja taloudellisia valmiuksia, millä edistetään merkittävästi eurooppalaisen tutkimusalueen toteutumista ja tuetaan Lissabonin toimintaohjelman pyrkimystä tehdä Euroopasta ”kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous”. Tieteellinen yhdentyminen toteutetaan EMRP:n toimien yhteisen määritelmän ja täytäntöönpanon avulla. Hallinnollinen yhdentyminen toteutetaan hyödyntämällä EURAMET e.V.:tä, joka on Saksan lain mukainen voittoa tavoittelematon yhdistys, erityisenä täytäntöönpanorakenteena liitteessä II esitettyjen yksityiskohtaisten järjestelyjen mukaisesti.

Rahoituksellinen yhdentyminen edellyttää, että osallistuvat valtiot tosiasiallisesti sitoutuvat rahoittamaan EMRP:tä myöntämällä kansallisella tasolla varatuista EMRP-määrärahoista rahoitusta valittujen EMRP-hankkeiden kaikille rahoituskelpoisille osallistujille – turvautuen tarvittaessa vararahoitukseen, jonka määrä on 50 prosenttia tällaisista määrärahoista – sekä myöntämällä ”käteisrahoitusosuuden” yhteisiin varoihin, joista rahoitetaan tutkijoiden huippuosaamis- ja liikkuvuusapurahoja, EMRP:n juoksevien kustannusten täysimääräisen rahoituksen lisäksi. Rahoitukselliseen yhdentymiseen liittyy myös yhdenmukainen lähestymistapa tukikelpoisiin kustannuksiin, joka perustuu seitsemännen puiteohjelman sääntöihin.

II. TOIMET

EMRP koostuu neljään eri luokkaan kuuluvista yhteisistä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen toimista:

A. Ydintoiminta koostuu useiden kumppaneiden monikansallisista EMRP-hankkeista, joihin sisältyy tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen, koulutukseen ja tulosten levittämiseen liittyviä toimia. Koska metrologian alan valmiudet ovat keskittyneet pienelle alalle, EMRP-hankkeiden ydinosan toteutuksesta vastaavat osallistuvien valtioiden kansalliset metrologialaitokset ja nimetyt laitokset.

B. Metrologian alan valmiuksien lisäämiseksi ja monipuolistamiseksi perustetaan kolme apurahajärjestelmää:

B1. Jotta kasvatetaan niiden laitosten määrää, joilla on metrologian alaan tiiviisti liittyviä valmiuksia, tutkijoiden huippuosaamisapurahat on asetettava sellaisten jäsenvaltioiden ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneiden maiden laajempaan tutkimusyhteisöön kuuluvien laitosten ja/tai yksittäisten henkilöiden saataville, jotka voivat antaa merkittävän panoksen yhteisohjelman tutkimustoimintaan. Jokainen valittu laitos ja/tai yksittäinen henkilö on assosioitava EMRP-hankkeeseen

B2. Yksittäisten henkilöiden metrologian alan valmiuksien kehittämiseksi liikkuvuutta lisäämällä tutkijoiden liikkuvuusapurahat on asetettava seuraavien toimijoiden saataville:

1) osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten ja nimettyjen laitosten tutkijat;

2) tutkijat, jotka saavat joko henkilökohtaisesti tai organisaationsa välityksellä tutkijoiden huippuosaamisapurahaa; ja

3) tutkijat EURAMETin jäsenvaltioissa, jotka eivät osallistu EMRP:hen ja joilla on tällä hetkellä vain vähän tai ei lainkaan valmiuksia metrologian tutkimuksen alalla.

Tällaisilla tutkijoiden liikkuvuusapurahoilla on mahdollistettava tutkijoiden pysyminen EMRP-hankkeeseen osallistuvassa kansallisessa metrologialaitoksessa tai nimetyssä laitoksessa tai tutkijoiden huippuosaamisapurahaa saavassa laitoksessa.

B3. Osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten ja nimettyjen laitosten kestävän yhteistyön varmistamiseksi ja valmiuksien antamiseksi kokeneiden metrologian tutkijoiden seuraavalle sukupolvelle uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapurahat on asetettava osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten ja nimettyjen laitosten uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden saataville, jotta mahdollistetaan tällaisten tutkijoiden pysyminen joko kansallisessa metrologialaitoksessa tai nimetyssä laitoksessa, tutkijoiden huippuosaamisapurahaa saavassa laitoksessa tai jossakin muussa EMRP-tutkimushankkeeseen omalla kustannuksellaan osallistuvassa laitoksessa.

Toimia lujitetaan tarvittaessa muiden hankkeeseen omalla kustannuksellaan osallistuvien merkityksellisten ja asiasta kiinnostuneiden eurooppalaisten ja Euroopan ulkopuolisten laitosten kanssa tehtävällä yhteistyöllä.

EMRP:n edistämiseksi ja sen vaikutusten tehostamiseksi on lisäksi tarkoitus tukea rajoitetussa määrin laajempia verkottumistoimia. Tällaisiin toimiin lukeutuu tarvittaessa yksilöityihin EMRP-tutkimusaloihin liittyvä ylläpito- ja päivitystoiminta, mistä huolehditaan työpajojen ja muihin eurooppalaisiin ja Euroopan ulkopuolisiin sidosryhmiin muodostettujen yhteyksien kaltaisten toimien avulla.

III. TOIMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO

EMRP-hankkeiden valinta ja tutkijoiden huippuosaamis- ja liikkuvuusapurahojen myöntäminen edellyttää määräajoin järjestettäviä ehdotuspyyntöjä. Alustavan aikataulun mukaan ehdotuspyyntöjä on tarkoitus käynnistää 12–18 kuukauden välein enintään seitsemän vuoden aikana. Uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapurahoihin sovelletaan jatkuvaa ehdotuspyyntöä.

A. EMRP-hankkeet

a) EMRP-hankkeiden mahdollisia tutkimusaiheita koskeva ehdotuspyyntö (vaihe 1): Ennen kunkin EMRP-hankkeen ehdotuspyyntöä on määritettävä kyseisen ehdotuspyynnön tutkimusaiheet jäljempänä esitettyjen vaiheiden mukaisesti. Ensinnäkin EMRP-komitea (ks. liite II) määrittää komissiota kuultuaan EMRP:n tutkimustoiminnan ne osat, joista järjestetään ehdotuspyyntö. Toiseksi tutkijayhteisöä – kaikkia asiasta kiinnostuneita yksittäisiä henkilöitä tai laitoksia – pyydetään yleisellä tarjouskilpailulla ehdottamaan mahdollisia tutkimusaiheita. Kolmanneksi EMRP-komitea valitsee ehdotusten joukosta parhaat mahdolliset tutkimusaiheet. EMRP-komitea voi muuttaa, jakaa tai liittää yhteen ehdotettuja tutkimusaiheita ja ottaa käyttöön uusia tutkimusaiheita ehdotuspyynnön toisen vaiheen optimoimiseksi. EMRP-komitea varmistaa, ettei lopullisia tutkimusaiheita voida jäljittää alkuperäisen ehdotuksen esittäjiin, jotka pysyvät siten nimettöminä.

b) EMRP-hankkeiden ehdotuspyyntö (vaihe 2): Kun tutkimusaiheet on valittu, EURAMET e.V. julkaisee ehdotuspyynnön ja pyytää osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten ja nimettyjen laitosten tutkijaryhmiä muodostamaan konsortioita ja esittämään hanke-ehdotuksia. Ehdotuspyyntö on voimassa vähintään kaksi kuukautta. EURAMET e.V. arvioi jokaisen saamansa ehdotuksen vähintään kolmen nimeämänsä riippumattoman asiantuntijan avustuksella seitsemännen puiteohjelman osallistumissäännöissä vahvistettujen perusteiden pohjalta. Asiantuntijat asettavat ehdotukset paremmuusjärjestykseen, joka on sitova yhteisön rahoitusosuuden ja kansallisten rahoitusosuuksien osalta. EMRP-hankkeisiin sovelletaan seuraavia keskeisiä arviointiperusteita: i) tieteellinen ja/tai teknologinen huippuosaaminen; ii) merkitys EMRP:n tavoitteiden kannalta; iii) hanketulosten kehittämisen, levittämisen ja käytön mahdollinen vaikutus; iv) täytäntöönpanon ja hallinnon laatu ja tehokkuus. Ehdotuspyynnössä on ilmoitettava keskeiset arviointiperusteet. Lisäperusteita voidaan ottaa käyttöön edellyttäen, että ne julkaistaan ehdotuspyynnössä, ne ovat syrjimättömiä, eivätkä ne syrjäytä keskeisiä arviointiperusteita. EMRP-hanke-ehdotuksen esittävässä konsortiossa voi olla osallisena myös sellainen eurooppalainen tai Euroopan ulkopuolinen laitos, joka ei ole oikeutettu rahoitukseen, mikäli kyseinen laitos voi varmistaa realistisesti, että sillä on käytettävissään osallistumisen edellyttämät varat. Konsortio voi EMRP-hanke-ehdotuksen esittämisvaiheessa sisällyttää ehdotukseensa tutkijoiden huippuosaamisapurahaa koskevan ehdotuksen, mikäli se tuo hankkeelle välttämätöntä tieteellistä lisäarvoa. Tällöin tutkijoiden huippuosaamisapurahaa koskevan ehdotuksen arviointi suoritetaan osana yleistä hankearviota. Hankkeen valinta rahoituksensaajaksi merkitsee automaattisesti tällaisen apurahan myöntämistä. Liitteessä II tarkoitettu EURAMET e.V.:n tutkimusneuvosto antaa riippumattoman näkemyksensä EMRP-hankkeita koskevan ehdotuspyynnön (vaiheiden 1 ja 2) arvioinnin yleisistä tuloksista, mutta ei yksittäisistä EMRP-hankkeista. EURAMET e.V. ottaa tämän näkemyksen asianmukaisesti huomioon seuraavissa ehdotuspyynnöissä.

B. Tutkijoiden huippuosaamisapurahoja ja tutkijoiden liikkuvuusapurahoja koskeva ehdotuspyyntö (vaihe 3)

Valittujen EMRP-hanke-ehdotusten luettelon julkaisemisen yhteydessä on julkaistava laajemmalle tutkijayhteisölle osoitettu ehdotuspyyntö, joka koskee osallistumista EMRP-hankkeisiin tutkijoiden huippuosaamis- ja/tai liikkuvuusapurahojen turvin.

Jokaista EMRP-hankekonsortiota pyydetään (jollei se ole jo tehnyt tutkija- ja huippuosaamisapurahoja koskevaa ehdotusta EMRP-hanke-ehdotuksen yhteydessä A kohdan b alakohdan seitsemännessä alakohdassa esitetyllä tavalla) käynnistämään kolmen kuukauden kuluessa EMRP-hankesopimuksen voimaantulosta ehdotuspyyntö mahdollisten rahoituksensaajien yksilöimiseksi ja ehdottamaan, että EURAMET e.V. myöntää heille tutkijoiden huippuosaamis- ja/tai liikkuvuusapurahan. EMRP-hankkeen rahoituksen ohjeellinen jakautuminen lasketaan siten, että jokaista EMRP-hanketta varten voidaan myöntää keskimäärin vähintään yksi tutkijan huippuosaamisapuraha ja/tai liikkuvuusapuraha. Kyse ei ole kuitenkaan sitovasta velvoitteesta, vaan tämäntyyppiset apurahat on pantava täytäntöön mahdollisimman joustavasti.

EMRP-hankekonsortio julkaisee ehdotuspyynnön vähintään yhdessä kansainvälisessä julkaisussa ja kansallisessa sanomalehdessä kolmessa osallistuvassa valtiossa. Se on vastuussa myös ehdotuspyynnön laajasta mainostamisesta käyttämällä erityisiä tiedotuskanavia, etenkin seitsemättä puiteohjelmaa koskevia internetsivuja, erityislehdistöä ja esitteitä ja jäsenvaltioiden ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneiden maiden kansallisia yhteyspisteitä. Lisäksi ehdotuspyyntöjen julkaisemisessa ja mainostamisessa on noudatettava EURAMET e.V.:n mahdollisia ohjeita ja ohjeasiakirjoja. Konsortion on tiedotettava EURAMET e.V.:lle ehdotuspyynnöstä ja sen sisällöstä vähintään 30 päivää ennen ehdotuspyynnön suunniteltua julkaisemista. EURAMET e.V. tarkistaa, että ehdotuspyyntö vastaa sovellettavia sääntöjä, ohjeita ja ohjeasiakirjoja.

Ehdotuspyynnön on oltava voimassa vähintään viisi viikkoa.

EMRP-hankekonsortio arvioi saadut ehdotukset vähintään kahden nimeämänsä riippumattoman asiantuntijan avustuksella seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen mukaisesti.

Ehdotusten arvioinnissa sovelletaan seuraavia keskeisiä arviointiperusteita:

i) tieteellinen ja/tai teknologinen huippuosaaminen;

ii) merkitys EMRP-hankkeen tavoitteiden kannalta;

iii) hakijoiden laadukkuus, täytäntöönpanovalmiudet ja edistymismahdollisuudet;

iv) ehdotetun toimen laatu tieteellisen koulutuksen ja/tai tietämyksen siirron kannalta.

Ehdotuspyynnössä on ilmoitettava keskeiset arviointiperusteet. Lisäperusteita voidaan ottaa käyttöön edellyttäen, että ne julkaistaan ehdotuspyynnössä, ne ovat syrjimättömiä, eivätkä ne syrjäytä keskeisiä arviointiperusteita.

EMRP-hankekonsortio ehdottaa EURAMET e.V.:lle apurahan myöntämistä edunsaajalle ja raportoi sille, miten ehdotuspyyntöä on hallinnoitu, julkaisemistapa ja arviointiin osallistuneiden asiantuntijoiden nimet ja organisaatiot mukaan luettuina. 45 päivän kuluessa kyseisen ehdotuksen saamisesta EURAMET e.V. joko myöntää apurahan tai hylkää sen, jos valinta ei ollut sopusoinnussa asiaa koskevien sääntöjen, ohjeiden ja ohjeasiakirjojen kanssa.

EURAMET e.V.:n on kehotettava niitä Euroopan maita, joilla on vain vähän tai ei lainkaan valmiuksia metrologian tutkimuksen alalla, kannustamaan tutkimuslaitoksiaan ja korkeakoulujaan hakemaan tutkijoiden liikkuvuusapurahoja metrologian alan tutkimusvalmiuksiensa kehittämiseksi.

C. Uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapurahat

EURAMET e.V. käynnistää uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapurahoja koskevan jatkuvan ehdotuspyynnön ja julkaisee sen vähintään yhdessä kansainvälisessä julkaisussa ja kansallisessa sanomalehdessä kolmessa osallistuvassa valtiossa. Se vastaa myös ehdotuspyynnön laajasta mainostamisesta käyttämällä erityisiä tiedotuskanavia, etenkin seitsemättä puiteohjelmaa koskevia internetsivuja, erityislehdistöä ja esitteitä ja jäsenvaltioiden ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneiden maiden kansallisia yhteyspisteitä.

Tutkijan ja lähettävien ja vastaanottavien laitosten (kansallisten metrologialaitosten, nimettyjen laitosten tai muun EMRP-hankkeeseen osallistuvan laitoksen) on tehtävä ehdotukset. Rahoituksen ohjeellinen jakautuminen lasketaan siten, että jokaista EMRP-hanketta varten voidaan myöntää keskimäärin vähintään yksi uransa alkuvaiheessa olevan tutkijan liikkuvuusapuraha. Kyse ei ole kuitenkaan sitovasta velvoitteesta, vaan tällaiset apurahat on pantava täytäntöön mahdollisimman joustavasti. EURAMET e.V. arvioi vastaanotetut ehdotukset.

Arvioinnissa sovelletaan seuraavia keskeisiä arviointiperusteita:

i) tieteellinen ja/tai teknologinen huippuosaaminen;

ii) merkitys EMRP-hankkeen tavoitteiden kannalta;

iii) hakijoiden laadukkuus, täytäntöönpanovalmiudet ja edistymismahdollisuudet;

iv) ehdotetun toimen laatu tieteellisen koulutuksen ja/tai tietämyksen siirron kannalta.

Ehdotuspyynnössä on ilmoitettava keskeiset arviointiperusteet. Lisäperusteita voidaan ottaa käyttöön edellyttäen, että ne julkaistaan ehdotuspyynnössä, ne ovat syrjimättömiä, eivätkä ne syrjäytä keskeisiä arviointiperusteita.

EURAMET e.V. pyrkii siihen, että vuodessa on kaksi hakuerien koontipäivää, jolloin se myöntää apurahat yksinkertaistetussa menettelyssä, jossa kustakin ehdotuksesta antaa mielipiteen vähintään kaksi riippumatonta asiantuntijaa, jotka ovat keskustelleet kaikista ehdotuksista ja asettaneet ne paremmuusjärjestykseen.

D. Yhteenvetotaulukko

Rahoituslajit Rahoitukseen oikeutetut laitokset (1) Rahoitukseen oikeutetut maat Arviointiperusteet A. EMRP-hanke (konsortio) Kansallinen metrologialaitos ja nimetty laitos EMRP:hen osallistuvat valtiot Seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen 15 artiklan 1 kohdan a alakohta B1. Tutkijoiden huippuosaamisapurahat Lähettävä taho: 1) Mikä tahansa organisaatio kansallista metrologialaitosta ja nimettyä laitosta lukuun ottamatta tai 2) yksittäinen tutkija Vastaanottava taho: EMRP-hanke kansallisessa metrologialaitoksessa tai nimetyssä laitoksessa Jäsenvaltiot ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneet maat Seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen 15 artiklan 1 kohdan b alakohta B2. Tutkijoiden liikkuvuusapurahat Lähettävä taho: 1) Kansallinen metrologialaitos ja nimetty laitos tai 2) tutkijoiden huippuosaamisapurahaa saava laitos 3) tutkijat EURAMETin jäsenvaltioissa, jotka eivät osallistu EMRP:hen ja joilla on tällä hetkellä vain vähän tai ei lainkaan valmiuksia metrologian tutkimuksen alalla Vastaanottava taho: 1) Kansallinen metrologialaitos ja nimetty laitos tai 2) tutkijoiden huippuosaamisapurahaa saava laitos Jäsenvaltiot ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneet maat Seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen 15 artiklan 1 kohdan b alakohta B3. Uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapuraha Lähettävä taho: Kansallinen metrologialaitos ja nimetty laitos Vastaanottava taho: 1) Kansallinen metrologialaitos ja nimetty laitos tai 2) muut EMRP-hankkeeseen osallistuvat laitokset (konsortio) EMRP:hen osallistuvat valtiot Seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen 15 artiklan 1 kohdan b alakohta

IV. RAHOITUSMEKANISMI

A. Ohjelmatason rahoitus

Osallistuvat valtiot ja yhteisö rahoittavat EMRP:n.

Osallistuvien valtioiden on määritettävä monivuotinen rahoitussuunnitelma osallistuakseen EMRP:hen ja sen toimien rahoittamiseen. Kansallinen rahoitusosuus voidaan maksaa käynnissä olevista tai hiljattain perustetuista ohjelmista edellyttäen, että ne sopivat yhteen julkisesti rahoitetun huipputason metrologian luonteen kanssa. Jokaisen osallistuvan valtion on täytettävä keskeinen rahoitusvaatimus (EMRP:lle varattu budjetti) sekä määritettävä vararahoitus, jonka määrä on 50 prosenttia rahoitusvaatimuksesta, jotta varmistetaan EMRP:n toiminnan joustavuus sen koko keston ajan ja se, että paremmuusjärjestystä noudatetaan. EMRP:n rahoitus edellyttää etenkin sitoutumista valittujen EMRP-hankkeiden osallistujien rahoittamiseen kansallisella tasolla varatuista EMRP-määrärahoista ja varattuihin EMRP-määrärahoihin nähden oikeasuhtaisen ”käteisrahoitusosuuden” suorittamista yhteisiin varoihin, joista rahoitetaan tutkija-apurahoja, EMRP:n kaikkien juoksevien kustannusten rahoittamisen lisäksi.

Yhteisön rahoituksen kokonaisosuus EMRP:stä lasketaan siten, että sen määrä on sama kuin osallistuvien valtioiden tosiasiallinen rahoitusosuus (16 miljoonaa euroa ylittävät juoksevat kustannukset ja vararahoitus pois luettuina), kuitenkin enintään 200 miljoonaa euroa. Koska juoksevat kustannukset otetaan huomioon vastaavan rahoitusosuuden laskennassa, EURAMET e.V.:n on perusteltava ne.

Yhteisön rahoitusosuutta ei saa käyttää EURAMET e.V.:n juokseviin kustannuksiin.

B. Rahoituksen ohjeellinen jakautuminen

Yhteensä: 400 miljoonaa euroa (+ vararahoitus 100 miljoonaa euroa)

Toimintalaji Yhteisö 200 miljoonaa euroa Osallistuvat valtiot 200 miljoonaa euroa Yhteensä 400 miljoonaa euroa % milj. EUR % milj. EUR % milj. EUR EMRP-hanke-ehdotukset (osa A) 82 % 164 90 % 180 86 % 344 Tutkijoiden apurahaehdotukset (osa B) rahoitus enintään 100 % 18 % 36 2 % 4 10 % 40 B1. Tutkijoiden huippuosaamisapurahat 7,5 % 30 B2. Tutkijoiden liikkuvuusapurahat 1,5 % 6 B3. Uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapurahat 1,0 % 4 Juoksevat kustannukset (osa C) — — 8 % 16 (2) 4 % 16 Yhteensä 100 % 200 100 % 200 100 % 400

C. EMRP-hankkeiden ja tutkija-apurahojen rahoittaminen

Rahoituksen kohdentamisessa EMRP-hankkeille kansallisella tasolla varatuista EMRP- määrärahoista ja yhteisön rahoitusosuudesta on noudettava ehdotusten hyväksyttyä paremmuusjärjestystä.

EMRP-hankkeiden osallistujille myönnettävä rahoitusosuus lasketaan seitsemännen puiteohjelman osallistumissäännöissä määriteltyjen tukikelpoisten kustannusten pohjalta. Jos EMRP-hankkeelle varattu budjetti on käytetty loppuun tietyn osallistuvan valtion kansallisten metrologialaitosten ja nimettyjen laitosten hyvän menestyksen takia, kyseisen osallistuvan valtion on käytettävä vararahoitustaan, jonka määrä on 50 prosenttia kansallisella tasolla varatusta EMRP-budjetista ja joka kohdennetaan valittujen ehdotusten edistämiseen paremmuusjärjestyksen mukaan.

Yhteisön rahoituksen osuus EMRP-hankkeista on vahvistettava ehdotuspyyntöä kohden alle 50 prosentiksi tukikelpoisista kustannuksista. EURAMET e.V. siirtää yhteisön rahoituksen suoraan EMRP-hankkeen osallistujille.

EMRP-hankkeiden kansallisten rahoitusosuuksien osoittamisessa on käytettävä kulloinkin kansallisia rahoitusmekanismeja.

Yhteisön ja kansallisen tason käteisrahoitusosuudet, joilla rahoitetaan tutkijoiden huippuosaamisapurahoja, tutkijoiden liikkuvuusapurahoja ja uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapurahoja, on siirrettävä EURAMET e.V.:lle, joka puolestaan siirtää ne apurahojen saajille.

Tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ja etenkin kansallisen rahoitusosuuden, sen tosiasiallisen maksamisen, yhteisön rahoituksen asianmukaisen käytön ja ilmoitettujen menojen tukikelpoisuuden varmistamisesta vastaa EURAMET e.V., ja nämä seikat on vahvistettava EMRP-hankkeiden riippumattomassa tilintarkastuksessa seitsemännen puiteohjelman periaatteita vastaavien periaatteiden mukaisesti.

Tutkijoiden huippuosaamisapurahat, tutkijoiden liikkuvuusapurahat ja uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapurahat ovat kiinteämääräisiä apurahoja, jotka myönnetään ennalta määritettyjen taulukoiden mukaisesti. Eriteltyjä perusmenoja ei tarkasteta. Tällaisen apurahan kattamat kustannusluokat eivät ole oikeutettuja saamaan rahoitusta EMRP-hankkeen kustannuksina. Virallinen todiste on esitettävä ainoastaan siitä vahvistetusta summasta, joka on maksettu tosiasiallisesti lopulliselle edunsaajalle. Käteismaksuja ei pidetä asianmukaisesti todistettuina kustannuksina, eivätkä ne ole tukikelpoisia. EURAMET e.V.:llä on oikeus pyytää vastaavat varat niiltä tutkijoiden huippuosaamisapurahan vastaanottajilta, jotka ovat oikeussubjekteja, ei yksittäisiltä henkilöiltä.

V. TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUKSIA KOSKEVAT JÄRJESTELYT

EURAMET e.V. vahvistaa EMRP:n teollis- ja tekijänoikeusperiaatteet tämän päätöksen 2 artiklan h alakohdan mukaisesti.

(1) Yhteistä tutkimuskeskusta käsitellään kuten kansallisia metrologialaitoksia.

(2) Toisin kuin muut luvut, tämä määrä on sitova enimmäismäärä laskettaessa osallistuvien valtioiden vastaavia varoja.