91/482/ETY: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä heinäkuuta 1991, merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan talousyhteisöön



Virallinen lehti nro L 263 , 19/09/1991 s. 0001 - 0153

Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 18 s. 0003

Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 18 s. 0003



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 25 päivänä heinäkuuta 1991, merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan talousyhteisöön (91/482/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan, ottaa huomioon Brysselissä 16 päivänä heinäkuuta 1990 allekirjoitetun sisäisen sopimuksen yhteisön tuen rahoituksesta ja hallinnasta, jäljempänä `sisäinen sopimus`, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), sekä katsoo, että on tarpeen vahvistaa uudeksi määräajaksi merentakaisten maiden ja alueiden, jäljempänä `MMA`, assosioimiseen Euroopan talousyhteisöön sovellettavat määräykset; näitä määräyksiä sovelletaan Ranskan tasavallalle kuuluviin alueisiin, Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluviin maihin ja alueisiin, Alankomaiden kuningaskunnalle kuuluviin maihin, sekä osittain Grönlantiin, nämä määräykset ovat osa Euroopan talousyhteisön toteuttamia ponnistuksia kansainvälisen yhteistyön ja luonteeltaan taloudellisten, yhteiskunnallisten ja sivistyksellisten kansainvälisten ongelmien ratkaisemisen edistämiseksi kansainvälisen yhteisön entistä oikeudenmukaisempaan ja tasapainoisempaan uuteen kansainväliseen talousjärjestykseen tähtäävien pyrkimysten mukaisesti; nämä ponnistukset ilmenevät lisäksi erityisesti Loméssa 15 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetussa neljännessä AKT-ETY-yleissopimuksessa, jäljempänä `yleissopimus`, ja MMA:iden ja useiden AKT-valtioiden monet yhteiset piirteet huomioon ottaen, mutta kuitenkin niiden asemaa koskevia eroja kunnioittaen olisi vahvistettava MMA:ita koskevat määräykset samaksi määräajaksi kuin AKT-valtioiden osalta, yhteisön markkinat ovat jo kauan olleet avoinna MMA:ista peräisin oleville tuotteille, kuten myös AKT-valtioista peräisin oleville tuotteille; perustamissopimuksen määräyksiin ja erityisesti sen neljänteen osaan perustuvien yhteisön ja MMA:iden erityisten suhteiden perusteella olisi parannettava mainittuja määräyksiä lisäämällä MMA:ista peräisin olevien tuotteiden alkuperäsääntöjä koskevaa joustavuutta, ja hyväksymällä uusia ei-MMA:iden alkuperää olevia tiettyjä tuotteita koskevia määräyksiä; MMA:iden kehitystarpeet ja tarve edistää niiden teollista kehitystä toisaalta tukevat sitä, että niiden olisi voitava säilyttää mahdollisuus periä tulleja ja asettaa määrällisiä rajoituksia sekä ottaa käyttöön paikallista väestöä ja paikallista toimintaa suosivia poikkeussäännöksiä paikallisen työllisyyden edistämiseksi ja ylläpitämiseksi, rommin, arrakin ja taffian osalta olisi annettava erityismääräyksiä, tämä päätös ei vaikuta mitenkään Espanjan ja Portugalin merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) kanssa käymään kauppaan sovellettavasta erityisjärjestelmästä 3 päivänä maaliskuuta 1986 tehdyn neuvoston päätöksen 86/47/ETY(3), sellaisena kuin se on viimeksi pidennettynä päätöksellä 90/699/ETY(4), liitteen MMA:ista peräisin olevien tuotteiden maahantuontia Espanjaan ja Portugaliin varten luotuun erityisjärjestelmään, yhteisön panos MMA:iden ja AKT-valtioiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemiseksi kannustaa yhteisöä entisestään vahvistamaan MMA:iden ja AKT-valtioiden suhteita yhteistyön eri alueilla, kauppa mukaan lukien, lisäksi tietyt MMA:t sijaitsevat samoilla maantieteellisillä alueilla kuin jotkin merentakaiset departementit (MD) ja AKT-valtiot; sellaisia saman maantieteellisen alueen eri osia, joilla on samankaltaisia rajoitteita ja ominaispiirteitä, olisi kehitettävä panemalla täytäntöön yhteisiä alueellisia hankkeita, riippumatta näiden osien yhteisön oikeuteen perustuvasta asemasta, jolloin on mahdollista saavuttaa suurtalouden etuja ja vahvistaa osapuolten yhteistyötä; yhteisö on jo antanut näille eri osapuolille välineitä, erityisesti rahoitusvaroja, tämän yhteistyön täytäntöön panemiseksi merentakaisten departementtien osalta asetuksella (ETY) N:o 2052/88(5) rakennerahastojen ja Euroopan investointipankin, jäljempänä `pankki`, tehtävistä, myöhemmillä teksteillä ja Ranskan merentakaisten departementtien kaukaista sijaintia ja saariasemaa koskevasta erilaisia vaihtoehtoja sisältävästä erityisohjelmasta (Poséidom) 22 päivänä joulukuuta 1989 tehdyllä neuvoston päätöksellä 89/687/ETY(6) sekä AKT-valtioiden osalta yleissopimuksella ja sisäisellä sopimuksella, lisäksi näillä naapuriyksiköillä on perinteisesti niiden erilaisesta asemasta huolimatta samankaltaisia ongelmia; paikallisiin olosuhteisiin mukautettu alueellinen yhteistyö edellyttää suorempaa vuoropuhelua kyseisten osapuolten välillä; tämän vuoksi olisi tarpeen edistää MD:ien, MMA:iden ja AKT-valtioiden välisiä neuvottelumenettelyjä läheisessä yhteydessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa MD:ien ja MMA:iden osalta, yhteisö on yleissopimusta koskevien neuvottelujen yhteydessä parantanut tiettyjä AKT-valtioiden kanssa tehtävän yhteistyön alueita tai välineitä koskevia määräyksiä; niitä olisi parannettava samassa hengessä MMA:iden osalta, tämän päätöksen soveltamisen helpottamiseksi tulevaisuudessa ja rahoitustuen mahdollisimman tasapuolisen jaon varmistamiseksi tuki olisi jaettava Ranskan tasavallalle kuuluvien alueiden, Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluvien maiden ja alueiden sekä Alankomaiden kuningaskunnalle kuuluvien alueiden kesken; olisi hyödynnettävä hankittuja kokemuksia nopeuttaen mahdollisuuksien mukaan kehitysrahoitusyhteistyön ohjelmien valmistelua ja täytäntöönpanoa koskevia menettelyjä, yhteisön alueiden ja kolmansien maiden paikallisten viranomaisten aktiivinen osallistuminen yhteisen politiikan toteuttamiseen tai niiden suhteisiin yhteisön kanssa tunnustetaan yleisesti, vaikka MMA:iden assosioinnissa ei ole tällaista osallistumista koskevia määräyksiä, lukuun ottamatta kehitysrahoitusyhteistyön toteuttamista tietyissä MMA:issa tai yleisemmällä tavalla muissa MMA:issa; on tarpeen vahvistaa tätä asianomaisten väestöjen valitsemien edustajien osallistumista niiden jäsenvaltioiden perustuslakeja kunnioittaen, joille merentakaiset departementit kuuluvat; komission, jäsenvaltion ja MMA:n yhteistyökumppanuus vastaa tätä kaksoistavoitetta, sisämarkkinoita valmisteltaessa annettuja säädöksiä ei sovelleta MMA:ihin, mutta voi olla suotavaa tutkia tapoja, joilla ne voidaan osittain tai kokonaan ulottaa koskemaan MMA:ita, erityisesti osana yhteistyökumppanuutta, ja yleissopimuksen 362 artiklassa määrätään mahdollisuudesta, että sopimuksen neljännessä osassa tarkoitettu maa tai alue, joka on itsenäistynyt, liittyy yleissopimukseen; tätä varten on tarpeen määrätä mahdollisuudesta muuttaa tätä päätöstä; sisäisen sopimuksen 1 artiklassa määrätään, että silloin, kun itsenäistynyt MMA liittyy yleissopimukseen, MMA:ille Euroopan kehitysrahastosta jaettavaa rahoitustukea vähennetään ja vastaavasti AKT-valtioille varattuja määriä lisätään neuvoston päätöksellä, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: ENSIMMÄINEN OSA ETY-MMA-YHTEISTYÖN YLEISET MÄÄRÄYKSET 1 luku Yhteistyön tavoitteet ja periaatteet 1 artikla Tämän päätöksen tarkoituksena on edistää ja nopeuttaa liitteessä I lueteltujen MMA:iden taloudellista, sivistyksellistä ja yhteiskunnallista kehitystä ja vahvistaa niiden taloudellisia rakenteita. 2 artikla Yhteisö tukee MMA:iden pyrkimyksiä saavuttaa niiden omiin yhteiskunnallisiin ja kulttuuriarvoihin, inhimillisiin voimavaroihin, luonnonvaroihin ja taloudellisiin mahdollisuuksiin perustuva laaja kehitys MMA:iden yhteiskunnallisen, sivistyksellisen ja taloudellisen kehityksen ja niiden väestöjen hyvinvoinnin edistämiseksi tyydyttämällä perustarpeet, tunnustamalla naisten asema ja kehittämällä ihmisten kykyjä heidän arvoaan kunnioittaen. Tämä kehitys perustuu niiden taloudellisten tavoitteiden, ympäristön järkevän hoidon sekä luonnonvarojen ja inhimillisten voimavarojen hyödyntämisen väliselle kestävälle tasapainolle. 3 artikla Yhteistyön tavoitteena on kehitys, joka keskittyy ihmiseen, kehityksen pääasialliseen aikaansaajaan ja hyödyntäjään, ja edellyttää näin ollen kaikkien ihmisoikeuksien kunnioittamista ja edistämistä. Yhteistyötoimet kuuluvat tähän myönteiseen lähestymistapaan, jossa ihmisoikeuksien kunnioittaminen tunnustetaan todellisen kehityksen perustekijäksi ja jossa myös yhteistyötä pidetään osana näiden oikeuksien edistämistä. Myös yksilöiden ja ryhmien tekemien aloitteiden merkitys ja mahdollisuudet tunnustetaan ja niitä edistetään, jotta voidaan konkreettisesti varmistaa, että väestö todella osallistuu kehityspyrkimyksiin. 4 artikla Yhteisö ja MMA:t antavat erityisen merkityksen ja etusijan alueellisille yhteistyö- ja yhdentymispyrkimyksille. Tämän mukaisesti yhteisö tukee tehokkaasti MMA:iden pyrkimyksiä järjestäytyä alueellisesti ja tehostaa alueellista ja alueiden välistä yhteistyötä uuden, entistä oikeudenmukaisemman ja tasapainoisemman kansainvälisen talousjärjestyksen edistämiseksi. 5 artikla Yhteisö tunnustaa tarpeen myöntää erityiskohtelu vähiten kehittyneille MMA:ille ja ottaa huomioon niiden erityisvaikeudet. Se kiinnittää erityistä huomiota köyhimpien väestönosien elinolosuhteiden parantamiseen. Varojen määrää sekä niihin liittyviä edellytyksiä määritettäessä yhteistyössä sovelletaan erityiskohtelua, jotta vähiten kehittyneet MMA:t voisivat voittaa niiden kehitystä haittaavat rakenteelliset ja muut esteet. 6 artikla Jäljempänä 10 artiklassa tarkoitettuun yhteistyömenettelyyn osallistuvat viranomaiset tutkivat määräajoin toimivaltuuksiensa asettamissa rajoissa tämän soveltamisen tuloksia ja antavat tarvittavat lausunnot ja tekevät tarvittavat aloitteet tämän päätöksen tavoitteiden toteuttamiseksi. Kaikki kysymykset, jotka saattavat välittömästi vaarantaa tämän päätöksen tavoitteiden täytäntöönpanon, voidaan ottaa esiin tätä menettelyä noudattaen. 2 luku Hajautettu yhteistyö ja yhteistyökumppanuus 7 artikla Kaikkien sellaisten MMA:iden ja yhteisön toimijoiden esittämien ja toteuttamien aloitteiden kannustamiseksi, jotka voivat myötävaikuttaa MMA:iden itsenäiseen kehitykseen, yhteistyöllä tuetaan myös toimivaltaisten viranomaisten asettamissa rajoissa taloudellisten, yhteiskunnallisten ja sivistyksellisten toimijoiden kehitystoimintaa hajautetussa yhteistyössä, erityisesti kun siinä yhdistyvät MMA:iden toimijoiden ja niiden yhteisössä vastaavia tehtäviä hoitavien osapuolten pyrkimykset ja keinot. Tällä yhteistyömuodolla pyritään erityisesti saamaan näiden osapuolten kyvyt, alkuperäiset toimintamuodot ja voimavarat palvelemaan MMA:iden kehitystä. Tässä artiklassa tarkoitettuja osapuolia ovat hajautetut julkiset viranomaiset, maaseutu ja kyläryhmittymät, osuuskunnat, yritykset, ammattijärjestöt, opetus- ja tutkimuskeskukset, muut kuin julkishallinnolliset kehitysjärjestöt, erilaiset yhdistykset sekä kaikki ryhmät ja osapuolet, jotka pystyvät ja ovat halukkaita antamaan oman vapaaehtoisen ja aidon panoksensa MMA:iden kehityksen hyväksi. 8 artikla Yhteistyöllä edistetään ja tuetaan 7 artiklassa tarkoitettujen MMA:iden toimijoiden aloitteita, jos ne vastaavat asianomaisten MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten määrittämiä ensisijaisina pidettyjä asioita, suuntaviivoja ja kehittämismenetelmiä. Näissä olosuhteissa yhteistyöllä tuetaan joko MMA:iden toimijoiden itsenäistä toimintaa tai niiden toimintaa yhdistettynä sellaisten vastaavien yhteisön toimijoiden tukeen, jotka antavat kykynsä, kokemuksensa, teknologiset ja organisatoriset taitonsa tai varansa MMA:iden toimijoiden käyttöön. Yhteistyöllä kannustetaan MMA:iden ja yhteisön toimijoita antamaan lisää varoja ja teknisiä voimavaroja kehittämistyöhön. Yhteistyöllä voidaan antaa päätöksen keinoin rahoitustukea ja/tai asiantuntijatukea hajautettuun yhteistoimintaan 9 artiklassa määritellyin edellytyksin. Tämä yhteistyömuoto järjestetään noudattaen MMA:iden viranomaisten asemaa ja valtaoikeuksia. 9 artikla Hajautettuja yhteistyötoimia voidaan tukea yhteisymmärryksessä asianomaisten MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten kanssa, mieluiten ohjelman valmisteluvaiheesta alkaen, kehitysrahoitusyhteistyön tälle yhteistyömuodolle annettavan tuen periaatteita ja edellytyksiä koskevien välineiden avulla. Tätä tukea myönnetään siinä määrin kuin ehdotettujen toimenpiteiden menestyksellinen toteuttaminen sitä vaatii edellyttäen, että näiden toimenpiteiden hyödyllisyys tunnustetaan ja kehitysrahoitusyhteistyötä koskevia säännöksiä noudatetaan. Tätä yhteistyömuotoa edustavat hankkeet voivat liittyä tai olla liittymättä maaohjelmien painopistealueilla toteutettaviin ohjelmiin, mutta painopistealueisiin liittyvät ohjelmat ovat etusijalla. 10 artikla Jotta MMA:iden toimivaltaisilla paikallisilla viranomaisilla olisi asianomaisten jäsenvaltioiden vastaavien keskusviranomaisten valtuuksia kunnioittaen mahdollisuus osallistua enemmän MMA:iden ETY:yn assosiointia koskevien periaatteiden toteutukseen, otetaan käyttöön komission, jäsenvaltion ja MMA:n väliseen yhteistyökumppanuuteen perustuva neuvottelumenettely. Tämä yhteistyökumppanuus, jota koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan tämän päätöksen 234, 235 ja 236 artiklassa, antaa mahdollisuuden tutkia assosioinnin tuloksia ja keskustella MMA:iden ja yhteisön suhteissa mahdollisesti ilmenevistä ongelmista. TOINEN OSA MMA-ETY-YHTEISTYÖN ALUEET I OSASTO YMPÄRISTÖ 11 artikla 1. Tässä päätöksessä ympäristön ja luonnonvarojen suojelu ja arvon korostaminen, maaperän ja metsien rappeutumisen pysäyttäminen, ekologisen tasapainon palauttaminen, luonnonvarojen säilyttäminen ja niiden järkevä hyödyntäminen ovat perustavoitteita, jotka asianomaiset MMA:t pyrkivät yhteisön tuella saavuttamaan parantaakseen välittömästi väestöjensä elinolosuhteita ja turvatakseen tulevien sukupolvien elinolosuhteet. 2. Yhteisö tunnustaa, että tiettyjen MMA:iden olemassaoloa uhkaa niiden ympäristön nopea tuhoutuminen, joka on esteenä kaikille kehityspyrkimyksille ja erityisesti ensisijaisten elintarvikeomavaraisuutta ja -turvaa koskevien tavoitteiden toteutumiselle. Tämä ympäristön tuhoutumisen torjuminen ja luonnonvarojen säilyttämisen puolustaminen on monille MMA:ille välttämätöntä, ja se edellyttää ekologista tasapainoa kunnioittavien, johdonmukaisten kehittämismuotojen suunnittelua ja toteuttamista. 12 artikla Tämän ilmiön ja käytettävien keinojen laajuus edellyttävät, että toimet toteutetaan MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten tapauksen mukaan paikallisella, kansallisella, alueellisella tai kansainvälisellä tasolla laatiman ja toteuttaman yhteisen, pitkän aikavälin politiikan mukaisesti kansainvälisen tuen turvin. Tätä varten yhteisö asettaa etusijalle: - ehkäisevän lähestymistavan, jolla pyritään välttämään ohjelmien tai toimien haitalliset ympäristövaikutukset; - järjestelmällisen lähestymistavan, jolla taataan ekologinen kelpoisuus toiminnan kaikissa vaiheissa yksilöimisestä toteutukseen; - alueiden välinen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon toteutettujen toimien välittömät ja välilliset vaikutukset. 13 artikla Ympäristön ja luonnonvarojen suojelu edellyttää laaja-alaista toimintaa, jossa otetaan huomioon yhteiskunnallinen ja kulttuurinen ulottuvuus. Tämä erityisulottuvuuksien huomioon ottaminen edellyttää, että hankkeisiin ja ohjelmiin sisältyy aiheellista opetus-, koulutus-, tiedotus- ja tutkimustoimintaa. 14 artikla Näihin ongelmiin soveltuvia yhteistyövälineitä suunnitellaan ja toteutetaan. Tarvittaessa voidaan käyttää niin laadullisia kuin määrällisiäkin arviointiperusteita. Ehdotettujen toimenpiteiden ympäristökelpoisuuden arvioimiseen käytetään tarvittaessa 234, 235 ja 236 artiklassa tarkoitetun yhteistyökumppanuusmenettelyn mukaisesti yhteisesti sovittuja luetteloita tekijöistä, jotka on otettava huomioon riippumatta siitä, miten merkittävistä toimista on kyse. Suurten, samoin kuin merkittävästi ympäristöä uhkaavien hankkeiden ollessa kyseessä käytetään tarvittaessa ympäristövaikutusten arviointia, johon kuuluu vähintään: - suunniteltujen toimenpiteiden kuvaus mahdollisten huomattavien kielteisten vaikutusten välttämiseksi tai vähentämiseksi ja, mahdollisuuksien mukaan, niiden korjaamiseksi; - tarvittavat tiedot niiden tärkeimpien vaikutusten yksilöimiseksi ja arvioimiseksi, joita hankkeella voi olla ympäristöön. Ympäristön tehokasta huomioon ottamista tuetaan laatimalla havainnollisia luetteloita, joita hyödynnetään mahdollisuuksien mukaan. Näiden välineiden toteuttamisella mahdollistetaan, silloin kun on nähtävissä haitallisia ympäristövaikutuksia, tarvittavien korjaavien toimenpiteiden muotoilu jo ehdotetun hankkeen tai ohjelman alkuvaiheessa, jolloin hanke tai ohjelma voi jatkua suunnitellun aikataulun mukaisesti ja samalla ympäristön ja luonnonvarojen suojelun kannalta paremmassa muodossa. 15 artikla Yhteisö, jonka pyrkimyksenä on ympäristön ja luonnonvarojen todellinen suojelu ja tehokas hoito katsoo, että MMA-ETY-yhteistyötä on eriteltävä ja arvioitava järjestelmällisesti tästä näkökulmasta tässä osassa tarkoitettujen alojen osalta. Tämän mukaisesti yhteisö tukee MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten paikallisella, kansallisella, alueellisella tai kansainvälisellä tasolla toteuttamia ponnistuksia sekä hallitusten välisten ja muiden kuin julkishallinnon järjestöjen käynnistämiä toimia paikallisen, kansallisen ja hallitusten välisen politiikan sekä ensisijaisina pidettyjen asioiden toteuttamiseksi. 16 artikla 1. Yhteisö sitoutuu omalta osaltaan tekemään kaikkensa sen varmistamiseksi, että vaarallisten ja radioaktiivisten jätteiden kansainvälistä liikkumista valvotaan yleisesti ja korostaa tämän alan tehokkaan kansainvälisen yhteistyön merkitystä. Tämän huomioon ottaen yhteisö kieltää kaikkien tällaisten jätteiden suoran ja välillisen viennin MMA:ihin, samalla kun MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset kieltävät tällaisten yhteisöstä tai muista maista peräisin olevien jätteiden suoran tai välillisen tuonnin omalle alueelleen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta erityisiä kansainvälisiä sitoumuksia, jotka sopimuspuolet näillä kahdella alueella ja toimivaltaisissa kansainvälisissä yhteyksissä ovat tehneet tai voivat tulevaisuudessa tehdä. Nämä määräykset eivät estä jäsenvaltiota, johon MMA on päättänyt viedä jätteitä käsiteltäväksi, palauttamasta käsiteltyjä jätteitä siihen MMA:han, josta ne ovat peräisin. Yhteisö ja tarvittaessa MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat mahdollisimman nopeasti tarvittavat oikeudelliset ja hallinnolliset toimenpiteet tämän velvoitteen toteuttamiseksi. 2. MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat varmistamaan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen kieltotoimenpiteiden soveltamisen tarkan valvonnan. 3. Tässä artiklassa `vaarallisilla jätteillä` tarkoitetaan vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen liitteissä 1 ja 2 lueteltuja jätteitä. Radioaktiivisten jätteiden osalta tullaan soveltamaan Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA:n) vahvistamia määritelmiä ja rajoja. Siihen asti sovelletaan liitteessä VI esitettyjä määritelmiä ja rajoja. 17 artikla Yhteisö toimittaa MMA:iden pyynnöstä saatavilla olevaa torjunta-aineita ja muita kemiallisia tuotteita koskevaa teknistä tietoa auttaakseen niitä kehittämään ja tehostamaan näiden tuotteiden asianmukaista ja turvallista käyttöä. Tarvittaessa ja kehitysyhteistyörahoitusta koskevien määräysten mukaisesti voidaan antaa asiantuntija-apua turvallisten olosuhteiden varmistamiseksi kaikissa vaiheissa tällaisten tuotteiden valmistuksesta niiden hävittämiseen. 18 artikla Yhteisö ja MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset tunnustavat, että on hyödyllistä tässä päätöksessä määrättyjä neuvottelumekanismeja käyttäen vaihtaa näkemyksiä merkittävistä vaaroista, joko koko maapalloon vaikuttavista vaaroista (kuten kasvihuoneilmiöstä, otsonikerroksen ohenemisesta, trooppisten metsien kehityksestä jne.) tai vaikutukseltaan rajatummista ja teollisuusteknologian käytöstä aiheutuvista vaaroista. Yhteisö, jäsenvaltio tai MMA:n toimivaltaiset viranomaiset voivat vaatia tällaisia neuvotteluita, jos nämä vaarat voivat konkreettisesti vaikuttaa MMA:han, ja neuvottelujen tavoitteena on arvioida mahdollisuuksia tämän päätöksen mukaisiin toimiin. Tarvittaessa näissä neuvotteluissa voidaan myös vaihtaa mielipiteitä ennen näistä asioista soveltuvissa kansainvälisissä yhteyksissä käytäviä keskusteluja. II OSASTO MAATALOUDEN YHTEISTYÖ, ELINTARVIKETURVA JA MAASEUDUN KEHITTÄMINEN 19 artikla Maatalouden ja maaseudun elinkeinojen eli maanviljelyn, karjanhoidon, kalastuksen ja metsänhoidon alan yhteistyön tavoitteena on erityisesti: - jatkuvasti ja järjestelmällisesti edistää elinkelpoista ja kestävää kehitystä, joka perustuu erityisesti ympäristönsuojeluun ja luonnonvarojen järkevään hoitoon; - tukea MMA:iden pyrkimyksiä lisätä elintarvikeomavaraisuuttaan erityisesti vahvistamalla niiden kykyä tarjota väestölleen määrältään ja laadultaan riittävä ravinto ja taata sille tyydyttävä ravitsemustaso; - vahvistaa elintarviketurvaa niin paikallisella kuin alueellisella ja alueiden välisellä tasolla edistämällä elintarviketuotteiden alueellisia kauppavirtoja ja parantamalla kyseisten maiden elintarvikepolitiikan yhteensovittamista; - taata maaseutuväestölle tulot, joilla voidaan parantaa merkittävästi heidän elintasoaan elintarvikkeita, koulutusta, terveyttä ja elinolosuhteita koskevien perustarpeiden kattamiseksi; - edistämällä maaseutuväestön, niin miesten kuin naistenkin, aktiivista osallistumista omaan kehittämiseensä järjestämällä maanviljelijöiden ryhmittymiä ja parantamalla tuottajien, niin miesten kuin naistenkin, liittymistä kansalliseen ja kansainväliseen taloudelliseen toimintaan; - tehostaa naisten osallistumista tuottajina, erityisesti parantamalla heidän mahdollisuuksiaan käyttää tuotantotekijöitä (maata, tuotantopanoksia, luottoa, neuvontapalveluja sekä koulutusta); - luoda maaseutuympäristöä varten tyydyttävät elinolosuhteet ja tyydyttävä elintapa kehittämällä erityisesti sosiaalista ja kulttuuritoimintaa; - parantaa maaseudun tuottavuutta, erityisesti siirtämällä sinne soveltuvaa teknologiaa ja hyödyntämällä järkevästi kasvi- ja eläinvaroja; - vähentää sadonkorjuun jälkeisiä tappioita; - keventää naisten työtaakkaa, muun muassa edistämällä tarkoituksenmukaista sadonkorjuun jälkeistä ja elintarvikkeiden jalostuksessa käytettävää teknologiaa; - monipuolistaa maaseudun työpaikkoja luovia toimintoja ja kehittää tuotantoa tukevia toimintoja; - nostaa tuotannon arvoa jalostamalla maa-, karja-, kalastus- ja metsätaloustuotteita paikalla; - taata entistä parempi tasapaino maatalouden elintarviketuotannon ja vientiin suuntautuvan tuotannon välillä; - kehittää ja tehostaa sellaista maataloustutkimusta, joka sopii maan ja alueen luonnonoloihin ja ihmisten elinoloihin ja vastaa neuvontapalvelujen ja elintarviketurvan vaatimuksiin; - suojella edellä esitettyjen tavoitteiden mukaisesti luonnonympäristöä, erityisesti sellaisen toiminnan avulla, joka pyrkii suojelemaan ja säilyttämään ekosysteemejä. 20 artikla 1. Edellä 19 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavien toimenpiteiden on oltava mahdollisimman monimuotoisia ja konkreettisia niin paikallisella, alueellisella kuin alueiden välisellä tasolla. 2. Ne suunnitellaan ja pannaan täytäntöön MMA:iden määrittelemän strategian ja politiikan toteuttamiseksi ja niiden omaa tärkeysjärjestystä kunnioittaen. 3. Maatalousalan yhteistyössä tuetaan tällaista politiikkaa ja tällaisia strategioita tämän päätöksen määräysten mukaisesti. 21 artikla 1. Tuotannon kehittäminen edellyttää kasvi- ja eläintuotannon järkevää tehostamista, johon kuuluu: - sateenvaraisten viljelmien viljelymenetelmien parantaminen ja maaperän hedelmällisyyden säilyttäminen; - kasteluviljelmien kehittäminen, erityisesti erilaisten vesijärjestelyjen avulla (kylän vesihuolto, vesistöjen säännöstely ja maanparannus), jolla taataan se, että viljelijät ja paikallisyhteisöt hoitavat vesivarat mahdollisimman hyvin ja taloudellisesti; toimiin kuuluu myös olemassa olevien järjestelyjen kunnostaminen; - viljelytekniikoiden parantaminen ja nykyaikaistaminen sekä tuotannontekijöiden tehokkaampi hyödyntäminen (parannetut lajikkeet ja rodut, maatalouden koneet ja laitteet, lannoitteet, kasvinsuojeluaineet); - karjatalouden alalla eläinten ruokinnan kehittäminen (laidunten tehokkaampi hoito, rehutuotannon kehittäminen, uusien vesijakelupisteiden rakentaminen ja vanhojen kunnostaminen) ja eläinten terveyden parantaminen, mukaan lukien tätä varten tarvittavien perusrakenteiden kehittäminen; - maanviljelyn ja karjanhoidon tehokkaampi yhdistäminen; - kalatalouden alalla kalaviljelyolojen nykyaikaistaminen ja vesiviljelyn kehittäminen. 2. Muita tuotannon kehittämisen edellytyksiä ovat: - maataloutta tukevan jalostus- ja palvelutoiminnan, kuten maatalouden ja maaseudun laitteiden sekä tuotantopanosten valmistuksen, nykyaikaistamisen ja edistämisen sekä tarvittaessa niiden maahantuonnin lisääminen; - paikallisiin olosuhteisiin mukautettujen maatalouden säästö- ja luottojärjestelmien perustaminen tai tehostaminen, millä pyritään edistämään maanviljelijöiden mahdollisuuksia käyttää tuotantotekijöitä; - maanviljelijöiden etua ajavan, paikallisiin olosuhteisiin sopivan politiikan ja kannustustoimenpiteiden edistäminen tuottavuuden lisäämiseksi ja maanviljelijöiden tulotason parantamiseksi. 22 artikla Tuotannon kannattavuuden varmistamiseksi maatalouden yhteistyöllä pyritään varmistamaan: - riittävät säilytysmahdollisuudet ja sopivat varastotilat tuottajille; - tehokas tautien, tuholaisten ja muiden tuotantotappioita aiheuttavien tekijöiden torjunta; - kaupan pitämisen perusjärjestelyt, jotka perustuvat asianmukaiselle taloudellisia varoja ja tarvittavia laitteita omaavalle tuottajajärjestölle ja soveltuville yhteyksille; - kaupan kanavien joustava toiminta, jossa otetaan huomioon kaikki julkiset tai yksityiset aloitteet ja sallitaan toimitukset paikallisille markkinoille, maan puutteesta kärsiville alueille ja kaupunkimarkkinoille ulkopuolisista lähteistä riippuvuuden vähentämiseksi; - mekanismeja, joiden avulla voidaan välttää sekä toimitushäiriöt (varmuusvarastointi) että yllättävät hintojen heilahtelut (interventiovarastointi); - tuotteiden jalostus, pakkaaminen ja kaupan pitäminen, erityisesti kehittämällä käsityöyksikköjä ja maatalousteollisia yksikköjä niiden mukauttamiseksi markkinoiden kehitykseen. 23 artikla Maaseudun kehitystä edistäviin toimiin kuuluu: - tuottajien järjestäytyminen ryhmittymiksi ja yhteisöiksi, jotta heillä olisi paremmat mahdollisuudet hyötyä yhteisistä sopimuksista, sijoituksista ja yhteisesti omistetuista tarvikkeista; - naisten osallistumisen edistäminen ja sen aktiivisen roolin tunnustaminen, joka heillä on maaseudun tuotannon ja talouden kehittämisen täysimääräisinä osapuolina; - maaseudun elintapojen kannalta elintärkeän sosiaalisen ja kulttuuritoiminnan (kuten terveyden, koulutuksen ja kulttuurin) kehittäminen; - maaseudun tuottajien, miesten ja naisten, kouluttaminen asianmukaisen neuvonta- ja opastuspalvelun avulla; - kouluttajien kouluttamisedellytysten kehittäminen kaikilla tasoilla. 24 artikla Maataloustieteellisen ja -teknologisen tutkimuksen alalla tehtävällä yhteistyöllä edistetään: - kasvi- ja eläintuotannon paikallisiin luonnonolosuhteisiin ja sosiaalis-taloudellisiin olosuhteisiin sopivien paikallisten ja alueellisten tutkimusmahdollisuuksien kehittämistä MMA:issa; - erityisesti lajikkeiden ja rotujen, tuotteiden ravintoarvon ja pakkauslaadun kehittämistä, sekä tuottajien saatavilla olevien teknologian ja toimintamenetelmien kehittämistä; - MMA:ssa, AKT-valtiossa tai muussa kuin AKT-valtiossa saatujen, muissa MMA:issa tai AKT-valtioissa käytettäviksi soveltuvien tutkimustulosten tehokkaampaa levitystä; - neuvontapalveluja tällaisten tutkimustulosten välittämiseksi mahdollisimman suurelle käyttäjäjoukolle; - tutkimustyön yhteensovittamisen edistämistä ja tehostamista erityisesti alueellisella ja kansainvälisellä tasolla sekä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien toimien toteuttamista. 25 artikla Maatalouden yhteistyöhankkeet toteutetaan kehitysrahoitusyhteistyölle vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, ja ne voivat koskea myös: 1) teknisen yhteistyön alalla: - yhteisön, MMA:iden ja AKT-valtioiden välistä sekä MMA:iden ja AKT-valtioiden välistä tiedonvaihtoa, joka koskee esimerkiksi vedenkäyttöä, tuotannon tehostamista ja tutkimustuloksia, - kokemusten vaihtoa eri alojen, kuten luotto- ja säästötoiminnan, osuuskuntatoiminnan, keskinäisten vakuutusyhtiöiden, käsiteollisuuden ja maaseudun pienteollisuuden ammattilaisten välillä; 2) rahoitusyhteistyön alalla: - tuotannontekijöiden hankintaa, - markkinoita säätelevien elimien tukemista tuotanto-ongelmia ja kaupan pitämisen ongelmia koskevan yhtenäisen politiikan perusteella, - osallistumista maatalousluottojärjestelmien rahoituksen järjestämiseen, - puiteluottojen avaamista maataloustuottajille, maanviljelijöiden ammatillisille järjestöille, käsityöläisille, naisyhteisöille ja maaseudun pienteollisuudelle niiden toiminnan (kuten hankinnan, kaupan pitämisen perustoiminnan ja varastoinnin) mukaan, samoin kuin erityistoimia toteuttaville ryhmittymille, - MMA:iden ja yhteisön teollisia valmistuskeinoja ja ammatillisia kykyjä yhdistävien toimenpiteiden tukemista käsityö- tai teollisuusyksiköissä, tuotantopanosten ja laitteiden valmistusta sekä tuotteiden huoltoa, pakkaamista, varastointia, kuljetusta ja jalostusta. 26 artikla 1. MMA:iden elintarviketurvaan tähtääviä yhteisön toimia suunnataan kyseisten MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten elintarvikestrategioiden tai -politiikan sekä niiden määrittelemien kehitystavoitteiden mukaisesti. Nämä toimet on toteutettava yhteistoiminnassa tämän päätöksen välineiden kanssa yhteisön politiikan ja siitä johtuvien toimenpiteiden mukaisesti ja yhteisön kansainvälisiä sitoumuksia noudattaen. 2. Tässä yhteydessä voidaan halukkaiden MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten kanssa laatia monivuotinen maaohjelma niiden elintarvikehuollon ennakoitavuuden parantamiseksi. 27 artikla Saatavilla olevien maataloustuotteiden osalta yhteisö sitoutuu varmistamaan kaikkiin MMA:ihin suuntautuvan viennin osalta mahdollisuuden vientituen pitempiaikaiseen ennakkovahvistamiseen, joka koskee niiden elintarviketarpeet huomioon ottaen määriteltyjä tuotteita. Tämä ennakkovahvistaminen voidaan tehdä vuodeksi, ja sitä sovelletaan kunakin tämän päätöksen voimassaolovuotena edellyttäen, että tuen taso vahvistetaan komission yleisesti noudattamien menetelmien mukaisesti. 28 artikla Tämän osaston määräyksiä täytäntöön pantaessa olisi erityisesti autettava vähiten kehittyneitä MMA:ita täysimääräisesti hyödyntämään tämän osaston määräyksiä. Kyseisten MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä kiinnitetään erityistä huomiota näiden MMA:iden erityisongelmiin, jotta niiden toimivaltaisten viranomaisten määrittelemät politiikat ja strategiat elintarvikeomavaraisuuden ja -turvan vahvistamiseksi voitaisiin toteuttaa. Tässä yhteydessä yhteistyö koskee erityisesti tuotantoa (mukaan lukien fyysisten, teknisten ja taloudellisten tuotantopanosten hankinta), kuljetusta, kaupan pitämistä, pakkausta ja varastoinnin perusrakenteiden luomista. 29 artikla MMA:t voivat toimivaltaisten viranomaistensa pyynnöstä hyödyntää Maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyökeskuksen palveluja; keskuksen tavoitteet ja tehtävät on lueteltu yleissopimuksen 53 artiklassa. Mahdolliset kustannukset, jotka aiheutuvat mainitun keskuksen palveluista MMA:iden hyväksi rahoitetaan 154 artiklassa tarkoitetuista varoista sen kolmen vyöhykkeen siitä osuudesta, johon nämä MMA:t kuuluvat. III OSASTO KALASTUKSEN KEHITTÄMINEN 30 artikla MMA:iden kalavarojen hyödyntämisen kehittämisen edistämiseksi kalastusalaan sovelletaan kaikkia tässä päätöksessä määrättyjä avustus- ja yhteistyömekanismeja, erityisesti sen kolmannen osan III osastossa määrättyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaista taloudellista ja asiantuntija-apua. Tällä yhteistyöllä on seuraavat ensisijaiset tavoitteet: - parantaa ympäristön ja luonnonvarojen tuntemusta; - lisätä keinoja, joilla suojellaan kalavaroja ja tarkkaillaan niiden järkevää hyödyntämistä; - edistää MMA:iden kalavarojen ja sellaisten avomeren kalavarojen järkevää hyödyntämistä, joiden osalta MMA:illa ja yhteisöllä on yhteisiä etuja; - lisätä kalastuksen - mukaan lukien vesiviljelyn ja muun kuin teollisen kalastuksen - panosta maaseudun kehittämisessä painottamalla kalastuksen merkitystä elintarviketurvan vahvistamisessa sekä kyseisten yhteisöjen ravitsemuksen ja sosiaalis-taloudellisten olojen parantamisessa; tämä edellyttää muun muassa naisten työn osuuden tunnustamista ja tukemista pyynnin jälkeisessä ja kaupan pitämisen vaiheessa; - lisätä kalastuksen panosta teollisuuden kehittämisessä kalansaaliita, tuotantoa, jalostusta ja vientiä kasvattamalla. 31 artikla Yhteisön kalastuksen kehittämiseen antamaan tukeen kuuluu muun muassa seuraaville aloille annettava tuki: a) kalastustuotteiden tuotanto, mukaan lukien kalastusalusten, -laitteiden ja -kaluston hankinta, maaseutuyhteisöjen ja kalateollisuuden tarvitsemien perusrakenteiden kehittäminen ja vesiviljelyhankkeiden tukeminen erityisesti avaamalla erityisiä puiteluottoja sopiville MMA:iden toimielimille, joiden tehtävänä on huolehtia jälleenlainauksesta asianomaisille henkilöille; b) kalastuksen hoito ja suojelu, mukaan lukien kalavarojen ja vesiviljelymahdollisuuksien arviointi; ympäristönhoidon ja -valvonnan parantaminen ja MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten valmiuksien kehittäminen MMA:iden rannikon edustalla sijaitsevien yksinomaisten talousvyöhykkeiden kalavarojen järkeväksi hoitamiseksi; c) kalastustuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen, mukaan lukien pyynti-, jalostus- ja jakelutoimintojen ja kaupan pitämisen kehittäminen; pyynnin jälkeisen hävikin vähentäminen ja kalan hyötykäytön ja kalastustuotteisiin perustuvan ravitsemuksen lisäämiseen tarkoitettujen ohjelmien edistäminen; d) MMA:iden kansalaisten koulutustarpeet kaikilla kalastuksen alueilla, MMA:iden tutkimusmahdollisuuksien kehittäminen ja vahvistaminen sekä alueellisen yhteistyön edistäminen kalastuksen hoidon ja kehittämisen alalla. 32 artikla Sovellettaessa 30 ja 31 artiklaa olisi huolehdittava erityisesti, että vähiten kehittyneillä MMA:illa on mahdollisuus kehittää mahdollisimman tehokkaasti kykyjään hoitaa omia kalavarojaan. 33 artikla Meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen ja mahdollisimman hyvä käyttö toteutetaan suoralla tai alueellisella yhteistyöllä tai tarvittaessa kansainvälisten järjestöjen välityksellä. IV OSASTO YHTEISTYÖ PERUSHYÖDYKKEIDEN ALALLA 34 artikla MMA-ETY-yhteistyössä perushyödykkeiden alalla otetaan huomioon: - monien MMA:iden talouden suuri riippuvuus perushyödykkeiden viennistä; - näiden valtioiden useimmissa tapauksissa heikkenevä vientitilanne, joka on enimmäkseen seurausta maailmanmarkkinahintojen epäsuotuisasta kehityksestä; - useilla perushyödykealoilla niin MMA:iden omassa taloudessa kuin kansainvälisellä tasolla ilmenevien ongelmien rakenteellinen luonne. 35 artikla Tämän alan yhteistyön tärkeimmät tavoitteet ovat: - monipuolistaa MMA:iden taloutta sekä laaja-alaisesti että toimialakohtaisesti erityisesti jalostusta, kaupan pitämistä, jakelua ja kuljetusta (JKJK:ta) kehittämällä; - parantaa MMA:iden perushyödykkeiden kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla niiden tuotanto-, kaupan pitämisen ja jakelumenetelmien uudelleenjärjestelyn ja järkiperäistämisen avulla. On käytettävä kaikki aiheelliset keinot, jotta nämä tavoitteet voidaan saavuttaa mahdollisimman hyvin; tätä varten on käytettävä yhteensovitetulla tavalla tämän päätöksen välineitä ja voimavaroja. 36 artikla Perushyödykkeiden alan yhteistyötoimilla kehitetään kansainvälisiä, alueellisia ja paikallisia markkinoita; näitä toimia toteutetaan päätöksen, ja erityisesti sen kehitysyhteistyörahoitusta koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja menettelytapojen mukaisesti. Yhteistyötoimiin voivat kuulua myös: 1) inhimillisten voimavarojen hyödyntäminen, mukaan lukien erityisesti: - kyseisten alojen toimijoille tarkoitetut koulutus- ja harjoitteluohjelmat; - alaan erikoistuneiden paikallisten tai alueellisten koulujen ja oppilaitosten tukeminen; 2) ETY:n ja MMA:iden taloudellisten toimijoiden sijoitusten edistäminen kyseisellä alalla, erityisesti: - tiedotus- ja valistustoimet, jotka on suunnattu niille toimijoille, jotka voivat sijoittaa MMA:iden perushyödykkeitä monipuolistaviin ja niiden arvoa lisääviin toimintoihin; - tehokkaampi riskipääoman käyttö sellaisten yritysten osalta, jotka haluavat sijoittaa näihin JKJK-toimintoihin; - asiaa koskevien määräysten soveltaminen sijoitusten edistämisessä, suojelussa, rahoituksessa ja tukemisessa; 3) kyseessä olevan alan toimintojen edellyttämien perusrakenteiden ja erityisesti kuljetus- ja tietoliikenneverkkojen kehittäminen ja parantaminen. 37 artikla Pyrittäessä 35 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin kiinnitetään huomiota erityisesti seuraavaan: - huolehditaan, että paikallisilta, alueellisilta ja kansainvälisiltä markkinoilta tulevat viestit otetaan aiheellisella tavalla huomioon; - otetaan huomioon toteutettujen toimien taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset; - varmistetaan eri MMA:iden toteuttamien strategioiden entistä suurempi johdonmukaisuus sekä alueellisesti että kansainvälisesti; - edistetään voimavarojen tehokasta jakamista kyseessä olevien tuotantoalojen toimintojen ja toimijoiden kesken. V OSASTO TEOLLISUUDEN KEHITTÄMINEN SEKÄ VALMISTUS JA JALOSTUS 38 artikla MMA:iden teollisuuden kehittämistä koskevien tavoitteiden saavuttamisen helpottamiseksi olisi huolehdittava sellaisen yhteisen ja kestävän kehitysstrategian luomisesta, joka yhdistää eri alojen toiminnat toisiinsa. Maataloutta ja maaseudun kehittämistä, valmistusta, kaivostoimintaa, energiaa, perusrakenteita ja palveluja koskevat alakohtaiset strategiat olisi siis suunniteltava siten, että edistetään näiden alojen sisäistä ja välistä vuorovaikutusta, jotta paikallinen arvonlisäys on mahdollisimman suuri ja voidaan luoda siinä määrin kuin mahdollista tosiasiallinen mahdollisuus valmistettujen tuotteiden vientiin ja turvata samalla ympäristönsuojelu ja luonnonvarojen suojelu. Näihin tavoitteisiin pyritään panemalla täytäntöön teollista yhteistyötä koskevien erityismääräysten lisäksi kauppajärjestelmää, MMA:iden tuotteiden kaupan edistämistä sekä yksityisiä sijoituksia koskevia määräyksiä. 39 artikla Teollisen yhteistyön, joka on tärkeä teollisuuden kehittämisen väline, tavoitteena on: a) luoda perusta ja puitteet yhteisön ja MMA:iden tehokkaalle yhteistyölle valmistuksen ja jalostuksen, kivennäis- ja energiavarojen hyödyntämisen sekä liikenteen ja viestinnän aloilla; b) edistää teollisuusyritysten kehitykselle sekä paikallisille ja ulkomaisille sijoituksille otollisten olosuhteiden luomista; c) parantaa sellaisten olemassa olevien teollisuusyritysten valmiuksien hyödyntämistä ja kunnostaa sellaisia olemassa olevia yrityksiä, jotka voivat olla elinkelpoisia vahvistamalla MMA:iden talouksien tuotantokykyä; d) kannustaa MMA:iden kansalaisia perustamaan yrityksiä ja osallistumaan yritysten toimintaan, erityisesti sellaisten pienten ja keskisuurten yritysten perustamista, jotka tuottavat ja/tai käyttävät paikallisia tuotantopanoksia; tukea uusia ja vahvistaa olemassa olevia yrityksiä; e) tukea sellaisen uuden teollisuuden perustamista, joka tuottaa kannattavalla tavalla hyödykkeitä paikallisille markkinoille ja takaa muun kuin perinteisen vientialan kasvun siten, että tulot kasvavat, sekä luoda työtilaisuuksia ja kasvattaa reaalituloja; f) kehittää yhteisön ja MMA:iden välille yhä läheisempiä suhteita teollisuuden alalla ja kannustaa entistä enemmän erityisesti MMA:iden ja ETY:n teollisten yhteisyritysten nopeaa luomista; g) tukea MMA:iden ammatillisia yhteisöjä sekä muita toimielimiä, jotka käsittelevät teollisuusyrityksiä tai yritysten kehittämistä koskevia asioita. 40 artikla Yhteisö antaa apuaan MMA:ille niiden toimielinten kehittämiseksi, niiden rahoituslaitosten vahvistamiseksi sekä niiden teollisuuteen liittyvien perusrakenteiden luomiseksi, kunnostamiseksi ja parantamiseksi. Yhteisö tukee MMA:ita myös niiden teollisuuden rakenteiden yhdentämispyrkimyksissä alueellisella ja alueiden välisellä tasolla. 41 artikla Yhteisö antaa MMA:n toimivaltaisten viranomaisten hakemuksesta kaiken tasoista teollisen koulutuksen alalla tarvittavaa apua, erityisesti sellaista apua, joka koskee teollisen koulutuksen tarpeiden arviointia ja niitä vastaavien ohjelmien luomista, paikallisten tai alueellisten teollisten koulutuslaitosten perustamista ja toimintaa, MMA:iden kansalaisten koulutusta asianmukaisissa laitoksissa, yhteisössä tai MMA:issa tapahtuvaa työpaikkakoulutusta sekä yhteisön ja MMA:iden teollisten koulutuslaitosten ja MMA:iden teollisten koulutuslaitosten sekä niiden ja muiden kehitysmaiden vastaavien laitosten välillä. 42 artikla Teollisuuden kehittämistavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö tukee kaikenlaisten sellaisten elinkelpoisten teollisuusyritysten luomista ja laajentamista, joita MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset pitävät tavoitteidensa toteutumisen ja ensisijaisina pitämiensä teollistamista koskevien asioiden kannalta tärkeinä. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä huomiota erityisesti seuraaviin alueisiin: i) perushyödykkeiden valmistus ja jalostus: a) raaka-aineita kansallisella tai alueellisella tasolla vientiin jalostava teollisuus; b) paikallisiin tarpeisiin perustuva ja paikallisia voimavaroja hyödyntävä, paikallisiin ja alueellisiin markkinoihin keskittyvä ja ensisijaisesti pieni tai keskisuuri teollisuus; maatalouden nykyaikaistamiseen, maataloustuotannon tehokkaaseen jalostukseen ja maatalouden tuotantopanosten ja työkalujen valmistukseen suuntautunut teollisuus; ii) koneenrakennus-, metallurginen ja kemianteollisuus: a) ensisijaisesti MMA:iden olemassa olevien tehtaiden ja laitteiden ylläpidon varmistamiseksi perustetut, työkaluja ja laitteita valmistavat koneenrakennusyritykset. Näiden yritysten olisi tuettava ensisijaisesti valmistus- ja jalostusalaa, tärkeitä vientialoja sekä perustarpeita tyydyttäviä pieniä ja keskisuuria yrityksiä; b) metallurginen teollisuus, joka harjoittaa MMA:iden kaivostuotteiden jatkojalostusta MMA:iden mekaanisen ja kemianteollisuuden tarpeisiin; c) kemianteollisuus, erityisesti pieni ja keskisuuri, joka huolehtii muulle teollisuudelle, samoin kuin maatalouteen ja terveydenhuoltoon tarkoitettujen kivennäistuotteiden jatkojalostuksesta; iii) teollisuuskapasiteetin parantaminen ja hyödyntäminen: mahdollisesti elinkelpoisen teollisuuskapasiteetin kunnostus, parempi hyödyntäminen, tervehdyttäminen, uudelleenjärjestely ja kunnossapito. Tällöin olisi annettava etusija teollisuudelle, jonka tuotteissa on hyvin vähän maahantuotuja osia, ja jolla on vaikutusta sitä edeltäviin ja sen jälkeisiin vaiheisiin sekä suotuisa vaikutus työllisyyteen. Parannustoiminnalla olisi pyrittävä luomaan kunnostettujen yritysten elinkelpoisuudelle tarvittavat olosuhteet. 43 artikla Yhteisö auttaa MMA:ita kehittämään tämän päätöksen voimassaoloaikana ensisijaisesti 42 artiklassa tarkoitettua elinkelpoista teollisuutta kunkin MMA:n toimivaltaisten viranomaisten voimavarojen ja päätösten mukaan ottaen huomioon niiden käytettävissä olevat varat sekä teollisten rakenteiden mukauttamisen MMA:issa, yhteisössä ja maailmassa tapahtuviin muutoksiin. 44 artikla Yhteisö osallistuu keskinäisen edun hengessä MMA:iden ja ETY:n yritysten välisen, MMA:iden yritysten keskinäisen sekä MMA:iden ja AKT-valtioiden yritysten välisen yhteistyön kehittämiseen tiedotustoiminnan ja teollisuutta edistävän toiminnan avulla. Tällaisen toiminnan tavoitteena on tehostaa säännöllistä tietojenvaihtoa, järjestää teollisuuden alalla tarvittavat yhteisön, MMA:iden ja AKT-valtioiden teollisuuspolitiikan päätöksentekijöiden, teollisuuden edistäjien ja taloudellisten toimijoiden väliset suhteet, tehdä tutkimuksia, erityisesti soveltuvuustutkimuksia, helpottaa MMA:iden teollisuuden edistämisestä vastaavien toimielinten perustamista ja toimintaa ja edistää yhteissijoituksia, alihankkijasopimuksia ja kaikkia muita yhteisön jäsenvaltioiden, MMA:iden ja AKT-valtioiden yritysten välisen yhteistyön muotoja. 45 artikla Yhteisö osallistuu pienten ja keskisuurten yritysten perustamiseen ja kehittämiseen käsityö-, kauppa-, palvelu- ja teollisuusalalla ottaen huomioon toisaalta sen tärkeän aseman, joka näillä yrityksillä on nykyaikaisilla ja epävirallisilla aloilla muodostamansa monipuolisen talousverkoston vuoksi sekä MMA:iden yleisessä kehityksessä, ja ottaen huomioon toisaalta näiden yritysten tarjoamat edut ammatillisten taitojen hankkimisen, asianmukaisen teknologian integroidun siirron ja soveltamisen sekä paikallisen työvoiman parhaan hyödyntämisen alalla. Yhteisö tukee myös alakohtaista arviointia ja toimintaohjelmien luomista, tarvittavien perusrakenteiden luomista, samoin kuin tiedottamista, teollisuuden edistämistä, neuvontaa, koulutusta, luottoja tai takuita ja teknologian siirtoa tarjoavien toimielinten vahvistamista ja toimintaa. Yhteisö ja MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset edistävät jäsenvaltioiden, MMA:iden ja AKT-valtioiden pienten ja keskisuurten yritysten välistä yhteistyötä ja yhteyksiä. 46 artikla MMA:iden auttamiseksi niiden kehittäessä teknologista perustaansa ja omia kykyjään tieteelliseen ja teknologiseen kehitykseen sekä sellaisin edellytyksin tapahtuvan teknologian hankinnan, siirron ja mukauttamisen helpottamiseksi, joiden avulla teknologiasta saadaan mahdollisimman suuri hyöty ja kustannukset voidaan vähentää mahdollisimman pieniksi, kehitysrahoitusyhteistyön välinein voidaan tukea erityisesti: a) teollisuuteen liittyvien tieteellisten ja teknisten perusrakenteiden luomista ja vahvistamista MMA:issa; b) tutkimus- ja kehitysohjelmien laatimista ja toteuttamista; c) MMA:iden, AKT-valtioiden, yhteisön, jäsenvaltioiden ja muiden maiden tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja yritysten välisten yhteistyömahdollisuuksien yksilöimistä ja luomista; d) soveltuvan paikallisen teknologian vahvistamiseen ja asianmukaisen ulkomaisen, erityisesti muista kehitysmaista peräisin olevan, teknologian hankintaan tarkoitettujen toimintojen luomista ja edistämistä; e) teollisuusteknologian yksilöintiä, arviointia ja hankintaa, mukaan lukien neuvottelut teknologian, patenttien ja muun ulkomaisen teollisuusomaisuuden hankkimiseksi edullisin ehdoin erityisesti rahoituksena ja/tai muina aiheellisina järjestelyinä yhdessä yhteisössä sijaitsevien yritysten ja toimielinten kanssa; f) MMA:ille annettavaa neuvontaa teknologian siirtoa koskevien säännösten valmistelua ja saatavissa olevien tietojen hankintaa varten erityisesti, kun on kyse teknologiasopimusten ehdoista, teknologian laadusta ja lähteistä sekä MMA:iden ja muiden maiden tiettyjen teknologioiden käytöstä saamista kokemuksista; g) MMA:iden keskinäisen sekä MMA:iden ja AKT-valtioiden tai muiden kehitysmaiden välisen teknologisen yhteistyön edistämistä, mukaan lukien tutkimus- ja kehitysyksikköjen tukeminen erityisesti aluetasolla, kaikkien näillä MMA:illa olevien erityisen sopivien tieteellisten ja teknisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi; h) kaikin mahdollisin tavoin yhteisössä saatavilla olevien asiakirjalähteiden ja muiden tietolähteiden saatavuuden ja käytön helpottamista. 47 artikla Jotta MMA:t voisivat täysimääräisesti hyödyntää kauppajärjestelmää ja muita tämän päätöksen määräyksiä, toteutetaan niin yhteisön kuin muillakin ulkomaisilla markkinoilla toimia MMA:iden teollisuustuotteiden kaupan pitämisen edistämiseksi, samoin kuin toimia MMA:iden keskinäisen sekä MMA:iden ja AKT-valtioiden välisen teollisuustuotteiden kaupan edistämiseksi ja kehittämiseksi. Nämä toimet koskevat erityisesti markkinatutkimuksia, kaupan pitämistä, valmistettujen tuotteiden laatua ja standardisointia 152 ja 153 artiklan mukaisesti sekä 84 ja 85 artikla huomioon ottaen. 48 artikla MMA:t voivat toimivaltaisten viranomaistensa pyynnöstä hyödyntää Teollisuuden kehittämiskeskuksen (TKK:n), jonka tavoitteet on määritelty yleissopimuksen 89 artiklassa ja toimet lueteltu saman yleissopimuksen 90 artiklassa, tai yhteisön yritystoiminnan edistämistä koskevan politiikan mukaisesti perustettujen Euroneuvontakeskusten palveluja. Mahdolliset kustannukset, jotka aiheutuvat Teollisuuden kehittämiskeskuksen tai Euroneuvontakeskuksen palveluista MMA:iden hyväksi rahoitetaan 154 artiklassa tarkoitetuista varoista sen kolmen vyöhykkeen siitä osuudesta, johon nämä MMA:t kuuluvat. 49 artikla Tätä osastoa sovellettaessa yhteisö kiinnittää huomiota erityisesti vähiten kehittyneiden MMA:iden tarpeisiin luodakseen perustan niiden teollistumiselle (teollisuuspolitiikan ja -strategioiden muotoilulle, talouden perusrakenteille ja teolliselle koulutukselle) ja pyrkii hyödyntämään erityisesti raaka-aineita ja muita paikallisia voimavaroja erityisesti seuraavilla alueilla: - raaka-aineiden jalostus; - teknologian kehittäminen, siirto ja soveltaminen; - pientä ja keskisuurta teollisuutta edistävän toiminnan kehittäminen ja rahoittaminen; - teollisuuden perusrakenteiden kehittäminen sekä energia- ja kivennäisvarojen hyödyntäminen; - riittävä tieteellisten ja teknisten alojen koulutus; - laitteiden ja tuotantopanosten tuottaminen maaseudulle. Tällaiset toimet voidaan toteuttaa Teollisuuden kehittämiskeskuksen (TKK:n) tai Euroneuvontakeskusten avustuksella. 2. Yhden tai useamman vähiten kehittyneen MMA:n pyynnöstä TKK antaa erityistukea teollisuuden edistämis- ja kehittämismahdollisuuksien selvittämiseen paikalla, erityisesti raaka-aineiden jalostuksen sekä maaseudun koneiden ja laitteiden ja tuotantopanosten tuottamisen alalla. 50 artikla Teollisen yhteistyön täytäntöön panemiseksi yhteisö tukee sille MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten aloitteesta tai niiden suostumuksella esitettyjen ohjelmien, hankkeiden ja toimien toteutusta. Se käyttää tällöin kaikkia tässä päätöksessä määrättyjä keinoja ja erityisesti kehitysrahoitusyhteistyön mukaisia keinoja, erityisesti niitä, jotka kuuluvat pankin tehtäviin, sanotun kuitenkaan rahoittamatta toimintaa, jonka tarkoituksena on auttaa MMA:ita saamaan rahoitusta muista lähteistä. Yhteisön rahoitusta saavat teollisen yhteistyön ohjelmat, hankkeet ja toimet toteutetaan tämän päätöksen kolmannen osan III osaston määräysten mukaisesti teollisuusalan tukitoimien erityispiirteet huomioon ottaen. VI OSASTO KAIVOSTOIMINNAN KEHITTÄMINEN 51 artikla Kaivostoiminnan kehittämisen päätavoitteena on - hyödyntää kaikenlaisia kivennäisvaroja tavalla, joka takaa kaivostoiminnan kannattavuuden niin vientimarkkinoilla kuin paikallisilla markkinoilla ottaen huomioon myös ympäristöä koskevat näkökohdat, ja - hyödyntää inhimillisten voimavarojen mahdollisuuksia monipuolisen taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi ja nopeuttamiseksi. 52 artikla Yhden tai useamman MMA:n toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä yhteisö toteuttaa asiantuntija-apu- tai koulutustoimia MMA:iden geologian ja kaivosalan tieteellisten ja teknisten valmiuksien vahvistamiseksi, jotta ne voisivat paremmin hyödyntää saatavilla olevia tietoja ja suunnata tutkimus- ja malminetsintätoimintansa niiden mukaisesti. 53 artikla Tarvittaessa yhteisö tukee paikalliset ja kansainväliset taloudelliset tekijät huomioon ottaen ja monipuolisuuteen pyrkien taloudellisen ja asiantuntija-avun muodossa MMA:iden kaivosalan tutkimus- ja malminetsintäpyrkimyksiä kaikilla tasoilla, niin maalla kuin mannerjalustalla, sellaisena kuin se kansainvälisessä oikeudessa määritellään. Yhteisö antaa tarvittaessa taloudellista ja asiantuntija-apua paikallisten, kansallisten tai alueellisten malminetsintärahastojen perustamiseksi MMA:ihin. 54 artikla MMA:iden malmi- ja kivennäisvarojen hyödyntämispyrkimysten tukemiseksi yhteisö osallistuu elinvoimaisten talousyksiköiden kunnostamiseen, ylläpitoon, järkeistämiseen ja nykyaikaistamiseen, minkä tarkoituksena on niiden toimivuuden ja kilpailukyvyn parantaminen. Yhteisö osallistuu myös uusien elinvoimaisten hankkeiden yksilöimiseen, perustamiseen ja täytäntöönpanoon sijoitus- ja hallintomahdollisuuksien ja markkinoiden kehityksen mukaisesti ottaen huomioon erityisesti soveltuvuus- ja esisijoitustutkimuksen rahoituksen. Erityistä huomiota kiinnitetään: - pienten ja keskisuurten hankkeiden merkitystä lisääviin toimiin, jotka edistävät paikallisten kaivosyhtiöiden toimintaa; tämä koskee erityisesti teollisuuden ja maatalouden käyttöön tarkoitettuja kivennäisiä, erityisesti kotimaisille tai alueellisille markkinoille tarkoitettuja, samoin kuin uusia tuotteita; sekä - ympäristönsuojelutoimintaan. Yhteisö tukee myös MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten pyrkimyksiä: - vahvistaa kaivostoimintaa tukevia perusrakenteita; - toteuttaa toimenpiteitä, joilla taataan, että kaivostoiminnan kehittämisestä koituu mahdollisimman suuri hyöty tuottajamaiden yhteiskunnalliselle ja taloudelliselle kehitykselle, kuten kaivostoiminnasta saatavien tulojen mahdollisimman hyvää käyttöä ja kaivostoiminnan kehittämisen yhdistämistä teollisuuden kehittämiseen ja aiheelliseen aluesuunnittelupolitiikkaan; - edistää sijoituksia; sekä - edistää alueellista yhteistyötä. 55 artikla Edellä määriteltyjen tavoitteiden toteutumisen edistämiseksi yhteisö on valmis antamaan taloudellista ja teknistä apua MMA:iden kaivostoiminnan mahdollisuuksien hyödyntämistä yhteisön käytettävissä olevia välineitä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja tämän päätöksen määräysten mukaisesti. Kaivoshankkeiden toteuttamista valmistelevien tutkimusten ja sijoitusten osalta yhteisö voi antaa apua riskipääomana, mahdollisesti yhdessä asianomaisten MMA:iden pääomapanosten ja muiden rahoituslähteiden kanssa 156 artiklassa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Näissä määräyksissä tarkoitettuja varoja voidaan yhteisen edun mukaisissa hankkeissa täydentää: a) yhteisön muilla rahoitusvaroilla ja teknisillä voimavaroilla; b) toimilla, jotka tähtäävät julkisten ja yksityisten pääomien liikkeelle saamiseen, mukaan lukien myös yhteisrahoitukset. 56 artikla Pankki voi perussääntönsä mukaisesti tapauksen mukaan osoittaa 154 artiklassa vahvistettua suuremman määrän omia varojaan asianomaisten MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten ja yhteisön yhteisen edun mukaisiksi tunnustamiin kaivostoiminnan sijoitushankkeisiin. VII OSASTO ENERGIA-ALAN KEHITTÄMINEN 57 artikla Ottaen huomioon energiatilanteen vakavuuden suurimmassa osassa MMA:ita, mikä johtuu osittain öljytuotteiden maahantuonnista riippuvuuden monissa maissa aiheuttamasta kriisistä, ja ottaen huomioon fossiilisten polttoaineiden käytön vaikutuksen ilmastoon tällä alueella olisi tehtävä yhteistyötä ratkaisujen löytämiseksi näiden MMA:iden energiaongelmiin. Erityisesti painotetaan energia-alan ohjelmia, energian säästöä ja järkevää käyttöä edistävää toimintaa, energiavarojen tutkimista sekä uusien ja uusiutuvien energialähteiden taloudellisesti ja teknisesti asianmukaisen käytön edistämistä. 58 artikla Energia-alan yhteistyöllä tuetaan perinteisten ja muiden kuin perinteisten energiavarojen kehittämistä ja MMA:iden omavaraisuutta. Energia-alan kehittämisen tärkeimpiä tavoitteita on: a) edistää taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä hyödyntämällä ja kehittämällä kotimaisia ja alueellisia energialähteitä aiheellisten teknisten, taloudellisten ja ympäristöolosuhteiden perusteella; b) lisätä energiatuotannon ja energian käytön tehokkuutta ja tarvittaessa energiaomavaraisuutta; c) edistää korvaavien, uusien ja uusiutuvien energialähteiden kasvavaa käyttöä; d) parantaa kaupunkialueiden, syrjäseutujen ja maaseudun elinolosuhteita ja tarjota näiden alueiden energiaongelmiin niiden tarpeisiin ja paikallisiin voimavaroihin soveltuvia ratkaisuja. 59 artikla Edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi energia-alan yhteistyö voi yhden tai useamman asianomaisen MMA:n toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä keskittyä: a) asianmukaisten tietojen keruuseen, erittelyyn ja jakamiseen; b) MMA:iden omien energiavarojen hoidon ja valvonnan tehostamiseen niiden omien kehitystavoitteiden mukaisesti, jotta niillä olisi mahdollisuus arvioida energian kysyntää ja tarjontaa ja saada aikaan strateginen energiasuunnittelu, muun muassa tukemalla energiaohjelmien valmistelua ja antamalla asiantuntija-apua energiapolitiikan suunnittelusta ja toteutuksesta vastaaville osastoille; c) kehityshankkeiden ja -ohjelmien energia-alaa koskevien vaikutusten erittely, kiinnittäen huomiota energiansäästöön ja pääasiallisten energialähteiden korvausmahdollisuuksiin. Tällaisen toiminnan tarkoituksena on lisätä uusien ja uusiutuvien energialähteiden merkitystä, erityisesti maaseudulla, paikallisiin tarpeisiin ja voimavaroihin soveltuvien ohjelmien ja hankkeiden avulla; d) soveltuvien pieniin ja keskisuuriin energia-alan kehityshankkeisiin perustuvien toimintaohjelmien toteuttamiseen; e) sijoitusmahdollisuuksien kehittäminen paikallisten ja alueellisten energiavarojen tutkimiseen ja hyödyntämiseen sekä energiavaltaisen teollisuuden mahdollistavien poikkeuksellisten energiantuotantopaikkojen hyödyntämiseen; f) soveltuvan teknologian tutkimuksen, soveltamisen ja levittämisen sekä energia-alan työvoimatarpeiden edellyttämän koulutuksen edistämiseen; g) MMA:iden tutkimus- ja kehitystoiminnan tehostamiseen, erityisesti uusien ja uusiutuvien energialähteiden osalta; h) energian tuotannon, kuljetuksen ja jakelun edellyttämien perusrakenteiden kunnostamiseen kiinnittämällä huomiota erityisesti maaseudun sähköistämiseen; i) MMA:iden keskinäisen sekä näiden ja AKT-valtioiden välisen energia-alan yhteistyön edistämiseen, erityisesti MMA:iden, AKT-valtioiden ja muiden yhteisön tukea saavien lähivaltioiden yhteistyöhön. 60 artikla Edellä määritellyt tavoitteet voidaan toteuttaa antamalla yhteisön taloudellista ja asiantuntija-apua MMA:iden energiavarojen hyödyntämiseksi yhteisön käytettävissä olevia välineitä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja tämän päätöksen määräysten mukaisesti. Energiahankkeiden toteuttamista valmistelevien tutkimusten ja sijoitusten osalta yhteisö voi antaa apua riskipääomana, mahdollisesti yhdessä asianomaisten jäsenvaltioiden ja MMA:iden pääomapanosten ja muiden rahoituslähteiden kanssa, 156 artiklan yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Näiden määräysten mukaisia varoja voidaan yhteisen edun mukaisissa hankkeissa täydentää: a) yhteisön muilla rahoitusvaroilla ja teknisillä voimavaroilla; b) toimilla, jotka tähtäävät julkisten ja yksityisten pääomien liikkeelle saamiseen, mukaan lukien myös yhteisrahoitukset. 61 artikla Pankki voi perussääntönsä mukaisesti osoittaa tapauksen mukaan 154 artiklassa määrättyä suuremman määrän omia varojaan asianomaisen MMA:n toimivaltaisten viranomaisten ja yhteisön yhteisen edun mukaisiksi tunnustamiin energia-alan sijoitushankkeisiin. VIII OSASTO YRITYSTOIMINNAN KEHITTÄMINEN 62 artikla 1. Yhteisö korostaa, että: i) yritykset ovat tärkeimpiä välineitä, joiden avulla on mahdollista saavuttaa taloudellisen verkoston vahvistamiselle, elinkeinoalojen välisen yhdentymisen edistämiselle, työpaikkojen luomiselle, tulojen lisäämiselle ja osaamisen tason kohottamiselle asetetut tavoitteet; ii) MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten nykyisiä pyrkimyksiä oman taloutensa uudelleen rakentamiseksi on täydennettävä pyrkimyksillä lujittaa ja laajentaa niiden tuotantopohjaa. Yritysalalla on oltava ensisijainen asema MMA:iden kasvua elvyttävissä strategioissa; iii) MMA:iden yritystoiminnan edistämiseksi ja eurooppalaisten sijoitusten kannustamiseksi olisi luotava vakaa ja suotuisa ympäristö sekä tehokas kansallinen ja paikallinen rahoitusala; iv) yksityisestä alasta, erityisesti MMA:iden talouksille ominaisiin olosuhteisiin paremmin soveltuvista pienistä ja keskisuurista yrityksistä, on tehtävä elinvoimaisempi ja sen asemaa on vahvistettava. Myös pienimuotoisia yrityksiä ja käsiteollisuutta olisi edistettävä ja tuettava; v) assosioinnin tavoitteita ja siinä ensisijaisina pidettyjä asioita noudattavia yksityisiä ulkomaisia sijoittajia on kannustettava osallistumaan MMA:iden kehityspyrkimyksiin. Näille sijoittajille olisi annettava oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu ja heille olisi taattava suotuisa, turvallinen ja ennakoitavissa oleva sijoitusympäristö; vi) MMA:iden voimavarojen hyödyntäminen edellyttää MMA:iden yrittäjyyden tukemista. 2. On pyrittävä käyttämään yhä suurempi osuus päätöksen rahoitusvaroista yrittäjyyden ja sijoitusten edistämiseen sekä välittömästi tuottavan toiminnan toteuttamiseen. 63 artikla Edellä mainittujen tavoitteiden toteuttamiseksi on tarpeen käyttää kaikkia tässä päätöksessä määrättyjä välineitä, kuten asiantuntija-apua, seuraavilla toiminta-alueilla yksityisen alan kehityksen tukemiseksi: a) yritysten oikeudellisten ja verotuksellisten olosuhteiden parantamisen tukeminen sekä ammatillisten järjestöjen ja kauppakamarien aseman laajentaminen yritysten kehittämisessä; b) yritysten luomisen ja kehittämisen suora tukeminen (yrityksen käynnistämiseen liittyvät erityispalvelut, entisten julkisen alan työntekijöiden uudelleensijoittamisen tukeminen, teknologian siirron sekä teknologian, liikkeenjohtoa koskevien palvelujen ja markkinatutkimusten kehittämisen tukeminen); c) yritystoimintaa tukevien palvelujen kehittäminen siten, että yrityksille tarjotaan neuvontaa oikeudellisissa, teknisissä ja liikkeenjohdollisissa asioissa; d) erityisohjelmat, joiden tarkoituksena on kouluttaa yritysjohtajia ja kehittää heidän kykyjään erityisesti pienyrityksissä ja epävirallisilla aloilla. 64 artikla Säästämisen ja paikallisten rahoitusalojen kehityksen tukemiseksi kiinnitetään huomiota erityisesti seuraaviin alueisiin: a) paikallisen säästämisen aikaansaamisen ja rahoitusvälityksen kehittämisen tukeminen; b) rahoituslaitosten uudelleenjärjestämistä ja uudistamista varten annettava asiantuntija-apu. 65 artikla Yhteisö antaa MMA:iden yritysten kehityksen tukemiseksi taloudellista ja asiantuntija-apua, jollei kolmannen osan III osastossa vahvistetuista edellytyksistä muuta johdu. IX OSASTO PALVELUJEN KEHITTÄMINEN 1 luku Yhteistyön tavoitteet ja periaatteet 66 artikla 1. Palvelualalla on tärkeä merkitys kehityspolitiikan muotoilussa, ja tämän alueen yhteistyötä on tarpeen kehittää. 2. Yhteisö tukee MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten pyrkimyksiä vahvistaa mahdollisuuksiaan tuottaa palveluja talouksiensa toiminnan parantamiseksi, maksutaseongelmiensa lieventämiseksi ja alueellisen yhdentymiskehityksen edistämiseksi. 3. Näiden toimien tavoitteena on taata, että MMA:t saavat mahdollisimman suuren hyödyn tämän päätöksen määräyksistä niin kansallisella kuin alueellisella tasolla ja että ne voivat: - toimia mahdollisimman suotuisin edellytyksin yhteisön markkinoilla sekä kotimaan, alueellisilla ja kansainvälisillä markkinoilla monipuolistaen MMA:iden tavara- ja palvelukaupan valikoimaa ja lisäten sen arvoa ja määrää; - vahvistaa yhteisiä valmiuksiaan kasvavan taloudellisen yhdentymisen ja toiminnallisen tai tietyn erityisalan yhteistyön lujittamisen avulla; - edistää yritysten kehittämistä erityisesti kannustaen MMA-ETY-sijoituksia palvelujen alalle uusien työpaikkojen luomiseksi, tulojen saamiseksi ja jakamiseksi sekä MMA:iden erityistarpeisiin sopivan teknologian siirron ja mukauttamisen helpottamiseksi; - saada mahdollisimman suuren hyödyn paikallisesta ja alueellista matkailusta ja kehittää osuuttaan maailman matkailussa; - toteuttaa kehityksensä kannalta tarpeelliset liikenne- ja viestintäverkot sekä tietojärjestelmät ja telemaattiset järjestelmät; - kehittää ammatillista koulutusta ja asiantuntemuksen siirtoa ottaen huomioon sen merkittävän aseman, joka inhimillisillä voimavaroilla on palvelujen kehittämisessä. 4. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi sovelletaan palvelualan yhteistyötä koskevien erityisten määräysten lisäksi kauppaa, kaupan edistämistä, teollisuuden kehittämistä, sijoituksia, opetusta ja koulutusta koskevia määräyksiä. 67 artikla 1. Kun otetaan huomioon palvelujen laajuus ja niiden epätasainen vaikutus kehitykseen, ja jotta yhteisön avulla olisi mahdollisimman suuri vaikutus MMA:iden kehitykseen, kiinnitetään erityistä huomiota palveluihin, joita niiden talouden toiminta edellyttää seuraavilla alueilla: - taloudellista kehitystä tukevat palvelut; - matkailu; - liikenne, viestintä ja tietojenkäsittely. 2. Palvelualan yhteistyön toteuttamiseksi yhteisö tukee sille MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten aloitteesta tai niiden suostumuksella esitettyjen ohjelmien, hankkeiden ja toimien toteutusta. Se käyttää tällöin kaikkia tässä päätöksessä määrättyjä keinoja ja erityisesti kehitysrahoitusyhteistyön sille antamia keinoja, mukaan lukien pankin käytettävissä olevat keinot. 68 artikla Palvelujen kehittämisessä kiinnitetään erityistä huomiota vähiten kehittyneiden MMA:iden erityistarpeisiin ja taloudelliseen tilanteeseen. 2 luku Taloudellista kehitystä tukevat palvelut 69 artikla Tämän alan yhteistyötavoitteiden saavuttamiseksi yhteistyöhön kuuluvat kaupalliset palvelut, unohtamatta kuitenkaan tiettyjä talousympäristön kehittämisen edellyttämiä julkisluontoisia palveluja, kuten tullimenettelyjen tietokoneistamista, ja etusija annetaan seuraaville palveluille: - ulkomaankaupan tukipalvelut; - yritysten tukipalvelut; - alueellisen yhdentymisen tukipalvelut. 70 artikla MMA:iden ulkoisen kilpailukyvyn palauttamisen tukemiseksi palvelualan yhteistyössä annetaan etusija ulkomaankaupan tukipalveluille, joiden soveltamisalaan kuuluvat seuraavat tekijät: i) soveltuvien kaupan perusrakenteiden luominen erityisesti sellaisten toimien avulla, joiden tavoitteena on ulkomaankaupan tilastojen kehittäminen, tullimenettelyjen automatisointi, satamien ja lentoasemien hallinto ja läheisempien yhteyksien luominen eri kaupan osapuolten, kuten viejien, kauppaa rahoittavien elinten, tullin ja keskuspankkien välille; ii) erityisesti kauppaan suuntautuvien palvelujen, kuten kauppaa edistävien toimien, tehostaminen, jota sovelletaan myös palvelualoihin; iii) muiden ulkomaankauppaan liittyvien palvelujen, kuten kaupan rahoitus-, selvitys- ja maksujärjestelmien tai tietoverkkojen käyttömahdollisuuden kehittäminen. 71 artikla MMA:iden talouselämän rakenteen vahvistamisen edistämiseksi ja yrityksen kehitystä koskevat määräykset huomioon ottaen kiinnitetään huomiota erityisesti seuraaviin alueisiin: i) neuvontapalvelut yrityksille niiden toiminnan parantamiseksi helpottamalla erityisesti mahdollisuutta käyttää liikkeenjohdon, kirjanpidon ja tietotekniikan alan palveluja sekä oikeus-, vero- ja rahoituspalveluja; ii) riittävien, asianmukaisten ja joustavien rahoitusjärjestelmien luominen palvelualan yritysten kasvun tai perustamisen edistämiseksi; iii) MMA:iden valmiuksien vahvistaminen rahoituspalvelujen alalla, asiantuntija-apu vakuutus- ja luottolaitosten kehittämiseksi kaupan edistämisen ja kehittämisen alueella. 72 artikla Taloudellisen yhdentymisen edistämiseksi, mikä on omiaan luomaan elinvoimaisia talousalueita, ja alueellista yhteistyötä koskevat määräykset huomioon ottaen kiinnitetään huomiota erityisesti seuraaviin alueisiin: i) MMA:iden keskinäistä sekä näiden ja AKT-valtioiden välistä tavaranvaihtoa tukevat palvelut kaupallisten toimenpiteiden, kuten markkinatutkimusten, avulla; ii) MMA:iden keskinäisen sekä näiden ja AKT-valtioiden välisen palvelujen kaupan laajentamisen edellyttämät palvelut täydentävyyden parantamiseksi erityisesti laajentamalla tavanomaiset kaupan edistämistoimenpiteet koskemaan palvelualaa, mukauttamalla niitä tarvittaessa; iii) sellaisten alueellisten palvelukeskusten luominen, joiden on tarkoitus tukea talouden erityisaloja tai yhteistä alakohtaista politiikkaa, erityisesti nykyaikaisia viestintä- ja tietoverkostoja ja tietopankkeja kehittämällä. 3 luku Matkailu 73 artikla Ottaen huomioon matkailun huomattavan merkityksen MMA:ille toteutetaan toimenpiteitä ja toimintaa matkailun kehittämiseksi ja tukemiseksi. Näitä toimenpiteitä voidaan toteuttaa kaikissa vaiheissa matkailutuotteen yksilöinnistä kaupan pitämiseen ja myynnin edistämiseen. Tavoitteena on tukea MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten pyrkimyksiä saada mahdollisimman suuri hyöty paikallisesta, alueellisesta ja kansainvälisestä matkailusta ottaen huomioon matkailun vaikutus talouden kehitykseen, sekä edistää yhteisöstä ja muista lähteistä peräisin olevia, matkailun kehittämiseen MMA:issa suunnattuja yksityisiä rahavirtoja. Erityistä huomiota kiinnitetään tarpeeseen yhdistää matkailu väestön sosiaaliseen, sivistykselliseen ja taloudelliseen elämään. 74 artikla Matkailun edistämiseksi tarkoitettujen erityistoimien tavoitteena on asianmukaisen politiikan määritteleminen, mukauttaminen ja kehittäminen paikallisella, alueellisella, osa-alueiden ja kansainvälisellä tasolla. Matkailun kehittämisohjelmat ja -hankkeet perustuvat tähän politiikkaan seuraavilla neljällä alueella: a) inhimillisten voimavarojen hyödyntäminen ja toimielinten kehittäminen, johon kuuluu muun muassa: - johtotason toimihenkilöiden erityisosaamista koskeva ammatillinen koulutus sekä julkisen ja yksityisen alan soveltuvien tasojen koulutus tyydyttävän suunnittelun ja kehityksen takaamiseksi, - matkailunedistämiskeskusten perustaminen ja vahvistaminen, - erityisväestöryhmien ja matkailualalla aktiivisesti toimivien julkisten ja yksityisten järjestöjen sekä matkailua tukevien alojen henkilöstön koulutus ja valmennus, - MMA:iden sekä niiden ja AKT-valtioiden välinen koulutuksen, asiantuntija-avun ja toimielinten kehittämisen alueella tapahtuva yhteistyö ja vaihto; b) tuotekehittely, johon kuuluu muun muassa: - matkailutuotteen yksilöiminen, muiden kuin perinteisten ja uusien matkailutuotteiden kehittely, olemassa olevien tuotteiden mukauttaminen, mukaan lukien kulttuuriperinnön sekä ekologisten ja ympäristöarvojen säilyttäminen ja hyödyntäminen, eläinten ja kasvien, historiallisten, yhteiskunnallisten ja muiden luonnonarvojen hoito, suojelu ja säilyttäminen sekä lisäpalvelujen kehittäminen, - MMA:iden matkailualalla tehtävien yksityisten sijoitusten ja erityisesti yhteisyritysten edistäminen, - hotellialan asiantuntija-avun toimittaminen, - matkailualan markkinoille tarkoitettujen käsityönä tehtyjen kulttuuriesineiden valmistaminen; c) markkinoiden kehittäminen, johon kuuluu muun muassa: - tavoitteiden ja markkinoiden kehittämissuunnitelmien määrittelyn ja toteuttamisen tukeminen paikallisella, osa-alueiden, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla, - tuki MMA:iden pyrkimyksille saada käyttöönsä matkailualan palveluja, kuten keskusvarausjärjestelmiä sekä lentoliikenteen valvonta- ja turvajärjestelmiä, - markkinoiden yhdenmukaisiin kehittämissuunnitelmiin ja -ohjelmiin sisältyvät ja markkina-aseman parantamiseksi tehtävät myynninedistämistoimenpiteet ja -välineet, jotka kohdistuvat perinteisten ja muiden kuin perinteisten markkinoiden tärkeimpiin matkailuvirtojen kehittäjiin, samoin kuin erityistoimet, kuten osallistuminen erityisiin kaupallisiin tilaisuuksiin, esimerkiksi messuihin, laatukirjallisuuden, -elokuvien ja kaupan pitämisen tarvikkeiden tuottaminen; d) tutkimus ja tiedotus, johon kuuluu muun muassa: - matkailua koskevien tiedotusjärjestelmien kehittäminen sekä tilastotietojen kokoaminen, erittely, jakaminen ja hyödyntäminen, - sen sosiaalis-taloudellisen vaikutuksen arvioiminen, joka matkailulla on MMA:iden talouteen, painottaen erityisesti yhteyksien kehittämistä muihin MMA:iden ja niiden alueiden, joissa ne sijaitsevat, muihin aloihin, kuten elintarviketeollisuuteen, rakennusalaan, teknologiaan ja liikkeenjohtoon. 4 luku Liikenne, viestintä ja tietojenkäsittely 75 artikla 1. Liikennealan yhteistyön tarkoituksena on maantie- ja rautatieliikenteen, satamalaitteiden sekä meri-, sisävesi- ja lentoliikenteen kehittäminen. 2. Viestintäalan yhteistyön tarkoituksena on postipalvelujen ja tietoliikenteen kehittäminen, mukaan lukien radioliikenne ja tietojenkäsittely. 3. Näiden alueiden yhteistyöllä on erityisesti seuraavat tavoitteet: a) tavaroiden, palvelujen ja henkilöiden liikkuvuutta edistävien olosuhteiden luominen paikallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla; b) kustannustehokkuuteen perustuvien, sosiaalis-taloudellisen kehityksen tarpeita vastaavien ja käyttäjien tarpeisiin ja asianomaisten MMA:iden talouden kokonaistilanteeseen sopivien järjestelmien luominen, kunnostus, ylläpito ja järkevä hyödyntäminen; c) liikenne- ja viestintäjärjestelmien parempi toisiaan täydentävyys paikallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla; d) paikallisten järjestelmien yhdenmukaistaminen ja niiden teknologian kehitykseen mukauttamisen edistäminen; e) valtioiden välisen viestinnän ja liikenteen esteiden vähentäminen erityisesti lakien, asetusten ja hallinnollisten menettelyjen osalta. 76 artikla 1. Kaikissa kyseisissä toimintaohjelmissa ja -hankkeissa pyritään takaamaan riittävä teknologian ja asiantuntemuksen siirto. 2. Erityistä huomiota kiinnitetään MMA:iden kansalaisten liikenne- ja viestintäjärjestelmien suunnittelua, johtamista, ylläpitoa ja toimintaa koskevaan koulutukseen. 77 artikla 1. Lentoliikenteellä on tärkeä merkitys MMA:iden keskinäisten sekä niiden ja AKT-valtioiden välisten ja MMA:iden ja yhteisön välisten taloudellisten, sivistyksellisten ja sosiaalisten suhteiden vahvistamisessa, syrjäisten tai vaikeapääsyisten alueiden yhteyksien parantamisessa ja matkailun kehittämisessä. 2. Tämän alan yhteistyöllä pyritään edistämään MMA:iden paikallisten ja alueellisten lentoliikennejärjestelmien sopusointuista kehitystä ja MMA:iden lentolaivaston mukauttamista teknologian kehitykseen, Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ilmailusuunnitelman toteuttamista, matkustajien saapumiseen liittyvien perusrakenteiden parantamista ja kansainvälisten toimintastandardien soveltamista, lentokoneiden huoltokeskusten kehittämistä ja parantamista, koulutusta ja nykyaikaisten lentoasemien turvajärjestelmien kehittämistä. 78 artikla 1. Meriliikenteellä on tärkeä merkitys taloudellisen kehityksen sekä MMA:iden ja yhteisön välisen kaupan edistämisen liikkeellepanevana voimana. 2. Tämän alan yhteistyön tavoitteena on taata tehokkaiden ja luotettavien meriliikennepalvelujen sopusointuinen kehittäminen taloudellisesti tyydyttävissä olosuhteissa helpottamalla kaikkien osapuolten aktiivista osallistumista noudattaen periaatetta, joka koskee esteetöntä mahdollisuutta harjoittaa kaupallista liikennettä. 79 artikla Meriliikenteelle annettavan taloudellisen ja asiantuntija-avun yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota: - tehokkaiden ja luotettavien meriliikennepalvelujen tosiasialliseen kehittämiseen MMA:issa, erityisesti sataman perusrakenteiden mukauttamiseen liikenteen tarpeisiin sekä satamakaluston kunnossapitoon; - käsittelykaluston ja uivan kaluston kunnossapitoon tai hankintaan, ja kaluston mukauttamiseen teknologian kehitykseen; - alueiden välisen laivaliikenteen kehittämiseen MMA:iden keskinäisen sekä näiden ja AKT-valtioiden välisen yhteistyön edistämiseksi ja MMA:iden laivaliikennealan toiminnan kehittämiseksi; - teknologian siirtoon, johon sisältyvät myös monikuljetukset ja konttiliikenteeseen siirtyminen yhteisyritysyritysten edistämiseksi; - soveltuvien oikeus- ja hallintorakenteiden luomiseen ja satamahallinnon parantamiseen erityisesti ammatillisen koulutuksen avulla; - saarten välisen laivaliikenteen ja yhteysrakenteiden kehittämiseen ja kasvavaan yhteistyöhön taloudellisten toimijoiden kanssa. 80 artikla Erityisesti korostetaan laivaliikenteen turvallisuuden, miehistön turvallisuuden sekä saastumista ehkäisevien toimien edistämistä. 81 artikla 1. Viestintäalan yhteistyössä kiinnitetään erityistä huomiota teknologian kehittämiseen tukemalla MMA:iden pyrkimyksiä luoda ja kehittää tehokkaita järjestelmiä. Siihen kuuluvat satelliittiviestintää koskevat tutkimukset ja ohjelmat, jos se on toiminnallisesti perusteltua, erityisesti alueellisella ja osa-alueiden tasolla. Tämän alan yhteistyö koskee myös meteorologian ja kaukokartoituksen alalla satelliitin avulla tehtävässä maan havainnoinnissa käytettäviä keinoja, joita käytetään erityisesti aavikoitumisen ja kaikkien saastumisen muotojen torjumisessa samoin kuin luonnonvarojen hoidossa, erityisesti maataloudessa ja kaivostoiminnassa, sekä aluesuunnittelussa. 2. Erityistä huomiota kiinnitetään maaseudun tietoliikenteeseen tämän alueen taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistämiseksi. 82 artikla Tietojenkäsittelyalan yhteistyön tavoitteena on MMA:iden tietojenkäsittelyn ja telematiikan alan mahdollisuuksien parantaminen tukemalla tämän alan merkitystä korostavien maiden pyrkimyksiä hankkia ja ottaa käyttöön tietojärjestelmiä, kehittää tehokkaita telemaattisia verkkoja, joihin sisältyvät myös kansainväliset taloustiedot, aikanaan alkava tietokoneosien ja -ohjelmistojen valmistus MMA:issa ja MMA:iden osallistuminen tietojenkäsittelyn sekä kirjojen ja aikakauslehtien julkaisualan kansainväliseen toimintaan. 83 artikla Liikenne- ja viestintäalan yhteistoimintaa toteutetaan kolmannen osan III osastossa vahvistettujen määräysten ja menettelyjen mukaisesti. X OSASTO KAUPAN KEHITTÄMINEN 84 artikla Yhteisö toteuttaa 100 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toimia kaupan kehittämiseksi kaikissa vaiheissa tuotesuunnittelusta tuotteiden jakeluun. Näiden toimien tavoitteena on taata, että MMA:t saavat mahdollisimman suuren hyödyn tämän päätöksen määräyksistä kaupan, maatalouden ja teollisen yhteistyön alalla ja voivat toimia mahdollisimman suotuisin edellytyksin yhteisön markkinoilla sekä kotimaan, osa-alueiden, alueellisilla ja kansainvälisillä markkinoilla monipuolistaen MMA:iden tavaroiden ja palvelujen kaupan valikoimaa ja lisäten tämän kaupan arvoa ja määrää. 85 artikla 1. Kaupan ja palvelujen kehittämistä sekä MMA:iden ja yhteisön välisen kaupan kehittämistä edistettäessä kiinnitetään erityistä huomiota toimiin, joiden tarkoituksena on lisätä MMA:iden itsenäisyyttä, kehittää MMA:iden keskinäistä sekä näiden ja AKT-valtioiden välistä kauppaa ja kansainvälistä kauppaa sekä kehittää kaupan ja palvelualan alueellista yhteistyötä. 2. MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä toteutettavat toimenpiteet koskevat ensisijaisesti seuraavia alueita: - yhdenmukaisten kauppastrategioiden luominen; - inhimillisten voimavarojen hyödyntäminen ja ammatillisen osaamisen kehittäminen kaupan ja palvelujen alalla; - MMA:iden kaupan ja palvelujen kehittämisestä vastaavien toimielinten luominen, mukauttaminen ja vahvistaminen kiinnittäen erityisesti huomiota vähiten kehittyneiden MMA:iden toimielinten erityistarpeisiin; - MMA:iden tuotteiden laadun parantamista, tuotteiden mukauttamista markkinoiden tarpeisiin ja markkinoiden monipuolistamista koskevien pyrkimysten tukeminen; - kaupan kehittämistoimenpiteet, erityisesti MMA:iden, yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden taloudellisten toimijoiden välisten yhteyksien ja tiedonvaihdon tehostaminen; - MMA:iden tukeminen nykyaikaisten kaupan pitämisen tekniikoiden soveltamiseksi tuotantoon suuntautuviin aloihin ja ohjelmiin, kuten maaseudun kehittämiseen ja maatalouteen; - MMA:iden tukipalvelujen perusrakenteiden kehittämistä ja parantamista koskevien pyrkimysten tukeminen, mukaan lukien kuljetus- ja varastointitoiminnot, tavaroiden ja palvelujen tehokkaan jakelun varmistamiseksi ja MMA:iden viennin lisäämiseksi; - MMA:iden tukeminen niiden omien mahdollisuuksien, tietojärjestelmien ja kaupan aseman ja merkityksen taloudellisessa kehityksessä ymmärtämisen kehittämiseksi; - pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen tuotteiden, markkinoiden ja kaupallisten yhteishankkeiden yksilöimiseksi ja kehittämiseksi. 3. Rahoituspäätökset voivat menettelyjen nopeuttamiseksi kattaa monivuotisia ohjelmia täytäntöönpanomenettelyjä koskevan 196 artiklan määräysten mukaisesti. 4. MMA:ille voidaan myöntää tukea messuihin, näyttelyihin ja kauppamatkoihin ainoastaan, jos nämä järjestelyt ovat olennainen osa yleismaailmallisia kaupan kehittämisohjelmia. 5. Vähiten kehittyneiden MMA:iden osallistumista erilaiseen kaupalliseen toimintaan kannustetaan erityismääräysten avulla, joita ovat erityisesti henkilökunnan matkakulujen ja näyttelyesineiden kuljetuksesta aiheutuvien kustannusten maksaminen sen osallistuessa paikallisiin, alueellisiin tai kolmansissa maissa järjestettäviin messuihin, näyttelyihin ja kauppamatkoihin, mukaan lukien näyttelykojujen väliaikaisesta pystyttämisestä ja/tai vuokraamisesta aiheutuvat kulut. Vähiten kehittyneille MMA:ille myönnetään erityistukea myynninedistämisaineiston valmistamista ja/tai ostamista varten. 86 artikla Tässä päätöksessä määrättyjen välineiden osalta ja kehitysyhteistyörahoituksen määräysten mukaisesti kaupan ja palvelujen kehittämiseen myönnettävään tukeen sisältyy asiantuntija-apu vakuutus- ja luottolaitosten luomiseksi ja kehittämiseksi kaupan kehittämisen yhteydessä. 87 artikla Niiden määrärahojen lisäksi, joita jokainen MMA voi 187 artiklassa tarkoitettujen maakohtaisten ohjelmien osalta käyttää toisen osan IX ja X osastossa tarkoitettujen alojen kehittämistoimien rahoittamiseen, voi yhteisön näiden toimien rahoittamiseen myöntämä osuus, jos on kyse alueellisista toimista, olla 90 artiklassa tarkoitettujen alueellisten yhteistyöohjelmien osalta 154 artiklassa määrätyn suuruinen. XI OSASTO KULTTUURI- JA SOSIAALIALAN YHTEISTYÖ 88 artikla Yhteistyöllä edistetään MMA:iden itsenäistä ihmiskeskeistä kehitystä, jonka juuret ovat kunkin kansan kulttuurissa. Inhimillinen ja kulttuuriulottuvuus koskee kaikkia aloja ja se ilmentyy kaikissa kehityshankkeissa ja -ohjelmissa. Yhteistyöllä tuetaan sitä politiikkaa ja niitä toimenpiteitä, joita MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat hyödyntääkseen inhimillisiä voimavarojaan, lisätäkseen omaa luomiskykyään ja vahvistaakseen kulttuuri-identiteettiään. Sillä edistetään väestön osallistumista kehitykseen. Tämä yhteistyö toteutuu erityisesti: - yhteiskunnallisen ja kulttuuriulottuvuuden huomioon ottamisessa; - kulttuuri-identiteettien vahvistamisessa ja kulttuurien välisessä vuoropuhelussa, erityisesti kulttuuriperinnön suojelun, kulttuurituotteiden valmistuksen ja levityksen, kulttuuritapahtumien sekä tiedotuksen ja viestinnän yhteydessä; - inhimillisten voimavarojen hyödyntämisessä, erityisesti kun on kyse opetuksesta ja koulutuksesta, tieteellisestä ja teknisestä yhteistyöstä, naisten asemasta kehityksessä, terveydestä ja ravitsemuksesta, väestöstä ja väestötieteestä. 89 artikla Kulttuuri- ja sosiaalialan yhteistyötoimia toteutetaan tämän päätöksen kolmannen osan III osastossa vahvistettujen määräysten ja menettelyjen mukaisesti. XII OSASTO ALUEELLINEN YHTEISTYÖ 90 artikla 1. Yhteisö tukee MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten pyrkimyksiä alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen keinoin edistää pitkän aikavälin kollektiivista, itsenäistä, itsenäisesti ylläpidettyä ja yhdentynyttä taloudellista, yhteiskunnallista ja kulttuurista kehitystä sekä parempaa alueellista omavaraisuutta. Tätä tukea myönnettäessä otetaan huomioon asianomaisten MMA:iden erityiset oikeudelliset järjestelmät. 2. Yhteisön tuki liittyy alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen suuriin tavoitteisiin, jotka MMA:t ovat asettaneet tai tulevat asettamaan alueellisella ja alueiden välisellä sekä kansainvälisellä tasolla. 3. MMA:iden yhteisten mahdollisuuksien edistämiseksi ja parantamiseksi yhteisö antaa näille valtioille tehokasta tukea, joka mahdollistaa alueellisen taloudellisen yhdentymisen sekä 92 ja 93 artiklassa tarkoitetun toiminnallisen ja erityisalan yhteistyön vahvistamisen. 4. Alueellinen yhteistyö voi alueelliset erityispiirteet huomioon ottaen ulottua maantieteellistä sijaintia laajemmalle. Se käsittää myös MMA:iden keskinäisen alueellisen yhteistyön. Se koskee myös MMA:iden, AKT-valtioiden ja merentakaisten departementtien välistä yhteistyötä 98 artiklan mukaisesti. AKT-valtioiden ja merentakaisten departementtien osallistumiseen tarvittava rahoitus järjestetään tämän päätöksen mukaisesti MMA:ille myönnetyn rahoituksen lisäksi. 91 artikla 1. Alueellinen yhteistyö koskee toimintaa, josta on sovittu: - kahden tai useamman MMA:n taikka kaikkien MMA:iden välillä; - yhden tai useamman MMA:n ja yhden tai useamman naapurivaltion välillä, jotka ovat AKT-valtioita tai muita kuin AKT-valtioita; - yhden tai useamman MMA:n ja yhden tai useamman AKT-valtion tai merentakaisen departementin välillä; - useiden alueellisten toimielinten välillä, joiden jäseninä on MMA:ita; - yhden tai useamman MMA:n sekä alueellisten toimielinten välillä, joiden jäseninä on MMA:ita, AKT-valtioita tai merentakaisia departementteja; 2. Alueellinen yhteistyö voi koskea myös kahden tai useamman MMA:n ja yhden tai useamman naapurina olevan kehitysvaltion, AKT-valtion tai muun kuin AKT-valtion, ja jos erityisolosuhteiden vuoksi on perusteltua, yhden MMA:n ja yhden tai useamman, muun kuin naapurina olevan kehitysvaltion, joka on AKT-valtio tai muu kuin AKT-valtio, välillä sovittuja hankkeita ja ohjelmia. 92 artikla 1. Alueellisessa yhteistyössä kiinnitetään erityistä huomiota: a) olemassa olevan dynaamisen täydentävyyden arviointiin ja käyttöön kaikilla aiheellisilla aloilla; b) MMA:iden inhimillisten voimavarojen mahdollisimman suureen hyödyntämiseen, samoin kuin MMA:iden luonnonvarojen mahdollisimman hyvään ja tarkkaan tutkimiseen, säilyttämiseen, jalostamiseen ja hyödyntämiseen; c) MMA:iden keskinäisen tai näiden ja AKT-valtioiden välisen tieteellisen ja taloudellisen yhteistyön edistämiseen, johon sisältyy 181 artiklan e alakohdassa määrätty MMA:iden ja AKT-valtioiden sisäisten asiantuntija-apuohjelmien tukeminen; d) talouden monipuolistamisen nopeuttamiseen tuotannon toisiaan täydentävyyden edistämiseksi, yhteistyön ja kehityksen tehostamista MMA:iden alueilla ja niiden välillä, samoin kuin näiden alueiden ja AKT-valtioiden ja merentakaisten departementtien välillä; e) elintarviketurvan edistämiseen; f) yhteisiä ominaispiirteitä, yhtäläisyyksiä ja ongelmia omaavien yksittäisten maiden tai alueiden tai maaryhmien välisen yhteysverkoston vahvistamiseen näiden ongelmien ratkaisemiseksi; g) suurtalouden etujen mahdollisimman laajaan hyödyntämiseen kaikilla aloilla, joilla alueellinen ratkaisu on paikallista ratkaisua tehokkaampi; h) MMA:iden markkinoiden laajentamiseen edistämällä MMA:iden keskinäistä sekä MMA:iden, AKT-valtioiden ja kolmansien naapurivaltioiden tai merentakaisten departementtien välistä kauppaa; i) MMA:iden markkinoiden yhdentymiseen MMA:iden keskinäisen ja niiden sekä AKT-valtioiden välisen kaupan vapauttamisen sekä hallinnollisten, valuutta- ja tariffiesteiden sekä muiden kuin tariffiesteiden poistamisen avulla. 2. Erityisesti painotetaan alueellisen taloudellisen yhdentymisen edistämistä ja tehostamista. 93 artikla 1. Edellä 92 artiklan huomioon ottaen alueellisen yhteistyön soveltamisalaan kuuluvat seuraavat seikat: a) maatalous ja maaseudun kehittäminen, erityisesti elintarvikeomavaraisuus ja -turva; b) terveysohjelmat, mukaan lukien perusterveydenhuoltoon ja tärkeimpien tautien, myös eläintautien, torjuntaan liittyvät opetus-, koulutus-, tutkimus- ja tiedotusohjelmat; c) kalavarojen ja meren luonnonvarojen arviointi, kehittäminen, hyödyntäminen ja säilyttäminen, mukaan lukien tieteellinen ja tekninen yhteistyö yksinomaisten talousvyöhykkeiden valvomiseksi; d) ympäristön säilyttäminen ja parantaminen, erityisesti sellaisten ohjelmien avulla, joilla pyritään taistelemaan aavikoitumista, eroosiota, metsien häviämistä, rannikkojen tilan huononemista ja laajamittaisen meren pilaantumisen, kuten suurten öljyvuotojen ja muiden saastuttavien aineiden vuotojen vaikutuksia vastaan järkevän ja ekologisesti tasapainoisen kehityksen varmistamiseksi; e) teollistaminen, mukaan lukien alueellisten ja alueiden välisten tuotantoyritysten ja kaupan yritysten luominen; f) luonnonvarojen hyödyntäminen, erityisesti energian tuotanto ja jakelu; g) liikenne ja viestintä: lento- ja laivaliikenne, sisävesiliikenne, postipalvelut ja teleliikennepalvelut; h) kaupan kehittäminen ja laajentaminen; i) alueellisten maksujärjestelmien, kuten kaupan selvitys- ja rahoitusjärjestelmien, luomisen tai vahvistamisen tukeminen; j) MMA:iden avustaminen huumekaupan vastaisessa taistelussa alueellisella ja alueiden välisellä tasolla; k) MMA:iden, MMA:iden ja ATK-valtioiden välisten sekä AKT-valtioiden ja ETY:n ammatillisten ja kaupan järjestöjen toteuttamien toimintaohjelmien tukeminen tavaroiden tuotannon ja niiden kaupan pitämisen ulkomaan markkinoilla parantamiseksi; l) opetus ja koulutus, tutkimus, tiede ja teknologia, tietojenkäsittely, johtaminen, tiedotus ja viestintä, koulutus- ja tutkimuslaitosten sekä teknologian vaihdosta ja yliopistojen yhteistyöstä vastaavien toimielinten perustaminen ja vahvistaminen; m) muut palvelut, mukaan lukien matkailu; n) yhteiskunnalliseen ja kulttuuriyhteistyöhön liittyvä toiminta, mukaan lukien MMA:iden alueellisella tasolla täytäntöön panemien sellaisten toimintaohjelmien tukeminen, joiden tavoitteena on parantaa naisten asemaa, kohentaa heidän elinolosuhteitaan, laajentaa heidän taloudellista ja yhteiskunnallista merkitystään ja edistää heidän täysimääräistä osallistumistaan talouden, kulttuurin ja yhteiskunnan kehittämiseen. 94 artikla 1. MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten tai näiden ja asianomaisten AKT-valtioiden asianmukaisesti valtuuttamilla alueellisilla järjestöillä on oltava merkittävä asema alueellisten ohjelmien valmistelussa ja täytäntöönpanossa. 2. Ne voivat osallistua alueellisten ohjelmien ja hankkeiden valmisteluun sekä niiden täytäntöönpanoon ja johtamiseen. 3. Jos yhteisö rahoittaa toimintaa alueellisen yhteistyöelimen välityksellä, tämän rahoituksen lopullisiin edunsaajiin sovellettavista ehdoista sopivat yhteisö ja tämä elin yhteisymmärryksessä sen MMA:n tai niiden MMA:iden kanssa tai tarvittaessa asianomaisen AKT-valtion tai asianomaisten AKT-valtioiden kanssa. 95 artikla Toiminta on alueellista, jos se edistää välittömästi kahden tai useamman alueen tai maan kehitysongelman ratkaisemista yhteisen toiminnan tai yhteensovitettujen toimien avulla, ja jos se täyttää vähintään yhden seuraavista perusteista: a) toiminta ulottuu luonteensa tai fyysisten ominaisuuksiensa vuoksi yhden MMA:n rajojen yli eikä sitä voida toteuttaa yhdessä MMA:ssa eikä jakaa eri MMA:iden omasta puolestaan toteuttamiksi paikallisiksi toimiksi; b) alueellinen toimintatapa mahdollistaa kansalliseen toimintaan verraten merkittävien suurtalouden etujen saavuttamisen; c) toiminta on alakohtaisen tai yleisstrategian alueellinen tai alueiden välinen ilmentymä; d) toiminnasta aiheutuvat kustannukset ja hyöty jakautuvat epätasaisesti siitä hyötyvien alueiden, maiden ja valtioiden kesken. 96 artikla Yhteisön osuus alueellisessa yhteistyössä sellaisen toiminnan osalta, joka voidaan toteuttaa osittain paikallisella tasolla, vahvistetaan seuraavien tekijöiden mukaan: a) toiminta tehostaa asianomaisten MMA:iden ja tarvittaessa AKT-valtioiden hallinnon, toimielinten tai näiden alueiden, maiden tai valtioiden yritysten yhteistyötä alueellisten toimielinten kautta tai lainsäädännöllisten tai rahoitusta koskevien esteiden poistamisen kautta; b) useat MMA:t ja tapauksen mukaan AKT-valtiot ovat tehneet keskenään erityisesti toteutuksen, sijoitusten ja johtamisen jakoa koskevia sitoumuksia. 97 artikla 1. Alueelliseen yhteistyöhön varattuja määrärahoja koskevia rahoituspyyntöjä säätelevät seuraavat yleiset menettelytavat: a) rahoituspyynnön esittävät kaikki alueelliseen toimintaan osallistuvat MMA:t; b) jos alueelliset yhteistyötoimet ovat luonteeltaan sellaisia, että ne saattavat kiinnostaa muita MMA:ita tai AKT-valtioita, komissio ilmoittaa siitä niille yhteisymmärryksessä pyynnön esittäneiden viranomaisten kanssa tai se ilmoittaa tarvittaessa kaikille MMA:ille tai AKT-valtioille. Asiasta kiinnostuneet MMA:t vahvistavat tämän jälkeen, aikovatko ne osallistua kyseiseen toimintaan. Tämän menettelyn estämättä komissio tutkii viipymättä rahoituspyynnön, jos sen on esittänyt vähintään kaksi MMA:ta tai vähintään yksi MMA ja yksi AKT-valtio. Rahoituspäätös tehdään heti, kun valtiot, joilta asiaa on kysytty, ovat ilmoittaneet aikeistaan; c) jos yksi MMA assosioituu AKT-valtioihin tai muihin kuin AKT-maihin 94 artiklassa määrätyin edellytyksin, sen yksinomainen pyyntö on riittävä; d) alueelliset yhteistyöelimet voivat esittää yhtä tai useampaa yksilöityä alueellista yhteistyötointa koskevaa rahoituspyyntöä niiden jäsentensä puolesta ja nimenomaisella suostumuksella, jotka ovat MMA:ita; e) jokaisessa alueellista yhteistyötä koskevassa rahoituspyynnössä on tarvittaessa oltava esitykset seuraavista seikoista: i) toiminnassa rahoitettavien tavaroiden ja palvelujen omistus sekä toimintaa ja ylläpitoa koskevan vastuun jakautuminen; ii) alueellisen tulojen ja menojen hyväksyjän sekä MMA:n, AKT-valtion tai sellaisen toimielimen toimivaltaisten viranomaisten nimeäminen, jolla on valtuudet allekirjoittaa AKT-rahoitusyleissopimus kaikkien osallistuvien MMA:iden tai tarvittaessa AKT-valtioiden tai toimielinten puolesta. 2. Jokaiseen aluekohtaiseen ohjelmaan voidaan sisällyttää rahoituspyyntöjen esittämistä koskevia erityismääräyksiä. 3. MMA tai MMA:t ja AKT-valtiot tai alueelliset toimielimet, jotka osallistuvat edellä 94 artiklassa määrätyin edellytyksin yhdessä kolmansien maiden kanssa alueelliseen toimintaan, voivat pyytää yhteisöltä rahoitusta sille osuudelle, josta ne ovat vastuussa tai suhteelliselle osuudelle siitä hyödystä, jonka ne tästä toiminnasta saavat. 98 artikla 1. Alueellisen yhteistyön parantamiseksi kannustetaan eri valtioiden, erityisesti kyseisten maantieteellisten alueiden AKT-valtioiden, MMA:iden ja merentakaisten departementtien, toimivaltaisten viranomaisten välisiä neuvotteluja yhdessä jäsenvaltioiden toimivaltaisten MMA:ista ja merentakaisista departementeista vastaavien viranomaisten kanssa. 2. Kaupallisen alan alueellista yhteistyötä voidaan tehdä alueellisten kauppasopimusten muodossa perustamissopimuksen ja yleissopimuksen määräysten mukaisesti. 3. Komissio valvoo sillä Euroopan kehitysrahastossa (EKR) ja rakennerahastoissa olevien toimivaltuuksien ja näiden rahastojen kelpoisuusvaatimusten mukaisesti, että MMA:t (EKR), merentakaiset departementit (rakennerahastot) ja AKT-valtiot (EKR) saavat yhteisön rahastoista rahoitusta samalla maantieteellisellä alueella sijaitsevien MMA:iden, merentakaisten departementtien ja AKT-valtioiden yhteisiin alueellisiin hankkeisiin tai ohjelmiin seuraavin edellytyksin: - yhteisen alueellisen hankkeen tai ohjelman on vastattava yleissopimuksen ja tämän päätöksen asianomaisissa artikloissa määrättyjä tavoitteita, soveltamisalaa ja menettelysääntöjä; - hankkeiden ja ohjelmien rahoitukseen sovelletaan kyseisen yhteisön rahaston rahoitusta koskevia menettelysääntöjä. Komissio huolehtii yhteensovittamisesta rahoituksen ja sitä seuraavan hankkeen tai ohjelman toteuttamisen välisenä aikana. 99 artikla Yhteisön myöntämä rahoitusapu tässä osastossa määriteltyjen tavoitteiden toteuttamiseksi esitetään 154 artiklassa. KOLMAS OSA MMA-ETY-YHTEISTYÖN VÄLINEET I OSASTO KAUPALLINEN YHTEISTYÖ 1 luku Yleinen kauppajärjestelmä 100 artikla 1. Kaupallisen yhteistyön osalta tämän päätöksen tavoitteena on edistää MMA:iden ja yhteisön välistä kauppaa ottaen huomioon osapuolten kehitystaso sekä MMA:iden keskinäistä kauppaa. 2. Tähän tavoitteeseen pyrittäessä kiinnitetään erityistä huomiota siihen, että MMA:iden yhteisön kanssa käymästä kaupasta saadaan tosiasiallisia lisäetuja sekä tuotteiden markkinoille pääsyn edellytysten parantamiseen MMA:iden kaupan kasvuvauhdin ja erityisesti niiden yhteisöön suuntautuvien vientivirtojen kiihdyttämiseksi ja entistä paremman kaupan tasapainon takaamiseksi asianomaisten osapuolten välillä. 3. Asianomaiset osapuolet panevat tätä varten sekä tämän osaston määräykset että muut aiheelliset tämän päätöksen tämän osan III osastoa sekä toista osaa koskevat toimenpiteet täytäntöön. 101 artikla 1. Tuotaessa MMA:ista peräisin olevia tuotteita yhteisöön ne vapautetaan tulleista ja vaikutukseltaan vastaavista maksuista. 2. Tuotteet, jotka eivät ole MMA:ista peräisin ja jotka ovat vapaassa liikkeessä jossakin MMA:ssa ja joita jälleenviedään sellaisinaan yhteisöön, vapautetaan niitä yhteisöön tuotaessa tulleista ja vaikutukseltaan vastaavista maksuista sillä edellytyksellä, että: - niistä on maksettu asianomaisessa MMA:ssa tullimaksut tai vaikutukseltaan vastaavat maksut, jotka ovat samansuuruisia tai suurempia kuin yhteisössä samoihin kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden, jotka ovat oikeutettuja suosituimmuuskohtelulausekkeeseen, tuontiin sovellettavat tullit tai vaikutukseltaan vastaavat maksut; - niitä ei ole kokonaan tai osittain vapautettu tai niiden osalta ei ole saatu korvausta maksetuista tulleista tai vaikutukseltaan vastaavista maksuista; - ne on varustettu vientitodistuksella. 3. Edellä 2 kohdan määräyksiä ei sovelleta: - perustamissopimuksen liitteessä II olevassa luettelossa tarkoitettuihin maataloustuotteisiin eikä tuotteisiin, joita koskee tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä 11 päivänä marraskuuta 1980 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3033/80(7), sellaisena kuin se viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1436/90(8); - tuotteisiin, joihin sovelletaan yhteisöön tuotaessa määrällisiä rajoituksia; - tuotteisiin, joihin sovelletaan yhteisöön tuotaessa polkumyyntitulleja. 4. Siltä osin kuin 2 kohdan määräysten johdosta MMA:ista peräisin olevien tuotteisiin sovelletaan suotuisampaa tullietuusmenettelyä kuin asetuksen (ETY) N:o 715/90(9) mukainen menettely, tullien poistaminen toteutetaan asteittain niiden Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjassa määrättyjen ajanjaksojen ja aikataulujen mukaisesti, jotka koskevat samoja, näistä valtioista yhteisöön, sellaisena kuin se oli 31 päivänä joulukuuta 1985, tuotuja tuotteita. Kyseisen asteittaisen poistamisen aikana ja kun yhteisössä, sellaisena kuin se oli 31 päivänä joulukuuta 1985, sovellettavat tuontitullit ovat erilaisia Espanjan ja Portugalin tuotteiden välillä, kahdesta tullista korkeampaa sovelletaan MMA:sta peräisin oleviin tuotteisiin. Purkaminen aloitetaan, kun samoihin, Espanjan ja Portugalista peräisin oleviin tuotteisiin sovellettavat tullit jäävät alhaisemmiksi kuin MMA:sta peräisin oleviin tuotteisiin sovellettavat tullit. 5. Tämän päätöksen mukaisesti Espanja ja Portugali soveltavat tulleja, jotka on laskettu päätöksen 86/47/ETY, sellaisena kuin sen voimassaoloa on viimeksi pidennetty päätöksellä 90/669/ETY, mukaisesti. 102 artikla Yhteisö ei sovella määrällisiä rajoituksia eikä toteuta vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä MMA:ista peräisin olevien tuotteiden tuontiin. 103 artikla 1. Mitä 102 artiklassa määrätään, ei estä tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden kannalta, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden ja elämän suojelemiseksi, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelemiseksi taikka teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi. 2. Nämä kiellot tai rajoitukset eivät saa missään tapauksessa olla keino mielivaltaiseen syrjimiseen tai yleensä kaupan peiteltyyn rajoittamiseen. 3. Vaarallisten ja radioaktiivisten jätteiden liikkeistä määrätään tämän päätöksen toisen osan I osastossa. 104 artikla Tämä päätös ei vaikuta siihen kohteluun, jota yhteisö toteuttaa tiettyjen tuotteiden suhteen soveltaessaan allekirjoittamiaan, kyseisiä tuotteita koskevia kansainvälisiä sopimuksia. 105 artikla Tätä päätöstä sovelletaan Grönlannin osalta, jollei sopimuksen Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten muuttamisesta Grönlannin osalta(10) liitteenä olevassa pöytäkirjassa Grönlantia koskevasta erityisjärjestelmästä määrättyjen edellytysten noudattamisesta muuta johdu. 106 artikla 1. Ottaen huomioon MMA:iden ajankohtaiset kehitystarpeet näiden valtioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat säilyttää tai ottaa käyttöön yhteisön tai muiden MMA:ista peräisin olevien tuotteiden tuonnin osalta tulleja tai m