ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Neuvoston päätöslauselma, annettu 21 päivänä tammikuuta 2002, kulttuurin asemasta Euroopan unionin kehittämisessä



Virallinen lehti nro C 032 , 05/02/2002 s. 0002 - 0002



Neuvoston päätöslauselma, annettu 21 päivänä tammikuuta 2002, kulttuurin asemasta Euroopan unionin kehittämisessä (2002/C 32/02) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 1. KATSOO, että yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä, ja että tämä kulttuurisen monimuotoisuuden ehdoton arvossapitäminen on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kulttuuri-Euroopan perusta ja kasvualusta, 2. MUISTUTTAA sen tarpeellisuudesta, että Euroopan yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden perustamissopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan, esimerkiksi kilpailupolitiikassa, sisämarkkinoilla ja yhteisessä kauppapolitiikassa, 3. KATSOO, että yhteistyön ja kulttuurivaihdon suosiminen on ensisijaisen tärkeää Euroopan kulttuurien monimuotoisuuden kunnioittamiseksi ja edistämiseksi sekä niiden keskinäisen tuntemuksen parantamiseksi, 4. KATSOO, että kulttuurin avulla tulisi parantaa yhteisön ulkoista näkyvyyttä korostaen yhteisön kulttuurista monimuotoisuutta ja sen kulttuurien yhteisiä ulottuvuuksia, 5. KATSOO, että unionin laajentuminen lisää kulttuurista rikkautta ja monimuotoisuutta, 6. KATSOO, että Euroopan kulttuurien yhteiset ulottuvuudet ja maiden keskinäinen tuntemus vapauteen, demokratiaan, solidaarisuuteen ja monimuotoisuuden kunnioittamiseen perustuvassa yhteiskunnassa ovat keskeisiä edellytyksiä sille, että kansalaiset antavat tukensa Euroopan yhdentymiselle ja osallistuvat siihen, 7. KATSOO, että erityisesti tätä taustaa vasten kulttuuri on erittäin tärkeä tekijä yhteisön kehityksessä ja yhdentymisprosessin vakiinnuttamisessa, 8. KATSOO, että kulttuurin kehitys ei ainoastaan mahdollista yksilön ja ihmisryhmien kehittymistä kukoistaviksi vaan myös luo työpaikkoja ja taloudellista vaurautta ja siten luo lisäarvoa, joka edistää kasvua ja hyvinvointia, ON SOPINUT SEURAAVAA: A. KEHOTTAA jäsenvaltioita ja komissiota kulttuurin monimuotoisuutta kunnioittaen, toissijaisuusperiaatetta noudattaen ja pyrkien asettamaan kulttuurin keskeiseen asemaan Euroopan yhdentymisessä: - kehittämään kulttuuriyhteistyötä, taiteellista luomistyötä Euroopassa ja kulttuurivaihtoa, - toimimaan yhteistyössä, jotta komissio voisi ajantasaistaa perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdan soveltamista koskevan arvioinnin ja antaa asiasta kertomuksen neuvostolle; B. PITÄÄ tärkeänä ryhtyä erityisesti edellä mainitun arvioinnin pohjalta parantamaan perustamissopimuksen 151 artiklan 2 ja 4 kohdan soveltamista, ja KEHOTTAA seuraavia puheenjohtajavaltioita laatimaan tätä varten työskentelysuunnitelman ja aikataulun; C. VETOAA jäsenvaltioihin ja komissioon, että ne ottaisivat nämä näkökohdat huomioon ja pitäisivät kulttuuria olennaisena osana Euroopan yhdentymistä, erityisesti unionin laajentumisen yhteydessä.
Euroopan unionin neuvosto - Neuvoston päätöslauselma, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, jäsenvaltioiden arkistoista



Virallinen lehti nro C 113 , 13/05/2003 s. 0002 - 0002



Euroopan unionin neuvosto Neuvoston päätöslauselma, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, jäsenvaltioiden arkistoista (2003/C 113/02) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO 1. PALAUTTAA MIELIIN 14 päivänä marraskuuta 1991 annetun neuvoston päätöslauselman arkistoja koskevista säännöksistä ja määräyksistä(1) sekä 17 päivänä kesäkuuta 1994 annetut neuvoston päätelmät yhteistyön lisäämisestä arkistoinnin alalla(2), 2. MUISTUTTAA MIELIIN vuonna 1994 julkaistun asiantuntijatyöryhmän selvityksen Euroopan unionin arkistoinnin koordinoinnista, 3. OTTAA HUOMIOON meneillään olevat toimet, jotka koskevat tiedonsaantioikeutta Euroopan unionin asiakirjoista ja arkistoista, 4. KOROSTAA arkistojen merkitystä Euroopan historian ja kulttuurin ymmärtämisen kannalta, 5. KOROSTAA, että hyvin ylläpidetyt ja käytettävissä olevat arkistot edistävät yhteiskuntien demokraattista toimintaa erityisesti aikana, jolloin Euroopassa tapahtuu suuria muutoksia, 6. KATSOO, että arkistojen hallinnoinnin haasteisiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota laajentuneessa Euroopan unionissa, 7. OTTAA HUOMIOON, että tieto- ja viestintätekniikan sovelluksia ja ratkaisuja arkistoalalla on edelleen kehitettävä, 8. KEHOTTAA KOMISSIOTA kutsumaan koolle kansallisten viranomaisten ehdotuksesta nimetyn, myös liittyviä valtioita edustavan asiantuntijaryhmän käsittelemään seuraavia aiheita: a) Euroopan unionin jäsenvaltioiden julkisten arkistojen tilanne, mukaan luettuna arkistojen todennäköiseen kehitykseen tulevina vuosina liittyvät näkökohdat erityisesti Euroopan unionin laajentumisen kannalta; b) arkistoinnin alalla viime vuosina tapahtuneen kehityksen vaikutukset, mukaan lukien erityisesti uuden teknologian kehittyminen; c) konkreettisten toimien edistäminen, kuten - asianmukaisiin toimenpiteisiin kannustaminen tulvien kaltaisten katastrofien arkistoille aiheuttaman vahingon estämiseksi ja vahingoittuneiden asiakirjojen ja arkistojen entisöimiseksi, - sähköisten asiakirjojen ja arkistojen aitoutta, pitkäaikaista säilyttämistä ja saatavuutta koskevan Euroopan laajuisen yhteistyön vahvistaminen; d) arkistoyksiköiden välisen yhteistyön sekä tietojen ja parhaiden toimintatapojen vaihdon edistäminen; e) mahdollisuudet integroida tämän asiantuntijatyöryhmän työ muihin Euroopan tasolla tällä alalla toteutettaviin asiaankuuluviin toimiin, erityisesti eEurope-toimintasuunnitelmaan. 9. KEHOTTAA KOMISSIOTA antamaan tästä työstä ja myös arkistoalan tulevan yhteistyön lisäämistä Euroopan tasolla koskevista suuntaviivoista selvityksen neuvostolle vuoden 2004 puoliväliin mennessä. (1) EYVL C 314, 5.12.1991, s. 2. (2) EYVL C 235, 23.8.1994.
1.

PALAUTTAA MIELIIN 22.—23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston elvyttämän Lissabonin strategian tavoitteet, joiden mukaan unionin ”kilpailukyvyn perustat on uudistettava, sen kasvupotentiaalia ja tuottavuutta on lisättävä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta on lujitettava tukeutuen erityisesti osaamiseen, innovointiin ja inhimillisen pääoman hyödyntämiseen”,
10.

PÄÄTTÄÄ, että: a) avointa koordinointimenetelmää sovelletaan kulttuurialalle sopivalla joustavalla tavalla jäsenvaltioiden ja niiden alueellisten ja paikallisten viranomaisten toimivaltaa täysin kunnioittaen sekä toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Jäsenvaltioiden osallistuminen asianomaisiin toimiin ja prosesseihin on vapaaehtoista; b) avoimen koordinointimenetelmän soveltamisessa kiinnitetään erityistä huomiota siihen, että eri toimijoille aiheutuva taloudellinen ja hallinnollinen taakka on mahdollisimman pieni Euroopan yhteisön perustamissopimukseen kirjatun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti (4); c) Euroopan unionin kulttuuria koskevan toimintasuunnitelman tavoitteita toteutetaan kolmivuotisilla työsuunnitelmilla; ne sisältävät rajallisen määrän painopistealueita, joiden neuvosto katsoo sopivan avoimen koordinointimenetelmän piiriin kyseisenä ajanjaksona. Komissio ehdottaa näiden ensisijaisten painopistealueiden pohjalta erityisiä toimia työsuunnitelmiin, joista keskustellaan, joita täydennetään ja ajanmukaistetaan ja jotka ministerineuvosto tarvittaessa hyväksyy; d) neuvostolla on yhdessä komission kanssa keskeinen tehtävä jatkuvuuden varmistamisessa ja painopistealueiden seurannassa sekä prosessin liikkeellä pitämisessä; e) toimivaltaista neuvoston elintä (kulttuuriasioiden komitea) kuultuaan komissio laatii neuvostolle tilannekatsauksen muun muassa jäsenvaltioiden 10 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti vapaaehtoisesti toimittamien tietojen pohjalta; f) Euroopan tason kulttuuriyhteistyötä koskevan yleisen tietoisuuden ja yhteistyön näkyvyyden parantamiseksi työsuunnitelman tavoitteista ja painopistealueista tiedotetaan kulttuurialan toimijoille ja suurelle yleisölle.
6.

Verkko- ja tietoturvallisuuteen liittyvien tietojen ja taitojen on tultava yhteiskunnan jokaisen yksilön ja sidosryhmän jokapäiväisen elämän olennaiseksi osaksi; useita tiedotuskampanjoita on toteutettu sekä kansallisesti että EU:n tasolla, mutta työtä riittää vielä tällä alalla, erityisesti loppukäyttäjien ja pk-yritysten osalta; erityistä huomiota olisi kiinnitettävä käyttäjiin, joilla on erityistarpeita tai vain vähän tietoa verkko- ja tietoturvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä; kaikkien sidosryhmien olisi oltava tietoisia siitä, että ne ovat osa globaalia turvallisuusketjua, ja niille olisi annettava mahdollisuudet toimia sen mukaisesti; verkko- ja tietoturvallisuuteen liittyvät kysymykset olisi otettava huomioon kaikessa tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvässä koulutuksessa.
1.

sidosryhmät ovat osallistuneet poikkeuksellisen aktiivisesti ja laajapohjaisesti Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoteen 2007, jäljempänä ’teemavuosi’, mistä on ollut osoituksena useita satoja hankkeita, kuten tiedotus-, valistus- ja koulutuskampanjoja, liike-elämän edustajille myönnettäviä palkintoja innovatiivisista moninaisuutta tukevista toimintapolitiikoista, musiikki- ja nuorisofestivaaleja, koulutusohjelmia sekä selvityksiä ja tutkimuksia, joita on toteutettu eri puolilla Eurooppaa ja joilla on edistetty osaltaan tasa-arvon toteuttamista. Hankkeisiin on osallistunut valtioiden keskus-, alueellisen ja paikallisen tason viranomaisia sekä järjestöjä, jotka puolustavat tai edustavat niiden etuja, jotka voivat joutua syrjityiksi tai epätasa-arvoisen kohtelun uhreiksi, samoin kuin oppilaitoksia, yrityksiä, ammattijärjestöjä, tasa-arvokysymyksiä käsitteleviä elimiä ja monia ruohonjuuritason järjestöjä;
1.

Antamaan henkilöille osaamisyhteiskunnan uusien työpaikkojen edellyttämiä valmiuksia esimerkiksi: a) nostamalla yleistä taidollista tasoa, asettaen etusijalle heikon ammattitaidon omaavat ja muut suurimmassa taloudellisen ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevat, mukaan luettuina koulun keskeyttäjät ja alhaisen koulutustason omaavat nuoret, ikääntyneet työntekijät, pitkäaikaistyöttömät, työmarkkinoille paluuta yrittävät naiset, maahanmuuttajat ja vajaakuntoiset; b) tarjoamalla ja edistämällä perus- ja jatkokoulutusta korkealaatuisen ja jopa erinomaisen taito- ja osaamistason hankkimiseksi, jotta innovointiin ja tutkimuksen hyödyntämiseen tarvittavia valmiuksia voitaisiin ylläpitää ja vahvistaa, mikä on kilpailukyvyn, kasvun ja työllisyyden lisäämisen edellytys; c) edistämällä T&K:ta ja innovointia koskevaa huippuosaamista muun muassa kehittämällä alueiden innovointiklustereita, joissa on mukana yrityksiä ja koulutus- ja tutkimuslaitoksia, sekä edistämällä Euroskills 2008 -aloitetta; d) toteuttamalla toimenpiteitä, joilla pyritään vastaamaan tunnistettuihin taidollisiin tarpeisiin ja täyttämään mahdolliset puutteet; e) tukemalla työnhakijoita tarjoamalla heille ammatillista ohjausta ja henkilökohtainen koulutussuunnitelma, jossa määritellään osaamisosiot, joita uusiin työpaikkoihin siirtyminen edellyttää, kun taidoissa on puutteita; f) levittämällä tietoa uusien työpaikkojen edellyttämistä taidoista ja osaamisesta Euroopan työnvälitysverkoston (Eures), kansallisten työvoimapalvelujen ja Euroopan tason ohjausverkostojen kautta.
2.

Neuvosto toteaa komission mielipiteen, jonka mukaan näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää laaja-alaisen lähestymistavan kehittämistä edelleen, ottaen huomioon seuraavat toiminta-alueet: a) Kansallisissa strategioissa olisi asetettava etusijalle sellaisen toimenpidepaketin toteuttaminen, jolla taataan lainsäädännön noudattaminen laajasti erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (jäljempänä 'pk-yritykset') ja riskialttiilla toimialoilla: — hyvien toimintatapojen levittäminen paikallistasolla, — koulutus, — yksinkertaisten välineiden ja ohjeiden laatiminen, — korkeatasoisten ennaltaehkäisypalveluiden parempi saatavuus, — työsuojelutarkastajien riittävät taloudelliset ja henkilöstöresurssit, — taloudellisten kannustimien käyttö kansallisella ja yhteisön tasolla. Strategioissa olisi tarvittaessa ja kansallisten painopisteiden ja olosuhteiden mukaisesti käsiteltävä erityisesti väestörakenteen muutosta, terveyden seurannan ennaltaehkäisevää tehokkuutta, työntekijöiden kuntoutusta ja paluuta työelämään, täytäntöönpanon parantamista ja tehostamista sekä politiikkojen johdonmukaisuuden parantamista. b) Kansallisissa strategioissa olisi pyrittävä vahvistamaan mitattavissa olevat tavoitteet työtapaturmien ja ammattitautien esiintymisen vähentämiseksi oleellisten työntekijäryhmien, yritystyyppien ja/tai toimialojen osalta. c) Hallinnollisen ja institutionaalisen sääntelykehyksen parantaminen on edelleen keskeinen painopiste kansallisella ja yhteisön tasolla, ja arvioinnilla on tässä keskeinen merkitys. d) Asiaan liittyviä politiikkoja, kuten kansanterveys- ja työllisyyspolitiikkaa, on johdonmukaistettava työterveys- ja työturvallisuuspolitiikkojen kanssa. e) Työelämän uusia ja olemassa olevia riskejä on tutkittava enemmän sellaisilla aloilla kuin — psykososiaaliset kysymykset ja tuki- ja liikuntaelinten sairaudet, — vaaralliset aineet, lisääntymiselle aiheutuvat riskit ja uudesta teknologiasta, kuten nanoteknologiasta johtuvat riskit, — työn järjestämisen uusista muodoista johtuvat riskit, ja — työterveyden ja työturvallisuuden hallinta, — sukupuolinäkökohdat asianmukaisesti huomioon ottaen. f) Työpaikat on suunniteltava siten, että työntekijöiden työllistyvyydestä huolehditaan koko heidän työelämänsä ajan. Samanaikaisesti työpaikat olisi sopeutettava ikääntyneiden ja vammaisten työntekijöiden yksilöllisiin tarpeisiin. g) Työterveyttä ja työturvallisuutta koskevien käyttäytymismallien muutosta on edistettävä kaikilla koulutuksen tasoilla ja kaikilla aloilla. h) On kehitettävä edelleen uusia välineitä, joilla voidaan mitata saavutettua edistymistä ja kaikkien toimijoiden sekä kansallisella että Euroopan tasolla toteuttamia pyrkimyksiä, käyttäen erityisesti tulostaulukkoja. i) On välttämätöntä tehostaa kansainvälistä yhteistyötä ja jatkaa aktiivista yhteistyötä Kansainvälisen työjärjestön, Maailman terveysjärjestön ja muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa.
8.

TIEDOSTAA, että siviili- ja puolustussovelluksissa käytetään usein samaa avaruusteknologiaa ja että Eurooppa voi käyttäjälähtöistä lähestymistapaa noudattaen parantaa puolustus- ja siviiliavaruusohjelmien välistä koordinointia tavoitteenaan synergia etenkin turvallisuuden alalla, samalla kun otetaan huomioon molempien alojen erityisvaatimukset ja toisistaan riippumattomat päätöksentekovaltuudet ja rahoitusjärjestelyt, VAHVISTAA, että on käynnistettävä jäsennelty vuoropuhelu jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten kanssa, EU:n toisen ja kolmannen pilarin sisällä ja Euroopan puolustusviraston kanssa Euroopan avaruuspolitiikan kaikkien näkökohtien välisen synergian optimoimiseksi nykyisen toimivaltajaon puitteissa, ON TIETOINEN SIITÄ, että kun sotilaalliset käyttäjät käyttävät Galileoa tai GMES-järjestelmää, käytön on oltava sen periaatteen mukaista, että Galileo ja GMES ovat siviilivalvonnassa olevia siviilijärjestelmiä ja että näin ollen kaikki tähän periaatteeseen tehtävät muutokset edellyttävät tarkastelua, jossa otetaan huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osasto ja erityisesti sen 17 ja 23 artikla sekä Euroopan avaruusjärjestöä koskeva yleissopimus,
10.

ON TIETOINEN väärentämisen ja piratismin ilmiön vakavuudesta ja huolestuttavasta kehityksestä Euroopan unionin kilpailukyvyn, sen yritysten, sen suunnittelijoiden ja sen kuluttajien kannalta erityisesti maailmanlaajuisessa taloudessa. On tietoinen ilmiön laajuudesta myös Internetissä. On tietoinen tuoteväärennöksiin liittyvistä riskeistä, jotka vaarantavat kansalaisten turvallisuuden ja terveyden.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 159/1

Ilmoitus henkilöille, yhteisöille ja elimille, jotka neuvosto on kirjannut niiden henkilöiden, yhteisöjen ja elinten luetteloon, joihin sovelletaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 423/2007 7 artiklan 2 kohtaa (liite V)

(2008/C 159/01)

Seuraava ilmoitus annetaan tiedoksi henkilöille, yhteisöille ja elimille, jotka mainitaan 23. kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/475/EY liitteessä (1).

Euroopan unionin neuvosto on todennut, että edellä mainitussa luettelossa mainitut henkilöt, yhteisöt ja elimet täyttävät Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 19 päivänä huhtikuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 423/2007 (2) 7 artiklan 2 kohdassa esitetyt perusteet, minkä vuoksi heidät/ne on edellä tarkoitetulla päätöksellä kirjattu mainitun asetuksen liitteeseen V. Kyseisessä asetuksessa säädetään, että kaikki kyseisille henkilöille, yhteisöille ja elimille kuuluvat varat, muut rahoituksen lähteet ja taloudelliset resurssit on jäädytettävä, ja että varoja, muita rahoituksen lähteitä ja taloudellisia resursseja ei saa luovuttaa heidän/niiden käyttöön suoraan eikä välillisesti.

Kyseisiä henkilöitä, yhteisöjä ja elimiä pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että he/ne voivat hakea asetuksen liitteessä III mainituilla Internet-sivustoilla ilmoitetuilta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta valtuutusta käyttää jäädytettyjä varoja perustarpeita tai tiettyjen maksujen suorittamista varten (vrt. asetuksen 8, 9 ja 10 artikla).

Kyseiset henkilöt, yhteisöt ja elimet voivat toimittaa neuvostolle hakemuksen siitä, että neuvosto harkitsisi uudelleen päätöstään kirjata heidät/ne edellä mainittuun luetteloon. Hakemuksen tueksi on liitettävä asianmukaiset asiakirjat.

Kyseiset hakemukset on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan unionin neuvosto Pääsihteeristö Rue de la Loi 175 B-1048 Bryssel

Lisäksi ilmoitetaan, että kyseiset henkilöt, yhteisöt ja elimet voivat nostaa kanteen neuvoston päätöksestä Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 230 artiklan 4 ja 5 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

(1) EUVL L 163, 24.6.2008.

(2) EUVL L 103, 20.4.2007, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 618/2007 (EUVL L 143, 6.6.2007, s. 1).
(3)

Euroopan unioni on onnistuneesti luonut alueen, jolla on liikkumis- ja oleskeluvapaus ja jota kansalaiset hyödyntävät matkustamalla, opiskelemalla ja työskentelemällä yhä useammin muissa maissa kuin asuinmaassaan. Sisärajojen poistaminen sekä liikkumis- ja oleskeluvapauteen liittyvien oikeuksien käytön lisääntyminen ovat kuitenkin väistämättä johtaneet siihen, että yhä suurempi määrä ihmisiä on osallisena rikosoikeudellisessa menettelyssä jäsenvaltiossa, joka on muu kuin heidän asuinjäsenvaltionsa. Näissä tilanteissa epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden prosessuaaliset oikeudet ovat erityisen tärkeitä, jotta turvataan oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin.
12.

HYVÄKSYY näin ollen seuraavat periaatteet, joilla vahvistetaan CRESTin roolia eurooppalaisen tutkimusalueen strategisessa kehittämisessä: a) CREST on strateginen neuvoa-antava elin, jonka tehtävänä on antaa neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille neuvoja eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyvissä asioissa. CRESTin olisi myös seurattava eurooppalaisen tutkimusalueen ja siihen liittyvien EU:n puiteohjelmien edistymistä; b) CRESTin olisi annettava strategista neuvontaa erityisesti seuraavissa asioissa: i) mahdollisten tulevien kansainvälisellä, Euroopan ja kansallisella tasolla toteutettavien, eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämiseen liittyvien politiikkojen yleiset suuntaviivat; ii) jo varhaisessa vaiheessa eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämistä koskevien poliittisten aloitteiden, myös EU:n puiteohjelmien ja muiden asiaankuuluvien EU:n aloitteiden sekä asiaankuuluvien kansallisten ja hallitustenvälisten aloitteiden strategiset painopisteet, suunnittelu ja täytäntöönpano sekä eri välineiden ja aloitteiden yleinen johdonmukaisuus; iii) eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämisen kannalta olennaisten kansallisten politiikkojen edistäminen tarpeen vaatiessa; iv) myöhemmässä vaiheessa kaikkien näiden poliittisten aloitteiden riippumattoman arvioinnin suunnittelu ja täytäntöönpano; c) CRESTin olisi kehitettävä vuorovaikutusta ja johdonmukaisuutta muiden, erityisesti osaamiskolmioon liittyvien politiikan alojen kanssa; d) CRESTin olisi tehtävä yhteistyötä eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyvien ryhmien kanssa ja kuultava niitä aina, kun se on tarpeen CRESTin tavoitteiden saavuttamiseksi. Se voisi myös käsitellä asioita näiden ryhmien antamien tietojen pohjalta; e) jäsenvaltioiden ja komission olisi yhdessä panostettava CRESTin toimintaan eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämiseksi edelleen;
3.

Nykyisen tulliyhteistyöstrategian hyväksymisen jälkeen Euroopan unionin oikeudellisiin puitteisiin on tehty muutoksia, on muun muassa hyväksytty uutta ja parannettua lainsäädäntöä erityisesti tietojenvaihdon ja rajatylittävän yhteistyön osalta rajatylittävän rikollisuuden ja terrorismin torjunnan tehostamiseksi, joten strategiaa on tarkistettava.
A.

Ulkomaisia väliyhteisöjä koskevien sääntöjen soveltamisen osalta ei-tyhjentävä luettelo indikaattoreista, joiden perusteella voidaan epäillä mahdollista voiton keinotekoista suuntaamista ulkomaiseen väliyhteisöön, sisältää erityisesti seuraavaa: a) Voiton kohdentamiselle ei ole riittävän päteviä taloudellisia tai kaupallisia perusteita, minkä vuoksi se ei heijasta taloudellista todellisuutta. b) Perustaminen ei pohjimmiltaan vastaa todellista sijoittautumista, johon liittyy tarkoitus harjoittaa tosiasiallista taloudellista toimintaa. c) Ulkomaisen väliyhteisön näennäisesti harjoittama toiminta ja sen fyysinen olemassaolo eli tilat, henkilöstö ja laitteisto eivät vastaa toisiaan. d) Ulkomainen yhtiö on ylikapitalisoitu eli sillä on huomattavasti enemmän pääomaa kuin sen toiminnan harjoittamiseen tarvitaan. e) Verovelvollinen on toteuttanut järjestelyitä, jotka eivät vastaa taloudellista todellisuutta tai joiden liiketoimintatarkoitus on vähäinen tai olematon taikka jotka voisivat olla yleisten kaupallisten etujen vastaisia, ellei niihin olisi ryhdytty veron välttämiseksi.
32.

PYYTÄÄ komissiota analysoimaan mahdollisuutta antaa muutettu ehdotus direktiiviksi väärentämisen ja piratismin torjuntaan tarkoitetuista rikosoikeudellisista toimenpiteistä. Analyysin on sisällettävä arvio siitä, missä määrin toimilla on olennaista merkitystä yhdenmukaistamistoimenpiteiden kohteena olevan unionin politiikan täytäntöönpanon varmistamiseksi, ja siinä on myös tarkasteltava uusien toimenpiteiden vaikutusta, kustannuksia ja etuja,
29.

TOTEAA, että kaiken ulkoavaruuteen liittyvän toiminnan turvaamista, turvallisuutta ja kestävyyttä on parannettava, ja TOISTAA tässä yhteydessä, että on tärkeää jatkaa monenvälisiä neuvotteluja ehdotuksesta ulkoavaruuden toimintaa koskeviksi kansainvälisiksi käytännesäännöiksi, jotta varmistettaisiin, että mahdollisimman monet valtiot noudattavat säännöstöä; ja KATSOO, että avaruustoimintoja koskevien riittävien ja luotettavien tietojen entistä laajempi saatavuus on luottamusta lisäävä toimenpide, jolla luodaan perusta entistä suuremmalle luottamukselle ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä kohtaan;
(4)

Tukholman ohjelmassa – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (1) Eurooppa-neuvosto korosti sitä, että on tärkeää antaa erityistä tukea ja oikeudellista suojelua heikoimmassa asemassa oleville tai erityisen suojattomiin tilanteisiin joutuneille henkilöille, esimerkiksi toistuvan väkivallan kohteiksi lähisuhteissaan joutuneille henkilöille tai henkilöille, jotka joutuvat sukupuolisidonnaisen väkivallan tai muuntyyppisen rikoksen uhreiksi jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole tai jossa he eivät asu. Rikoksen uhreiksi joutuneiden henkilöiden oikeuksien toteutumista ja heille annettavan tuen tehostamista koskevasta strategiasta annettujen neuvoston päätelmien (2) mukaisesti Eurooppa-neuvosto on kiirehtinyt uhreja koskevan yhdennetyn ja yhteensovitetun lähestymistavan omaksumista. Vastauksena Tukholman ohjelmassa esitettyyn vaatimukseen Euroopan komissio on esittänyt rikoksen uhreja koskevan toimenpidepaketin, joka käsittää muun muassa direktiivin rikoksen uhrien oikeuksista, tuesta ja suojelusta (3) sekä asetuksen yksityisoikeuden alalla määrättyjen suojelutoimenpiteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta (4).