FI Euroopan unionin virallinen lehti L 33/1

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 166/2006,

annettu 18 päivänä tammikuuta 2006,

epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan eurooppalaisen rekisterin perustamisesta ja neuvoston direktiivien 91/689/ETY ja 96/61/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1600/2002/EY (3) mukaan on tuettava sellaisen tiedon saattamista kansalaisten ulottuville, joka koskee ympäristön tilaa ja kehitystä suhteessa sosiaalisiin, taloudellisiin ja terveyttä koskeviin kehityssuuntiin. Päätöksessä edellytetään myös yleisen ympäristötietoisuuden lisäämistä.

(2) YK:n Euroopan talouskomission yleissopimuksessa tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa, jäljempänä ”Århusin yleissopimus”, jonka Euroopan yhteisö allekirjoitti 25 päivänä kesäkuuta 1998, tunnustetaan, että yleisön paremmat mahdollisuudet saada ympäristöä koskevia tietoja ja tällaisten tietojen levittäminen edistävät ympäristötietoisuuden parantamista, vapaata mielipiteenvaihtoa, yleisön tehokkaampaa osallistumista ympäristöä koskevaan päätöksentekoon ja viime kädessä ympäristön tilan parantamista.

(3) Epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevat rekisterit, jäljempänä ”PRTR-rekisterit”, ovat kustannustehokas väline, jolla voidaan edistää ympäristönsuojelun tason parantamista ja saattaa yleisön käyttöön tietoa epäpuhtauspäästöistä ja laitoskokonaisuuksien ulkopuolelle tehtävistä epäpuhtauksien ja jätteiden siirroista ja jota voidaan käyttää kehityssuuntausten selvittämiseen, pilaantumisen vähentämisessä saavutetun edistyksen osoittamiseen, tiettyjen kansainvälisten sopimusten noudattamisen seuraamiseen, ensisijaisten tavoitteiden määrittämiseen sekä yhteisön ja kansallisen ympäristöpolitiikan ja -ohjelmien avulla saavutetun edistyksen arvioimiseen.

(4) Yhdennetty ja yhdenmukainen PRTR-rekisteri tarjoaa yleisön, teollisuuden, tutkijoiden, vakuutusyhtiöiden, paikallisviranomaisten, valtioista riippumattomien järjestöjen ja muiden päätöksentekijöiden käyttöön vankan tietokannan ympäristöasioita koskevien vertailujen ja tulevien päätösten pohjaksi.

(5) Euroopan yhteisö allekirjoitti 21 päivänä toukokuuta 2003 YK:n Euroopan talouskomission pöytäkirjan epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevista rekistereistä, jäljempänä ”pöytäkirja”. Jotta yhteisö voisi tehdä pöytäkirjan, yhteisön lainsäädännön on oltava sen kanssa yhdenmukainen.

(6) Euroopan epäpuhtauspäästörekisteri, jäljempänä ”EPER-rekisteri”, perustettiin komission päätöksellä 2000/479/EY (4). Pöytäkirja pohjautuu samoihin periaatteisiin kuin EPER-rekisteri mutta on sitä laajempi kattaen useampia ilmoitettavia päästöjä ja toimintoja ja koskien myös maaperään kohdistuvia päästöjä, hajakuormituslähteistä aiheutuvia päästöjä ja laitoskokonaisuuksien ulkopuolelle tapahtuvia siirtoja.

(7) Eurooppalaiselle PRTR-rekisterille asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan, jos tiedot ovat luotettavia ja vertailukelpoisia. Tietojen laadun ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi tiedonkeruu ja -siirtojärjestelmä on tarpeen yhdenmukaistaa riittävällä tavalla. Eurooppalainen PRTR-rekisteri olisi pöytäkirjan mukaisesti suunniteltava sellaiseksi, että se on mahdollisimman helposti yleisön käytettävissä Internetin välityksellä. Päästöjä ja siirtoja koskevien tietojen olisi oltava helposti saatavilla erilaisissa kootuissa ja eritellyissä muodoissa, jotta tietoa voitaisiin saada mahdollisimman paljon kohtuullisessa ajassa.

(8) Jotta voitaisiin edelleen edistää tavoitetta, jonka mukaan ympäristön tilaa ja kehitystä koskevien tietojen saattamista yleisön saataville ja yleisen ympäristötietoisuuden lisäämistä olisi tuettava, eurooppalaisesta PRTR-rekisteristä olisi oltava linkit jäsenvaltioiden, yhteisön ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten organisaatioiden vastaaviin tietokantoihin.

(9) Eurooppalaisessa PRTR-rekisterissä olisi pöytäkirjan mukaisesti oltava tietoja myös erityisistä jätteiden käsittelytoimista, jotka ilmoitetaan päästöinä maaperään; hyödyntämistoimia, kuten lietteen ja lannan levittämistä, ei ilmoiteta tässä luokassa.

(10) Jotta voitaisiin saavuttaa eurooppalaisen PRTR-rekisterin tavoite eli luotettavien tietojen antaminen yleisölle ja tietoon perustuvan päätöksenteon mahdollistaminen, on tarpeen asettaa kohtuulliset mutta tiukat aikarajat tietojen keruulle ja ilmoittamiselle; tämä on erityisen tärkeää, kun on kyse jäsenvaltioiden ilmoituksista komissiolle.

(11) Teollisuuslaitosten päästöistä ilmoittaminen on jo vakiintunut menettely useissa jäsenvaltioissa, joskaan tietoja ei vielä ilmoiteta johdonmukaisesti, täydellisesti eikä vertailukelpoisessa muodossa. Silloin kun se on aiheellista, hajakuormituslähteistä aiheutuvien päästöjen ilmoittamista olisi parannettava, jotta päätöksentekijät voisivat paremmin suhteuttaa nämä päästöt laajempaan yhteyteen ja valita tehokkaimman ratkaisun pilaantumisen vähentämiseksi.

(12) Jäsenvaltioiden ilmoittamien tietojen olisi oltava korkealaatuisia erityisesti siltä osin kun on kyse niiden täydellisyydestä, johdonmukaisuudesta ja luotettavuudesta. On erittäin tärkeää koordinoida sekä toiminnanharjoittajien että jäsenvaltioiden tulevia pyrkimyksiä ilmoitettujen tietojen laadun parantamiseksi. Tästä syystä komissio käynnistää laadunvarmistusta koskevat toimet yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.

(13) Yleisölle olisi Århusin yleissopimuksen mukaisesti sallittava eurooppalaiseen PRTR-rekisteriin sisältyvien tietojen saanti ilman, että pyynnön esittäjän on osoitettava, että asia koskee häntä ensisijaisesti varmistamalla, että tiedot ovat saatavilla suoraan sähköisessä muodossa Internetin kautta.

(14) Eurooppalaiseen PRTR-rekisteriin sisältyvien tietojen olisi oltava saatavilla rajoituksetta; poikkeusten tulisi olla mahdollisia ainoastaan tapauksissa, joissa siitä on nimenomaisesti säädetty voimassa olevassa yhteisön lainsäädännössä.

(15) Århusin yleissopimuksen mukaisesti yleisön osallistuminen olisi varmistettava eurooppalaisen PRTR-rekisterin tulevassa kehittämisessä antamalla yleisölle mahdollisuuksia esittää päätöksentekomenettelyä koskevia huomautuksia, tietoja, analyysejä ja asiaa koskevia mielipiteitä hyvissä ajoin ja tehokkaasti. Pyynnön esittäjien olisi voitava saattaa pyyntöön liittyvä viranomaisen toimi tai laiminlyönti hallintoviranomaisen tai tuomioistuimen uudelleen tutkittavaksi.

(16) Eurooppalaisen PRTR-rekisterin hyödyllisyyden ja vaikutuksen parantamiseksi komission ja jäsenvaltioiden olisi laadittava yhteistyössä eurooppalaisen PRTR-rekisterin toteuttamista tukevia ohjeita, lisättävä yleisön tietoisuutta ja annettava asianmukaista ja oikea-aikaista teknistä tukea.

(17) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (5) mukaisesti.

(18) Suunnitellun toiminnan tavoitetta eli yleisön mahdollisuuksia saada ympäristöä koskevia tietoja ottamalla käyttöön yhdennetty ja yhdenmukainen yhteisönlaajuinen sähköinen tietokanta, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, koska kaikkien jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuuden varmistaminen edellyttää laajaa yhdenmukaistamista, vaan se voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Sanotussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

(19) Vaarallisista jätteistä 12 päivänä joulukuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/689/ETY (6) ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä 24 päivänä syyskuuta 1996 annettua neuvoston direktiiviä 96/61/EY (7) olisi muutettava ilmoitusvaatimusten yksinkertaistamiseksi ja yhtenäistämiseksi.

(20) Eurooppalaisella PRTR-rekisterillä pyritään muun muassa ilmoittamaan yleisölle tärkeistä haitallisista päästöistä, jotka aiheutuvat etenkin direktiivin 96/61/EY soveltamisalaan kuuluvista toimista. Tämän asetuksen mukaan yleisölle olisi siten ilmoitettava edellä mainitun direktiivin liitteen I kattamien laitosten päästöistä.

(21) Päällekkäisten ilmoitusten vähentämiseksi epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevat rekisterijärjestelmät voidaan pöytäkirjan mukaan mahdollisuuksien rajoissa sisällyttää olemassa oleviin tietolähteisiin, kuten lisensseihin ja toimintalupiin liittyviin ilmoitusmekanismeihin. Pöytäkirjan mukaisesti tämän asetuksen säännösten ei pitäisi vaikuttaa jäsenvaltioiden oikeuteen säilyttää tai ottaa käyttöön kattavampi tai avoimempi epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva rekisteri kuin pöytäkirja edellyttää,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevista rekistereistä tehdyn YK:n Euroopan talouskomission pöytäkirjan, jäljempänä ”pöytäkirja”, täytäntöönpanemiseksi, yleisön osallistumisen helpottamiseksi ympäristöä koskevaan päätöksentekoon ja ympäristön pilaantumisen estämiseksi ja vähentämiseksi tällä asetuksella perustetaan yhteisön tasolla yhdennetty epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva rekisteri, jäljempänä ”eurooppalainen PRTR-rekisteri”, julkisesti käytettävissä olevana sähköisenä tietokantana ja säädetään sen toimintasäännöistä.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

1) ”yleisöllä” yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä sekä kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti näiden henkilöiden yhteenliittymiä, järjestöjä tai ryhmiä;

2) ”toimivaltaisella viranomaisella” yhtä tai useampaa kansallista viranomaista tai muuta toimivaltaista elintä, jonka jäsenvaltio on nimennyt;

3) ”laitoksella” kiinteää teknistä kokonaisuutta, jossa suoritetaan yhtä tai useampaa liitteessä I mainittua toimintaa sekä mitä tahansa niihin suoranaisesti liittyvää toimintaa, joka on teknisesti sidoksissa kyseisellä paikalla suoritettavaan toimintaan ja joka mahdollisesti vaikuttaa päästöihin ja pilaantumiseen;

4) ”laitoskokonaisuudella” yhtä tai useampaa samalla paikalla sijaitsevaa laitosta, jonka toiminnanharjoittaja on sama luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö;

5) ”paikalla” laitoskokonaisuuden maantieteellistä sijaintia;

6) ”toiminnanharjoittajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka käyttää tai jolla on hallinnassaan laitoskokonaisuus tai, jos kansallisessa lainsäädännössä niin säädetään, henkilöä, jolle on luovutettu merkittävää taloudellista päätäntävaltaa laitoksen teknisen toiminnan suhteen;

7) ”ilmoitusvuodella” kalenterivuotta, jonka osalta epäpuhtauksien päästöjä ja laitoskokonaisuuden ulkopuolelle tapahtuvia siirtoja koskevat tiedot on koottava;

8) ”aineella” kaikkia alkuaineita ja niiden yhdisteitä radioaktiivisia aineita lukuun ottamatta;

9) ”epäpuhtaudella” ainetta tai aineiden ryhmää, joka voi ominaisuuksiensa ja ympäristöön joutumisensa vuoksi olla haitallinen ympäristölle tai ihmisten terveydelle;

10) ”päästöllä” epäpuhtauksien joutumista ympäristöön ihmisen tahallisen tai tahattoman, tavanomaisen tai poikkeuksellisen toiminnan johdosta, mukaan luettuina vuoto, erittyminen, purkautuminen, injektointi, hävittäminen tai mereen laskeminen, tai sellaisten viemärijärjestelmien kautta, joissa jätevettä ei loppukäsitellä;

11) ”siirrolla laitoskokonaisuuden ulkopuolelle” hyödynnettäväksi tai käsiteltäväksi tarkoitetun jätteen ja jätevedenkäsittelyyn tarkoitetussa jätevedessä olevien epäpuhtauksien liikkumista laitoskokonaisuuden rajojen yli;

12) ”hajakuormituslähteillä” useita pieniä tai hajanaisia lähteitä, joista epäpuhtauksia voi päästä maahan, ilmaan tai veteen ja joiden yhteisvaikutus näihin ympäristön osa-alueisiin voi olla merkittävä ja joiden osalta on epäkäytännöllistä koota ilmoituksia kustakin yksittäisestä lähteestä;

13) ”jätteellä” jätteistä 15 päivänä heinäkuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY (8) 1 artiklan a alakohdassa määriteltyä ainetta tai esinettä;

14) ”vaarallisella jätteellä” direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdassa määriteltyä ainetta tai esinettä;

15) ”jätevedellä” yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21 päivänä toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/271/ETY (9) 2 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa määriteltyä yhdyskuntajätevettä, talousjätevettä, teollisuusjätevettä sekä muuta käytettyä vettä, joka kuuluu sisältämiensä aineiden tai esineiden perusteella yhteisön säännösten piiriin;

16) ”käsittelyllä” kaikkia direktiivin 75/442/ETY liitteessä II A säädettyjä toimintoja;

17) ”hyödyntämisellä” kaikkia direktiivin 75/442/ETY liitteessä II B säädettyjä toimintoja.

3 artikla

Eurooppalaisen PRTR-rekisterin sisältö

Eurooppalaisessa PRTR-rekisterissä on oltava tietoja

a) 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen epäpuhtauksien päästöistä, joista liitteessä I lueteltuja toimintoja harjoittavien laitoskokonaisuuksien toiminnanharjoittajien on ilmoitettava;

b) 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista jätteiden siirroista ja 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista jätevedessä olevien epäpuhtauksien siirroista laitoskokonaisuuden ulkopuolelle, joista liitteessä I lueteltuja toimintoja harjoittavien laitoskokonaisuuksien toiminnanharjoittajien on ilmoitettava;

c) 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista hajakuormituslähteistä aiheutuvista epäpuhtauksien päästöistä, jos tällaisia tietoja on saatavilla.

4 artikla

Suunnittelu ja rakenne

1. Komissio julkaisee eurooppalaisen PRTR-rekisterin, jossa tiedot esitetään sekä kootussa että eritellyssä muodossa siten, että tietoja päästöistä ja siirroista voidaan hakea ja yksilöidä seuraavin perustein:

a) laitoskokonaisuus, mukaan lukien mahdollisesti sen emoyhtiö, ja sen maantieteellinen sijainti, vesistöalue mukaan luettuna;

b) toiminto;

c) pilaantuminen jäsenvaltion tai yhteisön tasolla;

d) epäpuhtaus tai jäte tarvittaessa;

e) ympäristön osa-alueet (ilma, vesi, maaperä), joihin epäpuhtautta päästetään;

f) jätteiden siirrot laitoskokonaisuuden ulkopuolelle ja niiden määränpää tarvittaessa;

g) jätevesien epäpuhtauksien siirrot laitoskokonaisuuden ulkopuolelle;

h) hajakuormituslähteet;

i) laitoskokonaisuuden omistaja tai toiminnanharjoittaja.

2. Eurooppalainen PRTR-rekisteri on suunniteltava sellaiseksi, että se on mahdollisimman helposti yleisön käytettävissä siten, että tiedot ovat normaaleissa toimintaoloissa jatkuvasti ja helposti saatavissa Internetin ja muiden sähköisten välineiden kautta. Rekisterin suunnittelussa on otettava huomioon sen mahdollinen tuleva laajentaminen, ja siihen on sisällyttävä kaikkien edellisten ilmoitusvuosien tiedot asteittain aina vähintään kymmeneen edelliseen ilmoitusvuoteen saakka.

3. Eurooppalaisessa PRTR-rekisterissä on oltava linkit vähintään seuraaviin lähteisiin:

a) jäsenvaltioiden kansalliset PRTR-rekisterit;

b) muut asiaankuuluvat, yleisön käytettävissä jo olevat tietokannat, jotka koskevat PRTR-rekisteriin liittyviä aiheita, mukaan luettuina pöytäkirjan muiden sopimuspuolten ja mahdollisuuksien mukaan muiden maiden kansalliset PRTR-rekisterit;

c) laitoskokonaisuuden olemassa olevat Internet-sivut ja linkit, jotka laitoskokonaisuudet tarjoavat vapaaehtoisesti.

5 artikla

Toiminnanharjoittajien ilmoitukset

1. Kunkin sellaisen laitoskokonaisuuden toiminnanharjoittajan, jossa harjoitetaan yhtä tai useampaa liitteessä I mainittua toimintoa siinä määritelty sovellettava kapasiteettikynnys ylittäen, on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavat määrät vuosittain sekä mainittava, perustuvatko tiedot mittaukseen, laskelmaan vai arvioon:

a) sellaiset liitteessä II mainittujen epäpuhtauksien päästöt ilmaan, veteen ja maaperään, joiden osalta liitteessä II määritelty sovellettava kynnysarvo ylittyy;

b) sellaiset vaarallisen jätteen siirrot laitoskokonaisuuden ulkopuolelle, joiden määrä on yli 2 tonnia vuodessa, tai sellaiset muun kun vaarallisen jätteen siirrot laitoskokonaisuuden ulkopuolelle, joiden määrä on yli 2 000 tonnia vuodessa, hyödyntämis- tai käsittelytoimintojen, lukuun ottamatta 6 artiklassa mainittuja maaperäkäsittelyyn ja syväinjektointiin liittyviä käsittelytoimia, osalta siten, että tiedot merkitään R- tai D-kirjaimella sen mukaan, onko jäte tarkoitettu hyödynnettäväksi vai käsiteltäväksi, ja vaarallisen jätteen rajat ylittävien siirtojen osalta ilmoitetaan jätteen hyödyntäjän tai käsittelijän nimi ja osoite sekä varsinainen hyödyntämis- tai käsittelypaikka;

c) sellaiset liitteessä II mainittujen epäpuhtauksien siirrot laitoskokonaisuuden ulkopuolelle jätevedenkäsittelyyn tarkoitetussa jätevedessä, joiden osalta liitteen II sarakkeessa 1b määritelty kynnysarvo ylittyy.

Kunkin sellaisen laitoskokonaisuuden toiminnanharjoittajan, jossa harjoitetaan yhtä tai useampaa liitteessä I mainittua toimintoa liitteessä I määritellyt sovellettavat kapasiteettikynnykset ylittäen, on toimitettava jäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle liitteen III mukaisen laitoskokonaisuuden tunnistamistiedot, jos nämä tiedot eivät jo ole toimivaltaisten viranomaisten käytössä.

Jos tietojen on mainittu perustuvan mittauksiin tai laskelmiin, on ilmoitettava käytetty analyysimenetelmä ja/tai laskentamenetelmä.

Liitteessä II tarkoitettuihin tämän kohdan a alakohdan mukaisesti ilmoitettuihin päästöihin on sisällytettävä kaikki kaikista laitoskokonaisuuden paikalla sijaitsevista liitteeseen I sisällytetyistä lähteistä aiheutuvat päästöt.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällyttävä tiedot päästöistä ja siirroista, jotka aiheutuvat yhteensä kaikista tahallisista, tahattomista, tavanomaisista tai poikkeuksellisista toiminnoista.

Näitä tietoja toimittaessaan toiminnanharjoittajat ilmoittavat mahdollisuuksien mukaan tahattomia päästöjä koskevat tiedot.

3. Kunkin laitoskokonaisuuden toiminnanharjoittajan on koottava asianmukaisin väliajoin tiedot, jotka tarvitaan niiden laitoskokonaisuuden päästöjen ja laitoskokonaisuuden ulkopuolelle tapahtuvien siirtojen määrittämiseksi, joihin sovelletaan 1 kohdassa säädettyjä ilmoitusvaatimuksia.

4. Toiminnanharjoittajan on ilmoitusta laatiessaan käytettävä parhaita saatavilla olevia tietoja, joihin voi sisältyä seurantatietoja, päästökertoimia, ainetaselaskelmia, epäsuoraa seurantaa tai muita laskelmia, teknisiä päätelmiä ja muita menetelmiä 9 artiklan 1 kohdan ja kansainvälisesti hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti, aina kun sellaisia on saatavilla.

5. Kunkin asianomaisen laitoskokonaisuuden toiminnanharjoittajan on pidettävä jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten saatavilla sellaisten tietojen arkistot, joista ilmoitetut tiedot on saatu, viiden vuoden ajan kyseisen ilmoitusvuoden päättymisestä lukien. Näissä arkistoissa on myös selostettava menetelmät, joita on käytetty tietojen kokoamiseksi.

6 artikla

Päästöt maaperään

Ainoastaan sen laitoskokonaisuuden toiminnanharjoittajan, josta jäte on peräisin, on ilmoitettava päästöinä maaperään syntyvä jäte, johon sovelletaan direktiivin 75/442/ETY liitteessä II A määriteltyjä käsittelytoimintoja ”maaperäkäsittely” ja ”syväinjektointi”.

7 artikla

Jäsenvaltioiden ilmoitukset

1. Jäsenvaltioiden on asetettava, ottaen huomioon tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa asetetut vaatimukset, määräaika, johon mennessä toiminnanharjoittajien on toimitettava kaikki 5 artiklan 1–5 kohdassa tarkoitetut tiedot oman maansa toimivaltaiselle viranomaiselle.

2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tiedot sähköisesti liitteessä III esitetyssä muodossa ja seuraavien määräaikojen puitteissa:

a) ensimmäisen ilmoitusvuoden osalta 18 kuukauden kuluessa ilmoitusvuoden päättymisestä;

b) kaikkien seuraavien ilmoitusvuosien osalta 15 kuukauden kuluessa ilmoitusvuoden päättymisestä.

Ensimmäinen ilmoitusvuosi on 2007.

3. Komissio, jota avustaa Euroopan ympäristökeskus, tallentaa jäsenvaltioiden ilmoittamat tiedot eurooppalaiseen PRTR-rekisteriin seuraavien määräaikojen puitteissa:

a) ensimmäisen ilmoitusvuoden osalta 21 kuukauden kuluessa ilmoitusvuoden päättymisestä;

b) kaikkien seuraavien ilmoitusvuosien osalta 16 kuukauden kuluessa ilmoitusvuoden päättymisestä.

8 artikla

Hajakuormituslähteistä aiheutuvat päästöt

1. Komissio, jota avustaa Euroopan ympäristökeskus, sisällyttää eurooppalaiseen PRTR-rekisteriin hajakuormituslähteistä aiheutuvat päästöt, jos nämä tiedot ovat olemassa ja jäsenvaltiot ovat ne jo ilmoittaneet.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on järjestettävä siten, että käyttäjät voivat hakea ja yksilöidä hajakuormituslähteistä aiheutuvia epäpuhtauksien päästöjä koskevia tietoja tarkoituksenmukaisesti maantieteellisesti jaoteltuina. Tiedoissa on mainittava menetelmät, joita niiden saamiseksi on käytetty.

3. Jos komissio toteaa, ettei hajakuormituslähteistä aiheutuvista päästöistä ole olemassa tietoja, se toteuttaa toimenpiteet aloittaakseen ilmoittamisen yhdestä tai useammasta hajakuormituslähteestä peräisin olevista merkityksellisten epäpuhtauksien päästöistä 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti tarvittaessa kansainvälisesti hyväksyttyjä menettelyjä käyttäen.

9 artikla

Laadunvarmistus ja -arviointi

1. Sellaisten laitoskokonaisuuksien toiminnanharjoittajien, joita koskevat 5 artiklassa säädetyt ilmoitusvaatimukset, on varmistettava ilmoittamiensa tietojen laatu.

2. Toimivaltaisten viranomaisten on arvioitava 1 kohdassa tarkoitettujen laitoskokonaisuuksien toiminnanharjoittajien antamien tietojen laatu etenkin siltä osin, kun on kyse niiden täydellisyydestä, johdonmukaisuudesta ja luotettavuudesta.

3. Komissio koordinoi laadunvarmistukseen ja laadunarviointiin liittyviä toimia kuullen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua komiteaa.

4. Komissio voi hyväksyä päästöjen seurantaa ja niistä ilmoittamista koskevia ohjeita 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Näiden ohjeiden on tarvittaessa oltava kansainvälisesti hyväksyttyjen menetelmien ja niiden on oltava muun yhteisön lainsäädännön mukaisia.

10 artikla

Tietojen saatavuus

1. Komissio, jota avustaa Euroopan ympäristökeskus, asettaa eurooppalaisen PRTR-rekisterin yleisön saataville maksutta Internetissä 7 artiklan 3 kohdassa säädetyssä määräajassa.

2. Jos eurooppalaisessa PRTR-rekisterissä olevat tiedot eivät ole helposti yleisön saatavilla suoraan sähköisesti, kyseinen jäsenvaltio ja komissio helpottavat eurooppalaisen PRTR-rekisterin sähköistä käyttöä julkisissa tiloissa, joihin yleisöllä on pääsy.

11 artikla

Luottamuksellisuus

Jos jäsenvaltio pitää tietoja salassa ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/4/EY (10) 4 artiklan mukaisesti, jäsenvaltion on mainittava tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti antamassaan ilmoituksessa kunkin ilmoitusvuoden osalta ja erikseen kunkin tietoja salassa pitävän laitoskokonaisuuden osalta, minkälaisia tietoja on pidetty salassa ja mistä syystä tiedot on pidetty salassa.

12 artikla

Yleisön osallistuminen

1. Komissio tarjoaa yleisölle mahdollisuuden osallistua hyvissä ajoin ja tehokkaasti eurooppalaisen PRTR-rekisterin tulevaan kehittämiseen, mukaan luettuina toimintaedellytysten parantaminen ja tämän asetuksen muutosten valmistelu.

2. Yleisöllä on oltava mahdollisuus esittää asiaan liittyviä huomautuksia, tietoja, analyysejä tai mielipiteitä kohtuullisessa määräajassa.

3. Komissio ottaa tällaisen yleisön panoksen asianmukaisesti huomioon ja tiedottaa yleisölle sen osallistumisen tuloksista.

13 artikla

Muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus

Ympäristöä koskevien tietojen julkiseen saatavuuteen liittyvää muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta voidaan käyttää direktiivin 2003/4/EY 6 artiklan mukaisesti ja yhteisön toimielinten osalta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (11) 6, 7 ja 8 artiklan mukaisesti.

14 artikla

Opas

1. Komissio laatii eurooppalaisen PRTR-rekisterin toteuttamista tukevan oppaan mahdollisimman pian, viimeistään neljä kuukautta ennen ensimmäisen ilmoitusvuoden alkamista, kuullen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua komiteaa.

2. Eurooppalaisen PRTR-rekisterin toteuttamista koskevassa oppaassa on käsiteltävä yksityiskohtaisesti erityisesti seuraavia seikkoja:

a) ilmoitusmenettelyt;

b) ilmoitettavat tiedot;

c) laadunvarmistus ja -arviointi;

d) luottamuksellisten tietojen osalta ilmoittaminen salassa pidettävien tietojen tyypistä ja salassapidon syistä;

e) viittaus kansainvälisesti hyväksyttyihin päästöjen määritys- ja analyysimenetelmiin ja näytteenottomenetelmiin;

f) emoyhtiöiden ilmoittaminen;

g) toiminnoista käytettävät koodit tämän asetuksen liitteen I ja direktiivin 96/61/EY liitteen I mukaisesti.

15 artikla

Tietoisuuden lisääminen

Komissio ja jäsenvaltiot edistävät yleisön tietoisuutta eurooppalaisesta PRTR-rekisteristä ja varmistavat avun antamisen eurooppalaisen PRTR-rekisterin käytössä sekä rekisterissä olevien tietojen ymmärtämisessä ja käytössä.

16 artikla

Lisätiedot, jotka jäsenvaltioiden on ilmoitettava

1. Jäsenvaltioiden on joka kolmas vuosi annettava komissiolle yhdessä 7 artiklan mukaisesti ilmoitettavien tietojen kanssa yhtenäinen raportti, joka perustuu edellisten kolmen ilmoitusvuoden tietoihin ja jossa kuvataan seuraavien seikkojen osalta noudatettuja käytäntöjä ja toteutettuja toimenpiteitä:

a) 5 artiklan mukaiset vaatimukset;

b) 9 artiklan mukainen laadunvarmistus ja -arviointi;

c) 10 artiklan 2 kohdan mukainen mahdollisuus saada tietoja;

d) 15 artiklan mukainen tietoisuuden lisääminen;

e) 11 artiklan mukainen tietojen luottamuksellisuus;

f) 20 artiklan mukaisesti säädetyt seuraamukset ja niiden soveltamisesta saadut kokemukset.

2. Jäsenvaltioiden 1 kohdassa tarkoitetun raportoinnin helpottamiseksi komissio toimittaa kyselyä koskevan ehdotuksen, joka hyväksytään 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

17 artikla

Komission tekemä uudelleentarkastelu

1. Komissio tarkastelee jäsenvaltioiden 7 artiklan mukaisesti toimittamia tietoja ja jäsenvaltioita kuultuaan julkaisee joka kolmas vuosi kertomuksen, joka perustuu viimeisiltä kolmelta ilmoitusvuodelta saatavilla oleviin tietoihin. Kertomus julkaistaan kuusi kuukautta sen jälkeen, kun nämä tiedot on esitelty Internetissä.

2. Tämä kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhdessä eurooppalaisen PRTR-rekisterin toimintaa koskevan arvion kanssa.

18 artikla

Liitteiden muuttaminen

Muutokset, jotka ovat tarpeellisia

a) tämän asetuksen liitteiden II tai III mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen, tai

b) tämän asetuksen liitteiden II ja III mukauttamiseksi pöytäkirjan osapuolten kokouksessa pöytäkirjan liitteisiin tehtyihin muutoksiin,

hyväksytään 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

19 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa komitea.

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

20 artikla

Seuraamukset

1. Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt seuraamuksista, joita sovelletaan tämän asetuksen säännösten rikkomiseen, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että ne pannaan täytäntöön. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä säännöksistä komissiolle viimeistään vuosi tämän asetuksen voimaantulon jälkeen, ja niiden on ilmoitettava viipymättä kaikista niihin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista.

21 artikla

Muutokset direktiiveihin 91/689/ETY ja 96/61/EY

1. Poistetaan direktiivin 91/689/ETY 8 artiklan 3 kohta.

2. Poistetaan direktiivin 96/61/EY 15 artiklan 3 kohta.

22 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Strasbourgissa 18 päivänä tammikuuta 2006. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies J. BORRELL FONTELLES Neuvoston puolesta Puheenjohtaja H. WINKLER

(1) Lausunto annettu 6. huhtikuuta 2005 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(2) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 6. heinäkuuta 2005 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 2. joulukuuta 2005.

(3) EYVL L 242, 10.9.2002, s. 1.

(4) EYVL L 192, 28.7.2000, s. 36.

(5) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(6) EYVL L 377, 31.12.1991, s. 20, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 94/31/EY (EYVL L 168, 2.7.1994, s. 28).

(7) EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

(8) EYVL L 194, 25.7.1975, s. 39, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

(9) EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

(10) EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26.

(11) EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

LIITE I Toiminnot Nro Toiminto Kapasiteettikynnys 1. Energia-ala a) Kaasun- ja öljynjalostamot * (1) b) Kaasutus- ja nesteytyslaitokset * c) Lämpövoimalat ja muut polttolaitokset Polttoaineteho 50 MW d) Koksaamot * e) Hiilen murskauslaitokset Kapasiteetti 1 tonni/h f) Kivihiilituotteita ja kiinteitä savuttomia polttoaineita valmistavat laitokset * 2. Metallien tuotanto ja jalostus a) Malmin (sulfidimalmi mukaan luettuna) pasutus- ja sintrauslaitokset * b) Raakaraudan tai teräksen tuotantolaitokset (primaari- tai sekundaarisulatus), jatkuva valu mukaan luettuna Kapasiteetti 2,5 tonnia/h c) Laitokset, joissa rautametalleja jalostetaan: i) kuumavalssauksella Kapasiteetti 20 tonnia raakaterästä/h ii) takomalla vasaroilla Iskuenergia 50 kilojoulea/vasara ja käytetty lämpöteho yli 20 MW iii) suojakäsittelemällä sulalla metallilla Käsittelymäärä 2 tonnia raakaterästä/h d) Rautametallivalimot Tuotantokapasiteetti 20 tonnia/pv e) Laitokset: i) joissa tuotetaan muita kuin rautapitoisia raakametalleja malmeista, rikasteista tai sekundaarisista raaka-aineista metallurgisilla, kemiallisilla tai elektrolyyttisillä prosesseilla * ii) joissa sulatetaan, seostaminen mukaan luettuna, muita kuin rautapitoisia metalleja, jälleenkäsiteltävät tuotteet mukaan luettuina (puhdistuksesta, sulattovalusta jne.) Sulatuskapasiteetti 4 tonnia/pv lyijyn ja kadmiumin osalta tai 20 tonnia/pv kaikkien muiden metallien osalta f) Metallien ja muovien pintakäsittelylaitokset, joissa käytetään elektrolyyttistä tai kemiallista prosessia Käsittelyaltaiden tilavuus 30 m3 3. Mineraaliteollisuus a) Maanalainen kaivoslouhinta ja siihen liittyvä toiminta * b) Avokaivoslouhinta ja louhinta Kaivannaistoimien kohteena varsinaisesti olevan alueen pinta-ala 25 hehtaaria c) Laitokset, joissa tuotetaan: i) sementtiklinkkeriä kiertouuneissa Tuotantokapasiteetti 500 tonnia/pv ii) kalkkia kiertouuneissa Tuotantokapasiteetti 50 tonnia/pv iii) sementtiklinkkeriä tai kalkkia muissa uuneissa Tuotantokapasiteetti 50 tonnia/pv d) Asbestia ja asbestipohjaisia tuotteita valmistavat laitokset * e) Lasia, mukaan luettuna lasikuitua, valmistavat laitokset Sulatuskapasiteetti 20 tonnia/pv f) Mineraaleja sulattavat laitokset, mukaan luettuina mineraalikuituja tuottavat laitokset Sulatuskapasiteetti 20 tonnia/pv g) Laitokset, joissa valmistetaan polttamalla keraamisia tuotteita, erityisesti kattotiiliä, tiiliä, tulenkestäviä tiiliä, laattoja, kivitavaraa tai posliinia Tuotantokapasiteetti 75 tonnia/pv tai uunitilavuus 4 m3 ja lastauskapasiteetti 300 kg/m3 uunia kohden 4. Kemianteollisuus a) Kemialliset laitokset, joissa tuotetaan teollisessa mittakaavassa orgaanisen kemian peruskemikaaleja, kuten: i) yksinkertaisia hiilivetyjä (suoraketjuisia tai rengasrakenteisia, tyydyttyneitä tai tyydyttymättömiä, alifaattisia tai aromaattisia) ii) happea sisältäviä hiilivetyjä, kuten alkoholeja, aldehydejä, ketoneita, karboksyylihappoja, estereitä, asetaatteja, eettereitä, peroksideja ja epoksihartseja iii) rikkipitoisia hiilivetyjä iv) typpipitoisia hiilivetyjä, kuten amiineja, amideja, typpiyhdisteitä, nitroyhdisteitä tai nitraattiyhdisteitä, nitriilejä, syanaatteja ja isosyanaatteja v) fosforia sisältäviä hiilivetyjä vi) halogenoituja hiilivetyjä vii) organometallisia yhdisteitä viii) perusmuoveja (polymeerejä, synteettisiä kuituja ja selluloosapohjaisia kuituja) ix) synteettisiä kumeja x) väriaineita ja pigmenttejä xi) pinta-aktiivisia aineita * b) Kemialliset laitokset, joissa tuotetaan teollisessa mittakaavassa epäorgaanisen kemian peruskemikaaleja, kuten: i) kaasuja, kuten ammoniakkia, klooria tai vetykloridia, fluoria tai vetyfluoridia, hiilen oksideja, rikkiyhdisteitä, typen oksideja, vetyä, rikkidioksidia ja karbonyylikloridia ii) happoja, kuten kromihappoa, vetyfluoridihappoa, fosforihappoa, typpihappoa, vetykloridihappoa, rikkihappoa, oleumia ja rikkihapokkeita iii) emäksiä, kuten ammoniumhydroksidia, kaliumhydroksidia ja natriumhydroksidia iv) suoloja, kuten ammoniumkloridia, kaliumkloraattia, kaliumkarbonaattia, natriumkarbonaattia, perboraattia ja hopeanitraattia v) epämetalleja, metallioksideja tai muita epäorgaanisia yhdisteitä, kuten kalsiumkarbidia, piitä ja piikarbidia * c) Kemialliset laitokset, joissa tuotetaan teollisessa mittakaavassa fosfori-, typpi- tai kaliumpohjaisia lannoitteita (yksi- tai moniravinteisia) * d) Kemialliset laitokset, joissa tuotetaan teollisessa mittakaavassa kasvinsuojeluaineiden perusaineita ja biosidejä * e) Laitokset, joissa käytetään kemiallista tai biologista prosessia farmaseuttisten tuotteiden perusaineiden valmistukseen teollisessa mittakaavassa * f) Laitokset, joissa tuotetaan teollisessa mittakaavassa räjähteitä ja pyroteknisiä tuotteita * 5. Jätehuolto ja jätevesien käsittely a) Vaarallisen jätteen hyödyntämis- tai käsittelylaitokset Vastaanottokyky 10 tonnia/pv b) Jätteenpoltosta 4 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/76/EY (2) soveltamisalaan kuuluvien muiden kuin vaarallisten jätteiden polttolaitokset Kapasiteetti 3 tonnia/h c) Muiden kuin vaarallisten jätteiden käsittelylaitokset Kapasiteetti 50 tonnia/pv d) Kaatopaikat (lukuun ottamatta pysyvän jätteen kaatopaikkoja sekä kaatopaikkoja, jotka on poistettu pysyvästi käytöstä ennen 16. heinäkuuta 2001 tai joiden osalta toimivaltaisten viranomaisten kaatopaikoista 26 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/31/EY (3) 13 artiklan mukaisesti vaatima jälkihoitovaihe on päättynyt) Vastaanottokyky 10 tonnia/pv tai kokonaiskapasiteetti 25 000 tonnia e) Ruhojen ja eläinperäisen jätteen käsittelyyn tai kierrätykseen tarkoitetut laitokset Käsittelykapasiteetti 10 tonnia/pv f) Yhdyskuntajätevesien käsittelylaitokset Kapasiteetti 100 000 asukasvastinelukua g) Itsenäisesti toimivat teollisuuden jätevesien käsittelylaitokset, jotka liittyvät ainakin yhteen tässä liitteessä mainituista toiminnoista Kapasiteetti 10 000 m3/pv (4) 6. Paperin ja puun tuotanto ja jalostus a) Teollisuuslaitokset, joissa valmistetaan massaa puusta tai vastaavista kuitumateriaaleista * b) Teollisuuslaitokset, joissa valmistetaan paperia, kartonkia ja muita primaarisia puutuotteita (lastulevyä, kuitulevyä ja vaneria) Tuotantokapasiteetti 20 tonnia/pv c) Teollisuuslaitokset, joissa puuta ja puutuotteita suojataan kemiallisesti Tuotantokapasiteetti 50 m3/pv 7. Voimaperäinen karjankasvatus ja vesiviljely a) Siipikarjan tai sikojen tehokasvatuslaitokset i) 40 000 paikkaa siipikarjalle ii) 2 000 paikkaa tuotantosioille (paino yli 30 kg) iii) 750 paikkaa emakoille b) Voimaperäinen vesiviljely Tuotantokapasiteetti 1 000 tonnia kalaa tai äyriäisiä/v 8. Elintarvike- ja juomateollisuuden eläin- ja kasvituotteet a) Teurastamot Tuottavat ruhoja 50 tonnia/pv b) Sellaisten elintarvikkeiden ja juomien käsittely ja jalostus, jotka valmistetaan: i) eläinperäisistä raaka-aineista (paitsi maidosta) Lopputuotteiden tuotantokapasiteetti 75 tonnia/pv ii) kasviperäisistä raaka-aineista Lopputuotteiden tuotantokapasiteetti 300 tonnia/pv (neljännesvuosittain laskettavan keskiarvon perusteella) c) Maidon käsittely ja jalostus Vastaanotettu maitomäärä 200 tonnia/pv (vuosittain laskettavan keskiarvon perusteella) 9. Muut toiminnot a) Kuitujen tai tekstiilien esikäsittely- (pesu, valkaisu, merserointi) tai värjäyslaitokset Käsittelykapasiteetti 10 tonnia/pv b) Nahanparkituslaitokset Käsittelykapasiteetti 12 tonnia lopputuotteita/pv c) Aineiden, esineiden ja tuotteiden pintakäsittelylaitokset, erityisesti tasoitusta, painatusta, pinnoitusta, rasvanpoistoa, vedenkestokäsittelyä, liimausta, maalausta, puhdistusta tai kyllästystä orgaanisten liuottimien avulla suorittavat laitokset Liuottimen kulutuskapasiteetti 150 kg/h tai 200 tonnia/v d) Hiilen (kivihiilen) tai elektrografiitin tuotantolaitokset, joissa käytetään polttoa tai grafitointia * e) Laitokset, joissa rakennetaan ja maalataan laivoja tai poistetaan niistä maali Kyky käsitellä 100 m pitkiä aluksia (1) Asteriski (*) tarkoittaa, että toimintoon ei sovelleta lainkaan kapasiteettikynnystä, vaan ilmoitusvelvollisuus koskee kaikkia laitoskokonaisuuksia. (2) EYVL L 332, 28.12.2000, s. 91. (3) EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003. (4) Kapasiteettikynnystä tarkastellaan uudelleen viimeistään vuoteen 2010 mennessä ensimmäisen ilmoitusjakson tulosten valossa.