ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
28 artikla

Vapautukset arvonlisä- ja valmisteverosta

1. Neuvoston direktiivin 2006/112/EY (2) 143 artiklan 1 kohdan g alakohtaan ja 151 artiklan 1 kohdan b alakohtaan perustuvia ja neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 282/2011 (3) 50 ja 51 artiklan mukaisia alv-vapautuksia sovelletaan Euro-BioImaging ERICin ja Euro-BioImaging ERICin jäsenten suorittamiin perussäännön lukujen 3 ja 4 mukaisiin tavara- ja palveluhankintoihin, jotka on tarkoitettu Euro-BioImaging ERICin viralliseen ja yksinomaiseen käyttöön, edellyttäen että tällainen hankinta on tehty yksinomaan Euro-BioImaging ERICin toimintaperiaatteiden mukaista ei-taloudellista toimintaa varten. Alv-vapautukset myönnetään ainoastaan, jos hankintojen arvo on yli 300 euroa.
(10)

Alankomaiden osalta tämä hiljattain tehty arviointi on tuonut esiin sen, että kotitalouksien velkaantuneisuus on hieman laskenut ja uusien lyhentämättömien kiinnelainojen osuus on myös jatkanut laskuaan vuodesta 2016. Toisaalta on todettava, että asuntojen hintojen kasvu on vuoden 2016 jälkeen jatkunut, johtaen paikalliseen yliarvostukseen suurissa kaupungeissa. Tätä taustaa vasten uusien kiinnelainojen luototusasteet (LTV) ovat säilyneet korkeina, erityisesti koska luototusasteeseen sovellettava 100 prosentin lakisääteinen rajoitus ei edellytä lisävakuuden toimittamista siinä tapauksessa, että asuntojen hinnat laskevat. Näiden kehityskulkujen rahoitusvakaudelle aiheuttamia haavoittuvuuksia ei ole otettu huomioon Alankomaissa sovellettaessa kiinnelainojen riskipainoja, jotka kuuluvat ETA-alueen alhaisimpiin.
(10)

Ruotsin osalta tämä hiljattain tehty arviointi on tuonut esiin sen, että kasvu on vuoden 2016 jälkeen hidastunut ja on tällä hetkellä vuoden 2016 tasolla. Asuntojen hinnoissa on kuitenkin edelleen yliarvostusta, ja kotitalouksien velkaantuneisuus on lisääntynyt merkittävästi.
(10)

Tanskan osalta tässä tuoreessa arvioinnissa ilmeni, että vaikka kotitalouksien velkaantuneisuus on vähentynyt vuodesta 2016 lähtien, se on kuitenkin edelleen yksi suurimmista ETA:ssa. Lisäksi sellaisten kiinnelainojen osuus, joihin liittyy lyhennysvapaita, on merkittävä, minkä vuoksi kotitaloudet ovat rakenteellisesti haavoittuvampia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. Siitä huolimatta, että asuntojen hintojen nousu on hidastunut ja huoneistojen hinnat ovat viime vuosina tasaantuneet Kööpenhaminassa, aikaisempi kehitys on lisäksi johtanut paikoittaiseen yliarvostukseen kasvukeskuksissa, erityisesti Kööpenhaminassa. Tästä syystä oikeudellisesti sitova vähimmäisennakkosäästövaatimus, joka asetettiin 5 prosenttiin vuonna 2015, on antanut hieman (mutta vain vähän) lisävakuutta siltä varalta, että asuntojen hinnat laskevat.
(10)

Suomen osalta tämä viimeisin arviointi on tuonut esiin sen, että kotitalouksien velkaantuneisuus on korkeampi kuin vuonna 2016. Viime aikoina tämä kasvu on osittain johtunut asunto-osakeyhtiöiden (8) ottamista lainoista, jotka maksetaan takaisin kotitalouksien ja tällaisten yhtiöiden osakkeita omistavien muiden sijoittajien tuloista. Lisäksi hiljattain saadut tiedot uusien asuntolainojen lainaehdoista tukevat aiempia tietoja siitä, että uusia asuntolainoja ottavista kotitalouksista merkittävä joukko on haavoittuvia epäsuotuisille talouden tai rahoituksen olosuhteille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle.
(16)

EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,
”1.

Suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset toteuttavat vastavuoroisesti muiden asianomaisten viranomaisten hyväksymiä makrovakauspoliittisia toimenpiteitä, joiden vastavuoroista toteuttamista EJRK on suositellut. Suosituksena on, että seuraavat toimenpiteet, jotka kuvataan tarkemmin liitteessä, toteutetaan vastavuoroisesti: Viro: — 1 prosentin järjestelmäriskipuskurikanta, jota sovelletaan direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan mukaisesti kaikkien Virossa toimiluvan saaneiden luottolaitosten kotimaisiin vastuisiin; Suomi: — 15 prosentin alaraja lainojen keskimääräiselle riskipainolle niiden asuntolainojen osalta, joiden vakuutena on Suomessa sijaitsevia asuinkiinteistöjä, sovellettuna asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan mukaisesti luottolaitoksiin, joilla on toimilupa Suomessa ja jotka käyttävät sisäisten luottoluokitusten menetelmää lakisääteisiä pääomavaatimuksia laskettaessa; Belgia: — luottolaitoksiin, joilla on toimilupa Belgiassa ja jotka käyttävät sisäisen luottoluokituksen menetelmää lakisääteisiä pääomavaatimuksia laskettaessa, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan mukaisesti riskipainon korotusta sellaisten vähittäisvastuiden osalta, joiden vakuutena on Belgiassa sijaitsevaa kiinteää asunto-omaisuutta, ja korotus koostuu seuraavista osatekijöistä: a) kiinteämääräisestä viiden prosenttiyksikön suuruisesta riskipainon korotuksesta, ja b) suhteellisesta riskipainon korotuksesta, joka sisältää riskipainojen vastuilla painotetun keskiarvon 33 prosentin suuruisen osuuden, jota sovelletaan sellaisiin vähittäisvastuisiin, joiden vakuutena on Belgiassa sijaitsevaa kiinteää asunto-omaisuutta. Ranska — Asetuksen (EU) N:o 575/2013 395 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun suurten asiakasriskien rajoituksen tiukennus viiteen prosenttiin hyväksyttävästä pääomasta; tiukennus koskee vastuita liittyen Ranskassa sääntömääräisen kotipaikan omaaviin hyvin velkaantuneisiin suuriin yrityksiin ja sitä sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti maailmanlaajuisen järjestelmän kannalta merkittäviin laitoksiin (G-SII-laitokset) ja muihin rahoitusjärjestelmän kannalta merkittäviin laitoksiin (O-SII-laitokset) varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin korkeimmalla konsolidointitasolla; Ruotsi — luottolaitoskohtainen 25 prosentin alaraja vastuilla painotetuille keskimääräisille riskipainoille sellaisen portfolion osalta, joka koostuu Ruotsissa olevien velallisten kiinteistövakuudellisista vähittäisvastuista, sovellettuna asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan mukaisesti luottolaitoksiin, joilla on toimilupa Ruotsissa ja jotka käyttävät sisäisten luottoluokitusten menetelmää lakisääteisiä pääomavaatimuksia laskettaessa.”;
8.

Toimenpidettä täydentää yhdistetty olennaisuuskynnys, joka ohjaa toimenpidettä vastavuoroisesti toteuttavien asianomaisten viranomaisten mahdollista de minimis -periaatteen soveltamista; kynnys koostuu seuraavista osista: a) 2 miljardin euron kynnysarvo, jota sovelletaan jäsenvaltiossa toimiluvan saaneisiin G-SII-laitoksiin ja O-SII-laitoksiin varovaisuusperiaatteen mukaisen konsololidoinnin korkeimmalla konsolidointitasolla Ranskan yrityssektoriin liittyvien alkuperäisten riskien kokonaismäärän osalta, b) 300 miljoonan euron kynnysarvo, jota sovelletaan a kohdassa mainitun kynnyksen saavuttaneisiin tai ylittäviin jäsenvaltiossa toimiluvan saaneisiin G-SII-laitoksiin ja O-SII-laitoksiin seuraavien riskien osalta i) yksittäinen alkuperäinen riski, joka liittyy Ranskassa sääntömääräisen kotipaikan omaavaan yritykseen, ii) sellaisten alkuperäisten riskien yhteismäärä, jotka liittyvät yrityskokonaisuuteen, jonka sääntömääräinen kotipaikka korkeimmalla konsolidointitasolla on Ranskassa; laskettuna 3 kohdan a alakohdan mukaisesti, iii) sellaisten alkuperäisten riskien yhteismäärä, jotka liittyvät sääntömääräisen kotipaikan Ranskassa omaaviin yrityksiin, jotka kuuluvat yrityskokonaisuuteen, jonka sääntömääräinen kotipaikka korkeimmalla konsolidointitasolla on Ranskan ulkopuolella, sen mukaisesti mitä on ilmoitettu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä VIII olevissa lomakkeissa C 28.00 ja C 29.00, c) kynnysarvo, jonka suuruus on 5 prosenttia G-SII-laitosten ja O-SII-laitosten hyväksyttävästä pääomasta korkeimmalla konsolidointitasolla, jota sovelletaan b kohdassa täsmennettyihin riskeihin sen jälkeen kun huomioon on otettu luottoriskin vähentäminen ja vapautukset asetuksen (EU) N:o 575/2013 399–403 artiklan mukaisesti. Edellä b ja c kohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja sovelletaan siihen katsomatta onko kyseessä oleva yhteisö tai yritys hyvin velkaantunut vai eikö. Edellä a ja b kohdassa tarkoitettu alkuperäisen riskin määrä lasketaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 389 ja 390 artiklan perusteella ennen kuin huomioon on otettu luottoriskin vähentäminen ja vapautukset asetuksen (EU) N:o 575/2013 399–403 artiklan mukaisesti, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 9 artiklassa tarkoitettujen ilmoitusten mukaisesti.
(4)

EJRK:n jäsenet ja suositusten EJRK/2014/1 ja EJRK/2015/2 kohteet arvioivat parhaillaan koronavirustaudin (covid-19) vaikutuksia ja pyrkivät toteuttamaan erilaisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on lieventää näitä vaikutuksia rahoitusvakauden kannalta. Ottaen huomioon koronavirustaudin leviämiseen liittyvät merkittävät haasteet, on näin ollen tarkoituksenmukaista, että suositusten kohteiden ei enää edellytetä toimittavan suositusten EJRK/2014/1 ja EJRK/2015/2 mukaisia toisia raportteja, joiden toimittamisen määräaika on 30 päivänä kesäkuuta 2020.
4.

Covid-19-kriisi on vauhdittanut hyperkonnektiivisuutta ja uusien teknologioiden käyttöönottoa, ja ne muovaavat elintapaamme ja muuttavat oppimis- ja työtapojamme sekä yhteydenpito- ja kulutustottumuksiamme. Kriisi on paljastanut myös Euroopan kohtaamia haavoittuvaisuuksia, jotka vaihtelevat kyberturvallisuudesta kapasiteettiongelmiin ja laajakaistainfrastruktuurin riittämättömyyteen monilla alueilla. Pyrkiessämme vahvistamaan asemaamme maailmantaloudessa ja puolustamaan arvojamme muotoilemme omat digitaaliset ratkaisumme ja luomme Euroopan digitaalisen suvereniteetin. Toimiemme on keskityttävä yhtä aikaa tietojen saatavuuteen ja tietosuojaan, innovatiivisen teknologian kehittämiseen ja infrastruktuurimme parantamiseen. Voidaksemme hyödyntää nykyistä ilmapiiriä ja saattaa Euroopan laajempaan digitalisointiin johtavalle kunnianhimoiselle polulle aiomme määritellä selkeät digitaaliset tavoitteet vuodeksi 2030 ja työskennellä yhdessä niiden toteutumiseksi. Kriisin taloudelliset vaikutukset ja talouden elpymisvauhti eivät ole kaikissa yhteiskuntaryhmissä ja kaikilla EU:n alueilla samat. Kriisi on lisännyt työttömyyttä, erityisesti epävarmemmissa työsuhteissa työskentelevien nuorten ja naisten osalta. Tämän vuoksi ryhdymme toimiin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon jatkamiseksi pyrkien erityisesti turvaamaan työntekijöiden oikeudet digitaalitaloudessa, tarjoamaan kaikille yhtäläiset mahdollisuudet, kehittämään puitteet riittäville vähimmäispalkoille ja lisäämään palkka-avoimuutta.
”1.

Suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset toteuttavat vastavuoroisesti muiden asianomaisten viranomaisten hyväksymiä makrovakauspoliittisia toimenpiteitä, joiden vastavuoroista toteuttamista EJRK on suositellut. Suosituksena on, että seuraavat toimenpiteet, jotka kuvataan tarkemmin liitteessä, toteutetaan vastavuoroisesti: Suomi: — 15 prosentin alaraja lainojen keskimääräiselle riskipainolle niiden asuntolainojen osalta, joiden vakuutena on Suomessa sijaitsevia asuinkiinteistöjä, sovellettuna asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan mukaisesti luottolaitoksiin, joilla on toimilupa Suomessa ja jotka käyttävät sisäisten luottoluokitusten menetelmää lakisääteisiä pääomavaatimuksia laskettaessa; Belgia: — luottolaitoksiin, joilla on toimilupa Belgiassa ja jotka käyttävät sisäisen luottoluokituksen menetelmää lakisääteisiä pääomavaatimuksia laskettaessa, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan mukaisesti riskipainon korotusta sellaisten vähittäisvastuiden osalta, joiden vakuutena on Belgiassa sijaitsevaa kiinteää asunto-omaisuutta, ja korotus koostuu seuraavista osatekijöistä: a) kiinteämääräisestä viiden prosenttiyksikön suuruisesta riskipainon korotuksesta, ja b) suhteellisesta riskipainon korotuksesta, joka sisältää riskipainojen vastuilla painotetun keskiarvon 33 prosentin suuruisen osuuden, jota sovelletaan sellaisiin vähittäisvastuisiin, joiden vakuutena on Belgiassa sijaitsevaa kiinteää asunto-omaisuutta; Ranska — asetuksen (EU) N:o 575/2013 395 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun suurten asiakasriskien rajoituksen tiukennus viiteen prosenttiin hyväksyttävästä pääomasta; tiukennus koskee vastuita liittyen Ranskassa sääntömääräisen kotipaikan omaaviin hyvin velkaantuneisiin suuriin yrityksiin ja sitä sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti maailmanlaajuisen järjestelmän kannalta merkittäviin laitoksiin (G-SII-laitokset) ja muihin rahoitusjärjestelmän kannalta merkittäviin laitoksiin (O-SII-laitokset) varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin korkeimmalla konsolidointitasolla; Ruotsi: — luottolaitoskohtainen 25 prosentin alaraja vastuilla painotetuille keskimääräisille riskipainoille sellaisen portfolion osalta, joka koostuu Ruotsissa olevien velallisten kiinteistövakuudellisista vähittäisvastuista, sovellettuna asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan mukaisesti luottolaitoksiin, joilla on toimilupa Ruotsissa ja jotka käyttävät sisäisten luottoluokitusten menetelmää lakisääteisiä pääomavaatimuksia laskettaessa.”;
1.

Tässä suosituksessa käytetään seuraavia määritelmiä: a) ’asiaan liittyvällä viranomaisella’ tarkoitetaan i) toimivaltaista viranomaista; ii) viranomaista, jonka tehtäviin kuuluu makrovakauspoliittisten toimenpiteiden vahvistaminen ja/tai käyttöönotto; tällaisia viranomaisia ovat esimerkiksi 1. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (7) VII osaston 4 luvun tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (8) 458 artiklan 1 kohdan mukainen nimetty viranomainen; 2. makrovakausviranomainen, jonka tavoitteet, järjestelyt, tehtävät, valtuudet, keinot, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet ovat suosituksen EJRK/2011/3 (9) mukaiset. b) ’toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 40 alakohdassa tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (10) 13 artiklan 10 kohdassa määriteltyä tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (11) 22 artiklassa tarkoitettua toimivaltaista viranomaista tai valvontaviranomaista; c) ’rahoituslaitoksella’ tarkoitetaan mitä tahansa seuraavista yrityksistä, joiden päätoimipaikka tai kotipaikka on unionissa: i) asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 3 alakohdassa määritelty laitos; ii) direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 1 kohdassa määritelty vakuutusyritys; iii) direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 4 kohdassa määritelty jälleenvakuutusyritys; iv) asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 1 kohdassa määritelty keskusvastapuoli; d) ’olennaista riskinottoa edellyttävissä tehtävissä toimivalla’ tarkoitetaan tapauksen mukaan henkilöstöryhmän jäsentä, jonka ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus rahoituslaitoksen riskiprofiiliin, mukaan lukien direktiivin 2013/36/EU 92 artiklan 2 kohdassa tai komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/35 (12) 275 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun henkilöstöryhmään kuuluva henkilö tai asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 29 kohdassa määritelty keskusvastapuolen ylin johto; e) ’kriisinratkaisuviranomaisella’ tarkoitetaan direktiivin 2014/59/EU (13) 2 artiklan 1 kohdan 18 alakohdassa määriteltyä viranomaista.
(8)

Toisen segmentin, jonka EJRK on määrittänyt rahoitusvakauden kannalta erityisen tärkeäksi painopistealueeksi, muodostavat sijoitusrahastot, joilla on merkittäviä kiinteistöihin liittyviä sijoituksia. Covid-19:n leviämisen hillitsemiseksi välttämättömät kansanterveydelliset rajoitukset voivat johtaa kiinteistökaupan volyymin pienenemiseen ja lisätä arvostukseen liittyvää epävarmuutta. Kiinteistösijoitusrahastoilla arvioidaan olevan hallussaan noin kolmannes unionin liikekiinteistömarkkinoista. Tulevat lunastukset merkittäviä kiinteistösijoituksia pitävistä sijoitusrahastoista voivat lisätä kiinteistöjen arvostukseen kohdistuvaa laskupainetta, jos kiinteistöomaisuutta samanaikaisesti myydään olosuhteissa, joissa transaktioiden volyymi on pieni. Tällä voi olla kielteisiä vaikutuksia muihin rahoituslaitoksiin, joilla on kiinteistöihin liittyviä saamisia, mukaan lukien ne, jotka käyttävät kiinteistöjä vakuutena lainanannossa.
1.

korvataan 3 artikla seuraavasti: ”3 artikla Jäsenyys 1. Jos jäsenvaltio, jossa kansallinen keskuspankki ei ole Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (*1) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (*2) mukainen nimetty viranomainen, on nimittänyt äänivaltaiseksi hallintoneuvoston jäseneksi nimetyn viranomaisen korkean tason edustajan asetuksen (EU) N:o 1092/2010 6 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti, tämä nimetty viranomainen ilmoittaa EJRK:n sihteeristölle kyseisen korkean tason edustajan nimen. 2. Euroopan komissio ilmoittaa EJRK:n sihteeristölle edustajansa nimen asetuksen (EU) N:o 1092/2010 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltamista varten. 3. Kansalliset valvontaviranomaiset, kansalliset viranomaiset, joiden tehtäväksi on annettu makrotason vakautta koskevan politiikan toteuttaminen, tai kansalliset keskuspankit, tapauksesta riippuen asetuksen (EU) N:o 1092/2010 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan, ilmoittavat EJRK:n sihteeristölle korkean tason edustajiensa nimet tai tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1092/2010 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun yhteisen edustajan nimen, joka on nimetty äänioikeudettomaksi hallintoneuvoston jäseneksi. 4. EJRK:n sihteeristö huolehtii äänivaltaisia ja äänioikeudettomia hallintoneuvoston jäseniä koskevan luettelon ylläpitämisestä, päivittämisestä ja julkaisemisesta. Luettelossa nimetään yksittäiset jäsenet sekä heidän edustamansa viranomaiset, kansalliset keskuspankit tai muut laitokset tai komiteat. Kaikista luetteloon tehtävistä muutoksista ilmoitetaan viipymättä EJRK:n sihteeristölle.”
(7)

Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen Euroopan unionista 1 päivänä helmikuuta 2020 merkitsee, että Bank of England lakkaa olemasta jäsenvaltion kansallinen keskuspankki. Mainitusta hetkestä lähtien Bank of England ei näin ollen voi enää olla keskuspankkien välisen ERM II -sopimuksen osapuoli. On tarpeen muuttaa keskuspankkien välistä ERM II -sopimusta sen huomioon ottamiseksi, että Bank of England lakkaa olemasta sopimusosapuoli. Samasta syystä on lisäksi tarpeen korvata liite II ”Keskuspankkien välisen ERM II -sopimuksen 8, 10 ja 11 artiklan mukaiset erittäin lyhyen ajan rahoitusjärjestelmässä sovellettavat enimmäismäärät” (jäljempänä ”liite II”).
8.

Toimenpidettä täydentää yhdistetty olennaisuuskynnys, joka ohjaa toimenpidettä vastavuoroisesti toteuttavien asianomaisten viranomaisten mahdollista de minimis -periaatteen soveltamista; kynnys koostuu seuraavista osista: a) 2 miljardin euron kynnysarvo, jota sovelletaan jäsenvaltiossa toimiluvan saaneisiin G-SII-laitoksiin ja O-SII-laitoksiin varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin korkeimmalla konsolidointitasolla Ranskan yrityssektoriin liittyvien alkuperäisten vastuiden kokonaismäärän osalta, b) 300 miljoonan euron kynnysarvo, jota sovelletaan a kohdassa mainitun kynnyksen saavuttaneisiin tai ylittäviin jäsenvaltiossa toimiluvan saaneisiin G-SII-laitoksiin ja O-SII-laitoksiin seuraavien vastuiden osalta: i) yksittäinen alkuperäinen vastuu, joka liittyy Ranskassa sääntömääräisen kotipaikan omaavaan yritykseen, ii) sellaisten alkuperäisten vastuiden yhteismäärä, jotka liittyvät yrityskokonaisuuteen, jonka sääntömääräinen kotipaikka korkeimmalla konsolidointitasolla on Ranskassa, laskettuna 3 kohdan a alakohdan mukaisesti, iii) sellaisten alkuperäisten vastuiden yhteismäärä, jotka liittyvät sääntömääräisen kotipaikan Ranskassa omaaviin yrityksiin, jotka kuuluvat yrityskokonaisuuteen, jonka sääntömääräinen kotipaikka korkeimmalla konsolidointitasolla on Ranskan ulkopuolella, sen mukaisesti mitä on ilmoitettu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 liitteessä VIII olevissa lomakkeissa C 28.00 ja C 29.00, c) kynnysarvo, jonka suuruus on 5 prosenttia G-SII-laitosten ja O-SII-laitosten ensisijaisesta (T1) pääomasta korkeimmalla konsolidointitasolla ja jota sovelletaan b kohdassa täsmennettyihin vastuisiin sen jälkeen kun on otettu huomioon luottoriskin vähentämistekniikkojen vaikutus ja vapautukset asetuksen (EU) N:o 575/2013 399–403 artiklan mukaisesti. Edellä b ja c kohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja sovelletaan siihen katsomatta onko kyseessä oleva yhteisö tai yritys hyvin velkaantunut vai ei. Edellä a ja b kohdassa tarkoitettu alkuperäisen vastuun määrä lasketaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 389 ja 390 artiklan perusteella ennen kuin huomioon on otettu luottoriskin vähentämistekniikkojen vaikutus ja vapautukset asetuksen (EU) N:o 575/2013 399–403 artiklan mukaisesti, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 680/2014 9 artiklassa tarkoitettujen ilmoitusten mukaisesti.
(1)

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 138 artiklassa säädetään, että määritettäessä omaisuuseriin ja taseen ulkopuolisiin eriin sovellettavia riskipainoja omien varojen vaatimusten laskemiseksi voidaan käyttää luottoluokituksia, jotka ulkoinen luottoluokituslaitos on antanut ilman toimeksiantoa, jos EPV on vahvistanut, että kyseisen luottoluokituslaitoksen ilman toimeksiantoa antamat luottoluokitukset eivät poikkea laadullisesti luottoluokituksista, jotka sama luottoluokituslaitos on antanut pyynnöstä. Saman artiklan nojalla EPV:n on kieltäydyttävä antamasta vahvistusta tai peruutettava se erityisesti, jos ulkoinen luottoluokituslaitos on käyttänyt ilman toimeksiantoa antamaansa luottoluokitusta painostaakseen luottoluokiteltua yhteisöä tilaamaan luottoluokituksen tai muita palveluja. Siksi 22. heinäkuuta 2016 julkaistiin EPV:n päätös EBA DC 151, jolla vahvistetaan, että tiettyjen ulkoisten luottoluokituslaitosten ilman toimeksiantoa ja pyynnöstä antamat luottoluokitukset eivät poikkea laadullisesti toisistaan (3). Lisäksi päätöstä EBA DC 151 muutettiin siten, että siinä otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 575/2013 138 artiklassa tarkoitettu arviointi myös päätöksen EBA DC 151 julkaisemisen jälkeen rekisteröityjen tai sertifioitujen ulkoisten luottoluokituslaitosten ja sen ulkoisen luottoluokituslaitoksen osalta, joka on alkanut tarjota luottoluokituksia ilman toimeksiantoa ja että siitä poistetaan viittaukset tahoon, joka on lakannut olemasta ulkoinen luottoluokituslaitos päätöksen EBA DC 151 antamisen jälkeen. Siksi 28. heinäkuuta 2017 julkaistiin EPV:n päätös EBA DC 195, jolla vahvistetaan, että tiettyjen ulkoisten luottoluokituslaitosten ilman toimeksiantoa ja pyynnöstä antamat luottoluokitukset eivät poikkea laadullisesti toisistaan (4).