2003/293/EY: Komission päätös, tehty 11 päivänä joulukuuta 2002, polttoaineiden hinnannousuun perustuvista Espanjan toimenpiteistä maatalousalan hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 4378)



Virallinen lehti nro L 111 , 06/05/2003 s. 0024 - 0044



Komission päätös, tehty 11 päivänä joulukuuta 2002, polttoaineiden hinnannousuun perustuvista Espanjan toimenpiteistä maatalousalan hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 4378) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (2003/293/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, on kehottanut mainitun artiklan mukaisesti asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Espanjan viranomaiset ilmoittivat perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle 29 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä polttoaineiden hinnannousuun perustuvista maatalousalan tukitoimenpiteistä, jotka on esitetty menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä. (2) Komissio pyysi Espanjan viranomaisilta 20 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä faksilla täydentäviä tietoja. Tiedot toimitettiin komissiolle 9 päivänä tammikuuta 2001 ja 13 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. (3) Osa ilmoituksessa esiin tuoduista toimenpiteistä oli jo toteutettu ja ne siirrettiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin (tuki nro NN 19/2001). Ne toimenpiteet, joita ei ollut vielä toteutettu, merkittiin tiedoksiannettujen tukien rekisteriin (N 681/A/2000). (4) Komissio ilmoitti 11 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, Espanjalle päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa säädetty menettely tiettyjen toimenpiteiden osalta ja katsoa, että toiset toimenpiteet puolestaan eivät täyttäneet asetettuja vaatimuksia, jotta ne olisivat kuuluneet perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalaan. (5) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa käsiteltävästä tuesta. (6) Espanja toimitti 6 päivänä kesäkuuta 2001 ja 20 päivänä joulukuuta 2001 päivätyillä kirjeillä useita huomautuksia. (7) Komissio on vastaanottanut asianomaisilta huomautuksia. Komissio on toimittanut kyseiset huomautukset Espanjalle, jotta se voisi esittää niistä näkemyksensä, ja on vastaanottanut Espanjan näkemykset 1 ja 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA (8) Tukijärjestelmän nimi: polttoaineiden hinnannousuun perustuvat toimenpiteet maatalousalan hyväksi. (9) Talousarvio: ei ole täsmennetty. (10) Kesto: vaihtelee toimenpiteittäin. (11) Tuensaajat: maatilan- ja kotieläintilanhaltijat sekä maatalousosuuskunnat. (12) Tuen tarkoitus: korvaus maatalousalalle polttoaineiden hinnannousun vuoksi. (13) Tuesta mahdollisesti aiheutuvat seuraukset: kilpailun vääristyminen, joka johtuu maa- ja kotieläintaloustuotannon tiettyjen alojen suosimisesta, ja niitä koskevien yhteisten markkinajärjestelyn määräysten rikkominen. (14) Tuen intensiteetti, tukikelpoiset kustannukset, yhdistäminen muihin tukiin: vaihtelee tukitoimenpiteittäin. (15) Kuvaus menettelyn aloittamisen perusteista: Arvonlisäverosta annetun lain nro 37/1992 muuttaminen(3). (16) Tukitoimenpiteestä on säädetty maatalous-, kalatalous- ja kuljetusalan pikaisista tukitoimenpiteistä 6 päivänä lokakuuta 2002 annetussa kuninkaan asetuksessa nro 10/2000(4). Kyseessä on arvonlisäveron (jäljempänä "alv.") maa-, kotieläin- ja kalatalousalan erityisjärjestelmän alaisiin verovelvollisiin sovellettavan hyvitysosuuden nostaminen verorasituksen kasvun neutralisoimiseksi. (17) Kyseinen tukitoimenpide kuuluu jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste - 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun neuvoston kuudennen direktiivin 77/388/ETY(5), seillaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2002/92/EY(6), (jäljempänä "kuudes direktiivi") ja erityisesti sen 25 artiklan soveltamisalaan. (18) Kyseiseen järjestelmään kuuluvien maatilanhaltijoiden makrotaloudellisista tilastotiedoista kolmelta viimeksi kuluneelta vuodelta on tehty tutkimus, jonka perusteella on päädytty siihen, että on tarpeen nostaa hyvitystä enintään 2,5 prosenttiyksiköllä liikevaihdosta, jotta voitaisiin korvata tavaroiden ja palvelujen oston yhteydessä maksettavasta alv:sta aiheutuvan verorasituksen nousu. Kuudennen direktiivin 25 artiklan 3 kohdan mukaisesti päätettiin eriytettyjen lisäysten vahvistamisesta maatalouden sekä kotieläin- ja kalatalouden aloille. Maatalouden alalla lisäys oli kolme prosenttiyksikköä, kotieläin- ja kalatalouden aloilla kaksi prosenttiyksikköä. Näin prosenttiosuus oli kahdeksan prosenttia ensin mainitun osalta ja seitsemän prosenttia viimeksi mainittujen osalta. (19) Toimenpide perustettiin tarvittavan tasapainon palauttamiseksi maa-, kotieläin- ja kalatalouden alv-järjestelmään kuuluvien verovelvollisten maksaman alv:n ja heiltä perityn alv:n välille. Espanjan viranomaisten mukaan kyseessä ei ole valtiontuki. (20) Komissio katsoi menettelyn aloittamisen yhteydessä seuraavaa. (21) Kuudennen direktiivin 25 artiklassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat soveltaa maataloustuottajiin vakiokantajärjestelmää maataloustuottajien ostamista tavaroista ja palveluista maksetun arvonlisäveron hyvittämiseksi. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa vahvistettava vakiokantahyvitysten prosentit ja ilmoitettava ne komissiolle ennen kuin niitä aletaan soveltaa. Nämä prosentit on laskettava yksinomaan vakiokantajärjestelmän alaisia maataloustuottajia koskevien kolmen edellisen vuoden makrotaloudellisten tilastotietojen perusteella. Prosentit eivät saa johtaa siihen, että vakiokantajärjestelmän alaisille maataloustuottajille tehtävät palautukset ovat suurempia kuin tuotantopanoksiin kohdistuva arvonlisävero. Jäsenvaltiot voivat alentaa prosentteja nollatasoon asti. Prosentteja voidaan pyöristää ylöspäin tai alaspäin lähimpään puoleen prosenttiyksikköön. Jäsenvaltiot voivat vahvistaa erilliset vakiokantahyvitysten prosentit metsätaloudelle, maatalouden eri aloille sekä kalataloudelle. (22) Komissio katsoi tuolloin käytössä olleiden tietojen perusteella, etteivät Espanjan viranomaiset olleet ilmoittaneet komissiolle hyvityksen korotuksen kokonaisprosentteja, ennen kuin niitä oli alettu soveltaa, vaan ovat rikkoneet edellä mainittua 25 artiklaa. Näin ollen komissio ei voinut todeta, että lakiin nro 37/1992 tehty muutos olisi ollut kuudennen direktiivin 25 artiklan mukainen ja ettei lisäys olisi johtanut siihen, että vakiokantajärjestelmän alaisille maataloustuottajille tehdyt palautukset olivat suuremmat kuin tuotantopanoksiin kohdistuva arvonlisävero. Komission mukaan kyseessä on näin ollen valikoiva verotustoimenpide, joka vaikuttaa valtion varoihin. Maatalousosuuskuntia koskevat tukitoimenpiteet (23) Tästä tukitoimenpiteestä on säädetty kuninkaan asetuksella nro 10/2000, jolla on muutettu osuuskunnista 16 päivänä heinäkuuta 1999 annettua lakia nro 27/1999(7) ja osuuskuntien verotusjärjestelmästä 19 päivänä joulukuuta 1990 annettua lakia nro 20/1990(8). Kun B-luokan dieselöljyä toimitetaan muille kuin osuuskunnan jäsenille, maatalousosuuskuntien muiden kuin osuuskunnan jäsentensä kanssa toteuttamien liiketoimien määrän perusteella laskettu 50 prosentin yläraja poistetaan, ilman että niiltä kuitenkaan poistetaan laissa nro 20/1990 säädettyä verotuksellisesti suojatun osuuskunnan asemaa. Lisäksi muutetaan hiilivetyalasta 7 päivänä lokakuuta 1998 annettua lakia nro 34/1998(9) ja siitä poistetaan vaatimus erillisen, yleiseen verotusjärjestelmään kuuluvan oikeushenkilön perustamisesta, jotta maatalousosuuskunnat voisivat myydä B-luokan dieselöljyä muille kuin osuuskunnan jäsenille. (24) Komissio katsoi menettelyn aloittamisen yhteydessä seuraavaa. (25) Kuninkaan asetuksen nro 10/2000 antaminen on edellyttänyt veroetuuksien myöntämistä maatalousosuuskunnille, jotka eivät aiemmin olleet saaneet kyseisiä etuuksia. (26) Ensiksi on poistettu vaatimus erillisen, yleiseen verojärjestelmään kuuluvan oikeushenkilön perustamisesta (toisin sanoen kalliimpaan verojärjestelmään) silloin, kun B-luokan dieselöljyä toimitetaan muille kuin osuuskunnan jäsenille. Tämän ansiosta osuuskunnat maksavat aiempaa vähemmän veroja B-luokan dieselöljyn myynnistä muille kuin osuuskunnan jäsenille. Ennen lain nro 27/1999 muutamista maatalousosuuskuntien oli perustettava erillinen oikeushenkilö voidakseen myydä B-luokan dieselöljyä muille kuin osuuskunnan jäsenille. Lain muuttamisen jälkeen niiden ei enää tarvitse perustaa tällaista oikeushenkilöä, ja kyseisiin toimiin sovelletaan edullisempaa verotusta. (27) Toiseksi on poistettu maatalousosuuskunnille asetettu 50 prosentin yläraja, jota noudattamalla ne voivat myydä B-luokan dieselöljyä muille kuin jäsenille menettämättä verotuksellisesti suojattua asemaansa. Ennen lain nro 27/1999 muuttamista muille kuin jäsenille kohdistuneen myynnin osuus maatalousosuuskuntien liikevaihdosta, ilman veroetuuden menettämistä, sai olla enintään 50 prosenttia. Lain muuttamisen jälkeen osuuskunnat voivat ylittää kyseisen rajan menettämättä osuuskuntien verotuksellisesti suojattua asemaa. (28) Kyseessä on komission mukaan erityinen tukitoimenpide, jota sovelletaan yksinomaan maatalousosuuskuntiin ja johon kuuluu veroetuus, jonka perusteella osuuskunnat maksavat vähemmän veroja kuin ennen lain nro 27/1999 muuttamista. Tämä etuus myönnettiin polttoaineiden hinnannousun yhteydessä. (29) Komissio katsoi tuolloin käytettävissään olleiden tietojen perusteella, että kyseisillä tukitoimenpiteillä tuensaajille, maatalousosuuskunnille, näyttiin tarjottavan etuus, joka kevensi niiden taloutta yleensä rasittaneita maksuja. Verotulojen menetys vastasi verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää (ks. komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen(10), 9 kohta). Näin ollen kyseinen tukitoimenpide on komission mukaan katsottava valikoivaksi verotustoimenpiteeksi, joka vaikuttaa valtion varoihin. Maatilanhaltijoille tarkoitetut lainat (30) Tästä toimenpiteestä on säädetty 10 päivänä marraskuuta 2000 tehdyn ministerineuvoston sopimuksen julkaisemisesta 15 päivänä marraskuuta 2000 tehdyssä maatalousministeriön päätöksessä(11). Tarkoituksena on helpottaa maatilanhaltijoiden lainansaantia, jossa enimmäismäärä on 35000 miljoonaa Espanjan pesetaa, johon sovelletaan maatalousministeriön antamaa korkohyvitystä ja jonka saamiseksi maatalousosuuskuntien luottotoimistoja neuvotaan tekemään sopimus maatalousministeriön ja virallisen luottolaitoksen (ICO) kanssa maatilanhaltijoiden käyttöön luottolinjan avaavien rahoituslaitosten välityksellä. (31) Tämän luottolinjan ehdot ovat seuraavat: lainan kesto on viisi vuotta, joista yksi vuosi on lyhennysvapaa; korkotyyppi on rahoituslaitosten määrittämä ICO-viitekorko; rahoituslaitosten voittomarginaali on yksi prosenttiyksikkö; maatalousministeriön korkohyvitys on kolme prosenttiyksikköä; lainoista koituvan riskin ottavat rahoituslaitokset ja lainojen enimmäismäärä on 75000 pesetaa hehtaarilta ja 4,5 miljoonaa pesetaa lainansaajaa kohti luonnollisten henkilöiden osalta ja 13,5 miljoonaa pesetaa ryhmittymien osalta. (32) Maatalousministeriö voi myös hyvittää Sociedad Anónima Estatal de Caución Agrícolan myöntämät takuut, silloin kun tällaiset takuut ovat välttämättömät korkohyvitettyjen lainojen myöntämisessä. Takuun tukimäärä käytetään lainan hoitomenojen maksamiseen, eikä se saa ylittää yhtä prosenttia taatun lainan maksamattomasta määrästä. (33) Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että maataloustuottajan vuosittain saama tuen enimmäismäärä on keskimäärin 1575 pesetaa hehtaarilta(12) viiden vuoden laina-aikana. Dieselöljyn hinta oli keskimäärin 54,4 pesetaa litralta vuonna 1999 ja 79,8 pesetaa litralta vuonna 2000. Vuosien 1999 ja 2000 välinen hinnannousu oli näin ollen 47 prosenttia. (34) Espanjan viranomaiset katsovat, että verrattaessa kustannusten nousua vuosittain korkohyvityksen muodossa keskimäärin maksettavaan tukeen (1575 pesetaa hehtaarilta viiden vuoden ajan), käy selväksi, että tuen tarkoituksena ei ole korvata maataloustuottajan kärsimiä tappioita, vaan antaa tuottajalle mahdollisuus saada lainaa rahoituslaitoksilta dieselöljyn hinnan suhteettomasta noususta johtuvan maksuvalmiuden puutteen korjaamiseksi. Tämä hinnannousu aiheutti Espanjan viranomaisten mukaan järjestyshäiriöitä, lakkoja, energian ja elintarvikkeiden toimitushäiriöitä sekä vaikeuksia tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle yhteisön alueella, minkä vuoksi se on katsottava perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi poikkeukselliseksi tapahtumaksi. (35) Espanjan viranomaiset perustelivat tukitoimenpidettä sillä, että sen kustannukset ovat alhaisemmat kuin muiden jäsenvaltioiden soveltama erityisten verojen ja alv:n alennus, jonka komissio on kieltänyt. Espanjan viranomaiset katsovat, että jos tämä tuki katsottaisiin yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, espanjalaiset maataloustuottajat joutuisivat epäedulliseen asemaan suhteessa muiden jäsenvaltioiden maataloustuottajiin, jotka ovat päässeet osallisiksi veronkevennyksistä. (36) Komissio totesi menettelyn aloittamisen yhteydessä seuraavaa. (37) Lainojen korkohyvitys merkitsee valtiontukea maataloustuottajille. Lisäksi tietyt maataloustuottajat saavat valtiontukea korkohyvityksen muodossa kyseisten korkohyvitettyjen lainojen takuista aiheutuvien tiettyjen hallinnollisten menojen suorittamiseen. Näin ollen kyseiset tukitoimenpiteet on katsottava valtion myöntämiksi valikoiviksi tukitoimenpiteiksi. Luonnollisten henkilöiden tuloverotusta ja arvonlisäveroa koskevat verotustoimenpiteet (38) Näistä toimenpiteistä on määrätty 29 päivänä marraskuuta 2000 annetulla valtiovarainministeriön määräyksellä, jolla on pantu täytäntöön vuoden 2001 osalta luonnollisten henkilöiden tuloverotuksen vakiokantajärjestelmä ja erityinen yksinkertaistettu arvonlisäverojärjestelmä(13). Vuonna 2000: korjauskertoimen soveltaminen tiettyyn tuloverotuksen vakiokantajärjestelmän alaiseen kotieläintuotantoon hankittaessa rehuja sivullisilta (39) Sivullisilta hankittuihin rehuihin sovellettavaa korjauskerrointa korottamalla toteutettu viiden prosentin alennus tietyn vakiokantajärjestelmän alaisen kotieläintaloustuotannon nettotuoton laskemisessa käytettyyn kertoimeen. (40) Komissio katsoi menettelyn aloittamisen yhteydessä seuraavaa: (41) Tämä korjauskertoimen muuttaminen näytti tuottavan tuensaajille etua, joka on keventänyt niiden taloutta yleensä rasittavia maksuja. Verotulojen menetys vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää. Espanjan viranomaiset eivät ole perustelleet kyseistä tukitoimenpidettä verojärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella. (42) Näin ollen komission mukaan tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella näytti siltä, ettei kyseistä valtion vastuulle kuuluvaa verotustoimenpidettä, joka vaikutti valtion varoihin ja muodosti valikoivan edun, voitu perustella verojärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella. Vuonna 2001: nettotuoton alentaminen tuloverotuksen alaiseen maatalous- ja kotieläintaloustuotantoon sovellettavassa vakiokantajärjestelmässä (43) Kaikki maa- ja kotieläintaloustuotanto, jonka tuotto määritellään vakiokantajärjestelmässä, saa oikeuden 35 prosentin alennukseen tuotannossaan tarvitsemansa maatalousdieselöljyn hankintahinnasta, joka on osoitettava asianmukaisesti säilytetyin laskuin. (44) Komissio katsoi menettelyn aloittamisen yhteydessä seuraavaa. (45) Espanjan viranomaiset eivät ole selvittäneet edellä kuvattua tuotonalennusta eivätkä perustelleet sen käyttöönottoa keinona tarkistaa verotusta tosiasiallisten taloudellisten mahdollisuuksien mukaan ottaen huomioon polttoaineiden hinnannoususta aiheutuneet poikkeukselliset tapahtumat. (46) Näin ollen komission mukaan tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella näytti siltä, ettei kyseistä tukitoimenpidettä voitu perustella verojärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella, vaan se oli katsottava valikoivaksi valtiontueksi. Samoin vuonna 2001: tiettyyn maataloustuotantoon sovellettavan yksinkertaistetun arvonlisäverojärjestelmän mukaisten neljännesvuosimaksujen määrittämisessä käytetyn kertoimen alentaminen (47) Tiettyyn maataloustuotantoon sovellettavan yksinkertaistetun arvonlisäverojärjestelmän mukaisten neljännesvuosimaksujen määrittämisessä käytettyä kerrointa on alennettu seuraavasti: kotieläintaloudessa, joka koskee sianlihan ja siipikarjanlihan tehotuotantoa, seitsemän prosenttia; siipikarjan munientuotantoa ja lampaan-, vuohen- ja lehmänmaidon tuotantoa, yksi prosentti; naudanlihan tehotuotantoa ja kaninkasvatuksen tehotuotantoa, 14 prosenttia; sika- ja nautakarjankasvatuksen tehotuotantoa ja laajaperäistä tuotantoa sekä muun edellä mainittuihin osiin kuulumattoman karjankasvatuksen tehotuotantoa ja laajaperäistä tuotantoa, 19 prosenttia; lampaan- ja vuohenlihan tehotuotantoa, 24 prosenttia; siipikarjan kasvatusta, pitoa ja lihotusta, 24 prosenttia, sekä muita maa- ja kotieläintaloustuottajien töitä ja palveluja, 28 prosenttia. (48) Komissio katsoi menettelyn aloittamisen yhteydessä seuraavaa. (49) Maataloustuotantoon sovellettavan yksinkertaistetun arvonlisäverojärjestelmän mukaisten neljännesvuosimaksujen määrittämisessä käytetyn kertoimen alentaminen on vähentänyt maksujen määrää ja merkinnyt tuensaajille etua, joka on keventänyt niiden taloutta yleensä rasittavia maksuja. Verotulojen menetys vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää. Espanjan viranomaiset eivät ole perustelleet kyseistä tukitoimenpidettä verotusjärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella. Näin ollen tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella näyttää siltä, ettei kyseistä tukitoimenpidettä voida perustella verojärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella. Tiettyjen maatilojen siirtoja koskevaan tuloverotukseen sovellettavien veroetuuksien jatkaminen vuosina 2000 ja 2001 (50) Tästä tiettyjen maatilojen siirtoihin sovellettavien sellaisten veroetuuksien jatkamisesta, joista on säädetty maatilojen nykyaikaistamisesta 4 päivänä heinäkuuta 1995 annetun lain nro 19/1995 kuudennessa lisäsäännöksessä(14), on säädetty verotustoimenpiteistä, hallinnollisista ja sosiaalisista toimenpiteistä 28 päivänä joulukuuta 2000 annetun lain nro 14/2000 seitsemännessä siirtymäsäännöksessä(15). (51) Komissio katsoi menettelyn aloittamisen yhteydessä seuraavaa. (52) Tämä tukitoimenpide on merkinnyt tuensaajille etua, joka on keventänyt niiden taloutta yleensä rasittavia maksuja. Verotulojen menetys vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää. Näin ollen tämä veroetuuksien jatkaminen näyttää olevan valikoivaa valtiontukea. Tämä näkemys koskee yksinomaan vuosia 2000 ja 2001, eikä se rajoita komission kantaa ennen kyseistä kautta myönnettyjen tukien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Tuloverotuksessa vaikeasti perusteltavien menojen osuuden kasvattaminen (53) Tämä tukitoimenpide on ainoa, jota ei ollut toteutettu, ennen kuin Espanjan viranomaiset lähettivät huomautuksensa, joten kyseessä on tiedoksi annettu tuki. Tuloverotuksessa vaikeasti perusteltavien menojen osuutta on lisätty 5-10 prosenttia yksinomaan maatalouden alalla ja ainoastaan rahoitusvuosina 2000 ja 2001. (54) Komissio katsoi menettelyn aloittamisen yhteydessä seuraavaa. (55) Espanjan viranomaiset eivät ole toimittaneet tästä vaikeasti perusteltavien menojen osuuden kasvattamisesta, josta ovat hyötyneet vakiokantajärjestelmän piiriin kuuluvat maataloustuottajat, tilastotietoja, joiden avulla toimenpidettä olisi voitu perustella verotusjärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella ja osoittaa, että se on otettu käyttöön verotuksen tarkistamiseksi vastaamaan tosiasiallisia taloudellisia mahdollisuuksia, joihin polttoaineiden hinnannousun aiheuttamat poikkeukselliset tapahtumat ovat vaikuttaneet. (56) Näin ollen tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella näyttää siltä, ettei kyseistä tukitoimenpidettä voida perustella verotusjärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella, vaan se näyttää merkinneen tuensaajille etua, joka on keventänyt niiden taloutta yleensä rasittavia maksuja. Verotulojen menetys vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää. Komissio päätteli menettelyn aloittamisen yhteydessä seuraavaa (57) Tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella kaikki kyseiset tukitoimenpiteet on katsottava joko valtion vastuulle kuuluviksi verotustoimenpiteiksi, jotka vaikuttivat valtion varoihin ja joihin kuului valikoivaa etua ja joita ei voitu perustella verotusjärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella, tai valikoivaksi valtiontueksi. (58) Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan polttoaineiden hinnat nousivat vuosien 1999 ja 2000 välisenä aikana 47 prosenttia, mikä aiheutti järjestyshäiriöitä ja lakkoja sekä energian ja elintarvikkeiden toimitushäiriöitä. Tämän perusteella ei voitu menettelyn tuolloisessa vaiheessa katsoa, että kyseessä olisi ollut perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu poikkeuksellinen tapahtuma. (59) Tuloverotuksessa maatilojen siirtoihin sovellettavien veroetuuksien soveltamisen jatkamisesta vuosille 2000 ja 2001 on todettava, että kyseistä tukea voitiin pitää raaka-ainetuotannon alalle myönnettynä investointitukena, kun otetaan huomioon, että veroetuuteen liittyy maatilojen siirto. Laissa nro 14/2000, joka on kyseisten tukien myöntämisen oikeudellinen perusta, ei kuitenkaan säädetä velvoitteesta noudattaa maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen(16) 4.1 kohdassa määrättyjä edellytyksiä. (60) Muut toimenpiteet olisivat näin ollen tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella valtiontukea, jonka tarkoituksena on ollut parantaa tuottajien taloudellista asemaa ja joka ei millään tavoin edistänyt alan kehitystä (maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen 3.5 kohta). Näin ollen menettelyn aloittamisen yhteydessä näytti siltä, että kyseiset toimenpiteet oli katsottava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi toimintatueksi. (61) Takuun muodossa myönnettyjen valtiontukien osalta ei ollut säädetty edellytyksistä, jotka tällaisessa muodossa myönnettyjen valtiontukien olisi EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon(17) mukaisesti täytettävä, jotta ne olisivat yhteismarkkinoille soveltuvia. (62) Lisäksi oli syytä katsoa, että kyseiset tuet perustamissopimuksen liitteessä I luetelluille maataloustuotteille koskivat tuotteita, joista suurimpaan osaan sovellettiin yhteisiä markkinajärjestelyjä ja että jäsenvaltioilla on näin ollen rajoitettu toimivalta puuttua tällaisten järjestelyjen toimintaan, sillä ne kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Edellä esitetyn perusteella kyseiset tukitoimenpiteet oli katsottava yhteisten markkinajärjestelyjen vastaisiksi ja näin ollen yhteisön säännöstön vastaisiksi. (63) Komission mukaan edellä esitetyn perusteella näytti siltä, ettei kyseisiin toimenpiteisiin, siltä osin kuin ne olivat tukitoimenpiteitä, voitu soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia, ja se päätti näin ollen aloittaa niiden osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn. III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET (64) Kaikki kolmansien esittämät huomautukset koskevat yksinomaan maatalousosuuskunnille tarkoitettua tukitoimenpidettä. Huoltoasemayrittäjien liiton huomautukset (65) Kyseinen liitto katsoo, että kuninkaan asetuksessa nro 10/2000 edellytetään veroetuuksien myöntämistä maatalousosuuskunnille. (66) Ensiksi se, että poistettiin vaatimus erillisen oikeushenkilön perustamisesta, johon sovelletaan muille kuin osuuskunnan jäsenille myytävää B-luokan dieselöljyä koskevaa yleistä verojärjestelmää, merkitsi veroetuutta, jonka perusteella osuuskunnat maksavat aiempaa vähemmän veroja B-luokan dieselöljyn myynnistä muille kuin jäsenilleen, sillä näihin toimiin sovellettiin edullista verotusta. (67) Toiseksi oli olemassa toinen veroetuus, joka perustui siihen, että nykyinen 50 prosentin yläraja poistettiin maatalousosuuskunnilta niiden myydessä B-luokan dieselöljyä muille kuin jäsenilleen, ilman että ne menettivät osuuskunnan verotuksellisesti suojatun aseman. (68) Kuninkaan asetus nro 10/2000 suosii kyseisen liiton mukaan markkinoiden ulkopuolisen rinnakkaisjakeluverkon perustamista ja osuuskuntia julkisen vallan tukemina yrityksinä, jotka on lisäksi vapautettu kilpailijoiltaan vaadittujen lakisääteisten vaatimusten noudattamisesta. Kaiken edellä esitetyn tarkoituksena on liiton mukaan ollut alentaa markkinoiden tavanomaisesta toiminnasta johtuvia hintoja ilman, että kuluttajille tarkoitettujen myyntipaikkojen haltijoille (vähittäismyyntipaikoille) olisi maksettu minkäänlaista korvausta, ja nämä joutuivatkin liiton mukaan suurin joukoin syrjäytetyiksi ja poistetuiksi markkinoilta. Madridin alueen huoltoasemayrittäjien liiton, Katalonian huoltoasemayrittäjien liiton ja Espanjan huoltoasemayrittäjien keskusliiton huomautukset (69) Nämä liitot, jotka käytännössä edustavat Espanjan koko huoltoasema-alaa, katsovat, että kuninkaan asetuksessa nro 10/2000 säädetään toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on vapauttaa maatalousosuuskunnat eri veroista, joita sovelletaan B-luokan dieselöljyn myyntiin muille kuin osuuskunnan jäsenille, ja saattaa kyseinen toiminta erityisesti suojatun verojärjestelmän piiriin silloin, kun polttoanetta myydään sivullisille. (70) Kyseiset liitot katsovat, että maatalousosuuskunnat ovat saaneet kuninkaan asetuksen nro 10/2000 voimaantulon jälkeen seuraavat etuudet B-luokan dieselöljyn myynnissä sivullisille: (71) Omaisuuden siirtoja ja virallisia asiakirjoja koskevien verojen osalta maatalousosuuskunnat vapautetaan maksuista, jotka koskevat pääoman perustamisasiakirjoja, korotusta, fuusiota ja jakamista, lainojen, myös obligaatiolainojen, ottamista ja maksamista, omaisuuden ja oikeuksien hankintaa koulutus- ja edistämisrahaston osana osuuskunnan päämäärien toteuttamiseksi sekä omaisuuden ja oikeuksien hankintatoimia, joiden välittömänä tarkoituksena on osuuskuntien sosiaalisten ja sääntömääräisten tavoitteiden toteuttaminen. (72) Yhtiöverotuksen osalta kuninkaan asetuksessa katsotaan B-luokan dieselöljyn myynti muille kuin jäsenille tulokseksi osuuskunnan toiminnasta, ja sen vuoksi sen veroprosentti on 20 %. Lisäksi osuuskunnat on vapautettu täysin sellaisen kuoletettavan uuden kiinteän omaisuuden kuolettamisesta, joka on hankittu kolmen vuoden kuluessa osuuskunnan kirjaamisesta osuuskuntarekisteriin, ja lisäksi niille hyvitetään 50 prosenttia koko maksettavasta verosta. (73) Elinkeinoverotuksen osalta osuuskunnille myönnetään 95 prosentin helpotus maksettavista veroista. (74) Kiinteän omaisuuden verotuksen osalta osuuskunnille myönnetään 95 prosentin helpotus maksettavista veroista. Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton huomautukset (75) Tähän keskusliittoon kuuluu suurin osa Espanjan maatalousosuuskunnista. Maatalousosuuskunnat alkoivat myydä polttoaineita 31 päivänä heinäkuuta 1986 annetun talous- ja valtiovarainministeriön määräyksen(18) nojalla. Kyseisellä määräyksellä muutettiin öljymonopoliin kuuluvien nestemäisten polttoaineiden toimittamisesta ja myynnistä annettua asetusta(19). Öljyalan järjestämisestä 22 päivänä joulukuuta 1992 annetulla lailla nro 34/1992(20) perustettiin uusi öljytuotteiden jakelujärjestelmä. (76) Maatalousosuuskuntien aiempi sääntömääräinen asema muuttui yllättäen, kun laki nro 34/1998 julkaistiin ja erityisesti tähän vaikutti lain 15. lisäsäännös, jossa osuuskunnilta kielletään öljytuotteiden (sekä dieselöljyn että bensiinin) myynti sivullisille, jolleivät ne perusta tätä tarkoitusta varten erillistä oikeushenkilöä, johon voidaan soveltaa yleistä verojärjestelmää. (77) Keskusliiton mukaan kuninkaan asetuksella nro 10/2000 ainoastaan poistettiin osittain vapaan kilpailun rajoittaminen, jonka oli aiheuttanut lain nro 34/1998 15 lisäsäännöksessä käyttöön otettu kielto. (78) Osuuskuntien veroetuuksia on tarkasteltava yhdessä teknisesti tarkistettujen sääntöjen ja niistä osuuskunnille aiheutuvien velvoitteiden kanssa. (79) Osuuskuntien on yhtiöverotuksen veron perusteen määrittämiseksi erotettava selvästi tosistaan seuraavat toimintaryhmät: jäsenten väliset toimet ja muiden kuin jäsenten kanssa tehtävät toimet. Lain nro 20/1990 16 pykälässä säädetyssä teknisessä tarkistussäännössä on kyse siitä, että veron perusteen määrittämistä varten on otettava huomioon erikseen osuuskunnalliset tulokset, jäsenten välisten toimien tulokset ja osuuskunnan ulkopuolisten toimien tulokset, jotka on saatu osuuskunnan muiden kuin jäsentensä kanssa toteuttamista toimista. (80) Lain nro 20/1990 33 pykälässä täsmennetään, että osuuskuntayhtiöiden verotuksessa erotetaan eri maksuluokat siten, että osuuskunnan tuloksiin sovellettava veron peruste on 20 prosenttia ja osuuskunnan ulkopuolisen toiminnan tulokseen sovellettava yleinen veron peruste on 35 prosenttia. Jälkimmäiseen kuuluvat muun muassa maatalousosuuskuntien sivullisten kanssa toteutetuista liiketoimista saamat tulot. Näin ollen niihin tuottoihin, jotka osuuskunta saa sivullisten kanssa toteuttamistaan liiketoimista, ei sovelleta minkäänlaista hyvitystä. (81) Lain nro 20/1990 23 pykälässä määritellään osuuskuntiin sovellettavan yhtiöverotuksen osalta veron määräksi veron perusteen soveltamisesta johtuvista positiivisista tai negatiivisista määristä saatavaksi matemaattiseksi summaksi vastaavat maksuluokat ottaen huomioon koko vero, jos tulos on positiivinen. Tällöin etuussääntö koskee kyseisen lain 34 pykälän, jossa on kyse erityisesti suojatuista osuuskunnista ja jota periaatteessa voidaan soveltaa maatalousosuuskuntiin, mukaan 50 prosentin helpotusta aiemmin 23 pykälässä määritellystä kokonaisverosta. (82) Tätä etuutta ei voida tarkastella erillään niistä veroista, jotka vaikuttavat osuuskunnan jäsenelle palautuksina maksettuihin tuloihin kohdistuvaan tuloverotukseen. Yrityksen voitto jaetaan osuuskunnissa jäsenille heidän varainhoitovuoden kuluessa toteuttamansa osuuskunnallisen toiminnan mukaan eikä pääomapanoksen mukaan. Kyseessä on osuuskuntapalautus, ja se poikkeaa luonteeltaan täysin yhtiön osingoista. (83) Ottaen huomioon edellä mainitut erityispiirteet, jotka liittyvät yhtiöverotuksen kokonaisveroja koskevaan etuussääntöön, jonka perusteella erityisesti suojattujen osuuskuntien yhtiöverotusta alennetaan 50 prosentilla, on mainittava osinkojen/palautusten kahdenkertainen verotus, joka johtuu siitä, että ensin voitto merkitään yhtiöverotukseen ja sen jälkeen tuloverotukseen. Yhtiön ja sen osakkaiden väliseen suhteeseen (yritysosinkoon) sovellettavalla kahdenkertaisen verotuksen huojennuksella ei ole vastinetta osuuskunnan ja sen jäsenten välisessä suhteessa (osuuskuntapalautus), minkä vuoksi palautusta verotetaan ankarammin kuin osinkoa. (84) Edellä esitetty näkyy luonnollisten henkilöiden tuloverotuksesta ja muista verosäännöistä 9 päivänä joulukuuta 1998 annetun lain nro 40/1998(21) 23 pykälässä, jossa vahvistetaan osingoille (joita on yleiseen verotusjärjestelmään kuuluvissa yhtiöissä) eri kohtelu kuin palautuksille (joita puolestaan on erityisverotusjärjestelmään kuuluvissa osuuskunnissa). (85) Toisaalta tuloverojen alennukset, sellaisina kuin niistä on säädetty lain nro 40/1998 66 pykälässä, vaihtelevat myös yhtiötyypin mukaan. Silloin kun saadaan osinkoja, alennus on 40 prosenttia maksuista. Lain nro 20/1990 32 pykälässä säädetään puolestaan palautuksista, että kahdenkertaiseen verotukseen perustuva alennus on kymmenn tai viisi prosenttia sen mukaan, onko kyseessä suojattu osuuskunta tai erityisesti suojattu osuuskunta. (86) Osuuskuntiin sovelletaan lisäksi erityisiä velvoitteita, jotka eivät koske yleiseen verotusjärjestelmän alaisia yrityksiä ja jotka koostuvat tietyistä taloudellisista velvoitteista, joista on säädetty laissa nro 27/1999 ja jotka kiinnittävät varat ja muuttavat ne jakamattomiksi. Näitä ovat esimerkiksi pakolliset sosiaalirahastot. (87) Ensiksi pakollinen vararahasto, jonka tarkoituksena on erityisesti osuuskuntien vahvistaminen, kehittäminen ja takaaminen ja jota ei voida jakaa jäsenten kesken, kuten lain nro 27/1999 55 pykälässä säädetään. Se kuuluu osuuskunnan pääomaan, jota ei voida jakaa ja joka osuuskunnan hajotessa päätyy valtion varoihin, jossa se käytetään osuuskuntien edistämisrahaston perustamiseen. Edellä mainitun lain nro 27/1999 mukaan tähän tarkoitukseen on annettava vähintään 20 prosenttia osuuskunnan tuloista ja vähintään 50 prosenttia osuuskunnan muista kuin osuuskunnallisista toimista saaduista tuloista (jotka saadaan muun muassa muiden kuin jäsenten kanssa tehdyistä liiketoimista), lisäksi siihen on annettava osuus jäsenten liittymismaksuista ja pakollisista pääomapanoksista tehdyistä vähennyksistä, jotka johtuvat jäsenten määrän vähenemisestä. Toisin sanoen osaa siitä, mitä kukin jäsen on tuonut yritykseen, ei saada koskaan takaisin, ja osa yrityksen ylijäämästä jää kiinnitetyksi. (88) Toiseksi lain nro 27/1999 56 artiklassa säädetyn koulutus- ja edistämisrahaston tarkoituksena on jäsenten ja työntekijöiden yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen rahoittaminen, osuuskunta-aatteen levittäminen ja osuuskuntien välisten yhteyksien tiivistäminen sekä kulttuurin, ammattitaidon ja keskinäisen avunannon edistäminen paikallisella tasolla ja koko yhteisössä. Lain nro 27/1999 mukaan vähintään viisi prosenttia osuuskunnan tuloista on osoitettava tähän rahastoon. Koulutus ja edistämisrahasto on samoin kuin pakollinen vararahasto jakamaton, niiden varoja ei voida jakaa jäsenten kesken edes osuuskunnan selvitystilaan saattamisen yhteydessä. (89) Näin ollen osuuskunnan jäsenten kesken jaettava enimmäisylijäämä on alhaisempi kuin muissa yhtiöissä, joissa osakkeenomistajien mahdollisuudet päästä osallisiksi tuloksista ovat suuremmat, kun niillä ei ole velvoitetta maksaa pakollisiin rahastoihin osuutta varainhoitovuonna saadusta voitosta. (90) Osuuskunnan mahdollisesti saama vähennys yhtiöverotuksesta korjautuu tuloverotukseen liittyvällä kahdenkertaisella verotuksella, jota sovelletaan osuuskunnan jäseniin ja joka nostaa niiden veroja. (91) Osuuskuntien verotusjärjestelmää voidaan kuvata kokonaisuudessaan siten, että siinä otetaan huomioon edut ja velvoitteet, seuraavin käytännön esimerkein. (92) Ensimmäisessä esimerkkitapauksessa tarkastellaan osuuskunnan jäsenen nettokäyttöomaisuutta verrattuna Espanjan yleiseen verojärjestelmään kuuluvan yhtiön osakkaaseen. Lähtökohtana ovat samat tulokset, 150 rahayksikköä. >TAULUKON PAIKKA> (93) Kun otetaan huomioon, että tuloverotuksessa tarkastellaan marginaaliveroa, voidaan todeta, että saman 150 rahayksikön alkutuloksen perusteella osuuskunnan jäsen saisi nettovaroina 38 rahayksikköä, kun taas yleiseen verojärjestelmään kuuluvan yhtiön osakas saisi 71 rahayksikköä. Lisäksi edellä on jo todettu, että yhtiö- ja tuloverotukseen liittyvä kahdenkertainen verotus mitätöi yhtiöverotuksen kokonaismaksujen helpotuksesta aluksi saadun vähennyksen. (94) Toisessa esimerkkitapauksessa osuuskunnan jäsenten väliset liiketoimet erotetaan muiden kuin jäsenten kanssa tehdyistä liiketoimista, tosin sanoen osuuskunnallinen tulos erotetaan osuuskunnan ulkopuolisesta tuloksesta. Tällöin voidaan havaita, että silloin, kun osuuskunnan ulkopuolisista liiketoimista saatujen tulosten merkitys kasvaa verrattuna osuuskunnallisiin toimiin, kasvavat myös maksut pakollisiin rahastoihin, yhtiöverotus nousee ja samalla käytettävissä oleva voitto pienenee. Näin ollen kunkin jäsenen saama netto-osuus on pienempi silloin, kun osuuskunnan ulkopuoliset tulokset ovat suuremmat. >TAULUKON PAIKKA> (95) Keskusliitto päättelee, että Espanjan osuuskuntaverotusta koskevaa lainsäädäntöä on tarkasteltava kokonaisuutena. Tässä verotuksessa on eri rakenteet ja etuuksia sekä erityisiä velvoitteita (maksut pakollisiin rahastoihin, pääoman käsittely, kahdenkertainen verotus). IV ESPANJAN HUOMAUTUKSET (96) Espanja esitti 11 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessään seuraavaa. Lain nro 37/1992 muuttaminen (97) Kuudennen direktiivin 25 artiklassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus perustaa yhteinen maa-, kotieläin- ja kalataloustuottajia koskeva vakiokantajärjestelmä. Espanja on käyttänyt tätä mahdollisuutta heti liityttyään yhteisöön. (98) Kuudennen direktiivin 25 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on tarvittaessa vahvistettava "vakiokantahyvitysten prosentit ja ilmoitettava ne komissiolle ennen kuin niitä aletaan soveltaa". Tästä säännöksestä johtuu ensiksi tällaisen hyvitysjärjestelmän perustavia jäsenvaltioita koskeva velvoite ilmoittaa hyvitysprosentit ennen niiden vahvistamista. Säännöksestä ei kuitenkaan mitenkään voida päätellä, että tämän hyvitysprosentin muuttamisesta olisi myös ilmoitettava komissiolle. On otettava huomioon, että jos tämä olisi kuudennen direktiivin tarkoitus, siinä olisi perustettu hyvitystä koskeva seurantajärjestelmä, joka olisi eri kuin yleinen jäsenvaltioiden lainsäädännön muutoksia koskeva seurantajärjestelmä, mikä ei olisi asianmukaista. Lisäksi on korostettava, että kuudennen direktiivin sanamuodossa ei vaadita komission lupaa hyvitysjärjestelmän perustamiselle vaan ainoastaan sen tiedoksi antamista. (99) Espanjan verohallitus ilmoitti kuitenkin komissiolle (ilmoituksen kopio ohessa) ennen hyvitysprosentin nostamista koskevan säännöstön hyväksymistä ja julkaisemista Espanjan valtion virallisessa lehdessä (Boletín Oficial del Estado) hallituksen aikomuksesta nostaa kyseistä hyvitysprosenttia ja jakaa se eri tuotteiden kesken, joihin sitä sovelletaan, mistä on nimenomaan säädetty kuudennen direktiivin 25 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa. (100) Toiseksi kuudennen direktiivin 25 artiklan 3 kohdan edellä mainitusta alakohdasta johtuu jäsenvaltioille lisävelvoite, jossa vaaditaan, että hyvityksen määrä ei saa aiheuttaa sitä, että järjestelmään kuuluvat verovelvolliset saisivat hyvityksen soveltamisesta taloudellisen hyödyn, joka olisi suurempi kuin maksettava vero. Tätä säännöstä on noudatettu Espanjan säännöstössä, ja se käy ilmi tilastotiedoista, joiden perusteella Espanjan viranomaiset laskivat uudet hyvitysprosentit, jotka liitettiin tutkimukseen, joka puolestaan on liitetty Espanjan nyt esillä olevan menettelyn yhteydessä lähettämään asiakirja-aineistoon. (101) Noudatettu menetelmä on kaksivaiheinen: ensimmäisessä vaiheessa lasketaan maa-, kotieläin- ja kalatalouden erityisen arvonlisäverojärjestelmän alaisten verovelvollisten maatiloilta saatujen tuotteiden myynnistä saama tulos ja toisessa vaiheessa määritetään mainittujen tilojen hankinnoista maksettujen arvonlisäverojen määrä. Käsiteltävänä olevan varainhoitovuoden tulos osoittaa, että hyvityksen tosiasiallinen osuus on vuodesta 1987 alkaen ollut laissa säädettyä paljon pienempi ja oli vuonna 1999 8,28 prosenttia. (102) Espanjan hallitus päättelee edellä esitetyn perusteella, että vakiokantahyvitysten prosenttien nostaminen on koko ajan ollut kuudennen direktiivin 25 artiklan 3 kohdan mukaista, sillä mainittu nousu ei ole aiheuttanut järjestelmään kuuluville verovelvollisille hyvityksestä johtuvaa etua, joka olisi suurempi kuin maksetut verot. Maatalousosuuskuntia koskevat tukitoimenpiteet (103) Espanja katsoo, että maatalousosuuskuntien hyväksi toteutettuja tukitoimenpiteitä ei ole syytä katsoa valtiontueksi sillä perusteella, että osuuskunnat maksavat vähemmän veroja kuin ennen muutoksen käyttöön ottamista, seuraavin perustein: (104) Kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöön otetut toimenpiteet vastaavat B-luokan dieselöljyn myynnin vapauttamistoimenpiteitä, joilla poistetaan esteet maatalousosuuskunnilta kyseisen polttoaineen myynniltä sivullisille ilman, että siitä aiheutuisi verotusetuutta kyseisille yrityksille tai niitä suosittaisiin. (105) Maatalousosuuskuntien verojärjestelmässä erotetaan toisistaan osuuskunnallinen toiminta jäsenten kanssa ja toiminta muiden kuin jäsenten kanssa. Viimeksi mainittujen kanssa toteutettavasta toiminnasta saatavat tulokset katsotaan osuuskunnan ulkopuolisiksi, minkä vuoksi näihin tuloksiin sovellettava yhtiöverotuksen alainen verojärjestelmä vastaa yleistä verojärjestelmää, jota sovelletaan kaikkiin samaa toimintaa harjoittaviin yrityksiin. (106) Osuuskuntien verojärjestelmästä on säädetty lailla nro 20/1990, jonka 21 artiklassa katsotaan osuuskuntien ulkopuoliseksi tulokseksi sivullisten kanssa oteutetusta toiminnasta saadut tulokset ja näistä tuloksista verotetaan yleisen yhtiöverotuksen mukaan yhtiöverotuksesta 27 päivänä joulukuuta 1995 annetun lain nro 43/1995(22) 26 pykälän 3 momentin mukaisesti. Toisaalta lain nro 27/1999 kuudennessa lisäsäännöksessä nämä yritykset velvoitetaan pitämään erillistä kirjanpitoa muiden kuin jäsenten kanssa toteutettavasta toiminnasta. (107) Kuninkaan asetuksen nro 10/2000 soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden tarkoituksena on vapauttaa B-luokan dieselöljyn kauppa ja antaa maatalousosuuskunnille mahdollisuus myydä kyseistä polttoainetta, olipa kyseisten liiketoimien välinen suhde osuuskunnan kaikkiin liiketoimiin nähden mikä tahansa ilman, että osuuskunnallisen toiminnan verojärjestelmä kärsii. Toimenpiteillä pyritään siihen, että osuuskunnat voivat kehittää kyseistä toimintaa ilman, että ne joutuisivat perustamaan uuden erillisen kokonaisuuden, sillä yhtiöverotus on sama molemmissa tapauksissa, koska B-luokan dieselöljyn myynnistä saatuihin tuloksiin sovelletaan yleistä yhtiöverojärjestelmää. (108) Espanja päättelee edellä esitetyn perusteella, että kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöön otetut toimenpiteet eivät ole valtiontukea, koska ne eivät vaikuta kilpailuun B-luokan dieselöljyn toimituksissa eivätkä vahingoita sitä, sillä kaikkiin kyseistä toimintaa harjoittaviin yrityksiin, myös maatalousosuuskuntiin, sovelletaan samaa yhtiöverojärjestelmää. (109) Espanja täydensi 6 päivänä kesäkuuta 2001 lähettämiään huomautuksia kyseisestä toimenpiteestä vastaamalla asianomaisten huomautuksiin 1 ja 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyillä kirjeillä lähettämillään huomautuksilla. Espanja esitti 1 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä kirjeessä seuraavat lisähuomautukset: (110) Öljyn hinnannousu ja euron arvon aleneminen dollariin nähden olivat tapahtumia, jotka muuttivat olennaisesti tavanomaisia edellytyksiä, joissa maataloustoimintaa harjoitetaan, ja saivat alalla aikaan kriisin, jonka vaikutukset tuntuivat maatiloilla taloudellisten tulosten huononemisena ja joka uhkasi jatkuessaan monien tilojen olemassaoloa. (111) Espanjan hallitus päätti tällaisessa tilanteessa käynnistää suhdannetoimenpiteiden lisäksi rakennetoimenpiteitä, joita olivat mm. polttoaineiden myynnin vapauttaminen, joka merkitsisi maa- ja kotieläintiloille mahdollisuutta säilyä hengissä ja pitää yllä välttämätöntä kilpailukykyä. (112) Kuninkaan asetuksessa nro 10/2000 säädetyillä tukitoimenpiteillä pyritään osaltaan edistämään polttoainekaupan vapauttamista. Konkreettisesti niillä poistetaan Espanjan lainsäädännöllä maatalousosuuskunnille asetetut tietyt rajoitukset ja avataan siten B-luokan dieselöljyn markkinat Espanjassa. (113) Tällä tavalla osuuskunnat vapautettiin velvoitteesta rajoittaa sivullisten kanssa toteutettavat B-luokan dieselöljyä koskevat liiketoimet 50 prosenttiin jäsenten kanssa toteutetuista toimista. Samalla poistettiin vaatimus, jonka mukaan osuuskunnat voivat myydä öljytuotteita vähittäismyyntinä sivullisille vain perustamalla kokonaisuuden, joka on erillinen osuuskunnan ulkopuolinen oikeushenkilö. Tämä vaatimus rajoitti maatalousosuuskuntien toiminta-alaa ja oli tietyssä määrin ristiriidassa lain nro 27/1999 kanssa siltä osin, kuin sen mukaan perustetut yhtiöt voivat järjestää ja toteuttaa kaikkea taloudellista toimintaa. (114) Muutosta, jonka perusteella osuuskunnat eivät menettäneet erityisesti suojattua asemaansa myydessään B-luokan dieselöljyä sivullisille, on tulkittava sen tosiasiallisessa huojentavassa merkityksessä, kun sillä poistettiin tietty aiempi luokitus ilman, että siihen sisältyisi erityistä ja edullisempaa verojärjestelmää, jota sovellettaisiin maatalouspolttoaineen myyntiin sivullisille. (115) Huoltoasemien liiton huomautuksissaan esittämä toteamus, jonka mukaan dieselöljyn myynnin vapauttaminen koskemaan myös osuuskuntien sivullisten kanssa toteuttamia liiketoimia merkitsee sitä, että näistä liiketoimista on maksettava 20 prosentin yhtiöveroa, on Espanjan hallituksen mukaan virheellinen. Kaikkiin osuuskuntien sivullisten kanssa toteuttamiin liiketoimiin sovelletaan yleistä 35 prosentin veroa. (116) Espanja lisäsi 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä kirjeessään, joka täydensi Espanjan kolmansien huomautusten yhteydessä 1 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä kirjeessä esittämiä huomautuksia, seuraavat valtiovarainministeriön huomautukset: Huoltoasemien liittojen huomautuksissa tulkitaan virheellisesti kuninkaan asetuksen nro 10/2000 vaikutuksia suojattujen osuuskuntien verotusjärjestelmään. Osuuskunnan ulkopuolisiin tuloksiin sovelletaan yleistä 35 prosentin verotusta. Näihin kuuluvat myös B-luokan dieselöljyn myynnistä sivullisille saadut tulokset. (117) Kuninkaan asetukseen nro 10/2000 tehtyjen muutosten tarkoituksena on yksinomaan B-luokan dieselöljyn myynnin vapauttaminen ja mahdollisuuksien antaminen maatalousosuuskunnille myydä kyseistä polttoainetta riippumatta siitä, mikä osuus näillä liiketoimilla on osuuskunnan kaikista liiketoimista ilman, että osuuskunnalliseen toimintaan sovellettavaa verojärjestelmää muutetaan. (118) Osuuskuntien toteuttamaan B-luokan dieselöljyn myyntiin sovellettavaa verojärjestelmää ei missään tapauksessa ole muutettu. Näin ollen Espanjan mukaan on pääteltävä, ettei ole otettu käyttöön toimenpidettä, joka voitaisiin katsoa perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitetuksi valtiontueksi. (119) Huoltoasemien liittojen huomautuksissa todetaan omaisuuden siirtoja ja virallisia asiakirjoja koskevasta verotuksesta, että kyseiset etuudet ovat olleet voimassa jo ennen kuninkaan asetuksen nro 10/2000 voimaantuloa ja etteivät osuuskunnat näin ollen nauti näistä etuuksista kyseisen asetuksen perusteella, vaan nämä etuudet vastaavat tavoitetta edistää tällaisten yhtiöiden ja Espanjan osuuskuntaliikkeen toimintaa. (120) Lopuksi paikallisverotuksesta tehdyissä huoltoasemien liittojen huomautuksissa ei niinkään vastusteta erityisesti suojattuihin osuuskuntiin sovellettavia veroetuuksia, vaan pikemminkin kuninkaan asetuksella nro 10/2000 tehtyjä muutoksia, joissa on kyse maatalousosuuskunnille erityisen suojatun aseman saamiseksi asetettujen edellytysten muuttamisesta, tarkemmin sanoen siitä, että asetuksessa näille osuuskunnille annetaan mahdollisuus myydä rajoituksetta B-luokan dieselöljyä sivullisille. Maatilanhaltijoille tarkoitetut lainat (121) Espanja haluaa toistaa tiedoksiannossa esittämänsä väitteet ja korostaa, että kyseessä ovat poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamat vahingot (perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohta) ja että vaikka on totta, että komission mukaan kyseistä käsitettä on tulkittava suppeasti, on myös totta, että tapahtumien poikkeuksellinen luonne ja niihin liittyvä lieventävä toimenpide johtuvat siitä, että Espanja noudatti komission julkisesti esittämää kantaa olla alentamatta polttoaineisiin kohdistuvaa verotusta, jotta ei mukailtaisi öljynviejämaiden järjestön (OPEC:n) toiveita, ja päätti säilyttää kyseiset verot ennallaan ja etsiä muita vaihtoehtoja kohtuuttomalle hinnannousulle, joka muodosti vakavan uhan maatilojen elinkelpoisuudelle, aiheutti lakkoja ja vakavia järjestyshäiriöitä sekä energian ja elintarvikkeiden toimitushäiriöitä. (122) Espanja vahvisti 6 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessä esittämässään näkemyksessä, ettei kyseinen luottolinja ollut käytössä. Espanja ilmoitti kuitenkin 20 päivänä joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellään, että kyseinen luottolinja oli ollut toiminnassa 22 päivästä marraskuuta 2001 alkaen ja että lainansaajat olivat jo ottaneet varoja käyttöönsä ja että näin ollen tukea oli jo alettu myöntää. (123) Espanjan mukaan kyseisen toimenpiteen kustannukset olivat joka tapauksessa alhaisemmat kuin dieselöljyyn sovellettavien erityisverojen ja alv:n alentaminen, jotka komissio oli erityisesti kieltänyt. Tuloveroa ja arvonlisäveroa koskevat verotustoimenpiteet Korjauskertoimen soveltaminen tiettyyn tuloverotuksen vakiokantajärjestelmän alaiseen kotieläintuotantoon hankittaessa rehuja sivullisilta (124) Kyseistä korjauskerrointa on sovellettu vuodesta 1995 alkaen tietyn kotieläintuotannon yhteydessä sivullisilta hankittuihin rehuihin, osana luonnonvarojen käyttöä. Vuodesta 2000 alkaen tätä korjauskerrointa on sovellettu kaikkeen kotieläintuotantoon edellyttäen, että sivullisilta hankittujen rehujen markkina-arvo on enemmän kuin 50 prosenttia kulutettujen rehujen arvosta. (125) Kyseinen soveltamisalan laajennus perustuu siihen, että vuosina 2000 ja 2001 kyseisen toiminnan nettotuottoindeksi ei ollut muuttunut, mikä osoittaa sitä, ettei rehunhinnan nousua ollut otettu huomioon nettotuoton laskennassa. Näin ollen kun sivullisilta hankittujen rehujen osuus kulutuksessa on merkittävää (enemmän kuin 50 % kulutetusta rehumäärästä), ei nettotuottoindeksiä vähennetä, vaan otetaan käyttöön kyseisen tuoton korjauskerroin (0,95). (126) Espanja päättelee edellä esitetyn perusteella, ettei kyseessä missään tapauksessa ole valikoiva etu, vaan tietyn nettotuoton mukauttaminen objektiivista menetelmää käyttäen toiminnan reaalituottoon. Nettotuoton alentaminen maa- ja kotieläintaloustoimintaan sovellettavassa tuloverotuksen vakiokantajärjestelmässä (127) Maa- ja kotieläintaloustoimintaan sovellettava vakiokantajärjestelmä perustuu siihen, että toiminnasta saatuihin tuloihin sovelletaan nettotuottoindeksejä, jotka on määritetty mallitilalaskelman perusteella. Tätä mallitilalaskelmaa määritettäessä vuodelle 2001 dieselöljyn laskut perustuivat tammikuun 1999 hintoihin. Koska dieselöljyn hinta on noussut tuolta ajalta aina 1 päivään tammikuuta 2001 saakka noin 35 prosenttia, päätettiin kyseinen alennus ottaa käyttöön, sen sijaan että olisi muutettu mallitilalaskelmaa. (128) Espanja päättelee edellä esitetyn perusteella, ettei kyseistä toimenpidettä voida katsoa valikoivaksi valtiontueksi, vaan kyseessä on lasketun nettotuoton mukauttaminen objektiivista järjestelmää käyttäen toiminnan reaalituottoon. Tiettyyn maataloustoimintaan sovellettavan yksinkertaistetun arvonlisäverojärjestelmän neljännesvuosimaksujen määrittämisessä käytettyjen prosenttien alentaminen (129) Espanja korostaa väitteestä, jonka mukaan yksinkertaistetun arvonlisäverojärjestelmän neljännesvuosimaksujen määrittämisessä käytettyjen prosenttien alentaminen vähentää maksujen määrää ja merkitsee näin ollen tuensaajille etua, joka keventää niiden maksamaa veromäärää, ettei kyseinen toimenpide vaikuta indekseihin, joilla maksut määritetään tilapäisesti ja vuoden lopussa vahvistettavien maksujen ennakkoina. (130) Toimenpide perustuu vuoden 2000 loppuneljänneksellä toteutettuun dieselöljyn hinnankorotukseen ja on luonteeltaan tilapäinen, kuten vuoden 2001 yksinkertaistetusta järjestelmästä 29 päivänä marraskuuta 2000 annetun ministerin määräyksen perusteluosassa on todettu. Toimenpiteen tilapäinen luonne käy ilmi siitä, että indeksien alentaminen vaikuttaa yksinomaan ennakkoina maksettuihin neljännesvuosimaksuihin eikä vuosittain maksettavan maksun määrittämisessä käytettyihin indekseihin. Tämän vuoksi vuosi-indeksiin perustuvien maksujen ja neljännesvuosittain suoritettujen ennakkomaksujen välinen ero on tasoitettava varainhoitovuoden lopussa. (131) Espanja päättelee edellä esitetyn perusteella, ettei voida katsoa, että vuoden 2001 lopussa laskettu veromäärä olisi alentunut. Tuloverotuksessa tiettyjen maatilojen siirtoihin sovellettavien veroetuuksien jatkaminen vuosina 2000 ja 2001 (132) Kyseisellä toimenpiteellä jatketaan 31 päivään joulukuuta 2001 saakka lain nro 19/1995 kuudennessa lisäsäännöksessä säädettyjen veroetuuksien voimassaoloa, ja sitä on tarkasteltava siirron tekijöille myönnettyjä etuuksia laajemmassa yhteydessä, sillä nämä etuudet myönnetään yksinomaan tietyissä tilanteissa, jotka määritellään siirrettyjen maatilojen haltuunsaajan mukaan. (133) Espanjan mukaan kyseessä ei näin ollen ole yksinomaan veroetuus, vaan etuus myönnetään, jos tilan haltuunsaaja täyttää tietyt edellytykset, joiden tarkoituksena on Espanjan maataloustoiminnan tehostaminen ja tilakoon kasvattaminen. Tuloverotuksessa vaikeasti perusteltavien menojen prosenttiosuuden kasvattaminen (134) Espanja täsmensi huomautuksissaan, että kyseistä toimenpidettä ei ollut vielä hyväksytty huomautuksia laadittaessa ja että jos se hyväksyttäisiin, sitä perusteltaisiin tavoitteella mukauttaa yksinkertaistettuun vakiokantajärjestelmään sovellettava kustannusten osuus suoraan kustannusten määrään, jonka prosenttiosuus on korvannut (vaikeasti perusteltavat kustannukset ja siirrot) ja joka on kasvanut dieselöljyn hinnannousun vuoksi. Päätelmä (135) Espanja katsoo, ettei yhtäkään Espanjan hallituksen maatalousalan hyväksi hyväksymää tukitoimenpidettä voida katsoa "valtiontueksi", sillä ne ovat täysin perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisia. V TUEN ARVIOINTI Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohta Lain nro 37/1992 muuttaminen (136) Tästä lain nro 37/1992 muuttamisesta on säädetty kuninkaan asetuksella nro 10/2000, jolla on nostettu arvonlisäveron maa-, kotieläin- ja kalatalousalan erityisjärjestelmään kuuluviin verovelvollisiin sovellettavaa hyvitysosuutta maksettujen verojen lisääntyneen määrän neutralisoimiseksi, ja se kuuluu kuudennen direktiivin ja erityisesti sen 25 artiklan soveltamisalaan. (137) Toimenpiteellä on haluttu palauttaa arvonlisäveron maa-, kotieläin- ja kalatalousalan erityisjärjestelmän alaisten verovelvollisten maksaman alv:n ja niiltä perittävän alv:n välinen välttämätön tasapaino. (138) Espanjan verohallitus ilmoitti komissiolle ennen kyseisen hyvitysosuutta nostavan toimenpiteen hyväksymistä aikomuksestaan toteuttaa kyseinen korotus ja sen jakamisesta kyseisten tuotteiden kesken, mistä on nimenomaan säädetty kuudennen direktiivin 25 artiklan 3 kohdassa. (139) Espanja on myös toimittanut komissiolle, kuudennen direktiivin 25 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tilastotiedot, joiden perusteella Espanjan viranomaiset ovat laskeneet uudet hyvitysosuudet ja jotka osoittavat, etteivät ne johda siihen, että järjestelmän alaisille maataloustuottajille koituvat etuudet olisivat suurempia kuin maksettujen verojen määrä. Komissio on tutkinut näitä tilastotietoja eikä ole havainnut niissä huomauttamista. (140) Näin ollen komissio katsoo, ottaen huomioon Espanjan huomautuksissaan toimittamat tiedot, että kyseinen toimenpide kuuluu kuudennen direktiivin soveltamisalaan eikä kyseessä ole valikoiva verotustoimenpide. Maatalousosuuskuntien hyväksi tarkoitetut toimenpiteet (141) Kuninkaan asetuksella nro 10/2000 lakiin nro 27/1999 ja lakiin nro 20/1999 tehdyillä muutoksilla ainoastaan palautetaan ennen lain nro 34/1998 voimaantuloa voimassa ollut säännöstö maatalousosuuskuntien toteuttamasta öljytuotteiden myynnistä. (142) Espanja on selvittänyt huomautuksissaan, että maatalousosuuskunnat maksavat lain nro 20/1990 mukaisesti yhtiöverojärjestelmän mukaista veroa tuotostaan, jonka ne saavat sivullisten kanssa toteuttamistaan liiketoimista, joten kyseessä ei ole kyseisiä liiketoimia koskeva hyvitys eivätkä kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöönotetut muutokset ole muuttaneet B-luokan dieselöljyn myyntiä sivullisille, muille kuin osuuskunnan jäsenille, koskeviin liiketoimiin sovellettavaa verojärjestelmää. (143) Maatalousosuuskunnat voivat kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöönotettujen muutosten nojalla toteuttaa kyseistä toimintaa joutumatta perustamaan uutta erillistä oikeushenkilöä B-luokan dieselöljyn sivullisiin kohdistuvaa myyntiä varten ja ne voivat ylittää sivullisille kohdistuvien myyntitoimien liikevaihdossa 50 prosentin ylärajan menettämättä verotuksellisesti suojattua asemaansa. (144) Maatalousosuuskunnat tosin maksavat veroa sivullisten kanssa toteuttamistaan liiketoimista, samoin kuin muutkin yhtiöt, yleisen yhtiöverotuksen mukaan, mutta toisaalta ne voivat kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöönotettujen muutosten jälkeen myydä ilman liikevaihtoon kohdistuvia rajoituksia B-luokan dieselöljyä sivullisille joutumatta perustamaan uutta erillistä oikeushenkilöä samalla, kun ne edelleen nauttivat osuuskuntiin sovellettavasta erillisestä verokohtelusta. (145) Osuuskunnat ovat nauttineet jo ennen kuninkaan asetuksen nro 10/2000 voimaantuloa veroetuuksista, jotka koskevat omaisuudensiirtoihin ja virallisiin asiakirjoihin sovellettavaa verojärjestelmää, liiketoimiin sovellettavaa verojärjestelmää, kiinteistöverojärjestelmää ja yhtiöverojärjestelmää. Viimeksi mainitussa verojärjestelmässä osuuskunnan jäsenten kanssa toteutettuihin liiketoimiin sovelletaan alennettua verotusta. Lisäksi erityisesti suojatut osuuskunnat, joihin maatalousosuuskunnat periaatteessa kuuluvat, nauttivat 50 prosentin hyvityksestä kaikissa yhtiöverojärjestelmän alaisissa maksuissa. (146) Osuuskuntien nauttimia veroetuuksia on kuitenkin tarkasteltava yhdessä niiden velvoitteiden kanssa, joita teknisiä tarkastuksia koskevista säännöistä aiheutuu osuuskunnille. Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliitto onkin todennut huomautuksissaan, ettei tätä veroetuutta voida tarkastella erillään osuuskunnan jäsenen saamiin palautuksiin sovellettavasta tuloverotuksesta, jonka luonne poikkeaa täysin osakeyhtiön osuuksiin sovellettavista maksuista. Osakeyhtiön osakkaita (osingot) koskeville kahdenkertaisen verotuksen helpotuksille ei ole osuuskunnan jäseniä (osuuskunnan palautukset) koskevaa vastinetta, minkä vuoksi palautuksista maksetaan enemmän veroa kuin osingoista. Hyöty, jonka osuuskunta voisi saada yhtiöverotuksen maksujen alentamisesta, korjautuu tuloverotukseen liittyvässä kahdenkertaisessa verotuksessa, jota sovelletaan osuuskunnan jäseniin ja joka lisää verojen määrää. (147) Maatalousosuuskuntien verotusta on tarkasteltava kokonaisuutena. Sen rakenteessa, johon sisältyy sekä etuuksia että erityisiä velvoitteita (maksut pakollisille rahastoille, pääoman käsittely, kahdenkertainen verotus), on muusta verotuksesta poikkeavia seikkoja. (148) Näin ollen komissio katsoo Espanjan hallituksen ja Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton toimittamien tietojen perusteella, että kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöönotetuista muutoksista ei aiheudu osuuskunnille etua, joka keventäisi niiden taloutta yleensä rasittavia maksuja, eikä niissä ole kyse valtion varoihin vaikuttavasta valikoivasta verotustoimenpiteestä. Näin ollen toimenpiteessä ei ole kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Maatilanhaltijoille tarkoitetut lainat (149) Lainojen korkohyvitykset merkitsevät valtiontukea maataloustuottajille. Lisäksi tietyt maataloustuottajat saavat valtiontukea korkohyvitettyjen lainojen takuiden hoitomenojen hyvityksinä. Näin ollen komissio katsoo, että nämä toimenpiteet on katsottava valtion myöntämäksi valikoivaksi tueksi. Tuloveroa ja arvonlisäveroa koskevat verotustoimenpiteet Korjauskertoimen soveltaminen tiettyyn tuloverotuksen vakiokantajärjestelmän alaiseen kotieläintuotantoon hankittaessa rehuja sivullisilta (150) Espanja on selventänyt huomautuksissaan, että kyseinen korjauskerroin on ollut käytössä jo vuodesta 1995 ja sitä on jatkettu vuosina 2000 ja 2001 koskemaan kaikkea kotieläintuotantoa edellyttäen, että sivullisilta hankittujen rehujen markkina-arvo on enemmän kuin 50 prosenttia kulutettujen rehujen arvosta. Kyseinen soveltamisalan laajennus perustuu siihen, että kyseisinä vuosina kyseisen toiminnan nettotuottoindeksi ei ole muuttunut, mikä osoittaa sitä, ettei rehun hinnannousua ollut otettu huomioon nettotuoton laskennassa. Näin ollen kun sivullisilta hankittujen rehujen osuus kulutuksessa on merkittävää, ei nettotuottoindeksiä vähennetä, vaan otetaan käyttöön kyseisen tuoton korjauskerroin. Korjauskerroin on otettu käyttöön verojen mukauttamiseksi reaalikustannuksiin, joiden perustana on sivullisilta hankittujen rehujen hinnannousu. Jollei näin olisi tehty, olisi aiheutettu liikaverotusta. Näin ollen kyseessä ei ole valikoiva etu, vaan tietyn nettotuoton mukauttaminen objektiivisella menetelmällä toiminnan reaalituottoon. (151) Valtiontukisääntöjen soveltamista yritysten välittömään verotukseen koskevan komission tiedonannon 27 kohdassa todetaan, että "erityismääräyksiä, jotka eivät ole luonteeltaan harkinnanvaraisia ja jotka mahdollistavat esimerkiksi kiinteämääräisen veron vahvistamisen (esimerkiksi maatalous- tai kalastusalalla), voidaan perustella järjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella (...). Tällaisia määräyksiä ei näin ollen katsota valtiontueksi". (152) Vakiokantajärjestelmän alaisiin tuottajiin sovellettavassa Espanjan verolainsäädännössä perustetaan tilojen tuloksia tavanomaisissa hinta-, kustannus- ja tulo-oloissa vastaaviin kertoimiin perustuva verojärjestelmä. Tässä lainsäädännössä säädetään, että taloudellista tilannetta mullistavien poikkeuksellisten tapahtumien yhteydessä kertoimia voidaan tarkistaa tilanteen tasapainottamiseksi. Espanjan viranomaisten mukaan polttoaineiden hinnannousu aiheutti myös rehujen hinnannousun, ja sitä seurasivat poikkeukselliset tapahtumat, jotka muuttivat olennaisesti tilannetta ja pakottivat ottamaan käyttöön nettotuloindeksiin sovellettavan korjauskertoimen. (153) Tarkistus perustui siihen, että verot oli mukautettava vastaamaan tosiasiallisia taloudellisia mahdollisuuksia. Jollei näin olisi toimittu, olisi aiheutettu liikaverotusta. Näin ollen tarkistusta perustellaan objektiivisen vakiokantajärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella, kun verotuksessa halutaan mukauttaa verot määrällisesti reaalituloihin. (154) Näin ollen komissio katsoo Espanjan hallituksen huomautuksissaan toimittamien tietojen perusteella, että kyseessä ovat verojärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella perusteltavat verotustoimenpiteet. Nettotuoton alentaminen tuloverotuksen alaiseen maa- ja kotieläintaloustuotantoon sovellettavassa vakiokantajärjestelmässä (155) Espanjan hallitus on todennut huomautuksissaan, että nettotuotto määritetään maa- ja kotieläintaloustuotantoon sovellettavassa vakiokantajärjestelmässä mallitilalaskelman perusteella. Tätä mallitilalaskelmaa määritettäessä vuodelle 2001 dieselöljystä aiheutuvat kustannukset perustuivat tammikuun 1999 hintoihin. Koska dieselöljyn hinta on noussut tuolta ajalta aina 1 päivään tammikuuta 2001 saakka, päätettiin nettotuoton alentaminen ottaa käyttöön, sen sijaan että olisi muutettu mallitilalaskelmaa. Näin ollen kyseessä ei ole valikoiva valtiontuki vaan objektiivisen järjestelmän perusteella lasketun nettotuoton mukauttaminen reaalituottoon. (156) Vakiokantajärjestelmän alaisiin tuottajiin sovellettavassa Espanjan verolainsäädännössä säädetään, että maa- ja kotieläintaloustuotannon nettotuotto määritetään mallitilalaskelman perusteella. Kyseisessä lainsäädännössä säädetään, että taloudellista tilannetta mullistavien poikkeuksellisten tapahtumien perusteella nettotuottoa voidaan tarkistaa tilanteen tasapainottamiseksi. Espanjan viranomaisten mukaan polttoaineiden hinnannousu aiheutti poikkeukselliset tapahtumat, jotka muuttivat olennaisesti tilannetta ja pakottivat alentamaan nettotuottoa sen mukauttamiseksi reaalituottoon. (157) Tarkistus perustui siihen, että verot oli tarkistettava vastaamaan tosiasiallisia taloudellisia mahdollisuuksia. Jollei näin olisi toimittu, olisi aiheutettu liikaverotusta. Näin ollen tarkistusta perustellaan objektiivisen vakiokantajärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella, kun verotuksessa halutaan tarkistaa verot määrällisesti reaalituloihin. (158) Näin ollen komissio katsoo Espanjan hallituksen huomautuksissaan toimittamien tietojen perusteella, että kyseessä ovat verojärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella perusteltavat verotustoimenpiteet. Tiettyyn maataloustoimintaan sovellettavan yksinkertaistetun arvonlisäverojärjestelmän neljännesvuosimaksujen määrittämisessä käytettyjen prosenttien alentaminen (159) Espanja on todennut huomautuksissaan, ettei yksinkertaistetun arvonlisäverojärjestelmän neljännesvuosimaksujen määrittämisessä käytettyjen prosenttien alentaminen vaikuta maksujen määrittämisessä käytettyihin indekseihin. Prosentit vahvistettiin tilapäisesti dieselöljyn hinnannousun vuoksi ja vuoden lopussa vahvistettavien maksujen ennakkona. Indeksien alentaminen vaikuttaa yksinomaan ennakkoina maksettuihin neljännesvuosimaksuihin eikä vuosittain maksettavan maksun määrittämisessä käytettyihin indekseihin. Tämän vuoksi vuosi-indeksiin perustuvien maksujen ja neljännesvuosittain suoritettujen maksujen välinen ero on tasoitettava varainhoitovuoden lopussa. Näin ollen vuoden 2001 lopussa laskettu veromäärä ei alene. (160) Näin ollen komissio katsoo Espanjan hallituksen huomautuksissaan toimittamien tietojen perusteella, ettei kyseisiin toimenpiteisiin liity verojen keventämistä. Tämä kanta perustuu maatalousalan erityisiin ominaispiirteisiin eikä se vaikuta komission myöhempiin muita aloja koskeviin päätöksiin. Tuloverotuksessa tiettyjen maatilojen siirtoihin sovellettavien veroetuuksien jatkaminen vuosina 2000 ja 2001 (161) Espanjan mukaan tässä toimenpiteessä ei ole kyse yksinomaan veroetuudesta, vaan etuus myönnetään, jos tilan haltuunsaaja täyttää tietyt edellytykset, joiden tarkoituksena on Espanjan maataloustoiminnan tehostaminen ja tilakoon kasvattaminen. (162) Tämä tiettyjen maatilojen siirtoihin sovellettavien veroetuuksien jatkaminen aiheuttaa edunsaajille etua, joka keventää niiden taloutta yleensä rasittavia maksuja. Verotulojen menetys vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää. (163) Näin ollen komissio katsoo, että kyseinen veroetuuksien jatkaminen on valikoivaa valtiontukea. Tuloverotuksessa vaikeasti perusteltavien menojen prosenttiosuuden kasvattaminen (164) Espanja on todennut huomautuksissaan, että maatalousalan tuloverotuksessa vaikeasti perusteltavien menojen prosenttiosuuden kasvattaminen, joka koskee vain varainhoitovuosia 2000 ja 2001, perustuu tavoitteeseen mukauttaa yksinkertaistettuun vakiokantajärjestelmään sovellettava kustannusten osuus suoraan kustannusten määrään, jonka prosenttiosuus on korvannut (vaikeasti perusteltavat kustannukset ja siirrot) ja joka on kasvanut dieselöljyn hinnannousun vuoksi. (165) Tätä tuloverotuksessa vaikeasti perusteltavien menojen osuuden kasvattamista perustellaan sillä, että kyseiset maataloustuottajien menot ovat nousseet dieselöljyn hinnannousun vuoksi, ja jollei osuutta olisi nostettu, ei tosiasiallisesti toteutettuja menoja olisi voitu vähentää. Osuuden nostaminen on otettu käyttöön verotuksen mukauttamiseksi tosiasiallisiin menoihin, ja jollei sitä olisi tehty, olisi aiheutettu liikaverotusta. Näin ollen kyseistä tarkistusta perustellaan vakiokantajärjestelmän luonteella tai rakenteella tarkoituksena tarkistaa verojen määrää tosiasiallisten menojen mukaan. (166) Näin ollen komissio katsoo Espanjan hallituksen huomautuksissaan toimittamien tietojen perusteella, että kyseessä ovat verojärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella perusteltavat verotustoimenpiteet. Päätelmät (167) Espanjan hallituksen huomautuksissaan toimittamien tietojen perusteella on todettava, että lain nro 37/1992 muuttaminen, maatalousosuuskuntia koskevat tukitoimenpiteet ja verotustoimenpiteet, joissa on kyse korjauskertoimen soveltamisesta tiettyyn tuloverotuksen vakiokantajärjestelmän alaiseen kotieläintuotantoon hankittaessa rehuja sivullisilta, nettotuoton alentaminen tuloverotuksen alaiseen maa- ja kotieläintaloustuotantoon sovellettavassa vakiokantajärjestelmässä, tiettyyn maataloustoimintaan sovellettavan yksinkertaistetun arvonlisäverojärjestelmän neljännesvuosimaksujen määrittämisessä käytettyjen prosenttien alentaminen sekä tuloverotuksessa vaikeasti perusteltavien menojen prosenttiosuuden kasvattaminen on katsottava verotustoimenpiteiksi, jotka voidaan perustella verojärjestelmän luonteella tai rakenteella ja jotka eivät näin ollen täytä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuulumisen kriteerejä. (168) Sitä vastoin maatilanhaltijoiden lainojen ja takuiden korkohyvitykset sekä verotustoimenpide, jolla tuloverotuksessa tiettyjen maatilojen siirtoihin sovellettavia veroetuuksia jatketaan vuosina 2000 ja 2001, on katsottava joko valikoivaksi valtiontueksi tai valtion vastuulla oleviksi verotustoimenpiteiksi, jotka vaikuttavat valtion varoihin, ja on katsottava, että niihin liittyy valikoivaa etua eikä niitä voida perustella verojärjestelmän luonteella tai rakenteella. (169) Perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa sovelletaan kaikkiin perustamissopimuksen liitteessä I lueteltuihin maataloustuotteisiin, jotka kuuluvat vastaavista yhteisistä markkinajärjestelyistä annettujen eri asetusten mukaisesti yhteisten markkinajärjestelyjen soveltamisalaan (näitä ovat kaikki maataloustuotteet, lukuun ottamatta muita perunoita kuin tärkkelysperunoita, hevosenlihaa, hunajaa, kahvia, maatalousalkoholia, viinietikkaa ja korkkia). (170) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (171) Nyt esillä olevassa tapauksessa tukitoimenpiteet aiheuttavat tuensaajille etua, joka keventää niiden taloutta yleensä rasittavia maksuja. Ne ovat valtion myöntämiä tai valtion varoista myönnettyjä. Ne ovat erityisiä tai valikoiva siltä osin, että ne suosivat tiettyä yritystä tai tuotannonalaa, tarkemmin sanoen maa- ja kotieläintalousalan tuottajia. (172) Tuen on voidakseen kuulua perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan lisäksi vaikutettava kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämä kriteeri edellyttää, että toimenpiteen edunsaajan on oltava elinkeinonharjoittaja. Kyseistä perustamissopimuksen määräystä koskevan vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan vaikuttaa, jos edunsaajana oleva yritys harjoittaa jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena olevaa toimintaa. Pelkästään sen seikan perusteella, että tuki vahvistaa yrityksen kilpailuasemaa muihin yrityksiin nähden jäsenvaltioiden välisessä kaupassa, voidaan katsoa, että tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (173) Nyt esillä olevassa tapauksessa tuensaajat harjoittavat toimintaa, joka on jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena. Yhteisön ja Espanjan välinen maataloustuotteiden kauppa on jo sellaisenaan merkittävää. Espanja vei vuonna 1999 maataloustuotteita yhteisöön 11329 miljoonan euron arvosta ja näiden tuotteiden tuonti Espanjaan oli arvoltaan 7382 miljoonaa euroa(23). (174) Tuensaajana olevat yritykset toimivat erityisen kilpailuherkällä alalla. Tässä yhteydessä on korostettava, että maatalousalalla on yhteisössä vilkasta kilpailua jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena olevien tuotteiden tuottajien välillä. Espanjalaiset tuottajat ovat täysimääräisesti mukana tässä kilpailussa ja tuovat muihin jäsenvaltioihin merkittäviä määriä maataloustuotteita. Lisäksi tuensaajien suuri määrä lisää tuen vaikutusta kauppaan. (175) Näin ollen kyseinen tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen maataloustuotteiden kauppaan, sillä näin tapahtuu silloin, kun tuki suosii tiettyjen jäsenvaltioiden toimijoita muiden jäsenvaltioiden toimijoiden kustannuksella. Kyseiset tukitoimenpiteet vaikuttavat välittömästi ja suoraan Espanjan maataloustuotteiden tuotantokustannuksiin. Näin ollen niistä aiheutuu taloudellista hyötyä suhteessa muiden jäsenvaltioiden maatiloihin, jotka eivät saa vastaavaa tukea. Näin ollen ne vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua. (176) Edellä esitetyn perusteella on todettava, että kyseiset tukitoimenpiteet on katsottava valtiontueksi, joka täyttää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet. Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrättyyn yhteismarkkinoille soveltuvuuden periaatteeseen voidaan kuitenkin soveltaa poikkeuksia. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohta (177) Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrätään, että yhteismarkkinoille soveltuu luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi tarkoitettu tuki. Espanjan hallitus on perustellut kyseisiä tukitoimenpiteitä sillä, että niiden tarkoituksena on korjata poikkeuksellisen tapahtuman aiheuttamat vahingot. (178) Espanjan hallituksen mukaan dieselöljyn suhteeton hinnannousu aiheutti järjestyshäiriöitä, lakkoja, energian ja elintarvikkeiden toimitushäiriöitä ja vaikeutti tavaroiden vapaata liikkuvuutta yhteisön alueella, mikä kaikki on katsottava perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi poikkeukselliseksi tapahtumaksi. (179) Komissio katsoo perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyn valtiontuen yhteismarkkinoille soveltumattomuuden yleiseen periaatteeseen sovellettavista poikkeuksista, että 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa käytettyä käsitettä "poikkeuksellinen tapahtuma" on tulkittava suppeasti. Toistaiseksi komissio on hyväksynyt poikkeuksellisiksi tapahtumiksi sodat, maan sisäiset levottomuudet tai lakot sekä tietyin varauksin ja tapahtuman laajuudesta riippuen suuret ydin- tai teollisuusonnettomuudet sekä suurta tuhoa aiheuttaneet tulipalot. Koska tämänkaltaisia tapahtumia on niiden luonteen vuoksi vaikea ennustaa, komissio määrittää tapauskohtaisesti tukien yhteismarkkinoille soveltuvuuden ottaen huomioon kyseisessä yhteydessä aikaisemmin noudattamansa käytännön (maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen 11.2.1 kohta). (180) Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan sanamuoto sinänsä sulkee pois kaikki vahinkojen päällekkäiset korvaukset. Heti kun poikkeuksellinen tapahtuma on osoitettu, komissio sallii enintään 100-prosenttisen tuen maksamisen aineellisten vahinkojen korvaamiseksi. Korvaus on yleensä laskettava kunkin yksittäisen tuensaajan osalta erikseen, ja liiallisten korvausten välttämiseksi on maksettavat korvaukset vähennettävä tuen määrästä (maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen 11.2.2 kohta). (181) Nyt esillä olevassa tapauksessa tuen myöntämisen perusteena on polttoaineiden hinnannousu eikä järjestyshäiriö, lakko tai energian ja elintarvikkeiden toimitushäiriöt. Tällaiset olosuhteet eivät olleet syynä tuen myöntämiselle, vaan ne olivat seurausta polttoaineiden hinnannoususta. (182) Espanja ei ole osoittanut myönnetyn tuen ja tuensaajien polttoaineiden hinnannousun vuoksi kärsimän vahingon välistä yhteyttä. Ei ole osoitettu, että kaikki kyseisen tuen saajat olisivat kärsineet vahinkoja edellä esitetystä syystä eikä sitä, että kyseisen tuen määrä olisi suhteessa maataloustuottajien kärsimään vahinkoon eikä ylittäisi sitä. (183) Espanjan viranomaisten mukaan tuen tarkoituksena ei ole korvata maataloustuottajan kärsimiä menetyksiä, vaan antaa tuottajalle mahdollisuus saada rahoituslaitoksilta lainaa dieselöljyn suhteettomasta hinnannoususta aiheutuneen maksuvalmiuden puutteen korjaamiseksi. (184) Espanjan viranomaisilta saatujen tietojen perusteella ei voida katsoa, että kaikki kyseistä tukea saaneet olisivat kärsineet vahinkoja kyseisestä syystä ja ettei tuki ylittäisi kärsittyjä vahinkoja. Komissio ei esitä tässä päätöksessä näkemystään siitä, onko polttoaineiden hinnannousu katsottava perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi poikkeukselliseksi tapahtumaksi. Tämä päätös ei rajoita komission mahdollisesti myöhemmin muilla aloilla tekemiä päätöksiä. (185) Näin ollen kyseisiin tukimuotoihin ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua poikkeusta ja katsoa, että kyseessä olisi tuki, jonka tarkoituksena on korvata poikkeuksellisesta tapahtumasta aiheutuneet vahingot. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohta (186) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia voidaan soveltaa ainoastaan, jos komissio katsoo, että tuki on välttämätön tietyn tavoitteen toteuttamiseksi. Kyseisten poikkeusten soveltaminen tukiin, jotka eivät täytä edellä mainittua edellytystä, merkitsisi samaa kuin että annettaisiin lupa vahingoittaa jäsenvaltioiden välistä kaupankäyntiä ja vääristää kilpailua ilman yhteisen edun perusteita ja näin ollen voitaisiin myöntää tiettyjen jäsenvaltioiden toimijoille perusteettomia etuja. (187) Komissio katsoo, ettei kyseisiä tukia myönnetty alueellisina tukina uusien investointien toteuttamiseen tai työpaikkojen luomiseen eikä korvaamaan laaja-alaisesti alueen kaikki tuottajia koskevat infrastruktuurin haitat vaan maataloustukina. Näin ollen kyseessä ovat ilmeisen alakohtaiset tuet, joita on arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti. (188) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. (189) Verotustoimenpiteenä tuloverotuksessa tiettyjen maatilojen siirtoihin sovellettavien veroetuuksien jatkamiseksi vuosina 2000 ja 2001 myönnetty tuki voitaisiin katsoa raaka-aineiden tuotannonalalle tarkoitetuksi investointitueksi ottaen huomioon, että veroetuus on yhdistetty maatilojen siirtoihin. Laissa nro 14/2000, joka on kyseisen tuen myöntämisen oikeudellinen perusta, ei kuitenkaan säädetä velvoitteesta täyttää maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen 4.1 kohdassa asetettuja edellytyksiä. (190) Tarkemmin sanoen investointitukea voidaan myöntää ainoastaan maatiloille, jotka voivat osoittaa elinkelpoisuutensa kartoitustutkimuksella(24), edellyttäen, että haltijalla on vaadittu pätevyys ja ammattitaito. Lisäksi tilan on täytettävä ympäristöä, eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevat yhteisön vähimmäissäännöt. Tukea ei lisäksi voida myöntää investointeihin, joiden tarkoituksena on kasvattaa sellaisten tuotteiden tuotantoa, joille ei löydy tavanomaisia markkinoita. Investointituen enimmäismäärä on 40 prosenttia (50 prosenttia Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(25) 17 artiklassa määritellyillä epäsuotuisilla alueilla); (ks. myös edellä mainitun asetuksen 51 artiklan 2 kohta luettuna yhdessä 7 artiklan kanssa). (191) Espanjan hallitus ei ole toimittanut huomautuksissaan tietoja, joiden perusteella voitaisiin päätellä, täyttävätkö kyseiset investointituet edellä mainituissa suuntaviivoissa määrätyt edellytykset. Se on vain rajoittunut toteamaan, että kyseisiä tukitoimenpiteitä on tarkasteltava laajemmin kuin vain siirtoihin sovellettavina tukina, sillä niitä myönnetään yksinomaan tietyissä tilanteissa, jotka määritellään siirrettyjen maatilojen haltuunsaajan mukaan. Kyseessä ei ole yksinomaan veroetuus, vaan etuus myönnetään, jos haltuunsaaja täyttää tietyt edellytykset, joiden tarkoituksena on tehostaa Espanjan maataloustoimintaa ja kasvattaa tilakokoa. (192) Takauksena myönnetyn tuen osalta komission tiedonannossa, joka koskee EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista valtiontukiin takauksina, ei ole määrätty asetettuja edellytyksiä tällaisen tuen soveltuvuudelle yhteismarkkinoille. (193) Näin ollen tuloverotuksessa tiettyjen maatilojen siirtoihin sovellettavien veroetuuksien jatkamiseksi myönnetty tuki sekä lainojen korkohyvityksinä ja takauksina myönnetty tuki on katsottava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi toimintatueksi. Tällaisella tuella ei ole kestävää vaikutusta alan kehitykselle, sillä sen välittömät vaikutukset katoavat toimenpiteen voimassaolon päätyttyä (ks. asia T-459/93(26), Siemens SA v. komissio, Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 8.6.1999). Näiden tukien välittömänä seurauksena on tuotantomahdollisuuksien parantuminen ja tukea saavien toimijoiden tuotteiden kaupanpitämisen paraneminen verrattuna muihin kyseisessä jäsenvaltiossa ja muissa jäsenvaltioissa toimiviin toimijoihin, jotka eivät saa vastaavaa tukea. (194) Lisäksi on syytä katsoa, että kyseinen tuki perustamissopimuksen liitteessä I luetelluille maataloustuotteille (lukuun ottamatta muille perunoille kuin tärkkelysperunoille, hevosenlihalle, hunajalle, kahville, maatalousalkoholille, viinietikalle ja korkille myönnettyä tukea) koskee yhteisten markkinajärjestelyjen alaisia tuotteita, ja jäsenvaltioilla on rajoitettu toimivalta puuttua kyseisten järjestelyjen toimintaan, sillä ne kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. (195) Yhteisessä markkinajärjestelyssä ei noudateta hintajärjestelyjä koskevia säännöksiä, vaan se koostuu useista järjestelmistä ja säännöksistä, joista muodostuu "täydellinen ja tyhjentävä" kokonaisuus, johon komissio ei salli poikkeuksia ja jonka osalta jäsenvaltioiden on yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan pidättäydyttävä kaikista poikkeavista ja siihen mahdollisesti vaikuttavista toimenpiteistä (ks. asia 177/78, Pigs and Bacon Commission v. McCarren and Company Limited, tuomio 26.6.1979(27)). Päätelmä (196) Edellä esitetyn ja asiaan sovellettavien yhteisön sääntöjen perusteella komissio katsoo perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrätyistä poikkeuksista, jotka koskevat luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävää tukea, 3 kohdan a ja c alakohdassa määrätyistä poikkeuksista, jotka koskevat tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen myönnettävää tukea, että nyt esillä olevat tukimuodot voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden välisen kaupan edellytyksiin yhteisen edun vastaisesti, ovat ristiriidassa yhteisön säännöstön kanssa eikä niihin voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia. VI PÄÄTELMÄT (197) Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että Espanja on myöntänyt käsiteltävänä olevan tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Tuen myöntäminen on ollut laitonta, koska komissiolle ei ollut ilmoitettu kyseisiä tukimuotoja ja koska ne toteutettiin, ennen kuin komissio oli antanut lausuntonsa niiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. (198) Lisäksi kyseiset tukimuodot eivät edellä esitetyn perusteella sovellu yhteismarkkinoille, sillä ne kuuluvat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan eikä niihin voida soveltaa kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia. (199) Jos tuki on yhteismarkkinoille soveltumaton, komission on velvoitettava kyseinen jäsenvaltio perimään takaisin laittomasti myönnetty tuki. Tästä takaisinperimisen velvoitteesta säädetään myös Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(28) 14 artiklan 1 kohdassa ja se on välttämätöntä ennen tuen maksamista vallinneen tilanteen palauttamiseksi ja kaiken edunsaajien tuen myöntämisestä alkaen perusteettomasti saaman taloudellisen hyödyn peruuttamiseksi. (200) Myönnetty tuki on maksettava takaisin kokonaisuudessaan. (201) Tuki on maksettava takaisin Espanjan lainsäädännön mukaisesti. Takaisin perittävälle määrälle lasketaan korkoa siitä alkaen, kun tuki myönnettiin, sen todelliseen takaisinperintään asti. Koron laskeminen perustuu kaupalliseen korkoon, ja siinä käytetään aluetuen avustusekvivalentin laskemisessa käytettävää viitekorkoa alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen(29) mukaisesti. (202) Tämä päätös ei rajoita niiden päätelmien soveltamista, jotka komissio tarvittaessa tekee yhteisen maatalouspolitiikan rahoittamisesta Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR), ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Espanjan toteuttamat toimenpiteet, joissa on kyse lain nro 37/1992 muuttamisesta kuninkaan asetuksella nro 10/2000, maatalousosuuskunnille tarkoitetuista tukitoimenpiteistä, joista on säädetty kuninkaan asetuksella 10/2000, ja verotustoimenpiteistä, jotka on hyväksytty 29 päivänä marraskuuta 2000 annetulla valtiovarainministeriön määräyksellä ja joissa on kyse korjauskertoimen soveltamisesta tiettyyn tuloverotuksen vakiokantajärjestelmän alaiseen kotieläintuotantoon hankittaessa rehuja sivullisilta, nettotuoton alentamisesta luonnollisten henkilöiden tuloverotuksen alaiseen maa- ja kotieläintaloustuotantoon sovellettavassa vakiokantajärjestelmässä, tiettyyn maataloustuotantoon sovellettavan yksinkertaistetun arvonlisäverotusjärjestelmän mukaisten neljännesvuosimaksujen määrittämisessä käytetyn kertoimen alentamisesta ja verotustoimenpiteestä, joka koskee luonnollisten henkilöiden tuloverotuksessa vaikeasti perusteltavien menojen prosenttiosuuden kasvattamista, eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. 2 artikla Espanjan maatilanhaltijoille lainojen korkohyvityksenä ja takauksena myöntämä valtiontuki, joka on hyväksytty 10 päivänä marraskuuta 2000 tehdyn ministerineuvoston sopimuksen julkaisemisesta 15 marraskuuta 2000 tehdyllä maatalousministeriön päätöksellä, ja toimenpide, jolla on jatkettu luonnollisten henkilöiden tuloverotuksessa tiettyjen maatilojen siirtoihin sovellettavia veroetuuksia vuosina 2000 ja 2001 ja josta on säädetty lain nro 14/2000 seitsemännessä siirtymäsäännöksessä, eivät sovellu yhteismarkkinoille. 3 artikla Espanjan on poistettava edellä 2 artiklassa tarkoitetut järjestelmät. 4 artikla 1. Espanjan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet edellä 2 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajille sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin. 2. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. 5 artikla Espanjan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 6 artikla Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 2002. Komission puolesta Franz Fischler Komission jäsen (1) EYVL C 172, 16.6.2001, s. 2. (2) Ks. alaviite nro 1. (3) BOE 312, 29.12.1992, s. 44247. (4) BOE 241, 7.10.2002, s. 36614. (5) EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1. (6) EYVL L 331, 7.12.2002, s. 27. (7) BOE 170, 17.7.1999, s. 27027. (8) BOE 304, 20.12.1990, s. 37970. (9) BOE 241, 8.10.1998, s. 33517. (10) EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3. (11) BOE 276, 17.11.2000, s. 40088. (12) Korkohyvitys: 3 %; lainan kesto: 5 vuotta. Yksi lyhennysvapaa vuosi, lainan enimmäismäärä hehtaarilta: 75000 Espanjan pesetaa. 0,03 x 75000 (1 + 1+ 1/4 + 2/4 + 3/4)1/5 = 1575 Espanjan pesetaa hehtaarilta. (13) BOE 287, 30.11.2000, s. 41611. (14) BOE 159, 5.7.1995, s. 20394. (15) BOE 313, 30.12.2000, s. 46631. (16) EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2. (Oikaisu EYVL C 232, 12.8.2000, s. 19). (17) EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14. (18) BOE 188, 7.8.1986, s. 27907. (19) BOE 58, 9.3.1970, s. 3820. (20) BOE 308, 24.12.1992, s. 43867. (21) BOE 295, 10.12.1998, s. 40730. (22) BOE 310, 28.12.1995, s. 37072. (23) Lähde: Eurostat. (24) Rahoitusvaikeuksissa olevat maatilat voivat saada ainoastaan tukea, joka täyttää yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi asetetut edellytykset (EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2). (25) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80. (26) Kok. 1995, s. II-1675. (27) Kok. 1979, s. 2161. (28) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (29) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.