Neuvoston asetus (ETY) N:o 3094/86, annettu 7 päivänä lokakuuta 1986, tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä



Virallinen lehti nro L 288 , 11/10/1986 s. 0001 - 0020

Suomenk. erityispainos Alue 4 Nide 2 s. 0128

Ruotsink. erityispainos Alue 4 Nide 2 s. 0128



NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 3094/86, annettu 7 päivänä lokakuuta 1986, tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön kalavarojen säilyttämis- ja hallintojärjestelmän perustamisesta 25 päivänä tammikuuta 1983 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 170/83 () ja erityisesti sen 11 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että sekä kalastajien että kuluttajien etujen mukaisen meren elollisten luonnonvarojen ja kalavarojen hyväksikäytön tasapainon säilyttämiseksi on määritettävä näiden varojen tekniset säilytystoimenpiteet, muun muassa silmäkoot, sivusaaliiden määrät, kalojen sallitut koot ja tiettyinä aikoina ja tietyillä alueilla tai tietyillä pyydyksillä kalastamista koskevat rajoitukset, tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 25 päivänä tammikuuta 1983 annettua neuvoston asetusta 171/83 () on muutettu asetuksilla (ETY) N:o 2931/83 (), (ETY) N:o 1637/84 (), (ETY) N:o 2178/84 (), (ETY) N:o 2664/84 (), (ETY) N:o 3625/84 () ja (ETY) N:o 3782/85 (); tämän asetuksen oikein ymmärtämiseksi ja asianmukaisesti soveltamiseksi on tarpeen korvata se uudella asetuksella, jossa kaikki muutokset on koottu yhteen tekstiin, Grönlannin erottua Euroopan talousyhteisöstä ei ole enää tarpeen sisällyttää tähän asetukseen Grönlannin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluviin vesiin sovellettavia teknisiä toimenpiteitä, asetuksen (ETY) N:o 171/83 soveltamisesta saatu kokemus on tuonut ilmi tiettyjä puutteita, joista aiheutuu vaikeuksia soveltamisessa ja täytäntöönpanossa, ja nämä puutteet olisi korjattava määrittelemällä tiettyjen lajien kohdennettu kalastus sekä määrittelemällä tarkemmin sivusaaliiden ja suojeltujen lajien käsitteet, olisi annettava säännökset silmäkokojen suurentamisesta Pohjanmerellä Skotlannista ja Rockallista länteen ottaen huomioon viimeisimmät tieteelliset lausunnot, olisi määritettävä tarkemmin äyriäisten ja nilviäisten koon mittaustapa, olisi määritettävä tarkemmin kahdentoista meripeninkulman rannikkovyöhykkeellä harjoitettavaa kalastusta koskevat säännöt, ja näiden sääntöjen on oltava täytäntöönpanokelpoisia, tässä yhteydessä olisi paremmin suojeltava tiettyjä, erityisesti kampeloiden kasvualueita jäsenvaltioiden rannikkovyöhykkeellä ottaen huomioon näiden eri alueiden biologiset erityisolosuhteet, tieteellisen tutkimuksen mahdollistamiseksi olisi säädettävä, että tätä asetusta ei sovelleta toimiin, joita tarkoitetun tutkimuksen tekeminen edellyttää, olisi suurennettava tiettyjen aluksista purettavien lajien vähimmäiskokoja ja määritettävä uusia vähimmäiskokoja kalavarojen paremman säilyttämisen varmistamiseksi, olisi vältettävä luonteeltaan täysin paikallisten kansallisten lisätoimenpiteiden kumoaminen tai niiden toteuttamisen estäminen tämän asetuksen käyttöön ottamisella, tällaiset toimenpiteet voidaan säilyttää tai säätää sen jälkeen kun komissio on tutkinut, ovatko ne sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa ja ovatko ne yhteisen kalastuspolitiikan mukaisia, tätä asetusta on sovellettava sanotun kuitenkaan rajoittamatta tiettyjen kansallisten, tässä asetuksessa säädetyt vähimmäisvaatimukset ylittävien toimenpiteiden soveltamista, olisi yksinkertaistettava mittojen tarkastusmenettelyä, olisi sisällytettävä tähän asetukseen Skagerrakissa ja Kattegatissa tapahtuvia kalastustoimia koskevat yhteisön, Norjan ja Ruotsin valtuuskuntien kesken sovitut säännöt uusien säilyttämistä koskevien toimenpiteiden toteuttaminen ja tämän asetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen antaminen voi olla tarpeen; näistä toimenpiteistä ja säännöistä on säädettävä asetuksen (ETY) N:o 170/83 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, ja jos kalavarojen säilyttämiseen kohdistuu vakava uhka, olisi jäsenvaltioiden saatava toteuttaa väliaikaisesti tilanteen vaatimia toimenpiteitä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Alueiden rajaaminen 1. Tämä asetus koskee kaikilla jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla tapahtuvaa kalavarojen pyyntiä ja aluksesta purkamista, jollei 6 artiklan b kohdasta muuta johdu, sekä seuraavia vesialueita: Alue 1 Kaikki vesialueet, jotka sijaitsevat pohjoiseen ja länteen sellaisesta linjasta, joka ulottuu 48. pohjoisesta leveysasteesta ja 18. läntisestä pituusasteesta suoraan pohjoiseen 60. pohjoiseen leveysasteeseen, sitten suoraan itään 5. itäiseen pituusasteeseen, sitten suoraan pohjoiseen 60. 30' pohjoista leveyttä, sitten suoraan itään 4. itäiseen pituusasteeseen, sitten suoraan pohjoiseen 64. pohjoiseen leveysasteeseen ja lopuksi suoraan itään Norjan rannikolle. Alue 2 kaikki 48. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella sijaitsevat vesialueet lukuun ottamatta alueeseen 1 ja ICES-alueisiin III b, III c ja III d kuuluvia vesialueita. Alue 3 Kaikki ICES-suuralueisiin VIII ja IX kuuluvat vesialueet. Alue 4 Kaikki ICES-suuralueeseen X kuuluvat vesialueet. Alue 5 Itäisen Keski-Atlantin alueisiin 34.1.1, 34.1.2 ja 34.1.3 ja Yhdistyneiden Kansakuntien Elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kalastusalueen 34 suuralueeseen 34.2.0 (CECAF-alue) kuuluvat vesialueet, lukuun ottamatta Espanjan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia ja Kanarian saarten ympärillä olevia vesialueita. Alue 6 Kaikki Ranskan Guyanan departementin rannikon edustalla olevat vesialueet. Alue 7 Kaikki Ranskan Martiniquen ja Guadeloupen departementtien rannikoiden edustalla olevat vesialueet. Alue 8 Ranskan Réunionin departementin rannikon edustalla olevat vesialueet. 2. Tässä asetuksessa lyhentein "NAFO", "ICES" ja "FAO" ilmaistut maantieteelliset alueet ovat Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön, kansainvälisen merentutkimusneuvoston ja Yhdistyneiden Kansakuntien Elintarvike- ja maatalousjärjestön määrittämät maantieteelliset alueet. Ne on esitetty, jollei myöhemmistä muutoksista muuta johdu, neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3179/78 (), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 654/81 (), ja komission ilmoituksissa 85/C 347/05 () ja 85/C 335/02 (). 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut alueet voidaan jakaa maantieteellisiin alueisiin 15 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja erityisesti 2 kohdassa tarkoitettujen määritelmien perusteella. 4. Sen estämättä, mitä 2 kohdassa säädetään, tätä asetusta sovellettaessa Kattegat rajoittuu pohjoisessa Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ulottuvaan ja sen jälkeen lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatkuvaan linjaan, ja etelässä linjaan Hasenøre Hovedista Gniben Oddeen, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hovedista Kulleniin. Skagerrak rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan, ja etelässä Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ulottuvaan ja sen jälkeen lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatkuvaan linjaan. 5. Sen estämättä, mitä 2 kohdassa säädetään, tätä asetusta sovellettaessa Pohjanmeri sisältää ICES suuralueen IV sekä ICES alueen II a 64. pohjoisen leveysasteen eteläpuolella sijaitsevan osan sekä ICES alueen III a osan, joka ei kuulu Skagerrakiin, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 kohdassa. I OSASTO VERKOT JA NIIDEN KÄYTÖN EDELLYTYKSET 2 artikla Vähimmäissilmäkoot 1. Jokaisen liitteessä I mainitun alueen tai maantieteellisen alueen osalta ja tarvittaes sa ajanjakson, konetehon ja verkon silmien tekemiseen käytettyjen lankojen määrän osalta on kiellettyä käyttää trooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia verkkoja, jollei niiden silmäkoko siinä verkon osassa, jossa silmäkoko on pienin, ole sama tai suurempi kuin jokin mainitussa liitteessä lueteltu silmäkoko, ja jos tällä verkolla pyydetty ja aluksella säilytetty saalis sisältää: - mainitussa liitteessä esitetyn prosenttiosuuden suuruisen tai sitä suuremman määrän sallittuja kohdelajeja, - suojeltuja lajeja prosenttiosuuden, joka ei ole suurempi kuin mainitussa liitteessä oleva prosenttiosuus, ohjeellisen vähimmäissilmäkoon osalta. Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetään, kohdelajien vähimmäisprosenttiosuus voidaan saada yhdistämällä kaikkien pyydettyjen kohdelajien määrät, jos: - määrät ovat kohdelajeista, joita vastaava suojeltujen lajien enimmäisosuus on 10 prosenttia, - määrät ovat kohdelajeista, joita koskeva ohjeellinen vähimmäissilmäkoko on sama tai pienempi kuin käytetyn verkon silmäkoko, - kaikkien suojeltujen lajien kokonaisprosenttiosuus ilmaistuna prosentteina kaikkien kohdelajien kokonaispainosta ei ole suurempi kuin 10 prosenttia. Suojelluilla lajeilla tarkoitetaan tässä asetuksessa lajeja, joiden osalta on liitteessä II säädetty silmäkoon vähimmäismitasta, tai joiden kohdalla on tähti mainitussa liitteessä aluetta ilmaisevassa sarakkeessa. Tämän kohdan säännöksiä sovelletaan sanotun kuitenkaan rajoittamatta seuraavien kohtien erityissäännösten soveltamista. 2. Mitä 1 kohdassa säädetään, ei sovelleta laahusrekiin. On kuitenkin kiellettyä pitää aluksella tai purkaa aluksesta yli 10 prosenttia suojeltuja lajeja kalastettaessa laahausrekien avulla. 3. Liitteessä I tarkoitetut prosenttiosuudet lasketaan prosentteina kaikkien alukseen vastaanotettujen, aluksessa lajiteltujen tai aluksesta purettujen kalojen, äyriäisten ja nilviäisten painosta, ottaen huomioon myös kaikki jälleenlaivatut määrät. Sen estämättä, mitä edellisessä luetelmakohdassa säädetään, kalastettaessa tuulenkalaa alle 16 millimetrin silmäkoon verkoilla, prosenttiosuus voidaan laskea ennen lajittelua. Tätä säännöstä ei sovelleta Skagerrakiin tai Kattegatiin. Prosenttiosuudet voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella. Säännöt otosten ottamisesta voidaan laatia 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 4. Lajittelu tehdään heti verkkojen nostamisen jälkeen. Suojeltujen lajien saaliit, jotka ylittävät liitteessä I säädetyt prosenttimäärät, lasketaan heti mereen. 5. Jos saaliit on pyydetty saman kalastusmatkan aikana käyttäen erilaisia, myös silmäkooltaan toisistaan poikkeavia verkkoja, eri maantieteellisiltä alueilta tai erilaisissa olosuhteissa (esimerkiksi eri aikaan tai verkoilla, joissa on eri määrä lankoja), ja jos nämä erilaiset kalastusolosuhteet edellyttävät liitteen I ohjeellisten vähimmäissilmäkokojen muuttamista (vastaavin prosenttiosuuksin), prosenttiosuudet lasketaan erikseen saaliin kunkin eri olosuhteissa kalastetun osan osalta. Kaikkia saaliita pidetään kalastettuina aluksella olevilla silmäkooltaan pienimmillä verkoilla, jollei asetuksen (ETY) N:o 2057/82 () 3 artiklan ja tämä artiklan soveltamiseksi laadittujen erityissääntöjen mukaisesti pidetyssä aluspäiväkirjassa toisin mainita. 6. Saaliit arvioidaan elopainon mukaan. Tätä artiklaa sovellettaessa varten kokonaisen keisarihummerin painon ja keisarihummerin pyrstön painon välinen vastaavuus saadaan kertomalla keisarihummerin pyrstön paino kolmella. 7. Aluksessa ei saa olla silmäkooltaan 1 kohdan mukaisesti käytettyjen verkkojen silmäkokoa pienempiä verkkoja paitsi, jos ne on kiinnitetty ja säilytetty niin, että ne eivät ole käyttövalmiita. Yksityiskohtaiset erityissäännöt pyydysten säilyttämisestä voidaan laatia 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 8. Neuvosto päättää määräenemmistöllä ennen 1 päivää heinäkuuta 1987, komission aloitteesta ja edistyneimpään tutkimukseen perustuvien tieteellisten lausuntojen perusteella, onko Englannin kanaalissa käytettävää silmäkokoa suurennettava 1 päivästä tammikuuta 1989 alkaen 75 millimetristä 80 millimetriin käytetyn verkon tyypistä riippumatta. 9. Neuvosto päättää määräenemmistöllä ennen 31 päivää joulukuuta 1987, komission aloitteesta ja pitkälle edenneeseen tutkimukseen perustuvien tieteellisten lausuntojen perusteella, onko alueella 3 käytettävää silmäkokoa suurennettava 1 päivästä tammikuuta 1989 alkaen 50 millimetristä 55 millimetriin niiden alusten osalta, joilla kalastetaan keisarihummeria ja katkarapua (Parapenaeus longirostris, Aristeus antennatus ja Aristeomorpha foliacea). 10. Koneteholla tarkoitetaan moottoreiden yleensä tuottaman jatkuvan enimmäistehon kokonaismäärää, jota voidaan käyttää aluksen käyttövoimana joko mekaanisesti, sähköisesti, hydraulisesti tai muulla tavalla. Kuitenkin jos moottorissa on sisäänrakennettu vaihteisto, teho mitataan vaihteiston ulostulolaipasta. Moottorikäyttöisten apulaitteistojen perusteella ei tehdä minkäänlaisia vähennyksiä. Koneteho ilmaistaan kilowatteina (kW). Moottorin jatkuva koneteho määritellään kansainvälisen standardoimisjärjestön lokakuussa 1981 julkaistun kansainvälisen standardisuosituksen ISO 3046/1 toisessa painoksessa olevien vaatimusten mukaisesti. Muutokset, jotka ovat tarpeen edellisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen, hyväksytään noudattaen 15 artiklassa säädettyä menettelyä. 3 artikla Silmäkoon määrittäminen Silmäkoon määrittämistä koskevat tekniset säännöt annetaan noudattaen 15 artiklassa säädettyä menettelyä. 4 artikla Osasten kiinnittäminen verkkoihin Osasten, joilla voidaan tukkia verkon minkä tahansa osan silmiä tai muuten pienentää niiden kokoa, kiinnittäminen verkkoon on kielletty. Tällä säännöksellä ei kuitenkaan estetä käyttämästä tiettyjä osasia, joiden luettelosta ja kuvauksesta säädetään 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. II OSASTO KALOJEN, ÄYRIÄISTEN JA NILVIÄISTEN VÄHIMMÄISKOOT 5 artikla 1. Kala, äyriäinen tai nilviäinen on alamittainen, jos sen mitat ovat pienemmät kuin liitteissä II tai III asianomaisten lajien ja vastaavien maantieteellisten alueiden, jos maantieteellinen alue on määritetty, osalta säädetyt vähimmäismitat. Jos vaaditun koon mittaamiseen on sallittu useita tapoja, kala, äyriäinen tai nilviäinen on alamittainen, jos se on kaikkia määritettyjä vähimmäismittoja pienempi. 2. a) Kalan koko on mitattava kuonon kärjestä pyrstöevän kärkeen. b) Hummerien ja keisarihummerien koko on mitattava liitteessä IV esitetyllä tavalla. - joko mitattuna keskiviivan suuntaisesti jomman kumman silmän takaa eturuumiin eli selkäkilven loppuun (eturuumiin pituus) - tai mitattuna otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita (kokonaispituus). Keisarihummerien irrotettujen pyrstöjen pituus mitataan pyrstön ensimmäisen jaokkeen takaosasta peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita. Pyrstön on oltava mitattaessa suorana eikä sitä saa venyttää. c) Isotaskurapujen koko on mitattava liitteessä IV esitetyllä tavalla: - määritettynä selkäkilven pituutena, joka mitataan keskiviivan suuntaisesti silmien välistä selkäkilven takaosan reunaan, - tai määritettynä selkäkilven enimmäisleveytenä, joka mitataan kohtisuorassa selkäkilven keskiviivaan nähden, - tai määritettynä jomman kumman saksen kahden viimeisen jaokkeen kokonaispituutena. d) Hämähäkkirapujen koko on määritettävä liitteessä IV esitetyllä tavalla keskiviivan suuntaisesti selkäkilven otsapiikkien välisestä reunasta sen takaosan reunaan. e) Simpukoiden koko vastaa liitteessä IV esitetyllä tavalla kuoren suurinta halkaisijaa. f) Pääjalkaisten koko mitataan selän keskiviivan suuntaisesti vaipan takakärjestä kalmareilla ja seepioilla vaipan etureunaan ja meritursailla silmien tasolle. 3. Kaloja, äyriäisiä ja nilviäisiä, jotka eivät täytä säädettyä vähimmäismittaa, ei voida pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, asettaa näytteille tai saattaa myyntiin, vaan ne on laskettava takaisin mereen heti. Edellistä alakohtaa ei sovelleta: a) suojeltujen lajien saaliisiin, jotka on pyydetty 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen rajoitusten mukaisesti ja joita ei ole lajiteltu, b) seuraavassa tarkoitettuihin lajeihin, jos ne muodostavat enintään 10 painoprosenttia näiden lajien kokonaissaaliista: - miltä tahansa alueelta pyydetyt sillit, - Pohjanmerestä pyydetyt makrillit, - liitteissä II ja III luetellut Skagerrakista ja Kattegatista pyydetyt lajit, - Irlannin merestä (ICES-alue VII a) 1 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana pyydetyt turskat, joiden koko on enintään 45 senttimetriä mutta vähintään 35 senttimetriä. Alamittaisten kalojen, äyriäisten ja nilviäisten prosenttiosuus lasketaan 2 artiklan 3 6 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 4. On kiellettyä purkaa aluksesta ainoastaan pyrstöjä tai saksia, jotka on irrotettu pyydettyjen hummerien ruumiista sellaisilla liitteessä III tarkoitetuilla alueilla tai maantieteellisillä alueilla, joilla näille lajeille on määritetty vähimmäiskoko. 5. Liitteissä II ja III tähdellä merkittyjen lajien vähimmäiskoosta säädetään 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. III OSASTO PYYNTIKIELLOT 6 artikla Lohi ja meritaimen 1. Lohta ja meritaimenta ei saa säilyttää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä asettaa näytteille tai saattaa myyntiin, vaan ne on laskettava heti takaisin mereen, jos ne on pyydetty: a) jäsenvaltioiden perusviivoista mitattuna alueilla 1, 2, 3 ja 4 12 meripeninkulman ulkopuolella sijaitsevilla vesillä; b) poiketen siitä, mitä 1 artiklan 1 kohdassa säädetään, alueilla 1, 2, 3 ja 4 jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuulumattomilla vesillä; c) troolilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla tai vastaavilla hinattavilla verkoilla, joiden silmäkoko on pienempi kuin 70 millimetriä. 2. Skagerrakissa ja Kattegatissa lohen ja meritaimenen pyynti on kielletty 4 meripeninkulman ulkopuolella perusviivoista mitattuna. 7 artikla Silli 1. Sillin pyynti on kielletty vuosittain 15 päivästä elokuuta 30 päivään syyskuuta seuraavat pisteet yhdistävän linjan rajoittamalla maantieteellisellä alueella: - Butt of Lewis, - Cape Wrath, - 58° 55' pohjoista leveyttä ja 05° 00' läntistä pituutta, - 58° 55' pohjoista leveyttä ja 07° 10' läntistä pituutta, - 58° 20' pohjoista leveyttä ja 08° 20' läntistä pituutta, - 57° 40' pohjoista leveyttä ja 08° 20' läntistä pituutta, - North Uistin saaren länsirannikolla linjalla 57° 40' pohjoista leveyttä, sitten saaren pohjoisrannikkoa pitkin rannikolla pisteeseen 57° 40' 36'' pohjoista leveyttä ja 07° 20' 39'' läntistä pituutta, - 57° 50' 3'' pohjoista leveyttä ja 07° 8' 6'' läntistä pituutta, - Lewisin saaren länsirannikkoa pitkin koilliseen alkupisteeseen (Butt of Lewis). 2. Tätä aluetta voidaan muuttaa 15 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 3. On kiellettyä säilyttää aluksella silliä yli 5 prosenttia aluksella olevien, tältä alueelta 1 kohdassa tarkoitettuna aikana pyydettyjen kalojen, äyriäisten ja nilviäisten kokonaispainosta. Prosenttiosuus lasketaan 2 artiklan 3 6 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 8 artikla Makrilli 1. On kiellettyä säilyttää aluksella makrillia, joka on pyydetty seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella, jäljempänä "alue": - Englannin etelärannikko linjalla 03° 00' läntistä pituutta, - 49° 30' pohjoista leveyttä, 03° 00' läntistä pituutta, - 49° 30' pohjoista leveyttä, 07° 00' läntistä pituutta, - 52° 00' pohjoista leveyttä, 07° 00' läntistä pituutta, - Walesin länsirannikko linjalla 52° 00' pohjoista leveyttä, paitsi jos makrillin paino ei ylitä 15 painoprosenttia kaikista aluksella olevista ja alueelta pyydetyistä makrillin ja muiden lajien kokonaismääristä. 2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta: a) aluksiin, joissa käytetään ankkuroituja verkkoja tai kalastetaan siimalla; b) aluksiin, joissa käytetään pohjatrooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai vastaavia hinattavia verkkoja, jos aluksella säilytetään vähintään 75 painoprosentin määrä, laskettuna prosenttiosuutena kaikkien aluksella olevien lajien kokonaispainosta: - keisarihummereita, kun aluksissa käytetään verkkoja, joiden silmäkoko on vahvistettu liitteessä I kyseisten alueiden tai maantieteellisten alueiden osalta, - keisarihummereita ja liitteessä II lueteltuja lajeja, kun aluksissa käytetään verkkoja, joiden silmäkoko on vahvistettu liitteessä I näiden lajien ja alueiden tai maantieteellisten alueiden osalta; c) alueen kautta kulkeviin aluksiin, jos kaikkia pyydyksiä säilytetään 2 artiklan 7 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti; d) aluksiin, joita ei ole varustettu kalastusta varten, ja joihin makrilli jälleenlaivataan. 3. Kaikkia aluksella olevia makrilleja on pidettävä alueella kalastettuina, lukuun ottamatta niitä, joista on ilmoitettu jäljempänä olevissa alakohdissa kuvattua menettelyä noudattaen ennen aluksen saapumista alueelle. Alueelle kalastamaan aikovan aluksen, jolla säilytetään makrilleja, päällikön on ilmoitettava jäsenvaltion, jonka alueella aiotaan kalastaa, valvontaviranomaiselle alueelle saapumisensa arvioitu kellonaika ja paikka. Tämä ilmoitus on tehtävä aikaisintaan kolmekymmentäkuusi ja viimeistään kaksikymmentäneljä tuntia ennen aluksen saapumista alueelle. Tullessaan alueelle päällikön on ilmoitettava toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle aluksellaan olevat ja aluspäiväkirjaan merkityt makrillimäärät. Päällikköä voidaan pyytää antamaan päiväkirjansa ja aluksella olevat saaliit tarkastettavaksi toimivaltaisen valvontaviranomaisen määräämänä ajankohtana tämän määräämässä paikassa. Tarkastus on kuitenkin suoritettava viimeistään kuuden tunnin kuluessa siitä, kun valvontaviranomainen on vastaanottanut aluksella olevien makrillien määrästä ilmoittavan viestin, ja paikan on oltava mahdollisimman lähellä alueelle saapumisen paikkaa. Alueelle makrillien jälleenlaivausta omaan alukseensa suorittamaan aikovan aluksen päällikön on ilmoitettava jäsenvaltion, jonka alueella jälleenlaivaus aiotaan suorittaa, valvontaviranomaiselle jälleenlaivauksen aiottu kellonaika ja paikka. Tämä ilmoitus on tehtävä aikaisintaan kolmekymmentäkuusi ja viimeistään kaksikymmentäneljä tuntia ennen jälleenlaivauksen alkua. Päällikön on ilmoitettava toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle jälleenlaivattujen makrillien määrä heti jälleenlaivauksen päätyttyä. Toimivaltaiset valvontaviranomaiset ovat seuraavat: - Ranska: Mimer, teleksi: Pariisi 25 08 23, - Irlanti: Department of Fisheries and Forestry, teleksi: Dublin 90253 FFWS, - Yhdistynyt kuningaskunta: Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, teleksi: Lontoo 21 27 4. Tämän kohdan säännöksiä ei voida tulkita siten, että jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivan tai siinä jäsenvaltiossa rekisteröidyn aluksen, jolla ei ole makrillikiintiötä alueella tai jonka kiintiö on täynnä, sallittaisiin säilyttää aluksella makrilleja, elleivät kyseessä ole sivusaaliina saadut, piikkimakrillien tai sardiinien mukana nostetut makrillit, ja jos makrillia on enintään 10 prosenttia aluksella olevien makrillien, piikkimakrillien ja sardiinien kokonaispainosta, paitsi jos päällikkö pystyy osoittamaan, että makrillit on pyydetty toisesta kannasta. Mitä tässä kohdassa säädetään, lakkaa olemasta voimassa 1 päivänä tammikuuta 1989, jollei neuvosto komission ehdotuksesta määräenemmistöllä päätä toisin ennen 1 päivää lokakuuta 1988 läntisen makrillikannan tilanteen perusteella. OSASTO IV TIETYN TYYPPISTEN KALASTUKSEN HARJOITTAMISEEN KOHDISTUVAT RAJOITUKSET 9 artikla Tiettyjen alus- ja pyydystyyppien käyttöön tiettyjen lajien pyynnissä tiettyinä aikoina ja tietyillä maantieteellisillä alueilla liittyvät rajoitukset 1. Kierrenuottien käyttö on kielletty: - sillin pyynnissä ICES-alueilla VII g k ja seuraavasti rajoitetulla maantieteellisellä alueella: - linjan 52° 30' pohjoista leveyttä pohjoispuolella, - 52. pohjoisen leveysasteen eteläpuolella, - Irlannin rannikosta länteen, - Yhdistyneen kuningaskunnan rannikosta itään, - liitteessä II lueteltujen lajien pyynnissä asianomaisella alueella tai maantieteellisellä alueella. Kierrenuotilla kalastettaessa on kiellettyä pitää aluksella: - liitteessä II lueteltuja lajeja suurempaa määrää kuin 5 painoprosenttia aluksella olevien kalojen, äyriäisten ja nilviäisten kokonaispainosta ja - silliä yli 5 prosenttia aluksella olevien kalojen, äyriäisten ja nilviäisten kokonaispainosta kalastettaessa ensimmäisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa esitetyllä alueella. Prosenttiosuudet lasketaan 2 artiklan 3 6 alakohdan mukaisesti. 2. Puomitroolien käyttö on kielletty Kattegatissa. 3. a) Laivojen, joiden suurin kokonaispituus on yli 8 metriä, on kiellettyä kalastaa puomitrooleilla tai ovellisilla trooleilla aluevesiä rajoittavilta perusviivoilta mitatulla alueella, joka sijaitsee 12 meripeninkulmaa Ranskan (linjan 51° 00' pohjoista leveyttä pohjoispuolella), Belgian, Alankomaiden ja Saksan liittotasavallan rannikoilta sekä Tanskan länsirannikolta Hirtshalsin majakalle. b) Poiketen siitä, mitä 3 kohdan a alakohdassa säädetään, alusten, joiden nimet ja tekniset ominaisuudet sisältyvät 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen laadittavaan luetteloon, sallitaan kalastaa puomitrooleilla mainitulla alueella. Luetteloon sisällytettävien alusten on täytettävä seuraavat edellytykset: - ne on oltava otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1987; - äyriäisiä kalastavia aluksia lukuun ottamatta alusten koneteho ei saa olla suurempi kuin 221 kW, ja jos moottorin tehoa on alennettu, koneteho ei saa olla ennen alentamista ollut suurempi kuin 300 kW. Luettelossa oleva alus voidaan korvata toisella aluksella, jonka koneteho ei ole suurempi kuin 221 kW, ja jonka suurin kokonaispituus, sellaisena kuin se on 12 kohdassa määritetty, ei ole suurempi kuin 24 metriä. Luettelossa olevan aluksen moottori voidaan korvata, jos korvaavan moottorin konetehoa ei ole alennettu eikä se ole suurempi kuin 221 kW. c) On kuitenkin kiellettyä käyttää puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu kokonaispituus eli kaikkien puomien yhteispituus niiden jalasten tai liukujen välistä mitattuna, joihin puomi on kiinnitetty, on yli 8 metriä, paitsi jos pyynti tapahtuu katkarapujen (Crangon -lajit ja Pandalus montagui) pyyntiin tarkoitetuilla ja käytettävillä pyydyksillä. Poiketen siitä, mitä edellisessä alakohdassa säädetään, katkarapujen pyyntiä pääasiallisesti harjoittavien alusten sallitaan kielikampelaa (merianturaa) pyytäessään käyttää puomeja, joiden kokonaispituus, sellaisena kuin se on tässä alakohdassa määritetty, on yli 8 metriä, edellyttäen että alukset sisältyvät vuosittain laadittavaan luetteloon. d) Poiketen siitä, mitä 3 kohdan a alakohdassa säädetään, ovellisilla trooleilla varustettujen alusten, joiden koneteho on 221 kW tai pienempi, tai joka alennettujen konetehojen ollessa kyseessä ei ollut ennen alentamista suurempi kuin 300 kW, sallitaan kalastaa tässä kohdassa tarkoitetuilla alueilla. e) Poiketen siitä, mitä 3 kohdan a alakohdassa säädetään, alukset, joiden koneteho on yli 221 kW, voivat kalastaa tässä kohdassa tarkoitetulla alueella ovellisilla trooleilla, jos punakampelan ja kielikampelan painoltaan 5 prosenttia aluksella olevista saaliista ylittävät määrät lasketaan heti takaisin mereen. Prosenttiosuudet lasketaan 2 artiklan 3 6 kohdan mukaisesti. 4. Kalastus puomitrooleja käyttäen on kaikilta aluksilta kielletty 12 meripeninkulman etäisyydellä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin rannikoilta aluevesiä rajoittavista perusviivoista mitattuna. Poiketen siitä, mitä edellisessä alakohdassa säädetään, mainitulla alueella voivat puomitrooleilla kalastaa seuraaviin ryhmiin kuuluvat alukset: - alus, joka on otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1987 ja, lukuun ottamatta äyriäisiä kalastavia aluksia, jonka koneteho ei ole suurempi kuin 221 kW, tai jos sitä on alennettu, se ei ole ennen alentamista ollut suurempi kuin 300 kW, - alus, joka otetaan käyttöön 31 päivän joulukuuta 1986 jälkeen, jonka konetehoa ei ole alennettu ja jonka koneteho ei ole suurempi kuin 221 kW, ja jonka kokonaispituus, sellaisena kuin se on 12 kohdassa määritetty, ei yli 24 metriä, - alus, jonka moottori on korvattu 31 päivän joulukuuta 1986 jälkeen moottorilla, jonka konetehoa ei ole alennettu ja jonka koneteho ei ole suurempi kuin 221 kW. On kuitenkin kiellettyä käyttää puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu kokonaispituus eli kaikkien puomien yhteispituus niiden jalasten tai liukujen välistä mitattuna, joihin puomi on kiinnitetty, on suurempi kuin 8 metriä, paitsi jos pyynti tapahtuu katkarapujen (Crangon -lajit ja Pandalus montagui) pyyntiin tarkoitetuilla ja käytetyillä pyydyksillä. 5. Yksityiskohtaiset säännöt 3 ja 4 kohdan soveltamisesta, mukaan lukien säännöt 3 kohdassa tarkoitettujen luetteloiden laatimisesta, annetaan 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 6. Koneteho on 2 artiklan 10 kohdassa määritetty koneteho. 7. Käyttöönottopäivällä tarkoitetaan päivää, jolloin virallinen turvallisuuskirja on myönnetty ensimmäisen kerran. Jos virallista turvallisuuskirjaa ei ole myönnetty, käyttöönottopäivällä tarkoitetaan päivää, jolloin alus on merkitty ensimmäisen kerran viralliseen kalastusalusrekisteriin. Ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää käyttöön otettujen kalastusalusten käyttöönottopäivällä tarkoitetaan kuitenkin päivää, jolloin alus on merkitty ensimmäisen kerran viralliseen kalastusalusrekisteriin. 8. On kiellettyä käyttää trooleja, joiden silmäkoko on pienempi kuin 32 millimetriä, 1 päivästä heinäkuuta 15 päivään syyskuuta Skagerrakin ja Kattegatin perusviivoista kolmen meripeninkulman päähän ulottuvilla vesillä. Tänä ajankohtana voidaan näillä alueilla kuitenkin kalastaa troolilla: - pohjankatkarapuja (Pandalus borealis) verkoilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 30 mm, - syöttinä käytettäväksi tarkoitettuja kivinilkkaa (Zoarces viviparus), tokkoa (Gobiidae) tai simppua (Cottus -lajit) verkoilla, joiden silmäkoko on mikä tahansa. 9. Sardellin kalastus pelagisilla trooleilla on kielletty ICES-alueella VIII c. 10. Tässä artiklassa tarkoitetuilla alueilla, joilla trooleja, puomitrooleja, ankkuroituja kierrenuottia ja vastaavia hinattavia verkkoja ei voida käyttää, mainittuja verkkoja ei saa olla aluksella, paitsi, jos ne on kiinnitetty ja säilytetty 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti. 11. Kalastuksessa on kiellettyä käyttää räjähteitä, myrkkyä, nukutusaineita tai tuliaseita. Kuitenkin tonnikalaa ja jättiläishaita voidaan kalastaa harppuunalla. Skagerrakissa ja Kattegatissa on kiellettyä käyttää sähköä kalastuksessa tonnikalan ja jättiläishain pyyntiä lukuun ottamatta. 12. Aluksen pituudella tarkoitetaan suurinta pituutta, joka on keulan edessä äärimmäisenä olevasta pisteestä perän äärimmäisenä takana olevaan pisteeseen vedetyn suoran pituus. Tämän määritelmän mukaan keulaan luetaan kuuluvaksi vedenpitävä runkorakenne, keulakoroke, keularanka ja keulaosan laidoitus, jos se on kiinnitetty, lukuun ottamatta kokkapuita ja suojakaiteita. Tämän määritelmän mukaan perään luetaan kuuluvaksi vedenpitävä runkorakenne, häkkipalkki, peräkorokekansi, nuottakaituri ja laidoitus lukuun ottamatta suojakaiteita, pikkupuomia, koneistotilaa, peräsimiä ja ohjauslaitteistoa, sukellustikkaita ja -lavoja. Suurin pituus mitataan metreissä kahden desimaalin tarkkuudella. 10 artikla Jalostustoimet Minkä tahansa fyysisen tai kemiallisen jalostustoimen suorittaminen kaloille jauhon, öljyn tai vastaavien tuotteiden tuottamiseksi kalastusaluksella on kielletty. Tämä kielto ei koske kalanjätteiden jalostusta. 11 artikla Tieteellinen tutkimus Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota suoritetaan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden luvalla ja alaisuudessa, jos kyseisestä toiminnasta on annettu etukäteistieto komissiolle ja niille jäsenvaltioille, joiden vesillä tutkimukset suoritetaan. Ensimmäisessä alakohdassa määritettyihin tarkoituksiin pyydetyt kalat, äyriäiset ja nilviäiset voidaan myydä, varastoida, asettaa näytteille tai saattaa myyntiin sillä edellytyksellä, että: - ne täyttävät liitteissä II ja III vahvistetut vaatimukset sekä yhteisestä kalastustuotealan markkinajärjestelystä 29 päivänä joulukuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3796/81 () 2 ja 3 artiklan mukaisesti annetut kaupan pitämistä koskevat vaatimukset tai - ne myydään välittömästi muihin tarkoituksiin kuin ihmisravinnoksi. 12 artikla Kantojen keinotekoinen elvyttäminen ja siirtoistutus Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimiin, jotka suoritetaan kantojen keinotekoisen elvyttämisen tai kalojen, äyriäisten tai nilviäisten siirtoistutusten yhteydessä. Ensimmäisessä alakohdassa mainittuihin tarkoituksiin pyydettyjä kaloja, äyriäisiä tai nilviäisiä saa myydä suoraan ihmisravinnoksi, pitää hallussa, asettaa näytteille tai saattaa myyntiin vain, jos tämän asetuksen muita säännöksiä noudatetaan. OSASTO VI LOPPUSÄÄNNÖKSET 13 artikla 1. Jos kala-, äyriäis- ja nilviäiskantojen säilyttäminen edellyttää välittömiä toimia, komissio voi, poiketen siitä tai sen lisäksi, mitä tässä asetuksessa säädetään, toteuttaa kaikki tarpeelliset toimenpiteet 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 2. Jos tiettyihin lajeihin tai kalavesiin kohdistuu vakava uhka, ja jos viivyttely aiheuttaisi vaikeasti korjattavissa olevaa vahinkoa, rantavaltio voi toteuttaa säilyttäviä, mutta ei syrjiviä toimenpiteitä kaikilla sen lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä. 3. Näistä toimenpiteistä ja niiden perusteista on ilmoitettava komissiolle ja jäsenvaltioille heti niiden toteuttamisen jälkeen. 4. Komissio vahvistaa nämä toimenpiteet tai pyytää niiden peruuttamista tai muuttamista kymmenen kalenteripäivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta. Komission päätös annetaan viipymättä tiedoksi jäsenvaltioille. 5. Jäsenvaltiot voivat saattaa komission päätöksen neuvoston käsiteltäväksi 10 kalenteripäivän kuluessa 4 kohdassa tarkoitetusta tiedoksi antamisesta. 6. Neuvosto voi päättää määräenemmistöllä asiasta toisin kuukauden kuluessa. 14 artikla 1. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kantojen säilyttämiseen ja hoitoon liittyviä toimenpiteitä, jotka koskevat: a) pelkästään paikallisia kantoja, joilla on merkitystä ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion kalastajille tai b) sellaisia edellytyksiä tai yksityiskohtaisia sääntöjä, joilla pyritään rajoittamaan pyyntiä teknisillä toimenpiteillä: i) täydentämällä kalastusta koskevassa yhteisön sääntelyssä määriteltyjä edellytyksiä ja yksityiskohtaisia sääntöjä tai ii) antamalla kyseisessä sääntelyssä määriteltyjä vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia, sillä edellytyksellä, että kyseisiä toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion kalastajiin ja että kyseiset toimenpiteet ovat sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa ja yhteisen kalastuspolitiikan mukaiset. 2. Komissiolle on annettava tieto kaikista kansallisten teknisten toimenpiteiden toteuttamiseksi tai muuttamiseksi tehdyistä ehdotuksista niin hyvissä ajoin, että se voi esittää huomautuksensa. Jos komissio esittää pyyntönsä kuukauden kuluessa kyseisestä ilmoituksesta, jäsenvaltion on lykättävä suunniteltujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa kolmella kuukaudella ilmoituspäivästä lukien, jotta komissio voi kyseisessä määräajassa päättää, ovatko kyseiset toimenpiteet 1 kohdan säännösten mukaiset. Jos komissio toteaa päätöksessään, jonka se ilmoittaa muille jäsenvaltioille, että jokin suunniteltu toimenpide ei ole 1 kohdan mukainen, asianomainen jäsenvaltio ei voi soveltaa sitä tekemättä siihen tarvittavia muutoksia. Kyseisen jäsenvaltion on viipymättä annettava päätetyt toimenpiteet tiedoksi muille jäsenvaltioille ja komissiolle tarvittaessa tehtyään siihen tarvittavat muutokset. 3. Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, ovatko jäsenvaltioiden kansalliset tekniset toimenpiteet 1 kohdan mukaiset. 4. Komission aloitteesta tai minkä tahansa jäsenvaltion pyynnöstä voidaan tehdä päätös siitä, onko jäsenvaltion toteuttama kansallinen tekninen toimenpide 1 kohdan mukainen, 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Jos kyseinen päätös tehdään, on 2 kohdan kolmatta ja neljättä alakohtaa sovellettava soveltuvin osin. 5. Edellä olevaa 2 ja 4 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta ennen 31 päivää joulukuuta 1992 jäsenvaltioiden toteuttamiin toimenpiteisiin, jotka koskevat ainoastaan niiden perusviivojen sisäpuolella olevia vesiä. Tässä tapauksessa kyseisen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava komissiolle toteuttamistaan toimenpiteistä. Komissio tekee kolmen kuukauden kuluessa päätöksen, jos nämä toimenpiteet eivät ole yhteisen kalastuspolitiikan mukaiset. 6. Espanjan ja Portugalin on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille voimassa olevat kansalliset tekniset toimenpiteet viimeistään kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Jos komissio toteaa, että ilmoitettu toimenpide ei ole 1 kohdan mukainen, se päättää viimeistään vuoden kuluessa toimenpiteen ilmoituspäivämäärästä lukien, että asianomaisen jäsenvaltion on keskeytettävä kyseinen toimenpide tai muutettava sitä komission määrittämässä määräajassa. Edellä 2 kohdan neljättä alakohtaa on sovellettava soveltuvin osin. 7. Rannalta tapahtuvaa kalastusta koskevat tiedot on toimitettava komissiolle pelkästään tiedoksi. 15 artikla Yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen soveltamisesta annetaan asetuksen (ETY) N:o 170/83 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 16 artikla 1. Kumotaan asetus (ETY) N:o 171/83 päivänä, jolloin tämä asetus tulee voimaan, lukuun ottamatta sen 2 17 ja 21 artiklaa, jotka kumotaan 1 päivästä tammikuuta 1987. 2. Viittauksia 1 kohdassa kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen. Mainitun asetuksen artikloihin ja liitteisiin tehdyt viittaukset ja niiden lainaukset luetaan liitteessä V olevan vastaavuustaulukon mukaisesti. 17 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Asetuksen 2 12 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1987. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Luxemburgissa 7 päivänä lokakuuta 1986. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja A. CLARK () EYVL N:o L 24, 27.1.1983, s. 1 () EYVL N:o L 24, 27.1.1983, s. 14 () EYVL N:o L 288, 21.10.1983, s. 1 () EYVL N:o L 156, 13.6.1984, s. 1 () EYVL N:o L 199, 28.7.1984, s. 1 () EYVL N:o L 253, 21.9.1984, s. 1 () EYVL N:o L 335, 22.12.1984, s. 3 () EYVL N:o L 363, 31.12.1985, s. 28 () EYVL N:o L 378, 30.12.1978, s. 1 () EYVL N:o L 69, 14.3.1981, s. 1 () EYVL N:o C 347, 31.12.1985, s. 14 () EYVL N:o C 335, 24.12.1985, s. 2 () EYVL N:o L 220, 29.7.1982, s. 1 () EYVL N:o L 379, 31.12.1985, s. 1 LIITE I Vähimmäissilmäkoko ja kalastuksen edellytykset >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE II 2 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklassa tarkoitettujen suojeltujen lajien vähimmäiskoko (cm) >TAULUKON PAIKKA> LIITE III 5 artiklassa tarkoitettu vähimmäiskoko >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE IV Äyriäisten ja nilviäisten koon määrittäminen (Homarus) Hummeri (Nephrops) Keisarihummeri a) eturuumiin pituus b) kokonaispituus (Venus verrucosa) Venussimpukka a) kuoren kokonaishalkaisija >VIITTAUS FILMIIN> (Cancer pagurus) Isotaskurapu (Maia squinado) Hämähäkkirapu a) selkäkilven enimmäisleveys b) selkäkilven pituus c) saksen pituus >VIITTAUS FILMIIN> LIITE V Vastaavuustaulukko >TAULUKON PAIKKA>