Komission tiedonanto Eurooppalaisten taloudellisten etuyhtymien (ETEY) osallistuminen julkisiin hankintoihin ja julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin



Virallinen lehti nro C 285 , 20/09/1997 s. 0017 - 0024



KOMISSION TIEDONANTO Eurooppalaisten taloudellisten etuyhtymien (ETEY) osallistuminen julkisiin hankintoihin ja julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin (97/C 285/10) JOHDANTO Komissio päätti 10 päivänä heinäkuuta 1996 antamassaan tiedonannossa "Yhtenäinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi" (1) antaa tiedonannon toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että eurooppalaiset taloudelliset etuyhtymät (ETEY) voivat yhtäläisin edellytyksin tehdä julkisia hankintoja koskevia tarjouksia ja osallistua täysimääräisesti julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin ja että etuyhtymiä käytetään välineinä, joiden kautta pk-yritykset voivat yhdistää voimavaransa. Eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä perustettiin 25 päivänä heinäkuuta 1985 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2137/85 eurooppalaisen taloudellisen etuhtymän (ETEY) luomisesta (jäljempänä "asetus") (2). Yritysten välistä monikansallista yhteistyötä helpottavan oikeudellisen välineen luominen yhteisön tasolla on merkittävä tekijä sisämarkkinoiden toteutumisessa. ETEY on tällä hetkellä ainoa suoraan yhteisön sääntöihin kuuluva oikeudellinen yhteystyön väline, ja on siten vallitseva tekijä eurooppalaisessa yhteistyössä erityisesti sellaisten pk-yritysten osalta, jotka haluavat osallistua suuriin eurooppalaisiin hankkeisiin. Nykyisin yli 800 etuyhtymää toimii hyvin erilaisilla talouden aloilla, mitä voidaan pitää rohkaisevana määränä. Ensimmäiset ETEY:t voitiin perustaa vasta 1 päivän heinäkuuta 1989 jälkeen, jolloin asetusta alettiin soveltaa. Äskettäin komission suojeluksessa järjestetyssä konferenssissa (3) todettiin, että monikansallista yhteistyötä haluavat yritykset eivät käytä etuyhtymää toimintamuotona parhaalla mahdollisella tavalla varsinkin silloin, kun haluavat osallistua julkisiin hankintoihin ja julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin. Tässä tiedonannossa selvitetään ETEY:n luonnetta ja selvennetään joitakin sen piirteitä sekä toimintaa, jotta etuyhtymälle voidaan varmistaa mahdollisuus tehdä julkisia hankintoja koskevia tarjouksia ja osallistua julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin yhtäläisin edellytyksin muiden yritysten kanssa. Tämän selvityksen on määrä aikanaan johtaa siihen, että yritykset ja erityisesti pk-yritykset hyödyntäisivät paremmin ETEY:ä. Komissio onkin toistuvasti todennut, että pk-yritysten osallistuminen julkisiin hankintoihin, joita koskevia sääntöjä sovelletaan usein julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin, on keino nopeuttaa sisämarkkinoiden toteuttamista ja alueellista talouskehitystä (4). Laajemmasta näkökulmasta katsottuna komission tarkoituksena on edistää etuyhtymien osallistumista näihin hankintoihin ja ohjelmiin, sillä ETEY on suuri edistysaskel kaikille yrityksille unionissa. Se tarjoaa mahdollisuuden järjestää yritysten välinen yhteistyö osana monikansallista rakennetta, joka varmistaa jäsenilleen itsemääräämisoikeuden omassa toiminnassaan. I ETEY:n määritelmä ETEY on joustava ja kevyt rakenne, jonka ansiosta siihen osallistuvat tahot voivat yhdistää osan taloudellisesta toiminnastaan ja samalla säilyttää taloudellisen ja oikeudellisen itsenäisyytensä. ETEY:n perustamisella luotiin itsenäinen oikeudellinen oikeustoimikelpoinen yksikkö, jonka tarkoituksena on helpottaa tai kehittää jäsentensä taloudellista toimintaa sekä parantaa tai lisätä tällaisen toiminnan tuloksia. Määritelmä osoittaa, että välineen perustajien tavoitteena on edistää yritysten välistä monikansallista yhteistyötä Euroopan tasolla kehittämällä jäsenten omaan toimintaan liittyvää yhteistä toimintaa. ETEY on verrattavissa henkilöyhtiöihin (avoimet yhtiöt, kumppanuudet, offene Handelsgesellschaften) esimerkiksi siltä osin, että etuyhtymän jäsenet vastaavat täysimääräisesti ja yhteisvastuullisesti sen velvoitteista (katso II luvun 5 kohta). ETEY:llä on kuitenkin muodollisempien yhtiöiden ominaisuuksia: etuyhtymä voi esimerkiksi toimia omissa nimissään johtajiensa välityksellä, jotka voidaan nimetä riippumatta heidän jäsenyydestään (5) yleensä pääomayhtiöihin sovellettavan säännöksen mukaan (katso II luvun 2 kohta). II ETEY:n ominaisuudet 1. ETEY:n asema yhteisössä Eurooppalaiset taloudelliset etuyhtymät kuuluvat yhteisön oikeusjärjestykseen. Niitä voidaan perustaa ainoastaan yhteisön lainsäädännössä esitettyjen edellytysten, yksityiskohtaisten sääntöjen ja oikeusvaikutusten mukaisesti, joista myös riippuu niiden oikeudellinen asema, vaikka joidenkin asioiden osalta yhteisön lainsäädännössä viitataankin kansalliseen lainsäädäntöön. ETEY:n oikeudellinen puolueettomuus asettaa sen jäsenet tasavertaiseen asemaan, millä estetään se, että yksi heistä olisi edullisemmassa asemassa toimiessaan tutummassa oikeudellisessa ympäristössä. 2. ETEY:n oikeustoimikelpoisuus ja sen jäsenten itsemääräämisoikeus Etuyhtymällä on täysi ja itsenäinen oikeustoimikelpoisuus, joka erottaa sen muista puhtaasti sopimuksenmukaisista yhteistyömuodoista. Erityisesti omat toimielimet antavat sille suuremmat valtuudet neuvotella ja edustaa jäseniään kuin niillä itsellään on yksinään. ETEY voi toimia omissa nimissään johtajan tai johtajiensa välityksellä, jotka voidaan nimetä riippumatta heidän jäsenyydestään ja joiden edustusvaltuudet perustuvat pääomayhtiöihin sovellettaviin säännöksiin. Tämä ominaisuus on tärkeä ETEY:n julkisiin hankintoihin ja julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin osallistumisen kannalta, sillä ETEY:n jäsenten etuna on se, että he voivat esiintyä yhtenäisenä sopimusneuvotteluissa ja hakiessaan julkisiin hankintoihin suoraan liittyviä luottoja tai takauksia (6). 3. ETEY:n toiminnan avustava luonne Etuyhtymän erottaa yhtiöstä pääasiallisesti sen päämäärä. Etuyhtymän tavoitteena on sen jäsenten taloudellisen toiminnan helpottaminen ja kehittäminen niiden oman tuloksen parantamiseksi, kun yhtiön tavoitteena on yleensä tavoitella voittoa itselleen. Tämän avustavan luonteen vuoksi etuyhtymän toiminnan tulee olla yhteydessä sen jäsenten taloudelliseen toimintaan sitä kuitenkaan korvaamatta. ETEY:n perustamisella on luotava sellainen oikeudellinen kehys, jolla helpotetaan sen jäsenten toiminnan sopeuttamista markkinoiden taloudellisiin olosuhteisiin (7). ETEY:n toiminnan avustavaa luonnetta ei tule pitää etuyhtymän toiminnan rajoituksena, joka asettaisi sen toissijaiseen asemaan. Ottaen huomioon tällaisen toiminnan avustava luonne voidaan katsoa, että etuyhtymän tarkoituksena on taata kaikki sellainen toiminta, jota julkisiin hankitoihin tai julkisista varoista rahoitettuun ohjelmaan osallistuvat muut yhteenliittymien muodot voivat harjoittaa. Tässä yhteydessä ETEY:llä voi olla eri tyyppisiä tehtäviä: etuyhtymää voidaan käyttää yksinkertaisena kehyksenä jäsenten toiminnan ja yhteensovittamisen järjestämiseen, mutta etuyhtymällä on myös valtuudet tehdä sopimuksia omissa nimissään ja taata julkisiin hankintoihin tai julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin liittyvien sopimuksen täytäntöönpano. Asetuksessa ei nimenomaisesti kielletä ETEY:ää omaksumasta jäsentensä joitakin toimia kokonaisuudessaan, mutta tämä kuitenkin kielletään väliaikaisesti. Komissio tarkensi tätä kysymystä vuonna 1991 toteamalla, että mikään ei estä ETEY:ää hoitamasta joitakin sen jäsenten toimia rajoitetun ajan, esimerkiksi rakennusurakan toteuttamisen yhteydessä (8). 4. ETEY:n rakenne: vakaa ja joustava Asetuksessa taataan etuyhtymälle keinot sopeutua joustavasti taloudellisiin olosuhteisiin antamalla sen jäsenille huomattava vapaus keskinäisten sopimussuhteidensa ja etuyhtymän sisäisen hallinnon järjestämisessä (9). Joustavuus ilmenee ETEY:n muodostamisessa ja sen kestossa sekä sen rahoitusta koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä tai sen toiminnassa. ETEY:n muodostaminen on hyvin yksinkertaista, koska siihen riittää kirjallinen sopimus (notaarin vahvistusta ei tarvita) ja merkintä rekisteriin siinä valtiossa, jossa sen kotipaikka on. Etuyhtymä voidaan perustaa toistaiseksi voimassaolevaksi tai sille voidaan asettaa erikseen määritelty toimikausi. Etuyhtymän perustamisen joustavuus tekee siitä erityisen sopivan välineen määräaikaisten hankkeiden, kuten toteutettavuustutkimusten tai työurakoiden toteuttamiseen. Koska eturyhmään osallistuminen on erittäin vapaata, se voi sopeutua nopeasti mahdollisiin yhteistyöolosuhteiden muutoksiin. Tämä avoimuus on ilmaistu selvästi asetuksen johdanto-osan kuudennessa kappaleessa, jossa todetaan, että "luonnollisille henkilöille sekä yhtiöille ja muille oikeudellisille yksiköille on annettava mahdollisimman laajalti tilaisuus toimia etuyhtymän muodossa tämän asetuksen tavoitteiden mukaisesti" (10). Etuyhtymän jäsenille annettu rahoitusta koskeva joustavuus on myös hyvin houkutteleva tekijä yritysten kannalta. Perustamiseen ei vaadita osakepääomaa. Tämä joustavuus on hyvin tärkeää ja se erottaa ETEY:n perustamisen yhtiön perustamisesta, jossa voi olla merkittäviä summia sidottuna tietyn ajan. Etuyhtymä puolestaan on mahdollista perustaa vaiheittain, mikä mahdollistaa aikanaan vapautuvien varojen parhaan mahdollisen käytön. On syytä huomauttaa, että kaikki osallistumismuodot ovat mahdollisia, käteissijoitukset taikka luontoisetuuksien tai jopa teollisen osaamisen tarjoaminen (teknologinen osaaminen, patentit, kaupalliset tai ammatilliset suhteet jne.). Etuyhtymä voi joissakin tapauksissa jopa toimia säännöllisillä maksuilla tai asettamalla sen käyttöön käyttötileillä olevia varoja. Vaikka asetuksessa kielletäänkin etuyhtymältä sijoitusten vastaanottaminen yleisöltä, pankkilainan ottaminen on sallittua (11). Etuyhtymän toiminnan joustavuutta osoittaa mahdollisuus siirtää sen kotipaikka toiseen jäsenvaltioon ilman, että sen oikeudellinen luonne ja oikeustoimikelpoisuus muuttuvat. Tämän toimenpiteen ei kuitenkaan voida katsoa tarkoittavan etuyhtymän purkamista eikä sitä voida verottaa sellaisena. Koska kyseessä on jäsenten välinen yhtymä, asetus perustuu suurelta osin jäsenten vapaaehtoisuuteen. Asetuksessa on kuitenkin joitakin kolmansien osapuolien ja jäsenten etujen mukaisia määräyksiä sekä lisäyksiä, jotka mahdollistavat jäsenten henkilökohtaisen osallistumisen laajuuden määrittelemisen (12). Joitakin etuyhtymän toimintaa ja koostumusta koskevia päätöksiä voidaan tehdä ainoastaan yksimielisesti, kuten etuyhtymän tarkoituksen, jäsenille annettujen äänimäärien, päätöksentekoa koskevien edellytysten taikka etuyhtymän kaikkien jäsenten tai jonkun jäsenen etuyhtymän rahoitukseen antaman osuuden muuttaminen, tai esimerkiksi etuyhtymän kotipaikan siirtäminen (mikäli siirtämisen seurauksena etuyhtymään sovellettava laki vaihtuu) sekä jäsenen valtuuttaminen luovuttamaan oikeutensa tai osan siitä. Etuyhtymän purkamisesta päätetään yksimielisesti, jollei etuyhtymän perustamissopimuksessa ole toisin sovittu. Jos kuitenkaan etuyhtymän perustamissopimuksessa ei ole päätösten tekemistä äänestämällä koskevia määräyksiä, sovelletaan aina yksimielisyyttä koskevaa säännöstä (13). Asetuksessa asetetaan melko tiukat edellytykset etuyhtymän jäseneksi ottamiselle ja siitä eroamiselle. Näissä edellytyksissä korostuu se, miten selvästi jäsenten väliset suhteet perustuvat henkilökohtaisiin ominaisuuksiin. Siten uusien jäsenten ottamisesta päätetään yksimielisesti. Etuyhtymän jäsen voi erota etuyhtymän perustamissopimuksessa määrätyin edellytyksin tai, jollei niistä ole määräyksiä, muiden jäsenten yksimielisellä suostumuksella (14). Asetuksen mukaisesti osuuksien luovuttamiselle on saatava muiden jäsenten yksimielinen suostumus. Etuyhtymän jäsen voi antaa osuutensa etuyhtymästä vakuudeksi vain muiden jäsenten yksimielisellä suostumuksella, jollei etuyhtymän perustamissopimuksessa ole toisin sovittu (15). Asetuksessa vähennetään siten etuyhtymän sisäisen rakenteen muuttumisen vaaraa varmistamalla rakenteen pysyvyys jäsenten liittymisen ja eroamisen tehokkaan valvonnan kautta. Kyseinen valvonta rauhoittaa merkittävästi ETEY:n mahdollisia yhteistyötahoja, erityisesti pankkeja ja vakuutusyhtiöitä, joiden luototusta tai takuita voidaan pyytää etuyhtymän julkisiin hankintoihin osallistumisen yhteydessä, tai viranomaisia, joiden rahoitusta pyydetään ohjelmien yhteydessä. 5. Jäsenten yhteisvastuullisuus ja täysimääräinen vastuu ETEY:lle sen jäsenten taloudellisen tilanteen mukaisesti myönnetyistä luotoista ja takuista riippumatta on etuyhtymän kanssa liikesuhteessa oleville kolmansille osapuolille taattu mahdollisimman kattava ja tehokas suoja. Asetuksessa esitetyn periaatteen mukaisesti etuyhtymän jäsenet vastaavat täysimääräisesti ja yhteisvastuullisesti sen kaikista velvoitteista (16). ETEY voi omissa nimissään tehdä sitoumuksia, joilla on taloudellisia seurauksia. Etuyhtymän on luonnollisesti maksettava velvoitteensa omista varoistaan. Mikäli etuyhtymä ei ole suorittanut maksua kohtuullisessa ajassa, sen jäsenet vastaavat edellä mainitun kaltaisista velvoitteista täysimääräisesti ja yhteisvastuullisesti. Jäsenten henkilökohtainen sitoutuminen tasapainottaa etuyhtymän perustana olevaa sopimuksenmukaista vapautta ja osakepääoman edellyttämisen puuttumista. Lisäksi ETEY:n entiset jäsenet vastaavat viiden vuoden ajan etuyhtymän toiminnassa ennen jäsenyyden lakkaamista syntyneistä velvoitteista (17). Etuyhtymän jäsenten vastuun yhteisvastuullisuus ja täysimääräisyys antavat perustavaa laatua olevan takuun, joka helpottaa kolmansien osapuolien toimimista liikesuhteessa etuyhtymän kanssa sekä takuun tai luoton myöntämistä etuyhtymälle ottaen huomioon yhden tai useamman sen jäsenen taloudelliset voimavarat. Kyseinen säännös osoittaa, että erityisesti ilman osakepääomaa muodostetun etuyhtymän osalta sen jäsenten yhteenlasketut taloudelliset voimavarat sekä niiden mahdollisesti hankkimat takuut on otettava huomioon etuyhtymän tehdessä julkisia hankintoja koskevan tarjouksen tai sen pyytäessä rahoitusta tai luottoa. III ETEY:n osallistuminen julkisiin hankintoihin a) Yleisiä havaintoja Julkisia hankintoja koskevissa yhteisön direktiiveissä edellytetään, että koko Euroopan unionin alueella noudatetaan tiettyjä tiedottamista ja sovellettavia menettelyitä koskevia vähimmäisedellytyksiä, kun julkiset viranomaiset (perinteisiä aloja koskevat direktiivit) tai kun vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivat yksiköt (erityisaloja koskevat direktiivit) soveltavat julkisia hankintoja koskevia sopimusten tekomenettelyitä. Kyseistä oikeudellista kehystä täydentävät yritysten ja hankintayksiköiden välisten ristiriitojen sovittelumenettelyä koskevat säännökset. Kaikkia edellä mainittuja säädöksiä kutsutaan julkisia hankintoja koskeviksi direktiiveiksi (18). Vaikka kyseiset kaksi direktiiviryhmää eroavatkin toisistaan joissakin kohdin, kummassakin säädetään syrjinnän kiellosta, ehdokkaiden valintamenettelyn avoimuudesta ja hankintasopimusten tekemisestä käyttämällä puolueettomia perusteita, joiden on oltava etukäteen tiedossa, sekä tekniikan alaan sovellettavien sääntöjen noudattamisesta. Etuyhtymien julkisiin hankintoihin osallistumisessa on tärkeää muistaa, että asiaa koskevissa yhteisön direktiiveissä ei ole minkäänlaisia säännöksiä, jotka voisivat olla osallistumisen esteenä. Päinvastoin, kaikissa julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä säädetään etuyhtymien mahdollisuudesta osallistua julkisiin hankintoihin ilman, että niiltä vaaditaan tiettyä oikeudellista muotoa. Etuyhtymiltä voidaan kuitenkin edellyttää määrättyyn oikeudelliseen muotoon siirtymistä hankintaviranomaisen tai hankintyksikön myönnettyä hankintasopimuksen (19). Etuyhtymän toiminnan avustava luonne ei saa olla esteenä sen julkisiin hankintoihin osallistumiselle. Yhteisöjen tuomioistuin onkin äskettäin todennut, että julkisia rakennusurakoita koskevia tarjouksia voivat jättää luonnolliset tai oikeudelliset henkilöt, jotka suorittavat itse kyseiset työt, sekä henkilö, joka teettää kyseiset työt toimeksiantajien tai sivuliikkeiden välityksellä tai joka käyttää ulkopuolisia asiantuntijoita tai elimiä tai yrittäjien yhteenliittymät näiden oikeudellisesta muodosta riippumatta (20). Siten ETEY voi osallistua julkisiin hankintoihin ja taata niiden toteuttamisen. b) Julkisiin hankintoihin osallistumisen perusteiden yhdistetty arviointi Tuomiossa, johon edellä viitattiin, tuomioistuin määritteli yritysten yhteenliittymän kaikkien jäsenten voimavarojen ja kapasiteettien yhdistettyä arviointia koskevan periaatteen, jota sovelletaan silloin, kun yksi yhteenliittymään kuuluvista yrityksistä osallistuu julkisiin hankintoihin, mikäli kyseisellä yrityksellä on käytettävissään yhteenliittymän muiden yritysten voimavarat ja kapasiteetit, joita tarvitaan sopimuksen täyttämiseen. Soveltaessaan tuomioistuimen perusteluita etuyhtymään hankintayksikön on julkisiin hankintoihin osallistuvia tarjoajia tai ehdokkaita valitessaan sovellettava direktiivien mukaisia arviointiperusteita ottaen huomioon sekä ETEY:n että sen jäsenten kapasiteetit. Julkisia hankintoja koskevien direktiivien mukaisesti voidaan julkisiin hankintoihin osallistumista haluavilta yrittäjiltä edellyttää henkilöllisyyden tai taloudellisen, rahoitus- tai teknisen suorituskyvyn todistamista (21) (laadulliset valintaperusteet). Siinä tapauksessa, että etuyhtymä ei itsenäisenä oikeudellisena yksikkönä täytä kyseisiä valintaperusteita, yhdistetyn arvioinnin periaatteen mukaisesti otetaan huomioon sen jäsenten kapasiteetit, mikä tarkoittaa, että - mikäli kaikki etuyhtymän jäsenyritykset täyttävät valintaperusteet, ei voida vaatia, että etuyhtymäkin ne täyttäisi. - mikäli etuyhtymän jäsenet eivät täytä kaikkia valintaperusteita, on hankinnoista käytännössä vastaavien yritysten täytettävä hankintaviranomaisen asettamat edellytykset. - on itsestään selvää, että mikäli yksikään etuyhtymän jäsenistä ei täytä hankintaviranomaisen asettamia edellytyksiä, etuyhtymää ei voida käyttää näiden edellytysten kiertämiseen. - yritysten rekisteröintiä ja toimilupia koskevilla kansallisilla säädöksillä, joilla säädellään yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin, ei saa estää etuyhtymiä osallistumasta kyseisiin hankintamenettelyihin. Jos kansallisessa lainsäädännössä asetetaan ehtoja etuyhtymien osallistumiselle kyseisiin julkisiin hankintoihin, ja niiltä vaaditaan rekisteröintiä tai toimilupaa, etuyhtymän on joko voitava rekisteröityä tai sille on voitava myöntää toimilupa sellaisenaan taikka etuyhtymälle on myönnettävä poikkeus, jolla sallitaan sen osallistuminen julkisiin hankintoihin ilman rekisteröintiä tai toimilupaa. IV Etuyhtymien osallistuminen julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin Etuyhtymän erityisominaisuuksien olisi mahdollistettava sen täysimääräinen osallistuminen julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin. Näitä erityisominaisuuksia arvioidaan seuraavassa. 1. ETEY:n monikansallisuus Monissa yhteisön tukea saavissa ohjelmissa edellytetään, että hankkeeseen osallistuu eri jäsenvaltioista kotoisin olevia kumppaneita. Tässä yhteydessä voidaan lainata Euroopan yhteisön tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn osallistumista koskevista säännöistä vuonna 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/763/EY 2 artiklan b alakohdan ensimmäistä luetelmakohtaa (22). Kyseisen kohdan mukaisesti yhteisön tukea myönnetään ainoastaan "toiminnalle, jonka toteuttaa tavallisesti vähintään kaksi oikeudellista yksikköä; kyseisten yksiköiden on oltava toisistaan riippumattomia ja sijoittautuneet eri jäsenvaltioihin tai sijoittautuneet vähintään yhteen jäsenvaltioon ja yhteen ohjelmaan assosioituneeseen valtioon". Rakennerahastoista rahoitettujen yhteisöaloitteiden yhteydessä toimivien toimenpideohjelmien tavoitteisiin kuuluu myös rajat ylittävä yhteistyö. Esimerkkeinä voivat olla Interreg II- ohjelma (23), jonka yhtenä tavoitteena on alueellisen rajat ylittävän yhteistyön edistäminen, tai Leader II -ohjelma, josta tuetaan myös (C-osa) maaseudun kehityksen rajat ylittävää yhteistyötä (24), tai Regis II -ohjelma, jolla edistetään yhteisön erittäin syrjäisten alueiden välistä monikansallista yhteistyötä (25). Koska etuyhtymään on kuuluttava ainakin kaksi eri jäsenvaltioista peräisin olevaa kumppania (26), se on perusolemukseltaan monikansallinen. Etuyhtymän voidaan siten katsoa olevan yhteenliittymä. Tämän vuoksi etuyhtymillä on oikeus esittää ehdokkuutensa yhteisön ohjelmiin osallistumiseen, mukaan lukien sellaiset ohjelmat, joissa edellytetään useisiin jäsenvaltioihin kuuluvien oikeudellisten yksiköiden osallistumista. Näiden olettamuksien mukaisesti etuyhtymän jäseniltä ei voida vaatia ehdokkaaksi asettumista samaan aikaan itse etuyhtymän kanssa. Tässä yhteydessä komission tarkoituksena on ottaa käyttöön hyväksyttyjä yrityksiä koskevassa virallisessa luettelossaan sekä tarjouspyyntöjen yhteydessä täytettävissä lomakkeissa viidentoista kansallisuutta ilmaisevan luokituksen lisäksi monikansallista alkuperää osoittava EUR-luokitus. Monikansallisuutensa vuoksi ETEY:t luokitellaan automaattisesti tähän luokitukseen. 2. Itsenäisistä yksiköistä koostuvan yhteenliittymän osallistuminen ETEY:n jäsenet säilyttävät täysin oikeudellisen ja taloudellisen itsenäisyyden toiminnassaan. Etuyhtymät voivat siten täysimääräisesti osallistua sellaisiin ohjelmiin, joissa edellytetään vähintään kahden eri oikeudellisen yksikön osallistumista hankkeeseen yhdessä. Esimerkkinä voidaan mainita tutkimusta ja teknologista kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevasta energia-alan erityisohjelmasta muun kuin ydinenergian alalla (1994-1998) 23 päivänä marraskuuta 1994 tehty neuvoston päätös (27). Tässä päätöksessä käsitellään useimpia Thermie-ohjelmaan kuuluvien hankkeiden teknistä esittelyä koskevista toimenpiteistä. Päätöksen liitteen III mukaisesti yhteistyössä toteutettaville tutkimushankkeille, joihin osallistuu vähintään neljä itsenäistä pk-yritystä vähintään kahdesta eri jäsenvaltiosta, myönnettävä yhteisön tuki kattaa 50 prosenttia tutkimuskustannuksista. Tällaisia säännöksiä on tulkittava siten, että ETEY:t voivat osallistua kyseisiin ohjelmiin tasavertaisesti muiden kelpoisuusvaatimukset täyttävien yritysten kanssa. Etuyhtymään on kuuluttava ainakin kaksi eri jäsenvaltiosta peräisin olevaa jäsentä, jotka koko yhteistyön ajan säilyttävät taloudellisen ja oikeudellisen itsemääräämisoikeutensa (28). ETEY voi siis yksinään osallistua kyseisiin ohjelmiin, mukaan lukien sellaiset ohjelmat, joissa erityisesti edellytetään useiden itsenäisten kumppanien osallistumista. Tällaisessa tapauksessa ei voida vaatia, että eturyhmän jäsenet jättävät osallistumishakemuksensa samaan aikaan itse etuyhtymän kanssa. 3. Synergian luominen Joissakin tapauksissa ehdotusten valinnassa otetaan huomioon ehdotetun toiminnan edellytykset luoda synergiaa eri tyyppisten osallistujien välille (29). Tällaiset ohjelmat edellyttävät äskettäin luotujen yhteistyörakenteiden osallistumista. Tilapäisesti muodostettuja yhteenliittymiä ei tule asettaa etusijalle äskettäin muodostettuihin etuyhtymiin nähden tutkimatta huolellisesti niiden ominaispiirteitä ja voimavaroja. V Etuyhtymät ja luottojen saatavuus Luottojen saatavuus on perustavaa laatua oleva tekijä suurimmalle osalle talouden toimijoista. Yrityksen ulkopuolisten rahoituskeinojen käyttäminen on kuitenkin usein vaikeaa eritysesti pk-yrityksille, joiden voidaan katsoa olevan riskilainaajia. Tämän vuoksi yritysten liittyminen etuyhtymään voi olla valttina luottolaitosten kanssa käytävissä neuvotteluissa. Komission tarkoituksena on selventää ja tarkentaa joitakin etuyhtymien luottojen saatavuuteen liittyviä kysymyksiä sen vaaran välttämiseksi, että talouden toimijat syrjivät etuyhtymiä suosimalla paremmin tuntemiansa muita kansallisia yritysmuotoja. 1. Takuiden edellyttäminen Etuyhtymän jäsenten suuresta vapaudesta ja säilyneestä toiminnallisesta itsemääräämisoikeudesta huolimatta niiden yhteisvastuullinen ja täysimääräinen vastuu voi huomattavasti helpottaa luoton saamista ja vahvistaa sen jäsenten sopimuksenmukaista valtaa. Etuyhtymän velkojat, erityisesti pankit ja muut rahoituslaitokset, voivat periä sen jäsenten henkilökohtaista omaisuutta etuyhtymän sellaisten velvoitteiden kattamiseksi, joita etuyhtymä ei ole kohtuullisessa ajassa suorittanut. Koska henkilökohtaisen vastuun vaatiminen jokaiselta etuyhtymän jäseneltä nostaa lainan kustannuksia huomattavasti, sitä ei pitäisi käytännössä vaatia, koska jäsenet jo vastaavat etuyhtymän velvoitteista henkilökohtaisella omaisuudellaan. ETEY:ä voidaan siis käyttää jäsenten lainansaantimahdollisuuksien kasvattamiseen ja yleensä lainan kustannusten alentamiseen. 2. Johtajien toimivalta ETEY:n oikeudellinen itsemääräämisoikeus tekee siitä yhden yhtenäisen neuvottelukumppanin rahoituslaitosten kanssa neuvoteltaessa, jolloin johtaja tai johtajat edustavat etuyhtymää. Ei siis ole tarpeen neuvotella suoraan etuyhtymän jokaisen jäsenen ja sen rahoituskumppanien kanssa. 3. Taloudellisten edellytysten todistaminen Etuyhtymien, kuten muidenkin lainanhakijoiden, on pystyttävä todistamaan vakavaraisuutensa. Kuten julkisia hankintoja koskevassa kolmannessa luvussa on esitetty, luottolaitosten on voitava arvioida etuyhtymien yhteistä vakavaraisuutta ottaen huomioon niiden jäsenten taloudelliset voimavarat. Yhteenveto ETEY:n ja sen jäsenten varallisuudesta auttaisi rahoituslaitoksia välttämättömien arviointien tekemisessä. Etuyhtymien laatimat konsolidoidut taseet ja tuloslaskelmat voisivat osoittautua hyvin hyödyllisiksi arvion tekemiselle. Näiden tekijöiden lisäksi ETEY:n oma pääoma - joka asetuksen N:o 2137/85 mukaisesti ei ole pakollinen - toimii takuuna kaikille etuyhtymän kanssa asioiville rahoittajille. Pääomaa omaavalla ETEY:llä on siten varsin huomattava kilpailuetu, joka voidaan ottaa huomioon edellä mainittujen arviointiperusteiden lisäksi. Jos etuyhtymällä ei ole omaa pääomaa, yhden tai useamman luottolaitoksen kotivaltioon sijoittuneen etuyhtymän jäsenen taloudelliset edellytykset ovat kiistattomasti avaintekijä lainaa tai takausta pyydettäessä. ETEY:n velkoja välttää ulkomailla maksettavien summien pitkälliset perintämenettelyt, koska yhteisvastuullisuuden ja täysimääräisen vastuun periaatteen mukaisesti velkoja voi valita, miltä jäseneltä vaatii maksua etuyhtymän velvoitteen perusteella, mikäli etuyhtymä ei ole maksua suorittanut. VI Päätelmät ETEY on tällä hetkellä ainoa väline, joka tarjoaa yrityksille suoraan yhteisön oikeusjärjestykseen liittyvän yhteistyökehyksen. Komissio seuraa tästä syystä jatkossakin tarkasti asetuksen (ETY) N:o 2137/85 soveltamista ja pyrkii helpottamaan sen käyttöä. Jatkuvasti kehittyvillä markkinoilla etuyhtymä tarjoaa unionissa sijaitseville yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille mahdollisuuden kehittää voimavarojaan yhteisön tasolla toteutettavien hankkeiden yhteydessä. Pk-yritysten katsotaan olevan ratkaisevassa asemassa Euroopan unionin ensisijaisten kasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen liittyvien tavoitteiden toteuttamisessa (30). REGIEaloite tarjoaakin hyvän välineen, jolla kannustetaan pk-yrityksiä käyttämään etuyhtymiä. Komission arvion mukaisesti on tärkeää, että kaikki ETEY:n hyödyntämiseen osallistuvat toimijat, yritykset tai etuyhtymän kanssa liikesuhteessa olevat elimet ottavat kokonaisuudessaan huomioon sen erityispiirteet ja mahdollisuudet. Tässä tiedonannossa esitetyillä selvityksillä pyritään poistamaan kaikki epävarmuustekijät, jotka estävät ETEY:n parhaan mahdollisen hyödyntämisen julkisten hankintojen ja siihen suoraan liittyvän luoton saatavuuden osalta sekä julkisista varoista rahoitettujen ohjelmien osalta. (1) KOM(96) 329 lopullinen. (2) EYVL L 199, 31.7.1985, s. 1. (3) REGIE 1996 -konferenssi: "Yhteenveto kuuden vuoden kokemuksista ETEY:stä", 25.-26. maaliskuuta 1996. (4) Katso komission tiedonanto C(88) 2510 jäsenvaltioille julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisen valvonnasta rakennerahastoista ja rahoitusinstrumenteilla rahoitetuissa hankkeissa ja ohjelmissa, EYVL, C 22, 28.1.1989, s. 3. Katso myös seuraavat komission tiedonannot: "Pienten ja keskisuurten yritysten osallistumisen edistäminen yhteisön julkisiin hankintoihin", KOM(90) 166, 7.5.1990; "Pienten ja keskisuurten yritysten osallistuminen yhteisön julkisiin hankintoihin", SEC(92) 722 lopullinen, 1.6.1992. (5) Asetuksen 19 artikla. (6) 25 päivänä heinäkuuta 1985 annetun asetuksen N:o (ETY) 2137/85 1 artiklan 2 kohta. (7) Asetuksen johdanto-osan ensimmäinen kappale. (8) Komission jäsen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus kirjalliseen kysymykseen N:o 1587/91, EYVL C 323, 13.12.1991, s. 32 ja seuraavat. (9) Asetuksen johdanto-osan neljäs kappale. (10) Katso myös asetuksen 4 artikla. (11) Asetuksen 23 artikla. (12) Asetuksen 17 artikla. (13) Asetuksen 17 artiklan 3 kohta. (14) Asetuksen 26 artiklan 1 kohta ja 27 artiklan 1 kohdan 1 alakohta. Jokainen etuyhtymän jäsen voi erota myös aina kun siihen on painava syy, vaikka hän ei olisi saanut muiden jäsenten yksimielistä suostumusta (27 artiklan 1 kohdan toinen alakohta). (15) Asetuksen 22 artikla. (16) Asetuksen 24 artikla. (17) Asetuksen 34 artikla ja 37 artiklan 1 kohta. (18) Neuvoston direktiivi N:o 93/36/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993, julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta, EYVL L 199, 9.8.1993, s. 1; neuvoston direktiivi N:o 93/37/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993, julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta, EYVL L 199, 9.8.1993, s. 54; neuvoston direktiivi N:o 92/50/ETY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta, EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1; neuvoston direktiivi N:o 89/665/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, EYVL L 395, 30.12.1989, s. 33; neuvoston direktiivi N:o 93/38/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993, vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta, EYVL L 199, 9.8.1993, s. 84 ja neuvoston direktiivi N:o 92/13/ETY, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, EYVL L 76, 23.3.1992, s. 14. (19) Direktiivin N:o 93/36/ETY 18 artikla, direktiivin N:o 93/37/ETY 21 artikla, direktiivin N:o 92/50/ETY 26 artikla ja direktiivin N:o 93/38/ETY 33 artikla. (20) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, asia C-389/92, Ballast Nedam Groep NV v. Belgian valtio, tuomio 14.4.1994, (Kok. 1994 s. I-1306, 13 kohta). Tätä tuomiota käsitellään nykyisin tulkintaa koskevana ennakkoratkaisukysymyksenä (Asia C-5/97). (21) Direktiivin 93/36/ETY 21-25 artikla, direktiivin 93/37/ETY 25-29 artikla ja direktiivin 92/50/ETY 30-35 artikla. Katso myös direktiivin 93/38/ETY 30-32 artikla. (22) Neuvoston päätös N:o 94/763/EY, tehty 21 päivänä marraskuuta 1994, yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen Euroopan yhteisön tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn osallistumista koskevista säännöistä, EYVL L 306, 30.11.1994, s. 8. (23) Katso komission tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivoista jäsenvaltioiden yleiskattavalle tuelle tai toimenpideohjelmille, jotka liittyvät rajaseutualueiden kehittämistä, rajat ylittävää yhteistyötä ja valikoituja energiaverkkoja koskevaan yhteisön aloitteeseen (INTERREG II), EYVL C 180, 1.7.1994, s. 60. (24) Katso komission tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivoista yleiskattavalle tuelle tai yhtenäistetyille toimenpideohjelmille maaseudun kehittämistä koskevan yhteisön aloitteen yhteydessä (LEADER II), EYVL C 180, 1.7.1994, s. 48. (25) Katso komission tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivoista toimenpideohjelmille erittäin syrjäisiä alueita koskevan yhteisön aloitteen yhteydessä (REGIS II), EYVL C 180, 1.7.1994, s. 44. (26) Katso asetuksen N:o 2137/85 4 artiklan 2 kohta. (27) Katso EYVL L 334, 22.12.1994, s. 87. (28) Katso asetuksen N:o 2137/85 3 ja 4 artikla. (29) Katso päätöksen N:o 94/763/EY 4 artikla. (30) Katso komission tidonanto "Yhtenäinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi", KOM(96) 329 lopullinen, 10.7.1996. Katso myös: Euroopan yritysten työllistämis-, kasvu- ja kilpailukykymahdollisuuksien täysimmääräinen hyödyntäminen. Neuvoston päätös 97/15/EY, tehty 9 päivänä joulukuuta 1996, kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000), EYVL L 6, 10.1.1997, s. 25.