NEUVOSTON PÄÄTÖS 2009/747/YUTP,

tehty 14 päivänä syyskuuta 2009,

Euroopan unionin satelliittikeskuksen henkilöstösäännöistä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon neuvoston yhteisen toiminnan 2001/555/YUTP 20 päivältä heinäkuuta 2001 Euroopan unionin satelliittikeskuksen perustamisesta (1) sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston yhteisellä toiminnalla 2006/998/YUTP 21 päivältä joulukuuta 2006 (2), ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon satelliittikeskuksen johtajan suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

Satelliittikeskus on rinnasteisiin järjestöihin kuuluva Euroopan unionin virasto. Euroopan unionin satelliittikeskuksen henkilöstösääntöjä olisi mukautettava keskuksen kehitykseen ja siksi niitä on tarkistettava erityisesti vakinaisissa toimissa olevien toimihenkilöiden sopimusjärjestelmän, väliaikaisten toimien mahdollisuuden, yhdenvertaisen kohtelun, lomia ja joustavaa työaikaa koskevien säännösten sekä kurinpitotoimenpiteitä koskevien säännösten osalta.

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Euroopan unionin satelliittikeskuksen henkilöstösäännöt, jotka neuvosto hyväksyi 21 päivänä joulukuuta 2001 ja joita johtaja muutti 15 päivänä kesäkuuta 2005 johtokunnan suostumuksella II osaston III luvun 14 artiklan 2 kohdan ja II osaston IX luvun osalta, korvataan tähän päätökseen liitetyillä henkilöstösäännöillä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(1) EYVL L 200, 25.7.2001, s. 5.

(2) EUVL L 405, 30.12.2006, s. 60; EUVL L 29, 3.2.2007, s. 23; EUVL L 140, 1.6.2007, s. 58.

(3) EYVL L 39, 9.2.2002, s. 44.

(4) EUVL L 235, 12.9.2005, s. 28.

EUROOPAN UNIONIN SATELLIITTIKESKUKSEN HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT

SISÄLLYSLUETTELO

I OSASTO – YLEISET SÄÄNNÖKSET

II OSASTO – TOIMIHENKILÖIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

I LUKU Yleiset säännökset

II LUKU Palvelukseen ottaminen ja nimityksen kesto

III LUKU Palkka ja korvaukset

IV LUKU Muutto- ja matkakulut

V LUKU Työajat ja lomat

VI LUKU Arviointi ja yleneminen

VII LUKU Kurinpitomenettely

VIII LUKU Muutoksenhaku ja valituslautakunta

IX LUKU Eläkejärjestelmät

X LUKU Keskuksen toimihenkilön lähettäminen tilapäisesti muihin tehtäviin

III OSASTO – PAIKALLISEEN HENKILÖSTÖÖN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

IV OSASTO – TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT

V OSASTO – SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

LIITE I Irtisanomiskorvaus

LIITE II Ulkomaankorvaus

LIITE III Huollettavana olevat lapset ja muut henkilöt

LIITE IV Huollettavana olevat vammaiset

LIITE V Asumiskorvaus

LIITE VI Matka- ja muuttokulut

I JAKSO Toimihenkilön ja hänen perheensä matkakulut asuin- ja työskentelypaikan välillä

II JAKSO Muuttokulut

LIITE VII Virkamatkakulut

I JAKSO Kulkuneuvot

II JAKSO Virkamatkalla olevan toimihenkilön päiväraha

LIITE VIII Sairauslomat, äitiys- ja isyyslomat, vanhempainlomat ja muut erityislomat

LIITE IX Kurinpitomenettelyt

1 JAKSO Yleiset säännökset

2 JAKSO Kurinpitolautakunta

3 JAKSO Kurinpitotoimenpiteet

4 JAKSO Kurinpitomenettely ilman kurinpitolautakunnassa tapahtuvaa käsittelyä

5 JAKSO Kurinpitomenettelyn aloittaminen kurinpitolautakunnassa

6 JAKSO Tehtävästä pidättäminen

7 JAKSO Rinnakkaiset syytetoimet

8 JAKSO Loppusäännökset

LIITE X Valituslautakunta

I OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Yleiset säännökset

1. Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan Euroopan unionin satelliittikeskuksen palvelukseen otettuihin sopimussuhteisiin työntekijöihin, jäljempänä ’työntekijät’ ja ’keskus’, jollei johtokunta toisin päätä palkkaluokkiin kuulumattoman henkilöstön osalta.

2. Termi ”työntekijä” kattaa seuraavat luonnolliset henkilöt:

a) toimihenkilöt, joiden kanssa keskus on tehnyt työsopimuksen ja joiden toimi sisältyy keskuksen talousarvioon vuosittain liitettävään henkilöstötaulukkoon;

b) paikallisen henkilöstön, jonka kanssa keskus on tehnyt työsopimuksen paikallisen kansallisen lainsäädännön nojalla.

3. Näissä henkilöstösäännöissä viittauksella miespuoliseen henkilöön tarkoitetaan myös viittausta naispuoliseen henkilöön ja päinvastoin, jollei yhteydestä käy selvästi toisin ilmi.

4. Keskuksen talousarvion liitteenä olevassa henkilöstötaulukossa vahvistetaan virkojen määrä kullakin ura-alueella ja kussakin palkkaluokassa.

Henkilöstötaulukossa erotellaan vakinaiset ja väliaikaiset toimet. Vakinaiset toimet ovat keskuksen ydintehtäviin ja luonteeltaan pysyviin tehtäviin liittyviä toimia. Väliaikaiset toimet ovat hankkeisiin tai kestoltaan rajallisiin toimintoihin liittyviä toimia.

5. Johtokunnalta puoltavan lausunnon saatuaan keskuksen johtaja tekee näihin henkilöstösääntöihin tekniset muutokset, joilla ei muuteta näissä henkilöstösäännöissä vahvistettuja perusperiaatteita.

2 artikla

Kaikkiin työntekijöihin sovellettavat säännökset

1. Vastuusuhteet

Työntekijä on johtajan alainen ja tälle vastuussa tehtäviensä hoitamisesta. Hän sitoutuu suorittamaan tehtävänsä mahdollisimman täsmällisesti ja tunnollisesti.

2. Vakuutus

Tullessaan Euroopan unionin satelliittikeskuksen palvelukseen työntekijän on allekirjoitettava seuraava vakuutus:

”Vakuutan juhlallisesti, että hoidan minulle Euroopan unionin satelliittikeskuksen työntekijänä annetut tehtävät lojaalisti, luottamuksellisesti ja tunnollisesti yksinomaan keskuksen edun mukaisesti pyytämättä tai ottamatta vastaan tehtävieni hoitamista koskevia ohjeita miltään hallitukselta tai keskuksen ulkopuoliselta taholta.”

3. Käytös

Työntekijän on kaikissa olosuhteissa käyttäydyttävä Euroopan unionin satelliittikeskuksen edustajalle sopivalla tavalla. Hänen on pidättäydyttävä sellaisesta teosta tai toiminnasta, joka voisi jollain tavalla heikentää hänen asemaansa kohdistuvaa arvonantoa tai keskuksen hyvää mainetta.

4. Vastuu

Työntekijää voidaan vaatia korvaamaan kokonaan tai osittain keskuksen kärsimä vahinko, joka johtuu hänen tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä tekemästään vakavasta virheestä.

Johtaja tekee perustellun päätöksen liitteessä IX säädetyn menettelyn mukaisesti.

Valituslautakunnalla on rajoittamaton toimivalta kaikkien tähän säännökseen liittyvien riita-asioiden osalta.

5. Turvallisuus

Työntekijän on heti palvelukseen tullessaan tutustuttava keskuksen turvallisuussääntöihin. Hänen on allekirjoitettava erityinen vakuutus, ja jättäessään noudattamatta näitä sääntöjä hän voi joutua kurinpitomenettelyn kohteeksi ja korvausvelvolliseksi.

a) Jokaisesta työntekijästä voidaan pyytää luotettavuusselvitys turvaluokiteltujen asiakirjojen käsittelyä varten sen mukaan mitä tehtäviä hänelle määrätään. Keskus osoittaa selvityspyynnön toimivaltaisille viranomaisille. Ennen virallisen luotettavuusselvityksen valmistumista keskuksen johtaja voi poikkeus- ja kiireellisissä tapauksissa myöntää väliaikaisen oikeuden käsitellä turvaluokiteltuja asiakirjoja.

b) Työntekijän on ilmoitettava välittömästi keskuksen turvallisuuspäällikölle turvaluokitellun asiakirjan epäiltyyn katoamiseen tai ilmituloon liittyvistä seikoista.

6. Avustaminen ja korvaukset

Keskus avustaa työntekijää, joka asemansa tai keskuksessa sillä hetkellä hoitamiensa tehtävien vuoksi ilman omaa syytään joutuu uhkausten, solvausten, herjausten tai vahingonteon kohteeksi. Aineellisista vahingoista voidaan suorittaa korvausta seuraavin edellytyksin:

a) työntekijä ei ole tahallisesti tai tuottamuksellisesti aiheuttanut kyseisiä vahinkoja;

b) työntekijä ei ole saanut vahingonkorvausta;

c) työntekijä siirtää keskukselle kolmansiin osapuoliin, erityisesti vakuutusyhtiöihin nähden olevat oikeutensa.

Kaikki asiaa koskevat päätökset, jotka saattavat edellyttää keskuksen toimia tai varoja, tekee keskuksen johtaja, jolla on valta harkita ja arvioida tapauksen olosuhteita sekä päättää annettavan avun muodosta ja tarvittaessa myönnettävän korvauksen määrästä.

7. Teollis- ja tekijänoikeudet

Kaikki oikeudet, julkaisu-, tekijän- ja patenttioikeudet mukaan luettuina, jotka johtuvat työntekijän toiminnasta hänen hoitaessaan virallisia tehtäviään, kuuluvat keskukselle.

8. Toimeen kuulumaton toiminta

a) Työntekijä ei saa ilman johtajan lupaa ottaa vastaan miltään hallitukselta tai keskuksen ulkopuoliselta taholta kunnianosoitusta, kunniamerkkiä, suosionosoitusta, lahjaa tai palkkiota, paitsi sellaisista palveluksista, jotka hän on suorittanut ennen nimittämistään tai asepalveluksen tai muun kansallisen palvelun suorittamista varten annetun virkavapauden aikana, ja jos ne annetaan tällaisten palvelusten johdosta.

b) Työntekijän on pidätyttävä julkisista toimista, lausunnoista tai julkaisuista, jos nämä toimet, lausunnot tai julkaisut ovat ristiriidassa kansainvälisen virkamiehen velvollisuuksien tai velvoitteiden kanssa tai saattavat asettaa keskuksen moraaliseen tai aineelliseen vastuuseen.

c) Työntekijällä ei saa ilman johtajan lupaa olla keskuksen ulkopuolista tointa taikka säännöllistä tai palkallista ammattia.

d) Työntekijällä ei saa olla sellaisia suoria tai epäsuoria yhteyksiä kaupalliseen yritykseen, jotka voisivat luonteeltaan vaarantaa työntekijän riippumattomuuden hänen tehtäviensä suorittamisessa keskuksessa.

e) Jos työntekijän puoliso tai rekisteröity kumppani harjoittaa ansiotoimintaa, työntekijän on ilmoitettava siitä johtajalle. Jos kyseinen ansiotoiminta on luonteeltaan ristiriidassa työntekijän toimen kanssa ja jos työntekijä ei pysty lupaamaan kyseisen ansiotoiminnan päättyvän tietyn ajan kuluttua, johtaja päättää henkilöstökomiteaa kuultuaan, jatkaako työntekijä toimessaan vai siirretäänkö hänet muuhun toimeen.

9. Ehdokkuus julkiseen tai poliittiseen tehtävään

a) Työntekijän, joka haluaa asettua ehdolle julkiseen tai poliittiseen tehtävään, on ilmoitettava siitä keskuksen johtajalle.

b) Työntekijä, joka on ehdolla julkiseen tai poliittiseen tehtävään, siirretään palkattomalle virkavapaalle alkaen päivästä, jona hän ilmoittaa aloittavansa vaalikampanjansa.

c) Jos työntekijä valitaan, hänen on pyydettävä työsopimuksensa irtisanomista. Irtisanominen ei anna oikeutta työpaikan menettämisestä johtuvaan korvaukseen.

d) Jollei työntekijä ota vastaan kyseistä tehtävää, hänellä on oikeus palata talousarvioon sisältyvään toimeensa samoin palkka- ja ikälisäehdoin, joita hän nautti palkattomalle virkavapaalle jäädessään.

e) Palkattoman virkavapauden aikana ei kerry ikälisiä.

II OSASTO

TOIMIHENKILÖIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

I LUKU

Yleiset säännökset

3 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

Toimihenkilön nauttimat erioikeudet ja vapaudet myönnetään hänelle Euroopan unionin satelliittikeskuksen edun vuoksi eikä henkilökohtaisista syistä. Nämä erioikeudet ja vapaudet eivät vapauta niistä nauttivaa toimihenkilöä hänen henkilökohtaisista velvollisuuksistaan ja isäntävaltion voimassa olevien lakien tai järjestyssääntöjen noudattamisesta.

Toimihenkilön on välittömästi ilmoitettava keskuksen johtajalle tilanteista, joissa joudutaan vetoamaan näihin erioikeuksiin ja vapauksiin. Toimihenkilön rikkoessa paikallista lainsäädäntöä johtaja voi päättää pidättää erioikeudet ja vapaudet, mikäli katsoo sen tarpeelliseksi.

II LUKU

Palvelukseen ottaminen ja nimityksen kesto

4 artikla

Palvelukseen ottaminen

1. Keskuksen johtaja tekee työtarjoukset muiden kuin oman toimensa osalta. Keskus huolehtii ilmoitusten julkaisemisesta.

2. Kun toimi on avoinna eikä sitä voida täyttää sisäisesti, sitä koskeva ilmoitus julkaistaan ja siinä ilmoitetaan suoritettavat tehtävät ja toimeen edellytettävä pätevyys.

3. Johtaja ottaa toimihenkilön palvelukseen ansioiden perusteella sekä oikeudenmukaisia ja avoimia kilpailumenettelyjä käyttäen.

4. Hakijan on osoitettava omaavansa perusteellisen kielitaidon yhdessä Euroopan unionin kielessä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävän kielitaidon toisessa Euroopan unionin kielessä.

5. Palvelukseen otettavan toimihenkilön on oltava Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen.

6. Toimihenkilöt, joihin sovelletaan näitä henkilöstösääntöjä, luokitellaan rinnasteisten järjestöjen ura-alueiden ja palkkaluokkien mukaisesti.

7. Toimihenkilö otetaan palvelukseen tointaan vastaavan palkkaluokan ensimmäiselle tasolle. Keskuksen johtaja voi kuitenkin perustellusta syystä myöntää hänelle ylemmän tason mukaisen palkan.

8. Keskuksen johtaja määrittelee toimet, jotka täytetään kokeiden tai kilpailun kautta, sekä koetehtävät, jotka kyseisten tointen hakijoiden on suoritettava, ennen kuin heidät voidaan ottaa palvelukseen. Johtaja muodostaa kokeiden tai kilpailun valintalautakunnan keskuksen toimihenkilöiden joukosta, johon voidaan lisätä ulkopuolinen kokeiden tarkastaja.

9. Keskuksen toimipaikkaan haastatteluun tai kokeisiin kutsutulla hakijalla on oikeus kiinteämääräiseen maksuun matka- ja majoituskulujen korvaamiseksi.

5 artikla

Palveluksessaolon yläikäraja

Palveluksessaolo päättyy sen kuukauden lopussa, jonka aikana toimihenkilö täyttää 65 vuotta. Palveluksessaoloaikaa voidaan keskuksen johtajan luvalla pidentää 12 kuukaudella.

6 artikla

Lääkärintarkastukset

1. Ennen palvelukseen ottamista keskuksen hyväksymä lääkäri tekee toimihenkilölle lääkärintarkastuksen ja antaa todistuksen siitä, että hakijalla on terveydelliset edellytykset hoitaa tointaan.

2. Toimihenkilön on käytävä vuosittain lääkärintarkastuksessa.

3. Asiantuntijana toimii tällöin keskuksen hyväksymä lääkäri, joka ilmoittaa johtajalle, mikäli toimihenkilöllä ei mahdollisesti ole terveydellisiä edellytyksiä jatkaa toimessa oloaan.

4. Jos 1 ja 3 kohdan mukaisen lääkärintarkastuksen perusteella annetaan kielteinen lääketieteellinen lausunto, hakija tai toimihenkilö voi pyytää kahdenkymmenen päivän kuluessa siitä, kun keskus ilmoitti asiasta, että hänen tapauksensa annetaan käsiteltäväksi lääketieteelliselle komitealle, jossa on kolme lääkäriä, joista yhden on valinnut keskuksen johtaja, yhden kyseinen toimihenkilö ja yhden kyseiset kaksi muuta lääkäriä.

Lääketieteellinen komitea kuulee ensimmäisen kielteisen lausunnon antanutta lääkäriä.

Jos lääketieteellinen komitea vahvistaa

a) 1 kohdassa tarkoitetussa lääkärintarkastuksessa todetut johtopäätökset, hakijan on maksettava puolet lääkärinpalkkioista ja lisäkuluista;

b) 3 kohdassa tarkoitetussa lääkärintarkastuksessa todetut johtopäätökset, keskuksen on ensin pyrittävä osoittamaan toimihenkilölle muu toimi, joka soveltuu hänen terveydentilalleen. Jos tämä ei ole mahdollista, keskus irtisanoo työsopimuksen kuuden kuukauden irtisanomisajalla ja työkyvyttömyyslautakunta kutsutaan koolle määrittämään toimihenkilön oikeudet työkyvyttömyyseläkkeeseen keskuksen eläkejärjestelmän säännöissä olevien yksityiskohtaisten edellytysten mukaisesti.

7 artikla

Nimitykset

1. Kesto

a) Vakinaisiin toimiin palvelukseen otetut toimihenkilöt nimitetään aluksi neljäksi vuodeksi. Työsopimuksessa todetaan, että viimeistään nimityksensä kolmannen vuoden lopussa toimihenkilölle ilmoitetaan joko i) ettei nimitystä jatketa; tai ii) että nimitystä jatketaan toistaiseksi; tai iii) että nimitystä jatketaan määrätyksi ajaksi, joka ei voi ylittää neljää vuotta, jos keskuksen johtaja katsoo, ettei nimitys toistaiseksi ole tässä vaiheessa asianmukaista. Viimeistään vuotta ennen tämän jatkoajan päättymistä asianomaiselle toimihenkilölle ilmoitetaan, ettei hänen nimitystään jatketa tai että hänen nimitystään jatketaan toistaiseksi.

b) Väliaikaisiin toimiin palvelukseen otettujen toimihenkilöiden työsopimukset eivät voi olla kestoltaan yli neljää vuotta. Ne voidaan uusia kerran enintään neljäksi vuodeksi.

c) Työsuhteen päättyessä toimihenkilö on oikeutettu liitteen I säännösten mukaisesti laskettuun työpaikan menettämisestä johtuvaan korvaukseen.

2. Koeaika

Ensimmäiseen työsopimukseen sisältyy kuuden kuukauden koeaika, joka alkaa palvelukseentulopäivästä, noudattaen seuraavaa:

a) Kun toimihenkilö on koeaikana estynyt hoitamasta tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi vähintään yhden kuukauden ajan, keskuksen johtaja voi pidentää koeaikaa vastaavasti.

b) Koeajan lopussa laaditaan arviointi toimihenkilön kyvyistä hoitaa tehtäviään sekä hänen tehokkuudestaan ja käytöksestään viranhoidossa. Kyseinen arviointi annetaan tiedoksi toimihenkilölle.

c) Jos toimihenkilö ei osoita riittävää ammattikelpoisuutta, hänet irtisanotaan.

d) Jos toimihenkilö osoittautuu ilmeisen soveltumattomaksi, arviointi voidaan laatia milloin tahansa koeajan kuluessa. Kyseinen arviointi annetaan tiedoksi asianomaiselle henkilölle.

e) Keskuksen johtaja voi tämän arvioinnin perusteella päättää toimihenkilön irtisanomisesta ennen koeajan päättymistä kuukauden irtisanomisajalla; palvelusaika voi olla enintään tavanomaisen koeajan pituinen.

f) Toimihenkilö, joka irtisanotaan koeajalla kielteisen arvioinnin perusteella, ei ole oikeutettu työpaikan menettämisestä johtuvaan korvaukseen.

Koeaika sisältyy ensimmäisen työsopimuksen kestoon. Koeajalta kertyy ikälisiä ja eläkettä.

3. Työsopimuksen irtisanominen

a) Keskus voi irtisanoa työsopimuksen tai jättää sen uusimatta seuraavissa tapauksissa: i) toimihenkilön hoitama, talousarvioon sisältyvä toimi lakkautetaan tai toimihenkilön toimeen liittyviä tehtäviä muutetaan siten, että hänellä ei enää ole toimen edellyttämää pätevyyttä ja kokemusta eikä hänelle löydetä asianmukaista vaihtoehtoista tointa keskuksessa; ii) toimihenkilö osoittautuu epäpäteväksi, mikä on asianmukaisesti todettu kahdessa perättäisessä arvioinnissa 26 artiklassa määritellyllä tavalla; iii) toimihenkilöllä ei hänen työsopimuksensa ollessa voimassa enää ole terveydellisiä edellytyksiä toimensa hoitamiseen, minkä 6 artiklan 4 kohdan mukainen työkyvyttömyyslautakunta on vahvistanut; iv) se jäsenvaltio, jonka kansalainen toimihenkilö on, jää pois johtokunnasta; v) keskuksen toimipaikka siirtyy yli 100 kilometrin päähän paikasta, jossa toimihenkilö on otettu palvelukseen ja toimihenkilö kieltäytyy siirtymästä sillä perusteella, että siirtomahdollisuutta ei ole mainittu hänen työsopimuksessaan; vi) toimihenkilön turvallisuustodistus peruutetaan muista kuin kurinpitosyistä; vii) kurinpitomenettelyn jälkeen, jossa toimihenkilön rikkomus tai vastuu on todettu VII luvussa määritettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti tai joka on johtanut hänen turvallisuustodistuksensa peruuttamiseen. Edellä i–vi alakohdassa mainituissa tapauksissa työsopimus voidaan irtisanoa tai jättää uusimatta kuuden kuukauden irtisanomisajalla ja vii alakohdassa mainitussa tapauksessa kuukauden irtisanomisajalla.

b) Toimihenkilö voi irtisanoa työsopimuksensa kolmen kuukauden irtisanomisajalla henkilökohtaisista syistä, joita hän ei ole velvollinen ilmoittamaan.

4. Korvaus työpaikan menettämisestä

Jos keskus sanoo irti tai jättää uusimatta työsopimuksen muista kuin kurinpidollisista syistä, toimihenkilö on oikeutettu korvaukseen liitteessä I olevin ehdoin.

Jos toimihenkilö itse sanoo irti työsopimuksensa tai ei ota vastaan tarjousta työsopimuksen uusimiseksi, hän ei ole oikeutettu työpaikan menettämisestä johtuvaan korvaukseen.

5. Irtisanomisajan lyhentäminen

Keskus voi lyhentää edellä 3 kohdan a alakohdan mukaista irtisanomisajan kestoa osaston edun sitä vaatiessa. Tällöin toimihenkilöllä on oikeus hyvitykseen, joka vastaa sitä palkkaa ja niitä korvauksia, jotka hän olisi saanut työsopimuksensa tosiasiallisen päättymispäivän ja kuuden kuukauden irtisanomisajan päättymispäivän välisenä aikana.

Näitä säännöksiä ei sovelleta irtisanottaessa työsopimus kurinpidollisista syistä.

III LUKU

Palkka ja korvaukset

8 artikla

Yleiset säännökset

Satelliittikeskuksen toimihenkilölle maksettava palkka muodostuu peruspalkasta, ulkomaankorvauksesta sekä perhelisistä ja sosiaalietuuksista.

Tästä palkasta vähennetään sisäinen vero sekä eläke- ja sosiaaliturvamaksut.

Palkka maksetaan toimihenkilön käyttötilille viimeistään kuukauden viimeisen työviikon aikana.

Toimihenkilön on ilmoitettava keskukselle viipymättä kaikki hänen henkilökohtaisessa tilanteessaan tapahtuvat muutokset, joilla voi olla taloudellisia vaikutuksia. Nämä muutokset otetaan huomioon sitä kuukautta seuraavan kuukauden palkassa, jolloin asiasta on ilmoitettu hallinnolle, mutta niillä ei ole takautuvaa vaikutusta jo maksettuihin palkkoihin.

Toimihenkilön on palautettava keskukselle kaikki hänelle aiheettomasti maksetut määrät.

9 artikla

Peruspalkka

Nettoperuspalkka vastaa kunkin toimihenkilön palkkaluokan ja -tason mukaista palkkaa. Johtokunta hyväksyy palkkataulukon vuosittain.

Bruttopalkka on nettoperuspalkka, johon on lisätty toimihenkilön maksama vero.

10 artikla

Ulkomaankorvaus

Ulkomaankorvaus maksetaan toimihenkilöille heidän tullessaan palvelukseen, jos he eivät ole sen valtion kansalaisia, jonka alueella heidän pysyvä asemapaikkansa sijaitsee, ja jos he eivät juuri ennen palvelukseen tuloaan ole asuneet kyseisen valtion alueella yhtäjaksoisesti kolmea vuotta.

Korvausta ei enää makseta, jos toimihenkilö siirretään maahan, jonka kansalainen hän on.

Korvauksen määrä lasketaan liitteen II mukaisesti.

Jos toimihenkilö otetaan keskuksen palvelukseen suoraan siinä maassa sijaitsevasta toisesta kansainvälisestä järjestöstä tai jostain hallinnosta, jossa toimihenkilö hoitaa tehtäviään, hänelle edellisen työnantajansa palveluksessa kertyneet palvelusvuodet rinnastetaan keskuksen palvelusvuosiin määritettäessä hänen oikeuttaan ulkomaankorvaukseen ja korvauksen määrää.

11 artikla

Perhelisät ja sosiaalietuudet

1. Yleiset säännökset

Tämän artiklan mukaiset etuudet ja muut etuudet, joihin naimisissa oleva pariskunta tai naimaton toimihenkilö ovat oikeutettuja muusta lähteestä, eivät ole kumulatiivisia.

Toimihenkilön, joka vastaanottaa tässä artiklassa tarkoitettuja etuuksia vastaavia etuuksia muista lähteistä tai on oikeutettu niihin, on ilmoitettava asiasta keskuksen hallintoyksikölle, jotta keskuksen hänelle myöntämiin etuuksiin voidaan tehdä vastaava vähennys.

Keskuksen hallinnolla on oikeus pyytää kaikki viralliset asiakirjat, joita se katsoo tarvitsevansa määrittäessään oikeutta korvauksiin.

Keskuksen johtaja voi hyväksyä näitä säännöksiä koskevia täytäntöönpanosääntöjä.

2. Kotitalouslisä

a) Kotitalouslisä myönnetään ja maksetaan kuukausittain toimihenkilölle, joka on: i) naimisissa; ii) jäänyt leskeksi tai eronnut tai elää virallisessa asumuserossa tai on naimaton ja jolla on huollettavanaan vähintään yksi henkilö näiden henkilöstösääntöjen liitteen III säännösten mukaisesti; iii) rekisteröity muun vakiintuneen parisuhteen kuin avioliiton osapuoleksi edellyttäen, että: — pari toimittaa jonkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen viralliseksi tunnustaman asiakirjan, jossa todistetaan heidän asemansa muun parisuhteen kuin avioliiton osapuolina, — kumpikaan osapuolista ei ole naimisissa eikä ennestään muussa parisuhteessa kuin avioliitossa, — osapuolten välillä ei ole mitään seuraavista sukulaisuussuhteista: vanhempi, lapsi, isovanhempi, lapsenlapsi, veli, sisar, täti, setä, eno, veljen- tai sisarenpoika, veljen- tai sisarentytär, vävy tai miniä.

b) Tämä lisä vastaa kuutta prosenttia nettoperuspalkasta ja sen on oltava vähintään palkkaluokan B 3 ensimmäisellä tasolla oleville toimihenkilöille maksettavan summan suuruinen.

c) Jos kyseessä on: i) naimisissa oleva toimihenkilö, jolla ei ole huollettavana olevia henkilöitä mutta jonka puoliso harjoittaa ansiotoimintaa, tai ii) toimihenkilö, joka on rekisteröity a alakohdan iii alakohdassa määritellyn muun vakiintuneen parisuhteen kuin avioliiton osapuoleksi ja jolla ei ole huollettavana olevia henkilöitä mutta jonka kumppani harjoittaa ansiotoimintaa, lisä vastaa toisaalta palkkaluokan B 3 ensimmäisen palkkatason nettoperuspalkan ja toimihenkilölle teoriassa kuuluvan lisän määrän yhteenlasketun summan ja toisaalta puolison tai rekisteröidyn kumppanin ansiotulojen määrän välistä erotusta. Jos jälkimmäinen määrä on vähintään yhtä suuri kuin ensimmäinen, toimihenkilö ei saa tätä lisää. Tätä lisää ei makseta toimihenkilölle, jonka puoliso tai rekisteröity kumppani on kansainvälisen järjestön työntekijä, jonka peruspalkka on suurempi kuin asianomaisen toimihenkilön peruspalkka.

3. Huollettavana olevasta lapsesta ja muusta henkilöstä maksettava lisä

a) Huollettavana olevasta lapsesta ja muusta henkilöstä maksettava lisä myönnetään ja maksetaan kuukausittain toimihenkilölle, joka pääasiallisesti ja pysyvästi vastaa lapsen tai muun henkilön elatuksesta liitteen III mukaisesti.

b) Lisä on vuosittain hallintoneuvoston hyväksymän taulukon mukaisesti vahvistettava kiinteämääräinen summa jokaisesta huollettavana olevasta henkilöstä.

c) Lisä maksetaan kotitalouslisän tai vastaavan korvauksen saavalle puolisolle tai rekisteröidylle kumppanille, jos molemmat ovat työssä kansainvälisissä järjestöissä.

d) Lisää koskevat täsmennykset ja sen myöntämisehdot ovat liitteessä III.

4. Koulutuslisä

a) Koulutuslisä myönnetään ja maksetaan kuukausittain toimihenkilölle, joka saa kotitalouslisää ja jonka huollettavina liitteen III mukaisesti olevat lapset ovat lastentarhassa tai saavat opetusta perus-, keski- tai korkea-asteen oppilaitoksessa.

b) Lisä on kaksi kertaa huollettavana olevasta lapsesta maksettavan kuukausilisän suuruinen ja se maksetaan jokaisesta lapsesta.

c) Asianomaisen toimihenkilön on toimitettava keskuksen hallinnolle tarvittavat asiakirjat jokaisen lukuvuoden alkaessa.

5. Vammaisista huollettavana olevista lapsista tai henkilöistä maksettava lisä

a) Vammaisista huollettavana olevista lapsista tai henkilöistä maksettava lisä myönnetään ja maksetaan kuukausittain toimihenkilölle, joka pääasiallisesti ja pysyvästi huolehtii vammaisen huollettavana olevan lapsen tai henkilön elatuksesta. Tällaisen huollettavan lapsen tai henkilön on täytettävä liitteessä III olevat periaatteet ja ehdot.

b) Tämän lisän myöntämistä ja maksamista koskevat säännöt määritetään liitteessä IV.

6. Vuokralisä

a) Vuokralisä maksetaan kuukausittain palkkaluokkien B, C, A 1 ja A 2 toimihenkilöille, jotka asuvat vuokralaisena tai alivuokralaisena ja maksavat palkastaan vuokrana osan, joka ylittää tietyn kiinteän summan. Tässä ei oteta lainkaan lukuun asuinmaassa vuokralaiselle kuuluvia, asumiseen liittyviä maksuja.

b) Lisän laskentatapa on liitteessä V.

c) Vuokralisää saavan toimihenkilön on ilmoitettava heti hallinto- ja henkilöstöpäällikölle kaikista tilanteensa muutoksista, jotka voisivat muuttaa hänen oikeuttaan lisän saamiseen.

7. Työmatkakorvaus

Koska asuinalueet ovat kaukana keskuksesta ja koska se sijaitsee sotilastukikohdassa eikä sinne kulje julkista liikennettä, toimihenkilöille myönnetään kuukausittain kiinteämääräinen työmatkakorvaus. Johtaja vahvistaa tämän korvauksen määrän jokaisen kalenterivuoden alussa.

12 artikla

Sijaisuuskorvaus

1. Toimihenkilö voidaan määrätä hoitamaan väliaikaisesti omaa palkkaluokkaansa ylempään palkkaluokkaan kuuluvaa tointa. Hän saa tällaisen väliaikaisen virkanimityksen toisen kuukauden alusta alkaen tasoituskorvauksen, joka on yhtä suuri kuin erotus hänen palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen palkan ja sen palkan välillä, jonka hän saisi hänelle kuuluvalla palkkatasolla, jos hänet olisi nimitetty hänen väliaikaisesti hoitamaansa virkaa vastaavaan palkkaluokkaan.

Tällainen väliaikainen nimitys voi kestää enintään vuoden, paitsi jos sen tarkoituksena on suoraan tai välillisesti korvata toimihenkilö, joka on siirretty tilapäisesti muihin tehtäviin tai joka on kutsuttu asepalvelukseen tai joka on pitkällä sairauslomalla.

2. Johtaja voi tapauskohtaisesti myöntää korvausta ylimääräisen vastuun ottamisesta tietyissä toimissa silloin kun toimihenkilö vastaa ryhmästä, jossa yksi tai useampi toimihenkilö kuuluu hänen kanssaan samaan palkkaluokkaan. Johtaja vahvistaa tämän korvauksen enimmäismäärän jokaisen kalenterivuoden alussa.

13 artikla

Asettautumiskorvaus ja uudelleenasettautumiskorvaus

1. Asettautumiskorvaus

a) Asettautumiskorvaus maksetaan toimihenkilölle, jos hänen asuinpaikkansa sijaitsee yli 100 kilometrin päässä työpaikalta silloin kun hän ottaa vastaan työn keskuksessa.

b) Korvauksen määrä on 30 päivän peruspalkka.

c) Korvaus maksetaan ennakkoon toimihenkilölle, kun hän alkaa hoitaa tehtäviä keskuksessa.

d) Toimihenkilö, joka lähtee palveluksesta omasta tahdostaan ennen kahden vuoden määräajan kulumista, on velvollinen maksamaan takaisin puolet saamastaan asettautumiskorvauksesta.

e) Johtaja voi poikkeustapauksessa antaa luvan näistä säännöksistä poikkeamiseen silloin kun hän katsoo, että niiden tiukka soveltaminen saattaisi asianomaisen erityisen vaikeaan tilanteeseen.

2. Uudelleenasettautumiskorvaus

a) Toimihenkilö, joka osoittaa asuinpaikkansa vaihtuneen yli 100 kilometrin päähän työpaikalta, on palvelussuhteen päättyessä oikeutettu 30 päivän peruspalkkaa vastaavaan uudelleenasettautumiskorvaukseen edellyttäen, että hänen palvelussuhteensa on kestänyt neljä vuotta ja että hän ei saa vastaavaa korvausta uudesta työpaikastaan.

b) Jos toimihenkilöllä ja hänen puolisollaan tai rekisteröidyllä kumppanillaan on molemmilla oikeus uudelleenasettautumiskorvaukseen, korvaus maksetaan ainoastaan sille puolisolle, jonka peruspalkka on suurempi.

c) Toimihenkilö, joka on ollut palveluksessa vähintään kaksi vuotta mutta vähemmän kuin neljä vuotta, saa uudelleenasettautumiskorvauksen, jonka määrä on suhteutettu palvelusajan pituuteen.

d) Toimihenkilön kuollessa uudelleenasettautumiskorvaus maksetaan eloon jäävälle puolisolle tai rekisteröidylle kumppanille tai jos tällaista henkilöä ei ole, liitteen III mukaisille huollettavana oleville henkilöille, vaikka tämän kohdan a alakohdan mukainen palvelussuhteen kestoa koskeva edellytys ei täyttyisikään.

14 artikla

Pidätykset palkasta

1. Sisäinen vero

Sisäinen vero on 40 prosenttia palkkaluokan ja -tason mukaisesta peruspalkasta. Lisäämällä vero nettoperuspalkkaan saadaan bruttopalkka. Veron määrä pidätetään kuukausittain ja mainitaan palkkalaskelmassa.

2. Eläkemaksu

Toimihenkilön palkasta vähennetään kuukausittain rinnasteisten järjestöjen toimihenkilöihin sovellettavan eläkejärjestelmän osalta hyväksytty ja tiettyä prosenttiosuutta nettoperuspalkasta vastaava eläkemaksu, joka tilitetään keskuksen eläkerahastoon.

3. Sosiaaliturvamaksu

Toimihenkilön palkasta pidätetään kuukausittain sosiaaliturvamaksu, joka on tietty prosenttiosuus nettoperuspalkasta. Sosiaaliturvamaksun vähimmäismäärä kattaa sairaanhoidon, työkyvyttömyys-/vammautumiskorvaukset ja henkivakuutuksen.

Toimihenkilö maksaa yhden kolmasosan maksuista sosiaaliturvajärjestelmään; keskus maksaa loput kaksi kolmasosaa.

Prosenttiosuuden määrä vahvistetaan vuoden alussa seuraaviksi kahdeksitoista kuukaudeksi keskuksen ja järjestelmästä vastaavan vakuutusyhtiön välisellä sopimuksella. Palkasta pidätetty määrä lisätään työnantajan maksuosuuteen.

15 artikla

Palkkaennakko ja sen takaisinmaksu

1. Keskuksen hallinto- ja henkilöstöpäällikkö voi johtajan suostumuksella ja käytettävissä olevien varojen rajoissa myöntää korollista ennakkoa palkasta toimihenkilölle, jolla on odottamattomia henkilökohtaisia taloudellisia vaikeuksia.

2. Ennakon määrä saa olla enintään 3 kuukauden nettoperuspalkka.

3. Nämä lainat maksetaan takaisin pidättämällä ne palkasta enintään kymmenen kuukauden määräajassa lainan myöntämiskuukauden lopusta laskettuna.

IV LUKU

Muutto- ja matkakulut

16 artikla

Asettautuminen ja palveluksesta lähtö

1. Toimihenkilöllä on oikeus saada korvaus omista sekä talouteensa kuuluvien perheenjäsenten matkakuluista paikkakunnalta, jossa hänellä oli työsuhde ennen nimitystään keskukseen, keskuksen sijaintipaikkakunnalle.

2. Toimihenkilöllä on sama oikeus kun hänen palvelussuhteensa lopullisesti päättyy ja hän palaa maahan, jossa hänellä oli työsuhde ennen nimitystään keskukseen; hänellä on oikeus vastaavaan summaan, jos hän muuttaa eri maahan.

3. Korvaukset suoritetaan näiden henkilöstösääntöjen liitteen VI jakson I säännösten mukaisesti.

17 artikla

Muuttokulut

1. Toimihenkilöllä on oikeus saada korvaus kuluista, jotka aiheutuvat muutosta paikkakunnalta, jossa hänellä oli työsuhde ennen nimitystään keskukseen, keskuksen sijaintipaikkakunnalle.

Toimihenkilöllä on sama oikeus kun hänen palvelussuhteensa lopullisesti päättyy ja hän palaa maahan, jossa hänellä oli työsuhde ennen nimitystään keskukseen.

2. Toimihenkilölle korvataan hänen henkilökohtaisen irtaimistonsa siirtämisestä aiheutuvat kulut liitteen VI mukaisesti, lukuun ottamatta autoja, veneitä tai muita kulkuvälineitä.

Keskus suorittaa maksut suoraan muuttoyrityksen laskun perusteella.

18 artikla

Työmatkat

Toimihenkilöllä, joka tekee johtajan määräyksestä työmatkan, on oikeus työmatkalla aiheutuneiden kulujen korvaamiseen.

Toimihenkilölle korvataan varsinaiset matkustuskulut sekä majoituskulut ja niihin liittyvät kulut sillä paikkakunnalla, jonne hänet lähetetään. Korvausten ehdot, taulukot ja yksityiskohtaiset säännöt ovat liitteessä VII.

V LUKU

Työajat ja lomat

19 artikla

Työajat

1. Toimihenkilöiden tavanomainen työaika on 40 tuntia viikossa, ja työtunnit suoritetaan johtajan vahvistaman yleisen työajan mukaisesti.

2. Johtaja voi antaa luvan yksilölliseen työaikaan toimihenkilön henkilökohtaisen tilanteen tai hänen työnsä erityisvaatimusten mukaisesti.

3. Yksikön edun vaatiessa toimihenkilön voidaan edellyttää päivystävän työpaikalla tai kotona tavanomaisen työajan ulkopuolella.

4. Toimihenkilö saa 1 kohdassa tarkoitetun työajan lisäksi tekemistään työtunneista korvauksena joko vapaa-aikaa tai palkkaa. Ylityötunneiksi katsotaan kuitenkin vain tunnit, jotka on tehty kyseisen osaston päällikön etukäteisellä luvalla. Ylityön teettäminen pyritään minimoimaan.

Ylityötunneista saa

a) korvauksena vastaavan määrän vapaata; tai

b) jos tätä vapaata ei voida myöntää yksikön tarpeiden vuoksi, ylityökorvausta, joka on tehtyä työtuntia kohden 133 prosenttia peruspalkasta.

5. Yötyö. Kello 20.30 ja 7.00 välisenä aikana tehdyt työtunnit korvataan yötyötunteina. Jos nämä tunnit tehdään heti päivällä tehtyjen työtuntien jälkeen ilman taukoa, niitä pidetään yötyönä vain jos ne ylittävät yötyön alkamisrajan vähintään 1,5 tunnilla.

Jos yötyötunnit eivät ylitä 1 kohdassa tarkoitettua tuntimäärää, niistä saa peruspalkkaan nähden 50 prosentin lisäkorvauksen tehtyä tuntia kohden.

Yöllä tehdyt ylityöt korvataan 150-prosenttisesti päivällä tehtyihin ylityötunteihin nähden.

6. Johtaja voi poikkeuksellisissa olosuhteissa harkintansa mukaan edellyttää joidenkin toimihenkilöiden tekevän viikonlopputyötä. Tässä tapauksessa tehdyistä tunneista saa korvauksena vastaavan määrän vapaata tai rahallisen korvauksen.

7. Palkkaluokkaan A 4 ja sitä korkeampiin palkkaluokkiin kuuluvan toimihenkilön tekemiä yli- tai yötyötunteja ei korvata palkkana eikä vapaana.

8. Keskuksen johtaja määrittelee tämän artiklan täytäntöönpanosäännöt.

20 artikla

Osa-aikatyö ja etätyö

1. Toimihenkilö voi hakea lupaa työskennellä osa-aikaisesti tai tehdä etätyötä.

Johtaja voi myöntää luvan osa-aikaiseen työhön, jos se on yksikön edun mukaista.

2. Keskuksen on vastattava toimihenkilön hakemukseen kuukauden kuluessa.

3. Keskuksen johtaja määrittelee tämän artiklan täytäntöönpanosäännöt.

21 artikla

Yleiset vapaapäivät

Johtaja vahvistaa luettelon yleisistä vapaapäivistä ottaen huomioon Espanjan virallisessa lehdessä (BOE) ja Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun yleisiä vapaapäiviä koskevan luettelon.

Näitä päiviä ei vähennetä toimihenkilön vuosilomapäivistä.

Jos jokin näistä päivistä osuu lauantaiksi tai sunnuntaiksi, johtaja voi päättää, että vapaata pidetään jonakin toisena päivänä.

22 artikla

Lomat

1. Vuosiloma

a) Lomaoikeus Toimihenkilöllä on oikeus 2,5 arkipäivän palkalliseen vuosilomaan palvelukuukautta kohti. Lomaoikeus lasketaan kalenterivuodeksi kerrallaan. Toimihenkilöllä, joka on otettu palvelukseen 1. huhtikuuta ja 30. heinäkuuta välisenä aikana, on oikeus käyttää ennakolta 15 päivää vuosilomaoikeudestaan, jos loma on pidettävä viimeksi mainitun päivämäärän jälkeen. Jos toimihenkilö ei ole voinut pitää kaikkia lomapäiviään 31. joulukuuta mennessä, johtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö voi antaa luvan siirtää enintään 12 lomapäivää seuraavaan vuoteen. Jos näitä lomapäiviä ei ole pidetty 30. kesäkuuta mennessä, ne menetetään.

b) Hallinnollinen menettely Toimihenkilön, joka haluaa pitää loman a alakohdan mukaisen lomaoikeutensa rajoissa, on saatava siihen etukäteen johtajan tai hänen valtuuttamansa henkilön lupa. Keskuksen hallinto pitää kirjaa lomapäivistä. Menettelyohjeet ovat johtajan allekirjoittamassa sisäisessä muistiossa.

c) Pitämätön loma palvelussuhteen päättyessä Palvelussuhteen päättyessä pitämättömät lomapäivät peruutetaan. Jos toimihenkilö ei johtajan kirjallisen todistuksen mukaisesti ole yksikön ehdottomien tarpeiden vuoksi kuitenkaan voinut pitää kaikkia lomapäiviänsä, hänellä on oikeus saada korvauksena kolmaskymmenesosa kuukausittaisesta peruspalkasta pitämätöntä lomapäivää kohden.

2. Palkaton vapaa

a) Johtaja voi toimihenkilön pyynnöstä myöntää palkatonta lomaa henkilökohtaisista syistä, jos se on yksikön edun mukaista.

b) Palkattoman loman kokonaiskesto voi olla enintään vuosi.

c) Palkattoman loman aikana toimihenkilöllä ei ole oikeutta ikälisien kertymiseen tai mahdollisuutta ylennykseen; toimihenkilön jäsenyys 8 ja 14 artiklassa säädetyssä sosiaaliturvajärjestelmässä sekä järjestelmän mukainen riskien kattaminen keskeytetään. Toimihenkilö, joka ei harjoita ansiotoimintaa, voi kuitenkin hakemuksesta, joka on esitettävä kuukauden kuluessa hänelle henkilökohtaisista syistä myönnetyn virkavapauden alkamisesta, saada järjestelmän suojan edellyttäen, että hän suorittaa oman osansa maksuista. Toimihenkilö, joka voi osoittaa, ettei hänelle kerry eläkettä minkään muun eläkejärjestelmän mukaan, voi hakemuksesta saada edelleen eläkeoikeuksia sillä edellytyksellä, että hän suorittaa oman osansa maksuista.

3. Sairausloma, äitiysloma, isyysloma, vanhempainloma ja muut erityislomat

Vuosiloman lisäksi myönnetään erityislomia sairauden, äitiyden, isyyden, vanhempainloman ja muiden erityisolosuhteiden vuoksi.

Menettelyohjeet ja näitä lomia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat liitteessä VIII.

23 artikla

Kotimaanloma

1. Kotimaanloma myönnetään kaikille toimihenkilöille, jotka saavat ulkomaankorvausta, lukuun ottamatta niitä, jotka palvelukseen otettaessa olivat ainoastaan työssäolomaan kansalaisia. Kotimaanlomaan sovelletaan seuraavaa:

a) Kotimaanloma on kahdeksan työpäivää joka toinen vuosi sekä matka-aika, joka lasketaan nopeimman kulkuvälineen mukaan.

b) Kotimaanloma voidaan pitää aikaisintaan kuusi kuukautta ennen sitä koskevan määräajan päättymistä ja se on pidettävä viimeistään kuusi kuukautta sen jälkeen, kun määräaika on kulunut umpeen, tai oikeuden menettää kyseisen kahden vuoden osalta. Ajankohta, jona kotimaanloma pidetään tiettyä kahden vuoden ajanjaksoa kohti, ei vaikuta ajankohtaan, johon mennessä seuraava kotimaanloma on pidettävä.

c) Jos molemmat puolisot tai rekisteröidyt kumppanit ovat työssä keskuksessa ja molemmilla on oikeus kotimaanlomaan, se myönnetään seuraavin ehdoin: i) Jos molemmilla on koti samassa maassa, kummallakin on joka toinen vuosi oikeus tähän lomaan kyseisessä maassa. ii) Jos molemmilla on koti eri maissa, kummallakin on oikeus tähän lomaan joka toinen vuosi omassa maassaan. iii) Pariskunnan huollettavina olevilla lapsilla ja tarvittaessa lasten mukana matkustavalla henkilöllä on oikeus vain yhteen lomaan kotimaassa joka toinen vuosi. Jos vanhemmilla on koti eri maissa, loma voidaan pitää jommassakummassa maassa.

2. Toimihenkilöllä, joka pitää kotimaanloman, on oikeus 18 artiklan mukaisin menettelyin saada korvaus omista ja lastensa edestakaisista matkakuluista, ja jos hän saa kotitalouslisää, puolisonsa tai rekisteröidyn kumppaninsa matkakuluista, mutta hänellä ei ole oikeutta päivärahaan matkan ajalta.

3. Toimihenkilöllä, joka ei pidä kotimaanlomaa, ei ole oikeutta minkäänlaiseen korvaukseen.

4. Kotimaanloma myönnetään vain, jos

a) toimihenkilö sitoutuu kirjallisesti pitämään lomansa maassa, jossa hänellä on virallinen asuinpaikka;

b) toimihenkilö sitoutuu kirjallisesti olemaan irtisanoutumatta kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun oikeutta kotimaanlomaan koskeva ajanjakso on päättynyt (riippumatta siitä, milloin hän tosiasiallisesti lomansa pitää);

c) osaston johtaja todistaa, ettei hän todennäköisesti tarvitse toimihenkilön palveluksia haetun kotimaanloman aikana.

Jos toimihenkilö ei noudata a alakohdan säännöstä, hän on velvollinen korvaamaan keskukselle kaikki kotimaanlomasta hänelle suoritetut maksut ja myönnetyt kotilomapäivät voidaan vähentää hänen pitämättömästä vuosilomastaan. Johtaja voi päättää poiketa b ja c alakohdan säännöksistä, jos hän katsoo, että niiden tiukka soveltaminen olisi epäoikeudenmukaista kyseessä olevalle toimihenkilölle tai saattaisi hänet erityisiin vaikeuksiin.

VI LUKU

Arviointi ja yleneminen

24 artikla

Yleiset säännökset

1. Kaikkien toimihenkilöiden työstä edeltävänä vuonna johtajaa lukuun ottamatta laaditaan arviointi viimeistään 28 päivänä helmikuuta joka vuosi.

Arvioinnissa otetaan huomioon toimihenkilöiden taso suhteessa toisiinsa ja se on viranomaiselle keino palkita toimihenkilöä tai muussa tapauksessa osoittaa hänen työsuorituksensa puutteet tai heikkoudet työn parantamiseksi.

2. Arviointiperusteet ovat seuraavat:

a) ahkeruus ja täsmällisyys;

b) työn suorittamisen laatu ja nopeus;

c) aloitekyky;

d) käyttäytyminen ja ihmissuhteet.

Arvioinnista tehdään vuosittain yhteenveto arviointilomakkeelle, joka arkistoidaan toimihenkilöä koskevaan henkilökansioon.

3. Mikäli arviointi osoittaa toimihenkilön työsuorituksen olevan epätyydyttävä, johtaja voi pyytää ylimääräisen väliarvioinnin laatimista kuuden kuukauden kuluttua.

25 artikla

Menettely

1. Johtaja nimeää ne toimihenkilöt, joiden tehtävänä on esittää arvio kaikista tai joistakin alaisistaan.

2. Arvioinnista vastaava henkilö tapaa henkilökohtaisesti jokaisen toimihenkilön, jonka arvioinnin hän laatii. Toimihenkilö tutustuu vuosittaiseen arviointiinsa ja allekirjoittaa arviointilomakkeen merkiksi siitä, että arviointi on saatettu hänen tietoonsa.

3. Vuosittainen arviointi on sisäiseen käyttöön tarkoitettu hallinnollinen asiakirja. Siitä ei voi valittaa mihinkään ulkopuoliseen elimeen.

4. Kun kaikki arviointilausunnot on annettu, johtaja kutsuu koolle ylennyslautakunnan, jonka puheenjohtajana hän itse toimii ja johon kuuluvat kaikki yhden tai useamman lausunnon antaneet toimihenkilöt.

Johtaja vahvistaa ylennyslautakunnan työjärjestyksen.

26 artikla

Arvioinnin vaikutukset ja seuraukset

1. Ylennyslautakunta voi ehdottaa johtajalle yhtä seuraavista toimenpiteistä sellaisen toimihenkilön palkitsemiseksi, jonka työsuoritus tunnustettiin erityisen hyväksi:

a) rahallisen palkkion myöntäminen;

b) poikkeuksellinen eteneminen palkkatasosta toiseen;

c) ylentäminen korkeampaan palkkaluokkaan, jos se on talousarvion rajoissa mahdollista.

2. Kielteisen arvioinnin saanut toimihenkilö voidaan pitää samalla palkkatasolla yhden ylimääräisen vuoden.

3. Kaksi tai useampia kielteisiä arviointeja peräkkäisillä kerroilla saaneen toimihenkilön työsopimus voidaan irtisanoa tai jättää uusimatta.

4. Jos 24 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta ylimääräisestä väliarvioinnista ei ilmene toimihenkilön työsuorituksen parantuneen, johtaja voi joko

a) pitää toimihenkilön samalla palkkatasolla ylimääräiset 12 kuukautta; tai

b) irtisanoa toimihenkilön työsopimuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

5. Johtaja vahvistaa 1 kohdassa tarkoitetun rahallisen palkkion määrän ja muut tämän artiklan täytäntöönpanosäännöt jokaisen varainhoitovuoden alussa.

VII LUKU

Kurinpitomenettely

27 artikla

Kurinpitotoimenpiteet

1. Toimihenkilölle tai entiselle toimihenkilölle, joka tahallisesti tai tuottamuksellisesti on jättänyt täyttämättä näiden henkilöstösääntöjen mukaiset velvollisuutensa, voidaan määrätä kurinpitoseuraamus.

2. Kun johtaja saa tietoonsa todisteita, jotka antavat aiheen olettaa, että on tapahtunut 1 kohdassa tarkoitettu velvollisuuksien täyttämättä jättäminen, hän voi aloittaa hallinnollisen tutkimuksen tarkistaakseen, onko tällainen velvollisuuksien täyttämättä jättäminen tapahtunut.

3. Kurinpidolliset säännöt, menettelyt ja toimenpiteet sekä hallinnollisia tutkimuksia koskevat säännöt vahvistetaan liitteessä IX.

VIII LUKU

Muutoksenhaku ja valituslautakunta

28 artikla

Muutoksenhaku

1. Jokainen näissä henkilöstösäännöissä tarkoitettu henkilö voi toimittaa johtajalle pyynnön, jossa tätä pyydetään tekemään häntä koskeva päätös näiden henkilöstösääntöjen kattamissa asioissa. Johtajan on ilmoitettava kyseiselle henkilölle perustellusta päätöksestään kahden kuukauden kuluessa pyynnön esittämispäivästä. Jos pyyntöön ei tämän määräajan kuluessa ole vastattu, pyynnön katsotaan tulleen hylätyksi hiljaisella päätöksellä ja pyynnön tehnyt toimihenkilö voi tehdä hylkäämisestä valituksen seuraavien kohtien mukaisesti.

2. Jokainen, joihin näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, voi tehdä johtajalle valituksen itseään vastaan kohdistetusta kielteisestä toimenpiteestä, joko johtajan tekemästä päätöksestä tai siitä, että tämä on jättänyt toteuttamatta henkilöstösäännöissä säädetyn toimenpiteen. Valitus on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa

a) päivänä, jona toimenpide julkaistaan, jos kyse on yleisestä toimenpiteestä;

b) päivänä, jona päätös annetaan asianomaiselle tiedoksi, ja joka tapauksessa viimeistään sinä päivänä, jolloin asianomainen sai tiedon asiasta, jos on kyse määrättyyn henkilöön kohdistuvasta toimenpiteestä; jos toimenpide kuitenkin kohdistuu myös toista henkilöä vastaan, määräaika tämän toisen henkilön osalta alkaa siitä päivästä, jolloin hän sai tiedon asiasta, ja joka tapauksessa viimeistään päivänä, jona päätös julkaistaan;

c) vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivänä, jos valitus koskee 1 kohdassa säädettyä hiljaista päätöstä, jolla pyyntö katsotaan tulleen hylätyksi.

3. Johtajan on annettava asianomaiselle tiedoksi perusteltu päätöksensä kuukauden kuluessa valituksen esittämispäivästä. Jos valitukseen ei ole vastattu tämän määräajan kuluessa, sen katsotaan tulleen hylätyksi hiljaisella päätöksellä, johon voi hakea muutosta 5 kohdan mukaisesti.

Vastauksen ollessa kieltävä toimihenkilö voi pyytää sovittelua. Sovittelu ei ole pakollinen.

4. Keskuksen johtaja nimittää sovittelijan kolmeksi vuodeksi. Nimitys voidaan uusia.

Sovittelija on asiaan perehtynyt riippumaton lainoppinut.

Keskuksen johtaja ja asianomainen toimihenkilö toimittavat sovittelijalle kaikki hänen asian tutkimisen kannalta tarpeellisiksi katsomansa tiedot.

Sovittelija antaa ratkaisuehdotuksensa 15 päivän kuluessa siitä, kun hän on saanut asian käsiteltäväkseen.

Ratkaisuehdotus ei sido keskuksen johtajaa eikä toimihenkilöä.

Sovittelusta aiheutuvista kuluista vastaa keskus, jos johtaja kiistää ratkaisuehdotuksen. Jos toimihenkilö sen sijaan ei hyväksy ratkaisuehdotuksen ehtoja, hän korvaa 50 prosenttia kuluista.

5. Kun ensisijainen muutoksenhakukeino (sisäinen hallinnollinen muutoksenhaku) on käytetty, toimihenkilö voi hakea muutosta keskuksen valituslautakunnalta.

Valituslautakunnan kokoonpano, tehtävät ja menettelyt sisältyvät liitteeseen X.

6. Valituslautakunnan päätös on kummankin osapuolen osalta täytäntöönpanokelpoinen. Siitä ei voi valittaa. Valituslautakunta voi:

a) julistaa kiistanalaisen päätöksen mitättömäksi tai vahvistaa sen;

b) määrätä lisäksi keskuksen korvaamaan toimihenkilölle aiheutuneet aineelliset vahingot siitä päivästä lähtien, jona mitättömäksi julistetun päätöksen vaikutus alkoi;

c) määrätä lisäksi keskuksen korvaamaan valituslautakunnan vahvistamissa rajoissa kantajan vaatimat perustellut kulut sekä kuultuina olleiden todistajien vaatimat matka- ja oleskelukulut. Kyseiset kulut lasketaan näiden henkilöstösääntöjen 18 artiklan ja liitteen VII säännösten mukaisesti.

IX LUKU

Eläkejärjestelmät

29 artikla

Eläkejärjestelmät

Keskuksen toimihenkilöihin sovelletaan keskuksen eläkejärjestelmän sääntöjä ja ehtoja rinnasteisten järjestöjen eläkejärjestelmien sääntöjen mukaisesti. Keskuksen uutta eläkejärjestelmää sovelletaan 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen palvelukseen otettuihin toimihenkilöihin.

X LUKU

Keskuksen toimihenkilön lähettäminen tilapäisesti muihin tehtäviin

30 artikla

Keskuksen toimihenkilön lähettäminen tilapäisesti muihin tehtäviin

Tilapäisesti muihin tehtäviin lähetetty toimihenkilö on johtajan päätöksestä ja yksikön edun mukaisesti määrätty tilapäisesti hoitamaan keskuksen ulkopuolista tointa.

Yksikön edun mukaiseen tilapäiseen lähettämiseen muihin tehtäviin sovelletaan seuraavia sääntöjä:

a) johtaja päättää tilapäisestä lähettämisestä kuultuaan asianomaista toimihenkilöä;

b) johtaja vahvistaa tilapäisen lähettämisen keston;

c) asianomainen toimihenkilö voi kuuden kuukauden välein pyytää, että tilapäinen lähettäminen muihin tehtäviin lopetetaan;

d) tilapäisesti muihin tehtäviin lähetetty toimihenkilö on oikeutettu tasoituskorvaukseen, jos sen toimen kokonaispalkka, johon hänet on tilapäisesti lähetetty, on alhaisempi kuin hänen palkkaluokkansa ja -tasonsa mukainen palkka keskuksessa; hän on myös oikeutettu korvaukseen kaikista tilapäisestä lähettämisestä aiheutuvista lisäkuluista;

e) tilapäisesti muihin tehtäviin lähetetty toimihenkilö jatkaa maksujen maksamista eläkejärjestelmään palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen aktiivisesta palveluksesta keskuksessa maksettavan palkan perusteella;

f) tilapäisesti muihin tehtäviin lähetetty toimihenkilö säilyttää toimensa, oikeutensa ikälisiin ja ylennyskelpoisuutensa;

g) tilapäisen lähettämisen päättyessä toimihenkilö palaa välittömästi aikaisemmin hoitamaansa toimeen tai ensimmäiseen palkkaluokkaansa vastaavaan avoimeen toimeen edellyttäen, että hän täyttää kyseisen toimen vaatimukset.

III OSASTO

PAIKALLISEEN HENKILÖSTÖÖN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

31 artikla

Henkilöstön asemaa koskevat säännökset

Paikallinen henkilöstö koostuu ylimääräisistä työntekijöistä, jotka on palkattu yleensä lyhyeksi ajaksi. He eivät ole kansainvälistä henkilöstöä, ja he ovat sen isäntävaltion lainsäädännön ja määräysten alaisia, jossa he työskentelevät. Paikalliseen henkilöstöön sovelletaan seuraavaa:

a) Paikallinen henkilöstö koostuu työntekijöistä, jotka eivät hoida keskuksen henkilöstötaulukkoon sisältyviä tehtäviä.

b) Jollei tämän osaston säännöksistä muuta johdu, keskus vahvistaa paikallisen henkilöstön palvelussuhdetta, erityisesti i) palvelukseen ottamista ja työsopimuksen irtisanomista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, ii) lomia sekä iii) palkkaa koskevat edellytykset niiden määräysten ja käytäntöjen mukaisesti, jotka ovat voimassa siinä paikassa, missä henkilöstön on määrä hoitaa tehtäviään.

c) Paikallista henkilöstöä koskevat I osaston säännökset sekä seuraavat II osaston säännökset: i) II luku: 5 artikla (Palveluksessaoloajan päättyminen) ja 6 artikla (Lääkärintarkastukset), ii) III luku: 15 artikla (Palkkaennakko), iii) IV luku: 18 artikla (Työmatkat), iv) V luku: 19 artikla (Työajat) ja 21 artikla (Yleiset vapaapäivät), v) liite IX: (Korvaukset) ja kaikki näihin säännöksiin perustuvat säännöt.

32 artikla

Sosiaaliturva

Keskus vastaa sosiaaliturvan osalta työnantajan maksettavaksi määrätyistä sosiaaliturvamaksuista siinä paikassa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti, missä paikallisen henkilöstön on määrä hoitaa tehtäviään.

33 artikla

Palkka

1. Paikallisen henkilöstön palkka määritellään sopimusteitse, ja se koostuu nettokuukausipalkasta, johon ei kuulu muita korvauksia tai lisiä riippumatta asianomaisen sosiaalisesta tai perhetilanteesta.

2. Koska paikallinen henkilöstö ei kuulu toimihenkilöiden eläkejärjestelmään, ei heidän palkastaan pidätetä eläkemaksuja.

3. Paikallisen henkilöstön palkkoihin tehdään vuoden alussa samansuuruinen prosenttikorotus kuin minkä johtokunta myöntää toimihenkilöille.

IV OSASTO

TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT

34 artikla

Työntekijöiden edustajat

1. Henkilöstökomitea edustaa kaikkia 1 artiklassa määriteltyjä keskuksen työntekijöitä.

2. Keskuksen työntekijät valitsevat henkilöstökomitean jäsenet suljetulla lippuäänestyksellä kahdeksi vuodeksi kerrallaan.

3. Henkilöstökomitean tavoitteena on:

a) puolustaa satelliittikeskuksen kaikkien työntekijöiden ammatillisia etuja;

b) tehdä ehdotuksia kaikkien työntekijöiden hyvinvoinnin lisäämiseksi;

c) laatia ehdotuksia työntekijöiden sosiaalisen sekä kulttuuri- ja urheilutoiminnan edistämiseksi;

d) edustaa kaikkia työntekijöitä yhteyksissä muiden kansainvälisten järjestöjen henkilöstöyhdistyksiin.

4. Johtaja hyväksyy henkilöstökomiteaa kuultuaan tämän artiklan täytäntöönpanon ohjesäännöt.

V OSASTO

SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

35 artikla

Siirtymäsäännökset

1. Näiden henkilöstösääntöjen voimaantullessa palveluksessa oleville toimihenkilöille, jotka ovat olleet keskuksen palveluksessa yli kolme vuotta keskeytyksettä, tarjotaan toistaiseksi voimassa olevaa työsopimusta heidän nykyisen työsopimuksensa päättyessä.

2. Toimihenkilöille, jotka ovat olleet alle kolme vuotta palveluksessa näiden henkilöstösääntöjen voimaantullessa, tarjotaan toistaiseksi voimassa olevaa työsopimusta heidän toisen työsopimuksensa päättyessä.

LIITE I IRTISANOMISKORVAUS (Henkilöstösääntöjen 7 artikla) 1. Oikeus irtisanomiskorvaukseen a) Irtisanomiskorvausta voidaan maksaa toimihenkilölle, jonka työsuhde päättyy henkilöstösääntöjen 7 artiklan 3 kohdan a alakohdan i–vi alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa. b) Korvausta ei makseta seuraavissa tapauksissa: i) toimihenkilö on saanut saman tai ylemmän palkkaluokan toimen keskuksesta; ii) toimihenkilö on saanut uuden työpaikan jostain muusta kansainvälisestä järjestöstä samalla paikkakunnalla; iii) toimihenkilö, joka on jonkin jäsenvaltion tai kansainvälisen järjestön virkamies, on voitu sijoittaa uudelleen oman maansa tai kansainvälisen järjestön hallintoon palkalliseen työhön kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun keskus irtisanoi hänen työsopimuksensa; iv) toimihenkilön työsopimus on irtisanottu kurinpitomenettelyn seurauksena. 2. Korvauksen maksaminen Toimihenkilöillä on oikeus korvaukseen, joka on 100 prosenttia heidän nettokuukausipalkastaan kerrottuna palvelusvuosien määrällä keskuksessa, kuitenkin siten että korvaus vastaa enimmillään 24 kuukauden palkkaa. Nettopalkalla tarkoitetaan peruspalkkaa kaikkine sen lisäksi kuukausittain maksettavine lisineen ja korvauksineen. Korvausta ei voida maksaa useammilta kuukausilta kuin siltä ajalta, mikä asianomaisella on jäljellä näiden henkilöstösääntöjen 5 artiklan mukaisen ikärajan saavuttamiseen.

LIITE II ULKOMAANKORVAUS (Henkilöstösääntöjen 10 artikla) 1. Henkilöstösääntöjen 10 artiklassa tarkoitetuille toimihenkilöille maksetaan kuukausittain ulkomaankorvausta. Ulkomaankorvauksen määrä vahvistetaan seuraavasti: a) Ennen 1.1.1996 palvelukseen otetut toimihenkilöt: i) toimihenkilöt, joilla on oikeus kotitalouslisään: 20 prosenttia viitepalkasta; ii) toimihenkilöt, joilla ei ole oikeutta kotitalouslisään: 16 prosenttia viitepalkasta. b) 1.1.1996 lähtien palvelukseen otetut toimihenkilöt: i) toimihenkilöt, joilla on oikeus kotitalouslisään: 18 prosenttia viitepalkasta kymmenen ensimmäisen palvelusvuoden ajan; ii) toimihenkilöt, joilla ei ole oikeutta kotitalouslisään: 14 prosenttia viitepalkasta kymmenen ensimmäisen palvelusvuoden ajan. 2. Korvaus lasketaan palvelukseen ottamisen tai ylennyksen yhteydessä sovelletun palkkaluokan ensimmäisen tason mukaan. Yhdennen-, kahdennen- ja kolmannentoista palvelusvuoden aikana 14 ja 18 prosentin osuuksia vähennetään yhdellä prosenttiyksiköllä vuodessa 11 ja 15 prosenttiin. 3. Ulkomaankorvauksen on oltava vähintään palkkaluokan B 3 ensimmäisen tason toimihenkilöille maksettavan peruspalkan suuruinen. 4. Ulkomaankorvaukseen oikeutetuilla toimihenkilöillä, joilla on sellaisia huollettavia lapsia, joille ei makseta koulutuslisää, on lisäksi oikeus rinnasteisten järjestöjen vahvistamaan lasten ulkomaankorvaukseen.

LIITE III HUOLLETTAVANA OLEVAT LAPSET JA MUUT HENKILÖT (Henkilöstösääntöjen 11 ja 13 artikla) 1. Huollettavana olevat lapset a) Toimihenkilön tai hänen puolisonsa tai rekisteröidyn kumppaninsa huollettavana olevaksi katsotaan avioliitossa syntynyt tai tunnustettu, avioliiton ulkopuolella syntynyt lapsi taikka ottolapsi, jos toimihenkilö huolehtii pysyvästi lapsen ylläpidosta ja kasvatuksesta ja jos lapsi asuu pysyvästi perheen kanssa samassa taloudessa, samalla paikkakunnalla, jolla toimihenkilö on toimessa, tai sillä paikkakunnalla, jolla toinen vanhempi asuu. b) Toimihenkilön tai hänen puolisonsa tai rekisteröidyn kumppaninsa vammaisen lapsen katsotaan olevan toimihenkilön huollettavana lapsen iästä riippumatta. c) Lapsen ei katsota olevan toimihenkilön huollettavana: i) kun hän on täyttänyt 26 vuotta; ii) kun hän ennen 26 vuoden ikää saa henkilökohtaisesti palkkaa, tuloja tai palkkioita. 2. Huollettavana olevat muut henkilöt a) Toimihenkilön huollettavana voi olla muu henkilö kuin edellisessä kohdassa tarkoitettu lapsi, seuraavin edellytyksin: i) kyse on, suoraan tai avioliiton kautta, ylenevän polven sukulaisesta tai sivusukulaisesta; ii) henkilö elää pysyvästi samassa taloudessa kuin toimihenkilö tai hänen puolisonsa tai rekisteröity kumppaninsa tai on terveydellisistä syistä pysyvästi jossain erityisessä hoitolaitoksessa; iii) henkilöllä itsellään ei ole riittävästi varoja toimeentuloon.

LIITE IV HUOLLETTAVANA OLEVAT VAMMAISET (Henkilöstösääntöjen 11 artikla) 1. Vammaisena pidetään henkilöä, jolla on vamma tai sairaus, joka aiheuttaa lääketieteellisesti todistetun vakavan ja pysyvän vajaakuntoisuuden. Vamma tai sairaus edellyttää erityishoitoa tai erityisvalvontaa taikka erityisopetusta ja -koulutusta. 2. Päätöksen korvauksen myöntämisestä tekee keskuksen johtaja, joka pyytää lausunnon tätä tarkoitusta varten perustamaltaan ad hoc -komitealta, jossa on ainakin yksi lääkäri. Johtajan päätöksellä vahvistetaan ajanjakso, jolle korvaus myönnetään, jollei asiaa käsitellä uudelleen. 3. Henkilöstösäännöissä tarkoitettujen vammojen ja sairauksien määrittämisessä arviointiperusteena on fyysisiin tai psyykkisiin toimintoihin kohdistuvan vamman tai sairauden vakavuus ja kroonisuus. Vammaisina voidaan näin ollen pitää sellaisia huollettavina olevia henkilöitä, joilla on a) keskus- tai ääreishermoston vakava tai krooninen vamma tai sairaus, oli taudinsyy mikä tahansa, kuten aivotauti, lihastauti tai raajahalvaus; b) vakava tuki- ja liikuntaelinvamma; c) vakava aistivamma; d) krooninen ja työkyvyn heikkenemisen aiheuttava mielisairaus. Edellä oleva luettelo ei ole tyhjentävä. Se on ohjeellinen eikä sitä voida pitää arviointiperusteena toiminnan vajavuuden tai vammaisuuden astetta arvioitaessa. Lisä on yhtä suuri kuin huolettavasta lapsesta maksettava lisä ja maksetaan sen ohella.

LIITE V ASUMISKORVAUS (Henkilöstösääntöjen 11 artikla) 1. Asumiskorvauksen määrä on yhtä suuri kuin osuus erotuksesta todellisen vuokran, josta on vähennetty henkilöstösääntöjen 11 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitetut kulut, ja kiinteän määrän välillä, joka on: a) 15 % perusnettopalkasta toimihenkilöille, joiden palkkaluokka on C tai B palkkaluokka B.4 mukaan lukien; b) 20 % perusnettopalkasta toimihenkilöille, joiden palkkaluokka on B.5 tai B.6; c) 22 % perusnettopalkasta toimihenkilöille, joiden palkkaluokka on A.1 tai A.2. 2. Osuus on määrältään a) 50 % naimattomille toimihenkilöille ja naimisissa oleville toimihenkilöille, joilla ei ole huollettavia; b) 55 % toimihenkilöille, joilla on yksi henkilö huollettavanaan; c) 60 % toimihenkilöille, joilla on kaksi tai useampia henkilöitä huollettavanaan. 3. Korvauksen enimmäismäärä on a) 10 % asianomaisen perusnettopalkasta palkkaluokissa C–B.4; b) 15 % asianomaisen perusnettopalkasta palkkaluokissa B.5, B.6, A.1 ja A.2. Perusnettopalkalla tarkoitetaan todellista peruspalkkaa sellaisena kuin se on johtokunnan hyväksymässä vuositaulukossa ilman muita palkan määrään vaikuttavia lisääviä tai vähentäviä tekijöitä.

LIITE VI MATKA- JA MUUTTOKULUT (Henkilöstösääntöjen 16 ja 17 artikla) I jakso – Toimihenkilön ja hänen perheensä matkakulut asuin- ja työskentelypaikan välillä 1. Toimihenkilöllä, jonka asuinpaikka on yli 100 kilometrin päässä työskentelypaikasta, on henkilöstösääntöjen 16 artiklan edellytyksin oikeus saada korvaus todellisista matkakuluista a) palvelukseen tullessaan matkasta asuinpaikan ja työskentelypaikan välillä; b) siirtyessään työskentelypaikasta, jonne hänet on otettu palvelukseen, toiseen työskentelypaikkaan, joka on yli 100 kilometrin päässä; c) palvelussuhteen päättyessä i) joko matkasta työskentelypaikasta paikkakunnalle, jolla toimihenkilö asui tullessaan palvelukseen; ii) tai matkasta työskentelypaikasta muuhun kuin edellä mainittuun asuinpaikkaan edellyttäen, että korvattavat kulut eivät ole suuremmat. 2. Edellä 1 kohdassa säädettyä matkakulujen korvausta ei makseta ollenkaan tai se maksetaan osittaisena seuraavissa tapauksissa: a) jos oikeus korvaukseen ei ollut syntynyt hetkellä, jona toimihenkilö tuli palvelukseen; b) jos kulut on maksanut kokonaan tai osittain jokin hallitus tai viranomainen; c) palvelussuhteen päättyessä, jos matkaa ei ole tehty kolmen kuukauden kuluessa palvelussuhteen päättymisestä tai jos korvaushakemusta ei ole toimitettu keskuksen hallinnolle 30 päivän kuluessa matkasta; d) palvelussuhteen päättyessä, jos asianomainen on eronnut palveluksesta ennen kuin 12 kuukautta keskuksen palveluksessa on tullut täyteen. 3. Toimihenkilöllä, joka täyttää 1 ja 2 kohdan vaatimukset ja joka saa kotitalouslisää, on lisäksi oikeus saada a) korvaus todellisista matkakuluista puolisonsa tai rekisteröidyn kumppaninsa ja huollettavina olevien lastensa osalta, kun viimeksi mainitut ovat muuttaneet toimihenkilön luo tämän työskentelypaikkaan; b) korvaus todellisista matkakuluista puolisonsa tai rekisteröidyn kumppaninsa ja huollettavina olevien lastensa osalta palvelussuhteen päättyessä sillä varauksella, että korvaus voidaan evätä, jos toimihenkilö eroaa palveluksesta ennen kuin 12 kuukautta keskuksen palveluksessa on tullut täyteen. 4. Puoliso, rekisteröity kumppani ja huollettavana olevat lapset tai liitteessä III määritellyt muut huollettavana olevat henkilöt rinnastetaan toimihenkilöihin, joilla on sama palkkaluokka kuin asianomaisella. II jakso – Muuttokulut 1. Toimihenkilöllä, jonka asuinpaikka on yli 100 kilometrin päässä työskentelypaikasta, on oikeus saada korvaus henkilökohtaisen irtaimistonsa todellisista muuttokuluista seuraavissa tapauksissa: a) palvelukseen tullessaan; b) siirtyessään toistaiseksi ja yli kahdeksi kuukaudeksi työskentelypaikasta toiseen työskentelypaikkaan, joka on yli 100 kilometrin päässä; c) palvelussuhteen päättyessä sillä varauksella, että korvaus voidaan evätä, jos toimihenkilö eroaa palveluksesta ennen kuin 12 kuukautta keskuksen palveluksessa on tullut täyteen. 2. Korvaus kattaa henkilökohtaisen irtaimiston kuljetuskustannukset pakkaaminen mukaan lukien sekä tavalliset riskit (rikkoutuminen, varkaus, tulipalo) kattavan vakuutuksen kustannukset. Jotta toimihenkilö voisi vaatia kustannusten korvaamista tämän jakson säännösten perusteella, hänen on annettava henkilöstö- ja hallintopäällikön ennalta hyväksyttäväksi vähintään kaksi kustannusarviota. Kustannusarvioissa on oltava sama kilomäärä (tai kuutiotilavuus) ja sama etäisyys. Jos henkilöstö- ja hallintopäällikkö katsoo kustannusarviot liian suuriksi, hän voi pyytää kustannusarvioita muilta muuttofirmoilta. 3. Toimihenkilö voi hakea tässä jaksossa säädettyä korvausta vain, jos kyseisiä kuluja ei korvata jonkin hallituksen tai viranomaisen toimesta.

LIITE VII VIRKAMATKAKULUT (Henkilöstösääntöjen 18 ja 29 artikla) Keskuksen asioissa matkamääräyksellä matkustavalla toimihenkilöllä on oikeus matkakulujensa täysimääräiseen korvaukseen ja päivärahaan, joka kattaa oleskelukustannukset työskentelypaikan ulkopuolella, henkilöstösääntöjen 18 artiklan säännösten mukaisesti. I jakso – Kulkuneuvot 1. Yleiset säännökset Toimihenkilöiden virkamatkat tehdään halvinta kulkuneuvoa käyttäen, jollei tässä jaksossa ole tästä poikkeavia säännöksiä. Yleisinä kulkuneuvoina pidetään lentokonetta ja junaa. Keskuksen johtaja voi kuitenkin oikeuttaa virkamatkalla olevan toimihenkilön käyttämään omaa tai virka-autoa, erityisesti jos lääkäri todistaa, että toimihenkilö ei lääketieteellisistä syistä voi matkustaa lentokoneella, ja jos rautatieyhteyttä ei ole tai junamatka kestää liian kauan tai on liian kallis. Jos virkamatkalla oleva toimihenkilö haluaa käyttää muuta kuin halvinta kulkuneuvoa saatuaan siihen asianmukaisesti luvan, sovelletaan seuraavia sääntöjä: a) korvaus maksetaan ainoastaan halvimmalla kulkuneuvolla tehdyn matkan hinnan mukaan; b) toimihenkilö saa korvauksen vain siltä ajalta, jonka matka olisi kestänyt halvinta kulkuneuvoa käyttäen; c) jos matkan kesto pitenee kulkuneuvon valinnasta johtuen useilla työpäivillä, kyseiset päivät vähennetään vuosilomasta. 2. Lentomatkat a) Ilman johtajan erityistä lupaa kaikki toimihenkilöt matkustavat turistiluokassa tai vastaavassa. b) Toimihenkilöt matkustavat liikemiesluokassa tai vastaavassa, jos lento kestää yli neljä tuntia tai jos kaksi lentoa käsittävä matka kestää kokonaisuudessaan vähintään neljä tuntia. 3. Junamatkat a) Toimihenkilöt, joiden palkkaluokka on A tai B, matkustavat ensimmäisessä luokassa. b) Jos yöllä tehty matka kestää yli kuusi tuntia, lepo- tai makuuvaunupaikan lisämaksu korvataan. 4. Matkat maanteitse – oman auton käyttäminen a) Toimihenkilölle voidaan antaa lupa käyttää omaa autoa, jos se on keskuksen etujen mukaista. Tässä tapauksessa hänellä on oikeus kilometrikorvaukseen, joka lasketaan lyhimmän ajoreitin perusteella. Korvaus lasketaan siinä maassa sovellettavan taksan mukaan, jossa keskus sijaitsee, riippumatta maasta tai maista, joihin virkamatka tehdään. Voimassa oleva taksa ilmoitetaan hallinnollisessa määräyksessä. Maksettu kokonaismäärä ei voi ylittää määrää, jonka keskus muuten olisi joutunut maksamaan. b) Jos kyseinen toimihenkilö on saanut luvan kuljettaa muita keskuksen toimihenkilöitä, hänelle myönnetään lisäkilometrikorvaus, joka on 10 prosenttia kilometrikorvauksesta lisämatkustajaa kohti. Tässä tapauksessa lisämatkustajat eivät saa matkakulukorvausta. Jos valittu ajoreitti aiheuttaa lisäkustannuksia (kuten tiemaksuja, ajoneuvon kuljettamisen autolautalla tai lossilla), kulut korvataan tositetta vastaan, ilmakuljetuksesta aiheutuneita kuluja lukuun ottamatta. c) Omaa autoa käyttävän toimihenkilön on ennakolta osoitettava, että hänellä on onnettomuustapauksissa kolmansille aiheutuvat vahingot ja erityisesti matkustajien henkilövahingot kattava vakuutus. d) Keskus ei suorita korvauksia onnettomuustapauksissa aiheutuneista esinevahingoista. II jakso – Virkamatkalla olevan toimihenkilön päiväraha 1. Virkamatkalla olevalla toimihenkilöllä on oikeus päivärahaan, jonka määrän johtokunta vahvistaa vuosittain. Johtaja voi kuitenkin antaa luvan siihen, että a) niitä maita varten, joissa elinkustannukset ovat suuremmat tai tavanomaista alhaisemmat, vahvistetaan erityinen päiväraha; b) päiväraha maksetaan korkeampana kuin se, johon toimihenkilöllä tavallisesti olisi oikeus, jos virkatehtävän suorittaminen tulee siten helpommaksi; c) päiväraha maksetaan virkamatkan aikana myönnetyllä sairauslomalla, paitsi jos virkamatka tehdään toimihenkilön asuinpaikkakunnalle. 2. Päiväraha lasketaan seuraavasti: a) jos virkamatkaan kuuluu hotellimajoitus, asianomaiselle toimihenkilölle myönnetään kokopäiväraha; b) jos virkamatkaan ei kuulu hotellimajoitusta i) päivärahaa ei makseta alle neljän tunnin ajalta; ii) kun virkamatka kestää vähintään neljä, mutta enintään kahdeksan tuntia, asianomainen toimihenkilö saa 25 % kokopäivärahasta. Kun virkamatka kestää vähintään kahdeksan, mutta alle 24 tuntia, asianomainen toimihenkilö saa 50 % kokopäivärahasta. c) Madridin maakunnassa tehtävistä virkamatkoista ei makseta päivärahaa. Asianmukaisesti valtuutetut pienet menot (parkkimaksut, kilometrikorvaus, taksimatkat, julkisen liikenteen matkaliput jne.) korvataan kuitteja vastaan. d) Rautatieasemalle tai lentokentälle siirtymiseen / sieltä poistumiseen kuluneen ajan ottamiseksi huomioon todelliseen matkustusaikaan lisätään päivärahalaskelmia varten nimellinen aika seuraavasti: i) junamatkan alkuun (junan todellinen lähtöaika) lisätään kaksi tuntia ja junamatkan loppuun (junan todellinen saapumisaika) lisätään toiset kaksi tuntia; ii) lentomatkan alkuun (lennon todellinen lähtöaika) lisätään kolme tuntia ja lentomatkan loppuun (lennon todellinen saapumisaika) lisätään toiset kolme tuntia. e) Jos toimihenkilö haluaa lisätä välittömästi virkamatkan alkuun viikonlopun tai lomaa, hänelle maksetaan päivärahaa virkamatkaa edeltävästä päivästä klo 15.00 lähtien. f) Jos toimihenkilö haluaa lisätä välittömästi virkamatkan loppuun viikonlopun tai lomaa, hänelle maksetaan päivärahaa virkamatkan viimeiseen päivään klo 22.00 saakka. g) Yömajoituksen osalta päivärahaa alennetaan 30 prosentilla, jos majoitus sisältyy matkan hintaan (laivalla yöllä, lepopaikalla tai hytissä, rautateitse tai lentoteitse), ja 50 prosentilla, jos ulkoinen elin tarjoaa majoituksen. 3. Päivärahan on tarkoitus kattaa toimihenkilön kaikki mahdolliset kustannukset virkamatkalla lukuun ottamatta jäljempänä esitettyjä kuluja, joista voi saada erilliskorvauksen: a) viisumin hankkimisesta ja muista virkamatkan aiheuttamista samankaltaisista kuluista suoritetut maksut; b) ylimääräisen matkatavaran kuljetusmaksut keskuksen johtajan nimenomaisella suostumuksella; c) virkatehtävien hoitamiseen liittyvät asianmukaisesti perustellut viestintäkulut (internet, lähetyskulut, sähke- ja kaukopuhelumaksut jne.); d) toimihenkilölle aiheutuneet edustuskulut johtajan määrittämissä olosuhteissa; e) taksikulut tositteita vastaan edellyttäen, että johtajalta on saatu lupa ennakkoon. Jos majoituskulut tietyissä olosuhteissa ovat yli 60 prosenttia päivärahan määrästä, keskus voi osittain tai kokonaan korvata erotuksen tositteita vastaan ja edellyttäen, että lisäkustannusten on todettu olleen väistämättömiä. Maksettu korvaus ei voi olla yli 30 prosenttia päivärahasta.

LIITE VIII SAIRAUSLOMAT, ÄITIYS- JA ISYYSLOMAT, VANHEMPAINLOMAT JA MUUT ERITYISLOMAT (Henkilöstösääntöjen 22 artikla) 1. Terveydellisistä syistä johtuvat poissaolot ja sairauslomat a) Toimihenkilön, joka on poissa yli kolme peräkkäistä päivää sairauden tai tapaturman takia, on toimitettava lääkärintodistus kolmen päivän kuluessa poissaolon alkamisesta. b) Sairaudesta tai tapaturmasta johtuvat poissaolot, joiden kesto on enintään kolme päivää ja joista ei ole esitetty lääkärintodistusta, voivat johtaa asianomaisen ansaitseman vuosiloman lyhentämiseen vastaavalla määrällä päiviä, mikäli poissaolot ylittävät yhdeksän työpäivää saman kalenterivuoden aikana, tai jos vuosilomaoikeus on käytetty, vastaavaan palkanpidätykseen. c) Sairauden tai tapaturman takia poissaolevalla toimihenkilöllä on oikeus sairauslomaan sekä täyteen palkkaan ja korvauksiin korkeintaan 13 peräkkäiseltä viikolta, jos lääkärintodistus on toimitettu. d) Toimihenkilö voidaan pyytää 6 artiklan 4 kohdan mukaiseen lääkärintarkastukseen yli 13 perättäistä viikkoa jatkuneen sairaudesta tai tapaturmasta johtuvan poissaolon tai usein toistuvien lyhyiden sairauspoissaolojen vuoksi. e) Keskus voi milloin tahansa toimihenkilön sairausloman aikana pyytää riippumatonta elintä suorittamaan lääkärintarkastuksen. 2. Tartuntataudit, rokotukset ja tapaturmat a) Toimihenkilön, joka on saanut tartuntataudin, on pysyttävä poissa työpaikalta ja ilmoitettava taudista välittömästi hallinto- ja henkilöstöpäällikölle. Jos tartuntatauti puhkeaa toimihenkilön perheessä tai tämän läheisissä, toimihenkilön on ilmoitettava asiasta välittömästi hallinto- ja henkilöstöpäällikölle ja noudatettava tämän mahdollisesti antamia terveysohjeita. Toimihenkilöllä, joka on ollut yhteydessä tartuntataudin kantajaan ja tästä syystä pakotettu olemaan poissa työstä, on oikeus täyteen palkkaan. Poissaolo ei lyhennä sairaus- tai vuosilomaa. b) Toimihenkilöiden on otettava tarpeellisiksi katsotut ennalta ehkäisevät rokotukset. c) Toimihenkilön on ilmoitettava mahdollisimman pian hallinto- ja henkilöstöpäällikölle työpaikalla tai sen ulkopuolella sattuneesta tapaturmasta, vaikka se tapahtumahetkellä vaikuttaisikin vaarattomalta, mahdollisine todistajien nimineen ja osoitteineen. 3. Erityislomat, vihkiloma, äitiysloma, isyysloma, vanhempainloma ja palkallinen erityisloma a) Keskuksen johtaja voi poikkeuksellisista tai kiireellisistä henkilökohtaisista syistä myöntää erityisloman täydellä tai osapalkalla, jos loman kesto ei ylitä kahdeksaa työpäivää vuodessa, tai palkattoman loman. b) Toimihenkilön avioituessa hänelle myönnetään kuuden työpäivän erityisloma täydellä palkalla. c) Toimihenkilölle myönnetään äitiysloma täydellä palkalla hänen esittäessään asianmukaisen lääkärintodistuksen. Äitiysloma ei lyhennä sairaus- tai vuosilomaa. Äitiysloma on 16 viikkoa. d) Loma saa alkaa aikaisintaan kuusi viikkoa ennen lääkärintodistuksessa ilmoitettua synnytyksen arvioitua päivämäärää ja päättyy aikaisintaan 10 ja viimeistään 16 viikkoa synnytyksen jälkeen. Jos lapsia syntyy kaksi tai useampia tai jos kyseessä on ennenaikainen synnytys tai jos syntynyt lapsi on vammainen, loman pituus on 20 viikkoa. Tätä säännöstä sovellettaessa ennenaikaisella synnytyksellä tarkoitetaan synnytystä, joka tapahtuu ennen 34. raskausviikon päättymistä. e) Naispuoliselle toimihenkilölle, joka ottaa alle 18-vuotiaan ottolapsen, myönnetään äitiysloma täydellä palkalla; äitiysloma ei lyhennä sairaus- tai vuosilomaa. Äitiysloma on 16 viikkoa ja se alkaa siitä päivästä, jolloin lapsi saapuu uuteen kotiinsa. Jos ottolapsia otetaan kaksi tai useampia tai jos lapseksiotettu lapsi on vammainen, loman pituus on 20 viikkoa. f) Miespuoliselle toimihenkilölle myönnetään 10 työpäivän isyysloma täydellä palkalla lapsen syntymän tai lapseksiottamisen yhteydessä, jos lapsen katsotaan olevan hänen huollettavanaan (määritelty 11 artiklan 3 kohdassa), ja lapseksiottamisen osalta, jos lapsi on alle 18-vuotias. Jos lapsia syntyy kaksi tai useampia tai jos syntynyt lapsi on vammainen, isyysloman pituus on 12 työpäivää. Isyysloma alkaa synnytyspäivästä tai siitä päivästä, jolloin lapsi saapuu uuteen kotiinsa, mutta sitä voidaan siirtää, jos lapsi joutuu jäämään sairaalahoitoon. g) Toimihenkilöllä on oikeus kunkin lapsen osalta enintään kahden kuukauden pituiseen vanhempainlomaan ilman peruspalkkaa, ja se on pidettävä lapsen syntymää tai lapseksiottamista seuraavien 12 kuukauden kuluessa. Loma voidaan pitää vähintään kuukauden pituisissa erissä. Toimihenkilö kuuluu vanhempainlomansa aikana edelleen sosiaaliturvajärjestelmään. Hänelle kertyy edelleen vanhuuseläkettä, ja hän säilyttää oikeutensa huollettavana olevasta lapsesta maksettavaan lisään ja koulutuslisään. Hän säilyttää myös virkansa, oikeutensa ikälisien kertymiseen ja mahdollisuutensa ylennykseen. Vanhempainlomansa aikana toimihenkilöllä on oikeus 800 euron lisään kuukaudessa; hän ei saa harjoittaa mitään muuta ansiotoimintaa. Keskus maksaa sosiaaliturvamaksun kokonaisuudessaan. h) Toimihenkilöllä, joka kutsutaan asepalvelukseen koulutusjaksoa varten, on oikeus enintään kahden viikon palkalliseen erityislomaan kerran vuodessa tai neljän viikon palkalliseen erityislomaan joka toinen vuosi. Muu asepalvelusaika vähennetään vuosilomasta. Jos toimihenkilö saa kansalliselta viranomaiselta rahallisen korvauksen asepalveluksen suorittamisesta, korvauksen määrä vähennetään hänen palkastaan.

LIITE IX KURINPITOMENETTELYT (Henkilöstösääntöjen 2, 27 ja 31 artikla) 1 JAKSO Yleiset säännökset 1 artikla 1. Kun keskuksen sisäisessä tutkimuksessa käy ilmi toimihenkilön tai entisen toimihenkilön mahdollinen osallisuus tutkittavana olevaan asiaan, hänelle on viipymättä ilmoitettava asiasta, jollei tästä aiheudu haittaa tutkimukselle. Missään tapauksessa ei tutkimuksen päättymisen jälkeen saa tehdä päätelmiä, joissa mainittaisiin toimihenkilön nimi, ennen kuin hänelle on annettu mahdollisuus antaa lausuntonsa kaikista häntä itseään koskevista seikoista. Päätelmissä on viitattava tähän lausuntoon. 2. Jos tutkimus edellyttää ehdotonta salassapitoa ja kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvien tutkimusmenettelyjen aloittamista, velvoitetta pyytää lausuntoa toimihenkilöltä voidaan lykätä johtajan suostumuksella. Näissä tapauksissa minkäänlaista kurinpitomenettelyä ei voida aloittaa ennen kuin toimihenkilö on voinut antaa lausuntonsa. 3. Jos syytösten kohteena olevaa toimihenkilöä vastaan ei keskuksen sisäisen tutkimuksen perusteella voida käynnistää kurinpitomenettelyä, kyseinen tutkimus päätetään ilman seurauksia johtajan päätöksellä, ja tämä ilmoittaa asiasta toimihenkilölle kirjallisesti. Toimihenkilö voi pyytää tämän päätöksen sisällyttämistä henkilökansioonsa. 4. Johtaja ilmoittaa kyseiselle henkilölle tutkimuksen päättymisestä ja toimittaa hänelle tutkimusraportin päätelmät. 2 artikla Johtaja voi tutkimusraportin perusteella, toimitettuaan asianomaiselle toimihenkilölle kaiken näytön asiassa ja kuultuaan toimihenkilöä: a) päättää, että asianomaista toimihenkilöä vastaan ei voida käynnistää kurinpitomenettelyä. Toimihenkilölle ilmoitetaan asiasta kirjallisesti; tai b) päättää siinäkin tapauksessa, että velvollisuudet on tai on ilmeisesti jätetty täyttämättä, ettei kurinpitoseuraamuksia sovelleta, ja antaa toimihenkilölle tarvittaessa huomautuksen; tai c) kun velvollisuudet on jätetty täyttämättä, henkilöstösääntöjen 27 artiklan mukaisesti i) päättää aloittaa tämän liitteen 4 jaksossa säädetyn kurinpitomenettelyn; tai ii) päättää aloittaa kurinpitomenettelyn kurinpitolautakunnassa. 3 artikla Jos toimihenkilöä ei voida tämän liitteen säännösten mukaisesti kuulla objektiivisista syistä johtuen, häntä voidaan pyytää esittämään huomautuksensa kirjallisesti tai valtuuttamaan valitsemansa henkilö edustamaan itseään. 2 JAKSO Kurinpitolautakunta 4 artikla 1. Perustetaan kurinpitolautakunta, jonka jäsenet voidaan valita keskuksen tai Euroopan unionin toimielimen toimihenkilöistä. 2. Kurinpitolautakuntaan kuuluu puheenjohtaja ja kaksi varsinaista jäsentä, jotka voidaan korvata varajäsenillä. 5 artikla 1. Johtaja ja henkilöstösääntöjen 34 artiklassa tarkoitettu henkilöstökomitea nimittävät kumpikin samanaikaisesti yhden varsinaisen jäsenen ja yhden varajäsenen. Jos henkilöstökomitea ei jostain syystä ole nimittänyt varsinaista jäsentä eikä varajäsentä, johtaja voi nimittää väliaikaiset jäsenet heidän tilalleen siksi aikaa, kunnes nimittäminen tapahtuu. 2. Johtaja valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. 3. Puheenjohtaja, jäsenet ja varajäsenet nimitetään kolmeksi vuodeksi. Keskus voi kuitenkin nimittää jäsenet ja varajäsenet lyhyemmäksi ajaksi, kuitenkin vähintään vuodeksi. 4. Asianomainen toimihenkilö saa yhden kerran viiden päivän kuluessa kurinpitolautakunnan muodostamisesta jäävätä yhden kurinpitolautakunnan jäsenen. Johtaja saa myös jäävätä yhden kurinpitolautakunnan jäsenen. Kurinpitolautakunnan jäsenet voivat samassa määräajassa pyytää, että heidät vapautetaan tehtävästä perustellusta syystä, ja eturistiriitatilanteessa heidän on luovuttava jäsenyydestään. 6 artikla 1. Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja ja jäsenet hoitavat tehtävänsä täysin riippumattomina. 2. Kurinpitolautakunnan neuvottelut ja asioiden käsittely ovat salaisia. 3 JAKSO Kurinpitotoimenpiteet 7 artikla 1. Johtaja voi määrätä jonkin seuraavista seuraamuksista: a) kirjallinen huomautus; b) varoitus; c) ikälisien kertymisen keskeyttäminen vähintään yhden ja enintään 23 kuukauden ajaksi; d) ikälisien alentaminen; e) palkkaluokan väliaikainen alentaminen vähintään 15 päivän ja enintään yhden vuoden ajaksi; f) palkkaluokan alentaminen; g) toimesta erottaminen, joka merkitsee sopimuksen irtisanomista ja työnmenettämiskorvauksen pidättämistä osittain tai kokonaan. 2. Kun toimihenkilö saa vanhuuseläkettä tai työkyvyttömyyskorvausta, johtaja voi päättää pidättää osan eläkkeestä tai työkyvyttömyyskorvauksesta tietyksi ajaksi; tämän seuraamuksen vaikutukset eivät ulotu toimihenkilön huollettavana oleviin henkilöihin. Toimihenkilön tulot eivät kuitenkaan voi olla pienemmät kuin palkkaluokan C 1 ensimmäisellä tasolla olevan toimihenkilön peruspalkkaa vastaava vähimmäistoimeentulo, jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä. 3. Yksi virhe voi johtaa vain yhteen kurinpitoseuraamukseen. 8 artikla Kurinpitoseuraamusten ankaruuden on oltava suhteessa tehdyn virheen vakavuuteen. Virheen vakavuutta määriteltäessä ja kurinpitoseuraamuksesta päätettäessä on otettava erityisesti huomioon: a) virheen laatu ja olosuhteet, joissa se tapahtui; b) keskuksen luotettavuudelle, maineelle ja eduille rikkomuksesta koituneen haitan suuruus; c) missä määrin virhe johtui tahallisuudesta tai laiminlyönnistä; d) syyt toimihenkilön tekemään virheeseen; e) toimihenkilön palkkaluokka ja virkaikä; f) toimihenkilön henkilökohtaisen vastuun määrä; g) toimihenkilön tehtävien ja vastuiden taso; h) virheen tai virheellisen käyttäytymisen toistuminen; i) toimihenkilön käytös koko hänen uransa aikana. 4 JAKSO Kurinpitomenettely ilman kurinpitolautakunnassa tapahtuvaa käsittelyä 9 artikla Johtaja voi tehdä kirjallista huomautusta tai varoitusta koskevan päätöksen kuulematta kurinpitolautakuntaa. Tässä tapauksessa asianomaista toimihenkilöä on kuultava ennen seuraamuksen määräämistä. 5 JAKSO Kurinpitomenettelyn aloittaminen kurinpitolautakunnassa 10 artikla 1. Johtaja antaa kurinpitolautakunnalle kertomuksen, jossa on esitettävä selkeästi seikat, joista valitetaan, ja tarvittaessa olosuhteet, joissa ne ovat syntyneet, sekä raskauttavat tai lieventävät asianhaarat. 2. Kertomus toimitetaan asianomaiselle toimihenkilölle ja kurinpitolautakunnan puheenjohtajalle, joka antaa sen tiedoksi kurinpitolautakunnan jäsenille. 11 artikla 1. Kun toimihenkilö on saanut tämän kertomuksen, hänellä on oikeus nähdä itseään koskevat asiakirjat kokonaisuudessaan ja ottaa jäljennökset kaikista menettelyyn liittyvistä, myös vastuusta vapauttamista tukevista, asiakirjoista. 2. Toimihenkilöllä on aikaa valmistella puolustustaan vähintään 15 päivää sen jälkeen, kun kurinpitomenettelyn käynnistävä kertomus on annettu hänelle tiedoksi. 3. Hän voi valita avustajakseen haluamansa henkilön. 12 artikla Kun toimihenkilö tunnustaa kurinpitolautakunnan puheenjohtajan läsnä ollessa syyllistyneensä virheelliseen menettelyyn ja myöntää varauksitta tämän liitteen 10 artiklassa tarkoitetun kertomuksen oikeaksi, johtaja voi peruuttaa asian käsittelyn kurinpitolautakunnassa, jotta virheen laadun ja määrättävän seuraamuksen välistä suhteellisuusperiaatetta noudatetaan. Kun asian käsittely kurinpitolautakunnassa peruutetaan, sen puheenjohtaja antaa lausuntonsa määrättävästä seuraamuksesta. Johtaja voi tämän menettelyn mukaisesti ja tämän liitteen 9 artiklan säännöksistä poiketen soveltaa jotakin tämän liitteen 7 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa mainituista seuraamuksista. Toimihenkilölle on ilmoitettava tunnustamisen mahdollisista seurauksista ennen kuin hän tunnustaa tehneensä virheen. 13 artikla Ennen ensimmäistä kurinpitolautakunnan kokousta puheenjohtaja voi antaa yhdelle lautakunnan jäsenistä tehtäväksi laatia asiasta yleiskertomuksen, ja hän ilmoittaa tästä muille kurinpitolautakunnan jäsenille. 14 artikla 1. Lautakunta kuulee asianomaista toimihenkilöä. Tällöin hän voi esittää huomautuksensa kirjallisesti tai suullisesti joko henkilökohtaisesti tai valitsemansa edustajan välityksellä. Hän voi kutsua todistajia. 2. Kurinpitolautakunnan käsittelyssä keskusta edustaa toimihenkilö, jonka johtaja on määrännyt tähän tehtävään. 15 artikla Lautakunnalle esitettyjen asiakirjojen perusteella sekä mahdolliset kirjalliset tai suulliset ilmoitukset huomioon ottaen kurinpitolautakunta antaa määräenemmistöllä perustellun lausunnon siitä, ovatko seikat, joista valitetaan, tulleet näytetyiksi, ja tarvittaessa siitä, millaisia seuraamuksia ne aiheuttavat. Kaikki lautakunnan jäsenet allekirjoittavat lausunnon. Lausunto toimitetaan johtajalle ja asianomaiselle toimihenkilölle kahden kuukauden kuluessa siitä, kun kurinpitolautakunta on vastaanottanut johtajan kertomuksen, paitsi jos määräaika ei vastaa käsiteltävän asian monimutkaisuutta. 16 artikla 1. Toimihenkilö vastaa kurinpitomenettelyn aikana itse hänen omasta aloitteestaan syntyneistä kuluista, ja erityisesti hänelle valittujen avustajien tai puolustusasianajajien palkkioista, jos kurinpitomenettely johtaa johonkin tämän liitteen 7 artiklassa säädettyyn seuraamukseen. 2. Johtaja voi kuitenkin päättää toisin poikkeustapauksissa, joissa toimihenkilön vastattavat kulut olisivat kohtuuttomia. 17 artikla 1. Johtaja tekee päätöksensä toimihenkilöä kuultuaan tämän liitteen 8 ja 9 artiklan säännösten mukaisesti kahden kuukauden kuluessa siitä, kun hän on vastaanottanut kurinpitolautakunnan lausunnon. Päätös on perusteltava. 2. Jos johtaja päättää asian käsittelyn määräämättä kurinpidollista seuraamusta, hän ilmoittaa päätöksestään kyseiselle toimihenkilölle kirjallisesti ja viivytyksettä. Toimihenkilö voi pyytää tämän päätöksen sisällyttämistä henkilökansioonsa. 6 JAKSO Tehtävästä pidättäminen 18 artikla 1. Jos johtaja katsoo toimihenkilön syyllistyneen vakavaan virheelliseen menettelyyn, hän voi pidättää tämän tehtävästään koska tahansa määräajaksi tai toistaiseksi riippumatta siitä, onko kyse virkavelvollisuuksien vai lain rikkomisesta. 2. Johtaja tekee päätöksen kuultuaan kyseistä toimihenkilöä, paitsi jos kyseessä ovat poikkeukselliset olosuhteet. 19 artikla 1. Toimihenkilön tehtävästään pidättämistä koskevassa päätöksessä on mainittava, saako hän täyden palkan tehtävästä pidättämisen aikana vai minkäsuuruinen osuus siitä on pidätettävä. Toimihenkilölle maksettava summa ei missään olosuhteissa voi olla pienempi kuin palkkaluokan C 1 ensimmäisellä tasolla olevan toimihenkilön peruspalkkaa vastaava vähimmäistoimeentulo, jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä. 2. Tehtävästään pidätettyä toimihenkilöä koskeva lopullinen päätös on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa tehtävästä pidättämistä koskevan päätöksen voimaantulosta. Jos päätöstä ei ole tehty kuuden kuukauden määräajan päätyttyä, toimihenkilö saa jälleen palkkansa kokonaisuudessaan, jollei 3 kohdan säännöksistä muuta johdu. 3. Palkan pidätystä voidaan jatkaa yli 2 kohdassa tarkoitetun kuuden kuukauden määräajan, jos toimihenkilö joutuu syytteeseen samoista teoista ja hän on tutkintavankeudessa tämän syytteen vuoksi. Tässä tapauksessa toimihenkilölle voidaan maksaa täysi palkka vasta kun toimivaltainen tuomioistuin päättää vapauttaa hänet. 4. Edellä olevan 1 kohdan nojalla pidätetyt summat maksetaan takaisin toimihenkilölle, jos lopullisella päätöksellä määrätty kurinpitoseuraamus ei ole kirjallista huomautusta, varoitusta tai ikälisien kertymisen keskeyttämistä ankarampi tai jos mitään kurinpitoseuraamusta ei ole määrätty; jälkimmäisessä tapauksessa takaisinmaksuun lisätään 3,5 prosentin vuosikorko. 7 JAKSO Rinnakkaiset syytetoimet 20 artikla Jos toimihenkilö asetetaan syytteeseen samasta teosta, lopullinen päätös tehdään vasta, kun asiaa käsittelevä tuomioistuin on antanut lopullisen tuomionsa. 8 JAKSO Loppusäännökset 21 artikla Toimihenkilö, jolle on määrätty kurinpitoseuraamuksena muu kuin viraltapano, voi kolmen vuoden kuluttua kirjallisesta huomautuksesta tai varoituksesta ja kuuden vuoden kuluttua muista seuraamuksista tehdä hakemuksen seuraamusmerkinnän poistamiseksi henkilökansiostaan. Johtaja päättää, suostutaanko hakijan pyyntöön. 22 artikla Jos asiassa saadaan uusia tietoja ja niitä koskevia todisteita, johtaja voi aloittaa kurinpitomenettelyn uudelleen omasta aloitteestaan tai asianomaisen toimihenkilön hakemuksesta. 23 artikla Jos toimihenkilöä vastaan ei tämän liitteen 15 artiklan mukaisesti ole nostettu syytettä, hänellä on oikeus pyytää vahingon korjaamista siten, että johtajan päätös julkistetaan sopivalla tavalla. 24 artikla Keskuksen johtokunta hyväksyy näiden menettelyjen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset soveltamissäännökset.