2003/259/EY: Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2001, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.2530 – Südzucker / Saint Louis Sucre) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.)(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 4524)



Virallinen lehti nro L 103 , 24/04/2003 s. 0001 - 0035



Komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2001, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.2530 - Südzucker / Saint Louis Sucre) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 4524) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2003/259/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan, ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97(2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon 23 päivänä elokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen menettelyn aloittamisesta tässä asiassa, on antanut asianomaisille yrityksille tilaisuuden esittää huomautuksensa komission väitteistä, ottaa huomioon keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon(3), ottaa huomioon kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen tässä asiassa(4), sekä katsoo seuraavaa: (1) Südzucker AG, Mannheim/Ochsenfurt (jäljempänä "Südzucker") antoi 20 päivänä heinäkuuta 2001 komissiolle asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (jäljempänä "sulautuma-asetus") 4 artiklan mukaisen ilmoituksen, jonka mukaan se aikoo hankkia yksinomaisen määräysvallan yhtiössä Saint Louis Sucre SA, Pariisi (jäljempänä "SLS"). (2) Ilmoituksen tutkittuaan komissio on alustavasti todennut, että ilmoitettu hanke kuuluu sulautuma-asetuksen soveltamisalaan ja että sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille on vakavia epäilyjä. (3) Tarkoin asiaa tutkittuaan komissio on kuitenkin päätellyt, että aiottu keskittymä on tosin sellaisenaan omiaan vahvistamaan määrääviä asemia, jotka estäisivät olennaisesti tehokasta kilpailua yhteismarkkinoiden merkittävällä osalla. Südzuckerin antamat sitoumukset poistavat kuitenkin keskittymästä aiheutuvat kilpailun rajoittamista koskevat epäilyt. I OSAPUOLET (4) Saksalainen Südzucker-yhtymä kuuluu maailman suurimpiin sokerinvalmistajiin. Sen liiketoimintaan kuuluu sokerin, makeutusaineiden, elintarvikkeiden lisäaineiden, tärkkelyksen, melassin, maataloustuotteiden (mukaan lukien palvelut), jäätelön ja pakaste-elintarvikkeiden tuotanto ja jakelu. Maantieteellisesti Südzucker-yhtymä harjoittaa toimintaansa pääasiassa Saksassa, erityisesti Etelä- ja Itä-Saksassa, sekä Belgiassa, Itävallassa ja Itä-Euroopassa. Südzuckerin määräysvallassa olevia tytäryhtiöitä ovat muiden muassa belgialainen Raffinerie Tirlemontoise SA, Bryssel, ja itävaltalainen Agrana Zucker und Stärke AG, Wien (jäljempänä "Agrana"). Myös viimeksi mainittu yhtiö tuottaa ja jakelee sokeria, makeutusaineita, elintarvikkeiden lisäaineita ja melassia. (5) SLS on Ranskan toiseksi suurin ja Euroopan seitsemänneksi suurin sokerinvalmistaja. Se toimii sokerin, alkoholin ja melassin valmistajana ja jakelijana. Maantieteellisesti sen toiminta keskittyy lähinnä Ranskaan ja Itä-Eurooppaan. Määräysvaltaa siinä käyttää pariisilainen Financière Franklin Roosevelt SAS -holdingyhtiö, joka omistaa 99,7 prosenttia SLS:n osakkeista. SLS omistaa 13,8 prosenttia Espanjan suurimman sokerinvalmistajan, Ebro Puleva SA:n (jäljempänä "Ebro Puleva") osakkeista. Lisäksi SLS omistaa 44,5 prosentin vähemmistöosuuden ranskalaisesta sokerinvalmistajasta nimeltä Sucrerie Distillerie des Ouvré Fils SA (jäljempänä "Souppes-Ouvré"). II TOIMENPIDE (6) Ilmoitettu keskittymä on tarkoitus toteuttaa niin, että Raffinerie Tirlemontoise SA, Bryssel, ostaa Financière Franklin Roosevelt SAS -yhtiön kaikki osakkeet. III YRITYSKESKITTYMÄ (7) Südzucker saa ehdotetun toimenpiteen avulla yksinomaisen määräysvallan SLS:ssä. Toimenpiteen tuloksena syntyy sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu yrityskeskittymä. IV YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS (8) Osapuolten koko maailmasta kertynyt yhteenlaskettu liikevaihto on yli 5 miljardia euroa(5) (Südzucker 4,664 miljardia euroa 28 päivänä helmikuuta 2001 päättyneenä tilivuotena, SLS [...]*(6) miljardia euroa 30 päivänä syyskuuta 2000 päättyneenä tilivuotena). Südzuckerin ja SLS:n yhteisöstä kertynyt liikevaihto on kummallakin yli 250 miljoonaa euroa (Südzucker 3,711 miljardia euroa 28 päivänä helmikuuta 2001 päättyneenä tilivuotena, SLS [...]* miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2000 päättyneenä tilivuotena). Südzuckerin yhteisön alueelta kertyneestä kokonaisliikevaihdosta yli kaksi kolmasosaa ei ole kertynyt yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. Näin ollen ilmoitetulla keskittymällä on yhteisönlaajuinen merkitys. V MENETTELY (9) Komissio päätti 23 päivänä elokuuta 2001 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti aloittaa menettelyn tässä asiassa. (10) Südzuckerille lähetettiin 9 päivänä lokakuuta 2001 väitetiedoksianto, josta Südzucker esitti huomautuksensa 24 päivänä lokakuuta 2001 antamassaan kirjallisessa vastauksessa(7). Brysselissä pidettiin Südzuckerin pyynnöstä 26 päivänä lokakuuta 2001 yrityskeskittymien valvonnasta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4064/89 säädetyistä ilmoituksista, määräajoista ja kuulemisista 1 päivänä maaliskuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 447/98(8) 14 artiklan mukainen virallinen suullinen kuuleminen, johon myös SLS ja kolmannet osallistuivat. (11) Südzucker antoi 22 päivänä marraskuuta 2001 komissiolle sitoumusehdotuksen, jonka joitakin teknisiä yksityiskohtia se muutti 6 päivänä joulukuuta 2001. Komissio ilmoitti 14 päivänä joulukuuta 2001 hyväksyttävistä korjaustoimenpiteistä antamansa tiedonannon mukaisesti(9) Südzuckerille, että kilpailuongelmien ratkaisu ei riipu tässä tapauksessa Südzuckerin sitoumuksista, jotka liittyvät yhtymän ja espanjalaisen EbroPuleva -yhtymän tulevaan suhteeseen. Südzucker peruutti sen jälkeen tämän osan sitoumuksistaan. Voimaan jääneitä sitoumuksia kuvataan lähemmin johdanto-osan 151 ja 152 kappaleessa ja niiden kilpailuoikeudellista merkitystä arvioidaan 153 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. VI KESKITTYMÄN KILPAILUOIKEUDELLINEN ARVIOINTI ILMOITUKSEN MUKAISESSA MUODOSSA (12) Aiotun keskittymän pääasiallinen vaikutus kohdistuu kaikkiin Saksan, Belgian ja Ranskan sokerimarkkinoihin. Ilmoituksen perustana olevassa muodossaan hanke aiheuttaa kilpailuongelmia Etelä-Saksan ja Belgian sokerimarkkinoilla. A. MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT (13) Ehdotettu keskittymä koskee sokerin valmistusta ja jakelua. Osapuolten käsityksen mukaan toiminta voidaan jakaa seuraaviin kolmiin merkityksellisiin tuotemarkkinoihin: teollisuussokeri, kotitaloussokeri ja sokerin toimittaminen kauppiaiden tavaramerkeille. 1. TEOLLISUUSSOKERI (INDUSTRIEZUCKER, GEWERBEZUCKER) (14) Teollisuussokeria (saksaksi siitä käytetään nimityksiä Industriezucker tai Gewerbezucker) toimitetaan irrallisena (säiliötavarana) tai suurpakkauksissa (säkkitavarana, eli yli 5 kg:n yksittäispakkauksissa). Käyttäjät ovat suurimmaksi osaksi elintarvike- ja juomateollisuuden alalla toimivia jalostajia. 2. KOTITALOUSSOKERI (VÄHITTÄISMYYNTISOKERI) (15) Kotitaloussokeria (jota nimitetään myös vähittäismyyntisokeriksi) myydään kunkin valmistajan tuotemerkillä pienissä pakkauksissa (enintään 5 kg:n pakkauksissa) ja ennen kaikkea kotitalouskäyttäjille tai pienimuotoiseen ruuanvalmistukseen. Sen jakelu tapahtuu tukku- ja vähittäiskaupan välityksellä. (16) Teollisuussokerin ja kotitaloussokerin erottaminen toisistaan vastaa komission päätöksissään noudattamaa vakiintunutta käytäntöä(10). Tosin näillä kaksilla markkinoilla on päällekkäisyyksiä, kuten molempien yhteinen perustuote. Molempien markkinoiden kokonaistarjontaan sovelletaan myös sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1260/2001(11), jäljempänä "sokerin yhteinen markkinajärjestely". Erot teollisuus- ja kotitaloussokerin pakkauksissa, jakelussa ja asiakasprofiileissa johtavat kuitenkin erilaisiin hintarakenteisiin kaikkialla yhteisössä ja oikeuttavat kummankin erottamisen omille tuotemarkkinoilleen. 3. SOKERIN TOIMITTAMINEN KAUPPIAIDEN TAVARAMERKEILLE (17) Teollisuussokerin ja kotitaloussokerin markkinoista on erotettava vielä toimitukset kauppiaiden tavaramerkeille. Kauppayritykset, erityisesti suuret vähittäiskauppaketjut, jotka myyvät kotitaloussokeria omilla tavaramerkeillään, saavat toimituksensa sokerin valmistajilta. Valmistajat pakkaavat sokerin kauppayrityksen toimittamiin tai erityisesti sitä varten valmistettuihin pakkauksiin, jotka on varustettu kauppiaan omalla tavaramerkillä. (18) Sokerin toimitukset kauppiaan tavaramerkeille muodostavat omat merkitykselliset tuotemarkkinansa. Markkinoiden vastapuolen, eli kysynnästä vastaavien kauppayritysten, kannalta omalla tavaramerkillä kaupan pidettävien ja sokerinvalmistajan merkillä varustettujen tuotteiden ostaminen on hyvin erilaista(12). (19) Hankkiessaan valmistajan merkillä varustettuja tuotteita kauppayritykset kiinnittävät huomiota erityisesti sellaisiin tekijöihin, jotka vaikuttavat kyseisen tuotteen asemaan alemmissa portaissa kuluttajamarkkinoilla, toisin sanoen asiakkaiden mieltymyksiin, hintaan ja tapaan, jolla tuotetta mainostetaan. Kauppayritys voi tehdä realistisin perustein valintansa vain sellaisten valmistajan merkkituotteiden välillä, joiden menekkiä edistetään kyseisellä myyntialueella jossain määrin mainonnan avulla. Näin ollen valintamahdollisuudet rajoittuvat tiettyyn toimittajien piiriin. (20) Sitä vastoin näillä näkökohdilla ei ole merkitystä, kun kauppayrityksille toimitetaan tuotteita, jotka on tarkoitus myydä edelleen kauppiaan tavaramerkillä. Tässä tapauksessa kauppayritys itse määrittelee toimitettavan tuotteen laadun, määrän ja muut ominaisuudet. Toimittaja toimittaa tuotteensa näiden ehtojen mukaisesti. Markkinointi ja mainonta ovat kauppayrityksen vastuulla, ja se päättää myös tuotteen muodosta (pakkauksesta). Näin ollen siirtyminen käyttämään toisen toimittajan tuotteita on kauppayrityksen näkökulmasta huomattavasti helpompaa kuin ostettaessa valmistajan merkillä varustettuja tuotteita. Toimittajan valinta perustuu taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen. Tässä toimittajan valintaan vaikuttavat hinta, laatu, käytettävissä oleva kapasiteetti ja toimitusvarmuus. (21) Oletus erillisten markkinoiden olemassaolosta kauppaiden tavaramerkeillä myytäville tuotteille ja tuotteille, jotka on varustettu valmistajan merkillä, ei ole myöskään ristiriidassa sen tosiasian kanssa, että valmistajan merkki ja kauppiaan tavaramerkki kilpailevat keskenään kuluttajamarkkinoilla, siis erityisesti vähittäismyymälöissä, joten niiden on katsottava kuuluvan siellä samoille markkinoille. Vähittäisportaassa kyseessä ovat yhtenäiset kuluttajamarkkinat, mutta kauppayritykset hankkivat molemmat tuotteet erillisiltä ylemmän portaan markkinoilta. 4. MARKKINATUTKIMUKSEN TULOKSET (22) Komission tekemän markkinatutkimuksen tulokset ovat vahvistaneet eron teollisuussokerin ja kotitaloussokerin välillä. Saksan osalta on vahvistettu myös erillisten tuotemarkkinoiden määrittely sokerin toimittamiselle kauppiaiden tavaramerkeille. Näiden markkinoiden erillisyyttä ei vaaranna myöskään se, että muissa jäsenvaltioissa tällainen erottelu tunnetaan markkinatoimijoiden keskuudessa huonommin. Näin esimerkiksi Ranskassa, missä sokeria ei juuri myydä kuluttajamarkkinoilla kauppiaiden tavaramerkeillä. Niissä jäsenvaltioissa, joissa ilmoitettu keskittymä aiheuttaa kilpailuongelmia, erottelu on kuitenkin asianmukainen. 5. YHTEENVETO MERKITYKSELLISISTÄ TUOTEMARKKINOISTA (23) Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo osapuolten tavoin, että ilmoitetun keskittymähankkeen arvioinnissa on erotettava kolmet merkitykselliset tuotemarkkinat: - teollisuussokeri - kotitaloussokeri ja - sokerin toimittaminen kauppiaiden tavaramerkeille. B. MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT (24) Keskittymän osapuolina olevien yritysten käsityksen mukaan voidaan kuitenkin pitää lähtökohtana sitä, että sokerimarkkinoista on tulossa Euroopan laajuiset. Tämä koskisi erityisesti sokerin toimituksia kauppiaiden tavaramerkeille, jolloin kauppayrityksillä on osapuolten mukaan erityisen suuri vapaus toimittajaa valitessaan. Myös teollisuus- ja kotitaloussokerin alalla markkinoiden määrittely kansallisiksi tai jopa alueellisiksi on arveluttavaa, mutta tältä osin merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmä voidaan jättää avoimeksi. 1. TEOLLISUUSSOKERI JA KOTITALOUSSOKERI (25) Teollisuussokerin ja kotitaloussokerin markkinoiden osalta on komission mielestä ensinnäkin todettava, että sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn mukaisesti kullekin jäsenvaltiolle osoitetaan tietty sokerikiintiö. Tämä menettely vaikuttaa merkittävästi sokerin tuotantoon ja menekkiin yhteisössä sekä vahvistaa osaltaan markkinoiden jakamista kansallisten rajojen mukaan(13). Vastaavasti tärkeimpien eurooppalaisten sokerinvalmistajien päämenekkialueet erottuvat selvästi toisistaan, mikä näkyy myös näiden yritysten huomattavasti toisistaan poikkeavina markkinaosuuksina eri jäsenvaltioissa (ks. jäljempänä taulukot 2 ja 3). Tämän vuoksi komissio on katsonut EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisissa menettelyissä tekemissään uusimmissa päätöksissä, että teollisuus- ja kotitaloussokerin merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat vähintään kansalliset(14). (26) Komissio on tosin jo eurooppalaista sokeriteollisuutta koskevassa päätöksessään(15) pitänyt Etelä-Saksaa merkityksellisinä maantieteellisinä markkinoina, jotka ovat jäsenvaltion aluetta pienemmät. Osapuolten käsityksestä poiketen komissio pitää asianmukaisena Saksan markkinoiden jakoa alueellisiin sokerimarkkinoihin myös tämän ilmoitetun keskittymän arvioinnissa. Tällöin analyysissä käytetään jaottelua, joka perustuu tiettyyn osavaltioiden muodostamaan ryhmään. Tätä lähtökohtaa voidaan pitää keskittymähanketta koskevan tutkimuksen (esimerkiksi markkinatutkimukseen kuuluvan markkinaosuuksien tutkimisen) toteuttamiskelpoisuuden kannalta parhaana mahdollisena lähestymistapana. Tässä arvioinnissa ovat ratkaisevia seuraavat Saksan sokerimarkkinoiden rakenteeseen liittyvät havainnot: (27) Esimerkiksi Ranskan tilanteesta poiketen voidaan havaita, että Saksassa kolmen merkittävimmän sokerinvalmistajan (Südzucker, Nordzucker ja Pfeifer & Langen) tuotantolaitosten alueellinen sijainti vaihtelee (ks. liitteen I kartta). Esimerkiksi Südzuckerin tuotantolaitokset ovat lähinnä Baijerissa, Baden-Württembergissä, Hessenissä ja Rheinland-Pfalzissa. Sen sijaan Nordzucker harjoittaa tuotantoa pääasiassa Schleswig-Holsteinissa ja Niedersachsenissa, kun taas Pfeifer & Langenin tuotanto keskittyy Nordrhein-Westfaleniin. Uusissa osavaltioissa(16) kullakin näistä kolmesta merkittävimmästä sokerinvalmistajasta on kapasiteetiltaan keskenään verrannolliset tuotantolaitokset. (28) Sokeri on lisäksi tasalaatuista massatavaraa, jonka osalta kilpailu perustuu ennen kaikkea hintaan. Kuljetuskustannukset ovat poikkeuksetta merkittävä kustannustekijä ja näin ollen myös ratkaiseva hinnanmuodostukseen vaikuttava tekijä. Toisin kuin Ranskassa, missä tärkeimpien sokerinvalmistajien tuotantolaitokset ovat keskittyneet maan pohjois- ja koillisosaan, Saksassa edellä kuvatun tuotantolaitosten alueellisen jakauman mukaiset pitemmät kuljetusmatkat aiheuttavat kullakin alueella toimivan paikallisen valmistajan kilpailijoille lisäkustannuksia. (29) Saksalaisten sokerinvalmistajien markkinakäyttäytyminen vahvistaa Saksan markkinoiden alueellista segmentoitumista. Useimmat sokeriteollisuuden asiakkaat ovat tehdyn markkinatutkimuksen yhteydessä vahvistaneet, että asiakkaan ja tämän sokerintoimittajan sijainti toistensa lähellä vaikuttaa merkittävästi toimituksiin. Saksalaiset valmistajat toimittavat yleensä sokeria vapaasti vastaanottajalla -toimitusehdolla vain tietyn enimmäismatkan päähän kultakin tuotantopaikkakunnalta. Sokerinvalmistajat kieltäytyvät joko täysin toimittamasta sokeria tämän alueen ulkopuolelle tai sitten toimitukset tapahtuvat poikkeuksetta huomattavasti korotetuin hinnoin, jotka johtuvat valmistajien mukaan ylimääräisistä kuljetuskustannuksista. Näin ollen tehty tarjous ei ole useimmiten enää kilpailukykyinen verrattuna kullakin alueella sijaitsevan sokerinvalmistajan tarjoukseen. (30) Tästä syystä Saksassa on syntynyt teollisuussokerin ja kotitaloussokerin alalla markkina-asetelma, jonka olemassaolon komission tekemä markkinatutkimus on vahvistanut ja jossa kolme suurta sokerinvalmistajaa on kulloistakin tuotantolaitostaan ympäröivällä pääasiallisella myyntialueellaan määräävässä tai ainakin erittäin vahvassa markkina-asemassa. Südzucker saavutti esimerkiksi kampanjavuonna 1999/2000(17) aikaisempien vuosien tavoin kummillakin tuotemarkkinoilla eteläisissä osavaltioissa Baijerissa, Baden-Württembergissä, Saarlandissa, Hessenissä ja Rheinland-Pfalzissa hyvin suuret markkinaosuudet. Südzuckerin yhteenlaskettu markkinaosuus on näillä alueilla noin [yli 80 prosenttia]*. Nordzuckerin tilanne on samankaltainen Schleswig-Holsteinissa, Hampurissa, Bremenissä ja Niedersachsenissa. Vastaava, joskin pienemmässä mittakaavassa, on Pfeifer & Langenin tilanne Nordrhein-Westfalenissa. Vain Itä-Saksassa kaikki kolme suurta sokerinvalmistajaa ovat edustettuina yhtä suurin markkinaosuuksin. (31) Tästä syystä Saksaan on muodostunut kolmen suuren sokerinvalmistajan päämyyntialueita vastaavat teollisuussokerin ja kotitaloussokerin markkinat, joiden alueet ovat Etelä-Saksa, Länsi-Saksa, Pohjois-Saksa ja Itä-Saksa. Myös osapuolten kilpailijat ja asiakkaat ovat vahvistaneet markkinatutkimuksen yhteydessä tällaisen alueittaisen segmentoitumisen. Südzuckerin vastaus (32) Komission väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa(18) Südzucker on esittänyt, että sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn ansiosta kilpailuehdot ovat erityisesti hintojen osalta hyvin samankaltaiset koko yhteisössä. Sen mielestä perustavanlaatuinen ristiriita on siinä, että yhteisö on toisaalta lainsäätäjän ominaisuudessa ottanut käyttöön sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn Euroopan sokerimarkkinoilla ja toisaalta se yrityskeskittymiä valvovana viranomaisena kieltää näiden Euroopan sokerimarkkinoiden olemassaolon. (33) Südzucker ei hyväksy Etelä-Saksan määrittelyä erillisiksi teollisuussokerin ja kotitaloussokerin markkinoiksi. Saksalaisten sokerinvalmistajien maantieteellisten painopistealueiden erilaisuus ei merkitse, että ne voisivat periaatteessa toimia kukin omalla alueellaan toisistaan riippumatta ja toisiaan huomioon ottamatta, mikä olisi mahdollista erillisillä maantieteellisillä markkinoilla. Etelä-, Länsi- ja Pohjois-Saksan alueita ei voida tiukasti erottaa toisistaan, joten niiden välille jää laajoja päällekkäisiä alueita, joilla joko kaikki kolme tai ainakin kyseiseen alueeseen rajoittuvat kaksi sokerinvalmistajaa toimivat yhtä tehokkaasti. Saksalaiset sokerinvalmistajat eivät voi noudattaa näillä päällekkäisillä alueilla erilaista markkinastrategiaa kuin ydinalueillaan, joilla niihin mahdollisesti kohdistuu vähemmän kilpailua. Tämän osoittaa myös se, että hintataso on eri puolilla Saksaa suurin piirtein tasainen. Hintataso lienee Saksassa jopa tasaisempi kuin toisissa jäsenvaltioissa. (34) Komissio on tutkinut Südzuckerin huomautuksen mutta ei luovu teollisuussokerin ja kotitaloussokerin markkinoiden maantieteellisestä rajauksestaan. Yhteisönlaajuisen järjestelyn voimassaolosta tietyllä taloudellisella toimialalla ei voida välttämättä päätellä, että myös keskittymän kilpailuoikeudellisen arvioinnin perustana olisi käytettävä yhteisönlaajuisia merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita. Juuri sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn noudattaminen pikemminkin estää kansallisine kiintiöineen eurooppalaisten markkinarakenteiden muodostumisen sokerialalle(19). (35) Südzuckerin esittämistä päällekkäisyysalueista voidaan todeta, että komissio ei väitä, että kunkin sokerinvalmistajan päämyyntialueet eivät voisi mennä reuna-alueillaan päällekkäin, koska asiakkaat ovat siellä yhtä etäällä kahden valmistajan sokeritehtaista. Tällaisilla päällekkäisyysalueilla vallitsevia kilpailuehtoja ei voi kuitenkaan siirtää kunkin myyntialueen ydinosiin, koska sokerin valmistajaan ei kohdistu ydinalueellaan samanlainen kilpailupaine kuin toisen valmistajan alueeseen rajoittuvilla myyntialueen reunoilla. Suuremmat kuljetuskustannukset tekevät kilpailijoiden tunkeutumisen kunkin valmistajan ydinalueelle vähemmän houkuttelevaksi kuin tunkeutumisen myyntialueiden päällekkäisille reuna-alueille. (36) Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden tarkka rajaaminen käyttäen apuna kunkin tuotanto- ja toimitusvaraston ympärille muodostettuja ympyröitä johtaisi myös käytännön vaikeuksiin. Sen sijaan tämän päätöksen perustana käytetty Saksan osavaltioiden rajoihin pohjautuva lähestymistapa on käyttökelpoinen likiarvo. Näin ollen aiotun keskittymän kilpailuoikeudellinen arviointi ei muuttuisi olennaisesti, vaikka markkinoiden jakoperusteena käytettäisiin säännöllisiä ympyröitä. Myös tällä menetelmällä näet paljastuisi väistämättä, että kullakin sokerinvalmistajalla on oma päämyyntialueensa. 2. SOKERIN TOIMITTAMINEN KAUPPIAIDEN TAVARAMERKEILLE (37) Väitetiedoksiannossaan komissio on määritellyt, että myös sokerin toimituksissa kauppiaiden tavaramerkeille Etelä-Saksan alue muodostaa maantieteellisesti merkitykselliset markkinat(20). Südzuckerin vastaus (38) Komission väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa(21) Südzucker on kiistänyt tämän maantieteellisten markkinoiden määritelmän. Vaikka teollisuussokerin ja kotitaloussokerin Saksan markkinat jaettaisiinkin alueellisin perustein, tätä menetelmää ei voisi missään tapauksessa soveltaa sokerin toimittamiseen kauppiaiden tavaramerkeille. Tässä olisi kysymyksessä selvästi eurooppalainen markkinatoimi ja joka tapauksessa olisi muodostettava ainakin Saksan käsittävät kansalliset markkinat. Osapuolten mielestä markkinarakenteet ovat täysin erilaiset kuin molemmilla ensin mainituilla markkinoilla. Erityisesti toimittajien valinta on huomattavasti vapaampaa, palveluilla ja avustavilla toimilla ei ole merkitystä, ostajina on vain muutamia suuria kauppaketjuja ja kaupoista tehdään vain keskitettyjä ratkaisuja, joissa kyseisten asiakkaiden keskusliikkeen ostaja hankkii sokerin, ei vain alueellisella tai kansallisella pohjalla, vaan myös kansainvälisesti. Tästä esimerkkinä on [...]*. (39) Tutkittuaan perusteellisesti Südzuckerin väitteen myös komissio on nyt tullut siihen tulokseen, että sokerin toimituksissa kauppiaiden tavaramerkeille merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita ei voida rajata Etelä-Saksaan. Markkinatutkimuksen tuloksista ei tosin voida päätellä, että suurten kauppaketjujen sokerihankinnoista vastaa yleisesti ketjun keskusliikkeen ostaja. Kuitenkin on käynyt ilmi, että näillä tuotemarkkinoilla on teollisuussokerin ja kotitaloussokerin markkinoihin verrattuna merkittäviä erityispiirteitä, jotka oikeuttavat erilaiseen kohteluun. Komission mielestä on tässä yhteydessä otettava huomioon varsinkin seuraavat näkökohdat: (40) Toisin kuin kotitaloussokerin markkinoilla ei asiakkaiden merkkiuskollisuudella ole merkitystä toimitettaessa sokeria tuotteisiin, jotka myydään kauppiaan tavaramerkillä. Toisin kuin teollisuussokerin markkinoilla, joilla asiakkaina on myös pienehköjä yrityksiä, sokeria kauppiaan tavaramerkillä myytäviin tuotteisiin ostavat vähittäiskauppaketjut ovat pelkästään suurasiakkaita, joilla on vastaavasti myös suurempi neuvotteluvoima. (41) On myös totta, että kauppiaiden tavaramerkeille toimitettavan sokerin markkinoilla saksalaisten ja ulkomaisten kilpailijoiden tuotteet ovat onnistuneet tunkeutumaan Südzuckerin pääasialliselle myyntialueelle huomattavasti tehokkaammin kuin teollisuus- ja kotitaloussokerin markkinoilla. Näin ollen oletetuilla Etelä-Saksan markkinoilla tuonnin yli 50 prosentin osuus on niin suuri ja vastaavasti Südzuckerin alle 50 prosentin markkinaosuus on niin pieni, että se oikeuttaa laajentamaan maantieteellisten markkinoiden määritelmää. Tämä havainto vastaa myös komission noudattamaa uudempaa käytäntöä muissa sellaisissa asioissa, jotka ovat koskeneet tuotteiden toimittamista kauppiaiden tavaramerkeille(22). 3. YHTEENVETO MERKITYKSELLISISTÄ MAANTIETEELLISISTÄ MARKKINOISTA a) Teollisuussokeri ja kotitaloussokeri (42) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että teollisuussokerin ja kotitaloussokerin merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat pääasiassa kansallisia. Osapuolten käsityksestä poiketen on markkinat Saksassa vallitsevan markkinarakenteen vuoksi jaettava vielä suppeampiin segmentteihin. Tällöin erityisesti Etelä-Saksa(23) muodostaa omat merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Näin ollen ilmoitetun keskittymähankkeen arvioinnissa käytetään perustana Belgian ja Etelä-Saksan muodostamia merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita. b) Sokerin toimittaminen kauppiaiden tavaramerkeille (43) Sokerin toimittamisesta kauppiaiden tavaramerkeille on todettava, että merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita ei voida rajata Etelä-Saksaan. Muilta osin merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmä voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, koska aiottu keskittymä ei aiheuta Saksan laajuisten eikä Euroopan laajuisten markkinoiden perusteella kilpailun kannalta merkittäviä ongelmia. C. YHTEISMARKKINOIDEN MERKITTÄVÄ OSA (44) Etelä-Saksan markkinat muodostavat alueen väkiluvun (noin 33,8 miljoonaa asukasta), sokerin kulutuksen (noin 1 miljoona tonnia kampanjavuonna 1999-2000) ja keskeisen maantieteellisen sijainnin perusteella yhteismarkkinoiden merkittävän osan. Sama koskee myös Belgiaa, jonka väkiluku on noin 10 miljoonaa ja jonka sokerinkulutus oli kampanjavuonna 1999-2000 noin 540000 tonnia(24). D. OIKEUDELLINEN KEHYS 1. SOKERIALAN YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY (45) Osana yhteistä maatalouspolitiikkaa voimassa olevan sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteena on yhteisön sokerintuotannon tukeminen ja turvaaminen. Tähän tavoitteeseen pyritään ennen kaikkea seuraavilla kolmella toimenpiteellä(25): - Yhteismarkkinoilla myytäväksi tarkoitetun sokerin valmistukseen yhteisössä korjatusta sokerijuurikkaasta ja sokeriruo'osta sovelletaan neuvoston vahvistamia kansallisia kiintiöitä (niin kutsutut A- ja B-kiintiöt). Kunkin maan hallitus jakaa yksittäisille jäsenvaltioille osoitetut kiintiöt kyseisessä maassa toimivien sokerinvalmistajien ja niiden tuotantopaikkojen kesken. - Käytössä on hintatukijärjestelmä, jonka mukaisesti A- tai B-kiintiöön kuuluvalle sokerille määritellään ensin interventiohinta, joka takaa kiintiösokerin myynnissä saatavan vähimmäishinnan. - Sokerijuurikkaille, jotka käytetään A- tai B-kiintiösokerin tuotannossa, vahvistetaan myös taattu vähimmäishinta. (46) Sokerikiintiöt koskevat tuotantoa niin kutsuttujen "kampanjavuosien" aikana, joiden kestoksi on määritelty ajanjakso lokakuusta seuraavan vuoden syyskuuhun. (47) Tämän järjestelmän lisäksi A- ja B-kiintiösokeriin sovelletaan yhteisön ja kolmansien maiden välillä tehtyjä sopimuksia. Yhteisön ja esimerkiksi Intian tai niin kutsuttujen AKT-maiden(26) välillä on voimassa tällainen sopimus, jonka nojalla kyseisillä valtioilla on etuuskohteluun oikeuttava asema sokerin viennissä. Näin saatavat hinnat ovat kiintiösokerin hintojen kanssa verrannolliset. Näin ollen sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn pohjalta tällaista tuontia voidaan nimittää "kiintiötuonniksi". (48) Yhteisöön sijoittautuneiden yritysten A- tai B-kiintiöt tai kiintiötuonnin ylittävät tuotantomäärät ovat "C-sokeria", joka niiden on joko myytävä ilman tukia maailmanmarkkinoilla, toisin sanoen kolmansiin maihin, tai varastoitava vähintään kahdeksitoista kuukaudeksi ja käytettävä osana seuraavien vuosien A- tai B-kiintiöitä. (49) Kampanjavuoden 1999-2000 kokonaismarkkinatilanteesta voidaan esittää seuraava jäsenvaltioittain eritelty yhteenveto: Taulukko 1 Markkinatilasto kampanjavuodelta 1999-2000 EU: sokeritase kampanjavuonna 1999-2000 >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Euroopan komission sokeritase. 2. KILPAILUSÄÄNTÖJEN SOVELTAMINEN SOKERIMARKKINOIHIN (50) EY:n perustamissopimuksen 32 artiklan 3 kohdan ja sen liitteessä I olevan 17 kappaleen nojalla sokerialaan sovelletaan yhteistä maatalouspolitiikkaa. EY:n perustamissopimuksen 36 artiklan 1 kohdassa ja tiettyjen kilpailusääntöjen soveltamisesta maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan 4 päivänä huhtikuuta 1962 annetun neuvoston asetuksen N:o 26(27) sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella N:o 49(28), 1 artiklassa julistetaan, että tähän alaan sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 85-90 artiklaa (nykyiset 81-86 artikla) sekä niiden täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä, joihin erityisesti sulautuma-asetus kuuluu(29). Asiassa Suiker Unie antamassaan tuomiossa myös yhteisöjen tuomioistuin vahvistaa sokerin yhteisen markkinajärjestelyn huomioon ottaen yhteisön kilpailusääntöjen soveltamisen sokerimarkkinoihin(30). "Huolimatta siitä, mitä vastaväitteitä voidaan esittää sellaiseen järjestelmään, joka edistää kansallisten markkinoiden suojaamista erityisesti kansallisten kiintiöiden avulla, (...) tosiasia on kuitenkin, että kilpailusäännöille jää todellinen, vaikkakin kapea soveltamisala." (51) Sulautuma-asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti keskittymät, joilla luodaan määräävä asema tai vahvistetaan sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyisi, on julistettava yhteismarkkinoille soveltumattomiksi. 3. SOKERIMARKKINOIDEN NYKYISIÄ MARKKINAEHTOJA KOSKEVAN MARKKINATUTKIMUKSEN TULOKSET (52) Kuten edellä (ks. 29 kappale) on jo todettu, monet sokeriteollisuuden asiakkaat ovat ilmoittaneet markkinatutkimuksen yhteydessä, että erityisesti Saksan sisäiset markkinat ovat jakautuneet tiukasti yksittäisten sokerinvalmistajien alueellisiin vaikutuspiireihin, minkä vuoksi jäsenvaltion sisäistä kilpailua ei käytännössä ole. Sokeriteollisuuden asiakkaat ilmoittavat lisäksi, että kilpailua esiintyy suurimmaksi osaksi vain maan rajojen lähellä tuotantoa harjoittavien ulkomaisten sokerinvalmistajien viennin ansiosta. (53) Euroopan sokerimarkkinoilla vallitsevaa hintatasoa voidaankin pitää yksiselitteisenä osoituksena hyvin rajallisesta kilpailusta. Niinpä eurooppalaiset sokerin valmistajat voivat merkittävästä ylituotannosta huolimatta saavuttaa sokerin myynnissä sellaisen hintatason, joka on paitsi maailmanmarkkinahintaan verrattuna kaksinkertainen, myös merkittävästi korkeampi (10-20 prosenttia) kuin EU:n interventiohinta. Südzuckerin vastaus (54) Komission väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa(31) Südzucker katsoo, että Etelä-Saksaan ei tule Ranskasta enempää sokeria kuin muualta Saksasta. WZV-tilastojen mukaan Ranskasta vietiin kampanjavuonna 1999-2000 Saksaan noin 195000 tonnia sokeria. Südzuckerin arvion mukaan Etelä-Saksan osuus tästä oli noin 100000 tonnia, kun taas samana ajanjaksona Pohjois- ja Länsi-Saksasta Etelä-Saksaan tuodun sokerin määrä oli noin 108000 tonnia. (55) Tutkittuaan Südzuckerin väitteen komissio pysyy kannassaan, jonka mukaan Saksan sisäinen kilpailu on hyvin rajallista ja ulkomaiset tarjoajat merkitsevät Etelä-Saksan ja Belgian markkinoilla tärkeää tasoittavaa tekijää. Suurin osa Pohjois- ja Länsi-Saksasta Etelä-Saksaan tulevista toimituksista ei päädy Südzuckerin kotimarkkinoiden ydinalueille, vaan pääasiassa merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden väliselle raja-alueelle. Markkinatutkimus on myös osoittanut, että ulkomaisten tarjoajien eteläsaksalaisille asiakkaille laskemat sokerin hinnat ovat olleet huomattavasti edullisempia kuin Südzuckerin ja muiden saksalaisten sokerinvalmistajien hinnat. Kampanjavuoden 1996-1997 ja kampanjavuoden 1999-2000 välisenä ajanjaksona ranskalaisten valmistajien toimitukset Saksaan ovat lisääntyneet huomattavasti (ks. jäljempänä 95 kappale), kun taas Saksan sisäiset toimitukset ovat komission tietojen mukaan pysyneet samana ajanjaksona ennallaan. E. YRITYSKESKITTYMÄN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE 1. JOHDANTO a) Tärkeimpien eurooppalaisten sokerinvalmistajien markkina-asema (56) Jo ennen keskittymää Südzucker-yhtymä kuuluu maailman suurimpiin sokerinvalmistajiin. Ottaen huomioon yhteisössä toimivien sokeria tuottavien kilpailijoiden osuudet A- ja B-sokerikiintiöistä tilanne on seuraava: Taulukko 2 Kiintiöosuudet kampanjavuodelta 1999-2000 >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Osapuolet, kilpailijat. (57) Näin ollen Südzucker-yhtymä on jo ennen keskittymän toteutumista Euroopan laajuisesti johtavassa asemassa. Aiottu keskittymä kasvattaisi sen osuuden yhteisönlaajuisesta A- ja B-sokerin tuotantokiintiöstä 16,4 prosentista 21,5 prosenttiin. b) Vaikutusalaan kuuluvat markkinat (58) Südzuckerin ja SLS:n keskittymähankkeen vaikutusalaan kuuluvat seuraavat markkinat: Taulukko 3 Markkinaosuudet kampanjavuodelta 1999-2000 myyntimäärien perusteella((SLS:n ja Béghin-Sayn sokerinmyyntiluvut Etelä-Saksasta olivat käytettävissä vain kalenterivuodelta 2000. Tämä myynti suhteutettiin kuitenkin markkinaosuuksia laskettaessa Etelä-Saksan kokonaismyyntiin kampanjavuonna 1999-2000. Koska kalenterivuoden 2000 kokonaismäärät eivät sanottavasti poikkea kampanjavuoden 1999-2000 kokonaismääristä, tämä menettely vaikuttaa kohtuulliselta.)) >TAULUKON PAIKKA> Lähde: ilmoituksen tehnyt osapuoli, kilpailijat ja asiakkaat. (59) Keskittymä aiheuttaa kilpailuongelmia vain Etelä-Saksan ja Belgian sokerimarkkinoilla, koska se vahvistaa Südzuckerin määrääviä markkina-asemia sikäläisillä teollisuus- ja kotitaloussokerin markkinoilla. Ranskan ja Italian sokerimarkkinoilla Südzucker ei pääse keskittymän ansiosta määräävään markkina-asemaan. Itävallan sokerimarkkinoilla Südzuckerin nykyinen määräävä markkina-asema (noin [yli 90 prosentin]* markkinaosuudet kaikilla sokerimarkkinoilla) ei keskittymän vuoksi vahvistu. 2. SÜDZUCKERIN MÄÄRÄÄVÄT MARKKINA-ASEMAT (60) Keskittymä vahvistaisi Südzuckerin määrääviä markkina-asemia Etelä-Saksassa ja Belgiassa sekä teollisuussokerin että kotitaloussokerin markkinoilla. (61) Erityisen suuri merkitys on tässä mielessä teollisuussokerilla, joka vastaa yhteisössä noin 80:tä prosenttia kaikesta myydystä sokerista. Südzucker-yhtymässä sen määrällinen osuus on jopa noin [...]* prosenttia (SLS:ssä noin [...]* prosenttia) yhtymän kampanjavuonna 1999-2000 kolmilla merkityksellisillä tuotemarkkinoilla myymästä sokerista. Vastaavasti seuraavien Etelä-Saksaa ja Belgiaa koskevien selvitysten painopiste on näillä tuotemarkkinoilla. Tähän mennessä tehdyn kilpailuoikeudellisen arvioinnin voidaan kuitenkin suurimmaksi osaksi katsoa koskevan myös Etelä-Saksan ja Belgian taloussokerimarkkinoita, joista kumpienkin määrällinen painoarvo on yhtä vähäinen. Siitä syystä aiotun keskittymän vaikutuksia käsitellään seuraavassa käyttäen esimerkkinä Etelä-Saksan teollisuussokerimarkkinoita. Tarvittaessa kiinnitetään samalla huomiota myös Etelä-Saksan kotitaloussokerimarkkinoiden erityispiirteisiin ja Belgian sokerimarkkinoihin. a) Südzuckerin määräävä markkina-asema Etelä-Saksan ja Belgian teollisuussokerin ja kotitaloussokerin markkinoilla (62) Yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt määräävän markkina-aseman tietyllä yrityksellä olevaksi taloudelliseksi valta-asemaksi, joka mahdollistaa kyseiselle yritykselle tehokkaan kilpailun estämisen kyseisillä markkinoilla. Tällainen yritys pystyy toimimaan huomattavan riippumattomasti kilpailijoistaan, asiakkaistaan ja viime kädessä kuluttajista. Tällainen asema ei estä tietynasteista kilpailua, mutta asettaa siinä olevan yrityksen asemaan, jossa se pystyy määrittelemään ehdot, joiden mukaisesti kilpailu voi kehittyä, tai ainakin merkittävästi vaikuttamaan niihin. Joka tapauksessa se pystyy kuitenkin jättämään toiminnassaan kilpailun suurimmaksi osaksi huomiotta ilman, että tästä koituisi sille vahinkoa. (63) Määräävä asema voi johtua useiden sellaisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta, joiden ei tarvitse yksinään olla ratkaisevia, mutta joihin merkittävät markkinaosuudet kuitenkin hyvin tyypillisesti kuuluvat. Merkittävä osoitus määräävän aseman olemassaolosta on kuitenkin suhde, joka vallitsee keskittymän osapuolten markkinaosuuksien ja näiden kilpailijoiden, erityisesti seuraavaksi suurimman kilpailijan, markkinaosuuksien välillä(32). (64) Südzuckerin nykyinen markkinaosuus Etelä-Saksan teollisuussokerin markkinoilla on noin [75-85]* prosenttia, kun taas muiden sokerinvalmistajien markkinaosuudet tällä alueella jäävät vastaavasti pieniksi (ks. taulukko 3). Tässä jakaumassa ei ole komission tietojen mukaan viimeisten viiden vuoden aikana tapahtunut myöskään olennaisia muutoksia, eivätkä osapuolet ole sitä kiistäneet komission väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa eikä kuulemisen aikana. (65) Südzuckerin vahvuus Etelä-Saksassa ei kuitenkaan ilmene pelkästään omien markkinaosuuksien ja muiden saksalaisten sokerimonopolien osuuksien välisenä selvänä erona. Se ilmenee myös erityisesti siinä, että Südzucker-yhtymän tuotanto- ja toimituspaikat ovat keskittyneet Saksan eteläosaan, kun taas Nordzuckerin ja Pfeifer & Langenin, kuten edellä on jo todettu, vastaavat painopistealueet sijaitsevat Saksan muissa osissa (ks. edellä 27 kappale). (66) Tehdyn markkinatutkimuksen tulokset ovat myös vahvistaneet, että Saksan sokerimarkkinat ovat jakautuneet yksittäisten sokerinvalmistajien alueellisiin vaikutusalueisiin. Suuri osa sokeriteollisuuden asiakkaista onkin huomauttanut, että jo nykytilanteessa Saksan sisäinen kilpailu on hyvin voimakkaasti rajoittunutta. Tämä kilpailun rajallisuus näkyy myös siitä, että sokerin hinta on maailmanmarkkinahintaan verrattuna kaksinkertainen ja lisäksi huomattavasti (10-20 prosenttia) korkeampi kuin yhteisön interventiohinta, vaikka ylituotanto ja suuret ylikapasiteetit ovat tunnusomaisia Euroopan sokeriteollisuudelle ja erityisesti Saksan tilanteelle. (67) Koska Saksan sokerimarkkinat ovat näin ollen käytännössä jakautuneet alueittain toimivien sokerinvalmistajien alueellisiin vaikutuspiireihin, ei näillä ole myöskään juuri kannustimia pyrkiä tunkeutumaan toistensa päämyyntialueille. Ottaen huomioon ylimääräiset kuljetuskustannukset ja keskipitkät ja pitkät asiakassuhteet, jotka on mainittu monissa komission markkinatutkimukseensa saamissa vastauksissa, sokerinvalmistajille vaikuttaa kannattavammalta vahvistaa asemiaan omilla päämyyntialueillaan ja käyttää omat tuotantokiintiönsä ennen kaikkea omien asiakkaidensa tarpeiden tyydyttämiseksi. Tämä on sitäkin todennäköisempää siksi, että jos sokerinvalmistaja pyrkisi tunkeutumaan jonkin kilpailijansa päämyyntialueelle, siihen kohdistuisi välitön vastatoimenpiteiden vaara. Tällaiset vastatoimenpiteet ovat sokerialalla erityisen helppoja toteuttaa, koska sokeri on tasalaatuista massatavaraa ja markkinat ovat voimassa olevien tuotantokiintiöiden ja interventiohintojen vuoksi läpinäkyvät. (68) Myös sokeriteollisuuden asiakkaat, joille lähetettiin komission markkinatutkimukseen liittyvä kysely, ilmoittivat, että Saksassa on lähinnä vain maan rajojen lähellä tuotantoa harjoittavien ulkomaisten sokerinvalmistajien viennistä aiheutuvaa kilpailua. (69) Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että Südzuckerilla on jo nyt Etelä-Saksassa niin vahva taloudellinen asema, että se antaa yhtymälle mahdollisuuden toimia huomattavan riippumattomasti kilpailijoistaan, asiakkaistaan ja loppujen lopuksi myös kuluttajista. Südzuckerilla on jo ennen keskittymän toteutumista määräävä markkina-asema Etelä-Saksassa, joka muodostaa merkittävän osan yhteismarkkinoista. (70) Esitetyt seikat soveltuvat suurimmaksi osaksi kuvaamaan tilannetta myös kotitaloussokerin markkinoilla Etelä-Saksassa. Myös niillä Südzucker-yhtymän [80-90]* prosentin markkinaosuus merkitsee sille huomattavaa etumatkaa pääkilpailijoihinsa verrattuna. Näin ollen 65-69 kappaleessa sanottu koskee vastaavasti myös näitä markkinoita. (71) Südzuckerilla on määräävä asema myös teollisuussokerin ja kotitaloussokerin Belgian markkinoilla. Belgiassa Südzucker-yhtymän markkinaosuus on teollisuussokerin markkinoilla [60-70]* prosenttia ja kotitaloussokerin markkinoilla [85-95]* prosenttia. Tästä syystä edellä esitetyt seikat koskevat myös Belgian markkinoita. Südzuckerin vastaus (72) Komission väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa(33) Südzucker kiistää "kilpailuttomuuskuvan", jonka komissio on sen mukaan antanut Etelä-Saksasta ja Belgiasta. Südzuckerin hinnat ovat vastauksen mukaan alhaisemmat kuin hinnat muualla Euroopassa, ja kuitenkin sen oheispalvelujen taso ylittää eurooppalaisten kilpailijoiden tarjoamien palvelujen keskitason. Muiden sokerinvalmistajien vähäiset pyrkimykset tunkeutua Südzuckerin päämyyntialueelle johtuvat vastauksen mukaan juuri siitä, että kyseisillä kilpailijoilla ei ole kaupallisia mahdollisuuksia haastaa Südzuckeria kilpailuun. Se, että Saksan kotimarkkinat rakentuvat kunkin sokeritehtaan ympärille, johtuu markkinoiden luonnollisesta kehityksestä eikä kilpailun puutteesta. (73) Komissio on tutkinut Südzuckerin huomautukset, mutta ei muuta arviotaan, joka koskee teollisuussokerin ja kotitaloussokerin markkinatilannetta Etelä-Saksassa ja Belgiassa. Se on osapuolten kanssa yhtä mieltä siitä, että muut saksalaiset sokerinvalmistajat eivät aiheuta Südzuckerille sen päämyyntialueella merkittäviä kilpailupaineita. Tämä ei kuitenkaan johdu kyseisten yritysten välisestä riittävästä kilpailusta vaan päinvastoin edellä kuvatusta Saksan markkinoiden tosiasiallisesta jaosta päämyyntialueisiin ja alueellisiin vaikutuspiireihin. b) Ei määräävää markkina-asemaa sokerin toimituksissa kauppiaiden tavaramerkeille Etelä-Saksassa ja Belgiassa aa) Etelä-Saksa (74) Vielä väitetiedoksiannossaan komissio oli olettanut myös kauppiaiden tavaramerkeille toimitettavan sokerin osalta, että Südzucker oli Etelä-Saksassa [40-50]* prosentin markkinaosuudellaan ainakin hyvin lähellä määräävää asemaa, ja että keskittymä voisi nostaa tämän aseman Saint Louis Sucren [20-30]* prosentin markkinaosuuden myötä kaikkiaan [60-80]* prosenttiin. Tästä komissio päätteli väitetiedoksiannossaan, että keskittymähanke johtaisi joko Südzuckerin määräävän markkina-aseman syntymiseen tai sellaisen vahvistumiseen Etelä-Saksassa(34). (75) Viimeksi mainitun arvion ei kyseisten markkinoiden maantieteellistä laajuutta koskevien muuttuneiden päätelmien (ks. edellä 37 kappale ja seuraavat) nojalla voida katsoa olevan enää voimassa. Niinpä esimerkiksi koko Saksaa tarkasteltaessa Südzuckerin markkinaosuus on vain [15-25]* prosenttia ja SLS:n markkinaosuus [5-15]* prosenttia (yhteensä [20-40]* prosenttia), kun taas pelkästään Nordzuckerin markkinaosuus koko Saksassa on kokonaista [40-50]* prosenttia. Näin ollen ei voida katsoa, että keskittymä johtaisi sokerin toimituksissa kauppiaiden tavaramerkeille Saksassa määräävän markkina-aseman syntymiseen tai vahvistumiseen. (76) Se ei kuitenkaan vaikuta ilmoitettua keskittymähanketta koskevaan kokonaisarvioon. Sokerin toimittaminen kauppiaiden tavaramerkeille jää laajuudeltaan ja merkitykseltään huomattavasti jälkeen teollisuussokerista, jolla on ollut alusta alkaen ratkaiseva merkitys aiottua keskittymää koskevassa komission kilpailuoikeudellisessa arvioinnissa (ks. edellä 61 kappale)(35). bb) Belgia (77) Belgiassa ei ole ollut havaittavissa mainittavaa Südzucker-yhtymän toimintaa sokerin toimittamiseksi kauppiaiden tavaramerkeille, joten tässä yhteydessä sillä ei myöskään voida katsoa olevan määräävää markkina-asemaa(36). 3. SÜDZUCKERIN MÄÄRÄÄVIEN MARKKINA-ASEMIEN VAHVISTUMINEN TEOLLISUUSSOKERIN JA KOTITALOUSSOKERIN MARKKINOILLA (78) Aiottu keskittymä aiheuttaa vaaran, että Südzuckerin määräävät markkina-asemat Etelä-Saksan ja Belgian teollisuussokerin ja kotitaloussokerin markkinoilla vahvistuvat ja että selvästi interventiohintaa korkeampi hintataso lujittuu. (79) Komissio katsoo, että seuraavat kolme tekijää vahvistavat Südzuckerin määräävää markkina-asemaa: - Keskittymä vähentäisi merkittävästi kilpailumahdollisuuksia Etelä-Saksan ja Belgian markkinoilla. - Ranskan toiseksi suurimman sokerinvalmistajan ostaminen antaisi Südzuckerille ennennäkemättömän vahvat mahdollisuudet ryhtyä vastatoimiin, joiden avulla sillä olisi entistä paremmat mahdollisuudet suojautua ulkomaiselta kilpailulta päämyyntialueillaan Etelä-Saksassa ja Belgiassa. Yhtymällä olisi mahdollisuus ryhtyä tehokkaisiin vastatoimiin myös Ranskan sokerimarkkinoilla ja saada näin mahdolliset ranskalaiset kilpailijat luopumaan yrityksistä tunkeutua Etelä-Saksan ja Belgian markkinoille. - Lisäksi keskittymä antaisi Südzuckerille pääkilpailijoihinsa verrattuna ainutlaatuiset mahdollisuudet tehdä suurten teollisuusasiakkaiden kanssa "yleiseurooppalaisia sopimuksia", joiden mukaisesti se toimittaisi niille sokeria kansallisista rajoista riippumatta. a) SLS:n häviäminen potentiaalisena kilpailijana (80) Keskittymästä johtuva SLS:n häviäminen potentiaalisena kilpailijana vahvistaa Südzuckerin määräävää asemaa Etelä-Saksan ja Belgian sokerimarkkinoilla. (81) Potentiaalisella kilpailulla on kilpailuoikeuden kannalta periaatteessa ratkaiseva sääntelevä vaikutus markkinoilla, joilla on vain vähän kilpailua. Tämä potentiaalinen kilpailu auttaa suojaamaan asiakkaita siltä, että marginaaliseksi jäävä kilpailu johtaa hinnoitteluun, joka olisi muutoin mahdollinen vain monopolitilanteessa. Siksi on välttämätöntä säilyttää mahdollisimman monta vahvassa taloudellisessa asemassa olevaa ja merkittävää potentiaalista kilpailijaa, koska näillä on parhaat mahdollisuudet tulla sellaisille naapurimarkkinoille, joilla toimii määräävässä asemassa olevia markkinatoimijoita. (82) Potentiaalisella kilpailulla katsotaan olevan sitä suurempi merkitys, - mitä vähäisempää markkinoilla vallitseva kilpailu on, - mitä tarkemmin säännellyt markkinat ovat, - mitä riippuvaisempia asiakkaat ovat kyseisistä tuotteista, eli mitä vaikeampi niiden on korvata kyseisiä liiketoiminnassaan välttämättä tarvitsemiaan tuotteita tai palveluja toisilla tuotteilla tai palveluilla, - mitä suurempi markkinavoima on kyseisellä markkinatoimijalla, jonka potentiaalisia kilpailijoita naapurimarkkinoilla toimivat yritykset ovat. Jos markkinoille on ominaista yksi tai useampi näistä tekijöistä, merkittävän potentiaalisen kilpailijan poistaminen heikentää ratkaisevasti kilpailurakennetta. (83) Kuten edellä esitetystä ilmenee, luetellut tekijät ovat hyvin selvästi ominaisia Etelä-Saksan ja Belgian sokerimarkkinoille, joten niiden naapurimarkkinoilta peräisin olevalla potentiaalisella kilpailulla on ratkaiseva merkitys. (84) Koska kuljetuskustannuksilla on sokerimarkkinoilla merkittävä vaikutus, rajat ylittävä kilpailu on tehokasta vain naapurimaiden välillä. Belgiaan kilpailua voidaan ajatella kohdistuvan siihen rajoittuvilta Alankomaissa, Ranskassa ja Saksassa sijaitsevilta alueilta. Etelä-Saksassa rajat ylittävää kilpailua voidaan odottaa tulevan vain rajantakaiselta Ranskan alueelta, sillä markkinat ovat etelän suunnalla Südzuckerin itävaltalaisen tytäryhtiön Agranan (noin [yli 90]* prosentin markkinaosuudet kaikilla sokerimarkkinoilla) monopoliaseman saartamat. Näin ollen ranskalaisilla sokerinvalmistajilla on ehdotettua keskittymää tarkasteltaessa potentiaalisina kilpailijoina ratkaiseva merkitys. (85) Voidakseen toimia potentiaalisena kilpailijana yrityksellä on oltava sekä kannustimet pyrkiä uusille markkinoille että myös mahdollisuudet tunkeutua naapurimarkkinoille. SLS täyttää molemmat edellytykset erityisen hyvin. aa) Ranskalaisten sokerinvalmistajien kannustimet tunkeutua Etelä-Saksan ja Belgian markkinoille (86) Konkreettisia kannustimia ranskalaisten sokerinvalmistajien pyrkimiselle Etelä-Saksan ja Belgian markkinoille ovat Ranskan sokerinvalmistajien suuri tuottavuus, sokeritehtaiden sijainti, Ranskan suuri sokerin ylituotanto, hiipuvat vientimahdollisuudet kolmansiin maihin ja sokerin myynnistä yhteisön sisällä saatavat suuremmat voittomarginaalit verrattuna kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin. (87) Ranskalaisilla sokerinvalmistajilla on käytettävissään Euroopan tehokkaimmat viljelyalueet (suurin sokerijuurikastuotanto viljeltyä hehtaaria kohti, sokerijuurikkaiden suurin sokeripitoisuus). Näin ollen niillä on merkittävä kilpailuetu kaikkiin ulkomaisiin kilpailijoihin nähden erityisesti siitä syystä, että niille juurikkaiden kuljettamisesta tuotantolaitokseen aiheutuvat kustannukset ovat huomattavasti pienemmät. Tämä lisää tuottavuutta ja tuo mukanaan kiistattomia kustannusetuja. (88) Ranskan sokeritehtaat ovat keskittyneet maan pohjois- ja koillisosiin, joten ne ovat lähempänä kuin mikään muu ulkomainen kilpailija Südzuckerin päämyyntialuetta Etelä-Saksassa ja Belgiassa. (89) A- ja B-kiintiösokerin ylituotanto on Ranskassa ylivoimaisesti suurempi kuin missään muussa jäsenvaltiossa. Kiintiösokerin ylituotanto kampanjavuonna 1999-2000 oli 1,5 miljoonaa tonnia eli lähes kaksi kertaa niin suuri kuin Saksan ylituotanto (ja yli viisinkertainen verrattuna Belgian ylituotantoon). Ranskan ylituotantomäärä vastasi noin 56 prosenttia Saksan koko sokerinkulutuksesta (ja lähes 300 prosenttia Belgian koko sokerinkulutuksesta). (90) Sokerin yhteisessä markkinajärjestelyssä säädetään, että osalla nettovientiä harjoittavien jäsenvaltioiden sokerin ylituotannosta on katettava niiden jäsenvaltioiden tarve, joiden sokerinkulutukseen maan oma sokerintuotanto ei riitä. Espanja on ainoa jäsenvaltio, jossa kiintiösokerin alituotantanto tai kiintiösokerin tuonti yhteisöstä on merkittävää, 197000 tonnia kampanjavuonna 1999-2000. Kuten edeltä voidaan havaita, tämä Espanjan nettotarve on kuitenkin huomattavasti pienempi kuin pelkästään Ranskan vuosittainen ylituotanto. (91) Jäljelle jäävän kiintiösokerin ylituotantonsa osalta jäsenvaltio voi periaatteessa toimia kahdella vaihtoehtoisella tavalla: - se voi sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn puitteissa viedä kiintiösokerin tuettuna vientinä kolmansiin maihin, tai - se voi viedä kiintiösokerin toisiin jäsenvaltioihin. (92) Yhteisön sokerinvalmistajille A- tai B-kiintiösokerin vienti kolmansiin maihin on huomattavasti vähemmän kannattavaa kuin yhteisön sisäinen vienti. Vietäessä kiintiösokeria kolmansiin maihin sokerialan yhteisessä markkinajärjestelyssä säädetään vain myyntihinnan (maailmanmarkkinahinnan) ja interventiohinnan välisen erotuksen korvaamisesta. Yhteisön sisäinen hintataso on sen sijaan useimmiten 10-20 prosenttia interventiohintaa korkeampi. Viennissä kolmansiin maihin myös kuljetuskustannukset nousevat huomattavasti suuremmiksi. (93) Lisäksi kiintiösokerin vientiä kolmansiin maihin vaikeuttavat merkittävästi GATT-sopimuksen mukaiset vientitukia koskevat rajoitukset. Esimerkiksi edellisillä GATT-neuvottelukierroksilla(37) yhteisö on sitoutunut vähentämään sekä tuettua sokerinvientiään että tukiensa kokonaismäärää. Vuosina 1995-2000 on tukikelpoisen viennin sallittu määrä GATT-sopimusten mukaisesti jo supistunut yhteisössä 14,5 prosenttia eli 1329900 tonniin. Samana ajanjaksona on sallittujen tukien kokonaismäärä vähentynyt 25,5 prosenttia 545,9 miljoonaan euroon. Samalla sokerin kiintiötuonnin vuosittaiset määrät nousevat jatkuvasti. (94) Sen sijaan yksittäisten jäsenvaltioiden välisiä sokerin toimituksia haittaavan markkinoilletulon esteen muodostaa vain kuljetuskustannusten suuri osuus. Tosin juuri ranskalaisille toimittajille kuljetuskustannukset eivät muodosta yhtä suurta estettä kuin esimerkiksi saksalaisille, koska ranskalaisille välimatkat ovat joka tapauksessa pitempiä kotimaassakin. Kuten edellä on mainittu (ks. 27 ja 88 kappale), Ranskan sokeritehtaat sijaitsevat enimmäkseen maan pohjois- ja koillisosassa. Ranskan kaakkoisosassa ei sokeria tuoteta käytännöllisesti katsoen lainkaan. Etäisyydet Etelä-Saksaan ja Belgiaan ovat näin ollen usein lyhyempiä kuin tietyille kotimaan paikkakunnille. (95) Osoituksena ranskalaisten sokerinvalmistajien kannustimista tehostaa toimintaansa Saksan markkinoilla voidaan pitää Saksan sokerintuonnin kehitystä viime vuosina. Sokerintuonti Saksaan on lisääntynyt kampanjavuodesta 1996-1997 kampanjavuoteen 1999-2000 kaikkiaan 46 prosenttia eli 267000 tonniin, mikä vastaa noin 10 prosenttia Saksan koko sokerinkulutuksesta. Suurin osa tästä kasvusta johtuu Ranskan lisääntyneestä sokerinviennistä Saksaan. Absoluuttisina lukuina on sokerinvienti Ranskasta Saksaan kasvanut vuoden 1997 noin 140000 tonnista vuoden 2000 noin 187000 tonniin. Tämä Saksan sokerintuonnissa tapahtunut suhteettoman voimakas kasvu on nostanut Ranskan osuuden 70 prosenttiin Saksan koko sokerintuonnista(38). Komission käytettävissä ei ole Belgiaa koskevia luotettavia tilastoja tästä aiheesta. Markkinatutkimuksesta voitiin kuitenkin havaita, että myös Ranskasta Belgiaan suuntautuva vienti on kasvussa. (96) Koska kotitaloussokerin markkinoille on hieman suuremmat markkinoilletulon esteet, kuten mahdollisen uusille maantieteellisille markkinoille tunkeutumisen edellyttämät korkeammat markkinointikustannukset, mainitut tekijät ilmenevät Etelä-Saksan ja Belgian kotitaloussokerin markkinoilla jonkin verran vähemmän korostuneina. Käytännössä tämä merkitsee, että määräävästä markkina-asemasta johtuvien kielteisten vaikutusten hintoihin on oltava vastaavasti suurempia. Tällä rajoituksella potentiaalisilla kilpailijoilla on kuitenkin kannustimia tulla myös kotitaloussokerin markkinoille. Osapuolten vastaus (97) Väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa(39) Südzucker epäilee komission havaitseman Ranskasta Saksaan suuntautuvan sokerintuonnin kasvun paikkansapitävyyttä. Sen mukaan olisi kampanjavuonna 2000-2001 ollut havaittavissa jopa hieman taantumista. Suhteellisen lyhyen ajan sisällä tapahtunutta yksittäistä kasvua ei vastauksen mukaan ole perusteltua pitää yleisenä kehityssuuntauksena. Yleiseurooppalaisessa kehityksessä kyseinen kasvu olisikin suhteellisen vähäinen. Komission käyttämiä lukuja ei ole myöskään eritelty teollisuussokeriin, kotitaloussokeriin ja kauppiaiden tavaramerkeille myytyyn sokeriin. (98) Osapuolet kiistävät myös, että viennin lisääntyminen Ranskasta Saksaan olisi merkittävämpää kuin viennin lisääntyminen kolmansiin maihin(40). Ne esittävät, että ranskalaisten sokerinvalmistajien tähänastisen kolmansiin maihin suuntautuneen viennin muuttaminen vienniksi toisiin jäsenvaltioihin, erityisesti Saksaan ja Belgiaan, olisi "täysin epärealistista", edellyttäisi valtavia markkinointiponnistuksia ja johtaisi sikäläisen hintatason jyrkkään putoamiseen. (99) Osapuolten esittämät väitteet tutkittuaan komissio ei muuta arviotaan. Tilastotietojen laadusta voidaan todeta, että vientiluvut, joihin komissio väitetiedoksiannossaan viittaa, perustuvat Saksan tilastokeskuksen aineistoon. Yksittäisten sokerimarkkinoiden mukaista erittelyä ei ole tehty, mutta markkinatutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että suurin osa viennin määrällisestä kasvusta on tapahtunut teollisuussokerin markkinoilla. Neljän vuoden pituinen tarkasteluajanjakso on komission käsityksen mukaan katsottava riittäväksi, jotta siitä voitaisiin päätellä ainakin keskipitkän aikavälin kehityssuuntaus. (100) Sokeritukkukauppiaat voisivat vastata markkinointiponnisteluista kolmansiin maihin suuntautuvan viennin muuttamiseksi mahdollisesti Saksaan ja Belgiaan suuntautuvaksi vienniksi. Ranskalaiset sokerinvalmistajat ovat jo valinneet tämän markkinointikanavan viennissään Saksan sokerimarkkinoille. Kyseinen muutos voisi näin ollen tapahtua nopeasti eikä siitä aiheutuisi alkuvaiheessa investointikustannuksia omaan paikalliseen jakeluverkkoon. Hintatason jyrkkää romahdusta Etelä-Saksassa ei komission näkemyksen mukaan ole myöskään odotettavissa, koska massiivisia suuria vientimääriä on odotettavissa vain, jos Südzucker käyttää määräävää markkina-asemaansa hintojen nostamiseksi merkittävästi. Tällöin potentiaalinen kilpailu Etelä-Saksassa ja Belgiassa muodostaa keskeisen korjaustoimenpiteen. (101) Kuten edellä 82 kappaleessa on todettu, tämä korjaustoimenpide on sitäkin merkittävämpi, koska - kilpailu Euroopan sokerimarkkinoilla on hyvin rajallista, - sokerimarkkinat ovat pitkälle säännellyt, - sokeriteollisuuden asiakkaat voivat korvata sokerin raaka-aineena muilla raaka-aineilla vain hyvin harvoin ja - monilla yrityksillä on määräävät markkina-asemat Euroopan eri sokerimarkkinoilla. Ranskalaisten sokerinvalmistajien kannustimia tunkeutua Etelä-Saksan ja Belgian markkinoille koskeva päätelmä (102) Komissio toteaa yhteenvetona, että ranskalaisten sokerinvalmistajien kannustimista tunkeutua Etelä-Saksan ja Belgian markkinoille on olemassa merkittävää näyttöä. Ranskalaisilla sokerinvalmistajilla on joka tapauksessa ylivoimaisesti parhaat kilpailumahdollisuudet, joiden avulla ne voivat yrittää tunkeutua Etelä-Saksan ja Belgian sokerimarkkinoille. Kaikkien muiden kyseisten markkinoiden lähellä sijaitsevien sokerinvalmistajien kilpailumahdollisuudet ovat joko niiden kilpailukäyttäytymisen (saksalaiset sokerinvalmistajat, katso tästä erityisesti 67 kappale) tai niiden vientiä varten käytettävissä olevien tuotantomäärien vähäisyyden (alankomaalaiset ja italialaiset sokerinvalmistajat) vuoksi hyvin rajalliset. bb) SLS:n mahdollisuudet kilpailuun (103) SLS:n mahdollisuudet kilpailla sekä Belgiassa että Etelä-Saksassa ovat sen tuotantokiintiö ja sen nykyiset Ranskassa sijaitsevat tuotanto- ja toimituspaikat huomioon ottaen erittäin hyvät. SLS:lle osoitettu A- ja B-sokerin kiintiö on lähes yhtä suuri kuin koko Alankomaiden kiintiö. SLS:n tuotantolaitokset ja toimitusvarastot, Marseillessa sijaitsevaa suurta puhdistamoa lukuun ottamatta (tätä laitosta käytetään sokerin kiintiötuonnin ja Euroopan ulkopuolisilta viljelyalueilta (esimerkiksi Réunionista) tuotavan yhteisön kiintiösokerin puhdistukseen) ovat pääasiassa keskittyneet Ranskan pohjois- ja koillisosaan (lähelle Belgian ja Saksan rajaa). SLS:n tuotantolaitosten sijainti tekee siitä muita ranskalaisia kilpailijoita paremmin soveltuvan kilpailuun Etelä-Saksan ja Belgian alueella. Eroja etäisyyksissä ja niistä mahdollisesti aiheutuvia suurempia kuljetuskustannuksia voidaan pitää marginaalisina. (104) Absoluuttisina lukuina SLS:llä oli kampanjavuonna 2000-2001 käytettävissä jakelua varten yhteensä [...]* tonnia kiintiösokeria tai sokerin kiintiötuontia. Tämä määrä jakautuu seuraavasti: - [...]* tonnia A- tai B-kiintiösokeria, - [...]* tonnia A- tai B-kiintiösokeria Euroopan ulkopuolisilta viljelyalueilta tai sokerin kiintiötuontia, - [...]* tonnia A- tai B-kiintiösokeria, jonka SLS on ostanut toisilta sokerinvalmistajilta ja jota se pitää itse kaupan. Suurin osa tästä on Souppes-Ouvrén toimittamaa sokeria. Kuten edellä on todettu, SLS omistaa kyseisestä yrityksestä 44,5 prosentin vähimmäisosuuden (ks. 5 kappale) ja huolehtii kaiken sen tuottaman sokerin jakelusta. (105) SLS:n oman ilmoituksen mukaan sen liiketoiminnan strategisena periaatteena on, että yli [...]* prosenttia kyseisestä kiintiösokerista käytetään pitkäaikaisiin ja keskipitkiin liikesuhteisiin perustuvien toimitusten hoitamiseen lähinnä Ranskan sokerimarkkinoilla. Loput kiintiösokerista on näin ollen mahdollista viedä joko muihin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin. Jos oletetaan, että kyseinen strateginen periaate pysyy voimassa, jäljelle jäävällä sokerilla on huomattavat kilpailumahdollisuudet Etelä-Saksan ja Belgian markkinoilla. (106) Kuten edellä on jo mainittu, Etelä-Saksan ja Belgian sokerimarkkinoiden hintataso on noin 10-20 prosenttia korkeampi kuin interventiohinta, joka on mahdollista saavuttaa viennissä kolmansiin maihin. SLS:lle kertyviä mahdollisia lisätuloja sen siirtäessä ainakin osan kolmansin maihin suuntautuvasta kiintiösokerin viennistään ([...]* tonnia) yhteisön sisäiseen vientiin on näin ollen pidettävä merkittävinä. (107) SLS on komissiolle antamissaan tiedoissa todennut tehneensä suuria infrastruktuuri-investointeja, jotka mahdollistavat sokerin viennin kolmansiin maihin. Kyse on erityisesti osallistumista sokerinkuljetuslaivoja ja satamalaitteita koskevista investoinneista aiheutuviin kustannuksiin. Tämän investointeihin osallistumisen perusteella samoja infrastruktuuri-investointeja rahoittaneella [...]*-sokeritukkukauppiaalla on vuosittain velvollisuus ottaa vastaan [...]* tonnia SLS:n sokeria, joka on varattu vietäväksi kolmansiin maihin kyseistä infrastruktuuria käyttäen. Tämän [...]*-yhtiön vastaanottovelvollisuuden hyödyntämiseksi kokonaisuudessaan SLS:n ei ole tosin pakko käyttää kiintiösokeria, sillä SLS valmistaa tai ostaa vuosittain riittävän määrän C-sokeria (esimerkiksi kampanjavuonna 2000-2001 se valmisti [...]* tonnia ja osti [...]* tonnia C-sokeria). (108) Mainittujen investointikustannusten poistokulut ovat lisäksi marginaaliset verrattuna edellä mainittuihin lisätulomahdollisuuksiin, joita kiintiösokerin tehokkaampi myynti yhteisössä merkitsisi. (109) SLS on myös huomauttanut komissiolle nykyisestä rajoitetusta jakelumekanismistaan Saksaan suuntautuvaa sokerin vientiä varten. Komission käsityksen mukaan tämä puute olisi mahdollista korjata lyhyellä aikavälillä tukkuportaan avulla. Jakelumekanismin mahdollisesta strategisesta muuttamisesta keskipitkällä aikavälillä aiheutuvat kustannukset jäisivät tarjolla oleviin lisätulomahdollisuuksiin verrattuna marginaalisiksi. (110) SLS on myös huomauttanut komissiolle, että kolmansiin maihin suuntautuvan viennin muuttaminen jäsenvaltioihin suuntautuvaksi vienniksi kasvattaisi varastointikustannuksia. Tämän väitteen perusteluja komissio ei voinut pitää ymmärrettävinä. Lisäksi mainitut SLS:n ilmoittamat ylimääräiset varastointikulut muodostaisivat vain murto-osan lisätulomahdollisuuksista, joita kyseinen liiketoimintaperiaatteiden muuttaminen toisi mukanaan. Osapuolten vastaus (111) Komission väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa(41) Südzucker katsoo, että ranskalaisten sokerinvalmistajien potentiaaliset myyntimahdollisuudet olisivat rajoituksitta ja samalla tavoin myös muiden ranskalaisten sokerinvalmistajien ulottuvilla. Suullisen kuulemisen yhteydessä(42) SLS on myös esittänyt olevansa vain yksi monista potentiaalisista kilpailijoista Etelä-Saksan ja Belgian markkinoilla. SLS:n käsityksen mukaan komissio on pitänyt väitetiedoksiannossaan potentiaalisina kilpailijoina vain ranskalaisia sokerinvalmistajia ja on jättänyt huomiotta saksalaisten, alankomaalaisten ja italialaisten kilpailijoiden mahdollisuudet. Näin ollen SLS:n poistuminen potentiaalisten kilpailijoiden joukosta ei vaikuttaisi kilpailuun Südzuckerin päämyyntialueilla, koska Südzuckerilla olisi myös keskittymän toteuduttua Belgian ja Etelä-Saksan markkinoilla edelleen vastassaan monia kilpailijoita. (112) Komissio on tutkinut tarkoin tämän osapuolten esittämän väitteen. Koska potentiaalinen kilpailu ja sitä seuraavat vastatoimet liittyvät sokerimarkkinoilla läheisesti yhteen, molempia näkökohtia käsitellään samanaikaisesti jäljempänä 130 kappaleesta alkaen. SLS:n vastaus (113) SLS on esittänyt suullisen kuulemisen yhteydessä(43), että tähänastisen kolmansiin maihin suuntautuvan viennin muuttaminen yhteisön sisäiseksi vienniksi, joka kohdistuisi erityisesti Saksaan ja Belgiaan, ei olisi yritykselle kaupallisesti kannattavaa ja jäisi sen vuoksi epätodennäköiseksi. Tähän liittyvistä SLS:n laskelmista laadittu yhteenveto on oheisessa taulukossa 4. Taulukko 4 SLS:n esittämät laskelmat (kuulemisen yhteydessä ja 5 sekä 9 päivänä marraskuuta 2001 päivätyissä kirjeissä) sen osoittamiseksi, että vienti kolmansiin maihin on yrityksille edullisempaa kuin vienti Etelä-Saksaan >TAULUKON PAIKKA> (114) SLS:n laskelmien mukaan sokerin viennistä Saksaan nykyisin saatavissa oleva nettotuotto 1000 tonnilta on tosin [...]* euroa suurempi kuin viennistä kolmansiin maihin saatavissa oleva nettotuotto. Mahdollinen suurehkojen sokerimäärien vienti Etelä-Saksaan tai Belgiaan edellyttäisi kuitenkin SLS:n käsityksen mukaan lisäinvestointeja. Näiden investointien ja Etelä-Saksan hintatason yleisen laskun vuoksi tuotot 1000 tonnilta jäisivät [...]* euroa pienemmiksi kuin SLS:n mukaan kannattavammassa viennissä kolmansiin maihin. (115) Tutkittuaan SLS:n väitteen komissio ei muuta omaa arviotaan. (116) Markkinointivuodeksi 2001/2002 voimaan tulleen sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksen yhteydessä poistettiin varastointikustannusten tasausjärjestelmä (20 euroa 1000 tonnilta), mikä poisti myös merkittävän osan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin tulonlähteistä. Tosin laskennallinen kannattavuus ei supistu koko 20 euron määrällä, koska samanaikaisesti poistui myös varastointimaksu(44). Koska sekä viennissä kolmansiin maihin sovellettu varastointikustannusten tasausjärjestelmä että yhteisön varastointimaksu ovat poistuneet, viennistä Etelä-Saksaan kertyvä lisäarvo verrattuna kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin kasvaa [...]* eurosta [...]* euroon 1000 tonnia kohti. Tämä tulos perustuu seuraavaan laskelmaan (ks. taulukko 5): Taulukko 5 Komission laskelmat SLS:n kolmansiin maihin ja Etelä-Saksaan suuntautuvan viennin vertailemiseksi >TAULUKON PAIKKA> (117) SLS:n taulukossa 4 esittämät vahvemman Etelä-Saksan markkinoille suuntautumisen edellyttämät investoinnit eivät myöskään vaikuta uskottavilta. Oman jakeluverkon rakentaminen ei vaikuta välttämättömältä, koska suurten määrien jakelu Saksassa tai Belgiassa voi tapahtua myös sokeritukkukauppiaan välityksellä, jolloin investointikustannuksia ei syntyisi. Tämä jakelutie on tavanomainen menettelytapa, jota naapurimarkkinoille tunkeutumaan pyrkivät sokerinvalmistajat käyttävät. Sokerivarastoon tehtävien uusinvestointien huomioon ottaminen ei myöskään vaikuta välttämättömältä. Tämä johtaisi varastokustannusten laskemiseen kahteen kertaan, koska jo kannattavuusvertailussa on otettu huomioon yhteisön sisäisen viennin aiheuttamat suuremmat varastointikustannukset. Laadun parantamisesta johtuvat kustannukset eivät myöskään vaikuta hyväksyttäviltä, koska tämä antaisi SLS:lle mahdollisuuden korottaa myös myyntihintojaan ainakin yhtä paljon. Hintojen aleneminen vaikuttaa hyvin epätodennäköiseltä, koska SLS:n laskelmissa käytetty [...]* euron hinta 1000 tonnilta(45) on jo sinänsä Etelä-Saksassa vallitsevaa hintatasoa huomattavasti alhaisempi. (118) Kolmansiin maihin suuntautuva vienti on myös huomattava epävarmuustekijä, koska komissio jakaa siihen varatut määrät eurooppalaisten sokerinvalmistajien kesken tarjouskilpailun perusteella ja SLS joutuu näin ollen kilpailemaan muun eurooppalaisen sokeriteollisuuden kanssa. Yhteenveto SLS:n kilpailumahdollisuuksista (119) Kaikki edellä esitetyt tekijät huomioon ottaen voidaan SLS:n kilpailumahdollisuuksia Etelä-Saksassa ja Belgiassa pitää huomattavina. Toisiin jäsenvaltioihin suuntautuvan viennin houkuttelevuutta lisää merkittävästi myös varastokustannuksia koskevan yhteisön järjestelyn voimassaolon lakkaaminen. cc) SLS:n poistumisen vaikutukset (120) SLS ja sen ranskalaiset kilpailijat Sucre Union ja Béghin-Say ovat ainoat ulkomaiset kilpailijat, jotka jo nyt toimivat jossain määrin Etelä-Saksan markkinoilla. Kauppiaiden tavaramerkeille myytävän sokerin osalta ovat SLS ja Sucre Union onnistuneet viime vuosina jopa voimakkaasti kasvattamaan markkinaosuuttaan Etelä-Saksassa (SLS [20-30]* prosenttiin ja Sucre Union noin [10-20]* prosenttiin. Béghin-Say toimii Saksassa enimmäkseen teollisuussokerin alalla ja tarjoaa sitä lähinnä Pohjois- ja Länsi-Saksassa. (121) SLS toimii Saksan sokerimarkkinoilla pääasiassa [...]* välityksellä. [...]* ostaa SLS:n sokerin vapaasti tehtaalla -ehdoin ja kuljettaa sen omalla kustannuksellaan Länsi- ja Etelä-Saksan yksittäisiin tuotantolaitoksiin (teollisuussokeri) tai vähittäiskaupoille (kauppiaiden omilla tavaramerkeillä myytäväksi tarkoitettu sokeri). Viime vuosina (1997-2000) SLS:n ja [...]* liikesuhteet ovat muuttuneet huomattavasti läheisemmiksi. (122) [...]* ja SLS:n liikesuhteiden lähentymisen on mahdollistanut erityisesti SLS:n toteuttama huomattava sokerin hinnan alentaminen Saksassa ([...]* prosenttia alemmat hinnat vuonna 2001 kuin vuonna 1999). SLS tarjoaa sokeriaan Saksassa siis huomattavasti edullisemmin kuin sen saksalaiset kilpailijat (vuonna 2001 teollisuussokeri oli noin [...]* prosenttia ja kauppiaiden tavaramerkeille toimitettava sokeri noin [...]* prosenttia halvempaa). Edullisempi hinta korvaa joka tapauksessa selvästi hieman suuremmat kuljetuskustannukset (ostajien tietojen mukaan lisäkustannukset ovat noin 3-5 prosenttia). Tässä yhteydessä on todettava, että SLS tarjoaa sokeria saksalaisille ostajille huomattavasti halvemmalla kuin asiakkailleen Ranskassa, mikä koskee myös Südzuckerin ranskalaisilta ostajiltaan perimiä hintoja. (123) Näin ollen voidaan katsoa, että keskittymä muuttaa päinvastaiseksi kehityssuuntauksen, jonka mukaan ranskalaisten ja saksalaisten sokerintarjoajien välinen kilpailu on kiihtymässä. Keskittymä poistaa tämän vasta vähäisen kilpailun ja lisäksi se vähentää ratkaisevalla tavalla potentiaalista kilpailua Etelä-Saksassa. Juuri SLS:llä on toiseksi suurimpana ranskalaisena sokerinvalmistajana ja Etelä-Saksan markkinoilla jo läsnä olevana toimijana huomattavat mahdollisuudet kilpailuun, jotka se voisi ottaa käyttöön heti ryhtymällä välittömästi laajentamaan nykyistä markkina-asemaansa Etelä-Saksassa. (124) Näiden kilpailumahdollisuuksien vähenemisellä on sitäkin ratkaisevampi merkitys ottaen huomioon Saksan sokerinvalmistajien välinen Saksan markkinoiden alueittainen jako (ks. edellä 29 kappale), jonka useimmat Saksan sokeriteollisuuden asiakkaat ovat markkinatutkimuksen aikana vahvistaneet. Monet Saksan sokeriteollisuuden asiakkaat huomauttivat, että rajat ylittävää kauppaa voidaan pitää nykytilanteessa ainoana todellisena kilpailuna sokerimarkkinoilla. Kyseiset asiakkaat pelkäsivät myös, että näin merkittävä keskittymä heikentäisi huomattavasti tätä kilpailumahdollisuutta. (125) Belgian sokerimarkkinoilla SLS:n potentiaalisen kilpailun poistuminen vahvistaa sen tuotantolaitosten ja Belgian sokerimarkkinoiden lyhyen välimatkan vuoksi myös merkittävästi Südzuckerin määräävä markkina-asemaa. b) Südzucker saa mahdollisuuden vastatoimiin (126) Keskittymän myötä SLS poistuisi potentiaalisena kilpailijana ja samalla Südzucker saisi ennennäkemättömät mahdollisuudet toteuttaa vastatoimia, kun yhtymä tunkeutuu nyt mahdollisten uusien ranskalaisten kilpailijoiden kotimarkkinoille ja pääsee siellä merkittävään asemaan. (127) Kuten edellä on todettu (ks. 5 kappale), haltuunotettava yritys SLS on nykyisin Ranskan toiseksi suurin sokerinvalmistaja. Keskittymän myötä Südzucker-yhtymä saisi Ranskassa [20-30]* prosentin markkinaosuuden kotitaloussokerin alalla ja [10-20]* prosentin markkinaosuuden teollisuussokerin alalla (ks. edellä taulukko 3). Markkinajohtaja Béghin-Sayn vastaavat luvut ovat [20-30]* prosenttia (kotitaloussokeri) ja [20-30]* prosenttia (teollisuussokeri), kun taas lähinnä suurimpien kilpailijoiden saavuttamat osuudet ovat [5-15]* prosenttia (Union SDA kotitaloussokerin alalla) ja [10-20]* prosenttia (Sucre Union teollisuussokerin alalla). Näin ollen Südzucker-yhtymä olisi Ranskan kotitaloussokerin markkinoilla vain hieman jäljessä markkinajohtajasta ja teollisuussokerin markkinoilla lähes tasoissa kolmanneksi suurimman tarjoajan kanssa. (128) Näin merkittävän aseman hankkiminen Ranskan markkinoilla merkitsee tähänastiseen tilanteeseen verrattuna Südzuckerin kilpailuaseman olennaista paranemista, eikä yksinomaan Ranskan markkinoilla, vaan erityisesti myös sen kotimarkkinoilla Etelä-Saksassa ja Belgiassa. Kuten edellä on kuvattu (ks. 68 kappale, 84 kappale ja seuraavat), Etelä-Saksassa ja Belgiassa potentiaalista kilpailua on odotettavissa lähinnä juuri Ranskasta. Südzucker-yhtymän tuleva läsnäolo Ranskassa mahdollistaa sille kuitenkin muiden ranskalaisten valmistajien pyrkiessä tunkeutumaan Etelä-Saksaan ja Belgiaan näiden pyrkimysten torjumisen tehokkain vastatoimin niiden omilla kotimarkkinoilla Ranskassa alentamalla siellä tulevan tytäryhtiönsä SLS:n hintoja. Mahdollisia vastatoimia edistäisi myös se, että Ranskan nykyinen hintataso on toisaalta pysyvästi ja huomattavasti interventiohintaa korkeampi ja toisaalta SLS:n noin [...]*(46) voittomarginaalit jättävät huomattavasti tilaa hinnanalennuksille. Osapuolten vastaus (129) Komission väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa(47) Südzucker esittää, että mahdollisista vastatoimista olisi keskittymän toteuduttua haittaa yhtymälle, koska ne vaikuttaisivat kielteisesti Südzuckerin tulevaan tytäryhtiöön SLS:ään alentamalla hintatasoa Ranskassa, mistä olisi vahinkoa yhtymälle. Südzuckerin edun mukaista olisi keskittymän jälkeen pikemminkin välttää sellaisia vastatoimia, koska niiden seuraukset kohdistuisivat SLS:n kautta myös siihen itseensä. Hyökkäyksen ja vastatoimien merkitys olisi sokerialalla myös ilman muuta huomattavasti vähäisempi kuin sääntelemättömillä markkinoilla, sillä eurooppalaisten sokerinvalmistajien tuotantokapasiteetti on määrätty kiintiöjärjestelmässä, eikä sitä voida kasvattaa. (130) Tutkittuaan Südzuckerin väitteen komissio ei muuta omaa arviotaan. Ei ole missään tapauksessa odotettavissa, että osapuolet ryhtyisivät yleiseen ja kaikkia osapuolia vahingoittavaan hintasotaan. Ranskan hintatason yleistä laskua mahdollisten vastatoimien vuoksi ei ole odotettavissa myöskään siksi, että kyseiset vastatoimet koskisivat tietenkin vain kohdistetusti yksittäisiä strategisesti valittuja kilpailijan asiakkaita, jotta ne vaikuttaisivat tarkasti kilpailijaan. Koska sokerinvalmistajien ei tarvitse, elleivät ne ole markkinoilla määräävässä asemassa, toimittaa asiakkailleen samanarvoisia suorituksia samoilla ehdoilla, yksittäisille strategisesti valituille kilpailijan asiakkaille tehdyt kohdistetut edulliset tarjoukset ovat ilman muuta mahdollisia ja alalla myös yleisiä. (131) Koska potentiaalinen kilpailu ja sitä seuraavat vastatoimet liittyvät sokerimarkkinoilla läheisesti yhteen, molempia näkökohtia käsitellään seuraavassa samanaikaisesti. (132) Kuten edellä 29 ja 124 kappaleessa on jo todettu, suurin osa Saksan sokeriteollisuuden asiakkaista katsoo, että yksittäisten sokerinvalmistajat ovat jakaneet alueellisesti keskenään Saksan sokerimarkkinat. Tämä aluejako johtuu erityisesti Saksan sokerinvalmistajien käytettävissä olevista mahdollisuuksista toteuttaa vastatoimia saksalaisia kilpailijoitaan vastaan (ks. edellä 67 kappale). Tästä syystä Saksan sokerinvalmistajilla ei ole juuri merkitystä Südzuckerin potentiaalisina kilpailijoina. Myös Skandinaviassa, Brittein saarilla ja Italiassa sokerin ylijäämät ovat liian pieniä, jotta niitä voisi käyttää mainittavaan potentiaaliseen kilpailuun (ks. taulukko 1). (133) Ranskalaiset sokerinvalmistajat ovat näin ollen ainoita vakavasti otettavia potentiaalisia kilpailijoita Etelä-Saksan sokerimarkkinoilla. Niiden 1,54 miljoonan tonnin sokeriylijäämä on ylivoimaisesti suurin, kun saksalaisten sokerinvalmistajien 736000 tonnin ylituotanto on vain puolet siitä (ks. taulukko 1). Myös kuljetusetäisyyksillä on ranskalaisille valmistajille vähemmän merkitystä kuin saksalaisille, koska jo Ranskan sisällä välimatkat ovat säännöllisesti pitempiä kuin Saksassa ja etäisyydet tietyille kohdepaikkakunnille Etelä-Saksassa ja Belgiassa ovat niille lyhemmät kuin tietyille Ranskan kohdepaikkakunnille (ks. edellä 94 kappale). (134) Belgiassa voidaan vain ranskalaisilla ja alankomaalaisilla sokerinvalmistajilla katsoa olevan mainittavia mahdollisuuksia toimia kilpailijoina. Alankomaalaisten sokerintuottajien mahdollisuuksia rajoittaa tosin hyvin voimakkaasti se, että niiden sokerintuotannon ylijäämät ovat huomattavasti pienempiä (vain 285000 tonnia). (135) Keskittymä mahdollistaa Südzuckerille lisäksi ensimmäistä kertaa vastatoimien toteuttamisen kohdistetusti paikan päällä useassa jäsenvaltiossa. Erityisesti Ranskassa tämä uusi ennennäkemätön vastatoimien mahdollisuus estää muiden potentiaalisten ranskalaisten kilpailijoiden pyrkimisen tunkeutumaan Südzuckerin päämyyntialueille. Südzucker pystyy useilla sokerimarkkinoilla määräävien markkina-asemiensa ja markkinavoimansa ansiosta kohdistamaan vastatoimensa suoraan ja tarkasti sellaisiin kilpailijoihin, jotka aikovat tunkeutua Südzuckerin päämyyntialueille. Kyseiset toimet ovat lyhytkestoisia ja täsmällisiä ja niiden tavoitteena on varmistaa keskipitkällä aikavälillä Südzuckerin määräävät markkina-asemat tai jopa laajentaa niitä. Päätelmä Südzuckerin mahdollisuuksista vastatoimiin (136) Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että Südzuckerin asema Etelä-Saksan ja Belgian teollisuussokerin ja kotitaloussokerin markkinoilla vahvistuisi aiotun keskittymän vuoksi siinä määrin, että sen kasvaneet mahdollisuudet vastatoimiin antaisivat konsernille entistä paremmat keinot suojautua mahdollisten ranskalaisten kilpailijoiden tunkeutumiselta Etelä-Saksan ja Belgian markkinoille. c) Kilpailuetu, joka johtuu mahdollisuudesta toimittaa suurasiakkaille (lähinnä teollisuussokeria) jäsenvaltioiden rajoista riippumatta (137) Südzuckerin ja SLS:n sulautuminen antaisi Südzucker-konsernille sen kilpailijoihin verrattuna ainutlaatuiset mahdollisuudet toimittaa sokeria teollisille suurasiakkaille yli rajojen. Tämä voisi vahvistaa sen asemaa Etelä-Saksassa ja Belgiassa, missä monilla sokeriteollisuuden suurasiakkailla on tuotantolaitoksensa, joissa tarvitaan suuria määriä sokeria. Yhtymän- ja Euroopan laajuisten toimitusten merkitys teollisille suurasiakkaille kasvaa (138) Osapuolten oman ilmoituksen mukaan(48) teolliset asiakkaat ja sokerimarkkinoilla toimivat välittäjät kehittävät yhä enenevässä määrin eurooppalaisia ostostrategioita. Tämä teollisten suurasiakkaiden, erityisesti elintarviketeollisuuden ja juomateollisuuden piirissä kehittyvä suuntaus kohti yhtymänlaajuisia tai ainakin rajat ylittäviä sokerinhankintoja "yleiseurooppalaisten sopimusten" avulla on tullut esille myös markkinatutkimuksen yhteydessä. Pienistä ja keskisuurista yrityksistä poiketen teollisilla suurasiakkailla on mahdollisuudet ottaa vastaan tarjouksia eri sokerinvalmistajilta ja valita niistä kulloinkin edullisin. Südzucker-yhtymän ainutlaatuinen jalansija Manner-Euroopassa (139) Tästä syystä Südzucker-yhtymän tulevalla jalansijalla Euroopassa on ilmoitetun keskittymän arvioinnin kannalta ratkaiseva merkitys. Südzuckerilla on jo nyt määräävä markkina-asema Etelä-Saksassa, Itävallassa ja Belgiassa. Hankkimalla omistukseensa SLS:n yhtymästä tulisi myös Ranskan toiseksi suurin sokerintoimittaja (ks. edellä 5 kappale ja taulukko 3). (140) Kilpailijat ovat huomauttaneet komissiolle myös SLS:n ja Espanjan suurimman sokerintuottajan Ebro Pulevan välisistä läheisistä taloudellisista ja kaupallisista siteistä. Ebro Puleva itse väittää(49), että SLS:llä on tähän espanjalaiseen yritykseen tietty vaikutusvalta. Komission näkemyksen mukaan ei ole todellisuudessa osoitettu, että Ebro Puleva olisi SLS:n määräävän vaikutuksen alainen tai että se olisi jopa oikeudellisessa mielessä kyseisen yrityksen määräysvallassa. Siksi ei ole riittäviä todisteita siitä, että Südzucker-yhtymä pystyisi tulevaisuudessa velvoittamaan Ebro Pulevan osallistumaan rajat ylittäviin toimituksiin teollisille suurasiakkaille. Südzucker-yhtymän ratkaiseva kilpailuetu (141) Riippumatta tulevasta asemastaan Espanjassa Südzucker saavuttaisi SLS:n itseensä sulauttamalla muihin suuriin eurooppalaisiin sokerinvalmistajiin verrattuna ainutlaatuisen läsnäolon useissa eri jäsenvaltioissa, mikä merkitsisi sille kilpailijoihinsa nähden ratkaisevaa etumatkaa. Kun kilpailijoilla on merkittävä asema etupäässä vain kotimarkkinoillaan tai enintään kahdessa eri jäsenvaltiossa, Südzucker-yhtymällä olisi huomattava edustus kaikkiaan neljässä jäsenvaltiossa, jotka ovat lisäksi toistensa rajanaapureita. Kolmilla maantieteellisesti merkittävillä markkinoilla (Etelä-Saksassa, Itävallassa ja Belgiassa) Südzucker-yhtymällä olisi jopa määräävä markkina-asema ja Ranskassakin se olisi toiseksi suurin toimittaja. (142) Näin ollen Südzucker-yhtymällä olisi jatkossa kaikkia muita eurooppalaisia sokerinvalmistajia paremmat mahdollisuudet aloittaa toimitukset teollisille suurasiakkaille "yleiseurooppalaisten sopimusten" puitteissa. Näin Südzucker-yhtymä kykenisi komission käsityksen mukaan sitomaan kyseiset asiakkaat tiukemmin itseensä. Südzuckerilla olisi myös suurempien toimitusmääriensä ansiosta mahdollisuus myöntää yhtymänlaajuisissa ja rajat ylittävissä toimituksissa suurasiakkaille vastaavasti suuremmat määräalennukset. Näin ollen yhtymä saavuttaisi myynnissä teollisille suurasiakkaille yksiselitteisen kilpailuedun verrattuna muihin eurooppalaisiin sokerinvalmistajiin. Tulos: Südzuckerin määräävän aseman vahvistuminen Etelä-Saksassa ja Belgiassa seurauksena mahdollisuudesta rajat ylittäviin toimituksiin suurasiakkaille (143) Ottaen huomioon, että Südzucker-yhtymällä jo on rinnan kolme määräävää markkina-asemaa Etelä-Saksassa, Belgiassa ja Itävallassa ja että se pääsee toiseksi suurimman toimittajan asemaan Ranskassa, joka on jäsenvaltioista suurin sokerintuottaja, keskittymän voidaan odottaa edistävän Südzuckerin johtavien asemien sinetöimistä ja vahvistamista Belgiassa ja Etelä-Saksassa. (144) Erityisesti Südzucker-yhtymän huomattavasti koheneva kyky hoitaa Euroopan ja yhtymänlaajuisia sokerintoimituksia suurasiakkaille on omiaan parantamaan sen markkina-asemia uusilla markkinoilla ja lisäksi vahvistamaan sen määräävää markkina-asemaa Etelä-Saksassa ja Belgiassa. Useilla tunnetuilla teollisilla suurasiakkailla, kuten Coca-Colalla, Nestléllä ja Danonella, on näet Etelä-Saksassa ja Belgiassa suuria tuotantolaitoksia. Kohdistettu "yleiseurooppalaisten sopimusten" tekeminen johtaisi toisaalta siihen, että Südzuckerin kilpailijat menettäisivät markkinaosuuksia. Südzuckerin valtaisa markkinavoima Etelä-Saksassa ja Belgiassa johtaisi siihen, että kilpailevat yritykset eivät pystyisi korvaamaan markkinaosuuksiensa menetyksiä kyseisillä Südzuckerin päämyyntialueilla. Südzuckerin vastaus (145) Südzucker esittää komission väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa(50), että keskittymä tosin parantaa konsernin mahdollisuuksia saada uusia asiakkaita Ranskassa, mutta ei Saksassa, Belgiassa eikä Itävallassa. Mahdollisena vahvistavana tekijänä Etelä-Saksassa ja Belgiassa ei voitaisi näin ollen pitää kykyä rajat ylittäviin toimituksiin suurasiakkaille. (146) Tutkittuaan Südzuckerin väitteen komissio ei muuta omaa arviotaan. Komission käsityksen mukaan on ratkaisevaa, että keskittymä antaa Südzuckerille mahdollisuuden toimittaa sokeria teollisille suurasiakkaille samanaikaisesti monessa jäsenvaltiossa. Jos kuitenkin osa kyseisten suurasiakkaiden tuotantolaitoksista on Etelä-Saksassa ja Belgiassa, mikä markkinatutkimuksen mukaan myös pitää niistä monien osalta paikkansa, Südzucker saa mahdollisuuden sitoa nämä asiakkaat entistä tiukemmin itseensä myös tähänastisilla päämyyntialueillaan. Rajat ylittäviä toimituksia suurasiakkaille koskeva päätelmä (147) Rajat ylittävien sokerintoimitusten Südzuckerille antama mahdollisuus sitoa teolliset suurasiakkaat itseensä entistä tiukemmin myös Etelä-Saksassa ja Belgiassa merkitsee, että aiottu keskittymä vahvistaa Südzuckerin määräävää markkina-asemaa Etelä-Saksassa ja Belgiassa. 4. PÄÄTELMÄ (148) Sulauttamalla Ranskan toiseksi suurimman sokerinvalmistajan SLS:n itseensä Südzucker saisi mahdollisuuden supistaa merkittävästi potentiaalista kilpailua Etelä-Saksan ja Belgian sokerimarkkinoilla. Keskittymä antaisi Südzuckerille myös mahdollisuuden toteuttaa vastatoimia Ranskan markkinoilla. Südzuckerin ja SLS:n sulautuminen antaisi Südzucker-yhtymälle sen pääkilpailijoihin verrattuna ainutlaatuiset mahdollisuudet hoitaa rajat ylittäviä sokerintoimituksia teollisille suurasiakkaille. (149) Edellä esitetyistä syistä aiottu keskittymä on omiaan vahvistamaan Südzuckerin määrääviä asemia teollisuussokerin ja kotitaloussokerin markkinoilla sekä Etelä-Saksassa että Belgiassa, jotka muodostavat kumpikin merkittävän osan yhteismarkkinoista. VII SÜDZUCKERIN SITOUMUKSET (150) Poistaakseen edellä kuvatut komission havaitsemat Etelä-Saksan ja Belgian sokerimarkkinoita koskevat kilpailuongelmat Südzucker on ehdottanut seuraavia 151 ja 152 kappaleessa kuvattuja sitoumuksia. Sitoumusten täydellinen sisältö on liitteessä II, joka muodostaa tämän päätöksen erottamattoman osan. A. BELGIAA KOSKEVAT SITOUMUKSET (151) Südzucker omistaa tytäryhtiönsä Raffinerie Tirlemontoise SA, Bryssel, välityksellä 68 prosenttia yhtiön Suikerfabriek van Veurne SA, Veurne/Belgia (jäljempänä "Veurne"), osakkeista. Loput Veurnen osakkeet ovat Warcoing SA -holdingyhtiön hallussa. Viimeksi mainittu yhtiö on puolestaan etuyhteydessä toiseen Belgian pienemmistä sokerinvalmistajista, SA Sucrerie de Fontenoy -yhtiöön. Südzucker sitoutuu asetetun määräajan kuluessa keskittymän hyväksymisestä myymään omistusosuutensa Veurnessa. Ostajan on kyettävä hoitamaan Veurnen toimintaa niin, että siitä tulee Südzuckerin kanssa aktiivisesti kilpaileva markkinatoimija(51). B. ETELÄ-SAKSAA KOSKEVAT SITOUMUKSET (152) Südzucker sitoutuu lisäksi asettamaan sokerin jakelusta Etelä-Saksassa kiinnostuneen riippumattoman kauppaa käyvän yrityksen tai sokerinvalmistajan (jäljempänä kummastakin käytetään nimitystä "kauppias") käytettäväksi vuosittain enintään 90000 tonnia eteläsaksalaisista sokeritehtaistaan peräisin olevaa kiintiösokeria. Tätä koskeva puitesopimus laaditaan asetetun määräajan kuluessa ja sen on aluksi voimassa 30 päivään kesäkuuta 2006. Komission vaatimuksesta sopimuksen voimassaoloa on pidennettävä siihen ajankohtaan saakka, johon mahdollinen sokerialan yhteinen markkinajärjestely on voimassa. Jos kauppias luopuu sopimuksesta, sille on valittava seuraaja. Toimitusehtojen lähtökohtana on sokerialan yhteisessä markkinajärjestelyssä vahvistettu interventiohinta, johon on mahdollista lisätä tiettyjä Südzuckerille aiheutuviin kustannuksiin perustuvia eriä, kuten lisä interventiohinnan perustana olevaa sokerilaatua korkealaatuisemman sokerin toimittamisesta(52). VIII ILMOITETUN KESKITTYMÄN KILPAILUOIKEUDELLINEN ARVIOINTI OTTAEN HUOMIOON SÜDZUCKERIN EHDOTTAMAT SITOUMUKSET (153) Edellä 151 ja 152 kappaleessa kuvatut sitoumukset ovat komission käsityksen mukaan riittävät poistamaan asianmukaisella tavalla Etelä-Saksan ja Belgian sokerimarkkinoihin liittyvät kilpailuongelmat. Myös tehty markkinatesti on vahvistanut tämän. A. BELGIAA KOSKEVIEN SITOUMUSTEN ARVIOINTI (154) Südzuckerin hallussa on nykyisin tytäryhtiönsä Raffinerie Tirlemontoise SA:n välityksellä lähes 68 prosenttia Belgian A- ja B-sokerikiintiöistä ja sillä on määräysvalta myös Veurne-nimisessä sokeritehtaassa, jolle kuuluu lisäksi 7,4 prosenttia kiintiöistä. Sen sijaan kahden riippumattoman belgialaisen kilpailijan, jotka ovat SA Sucrerie de Fontenoy (6,6 prosenttia) ja Groupe Sucrier SA (18,3 prosenttia), tuotantokiintiöt ovat huomattavasti pienemmät. (155) Südzuckerin sitoutuminen myymään Veurnesta omistamansa enemmistöosuuden antaa kilpailijoille mahdollisuuden vahvistaa asemaansa Belgian markkinoilla tai yleensä sijoittautua kyseisille markkinoille. Südzucker-yhtymän myydessä enemmistöosuutensa Veurnessa sillä nykyisin olevat Belgian A- ja B-kiintiöt vähenevät 7,4 prosenttiyksikköä, ja ostajan kiintiöt kasvavat vastaavalla määrällä. Kyseiset sokerimäärät vastaavat määrällisesti noin 10 prosenttia Belgian koko markkinoista ja yli 10 prosenttia Belgian teollisuussokerin markkinoiden volyymista (ks. Belgian tarkempia määrätietoja taulukosta 3). (156) Näin ollen Südzuckerin täyttäessä sitoumuksensa kilpailu Belgian sokerialalla vahvistuu, mikä tasoittaa riittävästi SLS:n poistumista kilpailijana. B. ETELÄ-SAKSAA KOSKEVIEN SITOUMUSTEN ARVIOINTI (157) Etelä-Saksan markkinoiden osalta Südzucker ei ole Belgiasta poiketen sitoutunut myymään sokeritehdasta, vaan pelkästään tietyn määrän sokeria vuodessa ("virtuaalisen sokeritehtaan"). (158) Komission vakiintuneen käytännön mukaan elinkelpoisen liiketoiminnan myyminen tarkoitukseen soveltuvalle ostajalle on periaatteessa suositeltavampi tapa kuin pelkästään siellä valmistettavien tuotteiden myyminen. Sitä on pidettävä parhaana ratkaisuna kilpailun turvaamiseksi tilanteessa, jossa määräävän markkina-aseman syntyminen tai vahvistuminen estäisi merkittävästi tehokasta kilpailua(53). (159) Tarkasteltavana olevan asian erityispiirteet huomioon ottaen ei sokeritehtaan myynti ja siihen kuuluvien sokerikiintiöiden siirto ostajalle tosin olisi Etelä-Saksassa - Belgiasta poiketen - riittänyt varmistamaan menestystä (ks. jäljempänä 1. jakso). (160) Südzuckerin sen sijaan antama sitoumus myydä kauppiaan käytettäväksi vuosittain enintään 90000 tonnia kiintiösokeria riittää kuitenkin komission käsityksen mukaan tässä asiassa vallitsevat erityisolosuhteet huomioon ottaen tasoittamaan yhtymän määräävän markkina-aseman vahvistumisen Etelä-Saksassa (ks. jäljempänä 2. jakso). 1. MAHDOLLISEEN TEHTAAN MYYNTIIN JA SOKERIKIINTIÖIDEN SIIRTOON LIITTYVIEN MENESTYMISNÄKYMIEN RIITTÄMÄTTÖMYYS (161) Etelä-Saksan sokerialan erityistilanteen vuoksi ei siellä sijaitsevan Südzuckerin tehtaan myynti eikä erityisesti siihen kuuluvien sokerintuotantokiintiöiden siirto ostajalle olisi tuonut mukanaan riittäviä menestymismahdollisuuksia. Tämä arvio perustuu jäljempänä 162 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitettyihin syihin. a) Oikeudellinen kehys (162) Sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn 12 artiklassa ja liitteessä IV säädetään sokerintuotantokiintiöiden jakamisesta uudelleen, mikä tulee tarpeelliseksi sokeria tuottavien tehtaiden myynnin yhteydessä. Kiintiöiden siirrosta vastaa kukin jäsenvaltio. Saksan liittotasavallassa toimivaltainen viranomainen on kuluttajansuojasta, elintarvikkeista ja maataloudesta vastaava ministeri(54). (163) Sisällöllisesti tässä noudatetaan sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn periaatetta, jonka mukaan vastaava sokerintuotantokiintiö on siirrettävä myytävän tehtaan ostajalle(55). Erityisesti molemmista jäljempänä kuvatuista tätä periaatetta koskevista rajoituksista johtuu, että kyseisellä jäsenvaltiolla on EY:n perustamissopimuksen 10 artiklassa määrätyn uskollisuutta yhteisölle koskevan velvoitteensa mukaisesti - kiintiöitä siirtäessään tietty harkintavalta: - Kaikkien asianomaisten osapuolten, erityisesti sokerijuurikkaan- ja sokeriruo'ontuottajien, edut on otettava huomioon sokerintuotantokiintiöitä muutettaessa(56). - Kiintiöiden siirtäminen on luvallista vain, jos niillä voidaan kyseisen jäsenvaltion mielestä parantaa sokerijuurikkaantuotantoalan, sokeriruo'ontuotantoalan tai sokerinvalmistusalan rakenteita(57). b) Sokerijuurikkaantuottajien etujen ottaminen huomioon (164) Kaikkien asianomaisten osapuolten, erityisesti sokerijuurikkaantuottajien, etujen ottamiseksi huomioon tarkasteltavana olevassa asiassa on merkittävä seikka, että Südzuckerin rakenne on useimmista muista eurooppalaisista sokerinvalmistajista poiketen korporatiivinen. Sen osakkeiden enemmistö on maanviljelijöiden omistuksessa, ja näiden etuja valvoo Etelä-Saksan sokerijuurikkaantuottajien osuuskunta (Süddeutsche Zuckerrübenverwertungs-Genossenschaft, SZWG). Osakkuuteen liittyy välillisesti se, että viljelijät toimittavat sokerijuurikkaitaan Südzuckerille. Käytännössä Südzuckerille sokerijuurikkaita toimittavat viljelijät ovat samalla myös yhtiön osakkaita. Puhutaan jopa "toimitusoikeudesta", jonka viljelijät olisivat ostaneet itselleen tullessaan Südzucker AG:n osakkaiksi. Südzuckerin ja tällä tavoin sen kanssa yhteydessä olevien viljelijöiden välille syntyy [...]* erityinen suhde. (165) Jos Südzucker myisi eteläsaksalaisen tehtaan, tämä läheinen suhde sokerijuurikkaantoimitusten ja maanviljelijöiden osakkuuden välillä katkeaisi. Tämä vaikuttaisi merkittävästi asianomaisten maanviljelijöiden etuihin. (166) Liittotasavallan kuluttajansuojasta, elintarvikkeista ja maataloudesta vastaava ministeriö on ilmoittanut tässä yhteydessä komissiolle, että se ei vakiintuneen hallintokäytäntönsä mukaisesti käyttäisi missään tapauksessa sokerialan yhteiseen markkinajärjestelyyn perustuvia valtuuksiaan sokerintuotantokiintiöiden jakamiseksi uudelleen niin, että se johtaisi kyseisten maanviljelijöiden asettumiseen päätöstä vastaan. (167) Tässä asiassa voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, olisiko myyntisitoumuksen toteuttaminen väistämättä sokerijuurikkaantuottajien etujen vastaista, varsinkin kun asianomaiset maanviljelijät kannattavat Südzuckerin enemmistöosakkaina kyseistä keskittymähanketta ja saavat Südzuckerista omistamansa pääomaosuuden kautta osuutensa mahdollisista keskittymän tuomista eduista. Onkin hyvin todennäköistä, että eteläsaksalaisen sokeritehtaan myynti Südzucker-ryhmästä ei olisi omiaan parantamaan sokerijuurikkaantuotantoalan ja sokerinvalmistusalan rakenteita (ks. jäljempänä 168 ja 169 kappale). c) Sokerijuurikkaantuotantoalan ja sokerinvalmistusalan rakenne (168) Tehtaan mahdollisen myynnin vaikutuksista Etelä-Saksan sokeriteollisuuden rakenteisiin on todettava, että sokerialan yhteisessä markkinajärjestelyssä säädetyissä perusteissa puhutaan vain sokerijuurikkaantuotantoalan ja sokerinvalmistusalan rakenteiden parantamisesta, mutta ei mainita mahdollisia vaikutuksia sokerimarkkinoiden kokonaisrakenteeseen eikä erityisesti kuluttajansuojaan. Tämä käy ilmi myös sokerin yhteisen markkinajärjestelyn johdanto-osan 17 ja 19 kappaleesta, jonka mukaan eurooppalaisen sokerialan markkinajärjestelyn todellisen suojelutavoitteen muodostavat sokerijuurikkaan- ja sokeriruo'ontuottajien edut. (169) Tarkasteltavana olevassa asiassa on tärkeää, että Südzucker on rakentanut Etelä-Saksaan kattavan sokeritehtaiden verkon, joka toimii yhdessä ja integroituneena yhtymämuotoon, joka mahdollistaa yksittäisten laitosten erikoistumisen. Etelä-Saksan tilanne poikkeaa sikäli Belgian tilanteesta, että Veurnen sokeritehdas (ks. edellä 151 kappale) ei kuulu vastaavaan tehtaiden ryhmään. Liittotasavallan kuluttajansuojasta, elintarvikkeista ja maataloudesta vastaava ministeriö on jo ilmoittanut komissiolle, että sen mielestä yksittäisten tehtaiden myynti Südzuckerin toiminta-alueella olevien tehtaiden ryhmästä ei olisi omiaan parantamaan tämän alueen sokerijuurikkaantuotantoalan ja sokerinvalmistusalan rakenteita. d) Etelä-Saksan sokerialan erityispiirteitä koskeva päätelmä (170) Komissio katsoo, että edellä kuvatut Etelä-Saksan sokerialan erityispiirteet ja Saksan liittotasavallan kuluttajansuojasta, elintarvikkeista ja maataloudesta vastaavan ministeriön vakiintunut hallinnollinen käytäntö huomioon ottaen olisi epävarmaa, voitaisiinko Etelä-Saksassa sokeria tuottavan tehtaan myynti ja siihen liittyvä sokerintuotantokiintiöiden siirto toteuttaa. Onnistumismahdollisuudet eivät näytä riittävän hyviltä, jotta sokeria tuottavan eteläsaksalaisen tehtaan myynti voitaisiin asettaa keskittymän hyväksymisen ehdoksi. Komissio tunnustaa, että Südzucker ei ole tämän asian erityispiirteet huomioon ottaen voinut ehdottaa tällaista sitoumusta. 2. TEHTAAN MYYMISEN SIJAAN EHDOTETUN SITOUMUKSEN VAIKUTUKSET ETELÄ-SAKSAN MARKKINOIHIN (171) Südzuckerin sokeritehtaan myynnin sijaan ehdottama sen eteläsaksalaisilta tuotantolaitoksilta peräisin olevan 90000 sokeritonnin asettaminen riippumattoman kauppiaan käytettäväksi on komission käsityksen mukaan riittävä tasoittamaan SLS:n poistumisen seuraukset Etelä-Saksan markkinoilla. Päätelmään johtaneita syitä ovat erityisesti seuraavat: (172) Tarjottu 90000 tonnin enimmäismäärä vastaa määrällisesti noin 10 prosenttia Etelä-Saksan koko markkinoista ja yli 10 prosenttia Etelä-Saksan teollisuussokerin markkinoiden volyymista (ks. Etelä-Saksan tarkempia määrätietoja taulukosta 3). Näin ollen sitoumuksen suhde markkinoiden kokoon on verrannollinen Belgiassa tarjottuun Veurnen sokeritehtaan enemmistöosakkuuden myyntiin ja siihen liittyvään kiintiöiden siirtoon (ks. edellä 151 kappale). Riippumaton kauppias, jolle kyseinen sokerimäärä annetaan käytettäväksi, voi näin ollen vaikuttaa merkittävästi markkinoiden toimintaan ja erityisesti hintarakenteeseen Etelä-Saksan markkinoilla. (173) Tässä yhteydessä on ratkaisevaa, että kauppiaan Südzuckerille maksama interventiohintaan ja pelkkiin Südzuckerille mahdollisista lisäsuorituksista aiheutuviin kustannuksiin perustuva hinta on selvästi alempi kuin vertailukelpoinen markkinahinta. Näin ollen kauppiaalla on selvästi liikkumavaraa tarjota Etelä-Saksan nykyisiä markkinahintoja alhaisempia hintoja. (174) Südzuckerin sitoumuksen mukaisesti kauppiaalla on myös oikeus ostaa valintansa mukaan eri sokerilaatuja, eikä esimerkiksi vain interventiohinnan pohjana olevaa "EG II" -peruslaatua. Näin ollen sillä on riittävä mahdollisuus noudattaa mahdollisten asiakkaiden laatuvaatimuksia. (175) Koska Südzucker tarjoaa kauppiaalle toimituksia tämän valinnan mukaan kaikista Etelä-Saksan toimipaikoistaan, kauppiaalle ei koidu toimituksissa Etelä-Saksan alueen asiakkailleen pitkästä toimitusetäisyydestä johtuvia kilpailuhaittoja verrattuna Südzuckeriin. Muihin kuin Etelä-Saksassa toimiviin tarjoajiin nähden kauppiaalla on puolellaan toimitusmatkojen suhteen jopa kilpailuetu. (176) Südzuckerin tarjoama sitoumus vastaa komission mielestä kokonaisuudessaan sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn mukaisten erityisten kilpailuehtojen vallitessa vaikutukseltaan pääosin tehtaan myyntiä koskevaa sitoumusta. Myös mahdollisesti myytäväksi tarjotun sokeritehtaan ostajaan kohdistuisivat voimassa olevista sokerintuotannon kiintiösäännöksistä johtuvat kapasiteettirajoitukset, joiden vuoksi se olisi samassa tilanteessa kuin kauppias, jolla on käytettävissään tietty määrä sokeria vuodessa. Yhteisön vahvistaman interventiohinnan ottaminen huomioon antaa kauppiaalle myös varman pohjan tehdä laskelmia ja suunnitelmia. 3. ETELÄ-SAKSAA KOSKEVIEN SITOUMUSTEN ARVIOINTIIN PERUSTUVA PÄÄTELMÄ (177) Komissio katsoo, että Südzuckerin täyttäessä sitoumuksensa kilpailu Etelä-Saksan sokerialalla vahvistuu, mikä tasoittaa riittävästi SLS:n poistumista kilpailijana. C. SITOUMUSTEN ARVIOINTIIN PERUSTUVA PÄÄTELMÄ (178) Näin ollen komissio katsoo kaiken kaikkiaan, että kaikki Südzuckerin antamat sitoumukset huomioon ottaen ilmoitettu keskittymä ei johda Südzuckerin määräävien markkina-asemien vahvistumiseen Etelä-Saksassa eikä Belgiassa. Erityisesti sitoumukset riittävät Etelä-Saksan ja Belgian osalta myös estämään sen, että Südzuckerin määräävät markkina-asemat vahvistuisivat siitä syystä, että se pystyy rajat ylittäviin sokeritoimituksiin teollisille suurasiakkaille ("yleiseurooppalaiset sopimukset"). Annettujen sitoumusten seurauksena kilpailu vahvistuu, mikä vaikeuttaa Südzuckerin mahdollisuuksia sitoa eteläsaksalaisia ja belgialaisia asiakkaita tiukemmin itseensä tarjoamalla niille rajat ylittäviä sokerintoimituksia. IX EHDOT JA VELVOITTEET (179) Sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti komissio voi liittää päätökseensä ehtoja ja velvoitteita, joiden tarkoituksena on varmistaa, että keskittymään osallistuvat yritykset noudattavat komissiolle antamiaan sitoumuksia keskittymän saattamiseksi yhteismarkkinoille soveltuvaksi. (180) Toimenpiteille, joiden tuloksena markkinoiden rakenne muuttuu, on asetettava ehdot, kun taas niiden toteuttamiseksi tarvittaviin toimiin liitetään osapuolille asetetut velvoitteet. Jos ehtoa ei täytetä, komission päätös keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille soveltuvaksi kumoutuu. Jos osapuolet rikkovat velvoitteen, komissiolla on mahdollisuus sulautuma-asetuksen 8 artiklan 5 kohdan b alakohdan nojalla peruuttaa myönteinen päätöksensä. Lisäksi osapuolille voidaan määrätä sakkoja ja uhkasakkoja sulautuma-asetuksen 14 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 15 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla(58). (181) Edellä kuvatun peruseron mukaisesti komissio asettaa päätöksensä ehdoksi niiden Südzuckerin sitoumusten täydellisen täyttämisen, jotka koskevat omistusosuuksien myyntiä ja tietyn sokerimäärän asettamista käytettäväksi Etelä-Saksan markkinoilla(59). Näiden sitoumusten tavoitteena on tasoittaa Südzuckerin Etelä-Saksassa ja Belgiassa havaittu markkinaosuuden vahvistuminen ja säilyttää näin kilpailu kyseisillä markkinoilla. Kaikk