Puheensiirto Internetissä yhteisön oikeuden ja erityisesti direktiivin 90/388/ETY mukaisesti (98/C 6/04)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Internetin kautta tapahtuvan puheensiirron sääntely

Kilpailusta telepalvelumarkkinoilla annetussa direktiivissä 90/388/ETY (EYVL L 192, 24.7.1990, s. 10) määritellään yksityiskohtaisesti ne palvelut, jotka jäsenvaltiot voivat jatkossakin varata teleorganisaatioilleen.

Direktiivin 90/388/ETY 1 artiklassa "puhelintoiminnalla" tarkoitetaan "kaupallista, yleiseen käyttöön tarkoitettua reaaliaikaisen puheen suoran siirron ja kytkennän tarjoamista yleisten kytkentäisten liittymien välillä siten, että jokainen käyttäjä voi tällaiseen liittymään kytketyn laitteen avulla olla yhteydessä toiseen liittymään".

Komissio julkaisi 20.10.1995 tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle kilpailusta telepalvelumarkkinoilla annetun direktiivin 90/388/ETY asemasta ja täytäntöönpanosta (95/C 275/02, EYVL C 275, s. 2) (jäljempänä "tiedonanto"). Siinä määriteltiin komission suhtautuminen direktiivin 90/388/ETY 1 artiklan määritelmän täytäntöönpanoon. Tämän jälkeen erityisen ohjelmiston kehittäminen on mahdollistanut puheen koodaamisen, pakkaamisen ja siirron niin, että puhetta voidaan lähettää Internetissä muille Internet-palvelujen tilaajille samaa tai yhteensopivaa ohjelmistoa käyttäen yhdyskäytävän kautta tavallisiin puhelimiin. Tämä on uusi asia, joten komission olisi hyväksyttävä tiedonantoon täydennys näistä palveluista, joita usein kutsutaan Internet-puhelinpalveluiksi.

Tämä tiedonanto koskee Internetin välityksellä tapahtuvaa kaksisuuntaista puheensiirtoa (1) (2). Tiedonannossa käsitellään kahta sääntelykysymystä:

- Kuuluvatko tällaiset palvelut jo ennen vuonna 1998 alkavaa puhelintoimintapalvelujen ja televiestinnän infrastruktuurien täysin vapaata kilpailua vapautettuihin palveluihin sen perusteella, miten direktiivissä 90/388/ETY säädettyä puhelintoiminnan määritelmää arvioidaan?

- Missä määrin vuonna 1998 alkavaa vapaata kilpailua varten annetussa sääntelyjärjestelmässä (3) olevia puhelintoimintapalvelujen tarjontaa koskevia säännöksiä voidaan soveltaa puheensiirtopalvelujen tarjontaan Internetissä?

Internet-puhelinpalvelujen luokat

Internet-puhelinpalvelujen kannalta tässä ilmoituksessa käsitellään erityisesti tilanteita, joissa käyttäjät ottavat yhteyden Internetiin yleisen (kiinteän) puhelinverkon liitäntäpisteiden kautta viestintää varten eivätkä esimerkiksi erillisten yhteyksien välityksellä tai muiden keinojen avulla, joissa liityntäpisteitä ei käytetä. Näin ollen Internetin välityksellä tapahtuva puheensiirto voidaan jakaa käyttäjän näkökulmasta kolmeen erilaiseen luokkaan:

- puheensiirto tietokoneesta toiseen: siirretään puhetta Internetin välityksellä yhden käyttäjän tietokoneesta toisen käyttäjän tietokoneeseen (molemmat käyttävät viestintään modeemeja, yhteensopivia ohjelmistoja, kaiuttimia ja mikrofoneja);

- puheensiirto tietokoneen ja puhelimen välillä: siirretään puhetta Internetin välityksellä yhden käyttäjän tietokoneen (modeemin, ohjelmiston, kaiuttimen ja mikrofonin avulla) ja toisen käyttäjän perinteisen puhelimen välillä, joka on liitetty yleiseen puhelinverkkoon;

- puheensiirto puhelimesta toiseen: siirretään puhetta Internetin välityksellä siten, että molemmat käyttäjät käyttävät yleiseen puhelinverkkoon liitettyä puhelinta. Tässä tapauksessa puhe siirretään osittain paketteina Internet-yhteyskäytännön avulla eikä kokonaan kansallisten ja kansainvälisten yleisten puhelinverkkojen välityksellä.

Arviointi direktiivissä 90/388/ETY säädetyn puhelintoiminnan määritelmän perusteella

Puhelintoiminnalle direktiivissä 90/388/ETY annetun määritelmän perusteella Internetin välityksellä tapahtuvaa puheensiirtoa voidaan pitää puhelintoimintana ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täytetään:

- Tällainen viestintä on kaupallista toimintaa

"Kaupallinen" olisi ymmärrettävä sanan yleismerkityksessä eli että puheensiirtoa tarjotaan erillisenä kaupallisena toimintana, jonka tarkoitus on tuottaa voittoa. Näin ollen kaupallinen toiminta ei ole pelkkää kahden käyttäjän välisen teknisen, ei-kaupallisen puhelinyhteyden tarjontaa.

Internetissä käytettäviä ohjelmistoja ja selaimia, joiden avulla käyttäjät voivat lähettää ja ottaa vastaan puhetta sisältäviä viestejä, tarjotaan kaupallisin perustein (usein ohjelmat ja selaimet on esiasennettu uusiin tietokoneisiin). Tästä huolimatta puheensiirron kaupallinen tarjonta Internetissä ei ainakaan toistaiseksi ole Internet-yhteyden tarjoajien (4) tärkein tavoite, vaan ainoastaan lisäominaisuus Internet-yhteydessä, jonka asiakas valitsee mm, selaimen, sähköpostin sekä tietojen ja tiedostojen kopiointimahdollisuuden perusteella. Muissa tapauksissa käyttäjä on hankkinut itse tarpeellisen ohjelmiston eikä saanut sitä yritykseltä, jolta se on tilannut Internet-yhteyden.

Useimmiten puheensiirtomahdollisuus on vain osa asiakkaalle tarjottavaa Internet-palvelukokonaisuutta, jossa puheensiirto täydentää muita Internet-palveluja (videopuhelinpalvelujakaan ei pidetä nykyään puhelintoimintana). Tämän vuoksi Internetin välityksellä tapahtuva puheensiirto ei yleisesti ottaen vastaa yhteisön puhelintoiminnalle antaman määritelmän ensimmäistä perustetta.

Vasta sitten, kun Internet-puheensiirtoa kahden puhelimen välillä markkinoidaan Euroopan unionissa puhelintoimintapalvelun vaihtoehtona, palvelujaan tarjoavan organisaation voidaan katsoa toimivan kaupallisin perustein.

Jos yhteydenottomahdollisuus mihin tahansa puhelinnumeroon tulisi tietokoneiden välisessä puheensiirrossa palveluntarjoajan kaupallisen strategian ratkaisevaksi tekijäksi, palveluntarjoajien voitaisiin katsoa tarjoavan puheensiirtoa kaupallisesti.

- Se on yleiseen käyttöön tarkoitettu

Kahden tietokoneen välisessä puheensiirrossa vain sellaiset käyttäjät, jotka ovat tehneet sopimuksen Internet-yhteyttä tarjoavan yrityksen kanssa ja käyttävät yhteensopivaa ohjelmistoa, voisivat käyttää Internetiä soittaakseen toisilleen. Tällaista puheensiirtoa voidaan kuitenkin pitää yleiseen käyttöön tarkoitettuna, koska se on kaikkien käytettävissä samoin perustein.

Tämä peruste täyttyisi tietokoneesta puhelimeen ja puhelimesta puhelimeen Internetissä tapahtuvassa puheensiirrossa, jossa palveluntarjoaja huolehtii välttämättömistä signaalinmuunnoksista, koska palvelut ovat kaikkien käytettävissä edellyttäen, että käyttäjä on tehnyt kyseisen palveluntarjoajan kanssa tarvittavat kaupalliset järjestelyt.

- Se kulkee kiinteän puhelinverkon yleisten kytkentäisten liitäntäpisteiden välillä

"Yleisten kytkentäisten liitäntäpisteiden välillä" tarkoittaa, että kuuluakseen varattuihin palveluihin telealan vapauttamisen määräaikaan saakka puheensiirtopalvelua on tarjottava kaupallisesti yleiseen käyttöön ja lisäksi sen on samanaikaisesti liitettävä yhteen kaksi yleisen puhelinverkon (5) liitäntäpistettä. Nämä liitäntäpisteet määritellään tilaajanumeroiden avulla kansallisessa puhelinnumerointisuunnitelmassa. Tästä seuraa, että jos yhteys Internetiin tapahtuu vuokrajohtojen välityksellä, palvelua ei koskaan voida pitää puhelintoimintana, vaikka puhelu päätyisikin yleiseen puhelinverkkoon. Tilanne on sama siitä huolimatta, otetaanko yhteys tietokoneesta tai puhelimesta.

Jos Internetin käyttäjät voivat soittaa vain toisille Internetin käyttäjille, joiden tietokoneet ovat yhteydessä toisiinsa modeemin välityksellä ja jotka käyttävät yhteensopivaa ohjelmistoa, kyseessä ei ole "puhelintoiminta", koska se ei tarjoa mahdollisuutta, että "jokainen käyttäjä voi . . . olla yhteydessä toiseen liittymään" siinä merkityksessä, että jokainen käyttäjä voi olla yhteydessä jokaiseen käyttäjään. Mainittu määritelmän peruste täyttyy kuitenkin tietokoneesta puhelimeen ja puhelimesta toiseen Internetin välityksellä tapahtuvassa puheensiirrossa.

- Siihen sisältyy puheen suora siirto ja kytkentä reaaliajassa

Johtuen Internetin käyttäjien välisissä ensimmäisissä puheensiirroissa käytetystä tekniikasta ja Internet-tekniikan kehityksen varhaisesta vaiheesta (pääasiassa kaistanleveydestä ja pakkaustekniikasta) Internet-puheluiden ei aluksi uskottu voivan tapahtua reaaliajassa (6). Perustekniikassa puhe koodataan digitaalisesti, pakataan ja käyttäjä lähettää sen liitäntäpisteestä palvelimelle ja sieltä eteenpäin vastaanottavalle palvelimelle. Tämä puolestaan lähettää puheen liitäntäpisteeseen yhdistetylle vastaanottajalaitteelle, joka kokoaa paketit uudelleen ja lähettää ne kovaäänisen kautta puheena. Tiedon käsittelyyn ja sen siirtoon liitäntäpisteestä toiseen kuluu yleensä yhä sen verran aikaa, että puheensiirron laatua ei voida pitää samana kuin tavanomaisessa reaaliajassa tapahtuvassa palvelussa.

Tilanne olisi sama, vaikka Internetin välittämä puheensiirto tapahtuisi tietokoneesta toiseen, tietokoneen ja yleiseen puhelinverkkoon liitetyn puhelimen välillä tai puhelimesta toiseen. Vaikka puheensiirto puhelimesta toiseen Internetissä vaatiikin kaksi muunnosvaihetta, viestinnässä on usein vähemmän viipeitä kuin kahden tietokoneen välisessä viestinnässä. Puheensiirto tapahtuu kuitenkin osittain Internetin välityksellä (jossa on nykyisin vain yksi palveluluokka), joten vaarana on ennalta arvaamaton ruuhkautuminen, jonka vuoksi on vaikeaa tai mahdotonta taata yhtä luotettava palvelu ja yhtä hyvä puheen laatu kuin yleisissä puhelinverkoissa.

Tämä puhelintoiminnan määritelmän peruste on selvästi jo lähes täytetty niiden organisaatioiden osalta, jotka tarjoavat Internetin välityksellä puheensiirtoa puhelimesta toiseen ja jotka takaavat puheen laadun varaamalla tietyn kaistanleveyden ja väittävät, että puheen laatu on yhtä hyvä kuin piirikytkentäisessä yleisessä puhelinverkossa.

Yhteenvetona komissio on sitä mieltä, että direktiivin 90/388/ETY mukainen puhelintoiminnan määritelmä yhdessä ennakkotapausten kanssa on hyvänä apuna arvioitaessa Internetissä tapahtuvien puheensiirtopalvelujen sääntelyä vapauttamista edeltävässä tilanteessa.

Näitä palveluja ei voida toistaiseksi pitää puhelintoimintana direktiivin mukaisessa merkityksessä, ja ne kuuluvat vapautettuihin palveluihin jo nyt ennen täyden kilpailun toteuttamiselle asetettua määräaikaa. Uusia Internet-teknologiaa käyttäviä yleiseen käyttöön tarjottavia puheensiirtopalveluita on jo kuitenkin olemassa. Tilannetta on siis jatkuvasti tarkkailtava tekniikan ja markkinoiden kehityksen perusteella.

Sääntelyä koskevat seuraukset

Nykytilanne

- Toimilupien myöntäminen

Internet-yhteyksien tarjoajat toimivat tällä hetkellä yleensä tiedonsiirtoon tai lisäarvopalveluiden tarjoamiseen myönnetyn toimiluvan perusteella.

Direktiivin 90/388/ETY mukaisesti:

- muiden telepalveluiden kuin puhelintoiminnan tarjoamiseen, yleisten televerkkojen ja muiden radiotaajuuksia käyttävien televerkkojen perustamiseen ja tarjoamiseen voidaan soveltaa ainoastaan yleistä valtuutus- tai ilmoitusmenettelyä. Koska Internet-puhelinpalveluja ei pidetä direktiivissä tarkoitettuina puhelintoimintapalveluina, Internet-yhteyksien tai -palveluiden tarjoajilta ei voida vaatia yksittäistä toimilupaa;

- yleiset valtuutus- tai ilmoitusmenettelyt voivat sisältää ainoastaan puolueettomia (kyseiseen olennaiseen vaatimukseen-liittyviä), syrjimättömiä, suhteutettuja ja avoimia ehtoja. Tämä tarkoittaa, että muihin tiedonsiirron tarjoajiin sovellettavasta lupajärjestelmästä poikkeavaa erityistä Internet-yhteyksien tai -palvelujen tarjoajiin sovellettavaa erityistä lupajärjestelmää ei pidä periaatteessa laatia. Kun Internet-puhelinpalvelu on vain yksi osa asiakkaalle tarjottavaa Internet-palvelukokonaisuutta muiden palvelun osatekijöiden lisänä, puhelinsovellus sisällytettäisiin Internet-yhteyden tarjoajan toimintaa koskevaan laajempaan valtuutukseen, jolloin olisi suhteetonta vaatia yhteyden tarjoajalta lisävaltuutuksen hankkimista;

- jos jäsenvaltio haluaa peruuttaa varaamattoman palvelun tarjontaa koskevan yleisen valtuutuksen tai kieltäytyä myöntämästä sitä, sen on ilmoitettava päätöksensä perustelut, ja päätöstä koskevaa muutoksenhakua varten on oltava menettelyt (7);

- valtuutusten myöntämisjärjestelmistä on ilmoitettava ennalta komissiolle.

1.1.1998 voimaan tulevassa toimilupadirektiivissä säädetään yksityiskohtaisesti valtuutusten edellytyksistä ja toimilupien myöntämismenettelyissä noudatettavista periaatteista.

- Yleispalvelu

Koska Internet-puhelinpalveluja ei pidetä direktiivissä tarkoitettuina puhelintoimintapalveluina, Internet-yhteyksien tarjoajilta ei voida vaatia maksuja.

Tilanne tulevaisuudessa

Kuten edellä on selostettu, Internetin välityksellä tapahtuvan puheensiirron sääntely riippuu tosiasiassa tarjotun palvelun analysoinnista, jossa on otettava huomioon direktiivin 90/388/ETY 1 artiklassa puhelintoiminnalle annetun määritelmän eri perusteet.

Internetissä tapahtuvan puheensiirron nykyinen asema yhteisön oikeudessa voi muuttua tekniikan ja markkinoiden kehityksen perusteella. Komission saamat kommentit osoittavat, että edellytykset yhteisön lähestymistavan muuttamiselle ovat ainakin joiltakin osin lähes valmiina:

- ainakin jotkut Internet-palvelujen tarjoajat alkavat vähitellen tarjota palvelua, jossa käyttäjä voi saada yhteyden paikalliseen Internet-palveluun, ottaa siihen yhteyden omalla tietokoneellaan tai muulla päätelaitteella ja valita vastaanottajan puhelinnumeron, jolloin puhelu reititetään Internetissä maksusta mihin tahansa puhelinnumeroon (myös sellaisten käyttäjien numeroihin, joilla ei ole modeemia);

ja

- Internetin käyttö (ja sen seurauksena halvemmat hinnat) on ratkaiseva syy tehdä Internet-palvelusopimus tällaisen palvelun käytöstä (siitä huolimatta, haluaako käyttäjä Internet-yhteyden myös tietokoneeseensa osana palvelua, jossa hän voi käyttää puhelintaan).

On kuitenkin mahdollista, että jotkin laatuun liittyvät lisätekijät eivät ole vielä tyydyttäviä.

Kun Internet-palveluntarjoajat täyttävät kaikki puhelintoiminnan määritelmään kuuluvat perusteet, yhteydenottomahdollisuutta mihin tahansa puhelinnumeroon tarjoavia palveluntarjoajia - ja vain näitä - voidaan pitää yhteisön oikeuden mukaisina puhelintoimintapalvelujen tarjoajina. Tässä on kuvattu vain esimerkki, joka ei rajoita muita mahdollisia tulevan kehityksen tulkintoja.

Edellä kuvatulla voi olla merkittäviä sääntelyä koskevia seurauksia yrityksille, joita asia koskee:

- Toimilupien myöntäminen

Direktiivin 90/388/ETY 3 artiklan ja toimilupadirektiivin 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat solveltaa alueellaan toimivien Internet-palveluntarjoajien puhelintoimintapalveluihin yksittäisten toimilupien myöntämismenettelyjä, jos se on niiden mielestä tarpeen. Kaikista toimilupien myöntämisjärjestelmistä on kuitenkin ilmoitettava komissiolle.

Myös silloin, kun joitakin Internetin välityksellä tapahtuvia puheensiirtopalveluja voidaan pitää puhelintoimintana ja kun jotkin jäsenvaltiot vaativat palveluntarjoajia hakemaan yksittäisiä toimilupia, toimilupajärjestelmissä on noudatettava suhteellisuutta ja syrjimättömyyttä, kuten direktiivissä 90/388/ETY ja toimilupadirektiivissä tähdennetään. Lisäksi lupajärjestelmissä on otettava huomioon kuluttajien mahdollisuus valita haluamansa monista palveluista ja operaattoreista ja erityisesti se, etteivät maksut ole kohtuuttomia ja syrjiviä.

- Yleispalvelu

Jos Internetissä tapahtuvaa puheensiirtoa pidetään tulevaisuudessa puhelintoimintana, palveluntarjoajat, joita asia koskee, kuuluisivat niiden organisaatioiden joukkoon, joita voitaisiin pyytää osallistumaan yleispalvelun rahoitukseen markkinoiden avauduttua täydelle kilpailulle. Tämä olisi yhteisön oikeuden periaatteiden mukaista ja niiden teleyleispalvelun kustannuslaskentaa ja rahoitusta koskevien pääperiaatteiden mukaista, jotka komissio on vahvistanut 27.11.1996 antamassaan tiedonannossa (KOM(96) 608).

Useimmissa jäsenvaltioissa yleispalvelun rahoitusta ei tarvitse käsitellä. Ne jäsenvaltiot, joiden on käsiteltävä sitä, voivat tukeutua yhteisön oikeudessa säädettyyn järjestelmään (8), jonka mukaan yleispalvelun rahoittamismaksuja voidaan vaatia julkisesti saaatavilla olevia televerkkoja ja puhelintoimintapalveluja tarjoavilta organisaatioilta.

Yleispalveluvelvoitteiden aiheuttamien rasitteiden on oltava suhteellisia, syrjimättömiä ja avoimia. Suhteellisuus edellyttää seuraavaa:

- yleispalveluvelvoitteesta ei saa periä kaksinkertaisia maksuja. Jos tarjotaan palvelua, joka perustuu siihen, että käyttäjällä on yhteys jonkun toisen operaattorin verkkoon, on huolellisesti varmistettava, etteivät sääntelyviranomaiset peri kahta maksua eli yhtä yleisen puhelinverkon operaattorilta ja toista palveluntarjoajalta, vaikka tarjottu palvelu sisältääkin puhelintoimintaa;

- kustannukset ja vaiva, joita vaaditaan yleispalvelumaksujen laskemisessa tarvittavien merkittävien osatekijöiden selvittämiseksi, eivät saa aiheuttaa kyseiselle organisaatiolle kohtuutonta taakkaa, joka on suhteessa sen toimintaan yleispalvelun tarjoajana kyseisessä jäsenvaltiossa. Muutoin vaarana voi olla, että innovatiivisen palvelun tarjonnalle muodostuu huomattavia esteitä.

- Avoimen verkon tarjontaa (ONP) koskevasta lainsäädännöstä johtuvat muut velvoitteet

Silloin kun joitakin Internetin välityksellä tapahtuvia puheensiirtopalveluja voidaan pitää puhelintoimintana ja jos tällaisten palvelujen tarjoajilla on merkittävä markkina-asema (joka määritellään parhaillaan Euroopan parlamentissa ja neuvostossa käsiteltävänä olevan puhelintoimintadirektiivin 2 artiklaan perustamissopimuksen 100 a artiklan perusteella ehdotetussa muutoksessa), niihin sovelletaan tämän direktiivin asiaa koskevia säännöksiä.

Ilmoituksen säännöllinen uudelleentarkastelu

Komissio aikoo säännöllisesti tarkastella tämän tiedonannon laajuutta ennen 1.1.2000.

(1) Tässä ilmoituksessa ei käsitellä sovelluksia, joiden avulla voidaan esimerkiksi hakea tallennettua tietoa (www-sivuja, sähkö- tai puhepostiviestejä) puheen muodossa. Tällaisia sovelluksia pidetään uusina multimediapalveluina siitä huolimatta, että ne yleensä sisältävät puhetta.

(2) Tässä ilmoituksessa ei käsitellä tilannetta, jossa otetaan Internetin välityksellä yhteys takaisinsoittopalvelua tarjoavaan operaattoriin puhelun muodostamiseksi yleisessä puhelinverkossa. Olisi arvioitava erikseen, kuuluuko tällaisen operaattorin tarjoama palvelu puhelintoiminnan määritelmään. Jos kyseinen operaattori tarjoaisi kytkennän lisäksi suoraa puheensiirtoa omassa tai vuokratussa verkossa, se kuuluisi puhelintoiminnan tarjoajiin.

(3) Direktiivin 90/388/EY (ns. palveludirektiivi) lisäksi, sellaisena kuin se on muutettuna erityisesti direktiivillä 96/19/EY (ns. täyden kilpailun direktiivi), sääntelyjärjestelmästä on säädetty kolmessa yhdenmukaistamisdirektiivissä. Näitä ovat direktiivit 97/13/EY (ns. toimilupadirektiivi), 97/33/EY (ns. yhteenliittämisdirektiivi) ja 95/62/EY, sellaisena kuin se on muutettuna avoimen verkon tarjoamisen (ONP) soveltamisesta puhelintoimintaan annetulla direktiivillä 97/. . ./EY (ns. puhelintoimintadirektiivi).

(4) Esimerkiksi America On Line, CompuServe, Skynet, Ping, Atlas/GlobalOne. Jotkut palveluntarjoajat, esimerkiksi Globallink, eivät varsinaisesti tarjoa yhteyttä Internetiin, vaan erityisesti lähinnä puheensiirtoon tarkoitettua tuotetta, jolla helpotetaan Internetissä tapahtuvaa puheensiirtoa puhelimesta ja tietokoneesta. Tällaisia palveluntarjoajia ei tule pitää Internet-yhteyden tarjoajina.

(5) Yleistä puhelinverkkoa ei ole muodollisesti määritelty direktiivissä. Se on käsitettävä yleismerkityksessään yleisenä puhelinverkkona, joka muodostuu teleorganisaation tavanomaisten puhelintoimintapalvelujen toimittamiseen käyttämistä siirto- ja kytkentätoiminteista.

(6) Internetin välityksellä käytettävät puhepostipalvelut eivät kuulu määritelmään, sillä niille on luonteenomaista, ettei puheensiirto tapahdu reaaliajassa.

(7) Toimilupadirektiivin 5 artiklassa on asiasta tarkat säännökset.

(8) Katso direktiivi 90/388/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/33/EY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1997, televiestinnän yhteenliittämisestä soveltaen avoimen verkon tarjoamisen (ONP) periaatteita yleispalvelun ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi (EYVL L 199, 26.7.1997).