Komission päätös,

tehty 24 päivänä heinäkuuta 2002,

yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.2698 - Promatech/Sulzer)

(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 2807)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2004/251/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97(2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan ja 22 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon menettelyn aloittamisesta tässä asiassa 16 päivänä huhtikuuta 2002 tehdyn komission päätöksen,

ottaa huomioon keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon(3),

ottaa huomioon kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen(4),

sekä katsoo seuraavaa:

I JOHDANTO

(1) Komissio vastaanotti 7, 11, 18, 19 ja 21 päivänä joulukuuta 2001 Espanjalta, Italialta, Yhdistyneeltä kuningaskunnalta, Saksalta ja Ranskalta yhteisen pyynnön siirtää asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (jäljempänä "sulautuma-asetus") nojalla komission tutkittavaksi ehdotuksen yrityskeskittymästä, jolla Promatech SpA -yritys (jäljempänä "Promatech") hankkii Sulzer Ltd -yrityksen teknisten tekstiilien yksikön (jäljempänä "Sulzer Textile"). Vastaavat pyynnöt saatiin Portugalilta 11 päivänä helmikuuta ja Itävallalta 13 päivänä helmikuuta 2002.

(2) Komissio totesi, että edellä mainitut pyynnöt täyttävät sulautuma-asetuksen 22 artiklan 3 kohdassa säädetyt vaatimukset. Siirtämistä pyytäneiden jäsenvaltioiden viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle hallussaan olevia asiakirjoja, jotka ovat pääasiassa osapuolten vastauksia ja alustavien tutkimusten tuloksia. Toimenpiteen osapuolet täydensivät näitä tietoja myöhemmin.

(3) Tutkittuaan keskittymäehdotusta huolellisesti komissio tuli siihen tulokseen, että on hyvin kyseenalaista, soveltuuko toimenpide yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. Komissio havaitsi vakavia kilpailuongelmia tarttujakutomakoneiden markkinoilla tai vaihtoehtoisesti negatiivisten tarttujakutomakoneiden vieläkin jakautuneemmilla markkinoilla Länsi-Euroopassa eli ETA:n jäsenvaltioissa ja Sveitsissä. Komissio aloitti siksi tässä asiassa 16 päivänä huhtikuuta 2002 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 22 artiklan 4 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisen menettelyn.

II TOIMENPITEEN OSAPUOLET

(4) Promatech on Italian oikeuden mukaan perustettu yritys, joka valmistaa, myy ja jakelee kutomakoneita ja varaosia. Promatech on Radici Groupin ja Miro Radici Groupin määräysvallassa. Radici Group toimii kemikaaliteollisuudessa, muovi-, kone-, pakkaus- ja kudontateollisuudessa sekä synteettisten kuitujen ja tekstiiliteollisuuden alalla, ja Miro Radici Group toimii tekstiilialalla.

(5) Sulzer Ltd on Sveitsissä sijaitseva holdingyhtiö, jolla on laajaa toimintaa eri aloilla, joita ovat muun muassa lääketieteelliset implantit, asiakaskohtaisesti suunnitellut raskaat pumput ja rakennusinfrastruktuurimateriaalit. Sulzer Group on mukana myös kutomakoneiden suunnittelussa, valmistuksessa, markkinoinnissa, myynnissä ja jakelussa sekä niiden myynnin jälkeisissä palveluissa ensisijaisesti kokonaan sen omistuksessa olevan tytäryhtiön Sulzer Textil AG:n (Sveitsi) ja muiden suoraan tai välillisesti sen omistuksessa olevien tytäryhtiöiden kautta.

III YRITYSKESKITTYMÄ

(6) Ehdotetussa toimenpiteessä Promatech hankkii omistukseensa koko Sulzerin tekstiilikoneyksikön ostamalla sen osakkeita. Ehdotettu kauppa antaisi siten Promatechille yksinomaisen määräysvallan useissa eri puolilla maailmaa sijaitsevissa yhtiöissä, mukaan luettuna kokonaan Sulzerin omistuksessa olevat myyntiyhtiöt. Ehdotettuun kauppaan kuuluu myös yhdentoista eri puolilla maailmaa sijaitsevan, Sulzerin määräysvallassa olevan mutta Sulzer Groupiin kuuluvien yhtiöiden hallinnassa olevan sivuliikkeen ostaminen.

(7) Täten kyseessä on sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu keskittymä.

(8) Tutkittavana oleva keskittymä ei ole yhteisönlaajuinen, koska sulautuma-asetuksen 1 artiklan raja-arvot eivät ylity. Promatechin liikevaihto on [...](5) miljoonaa euroa koko maailmassa ja [...]* miljoonaa euroa EU:ssa (luvut ovat vuodelta 2000). Sulzerin hankintaan liittyvien toimintojen liikevaihto on [...]* miljoonaa euroa koko maailmassa ja [...]* miljoonaa euroa EU:ssa (luvut ovat vuodelta 2000).

IV KILPAILUVAIKUTUSTEN ARVIOINTI

A) TUOTEMARKKINOIDEN MÄÄRITELMÄ

1. SYÖSTÄVÄLLISET JA SYÖSTÄVÄTTÖMÄT KUTOMAKONEET

(9) Ehdotettuun sulautumaan liittyvä talouden ala on kutomakoneiden valmistus ja myynti (varaosat ja huolto mukaan luettuna). Kutomakoneet ovat yksi tekstiilikoneiden päätyyppi. Tekstiilikoneisiin kuuluu laaja valikoima muitakin koneita, kuten kehruukoneet ja neulekoneet(6).

(10) Kutomakoneet voidaan jakaa alaluokkiin sen mukaan, mitä tekniikkaa käytetään kudelangan siirtämiseen koneen puolelta toiselle ja viemiseen loimilankojen välistä. Kutomakoneet jaetaan yleensä seuraaviin:

i) syöstävälliset kutomakoneet;

ii) syöstävättömät kutomakoneet.

(11) Syöstävälliset kutomakoneet ovat selvästikin teknisesti vanhentuneita, ja niiden tuotantokapasiteetti on pieni ja toimintanopeus hyvin alhainen. Niitä käytetään Kaakkois-Aasiassa ja Kiinassa laajalti tekstiilien valmistukseen pienillä kustannuksilla. Euroopassa syöstävällisiä kutomakoneita käytetään lähes pelkästään ylellisyystekstiilien tuotannossa, missä niiden hitaus ei vaikuta merkittävästi tuotteen lopulliseen hintaan. Joka tapauksessa syöstävällisten kutomakoneiden myynti on Euroopassa nykyään merkityksetöntä (katso taulukko).

TAULUKKO 1 Syöstävällisten kutomakoneiden toimitukset vuonna 2000 (yksikköä)

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde:

International Textile Machinery Shipment Statistics, numero 23/2000

(12) Toimenpiteen osapuolet ja yleensä niiden pääkilpailijatkaan eivät valmista syöstävällisiä kutomakoneita. Osapuolet ovat ilmoittaneet, että syöstävällisten kutomakoneiden markkinat eivät ole samat kuin syöstävättömien kutomakoneiden markkinat. Komission markkinatutkimus vahvistaa tämän.

2. SYÖSTÄVÄTTÖMÄT KUTOMAKONEET

a) Yhteenveto erityyppisistä syöstävättömistä kutomakoneista

(13) Syöstävättömät kutomakoneet voidaan jakaa edelleen ryhmiin sen mukaan, millä menetelmällä kudelanka viedään vireeseen eli loimilankojen lävitse:

i) positiiviset tarttujakutomakoneet;

ii) negatiiviset tarttujakutomakoneet;

iii) ilmasuihkukutomakoneet;

iv) projektiilikutomakoneet;

v) vesisuihkukutomakoneet;

vi) monivaihekutomakoneet.

(14) Konetyypit voidaan erottaa toisistaan muun muassa niissä käytetyn tekniikan, sovellusmahdollisuuksien ja kustannusten erojen mukaan.

(15) Positiivinen tarttujakutomakone on monipuolisin saatavilla oleva kutomakone. Kudelanka viedään vireeseen metallisten tarttujien avulla, jotka työntävät sen vireen keskelle, mistä se siirretään toiseen tarttujaan, joka vie sen koneen toiselle puolelle. Näissä koneissa tarttuja on jäykkä. Koneet on tarkoitettu korkealaatuisten erityistekstiilien tuotantoon. Tuottavuustasot ovat alhaisemmat kuin negatiivisten tarttujakutomakoneiden, mutta energiankulutus on suhteessa suurempi, minkä vuoksi niiden hankinta- ja käyttökustannukset ovat suuremmat. Niillä voidaan tuottaa laaja valikoima materiaaleja hienoimmasta puhtaasta silkistä villaan ja kampalankakankaisiin, jotka on tarkoitettu muotiteollisuudelle, sekä verhoilu- ja sisustuskankaista raskaisiin teollisuuskankaisiin, jotka tehdään metallilangasta, juutista ja hiilikuidusta. Niitä valmistaa tällä hetkellä Dornier ja pienemmässä määrin Promatech ja Panter.

(16) Negatiiviset tarttujakutomakoneet ovat monipuolisuutensa suhteen toisella sijalla (positiivisten tarttujakoneiden jälkeen), ja niillä voidaan tuottaa suunnittelultaan erityisen korkealaatuisia kankaita. Kudelanka viedään vireeseen metallisten tarttujien avulla, joista yksi työntää kudelangan vireen keskelle, mistä se siirtyy passiivisesti toiseen tarttujapäähän, joka vie sen koneen toiselle puolelle. Tarttujapään suunnittelu ja kehitys vaativat sinällään kehittynyttä tekniikkaa, johon tarvitaan sekä patentteja että taitotietoa. Näissä koneissa tarttuja on taipuisa. Koneet ovat kohtalaisen kalliita, ja niiden energiankulutus sekä nopeus ovat keskimääräisiä. Niitä valmistavat ensisijaisesti Promatech, Sulzer, Picanol ja vähäisemmässä määrin Panter. Tsudakoma valmistaa pieniä määriä negatiivisia tarttujakutomakoneita pelkästään Japanin markkinoille, missä niitä käytetään perinteisten japanilaisten tekstiilien valmistukseen.

(17) Ilmasuihkukutomakoneissa kudelanka viedään vireeseen paineilmasuihkulla. Ilmasuihkukutomakoneet ovat erittäin tuottavia mutta vähemmän monipuolisia kuin tarttujakutomakoneet. Ne sopivat parhaiten kevyiden kankaiden kutomiseen. Ne ovat kohtalaisen monipuolisia, ja niitä voidaan käyttää huomattavan monien erilaisten kankaiden valmistamiseen, vaikkakin raskaat kankaat, kuten denimi, lisäävät energiankulutusta merkittävästi. Energiankulutus on suhteellisen suuri (verrattuna esimerkiksi tarttuja- tai vesisuihkukutomakoneisiin), mutta suhteellisen pienestä liikkuvien osien määrästä johtuen varaosien kustannukset ovat melko pienet. Näiden koneiden toiminta edellyttää huomattavaa infrastruktuuria, johon kuuluu paineilmakompressoreja ja korkeapaineilmaputkisto. Infrastruktuuri voi maksaa 15-25 prosenttia koko koneen arvosta. Yleensä niitä käyttävät kankaankutojat, jotka toimittavat tiettyä kangasta ennustettavan ja muuttumattoman määrän. Näitä koneita valmistavat Promatech, Picanol, Dornier, Tsudakoma ja Toyota.

(18) Projektiilikutomakoneissa kudelanka viedään vireeseen projektiilin avulla. Tekniikka kehitettiin 1950-luvulla, joten sen voidaan katsoa olevan täysin kehittynyttä. Projektiilikutomakoneet ovat suhteellisen kalliita, niiden sovellusalue on laaja ja energiankulutus suhteellisen pieni. Ne sopivat hyvin laadultaan korkea- tai keskitasoisten tekstiilien tuotantoon. Projektiilikutomakoneilla voi kutoa leveämpiä kankaita kuin muilla koneilla. Niiden käyttöikä on myös pidempi kuin muiden koneiden. Projektiilikutomakoneiden tekniset ominaisuudet ovat samantapaiset kuin tarttujakutomakoneiden, mutta ne ovat toisaalta huomattavasti kalliimpia kuin useimmat muut kutomakoneet (monivaihekutomakoneita lukuun ottamatta). Suhteellisen korkean hintansa ja keskimääräisen tuottavuutensa vuoksi projektiilikutomakoneet ovat pienten markkinoiden tuote(7). Tätä konetyyppiä valmistaa lähes yksinomaan Sulzer(8).

(19) Vesisuihkukutomakoneissa kudelanka viedään vireeseen vesisuihkulla. Nämä koneet ovat suhteellisen edullisia, niiden energiankulutus on pieni ja tuottavuus korkea. Toisaalta niiden soveltamisala on rajallinen, koska niitä voidaan käyttää ainoastaan vettähylkivien, pääasiassa synteettisten kankaiden valmistukseen. Veden korroosiovaikutuksen vuoksi vesisuihkukutomakoneen käyttöikä on yleensä lyhyempi kuin muiden kutomakoneiden. Vesisuihkukutomakoneita käytetään pääasiassa Aasiassa(9). Kumpikaan osapuoli ei valmista vesisuihkukutomakoneita.

(20) Monivaihekutomakoneet ovat kutomakonetekniikan uusin kehityssuunta. Niitä myydään tällä hetkellä vain valituille kokeiluasiakkaille(10). Niiden tuottavuus on äärimmäisen suuri, ja vaikka niiden käyttökustannukset ovat suuret, työvoimatarve on pieni. Ne on suunniteltu käytettäväksi pieneen määrään sovelluksia, lähinnä heikkolaatuisten kankaiden massatuotantoon. Sulzer on ainoa yhtiö, joka tuottaa tämäntyyppisiä koneita.

(21) Eri koneiden teknisten ominaisuuksien ja hintojen erot on esitetty yhteenvetona seuraavassa taulukossa:

TAULUKKO 2 Syöstävättömien kutomakoneiden erilaisten tekniikoiden vertailu

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde:

Tiedot ovat osapuolten toimittamia.

b) Osapuolten vastaus tuotemarkkinoiden kuvaukseen

(22) Tiedot antaneiden osapuolten mukaan on vain yhdet merkitykselliset tuotemarkkinat, joihin sisältyvät kaikentyyppiset syöstävättömät kutomakoneet erottelematta eri tyyppejä toisistaan (ilmasuihku, vesisuihku, negatiivinen tarttuja, positiivinen tarttuja, monivaihe ja projektiili). Osapuolet esittävät, että erimuotoiset kutomakoneet ovat hyvin pitkälle korvattavia, koska käyttäjät voivat huomattavassa määrin vaihtaa konetyypistä toiseen. Osapuolten mukaan kysyntäpuolella kukin konetyyppi on korvattavissa nopeuden, joustavuuden (mahdollisuus vaihtaa tuotannon tyyppiä), lopputuotteen laadun ja myynnin jälkeisten palvelujen suhteen. Toimittajapuolella osapuolten mukaan mikä tahansa tietyntyyppisen koneen valmistaja voi vaihtaa tuotantonsa toisentyyppiseen ilman huomattavia kustannuksia tai riskejä.

c) Kysyntäpuolen korvattavuus

i) Kysynnän yleisiä ominaisuuksia

(23) Komission tutkimus on paljastanut, että suurin osa Länsi-Euroopan kutomakoneista myydään asiakkaille, jotka korvaavat tai laajentavat nykyistä kutomakonekalustoaan. Komission tutkimus osoittaa myös, että tekstiilivalmistaja vaihtaa kutomakoneen keskimäärin kerran seitsemässä-kymmenessä vuodessa, vaikkakin ajanjakso vaihtelee teknisen kehityksen mukaan, mikä saattaa piristää kysyntää, tai kun kutojat päättävät uudistaa koneensa lisätäkseen tuottavuuttaan käytössä olevilla konekokoonpanoillaan ja vähentääkseen siten kustannuksia.

ii) Erityyppisiin koneisiin vaihtamisen tekniset esteet

(24) Erityyppiset kutomakoneet eivät ole merkittävässä määrin korvattavissa kysynnän näkökulmasta. Kaikki kuusi konetta eroavat toisistaan huomattavasti teknisen käytön (käyttökelpoisuuden ja monipuolisuuden) ja kuhunkin tiettyyn sovellukseen soveltuvuuden mukaan.

(25) Käyttökelpoisuuteen vaikuttaa se, että joitakin tekstiilejä voidaan kutoa vain yhdellä tietyllä koneella, kun taas toisia voidaan kutoa useilla eri koneilla. Tekstiilivalikoiman toinen ääripää on silkki, jonka tuotantoon sopii parhaiten tarttujakone. Toinen ääripää ovat synteettiset kuidut, joita voidaan kutoa millä tahansa koneella. Näiden kahden ääripään välillä on kankaita, joita voidaan tehdä erityyppisillä koneilla. Yksi esimerkki monipuolisemmasta kankaasta on sertinki, jota voidaan kutoa tarttuja- tai ilmasuihkukutomakoneilla. Se ei kuitenkaan tarkoita, että nämä kaksi konetta olisivat järkevä vaihtoehto kaikille tähän kangastyyppiin keskittyneille kutojille. Yleensä yksi konetyyppi sopii teknisistä syistä paremmin tietylle kankaalle ja taloudellisesti paremmin kutojan kokonaistuotantoprofiiliin. Koneen valintaan vaikuttaa suuresti liiketoiminnan luonne - asiakaskunnan koko ja vaativuustaso sekä tuotannon yhtenäisyys ja ennustettavuus eli se, onko tuotettava suuri määrä samaa kangasta vai pieniä määriä erityyppisiä kankaita. Esimerkiksi ilmasuihkukutomakoneet eivät sovellu "lyhyisiin ajoihin", koska niisitykseen on investoitava huomattavasti aikaa ja työvoimaa. Vastaavasti kutojalle, joka tuottaa pieniä määriä eri malleja tai kankaita, ilmasuihkukutomakone ei ole sopiva vaihtoehto tarttujakutomakoneelle.

(26) Jokainen kone voi myös olla erilainen monipuolisuutensa tason mukaan eli sen mukaan, miten monentyyppisiä lankoja, kangastyyppejä ja värejä koneella voi kutoa. Kirjo ulottuu positiivisesta tarttujasta, joka on kaikkein monipuolisin kone, vesisuihkukutomakoneeseen, jolla voidaan tuottaa kaikkein suppein valikoima kankaita ja tyylejä. Esimerkiksi hienosäikeiset kankaat, joissa on monimutkaisia, epätasavaltaisia sidoksia, soveltuvat parhaiten tuotettavaksi tarttujakoneilla. Ilmasuihkukutomakoneet sopivat parhaiten "pitkiin ajoihin" (saman kankaan tuottamiseen pitkän ajanjakson kuluessa), koska koneen uudelleenasettamiseen jokaisen pysäytyksen jälkeen kuluu aikaa ja siitä syntyy kustannuksia. Tarttujat sen sijaan sopivat paremmin kutojalle, jonka tilauskirjassa on enemmänkin "lyhyitä ajoja" (tietyn kangastyylin pienien määrien tuotantoa).

(27) Osapuolet ovat ilmoittaneet, että jos mitään uutta osatekijää ei ole, asiakkailla on tapana ostaa uudelleen samantyyppinen kone, joka niillä jo on asennettuna. Toisin sanoen osapuolten itsensä mukaan kuuden konetyypin välillä on käytännössä vähän vaihtoa. Komission tutkimuksen tulokset vahvistavat erityyppisten kutomakoneiden hyvin rajallisen korvattavuuden. Erityisesti suuri enemmistö kutakin konetyyppiä myydään asiakkaille, jotka vaihtavat samantyyppisen koneen uuteen. Osapuolet arvioivat esimerkiksi, että 90 prosenttia negatiivisia tarttujakoneita käyttävistä eurooppalaisista asiakkaista ostaa uudelleen negatiivisia tarttujakoneita. Loput 10 prosenttia saattavat ostaa positiivisia tarttujakoneita (3 prosenttia), ilmasuihkukoneita (3 prosenttia) tai projektiilikoneita (4 prosenttia). Tutkimuksessa ilmeni, että positiivisissa tarttujakoneissa vaihtomäärä on vielä pienempi. Käytännössä kaikki kutomakoneiden valmistajat ovat ilmoittaneet tutkimuksen aikana, että asiakkaat suosivat lähes poikkeuksetta tietyntyyppistä konetta alusta pitäen ja vain pieni vähemmistö voidaan suostutella vaihtamaan toisentyyppiseen koneeseen neuvottelujen aikana.

iii) Erityyppisiin kutomakoneisiin vaihtamisen taloudelliset esteet

(28) Komission tutkimuksen tulokset osoittavat myös, että koneen vaihtamiselle toiseen on huomattavia taloudellisia esteitä. Kuuden tuotetyypin hinnat vaihtelevat huomattavasti: positiivisten tarttujakutomakoneiden hinnat ovat yleensä [...]*-[...]* euroa, negatiivisten tarttujakutomakoneiden [...]*-[...]* euroa ja ilmasuihkukutomakoneiden [...]*-[...]* euroa. Vesisuihkukutomakoneet ovat halvin vaihtoehto (mutta ne eivät sovellu muihin kuin synteettisiin sovelluksiin), ja niiden hinnat vaihtelevat välillä [...]*-[...]* euroa. Tuloksena on noin [10-30]* prosentin ero negatiivisten tarttujakutomakoneiden ja ilmasuihkukutomakoneiden välillä ja [35-45]* prosentin ero vesisuihkukutomakoneen (yksi vähiten monipuolisista koneista) ja positiivisen tarttujakutomakoneen (kaikkein monipuolisin) välillä. Kaikkein kalleimman projektiilikutomakoneen ja vesisuihkukutomakoneen (halvin kone) välinen hintaero on suurimmillaan 400 prosenttia.

(29) Nämä kuusi konetyyppiä ovat taloudellisuutensa suhteen hyvin erilaisia. Eroja on edellä kuvatusti lähtöhinnassa ja sen lisäksi myös koneen käyttöön tarvittavan henkilöstön tarpeessa, kulutetun energian määrässä, varaosien ja tarvittavan huollon aiheuttamissa juoksevissa kustannuksissa sekä kankaantuotannon nopeuteen liittyvässä tuottavuudessa.

(30) Lähes kaikki asiakkaat ovat myös ilmoittaneet, että siirtyminen olemassa olevasta konekannasta (jo käytössä olevien kutomakoneiden tyypistä ja merkistä) toiseen konetyyppiin aiheuttaa suuria kustannuksia sekä henkilöstön koulutuksen että varaosavaraston tarpeen vuoksi.

iv) Eri konetyyppien välillä ei ole rajoittavia vaikutuksia

(31) Kaikilla edellä mainituilla tekijöillä ei ole yhtä suurta merkitystä kaikille kutojille. Joillekin kutojille monipuolisuus voi olla ensisijaisen tärkeää verrattuna tuottavuuteen ja energiansäästöön. Esimerkiksi joillekin muotiteollisuudelle (missä uusien kangasmallien kysyntä vaihtuu jatkuvasti ja ennustettavuus on vähäistä) kankaita tuottaville kutojille monipuolisuus ja käyttökelpoisuus voivat olla tärkeämpiä kuin juoksevat kulut. Toisaalta heikkolaatuisten kankaiden massatuotannossa toimiville kutojille monipuolisuus voi olla vähemmän tärkeää ja juoksevat kulut tärkein valintaperuste.

(32) Näissä olosuhteissa on vaikea tietää, miten yhdentyyppisen koneen hinta voisi vaikuttaa huomattavan rajoittavasti muuntyyppisten koneiden hintaan. Osapuolet eivät olekaan väittäneet, että ne olisivat tietoisia mistään tällaisista rajoittavista vaikutuksista tai että niiden hinnoittelupolitiikkaan kuuluisi oman tuotevalikoiman eri koneiden hintojen väliset sidokset. Useiden valmistajien mukaan tietyn konetyypin hinnannousuista päätetään riippumatta mahdollisista muuntyyppisten koneiden hinnannousuista. Osapuolet eivät myöskään ole havainneet mitään muutosta tietyn konetyypin kysynnässä jonkin toisen konetyypin hinnan noustessa.

v) Tarttujakoneiden ja muuntyyppisten koneiden kysynnän korvattavuus

(33) Kuten edellä todettiin, tarttujakoneiden ja muiden konetyyppien hinnat vaihtelevat huomattavasti. Esimerkiksi projektiilikutomakoneet ovat vähintään 50 prosenttia kalliimpia kuin keskihintainen tarttujakutomakone.

(34) Lisäksi ilmasuihkukutomakoneet tarvitsevat tuotantolaitoksessa tietyn infrastruktuurin ollakseen toimivia. Koska ilmasuihkukutomakoneessa ei ole omaa kompressoria, tuotantolaitos tarvitsee ainakin yhden keskuskompressorin ja korkeapaineilmaputkiston, joka yhdistää kutomakoneet kompressoriin. Promatech ilmoittaa, että tämän infrastruktuurin kustannukset ovat yleensä noin 15-25 prosenttia koneen kokonaisostohinnasta ja että alle 12 kutomakoneen asennukset ovat yleensä epätaloudellisia Länsi-Euroopassa. Komission tutkimus vahvistaa yleisesti nämä tosiasiat. Pienille kutomoille siirtyminen tarttujakoneista ilmasuihkukutomakoneisiin ei siten ole todellinen vaihtoehto. Osapuolten mukaan niiden asiakkaista 43 prosentilla on enintään 10 konetta.

(35) Komission tutkimus on tuonut esiin sen, että tarttujakoneiden ja muiden konetyyppien korvattavuus on rajallinen. Komissio on löytänyt vain vähän todisteita siitä, että tarttujien asiakkaat vaihtaisivat toisentyyppiseen koneeseen, jos näiden koneiden hinnat nousisivat 5-10 prosenttia suhteessa muihin tyyppeihin. Tämä johtuu siitä, että

i) asiakkaat ovat haluttomia vaihtamaan asennettua konekantaansa;

ii) tarttujakutomakoneasiakkaat tarvitsevat monipuolisuutta eivätkä voi teknisistä syistä vaihtaa muuhun tekniikkaan, kuten ilmasuihku- tai projektiilikutomakoneeseen tarttujakoneen hinnan noustessa 5-10 prosenttia;

iii) huomattava osa tarttujakutomakoneasiakkaista on kooltaan liian pieniä, jotta olisi taloudellista vaihtaa ilmasuihkukutomakoneisiin.

(36) Vaikkakin on nähtävissä merkkejä siitä, että kumpikaan tekniikka ei ole korvattavissa toisella kysynnän näkökulmasta, positiivisten ja negatiivisten kutomakoneiden välistä eroa koskeva kysymys voidaan jättää avoimeksi päätöstä varten, koska se ei vaikuta asian kilpailulliseen arviointiin.

d) Tarjontapuolen korvattavuus

(37) Promatech on ilmoittanut, että tarjonnan kannalta on mahdollista vaihtaa tuotanto yhdentyyppisestä kutomakoneesta toiseen kohtuullisella taloudellisella investoinnilla. Komission markkinatutkimus ei kuitenkaan ole vahvistanut tätä.

(38) Kutomakonevalmistajat, joihin komissio otti yhteyttä, ilmoittivat sitä vastoin, että tuotannon vaihtaminen yhdestä tekniikasta toiseen aiheuttaisi tuntuvia investointeja ja huomattavia riskejä (sekä kaupallisia että taloudellisia). Tekniikan vaihtaminen vaatii merkittäviä muutoksia tuotantoprosesseihin, mistä syntyy huomattavia kustannuksia (useita miljoonia euroja), koska perustekniikat, koneet ja taitotieto ovat erilaisia. Yksi kilpailija on esittänyt, että jos valmistaja kehittää tekniikan, joka ei ole käytössä tietyllä segmentillä, riskit ovat seuraavat:

i) tarvittava mittava tutkimus- ja kehitystyö ei välttämättä johda toimivaan kaupalliseen tekniikkaan;

ii) kilpailijoiden hallussa olevat patentit estävät usein valmistajia tuottamasta uutta tekniikkaa tai edellyttävät niiden omaksuvan kalliita vaihtoehtoisia ratkaisuja;

iii) uuden tekniikan käyttöönotto myöhäisessä vaiheessa edellyttää seuraavanlaisten esteiden ylittämistä: vähäinen tunnettuus alalla, asennetun konekannan puuttuminen ja huomattavat pääomainvestoinnit nykyisten toimijoiden alentuneita kehityskuluja vastaan.

(39) Lopuksi eri kutomakonevalmistajien arvioiden mukaan tuotannon siirto eri tekniikoiden välillä kestäisi kahdesta viiteen vuotta.

(40) Nämä tekijät näyttävät vahvistavan sen, että syöstävättömien kutomakoneiden valmistajien enemmistö yleensä keskittää tuotannon enintään kahteen tai kolmeen tekniikkaan. Itse asiassa vain Sulzer (negatiivinen tarttuja, projektiili ja monivaihe), Promatech (yksi- ja positiivinen tarttuja ja ilmasuihku) ja Tsudakoma (negatiivinen tarttuja, ilmasuihku ja vesisuihku) valmistavat kolmea eri kutomakonetyyppiä, Picanol (negatiivinen tarttuja ja ilmasuihku), Dornier (positiivinen tarttuja ja ilmasuihku), Panter (kaksi- ja negatiivinen tarttuja) ja Toyota (ilmasuihku ja vesisuihku) valmistavat kahta eri tyyppiä, kun taas pienemmät valmistajat valmistavat vain yhtä tyyppiä (Van de Wiele, joka tuottaa negatiivisia tarttujakutomakoneita, ja Vuts ja Trustfin, jotka valmistavat ilmasuihkukutomakoneita). Mikä vielä tärkeämpää, kaikessa tekniikan käytössä myöhemmät tulokkaat ovat lisäksi äärimmäisen harvinaisia (katso johdanto-osan 86 kappale).

3. PÄÄTELMÄ

(41) Edellä esitetyn perusteella on todettava, että tarttujakutomakoneet muodostavat muuntyyppisistä syöstävättömistä kutomakoneista erilliset tuotemarkkinat. Kysymys positiivisten ja negatiivisten tarttujakutomakoneiden erillisistä tuotemarkkinoista voidaan jättää tätä päätöstä varten avoimeksi.

(42) Ehdotetun keskittymän arvioinnin kannalta oleelliset tuotemarkkinat ovat siksi negatiivisten tarttujakutomakoneiden markkinat tai vaihtoehtoisesti kaikkien tarttujakutomakoneiden (sekä positiivisten että negatiivisten) markkinat.

B) MAANTIETEELLISTEN MARKKINOIDEN MÄÄRITELMÄ

1. ALUSTAVAT HUOMAUTUKSET

(43) Toimenpiteen osapuolet ovat ilmoittaneet, että syöstävättömien kutomakoneiden markkinat ovat maailmanlaajuiset, mikä johtuu alhaisista kuljetuskustannuksista, huomattavista kauppavirroista EU:n ja kolmansien maiden välillä sekä hintojen ja teknisten ominaisuuksien vastaavuuksista.

(44) Promatechin mukaan varsinkaan kuljetuskustannukset eivät muodosta huomattavaa osaa lopullisesta hinnasta, ja se arvioi, että keskimääräisten kuljetuskustannusten osuus kustakin kutomakoneesta maksetusta hinnasta on noin 2,1 prosenttia. Lisäksi Promatech toteaa, että kaikki kutomakoneiden valmistajat valmistavat koneita niiden alkuperämaassa ja vievät tuotteita ympäri maailman eikä kaupankäynnille ole esteitä. Promatech viittaa myös Euroopan unioniin ja unionista suuntautuviin tuonti- ja vientivirtoihin. Promatech ilmoittaa tähän liittyen, että Euroopassa toimii jo kaksi japanilaista valmistajaa (Toyota ja Tsudakoma), ja ennustaa, että vaikka kiinalaiset valmistajat eivät vielä toimi Euroopassa, ne tulevat Euroopan markkinoille lähivuosina. Lopuksi Promatech toteaa, että kaikkialla maailmassa kilpailuolosuhteet ovat yhtenäiset eikä tuotteiden valmistajien välillä ole teknisiä eroja.

(45) Komission tekemä markkinatutkimus on vahvistanut sen, että kutomakoneiden markkinat ovat kansallisia markkinoita laajemmat. Tarkasta maantieteellisestä määritelmästä markkinatutkimus paljasti kuitenkin, että ehdotetun sulautuman arvioinnin kannalta merkitykselliset markkinat ovat osapuolten antamien tietojen vastaisesti maailmanlaajuisia markkinoita suppeammat.

2. TARTTUJAKUTOMAKONEIDEN MARKKINAT

a) Nykyiset kauppavirrat

(46) Tarttujakutomakoneiden alalla kauppavirrat ovat varsin huomattavat ETA-maissa sekä Sveitsin ja ETA:n jäsenvaltioiden välillä.

(47) Suurimmalla osalla näistä maista (Alankomaat, Espanja, Itävalta, Kreikka, Portugali, Ranska, Ruotsi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta) ei ole huomattavaa kansallista tarttujakutomakoneiden tuotantoa, ja ne kaikki hankkivat tarttujakoneensa tämän alueen maista(11). Vaikka tarttujakutomakoneiden valmistusteollisuuden nykyisen hankintamallin mukaan kansallisen tuotannon taso on Länsi-Euroopan maissa (Belgiassa, Italiassa, Saksassa ja Sveitsissä) huomattava, suuri prosenttiosuus (noin 19-75 prosenttia vuonna 2001) hankinnoista on peräisin kyseisen alueen muista maista.

(48) Kauppavirrat Länsi-Euroopan sisällä ovat olleet merkittäviä, mutta tarttujakutomakoneita ei ole perinteisesti tuotu näille markkinoille alueen ulkopuolelta. Länsi-Euroopan markkinoille tarttujakutomakoneita toimittavat pääasiassa länsieurooppalaiset valmistajat.

(49) Tuontia Länsi-Eurooppaan ei tällä hetkellä ole (eikä ole ollut aiemminkaan), minkä lisäksi Länsi-Euroopan asiakkailla ei myöskään ole vaihtoehtoisia toimittajia (toimittajien maantieteellisen sijainnin perusteella), kuten jaksossa b selitetään.

b) Muilla maantieteellisillä alueilla sijaitsevien tosiasiallisten vaihtoehtoisten toimittajien puuttuminen

(50) Maailmanlaajuisesti merkittävin osa kutomakoneiden valmistusteollisuudesta on Länsi-Euroopan lisäksi Japanissa ja Kiinassa. Japanilaiset ja kiinalaiset kutomakonevalmistajat eivät kuitenkaan näytä olevan elinkelpoisia tarttujakoneiden toimittajia Länsi-Euroopan asiakkaille lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä.

(51) Japanilaiset valmistajat keskittyvät lähes pelkästään ilma- ja vesisuihkutekniikkaan, jotka sopivat erityisesti nopeasti laajenevan Kaukoidän tekstiiliteollisuuden ominaispiirteisiin (alhaiset työvoima- ja energiakustannukset, synteettisten kankaiden käyttö). Kahdesta suurimmasta japanilaisesta valmistajasta Toyota ei valmista tarttujakoneita lainkaan ja Tsudakoma tuottaa vain pienen määrän negatiivisia tarttujakoneita. Lisäksi Tsudakoman rajallinen negatiivisten tarttujakoneiden tuotanto on mukautettu erityisesti japanilaisen perinnetekstiiliteollisuuden tarpeisiin ja myydään pelkästään Japaniin. Markkinatutkimuksen perusteella ei ole mitään merkkejä siitä, että japanilaiset kutomakonevalmistajat aikoisivat aloittaa tai kehittää tarttujakutomakoneiden tuotantoa Länsi-Euroopan tekstiiliteollisuuden standardien mukaisesti. Japanilaisilla valmistajilla näyttää olevan enemmän kannusteita jatkaa laajentumista kasvaville Kaukoidän markkinoille sen sijaan, että ne siirtyisivät vaihtoehtoisiin kudontatekniikoihin tai kehittäisivät niitä Länsi-Euroopan markkinoille sopivammiksi.

(52) Toinen tärkeä (ei-eurooppalainen) maailmanlaajuinen valmistusteollisuuden edustaja on Kiina. Markkinatutkimus on paljastanut, että kiinalaiset valmistajat keskittyvät perinteisiin heikkotasoisiin tarttujakoneisiin, jotka vaativat paljon työvoimaa ja sopivat siksi huonosti korkeiden työvoimakustannusten alueille, kuten Länsi-Eurooppaan (missä teollisuus vaatii työvoimavaltaisen sijasta pääomavaltaista politiikkaa). Kiinalainen negatiivisten tarttujakoneiden tuotanto myydään lähes pelkästään heidän suurille paikallisille markkinoilleen, missä kilpailua käydään eurooppalaisten ja japanilaisten valmistajien kehittyneemmän tuotannon kanssa.

(53) Kiinalaisten ja Euroopassa tuotettujen ja markkinoitujen negatiivisten tarttujakutomakoneiden välillä on tosiaankin tärkeitä teknisiä eroja. Eurooppalaisten kutomakonevalmistajien mukaan Kiinassa valmistetut tarttujakutomakoneet ovat tekniikan suhteen 20-25 vuotta eurooppalaisia jäljessä. Markkinatutkimus on vahvistanut, että kiinalaiset valmistajat eivät näytä edistyneen tarttujakudontatekniikan kehittämisessä riittävästi pystyäkseen tulevina vuosina myymään huomattavia määriä Kaukoidän ulkopuolelle. Lisäksi jos kiinalaiset valmistajat haluavat aloittaa viennin Eurooppaan, niiden on parannettava heikosti kehittynyttä tekniikkaansa (lisättävä olennaista taitotietoa, hankittava tarvittavat patentit, kehitettävä kutomakoneisiinsa huipputekniikkaa) ja ylitettävä maineesta johtuvat esteet (luotava tuotemerkki/maine). Sen lisäksi niiden on luotava markkinointi-, huolto- ja jakeluverkot Eurooppaan.

(54) On myös kyseenalaista, onko kiinalaisilla valmistajilla riittävästi taloudellisia kannusteita yrittää päästä tarttujakutomakoneiden Euroopan markkinoille. Promatechin toimittamien ITMF:n (International Textiles Manufacturers Federation) tilastoihin perustuvien lukujen mukaan negatiivisten tarttujakutomakoneiden ja projektiilikoneiden myynti on lisääntynyt viiden viime vuoden aikana Aasiassa ja Oseaniassa (7 prosentin kasvu vuosina 1996-2000). Samalla ajanjaksolla Länsi-Euroopan myynti on vähentynyt 11 prosenttia. Kun Kiinan tekstiiliteollisuuden odotetaan kasvavan ja Euroopan markkinoiden pysähtyvän tulevina vuosina, kiinalaisille valmistajille on todennäköisesti taloudellisesti kannattavampaa vakauttaa myyntinsä paikallismarkkinoilla kuin laajentaa Länsi-Eurooppaan.

TAULUKKO 3 Tarttujien ja projektiilikutomakoneiden toimitusten kehitys (yksikköä)

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde:

Tiedot ovat osapuolten toimittamia.

c) Jakeluverkostojen käyttömahdollisuus ja myynnin jälkeisten palvelujen läheinen sijainti sekä varaosien saatavuus

(55) Markkinatutkimus on osoittanut, miten tärkeää kaikille Länsi-Euroopan markkinoille haluaville valmistajille on saada käyttöönsä

i) jakeluverkostot/myyntiedustajat;

ii) myynnin jälkeiset palvelut, joihin kuuluvat varaosat ja tarvikkeet.

(56) Eurooppalaiset valmistajat myyvät suurimman osan kutomakoneista itsenäisten myyntiedustajien kautta, joita sitovat yleensä yksinmyyntisopimukset (kutomakoneiden osalta) valmistajien kanssa. Promatech on huomauttanut, että nämä itsenäiset myyntiedustajat edustavat yleensä useita tuotteita, koska ne jakelevat kutomakoneiden lisäksi muunkin tyyppisiä tekstiilikoneita (esimerkiksi kehruu- ja neulekoneita) ja kutomakoneiden valmistajat vaihtavat myyntiedustajiaan usein. Siksi uusi tulokas voisi Promatechin mukaan helposti käyttää kutomakoneidensa jakeluun nykyisiä itsenäisten edustajien verkostoja.

(57) Muut valmistajat kuitenkin toteavat, että valmistajat ja edustajat pyrkivät pikemminkin säilyttämään kauppasuhteensa pitkällä aikavälillä. Valmistajan käytössä oleva konekanta on myyntiedustajan liiketoimintanäkymien kannalta avaintekijä, ja erityisesti siksi on epätodennäköistä, että myyntiedustaja lopettaisi sopimuksen pitkään alalla toimineen valmistajan kanssa markkinoiden uuden tulokkaan eduksi. Mitä tulee uusien tulokkaiden mahdollisuuteen ottaa yhteyttä monen tuotteen edustajiin, joilla ei vielä ole tiiviitä sidoksia kutomakonevalmistajiin, on syytä huomata, että suurin osa Länsi-Euroopan markkinoille suuntautuvasta kutomakoneiden myynnistä kohdistuu kutojiin, jotka vaihtavat tai laajentavat jo asennettua konekantaansa. Siksi nämä edustajat ovat epäedullisessa asemassa verrattuna jakelijoihin, jotka jo toimivat markkinoilla.

(58) Kaikilla Länsi-Euroopan markkinoiden uusilla tulokkailla pitäisi myös olla käytettävissään huoltokeskusten verkosto, jotta ne voisivat tarjota asiakkaille oikea-aikaista ja tehokasta teknistä tukea. Näihin huoltotoimintoihin kuuluvat varaosien ja mahdollisesti myös tarvikkeiden toimittaminen myytyihin kutomakoneisiin. Kuten Promatech on todennut, Euroopassa ei normaalisti toimiteta varaosia yhdessä koneiden kanssa toisin kuin muilla maantieteellisillä alueilla, missä yleisenä käytäntönä on sisällyttää kutomakoneiden toimitukseen tietty määrä varaosia (yleensä koneen kahdeksi ensimmäiseksi käyttövuodeksi).

(59) Myyntiedustajan provisio muodostuu suurelta osin varaosien myynnistä. Asiakkaiden tarvitsemien varaosien määrä riippuu suoraan edustajan toimialueella toimivan tietyn valmistajan asennetun konekannan koosta. Osapuolten kilpailijan mukaan valmistajan myyntiedustaja saa sitä suuremman provision, mitä suurempi kyseisen valmistajan asennettu konekanta on. Siksi uuden tulokkaan olisi vaikea saada myyntiedustajat lopettamaan kaupalliset suhteensa tuottajaan ja aloittamaan markkinoiden uuden tulokkaan tuotteiden jakelu.

(60) Yhden komissioon yhteydessä olleen markkinatoimijan mukaan muualla maailmassa vakiintuneen aseman saavuttaneelta kutomakoneiden valmistajalta veisi edellä esitettyjen vaatimusten vuoksi keskimäärin 3-5 vuotta päästä Euroopan markkinoille. Suurin osa kutomakoneiden valmistajista on vahvistanut, että myynnin kohdistuessa Länsi-Euroopan alueelle sekä myyntiedustajat että huoltokeskukset ovat tärkeitä.

d) Asiakkaiden näkemykset

(61) Komission markkinatutkimus on vahvistanut, että länsieurooppalaiset asiakkaat eivät pidä tarttujakutomakoneiden tuontia tämän alueen ulkopuolelta mahdollisena vaihtoehtoisena toimituslähteenä.

(62) Asiakkaiden mainitsemiin syihin kuului niiden oman tuotannon suuri riippuvuus koneiden teknisestä suorituskyvystä. Koneiden luotettavuus ja erityisesti luotettavien myynnin jälkeisten palveluiden läheinen sijainti sekä varaosien ja tarvikkeiden saatavuus ovat siksi äärimmäisen tärkeitä seikkoja. Markkinatutkimus on vahvistanut myös sen, että valmistajan maine tietyllä alueella on tärkeä tekijä, jonka asiakkaat ottavat huomioon päättäessään negatiivisten tarttujakutomakoneiden hankinnoista.

e) Kysynnän erityispiirteitä

(63) Länsi-Euroopan ja muiden maantieteellisten alueiden välillä on myös eroja asiakkaiden asentaman konekannan uusimisessa. Promatechin mukaan eurooppalaiset (ja pohjoisamerikkalaiset) asiakkaat vaihtavat kutomakoneensa viiden vuoden välein, kun taas Afrikassa, Aasiassa ja Etelä-Amerikassa toimivat asiakkaat vaihtavat koneensa keskimäärin kymmenen vuoden välein. Tämä ero johtuu pääasiassa siitä, että eurooppalaiset asiakkaat vaihtavat koneensa yleensä tekniikan edistymisen (kutomakoneiden nykyaikaistumisen ja kehityksen) vuoksi tavoitteenaan tuottaa parempi tuote, jonka taloudellinen arvo on suurempi. Useimmat Länsi-Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa vaihdetut kutomakoneet myydään käytettyinä Afrikkaan, Aasiaan tai Etelä-Amerikkaan.

(64) Kuten osapuolet ovat esittäneet ja markkinatutkimus on vahvistanut, kutomakoneiden vaihtamisen syynä on Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa yleensä asiakkaiden tarve parantaa suorituskykyä (suurempi nopeus ja tehokkuus) ja vähentää ylläpitokustannuksia eli varaosa- ja huoltokustannuksia. Tämän vuoksi monet eurooppalaiset kutojat vaihtavat koneensa ennen sen luonnollisen (fyysisen) käyttöiän päättymistä(12). Aasialaiset, afrikkalaiset ja eteläamerikkalaiset asiakkaat näyttävät toisaalta tekevän päätöksensä kutomakoneen ostamisesta pääasiassa sen ostohinnan perusteella. Osapuolet kuitenkin ennustavat, että tämä suuntaus saattaa muuttua tulevaisuudessa, koska nämä valmistajat pyrkivät ottamaan hankintapolitiikassaan tekniset näkökohdat entistä enemmän huomioon.

(65) Huomattava osa Länsi-Euroopan myynnistä kohdistuu asiakkaisiin, jotka laajentavat konekantaansa tai vaihtavat tekniikkaa, eikä niinkään uusiin hankkeisiin (joissa perustettaisiin uusi tuotantolaitos tai kunnostettaisiin nykyistä tuotantolaitosta). Uusia hankkeita on enemmän kehittyvillä markkinoilla, kuten Kaukoidässä. Useiden uusien tulokkaiden läsnäolo viimeksi mainitulla alueella tarkoittaa, että tuotemerkkiuskollisuus ja asiakkaan jo käytössä olevan konekannan merkitys myöhempiä ostopäätöksiä tehtäessä korostuu näillä markkinoilla vähemmän kuin Länsi-Euroopassa.

f) Päätelmä

(66) Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että tarttujakutomakoneiden markkinat (tai vaihtoehtoisesti negatiivisten tarttujakutomakoneiden markkinat) ovat Länsi-Eurooppa eli alue, joka koostuu ETA:n jäsenvaltioiden ja Sveitsin muodostamasta alueesta.

(67) Tämän maantieteellisen markkinamääritelmän mukaan seitsemän siirtopyynnön esittäneen jäsenvaltion (Espanja, Italia, Itävalta, Portugali, Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta) alueet ovat sulautuma-asetuksen 22 artiklan 5 kohdan soveltamisen kannalta yksien merkityksellisten markkinoiden olennainen osa(13).

C) SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

(68) Sulautuma-asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaan keskittymä julistetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, jos sillä luodaan sellainen määräävä asema tai vahvistetaan sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy.

(69) Yhteisöjen tuomioistuimen(14) määritelmän mukaan määräävällä markkina-asemalla tarkoitetaan yrityksen taloudellista valta-asemaa, jonka perusteella se voi estää toimivan kilpailun säilymisen merkityksellisillä markkinoilla, koska se voi toimia huomattavan itsenäisesti suhteessa kilpailijoihinsa, asiakkaisiinsa ja lopulta kuluttajiin. Tällainen asema ei estä kilpailua kokonaisuudessaan, mutta antaa siitä hyötyvälle yritykselle mahdollisuuden määritellä kilpailuedellytykset tai vähintään vaikuttaa niihin tuntuvasti ja joka tapauksessa mahdollisuuden toimia suuressa määrin kilpailusta välittämättä ilman että siitä on sille haittaa.

(70) Määräävä asema voi johtua useista tekijöistä, jotka eivät erillisinä välttämättä ole määrääviä. Näistä tekijöistä erityisen tärkeä on erittäin suuri markkinaosuus. Lisäksi yrityskeskittymään osallistuvien yritysten ja niiden kilpailijoiden, erityisesti seuraavaksi suurimman kilpailijan, markkinaosuuksien suhde on merkityksellinen osoitus määräävästä asemasta(15).

(71) Kappaleissa 72-104 määritetään tekijät, jotka otetaan huomioon arvioitaessa sitä, voisiko keskittymä luoda Länsi-Euroopan kaikkien tarttujakutomakoneiden tai vaihtoehtoisesti negatiivisten tarttujakutomakoneiden markkinoilla määräävän aseman tai vahvistaa sitä, mikä estäisi merkittävästi tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.

1. HORISONTAALISET VAIKUTUKSET

A) Tarttujakutomakoneet

a) Markkinaosuudet

(72) Seuraavassa taulukossa on esitetty osapuolten osuudet ja kummankin pääkilpailijat tarttujakutomakoneiden alalla:

TAULUKKO 4 Kaikkien tarttujakutomakoneiden markkinaosuudet (volyymeina)

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde:

Tiedot ovat osapuolten ja niiden kilpailijoiden toimittamia.

b) Markkinarakenteen muuttuminen

(73) Länsi-Euroopan tarttujakutomakonemarkkinoiden perusteella osapuolten osuudet olisivat yhteensä [65-75]* prosenttia (Promatech [40-50]* prosenttia, Sulzer [15-25]* prosenttia). Seuraavaksi suurimmat kilpailijat näillä markkinoilla ovat Dornier (osuus [10-15]* prosenttia), Picanol (osuus [5-10]* prosenttia), Van de Wiele (osuus [1-5]* prosenttia) ja Panter (osuus [< 5]* prosenttia). Lisäksi ehdotettu keskittymä voisi lisätä eroa suurimman kilpailijan markkinaosuuteen huomattavasti, jolloin sulautuneen yrityksen osuus olisi [65-75]* prosenttia ja sen lähin kilpailija olisi Dornier. Ennen keskittymää suurimman kilpailijan Promatechin ja toiseksi suurimman kilpailijan Sulzerin välinen ero oli luokkaa 2:1. Kolmanneksi suurimman kilpailijan, Dornierin, markkinaosuus oli noin 40 prosenttia markkinajohtaja Promatechin osuudesta. Keskittymän toteuttamisen jälkeen suurimman ja toiseksi suurimman kilpailijan välinen ero kasvaisi siten noin viisinkertaiseksi ja suurimman yrityksen ja kolmanneksi suurimman kilpailijan Picanolin välinen ero noin kymmenkertaiseksi.

(74) Näitä näkökohtia kärjistävät merkit siitä, että yksikään muista pääkilpailijoista Picanol, Dornier, Van de Wiele tai Panter ei ole pyrkinyt kasvattamaan markkinaosuuttaan kolmen viime vuoden aikana. Näiden kilpailijoiden osuus on itse asiassa pysynyt tällä ajanjaksolla lähes muuttumattomana.

c) Sulautuvat osapuolet ovat toistensa lähimpiä kilpailijoita

(75) Tämän markkinarakenteen merkittävän muutoksen lisäksi komission tutkimus tukee sitä havaintoa, että ennen ehdotettua keskittymää Promatech ja Sulzer ovat olleet toistensa lähimmät kilpailijat Länsi-Euroopassa. Tutkimus on osoittanut, että kummankin osapuolen asiakkaat todennäköisesti käyttävät toista osapuolta vaihtoehtoisena toimittajana. Ehdotetun keskittymän tuloksena kilpailu loppuisi ja, kuten todettiin, sulautuneen yrityksen etulyöntiasema suhteessa jäljellä oleviin kilpailijoihin kasvaisi huomattavasti.

d) Markkinoille pääsyn suuret esteet

(76) Komission tutkimuksen tulokset osoittavat myös, että uuden tulokkaan pääsy Länsi-Euroopan tarttujakutomakonemarkkinoille ei todennäköisesti onnistuisi riittävän merkittävässä laajuudessa tai riittävän nopeasti, jotta se pystyisi estämään uuden yrityksen mahdollisen markkinavoiman käytön markkinoilla. Itse asiassa pääsy näille markkinoille näyttää olevan erittäin epätodennäköistä.

(77) Tarttujakutomakonemarkinoille pääsyn esteet ovat suuret. Ensinnäkin komission markkinatutkimus on vahvistanut, että näille markkinoille pyrkiminen aiheuttaa huomattavia tutkimus- ja kehityskustannuksia. On myös olemassa huomattavan suuri vaara, että tutkimus- ja kehitystoimet eivät välttämättä tuota toteuttamiskelpoista tekniikkaa. Kilpailijoiden hallussa olevat ilmasuihku- ja tarttujatekniikan patentit saavat muut toimijat luopumaan yrityksestä keksiä muita menetelmiä, kun ne ovat tietoisia siitä, että markkinoilla on jo kokeiltu ja testattu patentoituja ratkaisuja. Vaikuttaa myös siltä, että perustekniikan kehittämisen lisäksi on kehitettävä huomattavassa määrin tekniikan käyttöön liittyvää taitotietoa.

(78) Toiseksi luotettavan ja tehokkaan tuottajan maine näyttää olevan näillä markkinoilla mukanaolon kannalta ratkaisevaa. Siksi uuden tuottajan on luotava maineensa ja/tai osoitettava aiempi kokemuksensa alalta.

(79) Kolmanneksi maineeseen sisältyy asennetun konekannan käsite. Komission markkinatutkimus on paljastanut, että kutojat pitävät parempana tehtaan koneiden yhtenäisyyttä ja että useimmille kutojille ei olisi käytännöllistä eikä kustannustehokasta harkita useamman kuin kahden konemerkin asentamista.

(80) Neljänneksi komission tutkimus on korostanut yrityksen tarvetta luoda myynnin jälkeisiä palveluja, jotta se olisi todella kilpailukykyinen. Tutkimuksen aikana huomattava osa tarttujakoneiden ostajista on ilmaissut näkemyksen, jonka mukaan tuottajalla on oltava vakiintuneet ja luotettavat myynnin jälkeiset palvelut, jotta sitä voitaisiin pitää näillä markkinoilla mahdollisena kilpailijana.

(81) Viidenneksi komission tiedustelut ovat vahvistaneet, että useimpien tuottajien Euroopan myynnistä suurin osa tapahtuu itsenäisten myyntiedustajien kautta. Edustajan kanssa tehdyssä sopimuksessa edellytetään tyypillisesti, että edustaja ei saa myydä kilpailijoiden kutomakoneita. Edustaja myy kuitenkin yleensä muita tuotteita kuin kutomakoneita, kuten neule- ja kehruukoneita. Vaikka tällaiset edustussopimukset voikin yleensä sanoa irti, valmistaja ja edustaja eivät tavallisesti tee niin, koska on kummankin osapuolen etujen mukaista säilyttää suhde, jotta tietämys tuotteen tekniikasta ja asiakkaiden tarpeista on mahdollisimman hyvä. Lisäksi suuri osa myyntiedustajan provisiosta tulee varaosien myynnistä, joten vakiintuneilla edustajilla, joilla on kiinteät suhteet valmistajiin, näyttää olevan vähän kannusteita hylätä nämä valmistajat uuden tulokkaan vuoksi, elleivät ne saa jotain hyvitystä tulojen menetyksestä ja riskien kasvamisesta.

e) Ei mahdollisesta kilpailusta johtuvia rajoittavia vaikutuksia

(82) Mitä tulee tuottajiin, joilla on vakiintunut asema Länsi-Euroopan ulkopuolella, yhdistyneen yrityksen markkinavoimalle ei katsota olevan todella uskottavaa ja riittävää uhkaa lyhyellä aikavälillä. Tällaisia mahdollisia uusia tulokkaita on kaksi: ensimmäinen mahdollisuus olisivat kiinalaiset valmistajat. Ne eivät kuitenkaan ole vielä Euroopan markkinoilla. Luodakseen vakiintuneen aseman Länsi-Euroopan markkinoilla niiden tulisi parantaa tekniikkaansa, jonka arvioidaan olevan huomattavasti vähemmän kehittynyttä kuin eurooppalaisten tuottajien tekniikan. Vaikka niillä olisikin tekniikkaa, joka vetäisi vertoja eurooppalaisille tuottajille, niiden olisi ylitettävä maineeseen liittyviä esteitä esittämällä todisteita aiemmasta kokemuksesta. Lisäksi niiden olisi saatava käyttöönsä myynti-infrastruktuuri ja luotava myynnin jälkeisten palvelujen verkosto. Koska näiden valmistajien kotimarkkinat kasvavat ja Euroopan markkinat ovat suhteellisen muuttumattomat eikä niiden odoteta kasvavan lähitulevaisuudessa, ei näytä todennäköiseltä, että ne pystyisivät aiheuttamaan riittävää kilpailupainetta tai sen uhkaa, joka tasapainottaisi kilpailua Länsi-Euroopan toiseksi suurimman kilpailijan hävittyä.

(83) Toinen mahdollinen uusi tulokas Länsi-Euroopan tarttujamarkkinoille voisi olla toinen kahdesta japanilaisesta tuottajasta, jotka jo ovat mukana ilmasuihku- ja vesisuihkukutomakoneiden markkinoilla Euroopassa. Näitä kahta japanilaista tuottajaa ei kuitenkaan pidetä todennäköisinä merkittävinä uusina tulokkaina, jotka aiheuttaisivat riittävää kilpailupainetta yhdistettyyn yritykseen, koska niillä olisi vain vähän kannusteita tuoda tarvittavat resurssit Euroopan muuttumattomille markkinoille, kun niitä lähempänä olevat markkinat kukoistavat. Toyota ei myöskään tuota tarttujakoneita, ja Tsudakoma tuottaa pienen määrän negatiivisia tarttujakoneita, jotka on suunniteltu ja mukautettu ainoastaan sen kotimarkkinoille.

f) Vaihtamisen vaikeudet

(84) Komission markkinatutkimus osoittaa myös, että asiakkaat ovat haluttomia vaihtamaan merkkiä (katso kappaleita 78-79), koska vaihdon jälkeen tarvittavista varaosista ja henkilöstön koulutuksesta voi syntyä huomattavia kustannuksia. Tuntematon uusi tulokas todennäköisesti lisää asiakkaiden haluttomuutta vaihtaa merkkiä, mikä on lisäeste, joka uuden tulokkaan olisi ylitettävä voidakseen vakiinnuttaa asemansa Länsi-Euroopassa.

(85) Jos sulautunut yritys yrittäisi nostaa hintoja joko korottamalla listahintoja tai pienentämällä alennuksia, asiakkaiden olisi vaikea puolustautua hinnankorotusta vastaan käyttämällä kutomakonetoimittajanaan muita valmistajia. Asiakkailla olisi huomattavia teknisiä ja taloudellisia vaikeuksia, jos ne haluaisivat vaihtaa toimittajaa. Tämän vahvistaa myös se tosiseikka, että suuri enemmistö asiakkaista ilmoitti olevansa haluton vaihtamaan toimittajaa, koska se voisi aiheuttaa koulutuksen ja varaosavaraston vuoksi huomattavia kustannuksia. Tässä yhteydessä näyttää erittäin epätodennäköiseltä, että asiakkaat vaihtaisivat toimittajaa, jos sulautunut yritys yrittäisi nostaa hintoja tai pienentää alennuksia.

g) Uusi tulokas

(86) Tosiasiallisia uusia tulokkaita on kyseisillä markkinoilla vähän. Useimmat nykyisistä suurista kilpailijoista sekä osapuolet itse ovat toimineet kyseisillä markkinoilla siitä lähtien, kun tekniikat tulivat käyttöön yli kaksikymmentä vuotta sitten. Yksi uusi tulokas EU:ssa - Panter - vakiinnutti asemansa uutena kilpailijana Italiassa 1990-luvun alussa. Vaikka Panterin perustajalla on aiempaa kokemusta kutomakoneiden kaupassa, sen osuus Länsi-Euroopassa on silti edelleen merkityksetön.

h) Rajallinen tasapainottava ostovoima

(87) Sekä Promatechin että Sulzerin asiakaskunta on erittäin hajautunutta, ja Promatechin asiakasluetteloissa on yli [...]* ja Sulzerin [...]* asiakasta. Promatechin asiakkaista [...]* prosenttia ostaa alle 10 konetta vuodessa ja vain [...]* prosenttia ostaa yli 50 konetta. Sulzerin [...]* asiakkaasta noin [...]* prosenttia ostaa alle 10 yksikköä vuodessa, [...]* prosenttia ostaa 10-50 yksikköä ja noin [...]* prosenttia ostaa yli 50 yksikköä vuodessa. Komissio katsoo siksi, että markkinoilla ei ole riittävästi tasapainottavaa ostovoimaa yhdistetyn yrityksen vastapainoksi.

B) Negatiiviset tarttujakutomakoneet

(88) Seuraavassa taulukossa on esitetty osapuolten osuudet ja kummankin pääkilpailijat negatiivisten tarttujakutomakoneiden alalla:

TAULUKKO 5 Negatiivisten tarttujakutomakoneiden markkinaosuudet (volyymeina)

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde:

Tiedot ovat osapuolten ja niiden kilpailijoiden toimittamia.

(89) Näiden negatiivisten tarttujakutomakoneiden markkinaosuuksien perusteella on nähtävissä vahvoja merkkejä siitä, että toimenpide lisäisi kilpailuongelmia negatiivisten tarttujakoneiden markkinoilla Länsi-Euroopassa. Promatechin [50-60]* prosentin markkinaosuus lisättäisiin Sulzerin [25-35]* prosentin osuuteen, jolloin niiden yhteinen markkinaosuus olisi [80-90]* prosenttia. Sulautuneen yrityksen lähimmillä kilpailijoilla olisi huomattavasti pienemmät osuudet Länsi-Euroopan negatiivisten tarttujakoneiden markkinoista: Picanolin osuus olisi [5-15]* prosenttia, Panterin [0-5]* prosenttia ja Van de Wielen [0-5]* prosenttia. Tämän suuren markkinaosuuden lisäksi ehdotetun keskittymän ja sen suurimman kilpailijan markkinaosuuksien ero kasvaisi huomattavasti, jolloin sulautuneen yrityksen osuus olisi [80-90]* prosenttia ja sen lähin kilpailija olisi Picanol, jonka osuus on [5-15]* prosenttia. Ennen keskittymää suurimman kilpailijan Promatechin ja toiseksi suurimman kilpailijan Sulzerin välinen ero oli luokkaa 2:1. Kolmanneksi suurimman kilpailijan Dornierin markkinaosuus oli noin kuudesosa markkinajohtaja Promatechin osuudesta. Keskittymän toteutuksen jälkeen ensimmäiseksi ja toiseksi suurimman kilpailijan välinen ero kasvaisi siten noin kymmenkertaiseksi.

(90) Lisäksi esitetty analyysi markkinoille pääsyn esteistä, mahdollisesta kilpailusta, vaihto-ongelmista, uusista tulokkaista ja ostovoimasta koskisi vastaavasti myös negatiivisten tarttujakoneiden markkinoita.

C) Päätelmä

(91) Edellisen analyysin perusteella on todettava, että ehdotettu keskittymä aiheuttaisi määräävän aseman syntymisen tai vahvistaisi sitä Länsi-Euroopan tarttujakutomakoneiden tuotannon tai vaihtoehtoisesti Länsi-Euroopan negatiivisten tarttujakutomakoneiden tuotannon markkinoilla. Sen seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla ja ETA-sopimuksen toiminta hankaloituisivat huomattavasti.

2. VERTIKAALISET VAIKUTUKSET

(92) Itema Group, jolla on määräysvalta Promatechissa, toimii vertikaalisesti kutomakonetarvikkeiden tuotantoon liittyvillä markkinoilla(16). Itema Group tuottaa erityisesti

i) vireenmuodostuslaitteita;

ii) loimenvartijoita;

iii) niisivarsia;

iv) tukkeja.

(93) Itema Groupin osuus erityyppisten tarvikkeiden markkinoista Länsi-Euroopassa on loimenvartijoita lukuun ottamatta alle [20-30]* prosenttia. Loimenvartija on laite, joka ottaa vastaan lamellien loimenpään katketessa lähettämän signaalin ja lähettää sen edelleen kutomakoneelle, jotta kone pysähtyisi mahdollisimman nopeasti kudontavirheiden estämiseksi. Loimenvartijat voivat olla mekaanisia tai elektronisia. Lähes kaikissa kutomakoneissa on loimenvartija.

(94) Iteman osuus Länsi-Euroopan loimenvartijoiden tukkumyyntimarkkinoista oli noin [30-40]* prosenttia vuonna 2001(17). Tämän alueen tärkein toimittaja on sveitsiläinen yritys Grob, jonka osuus on loput [60-70]* prosenttia. Muita loimenvartijoiden valmistajia maailmassa ovat Toyota ja Tsudakoma (Japani) ja CTMTC (Kiina). Grob ei ole mukana negatiivisten tarttujakutomakoneiden tuotannon alemmalla tasolla.

(95) Siten voidaan todeta, että ehdotettu toimenpide ei luo loimenvartijoiden markkinoille määräävää asemaa, joka voisi aiheuttaa loimenvartijoiden toimituksen vertikaalisen poissulkemisen vaaran.

V SITOUMUKSET

A) PROMATECHIN ANTAMAT SITOUMUKSET

(96) Ratkaistakseen komission määrittämät kilpailuongelmat Promatech on tarjoutunut antamaan seuraavat sitoumukset:

i) Se tarjoutuu luopumaan Sulzerin negatiivisten tarttujakutomakoneiden liiketoimintayksiköstä, joka sijaitsee Zuchwilissa (Sveitsissä). Luopuminen aiheuttaisi kaikkien tähän liiketoimintaan liittyvien hankkeiden, asiakastietojen, tekniikan ja koneiden myymisen.

ii) Se luopuu Sulzerin Schiossa (Italiassa) sijaitsevasta tuotantolaitoksesta, joka on tällä hetkellä omistautunut melkein pelkästään negatiivisten tarttujakutomakoneiden tuotantoon, joko myymällä sen toimivana yrityksenä tai myymällä tytäryhtiön, joka omistaa Schion tuotantolaitoksen. Luopuminen aiheuttaisi kaikkien negatiivisten tarttujakutomakoneiden tuotantoon ja kauppaan liittyvien hankkeiden, asiakastietojen, tekniikan ja koneiden sekä itse tuotantolaitoksen myymisen. Ennen myymistä Promatech poistaisi tuotantolaitoksesta osat, joita voitaisiin käyttää ilmasuihkukutomakoneiden valmistukseen sekä kaasuturbiinisuuttimien tuotantoon. Tämän laitteen poistaminen ei missään tilanteessa vaikuttaisi negatiivisten tarttujakutomakoneiden tuotantoprosessiin.

(97) Promatech luopuisi tarttujakoneiden liiketoiminnasta Zuchwilissa ja tarttujakoneiden tuotantolaitoksesta Schiossa myymällä ne komission hyväksymille toisistaan riippumattomille ostajille. Liitteessä I olevan 39 kohdan iv alakohdan ja liitteessä II olevan 40 kohdan iv alakohdan mukaan komissio kuitenkin voi päättää, että se ei vaadi myymään luovutettua liiketoimintaa eri ostajille, jos luopumisen jälkeinen markkinarakenne ei aiheuta kilpailuongelmia ottaen huomioon sen, mikä on ehdotettu ostaja.

(98) Promatechin toimittamien sitoumusten tekstit ovat tämän päätöksen liitteinä I ja II.

B) SITOUMUSTEN ARVIOINTI

(99) Ehdotettujen sitoumusten johdosta Promatechin ja Sulzerin toimintojen päällekkäisyys tarttujakutomakoneiden alueella (ja a fortiori negatiivisten tarttujakoneiden markkinoilla) poistuisi kokonaan. Keskittymä ei siten a) lisäisi Promatechin markkinaosuutta (negatiivisten) tarttujakutomakoneiden markkinoilla eikä se yleisemmästä näkökulmasta b) aiheuttaisi merkittäviä horisontaalisia tai vertikaalisia päällekkäisyyksiä millään eri kutomakonemarkkinoilla, joilla toimenpiteen osapuolet toimivat.

(100) Ehdotetut luopumiset joko vahvistaisivat Promatechin nykyisten kilpailijoiden asemaa negatiivisten tarttujakutomakoneiden markkinoilla ja/tai mahdollistaisivat uuden tulokkaan pääsyn näille markkinoille (enintään kaksi uutta tulokasta). Kun lisäksi otetaan huomioon kahden luovutettavan yrityksen ylimääräisen kapasiteetin käytettävyyden nykyinen tilanne ja se tosiseikka, että merkittävä osa niiden tuotannosta myydään Länsi-Euroopan ulkopuolelle, näiden yritysten ostajat saisivat hallintaansa käytettävissä olevaa kapasiteettia, joka riittäisi aggressiiviseen kilpailuun Länsi-Euroopassa, varsinkin jos Promatech päättäisi keskittymän muodostamisen jälkeen nostaa hintoja.

(101) Koska seitsemän siirtopyynnön esittäneen jäsenvaltion alueet ovat tässä asiassa osa merkityksellisiä markkinoita, sulautuma, joka luo määräävän aseman näillä markkinoilla tai lujittaa sitä, haittaisi varmasti merkittävästi kilpailua myös näiden maiden alueella(18). Jos ehdotetut sitoumukset poistaisivat toimenpiteen merkityksellisille markkinoille aiheuttamat kilpailuongelmat, ne ratkaisisivat samalla tavalla kilpailuongelmat markkinoihin sisältyvillä eri alueilla, edellyttäen, että kilpailuolosuhteet kyseisellä alueella ovat riittävän yhtenäiset.

(102) Lyhyesti sanottuna ehdotetut parannuskeinot ovat riittäviä toimenpiteitä tehokkaan kilpailun säilyttämiseksi tai palauttamiseksi siirtopyynnön esittäneiden jäsenvaltioiden alueella sulautuma-asetuksen 22 artiklan 5 kohdan soveltamisen kannalta.

(103) Näitä näkökohtia tukee markkinatutkimus, jonka komissio on tehnyt ehdotetuista parannuskeinoista.

VI PÄÄTELMÄ

(104) Näin ollen on pääteltävä, että ilmoitettu keskittymä, sellaisena kuin se on muutettuna Promatechin antamilla sitoumuksilla, ei saa millään edellä arvioiduilla markkinoilla aikaan määräävää asemaa tai vahvista sitä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Toimenpide, jolla Promatech hankkii Sulzer Textilessä asetuksen (ETY) N:o 4064/89 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan, sellaisena kuin se on muutettuna tämän päätöksen liitteiden mukaisesti, julistetaan täten yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi.

2 artikla

Edellä oleva 1 artikla on täysin liitteen I kohdissa 1, 2, 4, 8, 9, 10, 11, 12, 15, 19, 20 ja 21 sekä 29 kohdan ii alakohdassa ja liitteen II kohdissa 1, 2, 4, 8, 9, 10, 11, 12, 16, 20, 21 ja 22 sekä 30 kohdan ii alakohdassa esitettyjen ehtojen mukainen. Ehdot ovat tarpeen, jotta voidaan säilyttää tehokas kilpailu siirtämistä pyytäneiden jäsenvaltioiden alueella tai palauttaa se asetuksen (ETY) N:o 4064/89 22 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

3 artikla

Edellä oleva 1 artikla on täysin liitteiden I ja II muissakin kohdissa esitettyjen velvoitteiden mukainen.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu seuraavalle yritykselle: Promatech SpA Via Case Sparse, N° 4 I - 24020 Colzate ( BG )

Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 2002.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1; oikaistu toisinto EYVL:ssä L 257, 21.9.1990, s. 13.

(2) EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1.

(3) EUVL C 67, 17.3.2004.

(4) EUVL C 67, 17.3.2004.

(5) Osia tekstistä on muokattu sen varmistamiseksi, että luottamuksellisia tietoja ei paljasteta. Nämä osat on kirjoitettu hakasulkeisiin ja merkitty tähdellä.

(6) Katso tähän liittyen kansainvälisen tekstiilivalmistajien liiton ITMF:n (International Textile Manufacturers Federation) raportit ja erityisesti julkaisu International Textile Machinery Shipment Statistics (numero 23/2000).

(7) Vuonna 2000 koko maailmassa myytiin vain noin 1000 projektiilikutomakonetta ja Länsi-Euroopassa (ETA:ssa ja Sveitsissä) noin 200. Se on kaksi prosenttia kaikista koko maailmassa myydyistä ja neljä prosenttia Länsi-Euroopassa myydyistä kutomakoneista.

(8) Kaksi venäläistä tuottajaa valmistaa pieniä määriä projektiilikutomakoneita, mutta niitä ei myydä Länsi-Euroopassa.

(9) International Textile Manufacturers Federationin (ITMF) toimittamien tilastojen mukaan 97,5 prosenttia vesisuihkukutomakoneista myydään Aasiaan (22368 konetta 22940 koneesta). Länsi-Eurooppaan on myyty vain 45 konetta.

(10) Monivaihekutomakoneita myytiin vuonna 2000 yhteensä neljä, kaksi Länsi-Eurooppaan ja kaksi USA:han.

(11) Käytettävissä olevien tietojen mukaan Irlannissa, Islannissa, Luxemburgissa, Norjassa ja Suomessa ei ostettu yhtään negatiivista tarttujakutomakonetta vuonna 2001.

(12) Vaikka tekniseen kehitykseen liittyvät näkökohdat ovat syynä kutomakoneiden vaihtamiseen varhaisessa vaiheessa Keski-Euroopassa, Promatechin mukaan koneiden fyysinen ikä riippuu myös maantieteellisestä alueesta, jolla asiakkaat toimivat, sekä huolto-olosuhteista. Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa asiakkaat pyrkivät maksimoimaan kutomakoneiden suorituskyvyn, minkä seurauksena ne kuluvat nopeasti käytössä.

(13) Katso asia T-102/96, Gencor v. komissio (Kok. 1999, s. II-753), 100 kohta.

(14) Katso asia 85/76 Hoffmann-La Roche v. komissio (Kok. 1979, s. 461), 38 ja 39 kohta; katso myös asia T-102/96 Gencor v. komissio (Kok. 1999, s. II-753), 200 kohta.

(15) Asia 85/76, Hoffmann-La Roche v. komissio (Kok. 1979, s. 461), 39 kohta; katso myös asia T-102/96 Gencor v. komissio (Kok. 1999, s. II-753), 201 ja 202 kohta, ja asia T-221/95 Endemol v. komissio (Kok. 1999, s. II-1299), 134 kohta.

(16) Promatech on määritellyt kutomakoneiden tärkeimmiksi tarvikkeiksi seuraavat: vireenmuodostuslaitteet, joihin sisältyvät varret, ulkoiset epäkeskot, sisäiset epäkeskot ja jacquardit; niidet; lamellit; loimenvartijat; niisivarret; kuteenvartijat; reunankääntölaitteet; nimi-Jacquardi-koneet; kudelangan esisyöttäjät; lintuniisilaitteet; tukit; suuttimet ja apusuuttimet (vain ilmasuihkukutomakoneisiin) ja kaiteet.

(17) Itema Group valmistaa loimenvartijoita tytäryhtiönsä OMV:n kautta.

(18) Katso asia T-102/96, Gencor v. komissio (Kok. 1999, s. II-753), 100 kohta.

LIITE I

Edellä 1, 2 ja 3 artiklassa mainittujen ehtojen ja velvoitteiden koko alkuperäinen teksti on komission verkkosivulla:

http://europa.eu.int/comm/ environment/index_en.htm

LIITE II

Edellä 1, 2 ja 3 artiklassa mainittujen ehtojen ja velvoitteiden koko alkuperäinen teksti on komission verkkosivulla:

http://europa.eu.int/comm/ environment/index_en.htm