EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1110/94/EY,

tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994,

Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),

ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),

toimivat perustamissopimuksen 189 b artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti(3),

sekä katsovat, että

perustamissopimuksen 130 f artiklassa määrätään, että tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla yhteisön tavoitteena on vahvistaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa ja edistää sen kansainvälisen kilpailukyvyn kehittymistä samoin kuin kaikkia muiden yhteisön politiikkojen toteuttamiseksi tarpeellisina pidettyjä tutkimustoimia,

on tärkeää, että yhteisö ja jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla turvatakseen alan kansallisten politiikkojen ja yhteisön politiikan keskinäisen yhtenäisyyden,

perustamissopimuksen 130 f artiklan 3 kohdan ja 130 i artiklan 1 kohdan mukaisesti on päätetty monivuotisesta puiteohjelmasta, joka koskee kaikkia yhteisön toimia tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla, mukaan luettuna esittelyä koskevat toimet, jäljempänä "T & K",

neuvosto on tehnyt päätöksen 90/221/Euratom, ETY(4) kolmannesta puiteohjelmasta 1990-1994, jonka täytäntöönpano on käynnissä; komissio on esittänyt 9 päivänä huhtikuuta 1992 arvion tämän ohjelman toteuttamisen tilanteesta; neuvosto on päätöksellä 93/167/Euratom, ETY laatinut rahoitusta koskevan täydennyksen, joka kattaa kyseisen ohjelman täytäntöönpanon kaksi viimeistä vuotta,

komissio on esittänyt 18 päivänä marraskuuta 1992 asiakirjan, joka koskee EHTY:n perustamissopimuksen tulevaisuutta ja EHTY:n taloudellista toimintaa vuoteen 2002 saakka, jolloin perustamissopimus lakkaa olemasta voimassa,

yhteisön T & K-toimet on edelleen keskitettävä luonteeltaan yleiseen, kilpailua edeltävään ja monialaiseen tutkimukseen; on aiheellista pyrkiä parantamaan yhteistoimintaa näiden toimien ja Eureka-ohjelman yhteydessä toteutettavien toimien välillä,

Edinburghissa 11 ja 12 päivänä joulukuuta kokoontunut Eurooppa-neuvosto on todennut, että tutkimuksen ja kehittämisen kustannusten kehityksen olisi oltava taloudellisten näkymien 3 kohdan kattamiin sisäisiin politiikkoihin tarkoitettujen kustannusten yleisen kehityksen mukaista ja oltava suuruudeltaan puolen ja kahden kolmasosan välillä kokonaissummasta,

yhteisön T & K-toimissa on otettava huomioon eettiset näkökohdat,

yhteisön on tuettava ainoastaan korkealaatuisia T & K-toimia,

yhteisön T & K-toimilla on pyrittävä perustamissopimuksessa ilmaistujen tavoitteiden mukaisesti edistämään teollisuuden kilpailukykyyn perustuvaa yhteisön vaurautta, elämän laatua ja kestävää kehitystä; suotavaa on myös, että toimilla tuetaan työllisyyden kasvua ja korkeaa työllisyystasoa,

pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on mahdollisuus vaikuttaa huomattavasti uutta luovaan kehitykseen, ja niiden olisi esitettävä merkittävää osaa yhteisön T & K-toimien täytäntöönpanossa; siksi on aiheellista kiinnittää erityistä huomiota näiden yritysten erityistarpeisiin siten, että rohkaistaan niiden tiedonsaantia, niiden tehokasta osallistumista yhteisön ohjelmiin ja niiden valmiutta hyödyntää tuloksia tarvittaessa,

yhteisön politiikkojen ja toimien muotoilussa ja täytäntöönpanossa on otettava huomioon taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvät tavoitteet, yhteisön puiteohjelmalla olisi yhteisön muiden välineiden ohella osaltaan vahvistettava tieteen ja tekniikan mahdollisuuksia ja voimavaroja koko yhteisössä,

toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisö saa puuttua asioihin vain silloin, kun ja siinä määrin kuin jäsenvaltiot eivät voi toteuttaa riittävän hyvin ehdotetun toimen tavoitteita, ja ne voidaan siis mittasuhteittensa tai vaikutustensa vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla,

lisäksi yhteisön T & K-työssä on keskityttävä tarkoin valittuihin toimiin hyvin määriteltyjen perusteiden mukaisesti,

perustamissopimuksen 130 g artiklassa mainitaan neljänlaisia toimia, joita yhteisö toteuttaa pyrkiessään 130 f artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin,

ensimmäisen näistä toimenpidekokonaisuuksista, joka käsittää T & K-ohjelmien täytäntöönpanon, on muodostettava puiteohjelman pääasiallinen osa,

toinen, kolmas ja neljäs toimenpidekokonaisuus sisältävät kansainvälisen yhteistyön, yhteisön T & K-toiminnan tulosten levittämisen ja hyödyntämisen sekä tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustamisen; kaikissa ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden kattamissa erityisohjelmissa voi olla samanlaisia toimintoja asianmukaisesti ja näiden hyvän täytäntöönpanon edellyttämällä tavalla,

yhteinen tutkimuskeskus (YTK) edistää osaltaan puiteohjelman täytäntöönpanoa erityisesti aloilla, joilla sillä on sopiva asiantuntemus puolueettoman ja riippumattoman tietotaidon tarjoamiseen yhteisön politiikkojen hyväksi; YTK on otettava asteittain huomioon jaettaessa käytettävissä olevia varoja epäsuoraan toimintaan sekä tieteellisiin ja teknisiin tukitoimintoihin, jotka valitaan kilpailun perusteella,

yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevat säännöt ja tutkimustulosten levittämistä koskevat säännöt vahvistetaan neuvoston erillisellä päätöksellä perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti,

perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdan mukaisesti puiteohjelma pannaan täytäntöön toteuttamalla erityisohjelmia; puiteohjelma voidaan panna täytäntöön myös perustamissopimuksen 130 k ja 130 n artiklassa tarkoitetuilla tavoilla,

tämän puiteohjelman soveltamiseksi toteutettavien toimenpiteiden poikkitieteellinen luonne edellyttää tiivistä yhteensovittamista erilaisten laaja-alaisten tutkimusohjelmien välillä,

T & K-politiikan tehokkuuden maksimoimiseksi on aiheellista lujittaa ja laajentaa arviointi- ja valvontatoimia,

on aiheellista tutkia jatkuvalla ja järjestelmällisellä tavalla neljännen puiteohjelman toteuttamisen tilaa; perustamissopimuksen 130 p artiklan mukaisesti komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja komissiolle joka vuoden alussa puiteohjelman täytäntöönpanoa koskevia tietoja; on myös aiheellista laatia riippumaton arvio ohjelman hallinnoimisesta ja aloitettujen toimien toteuttamisesta, ennen kuin komissio esittää ehdotuksensa viidenneksi puiteohjelmaksi,

olisi myös aiheellista laatia arvio teknologiasta, jonka avulla voidaan valvoa uuden, tämän puiteohjelman seurauksena kehittyvän teknologian mahdollisesti merkitsemiä vaaroja, etuja ja haittoja,

on aiheellista vahvistaa perustamissopimuksen 130 i artiklan 1 kohdan mukaisesti suurin kokonaismäärä, yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta puiteohjelman rahoitukseen sekä kunkin suunnitellun toimen osuus,

tutkimusta ja kehittämistä koskevien yhteisön toimien ja Euratomin perustamissopimuksen nojalla toteutettujen toimien yhdenmukaisuuden varmistamiseksi päätös yhteisön toimia ydintekniikan tutkimuksen ja koulutuksen alalla koskevasta puiteohjelmasta on tehtävä puiteohjelman kanssa samanaikaisesti ja samaksi ajaksi, ja

tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (Crest) on kuultu,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

1. Hyväksytään yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskeva monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä `neljäs puiteohjelma`, kaudeksi 1994-1998.

2. Neljäs puiteohjelma sisältää kaikki yhteisön toimet tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla, mukaan luettuna esittelyhankkeet. Esittelyhankkeiden määritelmä on liitteessä III.

3. Suurin kokonaismäärä, jolla yhteisö osallistuu neljännen puiteohjelman rahoitukseen, on 11 046 miljoonaa ecua. Tästä määrästä varataan ohjeellisesti 5 472 miljoonaa ecua kaudeksi 1994-1996 ja 5 574 miljoonaa ecua kaudeksi 1997-1998. Viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1996 Euroopan parlamentti ja neuvosto, jotka päättävät perustamissopimuksen 130 i artiklan 1 ja 2 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti, tarkistavat suurimman kokonaismäärän puiteohjelman täytäntöönpanon, sen merkityksen yhteisön teollisuuden kilpailukyvylle kansainvälisellä tasolla, kustannus-hyötysuhteen ja Euroopan unionin taloudellisten näkymien perusteella ja voivat nostaa sitä 11 641 miljoonaan ecuun saakka.

Liitteessä I vahvistetaan kunkin suunnitellun toimen osuudet ja ilmoitetaan ensimmäisen toimen jakautuma aihepiireittäin.

4. Neljänteen puiteohjelmaan hyväksyttävien toimintojen valintaperusteet ilmoitetaan liitteessä II.

5. Liitteessä III luetellaan suunniteltujen toimien edellä mainittujen valintaperusteiden mukaiset tieteelliset ja teknologiset tavoitteet, vahvistetaan asianmukaiset painopisteet ja toimien suuntaviivat.

2 artikla

1. Neljäs puiteohjelma pannaan täytäntöön toteuttamalla kunkin toimen osalta laadittuja erityisohjelmia, kussakin erityisohjelmassa määritetään sen täsmälliset tavoitteet liitteessä III määritettyjen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden perusteella; kussakin erityisohjelmassa määritetään sen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan sen kesto ja määrätään tarpeellisiksi katsotuista keinoista.

2. Neljännen puiteohjelman täytäntöönpano voi antaa tarvittaessa aihetta 130 k artiklassa tarkoitettuihin täydentäviin toimintaohjelmiin, yhteisön osallistumiseen 130 i artiklassa tarkoitettuihin useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin taikka 130 n artiklassa tarkoitettujen yhteisyritysten tai muiden järjestelmien perustamiseen. Se voi antaa aihetta myös 130 m artiklan toisessa kappaleessa tarkoitettuun yhteistyöhön kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa.

3 artikla

Yhteisön osallistumista neljännen puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen T & K-toimien rahoitusta koskevien säännösten, sellaisina kuin ne ovat täydennettyinä tämän päätöksen liitteellä IV, mukaisesti.

4 artikla

1. Komissio tarkkailee jatkuvasti ja järjestelmällisesti ulkopuolisten riippumattomien asiantuntijoiden asianmukaisesti avustamana neljännen puiteohjelman täytäntöönpanoa liitteessä II vahvistettujen perusteiden osalta, joihin kuuluu yhteisön taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen sekä liitteessä III lueteltuihin tieteellisiin ja teknisiin tavoitteisiin vaikuttaminen. Komissio arvioi erityisesti, ovatko tavoitteet, painopisteet ja rahoituskeinot edelleen tilanteen kehityksen mukaisia. Komissio antaa tarvittaessa ehdotuksia, joiden tarkoituksena on mukauttaa tai täydentää puiteohjelmaa tämän tutkimuksen tulosten mukaisesti.

Komissio laatii kunkin vuoden alussa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää tietoja tutkimusta ja kehittämistä koskevista toimista ja saatujen tulosten levittämisestä edellisen vuoden aikana sekä kuluvan vuoden työohjelmasta.

2. Komissio laadituttaa riippumattomilla ja pätevillä asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion viiden vuoden aikana ennen tätä arviota toteutettujen yhteisön toimien hallinnoimisesta ja edistymisvaiheista. Komissio toimittaa tämän kertomuksen ja johtopäätöksensä huomautuksineen Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle ennen viidennen puiteohjelman ehdotuksen esittämistä.

3. Erityisesti puiteohjelman kannattavan täytäntöönpanon varmistamiseksi kussakin erityisohjelmassa on määrättävä järjestelmällisestä valvonnasta ulkopuolisten riippumattomien asiantuntijoiden asianmukaisella avustuksella ja, kun ohjelma on toteutettu, tulosten riippumattomasta arvioinnista suhteessa 2 artiklassa tarkoitettuihin täsmällisiin tavoitteisiin; tätä arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan kussakin erityisohjelmassa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä huhtikuuta 1994.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

E. KLEPSCH

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. SIMITIS

(1) EYVL N:o C 230, 26.8.1993, s. 4

(2) EYVL N:o C 34, 2.2.1994, s. 90

(3) Euroopan parlamentin lausunto, 18 päivänä marraskuuta 1993 (EYVL N:o C 329, 6.12.1993, s. 264). Neuvoston yhteinen kanta 14.1.1994 (EYVL N:o C 101, 9.4.1994, s. 21) ja Euroopan parlamentin päätös 9 päivänä huhtikuuta 1994 (EYVL N:o C 61, 28.2.1994).

(4) EYVL N:o L 117, 8.5.1990, s. 28. Päätöstä on muutettu päätöksellä 93/167/Euratom, ETY (EYVL N:o L 69, 20.3.1993, s. 43)

LIITE I

NELJÄS PUITEOHJELMA (1994-1998) MÄÄRÄT JA JAKAUTUMINEN

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

(1) Josta 600 miljoonaa ecua YTK:n toimintatalousarvioon.

(2) Josta 91 miljoonaa ecua kilpailun perusteella valittaviin YTK:n tieteellisiin ja teknisiin tukitoimintoihin.

(3) Kolmanteen toimenpidekokonaisuuteen tarkoitettujen varojen lisäksi keskimäärin 1 prosenttia neljännen puiteohjelman kokonaistalousarviosta osoitetaan ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden yhteydessä tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen. (On varmistettava ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden erityisohjelmien yhteydessä toteutettavien levittämistä ja hyödyntämistä koskevien toimien ja kolmannen toimenpidekokonaisuuden yhteydessä toteutettavien toimien tiivis yhdensuuntaistaminen)

(4) Josta 37 miljoonaa ecua muihin yhteisön politiikkoihin liittyviin erityisiin tieteellisiin ja teknisiin tukitoimiin kilpailun perusteella.

(5) Samanaikaisesti tämän ohjelman kanssa päätetään Euroopan ydinenergiayhteisön tutkimusta ja opetusta koskevasta puiteohjelmasta (1994-1998), jonka kokonaistalousarvio on 1 254 miljoonaa ecua, mikä nostaa yhteisön tutkimusta ja kehittämistä koskevien toimien kokonaistalousarvion 12 300 miljoonaan ecuun.

(6) Voidaan nostaa 11 641 miljoonaan ecuun saakka 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

(7) Ympäristöön liittyviä tutkimusprojekteja toteutetaan myös ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden monien muiden linjojen yhteydessä, erityisesti teollisten teknologioiden, energian ja kuljetuksen aloilla.

LIITE II

YHTEISÖN TOIMIEN VALINTAPERUSTEET

Yhteisön tutkimusta, teknistä kehittämistä ja esittelyä koskevilla toimilla olisi täydennettävä jäsenvaltioissa toteutettavia toimintoja ja niissä olisi keskityttävä tarkoin määriteltyihin tavoitteisiin. Hankkeet valitaan niiden tieteellisten ja teknisten ominaisuuksien mukaan. Näillä toimilla olisi:

- lujitettava yhteisön teollisuuden teknologista perustaa ja tuoda siihen kilpailukyvyn parantamiseen kansainvälisellä tasolla tarvittavia tietoja ja taitotietoa

ja/tai

- edistettävä muiden yhteisön politiikkojen täytäntöönpanoa.

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisö puuttuu asioihin vain silloin, kun ja siinä määrin kuin valtiot eivät voi toteuttaa tavoitteita riittävän hyvin, ja ne voidaan siis suunnitellun toimen mittasuhteiden tai vaikutusten vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla.

Yhteisön toiminta ei saa ylittää perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavaa toimintaa.

Toimien on osaltaan edistettävä yhteisön yleisten tavoitteiden toteuttamista, esimerkiksi pysyvän kehityksen suosimista ja parannettava yhteisön kansalaisten elämän laatua. Toimet on valittava perusteellisen ennakkoarvion perusteella. Niiden olisi myös tuotettava taloudellista hyötyä lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä (arvonlisä) ja osaltaan edistettävä mahdollisimman suuren kannattavuuden saavuttamista haluttuihin tavoitteisiin suhteutettuja keinoja käyttäen.

Tutkimustoimet on edelleen keskitettävä luonteeltaan yleiseen, kilpailua edeltävään ja monialaiseen tutkimukseen.

Yhteisön toimen perusteluissa olisi käytettävä erityisesti seuraavia perusteita:

- erittäin mittava tutkimus, johon jäsenvaltiot eivät voisi tai voisivat vain vaivoin hankkia tarvittavaa rahoitusta ja henkilöstöä,

- tutkimus, jonka toteuttaminen yhdessä tarjoaisi ilmeisiä etuja myös ottaen huomioon kaikkeen kansainväliseen yhteistyöhön kuuluvien kulujen aiheuttamat lisäkustannukset,

- tutkimus, jonka avulla, tietyllä alalla toteutettujen kansallisten osatoimintojen yhdistettävyyden vuoksi, on mahdollista saavuttaa koko yhteisön kannalta merkittäviä tuloksia ongelmissa, joiden ratkaisu vaatii laajamittaista, etenkin laajaa maantieteellistä tutkimusta,

- tutkimus, joka osaltaan edistää sisämarkkinoiden toteuttamista ja tutkimus, jolla saadaan aikaan yhdenmukaisia laatuvaatimuksia ja standardeja siellä, missä siihen on tarvetta,

- tutkimus, joka osaltaan edistää yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamista ja sen kokonaisvaltaista, sopusointuista kehittämistä, ja joka on samalla yhteensopiva tieteellisen ja teknisen laadun tutkimuksen kanssa,

- tutkimustoimet, jotka osaltaan edistävät Euroopan tieteellisen ja teknisen potentiaalin liikkeelle panoa, ja tutkimustoimet, jotka lujittavat kansallisten T & K-ohjelmien yhteensovittamista kansallisten ja yhteisön ohjelmien välillä sekä yhteisön ohjelmien ja muiden kansainvälisissä yhteyksissä tehtyjen tutkimusten välillä.

LIITE III

TIETEELLISET JA TEKNISET TAVOITTEET

Tässä liitteessä kuvaillaan tieteelliset ja tekniset tavoitteet ja niiden täytäntöönpanomenetelmät.

Puiteohjelman kattamat toimet edustavat kaikkea yhteisössä tehtävää tutkimusta ja kehittämistä koskevaa työtä. Toimilla pyritään parantamaan Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja elämänlaatua, ja ne kehitetään tarvittavien tieteellisten ja teknologisten perustojen kehittämiseksi kestävää kehitystä, ympäristön suojelua ja muita yhteisiä politiikkoja varten.

Yhdenmukaisesti yhteisön teollisuuspolitiikan kanssa ja yhteiskunnan kasvaviin vaatimuksiin vastaamiseksi kyseisillä toimilla on erityisesti vaikutettava tiettyihin erityisempiin tavoitteisiin:

- suorituskykyiset ja vakaat infrastruktuurit, esimerkiksi tiedon ja viestinnän aloilla, ja infrastruktuuri, joka vastaa yhteisön politiikan tavoitteita kuljetuksen ja energian aloilla,

- tehokas, saastuttamaton, vakaa ja ympäristöä kunnioittava tuotantotapa, joka perustuu ajanmukaiseen tuotanto-organisaatioon ja jossa otetaan huomioon inhimilliset tekijät,

- ympäristön suojelun edistäminen, joka antaa teollisuudelle mahdollisuuden parantaa kilpailukykyään,

- elämänlaadun parantaminen korostamalla terveydenhoitoa ja terveydenhuoltoa,

- sisämarkkinoiden teknologisen ja teollisen yhdentymisen varmistaminen (erityisesti tehostamalla T & K-politiikan ja standardointipolitiikan yhteensovittamista),

- teknologisten ja teollisten muutosten ennakointi markkinoiden ja yhteiskunnan tarpeiden, esimerkiksi korkean työllisyystason ottamiseksi huomioon entistä paremmin,

- synergian lujittaminen tieteen ja teknologian alan kansainväliseen yhteistyöhön liittyvien toimintojen ja yhteisön ulkoisten toimintojen välillä,

- saavutettua tieteellistä ja teknistä kehitystä koskevien tietojen tehokkaan levityksen varmistaminen koko taloudellisessa ja sosiaalisessa järjestelmässä, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta,

- uuden teknologian hallinnan kannustaminen.

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö käynnistää neljä toimenpidekokonaisuutta:

- ensimmäinen toimenpidekokonaisuus sisältää tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevat toimintaohjelmat,

- toisessa toimenpidekokonaisuudessa pyritään yhteisön T & K-alan yhteistyön edistämiseen kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa,

- kolmas toimenpidekokonaisuus koskee yhteisön T & K:hon liittyvän toiminnan tuloksia koskevan tiedon levittämistä ja näiden tulosten hyödyntämistä,

- neljäs toimenpidekokonaisuus sisältää yhteisön tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustamista koskevat toimet.

T & K-toimien valinnassa näiden toimenpidekokonaisuuksien yhteydessä on otettava huomioon entistä suurempi keskittymisen tarve yhteisön T & K:hon liittyvän työn arvonlisän parantamiseksi.

Yhteisön on pyrittävä takaamaan tieteellisten ja teknisten voimavarojensa sopusointuinen kehitys. Ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden osalta vahvistetuissa tutkimuksen painopisteissä on otettava huomioon kaikkien jäsenvaltioiden, myös vähiten kehittyneiden, edut ja toimintamahdollisuudet. Kolmannella ja neljännellä toimenpidekokonaisuudella on kasvava vaikutus vähiten kehittyneisiin alueisiin ja maihin.

Yhteisön tuki ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden kattamiin T & K-toimiin keskittyy edelleen yleiseen ja kilpailua edeltävään tutkimukseen, jolla on sovelluksia useilla aloilla. Tähän toimintaan kuuluvat myös YTK:n luonteeltaan institutionaaliset tutkimus- ja tukitoimet sekä ne tutkimus- ja tukitoimet, jotka valitaan kilpailun perusteella. Lisäksi yhteisön toimet on suunnattava suuriin aihepiireihin niin, että eurooppalainen tutkimus voisi osaltaan vaikuttaa entistä tehokkaammin teollisuuden ja yhteiskunnan kohtaamien ongelmien ratkaisemiseen. Tuotteiden tai prosessien kehittämistä ei rahoiteta.

On kehitettävä toiminnallinen lähestymistapa tehokkaan vuorovaikutuksen luomiseksi laaja-alaisten tutkimusohjelmien ja teollisuuden tarpeiden välille. Tässä tarkoituksessa komissio kuulee teollisuuden, tutkimuslaitosten ja käyttäjien edustajia. Lisäksi komissio sovittaa yhteen erilaisiin laaja-alaisiin tutkimusohjelmiin kuuluvat toimet.

Eureka pysyy edelleen markkinoita lähinnä olevien T & K-toimien pääasiallisena tukimuotona. Yhteisön toimien ja Eurekan välistä synergiaa parannetaan. Tässä tarkoituksessa, säilyttämällä kunkin puitteen erityisominaisuudet, pyritään saavuttamaan seuraavat tavoitteet: joustavan ja aktiivisen yhteistyön käynnistäminen Eureka-hankkeiden ja yhteisön hankkeiden edustajien välillä säännöllisen tiedonvaihdon avulla, ehdotettujen T & K-hankkeiden suuntaaminen sopivimpaan puitteeseen sekä yhteisön politiikkojen ja Eureka-hankkeiden välisen vuorovaikutuksen parantaminen erityisesti lisäämällä yhteisön osuutta kyseisiin hankkeisiin yhteisön menettelyjä noudattaen.

Pienten ja keskisuurten yritysten, korkeakoulujen ja tutkimuskeskusten tutkimuksen, kehittämisen ja uutta luovan toiminnan edellytyksiin kiinnitetään jatkuvasti huomiota. Niiden yrityskumppanuustoimia kannustetaan.

Erityisesti pyritään edistämään pienten ja keskisuurten yritysten pääsyä yhteisön ohjelmiin levittämällä lähestymistapaa, joka antaa mahdollisuuden vastata niiden välittömiin ehdotuksiin (teknologian kannustaminen) Craft-toiminnasta ja Brite-Euram -esitutkimusapurahoista saatujen kokemusten mukaisesti.

Esittelyhankkeiden osalta tavoitteena on osoittaa uuden teknologian tekninen elinkelpoisuus sekä tarvittaessa sen mahdolliset taloudelliset edut. Hankkeet ovat kilpailua edeltäviä ja siten niissä ne on keskityttävä uuden teknologian soveltamiseen ja varauduttava sekä tuottajien että käyttäjien osallistumiseen.

Lisäksi eri toimintalinjoilla kiinnitetään huomiota perustutkimukseen kaikkialla, missä se osoittautuu tarpeelliseksi.

Aivan erityistä huomiota kiinnitetään kaikilla tutkimusalueilla yhteistyö- ja yhteensovittamisnäkymiin kansallisen, yhteisön ja tarvittaessa Euroopan tason toimintojen välillä. Valikoituihin tutkimuksiin keskitettyjen jaetuin kustannuksin toteutettujen toimien ohella entistä suurempi yhteistoimien hyödyntäminen antaa mahdollisuuden kyseisen yhteistyön edistämiseen entistä monipuolisempien aiheiden osalta, edelleen liitteen II valintaperusteita noudattaen. Samoin on kiinnitettävä huomiota keskinäiseen täydentävyyteen, joka on varmistettava YTK:n tutkimusten institutionaalisten toimintojen ja jaetuin kustannuksin toteutettujen tutkimusten välillä.

YTK on otettava asteittain huomioon neljännen puiteohjelman muihin kuin suoriin toimiin kohdistetun rahoituksen osalta, mukaan luettuna tukitoiminnot, jotka valitaan kilpailun perusteella. Yhteisön tutkimuksen ylikansallisen luonteen vuoksi YTK:n laitokset voivat olla yhteistyössä yhden tai useamman jäsenvaltioon sijoittautuneen yrityskumppanin kanssa.

Yhteisön tieteellisiä, teknisiä ja teollisia piirejä edustavienlaitosten kuulemista lisätään, erityisesti niiden toimintojen osalta, joilla pyritään määrittelemään tieteellisen ja teknologisen politiikan vaihtoehdot Euroopan tasolla.

Ensimmäisessä toimenpidekokonaisuudessa tarkoitetun kohdistetun sosiaalis-taloudellisen erityistutkimuksen ohella ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden jokaisen aihepiirin sekä toisen, kolmannen ja neljännen toimenpidekokonaisuuden osalta humanististen ja yhteiskunnallisten tieteiden tutkimusta korostetaan eksaktien ja luonnontieteiden sekä insinööritieteiden tutkimuksen rinnalla, erityisesti kyseisten toimintojen sosiaalis-taloudellisen taustan ja mahdollisten seurausten selvittämiseksi.

Tutkimustoimintaa, joka voi kiinnostaa myös hiili- ja teräsalaa käsitellään ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden vastaavien aihepiirien yhteydessä, jos se vastaa puiteohjelman tuettavuusperusteita, erityisesti kilpailua edeltävän ja monialaisen luonteensa osalta.

Tieteelliseen ja teknologiseen yhteistyöhön liittyvät toiminnot, jotka koskevat kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa keskinäisesti kiinnostavia kysymyksiä, toteutetaan toisaalta keskitetysti (toinen toimenpidekokonaisuus), toisaalta ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden aihepiirien yhteydessä silloin, kun ne antavat mahdollisuuden kyseisten aihepiirien osalta haluttujen tavoitteiden saavuttamiseen. Kansainvälinen tieteellinen ja teknologinen yhteistyö voi olla yhteisön T & K-toimintojen taloudellista tehokkuutta edistävä tekijä. Tällä alalla on pyrittävä yhdenmukaisuuteen kansallisten ja yhteisön tutkimuspolitiikkojen välillä.

Neuvosto määrittää erityisohjelmien tuloksina syntyvien tietojen levittämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja muut puiteohjelman täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Tässä oikeudellisessa kehyksessä levittämistoimet toteutuvat yhdenmukaisella ja yhteensovitetulla tavalla. Tämä edellyttää toisaalta keskitettyä hallinnoimista (kolmas toimenpidekokonaisuus) ja toisaalta ensimmäiseen toimenpidekokonaisuuteen kuuluviin erityisohjelmiin sisältyvää toiminnan itsenäisyyttä.

Levittämistoimintaan kuuluu myös toimenpiteitä, joiden tarkoitus on auttaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja laboratorioita saamaan käyttöönsä yhteisön ohjelmia ja toimia koskevia tietoja. Samassa tarkoituksessa kannustetaan kolmannen toimenpidekokonaisuuden yhteydessä sellaisten yhdyskeskusten toiminnan käynnistämistä ja laajentamista, jotka vastaavat kansallisella tai alueellisella tasolla tulosten levittämisestä ja hyödyntämisestä.

Vaikka onkin selvä, että tulosten hyödyntäminen on ensi sijassa yritysten ja laboratorioiden vastuulla, se edellyttää tietyissä tapauksissa yhteisön yhteistoimintaa sekä kyseisten toimijoiden kanssa että toimivaltaisten julkisten ja yksityisten järjestöjen kanssa erityisesti kansallisella ja alueellisella tasolla (mukaan luettuna erityisesti edellisessä kohdassa tarkoitetut välityskeskukset) tiettyjen tulosten suojelemiseksi, teknologian omaksumisen helpottamiseksi ja uutta luovan toiminnan siirron varmistamiseksi entistä paremmin. Kolmas toimenpidekokonaisuus kattaa myös tilapäiset tieteelliset palvelut, jotka eivät kuulu ensimmäiseen toimenpidekokonaisuuteen ja jotka toteutetaan kilpailun perusteella yhteisön muiden palvelujen hyväksi yhteisön politiikkojen tukena.

Tutkijoiden koulutusta ja liikkumista koskevia toimia toteutetaan ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden jokaisessa aihepiirissä niin, että käyttäjät saavat yhteisön painopistealueilla tarvitsemiensa T & K:ta koskevien tulosten lisäksi niiden käyttöön soveltuvia inhimillisiä voimavaroja. Tällaisilla toimilla on mahdollista moninkertaistaa kyseisillä painopistealoilla toteutettujen töiden taloudelliset vaikutukset.

Eurooppalaista ulottuvuutta on kuitenkin käytettävä myös inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi laaja-alaisesti niin, että nämä antavat mahdollisuuden reagoida tosiaikaisesti ajankohtaisten alojen tieteelliseen ja teknologiseen kehitykseen. Neljäs toimenpidekokonaisuus, jolla pyritään pitkälle kehitettyyn koulutukseen ja liikkumiseen eri puolilla yhteisöä sijaitsevissa laboratorioissa, pysyy siis edelleen luonteeltaan avoimena; myös siinä korostetaan korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja teollisuuden välistä yrityskumppanuutta.

Yhteisön tukemien tutkimusten toteuttamiseksi käytetään kahta pääasiallista väylää, toisaalta varojen keskittämistä rajoitettuun määrään liitteessä II luetelluilla valintaperusteilla valikoituja aiheita (jaetuin kustannuksin toteutetut toimet) ja toisaalta kansallisten T & K-ohjelmien sekä kansallisten ja yhteisön ohjelmien yhdenmukaistamisen parantamista mukautetuilla yksityiskohtaisilla säännöillä.

Erityisesti yhteisön toimilla tähän saakka toteutettujen perinteisten verkostojen ohella voitaisiin käyttää seuraavia keinoja:

- aihepiirikohtaiset verkostot, joissa saman teknologisen tai teollisen tavoitteen ympärille kootaan valmistajia, käyttäjiä, korkeakouluja ja tutkimuskeskuksia tietojen ja teknologioiden integroinnin ja siirron helpottamiseksi sekä markkinoiden tarpeiden huomioon ottamiseksi entistä paremmin. Verkostot on järjestettävä yhteisön tuella jo kolmannen puiteohjelman täytäntöönpanon yhteydessä testatun mallin mukaisesti esimerkiksi mikrojärjestelmien, kielitieteen ja joustavan valmistuksen aloilla. Verkostojen luominen ja niiden hallinnoiminen jätetään tutkijoiden aloitteeksi,

- komission tuella järjestetyt keskitetyt verkostot aiemmin toteutetusta saadun mallin mukaisesti, esimerkiksi biolääketieteellisissä ohjelmissa,

- integroidut toimintakokonaisuudet, jotka perustuvat aiempien puiteohjelmien yhteydessä saatuun malliin, Fusion-ohjelman osalta. Jäsenvaltioiden on autettava komissiota yksilöimään laboratoriot tai laitokset, jotka liittyvät yhteisön sisäisten rahoitusvarojen yhteensijoittamisella tuettuun integroituun toimintaan. Muut kuin yhteisön suuret eurooppalaiset tutkimusta harjoittavat toimielimet, esimerkiksi Euroopan ydintutkimusneuvosto (CERN), Euroopan avaruusjärjestö (ESA) sekä EMBL, voivat hakea osallistumismahdollisuutta siten, että tämä osallistuminen ei periaatteessa aiheuta yhteisöstä tulevien varojen siirtoa.

YTK voi osaltaan osallistua tämän uuden lähestymistavan toteuttamiseen. Itsekin tutkimusta harjoittavana toimijana, joka on läheisesti mukana yhteisön politiikkojen laatimisessa ja toteuttamisessa, se voisi toimivaltansa kuuluvilla tieteellisillä ja teknisillä aloilla osallistua julkisia ja yksityisiä laboratorioita yhdistävien verkostojen järjestämiseen jäsenvaltioissa.

Tämän liitteen loppuosassa määritellään toteutettavien toimien tieteellinen ja teknologinen sisältö ja perusteet niiden mukanaololle puiteohjelmassa 1994-1998.

ENSIMMÄINEN TOIMENPIDEKOKONAISUUS(1a)

Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimintaohjelmien täytäntöönpano edistämällä yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen yhteistyötä toistensa kanssa ja keskenään.

Tämä toimenpidekokonaisuus kattaa suuren osan yhteisön toimista tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla. Se perustuu järjestöjen, tutkimuskeskusten, mukaan luettuna yhteinen tutkimuskeskus (YTK), korkeakoulujen ja yritysten ylikansallisten ryhmittymien osallistumiseen. Sitä kehitetään neljännessä puiteohjelmassa keskittyen seuraaviin alueisiin.

Yleiset tavoitteet: neljännessä puiteohjelmassa on kolme perustavoitetta: Eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn tukeminen, tieteen ja teknologian edistäminen yhteiskunnallisten tarpeiden täyttämiseksi ja yhteisten politiikkojen tukeminen. Tarkoituksena on, pyrkimällä näihin kolmeen tavoitteeseen, yhteensovittaa mahdollisuuksien mukaan jatkuvuus ja uutuus. Lisäksi puiteohjelman yhteiseen järjestelmään kootaan tällä hetkellä yhteisissä politiikoissa tai puiteohjelman ulkopuolisissa toimissa hajallaan olevat toiminnot.

1. TIETO- JA TIETOLIIKENNETEKNIIKKA

Tieto- ja tietoliikennetekniikan laaja-alaisesta osasta kaikissa taloudellisissa ja sosiaalisissa toiminnoissa on tullut T & K-politiikassa huomioon otettava olennainen tekijä. Tieto- ja tietoliikennetekniikan (TTT) ja muiden teollisuusalojen, toimittajien ja käyttäjien, ammattilais- ja kulutusmarkkinoiden väliset rajat häviävät jatkuvasti sitä mukaa kuin TTT:stä tulee yhä enemmän kaikkien teollisuustoimintojen ja palvelujen suorittamisen perustekijä. Syntyy uusi "digitaaliteollisuus". Sosiaalisella tasolla, hallinnon, terveydenhuollon järjestelmien, koulutuksen, kuljetuksen, ympäristönsuojelun ja vapaa-ajan osalta työ- ja asuinpaikoilla riippuvuus TTT:stä kasvaa jatkuvasti. Lisäksi teknologisen kehityksen vauhti vaatii yhä suurempia ponnistuksia TTT-teollisuudelta kilpailukyvyn ylläpitämiseksi, kun taas T & K:n kustannukset kasvavat suurimpienkin yritysten saavuttamattomiin. Tämän kehityksen perustana on uuden tieto- ja tietoliikennetekniikan infrastruktuurin syntyminen; siinä liittyvät toisiinsa tiedon sisältö, sen varastointi, käsittelykyky, tietoliikennevälineet, palvelut ja sovellukset.

Yhteisön T & K:n yleinen tavoite TTT:n osalta 1990-luvulla on kaksiosainen; on parannettava koko teollisuuden kilpailukykyä antamalle sille mahdollisuus hyötyä yhteismarkkinoilla luodusta ympäristöstä ja täytettävä yhteiskunnan tarpeet elämänlaadun parantamiseksi. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja lähtemiseksi aluksi kahdeksankymmentäluvun kasvavaan TTT-teollisuuteen suuntautuneen teknologiapolitiikan pohjalta lähtemiseksi, on korostettava entistä selvemmin käyttäjien ja markkinoiden tarpeisiin suunnattua politiikkaa, joka kohdistuu uuden infrastruktuurin kehittämiseen. Samalla hyödynnetään myös toisen ja kolmannen puiteohjelman tuloksia, erityisesti Esprit-ohjelmaa (tietotekniikka), Race-ohjelma (tietoliikennetekniikka), Drive, Aim ja Delta -ohjelmat sekä muut aihepiirikohtaiset sovellukset; nämä toiminnot ovatkin tuottaneet tieteelliset ja tekniset perustat, joiden on annettava mahdollisuus tieto- ja tietoliikennetekniikan yhdentämiseen yhteiskuntaan ja uuden infrastruktuurin rakentaminen. Toimintojen on edelleen oltava luonteeltaan kilpailua edeltäviä, ja niissä on korostettava teknologian, eritelmien ja standardien esittelyä, hyödyntämistä ja yhdentämistä. Niitä on lujitettava pitemmän aikavälin kehitettyyn tutkimukseen kohdistuvalla työllä, erityisesti tämä koskee poikkitieteellistä tutkimusta, johon liittyy useita teollisuusaloja kiinnostavia aiheita.

Toissijaisuusperiaatteen noudattaminen taataan yhteisön T & K:n uudella suuntauksella, joka keskittyy yleiseen teknologiaan ja luonteeltaan ylieurooppalaisen tietoinfrastruktuurin toteuttamisen olennaisiin sovelluksiin sekä kansallisten aloitteiden tiiviiseen yhteensovittamiseen.

Lisäksi infrastruktuurin ja sen laajennuksen kehitys ovat luonteeltaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta lujittavia; ne tarjoavat reuna-alueiden yrityksille ja kansalaisille palveluja ja pitkälle kehitettyä tietoliikennetekniikkaa. Ne antavat pienille ja keskisuurille yrityksille mahdollisuuden käyttää kilpailukykyään täysin hyväkseen. Infrastruktuurin omien tarpeiden huomioon ottaminen antaa välineen tutkimuksen ja kehittämisen painopisteiden arviointiin, mikä takaa käytettävissä olevien voimavarojen tehokkaan käytön.

Tieto- ja tietoliikennetekniikan infrastruktuuria voidaan kuvailla viittaamalla neljään pääasialliseen alaan; sovellukset, integroidut järjestelmät, tietoliikennetekniikka sekä tietotekniikka, joka muodostaa infrastruktuurin perustan. Tietotekniikan ja tietoliikennetekniikan yleisalat sisältävät infrastruktuurin ytimessä olevan teknologian, erityisesti komponentit, tietokoneet, ohjelmistot, tietopankit, tietoväylät ja videonäytöt, jotka ovat yhtä olennaisia digitaalitelevisiotekniikassa, erityisesti teräväpiirtotelevision osalta. Nämä muodostavat perustekijät monimuotoisissa integroiduissa järjestelmissä, joissa yhdistyvät tietokonelingvistiikan, erittäin tehokkaan tietojenkäsittelyn ja multimediakäyttöliittymien kaltaiset tekniikat. Viimeksi mainitut ovat vuorostaan perustana sovellusten toteuttamiselle terveydenhuollon, kuljetuksen, avoimen opetuksen, tilastotieteen, kirjastojen ja yritysorganisaation kaltaisilla aloilla.

Tieto- ja tietoliikennetekniikan lisääntyvä lähentyminen tiedon infrastruktuurissa aiheuttaa entistä suurempaa monimuotoisuutta, joka puolestaan riippuu järjestelmien integraation mahdollistavan teknologian käytettävyydestä.

Eri alojen T & K-toimintojen välillä on välttämättä tiiviitä yhteyksiä, jotka heijastavat TTT:n yhä integroituneempaa luonnetta. Lisäksi TTT:n sovellusten laajuus synnyttää yhteyksiä useiden muiden puiteohjelman tutkimukseen liittyvien aihepiirien kanssa.

Erityisesti huomiota on kiinnitettävä hankkeisiin, joihin liittyy toimittajien ja käyttäjien välistä yhteistyötä. Pieniin hankkeisiin mukautettujen menettelyjen ohella tämä helpottaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista.

T & K:n tulosten sosiaalisen ja teollisen vaikutuksen lujittamiseksi T & K-toimet on sijoitettava teollisuuspolitiikan yhdenmukaisten toimien kokonaisuuteen. Siksi lisätoimenpiteet on voitava yksilöidä analysoimalla jatkuvasti markkinoiden, teollisuuden ja teknologian kehitystä. Näillä analyyseillä saadaan suuntaviivoja tulevia toimia varten ja valmistellaan tietä teollisuuspolitiikan kannalta asianmukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanolle.

Tieto- ja tietoliikennetekniikan infrastruktuurin aloihin kuuluvat T & K-toimet järjestetään kolmen osa-alueen mukaisesti.

A. Yhteisen mielenkiinnon kannalta tärkeät sovellukset

Tämä osa-alue kattaa tieto- ja tietoliikennetekniikan sovelluksia koskevan T & K:n, kun sovelluksilla pyritään toisaalta vastaamaan yhteisön politiikkojen vaatimuksiin ja täyttämään nyky-yhteiskuntien perustarpeet terveydenhuollon, kuljetuksen ja koulutuksen kaltaisilla aloilla ja toisaalta valmistamaan eurooppalaista teollisuutta näiden tutkimusten avaamille uusille markkinoille. Yleisenä tavoitteena on parantaa telemaattisten sovellusten teknistä toteutusta sekä varmistaa telemaattisten järjestelmien ja verkostojen yhteiskäytettävyys standardointityötä edeltävän tutkimuksen, kehitystoiminnan sekä teknisen hyödyntämisen testauksen avulla. Nämä työt perustuvat kolmannesta puiteohjelmasta saatuun kokemukseen, mutta painopiste siirtyy tietojen telematiikasta multimediatelematiikkaan. Toiminnot järjestetään seitsemän aihepiirin mukaan ja sovitetaan yhteen tiiviisti yhteisön muiden pysyvien toimintojen kanssa. Telemaattisia sovelluksia koskeva T & K edellyttää mahdollisten käyttäjien yhteistyötä, ja sillä pyritään myös lujittamaan kunkin hankkeen yleistä sisältöä sekä eri aloille kuuluvien sovellusten välisiä yhteisiä piirteitä ottaen huomioon pysyvien ohjelmien (esimerkiksi kuljetus) yhteydessä toteutettujen toimien paljastamat tarpeet sekä valvomalla näiden ohjelmien asianmukaista yhteensovittamista tulosten siirron helpottamiseksi.

Tietokonelingvistiikan ja tietotekniikan toimien tavoitteena on kirjoitetun ja puhutun kielen käsittelytekniikan kehittäminen tieto- ja tietoliikennejärjestelmissä sekä niiden integraation esittely eräillä sovellusalueilla. Työt kattavat myös kielen voimavarat elektronisessa muodossa mukaan luettuna sanastot ja yleisen kielitieteen tutkimus. Tietotekniikka käsittää myös pitkälle kehitetyt elektroniset julkaisujärjestelmät, uudet tietokantarakenteet, jotka helpottavat tiedon käyttöä, tiedon käyttötavan ja hallinnon parantamisen T & K-yhteistyöverkostot sekä standardointityön.

Ylieurooppalaisten telemaattisten sovellusten kehittäminen ja parantaminen: ollakseen tehokas eurooppalainen tutkimus tarvitsee nyt pitkälle kehitettyjä ylieurooppalaisia verkostoja ja palveluita. Lisäksi yhteismarkkinat ovat synnyttäneet merkittäviä tarpeita hallintojen välisten palvelujen ja tiedonvaihdon alalla. Entistä tehokkaampien telemaattisten palvelujen tarpeet perustuvat T & K-toimiin, joilla pyritään kehittämään ja hyödyntämään kannattavia ratkaisuja, joissa hyödynnetään teknologian jatkuvaa kehitystä ja eurooppalaisten televerkkojen parantamista. Toteutettavat työt keskitetään erityisesti sovelluksiin, joissa integroidaan hajautettuja tiedonvaihto- ja videokokouspalveluja. Tämän yksinomaan euroopanlaajuisia sovelluksia koskevan aihepiirin osalta saadut tulokset hyödyttävät myös muiden telemaattisten sovellusten kattamia aloja.

Terveydenhuollon alan sovelluksilla pyritään edistämään telematiikkatekniikkaa terveydenhoidon, mukaan luettuna lääketieteellinen diagnostiikka ja kirurgia, tarjoamiseksi koko yhteisön alueella; painopiste asetetaan tiedonsaantiin, tietojen vaihtoon ja hallintaan, telelääketieteeseen, turvallisuuden ja luottamuksellisuuden ongelmiin; vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden hyväksi tarkoitettuja sovelluksia koskevat työt koskevat ikääntyneiden ja vammautuneiden henkilöiden yhteiskuntaan sopeuttamista helpottavia järjestelmiä ja palveluita.

Joustavan ja etäopiskeluun liittyvän opetuksen ja koulutuksen sekä kirjastojen välisen tietojen vaihdon alalla työt koskevat tehokkaan, helposti käyttöön saatavan ja yksilöiden, yritysten ja tutkijoiden tarpeita vastaavan opetuksen ja koulutuksen edistämistä ja käyttöönottoa. Nämä järjestelmät käsittävät opetustuotteiden ja -palvelujen luomiseen ja toimittamiseen tarkoitettujen teknologioiden ja järjestelmien kehittämisen ja niiden integroinnin kokeiluverkostoihin. Ne kattavat myös yleisen tieteellisen ja teknisen kannan luomiseen tarvittavien teknologioiden kehittämisen Euroopan kirjastoja varten sekä näiden verkottamisen.

Kuljetukseen sovellettavaa telematiikkaa koskevan T & K:n on annettava mahdollisuus toteuttaa ja hyödyntää toiminnallisia eritelmiä, käytäntöjä ja telemaattisille järjestelmille yhteisiä suuntaviivoja sekä kaikissa kuljetustavoissa, myös monivälinekuljetuksissa, käytettyjä palveluita. Erityistä huomiota kiinnitetään telemaattisiin järjestelmiin, joilla helpotetaan rautatie-, vesi- ja maantietavaraliikenteen, mukaan luettuna kaupunkiliikenne ja kaupunkien välinen liikenne, sekä monivälinekuljetusten hallintaa sekä harmonisoidun ja lopullisesti yhdenmukaistetun järjestelmän luominen Euroopan lentoliikenteen hallintaa varten. Näiden sovellusten täytäntöönpano edellyttää maantieteellisen tietojärjestelmän (GIS) toteuttamista kuljetuksen käyttöön.

Kaupunki- ja maaseutuvyöhykkeitä varten tarkoitettujen sovellusten on annettava mahdollisuus etätyön tai etäpalvelujen kaltaisten ratkaisujen hyödyntämiseen, jotka vähentävät ihmisten tarpeetonta siirtymistä paikasta toiseen mahdollistamalla työnteon tai palvelujen käytön kotoa käsin. Tämä antaa mahdollisuuden torjua sekä yritysten että yksityishenkilöiden maaltamuuttoa ja parantaa jokapäiväisiä elinehtoja. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että kansalaisten sekä pienten ja keskisuurten yritysten on helppo käyttää näitä telemaattisia palveluita.

Lisäksi telemaattisten ratkaisujen mahdollisuuksia on arvioitava uusilla ympäristön kaltaisilla aloilla (saastumisen valvonta, tarkkailu ja hallinta, varoittaminen ennakolta suurten luonnonkatastrofien uhatessa, ympäristöriskien hallinta, vaarallisten aineiden yksilöinti) ja kaikilla muilla aloilla, joiden osalta telemaattiset ratkaisut vaikuttavat asianmukaisilta neljännen puiteohjelman aikana.

B. Kehittyneen viestinnän palveluja koskeva teknologia

Teleliikenneverkot ovat olennainen osa tiedon infrastruktuuria. Tämän osa-alueen yleisenä tavoitteina ovat huippuviestinnän järjestelmien ja palvelujen sekä paremman hinta-laatu -suhteen kehittäminen, joka antaa mahdollisuuden yhteismarkkinoiden lujittamiseen ja Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kehittämisen varmistamiseen ottaen huomioon teknologian nopean kehittämisen, määräysten kehittäminen ja näin tarjoutuvat tilaisuudet pitkälle kehitettyjen verkostojen ja palveluiden kehittämiseen. Uutta luovaan käyttöön ja eurooppalaisen teknologian ja asiantuntemuksen laajaan levittämiseen tarjotaan käytännön kehys. Toiminnot keskittyvät viiteen aihepiiriin.

Digitaalisia multimediapalveluja koskevilla töillä pyritään kannustamaan kehittynyttä teknologiaa ja tiedonsiirron standardimuotoja elektronisen multimediatiedon (teksti, ääni, kuva, audio ja video) tutkimusta ja levittämistä varten. Nämä työt käsittävät maanpäällisen radion, satelliittien ja optisen kuidun, myös kaapelin avulla toteutettavan interaktiivisen digitaalivideopalvelujen siirtoteknologian kehittämisen. Lisäksi työt käsittävät tiedonsiirron, tietojenkäsittelyn ja tallennuksen alalla toteutettavan kehittämisen palvelujen toimittajia, toimijoita ja verkostojen käyttäjiä varten, mukaan luettuna kuvantiivistämisen, muuttuvan bittiluvun koodauksen, johdottoman verkon sekä verkko- ja tallennuskäyttöliittymien uudet teknologiat. Digitaalista audiota ja videota koskevat työt kattavat kaikkeen signaalin käsittelyä ja siirtoa koskevaan toimintaan liittyvän teknologian toteuttamisen. Fotoniteknologiaa koskevien töiden tavoitteena on kannustaa ja nopeuttaa integroitujen fotonijärjestelmien kehittämistä Euroopassa, tavoite kattaa integroitujen optisten alajärjestelmien, free packaging -tekniikan ja suurissa sarjoissa valmistamisen tekniikan, optisten kytkentöjen sekä 2000-luvun olennaisen teknologian - kolmiulotteisten hologrammiruutujen kehittämisen, liikkuvien kuvien tunnistamisen ja uudet signaalintiivistämistekniikat. Matkatietoliikenteeseen liittyvät toiminnot koskevat välineitä, joilla liikkuvuus toteutetaan kiinteissä verkoissa sekä kehittyneiden radio- ja satelliittijärjestelmien käyttöä koko Euroopassa.

Töihin sisältyy signaalien koodausteknologioiden kehittäminen, järjestelmien käyttöoikeudet, kanavien, verkkojen ja palvelujen hallinta, uusien signaalinsiirtokäytäntöjen kehittäminen, verkkojen yhteensopivuuden ja yhteiskäytettävyyden varmistamiseen tarkoitettujen järjestelmien kehittäminen avoimen yhteiskäytön käytäntöjen avulla. Verkkojen ja palvelutekniikoiden älykkyyttä koskevilla töillä pyritään tietoliikennelaitteiden joustavan ja tosiaikaisen hallintateknologian kehittämiseen uusien palvelujen nopeaksi ja joustavaksi sijoittamiseksi kehittyneisiin verkostoihin sekä verkostojen hallinnan ja palvelujen tarjoamisen varmistamiseen vaihtelevassa ja kilpailevassa tietoliikenneympäristössä. Työ keskitetään palvelujen integraatiotyökaluihin ja niillä on edistettävä yhteyskäytäntöjen ja standardien kehittämistä. Niihin kuuluvat palvelujen luomisympäristöjen prototyyppien kehittäminen, parantaminen ja toteuttaminen sekä kehittyneiden "hallintajärjestelmien" kehittäminen tietoliikennepalveluja varten.

Tieto- ja tietoliikennejärjestelmien turvallisuutta koskevat työt kattavat integroitujen järjestelmien tietojen täydellisyyteen, luottamuksellisuuteen ja käytettävyyteen liittyvän teknologian kehittämisen ja esittelyn. Niihin kuuluvat teknologian ohjelmistojen, käytäntöjen ja komponenttien turvallisuuden ja kehityksen sekä niiden turvallisiin järjestelmiin ja palveluihin integroimisen varmistamiseksi tarjoamien uusien mahdollisuuksien tutkimus, hyödyntäminen ja koetoiminnot integroiduissa järjestelmissä. Erityistä huomiota kiinnitetään elektronisten maksujärjestelmien, terveydenhuollon ja etätyön tarpeisiin.

C. Tietotekniikka

Tämän osa-alueen työt keskittyvät tietoliikenneinfrastruktuurin perustana olevaan tekniikkaan valitsemalla siihen toimintoja niiden Euroopan tason merkityksen ja lisäarvopanoksen mukaan. Tällä alalla on voimakkaita ristikkäissuhteita muiden alojen kanssa; se toimittaa muille aloille olennaista materiaalia, ja samanaikaisesti sen sisältö ohjautuu muilla aloilla ilmenevien tarpeiden mukaan. Työt jakautuvat kuuteen aihepiiriin.

Aihepiirin "puolijohdeteknologia", johon kuuluu muun muassa ASIC (Application Specific Integrated Circuits), tavoitteena on toimittaa olennaisia mikroelektroniikan komponentteja, jotka ovat perustana kaiken huipputeknologiateollisuuden kilpailukyvylle. Työt keskitetään niihin puolijohdeteknologioihin, joiden käytöllä on huomattavaa merkitystä vuosikymmenen loppupuolella, mukaan luettuna digitaalinen CMOS ja CMOS-pohjainen analogia, A/D -sekapiirit, smart power, ja älykkäät sensorit sekä III - V materiaaleihin perustuvat teknologiat, esimerkiksi GaAs-teknologiat niiden käyttämiseksi tulevissa TTT-järjestelmissä. Lisäksi on tutkittava passiivisia ja energiakomponentteja niiden ominaisuuksien samanaikaisen määrittämisen edistämiseksi; tässä toiminnassa keskitytään komponenttien miniaturointiin ja integrointiin, niiden suorituskyvyn parantamiseen ja niiden kustannusten pienentämiseen. Tuen kohteena ovat kaikki prosessin vaiheet, mukaan luettuna suunnittelu, välineet ja tuotanto. Kehittyneiden komponenttien integrointi ASIC-piireihin muodostaa avainalueen. Avoimia mikroprosessorijärjestelmiä koskevalla aloitteella pyritään antamaan Euroopalle tunnustettua taitotietoa mikroprosessorijärjestelmissä ja edistämään sen laajaa levittämistä maailmanlaajuisesti sovellusjärjestelmissä. Työt käsittävät sellaisen avoimen kirjaston luomisen, joka koostuu integroitavista piirielementeistä, jotka on tarkoitettu komponenttijärjestelmien rakentamiseksi laajaa sovelluksien, avointen järjestelmien ohjelmistojen sekä laite- ja ohjelmistotyökalujen valikoimaa varten. Aihepiirin "integroidut mikrojärjestelmät" tavoitteena on toimittaa teknologiat mikrojärjestelmien kattamalle alueelle, jolla mikroelektroniikka integroituu muihin mikroteknologioihin, kuten mikromekaniikkaan ja mikro-optiikkaan. Työt keskittyvät poikkitieteelliseen suunnittelun, multiteknologian pienoisjärjestelmien valmistamiseen ja kokoamismenetelmien integrointiin. Niiden sovellettavuus on esittelytoimintojen kohteena valikoitujen sovellusten kautta.

Kehittyneiden oheislaitteiden teknologiaa koskevat kysymykset keskittyvät huokeiden ja litteiden teräväpiirtokuvaruutujen edellyttämään teknologiaan sekä ilmailun, autoilun, televiestinnän, valmistuksen ja levittämisen kaltaisilla aloilla käytetyissä tietokoneissa, televisioissa, ja älyjärjestelmissä tarvittaviin muistin alijärjestelmiin. Kuvaruutujen osalta tehtävä työ koskee kuvan laatua, kuvaruudun kokoa ja paksuutta; pääpaino on nestekideteknologiassa. Muistin alijärjestelmien kehittäminen koskee komponenttien luku/kirjoitusominaisuuksien kapasiteettien kasvua, tilan käyttöä ja suorituskykyä. Aihepiirin "ohjelmistojen optimaalinen käyttö (best practice)" tavoitteena on tuottavuuden, laadun ja kannattavuuden parantaminen Euroopan ohjelmistotuotannossa edistämällä pitkälle kehitettyjen ohjelmistotyökalujen ja -tekniikkojen optimaalista käyttöä, mukaan luettuna ohjelmistojen uudelleenkäytön ja siirrettävyyden tukitoiminnot hajautetuissa ympäristöissä. Nykyisten tekniikoiden lisäkehittämisen lisäksi työhön sisältyy teollisia kokeiluja, tulosten levittäminen mielenkiinnon lisäämiseksi parhaita käytäntöjä kohtaan ja koulutus uusien käytäntöjen käyttöönottoon tarvittaessa yhdessä Euroopan ohjelmistoinstituutin kanssa. Hajautettua tietojenkäsittelyä koskevien töiden tavoitteena on vastata tietojenkäsittelytekniikan ja viestinnän lähentämisen synnyttämiin haasteisiin, ja niissä korostetaan hajautettujen tietojen perushallintaa, hajautettuja tilastotietojärjestelmiä, avointa ja hajautettua käsittelyä sekä kehittyneitä ihminen-kone -käyttöliittymiä.

Aihepiirin "suurteholaskenta ja verkot" tavoitteena on laajojen käyttäjäpiirien hyödyksi jaettujen huipputehokkaan laskennan teknologioiden tutkimus valmistuksen, valmistustekniikan ja kaupan kaltaisilla aloilla sovelluksissa, jotka ulottuvat auto-onnettomuuksien vaarattomasta simulaatiosta, lääkkeiden suunnittelusta ja kaukokartoituksen kehittyneestä kuvatekniikasta huipputehokkaisiin tietokantoihin. Tämän aihepiirin toiminnot käsittävät sovelluksien siirron ja ympäristöjen toteutuksen rinnakkaisten, hajautettujen ja upotettujen järjestelmien käyttöä varten sekä tosiaikaisen tietojenkäsittelyn ja simulaation kaltaisten uusien sovellusten ja teknologioiden valinnan kehittämisen.

Henkilökohtaisia integroituja järjestelmiä koskevilla töillä pyritään kehittämään järjestelmiä, jotka antavat mahdollisuuden tieto- ja teleliikenteen infrastruktuurien henkilökohtaiseen etäkäyttöön kaikkialla yhteisön alueella ja tietojen paikalliseen käsittelyyn. Työt käsittävät miniaturoinnin, uudet monitoimiset käyttäjäliittymät, järjestelmien integroinnin korkealla tasolla, älypiirien teknologian integroinnin ja henkilökohtaiset sovellukset. Järjestelmien sovellettavuus koskee muistilehtiöelektroniikan (personal digital assistant) kaltaisia esittelytoimintoja sekä henkilökohtaiseen ja ryhmätyöhön tarkoitettuja järjestelmiä.

Aihepiirin "multimediajärjestelmät" työt kattavat tuottavuuden laitteisto- ja ohjelmistotyökalut luonti- ja kehitysjalustoja, multimediatietopalvelijoita, hypermediaesittelyä, asiakirjahallintoa, kehittyneitä tiivistysalgoritmeja, tekijänoikeuksien suojausohjelmistoja ja virtuaalitodellisuustekniikoita varten erityisesti yritysjärjestelmien alueella.

TTT:n tuella valmistuksen toiminnallista integraatiota varten pyritään toteuttamaan uusia TTT-ratkaisuja valmistuksen ja valmistustekniikan prosessien tueksi kilpailukyvyn ja tehokkuuden kasvun edistämiseksi sekä asianmukaisten, vakaiden ja taloudellista valmistustapaa vastaavien ympäristötoimenpiteiden mahdollistamiseksi. Luodaan erityinen TTT-infrastruktuuri ja kehittyneitä TTT-tekniikoita useisiin paikkoihin hajautettuja toimintoja varten uutta luovan toiminnan edistämiseksi. Toimilla pyritään hyödyntämään uusia organisatorisia lähestymistapoja, joilla voidaan integroida ohjelmistojen perusteknologiaa, avoimia järjestelmiä, tietojen mallintamista, tietokantojen luomista, tietokoneavusteista suunnittelua, mikroelektroniikkaa, mikrojärjestelmiä ja valikoivasti mekatroniikkaa.

2. TEOLLISET TEKNOLOGIAT

Markkinoiden kasvaessa maailmanlaajuisiksi, uusien kilpailukeskusten syntyminen, uusien teknologioiden hankintaprosessien kansainvälistyminen ja ympäristönsuojelun parantamisen välttämättömyys pakottavat Euroopan teollisuuden mukauttamaan rakennettaan sekä yhteistyö- ja kilpailustrategiaansa. Kehittyneissä maissa valmistussektorin osuus on kutistumassa ja on nyt noin 30 prosenttia bruttokansantuotteesta (mukaan luettuna rakennustoiminta ja muu tekninen toiminta). On välttämätöntä elvyttää tätä sektoria ja tehdä siitä kilpailukykyisempi erityisesti parantamalla yhteistyötä tietoon liittyvien toimintojen kanssa (palvelut, valmistustekniikka, koulutus, terveydenhuolto ja turvallisuus). Tehdystä työstä huolimatta Eurooppa on edelleen vaikeassa tilanteessa; yritysten tutkimus- ja kehittämisrahoitus ja tutkijoiden määrä ovat vielä selvästi pienempiä kuin Japanissa ja Amerikan Yhdysvalloissa (Euroopassa 1,3 prosenttia bruttokansantuotteesta, Japanissa 2,2 ja Yhdysvalloissa 1,9 prosenttia), ja ero on vaarassa kasvaa. Tätä taustaa vasten yhteisön strategialla on oltava tärkeä katalysaattorin ja tukijan rooli teollisuuden aloitteissa, uutta luovan teknologian kehityksessä ja yhteisön standardien luomisessa.

Yhteisön toimien vahvistaminen tällä alueella on perusteltua teollisuuden kilpailukykyä koskevien teknologioiden laajan valikoiman hallinnan yhä suuremman merkityksen takia.

Ehdotetut uudet tutkimustoimet merkitsevät kyseisten toimien jatkamista, mutta niissä keskitytään yleisten tieteiden ja teknologioiden kehitykseen ja sovelluksiin (esimerkiksi teollisuusjärjestelmiin sovellettu matematiikka ja fysiikka, uudet suunnittelu- ja valmistusmenetelmät, huipputehokas materiaalirakennus, nopea prototyyppien valmistus tai molekyylirakennus) monitieteellisen ja monialaisen tutkimuksen avulla. Yhdenmukaistettujen mittaus- ja testausmenetelmien sekä standardeja edeltävien tutkimusten toteuttaminen lujittaa teollisuuden kilpailukykyä samalla, kun ne tukevat Euroopan lainsäädäntöä.

Yhteisön uuden teollisuuspolitiikan suuntaviivojen mukaisesti teollisuusteknologioiden tutkimushankkeissa keskitytään aloille, joiden sovellukset voivat vaikuttaa laajaan joukkoon teollisia toimintoja. Uuden teknologian tutkimus, joka antaa mahdollisuuden "puhtaan" valmistuksen prosesseihin tai "joustavan" valmistuksen työpajoihin on selvä esimerkki tästä, ja niiden taloudellinen kokonaisvaikutus on huomattava. Useat yritykset, joiden joukossa on pieniä ja keskisuuria yrityksiä voivat hyötyä näistä tutkimustoimista, jotka keskittyvät strategisten aihepiirien ympärille ja yhdistävät hankkijoita, valmistajia, peruskäyttäjiä, korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia. Ehdotetuissa toiminnoissa ja erityisesti yhteensovittamistoiminnoissa simuloidaan teknologiaverkostojen toteuttamista, näistä verkostoista käsin toteutetaan entistä parempi yhtenäisyys hankkeiden välillä sekä tulosten parempi hyödyntäminen ja levittäminen erityisesti standardien ja teollisten eritelmien avulla. Myös pienten ja keskisuurten yritysten suorittamia ja niitä varten suoritettuja tutkimustoimia sekä teollista taustaa vasten suoritettua koulutusta lujitetaan.

Ehdotettu toimenpidekokonaisuus rakentuu neljälle alueelle; kolme ensimmäistä koskevat materiaalien ja tuotteiden elinkaariin liittyvien teknologioiden integrointitarpeita (mukaan luettuna käytettävissä olevat tieto- ja teletietoliikenneteknologiat) ja neljäs alue koskee erityisemmin standardointia edeltävää tutkimusta.

A. Suunnittelu-, valmistustekniikka- ja tuotantojärjestelmät sekä ihmisten johtaminen

Tämän aihepiirin merkitys on suuri, ja se koskee kaikkea valmistus- ja jalostusteollisuutta, mukaan lukien perinteiset teollisuudet. Päämääränä on toteuttaa ja soveltaa ympäristön, elämän ja työolojen laadun parantamisen kannalta suotuisilla ja kilpailukyvyn (suunnittelu ja valmistustekniikka, tuotanto ja kunnossapito) kannalta ratkaisevilla edellytyksillä, erityisesti työntekijöiden terveydentilan ja turvallisuuden osalta, uusia menetelmiä, tekniikoita sekä prosesseja ja työkaluja kaikissa teollisen tuotannon vaiheissa, integroida ja soveltaa erilaisia yritystenvälisten verkostojen tarpeisiin ja tuotannon edellyttämään ihmisten johtamiseen mukautettuihin tuotantojärjestelmiin hajautettuja teknologioita.

Työt keskitetään erityisesti tietokoneella integroituun teknologiaan (CIT) käytettävien yleisten ratkaisujen mukautukseen ja soveltamiseen (mukaan luettuna integroitu valmistus ja valmistustekniikka, CIME) mikrojärjestelmien teknologiaa, ihminen-kone -liittymää kiireellistä tuotantoa/valmistusta, nopeaa prototyyppien valmistusta ja puhtaiden teollisuusprosessien (esimerkiksi biokäsittely ja muut teknologiat, joilla on mahdollista vähentää mahdollisimman paljon energian ja luonnonvarojen kulutusta) varten sekä uusien tuotteiden nopeaa kehittämistä varten, erityisesti teollisuuskoneiden, kuljetuksen, kemian teollisuuden tai ihmisten asuinympäristön alueilla.

B. Materiaalit ja materiaaleihin liittyvät teknologiat (erityisesti jalostus ja kierrätys)

Tavoitteita on kaksi; on parannettava teollisuuden nykyisin käyttämiä materiaaleihin liittyviä prosesseja (kaivosteollisuus, metallurgia, kemia, rakentaminen) ja varmistettava, että käytettävissä on pisimmälle kehitettyjä materiaaleja valmistusteollisuuden (sähkömekaniikka, konetyökalut, kuljetusvälineet jne.) ja huipputeollisuuden (aeronautiikka, elektroniikka jne.) tarpeisiin, ja että perinteisiin materiaaleihin sovelletaan kehittyneimpiä prosesseja. Painopiste asetetaan korkean suorituskyvyn materiaaleille (rakennemateriaalit, mutta myös biomateriaalit, magneettiset ja optiset materiaalit sekä suprajohteet), laadun parantamista, kannattavuutta sekä materiaalien ja tuotteiden suorituskykyä koskevaan tutkimukseen sekä pitemmän aikavälin tutkimuksiin, jotka voivat tutkimusluonteestaan huolimatta tuottaa nopeasti konkreettisia sovelluksia Euroopan teollisuuden teknologisen etumatkan varmistamiseksi. Ohjelman on katettava selkeästi jätteiden kierrätys ja käsittely sekä materiaalien talteenotto tuotteiden elinkaaren päätyttyä, mukaan lukien tarvittava laadunvalvonta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä ensisijaisten alkuaineiden järkevään hallintaan sekä toissijaisten materiaalien ja tuotteiden uudelleenkäyttöön puhtaiden prosessien ja teknologioiden kehityksen edistämiseksi. Puhtaiden ja vakaiden valmistusprosessien osalta on aiheellista suuntautua vaarallisten materiaalien korvaamiseen.

C. Kuljetusvälineisiin liittyvät teknologiat

Euroopan yhdentyminen ja talouden kehitys luovat kasvavaa kysyntää kilpailukykyisten eurooppalaisen yritysten suunnittelemille ja toteuttamille tehokkaille ja joustaville kuljetusjärjestelmille, jotka täyttävät ihmisten ja tavaroiden liikkumisen kasvuun liittyvät vaatimukset. Kuljetusvälineiden on täytettävä pakottavat tavoitteet mukavuuden, laadun, turvallisuuden, laatu-hinta -suhteen, kuljetuskyvyn, nopeuden sekä ympäristön huomioon ottamisen varmistamiseksi Euroopan kuljetuksia koskevan politiikan mukaisesti. Tutkimustehtäviin kuuluvat pääpainoisesti suunnittelu, valmistustekniikka ja uusien tuotteiden valmistaminen.

Tutkimuksen on koskettava kehittyneiden laitteiden ja järjestelmien toteuttamista soveltamalla ja integroimalla eri teknologioita, esimerkiksi suunnittelua, tuotantoa ja kunnossapitoa, mallintamista ja simulointia, turvautumista kehittyneisiin materiaaleihin ja ympäristövaikutusten vähentämistä. Erityistä huomiota kiinnitetään käyttövoimaan, aerodynamiikkaan, tarkkailu- ja valvontajärjestelmiin sekä laivoissa käytettäviin laitteisiin.

Varojen jakaminen tämän alueen eri toimintojen välillä antaa mahdollisuuden toteuttaa auto-, rautatie- ja laivanrakennusteollisuutta koskevaa tutkimusta, mutta erityistä huomiota kiinnitetään edelleen ilmailun tutkimukseen, jotta voitaisiin varmistaa kolmannen puiteohjelman yhteydessä toteutettujen toimien jatkaminen ja heijastaa tämän teollisuuden huipputekniikan olennaisia vaatimuksia ja kykyä osoittaa käytännössä kehittyneiden yleisten tekniikoiden kannattavuus niin, että tekniikka voidaan myöhemmin siirtää muille kuljetuksen tai muun teollisuuden aloille.

D. Standardointiin, mittauksiin ja testaukseen liittyvä tutkimus

Yleisenä tavoitteena on uusien mittaus- ja testausmenetelmien kehittämiseen sekä sisämarkkinoiden lujittamiseen tarvittavien direktiivien ja eurooppalaisten standardien laatimisen nopeuttaminen, erityisesti niiden direktiivien ja standardien, jotka liittyvät tiettyihin terveydenhuollon, turvallisuuden ja kuluttajansuojan sekä elintarvikemaatalouden näkökohtiin sekä muiden yhteisön politiikkojen toteuttamiseen erityisesti ympäristökysymyksissä. Teollisuuden alalla painopiste asetetaan standardeja ja määräyksiä koskevien näkökantojen sekä suunnittelun, kokoamisen ja tuotteiden laadun välisen yhteyden parantamiseen. Tehokkaampien testaus- ja mittausmenettelyjen kehittäminen ja vaatimustenmukaisuustodistusten vastavuoroinen tunnustaminen helpottavat teollisuuden yrityskumppanuus- tai alihankintasuhteiden yhteydessä laadittujen edustus- ja tarkastusjärjestelmien tunnustamista. Organisatorisia infrastruktuureja lujitetaan Euroopan tasolla turvautumalla mahdollisimman suuressa määrin nykyisiin järjestelyihin. Euroopan standardointikomitean ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (C:N/Cenelec) toteuttamien töiden yhteensovittamista lujitetaan. Kansallisten laboratorioverkostojen kanssa toteutetaan toimien yhteensovittamista ja kustannusten jakoa. Seminaarit ja koulutustilaisuudet antavat mahdollisuuden levittää oikeita toimenpidekäytäntöjä kaikkiin jäsenvaltioihin.

Kaikki toimenpidekokonaisuudet toteutetaan pääasiassa yhteistyötutkimusten avulla. Kolmannen puiteohjelman toimista saadun kokemuksen perusteella (Craft, kannattavuuspalkkiot) parannetaan erityistoimia pienten ja keskisuurten yritysten toteuttaman ja niitä varten toteutetun tutkimuksen edistämiseksi hajautetussa verkossa. Yhdenmukaistettujen toimien kasvavan käytön silloin, kun kyseinen toimintatapa riittää yhteisön lisäarvon saavuttamiseen, olisi annettava mahdollisuus entistä suurempaan kustannusten jakoperiaatteella toteutetun toiminnan valikoivuuteen (jossa keskitytään kriittistä vähimmäiskokoa vaativiin strategisiin aihepiireihin). Yksityiskohtaiset säännöt laaditaan niin, että ne mahdollistavat toimien tehokkuuden takaamiseen ja uusiin tarpeisiin nopeasti reagoimiseen tarvittavan joustavuuden.

Yhteisön toimien vaikutusten kasvattamiseen tarkoitettuja oheistoimenpiteitä on optimoitava; tutkimuksia, vaikutusarviota, koulutustoimia, tulosten levittämisen ja hyödyntämisen kannustamista, yhteistoimia pienten ja keskisuurten yritysten avustusverkkojen kanssa, yhteisen tavoitteen suhteen yhteensovitettuja hajautettua hallintaa ja teollista toimintaa koskevia toimenpiteitä teknologian integroinnin sekä tietojen siirron helpottamiseksi hankkeiden, alojen ja Eurekan kaltaisten muiden eurooppalaisten aloitteiden välillä.

YTK osallistuu tähän aihepiiriin järjestämällä kehittyneitä materiaaleja, keramiikkaa ja sekoitteita (erityisesti korkean lämpötilan sovelluksiin) sekä ainetta rikkomattomia teknisiä tarkastuksia koskevia tutkimuksia. Standardointia edeltävän tutkimuksen on katettava rakennemekaniikkaa sekä mittaustutkimusta ja viitemateriaaleja koskevat työt. Nämä työt sisältävät myös YTK:n yhteisön teollisuuspolitiikalle ja sisämarkkinoille antaman tieteellisen ja teknisen tuen.

3. YMPÄRISTÖ

Ympäristöä koskeva tutkimus edistää osaltaan monin tavoin yritysten kilpailukyvyn lujittumista ja elinolojen parantamista yhteisössä. Tämä olennainen toiminto liittyy yhteisön ympäristöpolitiikan määrittämiseen ja toteuttamiseen sekä viidennen ympäristötoimintaohjelman tavoitteiden mukaiseen kestävään kehitykseen perustuvan taloudellisen nousun odotukseen. Kyseisessä ohjelmassa omaksutaan uusi strategia, jolla käynnistetään vastuun jakamisen hengessä luonnonvaroihin vaikuttavia tai ympäristöön kohdistuvia toimia. Strategian tarkoituksena on vähentää ympäristölle haitallisia suuntauksia ja käytäntöjä sekä nykyisen että tulevan sukupolven elämänlaadun ja sosiaalistaloudellisen kehityksen parantamiseksi laajentamalla toimijoiden käyttäytymisen muuttamiseen tarkoitettua välineasteikkoa. Siinä otetaan lisäksi huomioon yhteisön UNCEDin kokouksessa Rio de Janeirossa tekemät sitoumukset.

Ympäristöalan tutkimuksella ja sen taloudellisilla ja sosiaalisilla seurauksilla on myös maailmanlaajuinen ulottuvuus. Sen yhä monitieteellisempi luonne sekä sen edellyttämät raskaat ja kalliit keinot vaativat hyvin integroitua ja yhteensovitettua kansainvälistä työtä, joka joissakin tapauksissa ylittää jäsenvaltioiden yksilölliset mahdollisuudet Euroopan yhteisön osallistuminen tähän työhön on täysin perusteltua poliittisten ja geostrategisten panosten kannalta maailmanlaajuisen muutoksen ja luonnonvarojen hallinnan kaltaisilla aloilla.

Tätä taustaa vasten yhteisön ympäristöä koskevien T & K-menettelyjen olennaisena tavoitteena on:

a) muotoilla edelleen tieteellistä perustaa, joka antaa mahdollisuuden yhteisön ympäristöpolitiikan määrittämiseen ja toteuttamiseen suojelun korkean tason saavuttamiseksi;

b) vaikuttaa osaltaan kilpailukyvyn parantamiseen edistämällä ympäristövaatimuksia yhdentävien yleisten teknologioiden toteuttamista kestävää kehitystä sekä ympäristöongelmiin vastaamisen mahdollisuuksien ja näiden ongelmien ennakoimisen parantamiseksi;

c) vaikuttaa osaltaan "Maapallo"-järjestelmässä vaikuttavien prosessien ominaisuuksien havainnoimiseen ja ymmärtämiseen sekä tutkia ihmisten toimintojen vaikutuksia näihin ominaisuuksiin ja näihin prosesseihin;

d) määrittää saastuneiden vyöhykkeiden kunnon palauttamisen mahdollistavia teknologioita;

e) kehittää edelleen tutkimusta ja teknologioita meriympäristön kuvaamiseksi, valvomiseksi, ennakoimiseksi ja suojelemiseksi.

Panosten luonne ja määrä edellyttävät yhteisön työn aihepiirikohtaista keskittämistä tutkimuksen painopistealueille; luonnonympäristöön ja maailmannlaajuiseen muutokseen, ympäristönsuojelun uusiin teknologioihin sekä meritieteeseen ja -tekniikkaan.

Yhteensovitetut toimet ja kustannusten jakoperiaatteella toteutetut toimet ovat kuten kolmannessakin puiteohjelmassa toteuttamisen pääasiallisia tekijöitä. Ympäristön laadun ja planeettatason muutosten tutkimuksen osalta yhteisön työn keskittämiseksi toimet liitetään tarvittaessa aihepiirikohtaisiin verkkoihin, joissa yhdistyvät kansallisten tutkimuslaitosten voimavarat. Näitä verkkoja on kehitettävä yhteistyössä YTK:n kanssa ja tiiviissä yhteistyössä kansainvälisten tutkimusjärjestöjen ja -ohjelmien (ESF, IGBP, WCRP ja HDP) sekä avaruuslaitosten kanssa.

Poikkitieteellisiä alueellisia tutkimusverkkoja on toteutettava tiettyjen Euroopan maa- ja vesialueiden erityisongelmien tutkimiseksi.

Lisäksi valvotaan kolmen painopistealueeseen kuuluvien ja kestävän kehityksen yleisaihepiiriin liittyvien sosiaalistaloudellisten näkökohtien käsittelyä. Nämä näkökohdat ovat tärkeitä alueen toimijoiden käyttäytymisen muuttamiseksi, ja niitä käsitellään kunkin toimen yhteydessä samanaikaisesti menetelmien ja käsitteiden kehittämistä koskevien erityistoimenpiteiden kanssa.

A. Luonnonympäristö, ympäristön laatu ja planeettatason muutokset

Tällä alueella yhteisön työ on keskitettävä standardeja ja lakeja edeltäviin näkökohtiin, jotka helpottavat yhteisön viidennen ympäristöalan sekä kestävän ja ympäristöä kunnioittavan kehityksen politiikkaa ja toimintaa koskevaa ohjelman täytäntöönpanoa. Yhteisön työ, mukaan luettuna YTK:n toiminnot, jotka koskevat kemiallisiin tuotteisiin liittyviä riskejä (Euroopan kemian toimisto) sekä vaihtoehtoisten testausmenetelmien hyödyntämiseen (Eurooppalainen vaihtoehtoisten menetelmien validointikeskus) on keskitettävä seuraaviin tavoitteisiin:

- tieteellisen perustan luominen ympäristön tilan arvioimiseksi ja ympäristöongelmien tiedostamiseksi ajoissa, mikä edellyttää ympäristöön liittyvien vertailupisteiden ja parametrien sekä ihmiselle ja yhteiskunnalle riskiä merkitsevien inhimillisten toimintojen ja luonnonilmiöiden vaikutusten valvontaan ja arviointiin tarkoitettujen pitkälle kehitettyjen valvonta- ja arviointijärjestelmien toteuttamista,

- ympäristössä vaikuttavien perusmekanismien ja inhimillisen toiminnan vaikutusten parempi ymmärtäminen. Tällä alueella tarvitaan strategista pitkän aikavälin tutkimusta, jotta yhteisö voisi päättää planeettatason muutoksia koskevasta politiikastaan ottaen huomioon UNCEDin Riossa ja Euroopan tasolla tekemät johtopäätökset. Herkkien ekologisten järjestelmien suojeluun, biologiseen monimuotoisuuteen ja uhanalaisten luonnonvarojen yhdennettyyn hallintaan on kiinnitettävä kaikki tarvittava huomio.

Tässä yhteydessä yhteisön toimilla on valvottava: a) maan, valtamerten, ilmaston ja ilmakehän järjestelmien perusprosessien ja muutosten havainnointia ja ymmärtämistä painottamalla eurooppalaista ulottuvuutta ja taustaa, mutta planeettatason näkymin; b) inhimillisen toiminnan näihin ominaisuuksiin ja prosesseihin suuntautuvien vaikutusten yksilöimistä ja arvioimista; c) ilmaston, biosfäärin tai ilmakehän mahdollisten muutosten ihmiseen, ympäristöön, yhteiskuntaan ja taloudelliseen toimintaan kohdistuvien vaikutusten arviointia. Nämä tehtävät on toteutettava aihepiirikohtaisissa verkoissa, jotka käsittävät yhteensovitetut toiminnot, integroitujen hankkeiden yhdistelmät sekä YTK:n toiminnan. Aihepiirikohtaiset verkot on sovitettava yhteen keskenään kokonaisuuden yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi, erityisesti tulosten levittämisen ja mallien suunnittelun osalta. YTK on kiinteästi mukana näissä toimissa. Työt toteutetaan Enrich-verkon (European Network for Research on Global Change) yhteydessä ja yhteistyössä (CEO:n) Centre for Earth Observation) kanssa.

B. Uudet ympäristönsuojeluteknologiat

Yhteisön työ on keskitettävä kolmelle painopistealueelle: laiteteknologiat, teollisiin prosesseihin ja tuotteisiin liittyvät teknologiat sekä ympäristön tilan palauttamiseen ja luonnonriskien ehkäisyyn liittyvät teknologiat.

Laitetekniikan alueella tavoitteena on edistää ympäristön seurannan, valvonnan ja tutkimuksen edellyttämää teknologista kehitystä. Tämä merkitsee erityisesti maapallon seurannan kehityksen edistämistä varsinkin avaruudesta käsin, mukaan luettuna antureiden, biosfäärin eri käyttäytymisten seuranta- ja valvontateknologian kehittäminen sekä ympäristöanalyysiteknologioiden ja tietojen käsittelyyn, hyödyntämiseen ja levittämiseen liittyvien teknologioiden edelleen kehittäminen. Myös luonnonriskeistä varoittamiseen ennakolta ja teollisuuslaitosten saastuttamisen valvontaan liittyvät laitteet kuuluvat tähän alueeseen. Tätä työtä pidetään myös muiden yhteisön politiikkojen tukena.

Teollisiin prosesseihin ja tuotteisiin liittyvien teknologioiden alueella, ottaen huomioon pienille ja keskisuurille yrityksille ominaiset tarpeet, tavoitteena on osaltaan: a) toteuttaa tekniikoita, mukaan lukien riskien arviointi, joilla pyritään vähentämään ja ehkäisemään teollisuusprosessien, mukaan lukien maatalouteen liittyvän teollisuuden prosessit, ja aineiden kielteisiä vaikutuksia ympäristöön; b) suunnittelemaan tuotteiden elinkaarien analyysimenetelmiä sekä teollisten prosessien ja tuotteiden vaikutusten arviointimenetelmiä; c) suunnittelemaan jätteiden käsittely-, kierrätys- ja huolehtimisteknologioita, joilla voidaan päästä mahdollisimman suuressa määrin kiertokulkujärjestelmän talouteen; d) toteuttaa vedenkäsittelyteknologioita ympäristön suojelemiseksi ja kuntoon palauttamiseksi sekä saastumisen torjumiseksi; e) toteuttaa asumis- ja kuljetusteknologiota, joilla yhdennetään ympäristövaatimuksia ja parannetaan elinoloja läheisessä yhteistyössä muiden ohjelmaan kuuluvien aihepiirien toimintojen kanssa; f) toteutetaan arvoa lisääviä tekniikoita maan seurannan alueella.

Ennalleenpalauttamisteknologioiden alueella painopiste asetetaan ympäristön laadun palauttamiseen, ja luonnonriskeihin liittyvien teknologioiden alueella työ kohdistuu valvontaan ja varoittamiseen.

On aiheellista kannustaa Euroopan seismologisen tutkimuksen verkottamista.

Teknologisen tutkimuksen osalta niillä alueilla, joilla on tarpeen järjestää yhteisötason tutkimusmahdollisuuksia, hyödynnetään mieluiten integroituja projekteja varten tarkoitettuja yhteistoimintaverkkoja ja yhteenliittymiä. YTK osallistuu työhön erityisasiantuntemuksellaan. Näitä toimenpiteitä voidaan hoitaa yhteensovitettuina Eurekan kanssa. Toimintaan liittyvät myös teollisuuspiirit ja tuotteiden kuluttajat. Työ keskittyy laajalle levitettäviin ja monialaisiin tekniikoihin. Tietojen siirron parantamiseksi yrityksiin päin suunnitellaan täydentävien toimenpiteiden kannustamista.

C. Meritutkimus ja meriteknologia

Huolimatta tarpeesta ymmärtää valtamerijärjestelmän ja muiden planeettatason järjestelmien vuorovaikutusta ilmaston muutosprosessien ja niiden vaikutusten tutkimuksessa, yhteisön työllä pyritään Euroopan meriyhteisön kehittämiseen ja lujittamiseen Meritieteet ja -tekniikat -ohjelman toimintojen uuden vaiheen avulla.

Nämä toiminnot koskevat olennaisesti biologisten, kemiallisten ja fyysisten prosessien ymmärtämistä ja kuvaamista pääasiassa monitieteellisillä prosessitutkimuksilla, joilla on erityistä merkitystä Euroopan merille. Tutkimusalue ulottuu rannikkovyöhykkeiltä syvänteisiin sekä Pohjoiseen jäämereen meren ja jään vuorovaikutuksen tutkimiseksi.

Yleisiä tavoitteita ovat perusmenetelmien ja -teknologioiden toteuttaminen erityisesti silloin, kun niitä voidaan soveltaa vaaratilanteissa meriympäristön kuvailemiseksi, valvomiseksi, ennakoimiseksi, suojelemiseksi ja hoitamiseksi voimavarana. Tutkimus kattaa rannikkovyöhykkeet, syvänteet ja arktiset merialueet, se edistää yhteisön tasolla kansainvälisiä toimintoja, muun muassa valtamerien maailmanlaajuista valvontajärjestelmää (GOOS). Euroopan aluemerien tutkimukseen perustetaan erityishankkeita.

Toiminnot antavat mahdollisuuden edistää suuria laitteita ja asennuksia koskevaa yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä (valtamerentutkimusalukset, kauko-ohjatut kulkuneuvot jne.), mukaan lukien niiden entistä tehokkaampi käyttö parantamalla kansallisten ja yhteisön toimintojen yhteensovittamista.

4. BIOTIETEET JA -TEKNOLOGIA

Euroopan maataloudelle ja teollisuudelle ominaiset vaikeudet, jäsenvaltioiden terveydenhuollon tarpeet ja yhteisön politiikkojen toteuttamisen teknologiset näkökohdat osoittavat, että biotieteiden ja -teknologian alueella tehtävän tutkimuksen mahdollisuuksien hyödyntämiseksi on tehtävä paljon, jotta yhteisön sosiaalis-taloudelliset kumppanit voisivat käyttää välittömämmin hyväkseen teknologian ennakoituja etuja. Lisäksi yhteisön tasolla käytettävissä olevat varat ovat rajalliset. Siksi on tärkeää saada aikaan yhteisön toimien ja politiikkojen avulla tarkka vastaavuus tieteellisen ja teknisen tarjonnan ja sosiaalis-taloudellisen kysynnän välillä.

Tieteelliselle tarjonnalle on Euroopassa tällä hetkellä ominaista ennen kaikkea perustutkimus ja samanaikaisesti asiantuntemuksen pirstoutuminen liian suurelle määrälle tieteitä, joiden keskinäiset annit ovat usein epätasapainossa. Lisäksi yhteiskunnan vaatimukset suojella ja hallita elävää ympäristöä eivät ole vielä koskaan ilmenneet yhtä voimakkaasti ja selkeästi. Yhteiskunnassa, jossa tapahtuu perusteellisia väestömuutoksia, ilmenee uusia hoitovaatimuksia, joilla on voimakkaita taloudellisia seurauksia ja jotka saattavat sairauksien tutkimuksen entistä laajempiin maantieteellisiin ja kulttuurillisiin yhteyksiin. Kaupan vapautuminen ja biosfääriä koskevien ongelmien kasvu maailmanlaajuisiksi asettavat myös uuteen valoon kysymyksen useiden, perinteisesti biologisten voimavarojen käyttöön turvautuneiden teollisuudenalojen kilpailukyvystä.

Tämän vaiheen uutuus on tieteellisten haasteiden moninaisuudessa, haasteiden, jotka ovat tulleet mahdollisiksi erityisesti bioteknologiaan liittyvien menetelmien ansiosta ja jotka yhdentyvät välttämättä muihin teollisuusteknologioihin. Nyt on osoittautunut, että biotieteet ja -teknologiat voivat esittää tärkeää osaa yhteiskunnassa, ja siksi on tärkeää, että niille hahmotellaan täsmällisemmät näkymät, joissa ihminen onnistuu järjestämään elämän taloudellisen ja sosiaalisen yhteisen hyvän kannalta. Tähän aihepiiriin sisältyvä tehtävä muodostuu velvollisuudeksi käyttää biotieteitä ja -teknologioita kaikkien muiden voimassa olevien käytäntöjen kannalta sopusointuisimmalla tavalla yhteiskunnan perustarpeiden täyttämiseksi.

Eläimillä tehdyt kokeilut ja kokeet on aiheellista korvata mahdollisuuksien rajoissa koeputkitesteillä tai muilla menetelmillä. Tämän puiteohjelman yhteydessä ei saada järjestää tutkimustoimintaa, jonka sisältönä tai tarkoituksena on ihmisten geneettisen rakenteen mahdollisesti perinnöllinen muuttaminen muokkaamalla soluja tai sikiöitä missään niiden kehitysvaiheessa, eikä myöskään tutkimustoimintaa, jonka tarkoituksena on korvata sikiösolun tuma ihmiseltä, sikiöltä tai sikiön myöhemmältä kehitysasteelta otetulla tumalla (kloonaus).

Jäsenvaltioiden mahdollisuudet ovat nyt paljon kehittyneemmät kuin vielä kymmenen vuotta sitten, mutta ne ovat kehittyneet varsin vaihtelevasti. Tietyillä avainalueilla nämä mahdollisuudet ovat niin pirstoutuneet, että kriittisiä mittasuhteita ei saavuteta ja täydentävien lähestymistapojen integrointiin liittyvää lisäarvoa ei voida toteuttaa, kun taas osa työstä on tarpeettoman päällekkäistä. Tieteellisten verkkojen toteuttaminen on osoittanut tämän riittämättömästi kehitetyn välineen arvon. Tähän aihepiiriin liittyvissä toiminnallisissa valinnoissa otetaan aluksi huomioon mahdollisuudet turvautua entistä helpommin toisiaan täydentäviin kansallisiin toimiin. Nämä valinnat toteutuvat seuraavilla kolmella alueella:

- bioteknologia,

- biolääketiede ja terveyden alan tutkimus,

- maatalous ja kalastus (mukaan lukien maatalouteen liittyvä teollisuus, elintarviketeknologia, metsätalous ja maaseudun kehittäminen).

Tärkeimpien toimien arvoa on parannettava sarjalla toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään myönteisempää ympäristöä biotieteiden ja -teknologian ajankohtaiselle soveltamiselle. On turvauduttava esittelytoimiin, joilla voidaan lisätä teknologisten vaihtoehtojen arvostusta ja kiinnostavuutta. Esittelyhankkeiden valinnan on oltava erityisen tarkkaa toivotun vaikutuksen varmistamiseksi. Tarvittaessa on solmittava suhteita Eureka-ohjelman kanssa. On kiinnitettävä huomiota tutkimuksiin ja keskusteluihin, jotka johdattavat teknologisen uutta luovan toiminnan eettisten ja säädännöllisten kysymysten alueelle. Muita toteutettavia toimenpiteitä ovat koulutusapurahat ja erityisvälineet pienten ja keskisuurten yritysten osallistumiselle (esimerkiksi Craft-aloitteen malli).

A. Bioteknologia

Euroopan erityinen heikkous biotekniikan läpimurtojen kannalta on vastuun hajanaisuudessa ja toteutettavia tehtäviä koskevan yhteiskunnallisen yksimielisyyden puutteessa. Tämä liiallinen varautuneisuus asiaan liittyvien toimien luetteloinnissa ja toteuttamisessa on ylitettävä ottamalla järjestelmällisemmin huomioon käytettävissä olevien tieteellisten mahdollisuuksien laaja valikoima ja keskittymällä niihin mahdollisuuksiin, jotka koskevat teollisuuden ja yhteiskunnan suuria ongelmia.

Yhteisön ohjelmassa on annettava etusija maailmanlaajuisille näkökohdille suppeiden näkökohtien asemesta ja oppisuuntien yhdentämiselle liiallisen erikoistumisen asemesta. On otettava huomioon teollisuuden tarpeet ja valvottava erityisesti eri eturyhmien ilmaisemia näkökohtia, mukaan luettuna kuluttajaryhmät, oikeudelliset laitokset ja ammattiliitot. Tässä tarkoituksessa on myös kiinnitettävä huomiota Eurekan hankkeisiin ja kansallisiin ohjelmiin. On selvää, että tällä alueella on rajoitettava valittujen aihepiirien määrä niihin, joiden osalta kaikki edellä kuvaillut yhteisötason yhteistyöedellytykset yhdistyvät.

Huomion keskittämiseksi bioteknologian niihin puoliin, joissa se eroaa perusteellisesti vaihtoehtoisista teknologioista, pääpaino on asetettava niiden mekanismien ymmärtämiseen, joilla elävä solu voi olla niin tuottava, ja opetukseen, jota teollisuus voi saada soluprosesseista.

Huomattavaa edistystä voidaan saavuttaa neljällä integroidulla ja etusijalle asetetulla toimenpidekokonaisuudella, joiden ansiosta on mahdollista sovittaa yhteen kansalliset ja yhteisön hankkeet. On pyrittävä:

- ymmärtämään solutehtaan käsite ja kehittämään sitä uusien teollisten bioprosessien luomiseksi. Tämä edellyttää biokemian alan monitieteellistä näkemystä, joka perustuu biotekniikan alan tutkimukseen ja tieteisiin,

- toteuttamaan genomimallien analyysia ja sekvenssointia, hyödyntämään genomien, myös ihmisgenomien, kartoituksen vertailevia lähestymistapoja ja luomaan asianmukaisia tekniikoita ja infrastruktuureita,

- kehittämään kasvien molekyyli- ja solubiologiaa, mukaan lukien proteiinitekniikka sekä kasvien ja eläimien fysiopatologia, erityisesti maatalouden ja maatalouteen liittyvän teollisuuden sovelluksia varten,

- toteuttamaan tutkimuksia eri tieteenaloilla, kuten farmakologiassa, solubiologiassa, molekyylibiologiassa ja lääkekemiassa solujen välisten ja sellaisten sisäisten ilmiöiden, joiden avulla hermosolu käsittelee tietoa, ymmärtämiseksi ja neurotieteiden edistämiseksi näiden tieteenalojen yhteispanoksella.

T & K-hankkeilla ja kansalliseen työhön perustuvilla yhteistyöverkoilla pyritään kolmeen muuhun tavoitteeseen. On pyrittävä:

- kehittämään tieteellistä ja teknologista tutkimusta eläinfysiologiassa, immunologiassa ja rakennebiologiassa,

- varmistamaan standardeja edeltävälle tutkimukselle sekä luonnon monimuotoisuuden ja bioetiikan tutkimukselle, huomioon ottaen Euroopan bioetiikan yleissopimukseen liittyvä työ, ja ympäristökysymyksiä koskevalle tutkimukselle yhtenäinen kehys,

- ottaa aiempien tutkimusten käyttöön tietojenkäsittelyn, telematiikan ja geneettisten tietopankkien voimavaroja varmistamalla tietojenkäsittelyn ja bioteknologian tavoitteiden asianmukaisen yhteensovittamisen.

Näillä toimilla tuotetaan kokonaisuudessaan teollisen kehityksen edellyttämiä tietoja niillä kohdealueilla, joilla yhteisön interventio tapahtuu, ja niillä päästään siihen käyttämällä bioteknologialle ominaista monitieteellistä työmenetelmää. Toimien menestys riippuu huomiosta, jota osoitetaan työn jatkuvuudelle tällä alueella suositun yleisen toiminnan ja muiden biolääketieteen ja maatalouteen liittyvän teollisuuden soveltamisalojen välillä.

B. Biolääketieteen ja terveyden alan tutkimus

Kaikkien Euroopan kansalaisten suuresti arvostama terveys edustaa erästä talouden tärkeimmistä aloista, johon käytetään 6-8 prosenttia bruttokansantuotteesta ja joka työllistää yli kuusi miljoonaa henkeä; terveyden alan tutkimuksen haasteena on suurimpien vitsausten voittaminen. Aids edustaa erästä huolestuttavimmista epidemioista, joka edellyttää tutkimustoimien yhteensovittamisen lujittamista. Syöpä, sydän- ja verisuonisairaudet, hermo- ja mielisairaudet, muut krooniset sairaudet sekä ikään ja vammaisuuteen liittyvät ongelmat edellyttävät myös erityishuomiota. Kustannusten kasvusta on tullut kaikissa maissa huolen aihe, samalla kun kaikkien jäsenvaltioiden kansalaiset vaativat laadukasta terveydenhuoltoa. Uusien lääketieteellisten teknologioiden ja terveysjärjestelmien on vastattava näihin yleisiin ongelmiin. Suuri haaste Euroopalle on perustutkimuksen ja kliinisen tutkimuksen välisen myönteisen suhteen varmistaminen terveyden ja Euroopan teollisuuden, mukaan lukien terveydenhuolto, etujen kannalta. On pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin:

- uusien lääkkeiden arviointiin tarvittavien tieteellisten ja teknisten perustojen kehittäminen erityisesti neurologisten, henkisten, immunologisten ja virussairauksien hoidossa (näiden toimien on pohjustettava myös Euroopan lääketoimiston toimintaa). Pyritään uusiin koeputkitesteihin, soluketjuihin ja tarvittaessa eläinmalleihin, niiden hyödyntämiseen, useiden laitosten suorittamiin kokeisiin ja lääkkeiden valvontaan. Tutkimukset toteutetaan yhteistyössä teollisuuspiirien, tutkimuslaitosten, sairaaloiden, korkeakoulujen sekä uusien lääkkeiden tehokkuuden, turvallisuuden ja laadun varmistamisesta vastaavien viranomaisten välillä,

- biolääketieteen -teknologian ja -tekniikan kehittäminen, erityisesti tutkimuksilla, jotka koskevat mahdollisimman vähän kajoavan kirurgian välineitä ja laitteita, kuvaustekniikoita, bioantureita, biomateriaaleja ja inhimillisten toimintojen mallintamista,

- osallistuminen "aivojen vuosikymmeneen" soveltamalla molekyylikeskeistä, solukeskeistä ja kliinistä lähestymistapaa ihmisten aivo- ja hermosairauksiin, sekä kehittämällä ja hyödyntämällä pisimmälle kehitettyjä hermoston tutkimuksessa tarvittavia menetelmiä, laitteita, teknologioita ja infrastruktuureja. Tässä lähestymistavassa yhdentyvät usean tieteen panokset,

- perustutkimuksen ja kliinisen tutkimuksen integrointi, jolla pyritään parantamaan sosiaalisesti ja taloudellisesti paljon vaikuttavien sairauksien (esimerkiksi syöpä, aids, sydän- ja verisuonitaudit, krooniset sairaudet, ammattitaudit jne) sekä "orposairauksien" ehkäisyä, toteamista ja hoitoa, mukaan luettuna tilastollisten ja epidemiologisten tietojen kerääminen ja analyysi,

- ihmisgenomin analyysi ja sekvenssointi, kartoituksen vertailevien lähestymistapojen hyödyntäminen, asianmukaisten teknologioiden toteuttaminen ja tietojen soveltaminen ihmisten terveyden parantamiseen, mukaan luettuna somaattinen geeniterapia; geneettisiä sairauksia koskevien tietopankkien yhteiskäyttö ja yhdenmukaistaminen, mukaan lukien yhteisön osallistuminen ihmisgenomia koskevien kansainvälisen tietokannan hoitoon,

- terveysjärjestelmien ja -teknologioiden tutkimus sekä terveyttä koskevan tiedon ja koulutuksen tutkimus. On keskityttävä perushoitoon, terveystarpeiden arviointiin, terveyspolitiikan aloitteiden toteuttamistoimenpiteisiin sekä terveyteen liittyvien teknologioiden arviointiin. Sisämarkkinoiden vaikutusta terveydenhuollon toimittamiseen sisäisten rajojen yli on tutkittava samoin kuin sääntelyä ja sääntelyn purkamista, yksityisen ja julkisen sektorin rahoittamien terveyspalvelujen tasapainoa ja tarvetta määritellä eurooppalainen lähestymistapa uusien teknologioiden luomiseksi terveysjärjestelmiin,

- biolääketieteen etiikan tutkimus yleisten ihmisarvoa ja yksilön suojelua koskevien normien tarkastelemiseksi biolääketieteen tutkimuksen ja sen kliinisten sovellusten taustaa vasten.

C. Maatalous ja kalastus (mukaan lukien maatalouteen liittyvä teollisuus, elintarviketeknologia, metsätalous, vesiviljely ja maaseudun kehittäminen)

Maatalouden, metsätalouden, maaseudun kehittämisen, maatalouteen liittyvän teollisuuden ja kalastuksen osalta tavoitteet ja haasteet käsittävät T & K-perustan toimittamisen kilpailukykyiselle, tehokkaalle ja kestävälle alkutuotannolle (maatalous, puutarhatalous, metsätalous ja kalastus) sekä maatalouteen liittyvälle teollisuudelle (elintarvikeala ja muut alat, mukaan luettuna bioenergia ja bioplastiikka); yhteisön politiikkojen kehittämisen tukemisen (erityisesti maatalous ja kalastus); yhteiskunnan tarpeisiin vastaamisen laajalla terveellisten ja ravintopitoisten elintarvikkeiden alueella sekä ympäristöystävällisten muiden kuin elintarviketuotteiden kanssa, maatalouden kestävän kehityksen edistämisen ja maaseutu- ja rannikkoympäristön säilyttämisen ja parantamisen. Ohjelman eri tavoitteiden saavuttamiseksi on yksilöity neljä painopistealuetta, jotka ovat kansallisia toimia tukevien T & K-toiminnan, yhteistyöverkkojen ja aihepiiriverkkojen kohteena. Nämä painopistealueet ovat:

- integroitu tuotanto ja jalostusketjut, joissa yhdistyvät kaikki tietyn alan biologisperäisten alkuaineiden käyttöön tarvittavat asiantuntemukset ja teknologiat (mukaan lukien veteen liittyvät alkuaineet) painon ollessa tuotantoketjuissa, jotka edustavat huomattavaa taloudellista tuotosta ja kannattavuutta,

- käytännön sovelluksiin käytettävien menetelmien (esimerkiksi strukturoidut mallit ja simulaatiomenetelmät) sekä maatalouteen liittyvän teollisuuden prosessien suunnittelun ja testauksen kehitys ja parantaminen,

- yleiset ravintotieteet ja kehittyneet teknologiat, joilla voidaan täyttää entistä paremmin kuluttajien tarpeet elintarvikkeiden terveellisyyden ja turvallisuuden osalta; tutkimuksessa on keskityttävä elintarvikkeiden jalostuksen yleisiin teknologioihin, joissa voidaan ottaa huomioon raaka-aineiden molekyylipohjainen muuntaminen jalostetuiksi elintarvikkeiksi ja yhdentää uusia pitkälle kehitettyjä teknologioita elintarvikealalla,

- maatalous, metsätalous, maaseudun kehittäminen ja kalastus yhteisten politiikkojen uudistuksen seuraamiseksi ja ratkaisujen yksilöiminen maatalousmaailman muutoksiin vastaamiseksi. On aiheellista suunnitella uusia tuotantojärjestelmiä ja uusia linjoja, jotka ovat taloudellisesti elinkelpoisia tätä taustaa vasten ja jotka sopivat yhteen luonnonsuojelun kanssa ja ylläpitävät riittävää työllisyystasoa. Lisäksi tutkitaan maatalouden ja kalastuksen taloudellisen tilanteen parantamista laatutuotteiden avulla, tuotantoa ja toimintaa monipuolistamalla (elintarvikkeet ja muut tuotteet) sekä vähentämällä kustannuksia, mikä edellyttää uusien teknologioiden käyttöönottoa sekä tehokkaampia ja paremmin käytettyjä panoksia. Kuluttajien vaatimukset ja sisämarkkinoiden toteuttaminen edellyttävät työtä eläinten ja kasvien terveyden ja eläinten hyvinvoinnin alalla. On tutkittava uusia maankäyttötapoja, esimerkiksi kesannoksi muutettujen maiden osalta. Metsätaloudessa on aiheellista suunnitella metsien moninaiskäyttöä (tuotanto, vapaa-aika ja suojelu). Lisäksi yhteisön maaseudun kehittämispolitiikan lujittamiseksi tähän aihepiiriin on kiinnitettävä yhä enemmän huomiota. Sama koskee rannikkojen kehittämistä.

Sopusoinnussa yhteisön politiikkojen kanssa antamalla alkutuotannolle (myös vesiviljelylle) keinot vastata kuluttajien ja teollisuuden vaatimukseen saada riittävässä määrin ja riittävän laatuisia alkuaineita, tuottajien etujen ja maaseututalouden hyödyn nimissä toteutetaan yhteensovittavia painopistetoimia/verkkoja tällä hetkellä jäsenvaltioissa tehdyn mittavan työn tukemiseksi erityisesti seuraavilla tasoilla:

- maatalouden, metsätalouden, kalastuksen ja vesiviljelyn alkutuotanto, jossa painotetaan kestävyyttä, laatua, ja jakeluvarmuutta sekä vuorovaikutusta ympäristön kanssa,

- maaseudun ja rannikon kehitys, jossa kiinnitetään erityistä huomiota koulutukseen ja vaihtoehtoisiin taloudellisiin toimintoihin,

- elintarvikkeiden tuotanto ja jalostus yhdentämällä sosiaalis-taloudelliset näkökohdat terveyden ja elintarviketurvallisuuden kanssa.

Tällä alalla toimia ohjaa YTK, joka tukee ohjelmaa:

- antamalla käyttöön farmaseuttisten tuotteiden ja elintarviketuotteiden analyysilaboratorion,

- toteuttamalla teknisen tukihankkeen yhteisen maatalouspolitiikan soveltamisen johtamista ja valvontaa varten satelliitin välityksellä välitettyjen tietojen avulla,

- jatkamalla maataloustilastojen soveltamiseen tarkoitetun etähavainnointihankkeen toteuttamista ja edistämällä kasvisairauksien etähavainnointia.

Tällä alalla pyritään laajentamaan bioteknologiassa, biolääketieteessä ja etähavainnoinnissa toteutettujen perusteknologioiden soveltamista.

5. ENERGIA

(Puhtaampaan ja tehokkaampaan energian tuottamiseen ja käyttöön tarkoitetut teknologiat)

Energiapolitiikalle, jolla pyritään varmistamaan energiatoimitusten turvallisuus (erityisesti edistämällä ja käyttämällä paremmin omia teknologioita ja voimavaroja sekä monipuolistamalla käytössä olevia energialähteitä), asetetaan tällä hetkellä uusi vaatimus; energian ja ympäristönsuojelun yhteensopivuus. Eri energialähteiden tämänhetkinen ja tuleva käyttö Euroopan ja maailman tasolla merkitsee paikallisia, alueellisia ja maailmanlaajuisia riskejä, jotka uhkaavat ihmistä ja ympäristöä; saastumisen kasvu, kasvihuoneilmiö jne. Yhteisön toimien tavoitteena on suunnitella ja esitellä tehokkaita, puhtaampia ja varmempia teknologioita, joilla taataan energian käytön, biosfäärin tasapainon ja taloudellisen kehityksen eri osatekijöiden (kilpailukyky, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus) yhteensopivuus.

Toisen ja kolmannen puiteohjelman kattamina ajanjaksoina yhteisön energiaa koskevaan tutkimukseen ja kehittämiseen sekä esittelyyn/tiedon levittämiseen liittyvät toimet ovat antaneet mahdollisuuden yhteistyöverkkojen perustamiseen tutkimusta varten sekä energiaan liittyvien toteuttamiskelpoisten teknologioiden edistämiseen ja levittämiseen tarkoitettuja verkkoja (erityisesti OPET-verkko).

Näitä toimia jatketaan lujittamalla tutkimuksen ja kehittämisen sekä esittelyn välistä integrointia (Thermie-ohjelman jatko) ja vaikuttamalla siten yhteisön suurien tavoitteiden toteuttamiseen energiaa, kestävää kehitystä ja kilpailukyvyn tukemista koskevissa asioissa. Tämä integrointityö antaa mahdollisuuden arvioida paremmin tutkimukseen ja kehitykseen sekä esittelyyn eri teknologia-aloilla sekä toteuttaa paremmin tuotannon ja kulutuksen eri portaiden väliset synergiat ja yhteensovittamiset. Kustannusten jakoperiaatteella toteutettujen toimien ja YTK:n suoran toiminnan välillä pyritään toteuttamaan täydentävyyttä näillä aloilla.

Tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvät toimet keskitetään tieteellisille ja teknisille aloille merkittävien teknistaloudellisten läpimurtojen toteuttamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Huomioon otetaan myös Euroopan ja maailmanlaajuinen taso, joilla esiintyy uusia energiaongelmia, sekä niihin tarjottavat ratkaisut. Energian, ympäristön ja talouden välisten yhteyksien paremmaksi ymmärtämiseksi tarkoitetut mallintamistoimet ja järjestelmätutkimukset vaikuttavat osaltaan yhteisön energiastrategian analyysiin ja määrittelyyn ja antavat mahdollisuuden toteutettavien toimintojen parempaan yksilöintiin. Lisäksi on otettava asianmukaisesti huomioon energiatalouden, uudistuvien energialähteiden ja fossiilisten polttoaineiden saastuttamattoman käytön muodostavat aihepiirit, erityisesti ympäristönsuojelua ja toimitusten turvallisuutta koskevien tavoitteiden perusteella.

Esittelyn ja tiedon jakamisen osalta toteutetaan toimia erityisesti energian järkiperäisen käytön, uudistuvien energioiden ja kivihiilen puhtaiden polttoteknologioiden alalla. Nämä yhteisön toimet ovat välttämättömiä vakaiden toimitusten varmistamiseksi hyväksyttävään hintaan. Ne helpottavat myös voimavarojen parempaa käyttöä yhteisön eri alueilla ja vaikuttavat osaltaan huomattavasti yhteistyötoimiin kolmansien maiden teollisuuksien kanssa teknologian siirron alalla.

Kolme painopistealuetta antaa mahdollisuuden yhteisön tutkimukseen (mukaan luettuna standardeja edeltävät näkökohdat), teknologian kehittämiseen ja tiedon levittämiseen/hyödyntämiseen liittyvän työn keskittämiseen. Nämä ovat: energian järkiperäinen käyttö, uudistuvien energioiden käyttöönotto laajassa mittakaavassa sekä fossiilisten polttoaineiden tehokkaampi ja puhtaampi tuotanto.

Energian järkiperäinen käyttö koskee ensisijaisesti kuljetus- ja teollisuusaloja. Kuljetusalalla työt on keskitettävä kaupunkiliikenteeseen sekä akkujen, polttoaineparistojen ja kehittyneiden polttoaineiden kaltaisten teknologioiden tutkimukseen ja kehittämiseen. Teollisuudessa kehittämis- ja esittelytoimet koskevat teknologioita, jotka vähentävät merkittävästi energiankulutusta. Asumisen ja palvelualojen osalta toimet koskevat erityisesti entistä tehokkaampien teknologioiden kehittämistä, testausta ja valmistelua markkinoille, energiaa tuhlaavien järjestelmien vaihtoehtoja kuluttajien käyttäytymisen ohjaamista entistä järkevämpään energiankäyttöön sekä energiankäyttöä rakennuksissa koskevaa standardeja edeltävää tutkimusta. Tätä toimintaa olisi lujitettava kohdehankkeilla, joilla pyritään edistämään entistä tehokkaampaa energiankulutusjärjestelmää (älytalo) ja integroiduilla hankkeilla, jotka koskevat kulutuksen rakennetta (lämmön ja sähkön yhdistetty tuotanto ja teollisuusvyöhykkeiden suunnittelu).

Toisen painopistealueen osalta tavoitteena on vaikuttaa yhdenmukaista ja integroitua lähestymistapaa käyttäen uudistuvien energioiden sekä puhtaiden ja omien voimavarojen tutkimukseen, kehittämiseen ja esittelyyn paremman integraation varmistamiseksi energiajärjestelmän ja ympäristön välillä ja turvallisempien toimitusten varmistamiseksi. Ennakoiduilla toimilla pyritään laatimaan Euroopan teollinen ja teknologinen kehys, jolla edistetään uudistuvien energioiden merkittävää käyttöönottoa. Ohjelmalla on myös edistettävä aihepiirikohtaisia verkkoja, jotka käsittävät erikoistuneita tutkimuskeskuksia, sähköntuotantoyhtiöitä, kaupunkeja, alueita ja saaria, arkkitehtejä ja rakennusinsinöörejä.

Ohjelmalle on tunnusomaista jatkuvuus ja uutuus. Käynnissä olevien toimintojen jatkamiseksi ja nopeuttamiseksi pääpaino asetetaan lupaavimpien teknologioiden tutkimukseen, kehittämiseen ja esittelyyn; näitä ovat valoa tuottava aurinkoteknologia, lämpöä tuottava aurinkoteknologia, rakennusten luonnollinen ilmastointi ja valaistus, tuulienergia ja biomassa. Tutkimustarkoituksissa voidaan ottaa huomioon muitakin vaihtoehtoja, esimerkiksi merien energia, termodynamiikan syklejä käyttävä aurinkosähkö, maalämpö (kuuma kuiva kallio) vesivoiman puhdas tuotanto ja käyttö.

YTK tukee näitä toimia olennaisesti standardeja edeltävällä tutkimustoiminnalla valoa tuottavan energian ja rakennusten energiansäilytyksen aloilla.

Uusia aloitteita toteutetaan uudistuvien energioiden integroinnin helpottamiseksi teknisestä, taloudellisesta ja sosiaalisesta näkökulmasta. Pääasiallisia kohdealueita ovat suuren mittakaavan integroidut hankkeet, esimerkiksi sähköntuotannon kehitys uudistuvista energiamuodoista, erityisesti biomassasta käsin, tai uudistuvien energiamuotojen entistä parempi integrointi tuleviin sähköjärjestelmiin.

Uudistuvien energiamuotojen suuren mittakaavan integrointi maaseudulla, alueiden, kaupunkien ja saarien tasolla on myös tärkeää; uudistuvien energiamuotojen käyttö kolmannen maailman maaseudun kehittämiseen tarjoaa laajoja mahdollisuuksia ja huomattavia seurausvaikutuksia. Näiden hankkeiden tehokas toteuttaminen edellyttää läheisten yhteyksien luomista yhteisön muiden politiikkojen ja ohjelmien kanssa.

Kolmas painopistealue koskee energian tuotantoa ja jalostusta fossiilisista polttoaineista käsin. Palaminen merkitsee olennaista yleistä tutkimuskohdetta, joka on yhteinen energian järkiperäisen käytönalueelle sekä fossiilisten polttoaineiden jalostuksen alueelle, ja on siksi etuoikeutetussa asemassa. Muuntamisen osalta tutkitaan fossiilisten polttoaineiden puhtaampia ja tuottavampia muuntoprosesseja. Toiminnot keskittyvät integroitujen yhdistettyjen syklien kaltaisiin avainteknologioihin (kaasujen kuumapuhdistus ja palaminen paineessa) tai sähkön hajautettuun tuotantoon tarkoitetut po