FI Euroopan unionin virallinen lehti L 44/1

TYÖJÄRJESTYS

16. painos

Heinäkuu 2004

Huomautus:

Työjärjestyksen tulkinnat on painettu kursiivilla (201 artiklan mukaisesti).

SISÄLLYS

OSA I EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET, ELIMET JA POLIITTISET RYHMÄT

LUKU 1 EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET

1 artikla Euroopan parlamentti

2 artikla Edustajantoimen riippumattomuus

3 artikla Valtakirjojen tarkastus

4 artikla Jäsenten toimikausi

5 artikla Erioikeudet ja vapaudet

6 artikla Koskemattomuuden pidättäminen

7 artikla Koskemattomuutta koskevat menettelyt

8 artikla Kulut ja korvaukset

9 artikla Menettelysäännöt

10 artikla Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäiset tutkimukset

LUKU 2 PARLAMENTIN TOIMIHENKILÖT

11 artikla Ikäpuhemies

12 artikla Ehdokkaaksi asettaminen ja yleiset määräykset

13 artikla Puhemiehen vaali — avauspuhe

14 artikla Varapuhemiesten vaali

15 artikla Kvestorien vaali

16 artikla Toimihenkilöiden toimikausi

17 artikla Vapautuvat toimet

18 artikla Toimikauden ennenaikainen päättäminen

LUKU 3 PARLAMENTIN ELIMET JA NIIDEN TEHTÄVÄT

19 artikla Puhemiehen tehtävät

20 artikla Varapuhemiesten tehtävät

21 artikla Puhemiehistön kokoonpano

22 artikla Puhemiehistön tehtävät

23 artikla Puheenjohtajakokouksen kokoonpano

24 artikla Puheenjohtajakokouksen tehtävät

25 artikla Kvestorien tehtävät

26 artikla Valiokuntien puheenjohtajakokous

27 artikla Valtuuskuntien puheenjohtajakokous

28 artikla Puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen päätösten julkisuus

LUKU 4 POLIITTISET RYHMÄT

29 artikla Poliittisten ryhmien muodostaminen

30 artikla Poliittisten ryhmien toiminta ja oikeudellinen asema

31 artikla Sitoutumattomat jäsenet

32 artikla Paikkojen jako istuntosalissa

OSA II LAINSÄÄDÄNTÖ, TALOUSARVIO JA MUUT MENETTELYT

LUKU 1 LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYT — YLEISET MÄÄRÄYKSET

33 artikla Komission lainsäädäntö- ja työohjelma

34 artikla Perusoikeuksien kunnioittaminen, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate, oikeusvaltioperiaate ja rahoitusvaikutukset

35 artikla Oikeusperustan tarkistaminen

36 artikla Rahoituksen yhteensopivuuden tarkistaminen

37 artikla Parlamentin oikeus saada tietoja ja tutustua asiakirjoihin

38 artikla Parlamentin edustus neuvoston kokouksissa

39 artikla EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan mukaiset aloitteet

40 artikla Lainsäädäntöasiakirjojen käsittely

41 artikla Kuuleminen jäsenvaltioiden tekemistä aloitteista

LUKU 2 MENETTELYT VALIOKUNNISSA

42 artikla Lainsäädäntömietinnöt

43 artikla Yksinkertaistettu menettely

44 artikla Muut kuin lainsäädäntömietinnöt

45 artikla Valiokunta-aloitteiset mietinnöt

46 artikla Valiokuntien lausunnot

47 artikla Valiokuntien tehostettu yhteistyö

48 artikla Mietinnön laatiminen

LUKU 3 ENSIMMÄINEN KÄSITTELY

Valiokuntavaihe

49 artikla Komission ehdotuksen muuttaminen

50 artikla Komission ja neuvoston kanta tarkistuksiin

Täysistuntovaihe

51 artikla Ensimmäisen käsittelyn päättäminen

52 artikla Komission ehdotuksen hylkääminen

53 artikla Tarkistusten hyväksyminen komission ehdotukseen

Seurantamenettely

54 artikla Parlamentin lausunnon seuranta

55 artikla Asian antaminen uudelleen parlamentin käsiteltäväksi

56 artikla Vuoden 1975 yhteisen julistuksen mukainen neuvottelumenettely

LUKU 4 TOINEN KÄSITTELY

Valiokuntavaihe

57 artikla Neuvoston yhteisen kannan ilmoittaminen

58 artikla Määräaikojen pidentäminen

59 artikla Asiasta vastaavaan valiokuntaan lähettäminen ja käsittely

Täysistuntovaihe

60 artikla Toisen käsittelyn päättäminen

61 artikla Neuvoston yhteisen kannan hylkääminen

62 artikla Tarkistukset neuvoston yhteiseen kantaana

LUKU 5 KOLMAS KÄSITTELY

Sovittelu

63 artikla Sovittelukomitean koollekutsuminen

64 artikla Sovittelukomiteavaltuuskunta

Täysistuntovaihe

65 artikla Yhteinen teksti

LUKU 6 LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

66 artikla Hyväksyminen ensimmäisessä käsittelyssä

67 artikla Hyväksyminen toisessa käsittelyssä

68 artikla Hyväksyttyjen säädösten allekirjoittaminen

LUKU 7 TALOUSARVIOMENETTELYT

69 artikla Yleinen talousarvio

70 artikla Talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen komissiolle

71 artikla Muut vastuuvapausmenettelyt

72 artikla Parlamentin harjoittama talousarvion toteuttamisen valvonta

LUKU 8 SISÄISET TALOUSARVIOMENETTELYT

73 artikla Parlamentin ennakkoarvio tuloista ja menoista

74 artikla Maksusitoumukset ja maksujen suorittaminen

LUKU 9 HYVÄKSYNTÄMENETTELY

75 artikla Hyväksyntämenettely

LUKU 10 TIIVIIMPI YHTEISTYÖ

76 artikla Parlamentissa sovellettavat menettelyt

LUKU 11 MUUT MENETTELYT

77 artikla EY:n perustamissopimuksen 122 artiklan mukainen lausuntomenettely

78 artikla Työmarkkinaosapuolten kanssa käytävään vuoropuheluun liittyvät menettelyt

79 artikla Vapaaehtoisten sopimusten tarkastelua koskeva menettely

80 artikla Kodifiointi

81 artikla Täytäntöönpanomääräykset

LUKU 12 PERUSTAMIS- JA LIITTYMISSOPIMUKSET SEKÄ KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

82 artikla Liittymissopimukset

83 artikla Kansainväliset sopimukset

84 artikla EY:n perustamissopimuksen 300 artiklaan perustuvat menettelyt sovellettaessa kansainvälisiä sopimuksia väliaikaisesti tai keskeytettäessä niiden soveltaminen tai määritettäessä yhteisön kanta kansainvälisellä sopimuksella perustetussa elimessä

LUKU 13 UNIONIN ULKOINEN EDUSTUS JA YHTEINEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA

85 artikla Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan nimittäminen

86 artikla Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttamiseen liittyvien erityisedustajien nimittäminen

87 artikla Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja muiden erityisedustajien lausumat

88 artikla Kansainvälinen edustus

89 artikla Parlamentin kuuleminen ja tietojen antaminen sille yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevissa asioissa

90 artikla Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat suositukset

91 artikla Ihmisoikeuksien loukkaukset

LUKU 14 POLIISIYHTEISTYÖ JA OIKEUDELLINEN YHTEISTYÖ RIKOSASIOISSA

92 artikla Tietojen antaminen parlamentille poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa

93 artikla Euroopan parlamentin kuuleminen poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevissa asioissa

94 artikla Suositukset poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa

LUKU 15 JÄSENVALTION RIKKOESSA PERUSTAVANLAATUISIA PERIAATTEITA

95 artikla Rikkomisen toteaminen

OSA III AVOIMUUS JA SEURATTAVUUS

96 artikla Parlamentin toiminnan avoimuus

97 artikla Asiakirjojen julkisuus

OSA IV SUHTEET MUIHIN TOIMIELIMIIN JA ELIMIIN

LUKU 1 NIMITYKSET

98 artikla Komission puheenjohtajan valitseminen

99 artikla Komission valitseminen

100 artikla Epäluottamuslause-esitys komissiolle

101 artikla Tilintarkastustuomioistuimen jäsenten nimittäminen

102 artikla Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenten nimittäminen

LUKU 2 JULKILAUSUMAT

103 artikla Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston julkilausumat

104 artikla Selonteko komission päätöksistä

105 artikla Tilintarkastustuomioistuimen julkilausumat

106 artikla Euroopan keskuspankin julkilausumat

107 artikla Suositus talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi

LUKU 3 NEUVOSTOLLE, KOMISSIOLLE JA EUROOPAN KESKUSPANKILLE OSOITETUT KYSYMYKSET

108 artikla Suulliset kysymykset, joista keskustellaan

109 artikla Kyselytunti

110 artikla Kirjalliset kysymykset

111 artikla Kirjalliset kysymykset Euroopan keskuspankille

LUKU 4 MUIDEN TOIMIELINTEN KERTOMUKSET

112 artikla Muiden toimielinten vuosikertomukset ja muut kertomukset

LUKU 5 PÄÄTÖSLAUSELMAT JA SUOSITUKSET

113 artikla Päätöslauselmaesitykset

114 artikla Suositukset neuvostolle

115 artikla Keskustelut ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista

116 artikla Kirjalliset kannanotot

117 artikla Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kuuleminen

118 artikla Alueiden komitean kuuleminen

119 artikla Lausuntopyynnöt erillisvirastoille

LUKU 6 TOIMIELINTEN VÄLISET SOPIMUKSET

120 artikla Toimielinten väliset sopimukset

LUKU 7 ASIOIDEN KÄSITTELY YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMESSA

121 artikla Kanteen nostaminen yhteisöjen tuomioistuimessa

122 artikla Seuraukset neuvoston laiminlyödessä ratkaisun tekemisen yhteisen kannan vahvistamisen jälkeen yhteistoimintamenettelyssä

OSA V SUHTEET KANSALLISIIN PARLAMENTTEIHIN

123 artikla Tietojen vaihto, yhteydet ja vastavuoroiset palvelut

124 artikla Yhteisöasioita käsittelevien elinten konferenssi (COSAC)

125 artikla Parlamenttien konferenssi

OSA VI ISTUNNOT

LUKU 1 PARLAMENTIN ISTUNNOT

126 artikla Parlamentin vaalikausi, istuntokausi, istuntojakso ja istunto

127 artikla Parlamentin koollekutsuminen

128 artikla Kokoontumispaikat

129 artikla Jäsenten osallistuminen istuntoihin

LUKU 2 PARLAMENTIN KÄSITTELYJÄRJESTYS

130 artikla Esityslistaluonnos

131 artikla Menettely täysistunnossa ilman tarkistuksia ja keskustelu

132 artikla Esityslistan hyväksyminen ja muuttaminen

133 artikla Ylimääräinen keskustelu

134 artikla Kiireellisyys

135 artikla Yhteiskeskustelu

136 artikla Määräajat

LUKU 3 YLEISIÄ SÄÄNTÖJÄ ISTUNTOJEN KULUSTA

137 artikla Istuntosaliin pääsy

138 artikla Kielet

139 artikla Siirtymäkauden sääntö

140 artikla Asiakirjojen jakelu

141 artikla Puheenvuorojen myöntäminen ja niiden sisältö

142 artikla Puheajan jakaminen

143 artikla Puhujalista

144 artikla Minuutin puheenvuorot

145 artikla Henkilökohtaiset lausumat

146 artikla Järjestyksenpito istuntosalissa

147 artikla Jäsenten poistaminen istuntosalista

148 artikla Häiriöt

LUKU 4 PÄÄTÖSVALTAISUUS JA ÄÄNESTÄMINEN

149 artikla Päätösvaltaisuus

150 artikla Tarkistusten jättäminen ja esittely

151 artikla Tarkistusten ottaminen käsiteltäväksi

152 artikla Äänestysmenettely

153 artikla Tasan menevät äänestykset

154 artikla Äänestysperiaatteet

155 artikla Tarkistuksia koskeva äänestysjärjestys

156 artikla Täysistuntotarkistusten käsittely valiokunnassa

157 artikla Kohta kohdalta -äänestys

158 artikla Äänestysoikeus

159 artikla Äänestäminen

160 artikla Äänestys nimenhuudon mukaan

161 artikla Koneäänestys

162 artikla Salainen äänestys

163 artikla Äänestysselitykset

164 artikla Äänestystä koskevat epäselvyydet

LUKU 5 MENETTELYÄ KOSKEVAT PUHEENVUOROT

165 artikla Menettelyä koskevat esitykset

166 artikla Työjärjestyspuheenvuorot

167 artikla Esitys siitä, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi

168 artikla Valiokuntakäsittelyyn palauttaminen

169 artikla Keskustelun päättäminen

170 artikla Keskustelun ja äänestyksen lykkääminen

171 artikla Istunnon keskeyttäminen tai päättäminen

LUKU 6 ISTUNTOASIAKIRJOJEN JULKISTAMINEN

172 artikla Pöytäkirjat ( 1 )

173 artikla Sanatarkat istuntoselostukset

OSA VII VALIOKUNNAT JA VALTUUSKUNNAT

LUKU 1 VALIOKUNNAT — ASETTAMINEN JA TEHTÄVÄT

174 artikla Pysyvien valiokuntien asettaminen

175 artikla Väliaikaisten valiokuntien asettaminen

176 artikla Tutkintavaliokunnat

177 artikla Valiokuntien kokoonpano

178 artikla Varajäsenet

179 artikla Valiokuntien tehtävät

180 artikla Valtakirjojen tarkastuksesta vastaava valiokunta

181 artikla Alivaliokunnat

182 artikla Valiokuntien puheenjohtajistot

LUKU 2 VALIOKUNNAT — TOIMINTA

183 artikla Valiokunnan kokoukset

184 artikla Valiokunnan kokouspöytäkirjat

185 artikla Äänestys valiokunnassa

186 artikla Valiokunnassa sovellettavat täysistuntoja koskevat määräykset

187 artikla Kyselytunti valiokunnassa

LUKU 3 PARLAMENTTIEN VÄLISISTÄ SUHTEISTA VASTAAVAT VALTUUSKUNNAT

188 artikla Parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien asettaminen ja niiden tehtävät

189 artikla Yhteistyö Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen kanssa

190 artikla Parlamentaariset sekavaliokunnat

OSA VIII VETOOMUKSET

191 artikla Oikeus esittää vetoomus

192 artikla Vetoomusten käsittely

193 artikla Tiedonanto vetoomuksista

OSA IX OIKEUSASIAMIES

194 artikla Oikeusasiamiehen nimittäminen

195 artikla Oikeusasiamiehen toiminta

196 artikla Oikeusasiamiehen erottaminen

OSA X PARLAMENTIN PÄÄSIHTEERISTÖ

197 artikla Pääsihteeristö

OSA XI EUROOPAN TASON POLIITTISIA PUOLUEITA KOSKEVA TOIMIVALTA

198 artikla Puhemiehen toimivalta

199 artikla Puhemiehistön toimivalta

200 artikla Asiasta vastaavan valiokunnan ja parlamentin täysistunnon toimivalta

OSA XII TYÖJÄRJESTYKSEN SOVELTAMINEN JA MUUTTAMINEN

201 artikla Työjärjestyksen soveltaminen

202 artikla Työjärjestyksen muuttaminen

OSA XIII MUITA MÄÄRÄYKSIÄ

203 artikla Keskeneräiset asiat

204 artikla Liitteiden ryhmittely

LIITE I 9 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevat määräykset avoimuudesta ja jäsenten taloudellisista eduista

LIITE II 109 artiklassa tarkoitetun kyselytunnin järjestäminen

LIITE III Ohjeita ja yleisperiaatteita, joita on noudatettava valittaessa aiheita 115 artiklan mukaisten, ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävien keskustelujen esityslistalle

LIITE IV Euroopan unionin yleisen talousarvion ja lisätalousarvioiden käsittelyssä noudatettava menettely

LIITE V Vastuuvapauden myöntämispäätösten käsittely ja hyväksymismenettely

LIITE VI Pysyvien valiokuntien toimivalta

LIITE VII Luottamukselliset ja arkaluonteiset tiedot ja asiakirjat

LIITE VIII Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt

LIITE IX 9 artiklan 2 kohdan soveltamista koskevat määräykset edunvalvonnasta Euroopan parlamentissa

LIITE X Oikeusasiamiehen tehtävien hoitaminen

LIITE XI Petosten, lahjonnan ja yhteisöjen etua vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjunta

LIITE XII Komissiolle siirretyn täytäntöönpanovallan käyttäminen

LIITE XIII Puitesopimus Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista

LIITE XIV Komission lainsäädäntö- ja työohjelma

LIITE XV Luettelo asiakirjoista, jotka ovat suoraan saatavilla asiakirjarekisterin kautta

LIITE XVI Asetus (EY) N:o 1049/2001 asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi

OSA I

EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET, ELIMET JA POLIITTISET RYHMÄT

LUKU 1

EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET

1 artikla

Euroopan parlamentti

1. Euroopan parlamentti on edustajakokous, jonka jäsenet valitaan perustamissopimusten, jäsenten valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen ja perustamissopimuksista johdetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

2. Euroopan parlamenttiin valituista henkilöistä käytetään nimitystä

”Diputados al Parlamento Europeo” espanjan kielellä,

”Poslanci Evropského parlamentu” tšekin kielellä,

”Medlemmer af Europa-Parlamentet” tanskan kielellä,

”Mitglieder des Europäischen Parlaments” saksan kielellä,

”Euroopa Parlamendi liikmed” viron kielellä,

”Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ” kreikan kielellä,

”Members of the European Parliament” englannin kielellä,

”Députés au Parlement européen” ranskan kielellä,

”Deputati al Parlamento europeo” italian kielellä,

”Eiropas Parlamenta deputāti” latvian kielellä,

”Europos Parlamento nariai” liettuan kielellä,

”Európai Parlamenti Képviselők” unkarin kielellä,

”Membru tal-Parlament Ewropew” maltan kielellä,

”Leden van het Europees Parlement” hollannin kielellä,

”Posłowie do Parlamentu Europejskiego” puolan kielellä,

”Deputados ao Parlamento Europeu” portugalin kielellä,

”Poslanci Európskeho parlamentu” slovakin kielellä,

”Poslanci Evropskega parlamenta” sloveenin kielellä

”Euroopan parlamentin jäsenet” suomen kielellä,

”Ledamöter av Europaparlamentet” ruotsin kielellä.

2 artikla

Edustajantoimen riippumattomuus

Euroopan parlamentin jäsenet ovat edustajantoimessaan itsenäiset. Heitä eivät sido mitkään ohjeet, eivätkä he saa ottaa vastaan sitovia toimintaohjeita.

3 artikla

Valtakirjojen tarkastus

1. Parlamentti tarkastaa viipymättä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella valtakirjat ja tekee ratkaisunsa kunkin vastavalitun jäsenen valtuutuksien pätevyydestä sekä mahdollisista 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen määräysten mukaisesti esitetyistä muistutuksista, ei kuitenkaan sellaisista muistutuksista, jotka perustuvat kansallisiin vaalilakeihin.

2. Asiasta vastaavan valiokunnan mietintö perustuu kunkin jäsenvaltion antamaan viralliseen ilmoitukseen vaalien kokonaistuloksista, jossa täsmennetään valituksi tulleet ehdokkaat ja heidän mahdolliset varajäsenensä vaalien tulokseen perustuvassa järjestyksessä.

Jäsenen valtakirja voidaan julistaa päteväksi vasta sen jälkeen, kun jäsen on tehnyt 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklasta sekä tämän työjärjestyksen liitteestä I johtuvat kirjalliset ilmoitukset.

Parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella koska tahansa ilmaista kantansa jäsenen valtuutuksien pätevyyteen liittyvään mahdolliseen muistutukseen.

3. Jos jäsenen nimitys tapahtuu samalta listalta valitun jäsenen toimesta luopumisen vuoksi, valtakirjojen tarkastuksesta vastaava valiokunta varmistaa, että edustajantoimesta luopuminen on tapahtunut 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen sekä tämän työjärjestyksen 4 artiklan 3 kohdan hengen ja kirjaimen mukaisesti.

4. Asiasta vastaavan valiokunnan on varmistettava, että jäsenvaltioiden tai unionin viranomaiset toimittavat viipymättä parlamentille kaikki Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien hoitoon tai varajäsenten sijoittumisjärjestykseen vaikuttavat tiedot sekä, jos kysymyksessä on nimitys, sen voimaantulopäivän.

Kun jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset käynnistävät menettelyn, joka saattaa johtaa siihen, että jäsen menettää edustajantoimensa, puhemies pyytää näitä tiedottamaan säännöllisesti menettelyn etenemisestä. Hän välittää tiedot asiasta vastaavalle valiokunnalle, jonka ehdotuksesta parlamentti voi tehdä päätöksensä.

5. Niin kauan kuin jäsenen valtakirjaa ei ole tarkastettu tai sitä koskevaa muistutusta ratkaistu, jäsen osallistuu parlamentin ja sen elinten istuntoihin täysin valtuuksin.

6. Kunkin vaalikauden alussa puhemies pyytää jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia antamaan parlamentille kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen tämän artiklan soveltamiseksi.

4 artikla

Jäsenten toimikausi

1. Jäsenen toimikausi alkaa ja päättyy 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen mukaisesti. Toimikausi päättyy myös kuolemantapauksessa tai toimesta luopumisen seurauksena.

2. Jäsen pysyy toimessaan ensimmäisen vaalien jälkeisen istunnon avaamiseen asti.

3. Edustajantoimestaan luopuva jäsen ilmoittaa puhemiehelle luopumisestaan sekä ajankohdasta, jona se tulee voimaan; luopumisesta voi ilmoittaa aikaisintaan kolme kuukautta ennen sen voimaantuloa. Ilmoitus tehdään pääsihteerin tai tämän edustajan läsnä ollessa laadittavana pöytäkirjana, jonka pääsihteeri tai hänen edustajansa allekirjoittaa yhdessä toimesta luopuvan jäsenen kanssa. Pöytäkirja toimitetaan välittömästi asiasta vastaavalle valiokunnalle, joka ottaa asian asiakirjan vastaanottoa seuraavan kokouksensa esityslistalle.

Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo, että edustajantoimesta luopuminen ei ole 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen hengen tai kirjaimen mukainen, se antaa siitä tiedon parlamentille, jotta parlamentti päättää, onko edustajantoimen katsottava vapautuneen.

Muutoin edustajantoimen katsotaan vapautuneen edustajantoimesta luopuvan jäsenen luopumispöytäkirjassa ilmoittamana ajankohtana. Asiasta ei äänestetä parlamentissa.

Tiettyjä poikkeuksellisia olosuhteita varten on otettu käyttöön yksinkertaistettu menettely, erityisesti silloin jos edustajantoimesta luopumisen ja asiasta vastaavan valiokunnan ensimmäisen kokouksen välillä on yksi tai useampi istuntojakso ja poliittinen ryhmä, johon toimestaan luopuva jäsen kuuluu, ei voi saada toimestaan luopuvan jäsenen tilalle uutta jäsentä näille istuntojaksoille, koska edustajantoimen ei ole todettu vapautuneen. Tämän menettelyn mukaisesti asiasta vastaavan valiokunnan esittelijällä, jolle nämä tapaukset on uskottu, on oikeus käsitellä välittömästi asianmukaisesti tehdyt ilmoitukset edustajantoimesta luopumisesta ja, mikäli ilmoituksen käsittelyn viivästymisellä on vahingollisia seurauksia, lähettää asia valiokunnan puheenjohtajalle ja pyytää häntä 3 kohdan mukaisesti:

— joko antamaan valiokunnan puolesta puhemiehelle tiedon, että edustajantoimen voidaan katsoa vapautuneen,

— tai kutsumaan koolle valiokunnan ylimääräisen kokouksen, jossa tarkastellaan esittelijän ilmoittamia erityisiä vaikeuksia.

4. Kansallisesta lainsäädännöstä johtuvista tehtävien yhteensopimattomuuksista on ilmoitettava parlamentille, joka merkitsee ilmoituksen tietoonsa.

Jos jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaiset viranomaiset taikka asianomainen jäsen ilmoittavat puhemiehelle nimityksestä sellaiseen virkaan, joka on yhteensopimaton Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien kanssa, puhemies antaa asiasta tiedon parlamentille, joka toteaa edustajantoimen vapautuneen.

5. Jäsenvaltioiden ja unionin viranomaiset ilmoittavat parlamentin puhemiehelle ennakolta tehtävistä, jotka ne aikovat antaa jäsenelle. Puhemies pyytää asiasta vastaavaa valiokuntaa tutkimaan, onko suunniteltu tehtävä sopusoinnussa 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen hengen ja kirjaimen kanssa. Puhemies saattaa valiokunnan johtopäätökset täysistunnon, jäsenen ja asianomaisten viranomaisten tietoon.

6. Toimikauden päättymisajankohdaksi ja edustajantoimen vapautumisajankohdaksi katsotaan

— edustajantoimesta luopumisen yhteydessä: se päivä, jona parlamentti toteaa toimen vapautuneen luopumispöytäkirjan mukaisesti;

— kun jäsen on nimitetty virkaan, joka on joko kansallisten vaalilakien tai 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan perusteella yhteensopimaton Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien kanssa: jäsenvaltioiden, unionin toimivaltaisten viranomaisten tai asianomaisen jäsenen ilmoittama päivä.

7. Todettuaan edustajantoimen vapautuneen parlamentti antaa siitä tiedon asianomaiselle jäsenvaltiolle.

8. Kaikki valtakirjan tarkastamisen jälkeen esitetyt muistutukset jäsenen kelpoisuudesta lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka antaa asiasta parlamentille mietinnön viipymättä ja viimeistään seuraavan istuntojakson alussa.

9. Parlamentti varaa itselleen oikeuden julistaa pätemättömäksi jo tarkastetun valtakirjan tai kieltäytyä toteamasta edustajantoimen vapautuneen, jos toimen vastaanottamiseen tai toimesta luopumiseen liittyy aineellinen tai tahdonmuodostuksen virhe.

5 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

1. Jäsenet nauttivat erioikeuksia ja vapauksia Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan mukaisesti.

2. Saatuaan tiedon parlamentin jäsenen valinnasta parlamentin puhemies myöntää hänelle kulkuluvan, joka oikeuttaa vapaaseen liikkumiseen jäsenvaltioiden alueella.

3. Jäsenillä on oikeus tutkia kaikkia parlamentin tai jonkin valiokunnan hallussa olevia asiakirjoja, lukuun ottamatta henkilökohtaisia asiakirjoja tai tilejä, joita saavat tutkia ainoastaan asianomaiset jäsenet. Tästä periaatteesta tehtävistä poikkeuksista sellaisten asiakirjojen käsittelemiseksi, jotka voidaan olla saattamatta yleisön saataville Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun 30 päivänä toukokuuta 2001 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (2) nojalla, määrätään tämän työjärjestyksen liitteessä VII.

6 artikla

Koskemattomuuden pidättäminen

1. Erioikeuksia ja vapauksia koskevaa toimivaltaa käyttäessään parlamentti pyrkii ensisijaisesti säilyttämään täysivaltaisuutensa demokraattisena lainsäädäntöelimenä ja varmistamaan jäsentensä riippumattomuuden heidän hoitaessaan tehtäviänsä.

2. Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen puhemiehelle osoittamasta, jäsenen parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä ilmoitetaan täysistunnossa, ja pyyntö lähetetään käsiteltäväksi asiasta vastaavaan valiokuntaan.

3. Jäsenen tai entisen jäsenen puhemiehelle osoittamasta, koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä ilmoitetaan täysistunnossa, ja pyyntö lähetetään käsiteltäväksi asiasta vastaavaan valiokuntaan.

Toinen jäsen voi toimia jäsenen tai entisen jäsenen edustajana. Toinen jäsen ei voi esittää pyyntöä ilman asianomaisen jäsenen suostumusta.

4. Jos jäsen on pidätetty tai jos hänen liikkumisvapauttaan on rajoitettu siten, että hänen erioikeuksiaan ja vapauksiaan on ilmeisesti loukattu, puhemies voi asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa ja esittelijää kuultuaan käynnistää kiireellisenä asiana aloitteen kyseisen jäsenen erioikeuksien ja vapauksien vahvistamiseksi. Puhemies ilmoittaa aloitteesta valiokunnalle ja täysistunnolle.

7 artikla

Koskemattomuutta koskevat menettelyt

1. Asiasta vastaava valiokunta käsittelee koskemattomuuden pidättämistä sekä koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevat pyynnöt viipymättä niiden saapumisjärjestyksessä.

2. Valiokunta antaa päätösehdotuksen, jossa on vain suositus koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön tai koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevan pyynnön hyväksymisestä tai hylkäämisestä.

3. Valiokunta voi pyytää asianomaiselta viranomaiselta ne lisätiedot tai selvitykset, jotka valiokunta katsoo tarpeellisiksi voidakseen muodostaa mielipiteensä koskemattomuuden pidättämisestä tai puolustamisesta. Jäsenelle annetaan tilaisuus tulla kuulluksi. Hänellä on oikeus esittää kaikki tässä yhteydessä aiheellisiksi katsomansa asiakirjat tai muut kirjalliset todisteet. Toinen jäsen voi toimia hänen edustajanaan.

4. Jos pyynnössä esitetään koskemattomuuden pidättämistä useiden syytöskohtien perusteella, jokaisesta kohdasta voidaan tehdä erillinen päätös. Valiokunnan mietinnössä voidaan poikkeuksellisesti ehdottaa, että koskemattomuuden pidättäminen koskisi ainoastaan syytteen käsittelyä ja että ennen lopullista tuomiota jäsentä ei saisi pidättää tai vangita eikä hän saisi joutua sellaisten toimenpiteiden kohteeksi, jotka estäisivät häntä hoitamasta edustajantoimeensa kuuluvia tehtäviä.

5. Jos jäsentä pyydetään toimimaan todistajana tai asiantuntijana, ei ole tarvetta pyytää koskemattomuuden pidättämistä, edellyttäen että

— jäsen ei ole velvoitettu saapumaan päivämääränä tai aikana, joka estää tai vaikeuttaa hänen parlamentin jäsenen tehtäviensä hoitamista, tai että hän voi antaa lausuman kirjallisesti tai muussa muodossa tavalla, joka ei vaikeuta hänen parlamentin jäsenen velvollisuuksiensa hoitamista,

— jäsen ei ole velvollinen ilmoittamaan edustajantoimessaan saamiaan luottamuksellisia tietoja, joiden ilmoittaminen ei hänen mukaansa ole tarkoituksenmukaista.

6. Erioikeuden tai vapauden puolustamista koskevissa tapauksissa valiokunta toteaa, muodostavatko olosuhteet hallinnollisen tai muun esteen parlamentin kokouspaikkaan matkustavien tai sieltä palaavien jäsenten vapaalle liikkumiselle, mielipiteen ilmaisemiselle tai äänestyskäyttäytymiselle heidän hoitaessaan edustajantoimeensa kuuluvia tehtäviä tai kuuluvatko kyseiset olosuhteet erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 10 artiklassa tarkoitettuihin asioihin, jotka eivät kuulu kansallisen oikeuden alaan, ja tekee ehdotuksen, jossa kehotetaan asianomaista viranomaista tekemään tarvittavat johtopäätökset.

7. Valiokunta voi antaa perustellun lausunnon kyseisen viranomaisen toimivallasta asiassa ja pyynnön käsiteltäväksi ottamisesta, mutta se ei missään tapauksessa ilmaise kantaansa jäsenen syyllisyyteen eikä siihen, oikeuttavatko jäsenen syyksi väitetyt lausumat tai toimet syytteeseen asettamisen, vaikka valiokunta pyyntöä käsitellessään saisi yksityiskohtaista tietoa tapaukseen liittyvistä tosiasioista.

8. Valiokunnan mietintö otetaan sen käsiteltäväksi jättämistä seuraavan täysistunnon esityslistan alkuun. Päätösehdotusta tai päätösehdotuksia koskevia tarkistuksia ei oteta käsiteltäväksi.

Keskustelu rajoittuu koskemattomuuden pidättämistä tai säilyttämistä taikka erioikeuden tai vapauden puolustamista koskevia ehdotuksia puoltaviin ja niitä vastaan esitettyihin perusteisiin.

Jäsen, jonka erioikeudet tai vapaudet ovat käsiteltävänä, ei osallistu keskusteluun, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 145 artiklan määräysten soveltamista.

Mietintöön sisältyvästä päätösehdotuksesta tai päätösehdotuksista äänestetään ensimmäisenä keskustelun jälkeisenä äänestysajankohtana.

Parlamentin käsiteltyä asiaa jokaisesta mietintöön sisältyvästä ehdotuksesta äänestetään erikseen. Vastakkainen päätös katsotaan hyväksytyksi, jos yksikin ehdotus hylätään.

9. Puhemies antaa parlamentin päätöksen viipymättä tiedoksi kyseiselle jäsenelle ja kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja pyytää, että puhemiehelle ilmoitetaan kaikista asianomaisen käsittelyn vaiheista ja niitä seuraavista oikeusviranomaisten päätöksistä. Saatuaan nämä tiedot puhemies välittää ne parlamentille sopivaksi katsomallaan tavalla, tarvittaessa kuultuaan ensin asiasta vastaavaa valiokuntaa.

10. Puhemiehen käyttäessä 6 artiklan 4 kohdan mukaisia valtuuksiaan asiasta vastaava valiokunta merkitsee puhemiehen aloitteen tiedoksi seuraavassa kokouksessaan. Jos valiokunta pitää sitä tarpeellisena, se voi laatia mietinnön parlamentin käsiteltäväksi.

11. Valiokunta käsittelee asiaa ja mahdollisesti saamiaan asiakirjoja äärimmäisen luottamuksellisina.

12. Valiokunta voi jäsenvaltioita kuultuaan laatia viitteellisen luettelon niistä jäsenvaltioiden viranomaisista, jotka ovat toimivaltaisia esittämään pyynnön jäsenen parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämisestä.

13. Kaikki toimivaltaisen viranomaisen esittämät jäsenten erioikeuksien ja vapauksien laajuutta koskevat tiedustelut käsitellään edellä mainittujen sääntöjen mukaisesti.

8 artikla

Kulut ja korvaukset

Puhemiehistö antaa Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt.

9 artikla

Menettelysäännöt

1. Parlamentti voi määrätä jäsenilleen menettelysäännöt. Säännöistä päätetään 202 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja ne otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi (3).

Säännöillä ei voi estää tai rajoittaa jäsentä edustajantoimen hoitamisessa tai siihen liittyvässä poliittisessa tai muussa toiminnassa.

2. Kvestorit antavat enintään vuoden ajan voimassa olevia nimellä varustettuja kulkulupia henkilöille, joiden on toistuvasti päästävä parlamentin tiloihin toimittamaan jäsenille näiden edustajantoimeen liittyviä tietoja oman etunsa mukaisesti tai muiden puolesta.

Vastineeksi näiden henkilöiden on:

— noudatettava työjärjestyksen liitteenä olevia menettelysääntöjä (4), ja

— ilmoittauduttava kvestorien ylläpitämään luetteloon.

Luettelo on pyynnöstä yleisön nähtävillä parlamentin toimipaikoissa ja kvestorien määräämällä tavalla jäsenvaltioissa sijaitsevissa tiedotustoimistoissa.

Tämän kohdan soveltamista koskevat määräykset ovat tämän työjärjestyksen liitteessä (5).

3. Entisiin jäseniin sovellettavat menettelysäännöt, erioikeudet ja vapaudet vahvistetaan puhemiehistön päätöksellä. Entisiä jäseniä kohdellaan tasavertaisesti.

10 artikla

Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäiset tutkimukset

Työjärjestyksen liitteenä olevan (6) parlamentin päätöksen mukaisesti parlamentissa sovelletaan Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa hyväksyttyä yhteistä järjestelyä, joka sisältää tarvittavat täytäntöönpanotoimenpiteet viraston tutkimusten moitteettoman toteuttamisen helpottamiseksi.

LUKU 2

PARLAMENTIN TOIMIHENKILÖT

11 artikla

Ikäpuhemies

1. Kun parlamentti kokoontuu 127 artiklan 2 kohdan mukaiseen tai muuhun puhemiehen ja puhemiehistön valitsemiseksi pidettävään istuntoon, iältään vanhin läsnä oleva jäsen hoitaa puhemiehen tehtäviä, kunnes puhemies on valittu.

2. Vanhimman jäsenen toimiessa puhemiehenä käsitellään vain asioita, jotka koskevat puhemiehen valintaa tai valtakirjojen tarkastusta.

Jos valtakirjojen tarkastusta koskeva asia otetaan esille ikäpuhemiehen toimiessa puhemiehenä, tämä lähettää sen valtakirjojen tarkastuksesta vastaavaan valiokuntaan.

12 artikla

Ehdokkaaksi asettaminen ja yleiset määräykset

1. Puhemies, varapuhemiehet ja kvestorit valitaan salaisessa äänestyksessä 162 artiklan määräysten mukaisesti. Ehdokkaaksi asettaminen edellyttää, että kyseinen henkilö on antanut suostumuksensa. Ehdokkaita voivat nimetä ainoastaan poliittiset ryhmät tai vähintään 37 jäsentä. Jos ehdokkaita kuitenkin on yhtä monta tai vähemmän kuin täytettäviä paikkoja, ehdokkaiden valinta voidaan vahvistaa suosionosoituksin.

2. Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien vaaleissa on pidettävä huolta jäsenvaltioiden ja poliittisten kantojen tasapuolisesta edustuksesta.

13 artikla

Puhemiehen vaali — avauspuhe

1. Ensin valitaan puhemies. Ehdokasasettelut on ennen jokaista äänestyskierrosta annettava ikäpuhemiehelle, joka ilmoittaa niistä parlamentille. Jos kolmen äänestyskierroksen jälkeen yksikään ehdokas ei ole saanut ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä, neljännellä äänestyskierroksella voivat olla ehdokkaina ainoastaan ne kaksi jäsentä, jotka saivat eniten ääniä kolmannella äänestyskierroksella. Äänten mennessä tasan iältään vanhempi ehdokas julistetaan valituksi.

2. Kun puhemies on valittu, ikäpuhemies luovuttaa hänelle puhemiehen paikan. Ainoastaan valittu puhemies voi pitää avauspuheen.

14 artikla

Varapuhemiesten vaali

1. Seuraavaksi valitaan varapuhemiehet yhdellä äänestyslipulla. Ensimmäisellä äänestyskierroksella tulevat valituiksi neljäntoista täytettävän paikan rajoissa ja äänten lukumäärän mukaisessa järjestyksessä ne ehdokkaat, jotka saavat ehdottoman enemmistön annetuista äänistä. Jos valittuja ehdokkaita on vähemmän kuin täytettäviä paikkoja, toimitetaan toinen äänestyskierros samoin ehdoin jäljelle jäävien paikkojen täyttämiseksi. Jos tarvitaan kolmas äänestyskierros, jäljelle jääneiden paikkojen täyttämiseksi riittää suhteellinen enemmistö. Äänten mennessä tasan iältään vanhimmat ehdokkaat julistetaan valituiksi.

Vaikka tässä artiklassa, toisin kuin 13 artiklan 1 kohdassa, ei erikseen mainita uusien ehdokkaiden nimeämisen mahdollisuutta äänestyskierrosten välillä varapuhemiehiä valittaessa, se on kuitenkin sallittua, koska parlamentin on täysivaltaisena elimenä voitava ottaa huomioon kaikki mahdolliset ehdokkaat, etenkin siitä syystä, että tämän mahdollisuuden puuttuminen saattaisi muodostaa esteen vaalin joustavalle toimittamiselle.

2. Jollei 17 artiklan 1 kohdan määräyksistä muuta johdu, varapuhemiesten arvojärjestys määräytyy heidän valitsemisjärjestyksensä mukaan ja äänten mennessä tasan iän perusteella.

Jos varapuhemiehiä ei valita salaisessa äänestyksessä, arvojärjestys vastaa sitä järjestystä, jossa puhemies julistaa heidän nimensä.

15 artikla

Kvestorien vaali

Varapuhemiesten vaalin jälkeen parlamentti valitsee viisi kvestoria.

Kvestorit valitaan samaa menettelyä noudattaen kuin varapuhemiehet.

16 artikla

Toimihenkilöiden toimikausi

1. Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien toimikausi on kaksi ja puoli vuotta.

Jos jäsen vaihtaa poliittista ryhmää, hän säilyttää mahdollisen paikkansa puhemiehistössä tai kvestorikollegiossa kaksi ja puoli vuotta kestävän toimikautensa loppuun saakka.

2. Jos paikka vapautuu ennen toimikauden päättymistä, tilalle valittu jäsen hoitaa tehtävää vain edeltäjänsä toimikaudesta jäljellä olevan ajan.

17 artikla

Vapautuvat toimet

1. Jos puhemiehen, varapuhemiehen tai kvestorin tilalle on valittava uusi jäsen, vaali suoritetaan edellä esitettyjen määräysten mukaisesti.

Vastavalittu varapuhemies ottaa edeltäjänsä paikan arvojärjestyksessä.

2. Jos puhemiehen paikka vapautuu, ensimmäinen varapuhemies toimii puhemiehenä, kunnes uusi puhemies on valittu.

18 artikla

Toimikauden ennenaikainen päättäminen

Puheenjohtajakokous voi annettujen äänten kolmen viidesosan enemmistöllä siten, että edustettuna on vähintään kolme poliittista ryhmää, ehdottaa parlamentille puhemiehen, varapuhemiehen, kvestorin, valiokunnan puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan, parlamenttien välisistä suhteista vastaavan valtuuskunnan puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan tai muun parlamentin jäsenten keskuudesta valitun toimihenkilön toimikauden päättämistä, jos se katsoo, että kyseinen jäsen on syyllistynyt vakavaan virkavirheeseen. Ehdotus hyväksytään täysistunnossa kahdella kolmasosalla annetuista äänistä ja parlamentin jäsenten enemmistöllä.

LUKU 3

PARLAMENTIN ELIMET JA NIIDEN TEHTÄVÄT

19 artikla

Puhemiehen tehtävät

1. Puhemies ohjaa kaikkia parlamentin ja sen elinten toimintoja tässä työjärjestyksessä määrätyin ehdoin. Hänellä on ehdoton toimivalta parlamenttikäsittelyn johtamiseksi ja sen asianmukaisen kulun varmistamiseksi.

Puhemiehen toimivaltaan kuuluu myös mahdollisuus toimittaa äänestys eri järjestyksessä kuin äänestyksen kohteena olevassa asiakirjassa on esitetty. Samoin kuin 155 artiklan 7 kohdassa on vahvistettu, puhemies voi pyytää parlamentin suostumuksen tähän etukäteen.

2. Puhemies avaa, keskeyttää ja päättää istunnot. Hän päättää tarkistusten käsiteltäväksi ottamisesta, neuvostolle ja komissiolle osoitetuista kysymyksistä sekä mietintöjen yhdenmukaisuudesta työjärjestyksen kanssa. Hän valvoo, että työjärjestystä noudatetaan, ylläpitää järjestystä, myöntää puheenvuorot, julistaa keskustelut päättyneiksi, äänestyttää asioista ja julistaa äänestystulokset. Hän lähettää valiokuntiin niiden toimialaan kuuluvat ilmoitukset.

3. Puhemies saa käyttää keskustelussa puheenvuoron vain tehdäkseen yhteenvedon tai palauttaakseen keskustelun käsiteltävään asiaan. Jos puhemies haluaa osallistua keskusteluun, hän poistuu puhemiehen paikalta, ja hän saa palata sinne vasta asiaa koskevan keskustelun päätyttyä.

4. Puhemies tai hänen valtuuttamansa henkilö edustaa parlamenttia kansainvälisissä yhteyksissä, juhlatilaisuuksissa ja hallinnollisissa, oikeudellisissa tai taloudellisissa asioissa.

20 artikla

Varapuhemiesten tehtävät

1. Jos puhemies on poissa tai estynyt tai jos hän haluaa ottaa osaa keskusteluun 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti, yksi varapuhemiehistä asettuu puhemiehen paikalle 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2. Varapuhemiehet hoitavat myös heille 22 artiklassa, 24 artiklan 3 kohdassa ja 64 artiklan 3 kohdassa annettuja tehtäviä.

3. Puhemies voi siirtää varapuhemiehille tehtäviä, kuten parlamentin edustamisen tietyissä juhlatilaisuuksissa tai toimituksissa. Puhemies voi nimittää varapuhemiehen hoitamaan puhemiehelle 109 artiklan 3 kohdassa ja 110 artiklan 2 kohdassa määrättyjä vastuualueita.

21 artikla

Puhemiehistön kokoonpano

1. Parlamentin puhemies ja neljätoista varapuhemiestä muodostavat puhemiehistön.

2. Kvestorit ovat puhemiehistön neuvoa-antavia jäseniä.

3. Puhemiehistön äänten mennessä tasan puhemiehen ääni ratkaisee.

22 artikla

Puhemiehistön tehtävät

1. Puhemiehistö huolehtii sille työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä.

2. Puhemiehistö ratkaisee parlamentin jäseniä, parlamentin sisäistä organisaatiota, sihteeristöä ja elimiä koskevat taloudelliset, organisatoriset ja hallinnolliset kysymykset.

3. Puhemiehistö ratkaisee istuntojen toimittamista koskevat asiat.

4. Puhemiehistö antaa 31 artiklassa tarkoitetut, sitoutumattomia jäseniä koskevat määräykset.

5. Puhemiehistö päättää pääsihteeristön hallintokaaviosta ja antaa virkamiesten ja muun henkilöstön hallinnollista ja taloudellista asemaa koskevia määräyksiä.

6. Puhemiehistö laatii parlamentin alustavan ennakkoarvion tuloista ja menoista.

7. Puhemiehistö antaa 25 artiklan mukaiset ohjeet kvestoreille.

8. Puhemiehistö on toimivaltainen hyväksymään valiokuntien kokoukset tavanomaisten toimipaikkojen ulkopuolella, kuulemiset sekä esittelijöiden tutkimus- ja tiedonhankintamatkat.

Kun tällaiset kokoukset hyväksytään, vahvistetaan myös niiden kielijärjestelyt, jotka käsittävät ne viralliset kielet, joita kyseisen valiokunnan jäsenet ja varajäsenet käyttävät ja ovat pyytäneet.

Tämä koskee myös valtuuskuntia, paitsi jos valtuuskunnan jäsenet ja varajäsenet ovat sopineet toisin.

9. Puhemiehistö nimittää pääsihteerin 197 artiklan mukaisesti.

10. Puhemiehistö vahvistaa Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 (7) soveltamissäännöt ja huolehtii asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä sille työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä.

11. Puhemies ja/tai puhemiehistö voi uskoa yhdelle tai useammalle puhemiehistön jäsenelle puhemiehen ja/tai puhemiehistön toimivaltaan kuuluvia yleisiä tai erityisiä tehtäviä. Samalla määrätään näiden tehtävien toteuttamistavasta.

12. Uutta parlamenttia valittaessa toimikautensa päättävä puhemiehistö pysyy tehtävässään uuden parlamentin ensimmäiseen istuntoon asti.

23 artikla

Puheenjohtajakokouksen kokoonpano

1. Puheenjohtajakokous muodostuu parlamentin puhemiehestä ja poliittisten ryhmien puheenjohtajista. Poliittisen ryhmän puheenjohtaja voi nimetä edustajakseen poliittisen ryhmän jäsenen.

2. Sitoutumattomat jäsenet valtuuttavat joukostaan kaksi jäsentä osallistumaan puheenjohtajakokoukseen ilman äänioikeutta.

3. Puheenjohtajakokous pyrkii yksimielisyyteen sen käsiteltäväksi annetuissa asioissa.

Jos yksimielisyyteen ei päästä, asiasta äänestetään siten, että äänet painotetaan ryhmän jäsenten lukumäärän mukaisesti.

24 artikla

Puheenjohtajakokouksen tehtävät

1. Puheenjohtajakokous huolehtii sille työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä.

2. Puheenjohtajakokous päättää parlamentin työn järjestämisestä ja lainsäädäntötyön suunnitteluun liittyvistä asioista.

3. Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin Euroopan unionin muihin toimielimiin ja laitoksiin sekä jäsenvaltioiden kansallisiin parlamentteihin. Puhemiehistö nimeää kaksi varapuhemiestä huolehtimaan kansallisiin parlamentteihin ylläpidettävien suhteiden käytännön toteutuksesta. He tekevät puheenjohtajakokoukselle säännöllisesti selkoa tätä koskevasta toiminnastaan.

4. Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin kolmansiin maihin sekä unionin ulkopuolisiin laitoksiin ja järjestöihin.

5. Puheenjohtajakokous laatii parlamentin istuntojaksojen esityslistaluonnoksen.

6. Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka koskevat valiokuntien, tutkintavaliokuntien, parlamentaaristen sekavaliokuntien, pysyvien valtuuskuntien ja tilapäisten valtuuskuntien kokoonpanoa ja toimivaltaa.

7. Puheenjohtajakokous päättää istuntosalin paikkajaosta 32 artiklan mukaisesti.

8. Puheenjohtajakokouksella on toimivalta antaa lupa valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimiseen.

9. Puheenjohtajakokous tekee puhemiehistölle ehdotuksia poliittisia ryhmiä koskevissa hallinto- ja talousarviokysymyksissä.

25 artikla

Kvestorien tehtävät

Kvestorien tehtäviin kuuluvat jäseniä välittömästi koskevat hallinnolliset ja taloudelliset kysymykset puhemiehistön määräämien ohjeiden mukaisesti.

26 artikla

Valiokuntien puheenjohtajakokous

1. Valiokuntien puheenjohtajakokous muodostuu kaikkien pysyvien tai väliaikaisten valiokuntien puheenjohtajista ja se valitsee itse puheenjohtajansa.

2. Valiokuntien puheenjohtajakokous voi antaa parlamentin puheenjohtajakokoukselle valiokuntatyötä sekä istuntojakson esityslistaluonnoksen laatimista koskevia suosituksia.

3. Puhemiehistö ja puheenjohtajakokous voivat uskoa valiokuntien puheenjohtajakokoukselle tiettyjä tehtäviä.

27 artikla

Valtuuskuntien puheenjohtajakokous

1. Valtuuskuntien puheenjohtajakokous muodostuu parlamenttien välisistä suhteista vastaavien pysyvien valtuuskuntien puheenjohtajista ja se valitsee itse puheenjohtajansa.

2. Valtuuskuntien puheenjohtajakokous voi antaa parlamentin puheenjohtajakokoukselle valtuuskuntien työskentelyä koskevia suosituksia.

3. Puhemiehistö ja puheenjohtajakokous voivat uskoa valtuuskuntien puheenjohtajakokoukselle tiettyjä tehtäviä.

28 artikla

Puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen päätösten julkisuus

1. Puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen pöytäkirjat käännetään virallisille kielille, painetaan, jaetaan kaikille parlamentin jäsenille, ja ne ovat julkisesti saatavilla, jollei puhemiehistö tai puheenjohtajakokous poikkeuksellisesti toisin päätä tiettyjen pöytäkirjan kohtien osalta sellaisista luottamuksellisuussyistä, jotka mainitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1—4 kohdassa.

2. Jäsenet saavat esittää puhemiehistön, puheenjohtajakokouksen ja kvestorien toimintaan liittyviä kysymyksiä. Kysymykset esitetään puhemiehelle kirjallisina ja ne julkaistaan yhdessä niihin annettujen vastausten kanssa parlamentin tiedotteessa (Bulletin) kolmenkymmenen päivän kuluessa niiden käsiteltäväksi jättämisestä.

LUKU 4

POLIITTISET RYHMÄT

29 artikla

Poliittisten ryhmien muodostaminen

1. Jäsenet voivat ryhmittyä poliittisten kantojensa mukaisiin ryhmiin.

Parlamentin ei yleensä tarvitse arvioida ryhmän jäsenten poliittisten kantojen yhtenevyyttä. Jäsenten muodostaessa ryhmän tämän artiklan mukaisesti heidän katsotaan tunnustavan poliittisen samanhenkisyytensä. Vain jos asianomaiset jäsenet kiistävät poliittisten kantojensa yhtenevyyden, parlamentin on määritettävä, onko ryhmä muodostettu työjärjestyksen määräysten mukaisesti.

2. Poliittisessa ryhmässä on oltava vähintään viidesosasta jäsenvaltioita valittuja jäseniä. Poliittisen ryhmän muodostamiseen tarvitaan vähintään 19 jäsentä.

3. Jäsen voi kuulua vain yhteen poliittiseen ryhmään.

4. Poliittisen ryhmän muodostamisesta ilmoitetaan puhemiehelle. Ilmoituksessa täsmennetään ryhmän nimi, sen jäsenten nimet ja sen työvaliokunnan kokoonpano.

5. Ilmoitus poliittisen ryhmän muodostamisesta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

30 artikla

Poliittisten ryhmien toiminta ja oikeudellinen asema

1. Poliittiset ryhmät ovat osa Euroopan unionin toimintaa ja huolehtivat työjärjestyksessä niille määrätyistä tehtävistä. Poliittisten ryhmien käytössä on pääsihteeristön hallintokaavion mukainen sihteeristö, hallinnolliset palvelut ja määrärahat, jotka on otettu Euroopan parlamentin talousarvioon tätä tarkoitusta varten.

2. Puhemiehistö antaa määräykset näiden palvelujen ja määrärahojen käyttöön asettamisesta, toteuttamisesta ja valvonnasta sekä tähän liittyvän talousarvion toteuttamista koskevan päätösvallan siirtämisestä.

3. Määräyksissä määritetään poliittisen ryhmän purkautumisen hallinnolliset ja taloudelliset seuraukset.

31 artikla

Sitoutumattomat jäsenet

1. Poliittisiin ryhmiin kuulumattomien jäsenten käytössä on sihteeristö. Puhemiehistö antaa siitä tarkemmat määräykset pääsihteerin ehdotuksesta.

2. Puhemiehistö määrää lisäksi näiden jäsenten aseman ja parlamentaariset oikeudet.

3. Puhemiehistö antaa lisäksi määräykset sitoutumattomien jäsenten sihteeristöä ja hallinnollisia palveluja koskevien menojen kattamiseksi Euroopan parlamentin talousarvioon otettujen määrärahojen käyttöön asettamisesta, toteuttamisesta ja valvonnasta.

32 artikla

Paikkojen jako istuntosalissa

Puheenjohtajakokous päättää istuntosalin paikkojen jaosta poliittisille ryhmille, sitoutumattomille jäsenille ja Euroopan unionin toimielimille.

OSA II

LAINSÄÄDÄNTÖ, TALOUSARVIO JA MUUT MENETTELYT

LUKU 1

LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYT — YLEISET MÄÄRÄYKSET

33 artikla

Komission lainsäädäntö- ja työohjelma

1. Parlamentti sopii komission ja neuvoston kanssa Euroopan unionin lainsäädäntöohjelman laatimisesta.

Parlamentti ja komissio toimivat yhteistyössä laadittaessa komission lainsäädäntö- ja työohjelmaa tämän työjärjestyksen liitteenä (8) olevan, molempien toimielinten hyväksymän aikataulun ja niiden välillä sovittujen järjestelyjen mukaisesti.

2. Kiireellisissä ja ennalta arvaamattomissa tapauksissa toimielin voi oma-aloitteisesti ja perustamissopimuksissa määrättyjen menettelyjen mukaisesti ehdottaa lainsäädäntötoimenpiteen lisäämistä lainsäädäntöohjelmaan.

3. Puhemies välittää parlamentin hyväksymän päätöslauselman muille lainsäädäntömenettelyyn osallistuville Euroopan unionin toimielimille sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.

Puhemies pyytää neuvostoa esittämään kantansa komission vuotuiseen lainsäädäntöohjelmaan ja parlamentin päätöslauselmaan.

4. Jos toimielin ei kykene noudattamaan annettua aikataulua, sen tulee ilmoittaa viivästymisen syyt toisille toimielimille ja ehdottaa uutta aikataulua.

34 artikla

Perusoikeuksien kunnioittaminen, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate, oikeusvaltioperiaate ja rahoitusvaikutukset

Lainsäädäntöehdotusta käsitellessään parlamentti kiinnittää erityistä huomiota perusoikeuksien kunnioittamiseen ja etenkin säädöksen yhdenmukaisuuteen Euroopan unionin perusoikeuskirjan kanssa ja toissijaisuus-, suhteellisuus- sekä oikeusvaltioperiaatteeseen. Jos ehdotuksella on rahoitusvaikutuksia, parlamentti tarkistaa varojen riittävyyden.

35 artikla

Oikeusperustan tarkistaminen

1. Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa ensin, että kaikilla komission ehdotuksilla ja muilla lainsäädäntöön liittyvillä asiakirjoilla on oikeusperusta.

2. Jos asiasta vastaava valiokunta asettaa oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, — tämä koskee myös EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan mukaista tutkimusta — se pyytää oikeudellisista asioista vastaavalta valiokunnalta lausunnon asiasta.

3. Oikeudellisista asioista vastaava valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat komission antamien ehdotusten oikeusperustaa. Tällöin se ilmoittaa siitä asiasta vastaavalle valiokunnalle aiheellisella tavalla.

4. Jos oikeudellisista asioista vastaava valiokunta päättää asettaa oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, se ilmoittaa johtopäätöksistään parlamentille. Parlamentti äänestää niistä ennen kuin ehdotuksen asiasisällöstä äänestetään.

5. Sellaisia oikeusperustan muuttamiseksi esitettyjä tarkistuksia ei voida käsitellä, jotka on jätetty täysistunnossa käsiteltäväksi, ilman että asiasta vastaava valiokunta tai oikeudellisista asioista vastaava valiokunta on asettanut oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi.

6. Jos komissio ei suostu muuttamaan ehdotustaan parlamentin hyväksymän oikeusperustan mukaiseksi, esittelijä tai oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tai asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi ehdottaa, että äänestys ehdotuksen asiasisällöstä siirretään myöhempään istuntoon.

36 artikla

Rahoituksen yhteensopivuuden tarkistaminen

1. Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa, että kaikki komission ehdotukset tai muut lainsäädäntöön liittyvät asiakirjat ovat rahoituksensa osalta yhteensopivia rahoitusnäkymien kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 40 artiklan soveltamista.

2. Jos asiasta vastaava valiokunta muuttaa käsiteltävänä olevan säädöksen rahoitusmäärää, se pyytää talousarvioasioista vastaavalta valiokunnalta lausunnon asiasta.

3. Talousarvioasioista vastaava valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat komission antamien ehdotusten rahoituksen yhteensopivuutta. Tällöin se ilmoittaa asiasta aiheellisella tavalla asiasta vastaavalle valiokunnalle.

4. Jos talousarvioasioista vastaava valiokunta päättää asettaa ehdotuksen rahoituksen yhteensopivuuden kyseenalaiseksi, se ilmoittaa johtopäätöksistään parlamentille, joka äänestää niistä.

5. Parlamentti voi hyväksyä yhteensopimattomaksi julistetun säädöksen, jollei budjettivallan käyttäjän päätöksistä muuta johdu.

37 artikla

Parlamentin oikeus saada tietoja ja tutustua asiakirjoihin

1. Parlamentti ja sen valiokunnat edellyttävät, että niille toimitetaan lainsäädäntömenettelyn kuluessa kaikki komission ehdotuksiin liittyvät asiakirjat samoin ehdoin kuin neuvostolle ja sen työryhmille.

2. Komission ehdotusta käsitellessään asiasta vastaava valiokunta pyytää komissiota ja neuvostoa antamaan sille tietoja kyseisen ehdotuksen etenemisestä neuvostossa ja sen työryhmissä ja erityisesti mahdollisista kompromisseista, jotka muuttaisivat merkittävästi komission alkuperäistä ehdotusta, tai komission aikomuksesta peruuttaa ehdotuksensa.

38 artikla

Parlamentin edustus neuvoston kokouksissa

Kun neuvosto pyytää parlamenttia osallistumaan neuvoston kokouksiin, joissa neuvosto toimii lainsäätäjänä, puhemies pyytää asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa tai esittelijää tai asiasta vastaavan valiokunnan nimeämää muuta jäsentä edustamaan parlamenttia.

39 artikla

EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan mukaiset aloitteet

1. Parlamentti voi pyytää komissiota EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan toisen kohdan mukaisesti tekemään sille aiheellisen ehdotuksen uuden säädöksen antamisesta tai voimassa olevan säädöksen muuttamisesta hyväksymällä päätöslauselman, jonka perustana on asiasta vastaavan valiokunnan valiokunta-aloitteinen mietintö. Parlamentti hyväksyy päätöslauselman jäsentensä enemmistöllä. Parlamentti voi samalla asettaa määräajan ehdotuksen esittämiselle.

2. Ennen 45 artiklan mukaisen menettelyn aloittamista asiasta vastaavan valiokunnan on varmistettava, ettei tällaista ehdotusta ole valmisteltavana, toisin sanoen

a) että vuotuinen lainsäädäntöohjelma ei sisällä tällaista ehdotusta,

b) että tällaisen ehdotuksen valmistelua ei ole aloitettu tai että se on viivästynyt kohtuuttomasti,

c) että komissio ei ole vastannut myöntävästi aikaisempiin joko asiasta vastaavan valiokunnan esittämiin pyyntöihin tai pyyntöihin, jotka sisältyvät parlamentin annettujen äänten enemmistöllä hyväksymiin päätöslauselmiin.

3. Parlamentin päätöslauselmassa ilmaistaan asianmukainen oikeusperusta. Lisäksi päätöslauselma sisältää yksityiskohtaiset suositukset pyydetyn ehdotuksen sisällön suhteen, jonka on kunnioitettava perusoikeuksia ja noudatettava toissijaisuusperiaatetta.

4. Jos ehdotuksella on rahoitusvaikutuksia, parlamentti ilmoittaa, kuinka tarvittavat varat voidaan järjestää.

5. Asiasta vastaava valiokunta seuraa kaikkien parlamentin nimenomaisesta pyynnöstä laadittujen lainsäädäntöehdotusten valmistelun etenemistä.

40 artikla

Lainsäädäntöasiakirjojen käsittely

1. Puhemies lähettää komission ehdotukset ja muut lainsäädännön alaan liittyvät asiakirjat asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.

Epäselvissä tapauksissa puhemies voi soveltaa 179 artiklan 2 kohtaa ennen asiasta vastaavaan valiokuntaan lähettämistä koskevan ilmoituksen antamista parlamentille.

Jos ehdotus sisältyy vuotuiseen lainsäädäntöohjelmaan, asiasta vastaava valiokunta voi päättää nimittää esittelijän seuraamaan ehdotuksen valmistelua.

Puhemies lähettää neuvoston esittämät kuulemispyynnöt tai komission esittämät kyseistä ehdotusta koskevat lausuntopyynnöt asiasta vastaavaan valiokuntaan.

Ensimmäistä käsittelyä koskevia 34—37, 49—56 ja 66 artiklan määräyksiä sovelletaan kaikkiin lainsäädäntöehdotuksiin riippumatta siitä, vaativatko ne yhden, kaksi vai kolme käsittelyä.

2. Neuvoston yhteinen kanta lähetetään ensimmäisessä käsittelyssä asiasta vastaavaksi nimitettyyn valiokuntaan.

Yhteiseen kantaan sovelletaan toista käsittelyä koskevia 57—62 ja 67 artiklan määräyksiä.

3. Toista käsittelyä seuraavan parlamentin ja neuvoston välisen sovittelumenettelyn aikana asiaa ei voida palauttaa valiokuntakäsittelyyn.

Sovittelumenettelyyn sovelletaan kolmatta käsittelyä koskevia 63, 64 ja 65 artiklan määräyksiä.

4. Toisessa ja kolmannessa käsittelyssä ei sovelleta 42, 43 ja 46 artiklaa, 51 artiklan 1 ja 3 kohtaa eikä 52, 53 ja 168 artiklaa.

5. Jos toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvä työjärjestyksen määräys on ristiriidassa minkä tahansa muun työjärjestyksen määräyksen kanssa, on toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvä määräys etusijalla.

41 artikla

Kuuleminen jäsenvaltioiden tekemistä aloitteista

1. Jäsenvaltioiden tekemiä, EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan sekä 42 artiklan mukaisia aloitteita käsitellään työjärjestyksen tämän artiklan sekä 34—37, 40 ja 51 artiklan mukaisesti.

2. Asiasta vastaava valiokunta voi kutsua aloitteen tehneen jäsenvaltion edustajan esittelemään aloitteen valiokunnalle. Edustajan lisäksi paikalla voi olla myös neuvoston puheenjohtaja.

3. Ennen kuin asiasta vastaava valiokunta äänestää asiasta, se tiedustelee komissiolta, onko komissio valmistellut kantansa aloitteeseen. Jos näin on, valiokunta pyytää komissiota esittelemään sille kantansa.

4. Jos parlamentille annetaan samanaikaisesti tai lyhyen ajan kuluessa kaksi tai useampia (komission ja/tai jäsenvaltioiden) ehdotuksia, joiden lainsäädännölliset tavoitteet ovat samat, parlamentti käsittelee niitä yhdessä ainoassa mietinnössä. Asiasta vastaava valiokunta ilmoittaa mietinnössä, mihin tekstiin se ehdottaa tarkistuksia, ja viittaa kaikkiin muihin teksteihin lainsäädäntöpäätöslauselmassa.

5. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 39 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määräaika alkaa, kun täysistunnossa ilmoitetaan, että parlamentille on toimitettu virallisilla kielillä laadittu aloite sekä perustelut, joissa vahvistetaan aloitteen yhdenmukaisuus EY:n perustamissopimukseen liitetyn, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta annetun pöytäkirjan kanssa.

LUKU 2

MENETTELYT VALIOKUNNISSA

42 artikla

Lainsäädäntömietinnöt

1. Sen valiokunnan puheenjohtaja, johon komission ehdotus on lähetetty, antaa valiokunnalle ehdotuksen noudatettavasta menettelystä.

2. Kun noudatettavasta menettelystä on päätetty, ja jollei sovelleta 43 artiklan määräyksiä, valiokunta nimittää komission ehdotusta varten esittelijän jäsentensä tai pysyvien varajäsentensä keskuudesta, jollei se 33 artiklassa tarkoitetun vuotuisen lainsäädäntöohjelman perusteella ole jo niin tehnyt.

3. Valiokunnan mietintö sisältää:

a) mahdolliset tarkistukset ehdotukseen ja näihin mahdollisesti liitetyt lyhyet perustelut. Mietinnön esittelijä vastaa perusteluista, eikä niistä äänestetä;

b) 51 artiklan 2 kohdan mukaisen luonnoksen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi;

c) tarvittaessa perustelut, joihin sisältyy rahoitusselvitys, jossa todetaan mietinnön mahdollisten rahoitusvaikutusten laajuus ja niiden yhteensopivuus rahoitusnäkymien kanssa.

43 artikla

Yksinkertaistettu menettely

1. Kun lainsäädäntöehdotuksesta on keskusteltu ensimmäisen kerran, puheenjohtaja voi ehdottaa, että se hyväksytään ilman tarkistuksia. Jollei vähintään yksi kymmenesosa valiokunnan jäsenistä esitä vastalausetta, valiokunnan puheenjohtaja esittää parlamentille mietinnön, jossa ehdotus hyväksytään. Tällöin sovelletaan 131 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan sekä 2 ja 4 kohdan määräyksiä.

2. Puheenjohtaja voi vaihtoehtoisesti ehdottaa, että hän tai esittelijä laatii tarkistuksia, jotka ilmentävät valiokunnassa käytyä keskustelua. Jos valiokunta hyväksyy ehdotuksen, kyseiset tarkistukset lähetetään valiokunnan jäsenille. Jollei vähintään yksi kymmenesosa valiokunnan jäsenistä esitä vastalausettaan asetetussa määräajassa, jonka on oltava vähintään kaksikymmentäyksi päivää mietintöluonnoksen lähettämispäivämäärästä, valiokunnan katsotaan hyväksyneen mietinnön. Tällöin luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi ja tarkistukset esitetään parlamentille ilman keskustelua 131 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan sekä 2 ja 4 kohdan määräysten mukaisesti.

3. Jos vähintään yksi kymmenesosa valiokunnan jäsenistä esittää vastalauseen, tarkistuksista äänestetään valiokunnan seuraavassa kokouksessa.

4. Edellä 1 kohdan 1 ja 2 virkettä, 2 kohdan 1—3 virkettä ja 3 kohtaa sovelletaan 46 artiklassa tarkoitettuihin valiokuntien lausuntoihin soveltuvin osin.

44 artikla

Muut kuin lainsäädäntömietinnöt

1. Jos valiokunta laatii mietinnön, joka ei liity lainsäädäntöön, se nimittää jäsentensä tai pysyvien varajäsentensä keskuudesta esittelijän.

2. Esittelijä on vastuussa valiokunnan mietinnön valmistelusta ja sen esittelemisestä parlamentille valiokunnan puolesta.

3. Valiokunnan mietintö sisältää:

a) päätöslauselmaesityksen,

b) perustelut, joihin sisältyy rahoitusselvitys, jossa todetaan mietinnön mahdollisten rahoitusvaikutusten laajuus ja niiden yhteensopivuus rahoitusnäkymien kanssa,

c) 113 artiklan 4 kohdan mukaisten päätöslauselmaesitysten tekstit.

45 artikla

Valiokunta-aloitteiset mietinnöt

1. Valiokunta voi ainoastaan puheenjohtajakokouksen luvalla laatia mietinnön ja antaa täysistunnolle päätöslauselmaesityksen toimivaltaansa kuuluvasta aiheesta, josta sille ei ole lähetetty kuulemis- tai lausuntopyyntöä 179 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Luvan epääminen on aina perusteltava.

2. Tämän artiklan määräyksiä noudatetaan soveltuvin osin tapauksissa, joissa parlamentilla on perustamissopimusten mukaisesti aloiteoikeus.

Tällöin puheenjohtajakokous tekee päätöksen kahden kuukauden kuluessa.

46 artikla

Valiokuntien lausunnot

1. Jos valiokunta, johon asia alun perin lähetettiin, haluaa kuulla toisen valiokunnan kannan, tai jos toinen valiokunta haluaa tuoda esille kantansa sen valiokunnan mietinnössä, johon asia alun perin lähetettiin, valiokunnat voivat pyytää puhemieheltä, että yksi valiokunta nimitetään 179 artiklan 3 kohdan mukaisesti asiasta vastaavaksi valiokunnaksi ja että toiselta valiokunnalta pyydetään lausunto.

2. Kun kyseessä on 40 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lainsäädännöllinen asiakirja, lausunto koostuu valiokunnalle lähetettyyn ehdotukseen tehtävistä muutosehdotuksista, joihin voidaan tarvittaessa liittää lyhyet perustelut. Lausunnon valmistelija vastaa perusteluista, eikä niistä äänestetä. Valiokunta voi tarvittaessa esittää lyhyen kirjallisen perustelun koko lausunnolle.

Kun kyseessä on muu kuin lainsäädännöllinen teksti, lausunto koostuu ehdotuksista asiasta vastaavan valiokunnan päätöslauselmaesityksen osiksi.

Asiasta vastaava valiokunta äänestää näistä muutosehdotuksista ja ehdotuksista.

Lausunnossa käsitellään yksinomaan kysymyksiä, jotka kuuluvat lausunnon antavan valiokunnan vastuualueeseen.

3. Asiasta vastaava valiokunta asettaa määräajan, jonka kuluessa sen valiokunnan, jolta on pyydetty lausunto, on annettava lausuntonsa, jotta se tulee otetuksi huomioon asiasta vastaavassa valiokunnassa. Asiasta vastaava valiokunta tiedottaa viipymättä ilmoitettuun aikatauluun tulevista muutoksista valiokunnalle tai valiokunnille, jolta tai joilta on pyydetty lausunto. Asiasta vastaava valiokunta ei saa esittää lopullisia johtopäätöksiään ennen määräajan päättymistä.

4. Hyväksytyt lausunnot liitetään asiasta vastaavan valiokunnan mietintöön.

5. Ainoastaan asiasta vastaava valiokunta voi jättää tarkistuksia täysistunnon käsiteltäväksi.

6. Lausunnon antavan valiokunnan puheenjohtaja ja valmistelija kutsutaan osallistumaan neuvoa-antavana osapuolena yhteisten asioiden käsittelyyn asiasta vastaavan valiokunnan kokouksissa.

47 artikla

Valiokuntien tehostettu yhteistyö

Kun jokin asia puheenjohtajakokouksen mukaan kuuluu lähes tasavertaisesti kahden valiokunnan toimivaltaan tai kun asian eri näkökohdat kuuluvat kahden eri valiokunnan toimivaltaan, sovelletaan 46 artiklaa sekä seuraavia lisämääräyksiä:

— kyseiset valiokunnat sopivat aikataulusta yhdessä;

— esittelijä ja valmistelija pyrkivät pääsemään sopimukseen valiokunnalleen esitettävistä teksteistä ja tarkistuksia koskevasta kannastaan;

— asiasta vastaava valiokunta hyväksyy lausunnon antavan valiokunnan tarkistukset ilman äänestystä, kun ne koskevat asioita, joiden asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja katsoo lausunnon antavan valiokunnan puheenjohtajaa kuultuaan työjärjestyksen liitteen VI mukaisesti kuuluvan lausunnon antavan valiokunnan toimivaltaan, edellyttäen että ne eivät ole ristiriidassa mietinnön muiden osien kanssa.

Tässä artiklassa ei millään tavoin rajoiteta sen soveltamisalaa. Käsiteltäväksi hyväksytään pyynnöt, jotka koskevat valiokuntien tehostetun yhteistyön soveltamista 45 artiklan 1 kohdan ja 112 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisiin mietintöihin, jotka eivät liity lainsäädäntöön.

48 artikla

Mietinnön laatiminen

1. Esittelijä vastaa perustelujen laatimisesta, eikä niistä äänestetä. Perustelujen on kuitenkin oltava yhtäpitäviä hyväksytyn päätöslauselmaesityksen ja valiokunnan siihen mahdollisesti ehdottamien tarkistusten kanssa. Ellei näin ole, valiokunnan puheenjohtaja voi poistaa perustelut.

2. Mietinnössä ilmoitetaan siitä kokonaisuudessaan toimitetun äänestyksen tulos. Jos äänestyksen yhteydessä vähintään kolmannes läsnä olevista jäsenistä sitä pyytää, ilmoitetaan mietinnössä myös se, kuinka kukin jäsen äänesti.

3. Jos valiokunta ei ole yksimielinen, mietinnössä annetaan yhteenveto myös vähemmistöön jääneistä mielipiteistä. Sellaisista vähemmistöön jääneistä mielipiteistä, jotka on tuotu julki äänestettäessä tekstistä kokonaisuudessaan, voidaan mielipiteen esittäjien pyynnöstä laatia enintään 200 sanan pituinen kirjallinen selitys, joka liitetään perusteluihin.

Näiden määräysten soveltamisesta mahdollisesti aiheutuvat erimielisyydet ratkaisee puheenjohtaja.

4. Valiokunta voi puheenjohtajistonsa ehdotuksesta asettaa määräajan, jonka kuluessa esittelijän on annettava mietintöluonnoksensa. Määräaikaa voidaan pidentää tai voidaan nimittää uusi esittelijä.

5. Määräajan päätyttyä valiokunta voi kehottaa puheenjohtajaansa pyytämään valiokunnan käsiteltäväksi annetun asian ottamista parlamentin jonkin seuraavan istunnon esityslistalle. Siinä tapauksessa asiasta voidaan keskustella valiokunnan suullisen selvityksen perusteella.

LUKU 3

ENSIMMÄINEN KÄSITTELY

Valiokuntavaihe

49 artikla

Komission ehdotuksen muuttaminen

1. Jos komissio ilmoittaa asiasta parlamentille tai asiasta vastaava valiokunta muuten saa tietoonsa, että komissio aikoo muuttaa ehdotustaan, asiasta vastaava valiokunta lykkää asian käsittelyä, kunnes se on saanut komissiolta uuden ehdotuksen tai komission tekemät muutokset.

2. Jos neuvosto muuttaa merkittävästi komission ehdotusta, sovelletaan 55 artiklan määräyksiä.

50 artikla

Komission ja neuvoston kanta tarkistuksiin

1. Ennen kuin asiasta vastaava valiokunta toimittaa lopullisen äänestyksen komission ehdotuksesta, se pyytää komissiota ilmoittamaan kantansa kaikkiin valiokunnan hyväksymiin ehdotusta koskeviin tarkistuksiin ja neuvostoa esittämään näkemyksensä.

2. Jos komissio ei pysty ilmoittamaan kantaansa tai jos komissio ilmoittaa, että se ei ole valmis hyväksymään kaikkia valiokunnan hyväksymiä tarkistuksia, valiokunta voi lykätä lopullista äänestystä.

3. Tarvittaessa komission kanta sisällytetään mietintöön.

Täysistuntovaihe

51 artikla

Ensimmäisen käsittelyn päättäminen

1. Parlamentti käsittelee lainsäädäntöehdotusta asiasta vastaavan valiokunnan 42 artiklan mukaisesti laatiman mietinnön pohjalta.

2. Parlamentti äänestää ensin tarkistuksista ehdotukseen, joka on asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjana, sen jälkeen mahdollisesti muutetusta ehdotuksesta, sen jälkeen tarkistuksista luonnokseen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi ja sen jälkeen luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi kokonaisuudessaan, joka sisältää ainoastaan lausuman siitä, hyväksyykö vai hylkääkö parlamentti komission ehdotuksen vai esittääkö parlamentti siihen tarkistuksia, sekä menettelyä koskevat pyynnöt.

Kuulemismenettely päättyy, jos luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi hyväksytään. Jos parlamentti ei hyväksy lainsäädäntöpäätöslauselmaa, ehdotus palautetaan asiasta vastaavaan valiokuntaan.

Kaikkien lainsäädäntömenettelyn puitteissa käsiteltäväksi jätettyjen mietintöjen on oltava 35, 40 ja 42 artiklan määräysten mukaisia. Jos valiokunta jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, joka ei liity lainsäädäntöön, sen on tapahduttava 45 tai 179 artiklassa tarkoitetun erityisen, asioiden lähettämistä valiokuntaan koskevan menettelyn mukaisesti.

3. Puhemies toimittaa neuvostolle ja komissiolle parlamentin lausuntona ehdotuksen sellaisena kuin parlamentti on sen hyväksynyt sekä siihen liittyvän päätöslauselman.

52 artikla

Komission ehdotuksen hylkääminen

1. Jos komission ehdotus ei saa puolelleen enemmistöä annetuista äänistä, puhemies pyytää, ennen kuin parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, komissiota peruuttamaan ehdotuksensa.

2. Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa ehdotusta koskevan kuulemismenettelyn käyneen aiheettomaksi ja ilmoittaa tästä neuvostolle.

3. Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan äänestämättä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi.

Tässä tapauksessa asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta.

4. Jos asiasta vastaava valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, se pyytää asian palauttamista valiokuntaan 168 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Parlamentti voi tarvittaessa asettaa uuden määräajan 168 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Jos valiokunnan pyyntöä ei hyväksytä, parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi.

53 artikla

Tarkistusten hyväksyminen komission ehdotukseen

1. Kun komission ehdotus hyväksytään kokonaisuudessaan siihen tehdyin tarkistuksin, äänestystä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi lykätään, kunnes komissio on ilmaissut kantansa jokaiseen parlamentin tarkistukseen.

Jos komissiolla ei ole mahdollisuutta ilmaista kantaansa parlamentin äänestettyä sen ehdotuksesta, komissio ilmoittaa puhemiehelle tai asiasta vastaavalle valiokunnalle ajankohdan, jolloin se voi ilmaista kantansa. Ehdotus otetaan komission ilmoittamaa ajankohtaa seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen.

2. Jos komissio ilmoittaa, ettei se aio hyväksyä kaikkia parlamentin tarkistuksia, asiasta vastaavan valiokunnan esittelijä tai hänen ollessaan estynyt kyseisen valiokunnan puheenjohtaja tekee parlamentille virallisen ehdotuksen siitä, äänestetäänkö luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. Ennen tämän ehdotuksen antamista esittelijä tai asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi pyytää puhemiestä keskeyttämään asian käsittelyn.

Jos parlamentti päättää lykätä äänestystä, asia katsotaan palautetuksi asiasta vastaavaan valiokuntaan uudelleenkäsittelyä varten.

Tässä tapauksessa asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta.

Jos asiasta vastaava valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, sovelletaan 52 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä.

Tässä vaiheessa otetaan käsiteltäväksi ainoastaan asiasta vastaavan valiokunnan esittämät ja komission kanssa sovitteluratkaisuun pyrkivät tarkistukset.

3. Tämän artiklan 2 kohdan soveltaminen ei sulje pois muiden jäsenten 168 artiklan mukaisesti käsiteltäväksi jättämää pyyntöä asian palauttamisesta valiokuntakäsittelyyn.

Jos asia palautetaan valiokuntaan 2 kohdan mukaisesti, asiasta vastaavan valiokunnan on kyseisten määräysten mukaan ensisijaisesti annettava asiasta selvitys asetetussa määräajassa ja tarvittaessa jätettävä käsiteltäväksi komission kanssa sovitteluratkaisuun pyrkiviä tarkistuksia. Sen ei kuitenkaan tarvitse käsitellä uudestaan kaikkia parlamentin hyväksymiä säännöksiä.

Valiokuntakäsittelyyn palauttamisen lykkäävän vaikutuksen vuoksi valiokunnalla on suurempi toimintavapaus ja se voi sovitteluratkaisun saavuttamiseksi ehdottaa täysistunnon hyväksymien säännösten käsittelemistä uudelleen.

Koska tällöin otetaan käsiteltäväksi vain sovitteluratkaisuun pyrkivät valiokunnan tarkistukset, parlamentin suvereeniuden säilyttämiseksi on 2 kohdan mukaisessa selvityksessä selvästi ilmaistava, mitkä jo hyväksytyistä säännöksistä raukeavat, jos ehdotetut tarkistukset hyväksytään.

Seurantamenettely

54 artikla

Parlamentin lausunnon seuranta

1. Parlamentin hyväksyttyä komission ehdotusta koskevan lausunnon asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä valvovat ehdotuksen käsittelyä menettelyn eri vaiheissa, kunnes neuvosto hyväksyy ehdotuksen, erityisesti varmistaakseen, että neuvosto tai komissio noudattavat parlamentille antamiaan sitoumuksia parlamentin hyväksymien tarkistusten suhteen.

2. Asiasta vastaava valiokunta voi kutsua komission sekä neuvoston keskustelemaan asiasta valiokunnan kanssa.

3. Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo tarpeelliseksi, se voi missä tahansa seurantamenettelyn vaiheessa jättää käsiteltäväksi tämän artiklan mukaisen päätöslauselmaesityksen, jossa parlamentille suositellaan, että se

— vetoaa komissioon, jotta tämä peruuttaisi ehdotuksensa, tai

— pyytää komissiota tai neuvostoa antamaan asian uudelleen parlamentin käsiteltäväksi 55 artiklan mukaisesti tai pyytää komissiota esittämään uuden ehdotuksen, tai

— päättää muista aiheellisiksi katsomistaan toimista.

Tämä päätöslauselmaesitys otetaan valiokunnan päätöstä seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen.

55 artikla

Asian antaminen uudelleen parlamentin käsiteltäväksi

1. Asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä puhemies pyytää komissiota antamaan ehdotuksensa uudelleen parlamentin käsiteltäväksi,

— jos komissio peruuttaa alkuperäisen ehdotuksensa korvatakseen sen toisella ehdotuksella parlamentin esitettyä kantansa, jollei tätä tehdä parlamentin tarkistusten sisällyttämiseksi ehdotukseen, tai

— jos komissio muuttaa tai aikoo muuttaa huomattavasti alkuperäistä ehdotusta, jollei tätä tehdä parlamentin tarkistusten sisällyttämiseksi ehdotukseen, tai

— jos ehdotuksessa käsitellyn ongelman luonne on muuttunut merkittävästi ajan myötä tai olosuhteiden muututtua, tai

— jos parlamentin vahvistettua kantansa on pidetty uudet vaalit ja jos puheenjohtajakokous pitää sitä suotavana.

2. Parlamentti pyytää asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä neuvostoa lähettämään komission EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti antaman ehdotuksen uudelleen parlamentin käsiteltäväksi, jos neuvosto aikoo muuttaa ehdotuksen oikeusperustaa siten, ettei EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä enää sovellettaisi.

3. Asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä puhemies kehottaa neuvostoa kuulemaan parlamenttia uudelleen 1 kohdassa esitetyissä olosuhteissa ja samoin ehdoin ja myös silloin, jos neuvosto muuttaa tai aikoo muuttaa huomattavasti alkuperäistä ehdotusta, josta parlamentti on antanut lausunnon, jollei tätä tehdä parlamentin tarkistusten sisällyttämiseksi ehdotukseen.

4. Puhemies pyytää myös, että säädösehdotus annetaan uudelleen parlamentin käsiteltäväksi tämän artiklan määräysten perusteella, jos parlamentti poliittisen ryhmän tai vähintään 37 jäsenen ehdotuksesta niin päättää.

56 artikla

Vuoden 1975 yhteisen julistuksen mukainen neuvottelumenettely

1. Jos neuvosto aikoo poiketa parlamentin lausunnosta tietyissä tärkeissä yhteisön lainsäädäntöä koskevissa päätöksissä, parlamentti voi lausuntonsa antaessaan aloittaa neuvoston kanssa neuvottelumenettelyn, johon komissio osallistuu aktiivisesti.

2. Parlamentti aloittaa neuvottelumenettelyn omasta tai neuvoston aloitteesta.

3. Neuvottelukomiteavaltuuskunnan kokoonpanoon ja menettelytapoihin sekä tuloksista parlamentille tiedottamiseen sovelletaan 64 artiklan määräyksiä.

4. Asiasta vastaava valiokunta laatii neuvottelun tuloksista mietinnön, josta parlamentti keskustelee ja äänestää.

LUKU 4

TOINEN KÄSITTELY

Valiokuntavaihe

57 artikla

Neuvoston yhteisen kannan ilmoittaminen

1. EY:n perustamissopimuksen 251 ja 252 artiklassa tarkoitetusta neuvoston yhteisestä kannasta ilmoitetaan siten, että puhemies antaa sen tiedoksi täysistunnossa. Puhemies antaa ilmoituksen saatuaan Euroopan unionin virallisille kielille asianmukaisesti käännetyt asiakirjat, joissa ilmaistaan yhteinen kanta, kaikki lausumat, jotka on merkitty neuvoston sen istunnon pöytäkirjaan, jossa yhteinen kanta vahvistettiin, perusteet, jotka ovat johtaneet neuvoston yhteisen kannan vahvistamiseen, sekä komission kanta. Puhemies antaa ilmoituksen kyseisten asiakirjojen vastaanottoa seuraavan istuntojakson aikana.

Ennen ilmoituksen antamista puhemies varmistaa yhdessä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan ja/tai esittelijän kanssa, että hänen vastaanottamansa asiakirja todella on yhteinen kanta ja että kyseeseen ei tule yksikään 55 artiklassa tarkoitetuista tapauksista. Muussa tapauksessa puhemies yrittää yhdessä asiasta vastaavan valiokunnan sekä mahdollisuuksien mukaan yhteisymmärryksessä neuvoston kanssa saavuttaa asianmukaiset ratkaisut.

2. Luettelo näistä ilmoituksista sekä asiasta vastaavan valiokunnan nimi julkaistaan istunnon pöytäkirjassa.

58 artikla

Määräaikojen pidentäminen

1. Puhemies pidentää määräaikoja EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 7 kohdan mukaisesti toiseen käsittelyyn varattujen määräaikojen osalta asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan tai esittelijän pyynnöstä tai sovitteluun varattujen määräaikojen osalta parlamentin sovittelukomiteavaltuuskunnan pyynnöstä.

Puhemies pyytää neuvoston suostumusta määräaikojen pidentämiselle EY:n perustamissopimuksen 252 artiklan g alakohdan tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 39 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2. Puhemies ilmoittaa parlamentille parlamentin tai neuvoston aloitteesta tehdyistä, EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 7 kohdan mukaisista määräaikojen pidennyksistä.

3. Puhemies voi asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa kuultuaan suostua neuvoston pyyntöön määräajan pidentämisestä EY:n perustamissopimuksen 252 artiklan g alakohdan mukaisesti.

59 artikla

Asiasta vastaavaan valiokuntaan lähettäminen ja käsittely

1. Sinä päivänä, kun yhteinen kanta on ilmoitettu parlamentille 57 artiklan 1 kohdan mukaisesti, se katsotaan ilman eri toimenpiteitä lähetetyksi asiasta vastaavaan valiokuntaan sekä valiokuntiin, joilta on pyydetty siitä lausunto ensimmäisessä käsittelyssä.

2. Neuvoston yhteinen kanta otetaan ensimmäisenä kohtana sen ilmoittamista seuraavan asiasta vastaavan valiokunnan kokouksen esityslistalle. Neuvosto voidaan kutsua esittelemään yhteinen kanta.

3. Jollei toisin päätetä, toisen käsittelyn esittelijä on sama kuin ensimmäisen käsittelyn esittelijä.

4. Parlamentin toista käsittelyä koskevia, 62 artiklan 2, 3 ja 5 kohdassa tarkoitettuja määräyksiä sovelletaan myös asiasta vastaavan valiokunnan käsittelyyn. Ainoastaan kyseisen valiokunnan jäsenet tai pysyvät varajäsenet saavat jättää käsiteltäväksi hylkäysehdotuksia tai tarkistuksia. Valiokunta tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä.

5. Ennen äänestystä valiokunta voi pyytää puheenjohtajaa ja esittelijää keskustelemaan valiokunnassa esitetyistä tarkistuksista neuvoston puheenjohtajan tai hänen edustajansa kanssa ja asiasta vastaavan komission jäsenen läsnä ollessa. Esittelijä voi jättää käsiteltäväksi kompromissitarkistuksia keskustelun päätteeksi.

6. Asiasta vastaava valiokunta antaa suosituksen toiseen käsittelyyn, jossa se esittää neuvoston vahvistaman yhteisen kannan hyväksymistä, tarkistamista tai hylkäämistä. Suositus sisältää päätösehdotusta koskevat lyhyet perustelut.

Täysistuntovaihe

60 artikla

Toisen käsittelyn päättäminen

1. Neuvoston yhteinen kanta sekä asiasta vastaavan valiokunnan mahdollinen suositus toiseen käsittelyyn otetaan ilman eri toimenpiteitä sen istuntojakson esityslistaluonnokseen, jonka keskiviikko on ennen ja lähimpänä kolmen kuukauden tai, jos määräaikaa on jatkettu 58 artiklan mukaisesti, neljän kuukauden ajanjakson päättymistä, jollei asiaa ole jo käsitelty aikaisemman istuntojakson aikana.

Koska parlamentin valiokuntien antamat suositukset toiseen käsittelyyn vastaavat perusteluja, joissa valiokunta selvittää kantaansa neuvoston yhteiseen kantaan, niistä ei äänestetä.

2. Toinen käsittely julistetaan päättyneeksi, kun parlamentti hyväksyy tai hylkää yhteisen kannan tai tarkistaa sitä EY:n perustamissopimuksen 251 ja 252 artiklan määräysten mukaisesti ja asetetussa määräajassa.

61 artikla

Neuvoston yhteisen kannan hylkääminen

1. Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 37 jäsentä voi puhemiehen asettamassa määräajassa jättää kirjallisena käsiteltäväksi ehdotuksen neuvoston yhteisen kannan hylkäämiseksi. Ehdotuksen hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten enemmistö. Ehdotuksesta yhteisen kannan hylkäämiseksi äänestetään ennen mahdollisia tarkistuksia.

2. Vaikka parlamentti ei tässä äänestyksessä hyväksy ehdotusta yhteisen kannan hylkäämiseksi, se voi esittelijän suosituksesta tarkistuksista äänestettyään ja kuultuaan komission kannan 62 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsitellä uutta hylkäysehdotusta.

3. Jos neuvoston yhteinen kanta hylätään, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että lainsäädäntömenettely on päättynyt.

4. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa määrätään, puhemies pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksensa, jos parlamentin hylkäämä yhteinen kanta kuuluu EY:n perustamissopimuksen 252 artiklan määräysten soveltamisalaan. Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että lainsäädäntömenettely on päättynyt.

62 artikla

Tarkistukset neuvoston yhteiseen kantaan

1. Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 37 jäsentä voi jättää täysistunnon käsiteltäväksi tarkistuksia neuvoston yhteiseen kantaan.

2. Tarkistus yhteiseen kantaan otetaan käsiteltäväksi ainoastaan, jos se on 150 ja 151 artiklan määräysten mukainen ja jos sillä

a) pyritään joko kokonaan tai osittain palauttamaan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymä kanta, tai

b) pyritään yhteisymmärrykseen neuvoston ja parlamentin välillä, tai

c) pyritään tarkistamaan yhteisen kannan osaa, joka ei sisälly ensimmäisessä käsittelyssä esitettyyn ehdotukseen tai joka eroaa sisällöltään ja joka ei huomattavasti muuta ehdotusta 55 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä, tai

d) pyritään ottamaan huomioon ensimmäisen käsittelyn jälkeen ilmennyt uusi oikeudellinen seikka tai tilanne.

Puhemiehen päätös siitä, otetaanko tarkistus käsiteltäväksi, on lopullinen.

3. Jos uudet vaalit on pidetty ensimmäisen käsittelyn jälkeen eikä 55 artiklaan ole vedottu, puhemies voi olla soveltamatta 2 kohdassa määrättyjä, käsiteltäväksi ottamista koskevia rajoituksia.

4. Tarkistus hyväksytään ainoastaan parlamentin jäsenten enemmistöllä.

5. Ennen tarkistuksista toimitettavaa äänestystä puhemies voi pyytää komissiota ilmaisemaan kantansa ja neuvostoa esittämään näkemyksensä.

LUKU 5

KOLMAS KÄSITTELY

Sovittelu

63 artikla

Sovittelukomitean koollekutsuminen

Jos neuvosto ilmoittaa parlamentille, että se ei voi hyväksyä kaikkia parlamentin ehdottamia tarkistuksia yhteiseen kantaan, puhemies sopii neuvoston kanssa sovittelukomitean ensimmäisen kokouksen ajankohdasta ja paikasta. Sovittelukomitealle asetettu EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 5 kohdan mukainen kuuden viikon tai pidennettynä kahdeksan viikon määräaika alkaa komitean ensimmäisestä kokoontumisajankohdasta.

64 artikla

Sovittelukomiteavaltuuskunta

1. Parlamentin valtuuskunnan jäsenten määrä sovittelukomiteassa on yhtä suuri kuin neuvoston valtuuskunnan jäsenten määrä.

2. Valtuuskunnan poliittinen kokoonpano vastaa parlamentin jakoa poliittisiin ryhmiin. Puheenjohtajakokous määrää jäsenten tarkan lukumäärän kustakin poliittisesta ryhmästä.

3. Poliittiset ryhmät nimittävät valtuuskunnan jäsenet jokaiseen sovittelutapaukseen erikseen mielellään niistä valiokunnista, joita asia koskee, lukuun ottamatta kolmea jäsentä, jotka nimitetään valtuuskuntien vakituisiksi jäseniksi kahdentoista kuukauden ajaksi. Poliittiset ryhmät nimittävät varapuhemiesten keskuudesta nämä kolme vakituista jäsentä, jotka edustavat vähintään kahta eri poliittista ryhmää. Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä ovat kaikissa tapauksissa valtuuskunnan jäseniä.

4. Valtuuskunnissa edustettuina olevat poliittiset ryhmät nimittävät varajäseniä.

5. Poliittiset ryhmät ja sitoutumattomat jäsenet, jotka eivät ole edustettuina valtuuskunnassa, voivat lähettää yhden edustajan valtuuskunnan sisäisiin valmisteleviin kokouksiin.

6. Puhemies tai yksi kolmesta pysyvästä jäsenestä johtaa valtuuskuntaa.

7. Valtuuskunta tekee päätöksensä jäsentensä enemmistöllä. Valtuuskunnan kokoukset eivät ole julkisia.

Puheenjohtajakokous vahvistaa menettelyä koskevia lisäohjeita sovittelukomiteavaltuuskunnan työlle.

8. Valtuuskunta saattaa parlamentin tietoon sovittelun tulokset.

Täysistuntovaihe

65 artikla

Yhteinen teksti

1. Jos sovittelukomiteassa päästään sopimukseen yhteisestä tekstistä, asia otetaan sen täysistunnon esityslistalle, joka pidetään kuuden, tai jos määräaikaa on jatkettu, kahdeksan viikon kuluessa siitä päivästä, jolloin sovittelukomitea hyväksyi yhteisen tekstin.

2. Sovittelukomiteavaltuuskunnan puheenjohtaja tai valtuuskunnan muu nimetty jäsen antaa lausuman yhteisestä tekstistä, johon on liitetty mietintö.

3. Yhteiseen tekstiin ei voida esittää tarkistuksia.

4. Yhteisestä tekstistä kokonaisuudessaan äänestetään vain kerran. Yhteinen teksti hyväksytään annettujen äänten enemmistöllä.

5. Kun yhteisestä tekstistä ei päästä sovittelukomiteavaltuuskunnassa sopimukseen, sovittelukomiteavaltuuskunnan puheenjohtaja tai muu nimetty jäsen antaa lausuman. Tämän lausuman jälkeen käydään keskustelu.

LUKU 6

LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

66 artikla

Hyväksyminen ensimmäisessä käsittelyssä

1. Jos neuvosto on ilmoittanut parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyneensä sen tarkistukset muuttamatta muuten komission ehdotusta tai jos kumpikaan toimielin ei ole muuttanut komission ehdotusta, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että ehdotus on lopullisesti hyväksytty.

2. Ennen ilmoituksen antamista puhemies tarkistaa, että neuvoston ehdotukseen mahdollisesti tekemät tekniset mukautukset eivät vaikuta sen asiasisältöön. Epävarmoissa tapauksissa hän kuulee asiasta vastaavaa valiokuntaa. Jos käy ilmi, että tehdyt muutokset koskevat asiasisältöä, puhemies ilmoittaa neuvostolle, että parlamentti vie asian toiseen käsittelyyn heti, kun työjärjestyksen 57 artiklassa esitetyt ehdot on täytetty.

3. Annettuaan edellä 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen, puhemies allekirjoittaa ehdotetun säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtii yhdessä tämän kanssa sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä 68 artiklan mukaisesti.

67 artikla

Hyväksyminen toisessa käsittelyssä

Jos 61 ja 62 artiklan mukaista ehdotusta yhteisen kannan hylkäämiseksi tai yhteistä kantaa koskevia tarkistuksia ei ole hyväksytty tarkistusten tai hylkäysehdotusten käsiteltäväksi jättämiselle ja niistä äänestämiselle asetetussa määräajassa, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että ehdotettu säädös on lopullisesti hyväksytty. Hän allekirjoittaa ehdotuksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtii yhdessä tämän kanssa sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä 68 artiklan mukaisesti.

68 artikla

Hyväksyttyjen säädösten allekirjoittaminen

1. Puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamat säädökset tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti.

2. Parlamentin ja neuvoston EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan mukaista menettelyä noudattaen yhteisesti antamissa säädöksissä on kyseisen säädöksen luonne sekä järjestysnumero, sen antamispäivämäärä ja aihe.

3. Parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamissa säädöksissä on:

a) ilmaisu ”Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto, jotka”;

b) ilmoitus niistä säännöksistä, joiden perusteella säädös on annettu, ja näiden edellä sanat ”ottavat huomioon”;

c) viittaus saatuihin ehdotuksiin ja lausuntoihin sekä käytyihin neuvotteluihin;

d) säädöksen perustelut, jotka aloitetaan sanoilla ”sekä katsovat seuraavaa”;

e) ilmaisu kuten ”ovat antaneet tämän asetuksen”, ”ovat antaneet tämän direktiivin”, ”ovat tehneet tämän päätöksen” tai ”ovat päättäneet seuraavaa”, jonka jälkeen seuraavat säädöksen säännökset.

4. Säädökset jakautuvat artikloihin, jotka voidaan ryhmitellä luvuiksi ja jaksoiksi.

5. Säädöksen viimeisessä artiklassa vahvistetaan voimaantulopäivä, jos se on aikaisempi tai myöhempi kuin julkaisemista seuraava 20. päivä.

6. Säädöksen viimeistä artiklaa seuraa:

— perustamissopimuksen asiaa koskevia määräyksiä vastaava asianmukainen ilmaisu sen soveltamisesta;

— ilmaisu ”Tehty...”, jonka jälkeen seuraa säädöksen antamisen päivämäärä;

— ilmaisut ”Euroopan parlamentin puolesta Puhemies”, ”Neuvoston puolesta Puheenjohtaja”, joita seuraavat parlamentin puhemiehen nimi ja neuvoston sen puheenjohtajan nimi, joka toimi puheenjohtajana, kun säädös annettiin.

7. Parlamentin ja neuvoston pääsihteerit huolehtivat edellä tarkoitettujen säädösten julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

LUKU 7

TALOUSARVIOMENETTELYT

69 artikla

Yleinen talousarvio

Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten varainhoitoa koskevien määräysten mukaiset Euroopan unionin yleisen talousarvion ja lisätalousarvioiden käsittelyssä noudatettavat menettelyt hyväksytään parlamentin päätöslauselmalla, ja ne ovat tämän työjärjestyksen liitteenä (9).

70 artikla

Talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen komissiolle

Määräykset menettelyistä, joita noudatetaan tehtäessä päätöstä talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten varainhoitoa koskevien määräysten ja varainhoitoasetuksen mukaisesti, ovat tämän työjärjestyksen liitteenä (10). Liite hyväksytään 202 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

71 artikla

Muut vastuuvapausmenettelyt

Määräyksiä menettelystä, jolla komissiolle myönnetään talousarvion toteuttamista koskeva vastuuvapaus, sovelletaan vastaavasti myös:

— menettelyyn, jolla Euroopan parlamentin puhemiehelle myönnetään Euroopan parlamentin talousarvion toteuttamista koskeva vastuuvapaus;

— menettelyyn, jolla Euroopan unionin muiden toimielinten ja elinten, kuten neuvoston (täytäntöönpanoon liittyvien toimien osalta), yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean, talousarvion toteuttamisesta vastaaville henkilöille myönnetään vastuuvapaus;

— menettelyyn, jolla komissiolle myönnetään Euroopan kehitysrahaston talousarvion toteuttamista koskeva vastuuvapaus;

— menettelyyn, jolla oikeudellisesti itsenäisten, yhteisön tehtäviä toteuttavien laitosten talousarvion toteuttamisesta vastaaville elimille myönnetään vastuuvapaus, jos niiden toimintaa koskevat määräykset edellyttävät Euroopan parlamentin myöntämää vastuuvapautta.

72 artikla

Parlamentin harjoittama talousarvion toteuttamisen valvonta

1. Parlamentti valvoo kuluvan vuoden talousarvion toteuttamista. Parlamentti antaa tehtävän talousarviosta ja sen valvonnasta vastaaville valiokunnille ja muille valiokunnille, joita asia koskee.

2. Joka vuosi ennen seuraavan varainhoitovuoden talousarvioesityksen ensimmäistä käsittelyä parlamentti käsittelee kuluvan vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyviä ongelmia, tarvittaessa asiasta vastaavan valiokunnan päätöslauselmaesityksen pohjalta.

LUKU 8

SISÄISET TALOUSARVIOMENETTELYT

73 artikla

Parlamentin ennakkoarvio tuloista ja menoista

1. Puhemiehistö laatii alustavan ennakkoarvioesityksen tuloista ja menoista pääsihteerin valmisteleman raportin perusteella.

2. Puhemies lähettää alustavan ennakkoarvioesityksen asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka laatii ennakkoarvioesityksen tuloista ja menoista ja antaa parlamentille mietinnön asiasta.

3. Puhemies asettaa määräajan tarkistusten jättämiselle ennakkoarvioesitykseen tuloista ja menoista.

Asiasta vastaava valiokunta ilmaisee kantansa tarkistuksiin.

4. Parlamentti vahvistaa ennakkoarvion tuloista ja menoista.

5. Puhemies lähettää ennakkoarvion tuloista ja menoista komissiolle ja neuvostolle.

6. Edellä mainittuja määräyksiä sovelletaan myös lisäennakkoarvioihin tuloista ja menoista.

7. Täytäntöönpanomääräykset, joita noudatetaan laadittaessa parlamentin ennakkoarviota tuloista ja menoista, hyväksytään annettujen äänten enemmistöllä ja otetaan työjärjestyksen liitteeksi (11).

74 artikla

Maksusitoumukset ja maksujen suorittaminen

1. Puhemies päättää maksuihin sitoutumisesta ja maksujen suorittamisesta tai antaa tähän luvan sisäisten varainhoitosääntöjen rajoissa, jotka puhemiehistö on antanut asiasta vastaavaa valiokuntaa kuultuaan.

2. Puhemies lähettää tilinpäätösesityksen asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.

3. Parlamentti hyväksyy tilinpäätöksensä ja päättää vastuuvapauden myöntämisestä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella.

LUKU 9

HYVÄKSYNTÄMENETTELY

75 artikla

Hyväksyntämenettely

1. Jos parlamenttia pyydetään antamaan puoltava lausuntonsa ehdotetusta säädöksestä, se tekee päätöksen asiasta vastaavan valiokunnan suosituksen pohjalta, jossa ehdotetaan joko säädöksen hyväksymistä tai hylkäämistä.

Parlamentti ilmaisee kantansa kyseisestä säädöksestä, joka EY:n perustamissopimuksen tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan edellyttää parlamentin puoltavaa lausuntoa, yhdessä äänestyksessä. Tarkistuksia ei voida jättää käsiteltäväksi. Puoltavan lausunnon antamiseen vaaditaan EY:n perustamissopimuksen tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen siinä artiklassa määrätty enemmistö, joka on ehdotetun säädöksen oikeusperusta.

2. Liittymissopimuksiin sovelletaan 82 artiklaa ja kansainvälisiin sopimuksiin 83 artiklaa ja sen toteamiseen, että jäsenvaltio on vakavasti ja jatkuvasti rikkonut yhteisiä periaatteita, sovelletaan 95 artiklaa. Tiiviimpää yhteistyötä koskevan menettelyn ollessa kyseessä alalla, jota EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätty menettely koskee, sovelletaan työjärjestyksen 76 artiklaa.

3. Kun lainsäädäntöehdotus edellyttää parlamentin puoltavaa lausuntoa, asiasta vastaava valiokunta voi menettelyn saattamiseksi myönteiseen tulokseen esittää parlamentille väliaikaisen mietinnön komission ehdotuksesta ja siihen sisältyvän päätöslauselmaesityksen, jossa tehdään suosituksia ehdotuksen muuttamisesta tai täytäntöönpanosta.

Jos parlamentti hyväksyy vähintään yhden suosituksen, puhemies pyytää keskustelujen jatkamista neuvoston kanssa.

Asiasta vastaava valiokunta antaa lopullisen suosituksensa parlamentin puoltavasta lausunnosta neuvoston kanssa käydyssä keskustelussa saavutetun lopputuloksen perusteella.

LUKU 10

TIIVIIMPI YHTEISTYÖ

76 artikla

Parlamentissa sovellettavat menettelyt

1. Puhemies lähettää asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi jäsenvaltioiden pyynnöt tai komission ehdotukset, joiden tarkoituksena on toteuttaa tiiviimpää yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä, sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 40 a artiklan 2 kohdan mukaiset parlamentin kuulemispyynnöt. Tällöin sovelletaan tarvittaessa työjärjestyksen 35, 36, 37, 40, 49—56 sekä 75 artiklan määräyksiä.

2. Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa ehdotuksen yhdenmukaisuuden EY:n perustamissopimuksen 11 artiklan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 27 a, 27 b, 40, 43, 44 ja 44 a artiklan kanssa.

3. Käsitellessään tiiviimmän yhteistyön piirissä tehtyjä säädösehdotuksia parlamentti noudattaa samoja menettelyjä kuin tiiviimpään yhteistyöhön kuulumattomien ehdotusten käsittelyssä.

LUKU 11

MUUT MENETTELYT

77 artikla

EY:n perustamissopimuksen 122 artiklan mukainen lausuntomenettely

1. Kun parlamentilta pyydetään EY:n perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti lausuntoa neuvoston laatimista suosituksista, jotka neuvosto on esittänyt täysistunnossa, parlamentti keskustelee niistä lähtökohtanaan asiasta vastaavan valiokunnan suullisesti tai kirjallisesti tekemä ehdotus, jossa esitetään joko kuulemispyynnön kohteena olevien suositusten hyväksymistä tai hylkäämistä.

2. Sen jälkeen parlamentti äänestää suosituksista yhtenä ryhmänä ilman tarkistuksia.

78 artikla

Työmarkkinaosapuolten kanssa käytävään vuoropuheluun liittyvät menettelyt

1. Puhemies lähettää kaikki EY:n perustamissopimuksen 138 artiklan mukaisesti laaditut komission asiakirjat tai työmarkkinaosapuolten EY:n perustamissopimuksen 139 artiklan 1 kohdan mukaisesti tekemät sopimukset sekä EY:n perustamissopimuksen 139 artiklan 2 kohdan mukaisesti esitetyt komission ehdotukset asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.

2. Jos työmarkkinaosapuolet ilmoittavat komissiolle halustaan aloittaa EY:n perustamissopimuksen 139 artiklassa tarkoitettu menettely, asiasta vastaava valiokunta voi laatia mietinnön kyseisestä aiheesta.

3. Jos työmarkkinaosapuolet ovat päässeet sopimukseen ja pyytäneet yhteisesti, että sopimus pannaan täytäntöön neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä EY:n perustamissopimuksen 139 artiklan 2 kohdan mukaisesti, asiasta vastaava valiokunta jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa suositellaan ehdotuksen hyväksymistä tai hylkäämistä.

79 artikla

Vapaaehtoisten sopimusten tarkastelua koskeva menettely

1. Jos komissio ilmoittaa parlamentille aikomuksestaan tutkia vapaaehtoisten sopimusten käyttöä vaihtoehtona lainsäädännölle, asiasta vastaava valiokunta voi laatia mietinnön kyseisestä aiheesta 45 artiklan mukaisesti.

2. Kun komissio ilmoittaa aikovansa tehdä vapaaehtoisen sopimuksen, asiasta vastaava valiokunta voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa suositellaan ehdotuksen hyväksymistä tai hylkäämistä ja hyväksymisen tai hylkäämisen ehtoja.

80 artikla

Kodifiointi

1. Kun komission ehdotus yhteisön lainsäädännön kodifioimiseksi on annettu parlamentille, se lähetetään oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Jos todetaan, että ehdotus ei aiheuta sisällöllisiä muutoksia voimassa olevaan yhteisön lainsäädäntöön, noudatetaan 43 artiklassa määrättyä menettelyä.

2. Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tai kyseisen valiokunnan nimeämä esittelijä voi osallistua kodifiointia koskevan ehdotuksen käsittelyyn ja tarkastamiseen. Asiasta vastaava valiokunta antaa tarvittaessa lausuntonsa etukäteen.

3. Sen estämättä mitä 43 artiklan 3 kohdassa määrätään, yksinkertaistettua menettelyä ei sovelleta virallista kodifiointia koskevaan ehdotukseen, jos oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan tai asiasta vastaavan valiokunnan jäsenten enemmistö vastustaa kyseistä menettelyä.

81 artikla

Täytäntöönpanomääräykset

1. Kun komissio toimittaa parlamentille antamansa ehdotuksen täytäntöönpanotoimenpiteeksi, puhemies lähettää kyseisen asiakirjan valiokuntaan, joka on asiasta vastaava sen säädöksen suhteen, johon täytäntöönpanomääräykset perustuvat.

2. Kuukauden kuluessa — tai kolmen kuukauden, jos kyseessä ovat rahoituspalveluja koskevat toimet — täytäntöönpanotoimenpidettä koskevan ehdotuksen vastaanottamisesta parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan ehdotuksesta hyväksyä päätöslauselman, jossa vastustetaan täytäntöönpanotoimenpidettä, etenkin jos se ylittää perussäädöksessä säädetyn täytäntöönpanovallan. Jos istuntojaksoa ei ole ennen määräajan päättymistä tai jos tarvitaan kiireellisiä toimia, vastausvaltuuksien katsotaan olevan asiasta vastaavalla valiokunnalla. Tämä tapahtuu valiokunnan puheenjohtajan asianomaiselle komission jäsenelle osoittaman kirjeen muodossa, ja siitä ilmoitetaan kaikille parlamentin jäsenille. Jos parlamentti vastustaa toimenpidettä, puhemies pyytää komissiota peruuttamaan toimenpiteen, tarkistamaan sitä tai antamaan ehdotuksen asianmukaisen lainsäädäntömenettelyn mukaisesti.

LUKU 12

PERUSTAMIS- JA LIITTYMISSOPIMUKSET SEKÄ KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

82 artikla

Liittymissopimukset

1. Euroopan valtion hakemus liittyä Euroopan unionin jäseneksi lähetetään asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.

2. Parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään 37 jäsenen ehdotuksesta päättää pyytää komissiota ja neuvostoa osallistumaan asiasta käytävään keskusteluun, ennen kuin neuvottelut hakijavaltion kanssa aloitetaan.

3. Neuvottelujen aikana komissio ja neuvosto antavat asiasta vastaavalle valiokunnalle säännöllisesti perusteellista sekä tarvittaessa luottamuksellista tietoa neuvottelujen etenemisestä.

4. Parlamentti voi missä tahansa neuvottelujen vaiheessa antaa suosituksia asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta ja pyytää, että ne otetaan huomioon ennen Euroopan unioniin liittymistä koskevan sopimuksen tekemistä hakijavaltion kanssa. Tällaisiin suosituksiin vaaditaan sama enemmistö kuin lopulliseen puoltavaan lausuntoon.

5. Kun neuvottelut on päätetty, mutta sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu, sopimusluonnos lähetetään parlamentille puoltavaa lausuntoa varten.

6. Parlamentti antaa puoltavan lausuntonsa Euroopan valtion hakemuksesta liittyä Euroopan unioniin jäsentensä enemmistöllä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta.

83 artikla

K