(18)

Komissio totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että sillä on epäilyksiä tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (9) perusteella, jäljempänä ’vuoden 1998 suuntaviivat’, seuraavista syistä: — Ensinnäkin näytti siltä, että investoinnin kaksi vaihetta kuuluvat samaan investointihankkeeseen, sillä ne ovat osa kokonaissuunnitelmaa, jolla tuotantolinjat siirretään asteittain Tanskasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta Prešoviin. Myös Slovakian viranomaiset itse viittasivat ilmoituksessaan näihin kahteen vaiheeseen yhtenä investointihankkeena. ”Ilmoitettu Glunz&Jensen -yhtiön investointihanke toteutetaan vuosina 2004–2009 kahdessa vaiheessa: 2004–2006 ja 2007–2009”. Lisäksi Glunz&Jensen s.r.o. mainitsi Slovakian viranomaisille esittämässään ja ilmoitukseen liitetyssä ”verohelpotuksena myönnettävää valtiontukea koskevassa hakemuksessa” (s. 6), että investointijakson kesto on 2004–2008 (10) ja että kokonaisinvestointikustannukset ovat ”yli 200 miljoonaa Slovakian korunaa”, mikä vastaa Glunz&Jensen s.r.o. -yhtiön Slovakiassa tekemän investoinnin kokonaismäärää. Mainituista syistä näytti siltä, että ilmoitettu hanke oli jo vuonna 2004 käynnistyneen laajan investointihankkeen toinen vaihe. Lisäksi koska tuensaajan varsinaisessa tukihakemuksessa ei tehty eroa kahden investointivaiheen välillä, komissio ei voinut sulkea pois mahdollisuutta, että investointijakso jaettiin keinotekoisesti kahteen vaiheeseen, niin että tuensaaja oli oikeutettu hakemaan tukea vuonna 2006. — Toiseksi Slovakian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan tukihakemus, joka allekirjoitettiin 29 päivänä kesäkuuta 2006, toimitettiin vasta marraskuussa 2006, eli sen jälkeen kun investoinnin ensimmäinen vaihe oli käynnistynyt vuonna 2004. Tämän vuoksi komissiolla oli epäilyksiä siitä, oliko tuella vuoden 1998 suuntaviivojen 4.2 kohdan edellyttämää kannustavaa vaikutusta. Komissio painotti, että periaatteessa valtiontuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, voidaan hyväksyä vain siinä tapauksessa, että sen myönteinen vaikutus yhteisön tavoitteeseen (tässä tapauksessa aluekehitykseen) on merkittävästi suurempi kuin sen kielteiset vaikutukset. Komissio päätteli, että tuki, jota oli haettu vuoden 2006 lopussa, ei voinut toimia takautuvasti kimmokkeena investointipäätökselle, joka johti töiden aloittamiseen vuonna 2004 ja tuotantotoiminnan käynnistymiseen huhtikuussa 2005. — Kolmanneksi epäily siitä, että tuki ei ollut tuensaajalle ratkaisevaa tuotannon siirtoon liittyvien töiden käynnistämiseksi, näytti saavan vahvistuksen tuensaajan omasta tukihakemukseen sisältyneestä lausumasta, jossa selitettiin syyt sen toimintojen siirrolle Slovakiaan: ”Hallintoneuvosto (Glunz&Jensen) päätti vuonna 2003 tutkia mahdollisuutta perustaa tuotantoyksikkö maahan, jossa kustannukset ovat alhaiset. Tavoitteena oli alentaa tuotantokustannuksia ja kehittää alihankkijoita Keski- ja Itä-Euroopassa […]. Glunz&Jensen teki vertailuanalyysin yhdestätoista Keski- ja Itä-Euroopan maasta löytääkseen optimaalisen paikan tytäryhtiölle […]. Näistä yhdestätoista maasta tarkasteltiin lähemmin Tšekkiä, Slovakiaa ja Bulgariaa. Päätelmänä oli, että Slovakia oli sopivin paikka Glunz&Jensenin liiketoiminnan kannalta ja arvioiduilla markkinoilla vallitsevien tekijöiden muodostamaa kokonaisuutta ajatellen (11).” — Neljänneksi Slovakian viranomaiset selittivät, miksi tuensaaja ei ollut hakenut tukea investointihankkeen ensimmäiseen vaiheeseen. Selityksen mukaan yhtiö luuli, että ennen Slovakian liittymistä EU:hun ei ollut tarpeen hakea hyväksyntää verohelpotuksena myönnettävälle valtiontuelle. Yhtiö uskoi, että tukihakemus tuli tehdä vasta sen vuoden veroilmoituksessa, jolloin yhtiö ensimmäistä kertaa tuli verovelvolliseksi. Slovakian viranomaisten mukaan tämä tarkoittaa sitä, että Glunz&Jensen s.r.o. suunnitteli hakevansa valtiontukea siitä alkaen, kun investointihankkeen toteutus vuonna 2004 alkoi. Komission näkemyksen mukaan sitä, että tuensaajalla oli puutteelliset tiedot noudatettavasta menettelystä, ei voida ottaa huomioon. Tässä yhteydessä on korostettava, että tuloverolain 366/1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, 35 a pykälän mukaista tukea ei myönnetty automaattisesti ennen Slovakian liittymistä eikä sitä myönnetä automaattisesti nytkään, koska mikään voimassa oleva tukiohjelma ei liity mainittuun säännökseen. Tämän vuoksi tällaisesta tuesta oli ja on edelleen ilmoitettava komissiolle tapauskohtaisena tukena, mistä ovat osoituksena ne lähes 40 ilmoitusta, jotka Slovakia on tehnyt kyseiseen oikeusperustaan perustuvasta tuesta nk. väliaikaisen menettelyn mukaisesti. — Lopuksi on todettava, että vaikka tuella olisi kannustava vaikutus, sen suhteen on syytä esittää vakavia epäilyksiä. Vuoden 1998 suuntaviivoissa (2 kohdassa) suhtaudutaan kielteisesti tapauskohtaiseen tukeen, jollei voida todistaa, että toimenpiteen alueellinen vaikutus on merkittävämpi kuin sen aiheuttama kilpailun vääristyminen ja vaikutukset kauppaan. Tässä yhteydessä komissio totesi seuraavaa: — Vaikka toimenpide edesauttaa merkittävästi aluekehitystä (tuomalla suoraan 115 ja välillisesti noin 30 työpaikkaa), sen kielteiset vaikutukset näyttävät olevan yhtä merkittäviä. — Merkitykselliset tuotemarkkinat, joilla tuensaaja toimii, ovat graafiset prepress-käsittelylaitteet ja erityisesti CtP-prosessorit (computer-to-plate). Komissio totesi, että tuki on määrä myöntää yhtiölle, jonka markkinaosuus Euroopassa on […] prosenttia. Glunz&Jensenin tärkeimmät kilpailijat Euroopassa ovat (markkinaosuuksineen) Height Design, Yhdistynyt kuningaskunta ([…] %), Agfa (Lastra), Belgia ([…] %), E-graf, Italia ([…] %), Haase, Saksa ([…] %) ja Ovit, Italia ([…] %). Ottaen huomioon tuensaajan markkina-aseman komissio katsoi, että suunniteltu toimenpide voi vaikuttaa merkittävästi kilpailuun niillä hyvin erityisillä markkinoilla, joilla tuensaaja toimii. — Lisäksi hanke koskee tuotannon ja laitteiston siirtoa Tanskasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Koska Thetfordin tehdas Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli pelkkä tuotantolaitos, se lopetettiin vuoden 2006 lopussa, kun tuotanto siirrettiin Slovakiaan. Yhtiön internetsivuilla olevien tietojen mukaan 77 työntekijää menetti työpaikkansa Thetfordissa. Tanskalainen yhtiö keskittyy tulevaisuudessa myyntiin, asiakaspalveluun, tutkimukseen ja kehittämiseen sekä pilottitehtaan ylläpitämiseen. Näin ollen siirto vaikuttaa merkittävästi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.