2)

muutetaan 1 osaston taulukko seuraavasti: a) korvataan kolmannen sarakkeen otsikko seuraavasti: ”Sarake 3 Erityissäännöt, joiden mukaan tietovaatimuksia voidaan mukauttaa sarakkeesta 1” b) korvataan rivi 2 seuraavasti: ”2 TEHOAINEEN (JA SEN PREKURSORIEN, JOS AINE TUOTETAAN IN SITU) TUNNISTETIEDOT Tehoaineesta ja tapauksen mukaan sen prekursoreista tässä jaksossa annettujen tietojen on oltava riittävät tehoaineen tunnistamiseksi. Jos tietojen antaminen joistakin tässä jaksossa mainituista asioista ei ole mahdollista teknisistä syistä tai se ei näytä tarpeelliselta tieteellisistä syistä, on syyt tähän ilmoitettava selvästi.” c) korvataan rivi 2.5 seuraavasti: ”2.5 Molekyyli- ja rakennekaava (myös SMILES-kaava, jos saatavilla ja tarpeen). Prekursorien ja paikalla (in situ) tuotettujen tehoaineiden osalta tiedot kaikista (tarkoituksellisesti ja tahattomasti) tuotetuista kemiallisista aineista Jos prekursorien ja/tai tehoaineen molekyylirakennetta ei ole mahdollista määritellä tarkasti, molekyyli- ja rakennekaavaa ei tarvitse toimittaa” d) korvataan rivi 2.8 seuraavasti: ”2.8 Tehoaineen valmistusmenetelmä (synteesireitit), myös tiedot lähtöaineista ja liuottimista, mukaan lukien toimittajat, spesifikaatiot ja kaupallinen saatavuus. Paikalla (in situ) tuotettujen tehoaineiden osalta reaktiokaavojen kuvaus, mukaan lukien kaikki välireaktiot ja niihin liittyvät kemialliset aineet (tarkoitukselliset ja tahattomat) on toimitettava” e) Lisätään rivi 2.11.1 seuraavasti: ”2.11.1 Vähintään viiden paikalla (in situ) tuotetusta aineesta (tuotetuista aineista) otetun edustavan näytteen analyyttinen profiili, joista saadaan tiedot tehoaineiden pitoisuudesta ja mahdollisista muista ainesosista, joiden pitoisuus on yli 0,1 painoprosenttia, prekursorien jäämät mukaan luettuina.” f) korvataan rivi 6.6 seuraavasti: ”6.6 Tehoa koskevat tiedot, joista saadaan tukea — tehoaineen luontaiselle aktiivisuudelle suunnitelluissa käyttötarkoituksissa ja — käsiteltyjen esineiden biosidiominaisuuksia koskeville väittämille Tehoa koskeviin tietoihin on sisällyttävä kaikki saatavilla olevat vakiintuneiden ohjeiden mukaiset menetelmät sekä laboratorio- ja kenttäkokeet tarvittaessa suoritusnormeineen tai vastaavat soveltuvista vertailutuotteista saatavilla olevat tiedot” g) korvataan rivi 6.7.2 seuraavasti: ”6.7.2 Havainnot epätoivottavista tai tahattomista sivuvaikutuksista muihin kuin kohde-eliöihin tai suojeltaviin esineisiin ja materiaaleihin” h) korvataan rivit 8.1, 8.2 ja 8.3 seuraavasti: ”8.1 Ihosyövyttävyys tai ihoärsyttävyys Arviointiin on sisällyttävä seuraavat tasot: a) arvioidaan saatavilla olevat ihmisillä ja eläimillä sekä eläinkokeita korvaavilla menetelmillä saadut tiedot b) ihosyövyttävyys, in vitro -testaus c) ihoärsyttävyys, in vitro -testaus d) ihosyövyttävyys tai ihoärsyttävyys, in vivo -testaus Sarakkeen 1 koetta (kokeita) ei tarvitse tehdä, jos — saatavilla olevat tiedot osoittavat, että aine täyttää ihosyövyttävyyttä tai -ärsyttävyyttä koskevat luokituskriteerit, — aine on vahva happo (pH ≤ 2,0) tai emäs (pH ≥ 11,5), — aine on itsestään syttyvää ilmassa tai kosketuksessa veden tai kosteuden kanssa huoneenlämpötilassa, — aine täyttää välitöntä myrkyllisyyttä ihon kautta tapahtuvan altistumisen kautta (kategoria 1) koskevat luokituskriteerit, — välitöntä myrkyllisyyttä ihon kautta koskeva tutkimus antaa vakuuttavan näytön luokitukseen riittävästä ihosyövyttävyydestä tai ihoärsyttävyydestä Jos jommankumman tämän rivin sarakkeessa 1 olevassa b tai c alakohdassa luetellun tutkimuksen tulosten perusteella voidaan tehdä varma päätös aineen luokituksesta tai siitä, ettei aine ole ihoa ärsyttävä, toista tutkimusta ei tarvitse tehdä Ihosyövyttävyyttä tai -ärsyttävyyttä koskevaa in vivo -tutkimusta on harkittava ainoastaan siinä tapauksessa, etteivät tämän rivin sarakkeessa 1 olevassa b ja c alakohdassa luetellut in vitro -kokeet ole soveltuvia tai niistä saadut tulokset eivät ole riittäviä luokituksen ja riskinarvioinnin kannalta Ihosyövyttävyyttä tai -ärsyttävyyttä koskevia in vivo -tutkimuksia, jotka on tehty tai aloitettu ennen 15 päivää huhtikuuta 2022, on pidettävä asianmukaisina tämän tietovaatimuksen täyttämiseksi 8.2 Vakava silmävaurio tai silmä-ärsytys Arviointiin on sisällyttävä seuraavat tasot: a) arvioidaan saatavilla olevat ihmisillä ja eläimillä sekä eläinkokeita korvaavilla menetelmillä saadut tiedot b) vakava silmävaurio tai silmä-ärsytys, in vitro -testaus c) vakava silmävaurio tai silmä-ärsytys, in vivo -testaus Sarakkeen 1 koetta (kokeita) ei tarvitse tehdä, jos — saatavilla olevat tiedot osoittavat, että aine täyttää silmä-ärsytystä tai vakavaa silmävauriota aiheuttavan aineen luokituskriteerit, — aine on vahva happo (pH ≤ 2,0) tai emäs (pH ≥ 11,5), — aine on itsestään syttyvää ilmassa tai kosketuksessa veden tai kosteuden kanssa huoneenlämpötilassa tai — aine täyttää ihosyövyttävyyttä koskevat luokituskriteerit, joiden vuoksi se luokitetaan vakavan silmävaurion aiheuttavaksi (kategoria 1) Jos ensimmäisestä in vitro -kokeesta saatujen tulosten perusteella ei voida tehdä varmaa päätöstä aineen luokituksesta tai siitä, että silmä-ärsytyspotentiaalia ei ole, tämän tutkittavan ominaisuuden arvioimiseksi on harkittava (uutta in vitro -koetta) uusia in vitro -kokeita. Vakavaa silmävauriota tai silmä-ärsytystä koskevaa in vivo -tutkimusta on harkittava ainoastaan siinä tapauksessa, etteivät tämän rivin sarakkeessa 1 olevassa b alakohdassa luetellut in vitro -kokeet ole soveltuvia tai niistä saadut tulokset eivät ole riittäviä luokituksen ja riskinarvioinnin kannalta Vakavaa silmävauriota tai silmä-ärsytystä koskevia in vivo -tutkimuksia, jotka on tehty tai aloitettu ennen 15 päivää huhtikuuta 2022, on pidettävä asianmukaisina tämän tietovaatimuksen täyttämiseksi 8.3 Ihon herkistyminen Tietojen perusteella on voitava päätellä, onko aine ihoa herkistävä ja voidaanko sen olettaa voivan aiheuttaa merkittävää herkistymistä ihmisillä (kategoria 1A). Tietojen olisi oltava riittävät riskinarvioinnin tekemiseen tarvittaessa Arviointiin on sisällyttävä seuraavat tasot: a) arvioidaan saatavilla olevat ihmisillä ja eläimillä sekä eläinkokeita korvaavilla menetelmillä saadut tiedot b) ihon herkistyminen, in vitro -testaus. Tiedot, jotka on saatu tämän liitteen johdantokappaleen 5 kohdassa tarkoitetuilla in vitro- tai in chemico -testimenetelmillä, joilla käsitellään kutakin seuraavista ihon herkistymisen keskeisistä tapahtumista: i) molekyylitason vuorovaikutus ihon proteiinien kanssa; ii) tulehdusreaktio keratinosyyteissä; iii) dendriittisolujen aktivoituminen c) ihon herkistyminen, in vivo -testaus. Hiirellä tehtävä paikallinen imusolmukemääritysmenetelmä (LLNA) on ensisijainen menetelmä in vivo -testaukseen. Muuta ihon herkistymistestiä voidaan käyttää vain poikkeustapauksissa. Muun ihon herkistymistestin käyttö on perusteltava. Sarakkeen 1 koetta (kokeita) ei tarvitse tehdä, jos — saatavilla olevat tiedot osoittavat, että aine täyttää ihon herkistymistä tai ihosyövyttävyyttä koskevat luokituskriteerit, — aine on vahva happo (pH ≤ 2,0) tai emäs (pH ≥ 11,5), tai — aine on itsestään syttyvää ilmassa tai kosketuksessa veden tai kosteuden kanssa huoneenlämpötilassa In vitro -kokeita ei tarvitse tehdä, jos — on saatavilla tämän rivin sarakkeessa 1 olevassa c alakohdassa tarkoitettu in vivo -tutkimus, tai — saatavilla olevia in vitro- tai in chemico -testimenetelmiä ei voi soveltaa kyseiseen aineeseen tai niistä saatavat tulokset eivät ole riittäviä luokituksen ja riskinarvioinnin kannalta Jos testimenetelmästä tai -menetelmistä, jo(i)lla on testattu yksi tai kaksi tämän rivin sarakkeessa 1 olevassa b alakohdassa tarkoitetuista keskeisistä tapahtumista, saadut tiedot mahdollistavat aineen luokituksen ja riskinarvioinnin, muita keskeisiä tapahtumia koskevia tutkimuksia ei tarvitse tehdä Ihon herkistymistä koskeva in vivo -tutkimus on tehtävä vain, jos tämän rivin sarakkeessa 1 olevassa b alakohdassa kuvailtuja in vitro- tai in chemico -testimenetelmiä ei voida soveltaa tai jos niistä saatavat tulokset eivät ole riittäviä luokittelun ja riskinarvioinnin kannalta In vivo -ihoherkistystutkimuksia, jotka on tehty tai aloitettu ennen 15 päivää huhtikuuta 2022 on pidettävä asianmukaisina tämän tietovaatimuksen täyttämiseksi” i) korvataan rivi 8.6 seuraavasti: ”8.6 In vivo -genotoksisuustutkimus Arviointiin on sisällyttävä seuraavat tasot: a) Jos jossakin 8.5 kohdassa luetelluista in vitro -genotoksisuustutkimuksista saadaan positiivinen tulos eikä ole saatavilla luotettavia tuloksia sopivasta somaattisilla soluilla tehtävästä in vivo -genotoksisuustutkimuksesta, on suoritettava sopiva somaattisilla soluilla tehtävä in vivo -genotoksisuustutkimus b) Toinen somaattisilla soluilla tehtävä in vivo -genotoksisuustutkimus saattaa olla tarpeen riippuen in vitro- ja in vivo -tuloksista, vaikutusten tyypistä ja kaikkien saatavilla olevien tietojen laadusta ja merkittävyydestä c) Jos jostakin somaattisilla soluilla tehdystä in vivo -genotoksisuustutkimuksesta on saatu positiivinen tulos, on tarkasteltava sukusoluihin kohdistuvien perimää vaurioittavien vaikutusten mahdollisuutta kaikkien saatavilla olevien tietojen pohjalta, mukaan lukien toksikokineettiset todisteet sen osoittamiseksi, että aine voi päästä sukusoluihin. Jos sukusoluihin kohdistuvista perimää vaurioittavista vaikutuksista ei voida tehdä selviä johtopäätöksiä, on harkittava lisätutkimuksia Lisätiedot Sarakkeen 1 koetta (kokeita) ei tarvitse tehdä, jos — kaikkien kolmen 8.5 kohdassa luetellun in vitro -kokeen tulokset ovat negatiivisia eikä muita huolta aiheuttavia aiheita (esim. nisäkkäissä muodostuneita huolta aiheuttavia aineenvaihduntatuotteita) ole todettu tai — aine täyttää sukusolujen perimää vaurioittavien aineiden, kategoria 1A tai 1B, luokituskriteerit Sukusoluihin kohdistuvan genotoksisuuden testiä ei tarvitse tehdä, jos aine täyttää syöpää aiheuttavan aineen, kategoria 1A tai 1B, ja perimää vaurioittavan aineen, kategoria 2, luokituskriteerit” j) korvataan rivit 8.10–8.10.3 seuraavasti: ”8.10 Lisääntymismyrkyllisyys Myrkyllisyystestit suun kautta ovat tarpeen arvioitaessa elintarvikkeisiin tai rehuihin mahdollisesti päätyvien tehoaineiden turvallisuutta kuluttajille. Testejä ei tarvitse tehdä, jos — aine täyttää genotoksisen karsinogeenin (luokitus sekä sukusolujen perimää vaurioittavaksi, kategoria 2, 1A tai 1B, että syöpää aiheuttavaksi, kategoria 1A tai 1B) luokituskriteerit, ja asianmukaiset riskinhallintatoimenpiteet ovat käytössä, mukaan lukien lisääntymisvaarallisuutta koskevat toimenpiteet, — aine täyttää sukusolujen perimää vaurioittavan aineen, kategoria 1A tai 1B, luokituskriteerit, ja asianmukaiset riskinhallintatoimenpiteet ovat käytössä, mukaan lukien lisääntymisvaarallisuutta koskevat toimenpiteet, — aineen myrkyllisyys on vähäistä (saatavilla olevissa testeissä ei ole näyttöä myrkyllisyydestä edellyttäen, että tiedot ovat riittävän kattavat ja informatiiviset), voidaan osoittaa toksikokineettisten tietojen avulla, ettei systeemistä imeytymistä tapahdu merkityksellisten altistusreittien kautta (esim. plasman ja/tai veren pitoisuuksia ei voida osoittaa herkällä menetelmällä eikä ainetta tai sen aineenvaihduntatuotteita esiinny virtsassa, sapessa tai uloshengitysilmassa), ja käyttötavat osoittavat, etteivät ihmiset tai eläimet altistu aineelle tai altistuminen ei ole merkittävää, — aine täyttää kriteerit sen luokittelemiseksi lisääntymiselle vaarallisen aineen kategoriaan 1A tai 1B: Saattaa heikentää hedelmällisyyttä (H360F), ja saatavilla olevat tiedot ovat riittävät kattavan riskinarvioinnin tukemiseksi, jolloin ei tarvita sukupuolitoimintoja ja hedelmällisyyttä koskevaa muuta testausta. On esitettävä ja dokumentoitava kattavat perustelut, jos kehityshäiriöitä koskevia tutkimuksia ei tehdä tai — aineen tiedetään aiheuttavan kehityshäiriöitä ja täyttävän kriteerit sen luokittelemiseksi lisääntymiselle vaarallisen aineen kategoriaan 1A tai 1B: Saattaa vaurioittaa sikiötä (H360D), ja saatavilla olevat tiedot ovat riittävät kattavan riskinarvioinnin tukemiseksi, jolloin ei tarvita muita kehityshäiriötutkimuksia. On esitettävä ja dokumentoitava kattavat perustelut, jos sukupuolitoimintoja ja hedelmällisyyttä koskevia tutkimuksia ei tehdä Lisääntymisvaarallisuutta koskevia tutkimuksia saattaa kuitenkin olla tarpeen tehdä, jotta saadaan tietoa hormonitoimintaa häiritsevistä ominaisuuksista, kuten 8.13.3.1 kohdassa säädetään, sanotun rajoittamatta tämän rivin tämän sarakkeen säännösten soveltamista. 8.10.1 Ennen syntymää kehittyvien kehityshäiriöiden tutkimus (OECD TG 414) kahdella lajilla, suositeltava ensimmäinen laji on kani (muu kuin jyrsijä) ja suositeltava toinen laji on rotta (jyrsijä); suositeltava antotie on suun kautta Toisella lajilla ei tarvitse tehdä tutkimusta, jos ensimmäisellä lajilla tehty tutkimus tai muut käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että aine aiheuttaa kehityshäiriöitä, jotka täyttävät kriteerit sen luokittelemiseksi lisääntymiselle vaarallisen aineen kategoriaan 1A tai 1B: Saattaa vaurioittaa sikiötä (H360D), ja saatavilla olevat tiedot ovat riittävät kattavan riskinarvioinnin tukemiseksi 8.10.2 Laajennettu yhden sukupolven lisääntymismyrkyllisyystutkimus (OECD TG 443), kohortit 1A ja 1B ja kohortin 1B laajentaminen F2-polven sisällyttämiseksi mukaan, tavoitteena tuottaa 20 poikuetta annosryhmää kohti; F2-poikasia on seurattava vieroitukseen asti ja ne on tutkittava samalla tavalla kuin F1-poikaset. Suositeltava laji on rotta ja suositeltava antotie on suun kautta Suurimman annostason olisi perustuttava myrkyllisyysvaikutuksiin ja se olisi valittava siten, että se aiheuttaa lisääntymismyrkyllisyyttä ja/tai muuta systeemistä myrkyllisyyttä Kahden sukupolven lisääntymismyrkyllisyystutkimusta, joka on tehty OECD TG 416:n (hyväksytty vuonna 2001 tai myöhemmin) mukaisesti, tai vastaavia tietoja on pidettävä asianmukaisina tämän tietovaatimuksen täyttämiseksi, jos tutkimus on saatavilla ja se oli aloitettu ennen 15 päivää huhtikuuta 2022. 8.10.3 Kehitykseen kohdistuva neurotoksisuus Kehitykseen kohdistuva neurotoksisuustutkimus (OECD TG 426) tai muu soveltuva tutkimus, josta saadaan vastaavat tiedot, tai laajennetun yhden sukupolven lisääntymismyrkyllisyystutkimuksen (OECD TG 443) kohortit 2A ja 2B kognitiivisia toimintoja koskevalla lisätutkimuksella Tutkimusta ei tehdä, jos käytettävissä olevat tiedot — osoittavat, että aine aiheuttaa kehityshäiriöitä ja täyttää kriteerit sen luokittelemiseksi lisääntymiselle vaarallisen aineen kategoriaan 1A tai 1B: Saattaa vaurioittaa sikiötä (H360D), ja — riittävät kattavan riskinarvioinnin tukemiseksi” k) lisätään rivi 8.10.4 seuraavasti: ”8.10.4 Lisätutkimukset Päätös siitä, onko tarpeen tehdä lisätutkimuksia muun muassa vaikutus-/toimintatapoja koskevien tietojen saamiseksi, olisi tehtävä kohdassa 8.10.1, 8.10.2 ja 8.10.3 lueteltujen tutkimusten tulosten sekä kaikkien muiden saatavilla olevien asiaankuuluvien tietojen perusteella” Lisätiedot l) korvataan rivi 8.11.2 seuraavasti: ”8.11.2 Syöpää aiheuttavien vaikutusten testaus toisella lajilla a) Toinen syöpää aiheuttavien vaikutusten tutkimus olisi tehtävä käyttäen hiirtä testilajina b) Myrkyllisyystestit suun kautta ovat tarpeen arvioitaessa elintarvikkeisiin tai rehuihin mahdollisesti päätyvien tehoaineiden turvallisuutta kuluttajille. Toista syöpää aiheuttavien vaikutusten tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos hakija voi esittää tieteelliset perusteet sille, että tutkimus ei ole tarpeen” m) korvataan rivit 8.12.1–8.12.8 seuraavasti: ”8.12.1 Tiedot myrkytystä seuraavista myrkytysoireista, kliinisistä tutkimuksista, ensiaputoimenpiteistä, vastalääkkeistä, lääkinnällisistä hoidoista ja ennusteesta 8.12.2 Epidemiologiset tutkimukset 8.12.3 Lääketieteelliset seurantatiedot, potilaskertomukset ja tapausselostukset” n) korvataan rivit 8.13.2 ja 8.13.3 seuraavasti: ”8.13.2 Neurotoksisuus Jos tehoaine on organofosforiyhdiste tai jos on osoitus, tietoa vaikutus-/toimintatavasta tai akuutin tai toistuvan annostelun tutkimuksesta saatua tietoa siitä, että tehoaineella voi olla neurotoksisia ominaisuuksia, vaaditaan lisätietoja tai erityisiä tutkimuksia (esimerkiksi OECD TG 424 tai OECD TG 418 tai 419 tai vastaava) Jos havaitaan antikoliiniesteraasi-aktiivisuutta, olisi harkittava vasteen tutkimista reaktivoiville aineille Myrkyllisyystestit suun kautta ovat tarpeen arvioitaessa elintarvikkeisiin tai rehuihin mahdollisesti päätyvien tehoaineiden turvallisuutta kuluttajille. Lisätiedot 8.13.3 Hormonitoiminnan häiriöt Hormonitoiminnan häiriöitä koskevaan arviointiin on sisällyttävä seuraavat tasot: a) Arviointi seuraavista tutkimuksista saaduista sekä muista saatavilla olevista asiaankuuluvista tiedoista, mukaan lukien in vitro- ja in silico -menetelmät: i) 8.9.1, 28 vuorokauden oraalinen myrkyllisyystutkimus jyrsijöillä (OECD TG 407) ii) 8.9.2, 90 vuorokauden oraalinen myrkyllisyystutkimus jyrsijöillä (OECD TG 408) iii) 8.9.4, oraalinen toistuvan annostelun myrkyllisyystutkimus muilla kuin jyrsijöillä (OECD TG 409) iv) 8.10.1, ennen syntymää kehittyvien kehityshäiriöiden tutkimus (OECD TG 414) v) 8.10.2, laajennettu yhden sukupolven lisääntymismyrkyllisyystutkimus (OECD TG 443) tai kahden sukupolven lisääntymismyrkyllisyystutkimus (OECD TG 416) vi) 8.10.3, kehitykseen kohdistuva neurotoksisuustutkimus (OECD TG 426) vii) 8.11.1, yhdistetty karsinogeenisuustutkimus ja pitkäaikainen toistuvan annostelun myrkyllisyystutkimus (OECD TG 451–3) viii) järjestelmällinen katsaus kirjallisuuteen, muun muassa nisäkkäillä ja muilla organismeilla tehtyihin tutkimuksiin b) Jos mikään tieto viittaa siihen, että tehoaineella voi olla hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, tai jos hormonitoiminnan häiriintymisestä tehtävien johtopäätösten tekemisen kannalta olennaisia muuttujia koskevat tiedot ovat epätäydellisiä, vaaditaan lisätietoja tai erityisiä tutkimuksia, joiden avulla selvitetään (1) vaikutus- tai toimintatapa ja/tai; (2) mahdollisesti merkitykselliset haittavaikutukset ihmisissä tai eläimissä Arvioitaessa elintarvikkeisiin tai rehuihin mahdollisesti päätyvien tehoaineiden turvallisuutta kuluttajille on tarpeen ottaa huomioon suun kautta tapahtuva altistuminen ja tehdä eläinkokeita altistuksella suun kautta Jos on saatavissa riittävästi näyttöä päätelmän tekemiseksi siitä, että tietty hormonitoimintaa häiritsevä vaikutustapa on olemassa tai että sellaista ei ole, — muista kyseistä vaikutustapaa koskevista, selkärankaisilla eläimillä tehtävistä testeistä on luovuttava; — muista kyseistä vaikutustapaa koskevista testeistä, joissa ei käytetä selkärankaisia eläimiä, voidaan luopua. Kaikissa tapauksissa on toimitettava riittävä ja luotettava dokumentaatio” o) lisätään rivi 8.13.3.1 seuraavasti: ”8.13.3.1 Erityiset lisätutkimukset mahdollisten hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien tutkimiseksi voivat sisältää seuraavia mutta eivät rajoitu niihin: a) nisäkkäitä koskevat myrkyllisyystutkimukset (8.13.3. a) b) in vitro -analyysit: i) estrogeenireseptorien transaktivaation määritys (OECD TG 455), ii) androgeenireseptorien transaktivaation määritys (OECD TG 458), iii) H295R-steroidogeneesiä koskeva testi (OECD TG 456) iv) aromataasi-entsyymin aktiivisuutta koskeva testi (ihmisen rekombinantti) OPPTS 890.1200 c) Kohtuun aiheutuvien vaikutuksien biotesti jyrsijöillä (OECD TG 440) ja rotilla tehtävä Hershbergerin biotesti (OECD TG 441) d) Puberteetin aikainen kehitys ja kilpirauhasen toiminta nuorilla tai peripubertaalisilla urosrotilla (OPPTS 890.1500) Päätös nisäkkäillä tehtävistä tutkimuksista on tehtävä kaiken saatavilla olevan tiedon perusteella, mukaan lukien järjestelmällinen katsaus kirjallisuuteen (muun muassa tiedot hormonitoimintaa häiritsevistä vaikutuksista muissa kuin kohde-eliöissä) ja sopivien in silico- tai in vitro -menetelmien saatavuus Lisätiedot” p) korvataan rivit 8.13.4 ja 8.13.5 seuraavasti: ”8.13.4 Immunotoksisuus ja kehitykseen liittyvä immunotoksisuus Jos on näyttöä toistuvalla annostuksella tehdyistä tai lisääntymiselle vaarallisten vaikutusten tutkimuksista, että tehoaineella voi olla immunotoksisia ominaisuuksia, vaaditaan lisätietoja tai erityisiä tutkimuksia, joiden avulla selvitetään (1) vaikutus- tai toimintatapa ja/tai; (2) mahdollisesti merkitykselliset haittavaikutukset ihmisissä tai eläimissä. Arvioitaessa elintarvikkeisiin tai rehuihin mahdollisesti päätyvien tehoaineiden turvallisuutta kuluttajille on tarpeen ottaa huomioon suun kautta tapahtuva altistuminen ja tehdä eläinkokeita altistuksella suun kautta Lisätiedot 8.13.5 Muut mekanistiset tutkimukset Päätös siitä, onko tarpeen tehdä lisätutkimuksia, olisi tehtävä kaikkien asiaankuuluvien tietojen perusteella Lisätiedot” q) poistetaan rivi 8.18. r) korvataan rivi 9.1.1 seuraavasti: ”9.1.1 Lyhytaikainen myrkyllisyystesti kaloilla Kun vaaditaan kalojen lyhytaikaisen myrkyllisyyden tutkimus, olisi sovellettava kynnysarvoon perustuvaa menettelytapaa (vaiheittainen testausstrategia) On harkittava pitkäaikaista tutkimusta myrkyllisyydestä kaloille 9.1.6.1 kohdan mukaisesti, jos aine on heikosti veteen liukeneva (alle 1 mg/l) Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos — saatavilla on pätevä pitkäaikainen tutkimus myrkyllisyydestä kaloille — on saatavissa riittävästi näyttöä käyttämällä muita tietoja, kuten kalojen alkioilla tehtyä välittömän myrkyllisyyden testiä (FET, OECD TG 236) ja/tai muilla kuin eläinkokeisiin perustuvilla menetelmillä saatuja tuloksia, tämän tietovaatimuksen täyttämiseksi” s) korvataan rivi 9.1.6.1 seuraavasti: ”9.1.6.1 Pitkäaikainen myrkyllisyystesti kaloilla: Tiedot on saatava kaloille tehtävällä pitkäaikaisella myrkyllisyystestillä, jossa ovat mukana varhaiset kehitysvaiheet (mätimunat, toukat tai kalanpoikaset) Lisätiedot” t) korvataan rivi 9.10 seuraavasti: ”9.10 Hormonitoiminnan häiriöt Hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia koskevaan arviointiin on sisällyttävä seuraavat tasot: a) Nisäkästutkimuksista saatujen tietojen arviointi 8.13.3 kohdan mukaisesti sen arvioimiseksi, onko aineella hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia nisäkkäitä koskevien tietojen perusteella b) Jos nisäkkäillä saatujen tietojen perusteella ei voida päätellä 8.13.3 tai 9.1.6.1 kohdan mukaisesti, että aineella on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, on harkittava 9.10.1 tai 9.10.2 kohdassa esitettyjä tutkimuksia ottaen huomioon kaikki muut saatavissa olevat merkitykselliset tiedot, mukaan lukien järjestelmällinen katsaus kirjallisuuteen” u) lisätään rivit 9.10.1, 9.10.2 ja 9.10.3 seuraavasti: ”9.10.1 Hormonitoimintaa häiritsevät vaikutukset kaloilla Erityiset tutkimukset mahdollisten hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien tutkimiseksi voivat olla seuraavia mutta eivät rajoitu niihin: a) Medakalla tehtävä laajennettu yhden sukupolven testi (MEOGRT, OECD TG 240), b) Kalojen koko elinkierron käsittävä myrkyllisyystutkimus (FLCTT, OPPTS 850.1500), joka kattaa kaikki estrogeeni-, androgeeni- ja steroidogeenivälitteiset (EAS) muuttujat, joita on tarkoitus mitata MEOGRT-tutkimuksessa Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos — riittävien 8.13.3 kohdan mukaisten nisäkkäillä saatujen tietojen tai muiden merkityksellisten tietojen (esim. kirjallisuus) perusteella ei ole viitteitä hormonaalisesta vaikutustavasta tai hormonitoimintaan liittyvistä vaikutuksista, ja — on käytettävissä päteviä in vivo -tutkimuksia, joihin sisältyvien tietojen perusteella ei vaikuta siltä, että tehoaine voisi saada aikaan hormonaalista vaikutustapaa tai hormonitoimintaa mahdollisesti häiritseviä vaikutuksia kalojen lyhytaikaisessa lisääntymistutkimuksessa (FSTRA; OECD TG 229) tai kaloilla tehtävässä 21 päivän tutkimuksessa (OECD TG 230) tai kalojen sukupuolikehitystä tutkivassa testissä (FSDT, OECD TG 234) Jos on saatavilla muita tietoja menetelmillä OECD TG 229 tai OECD TG 230 tai OECD TG 234 tutkituista estrogeeneihin, androgeeneihin ja steroidogeeneihin liittyvistä modaliteeteista tai muuttujista, voidaan käyttää kyseisiä tietoja 9.10.2 Hormonitoimintaa häiritsevät vaikutukset sammakkoeläimillä Erityiset lisätutkimukset mahdollisten hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien tutkimiseksi voivat käsittää sammakkoeläinten toukkien kasvua ja kehitystä mittaavan testin (LAGDA; OECD TG 241) mutta eivät rajoitu siihen Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos — riittävien 8.13.3 kohdan mukaisten nisäkkäillä saatujen tietojen tai muiden merkityksellisten tietojen (esim. kirjallisuus) perusteella ei ole viitteitä hormonaalisesta vaikutustavasta tai hormonitoimintaan liittyvistä vaikutuksista, ja — on käytettävissä päteviä in vivo -tutkimuksia, joihin sisältyvien tietojen perusteella ei vaikuta siltä, että tehoaineella olisi hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia sammakkoeläinten muodonvaihdostutkimuksessa (AMA; OECD TG 231) 9.10.3 Jos tiedot viittaavat siihen, että tehoaineella voi olla hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, tai jos hormonitoiminnan häiriintymisestä tehtävien johtopäätösten tekemisen kannalta olennaisia muuttujia koskevat tiedot ovat epätäydellisiä, on vaadittava tarpeen mukaan lisätietoja tai erityisiä tutkimuksia, joiden avulla selvitetään a) vaikutus- tai toimintatapa ja/tai; b) mahdollisesti merkitykselliset haittavaikutukset ihmisissä tai eläimissä. Lisätiedot”