KOMISSION ASETUS (EY) N:o 62/2006,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2005,

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä on direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan c alakohdan mukaan jaettu rakenteellisiin ja toiminnallisiin osajärjestelmiin. Kutakin osajärjestelmää varten olisi laadittava yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE).

Useimmat olemassa olevat tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset on kehitetty ja otettu käyttöön kansallisten markkinoiden vaatimusten mukaisesti. Tämä vaikeuttaa tietopalvelujen rajatylittävää jatkuvuutta, joka on avaintekijä kansainvälisten rautatieliikennepalvelujen laadun varmistamisessa erityisesti nopeasti kasvavalla kansainvälisten tavaraliikennepalvelujen lohkolla.

Telematiikkaa koskeva YTE perustuu parhaisiin asiantuntijatietoihin, jotka ovat olleet käytettävissä kyseistä YTE-esitystä laadittaessa. Tätä YTE:ää voi olla tarpeen muuttaa tai täydentää tekniikan kehityksen tai toiminnallisten, turvallisuutta koskevien tai yhteiskunnallisten vaatimusten kehityksen vuoksi. Tätä varten luodaan muutostenhallinnan käsittelymenettely YTE:ssä asetettujen vaatimusten yhdenmukaistamiseksi ja ajantasaistamiseksi. Tämä ajantasaistamisprosessi siirretään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 881/2004 (4) perustetun Euroopan rautatieviraston alaisuuteen, kun kyseinen virasto on aloittanut toimintansa, eli viimeistään huhtikuussa 2006. Tarvittaessa aloitetaan direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 3 kohdan mukainen perusteellisempi ja laajempi tarkistus- tai ajantasaistamisprosessi, johon sisältyy muutoksia tässä YTE:ssä määriteltyyn menettelyyn.

Sovellettaessa telematiikkaa koskevaa YTE:ää olisi otettava huomioon erityisperusteet, jotka liittyvät tekniseen ja käyttöä koskevaan yhteensopivuuteen käyttöön otettavan infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston ja sen verkon välillä, johon ne on tarkoitus liittää. Näihin yhteensopivuutta koskeviin vaatimuksiin liittyy moninainen tekninen ja taloudellinen analyysi, joka on tehtävä tapauskohtaisesti. Analyysissä olisi otettava huomioon direktiivissä 2001/16/EY tarkoitetut erilaisten osajärjestelmien väliset liitännät, kyseisessä direktiivissä tarkoitetut erilaiset rataluokat ja liikkuvan kaluston luokat sekä nykyisen verkon tekninen ja käyttöympäristö.

On kuitenkin olennaisen tärkeää, että edellä mainittu analyysi tehdään johdonmukaisten täytäntöönpanosääntöjen ja ohjeiden puitteissa. Tämä edellyttää, että Euroopan tasolla toimivat rautatiealan edustuselimet laativat telematiikkaa koskevan YTE:n eurooppalaisen käyttöönottostrategian. Strategiassa olisi ilmoitettava vaiheet, jotka tarvitaan, jotta voitaisiin siirtyä tiedonhallintaan nykyään sovellettavista epäyhtenäisistä kansallisista lähestymistavoista tilanteeseen, jossa tiedonvaihto on saumatonta Euroopan unionin koko rautatieverkossa.

YTE:n tehokkaan käyttöönoton varmistamiseksi on laadittava strateginen eurooppalainen käyttöönottosuunnitelma. Toimijoiden laatimia vaihesuunnitelmia on koordinoitava Euroopan tasolla, ja niissä on otettava huomioon rautatieyritysten ja infrastruktuurien haltijoiden nykyiset prosessit ja tietotekniikkajärjestelmät. Rautatieyritysten ja infrastruktuurien haltijoiden olisi osallistuttava tähän antamalla toimintaa koskevia ja teknisiä tietoja nykyisistä tavaraliikenteen yksittäisistä telemaattisista sovelluksista.

YTE:ssä edellytetyn tavoitejärjestelmän olisi perustuttava tietokonepohjaiseen tekniikkaan, jonka odotettu toiminnallinen elinikä on merkittävästi lyhyempi kuin käytössä olevien tavanomaisen rautatiejärjestelmän opaste-/merkinanto- ja televiestintälaitteiden odotettu elinikä. Näin ollen se edellyttää pikemminkin ennakoivaa kuin korjaavaa käyttöönottostrategiaa, jotta voidaan välttää järjestelmän mahdollinen vanhentuminen ennen kuin sen yhteenliitännät on toteutettu kokonaan. Lisäksi liian epäyhtenäinen käyttöönotto aiheuttaisi palvelun jatkuvuuteen liittyvän epävarmuuden vuoksi suuria kuluja ja käyttökustannuksia. Johdonmukaisen puitesuunnitelman laatiminen Euroopan tasolla edistäisi saumattomien tietopalvelujen yhdenmukaista kehittymistä koko Euroopan laajuisessa rautatiejärjestelmässä Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan EU:n strategian mukaisesti. Tällaisen suunnitelman olisi perustuttava vastaaviin kansallisiin käyttöönottosuunnitelmiin, ja sen olisi tarjottava asianmukainen tietopohja, joka tukee eri sidosryhmiä ja erityisesti komissiota niiden tehdessä päätöksiä taloudellisen tuen myöntämisestä rautatiehankkeille. Komissiolle olisi annettava mahdollisuus edistää asianmukaisia keinoja, joilla varmistetaan osapuolten välinen koordinointi tällaisen eurooppalaisen suunnitelman laadinnassa.

Telemaattisia sovelluksia koskeva YTE on luonteeltaan toiminnallinen. YTE:n sisältämät säännökset on sen vuoksi osoitettu pääasiallisesti markkinatoimijoille. Asetus, joka on osoitettu sopivalle joukolle toimijoita, on YTE:n säännösten täytäntöönpanon kannalta tarkoituksenmukaisempi kuin jäsenvaltioille osoitettu päätös.

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen liitteessä vahvistetaan direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan mukainen tavanomaisen rautatiejärjestelemän osajärjestelmää ”tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset” koskeva yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (jäljempänä ”YTE”).

YTE:ää sovelletaan kaikilta osin direktiivin 2001/16/EY liitteessä I määriteltyyn Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon.

2 artikla

Rautatieyritysten ja infrastruktuurien haltijoiden on osallistuttava antamalla toimintaa koskevia ja teknisiä tietoja nykyisistä tavaraliikenteen yksittäisistä telemaattisista sovelluksista liitteen luvun 2 mukaisesti viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

3 artikla

Asetuksen (EY) N:o 881/2004 3 artiklan 2 kohdan mukaisten Euroopan tasolla toimivien edustavien rautatiealan elinten on laadittava liitteenä olevaa YTE:ää varten strateginen eurooppalainen käyttöönottosuunnitelma tämän asetuksen liitteen luvussa 7 vahvistettujen perusteiden mukaisesti.

Niiden on toimitettava tämä käyttöönottosuunnitelma jäsenvaltioille ja komissiolle viimeistään yhden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

4 artikla

Päätöksen 2004/446/EY säännöksiä, jotka koskevat Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän perusparametrejä, ei sovelleta enää tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(1) EYVL L 110, 20.4.2001, s. 1; direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 114; oikaistu EUVL L 220, 21.6.2004, s. 40).

(2) EUVL L 155, 30.4.2004, s. 1; oikaistu EUVL L 193, 1.6.2004, s. 1.

(3) EYVL L 235, 17.9.1996, s. 6; direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/50/EY.

(4) EUVL L 164, 30.4.2004, s. 1; oikaistu EUVL L 220, 21.6.2004, s. 3.

LIITE

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä

SISÄLTÖ:

1. JOHDANTO

1.1 Tekninen soveltamisala

1.2 Maantieteellinen soveltamisala

1.3 Tämän YTE:n sisältö

2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ/SOVELTAMISALA

2.1 Tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluva toiminta

2.2 Tämän YTE:n soveltamisalaan kuulumaton toiminta

2.3 Osajärjestelmän yleiskuvaus

2.3.1 Asiaan liittyvät kokonaisuudet

2.3.2 Kyseeseen tulevat prosessit

2.3.3 Yleisiä huomautuksia

3. OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1 Olennaisten vaatimusten mukaisuus

3.2 Olennaisten vaatimusten näkökohdat

3.3 Yleisiin vaatimuksiin liittyviä näkökohtia

3.3.1 Turvallisuus 4

3.3.2 Luotettavuus ja käytettävyys

3.3.3 Terveys

3.3.4 Ympäristönsuojelu

3.3.5 Tekninen yhteensopivuus

3.4 Erityisesti tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmään liittyvät näkökohdat

3.4.1 Tekninen yhteensopivuus

3.4.2 Luotettavuus ja käytettävyys

3.4.3 Terveys

3.4.4 Turvallisuus

4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS

4.1 Johdanto

4.2 Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset ominaisuudet

4.2.1 Rahtikirjan tiedot

4.2.2 Reittipyyntö

4.2.3 Junan valmistelu

4.2.4 Junan kulkuennuste

4.2.5 Ilmoitukset toimintahäiriöistä

4.2.6 Junan sijainti

4.2.7 Lähetyksen ETI/ETA

4.2.8 Vaunujen liikkeet

4.2.9 Vaihtoraportit

4.2.10 Laadun parantamiseen pyrkivä tiedonvaihto

4.2.11 Pääviitetiedot

4.2.12 Erilaiset viitetiedostot ja tietokannat

4.2.13 Asiakirjojen sähköinen siirto

4.2.14 Verkot ja viestintä

4.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset vaatimukset

4.3.1 Liitännät infrastruktuuria koskevan YTE:n kanssa

4.3.2 Liitännät liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n kanssa

4.3.3 Liitännät liikkuvan kaluston osajärjestelmän kanssa

4.3.4 Liitännät käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n kanssa

4.4 Käyttöä koskevat säännöt

4.4.1 Tietojen laatu

4.4.2 Keskitetyn kuvaustietokannan käyttö

4.5 Ylläpitosäännöt

4.6 Ammatillinen pätevyys

4.7 Työterveys- ja turvallisuusolot

4.8 Infrastruktuuria ja liikkuvaa kalustoa koskevat rekisterit

5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

5.1 Määritelmä

5.2 Osatekijöiden luettelo

5.3 Osatekijöiden suoritustasot ja eritelmät

6. OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI JA OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS

6.1 Yhteentoimivuuden osatekijät

6.1.1 Arviointimenettelyt

6.1.2 Moduuli

6.2 Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva osajärjestelmä

7. KÄYTTÖÖNOTTO

7.1 Tämän YTE:n soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt

7.1.1 Johdanto

7.1.2 Euroopan laajuinen strateginen toimintasuunnitelma (SEDP)

7.1.3 Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt

7.2 Siirtymästrategia

7.3 Muutoshallinta

7.3.1 Johdanto

7.3.2 Perusversiot

7.3.3 Perusversioiden julkaiseminen

7.3.4 Uusien perusversioiden käyttöönotto

7.3.5 Muutoksenhallintaprosessi — vaatimukset

7.3.6 Järjestelmän ominaisuuksien hallintasuunnittelun vaatimukset

7.4 Erityistapaukset

7.4.1 Johdanto

7.4.2 Erityistapausten luettelo

LIITE A: LUETTELO LIITTEENÄ OLEVISTA ASIAKIRJOISTA

LIITE B: SANASTO

TAULUKOT:

Taulukko 1: Reittipyyntö

Taulukko 2: Rautatieyrityksen tekemä reitin peruutus

Taulukko 3: Infrastruktuurin hallinnon tekemä reitin peruutus

Taulukko 4: Ilmoitus viestin vastaanottamisesta

Taulukko 5: Junan valmistelu

Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä

Yhteentoimivuuden tekninen eritelmä — Tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmä

1. JOHDANTO

1.1 Tekninen soveltamisala

Tässä YTE:ssä käsitellään direktiivin 2001/16/EY liitteessä II olevan 1 kohdan b alakohdassa esitettyä tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmää.

Junien, vaunujen ja intermodaalisten lastausyksikköjen kaupallinen toiminta koko Euroopan laajuisessa rautatiejärjestelmässä edellyttää tehokasta tiedonvaihtoa eri infrastruktuurin hallintojen, rautatieyritysten ja muiden palveluntarjoajien välillä. Tästä yhdenmukaisuudesta ja yhteenliittämisestä riippuvat suoritustaso, turvallisuus, palvelujen laatu ja kustannukset, ja erityisesti niistä riippuu Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus.

Yhteentoimivuuden tekninen eritelmä vaikuttaa myös rautatiekuljetusten käyttäjien käyttöoloihin. Tässä yhteydessä sanalla käyttäjät ei tarkoiteta ainoastaan infrastruktuurin hallintoja tai rautatieyrityksiä, vaan myös kaikkia muita palveluntarjoajia, kuten vaunukalustoyhtiöitä, yhteiskuljetusyhtiöitä ja jopa asiakkaita.

Lopuksi tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden edut otettiin huomioon paremman yhteentoimivuuden luomiseksi erilaisten kuljetusmuotojen välille, erityisesti tavanomaisen rautatieliikenteen ja yhdistetyn rautatieliikenteen välille.

Tämän YTE:n tarkoitus on varmistaa, että tehokas tiedonvaihto sovitetaan aina määrällisesti ja laadullisesti parhaalla mahdollisella tavalla muuttuviin vaatimuksiin siten, että kuljetusprosessi säilyy taloudellisesti mahdollisimman kannattavana ja rautatierahti säilyttää markkinaosuutensa kovassa kilpailussa.

Kaikki tämä tarkoittaa Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rakentamista tai parantamista tavanomaista rautatieliikennettä ja intermodaalista liikennettä varten. Tämä tarve parantaa rautatien osuutta kuljetusjärjestelmässä voidaan myös nähdä tarkasteltaessa maantie- ja rautatiekuljetusten kriittisiä kohtia (liitäntöjä eri osapuolten välillä) yhdessä yksinkertaistetussa tapauksessa, joka on esitetty liitteessä A olevan 5 luettelokohdan mukaisen asiakirjan 1.1 kohdassa.

Tämän YTE:n lopullisena tavoitteena on kuljetusten hallinta näin monien liitäntöjen tapauksessa käyttäen hyväksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveihin 2001/14/EY (1) ja 2001/16/EY perustuvaa tiedonvaihtoa.

Tämä lyhyt selvitys tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevasta tavanomaisen rautatieliikenteen YTE:stä osoittaa myös erot käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan tavanomaisen rautatieliikenteen YTE:ään. Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE sisältää — erityisesti turvallisuuden näkökulmasta esitettynä — menettelyt ja laitteet, joiden avulla erilaiset rakenteelliset osajärjestelmät, joita ovat erityisesti junan kuljettaminen, liikenteen suunnittelu ja hallinta, voivat toimia yhdenmukaisesti, mikä on määritelmän mukaan rautatieyrityksen ensisijainen tehtävä (ks. 2.3 kohta: 2.3 Osajärjestelmän yleiskuvaus).

Telemaattisia sovelluksia koskeva YTE kattaa tavaraliikenteen sovellukset sekä sen ja muiden liikennemuotojen välisten yhteyksien hallinnan, mikä tarkoittaa, että siinä keskitytään pelkän junien toiminnan lisäksi myös rautatieyrityksen kuljetuspalveluihin. Turvallisuuteen liittyviä seikkoja käsitellään vain siltä osin, kuin joidenkin tietoalkioiden, kuten väärien tai vanhojen arvojen, esiintymisellä voi olla vaikutusta junan turvallisuuteen.

1.2 Maantieteellinen soveltamisala

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on direktiivin 2001/16/EY liitteessä I kuvattu Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä. Tätä YTE:ä voidaan myös soveltaa kaikki EU:n jäsenvaltiot käsittävään tavaraliikenteen rautatieverkkoon sillä rajoituksella, että tämän YTE:n määräykset eivät ole pakottavia EU:n ulkopuolelta tuleviin tai sinne meneviin tavarakuljetuksiin nähden.

1.3 Tämän YTE:n sisältö

Direktiivin 2001/16/EY 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tässä YTE:ssä on

a) ilmoitettava tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan osajärjestelmän tarkoitettu soveltamisala — 2 luku: Osajärjestelmän määritelmä/soveltamisala;

b) täsmennettävä olennaiset vaatimukset kyseiselle osajärjestelmälle ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa oleville liitännöille — 3 luku: Olennaiset vaatimukset;

c) määriteltävä toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa olevien liitäntöjen on täytettävä — 4 luku: Osajärjestelmän kuvaus;

d) määritettävä yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi — 5 luku: Yhteentoimivuuden osatekijät;

e) ilmoitettava kussakin käsiteltävässä tapauksessa vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointia koskevat menettelyt. Tämä tarkoittaa erityisesti neuvoston päätöksessä 93/465/ETY (2) määriteltyjä moduuleja tai tarvittaessa erityismenettelyjä, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa sekä osajärjestelmien EY-tarkastuksessa — 6 luku: Osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja/tai käyttöönsoveltuvuuden arviointi ja osajärjestelmän tarkastus;

f) ilmoitettava YTE:n käyttöönottostrategia. On erityisesti täsmennettävä välivaiheet, joiden kautta siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on yleistä — 7 luku: Käyttöönotto;

g) ilmoitettava kyseisen henkilöstön osalta ammattipätevyyttä ja työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita tarkoitetun osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n käyttöönotto edellyttävät — 4 luku: Osajärjestelmän kuvaus.

Lisäksi tässä YTE:ssä on 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti varauduttu erityistapauksiin; niitä käsitellään 7.4 kohdassa: Erityistapaukset.

Tämä YTE sisältää myös 4 luvussa (Osajärjestelmän kuvaus) edellä olevissa 1.1 (1.1 Tekninen soveltamisala) ja 1.2 kohdassa (1.2 Maantieteellinen soveltamisala) esitettyyn soveltamisalaan liittyvät erityiset käyttöä ja kunnossapitoa koskevat vaatimukset.

2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ/SOVELTAMISALA

2.1 Tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluva toiminta

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä II olevan 2.5 kohdan b alakohdassa määritellään tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva osajärjestelmä.

Se sisältää erityisesti

— tavaraliikenteen sovellukset, mukaan luettuina tiedotusjärjestelmät (tavaroiden ja junien ajantasainen seuranta),

— lajittelu- ja jakelujärjestelmät, jolloin jakelujärjestelmillä tarkoitetaan junan kokoamista,

— varausjärjestelmät, jolla tässä tarkoitetaan reitin varaamista,

— yhteyksien järjestämisen muiden liikennemuotojen kanssa sekä saateasiakirjojen tuottamisen sähköisessä muodossa.

2.2 Tämän YTE:n soveltamisalaan kuulumaton toiminta

Asiakkaille tarkoitetut tai eri palveluntarjoajien, kuten rautatieyritysten ja infrastruktuurin hallintojen, väliset maksu- ja laskutusjärjestelmät eivät kuulu tämän YTE:n soveltamisalaan. Kuljetuspalveluista suoritettavien maksujen perusteeksi tarvittavat tiedot ovat kuitenkin saatavissa 4.2 kohdan (Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset ominaisuudet) mukaisen tietojenvaihdon edellyttämästä järjestelmästä.

Aikataulujen pitkän aikavälin suunnittelu ei myöskään kuulu tämän telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n soveltamisalaan. Joissain kohdin viitataan kuitenkin pitkän aikavälin suunnittelun tuloksiin siltä osin, kun se liittyy junien kulun vaatimaan tehokkaaseen tiedonvaihtoon.

2.3 Osajärjestelmän yleiskuvaus

2.3.1 Asiaan liittyvät kokonaisuudet

Tässä YTE:ssä otetaan huomioon nykyiset palveluntarjoajat ja erilaiset tulevaisuudessa mahdollisesti tavaraliikenteessä mukana olevat palveluntarjoajat, joiden palvelut liittyvät seuraaviin (tämä luettelo ei ole kattava):

— vaunut

— veturit

— kuljettajat

— kytkeminen ja vaihtaminen laskumäkeä käyttäen

— reittiaikavarausten myynti

— lähetysten hallinta

— junan kokoonpano

— liikennöinti

— junan valvonta

— liikenteenohjaus

— lähetysten valvonta

— vaunujen ja/tai veturien tarkastukset ja korjaukset

— tulliselvitykset

— intermodaalisten terminaalien käyttö

— kuljetusten hallinta.

Tietyt palveluntarjoajat on nimenomaisesti määritelty direktiiveissä 2001/14/EY ja 2001/16/EY. Koska molemmat direktiivit on otettava huomioon, tähän YTE:hen liittyy erityisesti seuraava määritelmä (ks. myös liitteessä A olevan 6 luettelokohdan mukainen asiakirja):

”’Infrastruktuurin hallinnolla’ tarkoitetaan elintä tai yritystä, joka on vastuussa erityisesti rautateiden infrastruktuurin rakentamisesta ja ylläpidosta. Tämä voi käsittää myös infrastruktuurin valvonta- ja turvajärjestelmien hallinnoinnin. Verkkoa tai verkon osaa koskevat infrastruktuurin hallinnon tehtävät voidaan antaa eri elimille tai yrityksille;”

Tämän määritelmän perusteella tässä YTE:ssä pidetään infrastruktuurin hallintoa palveluntarjoajana, jonka tehtävä on reittien käyttöoikeuden myöntäminen, junien ohjaus/valvonta sekä juniin/reitteihin liittyvä raportointi.

Direktiivin 2001/14/EY mukaan elin tai yritys, jolle infrastruktuurin hallinto myöntää reitin käyttöoikeuden, määritellään hakijaksi.

”’Hakijalla’ tarkoitetaan toimiluvan saanutta rautatieyritystä ja/tai rautatieyritysten kansainvälistä ryhmittymää, ja jäsenvaltioissa, joissa tällaisesta mahdollisuudesta säädetään, myös muita luonnollisia henkilöitä ja/tai oikeushenkilöitä, kuten asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitettuja viranomaisia sekä laivaajia, huolitsijoita ja yhdistettyjen kuljetusten harjoittajia, jotka joko julkisen palvelun tarjoamiseen liittyvistä tai kaupallisista syistä haluavat hankkia infrastruktuurikapasiteettia rautatieliikenteen harjoittamista varten kyseisen jäsenvaltion alueella; kun taas ’rautatieyrityksellä’ tarkoitetaan yksityistä tai julkista yritystä, jolla on yhteisön voimassa olevan lainsäädännön mukainen lupa ja joka päätoimenaan harjoittaa rautateiden tavara- ja/tai matkustajaliikennettä ja joka on velvollinen huolehtimaan vetopalveluista; tähän kuuluvat myös yksinomaan vetopalveluja tarjoavat yritykset.”

Tämän määritelmän perusteella tässä YTE:ssä pidetään rautatieyritystä palveluntarjoajana, jonka tehtävä on junien liikennöinti.

Myönnettäessä reitin käyttöoikeutta junan kuljettamista varten on myös otettava huomioon direktiivin 2001/14/EY 13 artikla:

”Infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntää infrastruktuurin hallinto, eikä oikeuden saanut hakija voi siirtää myönnettyä käyttöoikeutta toiselle yritykselle tai yksikölle. Kaupan käyminen infrastruktuurikapasiteetilla on kielletty ja aiheuttaa sen, että kapasiteettia ei enää myönnetä. Siirtona ei pidetä sitä, että jokin rautatieyritys käyttää kapasiteettia sellaisen hakijan liiketoimintaan, joka ei itse ole rautatieyritys.”

Infrastruktuurin hallintojen ja hakijoiden välisessä kuljetuksen toteutusvaiheessa tapahtuvassa viestinnässä on otettava huomioon vain infrastruktuurin hallinto ja rautatieyritys, ei erilaisia muita hakijoita, jotka voivat olla oleellisia suunnitteluvaiheessa. Toteutusvaiheessa on aina määritelty tietyn infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen välinen suhde, jota varten tapahtuva viestitys ja tietojen tallennus määritellään tässä YTE:ssä. Tämä ei vaikuta hakijan määritelmään tai siitä seuraaviin reitin käyttöoikeuden myöntämismahdollisuuksiin.

Kuten edellä on mainittu, tavaraliikenne tarvitsee erilaisia palveluja. Yksi esimerkki on vaunujen tarjoaminen. Tämän palvelun voidaan katsoa liittyvän liikkuvan kaluston haltijaan. Jos tämä kuljetuksia varten tarvittava palvelu kuuluu rautatieyrityksen tarjoamiin palveluihin, rautatieyritys toimii myös liikkuvan kaluston haltijana. Liikkuvan kaluston haltija voi puolestaan hallita omia vaunujaan ja/tai toisen osapuolen (toisen tavaravaunuja tarjoavan palveluntarjoajan) vaunuja. Tällaisten palveluntarjoajien tarpeet on otettu huomioon riippumatta siitä, onko liikkuvan kaluston haltijana toimiva oikeushenkilö rautatieyritys vai ei.

Tässä YTE:ssä ei luoda uusia oikeushenkilöitä tai pakoteta rautatieyritystä käyttämään ulkopuolisia palveluntarjoajia palveluihin, joita se itse tarjoaa, mutta siinä nimitetään tarvittaessa palveluja niihin liittyvän palveluntarjoajan mukaan. Jos rautatieyritys tarjoaa kyseistä palvelua, se toimii tämän palvelun palveluntarjoajana.

Kun asiakkaan tarpeet otetaan huomioon, yksi palveluista on kuljetusketjun organisointi ja hallinta asiakkaan sitoumusten mukaan. Tämän palvelun tarjoaa ”vastaava rautatieyritys” (LRU). Vastaava rautatieyritys on asiakkaan yksinomainen yhteyspiste. Jos kuljetusketjussa on mukana enemmän kun yksi rautatieyritys, vastaava rautatieyritys vastaa myös toisten rautatieyritysten keskinäisestä koordinoinnista.

Tämän palvelun voi hoitaa myös huolitsija tai mikä muu yhteisö tahansa.

Rautatieyrityksen rooli vastaavana rautatieyrityksenä voi vaihdella kuljetuksen mukaan. Eri kuljetusmuotoja sisältävässä toiminnassa kokojunien kapasiteetin hallinnan ja rahtikirjojen kirjoittamisen hoitaa intermodaalinen palveluintegraattori, joka sitten vuorostaan on vastaavan rautatieyrityksen asiakas.

Pääasia on kuitenkin, että rautatieyritykset ja infrastruktuurin hallinnot sekä kaikki muut palveluntarjoajat (edellä kuvatussa mielessä) toimivat yhdessä, joko yhteistyössä ja/tai sallien toisille pääsyn järjestelmiinsä, sekä vaihtavat tietoja tehokkaasti, jotta asiakkaalle voidaan tarjota palveluja saumattomasti.

2.3.2 Kyseeseen tulevat prosessit

Tämä rautateiden tavaraliikennettä koskeva YTE on direktiivin 2001/16/EY mukaan rajoitettu infrastruktuurin hallintoihin ja rautatieyrityksiin / vastaaviin rautatieyrityksiin niiden välittömien asiakkaiden osalta.

Tavaraliikenteessä vastaavan rautatieyrityksen toiminta lähetyksen osalta alkaa siitä, kun se saa asiakkaaltaan rahtikirjan ja luettelon vaunulasteista sekä lastauksen valmistumisajan. Vastaava rautatieyritys laatii kuljetukselle (kokemukseen ja/tai sopimukseen perustuvan) alustavan reittisuunnitelman. Jos vastaava rautatieyritys aikoo sisällyttää vaunulastin junaan Open Access -periaatteella toimittaessa (vastaava rautatieyritys vastaa junan toiminnasta koko matkan ajan), alustava reittisuunnitelma on sellaisenaan lopullinen. Jos vastaava rautatieyritys aikoo sisällyttää vaunulastin junaan, jonka kulussa on mukana toisia rautatieyrityksiä, sen on ensin otettava selkoa siitä, mihin rautatieyrityksiin olisi otettava yhteyttä ja mihin aikaan vaihto kahden peräkkäisen rautatieyrityksen välillä voi tapahtua. Vastaava rautatieyritys laatii sitten alustavat vaunumääräykset erikseen kullekin rautatieyritykselle täyden rahtikirjan osiksi. Vaunumääräykset määritellään 4.2.1 kohdassa (Rahtikirjan tiedot).

Tilauksen saaneet rautatieyritykset tarkistavat vaunujen käytön vaatimien resurssien ja reitin saatavuuden. Eri rautatieyritysten antamien vastausten perusteella vastaava rautatieyritys voi hienosäätää reittisuunnitelmaa tai aloittaa kyselyt alusta — mahdollisesti jopa muilta rautatieyrityksiltä — kunnes reittisuunnitelma lopulta vastaa asiakkaan vaatimuksia.

Rautatieyrityksillä / vastaavilla rautatieyrityksillä on yleensä oltava vähintään seuraavat valmiudet:

— valmius MÄÄRITELLÄ palvelujen hinta ja kuljetusajat, vaunujen saatavuus (tarvittaessa), vaunujen / intermodaalisten lastausyksikköjen tiedot (sijainti, tila ja vaunun / intermodaalisen lastausyksikön arvioitu saapumisaika (ETA)), paikka, jossa lähetykset voidaan lastata tyhjiin vaunuihin, kontteihin, jne.,

— valmius TOTEUTTAA palvelu, joka on määritelty luotettavasti ja saumattomasti käyttäen yhteisiä liiketoimintaprosesseja ja toisiinsa liitettyjä järjestelmiä. Rautatieyrityksillä, infrastruktuurin hallinnoilla ja muilla palveluntarjoajilla ja sidosryhmillä, kuten tullilla, on oltava mahdollisuus elektroniseen tiedonvaihtoon,

— valmius MITATA toteutetun palvelun laatu verrattuna siihen, mitä oli määritelty, ts. laskutuksen oikeellisuus tarjoukseen verrattuna, todelliset kuljetusajat luvattuihin verrattuna, vaunumääräykset toimitettuihin verrattuna, ETA-ajat todellisiin saapumisaikoihin verrattuna,

— valmius TOIMIA tuottavasti siten, että junien, infrastruktuurin ja kaluston kapasiteettia hyödynnetään vaunujen / intermodaalisten lastausyksikköjen ja junien aikataulujen laadinnan edellyttämien liiketoiminnan prosessien, järjestelmien ja tiedonvaihdon avulla.

Hakijana toimiessaan rautatieyritysten / vastaavien rautatieyritysten on myös annettava käyttöön (infrastruktuurin hallintojen kanssa tehtyjen sopimusten avulla) tarvittava reitti ja kuljetettava junaa omilla matkaosuuksillaan. Reittinä nämä voivat käyttää jo (suunnitteluvaiheessa) varattuja reittejä tai niiden on pyydettävä asianomaisen matkaosuuden infrastruktuurin hallinnolta ad hoc -reittiä. Liitteessä A olevan 5 luettelokohdan mukaisen asiakirjan 1.2 kohdassa on esimerkki reitinpyyntötapahtumasta.

Myös reitin omistuksella on tärkeä merkitys infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen välisessä junan kulkiessa tapahtuvassa viestinnässä. Viestinnän on aina perustuttava junan ja reitin numeroon, joita käyttämällä infrastruktuurin hallinto viestii sen rautatieyrityksen kanssa, joka on varannut reitin tämän infrastruktuurin alueelta (ks. myös liitteessä A olevan 5 luettelokohdan mukaisen asiakirjan 1.2 kohta).

Jos rautatieyritys hoitaa koko matkan A–F (rautatieyritys toimii Open Access -periaatteella, eikä muita rautatieyrityksiä ole mukana), viestii jokainen mukana oleva infrastruktuurin hallinto suoraan pelkästään tämän rautatieyrityksen kanssa. Tämä rautatieyrityksen Open Access -toiminta voidaan toteuttaa varaamalla reitti yhteisestä tiedonvälityspisteestä (”One stop shop”) tai osa kerrallaan suoraan infrastruktuurin eri hallinnoilta. Tässä YTE:ssä otetaan huomioon molemmat tapaukset, kuten esitetään 4.2.2.1 kohdassa Reittipyyntö, .

Rautatieyritysten ja infrastruktuurin hallintojen välinen vuoropuhelu tavarajunan reitin laatimiseksi määritellään 4.2.2 kohdassa (Reittipyyntö). Tämä toiminto liittyy direktiivin 2001/14/EY 23 artiklan 1 kohtaan. Tähän vuoropuheluun eivät kuulu palveluja tarjoavan rautatieyrityksen luvan hankkiminen parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/13/EY (3) mukaisesti, direktiivin 2001/14/EY mukainen sertifiointi eivätkä neuvoston direktiivin 91/440/ETY (4) mukaiset käyttöoikeudet.

4.2.3 kohdassa (Junan valmistelu) määritellään junan kokoonpanoon ja lähtöön liittyvä tiedonvaihto. Junan kulunaikainen normaali tiedonvaihto selostetaan 4.2.4 kohdassa (Junan kulkuennuste) ja poikkeustapauksissa lähetettävät viestit kuvaillaan 4.2.5 kohdassa (Ilmoitukset toimintahäiriöistä). Junan jäljittämiseen tarkoitetut sijaintitiedot määritellään 4.2.6 kohdassa (Junan sijainti). Kaikkia näitä junia koskevia viestejä vaihdetaan rautatieyrityksen ja infrastruktuurin hallinnon välillä.

Asiakkaan kannalta tärkein tieto on aina lähetyksen arvioitu saapumisaika (ETA). ETA voidaan laskea vastaavan rautatieyrityksen ja infrastruktuurin hallinnon välisen tiedonvaihdon perusteella (toimittaessa Open Access -periaatteella). Jos eri rautatieyritykset toimivat yhteistoiminnassa, ETA ja arvioidut vaihtoajat (ETI:t) voidaan määrittää rautatieyritysten ja infrastruktuurin hallintojen välisten viestien perusteella, ja rautatieyritykset voivat kertoa ne vastaavalle rautatieyritykselle (4.2.7 kohta: Lähetyksen ETI/ETA).

Infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen välisen tiedonvaihdon perusteella vastaava rautatieyritys tietää myös seuraavat asiat:

— milloin vaunut lähtivät ratapihalta tai määrätyltä paikalta tai saapuivat sille (4.2.8 kohta: Vaunujen liikkeet), tai

— milloin vastuu vaunuista siirtyi yhdeltä rautatieyritykseltä kuljetusketjussa seuraavalle rautatieyritykselle (4.2.9 kohta: Vaihtoraportit).

Ei ainoastaan infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen välisen tiedonvaihdon perusteella, vaan myös rautatieyritysten ja vastaavan rautatieyrityksen välisestä tiedonvaihdosta voidaan saada erilaisia tilastotietoja

— keskipitkällä aikavälillä tapahtuvaa tuotantoprosessien tarkempaa suunnittelua varten, ja

— pitkällä aikavälillä tapahtuvaa strategista suunnittelua ja kapasiteettitutkimuksia (esim. verkkoanalyysejä, seisonta- ja lajitteluratapihojen määrittelyä, liikkuvan kaluston suunnittelua) varten; mutta ennen kaikkea,

— kuljetuspalvelun laadun ja tuottavuuden parantamiseksi (4.2.10 kohta: Laadun parantamiseen pyrkivä tiedonvaihto).

Tyhjien vaunujen käsittely on erityisen tärkeää puhuttaessa yhteentoimivista vaunuista. Periaatteessa lastattujen ja tyhjien vaunujen käsittelyssä ei ole eroa. Tyhjien vaunujen kuljetus tapahtuu myös vaunumääräysten perusteella, ja näiden tyhjien vaunujen liikkuvan kaluston haltijaa on pidettävä asiakkaana.

2.3.3 Yleisiä huomautuksia

Tietojärjestelmä on hyvä vain, jos siinä olevat tiedot ovat luotettavia. Tämän vuoksi lähetyksen, vaunun tai kontin huolinnan kannalta tärkeiden tietojen on oltava paikkansa pitäviä ja ne on kerättävä taloudellisella tavalla — mikä tarkoittaa, että ne olisi syötettävä järjestelmään vain kerran.

Tällä perusteella tässä YTE:ssä esitetyissä sovelluksissa ja viesteissä vältetään tietojen manuaalinen syöttäminen useampaan kertaan käyttämällä valmiiksi tallennettuja tietoja, kuten esim. liikkuvan kaluston viitetietoja. Liikkuvan kaluston viitetietoja koskevat vaatimukset määritellään 4.2.11 kohdassa (Pääviitetiedot). Määritellyistä liikkuvan kaluston tietokannoista on voitava helposti saada tarvittavat tekniset tiedot. Tietokantojen sisällön on oltava oikeuksiin perustuvien strukturoitujen käyttöoikeuksien perusteella kaikkien infrastruktuurin hallintojen, rautatieyritysten ja liikkuvan kaluston haltijoiden käytettävissä erityisesti kaluston kiertoa ja kunnossapitoa varten. Niiden on sisällettävä kaikki kuljetusten kannalta kriittiset tekniset tiedot, kuten

— liikkuvan kaluston tiedot,

— tekniset/suunnittelutiedot,

— arvio yhteensopivuudesta infrastruktuurin kanssa,

— arvio tärkeistä kuormausominaisuuksista,

— jarrujen kannalta tärkeät ominaisuudet,

— kunnossapitotiedot,

— ympäristöasiat.

Intermodaalisen kuljetustoiminnan eri pisteissä (joita kutsutaan Gateway-asemiksi) vaunuja ei ainoastaan liitetä toisiin juniin, vaan intermodaalisia lastausyksikköjä voidaan myös siirtää vaunusta toiseen. Tämän takia ei riitä, että käytetään vaunuja koskevaa reittisuunnitelmaa, vaan on laadittava myös intermodaalisia lastausyksikköjä koskeva reittisuunnitelma.

4.2.12 kohdassa (Erilaiset viitetiedostot ja tietokannat) luetellaan erilaisia liitetiedostoja ja tietokantoja, kuten vaunujen ja intermodaalisten lastausyksikköjen toimintaan liittyvä tietokanta. Tämä tietokanta sisältää tiedot liikkuvan kaluston liikennetilanteesta, painoja ja vaarallisia aineita koskevat tiedot, intermodaalisia lastausyksikköjä koskevat tiedot sekä sijaintitiedot. 4.2.13 kohdassa (Asiakirjojen sähköinen siirto) esitetään asiakirjojen sähköistä siirtoa koskevat vaatimukset.

Tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmää koskevassa YTE:ssä määritellään ne tarvittavat tiedot, joita on vaihdettava kuljetusketjuun osallistuvien eri osapuolten välillä, ja sillä mahdollistetaan pakollisen standarditiedonvaihtoprosessin käyttöönotto. Siihen sisältyy myös tällaista viestintäympäristöä varten tarvittava arkkitehtuuristrategia. Tämä strategia esitetään pääpiirteissään 4.2.14 kohdassa (Verkot ja viestintä), ja siinä on otettu huomioon seuraavat tekijät:

— liitäntä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevaan osajärjestelmään, johon viitataan direktiivin 2001/16/EY 5 artiklan 3 kohdassa,

— verkkoselostuksen sisältöä koskevat vaatimukset, jotka on esitetty direktiivin 2001/14/EY 3 artiklassa ja liitteessä I,

— tavaraliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevat tiedot ja kunnossapitoa koskevat vaatimukset liikkuvaa kalustoa koskevasta YTE:stä.

Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevasta osajärjestelmästä ei tapahdu suoraa tiedonsiirtoa junaan, kuljettajalle tai liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan osajärjestelmän osiin, ja fyysinen siirtoverkko on täysin erillään verkosta, jota liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskeva osajärjestelmä käyttää. ERTMS/ETSC-järjestelmä käyttää GSM-R:ää. Tässä avoimessa verkossa ETCS-eritelmistä selviää, että turvallisuus saavutetaan hallitsemalla avoimen verkon vaaroja asianmukaisesti EURORADIO-protokollaa käyttäen.

Liitännät liikkuvaa kalustoa ja liikenteenohjausta ja valvontaa koskeviin rakenteellisiin osajärjestelmiin annetaan vain liikkuvan kaluston viitetietokantojen välityksellä (4.2.11.3 kohta:), joita niiden haltijat hallitsevat. Liitännät infrastruktuurin hallinnosta infrastruktuuria, liikenteenohjausta ja valvontaa sekä energiaa koskeviin osajärjestelmiin annetaan reitin määritelmällä (4.2.2.3 kohta:), jossa määritellään infrastruktuuriin liittyviä arvoja, sekä infrastruktuurin hallintojen antamilla infrastruktuurin käytön rajoituksia koskevilla tiedoilla (4.2.11.2 kohta:).

3. OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1 Olennaisten vaatimusten mukaisuus

Direktiivin 2001/16/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän, osajärjestelmien ja niiden yhteentoimivuuden osatekijöiden on täytettävä direktiivin liitteessä III yleisellä tasolla esitetyt olennaiset vaatimukset.

Tämän YTE:n soveltamisalan osalta YTE:n luvussa 3 mainittujen olennaisten vaatimusten täyttyminen varmistetaan sillä, että osajärjestelmä on 4 luvussa (Osajärjestelmän kuvaus) esitettyjen tietojen mukainen.

3.2 Olennaisten vaatimusten näkökohdat

Olennaiset vaatimukset koskevat seuraavia alueita:

— turvallisuus,

— luotettavuus ja käyttökunto,

— terveys,

— ympäristönsuojelu,

— tekninen yhteensopivuus.

Direktiivin 2001/16/EY mukaan olennaisia vaatimuksia voidaan yleisesti soveltaa koko Euroopan laajuiseen tavanomaiseen rautatiejärjestelmään, tai ne voivat olla erilaiset kullekin osajärjestelmälle ja sen osatekijöille.

3.3 Yleisiin vaatimuksiin liittyviä näkökohtia

Yleisten vaatimusten merkitys tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta määritetään seuraavasti:

3.3.1 Turvallisuus

Direktiivin 2001/16/EY liitteen III mukaan turvallisuuteen liittyvät tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmää koskevat olennaiset vaatimukset ovat seuraavat:

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.1 kohdan olennainen vaatimus: ”Turvallisuuden kannalta olennaisten komponenttien ja erityisesti junien liikkumiseen liittyvien laitteiden suunnittelun, rakentamisen tai valmistamisen sekä huollon ja valvonnan on taattava sellainen turvallisuustaso, joka vastaa verkolle vahvistettuja tavoitteita, myös määritellyissä vajaatoimintatilanteissa.” Tämä olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.2 kohdan olennainen vaatimus: ”Pyörien ja kiskojen kosketuksessa vaikuttavien parametrien on oltava sellaisten kulun vakautta koskevien perusteiden mukaisia, että niillä taataan turvallinen liikenne sallitulla enimmäisnopeudella.” Tämä olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.3 kohdan olennainen vaatimus: ”Käytettävien laitteiden on kestettävä käyttöaikanaan niille määritetyt tavanomaiset tai poikkeukselliset rasitukset. Niiden satunnaisista vioista turvallisuudelle aiheutuvia seurauksia on rajoitettava asianmukaisilla keinoilla.” Tämä olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.4 kohdan olennainen vaatimus: ”Kiinteät laitteistot ja liikkuva kalusto on suunniteltava ja käytettävät materiaalit valittava siten, että tulipalon sattuessa tulen ja savun syntymistä ja leviämistä sekä niiden vaikutuksia voidaan rajoittaa.” Tämä olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.5 kohdan olennainen vaatimus: ”Käyttäjien käsiteltäviksi tarkoitetut laitteet on suunniteltava siten, etteivät ne vaaranna laitteiden turvallista käyttöä tai käyttäjien terveyttä ja turvallisuutta, jos niitä käytetään ennakoitavissa olevalla tavalla ohjeiden vastaisesti.” Tämä olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

3.3.2 Luotettavuus ja käytettävyys

”Junien liikkumiseen liittyvien kiinteiden tai liikkuvien osatekijöiden seuranta ja huolto on järjestettävä ja toteutettava sekä niiden laajuus määritettävä siten, että ne pysyvät toimintakuntoisina tarkoitetuissa olosuhteissa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään erityisesti seuraavissa kohdissa:

4.2.11 kohta: Pääviitetiedot,

4.2.12 kohta: Erilaiset viitetiedostot ja tietokannat,

4.2.14 kohta: Verkot ja viestintä.

3.3.3 Terveys

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.3.1 kohdan olennainen vaatimus: ”Materiaaleja, jotka voivat käyttötavastaan johtuen vaarantaa niiden kanssa kosketuksiin joutuvien ihmisten terveyden, ei saa käyttää junissa eikä rautateiden infrastruktuureissa.” Tämä olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.3.2 kohdan olennainen vaatimus: ”Materiaalit on valittava ja niitä on käytettävä siten, että voidaan rajoittaa haitallisten ja vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa.” Tämä olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

3.3.4 Ympäristönsuojelu

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.1 kohdan olennainen vaatimus: ”Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän toteuttamisen ja käytön ympäristövaikutukset on arvioitava ja otettava huomioon järjestelmää suunniteltaessa voimassaolevien yhteisön säännösten mukaisesti.” Tämä olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.2 kohdan olennainen vaatimus: ”Junissa ja infrastruktuureissa käytettyjen materiaalien on oltava sellaisia, että voidaan välttää ympäristölle haitallisten tai vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa.” Tämä olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.3 kohdan olennainen vaatimus: ”Liikkuva kalusto ja energiansyöttöjärjestelmät on suunniteltava ja toteutettava siten, että ne ovat sähkömagneettisilta ominaisuuksiltaan yhteensopivia sellaisten julkisten tai yksityisten laitteistojen, laitteiden ja verkkojen kanssa, joihin ne saattavat vaikuttaa.” Tämä olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.4 kohdan olennainen vaatimus: ”Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän käytössä on noudatettava säädettyjä melutasoja.” Tämä olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.5 kohdan olennainen vaatimus: ”Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttö ei saa aiheuttaa maaperässä sen tasoista värähtelyä, että se tavanomaisessa kunnossa ollessaan häiritsee liikaa infrastruktuurin lähellä suoritettavia toimintoja ja radan ympäristöä.” Tämä olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

3.3.5 Tekninen yhteensopivuus

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.5 kohdan olennainen vaatimus: ”Infrastruktuurien ja kiinteiden laitteistojen teknisten ominaisuuksien on sovittava yhteen keskenään sekä Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä liikkuvien junien ominaisuuksien kanssa. Jos näiden ominaisuuksien noudattaminen osoittautuu vaikeaksi verkon tietyissä osissa, voidaan toteuttaa väliaikaisia ratkaisuja, joiden avulla taataan yhteensopivuus tulevaisuudessa.” Tämä olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

3.4 Erityisesti tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmään liittyvät näkökohdat

3.4.1 Tekninen yhteensopivuus

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.7.1 kohdan olennainen vaatimus: ”Telemaattisten sovellusten olennaiset vaatimukset, joilla taataan palvelujen vähimmäislaatu matkustajille ja tavaraliikenteen asiakkaille, koskevat erityisesti teknistä yhteensopivuutta. Näiden sovellusten osalta on varmistettava, että — tiedostot, ohjelmat ja tiedonsiirtokäytännöt suunnitellaan siten, että niillä taataan suurin mahdollinen tietojenvaihto eri sovellusten ja eri liikenteenharjoittajien välillä sulkien pois liiketoimintaan liittyvät luottamukselliset tiedot, — tiedot ovat helposti käyttäjien saatavilla.” Tämä olennainen vaatimus täytetään erityisesti seuraavissa kohdissa: — 4.2.11 kohta: Pääviitetiedot, — 4.2.12 kohta: Erilaiset viitetiedostot ja tietokannat, — 4.2.14 kohta: Verkot ja viestintä.

3.4.2 Luotettavuus ja käytettävyys

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.7.2 kohdan olennainen vaatimus: ”Näiden tiedostojen, ohjelmien ja tiedonsiirtokäytäntöjen käyttö-, hallinta-, päivitys- ja ylläpitotapojen on taattava näiden järjestelmien tehokkuus ja palvelujen laatu.” Tämä vaatimus täytetään erityisesti seuraavissa kohdissa: — 4.2.11 kohta: Pääviitetiedot, — 4.2.12 kohta: Erilaiset viitetiedostot ja tietokannat, — 4.2.14 kohta: Verkot ja viestintä. Mutta tämä olennainen vaatimus, erityisesti käyttötapa, jolla taataan näiden telemaattisten sovellusten tehokkuus ja palvelujen laatu, on koko YTE:n perustekijöitä, eikä sen vaikutus rajoitu vain edellä mainittuihin kohtiin.

3.4.3 Terveys

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.7.3 kohdan olennainen vaatimus: ”Näiden järjestelmien käyttäjäliittymissä on noudatettava ergonomian ja terveyden suojelun vähimmäissääntöjä.” Tässä YTE:ssä ei esitetä mitään uusia vaatimuksia näiden telemaattisten sovellusten ja käyttäjien väliselle liitännälle entisten kansallisten ja eurooppalaisten ergonomian ja terveyden suojelun vähimmäissäännösten lisäksi.

3.4.4 Turvallisuus

— Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.7.4 kohdan olennainen vaatimus: ”On varmistettava riittävä yhtenäisyyden ja luotettavuuden taso turvallisuuteen liittyvien tietojen tallentamisessa ja siirrossa.” Tämä vaatimus täytetään seuraavissa kohdissa: — 4.2.11 kohta: Pääviitetiedot, — 4.2.12 kohta: Erilaiset viitetiedostot ja tietokannat, — 4.2.14 kohta: Verkot ja viestintä.

4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS

4.1 Johdanto

Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä, jota direktiivi 2001/16/EY koskee ja jonka osa telemaattisten sovellusten osajärjestelmä on, on integroitu järjestelmä, jonka yhdenmukaisuus on todennettava. Tämä yhdenmukaisuus on tarkastettava erityisesti osajärjestelmän eritelmien osalta, niiden liitäntöjen osalta, jotka sillä on siihen järjestelmään, johon se on integroitu, sekä käyttö- ja kunnossapitosääntöjen osalta.

Kun otetaan huomioon kaikki sovellettavat olennaiset vaatimukset, tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmää kuvaavat seuraavat ominaisuudet:

4.2 Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset ominaisuudet

3 luvussa (Olennaiset vaatimukset) esitettyjen olennaisten vaatimusten valossa osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät ovat seuraavat:

— rahtikirjan tiedot,

— reittipyyntö,

— junan valmistelu,

— junan kulkuennuste,

— ilmoitukset toimintahäiriöistä,

— junan sijainti,

— vaunun / intermodaalisen lastausyksikön ETI/ETA,

— vaunujen liikkeet,

— vaihtoraportit,

— laadun parantamiseen pyrkivä tiedonvaihto,

— pääviitetiedot,

— erilaiset viitetiedostot ja tietokannat,

— asiakirjojen sähköinen siirto,

— verkot ja viestintä.

Tarkemmat eritelmät esitetään seuraavassa. Lisätietoja annetaan ja viestien muodot kuvaillaan liitteessä A olevan 1 luettelokohdan mukaisessa asiakirjassa.

Viestin rakenteeseen liittyviä yleisiä huomautuksia

Viestien rakenteeseen sisältyy kaksi tiedostoa:

— Ohjausdata: selostettu seuraavana

— Viestin sisältämät tiedot: ohjelmalle välitettävät tiedot

Ohjausdatassa on seuraavat elementit:

— Tila: Viestin tila voi olla jokin seuraavista: — ”Uusi viesti”, jos kyseessä on uusi viesti — ”Muutos”, jos kyseessä on aiemman viestin muutos — ”Poisto”, jos aiempi viesti on poistettava.

— Viestin viite, joka sisältää seuraavat osat: — Viestin tyyppi: esim. ”reittipyyntö” tai ”junan kulkua koskeva tiedustelu” — Päivä ja kellonaika: viestin todellinen lähetyspäivä ja -aika — Viestin numero: viestin lähettäjän antama numero.

— Liittyvä viite, vain jos viesti on vastaus aiemmin vastaanotettuun viestiin (sama kuin vastaanotetun viestin ”Viestin viite”), joka sisältää seuraavat osat: — Liittyvä tyyppi: vastaanotetun viestin tyyppi — Liittyvä päivä ja kellonaika: vastaanotetun viestin päivä ja kellonaika — Liittyvä numero: vastaanotetun viestin numero.

— Viestin lähettäjä

— Viestin vastaanottaja

Seuraavassa käsitellään pääasiassa viestejä, joiden tila on ”Uusi viesti”. 4.2.2 kohdassa (Reittipyyntö) viitataan myös ”Poisto”-tilaan reittipyyntöä koskevan viestin kohdalla.

4.2.1 Rahtikirjan tiedot

4.2.1.1 Asiakkaan rahtikirja

Asiakkaan on lähetettävä rahtikirja vastaavalle rautatieyritykselle. Rahtikirjassa on oltava kaikki tiedot, joita tarvitaan lähetyksen kuljettamiseen lähettäjältä vastaanottajalle. Vastaavan rautatieyrityksen on täydennettävä näitä tietoja lisätiedoilla. Nämä tiedot, lisätiedot mukaan luettuina, (tietojen kuvaus on liitteessä A olevan 3 luettelokohdan mukaisessa asiakirjassa) luetellaan liitteessä A olevan 3 luettelokohdan mukaisen asiakirjan taulukossa kohdassa, joka on otsikoitu ”Rahtikirjan tiedot”, riippumatta siitä, ovatko ne pakollisia vai valinnaisia tietoja ja onko lähettäjän annettava ne vai onko vastaavan rautatieyrityksen lisättävä ne.

Open Access -periaatteella toimittaessa asiakkaaseen sopimussuhteessa olevalla vastaavalla rautatieyrityksellä on kaikki tiedot niiden täydentämisen jälkeen. Mitään viestienvaihtoa toisten rautatieyritysten kanssa ei tarvita. Nämä tiedot ovat myös lyhyellä varoitusajalla tehtävän reittipyynnön perustana, mikäli se on tarpeen rahtikirjan vaatimusten täyttämiseksi.

Seuraavat viestit koskevat toimintaa muulla kuin Open Access -periaatteella. Näiden viestien tiedot voivat myös olla lyhyellä varoitusajalla tehtävän reittipyynnön perustana, mikäli se on tarpeen rahtikirjan vaatimusten täyttämiseksi.

4.2.1.2 Vaunumääräykset

Vaunumääräys on ensisijaisesti rahtikirjatietojen osajoukko. Se on toimitettava kuljetusketjussa mukana oleville rautatieyrityksille, koska siitä voi tulla osa ad hoc -reittipyynnön (4.2.2 kohta: Reittipyyntö) lähtötietoja. Vaunumääräykseen on sisällyttävä kaikki ne tiedot, jotka rautatieyritys tarvitsee hoitaakseen vastuullaan olevan kuljetuksen siihen saakka, kunnes se luovuttaa sen seuraavalle rautatieyritykselle. Tämän vuoksi sen sisältö vaihtelee rautatieyrityksen roolin mukaan eli sen mukaan, onko se lähettävä, kauttakulkuliikennettä hoitava vai perille toimittava rautatieyritys (ORU, TRU vai DRU).

— Vaunumääräys lähettävälle rautatieyritykselle (ORU:lle)

— Vaunumääräys kauttakulkuliikennettä hoitavalle rautatieyritykselle (TRU:lle)

— Vaunumääräys perille toimittavalle rautatieyritykselle (DRU:lle).

Eri rooleissa oleville rautatieyrityksille lähetettävien vaunumääräyksien sisältämät tiedot luetellaan yksityiskohtaisesti liitteessä A olevan 3 luettelokohdan mukaisessa asiakirjassa, jossa ne on merkitty sen mukaan, ovatko ne pakollisia vai valinnaisia. Näiden viestien muoto selostetaan yksityiskohtaisesti liitteessä A olevan 1 luettelokohdan mukaisessa asiakirjassa.

Näiden vaunumääräysten pääasiallinen sisältö on seuraava:

— tiedot lähettäjästä ja vastaanottajasta,

— reititystiedot,

— lähetyksen tunniste,

— vaunun tiedot,

— aika ja paikka.

Tiettyjen rahtikirjan tietojen on oltava myös kaikkien kuljetusketjun osapuolten (kuten infrastruktuurin hallinnon tai kaluston haltijan) käytettävissä, asiakkaat mukaan luettuina. Näitä ovat erityisesti seuraavat vaunukohtaiset tiedot:

— kuorman paino (kuorman bruttopaino),

— CN/HS-koodi,

— tiedot kuormassa olevista vaarallisista aineista,

— kuljetusyksikkö.

4.2.2 Reittipyyntö

4.2.2.1 Alustavat huomautukset

Pitkän aikavälin suunnittelu

Junareitti kuvaa junan reittiä ja sen ominaisuuksia reitin eri osuuksilla koskevia pyydettyjä, hyväksyttyjä ja toteutuneita tietoja, jotka tallennetaan. Seuraavassa esitetään tiedot, joiden on oltava infrastruktuurin hallinnon käytettävissä. Liitteessä A olevan 4 luettelokohdan mukaisessa asiakirjassa on yksityiskohtaisempi kuvaus.

Nämä tiedot on päivitettävä aina niiden muuttuessa.

Tärkeimmät vaadittavat reittitiedot ovat seuraavat:

— Reitin tunniste (reitin numero). Reitti voisi olla joko kapasiteetin aiottu käyttö reittiosuudella tai junan todellinen reititys tietyllä reittiosuuden radalla. Tarkka sisältö vaihtelee infrastruktuurin hallinnon käyttämien prosessien mukaan.

— Reitin lähtöpiste, jolla tarkoitetaan paikkaa, josta reitti alkaa, sekä päivämäärää ja kellonaikaa, jona juna lähtee tälle reitille.

— Reitin päätepiste, jolla tarkoitetaan paikkaa, johon reitti päättyy, sekä päivämäärää ja kellonaikaa, jolloin junan on tarkoitus saapua tähän määräpaikkaan.

— Matkaosuuden kuvaus, jossa määritellään infrastruktuurin hallinnon kullekin hyväksytylle matkaosuudelle antamat tiedot — lähtöpisteestä ensimmäiseen välipysähdykseen ja siitä edelleen välipysäys kerralleen viimeiseen välipysähdykseen ja hyväksytyn matkan päätepisteeseen. Tähän kuvaukseen voivat sisältyä seuraavat tiedot: — välipysähdykset tai muut ehdotetun reitin varrella olevat määrätyt pisteet sekä niihin saapumisen, niistä lähtemisen tai niiden ohittamisen päivä ja kellonaika sekä toimintatunnus, joka määrittelee näissä välipisteissä tehtävät toimet — sen infrastruktuurin hallinnon tunniste, joka vastaa liikenteen hallinnasta kyseisellä matkaosuudella, sekä sen infrastruktuurin hallinnon tunniste, joka vastaa liikenteen hallinnasta seuraavalla matkaosuudella — junassa olevien laitteiden (ohjaus- ja valvontalaitteiden, radiojärjestelmien jne.) kuvaus; tämän on oltava yhteensopiva infrastruktuurin kanssa, jotta junaa voidaan vetää ja ohjata ja siitä voidaan viestiä infrastruktuurin hallinnon ohjauskeskuksen kanssa — junaan liittyvät matkaosuutta koskevat tiedot: suurin paino, suurin pituus, suurin nopeus, suurin akselipaino, vähimmäisjarrutusvoima, suurin paino pituuden metriä kohden, tiedot poikkeuksellisista ulottumista, kiellettyjen vaarallisten aineiden tunnisteet — reitin numero — matkaosuutta varten varattu mahdollisesti tarvittava lisäaika häiriötilanteista palautumiseen, reittiin liittyvien ongelmien varalta jne.

Reitin toteuttamissopimus: ennen junan kuljettamista matkaosuus on päivitettävä todellisilla arvoilla. Toteutusvaihe on suunnittelutilasta erillinen vaihe.

Lyhyellä varoitusajalla tehty reittipyyntö

Junan kulussa tapahtuvien poikkeamien tai lyhyellä varoitusajalla syntyneen kuljetustarpeen takia rautatieyrityksellä on oltava mahdollisuus saada rataverkosta ad hoc -reitti.

Ensin mainitussa tapauksessa on välittömästi selvitettävä junan kokoonpanoluettelon mukainen kokoonpano.

Viimeksi mainitussa tapauksessa rautatieyrityksen on annettava infrastruktuurin hallinnolle kaikki tarvittavat tiedot siitä, milloin ja missä junan halutaan kulkevan, sekä sen fyysiset ominaisuudet siltä osin, kun niillä on merkitystä infrastruktuurin kannalta. Nämä tiedot annetaan yleensä rahtikirjan liitteessä ja vaunumääräyksissä.

Lyhyellä varoitusajalla tehtävä junan kulkua koskeva reittisopimus perustuu rautatieyritysten ja infrastruktuurin hallintojen väliseen vuoropuheluun. Tähän vuoropuheluun osallistuvat kaikki rautatieyritykset ja infrastruktuurien hallinnot, jotka ovat mukana kuljettamassa junaa haluttua reittiä mutta joilla voi olla erilainen osuus reitin selvittämisprosessissa. Direktiivin 2001/14/EY 13 artiklan mukaan voidaan erottaa kaksi yleensä esiintyvää tapausta kuljetettaessa rahtia useiden infrastruktuurin hallintojen alueella (ks. myös liitteessä A olevan 5 luettelokohdan mukaisen asiakirjan 1.3 kohta).

— Tapaus A: Rautatieyritys ottaa kaikkiin mukana oleviin infrastruktuurin hallintoihin yhteyttä suoraan (tapa A) tai yhteisen tiedonvälityspisteen välityksellä (tapa B) järjestääkseen reitit koko matkaa varten. Tässä tapauksessa rautatieyrityksen on myös vastattava junan kulusta koko matkan ajan direktiivin 2001/14/EY 13 artiklan mukaisesti.

— Tapaus B: Jokainen kuljetukseen osallistuva rautatieyritys ottaa yhteyttä paikallisiin infrastruktuurien hallintoihin suoraan tai yhteisen tiedonvälityspisteen välityksellä pyytääkseen reittiä sille matkan osuudelle, jolla se hoitaa junaa.

Huomautus: Kuten edellä 2 luvussa (Osajärjestelmän määritelmä/soveltamisala) mainitaan, toteutusvaiheessa infrastruktuurin hallinto viestii aina sen rautatieyrityksen kanssa, joka on varannut reitin. Tämän vuoksi ”reitin omistus” on junan kulun aikana tapahtuvan viestienvaihdon kannalta tärkeä seikka.

Molemmissa tapauksissa reitin varaaminen lyhyellä varoitusajalla tapahtuu seuraavassa kuvaillun rautatieyrityksen ja infrastruktuurin hallinnon välisen vuoropuhelun avulla.

Seuraavassa taulukossa esitetään reittipyyntöä tehtäessä käytävässä vuoropuhelussa käytettävät viestit:

Taulukko 1

Reittipyyntö

Viesti Selitys Reittipyynnön yhteydessä käytävässä vuoropuhelussa käytettävät viestit Reittipyyntö Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä viesti kyseeseen tuleville infrastruktuurien hallinnoille, kun se pyytää reittiä lyhyellä varoitusajalla. Reitin tiedot Tämän viestin lähettävät infrastruktuurien hallinnot rautatieyritykselle vahvistaakseen reitin tiedot vastauksena rautatieyrityksen reittipyyntöön. Sen tiedot saattavat poiketa pyynnöstä, tai jos infrastruktuurin hallinto ei voi täyttää reittipyyntöä, viestissä on maininta ”Reittivaihtoehtoja ei tarjolla”. Reitti vahvistettu Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä viesti infrastruktuurin hallinnolle hyväksyäkseen reitin tiedot, jotka infrastruktuurin hallinto lähetti vastauksena rautatieyrityksen alkuperäiseen pyyntöön. Reitin tiedot eivät kelpaa Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä viesti infrastruktuurin hallinnolle siinä tapauksessa, että se ei hyväksy niitä reitin tietoja, jotka infrastruktuurin hallinto lähetti vastauksena rautatieyrityksen alkuperäiseen pyyntöön muutettuaan alkuperäisen pyynnön tietoja tavalla, jota rautatieyritys ei voi hyväksyä.

Tämä vuoropuhelu päättyy rautatieyrityksen osalta Reitti vahvistettu -viestiin tai reittipyynnön poistoon (Reittipyyntö-viestiin, jonka tila on ”Poisto”, ks. 4.2 kohta: Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset ominaisuudet, Viestin rakenteeseen liittyviä yleisiä huomautuksia). Rautatieyrityksen lähettämään ”Reitin tiedot eivät kelpaa” -viestiin on aina vastattava uudella Reitin tiedot -viestillä. Jos infrastruktuurin hallinto ei pysty ehdottamaan uutta reittiä Reitin tiedot -viestillä, sen on lähetettävä ”Reitin tiedot” -viesti maininnalla ”Reittivaihtoehtoja ei tarjolla”, mikä päättää vuoropuhelun infrastruktuurin hallinnon osalta.

Riippumatta siitä, varattiinko reitti pitkän aikavälin suunnittelua noudattaen tai lyhyellä varoitusajalla, rautatieyrityksellä on aina oltava mahdollisuus perua varattu reitti. Reittiä peruttaessa on käytettävä seuraavassa esitettyä viestiä.

Taulukko 2

Rautatieyrityksen tekemä reitin peruutus

Viesti Selitys Rautatieyrityksen lähettämä viesti, jolla se peruu varatun reitin Reitti peruttu Rautatieyrityksen infrastruktuurin hallinnolle lähettämä ilmoitus, jolla se peruu aiemmin varatun reitin tai osan siitä.

Reittisopimuksen nojalla rautatieyritys voi myös olettaa varatun reitin olevan käytettävissä. Tämän vuoksi tapauksissa, jolloin varattu reitti ei enää jostain syystä olekaan käytettävissä, infrastruktuurin hallinnon on ilmoitettava tästä rautatieyritykselle heti, kun se saa tietää asiasta. Tähän johtavia syitä voi olla esimerkiksi reitillä oleva este. Näin voi tapahtua milloin tahansa reittiä koskevan sopimuksen syntymisen ja junan lähdön välisenä aikana. Infrastruktuurin hallinnolla on velvollisuus lähettää ehdotus vaihtoehdosta maininnalla ”reitti ei käytettävissä”. Jos tämä ei ole mahdollista, infrastruktuurin hallinnon on lähetettävä ehdotus niin pian kuin mahdollista. ”Reitti ei käytettävissä” -viestillä infrastruktuurin hallinto aloittaa vuoropuhelun uuden reittisopimuksen tekemiseksi.

Viestit, joita käytetään vuoropuhelussa, jolla infrastruktuurin hallinto peruu varatun reitin.

Taulukko 3

Infrastruktuurin hallinnon tekemä reitin peruutus

Viesti Selitys Viestit, joita käytetään infrastruktuurin hallinnon aloittamassa reitin peruutusprosessissa Reitti ei käytettävissä Infrastruktuurin hallinnon rautatieyritykselle lähettämä ilmoitus siitä, että varattu reitti ei ole käytettävissä. Reitin tiedot Infrastruktuurin hallintojen on lähetettävä tämä viesti rautatieyritykselle ehdottaakseen vaihtoehtoista reittiä infrastruktuurin hallinnon ilmoitettua rautatieyritykselle, että varattu reitti ei ole käytettävissä. Reitti vahvistettu Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä viesti infrastruktuurin hallinnolle hyväksyäkseen Reitti ei käytettävissä -viestissä ehdotetun reitin. Reitin tiedot eivät kelpaa Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä viesti infrastruktuurin hallinnolle, kun se ei hyväksy Reitti ei käytettävissä -viestissä ehdotettua reittiä. Tässä tapauksessa infrastruktuurin hallinnon on lähetettävä uusi ehdotus. Tämä vuoropuhelu päättyy rautatieyrityksen osalta infrastruktuurin hallinnon Reitti ei käytettävissä -viestiin liittyvään Reitti peruttu -viestiin.

Yleisesti on niin, että jos pyynnön tai kyselyn saaja ei kykene vastaamaan saman tien, tämän on ilmoitettava tästä viestin lähettäjälle (esimerkiksi, kun Reitin tiedot -viestiä ei voida heti lähettää vastauksena Reittipyyntö-viestiin). Tämä on tehtävä käyttämällä seuraavaa viestiä:

Taulukko 4

Ilmoitus viestin vastaanottamisesta

Viesti Selitys Tämä viesti pätee yleisesti Ilmoitus viestin vastaanottamisesta Viestin saajan on lähetettävä tämä viesti alkuperäisen viestin lähettäjälle silloin, kun vaadittua vastausta ei voida antaa 4.4 kohdassa (Käyttöä koskevat säännöt) olevassa kappaleessa ”Oikea-aikaisuus” säädetyssä ajassa.

Näitä viestejä kuvaillaan seuraavissa kohdissa esittäen tärkeimmät niihin sisältyvät tiedot. Yksityiskohtaiset tiedot viestien muodosta ovat liitteessä A olevan 1 luettelokohdan mukaisessa asiakirjassa. Näiden viestien looginen järjestys on kuvattu liitteessä A olevan 5 luettelokohdan mukaisen asiakirjan 2.1–2.3 kohdassa olevissa kaavioissa.

4.2.2.2 Reittipyyntö-viesti

Tämä on rautatieyrityksen infrastruktuurin hallinnolle lähettämä reittipyyntö. Tällaiseen pyyntöön on sisällyttävä seuraavat tiedot:

— reitin lähtöpiste: paikka, josta ehdotettu reitti alkaa,

— reitin lähtöpäivämäärä ja kellonaika: päivä ja aika, johon reittiä pyydetään,

— reitin määränpää: junan määränpää pyydetyllä reitillä,

— määränpäähän saapumisen päivä ja kellonaika: päivä ja kellonaika, jolloin ehdotetun junan on tarkoitus saapua määränpäähänsä,

— pyydetty matkaosuus: — välipysähdykset tai muut määräpaikat ehdotetun matkan varrella sekä tieto päivästä ja kellonajasta, jolloin ehdotetun junan on tarkoitus saapua välipisteeseen, sekä tieto päivästä ja kellonajasta, jolloin ehdotetun junan on tarkoitus lähteä välipisteestä; jos kohta jätetään tyhjäksi, se merkitsee, ettei juna pysähdy kyseisessä paikassa, — junassa olevat laitteet: vetotapa, valvonta- ja ohjauslaitteet, mukaan luettuina junassa olevat radiolaitteet, — junan paino, — junan pituus, — käytettävä jarrujärjestelmä ja sen teho, — junan suurin nopeus, — junan suurin akselipaino, — enimmäispaino pituuden metriä kohden, — tiedot poikkeavista ulottumista, — vaarallisia aineita koskevat YK-/RID-numerot, — tiedot reitin välipisteissä tehtävistä toimista, — vastuussa oleva rautatieyritys: tieto junasta kyseisellä matkaosuudella vastaavasta rautatieyrityksestä, — vastuussa oleva infrastruktuurin hallinto: tieto junasta kyseisellä matkaosuudella vastaavasta infrastruktuurin hallinnosta, — seuraavaksi vastuussa oleva infrastruktuurin hallinto: tieto junasta seuraavalla matkaosuudella vastaavasta infrastruktuurin hallinnosta (jos sellainen on).

Saadakseen apua reittipyynnön muotoilemiseen rautatieyritys voi tutkia asianomaista verkkoselostusta tarkistaakseen, ovatko aiotun junan tiedot infrastruktuurin vaatimusten mukaisia. Myös muita seikkoja, kuten vaarallisia aineita, koskevat tiedot on otettava huomioon.

Vaunujen haltijoiden on annettava vaunujen tekniset tiedot rautatieyritysten käyttöön.

Rautatieyritysten on itse varmistettava, että niillä on käytössään tarvittavat viitetiedostot esim. vaarallisista aineista.

4.2.2.3 Reittitiedot sisältävä viesti

Tämä viesti on infrastruktuurin hallinnon vastaus rautatieyrityksen lähettämään Reittipyyntö-viestiin. Jos infrastruktuurin hallinto ei voi hoitaa reittipyyntöä, sen on lähetettävä tämä viesti maininnalla ”Reittivaihtoehtoja ei tarjolla”. Muussa tapauksessa sen on vastattava rautatieyrityksen pyyntöön lähettämällä tälle vastauksena reitin numero sekä samat tiedot kuin reittipyynnössäkin, mutta mahdollisesti muutetuin arvoin.

Kun infrastruktuurin hallinto ehdottaa vaihtoehtoa, seuraavat sitä koskevat tiedot on lähetettävä:

— uusi reitin numero,

— reitin lähtöpiste: paikka, josta ehdotettu reitti alkaa,

— reitin lähtöpäivämäärä ja kellonaika: päivä ja aika, johon reittiä ehdotetaan,

— reitin määränpää: junan määränpää pyydetyllä reitillä,

— määränpäähän saapumisen päivä ja kellonaika: päivä ja kellonaika, jolloin ehdotetun junan on tarkoitus saapua määränpäähänsä,

— muutettu matkaosuus: — välipysähdykset tai muut määräpaikat ehdotetun matkan varrella sekä tieto päivästä ja kellonajasta, jolloin ehdotetun junan on tarkoitus saapua välipisteeseen sekä tieto päivästä ja kellonajasta, jolloin ehdotetun junan on tarkoitus lähteä välipisteestä; jos kohta jätetään tyhjäksi, se merkitsee, ettei juna pysähdy kyseisessä paikassa, — junassa olevat laitteet: vetotapa, valvonta- ja ohjauslaitteet, mukaan luettuina junassa olevat radiolaitteet, — junan paino, — junan pituus, — käytettävä jarrujärjestelmä ja sen teho, — junan suurin nopeus, — junan suurin akselipaino, — enimmäispaino pituuden metriä kohden, — tiedot poikkeavista ulottumista, — vaarallisia aineita koskevat YK-/RID-numerot, — tiedot reitin välipisteissä tehtävistä toimista, — vastuussa oleva rautatieyritys: tieto junasta kyseisellä matkaosuudella vastaavasta rautatieyrityksestä, — vastuussa oleva infrastruktuurin hallinto: tieto junasta kyseisellä matkaosuudella vastaavasta infrastruktuurin hallinnosta, — seuraavaksi vastuussa oleva infrastruktuurin hallinto: tieto junasta seuraavalla matkaosuudella vastaavasta infrastruktuurin hallinnosta (jos sellainen on).

4.2.2.4 Reitti vahvistettu -viesti

Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä viesti infrastruktuurin hallinnolle, kun se hyväksyy alkuperäiseen viestiinsä vastauksena ehdotetun reitin. Tämä viesti varaa reitin. Viestin pääasiallinen sisältö on seuraava:

— reitin yksilöivä numero,

— reitin lähtöpiste: paikka, josta juna lähtee,

— reitin lähtöpäivämäärä ja kellonaika: päivä ja aika, johon reittiä pyydetään,

— reitin määränpää: junan määränpää pyydetyllä reitillä,

— määränpäähän saapumisen päivä ja kellonaika: päivä ja kellonaika, jolloin ehdotetun junan on tarkoitus saapua määränpäähänsä,

— ilmoitus siitä, että rautatieyritys on hyväksynyt ehdotetun reitin.

4.2.2.5 Reitin tiedot eivät kelpaa -viesti

Hylätessään infrastruktuurin hallinnon ”Reitin tiedot” -viestissä ilmoittamat reitin tiedot rautatieyrityksen on lähetettävä tämä viesti infrastruktuurin hallinnolle ilmoittaakseen, että se ei hyväksy ”Reitin tiedot” -viestissä ehdotettua reittiä. Viestin pääasialliset tiedot ovat seuraavat:

— reitin yksilöivä numero,

— ilmoitus siitä, että reitin tiedot eivät kelpaa.

Seuraavat lisätiedot voidaan myös lähettää:

— reitin lähtöpiste: paikka, josta juna lähtee,

— reitin lähtöpäivämäärä ja kellonaika: päivä ja aika, johon reittiä pyydetään,

— reitin määränpää: junan määränpää pyydetyllä reitillä,

— määränpäähän saapumisen päivä ja kellonaika: päivä ja kellonaika, jolloin ehdotetun junan on tarkoitus saapua määränpäähänsä.

4.2.2.6 Reitti peruttu -viesti

Tällä ilmoituksella rautatieyritys peruu aiemmin varatun reitin. Yhdessä viestin tyypin mukaisen peruutustunnuksen kanssa on lähetettävä reitin yksilöivä numero. Tämä koskee reitin varaamista suunnittelutilassa ja lyhyellä varoitusajalla:

— reitin yksilöivä numero,

— junan numero (jos se on jo infrastruktuurin hallinnon tiedossa),

— ilmoitus varatun reitin peruuttamisesta.

Seuraavat lisätiedot voidaan myös lähettää:

— reitin lähtöpiste: paikka, josta juna lähtee,

— reitin lähtöpäivämäärä ja kellonaika: päivä ja aika, johon reittiä pyydetään,

— reitin määränpää: junan määränpää pyydetyllä reitillä,

— määränpäähän saapumisen päivä ja kellonaika: päivä ja kellonaika, jolloin ehdotetun junan on tarkoitus saapua määränpäähänsä.

4.2.2.7 Reitti ei käytettävissä -viesti

Infrastruktuurin hallinnon on ilmoitettava rautatieyritykselle heti, kun se saa tietää, ettei reitti ole käytettävissä. ”Reitti ei käytettävissä” -viesti voidaan lähettää koska tahansa reittiä koskevan sopimuksen teon ja junan lähdön välisenä aikana. Tämän viestin lähettämisen syynä voi esimerkiksi olla reitillä oleva este. Tämän viestin pääasiallinen sisältö on seuraava:

— sen reitin numero, joka ei ole käytettävissä,

— perutulle reitille aiotun junan numero (jos se jo on infrastruktuurin hallinnon tiedossa),

— reitin lähtöpiste sekä päivä ja kellonaika, johon reitti oli varattu,

— reitin päätepiste sekä päivä ja kellonaika, jolloin junan oli tarkoitus saapua määränpäähän,

— ilmoitus siitä, että reitti ei ole käytettävissä,

— ilmoitus tähän johtaneesta syystä.

Infrastruktuurin hallinnon on lähetettävä ehdotus vaihtoehdoksi ilman rautatieyrityksen eri pyyntöä yhdessä tämän viestin kanssa tai mahdollisimman pian. Tämä tehdään ”Reitti ei käytettävissä” -viestiin liittyvän ”Reitin tiedot” -viestin avulla.

4.2.2.8 Ilmoitus viestin vastaanottamisesta -viesti

Viestin saajan on lähetettävä tämä tieto alkuperäisen viestin lähettäjälle silloin, kun vaadittua vastausta ei voida antaa 4.4 kohdassa (Käyttöä koskevat säännöt) säädetyssä ajassa. Tässä viestissä on oltava sen viestin tunniste, johon se liittyy (Liittyvän viestin tiedot, ks. 4.2 kohta: (Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset ominaisuudet), Viestin rakenteeseen liittyviä yleisiä huomautuksia) ja ilmoitus soveltamistasosta.

— Viestin vahvistus: ilmoitus siitä, että vastaanottaja on saanut viestin ja ryhtyy sen johdosta tarpeen vaatimiin toimiin.

4.2.3 Junan valmistelu

4.2.3.1 Yleisiä huomautuksia

Tässä kohdassa määritellään ne viestit, jotka on vaihdettava junaa valmisteltaessa ennen sen lähtöä. Viestit esitetään jäljempänä taulukossa 5.

Junan valmistelua varten rautatieyrityksellä on oltava käytettävissään infrastruktuurin rajoituksia koskevat ilmoitukset, vaunujen tekniset tiedot (Liikkuvan kaluston viitetietokannat, 4.2.11.3 kohta:), vaarallisten aineiden viitetiedostot sekä ajan tasalla olevat tiedot vaunuista (4.2.12.2 kohta: : Vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskeva tietokanta). Tämä koskee kaikkia junassa olevia vaunuja. Lopuksi rautatieyrityksen on lähetettävä junan kokoonpanotiedot ketjussa seuraaville rautatieyrityksille. Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä viesti myös niille infrastruktuurin hallinnoille, joiden alueelta se on varannut reittiosuuden, silloin, kun tavanomaisen rautatieverkon käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä tai rautatieyrityksen ja infrastruktuurin hallintojen välisissä sopimuksissa niin edellytetään.

Jos junan kokoonpanoa jossain paikassa muutetaan, tämä viesti on lähetettävä uudelleen vastuussa olevan rautatieyrityksen päivittämin tiedoin.

Jokaisessa pisteessä, kuten lähtöpisteessä ja vaihtopisteissä, joissa vastuussa oleva rautatieyritys vaihtuu, on aloitusmenettelyn mukainen vuoropuhelu infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen välillä (Juna valmis — Juna kulussa -ilmoitus) pakollinen.

Tässä aloitusmenettelyn mukaisessa vuoropuhelussa käytetään seuraavia viestejä:

Taulukko 5

Junan valmistelu

Viesti Selitys Junan kokoonpano Rautatieyritys lähettää tämän viestin infrastruktuurin hallinnolle, ja se on lähetettävä edellä olevan kuvauksen mukaisesti. Jos infrastruktuurin hallinto on saanut rautatieyritykseltä pakollisen junan kokoonpanoa koskevan viestin, infrastruktuurin hallinto voi lähettää jonkin seuraavista viesteistä: Juna hyväksytty Viesti infrastruktuurin hallinnolta rautatieyritykselle: tämä viesti ei ole pakollinen, jos infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen välillä ei ole muuta sovittu. Junan valmistelu voidaan tehdä loppuun. Juna ei sovellu Viesti infrastruktuurin hallinnolta rautatieyritykselle, jos se havaitsee, että juna ei sovellu sovitulle reitille. Rautatieyritys voi muuttaa junan kokoonpanoa tai perua reitin ja pyytää uutta. Juna valmis Viesti rautatieyritykseltä infrastruktuurin hallinnolle. Tämä viesti on lähetettävä. Junan sijainti Viesti infrastruktuurin hallinnolta rautatieyritykselle. Viestissä määritellään täsmällisesti, milloin ja missä junan pitäisi saapua rataverkon alueelle. Viesti voidaan lähettää, jos kansalliset säännökset sitä edellyttävät. Juna lähdössä Rautatieyritys voi lähettää tämän viestin infrastruktuurin hallinnolle ilmoittaakseen, että juna on lähtenyt liikkeelle. Viestillä vastataan Junan sijainti -viestiin. Viesti voidaan lähettää, jos kansalliset säännökset sitä edellyttävät. Juna kulussa -ilmoitus Viesti infrastruktuurin hallinnolta rautatieyritykselle. Tämä viesti on lähetettävä ilmoituksena siitä, että juna on saapunut kyseisen infrastruktuurin alueelle.

Näitä viestejä kuvaillaan seuraavissa kohdissa esittäen tärkeimmät niihin sisältyvät tiedot. Yksityiskohtaiset tiedot viestien muodosta ovat liitteessä A olevan 1 luettelokohdan mukaisessa asiakirjassa. Näiden viestien looginen järjestys on kuvattu liitteessä A olevan 5 luettelokohdan mukaisen asiakirjan 3 kohdassa.

Huomautus: Junan valmistelun aikana saattaa myös tulla ”Reitti ei käytettävissä” -viesti, koska se voidaan lähettää milloin tahansa reittiä koskevan sopimuksen syntymisen ja junan lähdön välisenä aikana. Tätä koskeva menettely on kuvattu 4.2.2 kohdassa (Reittipyyntö).

4.2.3.2 Junan kokoonpanoa koskeva viesti

Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä junan kokoonpanoa kuvaava viesti seuraavalle rautatieyritykselle. Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä viesti myös infrastruktuurin hallinnoille, kun tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE tai infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen välinen sopimus niin edellyttää. Jos junan kokoonpanoa matkan varrella muutetaan, vastuussa olevan rautatieyrityksen on päivitettävä tämän viestin tiedot kaikille asianosaisille.

Seuraavat tiedot on lähetettävä ja niiden on oltava käytettävissä:

— junan numero ja reitin yksilöivä numero,

— reitin lähtöpiste sekä päivä ja kellonaika, johon reittiä oli pyydetty,

— reitin päätepiste sekä päivä ja kellonaika, jolloin junan on tarkoitus saapua määränpäähän,

— veturien tunnistetiedot ja veturien sijainti junassa,

— junan pituus, paino sekä suurin nopeus,

— junan kokoonpano sekä vaunujen järjestys tunnistetietoineen,

— valvonta- ja ohjausjärjestelmä, mukaan luettuna radiolaitteiden tyyppi,

— tiedot poikkeavista ulottumista,

— vaarallisten aineiden YK/RID-numerot,

— tieto mukana olevista eläimistä ja (muista kuin henkilökuntaan kuuluvista) ihmisistä,

— käytettävä jarrujärjestelmä,

— vaunujen tiedot.

Saatuaan tiedot junan kokoonpanosta infrastruktuurin hallinto voi tarkastaa tiedot sovitun reitin kannalta, mikäli infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen välinen sopimus nimenomaisesti sallii sen. Tässä tapauksessa infrastruktuurin hallinnon on helposti saatava käyttöönsä tiedot kyseistä infrastruktuuria mahdollisesti koskevista rajoituksista, vaunujen tekniset tiedot (4.2.11.3 kohta:), vaarallisten aineiden viitetiedostot sekä vaunujen voimassa olevat, päivitetyt tiedot (4.2.12.2 kohta:, Vaunujen ja intermodaalisten lastausyksikköjen käyttöä koskeva tietokanta). Tämä koskee kaikkia junan vaunuja. Myös tässä tapauksessa reittejään hoitavan ja reittien tilaa koskevia tietoja ylläpitävän infrastruktuurin hallinnon on lisättävä junan kokoonpanoa koskevat tiedot reitin ja junan tietoihin siten kuin 4.2.2.1 kohdassa (Reittipyyntö,) on selostettu.

4.2.3.3 Juna hyväksytty -viesti

Infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen välisen sopimuksen ja säännösten vaatimusten mukaan infrastruktuurin hallinto voi myös ilmoittaa rautatieyritykselle, soveltuuko junan kokoonpano varatulle reitille. Tämä tehdään seuraavana esitetyllä viestillä.

Tämän viestin pääasiallinen sisältö on seuraava:

— junan ja reitin numero,

— reitin lähtöpiste sekä päivä ja kellonaika, johon reittiä oli pyydetty,

— reitin päätepiste sekä päivä ja kellonaika, jolloin junan on tarkoitus saapua määränpäähän,

— tieto siitä, että infrastruktuurin hallinto on hyväksynyt junan kokoonpanon soveltuvaksi sovitulle reitille.

4.2.3.4 Juna ei sovellu -viesti

Jos juna ei sovellu aiemmin sovitulle reitille, infrastruktuurin hallinto voi ilmoittaa asiasta rautatieyritykselle tällä viestillä. Tässä tapauksessa rautatieyrityksen on tarkistettava junan kokoonpano. Tämän viestin pääasiallinen sisältö on seuraava:

— junan ja reitin numero,

— reitin lähtöpiste sekä päivä ja kellonaika, johon reittiä oli pyydetty,

— reitin päätepiste sekä päivä ja kellonaika, jolloin junan on tarkoitus saapua määränpäähän,

— tieto siitä, että juna ei sovellu sovitulle reitille eikä sen vuoksi saa kulkea sillä,

— selostus soveltumattomuuden syystä.

4.2.3.5 Juna valmis -viesti

Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä viesti infrastruktuurin hallinnolle ilmoittaakseen, että juna on valmis käyttämään rataverkkoa. Tämän viestin pääasiallinen sisältö on seuraava:

— junan ja reitin numero,

— reitin lähtöpiste sekä päivä ja kellonaika, johon reittiä oli pyydetty,

— reitin päätepiste sekä päivä ja kellonaika, jolloin junan on tarkoitus saapua määränpäähän,

— tieto siitä, että juna on valmis, mikä osoittaa, että juna on valmisteltu ja valmis kulkemaan,

— yhteystiedot kaikkea junan ja liikenteenohjauskeskuksen välistä viestintää varten,

— jos rautatieyrityksen ja infrastruktuurin hallinnon välinen sopimus ei edellytä Junan sijainti- ja Juna lähdössä -viestien vaihtoa, tässä viestissä on annettava infrastruktuurin hallinnolle tieto ennustetusta päivämäärästä ja kellonajasta, jolloin juna saapuu rataverkkoon. Jos Junan sijainti- ja Juna lähdössä -viestien vaihto vaaditaan, tätä tietoalkiota ei saa lähettää.

4.2.3.6 Junan sijainti -viesti

Infrastruktuurin hallinto voi lähettää tämän viestin rautatieyritykselle määritelläkseen tarkkaan, milloin ja missä junan tulisi saapua rataverkon alueelle. Viesti on vastaus Juna valmis -viestiin. Tämän viestin lähettäminen riippuu rautatieyrityksen ja infrastruktuurin hallinnon välisestä sopimuksesta. Jos sen lähettäminen on tarpeen, sen pääasiallinen sisältö on seuraava:

— junan ja reitin numero,

— reitin lähtöpiste sekä päivä ja kellonaika, johon reittiä oli pyydetty,

— reitin päätepiste sekä päivä ja kellonaika, jolloin junan on tarkoitus saapua määränpäähän,

— raiteen tunniste, joka kertoo rautatieyritykselle sen raiteen, jolla junan tulisi saapua rataverkkoon,

— junan matkan alkamispäivä ja -aika, mikä kertoo rautatieyritykselle tarkalleen sen päivämäärän ja kellonajan, jolloin junan on tarkoitus saapua rataverkkoon,

— viestintää koskevat tunnisteet.

4.2.3.7 Juna lähdössä -viesti

Rautatieyritys voi lähettää tämän viestin infrastruktuurin hallinnolle saatuaan tältä Junan sijainti -viestin ilmoittaakseen, että juna on aloittanut matkansa. Tässä viestissä on oltava tunniste, johon viitataan, sekä seuraava ilmoitus:

— Juna lähdössä: päivämäärä ja kellonaika, jolloin juna aloitti matkansa.

4.2.3.8 Juna kulussa -ilmoitus

Heti kun juna on saapunut infrastruktuurin hallinnon alueelle eli lähtenyt lähtöasemaltaan, infrastruktuurin hallinto lähettää tämän viestin reitin varanneelle rautatieyritykselle. Tämä viesti kuvaillaan 4.2.4 kohdassa (Junan kulkuennuste).

4.2.4 Junan kulkuennuste

4.2.4.1 Yleisiä huomautuksia

Tässä kohdassa määritellään viestit, jotka on vaihdettava junan kulkiessa normaalisti ilman keskeytyksiä.

Kyseeseen tulevat viestit ovat seuraavat:

Junan kulkuennuste

Juna kulussa -ilmoitus.

Tämä rautatieyritysten ja infrastruktuurin hallintojen välinen tiedonvaihto tapahtuu aina vastuussa olevan infrastruktuurin hallinnon ja sen rautatieyrityksen välillä, joka on varannut reitin, jolla juna tosiasiallisesti kulkee. Toimittaessa Open Access -periaatteella, mikä tarkoittaa, että yksi rautatieyritys varaa kaikki matkalla käytettävät reitit (tämä rautatieyritys myös kuljettaa junaa koko sen matkan ajan), kaikki viestit lähetetään tälle rautatieyritykselle. Sama pätee tapauksissa, joissa yksi rautatieyritys varaa matkan reitit yhteisen tiedonvälityspisteen kautta.

Lisätarkastelua varten erotetaan seuraavat tapaukset ottaen huomioon erilaiset rautatieyritysten ja infrastruktuurin hallintojen väliset viestintäsuhteet, joita on kuvattu reitin varaamista koskevissa tapauksissa 4.2.2.1 kohdassa (Reittipyyntö,, tapaus A, tapaus B):

— Juna lähestyy infrastruktuurin hallinnon n1 ja seuraavan infrastruktuurin hallinnon n2 välistä luovutuspistettä

Tässä oletetaan, että luovutuspiste ei samalla ole vaihto- (vain tapaus B) tai käsittelypiste. Näin ollen luovutuspiste on tietty piste yhden rautatieyrityksen varaamalla reitillä, ja rautatieyritys on jo lähettänyt tiedot junan kokoonpanosta infrastruktuurin hallinnolle n2 samalla kun se lähetti tämän viestin infrastruktuurin hallinnolle n1.

Junan lähdettyä lähtöpisteestä (5) infrastruktuurin hallinnon n1 on lähetettävä Junan kulkuennuste -viesti infrastruktuurin hallinnolle n2 ja annettava siinä arvioitu luovutusaika (ETH). Tämä viesti lähetetään samalla myös rautatieyritykselle.

Kun juna poistuu infrastruktuurin hallinnon n1 alueelta luovutuspisteessä, tämä infrastruktuurin hallinto lähettää reitin varanneelle rautatieyritykselle Juna kulussa -ilmoituksen, jossa on mainittu todellinen luovutusaika.

Kun juna saapuu infrastruktuurin hallinnon n2 alueelle luovutuspisteessä, tämä infrastruktuurin hallinto lähettää reitin varanneelle rautatieyritykselle Juna kulussa -ilmoituksen, jossa on mainittu todellinen luovutusaika.

— Juna lähestyy rautatieyrityksen 1 ja seuraavan rautatieyrityksen 2 välistä vaihtopistettä (vain tapaus B)

Reittiä koskevassa sopimuksessa vaihtopiste on aina määriteltävä ilmoittautumispisteeksi. (Infrastruktuurin hallinnot määrittävät junien arvioidut saapumisajat eli TETA-ajat ilmoittautumispisteisiin siten, kuin niiden rautatieyritysten kanssa tekemissä sopimuksissa on sovittu.)

Tämän pisteen osalta vastuussa oleva infrastruktuurin hallinto lähettää Junan kulkuennuste -viestin junan lähdettyä edellisestä ilmoittautumispisteestä reitin tältä varanneelle rautatieyritykselle (esim. rautatieyritykselle 1). Rautatieyritys 1 lähettää tämän viestin edelleen seuraavalle rautatieyritykselle (esim. rautatieyritykselle 2), jonka on tarkoitus ottaa juna hoitoonsa. Lisäksi tämä viesti lähetetään myös kuljetuksen vastaavalle rautatieyritykselle, jos sellainen on ja jos se on määritelty rautatieyritysten välisessä yhteistyösopimuksessa.

Jos vaihtopiste on myös esim. infrastruktuurin hallinnon n1 ja infrastruktuurin hallinnon n2 välinen luovutuspiste, infrastruktuurin hallinto n1 lähettää infrastruktuurin hallinnolle n2 Junan kulkuennuste -viestin heti junan lähdettyä lähtöpisteestä tai edellisestä vaihtopisteestä ja kertoo siinä arvioidun luovutusajan (ETH). Tämä viesti lähetetään myös reitin varanneelle rautatieyritykselle, esim. rautatieyritykselle 1. Rautatieyritykselle ETH on sama kuin TETA-aika vaihtopisteeseen. Rautatieyritys 1 lähettää tämän viestin edelleen seuraavalle rautatieyritykselle 2 ja kuljetuksesta vastaavalle rautatieyritykselle, jos sellainen on ja jos se on määritelty rautatieyritysten välisessä yhteistyösopimuksessa.

Kun juna saapuu vaihtopisteeseen, infrastruktuurin hallinnon on lähetettävä Juna kulussa -ilmoitus tältä reitin varanneelle rautatieyritykselle, esimerkiksi rautatieyritykselle 1, ja mainittava siinä todellinen saapumisaika tähän pisteeseen.

Ennen kuin juna lähtee vaihtopisteestä, rautatieyrityksen 2 on lähetettävä uusi Junan kokoonpano -viesti reitin antaneelle infrastruktuurin hallinnolle ja noudatettava 4.2.3 kohdassa (Junan valmistelu) esitettyä lähtömenettelyä.

— Juna lähestyy rautatieyrityksen käsittelypistettä (tapaus A)

Käsittelypiste on aina määriteltävä reittiä koskevassa sopimuksessa ilmoittautumispisteeksi.

Tämän pisteen osalta vastuussa olevan infrastruktuurin hallinnon on lähetettävä TETA-tiedon sisältävä Junan kulkuennuste -viesti ainoastaan siinä tapauksessa, että infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen välinen sopimus sitä edellyttää.

Jos käsittelypiste sen sijaan on myös esimerkiksi infrastruktuurin hallinnon n1 ja infrastruktuurin hallinnon n2 välinen luovutuspiste, infrastruktuurin hallinnon n1 on lähetettävä infrastruktuurin hallinnolle n2 arvioidun luovutusajan (ETH) sisältävä Junan kulkuennuste -viesti junan lähdettyä lähtöpisteestä tai edellisestä vaihtopisteestä. Tämä viesti lähetetään myös rautatieyritykselle. Rautatieyritykselle ETH on sama kuin TETA-aika käsittelypisteeseen.

Kun juna saapuu käsittelypisteeseen, infrastruktuurin hallinnon on lähetettävä rautatieyritykselle Juna kulussa -ilmoitus, jossa ilmoitetaan todellinen saapumisaika tähän pisteeseen.

Ennen kuin juna lähtee käsittelypisteestä, rautatieyrityksen ja infrastruktuurin hallinnon on noudatettava 4.2.3 kohdassa (Junan valmistelu) esitettyä lähtömenettelyä.

— Junan saapuminen määränpäähän

Kun juna saapuu määränpäähänsä, vastuussa oleva infrastruktuurin hallinto lähettää reitin varanneelle rautatieyritykselle Juna kulussa -ilmoituksen, jossa on todellinen saapumisaika.

Huomautus: Reittiä koskevassa sopimuksessa voidaan määritellä myös muita kohtia, joille pyydetään junan kulkuennustetta, jossa mainitaan TETA, ja Juna kulussa -ilmoitusta, jossa mainitaan todellinen saapumisaika. Näiden kohtien osalta vastuussa oleva infrastruktuurin hallinto lähettää edellä tarkoitetut viestit siten, kuin sopimuksessa on määrätty. Lähetettyjen ETH- ja TETA-aikojen arviointi ja käsittely jatkossa on kuvattu kohdissa 4.2.7 (Lähetyksen ETI/ETA) — 4.2.9 (Vaihtoraportit).

Seuraavassa Junan kulkuennuste -viestiä ja Juna kulussa -ilmoitusta kuvataan vain niiden pääasiallisen sisällön osalta. Viestien muodon tarkka kuvaus on liitteessä A olevan 1 luettelokohdan mukaisessa asiakirjassa. Tämän viestienvaihdon looginen järjestys eri viestintätapauksissa selostetaan liitteessä A olevan 5 luettelokohdan mukaisen asiakirjan 4 kohdassa, joka sisältää huomautuksen, jonka mukaan rautatieyrityksen ja infrastruktuurin hallintojen välisessä junan kulkua koskevassa viestinnässä kaksi reittipyyntötapausta A (tapa A) ja A (tapa B) (4.2.2.1 kohta: Reittipyyntö,) ovat identtiset, koska molemmissa tapauksissa infrastruktuurin hallinnot tietävät vain yhden rautatieyrityksen, esim. rautatieyritys 1:n, joka hoitaa koko reitin ja on myös vastuussa uudesta junan kokoonpanosta käsittelypisteissä.

4.2.4.2 Junan kulkuennuste -viesti

Infrastruktuurin hallinnon on lähetettävä tämä viesti, joka koskee luovutuspisteitä, vaihtopisteitä ja junan määränpäätä, siten kuin 4.2.4.1 kohdassa (Junan kulkuennuste,) kuvaillaan.

Lisäksi infrastruktuurin hallinnon on lähetettävä viesti rautatieyritykselle muiden ilmoittautumispisteiden osalta rautatieyrityksen ja infrastruktuurin hallinnon välisten sopimusten mukaan (esim. käsittelypisteiden osalta).

Pääasialliset tietoalkiot ovat seuraavat:

— reitin numero ja junan numero,

— aikataulun mukainen päivä ja kellonaika, jolloin junan on tarkoitus lähteä infrastruktuurin hallinnon alaisesta paikasta (tai sovittu luovutushetki seuraavalle infrastruktuurin hallinnolle),

— ilmoittautumispisteen tunniste,

— ilmoittautumispisteeseen saapumisen arvioitu päivä ja kellonaika.

4.2.4.3 Juna kulussa -ilmoitus

Tämä viesti on lähetettävä seuraavissa tapauksissa:

— lähdettäessä lähtöpisteestä, saavuttaessa määränpäähän,

— saavuttaessa luovutuspisteisiin, vaihtopisteisiin ja sopimuksen mukaisiin ilmoittautumispisteisiin (esim. käsittelypisteisiin) sekä lähdettäessä niistä. Pääasialliset tietoalkiot ovat seuraavat: — reitin numero ja junan numero, — aikataulun mukainen päivä ja kellonaika, jolloin junan on tarkoitus lähteä infrastruktuurin hallinnon alaisesta paikasta, — viimeisimmän ilmoittautumispisteen tunniste, — todellinen saapumisaika ilmoittautumispisteeseen, — junan tilanne ilmoittautumispisteessä (Saapuminen, Lähtö, Ohikulku, Määrittelemätön, Lähtö lähtöpisteestä, Saapuminen määränpäähän), — raide, jolla juna saapuu paikalle, — raide, jolla juna lähtee paikalta, — poikkeama aikataulusta minuutteina, — nykyinen aikataulu, jos aikataulua on useaan kertaan muutettu, — jokaiselle poikkeamalle aikataulun mukaisesta ajasta kussakin ilmoittautumispaikassa on annettava — syykoodi (mahdollisesti useita), — syykoodia vastaava aikapoikkeama (ilmoittautumispistettä kohden voidaan ilmoittaa useita syitä), — viestiin voidaan lisätä vapaamuotoinen selostus poikkeamasta.

4.2.5 Ilmoitukset toimintahäiriöistä

4.2.5.1 Yleisiä huomautuksia

Kun rautatieyritys saa tietää junan kulussa sattuneesta häiriöstä, josta se on vastuussa, sen on välittömästi ilmoitettava siitä asianomaiselle infrastruktuurin hallinnolle (ei sähköisellä viestillä, vaan esim. junan kuljettajan suullisesti ilmoittamana). Rautatieyritys päivittää tarvittaessa vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevan tietokannan. Infrastruktuurin hallinto päivittää tarvittaessa infrastruktuurin tiedot infrastruktuurin rajoituksia koskevaan tietokantaan ja/tai reittejä ja junia koskevaan tietokantaan.

Jos viivästys on pidempi kuin x minuuttia (x on sovittava rautatieyrityksen ja infrastruktuurin hallinnon välisessä sopimuksessa), kyseessä olevan infrastruktuurin hallinnon on lähetettävä rautatieyritykselle seuraavaa ilmoittautumispistettä koskeva Junan kulkuennuste -viesti.

Jos juna peruutetaan, infrastruktuurin hallinto lähettää jäljempänä selostetun junan kulun keskeytymisestä kertovan viestin.

Poikkeustapauksissa, joissa rautatieyritys tai infrastruktuurin hallinto ei kykene kuljettamaan junaa aikataulun mukaisesti, on neuvoteltava uusi reitti 4.2.2 kohdan (Reittipyyntö) mukaisesti.

4.2.5.2 Junan kulun keskeytymisestä kertova viesti

Jos juna peruutetaan, infrastruktuurin hallinto lähettää tämän viestin seuraavalle infrastruktuurin hallinnolle ja reitin varanneelle rautatieyritykselle.

Tämän viestin pääasialliset tietoalkiot ovat seuraavat:

— reitin ja junan numero,

— sijainnin tunnistetiedot,

— aikataulun mukainen päivä ja kellonaika, jolloin junan on tarkoitus lähteä tästä paikasta,

— keskeytymisen syy,

— keskeytymisen kuvaus.

4.2.6 Junan sijainti

4.2.6.1 Alkusanat

Tässä kohdassa määritellään mahdollisuudet saada tietoa junan sijainnista. Rautatieyritys voi lähettää infrastruktuurin hallinnolle juniaan koskevan tiedustelun milloin tahansa. Rautatieyritys voi tiedustella seuraavia asioita:

— junan kulku (viimeisin tiedossa oleva sijainti, viivästykset ja niiden syyt),

— junan toiminta (viivästykset, niiden syyt ja tapahtumapaikat),

— kaikki tietyn junan tunnisteet,

— junan arvioitu saapumisaika tiettyyn pisteeseen,

— kaikki tiettyä pistettä koskevat junan kulkuennusteet.

Pääsy näihin tietoihin ei saa riippua rautatieyrityksen ja infrastruktuurin hallinnon välisestä viestintäsuhteesta junan kulkiessa, mikä tarkoittaa, että rautatieyrityksen on voitava saada nämä tiedot käyttöönsä yhdestä (6) osoitteesta. Tiedot perustuvat pääasiassa edellä selostettuihin ja tallennettuihin viesteihin.

4.2.6.2 Juna kulussa -viestejä koskevat tiedustelut

Tarkoitus : rautatieyritys tiedustelee tietyn infrastruktuurin alueella olevan junan viimeisintä tiedossa olevaa tilaa (sijaintia, viivästyksiä ja niiden syitä) tietyltä infrastruktuurin hallinnolta. Tiedustelu : pääasialliset tietoalkiot: — junan numero, — infrastruktuurin hallinnon tunniste, — päivä ja kellonaika, jolloin junan on aikataulun mukaisesti tarkoitus lähteä tietystä infrastruktuurin pisteestä. Vastaus : viestin sisältämät tiedot: — viimeisin ilmoittautumispaikka, — todellinen saapumisaika ilmoittautumispisteeseen, — tilanne ilmoittautumispisteessä (Saapuminen, Lähtö, Ohikulku, Määrittelemätön, Lähtö lähtöpisteestä, Saapuminen määränpäähän), — raide, jolla juna saapuu paikalle, — raide, jolla juna lähtee paikalta, — aikataulun mukainen aika, — viivästys aikataulun mukaisesta ajasta, — uuden aikataulun mukainen aika (verrattuna nykyiseen aikatauluun, jos aikataulua on muutettu useita kertoja), — jokaisesta tässä ilmoittautumispaikasta ilmoitetusta viivästyksestä ilmoitetaan — syykoodi ja sitä vastaava viivästys.

4.2.6.3 Junan viivästymistä/toimintaa koskeviin viesteihin liittyvät tiedustelut

Tarkoitus : rautatieyritys tiedustelee kaikista tietyn junan viivästyksistä tietyltä infrastruktuurin hallinnolta. Tiedustelu : pääasialliset tietoalkiot: — junan numero, — infrastruktuurin hallinnon tunniste, — päivä ja kellonaika, jolloin junan on aikataulun mukaisesti tarkoitus lähteä tietystä infrastruktuurin pisteestä. Vastaus : viestin sisältämät tiedot (samat tiedot kuin junan kulkua koskevassa tiedustelussa, ei ainoastaan viimeisintä pistettä koskevat, vaan jokaista tietyn infrastruktuurin hallinnon alueella olevaa junan ilmoittautumispistettä koskevat): — Jokaiselle ilmoittautumispisteelle: — viimeisin ilmoittautumispaikka, — todellinen saapumisaika ilmoittautumispisteeseen, — tilanne junan ilmoittautumispisteessä (Saapuminen, Lähtö, Ohikulku, Määrittelemätön, Lähtö lähtöpisteestä, Saapuminen määränpäähän), — raide, jolla juna saapuu paikalle, — raide, jolla juna lähtee paikalta, — aikataulun mukainen aika, — viivästys aikataulun mukaisesta ajasta, — uuden aikataulun mukainen aika (verrattuna nykyiseen aikatauluun, jos aikataulua on muutettu useita kertoja), — jokaisesta tässä ilmoittautumispaikasta ilmoitetusta viivästyksestä ilmoitetaan — syykoodi ja sitä vastaava viivästys.

4.2.6.4 Junan tunniste -viestejä koskeva tiedustelu

Tarkoitus : Rautatieyritys tiedustelee junan nykyistä ja aiempia tunnisteita. Mitä tahansa tietyn junan tunnistetta voidaan käyttää tiedustelussa. Tiedustelu : pääasialliset tietoalkiot: — junan tiedossa oleva kulkunumero, — infrastruktuurin hallinnon tunniste, — päivä ja kellonaika, jolloin junan on aikataulun mukaisesti tarkoitus lähteä tietystä infrastruktuurin pisteestä. Vastaus : viestin sisältämät tiedot: — junan nykyinen tunniste — junan numero, — päivä ja kellonaika, jolloin junan on aikataulun mukaisesti tarkoitus lähteä tietystä infrastruktuurin pisteestä, — kaikki muut junan tunnisteet — junan numero, — päivä ja kellonaika, jolloin junan on aikataulun mukaisesti tarkoitus lähteä tietystä infrastruktuurin pisteestä.

4.2.6.5 Tiedustelu infrastruktuurin hallinnolle Junan kulkuennuste -viesteistä

Tarkoitus : rautatieyritys tiedustelee infrastruktuurin hallinnolta tietyn junan arvioitua saapumisaikaa tiettyyn ilmoittautumispaikkaan tai, jos se ohittaa ilmoittautumispaikan, sen arvioitua saapumisaikaa luovutuspaikkaan. Tiedustelu : pääasialliset tietoalkiot: — junan numero, — päivä ja kellonaika, jolloin junan on aikataulun mukaisesti tarkoitus lähteä tietystä infrastruktuurin pisteestä, — ilmoittautumispaikan tunniste (ilmoittautumispaikka, jota koskevaa ennustetta pyydetään; tämä tieto on valinnainen ja jos sitä ei anneta, vastauksessa kerrotaan tämän junan saapumisaika viimeiseen tämän infrastruktuurin hallinnon olevaan ilmoittautumispisteeseen). Vastaus : viestin sisältämät tiedot: — infrastruktuurin hallinnon tunnus, — ilmoittautumispisteen tunniste, — arvioitu saapumispäivä ja -aika ilmoittautumispisteeseen.

4.2.6.6 Tiedustelu infrastruktuurin hallinnolle Junat ilmoittautumispaikassa -viesteistä

Tarkoitus : rautatieyritys tiedustelee kaikista tietyn infrastruktuurin hallinnon alueella olevassa ilmoittautumispaikassa olevista junistaan. Tiedustelu : pääasialliset tietoalkiot: — infrastruktuurin hallinnon tunnus, — ilmoittautumispisteen tunniste (ilmoittautumispaikka, jota koskevaa ennustetta pyydetään; tämä tieto on valinnainen ja jos sitä ei anneta, vastauksessa kerrotaan tämän junan saapumisaika viimeiseen tämän infrastruktuurin hallinnon olevaan ilmoittautumispisteeseen). Vastaus : viestin sisältämät tiedot: — jokaisesta tämän tiedustelijan junasta annetaan seuraavat tiedot: — junan numero, — päivä ja kellonaika, jolloin junan on aikataulun mukaisesti tarkoitus lähteä tietystä infrastruktuurin pisteestä tai aikataulun mukainen luovutusaika, — infrastruktuurin hallinnon tunnus, — ilmoittautumispisteen tunniste, — arvioitu saapumispäivä ja -aika ilmoittautumispisteeseen.

4.2.7 Lähetyksen ETI/ETA

4.2.7.1 Alustava huomautus

4.2.2 (Reittipyyntö)–4.2.6 (Junan sijainti)kohdassa kuvaillaan pääasiassa rautatieyrityksen ja infrastruktuurin hallinnon välistä viestintää. Koska infrastruktuurin hallinnon tehtävänä on seurata ja valvoa junia, tämän viestinnän tärkein yksittäinen elementti on junan numero. Junan kokoonpanoa koskevan viestin vaunutiedot sisältävä osa on tarpeen tarkistettaessa, että junan kokoonpano on infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen välisen reittiä koskevan sopimuksen mukainen, sekä poikkeustapauksissa.

Yksittäisten vaunujen tai intermodaalisten lastausyksikköjen valvonta ei kuulu tämän tiedonvaihdon piiriin. Se tehdään rautatieyrityksen / vastaavan rautatieyrityksen tasolla junaan liittyvien viestien perusteella, ja se kuvaillaan jäljempänä 4.2.7 (Lähetyksen ETI/ETA)–4.2.9 (Vaihtoraportit) kohdassa.

Vaunuja tai intermodaalisia lastausyksikköjä koskevaa tiedonvaihtoa ja tietojen päivitystä hoidetaan pääasiassa reittisuunnitelmia ja vaunujen liikkeitä koskevia tietoja tallentamalla (4.2.12.2 kohta:).

Kuten edellä 2.3.2 kohdassa (2.3.2 Kyseeseen tulevat prosessit) on mainittu, asiakkaalle tärkein tieto on aina tämän lähetyksen arvioitu saapumisaika (ETA). Vaunua koskeva ETA-aika ja ETI-aika ovat myös vastaavan rautatieyrityksen ja rautatieyrityksen välisen viestinnän perustietoja. Nämä tiedot ovat tärkein keino, jolla vastaava rautatieyritys seuraa lähetyksen fyysistä kuljetusta ja tarkistaa, että se on asiakkaalle annetun sitoumuksen mukainen.

Junaan liittyvissä viesteissä olevat arvioidut ajat liittyvät kaikki junan saapumiseen tiettyyn pisteeseen, joka voi olla luovutuspiste, vaihtopiste, junan määränpää tai muu ilmoittautumispiste. Kaikki nämä ajat ovat junan arvioituja saapumisaikoja (TETA-aikoja). TETA-ajalla voi olla eri merkitys junassa oleville erilaisille vaunuille tai intermodaalisille lastausyksiköille. Vaihtopisteen TETA-aika voi esimerkiksi joillekin vaunuille tai intermodaalisille lastausyksiköille olla arvioitu vaihtoaika (ETI). Toisille junassa saman rautatieyrityksen kuljetuksessa jatkaville vaunuille TETA-ajalla ei välttämättä ole merkitystä. TETA-ajasta tiedon vastaanottavan rautatieyrityksen tehtävänä on tunnistaa ja käsitellä nämä tiedot, tallentaa ne vaunujen liikkeinä vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan ja viestittää ne vastaavalle rautatieyritykselle, jos junaa ei kuljeteta Open Access -periaatteella. Tätä käsitellään seuraavissa kohdissa.

4.2.7.2 ETI- ja ETA-aikojen laskeminen

ETI- ja ETA-aikojen laskeminen perustuu tietoihin, jotka saadaan vastuussa olevalta infrastruktuurin hallinnolta, joka lähettää Junan kulkuennuste -viestissä junan arvioidun saapumisajan (TETA) määrättyihin ilmoittautumispisteisiin (vähintään luovutus-, vaihto- tai saapumiskohtiin sekä intermodaalisiin terminaaleihin) sovitulla reitillä, esimerkiksi kahden infrastruktuurin hallinnon väliseen luovutuspisteeseen (tässä tapauksessa TETA on sama kuin ETH).

Rautatieyrityksen on laskettava kuljetusketjussa seuraavana olevaa rautatieyritystä varten vaunujen ja/tai intermodaalisten lastausyksikköjen vaihtopisteitä tai muita sovitulla reitillä olevia ilmoittautumispisteitä koskeva arvioitu vaihtoaika (ETI).

Koska rautatieyrityksellä voi olla junassa vaunuja, joilla on eri matka, sekä vaunuja, jotka ovat peräisin eri vastaavista rautatieyrityksistä, ETI-laskelmaan liittyvä vaihtopiste ei välttämättä ole sama. Tätä valotetaan kahdessa seuraavassa yksinkertaistetussa esimerkissä (nämä tapaukset on esitetty kuvin liitteessä A olevan 5 luettelokohdan mukaisen asiakirjan 1.4 kohdassa, ja esimerkin 1 vaihtopisteeseen C perustuva kaavio esitetään liitteessä A olevan 5 luettelokohdan mukaisen asiakirjan 5 kohdassa).

Esimerkki 1 :