1999/311/EY: Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä huhtikuuta 1999, Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (Tempus III) (2000-2006) hyväksymisestä



Virallinen lehti nro L 120 , 08/05/1999 s. 0030 - 0036



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 29 päivänä huhtikuuta 1999, Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (Tempus III) (2000-2006) hyväksymisestä (1999/311/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon(4), sekä katsoo, että (1) Strasbourgissa 8 ja 9 päivänä joulukuuta 1989 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi neuvostoa toteuttamaan komission ehdotuksen perusteella toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on antaa Keski- ja Itä-Euroopan maille mahdollisuus osallistua nykyisten yhteisön ohjelmien kaltaisiin koulutus- ja/tai ammattikoulutusohjelmiin, (2) neuvosto antoi 18 päivänä joulukuuta 1989 asetuksen (ETY) N:o 3906/89(5) taloudellisen tuen myöntämisestä Unkarin tasavallalle ja Puolan kansantasavallalle (Phare-ohjelma), jossa säädetään Keski- ja Itä-Euroopan maiden taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistuksen tukemiseksi eri aloilla annettavasta tuesta, ammattikoulutus mukaan lukien; neuvosto antoi 25 päivänä kesäkuuta 1996 asetuksen (Euratom, EY) N:o 1279/96(6) avun toimittamisesta uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle niiden talouden uudistamiseksi ja elvyttämiseksi (Tacis-ohjelma), (3) neuvosto teki 29 päivänä huhtikuuta 1993 päätöksen 93/246/ETY(7) Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman toisen vaiheen (Tempus II) hyväksymisestä neljäksi vuodeksi 1 päivästä heinäkuuta 1994 alkaen; kyseinen päätös muutettiin 21 päivänä marraskuuta 1996 päätöksellä 96/663/EY(8), jolla ohjelman kesto pidennettiin kuudeksi vuodeksi (1994-2000), (4) Phare- ja Tacis-ohjelmien edunsaajina olevat Keski- ja Itä-Euroopan maat, entisen Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia pitävät korkea-asteen koulutusta ja ammattikoulutusta taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistusprosessin keskeisinä tekijöinä, (5) yhteistyö korkea-asteen koulutuksen alalla lujittaa ja syventää Euroopan eri kansojen välisiä suhteita, korostaa yhteisiä kulttuuriarvoja, antaa tilaisuuden antoisaan mielipiteiden vaihtoon ja edistää monikansallista toimintaa tieteen, kulttuurin, taiteen ja talouden aloilla sekä sosiaalialalla, (6) Tempus-ohjelman laajentaminen äskettäin koskemaan Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomia maita, entisen Neuvostoliiton uusia itsenäisiä valtioita ja Mongoliaa, joiden tarpeet ovat suuremmat ja alueet laajemmat, on riittävä peruste aloitetun toiminnan jatkamiseksi, (7) Tempus-ohjelman avulla voidaan myötävaikuttaa tehokkaasti korkea-asteen koulutuksen rakenteiden kehittämiseen, mukaan lukien talousuudistuksen yhteydessä tarvittavien inhimillisten voimavarojen ja ammatillisen pätevyyden parantaminen; tämän tavoitteen saavuttamiseksi ei ole muita välineitä, (8) Tempus-ohjelma voi osaltaan yliopistojen ja niiden henkilökunnan välityksellä vaikuttaa tehokkaasti tukikelpoisten maiden julkishallinnon ja opetuksen rakenteiden kehittämiseen, (9) Tempus-ohjelman avulla voidaan elvyttää viimeaikaisten tapahtumien vuoksi keskeytynyttä yhteisön naapurialueiden välistä yhteistyötä, joka edistää rauhaa ja vakautta Euroopassa, (10) jäsenyyteen valmistautuvat assosioituneet maat, jotka ovat osallistuneet Tempus I- ja Tempus II -ohjelmiin, voisivat saavuttamansa kokemuksen ansiosta tällä hetkellä avustaa jäsenvaltioiden rinnalla hyödyllisellä tavalla vasta myöhemmin ohjelman edunsaajiksi tulleita kumppanuusmaita niiden korkeakoulujärjestelmien rakenteiden uudistamisessa, (11) päätöksen 93/246/ETY 11 artiklassa säädetään, että komissio arvioi Tempus-ohjelman täytäntöönpanoa ja esittää 30 päivään huhtikuuta 1998 mennessä ehdotuksen ohjelman jatkamista tai mukauttamisesta 1 päivänä heinäkuuta 2000 alkavaa jaksoa varten, (12) Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian toimivaltaiset viranomaiset, ohjelmaan osallistuvat ja sen järjestämisestä tukikelpoisissa maissa ja Euroopan yhteisössä vastaavat tahot sekä Euroopan korkeakoulumaailman näkemyksiä edustavat asiantuntijat yhtyvät arviointikertomuksen päätelmiin, joissa osoitetaan Tempus-ohjelman mahdollisuudet monipuolistaa tehokkaasti koulutustarjontaa tukikelpoisissa maissa ja edistää korkeakoulujen välistä yhteistyötä ja siten luoda suotuisat olosuhteet tieteellisen, kulttuurisen sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteistyön kehittymiselle, ja (13) olisi järjestettävä mahdollisuus tehokkaaseen Tempus III -ohjelmien ja muiden koulutusta ja/tai ammattikoulutusta koskevien yhteisön ohjelmien ja toimien yhteensovittamiseen, jotta voidaan lisätä vuorovaikutusta ja luoda lisäarvoa kaikille yhteisön toimille, ja (14) perustamissopimuksessa ei määrätä tämän päätöksen antamiseksi muista kuin 235 artiklassa tarkoitetuista toimivaltuuksista; edellytykset kyseisen artiklan soveltamiselle täyttyvät, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Tempus III -ohjelman kesto Euroopan laajuisen korkea-asteen koulutusta koskevan yhteistyöohjelman kolmas vaihe, jäljempänä Tempus III -ohjelma, hyväksytään kuudeksi vuodeksi 1 päivästä heinäkuuta 2000. 2 artikla Tukikelpoiset maat Tempus III -ohjelma koskee niitä Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomia maita, jotka asetuksen (ETY) N:o 3906/89 (Phare-ohjelma) mukaisesti voivat saada taloudellista tukea(9), samoin kuin asetuksessa (Euratom, EY) N:o 1279/96 (Tacis-ohjelma) tarkoitettuja entisen Neuvostoliiton uusia itsenäisiä valtioita ja Mongoliaa, edellyttäen että näiden avustusohjelmien kestoa pidennetään kyseiseksi kaudeksi. Näitä maita nimitetään jäljempänä "tukikelpoisiksi maiksi". Kunkin maan tilannearvion perusteella komissio sopii mainituissa asetuksissa säädettyjen menettelyjen mukaisesti asianomaisten tukikelpoisten maiden kanssa siitä, olisiko niiden osallistuttava Tempus III -ohjelmaan, sekä niiden osallistumisen luonteesta ja edellytyksistä osana kansallista suunnittelua, joka koskee yhteiskunnallisille ja taloudellisille uudistuksille annettavaa yhteisön apua. 3 artikla Assosioituneiden maiden osallistuminen Tempus III -ohjelman toimiin voivat osallistua myös Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat, jotta ne voisivat välittää naapurimaille Tempus-ohjelman yhteydessä saamiaan hyödyllisiä kokemuksia ja kehittää alueellista ja rajat ylittävää yhteistyötä. Tempus- ja Erasmus-hankkeiden yhteistyötä olisi edistettävä ottaen huomioon kummankin hankkeen rahoitusta koskevat säännöt ja asetukset. 4 artikla Määritelmät Tempus III -ohjelman yhteydessä tarkoitetaan: a) "korkeakoululla" kaikenlaisia toisen asteen koulutuksen jälkeisiä yleisiä ja ammatillisia oppilaitoksia, jotka antavat osana korkea-asteen koulutusta ja ammattikoulutusta kyseisen tason pätevyyden tai muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan riippumatta siitä, mikä on tällaisen laitoksen nimi; b) "teollisuudella" ja "yrityksellä" kaikenlaista taloudellista toimintaa tämän oikeudellisesta luonteesta riippumatta, itsenäisiä liike-elämän organisaatioita, kauppa- ja teollisuuskamareja ja/tai vastaavia järjestöjä, ammattialayhdistyksiä sekä edellä tarkoitettujen laitosten ja järjestöjen koulutusorganisaatioita; c) "laitoksella" kaikkia paikallisia ja julkisia viranomaisia ja työmarkkinaosapuolia ja niiden koulutusyksikköjä. Kukin jäsenvaltio tai tukikelpoinen maa voi vahvistaa, minkälaiset a alakohdassa tarkoitetut laitokset voivat osallistua Tempus III -ohjelmaan. 5 artikla Tavoitteet Tempus III -ohjelman tavoitteena on edistää osana Phare- ja Tacis-ohjelmien suuntaviivoja ja yleisiä tavoitteita taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistuksen yhteydessä korkeakoulujärjestelmien kehittämistä tukikelpoisissa maissa mahdollisimman tasapainoisessa yhteistyössä yhteisön kaikista jäsenvaltioista tulevien kumppaneiden kanssa. Tempus III -ohjelman erityisenä tarkoituksena on helpottaa tukikelpoisten maiden korkeakoulujärjestelmien sopeutumista uusiin sosioekonomisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin ratkaisemalla seuraaviin kysymyksiin liittyviä ongelmia: a) opetussuunnitelmien kehittäminen ja uudistaminen ensisijaisina pidetyillä aloilla; b) korkeakouluopetuksen rakenteiden ja korkeakoulujen sekä niiden hallinnon uudistus; c) ammatillisen pätevyyden antavan ammattikoulutuksen kehittäminen tietyistä talousuudistuksen yhteydessä tarvittavista korkean tason ammattitaidoista vallitsevan pulan helpottamiseksi erityisesti parantamalla ja laajentamalla yhteyksiä teollisuuteen; d) korkea-asteen koulutuksen osuus kansalaiseksi kasvattamisessa ja demokratian vahvistamisessa. Tempus III -ohjelman tavoitteiden toteuttamisen yhteydessä komissio pyrkii yhteisön yleisen, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien politiikan noudattamiseen. Komissio pyrkii myös varmistamaan, ettei mitään kansalaisryhmää suljeta ohjelman ulkopuolelle tai syrjitä. 6 artikla Vuoropuhelu tukikelpoisten maiden kanssa Komissio määrittää yhteisymmärryksessä kunkin tukikelpoisen maan toimivaltaisten viranomaisten kanssa Tempus III -ohjelmalle taloudellista ja yhteiskunnallista uudistusta koskevan kansallisen toimintasuunnitelman yhteydessä asetettavat painopistealat ja yksityiskohtaiset tavoitteet ohjelman tavoitteiden ja liitteen määräysten perusteella sekä erityisesti seuraavien seikkojen mukaisesti: a) i) Phare-ohjelman yleiset tavoitteet; ii) Tacis-ohjelman yleiset tavoitteet, erityisesti sen aloittaiset näkökohdat; b) kunkin tukikelpoisen maan taloudellista ja yhteiskunnallista uudistusta ja koulutusuudistusta koskevat toimintalinjat; c) tarve löytää tarkoituksenmukainen tasapaino valittujen ensisijaisten alojen ja Tempus III -ohjelmille myönnettyjen varojen välillä. 7 artikla Komitea 1. Komissio panee Tempus III -ohjelman täytäntöön liitteessä esitettyjen määräysten mukaisesti vuosittain hyväksyttävien suuntaviivojen sekä tavoitteita ja painopistealueita koskevien yksityiskohtaisten tavoitteiden mukaan sekä yhteisymmärryksessä kunkin tukikelpoisen maan toimivaltaisten viranomaisten kanssa 6 artiklan säännösten mukaisesti. 2. Komissiota avustaa tämän tehtävän hoitamisessa komitea, jossa on kaksi kunkin jäsenvaltion nimeämää edustajaa ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komitean jäsenet voivat käyttää avustajinaan asiantuntijoita ja neuvonantajia. Komitea avustaa komissiota erityisesti ohjelman täytäntöönpanossa ottaen huomioon 5 artiklassa esitetyt tavoitteet ja sovittaa työnsä yhteen muiden koulutuksen (Sokrates) ja ammatillisen koulutuksen (Leonardo) ohjelmien komiteoiden työn kanssa. 3. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksia toimenpiteistä, jotka koskevat a) Tempus III -ohjelman yleisiä suuntaviivoja; b) yhteisön taloudellista apua koskevia valintamenettelyjä ja yleisiä suuntaviivoja (avun määrät, kesto ja edunsaajat); c) Tempus III -ohjelman kokonaistasapainoon liittyviä kysymyksiä, mukaan luettuna eri toimien välinen jakautuminen; d) kunkin tukikelpoisen maan toimivaltaisten viranomaisten kanssa yksityiskohtaisesti sovittavia painopistealoja ja tavoitteita; e) Tempus III -ohjelman valvonnan ja arvioinnin yksityiskohtaisia sääntöjä. 4. Komitea antaa lausuntonsa ehdotetuista toimenpiteistä määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määritellyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan viipymättä. Jos nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä neuvostolle viipymättä. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista yhdellä kuukaudella. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 5. Komissio voi myös kuulla komiteaa kaikissa Tempus III -ohjelman täytäntöönpanoa koskevissa kysymyksissä, mukaan lukien vuosikertomus. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksista määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on niin suurelta osin kuin mahdollista otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 8 artikla Yhteistyö toimivaltaisten elinten kanssa 1. Komissio toimii yhteistyössä kunkin tukikelpoisen maan elinten kanssa, jotka on joko nimetty ja perustettu Tempus III -ohjelman täytäntöönpanoa varten tarvittavien yhteyksien ja rakenteiden yhteensovittamiseksi, mukaan luettuna tukikelpoisten maiden osoittamien varojen kohdentaminen. 2. Komissio toimii Tempus III -ohjelman täytäntöön panemiseksi lisäksi kiinteässä yhteistyössä jäsenvaltioiden nimeämien kansallisten toimivaltaisten elinten kanssa. Se ottaa mahdollisuuksien mukaan huomioon jäsenvaltioiden tässä yhteydessä toteuttamat kahdenväliset toimenpiteet. 9 artikla Yhteydet yhteisön muihin toimiin Komissio huolehtii tämän päätöksen 7 artiklan 3 kohdassa, ja tarvittaessa asetuksen (ETY) N:o 3906/89 9 artiklassa ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 1279/96 8 artiklassa määriteltyä menettelyä noudattaen sekä vuotuisten talousarvioita koskevien päätösten rajoissa johdonmukaisuudesta ja tarvittaessa täydentävyydestä Tempus III -ohjelman ja muiden yhteisön toimien tasolla, niin yhteisössä kuin tukikelpoisille maille annettavan avun yhteydessä, toteutettavien toimien välillä ottaen huomioon erityisesti Euroopan koulutussäätiön toiminnan. 10 artikla Yhteensovittaminen kolmansissa maissa toteutettavien toimien kanssa 1. Komissio huolehtii aiheellisesta yhteensovittamisesta yhteisöön kuulumattomien maiden(10) tai näiden maiden korkeakoulujen ja yritysten Tempus III -ohjelman alalla toteuttamien toimien kanssa, mukaan luettuna tarvittaessa osallistuminen Tempus III -ohjelman hankkeisiin. 2. Osallistuminen voi tapahtua eri tavoilla, mukaan luettuna yksi tai useampi seuraavista: - osallistuminen Tempus III -ohjelman hankkeisiin yhteisrahoituksella; - Tempus III -ohjelman tarjoamien mahdollisuuksien käyttäminen kahdenvälisesti rahoitettujen vaihtotoimien ohjaamiseen; - Tempus III -ohjelman ja sellaisten kansallisen tason aloitteiden yhteensovittaminen, joilla on samat tavoitteet, mutta joita rahoitetaan ja hoidetaan erikseen; - kaikkia tämän alan asiaankuuluvia aloitteita koskevan tiedon vastavuoroinen vaihto. 11 artikla Vuosikertomus Komissio antaa Tempus III -ohjelman toimintaa koskevan vuosikertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Kertomus toimitetaan myös tiedoksi tukikelpoisille maille. 12 artikla Valvontaa ja arviointia koskevat kertomukset Komissio laatii 7 artiklan 3 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti Tempus III -ohjelman täytäntöönpanossa saatujen kokemusten säännöllistä valvontaa ja ulkopuolista arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt, ottaen huomioon 5 artiklassa mainitut erityiset tavoitteet ja 6 artiklan mukaisesti määritetyt kansalliset tavoitteet. Se esittää viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2004 välikertomuksen, joka sisältää arvioinnin tulokset sekä mahdollisesti ehdotukset Tempus III -ohjelman jatkamisesta tai mukauttamisesta 1 päivänä heinäkuuta 2006 alkavan jakson osalta. Komissio antaa loppukertomuksen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2009. Tehty Luxemburgissa 29 päivänä huhtikuuta 1999. Neuvoston puolesta W. MÜLLER Puheenjohtaja (1) EYVL C 270, 29.8.1998, s. 9 ja EYVL C 87, 29.3.1999, s. 102. (2) EYVL C 98, 9.4.1999. (3) EYVL C 40, 15.2.1999, s. 23. (4) EYVL C 51, 22.2.1999, s. 86. (5) EYVL L 375, 23.12.1989, s. 11, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 753/96 (EYVL L 103, 26.4.1996, s. 5). (6) EYVL L 165, 4.7.1996, s. 1. (7) EYVL L 112, 6.5.1993, s. 34. (8) EYVL L 306, 28.11.1996, s. 36. (9) Tällä hetkellä Albania, Bosnia ja Hertsegovina sekä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia. (10) Nämä maat ovat G24-ryhmän jäseniä, jotka ovat 24 yhteisöön kuulumatonta valtiota: Kyproksen tasavalta ja Malta sekä Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat, ja osallistuminen koskee Phare-ohjelman tukikelpoisten assosioitumattomien Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa toteutettavia hankkeita. LIITE Eurooppalaiset yhteishankkeet 1. Euroopan yhteisö tukee eurooppalaisia yhteishankkeita, joiden kesto on enintään kolme vuotta. Eurooppalaisissa yhteishankkeissa toimivat yhdessä ainakin yhden tukikelpoisen maan korkeakoulu, yhden jäsenvaltion korkeakoulu ja toisen jäsenvaltion yhteistyölaitos (4 artiklassa määritelty korkeakoulu, yritys tai laitos). 2. Eurooppalaisille yhteishankkeille annettava tuki voidaan antaa asianomaisten laitosten erityistarpeiden ja vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden mukaista toimintaa varten, mukaan luettuna: i) yhteiset koulutustoimet, erityisesti opetussuunnitelmien kehittämiseksi ja ajanmukaistamiseksi, korkeakoulujen kapasiteetin kehittäminen täydennyskoulutuksen ja uudelleen koulutuksen aloilla, lyhyiden intensiivikurssien kehittäminen ja avointen ja etäopetusjärjestelmien kehittäminen, mukaan lukien tietotekniikka ja viestintätekniikka; ii) korkeakouluopetuksen ja sen kapasiteetin uudistuksen ja kehittämisen hyväksi toteutettavat toimenpiteet, erityisesti korkeakoulujen ja korkeakoulujärjestelmien hallinnon rakenteiden uudistamiseksi nykyaikaistamalla infrastruktuureja, hankkimalla eurooppalaisen yhteishankkeen toteuttamisessa tarvittava välineistö ja tarvittaessa antamalla teknistä ja taloudellista apua vastuullisille viranomaisille; iii) edellä 4 artiklassa määriteltyjen korkeakoulujen, teollisuuden ja laitosten välisen yhteistyön edistäminen eurooppalaisten yhteishankkeiden avulla; iv) opettajien, korkeakoulujen hallintohenkilöstön ja opiskelijoiden liikkuvuuden kehittäminen osana eurooppalaista yhteishanketta: a) apurahoja myönnetään jäsenvaltioiden korkeakoulujen opetus- ja hallintohenkilöstölle tai yritysten kouluttajille aina yhteen vuoteen asti kestävien opetus- ja koulutustehtävien suorittamiseen tukikelpoisissa maissa ja päinvastoin; b) apurahoja myönnetään tukikelpoisten maiden opetus- ja hallintohenkilöstölle uudelleenkoulutukseen ja ajan tasalle saattamiseen Euroopan yhteisössä; c) apurahoja myönnetään opiskelijoille aina tohtoritasoon asti, ja ne suunnataan niin tukikelpoisten maiden opiskelijoille, jotka opiskelevat tietyn ajan Euroopan yhteisössä, kuin yhteisön opiskelijoille, jotka opiskelevat tietyn ajan tukikelpoisissa maissa. Apurahat annetaan tavallisesti ajaksi, joka voi vaihdella kolmesta kuukaudesta yhteen vuoteen; d) erityisesti liikkuvuuden edistämiseen tähtääviin eurooppalaisiin yhteishankkeisiin osallistuvista opiskelijoista etusijalle asetetaan ne, jotka osallistuvat hankkeisiin, joiden yhteydessä ulkomailla suoritetulle opintojen ajalle myönnetään täysi vastaavuus lähettävässä korkeakoulussa; e) apurahoja myönnetään yhdestä kuukaudesta yhteen vuoteen kestävään käytännön harjoitteluun tai yrityksessä suoritettavaan harjoitteluun tukikelpoisten maiden opettajille, kouluttajille, opiskelijoille ja tutkinnon suorittaneille opintojen loppuvaiheen ja ensimmäisen työpaikan saamisen välillä, jotta he voivat suorittaa käytännön harjoittelujakson yhteisön yrityksissä ja päinvastoin; v) kahta tai useampaa tukikelpoista maata koskeva, eurooppalaista yhteishanketta edistävä toiminta. Rakenteelliset ja/tai täydentävät toimet Rahoitustukea myönnetään tietyille rakenteellisille ja/tai täydentäville toimille (näihin kuuluvat erityisesti tekninen apu, seminaarit, tutkimukset, julkaisut ja tiedotus) ohjelman tavoitteiden, erityisesti korkeakoulujärjestelmien kehittämisen ja uudistumisen kehittämiseksi tukikelpoisissa maissa. Rahoitustukea myönnetään rakenteellisiin toimiin, joiden tarkoituksena on auttaa tukikelpoisia maita muun muassa: - kehittämään ja lujittamaan strategisen suunnittelun kapasiteettia ja korkeakoulujen institutionaalista kehittämistä korkeakoulu- tai tiedekuntatasolla, - laatimaan korkeakoulujen kehittämissuunnitelma niiden kansainvälisten suhteiden kehittämiseksi, - tukemaan sellaisten pitkäaikaisten yhteistyötoimien tunnetuksi tekemistä, joilla pyritään Tempus-ohjelman tavoitteisiin, - laatimaan tukikelpoisessa maassa kansallinen strategia korkea-asteen koulutuksen tietyn erityisalueen kehittämiseksi. Yksilökohtaiset apurahat Euroopan yhteisö tukee eurooppalaisten yhteishankkeiden ja rakenteellisen ja/tai täydentävien toimenpiteiden lisäksi myös yksilökohtaisten apurahojen myöntämistä tukikelpoisten maiden tai yhteisön opettajille, kouluttajille, korkeakoulujen hallintovirkamiehille, ministeriöiden korkeille virkamiehille, opetussuunnittelijoille ja muille koulutusalan asiantuntijoille vierailuja varten, joiden tarkoituksena on parantaa korkeakoulutuksen laatua ja edistää korkeakoulutuksen rakenteiden kehittämistä ja uudistamista tukikelpoisissa maissa. Vierailut voivat koskea muun muassa seuraavia aloja: - kurssien ja opetusmateriaalin kehittäminen, - henkilöstön kouluttaminen erityisesti uusintavien koulutusjaksojen ja yrityksissä suoritettujen harjoittelujaksojen avulla, - opetus- ja koulutustehtävät, - korkeakoulutuksen kehittämistä tukevat toimet, - eurooppalaisten järjestöjen, erityisesti korkeakoulujärjestöjen, toimintaan osallistuminen. Tukitoimet 1. Komissio saa tarvittavan teknisen avun tämän päätöksen mukaisesti ohjattujen toimien tukemiseksi ja ohjelman täytäntöönpanon valvomiseksi. 2. Apua tarjotaan Tempus III -ohjelman tarkoituksenmukaista ulkopuolista arviointia varten. Apua tarjotaan myös eurooppalaisten yhteishankkeita, rakenteellisia ja/tai täydentäviä toimenpiteitä ja yksilötason liikkuvuutta koskevaan tunnetuksi tekemiseen sekä Tempus-ohjelman aiemmissa vaiheissa toteutettujen erityishankkeiden onnistuneiden tulosten tunnetuksi tekemiseen.