NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/311,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2018,

viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyllä Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välisellä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välillä 14 päivänä huhtikuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/242/EU (1),

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 810/2009 (3) vahvistetaan viisumien myöntämistä koskevat menettelyt ja edellytykset, joita sovelletaan silloin, kun jäsenvaltioiden alueen kautta tapahtuvan kauttakulun tai jäsenvaltioiden alueella oleskelun on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välisen sopimuksen 12 artiklalla perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettava kanta kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

(1) EUVL L 128, 30.4.2014, s. 47.

(2) EUVL L 128, 30.4.2014, s. 49.

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1).

(4) Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

(5) Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

LIITE

VIISUMIEN MYÖNTÄMISEN HELPOTTAMISESTA TEHDYN EUROOPAN UNIONIN JA AZERBAIDŽANIN TASAVALLAN VÄLISEN SOPIMUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT YHTEISET SUUNTAVIIVAT

Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehty Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2014. Sen tavoitteena on helpottaa vastavuoroisuuden pohjalta viisumien myöntämistä unionin ja Azerbaidžanin tasavallan kansalaisille sellaista oleskelua varten, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää 180 päivän jakson aikana.

Sopimuksessa vahvistetaan vastavuoroisuuden pohjalta oikeudellisesti sitovia oikeuksia ja velvoitteita, jotta voidaan yksinkertaistaa menettelyjä viisumien myöntämiseksi unionin ja Azerbaidžanin kansalaisille.

Sopimuksen 12 artiklalla perustetun sekakomitean, jäljempänä ’sekakomitea’, hyväksymillä suuntaviivoilla pyritään varmistamaan sopimuksen yhdenmukainen täytäntöönpano unionin jäsenvaltioiden, jäljempänä ’jäsenvaltiot’, ja Azerbaidžanin tasavallan diplomaatti- ja konsuliedustustoissa. Suuntaviivat eivät ole osa sopimusta, eivätkä ne sen vuoksi ole oikeudellisesti sitovia. On kuitenkin erittäin suositeltavaa, että diplomaatti- ja konsuliedustustojen henkilöstö noudattaa niitä johdonmukaisesti pannessaan sopimusta täytäntöön.

Näitä suuntaviivoja on sekakomitean vastuulla tarkoitus päivittää säännöllisesti sopimuksen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella.

Sopimuksen jatkuvan ja yhdenmukaisen täytäntöönpanon ja sekakomitean työjärjestyksen noudattamisen varmistamiseksi sopimuspuolet sitoutuivat pitämään viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean virallisten kokousten välillä yhteyttä epävirallisesti kiireellisten kysymysten ratkaisemiseksi. Yksityiskohtaiset raportit näistä kysymyksistä ja epävirallisesta yhteydenpidosta annetaan seuraavassa sekakomitean kokouksessa.

I. YLEISET SEIKAT

1.1 Tarkoitus ja soveltamisala

Sopimuksen 1 artiklassa määrätään seuraavaa: ”Tämän sopimuksen tarkoituksena on vastavuoroisuutta noudattaen helpottaa viisumien myöntämistä unionin ja Azerbaidžanin tasavallan kansalaisille sellaista oleskelua varten, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.”

Sopimusta sovelletaan kaikkiin lyhytaikaista viisumia hakeviin unionin ja Azerbaidžanin tasavallan kansalaisiin, riippumatta siitä, missä maassa he asuvat.

Sopimusta ei sovelleta kansalaisuudettomiin henkilöihin, joilla on jonkin jäsenvaltion tai Azerbaidžanin tasavallan myöntämä oleskelulupa. Kyseiseen henkilöryhmään sovelletaan unionin viisumisäännöstön ja Azerbaidžanin tasavallan kansallisen lainsäädännön sääntöjä.

1.2 Sopimuksen soveltamisala

Sopimuksen 2 artiklassa määrätään seuraavaa:

”1. Tässä sopimuksessa määrättyjä viisumien myöntämisen helpottamista koskevia järjestelyjä sovelletaan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan kansalaisiin vain siltä osin kuin heitä ei ole vapautettu viisumipakosta Azerbaidžanin tasavallan tai unionin tai sen jäsenvaltioiden laeilla ja asetuksilla tai tämän sopimuksen tai muiden kansainvälisten sopimusten määräyksillä. 2. Kysymykset, joista ei määrätä tässä sopimuksessa ja joita ovat esimerkiksi viisumin epääminen, matkustusasiakirjojen tunnustaminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen sekä maahantulon epääminen ja maastapoistamiseen liittyvät toimenpiteet, ratkaistaan Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön tai unionin lainsäädännön mukaisesti.”

Sopimus ei vaikuta voimassa oleviin viisumipakkoa ja viisumivapauksia koskeviin sääntöihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sen 10 artiklan soveltamista (jossa määrätään Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan voimassa olevien diplomaattipassien haltijoiden vapauttamisesta viisumivelvollisuudesta). Esimerkiksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 (1) 4 artiklassa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus vapauttaa viisumivelvollisuudesta muiden henkilöryhmien muassa alusten ja ilma-alusten siviilimiehistö.

Tässä yhteydessä on lisättävä, että Schengenin sopimuksen soveltamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välisen tarkastusten asteittaista lakkauttamista yhteisillä rajoilla koskevan yleissopimuksen (2) 21 artiklan mukaan kaikkien Schengen-jäsenvaltioiden on tunnustettava toistensa myöntämät pitkäaikaiset viisumit ja oleskeluluvat päteviksi toistensa alueella tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua varten. Kaikki Schengen-jäsenvaltiot hyväksyvät Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden oleskeluluvat, D-viisumit ja lyhytaikaiset viisumit maahantuloa ja lyhytaikaista oleskelua varten ja päinvastoin.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 810/2009 (3), jäljempänä ’viisumisäännöstö’, sovelletaan kaikkiin asioihin, joista ei määrätä sopimuksessa ja joita ovat esimerkiksi viisumihakemuksen käsittelystä vastaavan Schengen-jäsenvaltion määrittäminen, viisumin epäämisen perustelut ja oikeus hakea muutosta kielteiseen päätökseen ja viisuminhakijan henkilökohtaista haastattelua ja viisumihakemukseen liittyvien lisätietojen antamista koskevat yleiset säännöt. Lisäksi Schengen-sääntöjä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/399 (4) (maahantulon epääminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen ym.), ja tarvittaessa myös kansallista lainsäädäntöä sovelletaan edelleen sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin asioihin, joita ovat esimerkiksi matkustusasiakirjojen tunnustaminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen, jäsenvaltioiden alueelle tulon epääminen ja maastapoistamiseen liittyvät toimenpiteet.

Vaikka sopimuksessa määrätyt ehdot täyttyisivätkin, eli vaikka hakija olisi esittänyt esimerkiksi 4 artiklassa tarkoitettujen henkilöryhmien osalta matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat, viisumi voidaan silti evätä, elleivät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399, jäljempänä ’Schengenin rajasäännöstö’, 6 artiklassa vahvistetut edellytykset täyty, eli jos henkilöllä ei ole voimassa olevaa matkustusasiakirjaa, hänestä on tehty kuulutus Schengenin tietojärjestelmään (SIS) tai hänen katsotaan olevan uhka yleiselle järjestykselle tai sisäiselle turvallisuudelle.

Muita viisumisäännöstön mukaisia mahdollisuuksia joustavuuteen viisumien myöntämisessä sovelletaan edelleen. Esimerkiksi pitkään (jopa viisi vuotta) voimassa olevia toistuvaisviisumeja voidaan myöntää muillekin kuin sopimuksen 5 artiklassa mainituille henkilöryhmille, jos viisumisäännöstön 24 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Samalla tavoin sovelletaan edelleen viisumisäännöstön 16 artiklan 5 ja 6 kohdan säännöksiä, jotka mahdollistavat viisumin maksuttomuuden tai viisumimaksun alentamisen.

Azerbaidžanin tasavallan osalta maahanmuuttolakia (5) ja muita vastaavia Azerbaidžanin tasavallan normatiivisia säädöksiä sovelletaan kaikkiin asioihin, joista ei määrätä sopimuksessa ja joita ovat esimerkiksi viisumin epäämisen perustelut, oikeus hakea muutosta kielteiseen päätökseen tai hakijan henkilökohtaista haastattelua ja viisumihakemukseen liittyvien lisätietojen antamista koskevat yleiset säännöt, matkustusasiakirjojen tunnustaminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen, Azerbaidžanin tasavallan alueelle pääsyn epääminen ja maastapoistamiseen liittyvät toimenpiteet.

Muita Azerbaidžanin tasavallan kansallisen lainsäädännön mukaisia mahdollisuuksia joustavuuteen viisumien myöntämisessä sovelletaan edelleen, jos ne ovat hakijan kannalta suotuisampi järjestelmä. Esimerkiksi valtion perimiä maksuja koskevan Azerbaidžanin tasavallan lain 17 §:n 2 momentin määräyksiä, jotka sallivat viisumimaksusta vapauttamisen, ja Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolain 38 §:än määräyksiä, jotka sallivat sähköisen viisumin myöntämisen, sovelletaan edelleen.

Vaikka sopimuksessa määrätyt ehdot täyttyisivätkin, esimerkiksi 4 artiklassa tarkoitettujen henkilöryhmien osalta hakija esittää matkan tarkoitusta koskevat asiakirjatodisteet, viisumi voidaan silti evätä, jos Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolain 36 §:ssä (lukuun ottamatta sen 36.1.7 momenttia) vahvistetut edellytykset eivät täyty tai kyse on jostakin Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolain 16 §:ssä luetelluista tilanteista.

1.3 Sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat viisumilajit

Sopimuksen 3 artiklan d alakohdassa määritellään, että ’viisumilla’ tarkoitetaan ”jäsenvaltion tai Azerbaidžanin tasavallan myöntämää lupaa kulkea sen alueen kautta tai tulla jäsenvaltioiden tai Azerbaidžanin tasavallan alueelle sellaista oleskelua varten, joka kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana”.

Sopimuksessa määrättyjä helpotuksia sovelletaan sekä yhtenäisiin viisumeihin, jotka ovat voimassa jäsenvaltioiden koko alueella, että alueellisesti rajoitettuihin viisumeihin.

Sopimuksessa määrättyjä helpotuksia sovelletaan kaikkiin Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolain 5 luvussa määritettyihin viisumeihin.

1.4 Viisumin mukaisen sallitun oleskeluajan laskeminen

Lyhytaikaisen oleskelun käsite määritellään Schengenin rajasäännöstössä seuraavasti: ”90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana, jolloin on otettava huomioon kutakin oleskelupäivää edeltävä 180 päivän jakso”.

Tätä määritelmää sovelletaan myös Azerbaidžanin tasavallan myöntämiin lyhytaikaisiin viisumeihin sopimuksen mukaisesti.

Maahantulopäivänä pidetään ensimmäistä päivää ja maastalähtöpäivänä viimeistä päivää, jona henkilö oleskelee jäsenvaltioiden alueella. Käsitteen ”minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana” mukaisesti olisi sovellettava ”liikkuvaa” 180 päivän viitejaksoa, jolloin oleskelun jokaisena päivänä tarkastellaan viimeisintä 180 päivän ajanjaksoa sen todentamiseksi, täyttyykö 90 päivän / 180 päivän vaatimus edelleen. Tämä tarkoittaa sitä, että ilman keskeytystä jatkunut 90 päivän poissaolo jäsenvaltioiden alueelta antaa mahdollisuuden uuteen enintään 90 päivän oleskeluun.

Uusien sääntöjen mukaisen sallitun oleskelun laskemiseen voidaan käyttää ”lyhytaikaisen oleskelun laskinta”, joka on saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

Esimerkki oleskelun pituuden laskemisesta nykyisen määritelmän perusteella:

Henkilö, jolla on vuoden (18. huhtikuuta 2014–18. huhtikuuta 2015) voimassa oleva toistuvaisviisumi, saapuu maahan ensimmäisen kerran 19. huhtikuuta 2014 ja oleskelee siellä kolme päivää. Tämän jälkeen hän saapuu maahan uudelleen 18. kesäkuuta 2014 ja oleskelee siellä 86 päivää. Mikä on tilanne tiettyinä päivämäärinä? Milloin kyseinen henkilö saa tulla uudestaan jäsenvaltioiden alueelle?

11. syyskuuta 2014: Viimeisten 180 päivän aikana (16. maaliskuuta 2014–11. syyskuuta 2014) henkilö on oleskellut maassa kolme päivää (19.–21. huhtikuuta 2014) + 86 päivää (18. kesäkuuta 2014–11. syyskuuta 2014) = 89 päivää. Oleskeluaika ei ylity. Henkilö voi oleskella maassa vielä yhden päivän.

16. lokakuuta 2014 alkaen: Henkilö voi saapua maahan vielä kolmen päivän oleskelua varten (oleskelusta 19. huhtikuuta 2014 tulee merkityksetön 16. lokakuuta 2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle; oleskelusta 20. huhtikuuta 2014 tulee merkityksetön 17. lokakuuta 2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle; jne.).

15. joulukuuta 2014 alkaen: Henkilö voi saapua maahan vielä 86 päivän oleskelua varten (oleskelusta 18. kesäkuuta 2014 tulee merkityksetön 15. joulukuuta 2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle; oleskelusta 19. kesäkuuta 2014 tulee merkityksetön 16. joulukuuta 2014 jne.).

1.5 Tilanne niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti tai jotka eivät osallistu unionin yhteiseen viisumipolitiikkaan, ja assosioituneiden maiden osalta

Sopimus sitoo voimaantulostaan lähtien jäsenvaltioita, jotka ovat liittyneet unioniin vuonna 2004 (Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia), vuonna 2007 (Bulgaria ja Romania) ja vuonna 2013 (Kroatia).

Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Ne myöntävät edelleen kansallisia viisumeja, jotka ovat voimassa vain niiden omalla kansallisella alueella. Kun nämä jäsenvaltiot ryhtyvät soveltamaan Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, ne soveltavat sopimusta täysin.

Kansallista lainsäädäntöä sovelletaan edelleen kaikkiin sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin kysymyksiin siihen päivään saakka, jona nämä jäsenvaltiot ryhtyvät soveltamaan Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Kyseisestä päivästä lähtien sopimuksen ulkopuolelle jääviä kysymyksiä säännellään Schengenin säännöstöllä ja/tai kansallisella lainsäädännöllä.

Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania voivat tunnustaa kaikkien Schengen-jäsenvaltioiden myöntämät oleskeluluvat, D-viisumit ja lyhytaikaiset viisumit niiden alueella tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua varten (6).

Tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 21 artiklan mukaan kaikkien kyseisen yleissopimuksen osapuolten on tunnustettava toistensa myöntämät pitkäaikaiset viisumit ja oleskeluluvat päteviksi toistensa alueella tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua varten. Ne hyväksyvät assosioituneiden maiden oleskeluluvat, D-viisumit ja lyhytaikaiset viisumit maahantuloa ja lyhytaikaista oleskelua varten ja päinvastoin.

Sopimusta ei sovelleta Tanskaan, Irlantiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, mutta siihen sisältyy yhteisiä julistuksia, joiden mukaan kyseisten jäsenvaltioiden on suotavaa tehdä Azerbaidžanin tasavallan kanssa kahdenväliset sopimukset viisumien myöntämismenettelyjen helpottamisesta.

Vaikka Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi ovat liittyneet Schengen-yhteistyöhön, sopimus ei sido niitä. Sopimukseen sisältyy kuitenkin yhteinen julistus, jonka mukaan kyseisten Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden on suotavaa viivytyksettä tehdä Azerbaidžanin tasavallan kanssa kahdenväliset sopimukset lyhytaikaisten viisumien myöntämisen helpottamisesta.

Azerbaidžanin tasavallan hallituksen ja Norjan kuningaskunnan hallituksen välinen sopimus viisumien myöntämisen helpottamisesta allekirjoitettiin 3 päivänä joulukuuta 2013, ja se tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2015. Azerbaidžanin tasavallan hallituksen ja Sveitsin liittoneuvoston välinen sopimus viisumien myöntämisen helpottamisesta allekirjoitettiin 10 päivänä lokakuuta 2016, ja se tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2017. Lisäksi Azerbaidžanin tasavallan hallituksen ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan hallituksen välinen sopimus Euroopan unionin ja Azerbaidžanin tasavallan välisessä sopimuksessa viisumien myöntämisen helpottamisesta mainittujen sääntöjen vastavuoroisesta soveltamisesta tuli voimaan 15 päivänä helmikuuta 2017.

1.6 Sopimus ja kahdenväliset sopimukset

Sopimuksen 13 artiklassa määrätään seuraavaa:

”Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan sopimuksen voimaantulosta alkaen ensisijaisina muihin kahden- tai monenvälisiin sopimuksiin tai järjestelyihin nähden, joita on tehty yksittäisten jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan välillä, siltä osin kuin viimeksi mainittujen sopimusten tai järjestelyjen määräykset koskevat tämän sopimuksen kattamia kysymyksiä.”

Sopimuksen voimaantulosta alkaen jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan voimassa oleviin kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyviä määräyksiä asioista, joista määrätään sopimuksessa, ei ole enää sovellettu. Jäsenvaltioiden on unionin lainsäädännön mukaan toteutettava tarpeelliset toimenpiteet poistaakseen yhteensopimattomuudet kahdenvälisten sopimustensa ja sopimuksen väliltä.

Jos jäsenvaltio on tehnyt Azerbaidžanin tasavallan kanssa kahdenvälisen sopimuksen tai järjestelyn asioista, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan, esimerkiksi virkapassin haltijoiden vapauttamisesta viisumivelvollisuudesta, kyseistä vapautusta sovelletaan edelleen sopimuksen tultua voimaan.

Seuraavilla jäsenvaltioilla on Azerbaidžanin tasavallan kanssa kahdenvälinen sopimus, jossa määrätään virkapassin haltijoiden vapauttamisesta viisumivelvollisuudesta: Itävalta, Bulgaria, Kroatia, Unkari, Italia, Portugali, Romania, Slovenia, Latvia ja Slovakia (7).

Jäsenvaltion virkapassin haltijoille myöntämä viisumivapaus on voimassa ainoastaan kyseisen jäsenvaltion alueella matkustamisen yhteydessä, ei muihin Schengen-alueen jäsenvaltioihin matkustamista varten.

II. YKSITTÄISET MÄÄRÄYKSET

2.1 Kaikkiin viisuminhakijoihin sovellettavat säännöt

On muistettava, että alla mainittuja helpotuksia, jotka koskevat viisumimaksua, viisumihakemusten käsittelyaikoja, lähtöä siinä tapauksessa, että asiakirjat ovat kadonneet tai ne on varastettu, ja viisumin voimassaoloajan pidentämistä poikkeuksellisissa olosuhteissa, sovelletaan kaikkiin viisuminhakijoihin ja -haltijoihin, jotka ovat Azerbaidžanin tasavallan tai sellaisten jäsenvaltioiden, joita sopimus sitoo, kansalaisia, myös matkailijoihin.

2.1.1 Viisumihakemusten käsittelymaksu

Sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

”1. Viisumihakemusten käsittelystä peritään 35 euron maksu.”

Sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan viisumihakemuksen käsittelymaksu on 35 euroa. Kyseistä maksua sovelletaan kaikkiin viisuminhakijoihin, jotka ovat Azerbaidžanin tasavallan tai unionin kansalaisia (myös matkailijoihin), ja se koskee lyhytaikaisia viisumeja, riippumatta maahantulojen määrästä.

Sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa:

”2. Viisumihakemuksen käsittelymaksusta vapautetaan seuraaviin ryhmiin kuuluvat henkilöt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista: a) lähisukulaiset (puoliso, lapset ja adoptiolapset, vanhemmat tai huoltajat, isovanhemmat ja lapsenlapset), jotka vierailevat Azerbaidžanin tasavallan alueella laillisesti oleskelevien unionin kansalaisten luona, jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten tai sellaisten unionin kansalaisten luona, jotka oleskelevat sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia he ovat, tai Azerbaidžanin tasavallan alueella oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten luona; b) virallisten valtuuskuntien jäsenet, myös pysyvät jäsenet, jotka osallistuvat jäsenvaltioille, unionille tai Azerbaidžanin tasavallalle osoitetun virallisen kutsun perusteella virallisiin kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin taikka tapahtumiin, joita hallitustenväliset järjestöt järjestävät Azerbaidžanin tasavallan tai jonkin jäsenvaltion alueella; c) koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän saattajinaan toimivat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtäville matkoille esimerkiksi vaihto-ohjelman tai muun opiskeluun liittyvän toiminnan puitteissa; d) vammaiset ja tarvittaessa heidän saattajansa;”

Jotta hakijat voidaan vapauttaa viisumimaksusta, olisi esitettävä todisteet siitä, että molemmat viisuminhakijat kuuluvat tähän ryhmään. Tapauksissa, joissa viisuminhakijan vamma on ilmeinen (sokeat henkilöt, henkilöt, joilta puuttuu raajoja), näköhavaintoon perustuva tunnistaminen konsulaatissa riittää.

Perustelluissa tapauksissa viisumihakemuksen voi tehdä vammaisen edustaja tai edunvalvoja.

”e) kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka toimivat heidän saattajinaan työnsä vuoksi; (Huom. Kannattajia ei pidetä seurueeseen kuuluvina henkilöinä.);

f) henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai korkeakoulujen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin;

g) henkilöt, jotka ovat asiakirjoin osoittaneet matkustavansa humanitaarisista syistä esimerkiksi siksi, että he tarvitsevat kiireellistä lääkärinhoitoa, sekä tällaisten henkilöiden saattajat, tai henkilöt, jotka osallistuvat lähisukulaisen hautajaisiin tai vierailevat vakavasti sairaana olevan lähisukulaisen luona;

h) kansalaisjärjestöjen edustajat, jotka matkustavat osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin tai konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien puitteissa;”

Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä todiste jäsenvaltioissa tai Azerbaidžanin tasavallassa rekisteröityjen kansalaisjärjestöjen tai voittoa tavoittelemattomien järjestöjen jäsenyydestä – ks. sopimuksen 4 artikla.

”i) eläkeläiset;”

Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumihakemuksen käsittelymaksusta, hänen on esitettävä todiste eläkkeensaajan asemasta. Vapautus ei ole perusteltu niissä tapauksissa, joissa matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan.

”j) alle 12-vuotiaat lapset;

k) toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat;”.

Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä todiste journalisti- tai media-alan ammattialajärjestön jäsenyydestä – ks. sopimuksen 4 artikla.

Jäsenvaltioiden osalta edellä mainitut henkilöryhmät vapautetaan maksusta. Lisäksi seuraavat henkilöryhmät vapautetaan maksusta viisumisäännöstön 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti:

— Euroopan unionissa tieteellistä tutkimusta, sellaisena kuin se on määriteltynä Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa 2005/761/EY (8), varten matkustavat kolmansista maista peräisin olevat tutkijat;

— voittoa tuottamattomien järjestöjen 25-vuotiaat ja sitä nuoremmat edustajat, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin tai urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin.

Viisumisäännöstön 16 artiklan 6 kohdassa määrätään seuraavaa:

”6. Viisumimaksuja voidaan yksittäistapauksissa alentaa tai ne voidaan jättää perimättä, kun tämä palvelee kulttuuriin tai urheiluun liittyvää etua tai ulko- tai kehitysyhteistyöpoliittista etua tai jotakin muuta merkittävää yleistä etua, taikka humanitaarisista syistä.”.

Viisumisäännöstön 16 artiklan 7 kohdassa määrätään, että viisumimaksu peritään joko euroina tai sen kolmannen maan kansallisena valuuttana tai siinä kolmannessa maassa yleensä käytettävänä valuuttana, jossa hakemus on jätetty, eikä sitä palauteta, lukuun ottamatta tapauksia, joissa konsulaatti ei ole toimivaltainen tai hakemusta ei voida ottaa tutkittavaksi.

Jotta vältettäisiin poikkeavuudet, jotka voisivat johtaa edullisimman viisumikohtelun tarjoavan diplomaatti- tai konsuliedustuston etsimiseen, Azerbaidžanin tasavallassa olevien jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustojen tulisi varmistaa samanlaiset viisumimaksut kaikille azerbaidžanilaisille viisuminhakijoille, kun maksu peritään ulkomaan valuutassa.

Myös Azerbaidžanin tasavallan osalta valtion perimiä maksuja koskevan Azerbaidžanin tasavallan lain 17 §:n 2 momentin mukaisesti seuraavat ulkomaalaisryhmät vapautetaan viisumimaksusta:

— valtiota edustavan valtuuskunnan jäsenet ja virkamiehet;

— kansainvälisten humanitaaristen järjestöjen edustajat Azerbaidžanin tasavallassa;

— henkilöt, jotka opiskelevat tai harjoittavat opetustoimia valtion ohjelmien puitteissa;

— henkilöt, jotka matkustavat puolustukseen liittyviä tarkoituksia varten.

Unionista ja Azerbaidžanin tasavallasta peräisin oleville viisuminhakijoille annetaan kuitti maksetusta viisumimaksusta.

Sopimuksen 6 artiklan 3 kohdassa määrätään seuraavaa:

”3. Jos jäsenvaltio tai Azerbaidžanin tasavalta tekee viisumin myöntämiseksi yhteistyötä ulkoisen palveluntarjoajan kanssa, ulkoinen palveluntarjoaja voi veloittaa palvelumaksun. Palvelumaksun on oltava oikeassa suhteessa kustannuksiin, joita ulkoiselle palveluntarjoajalle aiheutuu sen suorittaessa tehtäviään, eikä se saa olla enempää kuin 30 euroa. Jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan on varattava kaikille hakijoille mahdollisuus jättää hakemuksensa suoraan niiden konsulaatteihin. Unionin puolesta toimivan ulkoisen palveluntarjoajan on suoritettava tehtävänsä viisumisäännöstön mukaisesti ja noudattaen täysin Azerbaidžanin tasavallan lainsäädäntöä. Azerbaidžanin tasavallan puolesta toimivan ulkoisen palveluntarjoajan on suoritettava tehtävänsä Azerbaidžanin tasavallan ja unionin jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti.”

Viisumisäännöstön 43 artiklassa annetaan yksityiskohtaisia tietoja ulkoisten palveluntarjoajien tehtävistä yhteistyön järjestelyihin liittyen.

2.1.2 Viisumihakemusten käsittelyajat

Sopimuksen 7 artiklassa määrätään seuraavaa:

”1. Jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan diplomaatti- ja konsuliedustustot tekevät päätöksen viisumin myöntämisestä 10 kalenteripäivän kuluessa viisumihakemuksen ja sen liiteasiakirjojen vastaanottamisesta. 2. Viisumihakemusta koskevaa päätöksentekoaikaa voidaan pidentää enintään 30 kalenteripäivään yksittäistapauksissa, erityisesti silloin kun hakemuksen käsittely vaatii lisätarkistuksia. 3. Kiireellisissä tapauksissa viisumihakemusta koskeva päätös voidaan tehdä kahden työpäivän kuluessa tai nopeammin.”

Viisumihakemusta koskeva päätös on periaatteessa tehtävä 10 kalenteripäivän kuluessa hyväksyttäväksi katsotun hakemuksen jättämispäivästä.

Tätä määräaikaa voidaan yksittäisissä tapauksissa jatkaa 30 päivään, erityisesti jos hakemusta on tarpeen tarkastella lähemmin tai kun on kyse edustuksesta ja edustetun jäsenvaltion viranomaisia kuullaan.

Kaikki kyseiset määräajat alkavat kulua vasta kun viisumihakemus on täydellinen, toisin sanoen viisumihakemuksen ja sen liiteasiakirjojen vastaanottopäivästä alkaen.

Periaatteena on, että diplomaatti- ja konsuliedustustoissa, joissa on käytössä ajanvarausjärjestelmä, tapaamisajan saamiseen kulunutta odotusaikaa ei lasketa osaksi käsittelyaikaa. Tähän asiaan sekä muihin viisumihakemuksen jättämistä koskeviin käytännön järjestelyihin sovelletaan viisumisäännöstön 9 artiklan yleisiä sääntöjä ja Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolakia.

Sopimuksen 7 artiklan 3 kohdassa määrätään seuraavaa:

”Jos hakijoiden on varattava aika hakemuksen jättämiseksi, aika on järjestettävä pääsääntöisesti kahden viikon kuluessa päivämäärästä, jolloin aikaa pyydettiin.”

”Perustelluissa kiireellisissä tapauksissa” (jos viisumihakemusta ei ole voitu jättää aikaisemmin syistä, joita hakija ei ole voinut ennakoida), ”konsulaatti voi sallia hakijoiden jättävän hakemuksensa joko ilman tapaamisaikaa tai heille myönnetään tapaamisaika välittömästi.”

Tapaamisaikaa sovittaessa olisi otettava huomioon viisuminhakijan esiin tuoma hakemuksen mahdollinen kiireellisyys sopimuksen 7 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanemiseksi. Päätöksen siitä, että viisumihakemusta koskeva päätös tehdään tavanomaista nopeammin, tekee konsulivirkamies.

2.1.3 Maasta lähteminen, jos henkilöasiakirjat ovat kadonneet tai ne on varastettu

Sopimuksen 8 artiklassa määrätään seuraavaa:

”Unionin tai Azerbaidžanin tasavallan kansalaiset, jotka ovat kadottaneet henkilöasiakirjansa tai joilta ne on varastettu heidän oleskellessaan Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueella, voivat lähteä Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueelta ilman viisumia tai muuta lupaa esittämällä jäsenvaltioiden tai Azerbaidžanin tasavallan diplomaatti- tai konsuliedustuston heille myöntämän voimassa olevan henkilöasiakirjan, joka oikeuttaa rajanylitykseen.”

Jos henkilöasiakirjat katoavat tai ne varastetaan, diplomaatti- tai konsuliedustuston myöntämä voimassa oleva henkilöasiakirja, joka oikeuttaa viisuminhaltijan ylittämään rajan, on riittävä perusta Azerbaidžanin tasavallan alueelta tai Schengen-alueelta poistumiselle. Isäntämaan viranomaiset eivät voi vaatia viisuminhaltijalta tai konsuliedustustolta muita asiakirjoja, lupia tai muodollisuuksia.

2.1.4 Viisumin voimassaoloajan pidentäminen poikkeuksellisissa olosuhteissa

Sopimuksen 9 artiklassa määrätään seuraavaa:

”Jos unionin tai Azerbaidžanin tasavallan kansalaiset, jotka eivät voi lähteä Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueelta viisumissa mainittuun määräaikaan mennessä ylivoimaisen esteen vuoksi, heidän viisuminsa voimassaoloaikaa ja/tai sallitun oleskelun kestoa jatketaan maksutta Azerbaidžanin tasavallan tai vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, kunnes paluu asuinvaltioon on mahdollinen.”

Viisumin voimassaoloajan pidentämiseen perustelluista henkilökohtaisista syistä, kun viisuminhaltijalla ei ole mahdollisuutta poistua jäsenvaltion alueelta viisumitarraan merkittyyn päivämäärään mennessä, sovelletaan viisumisäännöstön 33 artiklan säännöksiä edellyttäen, että ne ovat yhteensopivat sopimuksen kanssa. Sopimuksen mukaan viisumin voimassaoloaikaa pidennetään kuitenkin ylivoimaisen esteen tai humanitaaristen syiden vuoksi maksutta.

Azerbaidžanin tasavallan osalta maahanmuuttolakia sovelletaan kysymyksiin, jotka liittyvät ulkomaalaisten tilapäisen oleskelun keston jatkamiseen Azerbaidžanin tasavallassa.

Ulkomaalaisten tilapäisen oleskelun keston jatkamista Azerbaidžanin tasavallassa koskeva päätös on virallinen asiakirja, joka oikeuttaa ulkomaalaiset oleskelemaan tilapäisesti Azerbaidžanin tasavallassa.

Ulkomaalaiset, joiden tilapäisen oleskelun kestoa Azerbaidžanin tasavallassa on jatkettu, voivat poistua maasta rajanylityspaikkojen kautta esittämällä passinsa tai muun rajanylitysasiakirjansa ja päätöksen tilapäisen oleskelun keston jatkamisesta.

2.2 Tiettyihin viisuminhakijoiden ryhmiin sovellettavat säännöt

2.2.1 Matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat

Sopimuksen 4 artiklan 1 kohdassa luetelluilta henkilöryhmiltä vaaditaan ainoastaan mainitut matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat. Kuten sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa määrätään, heiltä ei vaadita muita matkan tarkoitusta koskevia selvityksiä, kutsuja tai vahvistuksia.

Tämä ei kuitenkaan tarkoita vapautusta yleisestä vaatimuksesta toimittaa viisumihakemus tai esimerkiksi toimeentuloon liittyvät liiteasiakirjat henkilökohtaisesti.

Jos matkan tarkoituksen todistavan asiakirjan aitoutta on yksittäistapauksissa syytä epäillä, viisumisäännöstön 21 artiklan 8 kohdan ja Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolain mukaan viisuminhakija voidaan kutsua lähetystöön ja/tai konsulaattiin lisähaastatteluun, jossa kyseiselle hakijalle voidaan esittää kysymyksiä vierailun todellisesta tarkoituksesta tai hänen aikomuksestaan palata. Tällaisissa yksittäistapauksissa viisuminhakija voi vapaaehtoisesti esittää lisäasiakirjoja tai konsulivirkamies voi poikkeuksellisesti pyytää niitä. Kyseinen käytäntö ei kuitenkaan saa olla järjestelmällinen, ja sekakomitea seuraa sitä tiiviisti.

Periaatteessa viisumihakemuksen mukana toimitetaan sopimuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asiakirja alkuperäisenä. Konsulaatti voi kuitenkin aloittaa viisumihakemuksen käsittelyn asiakirjasta lähetetyn faksin tai jäljennösten perusteella. Konsulaatti voi pyytää alkuperäistä asiakirjaa siinä tapauksessa, että kyseessä on ensimmäinen viisumihakemus. Alkuperäistä asiakirjaa pyydetään tapauksissa, joihin liittyy epäselvyyksiä.

Niiden henkilöryhmien osalta, joita ei mainita sopimuksen 4 artiklassa (esimerkiksi matkailijat), matkan tarkoitusta koskeviin asiakirjoihin sovelletaan edelleen yleisiä sääntöjä. Sama pätee asiakirjoihin, jotka koskevat vanhempien suostumusta alle 18-vuotiaiden lasten matkustamiseen.

Kysymyksiin, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan, kuten matkustusasiakirjojen tunnustaminen ja paluuta koskevat takeet sekä toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen, sovelletaan Schengenin säännöstöä ja kansallista lainsäädäntöä.

Sopimuksen 4 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

”1. Seuraavilta unionin ja Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten ryhmiltä vaaditaan toisen osapuolen alueelle suuntautuvan matkan perusteluksi vain seuraavat asiakirjat: a) lähisukulaiset (puoliso, lapset ja adoptiolapset, vanhemmat tai huoltajat, isovanhemmat ja lapsenlapset), jotka vierailevat Azerbaidžanin tasavallan alueella laillisesti oleskelevien unionin kansalaisten luona, jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten tai sellaisten unionin kansalaisten luona, jotka oleskelevat sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia he ovat, tai Azerbaidžanin tasavallan alueella oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten luona: — vastaanottajana toimivan henkilön kirjallinen kutsu;”

Toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava kutsujana toimivan henkilön allekirjoitus oikeaksi asuinmaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Toimivaltaisten viranomaisten olisi validoitava kutsu.

Tätä määräystä sovelletaan myös diplomaattisissa edustustoissa ja konsuliedustustoissa työskentelevän henkilöstön sukulaisiin, jotka matkustavat sukulaisvierailulle enintään 90 päiväksi jäsenvaltioiden tai Azerbaidžanin tasavallan alueelle, lukuun ottamatta tarvetta esittää todisteita laillisesta oleskelusta ja perhesiteistä.

”b) virallisten valtuuskuntien jäsenet, jotka osallistuvat jäsenvaltioille, unionille tai Azerbaidžanin tasavallalle osoitetun virallisen kutsun perusteella virallisiin kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin taikka tapahtumiin, joita hallitustenväliset järjestöt järjestävät Azerbaidžanin tasavallan tai jonkin jäsenvaltion alueella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan soveltamista: — jäsenvaltion tai Azerbaidžanin tasavallan toimivaltaisen viranomaisen tai unionin toimielimen kirje, jossa vahvistetaan, että hakija on sitä edustavan valtuuskunnan jäsen tai pysyvä jäsen, joka matkustaa toisen osapuolen alueelle osallistuakseen edellä mainittuihin tapahtumiin, ja virallisen kutsun jäljennös;”

Viisuminhakijan nimen on oltava mainittu toimivaltaisen viranomaisen laatimassa kirjeessä, jossa vahvistetaan, että kyseinen henkilö kuuluu valtuuskuntaan, joka matkustaa toisen sopimuspuolen alueelle osallistuakseen viralliseen tapaamiseen. Viisuminhakijan nimeä ei tarvitse välttämättä mainita virallisessa kutsussa osallistua tapaamiseen, vaikka niin saattaa olla asianlaita silloin, kun virallinen kutsu on osoitettu tietylle henkilölle.

Kyseinen määräys koskee virallisten valtuuskuntien jäseniä riippumatta siitä, minkä tyyppinen passi heillä on (virkapassi tai tavallinen passi).

”c) liikemiehet ja liikeorganisaatioiden edustajat: — vastaanottajana toimivan oikeushenkilön, yrityksen tai organisaation tai kyseisen oikeushenkilön tai yrityksen toimipisteen tai sivuliikkeen, Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden keskus- tai paikallisviranomaisten taikka Azerbaidžanin tasavallan tai jonkin jäsenvaltion alueella pidettävien kaupan ja teollisuuden alan messujen, konferenssin tai symposiumin järjestelykomitean kirjallinen kutsu, jonka toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet kansallisen lainsäädännön mukaisesti;”

Edellä mainitun lisäksi kansallinen kaupparekisteri myöntää asiakirjan, jolla vahvistetaan kyseisten liikeorganisaatioiden olemassaolo.

”d) autonkuljettajat, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä Azerbaidžanin tasavallan ja jäsenvaltioiden alueiden välillä ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity joko jäsenvaltioissa tai Azerbaidžanin tasavallassa: — Azerbaidžanin tasavallan kansainvälistä tieliikennettä harjoittavan kuljetusyhtiön tai tällaisten yhtiöiden kansallisen liiton taikka jäsenvaltion kansainvälistä tieliikennettä harjoittavien kuljetusyhtiöiden kansallisen liiton laatima kirjallinen kutsu, jossa todetaan matkojen tarkoitus, reitti, kesto ja toistumistiheys;”

Liitto, joka on toimivaltainen laatimaan kirjallisen kutsun, on kuljettajan alkuperämaan kansallinen liitto. Kansallisten liittojen alueelliset tai muut toimipisteet voivat myös laatia kirjallisia kutsuja.

”e) koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän saattajinaan toimivat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtäville matkoille esimerkiksi vaihto-ohjelman tai muun opiskeluun liittyvän toiminnan puitteissa: — vastaanottajana toimivan korkeakoulun, akatemian, instituutin, oppilaitoksen tai koulun kirjallinen kutsu tai ilmoittautumistodistus tai opiskelijakortti tai todistus kurssista, johon on tarkoitus osallistua;”

Todisteena matkan tarkoituksesta voidaan hyväksyä vain sen yliopiston, korkeakoulun, oppilaitoksen tai koulun antama opiskelijakortti, jossa hakijan on tarkoitus opiskella.

”f) henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai korkeakoulujen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin: — vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu osallistua mainittuun toimintaan;

g) toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat: — ammattialajärjestön tai hakijan työnantajan antama todistus tai muu asiakirja, jossa todistetaan, että asianomainen henkilö on ammatiltaan toimittaja, ja jossa todistetaan, että matkan tarkoituksena on toimittajan työn tekeminen tai että henkilö on toimittajan mukana ammattitehtävissä matkustava tekninen avustaja;”

Freelance-toimittajat ja heidän avustajansa eivät kuulu tähän ryhmään.

Tässä tapauksessa on esitettävä journalistialan ammattialajärjestön tai viisuminhakijan työnantajan antama todistus tai asiakirja, jossa todistetaan, että viisuminhakija on ammatiltaan toimittaja tai matkustaa toimittajan mukana työnsä vuoksi ja jossa todetaan, että matkan tarkoituksena on toimittajan työn tekeminen tai siinä avustaminen.

”h) kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka toimivat heidän saattajinaan työnsä vuoksi: — vastaanottajana toimivan organisaation, toimivaltaisten viranomaisten taikka jäsenvaltion tai Azerbaidžanin tasavallan kansallisen urheiluliiton tai kansallisen olympiakomitean kirjallinen kutsu;”

Kansainvälisten urheilutapahtumien osalta mukana matkustavien henkilöiden luetteloon voidaan merkitä henkilöt, jotka matkustavat urheilijan mukana työnsä vuoksi; näitä ovat valmentajat, hierojat, managerit, lääkintähenkilöstö ja urheiluseuran johtajat. Kannattajia ei pidetä mukana matkustavina henkilöinä.

”i) ystävyyskaupunkien järjestämien virallisten vaihto-ohjelmien osanottajat: — asianomaisten kaupunkien ylimmän hallintovirkamiehen tai kaupunginjohtajan kirjallinen kutsu;”

Isännöivän ystävyyskaupungin tai -kunnan johtaja tai pormestari on toimivaltainen laatimaan kirjallisen kutsun. Kyseinen luokka kattaa ainoastaan virallisen ystävyyskaupunkitoiminnan.

”j) lääketieteellisistä syistä maahan tulevat henkilöt ja tarvittavat saattajat: — hoitolaitoksen virallinen asiakirja, jossa vahvistetaan hoidon tarve kyseisessä laitoksessa ja saattajan tarpeellisuus, ja todistus riittävistä rahavaroista hoidon maksamiseksi;”

Tässä tapauksessa on toimitettava hoitolaitoksen asiakirja, jossa vahvistetaan kolme mainittua seikkaa (hoidon tarve kyseisessä laitoksessa, saattajan tarpeellisuus ja todistus riittävistä rahavaroista hoidon maksamiseksi, esimerkiksi todistus ennakkomaksusta).

”k) Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueella järjestettäviin kansainvälisiin näyttelyihin, konferensseihin, symposiumeihin, seminaareihin tai muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuvat vapaiden ammattien harjoittajat: — vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu, jossa vahvistetaan, että kyseinen henkilö osallistuu tapahtumaan;

l) kansalaisjärjestöjen edustajat, jotka matkustavat osallistuakseen koulutukseen tai seminaareihin tai konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien puitteissa: — vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu, vahvistus siitä, että henkilö edustaa kyseistä kansalaisjärjestöä, ja valtion viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti antama rekisteritodistus kyseisen järjestön perustamisesta;”

Tässä tapauksessa on esitettävä kansalaisjärjestön asiakirja, jossa vahvistetaan, että hakija edustaa kyseistä organisaatiota.

Kansalaisjärjestöjen yksittäiset jäsenet eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan.

”m) hautajaisiin osallistuvat sukulaiset: — virallinen asiakirja, joka vahvistaa kuolemantapauksen, sekä todistus hakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta;

n) sotilas- ja siviilihautausmailla vierailevat henkilöt: — virallinen asiakirja, joka osoittaa, että hauta on edelleen olemassa, sekä todistus hakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta.”

Sopimuksessa ei täsmennetä, minkä maan viranomaisten olisi annettava edellä mainittu virallinen asiakirja: maan, jossa hautausmaa sijaitsee, vai sen henkilön asuinmaan, joka haluaa vierailla hautausmaalla. Olisi hyväksyttävä, että kummankin maan toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa tällaisen virallisen asiakirjan.

Hakijan on esitettävä edellä mainittu virallinen asiakirja, joka osoittaa, että hauta on edelleen olemassa, sekä todistus viisuminhakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta.

Sopimuksella ei luoda kirjallisen kutsun laativille luonnollisille tai oikeushenkilöille uusia vastuuvelvollisuutta koskevia sääntöjä. Tällaisten kutsujen virheelliseen laatimiseen sovelletaan vastaavaa unionin ja/tai kansallista lainsäädäntöä.

2.2.2 Toistuvaisviisumien myöntäminen

Tapauksissa, joissa viisuminhakijan on matkustettava jäsenvaltioiden tai Azerbaidžanin tasavallan alueelle usein, voidaan myöntää lyhytaikaisia viisumeja useita käyntejä varten, edellyttäen, että kyseisten käyntien kokonaiskesto on enintään 90 päivää 180 päivän jaksolla.

Sopimuksen 5 artiklassa määrätään seuraavaa:

”1. Jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät viisi vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja seuraaviin ryhmiin kuuluville henkilöille: a) puolisot ja alle 21-vuotiaat tai huollettavana olevat lapset ja adoptiolapset, vanhemmat tai huoltajat, jotka vierailevat Azerbaidžanin tasavallan alueella laillisesti oleskelevien unionin kansalaisten, jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten tai sellaisten unionin kansalaisten luona, jotka oleskelevat sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia he ovat, tai Azerbaidžanin tasavallan alueella oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten luona; b) virallisten valtuuskuntien pysyvät jäsenet, jotka osallistuvat jäsenvaltioille, unionille tai Azerbaidžanin tasavallalle osoitetun virallisen kutsun perusteella säännöllisesti kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin taikka tapahtumiin, joita hallitustenväliset järjestöt järjestävät Azerbaidžanin tasavallan tai jonkin jäsenvaltion alueella; Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä virkkeessä määrätään, kun on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen kauteen, erityisesti kun — a alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden osalta jossakin jäsenvaltiossa oleskelevien Azerbaidžanin tasavallan kansalaisten tai Azerbaidžanin tasavallassa oleskelevien unionin kansalaisten laillisen oleskelun voimassaoloaika, — b alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden osalta se ajanjakso, jona henkilö toimii virallisen valtuuskunnan pysyvänä jäsenenä, on alle viisi vuotta.”

Kun otetaan huomioon kyseisiin ryhmiin kuuluvien henkilöiden ammattiasema tai sukulaisuussuhde Azerbaidžanin tasavallan kansalaiseen, joka oleskelee laillisesti jäsenvaltioiden alueella, unionin kansalaiseen, joka oleskelee laillisesti Azerbaidžanin tasavallan alueella, tai siinä jäsenvaltiossa oleskelevaan unionin kansalaiseen, jonka kansallisuus kyseisellä henkilöllä on, heille on perusteltua myöntää toistuvaisviisumi, joka on voimassa viisi vuotta tai jonka voimassaolo on rajattu toimikauden tai laillisen oleskelun kestoon, jos se on alle viisi vuotta.

Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden on esitettävä todisteet vastaanottajana toimivan henkilön laillisesta oleskelusta.

Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden osalta olisi esitettävä vahvistus heidän ammatillisesta asemastaan ja toimikautensa pituudesta.

Kyseistä määräystä ei sovelleta 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan kuuluviin henkilöihin, jos heidät on sopimuksen mukaan vapautettu viisumivelvollisuudesta, eli jos heillä on diplomaattipassi.

Jos on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaolo rajataan tähän jaksoon.

”2. Jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät yhden vuoden voimassa olevan toistuvaisviisumin seuraaviin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että heille on edellisen vuoden aikana myönnetty vähintään yksi viisumi ja että he ovat käyttäneet sitä kohdevaltion maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti: a) opiskelijat ja jatko-opiskelijat, jotka matkustavat säännöllisesti opinto- tai koulutustarkoituksessa esimerkiksi vaihto-ohjelman puitteissa; b) toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat; c) ystävyyskaupunkien järjestämien virallisten vaihto-ohjelmien osanottajat; d) autonkuljettajat, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä Azerbaidžanin tasavallan ja jäsenvaltioiden alueiden välillä ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity joko jäsenvaltioissa tai Azerbaidžanin tasavallassa; e) lääketieteellisistä syistä säännöllisesti vierailevat henkilöt ja tarvittavat saattajat; f) Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueella järjestettäviin kansainvälisiin messuihin, näyttelyihin, konferensseihin, symposiumeihin, seminaareihin tai muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuvat vapaiden ammattien harjoittajat; g) kansalaisjärjestöjen edustajat, jotka matkustavat säännöllisesti Azerbaidžanin tasavaltaan tai jäsenvaltioihin osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin ja konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien puitteissa; h) henkilöt, jotka osallistuvat johonkin toimintaan tieteen, kulttuurin tai taiteen alalla tai korkeakoulujen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin ja matkustavat säännöllisesti Azerbaidžanin tasavaltaan tai jäsenvaltioihin; i) kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka toimivat heidän saattajinaan työnsä vuoksi; j) virallisten valtuuskuntien pysyvät jäsenet, jotka osallistuvat jäsenvaltioille, unionille tai Azerbaidžanin tasavallalle osoitetun virallisen kutsun perusteella virallisiin kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin taikka tapahtumiin, joita hallitustenväliset järjestöt järjestävät Azerbaidžanin tasavallan tai jonkin jäsenvaltion alueella; k) liikemiehet ja liikeyritysten edustajat, jotka matkustavat säännöllisesti Azerbaidžanin tasavaltaan tai jäsenvaltioihin. Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä virkkeessä määrätään, kun on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen kauteen.”

Yhden vuoden voimassa oleva toistuvaisviisumi myönnetään periaatteessa edellä mainittuihin ryhmiin kuuluville viisuminhakijoille edellyttäen, että viisuminhakijalle on edellisen vuoden (12 kuukauden) aikana myönnetty vähintään yksi viisumi ja että hän on käyttänyt sitä kohdevaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti (henkilö ei esimerkiksi ole ylittänyt sallittua oleskeluaikaa) ja että toistuvaisviisumin hakemiselle on perusteet.

Tapauksissa, joissa ei ole perusteltua myöntää vuoden voimassa olevaa viisumia, esimerkiksi, jos vaihto-ohjelma on alle vuoden pituinen tai henkilön ei tarvitse matkustaa kokonaisen vuoden ajan, viisumin voimassaoloaika on alle vuoden edellyttäen, että viisumin myöntämisen muut edellytykset täyttyvät.

”3. Jäsenvaltioiden ja Azerbaidžanin tasavallan diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät vähintään kaksi ja enintään viisi vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja tämän artiklan 2 kohdassa mainittuihin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että he ovat kahden edellisen vuoden aikana käyttäneet heille myönnettyä yhden vuoden toistuvaisviisumia kohdevaltion maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti, paitsi jos tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, jolloin toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen jaksoon. 4. Tämän artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetut henkilöt voivat oleskella jäsenvaltioiden tai Azerbaidžanin tasavallan alueella yhteensä enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.”

Vähintään kaksi ja enintään viisi vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja myönnetään sopimuksen 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin ryhmiin kuuluville viisuminhakijoille edellyttäen, että he ovat kahden edellisen vuoden (24 kuukauden) aikana käyttäneet heille myönnettyä yhden vuoden voimassa olevaa toistuvaisviisumia kohdevaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti ja että syyt toistuvaisviisumin hakemiselle ovat edelleen voimassa. On huomattava, että vähintään kaksi ja enintään viisi vuotta voimassa oleva viisumi myönnetään ainoastaan, jos viisuminhakijalle on kahden edellisen vuoden aikana myönnetty kaksi vähintään yhden vuoden voimassa olevaa viisumia ja kyseinen henkilö on käyttänyt näitä viisumeja kohdevaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti. Diplomaatti- ja konsuliedustustot päättävät kunkin viisumihakemuksen arvioinnin perusteella näiden viisumien voimassaoloajan, joka siis voi olla kahdesta viiteen vuotta.

Toistuvaisviisumia ei ole pakko myöntää, ellei viisuminhakija ole käyttänyt aiempaa viisumiaan.

2.2.3 Diplomaattipassien haltijat

Sopimuksen 10 artiklassa määrätään seuraavaa:

”1. Unionin tai Azerbaidžanin tasavallan kansalaisilta, joilla on voimassa oleva diplomaattipassi, ei vaadita viisumia Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueelle tuloa, alueelta poistumista tai alueen kauttakulkua varten. 2. Edellä 1 kohdassa mainitut henkilöt voivat oleskella Azerbaidžanin tasavallan tai jäsenvaltioiden alueella ilman viisumia enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.”

Sopimus ei kata menettelyjä, jotka koskevat diplomaattien sijoittamista jäsenvaltioihin. Siihen sovelletaan tavanomaista akkreditointimenettelyä.

III. MATKUSTUSASIAKIRJOIHIN LIITTYVÄ YHTEISTYÖ

Osapuolet sopivat sopimukseen liitetyssä yhteisessä julistuksessa, että sekakomitean olisi arvioitava osapuolten matkustusasiakirjojen turvallisuustason vaikutusta tämän sopimuksen toimintaan. Tätä varten osapuolet sopivat ilmoittavansa toisilleen säännöllisesti toimenpiteistä, joita ne toteuttavat välttääkseen sen, että samalle ihmiselle myönnetään useita matkustusasiakirjoja, kehittääkseen matkustusasiakirjojen teknisiä turvaominaisuuksia sekä varmistaakseen matkustusasiakirjojen myöntämisen yksilöllisyyden.

IV. TILASTOT

Jotta sekakomitea voi seurata sopimuksen täytäntöönpanoa tehokkaasti, jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustojen on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden välein tilastotietoja. Näiden tilastotietojen olisi mahdollisuuksien mukaan sisällettävä seuraavat seikat kuukausittain eriteltyinä:

— evättyjen viisumien määrä;

— myönnettyjen toistuvaisviisumien määrä;

— myönnettyjen toistuvaisviisumien voimassaoloaika;

— maksutta myönnettyjen viisumien määrä.

(1) Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske (EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1).

(2) EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19.

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1).

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/399, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) (EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1).

(5) Azerbaidžanin tasavallan maahanmuuttolaki hyväksyttiin Azerbaidžanin tasavallan lailla N:o 713-IVQ 2 päivänä heinäkuuta 2013, ja se tuli voimaan 1 päivänä elokuuta 2013.

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 565/2014/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, yksinkertaistetun järjestelmän käyttöönotosta henkilötarkastuksissa ulkorajoilla siten, että Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania hyväksyvät yksipuolisesti tietyt asiakirjat kansallisia viisumejaan vastaaviksi alueidensa läpi tapahtuvaa kauttakulkua varten tai 180 vuorokauden pituista ajanjaksoa kohden enintään 90 vuorokautta kestävää alueellaan oleskelua varten, sekä päätösten N:o 895/2006/EY ja N:o 582/2008/EY kumoamisesta (EUVL L 157, 27.5.2014, s. 23). Diplomaattisten suhteiden puuttumisen vuoksi Kypros ei tällä hetkellä sovella päätöksen N:o 565/2014/EU säännöksiä Azerbaidžanin passien haltijoihin (diplomaattipassia lukuun ottamatta).

(7) Asetuksen (EY) N:o 539/2001 4 artiklan 1 kohdan mukainen poikkeus viisumivelvollisuudesta.

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 2005/761/EY, annettu 28 päivänä syyskuuta 2005, yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustaville kolmansien maiden tutkijoille lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja yhtenäisiä viisumeja koskevien jäsenvaltioiden myöntämismenettelyjen helpottamiseksi (EUVL L 289, 3.11.2005, s. 23).