BULGARIA: LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA KUMPPANUUS (98/C 202/01)

1. JOHDANTO

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio suositti heinäkuussa 1997 neuvostolle antamassaan lausunnossa, että liittymisneuvottelut olisi aloitettava Bulgarian kanssa heti, kun se on edistynyt riittävästi Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien edellytysten täyttämisessä. Tämä suositus perustuu lausunnossa olleeseen arviointiin, jonka perusteella komissio katsoo, että i) Bulgaria on lähellä vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen suojelua koskevien poliittisten perusteiden täyttämistä, ii) Bulgarian edistyminen markkinatalouteen siirtymisessä on ollut rajallista, joten se ei kykenisi selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä, ja iii) edistymisestä huolimatta on epävarmaa, kykenisikö Bulgaria soveltamaan yhteisön säännöstöä keskipitkällä aikavälillä, ja lisäksi huomattavat hallinnolliset uudistukset ovat välttämättömiä, jotta Bulgaria voisi panna täytäntöön ja soveltaa yhteisön säännöstöä.

Eurooppa-sopimus säilyy Euroopan unionin ja Bulgarian välisten suhteiden perustana. Liittymistä valmistelevaa strategiaa kuitenkin vahvistetaan, jotta apua voidaan suunnata kunkin hakijamaan erityisiin tarpeisiin lausunnossa todettujen erityisten ongelmien ratkaisemisen tukemiseksi. Komissio toteaa Agenda 2000 -asiakirjassa: "Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla on kaksi päätavoitetta. Ensimmäisenä tavoitteena on yhdistää unionin tarjoamat eri tukimuodot yksiin puitteisiin osaksi liittymistä valmistelevaa kumppanuutta ja työskennellä näissä puitteissa hakijamaiden kanssa selkeästi määriteltyjen jäsenyyttä valmistelevien ohjelmien pohjalta, joihin sisältyy hakijoiden sitoutuminen erityisesti ensisijaisiin tavoitteisiin ja niiden toteuttamisaikatauluun. Toisena päätavoitteena on perehdyttää hakijamaat unionin politiikkoihin ja menettelytapoihin antamalla niille mahdollisuus osallistua yhteisön ohjelmiin".

Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on olennainen osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, ja sillä otetaan käyttöön kaikki hakijamaille suunnattavat apumuodot yksiin puitteisiin yhdistettyinä. Komissio on tehnyt päätöksen tästä liittymistä valmistelevasta kumppanuudesta kuultuaan Bulgariaa ja noudattaen neuvoston vahvistamia periaatteita, ensisijaisia tavoitteita, välivaiheen tavoitteita ja edellytyksiä.

2. TAVOITTEET

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission lausunnossa Bulgarian hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi. Lisäksi kehykseen on tarkoitus sisällyttää näiden ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanemisen avustamiseksi Bulgarialle myönnettävissä olevat rahavarat sekä kyseiseen apuun liittyvät edellytykset. Liittymistä valmisteleva kumppanuus tarjoaa kehyksen useille politiikan välineille, joita käytetään jäsenyyttä hakeneiden maiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jonka Bulgarian on määrä hyväksyä, sekä talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteinen arviointi, sopimus järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan sekä sisämarkkinoiden yleiset ohjeet. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne pannaan täytäntöön erityistä menettelyä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet ovat kumppanuuden mukaisia.

3. PERIAATTEET

Kunkin jäsenyyttä hakeneen maan osalta määritetyt keskeisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät maiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että:

- hakijamaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen;

- hakijamaassa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa;

- hakijamaa pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan lukien poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.

Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti hakijamaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhteisön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen, ja Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on välttämätöntä, mutta yksinään riittämätöntä; on tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan.

4. ENSISIJAISET TAVOITTEET JA VÄLIVAIHEEN TAVOITTEET

Komission lausunnoissa ja niitä koskevassa neuvoston tarkastelussa on tuotu esiin sellaisten toimien laajuus, jotka hakijamaiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla valmistautuakseen unioniin liittymiseen. Kyseisissä lausunnoissa ja tarkastelussa katsottiin, että mikään näistä maista ei täytä tällä hetkellä kokonaan kaikkia Kööpenhaminassa vahvistettuja edellytyksiä. Tämä tilanne edellyttää välivaiheen tavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin kuhunkin on liityttävä asianomaisten maiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet. Näiden tavoitteiden saavuttamisesta riippuu hakijamaille myönnettävän avun määrä sekä jo joidenkin maiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden hakijamaiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistäminen. Ensisijaiset tavoitteet ja välivaiheen tavoitteet on jaettu kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty Bulgarian realistisia mahdollisuuksia toteuttaa tavoitteet tai edistyä niiden toteuttamisessa pitkälle vuoden 1998 loppuun mennessä. Koska aika on lyhyt ja ottaen huomioon tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava hallinnollinen toimintavalmius lyhyen aikavälin tavoitteiden lukumäärä on pieni. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteuttaminen voi alkaa ja sen olisi alettava jo vuoden 1998 aikana.

Bulgariaa pyydetään laatimaan maaliskuun loppuun mennessä yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jossa olisi vahvistettava aikataulu näiden ensisijaisten tavoitteiden ja välivaiheen tavoitteiden toteuttamiseksi sekä mainittava mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan tarvittavien henkilöstön ja rahavarojen määrä.

Liittymistä valmisteleva kumppanuus merkitsee sitä, että Bulgarian on huolehdittava kaikista lausunnossa mainituista asioista, joista esitetään tiivistelmä liitteessä. Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perusteiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaansaattamista ja täytäntöönpanoa.

Komission lausunnon ja sitä koskevan neuvoston tarkastelun perusteella Bulgarialle on määritetty jäljempänä esitetyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välivaiheen tavoitteet.

4.1. Lyhyen aikavälin tavoitteet (1998)

- Talouden uudistaminen: keskipitkän aikavälin talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden määrittäminen ja yhteinen arviointi Eurooppa-sopimuksen yhteydessä; hallituksen käynnistämän ohjelman toteuttaminen, mukaan lukien valtionyhtiöiden ja -pankkien avoin yksityistäminen sekä teollisuuden, rahoitusalan ja maatalouden rakenneuudistustoimenpiteet ja toimenpiteet ulkomaisten suorien sijoitusten lisäämiseksi.

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: virkamieslainsäädännön luonnoksen hyväksyminen ja edistyminen julkishallinnon uudistamisessa; instituutioiden lujittaminen sisäisen varainhoidon valvonnan, ympäristön ja tullipolitiikan aloilla; kasviensuojelusta ja eläinlääkinnästä vastaavien hallintojen vahvistaminen erityisesti ulkorajoilla olevilla toimipaikoilla; alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden parantamisen aloittaminen.

- Sisämarkkinat: yhdenmukaistamisen jatkaminen, mukaan lukien henkisen ja teollisen omaisuuden (suojan täytäntöönpanon lujittaminen), rahoituspalvelujen ja verotuksen aloilla; tarvittavan oikeudellisen kehyksen käyttöönotto valtionavun valvomiseksi ja valtionavun ensimmäisen määrityksen toteuttaminen sekä uuden kilpailulainsäädännön käyttöönotto.

- Oikeus- ja sisäasiat: konkreettiset toimet korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi sekä rajavalvonnan parantaminen.

- Ympäristö: puitelainsäädännön ja horisontaalisen lainsäädännön saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä jatkaminen, yksityiskohtaisten lähentämisohjelmien ja yksittäisiin toimiin liittyvien täytäntöönpanostrategioiden laatiminen ja täytäntöönpano; näiden ohjelmien ja strategioiden suunnittelu ja täytäntöönpanon aloittaminen.

- Energia: erityisesti laaja-alaisen, pitkän aikavälin energiastrategian laatiminen; ydinturvarahastosopimuksen mukaisten ydinturvavaatimusten ja voimaloiden sulkemista koskevien realististen sitoumusten noudattaminen.

4.2. Keskipitkän aikavälin tavoitteet

- Poliittiset edellytykset: lisäpyrkimykset romaniväestön yhtäläisen aseman turvaamiseksi sekä yksilönvapauden suojan lujittaminen.

- Talouden uudistaminen: yksityistämisen saattaminen päätökseen; markkinatalouden instituutioiden lujittaminen.

- Talouspolitiikka: talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteisen arvioinnin säännöllinen tarkastelu Eurooppa-sopimuksen yhteydessä, minkä tavoitteena on Kööpenhaminassa vahvistettujen, unionin jäsenyyttä koskevien edellytysten täyttäminen ja yhteisön säännöstön käyttöönotto talous- ja rahapolitiikan alalla (talouspolitiikan yhteensovittaminen, lähentymisohjelmien esittäminen, liiallisten alijäämien välttäminen); vaikka Bulgarian ei oleteta ottavan käyttöön euroa heti unioniin liityttyään, sen odotetaan harjoittavan politiikkaa, jonka tavoitteena on tosiasiallinen lähentyminen unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti sekä nimellinen lähentyminen, joka mahdollistaa lopullisena tavoitteena euron käyttöönoton.

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: uudistuksen toteuttaminen kaikilla tasoilla, mukaan lukien virkamiesten koulutus; tuomioistuinjärjestelmän toiminnan parantaminen; yhteisön lainsäädäntöä ja sen soveltamista koskevan koulutuksen järjestäminen tuomioistuimille; kansallisen tilintarkastusviraston ja sisäisen varainhoidon valvonnan rakenteiden kehittäminen edelleen; trustien vastaisten ja valtionapua valvovien elinten perustaminen; kirjanpito-, tilintarkastus- ja tilastoviranomaisten toiminnan parantaminen sekä ydinvalvontaviranomaisten toiminnan lujittaminen; oikeus- ja sisäasioiden instituutioiden lujittaminen (riittävän ja tarpeeksi koulutetun henkilöstön varmistaminen erityisesti poliisivoimissa, rajavartiostossa, ministeriöissä ja tuomioistuimissa); tulli- ja verohallintojen uudistaminen yhteisön säännöstön soveltamisvalmiuden varmistamiseksi sekä elintarvikevalvonnan hallinnon lujittaminen.

- Sisämarkkinat: mukaan lukien kilpailupolitiikkaa, valtionapua, tullia, verotusta, audiovisuaalista alaa ja julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen; standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten toiminnan parantaminen; markkinoiden valvontajärjestelmän käyttöönotto; teollisia standardeja koskevan teknisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen; kilpailulainsäädännön yhdenmukaistaminen edelleen ja kilpailulainsäädännön tehokas täytäntöönpano; kilpailuviranomaisten lujittaminen, yritysten kehittämisen edistäminen, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset; yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstöön nähden televiestinnän, kuluttajansuojan ja sisäisten energiamarkkinoiden aloilla.

- Oikeus- ja sisäasiat: tehokkaan rajavalvonnan ja -tarkastusjärjestelmien kehittäminen, muuttoliikepolitiikan ja turvapaikanhakumenettelyjen uudistamisen täytäntöönpano, järjestäytyneen rikollisuuden (erityisesti rahanpesu, huumeet ja ihmiskauppa) ja korruption torjuminen, viisumimenettelyjen yhdenmukaistaminen unionin käytännön mukaisiksi ja kansainvälisiin sopimuksiin liittyvän yhdenmukaistamisen päätökseen saattaminen ottaen erityisesti huomioon Schengenin sopimusten määräysten soveltaminen.

- Maatalous: mukaan lukien maaomaisuuden palauttaminen sekä maarekisterin ja toimivien maamarkkinoiden perustaminen; yhdenmukaistaminen yhteisön maataloussäännöstöön nähden (mukaan lukien eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevat asiat sekä erityisesti ulkorajoilla suoritettavat tarkastukset); huomion kiinnittäminen maatalouden ympäristöasioihin ja biologiseen monimuotoisuuteen; yhteisön maatalouspolitiikan täytäntöönpanovalmiuden kehittäminen erityisesti hallinnon perusjärjestelmien ja hallintorakenteiden osalta maatalouden markkinoiden valvomiseksi sekä rakennetoimenpiteiden ja maaseudun kehittämistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevien vaatimusten käyttöönotto ja täytäntöönpano; tiettyjen elintarvikkeiden jalostuslaitosten sekä testaus- ja analysointilaitosten toiminnan parantaminen; maatalouselintarvikealan rakenneuudistus.

- Kalastus: yhteisen kalastuspolitiikan voimaansaattamis- ja täytäntöönpanovalmiuksien kehittäminen.

- Energia: laaja-alaisen politiikan täytäntöönpano, mukaan lukien Bulgarian Kozloduyn ydinvoimalan tiettyjen yksikköjen asteittaista sulkemista koskevien sitoumusten noudattaminen; ydinjätteiden käsittelylaitoksen sulkeminen.

- Liikenne: lisäpyrkimykset yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstöön nähden erityisesti meri-, ilma- ja maantiekuljetusten aloilla (turvallisuussäännöt) sekä tarpeelliset, liikenteen infrastruktuuriin suuntautuvat investoinnit Euroopan laajuisten verkkojen laajentamiseksi.

- Työllisyys ja sosiaalikysymykset: sopivien työmarkkinarakenteiden kehittäminen ja työllisyyspolitiikan yhteinen tarkastelu valmistautumiseksi osallistumaan unionin yhteensovittamiseen; työvoima-, työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön yhteensovittaminen sekä täytäntöönpanojärjestelmien kehittäminen; erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan kehysdirektiivin säännösten antaminen varhaisessa vaiheessa; naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien voimaan saattaminen; aktiivisen ja itsenäisen sosiaalisen vuoropuhelun kehittäminen edelleen; sosiaaliturvan kehittäminen; sitoutuminen saattamaan kansanterveyden vaatimukset unionin vaatimusten mukaisiksi.

- Ympäristö: valvonta- ja täytäntöönpanorakenteiden sekä -valmiuksien kehittäminen; yksittäisiä säädöksiä koskevien lähentämisohjelmien jatkuva suunnittelu ja täytäntöönpano; erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota jätehuolto- ja vesialoihin sekä ilman saastumiseen, mukaan lukien niiden institutionaaliset vaatimukset; ympäristönsuojeluvaatimukset ja kestävän kehityksen tarve on otettava huomioon kansallisia alakohtaisia politiikkoja laadittaessa ja täytäntöönpantaessa.

- Aluepolitiikka ja yhteenkuuluvuus: oikeusperustan käyttöönotto sekä hallinnollisten rakenteiden ja talousarviomenettelyjen kehittäminen; rahoitus välineiden ja valvontajärjestelmien lujittaminen, jotta Bulgaria voi osallistua unionin rakenneohjelmiin siihen liityttyään.

5. YHTEISÖN TEKNISEN AVUN JA RAHOITUSAVUN TÄRKEIMMÄT VÄLINEET

5.1. Rahavarojen ohjelmointi

Vuosille 1995-1997 myönnetyt Phare-ohjelman määrärahat olivat yhteensä 212 miljoonaa ecua. Edellyttäen, että Phare-ohjelman talousarvio hyväksytään jäljellä olevan ajanjakson osalta, komissio vahvistaa määrärahat vuosille 1998 ja 1999. Bulgariaa voidaan lisäksi tukea vuodelle 1998 suunnitellun ns. catch-up-välineen avulla, jolla voidaan rahoittaa yksityistämiseen, rakenneuudistukseen, ulkomaisten suorien sijoitusten edistämiseen ja korruption torjuntaan liittyviä hankkeita. Rahoitusehdotukset esitetään Phare-ohjelman hallintokomitealle asetuksen (ETY) N:o 3906/89 mukaisesti. Jäsenyyttä hakeneiden maiden osallistumista yhteisrahoitukseen edellytetään järjestelmällisesti kaikissa investointihankkeissa. Komissio toimii Bulgarian, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja maailmanpankin, kanssa liittymistä valmisteleviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi. Vuodesta 2000 alkaen annettava rahoitusapu sisältää maataloudelle annettavan avun ja rakennevälineen, joilla asetetaan koheesiorahastoa vastaavat toimenpiteet etusijalle. Bulgaria saa lisäksi rahoitusta suoraan yhteisön säännöstöön liittyvistä monikansallisista ohjelmista.

Phare-ohjelma on vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein rahoitusväline. Phare-ohjelman ensisijaisena tavoitteena on auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maita valmistautumaan unioniin liittymiseen keskittämällä avunanto yhteisön säännöstön käyttöönottoon ja erityisesti liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa määriteltyihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Komissio allekirjoittaa Bulgarian kanssa vuosittain rahoituspöytäkirjan, jossa Bulgaria sitoutuu täyttämään tässä liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määritellyt eri tavoitteet ja komissio sitoutuu osallistumaan niiden toteuttamisen rahoittamiseen. Yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnissa otetaan huomioon ensisijaiset tavoitteet ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman aikataulu.

Lisäksi rahoitusavun myöntäminen on tiiviisti sidoksissa Bulgarian hallituksen yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa tekemien sitoumusten noudattamiseen. Tiettyjä liittymistä valmistelevia toimia voidaan lujittaa jo nyt (esim. instituutioiden rakentamisen tukeminen), mutta muut, kuten esimerkiksi ympäristöön ja ydinturvaan liittyvien yhteisön säännöstön vaatimusten täyttämiseksi suunniteltujen merkittävimpien investointihankkeiden rahoitus on ohjelmoitava viiden tai kuuden vuoden ajanjaksolle.

Phare-apua kanavoidaan vuodesta 1998 alkaen seuraavien toimien avulla:

- Instituutioiden rakentaminen (noin 30 prosenttia), johon sisältyvät demokraattisten instituutioiden, oikeusvaltion, julkishallinnon ja kaikkien julkisista palveluista vastaavien laitosten lujittaminen, jotta voidaan perustaa tarvittavat institutionaaliset ja hallinnolliset rakenteet sekä kouluttaa yhteisön säännöstön soveltamisen edellyttämä henkilöstö. Instituutioiden rakentamisen tukeminen tapahtuu käytännössä muun muassa koulutuksen ja teknisen avun muodossa sekä Bulgarian ja jäsenvaltioiden vastaavien laitosten ja hallintojen välisen kummitoiminnan (twinning) avulla. Alussa tämä kummitoiminta keskittyy ensisijaisiin aloihin kuten rahoitukseen, maatalouteen, ympäristöön sekä oikeus- ja sisäasioihin.

- Investointien tukeminen (noin 70 prosenttia), jonka tavoitteena on mahdollistaa tarvittavat investoinnit Bulgarian infrastruktuurin mukauttamiseksi yhteisön säännöstön mukaiseksi. Tämä tuki keskittyy i) rakenteellisiin toimiin, johon sisältyvät erityisesti maatalouden rakenneuudistus, alueellinen kehittäminen sekä investoinnit inhimilliseen ja henkiseen pääomaan ja johon voisivat sisältyä Phare-määrärahat tutkimuksen ja teknologisen kehityksen puiteohjelmiin osallistumiseksi, ii) yhteisön vaatimusten noudattamiseen erityisesti ympäristön, maatalouden, teollisuuden, työturvallisuuden ja -terveyden, liikenteen ja televiestinnän aloilla, iii) laaja-alaisen infrastruktuurin (1) yhteisrahoitukseen ja iv) pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiseen (2).

5.2. Kansainvälisten rahoituslaitosten tehtävät

Liittymistä valmisteleva kumppanuus antaa uutta voimaa ja uuden keskittymiskohteen Bulgarian ja kansainvälisten rahoituslaitosten väliselle yhteistyölle. Liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä käytettäviksi tarjotut avustusvarat toimivat alkupääomana ja katalysaattorina kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saataville kehittämisrahoituksen suuremmille määrille. Komissio kehittää tätä toimintaa yhdessä hakijamaiden, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä edeltäviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi.

Vuodet 1997-1999 kattavan uuden lainanantovaltuutuksen mukaisesti EIP voi rahoittaa Keski- ja Itä-Euroopan maita 3 520 miljoonalla eculla. Vuoden 1998 alkupuolella EIP:n hallintoneuvoston hyväksymällä liittymistä valmistelevalla välineellä korotetaan tätä määrää 7 miljardiin ecuun. EIP:n lainoja käytetään liittymisprosessin helpottamiseksi kaikilla aloilla, joille EIP myöntää rahoitusta.

6. EDELLYTYKSET

Yhteisön avun edellytyksenä on, että Bulgaria noudattaa Eurooppa-sopimuksen mukaisia sitoumuksiaan, jatkaa toimia Kööpenhaminassa vahvistettujen edellytysten täyttämiseksi ja edistyy tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanossa. Näiden yleisten edellytysten noudattamatta jättäminen saattaa johtaa neuvoston päätöksen antamiseen rahoitusavun keskeyttämisestä 16. maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 4 artiklan nojalla.

7. LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAN AVUN TÄYTÄNTÖÖNPANO

Bulgarialle annettavan rahoitusavun myöntämisen edellytyksenä on Bulgarian ehdottamien hankkeiden toteuttamiskelpoisuus, jotta ne voidaan sisällyttää rahoituspöytäkirjaan. Jos hankkeista on järjestettävä tarjouskilpailu, komissio rahoittaa ainoastaan hankkeita, jotka ovat valmiita tarjouskilpailumenettelyyn rahoituspöytäkirjaa allekirjoitettaessa. Lisäksi samaa alaa koskevista aikaisemmista tai jo olemassa olevista sitoumuksista on oltava sovittu kokonaisuudessaan tai niistä on oltava sopimassa parhaillaan. Tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi rahoitettavat hankkeet eivät saa olla periaatteessa 2:ta tai 3:a miljoonaa ecua pienempiä erityisesti infrastruktuurihankkeiden tapauksessa. Jos nämä periaatteet johtavat tilanteeseen, jossa Bulgaria ei pysty käyttämään sille osoitettua koko ohjeellista määrärahaa, määrärahaa pienennetään asianmukaisesti. Ohjeellisen ja lopullisen määrärahan erotus siirretään horisontaaliseen pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja/tai laaja-alaista infrastruktuuria koskevaan välineeseen. Tästä määrästä ei makseta myöhempiä suorituksia.

Bulgarian hallitusta pyydetään ottamaan käyttöön täytäntöönpanorakenne, jolla varmistetaan yhdenmukaisuus ja täydentävyys kaikkiin Euroopan unionin rahoitusavun muotoihin ja kansallisiin varoihin nähden. Kansallinen koordinoija vastaa yleisen liittymisprosessin ja yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnin välisestä tiiviistä yhteydestä.

Bulgarian hallitus perustaa vuoden 1998 aikana (mieluimmin valtiovarainministeriön yhteyteen) kansallisen rahaston investointien edistämistä ja instituutioiden rakentamista varten. Kyseisen rahaston toiminnasta vastaa kansallinen valtuuttava viranomainen. Kansallinen rahasto vastaa keskusyksikkönä, jonka kautta Phare-varat ja muiden yhteisön rahoitusavun muotojen varat ohjataan, näiden varojen hallinnoinnista hajautetussa täytäntöönpanossa avoimuuden lisäämiseksi ja varojen hajaantumisen vähentämiseksi. Sillä on kokonaisvastuu varojen hallinnoinnista, mukaan lukien rahoituspöytäkirjan määräysten noudattaminen, ja sillä on velvollisuus antaa selvitys varojen käytöstä komissiolle. Rahasto myös varmistaa rahoituspöytäkirjassa tarkoitettujen kansallisten ja muiden yhteisrahoitukseen sisältyvien varojen liikkuvuuden ja valvoo niitä. Kansallisen rahaston yksityiskohtaisista tehtävistä ja vastuualueista määrätään erillisessä rahoituspöytäkirjassa.

Komissio harjoittaa yhteistyössä Bulgarian hallituksen kanssa rahoitusavun täytäntöönpanon hajauttamista edistävää politiikkaa Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetuksen, ja erityisesti sen 105 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja edellyttäen että tietyt edellytykset täyttyvät. Tämän tarkoituksena on luoda asetettujen rajojen mukaisesti asteittain komission ja Bulgarian välinen suhde, jossa vastuu jaetaan rakennerahastojen täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden välillä vallitsevan suhteen periaatteiden mukaisesti.

Tässä yhteydessä komissio voi Bulgarian sitä pyytäessä tutkia mahdollisuutta soveltaa Phare-hankkeiden tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyissä kansallisia hankintamenettelyjä erityisesti investointien alalla. Komissio tekee päätöksen asiassa sen tutkittua muun muassa Bulgarian hankintalainsäädännön yhdenmukaisuutta yhteisön julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja yhteisön varainhoitoasetuksen perussäännöksiin nähden, mukaan lukien syrjimätön osallistuminen tarjouskilpailuihin ja 118 artiklan säännökset. Komissio päättää kansallisten hankintasääntöjen soveltamisesta tapauskohtaisesti, mikä vahvistetaan erillisellä rahoituspöytäkirjalla.

Ohjelman täytäntöönpanon valvonta tapahtuu yhdessä komission kanssa erillisissä rahoituspöytäkirjoissa vahvistettua menettelyä noudattaen. Phare-ohjelman mukaisen avun täytäntöönpanon tehokkaan valvonnan varmistamiseksi kuhunkin Phare-ohjelmaan sisältyvät määrällisesti ilmaistut fyysiset ja rahoitukselliset tavoitteet, jotka esitetään yksityiskohtaisesti rahoituspöytäkirjassa. Toimien tehokkuuden ja asetettujen tavoitteiden toteutumisen arvioimiseksi kaikille Phare-ohjelmasta rahoitetuille toimille suoritetaan jälkiarviointi.

8. VALVONTA

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanoa valvotaan Eurooppa-sopimuksen yhteydessä. Valvominen aloitetaan vuonna 1998, ennen kuin komissio antaa neuvostolle ensimmäisen säännöllisin väliajoin annettavan kertomuksensa, jossa arvioidaan Bulgarian edistymistä, mukaan lukien liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpano.

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asianomaisia osa-alueita käsitellään osa-alueesta vastaavassa alakomiteassa. Assosiaatiokomitea käsittelee ensisijaisiin tavoitteisiin ja välivaiheen tavoitteisiin liittyvää yleistä kehitystä, edistymistä ja ongelmia sekä alakomiteoiden sille käsiteltäviksi toimittamia erityisiä kysymyksiä. Assosiaatiokomitea raportoi assosiaationeuvostolle liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanosta.

Phare-ohjelman hallintokomitea varmistaa, että rahoituspäätökset ovat liittymistä valmistelevan kumppanuuden mukaisia.

Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta muutetaan tarvittaessa 16 päivänä maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti. Komissio ehdottaa, että tätä kumppanuutta tarkastellaan ennen vuoden 1999 loppua ja säännöllisin väliajoin sen jälkeen. Näissä tarkasteluissa arvioidaan tarvetta tarkentaa välivaiheen tavoitteita sen perusteella, kuinka Bulgaria on edistynyt tämän kumppanuuden mukaisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.

(1) Investointihankkeissa Bulgarian edellytetään noudattavan täydentävyyden periaatetta osallistumalla vähintään 25 prosentin rahoitusosuudella yhteisesti rahoitettuihin hankkeisiin.

(2) Pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten on käytettävissä horisontaalinen väline pienille yrityksille tarkoitettujen investointipääomien puutteen korjaamiseksi.

LIITE

Bulgarian on käsiteltävä kaikkia lausunnossa mainittuja asioita. Tässä liitteessä esitetään tiivistelmänomainen luettelo näistä kysymyksistä toimenpidesuosituksina. Ne luetellaan siinä järjestyksessä kuin ne esiintyvät lausunnossa, eikä niitä näin ollen ole asetettu tärkeys- tai kiireellisyysjärjestykseen. Ensisijaiset toimintatavoitteet on kunkin hakijamaan osalta esitetty itse liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyvinä ensisijaisina tavoitteina ja välivaiheen tavoitteina.

1. Poliittiset arviointiperusteet

Demokraattisten instituutioiden vahvistamiseen on pyrittävä noudattamalla oikeusvaltioperiaatetta paremmin mukailevia käytäntöjä kaikilla valtionhallinnon tasoilla. Erityisesti on pyrittävä torjumaan korruptiota, parantamaan oikeuslaitoksen hallintoa ja suojelemaan aiempaa tehokkaammin yksilön vapauksia. Poliisin ja turvallisuuspalvelun demokraattinen valvonta on varmistettava. Lisätoimenpiteitä tarvitaan vähemmistöjen (romaanit) saattamiseksi täysin tasa-arvoiseen asemaan muiden väestöryhmien kanssa.

2. Taloudelliset arviointiperusteet

Taloudellisen tilanteen ja talousuudistusten lujittamiseksi tarvitaan jatkuvia ponnisteluja, joihin kuuluu myös useisiin edessä oleviin haasteisiin vastaavan hallituksen talous- ja rakenneuudistusohjelman täytäntöönpano kokonaisuudessaan. Valtionyritysten, myös pankkien, yksityistämistä on jatkettava. Teollisuuden, rahoitusalan ja maatalouden rakenneuudistukseen, hintojen täydelliseen vapauttamiseen, ulkomaisten suorien sijoitusten edistämiseen ja kokonaisvaltaisen energiapolitiikan kehittämiseen tähtääviä toimenpiteitä on ryhdyttävä toteuttamaan. Markkinatalouden instituutioiden viimeistely ja vahvistaminen on tarpeen. Maataloudessa on keskityttävä erityisesti maaomaisuuden palauttamiseen ja maanhankintamarkkinoiden toimintaa haittaavien byrokraattisten esteiden poistamiseen. Maataloustuotteiden tukkukauppa ja maatalouselintarvikealan yritykset on yksityistettävä ja avattava kilpailulle.

3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet

3.1. Rajattomat sisämarkkinat

Neljä vapautta

Yleinen toimintaympäristö - Julkisten hankintojen, teollis- ja tekijänoikeuksien soveltamisen ja henkilötietojen suojelun alalla tarvitaan merkittäviä lisätoimenpiteitä, jotta Bulgarian lainsäädäntö ja standardit saataisiin vastaamaan Euroopan yhteisön lainsäädäntöä ja standardeja. Yhtiöoikeuden täytäntöönpanoa on tehostettava erityisesti sen varmistamiseksi, että tuomarikunnalla on riittävästi tietoa ja kokemusta yhtiö- ja kauppaoikeuden kysymyksistä. Kirjanpidon ja tilintarkastuksen alalla tarvitaan merkittäviä ponnisteluja lainsäädännön täydellisen soveltamisen varmistamiseksi.

Tavaroiden vapaa liikkuvuus - On tarpeen saada vahvistettua puitelait, joiden avulla Bulgaria voi omaksua Euroopan unionin järjestelmän perusperiaatteet. Tämä tehostaa siirtymistä pakollisesta vapaaehtoiseen standardointiin. Tämän jälkeen on vahvistettava standardoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin perusrakenteita (mukaan lukien sääntelyn, standardoinnin ja tuotteiden varmentamisen erottaminen toisistaan) ja nopeutettava sopeutumista uuden lähestymistavan mukaisiin direktiiveihin. Lisäksi on saatava valmiiksi kemikaaleja, moottoriajoneuvoja, elintarvikkeita ja lääkkeitä koskeva tekninen lainsäädäntö. Kun alakohtainen lainsäädäntö on saatu täysin yhdenmukaistettua, on perustettava markkinoiden seurantajärjestelmä ja saatettava se täysin toimintakykyiseksi pitkällä aikavälillä.

Pääomien vapaa liikkuvuus - Talouden vakauden lisääntyessä on tehostettava ulkomaille suuntautuvien pääomanliikkeiden vapauttamista. Rajoitukset, jotka koskevat muiden maiden kansalaisten oikeutta hankkia kiinteistöjä ja maata, on poistettava.

Palvelujen vapaa liikkuvuus - Rahoituspalvelujen kehittämistä on jatkettava noudattaen tiiviisti rakenneuudistusohjelmaa. Pankkitoimintaa koskevien lakien yhdenmukaistamista ensimmäisen vaiheen toimenpiteiden kanssa on jatkettava ja toisen vaiheen toimenpiteiden osalta tarvitaan uutta lainsäädäntöä, johon sisältyvät myös pankkitalletusten vakuusjärjestelmiä ja rahanpesua koskevat säännökset. Vakuutusmarkkinoiden täydellinen vapauttaminen edellyttää lisätoimenpiteitä. Rahoitusalan rakenneuudistuksessa on kiinnitettävä huomiota avoimuuteen ja valvontarakenteiden lujittamiseen.

Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijöiden perheenjäsenten maahantulo- ja oleskeluoikeuksia ja yleensäkin Euroopan unionin työntekijöiden tasapuolista kohtelua koskevien säännösten luomiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä. Merkittäviä ponnisteluja tarvitaan tutkintojen ja ammattipätevyyden vastavuoroista tunnustamista koskevan yhteistyön lisäämiseksi jäsenvaltioiden ja Bulgarian välillä, missä yhteydessä on myös vahvistettava asianomaisia julkisia toimielimiä. Lisätoimenpiteitä tarvitaan myös sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseen tähtäävien lainsäädäntö- ja täytäntöönpanotoimien varmistamiseksi.

Kilpailu

Kilpailulainsäädäntö on yhdenmukaistettava Euroopan yhteisön kilpailulakien kanssa. Lainsäädännön tehokas täytäntöönpano edellyttää rakenneuudistuksia, joiden yhteydessä on erityisesti lisättävä kilpailunsuojelukomitean hallinnollisia valtuuksia. Valtiontukia varten olisi luotava uskottava valvontajärjestelmä. Erityisesti olisi varmistettava täysi avoimuus laatimalla yhteisön käytäntöä vastaava kattava valtiontuki-inventaario, joka olisi pidettävä jatkuvasti ajan tasalla. Lisäksi on luotava tarvittava lainsäädäntö. Valtiontukia valvovalla viranomaisella olisi oltava riittävät valtuudet tarkastaa olemassa olevia tukia ja valvoa uusia tukia ja sen käytössä olisi oltava riittävästi pätevää henkilöstöä. Yhteisön säännöstön vastaiset yksinoikeudet ja valtion monopolit on asteittain mukautettava yhteisön säännöksiin ja/tai poistettava.

3.2. Innovaatiot

Tietoyhteiskunta

Talouden vapauttamista on jatkettava, jotta saataisiin luotua suotuisammat olosuhteet tietoyhteiskunnan kehittämiselle.

Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso

Rakenteellisia sekä rahoitukseen ja opetussuunnitelmiin liittyviä uudistuksia on jatkettava. Erityistä huomiota on kiinnitettävä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen rahoitusuudistusten jatkamiseen ja opettajien tietojen ja taitojen kehittämiseen sekä koulutuksen perusrakenteisiin kohdistuviin investointeihin. Nuorten ja vasta työttömiksi jääneiden sosiaalista syrjäytymistä on torjuttava ammattikoulutuksen keinoin. Koulutusta koskevaa yhteiskunnallista vuoropuhelua on vahvistettava.

Tutkimus ja teknologinen kehittäminen

Bulgarian tutkimustoiminnan ja teknologisen kehittämistyön saattaminen tehokkuudeltaan ja kilpailukyvyltään eurooppalaiselle tasolle edellyttää lisätoimenpiteitä.

Televiestintä

Televiestintää koskevan lain hyväksyminen on olennaisen tärkeää Euroopan yhteisön lainsäädäntöön sopeuttamisen kannalta ja riippumattoman sääntelyviranomaisen perustamiseksi. Samalla on huomattava, että yhteisön säännöstössä edellytetään nykyisin, että valtiot varmistavat ajanmukaisten puhelinpalvelujen saatavuuden kaikkialla kohtuulliseen hintaan. Tämän velvollisuuden täyttäminen vaatii huomattavia järjestelmäinvestointeja.

Audiovisuaalinen ala

Alan lainsäädäntö on saatettava täysin Euroopan yhteisön vaatimuksia vastaavaksi lainsäädännön soveltamisalan suhteen (eli sen on katettava kaikentyyppiset yleisradiotoiminnan harjoittajat ja kaikki lähetysmuodot) sekä lainkäyttövallan, eurooppalaisen tuotannon ja riippumattoman tuotannon edistämisen, mainonnan ja alaikäisten suojelun osalta.

3.3. Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset

Talous- ja rahaliitto

Makrotalouspolitiikan tavoitteena olisi oltava inflaation ja korkojen hillitseminen ja taloutta kohtaan tunnetun luottamuksen varmistaminen. Rahoitusalan rakenneuudistusta on jatkettava.

Verotus

Arvonlisäverolainsäädännön sopeuttaminen yhteisön säännöstöön edellyttää merkittäviä mukautuksia erityisesti verovapautusten soveltamisalan suhteen ja siltä osin kuin on kyse ulkomaalaisten mahdollisuudesta rekisteröityä arvonlisäverovelvollisiksi Bulgariassa. Valmisteverojen alalla olisi erityistä huomiota kiinnitettävä varastojärjestelmän luomiseen väliaikaisen valmisteverottomuusjärjestelmän mukaisesti kuljetettavia tavaroita varten. Valmisteverojen rakenteet ja määrät on saatettava yhteisön mallin mukaisiksi.

Tilastot

Tilastotietojen keruumenetelmiä on pyrittävä kehittämään virallisten tilastojen luotettavuuden, täsmällisyyden ja levityksen varmistamiseksi. Parannuksia kaipaavia aloja ovat muun muassa ulkomaankauppa-, liikenne- ja aluetilastot, rahoitustilinpito ja yritysrekisteri. Käyttöön on otettava kansainvälisesti vertailukelpoiset luokittelut.

3.4. Politiikat eri aloilla

Teollisuus

Kilpailukyvyn parantamiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla edistetään avoimia, kilpailuun perustuvia markkinoita ja Euroopan yhteisön teollisuuspolitiikan muodostavan välineistön omaksumista sekä markkinoiden toiminnan osalta (valmistevaatimukset ja markkinoille pääsy, kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) että teollisuuden sopeutumiskykyyn liittyvien toimien osalta (vakaa makrotaloudellinen ympäristö, teknologia, koulutus jne.). Erityisesti on pyrittävä uudistamaan runsaasti energiaa käyttävien tuotannonalojen, myös terästeollisuuden, rakennetta.

Maatalous

Jäsenyysedellytysten täyttäminen ja alan kilpailukyvyn kehittäminen suhteessa Euroopan unionin vakiintuneisiin yrityksiin edellyttävät huomattavia muutoksia hallituksen politiikkaan ja maatalouden ja sen tuotteita jalostavan teollisuuden fyysisiin ja liiketoiminnallisiin rakenteisiin. Hallintorakenteita on kehitettävä tai vahvistettava merkittävästi, jotta ne saataisiin vastaamaan yhteisen maatalouspolitiikan järjestelyjä ja rakenteita. Ensisijaisiin tavoitteisiin kuuluu toimivien maanhankintamarkkinoiden luominen sekä maaseudun pankkitoiminnan ja valtion ylläpitämien tai yksityisten maatalousneuvontapalvelujen kehittäminen. Erityisesti on pyrittävä instituutioiden kehittämiseen ja terveystarkastusten ja taudinvalvonnan tehostamiseen sekä maan rajoilla että maan sisällä.

Kalastus

Kalastusalan hallintoa on vahvistettava yhteisen kalastuspolitiikan tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi erityisesti seuraavilla aloilla: kalavarojen säilyttäminen ja hoito, valvonta- ja tarkastusjärjestelmän soveltaminen, kalastus- ja vesiviljelyalan yhteisten markkinajärjestelyjen hallinnointi, kalastus- ja vesiviljelyalan rakennepolitiikan soveltaminen, kalastusalusrekisterin ylläpito, tilastotietojen keruu ja Euroopan unionin kalastukseen liittyvän ympäristönsuojelupolitiikan toteuttaminen.

Energia

Aiempaa huomattavasti tehokkaampia toimenpiteitä tarvitaan erityisesti kehitettäessä laaja-alaista politiikkaa, joka kattaa lainsäädännölliset ja rakenteelliset uudistukset, energia-alan hallintouudistukset, energiatehokkuuden ja siihen liittyvät säännökset, hätätilanteisiin varautumisen (mukaan lukien öljyvarastojen kokoaminen), verkkojen yhteenliittämisen ja siihen liittyvät investoinnit sekä energian sisämarkkinat yhdessä kilpailutekijöiden ja valtiontukien kanssa. Erityisesti on keskityttävä Kozlodujin ydinvoimalan yksikköjen 5-6 ajanmukaistamiseen. Tämä on erityisen kiireellinen tehtävä siitä syystä, että Bulgaria on ydinturvarahastosopimuksen yhteydessä sitoutunut sulkemaan asteittain Kozlodujin ydinvoimalan yksiköt 1-4. Ydinjätettä varten on kehitettävä pitkän aikavälin ratkaisuja. Ydinturvallisuudesta vastaavan viranomaisen jatkuva tukeminen olisi varmistettava.

Liikenne

Olisi pyrittävä tarvittavan lainsäädännön nopeaan mukauttamiseen ja täytäntöönpanoon meri-, lento- ja tiekuljetusten alalla ja erityisesti, kun on kyse turvallisuudesta ja valvonnasta (rautatieliikenne). Euroopan laajuisen liikenneverkon tulevan laajentamisen aloittamiseen ja tieverkon puutteiden nopeaan korjaamiseen olisi varattava tarvittavat varat. Kansallisella tasolla olisi ryhdyttävä kehittämään erityisstrategioita liikenneinfrastruktuurin kehittämisen ja rahoituksen varmistamiseksi.

Pienet ja keskisuuret yritykset

Makrotaloudellisen ympäristön vakauttaminen, lainsäädännöllisten ja hallinnollisten edellytysten yksinkertaistaminen, luotujen tukirakenteiden vahvistaminen, verotusympäristön kehittäminen ja pienten ja keskisuurten yritysten rahoitusmahdollisuuksien parantaminen edellyttävät määrätietoisia toimia.

3.5. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset

Hallituksen rakenneuudistuspolitiikan yhteydessä on kehitettävä nykyaikaiset työmarkkinajärjestelmät ja instituutiot. Työlainsäädännön ja työterveyden ja -turvallisuuden aloilla tarvitaan merkittäviä toimia sekä lainsäädännön tasolla että täytäntöönpanorakenteiden osalta. Naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan lainsäädännön soveltaminen on varmistettava. On luotava toimivat sosiaalisen suojelun järjestelmät (julkinen ja yksityinen sektori). Riittävien sosiaaliseen suojeluun liittyvien toimien kehittäminen on varmistettava jatkuvin ponnisteluin. Siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallinnollisia resursseja on kehitettävä. On saatava aikaan aktiivinen ja riippumaton työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu.

Aluepolitiikka ja koheesio

Bulgarian on ryhdyttävä soveltamaan yhtenäistä ja tehokasta aluepolitiikkaa. Sen olisi kehitettävä tarvittavat hallinnolliset rakenteet ja talousarviomenettelyt pystyäkseen osallistumaan täysimääräisesti Euroopan unionin rakennepolitiikkaan ja jakamaan rakennerahastojen varoja tehokkaasti jäseneksi tulonsa jälkeen.

3.6. Elämänlaatu ja ympäristö

Ympäristö

Ilman ja veden laatua, jätehuoltoa, kemiallisia aineita, säteilysuojausta ja luonnonsuojelua koskevan lainsäädännön lähentäminen vaatii huomattavia toimenpiteitä. Ympäristövaikutusten arviointia koskevia säännöksiä on kehitettävä edelleen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ilmaa, jätteitä ja vettä koskevien kehysdirektiivien sekä ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annetun direktiivin (IPPC-direktiivi) saattamiseen nopeasti osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä vesi-, ilma- ja jätelainsäädännön rahoitusstrategioiden kehittämiseen.

Euroopan yhteisön normien tehokas soveltaminen vaatii suuria investointeja useimmilla aloilla ja erityisesti siltä osin, kuin on kyse veden laadusta, kaupunkijätteistä ja teollisuuden uudenaikaistamisesta. Euroopan yhteisön lainsäädännön omaksumiseen, täytäntöönpanoon ja soveltamiseen tarvittavien institutionaalisten rakenteiden luominen edellyttää huomattavaa panostusta.

Kuluttajansuoja

Kuluttajansuojaa koskeva lakiesitys on hyväksyttävä nopeasti ja se on saatettava Euroopan yhteisön standardeja vastaavaksi tekemällä siihen tiettyjä tarkistuksia, jotka liittyvät erityisesti kohtuuttomiin sopimusehtoihin, tarkastuksiin ja tuoteturvallisuutta koskevien säännösten rikkomisesta aiheutuviin seuraamuksiin. Pakettimatkojen suhteen on ryhdyttävä toimenpiteisiin. On kehitettävä tehokas ja riippumaton kuluttajaliike, jota julkiset viranomaiset tukevat.

3.7. Oikeus- ja sisäasiat

Keskeinen lainsäädäntö puuttuu vielä eräiltä osin. Virkamiehet tarvitsevat käytännön kokemusta yhteistyöstä Euroopan unionin vastaavien viranomaisten ja toimielinten kanssa ja samalla on kehitettävä tehokkaampia alueellisen yhteistyön järjestelmiä valtioiden rajat ylittävän rikollisuuden torjumiseksi. Oikeus- ja sisäasioita käsitteleviä toimielimiä on uudistettava niiden tehokkuuden parantamiseksi ja huomiota olisi kiinnitettävä oikeusvaltioperiaatteen kunnioituksen juurruttamiseen. Rakenteeseen ja henkilöstöön liittyviin puutteisiin ja hallintoelimissä esiintyvään korruptioon on puututtava. Rajahallintoa ja laittoman maahanmuuton torjuntaa on kehitettävä edelleen. Kaiken järjestäytyneen rikollisuuden, myös huumekaupan, naisilla käytävän kaupan ja muiden vakavien rikosten, vastaista taistelua on tehostettava. Turvapaikkamenettelyt on saatettava vastaamaan kansainvälisiä normeja erityisesti siltä osin, kuin on kyse kuulemis- ja karkottamismenettelyistä. Viisumi- ja maahanpääsysäännösten kehittämistä niiden sopeuttamiseksi Euroopan unionin järjestelmiin on jatkettava. Oikeudellista yhteistyötä rikos- ja siviiliasioissa on lisättävä. Oikeus- ja sisäasioiden alan kansainvälisten yleissopimusten ratifiointi on saatettava päätökseen, minkä jälkeen on annettava täytäntöönpanoa koskevat säännökset. On kehitettävä kattava tietosuojajärjestelmä.

3.8. Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat

Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet

Jäljellä olevat maksutaseeseen liittyvät rajoitukset on poistettava asteittain ennen jäsenyyttä. Bulgarian on valmistauduttava soveltamaan liittymisestään alkaen yhteisön tekemiä erilaisia yhteistyö- ja suosituimmuussopimuksia, monen- ja kahdenvälisiä kauppapoliittisia sitoumuksia sekä yhteisön yksipuolisia kaupan puolustuskeinoja. Samalla on kumottava alan kansallinen lainsäädäntö.

Kehitysyhteistyö

Bulgarian on valmistauduttava soveltamaan liittymisestään alkaen Lomén yleissopimuksen kauppajärjestelyjä AKT-valtioihin ja osallistumaan yhdessä muiden jäsenvaltioiden kanssa Euroopan kehitysrahaston rahoitukseen.

Tulli

Tullilainsäädäntö on saatettava yhdenmukaiseksi Euroopan yhteisön tullilainsäädännön kanssa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä oikeudellisen kehyksen selkeyden varmistamiseen. Organisaatio ja henkilöstön tehtävät on saatettava nykyaikaisen tullihallinnon vaatimuksia vastaaviksi. Keskustullihallinnon suorittamaa rajatullitoimipaikkojen valvontaa on tehostettava.

Huomattavia toimia tarvitaan sen varmistamiseksi, että tullihallinnon toiminta kokonaisuudessaan on rehellistä ja että henkilöstö tuntee hyvin asianomaisen lainsäädännön. Toimia on tehostettava niiden atk-järjestelmien käyttöönottamiseksi, joita täysi osallistuminen tulliliiton ja sisämarkkinoiden toimintaan edellyttää. Tulliviranomaisia on erityisesti pyrittävä valmistamaan siihen, että niiden on ryhdyttävä soveltamaan kaikkia taloudellisesti vaikuttavia tullimenettelyjä, tullisuspensiojärjestelmää ja tariffikiintiöitä ja -kattoja. Strategisessa suunnittelussa on varauduttava vahvistamaan Bulgarian ja Euroopan unioniin liittymishetkellä kuulumattomien maiden välisellä ulkorajalla sijaitsevia tullitoimipaikkoja.

3.9. Varainhoitoa koskevat kysymykset

Sisäisten varainhoito- ja valvontatoimintojen luomiseen ja niiden vahvistamiseen on panostettava. Tilintarkastusvirastoa (National Audit Office) on vahvistettava. Yhteistyötä komission kanssa on jatkettava kirjanpitokäytäntöjen saattamiseksi Euroopan unionin vaatimuksia vastaaviksi. Vero- ja tullihallinnon rakennetta on uudistettava tehokkaan veronkannon varmistamiseksi. Maatalous- ja aluepolitiikan rahoitusta varten olisi luotava tarkoituksenmukaiset täytäntöönpano-, seuranta-, valvonta- ja tilintarkastusrakenteet.

4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä

Yhteisön säännöstön tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen edellyttää Bulgarialta julkisen hallinnon perusrakenteiden kehittämistä kaikilla tasoilla. On saatava muodostettua vakaa ja ammattitaitoinen julkinen hallinto, jonka toiminnan perustana ovat selkeät säännökset. Toimielinten välistä koordinointia on kehitettävä ja oikeudellisia ja hallinnollisia menettelyjä yksinkertaistettava.

Lisätoimenpiteitä tarvitaan toimielinten ja käytäntöjen vahvistamiseksi seuraavilla aloilla: tulli, tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus, kilpailu, henkinen omaisuus, eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun tarkastukset, elintarvikevaltonta, liikenneturvallisuus, työsuojelutarkastukset, ympäristö, kuluttajansuoja, standardit ja vaatimustenmukaisuuden arviointi sekä tilintarkastus ja varainhoidon valvontajärjestelmät.

Oikeusjärjestelmää on vahvistettava yhteisön säännöstön tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi. Rajahallintoa ja -tarkastuksia, oikeudellista ja poliisialan yhteistyötä sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaa varten tarvitaan lisää institutionaalisia resursseja.