FI Euroopan unionin virallinen lehti C 95/22

EUROOPAN INVESTOINTIRAHASTON PERUSSÄÄNTÖ,

jonka yhtiökokous on hyväksynyt 14 päivänä kesäkuuta 1994 ja jota on muutettu yhtiökokouksen päätöksellä 19 päivänä kesäkuuta 2000, 30 päivänä marraskuuta 2007, 8 päivänä maaliskuuta 2012 ja 27 päivänä toukokuuta 2014

(2015/C 95/10)

1 artikla

Perustaminen

Perustetaan Euroopan investointirahasto, jäljempänä ’rahasto’, jolla on oikeushenkilön asema ja taloudellinen autonomia.

2 artikla

Tehtävä ja toiminta

1. Rahaston tehtävänä on tukea Euroopan unionille asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

Rahasto toteuttaa tehtävänsä seuraavasti:

— antamalla takauksia sekä muita vastaavia instrumentteja lainojen ja muiden sitoumuksien vakuudeksi kaikissa laillisissa muodoissa

— hankkimalla, hallussapitämällä, hoitamalla ja myymällä osuuksia yrityksistä tämän perussäännön 12 artiklan 2 kohdan i alakohdan ehtojen mukaisesti.

2. Rahasto voi lisäksi harjoittaa muuta toimintaa, joka liittyy tässä artiklassa määrättyihin tehtäviin tai aiheutuu niistä. Rahasto voi harjoittaa myös ottolainaustoimintaa.

3. Rahaston on hoidettava tehtäväänsä hyvän pankkitavan tai muiden hyvien liiketaloudellisten periaatteiden ja käytäntöjen mukaisesti. Toimintaa hoidetaan kiinteässä yhteistyössä rahaston ja sen perustajajäsenten taikka sen kullakin hetkellä olevien jäsenten kesken rajoittamatta 28 artiklan määräysten soveltamista.

3 artikla

Kotipaikka

Rahaston kotipaikka on Luxemburg.

4 artikla

Jäsenet

1. Rahaston perustajajäsenet ovat:

— Euroopan unioni, jäljempänä ’unioni’, jota edustaa Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’

— Euroopan investointipankki, jäljempänä ’pankki’

— rahoituslaitokset, joiden luettelo on liitetty tähän perussääntöön (liite I), jäljempänä ’rahoituslaitokset’.

2. Muut rahoitusalalla toimivat oikeushenkilöt, joiden liiketoiminnan tavoitteet tukevat rahaston tehtäviä, voivat tulla rahaston jäseniksi niillä ehdoilla, jotka hallitus yhtiökokouksen päätöksen pohjalta on määrännyt.

5 artikla

Pääoma

1. Rahaston osakepääoma on neljä miljardia viisi sataa miljoonaa euroa, joka on jaettu 4 500 osakkeeksi kunkin osakkeen nimellisarvon ollessa yksi miljoona euroa. Osakkeet ovat rahaston jäsenten merkittävissä tämän perussäännön 6 artiklan mukaisesti.

2. Yhtiökokous voi päättää osakepääoman korottamisesta 85 prosentin enemmistöllä annetuista äänistä.

3. Jos osakepääomaa korotetaan, kukin jäsen voi yhtiökokouksen vahvistamilla ehdoilla merkitä osan korotuksesta samassa suhteessa kuin oli tämän merkitsemä osuus rahaston pääomasta ennen korotusta.

4. Rahaston jäsenten vastuu rahaston sitoumuksista rajoittuu kunkin osakemerkinnän maksamatta olevaan osaan.

6 artikla

Osakkeiden merkintä

1. Rahaston perustajajäsenet merkitsevät tämän perussäännön liitteen II mukaisen määrän osakkeita. Kunkin osakkeen merkintähinta on sen nimellisarvo.

2. Osakkeiden lisämerkinnät tapahtuvat yhtiökokouksen vahvistamilla ehdoilla; tällaisten osakkeiden merkintähinta ei saa olla osakkeen nimellisarvoa pienempi.

7 artikla

Osakkeet

1. Alkuperäisestä osakepääomasta merkittyjen osakkeiden nimellisarvosta on maksettava 20 prosenttia neljänä yhtä suurena vuosittaisena osasuorituksena.

2. Osakepääoman korotuksien osalta maksujärjestelyistä päättää yhtiökokous.

3. Yhtiökokous voi hallituksen ehdotuksesta vaatia merkityn osakepääoman maksamattoman osan maksamista, jos se on välttämätöntä, jotta rahasto voisi täyttää velvoitteensa velkojiaan kohtaan. Tällainen maksu suoritetaan 90 päivän kuluessa yhtiökokouksen päätöksestä.

4. Maksut suoritetaan euroina.

5. Osakkeita ei saa pantata tai asettaa muuksi vakuudeksi ilman rahaston hallituksen kirjallista etukäteissuostumusta.

6. Rahaston jäsenet eivät jäsenyyteen perustuen vastaa rahaston veloista ja muista velvoitteista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän perussäännön 5 artiklan 4 kohdan soveltamista.

7. Rahasto voi sijoittaa rahoitusmarkkinoille varat, joita se 2 artiklan nojalla ei tarvitse rahaston toiminnan harjoittamista varten. Hoitaessaan näitä sijoituksia rahasto ei harjoita valuutta-arbitraasia, ellei se ole ehdottoman välttämätöntä rahaston toimintojen taikka sen velvoitteiden täyttämistä varten.

8. Rahaston jäsenet voivat luovuttaa osakkeensa toiselle jäsenelle tai kolmannelle osapuolelle sen mukaan kuin tämän perussäännön 4 artiklan 2 kohdassa määrätään. Jos jäsen haluaa luovuttaa osakkeensa, sen on tarjottava ne pankille tai tämän suostumuksella muulle rahaston jäsenelle taikka kolmannelle osapuolelle, joka täyttää tämän perussäännön 4 artiklan 2 kohdassa määrätyt kriteerit.

8 artikla

Osakkeiden tuottamat oikeudet

Tämän perussäännön 27 ja 33 artiklan mukaisesti kukin osake tuottaa yhtä suuren oikeuden rahaston varojen omistamiseen, voitonjakoon ja rahaston purkautuessa jako-osuuteen.

9 artikla

Johtaminen ja hallinnointi

Rahaston toimintaa johtavat ja sen hallinnosta vastaavat seuraavat kolme toimielintä:

— yhtiökokous

— hallitus

— toimitusjohtaja.

10 artikla

Yhtiökokous

1. Rahaston jäsenten yhtiökokous on pidettävä vähintään kerran vuodessa hallituksen puheenjohtajan kutsusta. Yhtiökokous pidetään rahaston kotipaikassa tai jollakin toisella yhtiökokouskutsussa nimetyllä paikkakunnalla.

2. Yhtiökokous voidaan myös kutsua koolle rahaston jäsenen pyynnöstä, kun hallitus niin päättää. Yhtiökokous on kutsuttava koolle, kun jäsenet, joiden osakkeet edustavat 13 prosenttia tai enemmän rahaston merkitystä osakepääomasta, sitä vaativat ilmoittamansa asian käsittelyä varten.

3. Yhtiökokouksen päätökset voidaan tehdä kirjallisella menettelyllä niiden ehtojen mukaisesti ja niitä sääntöjä noudattaen, joista työjärjestyksessä on määrätty.

11 artikla

Osallistuminen – Edustus – Päätösvaltaisuus – Enemmistö

1. Rahaston jokaisella jäsenellä on oikeus osallistua yhtiökokouksiin.

2. Unionia edustaa yksi komission jäsen tai muu asianmukaisesti valtuutettu henkilö.

3. Pankkia edustaa pankin hallituksen puheenjohtaja tai joku sen varapuheenjohtajista taikka joku muu asianmukaisesti valtuutettu henkilö.

4. Rahoituslaitoksia edustaa yksi henkilö kustakin rahoituslaitoksesta.

5. Kunkin rahaston jäsenen äänimäärä on yhtä suuri kuin tämän merkitsemien osakkeiden lukumäärä.

6. Jäsenet voivat äänestää kirjallisesti, sähköinen äänestys mukaan lukien, kirjeitse tai asettaa edustajakseen toisen jäsenen.

7. Yhtiökokous on päätösvaltainen, kun rahaston jäsenet, joilla on vähintään puolet rahaston merkitystä pääomasta, ovat saapuvilla tai edustettuina.

8. Jollei tässä perussäännössä toisin määrätä, yhtiökokouksen päätökset hyväksytään annettujen äänten enemmistöllä.

12 artikla

Yhtiökokouksen toimivaltuudet

1. Rahaston jäsenet käyttävät oikeuksiaan yhtiökokouksen kautta.

2. Yhtiökokous:

i. tekee kaikki päätökset, joiden perusteella rahasto voi harjoittaa toimintaa, josta on määrätty tämän perussäännön 2 artiklan 1 kohdan toisessa kappaleessa

ii. hyväksyy rahaston työjärjestyksen

iii. päättää uusien jäsenten hyväksymisestä

iv. hyväksyy hallituksen esittämän vuosikertomuksen

v. hyväksyy vuosittaisen tuloslaskelman ja taseen

vi. päättää rahaston tuloksen käytöstä ja voitonjaosta

vii. nimittää rahaston tilintarkastuslautakunnan jäsenet

viii. käyttää sille tämän perussäännön 34 artiklassa annettuja valtuuksia päättää tämän perussäännön määräysten muuttamisesta

ix. päättää rahaston osakepääoman korottamisesta sekä maksamattoman merkityn pääoman maksettavaksi määräämisestä

x. päättää rahaston sitoumuksia koskevan enimmäismäärän korottamisesta niiden ehtojen mukaisesti, joista tämän perussäännön 26 artiklassa määrätään

xi. päättää jäsenen erottamisesta määräajaksi tai kokonaan

xii. päättää rahaston toiminnan lakkauttamisesta ja sen varojen jaosta

xiii. valitsee hallituksen jäsenet ja näille jäsenille varajäsenet niiden henkilöiden joukosta, jotka on nimetty sen mukaan kuin tämän perussäännön 15 artiklan 1 ja 3 kohdassa määrätään

xiv. erottaa hallituksen jäsenen, jos se katsoo, että kyseinen jäsen ei enää kykene hoitamaan tehtäväänsä tai on syyllistynyt vakavaan rikkomukseen

xv. käyttää kaikkia niitä valtuuksia, jotka sille tämän perussäännön muilla määräyksillä on annettu.

3. Tarkemmat määräykset yhtiökokouksessa noudatettavista menettelyistä annetaan työjärjestyksessä.

13 artikla

Yhtiökokouksen puheenjohtajuus

Yhtiökokouksen puheenjohtajana toimii sen jäsenen edustaja, jonka osakkeiden lukumäärä rahastossa on suurin.

14 artikla

Pöytäkirja – Otteet

Yhtiökokouksen kulusta laaditaan pöytäkirja. Pöytäkirjan laatii rahaston sihteeristö ja jäljennökset pöytäkirjasta tai sen otteesta todistetaan oikeaksi ja annetaan jäsenille.

15 artikla

Hallitus

1. Hallituksessa on seitsemän jäsentä, jotka yhtiökokous valitsee ja rahaston jäsenet nimeävät noudattamalla työjärjestyksessä määrättyä menettelyä. Yhtiökokous voi muuttaa hallituksen jäsenten lukumäärää.

2. Tehtävässään hallituksen jäsenten on oltava riippumattomia ja toimittava rahaston etujen mukaisesti. He ovat vastuuvelvollisia yksinomaan yhtiökokoukselle. Kutakin hallituksen jäsentä voi avustaa varajäsen, joka hallituksen jäsenen poissa ollessa toimii tämän nimissä ja osallistuu hallituksen kokouksiin. Mitä on määrätty hallituksen jäsenen valtuuksista, koskee myös hänen varajäsentään.

3. Hallituksen jäsenet ja varajäsenet nimetään työjärjestyksessä määrättyjä sääntöjä noudattaen. Työjärjestyksessä voidaan määrätä, että nimetty jäsen voi toimia hallituksen jäsenenä ennen varsinaisen yhtiökokouksen tekemää nimityspäätöstä. Hallituksen jäseniin sovellettavia sääntöjä on vastaavasti sovellettava jokaiseen näin nimettyyn jäseneen.

4. Hallituksen jäsenet nimitetään kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Sama jäsen voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.

5. Hallituksen on erottava, jos yhtiökokous ei hyväksy sen esittämää vuosikertomusta.

6. Tarkemmat määräykset hallituksessa noudatettavista menettelyistä annetaan työjärjestyksessä.

16 artikla

Hallituksen toimivaltuudet

1. Hallitus, niiden valtuuksien lisäksi, jotka sille on tämän perussäännön muilla määräyksillä annettu: i. tekee rahaston toimintaa koskevat päätökset. Se voi siirtää päätösvaltuutensa kokonaan tai osaksi asianmukaiseksi katsomallaan tavalla. ii. hyväksyy rahaston toimintaa ja johtamista koskevat suuntaviivat ja toimintaohjeet iii. laatii ehdotuksia yhtiökokouksen päätettäväksi iv. vahvistaa pääomasijoituksia koskevat yleiset ehdot v. asettaa tuottovaatimukset rahaston toiminnalle vi. vahvistaa tämän perussäännön 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainanottotoiminnan tavoitteet ja rajat vii. nimittää rahaston jäsenten työjärjestyksen mukaisesti tekemien ehdotusten pohjalta toimitusjohtajan ja tämän varamiehen, jos sellainen on asetettu. Sillä on myös toimivalta erottaa toimitusjohtaja ja tämän varamies. viii. valvoo toimitusjohtajan ja tämän varamiehen toimintaa sekä huolehtii siitä, että rahastoa johdetaan tämän perussäännön määräysten ja hallituksen vahvistamien suuntaviivojen ja toimintaohjeiden mukaisesti ix. esittää tilinpäätöksen ja rahaston toimintakertomuksen yhtiökokouksen hyväksyttäväksi x. kutsuu koolle rahaston yhtiökokouksen xi. päättää kaikista muista asioista, jotka eivät kuulu toimitusjohtajan tehtäviin tai yhtiökokouksen toimivaltaan.

17 artikla

Hallituksen puheenjohtajuus

1. Hallituksen puheenjohtajana toimii joku sen jäsenistä, joka nimetään työjärjestyksessä annettujen määräysten mukaisesti.

2. Puheenjohtajan estyneenä ollessa hallituksen puheenjohtajana toimii toinen hallituksen jäsen, joka nimetään työjärjestyksessä annettujen määräysten mukaisesti.

18 artikla

Hallitus – Kokoukset – Päätösvaltaisuus

1. Hallitus kokoontuu aina kun rahaston etu sitä vaatii, kuitenkin vähintään yhden kerran kalenterivuoden jokaisen neljänneksen aikana. Puheenjohtaja kutsuu kokoukset koolle ja esityslistat laaditaan työjärjestyksen määräysten mukaisesti. Puheenjohtaja kutsuu hallituksen koolle, jos hallituksen jäsen sitä pyytää perusteluineen. Hallituksen kokoukset pidetään joko rahaston kotipaikassa tai puheenjohtajan valitsemalla muulla paikkakunnalla.

2. Hallituksen päätökset voidaan tehdä kirjallisella menettelyllä niiden ehtojen mukaisesti ja niitä sääntöjä noudattaen, joista työjärjestyksessä on määrätty.

3. Hallitus on päätösvaltainen, kun saapuvilla on vähintään puolet sen jäsenistä.

4. Hallituksen päätökset hyväksytään ääntenenemmistöllä lukuun ottamatta 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja ehdotuksia, jotka tulee hyväksyä yksimielisesti.

19 artikla

Pöytäkirja

Hallituksen kokouksen kulusta laaditaan pöytäkirja. Pöytäkirjan laatii rahaston sihteeristö ja jäljennökset pöytäkirjasta tai sen otteesta todistetaan oikeaksi ja annetaan jäsenille.

20 artikla

Toimitusjohtaja

1. Toimitusjohtaja johtaa rahastoa. Tehtävässään toimitusjohtajan on oltava riippumaton ja toimittava rahaston eduksi. Hän on vastuuvelvollinen yksinomaan hallitukselle.

2. Toimitusjohtaja valitaan viideksi vuodeksi kerrallaan ja hänet voidaan valita uudelleen.

3. Toimitusjohtajaa voi avustaa varamies, joka toimitusjohtajan poissa ollessa toimii tämän sijaisena tälle kuuluvin valtuuksin.

4. Toimitusjohtajan ja tämän varamiehen valintaa koskevasta ehdollepanomenettelystä annetaan tarkemmat määräykset työjärjestyksessä.

21 artikla

Toimitusjohtajan toimivaltuudet

1. Toimitusjohtaja vastaa rahaston juoksevasta hallinnosta tämän perussäännön määräysten ja hallituksen antamien suuntaviivojen ja toimintaohjeiden mukaisesi.

2. Toimitusjohtajan on erityisesti:

— toimittava hallituksen tämän perussäännön 16 artiklan nojalla antamien suuntaviivojen ja toimintaohjeiden mukaisesti

— esitettävä rahaston vuosikertomus hallitukselle

— vastattava siitä, että rahaston tilinpäätös laaditaan kolmen kuukauden kuluessa kunkin tilikauden päättymisestä, sekä esitettävä se hallitukselle

— annettava hallitukselle muut kertomukset ja asiakirjat, joista työjärjestyksessä määrätään tai joita hallitus pyytää.

3. Toimitusjohtaja edustaa rahastoa kolmansiin osapuoliin sekä oikeudenkäynneissä.

4. Toimitusjohtaja tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja allekirjoittaa rahastoa koskevat asiakirjat ja kaikki rahaston sitoumukset.

5. Rahaston henkilöstö on toimitusjohtajan alainen. Toimitusjohtaja myös päättää henkilöstön ottamisesta ja erottamisesta.

22 artikla

Tilintarkastus

1. Rahaston tilit tarkastaa vuosittain tilintarkastuslautakunta, jonka muodostaa kolme yhtiökokouksen valitsemaa tilintarkastajaa. Yhtiökokous voi päättää tilintarkastajien lukumäärän korottamisesta korkeintaan viiteen. Nimitykset tehdään työjärjestyksen mukaisesti.

2. Tilintarkastuslautakunta suorittaa tarkastuksen hyvän tilintarkastustavan mukaisesti. Tilintarkastuslautakunta vahvistaa, että rahaston tuloslaskelma ja tase antavat oikeat ja riittävät tiedot rahaston taloudellisesta asemasta rahaston varojen ja velkojen suhteen ja sen toiminnan tuloksesta kyseiseltä tilivuodelta.

23 artikla

Maantieteellinen toimiala

1. Rahasto voi harjoittaa toimintaansa unioniin kuuluvien jäsenvaltioiden alueella, unionin ehdokasmaissa ja potentiaalisissa ehdokasmaissa sekä Euroopan vapaakauppajärjestön (EFTA) jäsenmaissa.

2. Edellisestä kohdasta poiketen yhtiökokous voi hallituksen ehdotuksesta päättää, kun kysymyksessä on tämän perussäännön 28 artiklan mukaisesti kolmansien rahastolle antama tehtävä, että rahasto voi harjoittaa edellä tarkoitettuihin tehtäviin liittyvää toimintaa tämän artiklan 1 kohdassa mainittujen alueiden ulkopuolella.

24 artikla

Palkkiot

Rahasto saa korvauksena tämän perussäännön nojalla harjoitettavasta toiminnastaan palkkioita ja muita tuottoja, joita määrättäessä on otettava huomioon toiminnasta aiheutuvat riskit, toimintakulujen kattaminen, varausten muodostaminen suhteessa kyseisiin riskeihin sekä rahaston varoille saatava asianmukainen tuotto.

25 artikla

Toiminnoille asetetut rajat

Takaustoiminnan osalta hallitus vahvistaa rahaston sitoumuksille rajat tämän perussäännön 16 artiklan mukaisesti.

Vastaavat rajat rahaston sitoumuksille yrityksiin tehtävissä pääomasijoituksissa määrätään tämän perussäännön 12 artiklan 2 kohdan i alakohdassa viitatuissa päätöksissä.

26 artikla

Sitoumusten enimmäismäärä

Rahaston kokonaissitoumukset, lukuun ottamatta rahaston kolmansien osapuolten puolesta tekemiä sitoumuksia, saavat olla korkeintaan:

— takaustoiminnassa: kolme kertaa merkityn osakepääoman määrä. Yhtiökokous voi päättää tämän enimmäismäärään korottamisesta siten, että sen määrä on enintään viisi kertaa merkitty osakepääoma. Jos rahaston muu oma pääoma on 7,5 prosenttia tai tätä enemmän merkitystä osakepääomasta, yhtiökokous voi päättää tämän enimmäismäärään korottamisesta siten, että sen määrä on kahdeksan kertaa merkitty pääoma.

— pääomasijoituksissa: yhtiökokouksen tämän perussäännön 12 artiklan nojalla vahvistama määrä.

27 artikla

Tuloksen käyttö ja voitonjako

1. Yhtiökokous päättää vähintään vuosittain siitä osuudesta, joka rahaston tuotosta määrätään siirrettäväksi muuhun omaan pääomaan tai muutoin jätetään jakamatta, taikka jaetaan rahaston jäsenille.

Rahaston jäsenille ei saada jakaa voittoa ennen kuin vähintään 20 prosentin määrä tuotosta on kunakin vuonna määrätty siirrettäväksi muuhun omaan pääomaan. Siirrot muuhun omaan pääomaan lopetetaan, kun muu oman pääoman määrä on 10 prosenttia merkitystä pääomasta ja ne aloitetaan uudelleen, jos muu oman pääoman määrä laskee alle 10 prosentin osuuden merkitystä pääomasta.

2. Voitto-osuudet rahaston jäsenille jaetaan kunkin jäsenen osakkeiden lukumäärään mukaisessa suhteessa.

28 artikla

Yhteistyö kolmansien osapuolten kanssa

1. Rahasto voi ottaa hallinnoidakseen kolmansien osapuolten sen hallinnoitavaksi luovuttamia erityisiä varoja, jos hallinnointi sopii rahaston tehtäviin, jos varat on kirjattu erilleen rahaston varoista ja jos niiden hallinnoinnista saadaan käypä korvaus.

2. Rahasto voi tämän perussäännön ehtojen mukaisesti tehdä yhteistyötä kaikkien kansainvälisten yhteisöjen kanssa, jotka harjoittavat vastaavaa toimintaa.

3. Rahasto voi tavoitteidensa edistämiseksi ja tehtäviensä toteuttamiseksi tehdä sopimuksia tällaisten kansainvälisten yhteisöjen kanssa sekä sellaisten kansallisten yhteisöjen ja pankkien kanssa, jotka harjoittavat toimintaansa unioniin kuuluvissa jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa.

29 artikla

Jäsenten erottaminen määräajaksi tai kokonaan

1. Jos rahaston jäsen jättää täyttämättä minkään tässä perussäännössä luetelluista velvollisuuksistaan, voi yhtiökokous päättää tämän jäsenen erottamisesta määräajaksi.

2. Kun jäsen on erotettu määräajaksi, sitovat tätä edelleen rahaston jäsenyyteen perustuvat velvollisuudet; sen sijaan tämä ei voi käyttää niitä oikeuksia, jotka tämä perussääntö jäsenille tuottaa.

3. Jos määräajaksi erotettu jäsen ei kuuden kuukauden kuluttua yhtiökokouksen erottamispäätöksestä ole täyttänyt niitä velvollisuuksiaan, joiden laiminlyönnistä tämä päätös johtui, voi yhtiökokous julistaa jäsenen pysyvästi erotetuksi.

30 artikla

Tilien selvitys rahastosta erotettujen jäsenten kanssa

1. Kun jäsenyys lakkaa, on tehtävä tilien osittainen selvitys kyseisen jäsenen kanssa.

2. Erotetun jäsenen osakkeet tulee luovuttaa niin kuin tämän perussäännön 7 artiklan 8 kohdassa on sanottu. Ellei pankki tai toinen rahaston jäsen hanki osakkeita itselleen, yhtiökokous voi oikeuttaa niiden myymisen oikeushenkilöille, jotka täyttävät tämän perussäännön 4 artiklan 2 kohdassa määrätyt kriteerit.

Jos muut rahaston jäsenet tai oikeushenkilöt, jotka täyttävät tämän perussäännön 4 artiklan 2 kohdassa määrätyt kriteerit, eivät osta osakkeita, ostaa rahasto ne takaisin.

3. Edellisen 2 kohdan mukaisesti rahasto ostaa takaisin erotetun jäsenen osakkeet hintaan, joka on alhaisempi seuraavista vaihtoehdoista: i) niiden nimellisarvo ja ii) kirjanpitoarvo, joka lasketaan jäsenyyden lopettamisajankohdan arvon mukaan.

Sen estämättä, että jäsen on erotettu rahastosta, sitovat tätä tämän suorat ja ehdolliset velvoitteet rahastoon niin kauan kuin takaus tai osakepääomasijoitus, joka on tehty ennen jäsenyyden päättymistä, on kokonaan tai osaksi voimassa. Tätä eivät kuitenkaan sido velvoitteet, jotka johtuvat rahaston tämän jälkeen tekemistä takauksista tai osakepääomasijoituksista, eikä tämä ota osaa rahaston tuloihin eikä kuluihin.

4. Maksu rahaston erotetulta jäseneltä takaisin ostamista osakkeista suoritetaan seuraavin ehdoin:

— Maksua ei suoriteta ennen kuin kuusi kuukautta on kulunut jäsenyyden lopettamispäivästä. Maksun suuruus rajoittuu siihen määrään, joka takaisinostohinnasta jää jäljelle, kun siitä vähennetään entisen jäsenen osuus rahaston toiminnasta johtuvista vastuista.

— Jos rahastolle aiheutuu jäsenyyden päättymisajankohtana voimassa olleista takauksista tai osakepääomasijoituksista niin suuria tappioita, että tappioiden määrä ylittää tappiovarauksen määrän jäsenyyden lopettamisajankohtana, entisen jäsenen on rahaston vaatimuksesta suoritettava rahastolle se määrä, jolla sen osakkeiden takaisinostohinta olisi alentunut, jos tappiot olisi huomioitu takaisinostohintaa määrättäessä. Entinen jäsen on lisäksi velvollinen vaaditun osakemerkintähinnan maksamattoman osuuden maksamiseen siihen määrään asti, joka tältä olisi voitu vaatia, jos rahaston pääoma olisi heikentynyt ja merkintähinnan maksamaton määrä määrätty maksettavaksi osakkeiden takaisinostohinnan määrittämishetkellä.

31 artikla

Toiminnan lopettaminen

1. Hallitus voi olosuhteiden niin vaatiessa tilapäisesti keskeyttää rahaston toiminnan. Hallituksen tulee jättää asia yhtiökokoukselle tarkempaa käsittelyä varten. Yhtiökokous voi 85 prosentin määräenemmistöllä annetuista äänistä päättää rahaston toiminnan lakkauttamisesta, jolloin rahasto lopettaa toimintansa lukuun ottamatta selvitysmenettelyn hoitamiseen liittyvää toimintaa.

2. Kun rahaston toiminta lakkaa, on rahasto asetettava selvitystilaan. Yhtiökokous valitsee selvitysmiehet, jotka suorittavat selvitysmenettelyn vaatimat toimet.

32 artikla

Rahaston jäsenten vastuu

1. Jos rahaston toiminnot lakkaavat, maksamattomat saamiset rahastolta suoritetaan seuraavilla varoilla alla annetussa järjestyksessä:

— rahaston varat

— rahaston merkitty mutta maksamaton pääoma.

2. Hallitus ryhtyy aiheellisiksi katsomiinsa toimenpiteisiin huolehtiakseen siitä, että varojen jako suorien velkojien ja takausvelkojien kesken tapahtuu suhteessa heidän laillisiin oikeuksiinsa.

33 artikla

Omaisuuden jako

1. Jos rahaston toiminta lakkaa, varat jaetaan rahaston jäsenten kesken heidän osakeomistuksensa suhteessa vasta sen jälkeen kun:

— kaikista velvollisuuksista rahaston velkojia kohtaan on vapauduttu

— yhtiökokous on päättänyt varojen jaon toimittamisesta.

2. Varat jaetaan rahaston jäsenten kesken kunkin jäsenen osakeomistuksen mukaisessa suhteessa.

3. Jakomenettelystä määrää hallitus.

34 artikla

Perussäännön muuttaminen

1. Yhtiökokous voi hallituksen esityksestä päättää tämän perussäännön muuttamisesta. Tämän perussäännön 2 ja 3 artiklaan tehtäviin muutoksiin tarvitaan 85 prosentin enemmistö annetuista äänistä.

2. Ellei yhtiökokous muuta päätä, hyväksytyt muutokset tulevat voimaan kolmen kuukauden kuluttua siitä, kuin rahaston jäsenille on tiedotettu näistä muutoksista.

35 artikla

Sovellettava laki ja toimivaltainen tuomioistuin

1. Rahaston ja sen toiminnan edunsaajien, joko edunsaajina olevien rahoituslaitosten tai muiden edunsaajien, väliset riidat käsitellään toimivaltaisissa kansallisissa tuomioistuimissa.

2. Tätä varten rahastolla on oltava kotipaikka unionin kussakin jäsenvaltiossa. Se voi kuitenkin sopimuksin määrätä erityisestä oikeuspaikasta tai päättää välitysmenettelyn käyttämisestä.

3. Euroopan unionin tuomioistuin on toimivaltainen käsittelemään rahaston toimielinten toimenpiteitä koskevat riidat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (1) määräämin ehdoin ja rajoituksin (pankin perussäännön 28 artiklan 5 kohta).

36 artikla

Etuoikeudet ja vapaudet

Rahastoon, sen toimielinten jäseniin ja sen henkilöstöön sovelletaan myös pöytäkirjaa Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (2) mukaisesti (pankin perussäännön 28 artiklan 4 kohta).

37 artikla

Voimaantulo

Tämä perussääntö tulee voimaan yhtiökokouksen määräämänä päivänä.

(1) Aiemmin Euroopan yhteisön perustamissopimus.

(2) Aiemmin Euroopan yhteisön perustamissopimus.

LIITE I Rahaston perustajajäseninä olevat rahoituslaitokset (Perussäännön 4 artikla, 1 kohta) Liitteet I ja II sekä tietoa Euroopan investointirahaston nykyisistä osakeomistuksista löytyvät verkkosivuilta: www.eif.org