(5)

Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Italialta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2013, sekä vuoden 2013 vakausohjelman, komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen sekä 21 päivänä toukokuuta 2013 annetulla asetuksella nro 54 hyväksyttyjen lisätoimenpiteiden arvioinnin perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: — Italian julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, minkä jälkeen se on laskenut tasaisesti niin, että se oli 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, mikä oli neuvoston asettama määräaika. Tämä parannus perustui huomattavaan julkisen talouden vakauttamiseen, sillä vuoden 2012 korkomenot verrattuna vuoteen 2009 olivat BKT:hen suhteutettuna 0,8 prosenttiyksikköä korkeammat ja taloudellinen toiminta oli koostumukseltaan vähemmän veroja tuottavaa. — Italian hallituksen 10 päivänä huhtikuuta 2013 hyväksymän ja parlamentin 7 päivänä toukokuuta vahvistaman vuosien 2013–2017 vakausohjelman mukaan alijäämä supistuu vuonna 2013 hiukan eli 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vuonna 2014 edelleen 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteessa alijäämän ennakoidaan olevan 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 olettaen, että politiikkaa ei muuteta. Sekä vakausohjelmassa että kevään talousennusteessa otetaan huomioon 8 päivänä huhtikuuta 2013 annetun asetuksen nro 35 vaikutukset; asetuksessa säädetään, että julkisyhteisöjen on maksettava yksityisille toimittajille kauppaluottoihin liittyvät erääntyneet saatavat, joiden kokonaismäärä on 40 miljardia euroa (eli noin 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuosina 2013–2014. Vaikka tämä määrä kasvattaa vastaavasti julkista velkaa, se vaikuttaa alijäämään ainoastaan pääomamenoja koskevan osan osalta. Asetuksessa vahvistetaan, että nämä maksut ovat 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja että ne kasvattavat alijäämää vastaavasti. Siihen sisältyy myös suojalauseke, joka antaa hallitukselle valtuudet lykätä alijäämää kasvattavien kauppaluottoihin liittyvien erääntyneiden saatavien maksua tai hyväksyä muita korjaavia toimenpiteitä voidakseen varmistaa vuoden 2013 julkisen talouden tavoitteen saavuttamisen. — Italian parlamentti vahvisti muodollisesti 7 päivänä toukokuuta julkisen talouden tavoitteet, jotka esitettiin vuoden 2013 vakausohjelmassa. Uusi hallitus antoi 17 päivänä toukokuuta eli kevään talousennusteen jälkeen muodollisen julkilausuman, jossa se vahvisti nämä sitoumukset ja ilmoitti uusista toimenpiteistä, jotka ovat täysin vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden tavoitteiden mukaisia. Nämä uudet toimenpiteet vahvistetaan samana päivänä hyväksytyssä asetuksessa nro 54. Toimenpiteisiin sisältyvät: — omistajan omassa käytössä olevien kiinteistöjen – luksusasuntoja lukuun ottamatta – sekä maatalouskiinteistöjen kiinteistöveron kesäkuun maksun kantamatta jättäminen sekä hallituksen sitoutuminen kiinteistöverotusta koskevan lainsäädännön kokonaisuudistukseen. Suojalausekkeella varmistetaan, että uudistuksessa on noudatettava kaikkia perusalijäämään liittyviä julkisen talouden tavoitteita; jos talousarviovaikutukseltaan neutraalia uudistusta ei hyväksytä vuoden 2013 elokuun loppuun mennessä, kantamatta jätetty kiinteistöveromaksu on lisäksi maksettava 16 päivään syyskuuta mennessä. — palkkatäydennysjärjestelmän laajentaminen vuonna 2013 työntekijöihin, jotka eivät vielä kuulu sen piiriin, kohdentamalla uudelleen käytettävissä olevia budjettiresursseja niiden resurssien lisäksi, jotka varattiin tähän tarkoitukseen vuoden 2012 työmarkkinauudistuksessa. — Uusilla säännöksillä ei arvioida olevan kokonaisuutena huomattavaa vaikutusta alijäämään, jos ne pannaan täytäntöön johdonmukaisesti. Tämän vuoksi alijäämä pysyy kestävällä tavalla 3 prosentin viitearvon alapuolella. — Rakenteellinen rahoitusasema (suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) on parantunut kumulatiivisesti lähes 2¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosien 2009 ja 2012 välillä, ja sen odotetaan kohenevan vuonna 2013 edelleen lähes 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen (noin -½ prosenttiin suhteessa BKT:hen) ja heikentyvän sitten hiukan vuonna 2014 olettaen, että politiikka säilyy ennallaan. — Velka suhteessa BKT:hen kasvoi vuosien 2009 ja 2012 välillä 10,6 prosenttiyksikköä 127,0 prosenttiin, mikä johtui siitä, että myös Italia on osallistunut euroalueen jäsenvaltioille annetun rahoitustuen maksamiseen. Koska suhdannekehitys on edelleen negatiivinen, julkisen bruttovelan ennustetaan nousevan 131,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 132,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014, mikä johtuu myös vuosiksi 2013–2014 suunnitellusta kauppaluottoihin liittyvien erääntyvien saatavien maksamisesta, jonka vaikutukset ovat 2,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, sekä euroalueen jäsenvaltioille annetun rahoitustukeen osallistumisesta edelleen.