KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä erään viinialan nimityksen osalta (Skalický rubín (SAN))

(2017/C 224/04)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 97 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Slovakia on hakenut nimityksen ”Skalický rubín” suojelua asetuksen (EU) N:o 1308/2013 II osan II osaston I luvun 2 jakson mukaisesti.

Komissio on tutkinut kyseisen hakemuksen asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja todennut, että mainitun asetuksen 93–96 artiklan, 97 artiklan 1 kohdan sekä 100, 101 ja 102 artiklan edellytykset täyttyvät.

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Tämän päätöksen liitteessä esitetään nimityksen ”Skalický rubín” (SAN) asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu yhtenäinen asiakirja sekä tuote-eritelmän julkaisutiedot.

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti tämän päätöksen julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa täsmennetyn nimityksen suojaamista kahden kuukauden kuluessa siitä, kun päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(1) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

LIITE

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”SKALICKÝ RUBÍN”

PDO-SK-01899

Toimituspäivä: 17.12.2014

1. Nimi/nimet

Skalický rubín

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Skalický rubín

Skalický rubín on punaviini, jota valmistetaan yksinomaan Frankovka modrá-, Svätovavrinecké- ja Modrý Portugal -lajikkeiden tuoreista rypäleistä joko täydellisen tai osittaisen alkoholikäymisen avulla. Viini on valmistettava käyttäen yksinomaan tarkasti määritellyltä Vintoperk-kukkulan alueelta peräisin olevista viinirypäleistä. Kukkulan maaperän koostumus antaa viinille sen ominaisen luonteen. Viinille ominaista on täyteläinen maku, korkea tanniinipitoisuus ja tietty väri, josta se on saanut historiallisen nimensä.

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Kirkkaus– viinin on oltava kirkas ja hieman kupliva, ja se saattaa sisältää yksittäisiä kuituja suodatinmateriaalista, hienoja viinikiven kiteitä ja pienen määrän pigmenttisaostumaa.

Väri– viinin värin on oltava erittäin voimakas rubiininpunainen. Vuosikertaviinien väri voi olla vähemmän intensiivinen ja lievästi ruskeansävyinen.

Aromi– kauttaaltaan tyypillisen hedelmäinen ja hienovarainen; pullotettaessa muistuttaa luumun ja luumuhillon aromia.

Maku– puhdas, täyteläinen ja harmoninen.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 15 Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9,5 Vähimmäishappopitoisuus 3,5 meq/l Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 150

5. Viininvalmistustavat

a) Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Skalický rubín

Erityinen viininvalmistusmenetelmä – Yleiset määräykset:

Kaikkien tämän viinin valmistuksessa käytettävien rypäleiden on oltava peräisin yksittäisen asiakirjan 5 kohdassa kuvatulta maantieteelliseltä alueelta. Käsittelyn on tapahduttava määritellyllä alueella, jotta käytettyjä raaka-aineita ja teknistä käsittelyä voidaan valvoa. Pullottaminen voi tapahtua alueen ulkopuolella mutta vain, jos viini on valmis tuote, jota ei voida enää käsitellä sen jälkeen, kun se on lähtenyt määritellyllä alueella sijaitsevalta tehtaalta.

Viinin valmistusmenetelmä:

Viini on sekoitus sallittuja lajikkeita, ja sen valmistuksessa saa käyttää kahta eri valmistusmenetelmää:

a) Viini valmistetaan sekoittamalla sallittuja viinityyppejä, jotka on tuotettu erikseen ja teknisen käsittelyn jälkeen sekoitettu keskenään oikeassa suhteessa.

b) Viini valmistetaan sallittujen lajikkeiden tuoreista rypäleistä alkoholikäymisen avulla.

Viinin valmistuksessa käytettävien rypäleiden sokeripitoisuuden on oltava vähintään 16 NM-astetta sadonkorjuuhetkellä. Rypäleet tai rypäleen puristemehu voidaan väkevöidä enintään 24 NM-asteeseen; puristemehun väkevöinti on sallittua erityissääntöjen nojalla (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1308/2013).

b) Enimmäistuotokset

Skalický rubín

18 000 kg rypäleitä/ha

Perinteinen ilmaisu Akostné víno (laatuviini)

17 500 kg rypäleitä/ha

Perinteinen ilmaisu Akostné víno s prívlastkom (arvomerkinnällä varustettu laatuviini)

12 000 kg rypäleitä/ha

6. Rajattu alue

Skalický rubínin valmistuksessa sallitun maantieteellisen yksikön rajat määrittää Skalican kaupungin maarekisterialue ja Mokrý Hájin, Popudinské Močidľanyn, Prietržkan, Radošovcen ja Vrádišten kuntien maarekisterialueet. Maantieteellinen alue on laajuudeltaan noin 50 km2.

7. Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Svätovavrinecké

Frankovka modrá

Modrý Portugal

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Skalický rubín

Alue sijaitsee Valkeiden-Karpaattien juurella, jossa maapallon kuori on muotoutunut Morava-joen valuma-alueen mukaan. Maaperä on pääosin mustamultaa, joka koostuu hiekasta ja savesta, ja siinä on kosteutta antava kivinen pohjamaa. Alueelle on ominaista, että keväällä sataa runsaasti, kesällä myrskyää ja syksyt ovat kuivia. Viime vuosina alueella on satanut keskimäärin 565 mm vuodessa. Auringonpaistetta alueella on keskimäärin 1 857 tuntia vuodessa, minkä ansiosta tummat rypäleet kypsyvät nopeasti.

Alueen asukkaat ovat hyödyntäneet näitä olosuhteita viiniköynnösten kasvattamiseen 800-luvulta lähtien. Tästä todisteena ovat Kopečnican arkeologisilta kaivauksilta löydetyt viininviljelyvälineet.

Pitkät aurinkoiset syksyt mahdollistavat myöhäisen sadonkorjuun lokakuun loppuun saakka, minkä ansiosta rypäleet saavat kypsyä pitkään. Nämä tummat rypäleet käsitellään viinitiloilla tai niiden läheisyydessä sijaitsevissa kellareissa, jolloin sadonkorjuun ja käsittelyn välinen aika pysyy mahdollisimman lyhyenä. Tässä hienovaraisessa käsittelyssä rypäleistä saadaan puristemehua. Rypäleet altistetaan käymisprosessille kuorineen. Käymisprosessin kesto riippuu kellareiden ilmasto-oloista tai valvotun fermentoinnin tekniikoista. Tätä seuraava malolaktinen käyminen vähentää viinin happopitoisuutta, ja se, että viinin annetaan vanhentua 12–18 kuukauden ajan, antaa lopputuotteelle hienostuneen hedelmäisen aromin ja samettisen maun.

Hyvinä vuosina korjattujen rypäleiden sokeripitoisuus on korkea, ja niistä voidaan valmistaa viiniä, johon lisätään merkintä výber z hrozna. Nämä viinit ovat intensiivisiä, ja niissä on rikas tuoksu. Viiniä ei saa muokata vanhentamalla sitä barrique-tynnyrissä tai lisäämällä siihen puulastuja, eikä siitä saa valmistaa jääviiniä (ľadové vino) tai olkiviiniä (slamové víno).

Jopa kuivina syksyinä viiniköynnökset saavat viinitilojen raskaan savisen pohjamaan ansiosta riittävästi kosteutta niin, etteivät rypäleet kuihdu. Kyseisellä alueella viiniköynnöksiä viljellään siihen parhaiten soveltuvissa paikoissa pienillä viinitiloilla, joiden maaperän ominaisuudet sekä rinteiden kaltevuus ja suunta vaihtelevat, mikä parantaa lopputuotteen laatua. Viini varastoidaan alkuperäisissä maanalaisissa kellareissa, joilla on oma ilmastonsa ja niille ominainen ilmanlaatu.

Kellarit ovat maanalaisia kammioita, jotka on rakennettu rinteisiin ja joihin käynti tapahtuu viininpuristamiseen käytettävän tilan läpi. Useimmiten ne ovat holvirakenteisia ja sijaitsevat rinteen kaltevuudesta riippuen 1,5–5 metrin syvyydessä. Näin varmistetaan, että lämpötila pysyy vakaana (8–15 °C) ja kosteuspitoisuus sopivana ja vakaana. Maantieteellisessä yksikössä on noin 2 000 tällaista kellaria. Useimmat niistä ovat peräisin 1900-luvulta, mutta jotkut ovat yli 300 vuotta vanhoja. Niiden pinta-ala vaihtelee 15 neliömetristä usean sadan neliömetrin alueisiin.

Maantieteellinen sijainti rajavyöhykkeellä sekä viinitilojen ja kellareiden omistajien yhteiskunnallinen asema ja niillä käytettävät välineet loivat edellytykset Skalický rubín -merkkiviinin (značkové víno) kehittämiselle 1920-luvulla.

Rypäleet saavuttavat kypsyyden keskimäärin 19 NM-asteessa, kun niiden happopitoisuus ylittää 6 g/l. Tämä mahdollistaa laadukkaiden viinien tuottamisen.

Perinteinen nimi johtuu seuraavista seikoista:

Skalický rubín -merkkiviini sai alkunsa vuonna 1924, mikä käy ilmi Slovácko VII:ssä vuonna 1965 julkaistusta mainoksesta, jossa siihen viitataan Skalican viininviljelyä koskevassa osassa.

Skalický rubín -nimitys on kuulunut Geneven maantieteellisten alkuperänimitysten WIPO-rekisteriin 22. marraskuuta 1967 lähtien, kansalliseen keksintörekisteriin vuodesta 1974 ja entisen Tšekkoslovakian hajoamisesta lähtien Slovakian teollisen omaisuuden viraston pitämään rekisteriin.

Nimitys on suojattu myös seuraavilla kahdenvälisillä sopimuksilla: Tšekkoslovakian sosialistisen tasavallan ja Itävallan tasavallan välinen sopimus alkuperänimitysten, alkuperämerkintöjen ja muiden maatalous- ja teollisuustuotteiden alkuperään viittaavien nimitysten suojaamisesta (1981); Tšekkoslovakian sosialistisen tasavallan ja Portugalin tasavallan hallituksen välinen sopimus alkuperänimitysten, alkuperämerkintöjen ja muiden maantieteellisten ja vastaavien nimitysten suojaamisesta (1987).

Nimityksen sanamuoto sisältyy myös useisiin (kulloinkin voimassa olleen kansallisen lainsäädännön mukaisesti) rekisteröityihin tavaramerkkeihin.

Nimen perinteisyydestä on osoituksena myös historiallinen etiketti vuodelta 1974.

Kaikki edellä mainitut oikeudet hankittiin viinin ja sen määritellyltä maantieteelliseltä alueelta peräisin olevan nimityksen vuoksi.

Skalický rubín -nimessä yhdistyvät maantieteellinen nimi Skalický ja viinin rubiininpunaista väriä kuvaava sana rubín. Maantieteellinen nimi on peräisin Skalican kaupungin nimestä ja Skalický-viinintuotantoalueen nimestä (Skalický vinohradnícky rajón), joka kuuluu suurempaan Malokarpatskán viinintuotantoalueeseen (Malokarpatská vinohradnícká oblast). Viinialueiden jakaminen edelleen pienempiin alueisiin perustuu historiallisiin syihin, ja siitä säädetään kansallisessa lainsäädännössä.

Viini valmistetaan rypäleistä, joiden sokeripitoisuus on vähintään 16 NM-astetta. Sokeripitoisuutta voidaan muuttaa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. Viiniköynnösten kantamien rypäleiden määrä pidetään sellaisena, ettei sadonkorjuun tuotoksen määrä ylitä 18:aa tonnia/ha. Suurin osa viinistä – lähes 100 prosenttia tuotannon kokonaismäärästä – on kuivaa viiniä, jonka jäännössokeripitoisuus on enintään 2 g/l. Koska viiniin on mahdollista lisätä sokeria, sen alkoholipitoisuus voi olla jopa 15 tilavuusprosenttia.

Hiekkainen ja/tai savinen maaperä parantaa viinin mineraalisuutta. Viinissä voi näin ollen olla jopa 19,0 g/l sokeritonta uutosta.

9. Olennaiset lisäedellytykset

Skalický rubín

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisäsäännökset

Edellytyksen kuvaus:

Viininviljelyä ja viininvalmistusta koskeva laki nro 313/2009, sellaisena kuin se on muutettuna.

Tässä tuote-eritelmässä tarkoitettua suojattua alkuperänimitystä voidaan käyttää ainoastaan seuraavissa kahdessa muodossa:

Skalický rubín

SKALICKÝ RUBÍN

Tässä tuote-eritelmässä ei määrätä kirjasimen koosta tai tyypistä.

Linkki eritelmään

http://www.upv.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/Skalicky%20rubin.pdf