4)

Muutetaan luku I seuraavasti: a) korvataan kohdan 1.02 alaviite 2 seuraavasti: ”(2) System of National Accounts, 2008. Joint publication by the United Nations, European Commission, International Monetary Fund, OECD and World Bank.”; b) korvataan kohdan 1.03 viimeinen virke seuraavasti: ”EKT 2010:lle on ominaista kahdenlaisten talousyksiköiden käyttö ja kaksi eri tapaa jakaa kansantalous osiin.”; c) korvataan kohdan 1.08 viimeinen virke seuraavasti: ”Koska näitä kahta tulotyyppiä – maataloustuotannosta saatavaa tuloa ja viljelijäkotitalouksien tuloa – mitataan kahta erillistä tarkoitusta varten, niiden mittaaminen edellyttää kahta selkeästi erilaista kansantalouden jakotapaa: ensimmäinen jakotapa, jota maatalouden taloustilit käyttävät, perustuu tuotantoyksiköihin, jotka määritellään taloudellisen toiminnan mukaan, ja toinen jako perustuu kotitalouksiin (toisin sanoen institutionaalisiin yksiköihin), joiden päätulonlähteen muodostaa maataloustoiminnan itsenäinen harjoittaminen.”; d) korvataan kohta 1.09 seuraavasti: ”1.09 Tuotantoprosessin ja tavaroiden ja palveluiden käytön yhteydessä esiintyvien virtojen analysoimiseksi on välttämätöntä valita yksiköitä, jotka korostavat teknistaloudellisia suhteita. Tämä vaatimus edellyttää, että institutionaaliset yksiköt on yleensä jaettava pienempiin ja homogeenisempiin yksiköihin tuotannon lajin mukaan. Paikalliset toimialayksiköt (paikallinen TAY) on tarkoitettu tämän toiminnallisen tarkastelun tarpeen täyttämiseen (ks. EKT 2010, kohta 2.147) ( *2 ) (*2) On syytä korostaa, että vaikka EKT antaa etusijan paikallisille TAY:ille, homogeeninen tuotantoyksikkö soveltuu tuotantoprosessin analysointiin parhaiten. Yksikköä käytetään panos-tuotos-analyysissä, sillä se vastaa täsmälleen tiettyä toimintotyyppiä. Institutionaaliset yksiköt jaetaan siten niin moneen homogeeniseen tuotantoyksikköön kuin on toimintoja (muita kuin aputoimintoja). Homogeenisten tuotantoyksiköiden ryhmittelyn avulla kansantalous voidaan jakaa ”puhtaisiin” (homogeenisiin) tuotannonhaaroihin. Homogeenista tuotantoyksikköä ei yleensä voida suoraan havainnoida. Tämän vuoksi homogeenisten tuotantohaarojen tilejä ei siis voida laatia homogeenisten tuotantoyksiköiden muodostamien ryhmien perusteella. EKT 2010:ssä kuvataan menetelmä näiden tilien laatimista varten. Menetelmässä toimialojen sivutoimintojen tuotos ja kustannukset kirjataan soveltuviin homogeenisiin tuotannonhaaroihin kuuluviksi (ks. EKT 2010, kohdat 2.153–2.156, 9.52–9.63).”;" e) korvataan kohta 1.10 seuraavasti: ”1.10 Paikallinen toimialayksikkö (paikallinen TAY) on se osa toimialayksikköä (TAY), joka vastaa paikallista yksikköä. Paikallista TAY:ä kutsutaan toimipaikaksi SNA 2008:ssa ja ISIC Rev. 4:ssä. Toimialayksikön avulla ryhmitellään tuottajana toimivan institutionaalisen yksikön kaikki toiminnon harjoittamiseen osallistuvat osat NACE Rev. 2:n (Euroopan yhteisön tilastollinen toimialaluokitus, ks. kohta 1.55) nelinumerotason luokkiin. TAY vastaa yhtä tai useampaa institutionaalisen yksikön toiminnallista osaa. Institutionaalisen yksikön tietojärjestelmän täytyy kyetä osoittamaan tai laskemaan jokaiselle paikalliselle TAY:lle ainakin tuotannon arvo, välituotekäyttö, palkansaajakorvaukset, toimintaylijäämä ja työllisyys sekä kiinteän pääoman bruttomuodostus (ks. EKT 2010, kohta 2.148). Paikallinen yksikkö on tavaroita ja palveluita tuottava institutionaalinen yksikkö tai institutionaalisen yksikön osa, joka sijaitsee maantieteellisesti tunnistettavassa paikassa.”; f) korvataan kohta 1.11 seuraavasti: ”1.11 Vaikka paikallinen TAY voi tuottajana vastata institutionaalista yksikköä tai sen osaa, se ei voi koskaan kuulua kahteen erilliseen institutionaaliseen yksikköön. Koska suurimmalla osalla tavaroita ja palveluja tuottavista institutionaalisista yksiköistä on käytännössä samanaikaisesti erilaisia toimintoja (pääasiallinen toiminto ja yksi tai useampi sivutoiminto), yksiköt voidaan edelleen jakaa toimintojen määrää vastaavaksi määräksi paikallisia toimialayksiköitä, jos tarvittavat tiedot ovat saatavilla. Aputoiminnoista (ostot, myynti, markkinointi, kirjanpito, kuljetus, varastointi ja huolto, ks. kohta 1.27) ei sen sijaan voida muodostaa paikallista toimialayksikköä, paitsi jos niitä harjoitetaan eri paikassa, joka sijaitsee muulla alueella kuin se paikallinen TAY, jota aputoiminnot palvelevat (ks. EKT 2010, kohta 3.13).”; g) korvataan kohta 1.12 seuraavasti: ”1.12 Paikallisia toimialayksiköitä on periaatteessa kirjattava sama määrä kuin sivutoimintoja, mutta joskus ei ole mahdollista tilastotietojen (tilinpitotietojen) perusteella erottaa paikallisen toimialayksikön sivutoimintoja tai niiden osia pääasiallisista toiminnoista. Jos tavaroita ja palveluita tuottavalla institutionaalisella yksiköllä on pääasiallista toimintaa ja sen lisäksi yksi tai useampia sivutoimintoja, se jaetaan samaan määrään toimialayksiköitä (TAY) ja sivutoiminnot luokitellaan pääasiallisesta toiminnasta erillisten nimikkeiden alle. Aputoimintoja ei erotella pääasiallisista tai sivutoiminnoista. Tiettyyn luokittelujärjestelmän nimikkeeseen kuuluvat TAY:t voivat kuitenkin tuottaa tuotteita kyseisen homogeenisen ryhmän ulkopuolelta niihin liittyvinä sivutoimintoina, joita ei voida erikseen tunnistaa saatavissa olevien kirjanpitoasiakirjojen perusteella. Yksi toimialayksikkö voi siis harjoittaa yhtä tai useampaa sivutoimintoa. (EKT 2010, kohta 2.149).”; h) korvataan kohta 1.13 seuraavasti: ”1.13 Toiminnon voidaan sanoa esiintyvän silloin, kun yhdistetään resursseja, kuten laitteita, työvoimaa, valmistustekniikkaa, tietoverkkoja ja tuotteita, ja tämä johtaa tiettyjen tavaroiden tai palvelujen syntymiseen. Toiminnolle ovat ominaisia panoksena olevat tuotteet (tavarat ja palvelut), tuotantoprosessi ja tuotoksena olevat tuotteet. Paikallisen toimialayksikön pääasiallinen toiminto on se toiminto, jonka arvonlisäys on suurempi kuin saman yksikön sisällä harjoitetun yhdenkään muun toiminnon arvonlisäys. Pääasiallinen toiminto määräytyy NACE Rev. 2:n mukaan ensin luokituksen ylimmällä tasolla ja sitten yksityiskohtaisemmilla tasoilla (ks. EKT 2010, kohta 3.10).”; i) korvataan kohdan 1.14 viimeinen virke seuraavasti: ”Luokittelun yksityiskohtaisimmalla tasolla toimiala sisältää EKT 2010:n kohdassa 2.150 olevan määritelmän mukaan kaikki NACE Rev. 2:n samaan luokkaan (nelinumerotaso) kuuluvat paikalliset toimialayksiköt, jotka siis harjoittavat samaa NACE Rev. 2:n määritelmän mukaista pääasiallista toimintoa.”; j) korvataan kohdan 1.16 alakohta ii seuraavasti: ”ii) maatalousyksiköiden erottamattomista sivutoiminnoista, jotka eivät ole maataloutta.”; k) korvataan kohdan 1.17 kaksi viimeistä virkettä seuraavasti: ”EKT 2010:n mukaisen, yksiköitä ja niiden alaluokkia koskevan säännön tiukan soveltamisen pitäisi itse asiassa johtaa maatilan jakamiseen useisiin erillisiin paikallisiin toimialayksiköihin, mikäli samalla maatilalla harjoitetaan usean NACE Rev. 2:n luokan nelinumerotason toimintoja ja kohdan 1.10 mukaisesti edellytettävät tiedot ovat saatavilla. Maatilan käyttäminen maataloustoimialan paikallisena toimialayksikkönä kansantalouden tilinpidossa ja maatalouden taloustileillä on seurausta tilastollisesta lähestymistavasta.”; l) korvataan kohdan 1.19 ensimmäinen virke seuraavasti: ”Koska EKT 2010:n mukaan toimiala koostuu ryhmästä yksiköitä, jotka harjoittavat pääasiallisena toimintonaan samaa tai vastaavaa toimintoa, maatalouden taloustileillä sovellettava maataloustoimialan määritelmä on riippuvainen toimialalle luonteenomaisten toimintojen ja yksiköiden määrittelystä.”; m) korvataan kohdan 1.20 johdantokappale seuraavasti: ”Maataloustoimialana käsitellään sellaisten paikallisten toimialayksiköiden ryhmittymää, jotka harjoittavat pääasiallisena toimintonaan tai sivutoimintonaan seuraavia taloudellisia toimintoja (ks. kohdat 1.60–1.66: maataloustoimialan tarkka määritelmä):”; n) korvataan kohta 1.24 seuraavasti: ”1.24 Koska maatalouden taloustilien tarkoituksena on mitata, kuvata ja analysoida maataloustoiminnasta (joka on Euroopan unionin jäsenvaltioissa lähes yksinomaan kaupallista toimintaa) syntyvää tulonmuodostusta, on päätetty rajata pois yksiköt, joille maataloustoiminta on ainoastaan vapaa-ajan ( *3 ) toimintaa. Sen sijaan luontoistaloutta harjoittavat yksiköt kuuluvat maatalouden tilinpidon piiriin. On huomattava, että maataloustuotos, joka menee maatilojen omaan loppukulutukseen, on kirjattava maatalouden taloustileille. (*3) Nämä ovat pieniä yksiköitä, jotka tuottavat omaan kulutukseen, ei myyntiin, ja jotka harjoittavat maataloustoimintoja mutta eivät ole taloudellisesti riippuvaisia kyseisistä toiminnoista.”;" o) korvataan kohta 1.25 seuraavasti: (Ei koske suomenkielistä toisintoa.) p) korvataan kohta 1.26 seuraavasti: ”1.26 Maataloustoimialan paikallisten toimialayksiköiden muuta kuin maataloutta olevat ja siitä erottamattomat toiminnot määritellään maatalouden taloustilien yhteydessä toiminnoiksi, jotka liittyvät läheisesti maataloustuotantoon ja joiden osalta mitään tuotosta, välituotekäyttöä, palkansaajakorvauksia, työpanosta tai kiinteän pääoman bruttomuodostusta koskevia tietoja ei voida tilastollisesti erotella maatalouden päätoimintoa koskevista tilastotiedoista tarkasteluajanjaksolla.”; q) korvataan kohdan 1.27 toinen ja kolmas luetelmakohta seuraavasti: ”— Ne eivät voi olla aputoimintoja. Aputoimintoja ei eritellä siten, että ne muodostaisivat erillisiä yksikköjä, eikä niitä erotella niiden yksiköiden pääasiallisista tai sivutoiminnoista, joita ne palvelevat. Aputoiminnot on siis yhdistettävä siihen paikalliseen toimialayksikköön, jota ne palvelevat, paitsi jos ne on järjestetty erillisiin yksiköihin ja jos ne sijaitsevat muulla alueella. Aputoiminnot pysyvät samalla toimialalla kuin se paikallinen TAY, jota ne palvelevat. Aputoiminnot ovat yrityksen sisällä harjoitettuja tukitoimintoja (esimerkiksi myyntiä, markkinointia, varastointia tai kuljetusta; ks. EKT 2010:n kohdat 3.12 ja 3.13 sekä SNA 2008:n kohdat 5.35–5.44) sellaisten olosuhteiden luomiseksi, joiden vallitessa pää- tai sivutoimintoa voidaan harjoittaa. Aputoimintojen tuotteet ovat yleensä panoksina erityyppisissä tuotantotoiminnoissa. — Omaan käyttöön tuotettua kiinteän pääoman bruttomuodostusta muihin kuin maataloustuotteisiin (esimerkiksi rakennuksiin tai koneisiin) ei sopimuksen mukaan pidetä kyseisenä sivutoimintona. Omaan loppukäyttöön tarkoitettu tuotanto katsotaan eroteltavissa olevaksi toiminnoksi, ja se kirjataan tunnistettavissa olevan paikallisen TAY:n tuotokseksi. Luontoissuorituksina palkansaajille tarjottuja majoituspalveluja käsitellään samalla tavalla (eli ne kirjataan tulonmuodostustilille luontoissuorituksina).”; r) korvataan kohta 1.29 seuraavasti: ”1.29 Muuta kuin maataloutta olevien ja siitä erottamattomien sivutoimintojen kaksi päätyyppiä ovat: 1. Maataloustoiminnan jatkoa edustavat toiminnot, joissa käytetään maataloustuotteita. Tämän tyyppisiä toimintoja on useimmissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Maataloustuotteiden jalostus on tämän ryhmän tyypillinen toiminto: Maataloustuotteiden jalostus — maidon jalostus voiksi, kermaksi, juustoiksi, jogurteiksi ja muiksi meijerituotteiksi, — hedelmien ja vihannesten jalostus mehuiksi, säilykkeiksi, hilloiksi, alkoholijuomiksi ja muiksi tuotteiksi, — rypäleiden, rypälemehun ja viinin jalostus alkoholijuomiksi (kuohuviiniksi, kuten samppanjaksi, väkeviksi alkoholijuomiksi, kuten konjakiksi jne.), — kasviaineiden punonta, tekstiilituotteiden valmistus, villan kehruu, — pasteijoiden, pateiden ja muiden lihajalosteiden valmistus, — muiden maataloustuotteiden jalostus. Maataloustuotteiden, kuten kananmunien ja perunoiden lajittelu ja pakkaaminen. 2. Toiminnot, joissa käytetään maatilaa ja sen maataloustuotantovälineitä (laitteita, kalusteita, rakennuksia, työvoimaa). Näihin kuuluvat lähinnä seuraavat toiminnot: — maatilamatkailu – leirintämatkailu, ravitsemispalvelut, hotellit, erilaiset majoituspalvelut jne., — maatilamyymälät – muiden kuin maatilan omien tuotteiden vähittäismyynti; jalostettujen ja jalostamattomien maataloustuotteiden suoramyynti kirjataan kyseisten tuotteiden tuotokseen, — urheilu- ja maaseudun virkistyspalvelut – maan käyttö esimerkiksi golfiin, ratsastukseen, metsästykseen, kalastukseen jne., — palvelut ulkopuolisille – esimerkiksi maatalouskoneiden vuokraus ja korjaus, keinokasteluhankkeet, maatalousneuvonta, tuotteiden varastointi, maatalousrakennusten huolto, maataloustuotteisiin liittyvät kaupalliset palvelut, maataloustuotteiden kuljetus jne. Nämä palvelut kirjataan sivutoimintoina ainoastaan silloin, kun ne suoritetaan ulkopuolisille. Jos palvelut tuotetaan omaan käyttöön, ne käsitellään aputoimintoina, joita ei kirjata taloustileille (ks. kohta 1.27), — maisemanhoitopalvelut – ruohon ja pensaiden leikkaaminen, lumen auraus, viheralueiden ja vastaavien suunnittelu, perustaminen ja hoito jne., — kalanviljely, — muut toiminnot, joissa käytetään maatalousmaata ja maatalouden tuotantovälineitä. Nämä muut toiminnot sisältävät tutkimuksen ja kehittämisen (T&K), mikäli se ei ole erillisten paikallisten toimialayksiköiden suorittamaa ja mikäli se on mahdollista arvioida.”; s) korvataan kohta 1.33 seuraavasti: ”1.33 EKT 2010:n mukaan toimialan tuotos edustaa toimialan kaikkien yksiköiden tietyn tilinpitojakson aikana tuottamia tuotteita lukuun ottamatta tavaroita ja palveluja, jotka sama yksikkö tuottaa ja kuluttaa saman tilinpitojakson aikana. Maatalouden tuotoksen mittaaminen perustuu tämän EKT 2010:n säännön sovellukseen, jonka mukaan maatalouden tuotokseen sisältyy osa maatalousyksikköjen itse tuottamasta ja käyttämästä tuotoksesta (ks. kohdat 2.032–2.036). Maatalouden taloustileillä maatalouden tuotos edustaa siten toimialan kaikkien yksiköiden tuotosten summaa (lukuun ottamatta tuotosta, jonka yksikkö tuottaa omaa välituotekäyttöään varten), johon lisätään yksikön tuottama ja sen omaan välituotekäyttöön mennyt tuotos sillä edellytyksellä, että kyseinen tuotos koskee kahta eri perustoimintoa (kuten viljelykasvit eläinten rehuksi) sekä täyttää tietyt vaatimukset (jotka määritellään kohdassa 2.055).”; t) korvataan kohta 1.37 seuraavasti: ”1.37 Maatalouden taloustilit rakentuvat toisiinsa kytkeytyvien tilien kokonaisuudesta. EKT 2010:n mukainen täydellinen tilikokonaisuus sisältää juoksevat tilit, varallisuuden muodostustilit ja varallisuustaseet (EKT 2010, kohdat 1.113–1.115). Näiden tilien ansiosta on mahdollista kirjata talouden kiertokulun erityispiirteisiin (esimerkiksi tuotantoon) liittyviä taloustoimia ja muita virtoja täsmällisessä kehikossa. Taloustoimet ulottuvat tulonmuodostuksesta varojen muodossa tapahtuvan tulojen karttumisen kautta niiden jakoon ja uudelleenjakoon. Tasapainoeriä, jotka saadaan vähentämällä tilin yhden puolen kokonaisarvo toisen puolen kokonaisarvosta, käytetään kokonaissuureina talouden suorituskykyä arvioitaessa.”; u) korvataan kohta 1.38 seuraavasti: ”1.38 Juoksevat tilit koskevat tuotantoa ja siihen liittyvää tulonmuodostusta, tulojen jakautumista ja uudelleenjakoa sekä tulojen käyttöä loppukulutukseen. Niiden avulla voidaan laskea säästö, joka on olennainen osa varallisuuden muodostusta. Varallisuuden muodostustilit analysoivat yksiköiden varojen ja velkojen muutosten eri osatekijöitä. Ne mahdollistavat nettovarallisuuden (varojen ja velkojen välinen erotus) muutosten kirjaamisen. Varallisuustaseet osoittavat eri yksiköiden kokonaisvarat ja -velat tilikauden alussa ja lopussa sekä yksiköiden nettovarallisuuden. Kuhunkin varojen ja velkojen erään liittyvät, varallisuuden muodostustilille kirjatut virrat käyvät ilmi varallisuustaseiden muutoksista (ks. EKT 2010, kohdat 8.02–8.09 ja taulukko 8.1).”; v) korvataan kohta 1.39 seuraavasti: ”1.39 Edellä tarkoitettua tilikokonaisuutta sovelletaan institutionaalisiin yksiköihin, sektoreihin ja alasektoreihin ja koko kansantalouteen. EKT 2010:n mukaan täydellisen tilikokonaisuuden laatiminen paikalliselle toimialayksikölle ja toimialalle ei ole tarkoituksenmukaista, koska kyseisillä yksiköillä on harvoin sellaista itsenäistä asemaa, jota ne tarvitsevat voidakseen pitää hallussaan tavaroita tai varoja tai saadakseen ja jakaakseen tuloja.”; w) korvataan kohdassa 1.43 olevat taulukot 1–4 seuraavasti: ”A Juoksevat tilit Taulukko 1: Tuotantotili Käyttö Resurssit P.2 Välituotekäyttö 50 P.1 Tuotos 100 B.1 g Arvonlisäys, brutto 50 P.51c Kiinteän pääoman kuluminen 10 B.1n Arvonlisäys, netto 40 Taulukko 2: Tulonmuodostustili Käyttö Resurssit D.1 Palkansaajakorvaukset 10 B.1n Arvonlisäys, netto 40 D.29 Muut tuotantoverot 5 D.39 Muut tuotantotukipalkkiot – 10 B.2n/B.3n Toimintaylijäämä, netto / sekatulo, netto 35 Taulukko 3: Yrittäjätulon tili Käyttö Resurssit D.4 Omaisuustulot 10 B.2n/B.3n Toimintaylijäämä, netto / sekatulo, netto 35 D.41 Korot 5 D.45 Maanvuokrat 5 D.4 Omaisuustulot 1 D.41 Korot 1 D.42 Yritysten jakamat tulot D.43 Suorien ulkomaisten sijoitusten uudelleensijoitetut voitot D.44 Muut sijoitustulot D.45 Maanvuokrat B.4n Yrittäjätulo, netto 26 B Varallisuuden muodostustilit Taulukko 4: Pääomatili Varojen muutokset Velkojen ja nettovarallisuuden muutokset B.101 Säästöstä ja pääomansiirroista johtuvat nettovarallisuuden muutokset B.8n Säästö, netto D.9r Pääomansiirrot, saadut 10 D.92r Investointiavustukset, saadut 5 D.99r Muut pääomansiirrot, saadut 5 D.9p Pääomansiirrot, maksetut D.91p Pääomaverot, maksetut D.99p Muut pääomansiirrot, maksetut P.51 g Kiinteän pääoman bruttomuodostus 100 B.101 Säästöstä ja pääomansiirroista johtuvat nettovarallisuuden muutokset P.511 Kiinteiden varojen hankinnat miinus vähennykset (kiinteän pääoman bruttomuodostus, kiinteät varat) 89 P.511a Kiinteän pääoman bruttomuodostus, istutukset 10 P.511b Kiinteän pääoman bruttomuodostus, eläimet 15 P.511c Kiinteän pääoman bruttomuodostus, koneet ja laitteet 20 P.511d Kiinteän pääoman bruttomuodostus, kuljetusvälineet 20 P.511e Kiinteän pääoman bruttomuodostus, maatalousrakennukset 20 P.511f Kiinteän pääoman bruttomuodostus, muut rakennelmat lukuun ottamatta maanparannuksia (muut rakennukset, rakennelmat jne.) 0 P.511 g Maan perusparannukset 4 P.511h Tutkimus ja kehittäminen 0 P.511i Kiinteän pääoman bruttomuodostus, muut (esim. tietokoneohjelmat, tuotanto-oikeudet) 0 P.512 Valmistamattomien varojen omistusoikeuden siirtokustannukset (maa jne.) 1 P.51c Kiinteän pääoman kuluminen 10 P.52 Varastojen muutokset 5 P.53 Arvoesineiden hankinnat miinus vähennykset NP Valmistamattomien varojen hankinnat miinus vähennykset (maa jne.) B.9 Nettoluotonanto(+)/nettoluotonotto(–) K.1 Varojen muuttuminen taloudellisesti merkittäväksi K.2 Valmistamattomien varojen taloudellisen arvon häviäminen” x) korvataan kohta 1.44 seuraavasti: ”1.44 Taulukoissa 3 ja 4 kursiivilla merkityt taloustoimet ja varannot ovat eriä: — joilla ei ole merkitystä maatalouden taloustileillä, koska tilinpito perustuu toimialan käsitteeseen ja tilikokonaisuus on epätäydellinen. Kyseessä ovat taulukon 3 resurssit-sarakkeen kohdat D.42 Yritysten jakamat tulot, D.43 Suorien ulkomaisten sijoitusten uudelleensijoitetut voitot, D.44 Muut sijoitustulot ja D.45 Maanvuokrat sekä taulukon 4 kohdat B.8n Säästö, netto, B.101 Säästöstä ja pääomansiirroista johtuvat nettovarallisuuden muutokset ja B.9 Nettoluotonanto(+)/nettoluotonotto(–), tai — joita ei kirjata, koska niistä ei ole saatavilla riittävästi luotettavaa tietoa tai koska niiden merkitys on vähäinen maatalouden taloustileillä tällä hetkellä. Tällaisia ovat taulukon 4 kohdat D.9p Pääomansiirrot, maksetut, D.91p Pääomaverot, maksetut ja D99p Muut pääomansiirrot, maksetut, P.53 Arvoesineiden hankinnat miinus vähennykset, NP Valmistamattomien varojen hankinnat miinus vähennykset (maa ja muut valmistamattomat varat), K.1 Varojen muuttuminen taloudellisesti merkittäväksi ja K.2 Valmistamattomien varojen taloudellisen arvon häviäminen. Jotkin näistä eristä (kuten D.91, K.1 ja K.2) saatetaan kuitenkin tulevaisuudessa kirjata maatalouden taloustileille.”; y) korvataan kohdan 1.46 kaksi viimeistä virkettä seuraavasti: ”Kotitaloussektoriin sisältyvillä yhtiöimättömillä yrityksillä tämän tilin tasapainoerä sisältää välillisesti osuuden, joka vastaa korvausta omistajan tai hänen perheenjäsentensä työstä. Tällä itsenäisestä ammatinharjoittamisesta saadulla tulolla on palkan ominaisuuksia ja yrittäjänä tehdystä työstä saadun voiton ominaisuuksia. Tästä tulosta, joka ei ole tarkasti ottaen pelkästään palkkaa tai voittoa, käytetään nimitystä ”sekatulo” (ks. EKT 2010, kohta 8.19).”; z) korvataan kohta 1.59 seuraavasti: ”1.59 EKT 2010:n mukaan toimiala vastaa ryhmää paikallisia toimialayksiköitä, jotka harjoittavat samaa tai saman tyyppistä pääasiallista toimintoa. Luokituksen yksityiskohtaisimmalla tasolla toimiala koostuu kaikista paikallisista toimialayksiköistä (TAY), jotka kuuluvat samaan NACE Rev. 2:n luokkaan (4-numerotaso) ja jotka näin ollen harjoittavat samaa tässä luokituksessa määriteltyä toimintoa (ks. EKT 2010, kohta 2.150). Maataloustoimialan toiminta-alan määritelmä vaatii siksi täsmällistä selvitystä: — luonteenomaisista toiminnoista, — maatalouden taloustilien luonteenomaisista yksiköistä.”; aa) korvataan kohta 1.60 seuraavasti: ”1.60 Maatalouden taloustilien mukainen maataloustoimiala vastaa periaatteessa NACE Rev. 2:n 2-numerotasoa 01. Poikkeukset käyvät ilmi jäljempänä olevista kohdista 1.62–1.66.”; bb) korvataan kohta 1.63 seuraavasti: ”1.63 Maatalouden taloustilien luonteenomaisten maataloustoimintojen luettelo vastaa näitä seitsemää ryhmää (01.1–01.7) seuraavin poikkeuksin: — Siihen sisältyvät myös viinin ja oliiviöljyn valmistus (ainoastaan samalla maatilalla tuotetuista rypäleistä valmistettu viini ja oliiveista puristettu öljy). — Siihen eivät sisälly tietyt toiminnot, jotka NACE Rev. 2:ssa katsotaan maatalouspalveluiksi (kuten kastelujärjestelmien käyttö – ainoastaan palkkiota vastaan tehdyt maataloustyöt otetaan huomioon).”; cc) korvataan kohdan 1.78 kolmas virke seuraavasti: ”Siksi viljelijöille kyseisistä toiminnoista kertyvät virrat on jätettävä kirjaamatta maatalouden taloustileille.”; dd) korvataan kohta 1.93 seuraavasti: ”1.93 Maatalouden taloustilien mukainen maataloustoimiala, sellaisena kuin se on määritelty kohdissa 1.62–1.66, eroaa joiltakin osin kansantalouden tilinpidon mukaisesta maataloustoimialasta. Erot liittyvät sekä luonteenomaisiin toimintoihin että yksiköihin, ja ne voidaan tiivistää seuraavasti: Maatalouden taloustilien mukainen maataloustoimiala = Kansantalouden tilinpidon mukainen maataloustoimiala (NACE Rev. 2:n 2-numerotaso 01) — Sellaisten yksiköiden tuotanto, jotka suorittavat muita maatalouteen liittyviä palveluja kuin palkkiota vastaan tehtävää maataloustyötä (kuten kastelujärjestelmien käyttö) — Yksiköt, joille maataloustoiminta on ainoastaan vapaa-ajan toimintaa ja jotka sisältyvät kansantalouden tilinpitoon (ks. EKT 2010, kohta 3.08) + Viiniä ja oliiviöljyä valmistavien yksiköiden tuotanto (ainoastaan samassa yksikössä (tuottajien yhteenliittymässä, osuuskunnissa jne.) tuotetuista rypäleistä valmistettu viini ja oliiveista puristettu öljy) + Sellaisten yksiköiden eroteltavissa olevat maataloussivutoiminnot, joiden pääasiallinen toiminto on muu kuin maatalouden harjoittaminen (ks. kohta 1.18)”.