UNKARI: LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA KUMPPANUUS (98/C 202/04)

1. JOHDANTO

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio suositti heinäkuussa 1997 neuvostolle antamassaan lausunnossa, että liittymisneuvottelut olisi aloitettava Unkarin kanssa heti, kun se on edistynyt riittävästi Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien edellytysten täyttämisessä. Tämä suositus perustuu lausunnossa olleeseen arviointiin, jonka perusteella komissio katsoo, että i) Unkari täyttää vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen suojelua koskevat perusteet, ii) Unkaria voidaan pitää toimivana markkinataloutena, joka kykenee selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä ja iii) Unkari pystyy todennäköisesti soveltamaan yhteisön säännöstöä keskipitkällä aikavälillä, edellyttäen että se jatkaa pyrkimyksiään yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöään ja tehostaa toimintaansa yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi.

Eurooppa-sopimus säilyy Euroopan unionin ja Unkarin välisten suhteiden perustana. Liittymistä valmistelevaa strategiaa kuitenkin vahvistetaan, jotta apua voidaan suunnata kunkin hakijamaan erityisiin tarpeisiin lausunnossa todettujen erityisten ongelmien ratkaisemisen tukemiseksi. Komissio toteaa Agenda 2000 -asiakirjassa: "Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla on kaksi päätavoitetta. Ensimmäisenä tavoitteena on yhdistää unionin tarjoamat eri tukimuodot yksiin puitteisiin osaksi liittymistä valmistelevaa kumppanuutta ja työskennellä näissä puitteissa hakijamaiden kanssa selkeästi määriteltyjen jäsenyyttä valmistelevien ohjelmien pohjalta, joihin sisältyy hakijoiden sitoutuminen erityisesti ensisijaisiin tavoitteisiin ja niiden toteuttamisaikatauluun. Toisena päätavoitteena on perehdyttää hakijamaat unionin politiikkoihin ja menettelytapoihin antamalla niille mahdollisuus osallistua yhteisön ohjelmiin".

Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on olennainen osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, ja sillä otetaan käyttöön kaikki hakijamaille suunnattavat apumuodot yksiin puitteisiin yhdistettyinä. Komissio on tehnyt päätöksen tästä liittymistä valmistelevasta kumppanuudesta kuultuaan Unkaria ja noudattaen neuvoston vahvistamia periaatteita, ensisijaisia tavoitteita, välivaiheen tavoitteita ja edellytyksiä.

2. TAVOITTEET

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission lausunnossa Unkarin hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi. Lisäksi kehykseen on tarkoitus sisällyttää näiden ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanemisen avustamiseksi Unkarille myönnettävissä olevat rahavarat sekä kyseiseen apuun liittyvät edellytykset. Liittymistä valmisteleva kumppanuus tarjoaa kehyksen useille politiikan välineille, joita käytetään jäsenyyttä hakeneiden maiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jonka Unkarin on määrä hyväksyä, sekä talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteinen arviointi, sopimus järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan sekä sisämarkkinoiden yleiset ohjeet. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne pannaan täytäntöön erityistä menettelyä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet ovat kumppanuuden mukaisia.

3. PERIAATTEET

Kunkin jäsenyyttä hakeneen maan osalta määritetyt keskeisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät maiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että:

- hakijamaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen;

- hakijamaassa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa;

- hakijamaa pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan lukien poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.

Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti hakijamaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhteisön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen, ja Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on välttämätöntä, mutta yksinään riittämätöntä; on tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan.

4. ENSISIJAISET TAVOITTEET JA VÄLIVAIHEEN TAVOITTEET

Komission lausunnoissa ja niitä koskevassa neuvoston tarkastelussa on tuotu esiin sellaisten toimien laajuus, jotka hakijamaiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla valmistautuakseen unioniin liittymiseen. Kyseisissä lausunnoissa ja tarkastelussa katsottiin, että mikään näistä maista ei täytä tällä hetkellä kokonaan kaikkia Kööpenhaminassa vahvistettuja edellytyksiä. Tämä tilanne edellyttää välivaiheen tavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin kuhunkin on liityttävä asianomaisten maiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet. Näiden tavoitteiden saavuttamisesta riippuu hakijamaille myönnettävän avun määrä sekä jo joidenkin maiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden hakijamaiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistäminen. Ensisijaiset tavoitteet ja välivaiheen tavoitteet on jaettu kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty Unkarin realistisia mahdollisuuksia toteuttaa tavoitteet tai edistyä niiden toteuttamisessa pitkälle vuoden 1998 loppuun mennessä. Koska aika on lyhyt ja ottaen huomioon tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava hallinnollinen toimintavalmius lyhyen aikavälin tavoitteiden lukumäärä on pieni. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteuttaminen voi alkaa ja sen olisi alettava jo vuoden 1998 aikana.

Unkaria pyydetään laatimaan maaliskuun loppuun mennessä yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jossa olisi vahvistettava aikataulu näiden ensisijaisten tavoitteiden ja välivaiheen tavoitteiden toteuttamiseksi sekä mainittava mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan tarvittavien henkilöstön ja rahavarojen määrä.

Liittymistä valmisteleva kumppanuus merkitsee sitä, että Unkarin on huolehdittava kaikista lausunnossa mainituista asioista, joista esitetään tiivistelmä liitteessä. Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perusteiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaansaattamista ja täytäntöönpanoa.

Komission lausunnon ja sitä koskevan neuvoston tarkastelun perusteella Unkarille on määritetty jäljempänä esitetyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välivaiheen tavoitteet.

4.1. Lyhyen aikavälin tavoitteet (1998)

- Talouden uudistaminen: keskipitkän aikavälin talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden tarkastelu ja ajantasalle saattaminen Eurooppa-sopimuksen yhteydessä; rakenneuudistusten alalla edistyminen (erityisesti terveydenhoitojärjestelmän osalta).

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: erityisesti kasviensuojeluun ja eläinlääkintään liittyvät tarkastukset (erityisesti ulkorajoilla olevat toimipaikat) sekä ympäristön, tullipolitiikan, sisäisen varainhoidon valvonnan ja alueellisen kehittämisen aloilla.

- Sisämarkkinat: mukaan lukien varmentaminen ja standardointi (lainsäädäntötoimenpiteiden yhdenmukaistaminen edelleen ja eurooppalaista vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevan sopimuksen tekeminen), valtionapu (lainsäädäntökehyksen käyttöönotto, valvontaviranomaisen tehtävien ja toimivallan määrittely sekä täytäntöönpano) ja avoimuuden lisääminen tukitoimien määrityksen parantamisen avulla; henkiseen omaisuuteen liittyvien säännösten lujittaminen ja yhtiölainsäädännön yhdenmukaistaminen edelleen; julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön täydellinen yhdenmukaistaminen, jotta sen soveltamisalaan kuuluisivat yleishyödylliset laitokset kokonaisuudessaan.

- Oikeus- ja sisäasiat: vuoden 1951 Geneven yleissopimusta noudattavan asianmukaisen pakolaislainsäädännön täytäntöönpano; tehokkaan rajavalvonnan kehittäminen.

- Ympäristö: puitelainsäädännön saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä jatkaminen, yksityiskohtaisten lähentämisohjelmien ja yksittäisiin toimiin liittyvien täytäntöönpanostrategioiden laatiminen ja täytäntöönpano; näiden ohjelmien ja strategioiden suunnittelu ja täytäntöönpanon aloittaminen.

4.2. Keskipitkän aikavälin tavoitteet

- Poliittiset edellytykset: lisäpyrkimykset romaniväestön yhtäläisen aseman turvaamiseksi.

- Talouden uudistaminen: investointien voimakasta kasvua ylläpitävien edellytysten lujittamisen jatkaminen varovaista makrotalouspolitiikkaa harjoittamalla ja rakennemuutosta edistämällä.

- Talouspolitiikka: talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteisen arvioinnin säännöllinen tarkastelu Eurooppa-sopimuksen yhteydessä, minkä tavoitteena on Kööpenhaminassa vahvistettujen, unionin jäsenyyttä koskevien edellytysten täyttäminen ja yhteisön säännöstön käyttöönotto talous- ja rahapolitiikan alalla (talouspolitiikan yhteensovittaminen, lähentymisohjelmien esittäminen, liiallisten alijäämien välttäminen); vaikka Unkarin ei oleteta ottavan käyttöön euroa heti unioniin liityttyään, sen odotetaan harjoittavan politiikkaa, jonka tavoitteena on tosiasiallinen lähentyminen unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti sekä nimellinen lähentyminen, joka mahdollistaa lopullisena tavoitteena euron käyttöönoton.

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: petosten vastaisen yksikön ja valtion tilintarkastusviraston valvontaelinten kehittäminen; tuomioistuinjärjestelmän toiminnan parantaminen ja yhteisön lainsäädäntöä ja sen soveltamista koskevan koulutuksen järjestäminen tuomioistuimille; oikeus- ja sisäasioiden instituutioiden lujittaminen (riittävän ja tarpeeksi koulutetun henkilöstön varmistaminen erityisesti poliisivoimissa, rajavartiostossa, ministeriöissä ja tuomioistuimissa); tulli- ja verohallintojen uudistaminen yhteisön säännöstön soveltamisvalmiuden varmistamiseksi; elintarvikevalvonnan hallinnon lujittaminen; ydinvalvontaviranomaisen lujittaminen.

- Sisämarkkinat: mukaan lukien standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten kehittäminen edelleen; markkinoiden valvontajärjestelmän käyttöönotto ja toiminta; teollisuustuotteiden teknisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen; kilpailulainsäädännön yhdenmukaistaminen edelleen erityisesti valtionavun osalta; sekä kilpailun että valtionavun valvontaviranomaisten lujittaminen; pääomien vapauttamisen, rahoituspalvelujen, audiovisuaalista alaa koskevan politiikan ja kuluttajansuojan yhdenmukaistaminen; yritysten kehittämisen edistäminen, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset; yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstöön nähden televiestinnän, kuluttajansuojan ja sisäisten energiamarkkinoiden aloilla.

- Oikeus- ja sisäasiat: mukaan lukien muuttoliikepolitiikan ja turvapaikanhakumenettelyjen uudistamisen täytäntöönpano, järjestäytyneen rikollisuuden (erityisesti rahanpesu, huumeet ja ihmiskauppa) ja korruption torjuminen, maahanmuuttajien maahan tuloon liittyvien säännösten selkiyttäminen, viisumimenettelyjen yhdenmukaistaminen unionin käytännön mukaiseksi ja kansainvälisiin sopimuksiin liittyvän yhdenmukaistamisen päätökseen saattaminen ottaen erityisesti huomioon Schengenin sopimusten määräykset.

- Maatalous: mukaan lukien yhdenmukaistaminen yhteisön maataloussäännöstöön nähden (mukaan lukien eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevat asiat sekä erityisesti ulkorajoilla suoritettavat tarkastukset); huomion kiinnittäminen maatalouden ympäristöasioihin ja biologiseen monimuotoisuuteen; yhteisön maatalouspolitiikan täytäntöönpanovalmiuden kehittäminen erityisesti hallinnon perusjärjestelmien ja hallintorakenteiden osalta maatalouden markkinoiden valvomiseksi sekä rakennetoimenpiteiden ja maaseudun kehittämistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevien vaatimusten käyttöönotto ja täytäntöönpano; tiettyjen elintarvikkeiden jalostuslaitosten sekä testaus- ja analysointilaitosten toiminnan parantaminen; maatalouselintarvikealan rakenneuudistus.

- Liikenne: lisäpyrkimykset yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstöön nähden erityisesti rautatie- ja maantiekuljetusten (tekniset tarkastukset) alalla ja tarpeelliset, liikenteen infrastruktuuriin suuntautuvat investoinnit Euroopan laajuisten verkkojen laajentamiseksi.

- Työllisyys ja sosiaalikysymykset: sopivien työmarkkinarakenteiden kehittäminen ja työllisyyspolitiikan yhteinen tarkastelu valmistautumiseksi osallistumaan unionin yhteensovittamiseen; työvoima-, työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön yhteensovittaminen sekä täytäntöönpanojärjestelmien kehittäminen; erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan kehysdirektiivin säännösten antaminen varhaisessa vaiheessa; naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien voimaan saattaminen; aktiivisen ja itsenäisen sosiaalisen vuoropuhelun kehittäminen edelleen; sosiaaliturvan kehittäminen edelleen; sitoutuminen saattamaan kansanterveyden vaatimukset unionin vaatimusten mukaisiksi.

- Ympäristö: mukaan lukien valvonta- ja täytäntöönpanorakenteiden sekä -valmiuksien kehittäminen; yksittäisiä säädöksiä koskevien lähentämisohjelmien jatkuva suunnittelu ja täytäntöönpano; erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota jätevesien ja jätteiden käsittelyyn, ilman saastumiseen sekä yhdenmukaiseen teollisuuden saasteiden valvontaan ja riskienhallintaan; ympäristönsuojeluvaatimukset ja kestävän kehityksen tarve on otettava huomioon kansallisia alakohtaisia politiikkoja laadittaessa ja täytäntöönpantaessa.

- Aluepolitiikka ja yhteenkuuluvuus: talousarviomenettelyjen, rahoitusvälineiden sekä valvonta- ja tarkastusmenetelmien lujittaminen edelleen, jotta Unkari voi osallistua unionin rakenneohjelmiin siihen liityttyään.

5. YHTEISÖN TEKNISEN AVUN JA RAHOITUSAVUN TÄRKEIMMÄT VÄLINEET

5.1. Rahavarojen ohjelmointi

Vuosille 1995-1997 myönnetyt Phare-ohjelman määrärahat olivat yhteensä 282 miljoonaa ecua. Edellyttäen, että Phare-ohjelman talousarvio hyväksytään jäljellä olevan ajanjakson osalta, komissio vahvistaa määrärahat vuosille 1998 ja 1999. Rahoitusehdotukset esitetään Phare-ohjelman hallintokomitealle asetuksen (ETY) N:o 3906/89 mukaisesti. Jäsenyyttä hakeneiden maiden osallistumista yhteisrahoitukseen edellytetään järjestelmällisesti kaikissa investointihankkeissa. Komissio toimii Unkarin, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä valmisteleviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi. Vuodesta 2000 alkaen annettava rahoitusapu sisältää maataloudelle annettavan avun ja rakennevälineen, joilla asetetaan koheesiorahastoa vastaavat toimenpiteet etusijalle. Unkari saa lisäksi rahoitusta suoraan yhteisön säännöstöön liittyvistä monikansallisista ohjelmista.

Phare-ohjelma on vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein rahoitusväline. Phare-ohjelman ensisijaisena tavoitteena on auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maita valmistautumaan unioniin liittymiseen keskittämällä avunanto yhteisön säännöstön käyttöönottoon ja erityisesti liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa määriteltyihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Komissio allekirjoittaa Unkarin kanssa vuosittain rahoituspöytäkirjan, jossa Unkari sitoutuu täyttämään tässä liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määritellyt eri tavoitteet ja komissio sitoutuu osallistumaan niiden toteuttamisen rahoittamiseen. Yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnissa otetaan huomioon ensisijaiset tavoitteet ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman aikataulu.

Lisäksi rahoitusavun myöntäminen on tiiviisti sidoksissa Unkarin hallituksen yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa tekemien sitoumusten noudattamiseen. Tiettyjä liittymistä valmistelevia toimia voidaan lujittaa jo nyt (esim. instituutioiden rakentamisen tukeminen), mutta muut, kuten esimerkiksi ympäristöön ja ydinturvaan liittyvien yhteisön säännöstön vaatimusten täyttämiseksi suunniteltujen merkittävimpien investointihankkeiden rahoitus on ohjelmoitava viiden tai kuuden vuoden ajanjaksolle.

Phare-apua kanavoidaan vuodesta 1998 alkaen seuraavien toimien avulla:

- Instituutioiden rakentaminen (noin 30 prosenttia), johon sisältyvät demokraattisten instituutioiden, oikeusvaltion, julkishallinnon ja kaikkien julkisista palveluista vastaavien laitosten lujittaminen, jotta voidaan perustaa tarvittavat institutionaaliset ja hallinnolliset rakenteet sekä kouluttaa yhteisön säännöstön soveltamisen edellyttämä henkilöstö. Instituutioiden rakentamisen tukeminen tapahtuu käytännössä muun muassa koulutuksen ja teknisen avun muodossa sekä Unkarin ja jäsenvaltioiden vastaavien laitosten ja hallintojen välisen kummitoiminnan (twinning) avulla. Alussa tämä kummitoiminta keskittyy ensisijaisiin aloihin kuten rahoitukseen, maatalouteen, ympäristöön sekä oikeus- ja sisäasioihin.

- Investointien tukeminen (noin 70 prosenttia), jonka tavoitteena on mahdollistaa tarvittavat investoinnit Unkarin infrastruktuurin mukauttamiseksi yhteisön säännöstön mukaiseksi. Tämä tuki keskittyy i) rakenteellisiin toimiin, johon sisältyvät erityisesti maatalouden rakenneuudistus, alueellinen kehittäminen sekä investoinnit inhimilliseen ja henkiseen pääomaan ja johon voisivat sisältyä Phare-määrärahat tutkimuksen ja teknologisen kehityksen puiteohjelmiin osallistumiseksi, ii) yhteisön vaatimusten noudattamiseen erityisesti ympäristön, maatalouden, teollisuuden, työturvallisuuden ja -terveyden, liikenteen ja televiestinnän aloilla, iii) laaja-alaisen infrastruktuurin (1) yhteisrahoitukseen ja iv) pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiseen (2).

5.2. Kansainvälisten rahoituslaitosten tehtävät

Liittymistä valmisteleva kumppanuus antaa uutta voimaa ja uuden keskittymiskohteen Unkarin ja kansainvälisten rahoituslaitosten väliselle yhteistyölle. Liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä käytettäviksi tarjotut avustusvarat toimivat alkupääomana ja katalysaattorina kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saataville kehittämisrahoituksen suuremmille määrille. Komissio kehittää tätä toimintaa yhdessä hakijamaiden, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä edeltäviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi.

Vuodet 1997-1999 kattavan uuden lainanantovaltuutuksen mukaisesti EIP voi rahoittaa Keski- ja Itä-Euroopan maita 3 520 miljoonalla eculla. Vuoden 1998 alkupuolella EIP:n hallintoneuvoston hyväksymällä liittymistä valmistelevalla välineellä korotetaan tätä määrää 7 miljardiin ecuun. EIP:n lainoja käytetään liittymisprosessin helpottamiseksi kaikilla aloilla, joille EIP myöntää rahoitusta.

6. EDELLYTYKSET

Yhteisön avun edellytyksenä on, että Unkari noudattaa Eurooppa-sopimuksen mukaisia sitoumuksiaan, jatkaa toimia Kööpenhaminassa vahvistettujen edellytysten täyttämiseksi ja edistyy tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanossa. Näiden yleisten edellytysten noudattamatta jättäminen saattaa johtaa neuvoston päätöksen antamiseen rahoitusavun keskeyttämisestä 16. maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 4 artiklan nojalla.

7. LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAN AVUN TÄYTÄNTÖÖNPANO

Unkarille annettavan rahoitusavun myöntämisen edellytyksenä on Unkarin ehdottamien hankkeiden toteuttamiskelpoisuus, jotta ne voidaan sisällyttää rahoituspöytäkirjaan. Jos hankkeista on järjestettävä tarjouskilpailu, komissio rahoittaa ainoastaan hankkeita, jotka ovat valmiita tarjouskilpailumenettelyyn rahoituspöytäkirjaa allekirjoitettaessa. Lisäksi samaa alaa koskevista aikaisemmista tai jo olemassa olevista sitoumuksista on oltava sovittu kokonaisuudessaan tai niistä on oltava sopimassa parhaillaan. Tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi rahoitettavat hankkeet eivät saa olla periaatteessa 2:ta tai 3:a miljoonaa ecua pienempiä erityisesti infrastruktuurihankkeiden tapauksessa. Jos nämä periaatteet johtavat tilanteeseen, jossa Unkari ei pysty käyttämään sille osoitettua koko ohjeellista määrärahaa, määrärahaa pienennetään asianmukaisesti. Ohjeellisen ja lopullisen määrärahan erotus siirretään horisontaaliseen pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja/tai laaja-alaista infrastruktuuria koskevaan välineeseen. Tästä määrästä ei makseta myöhempiä suorituksia.

Unkarin hallitusta pyydetään ottamaan käyttöön täytäntöönpanorakenne, jolla varmistetaan yhdenmukaisuus ja täydentävyys kaikkiin Euroopan unionin rahoitusavun muotoihin ja kansallisiin varoihin nähden. Kansallinen koordinoija vastaa yleisen liittymisprosessin ja yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnin välisestä tiiviistä yhteydestä.

Unkarin hallitus perustaa vuoden 1998 aikana (mieluimmin valtiovarainministeriön yhteyteen) kansallisen rahaston investointien edistämistä ja instituutioiden rakentamista varten. Kyseisen rahaston toiminnasta vastaa kansallinen valtuuttava viranomainen. Kansallinen rahasto vastaa keskusyksikkönä, jonka kautta Phare-varat ja muiden yhteisön rahoitusavun muotojen varat ohjataan, näiden varojen hallinnosta hajautetussa täytäntöönpanossa avoimuuden lisäämiseksi ja varojen hajaantumisen vähentämiseksi. Sillä on kokonaisvastuu varojen hallinnosta, mukaan lukien rahoituspöytäkirjan määräysten noudattaminen, ja sillä on velvollisuus antaa selvitys varojen käytöstä komissiolle. Rahasto myös varmistaa rahoituspöytäkirjassa tarkoitettujen kansallisten ja muiden yhteisrahoitukseen sisältyvien varojen liikkuvuuden ja valvoo niitä. Kansallisen rahaston yksityiskohtaisista tehtävistä ja vastuualueista määrätään erillisessä rahoituspöytäkirjassa.

Komissio harjoittaa yhteistyössä Unkarin hallituksen kanssa rahoitusavun täytäntöönpanon hajauttamista edistävää politiikkaa Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetuksen, ja erityisesti sen 105 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja edellyttäen että tietyt edellytykset täyttyvät. Tämän tarkoituksena on luoda asetettujen rajojen mukaisesti asteittain komission ja Unkarin välinen suhde, jossa vastuu jaetaan rakennerahastojen täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden välillä vallitsevan suhteen periaatteiden mukaisesti.

Tässä yhteydessä komissio voi Unkarin sitä pyytäessä tutkia mahdollisuutta soveltaa Phare-hankkeiden tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyissä kansallisia hankintamenettelyjä erityisesti investointien alalla. Komissio tekee päätöksen asiassa sen tutkittua muun muassa Unkarin hankintalainsäädännön yhdenmukaisuutta yhteisön julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja yhteisön varainhoitoasetuksen perussäännöksiin nähden, mukaan lukien syrjimätön osallistuminen tarjouskilpailuihin ja 118 artiklan säännökset. Komissio päättää kansallisten hankintasääntöjen soveltamisesta tapauskohtaisesti, mikä vahvistetaan erillisellä rahoituspöytäkirjalla.

Ohjelman täytäntöönpanon valvonta tapahtuu yhdessä komission kanssa erillisissä rahoituspöytäkirjoissa vahvistettua menettelyä noudattaen. Phare-ohjelman mukaisen avun täytäntöönpanon tehokkaan valvonnan varmistamiseksi kuhunkin Phare-ohjelmaan sisältyvät määrällisesti ilmaistut fyysiset ja rahoitukselliset tavoitteet, jotka esitetään yksityiskohtaisesti rahoituspöytäkirjassa. Toimien tehokkuuden ja asetettujen tavoitteiden toteutumisen arvioimiseksi kaikille Phare-ohjelmasta rahoitetuille toimille suoritetaan jälkiarviointi.

8. VALVONTA

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanoa valvotaan Eurooppa-sopimuksen yhteydessä. Valvominen aloitetaan vuonna 1998, ennen kuin komissio antaa neuvostolle ensimmäisen säännöllisin väliajoin annettavan kertomuksensa, jossa arvioidaan Unkarin edistymistä, mukaan lukien liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpano.

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asianomaisia osa-alueita käsitellään osa-alueesta vastaavassa alakomiteassa. Assosiaatiokomitea käsittelee ensisijaisiin tavoitteisiin ja välivaiheen tavoitteisiin liittyvää yleistä kehitystä, edistymistä ja ongelmia sekä alakomiteoiden sille käsiteltäviksi toimittamia erityisiä kysymyksiä. Assosiaatiokomitea raportoi assosiaationeuvostolle liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanosta.

Phare-ohjelman hallintokomitea varmistaa, että rahoituspäätökset ovat liittymistä valmistelevan kumppanuuden mukaisia.

Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta muutetaan tarvittaessa 16 päivänä maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti. Komissio ehdottaa, että tätä kumppanuutta tarkastellaan ennen vuoden 1999 loppua ja säännöllisin väliajoin sen jälkeen. Näissä tarkasteluissa arvioidaan tarvetta tarkentaa välivaiheen tavoitteita sen perusteella, kuinka Unkari on edistynyt tämän kumppanuuden mukaisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.

(1) Investointihankkeissa Unkarin edellytetään noudattavan täydentävyyden periaatetta osallistumalla vähintään 25 prosentin rahoitusosuudella yhteisesti rahoitettuihin hankkeisiin.

(2) Pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten on käytettävissä horisontaalinen väline pienille yrityksille tarkoitettujen investointipääomien puutteen korjaamiseksi.