LIITE

Hankkeet ydinaseista ja kaikista muista joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen perustamiseen Lähi-idässä johtavien luottamusta lisäävien toimien tukemiseksi

I Hankkeen tavoitteet

Ehdotetulla hankkeella on neljä yleistä tavoitetta:

1) täytetään merkittävä tutkimusaukko, joka liittyy siihen, miten Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen perustaminen kehittyi vuosina 1995–2015, mukaan lukien kokemukset nykyisistä ja tulevista näkymistä;

2) kehitetään analyyttisiä valmiuksia, joilla tuetaan uutta ajattelua alueellisista turvallisuuskysymyksistä ja vyöhykkeestä, myös hyödyntämällä muiden alueellisten ydinaseettomien vyöhykkeiden perustamisesta saatuja kokemuksia;

3) kerätään ideoita ja laaditaan uusia ehdotuksia siitä, miten asiassa voitaisiin edetä; ja

4) edistetään asiantuntijoiden ja poliittisten päättäjien välistä osallistavaa vuoropuhelua alueellisista turvallisuuskysymyksistä muun muassa Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen välityksellä, mikä puolestaan voisi edistää käynnissä olevia monenvälisiä prosesseja, kuten ydinsulkusopimusta, sekä YK:n vuosittaista konferenssia, jossa käsitellään Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen perustamista.

Ensimmäisen tavoitteen osalta on todettava, että Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen perustamisen monitahoisuus, mitäänsanomaton edistyminen toistaiseksi ja vähäinen poliittinen tahto sekä alueella että sen ulkopuolella ovat johtaneet siihen, että asian saama huomio on vähentynyt viime vuosina niin poliittisissa kuin tiedepiireissä. Aloitteen alkuperästä ja pyrkimyksistä edistää sitä vuoden 1995 tarkistuskonferenssin edellä ja sen aikana on olemassa laaja tutkimusaineisto. Kyseisenä vuonna tehtyä päätöstä ydinsulkusopimuksen jatkamisesta määrittämättömäksi ajaksi ja Lähi-itää koskevaa päätöslauselmaa, joka mahdollisti konsensuksen sopimuksen voimassaolon jatkamisesta, on käsitelty kattavasti myös käynnissä olevassa vuoden 1995 tarkistuskonferenssia koskevassa suullisen historian ohjelmassa.

Vuosia 2010–2015 koskevaa aineistoa ja tutkimusta on puolestaan huomattavasti vähemmän. Tuolla kaudella tehtiin kuitenkin useita tärkeitä vyöhykettä koskevia diplomaattisia aloitteita. Vaikka jotkut tutkijat ja asiantuntijat ovat keskittyneet tarkastelemaan aiheen tiettyjä osatekijöitä ja toiset ovat pyrkineet laatimaan mahdolliselle sopimukselle mallitekstejä, ei ole olemassa arvovaltaista empiiristä selvitystä toimista, joilla Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen perustamista edistettiin vuosina 1996–2015. Koska tällaista aineistoa ei ole, on olemassa riski, että tärkeät yksityiskohdat ja tosiseikat sekä osallistuneiden toimijoiden näkemykset ja ne saadut kokemukset, joita voitaisiin hyödyntää tulevissa toimissa, kadotetaan. Tämä haittaa asiaa koskevaa tulevaa tutkimusta tai politiikkaa. Ehdotettu UNIDIRin hanke korjaa tämän puutteen.

Toisen tavoitteen osalta tällä hankkeella tuetaan jatkuvaa tutkimusta ja asiantuntemusta joukkotuhoaseisiin liittyvistä uhkista Lähi-idässä, alueellisesta turvallisuusyhteistyöstä ja erityisesti joukkotuhoaseista vapaasta vyöhykkeestä. Tämä tapahtuu aikana, jolloin tarvitaan kipeästi uutta ja pitkäjänteistä pohdintaa ja ajatuksia näistä kysymyksistä. Hankkeessa tutkitaan joukkotuhoaseista vapaaseen vyöhykkeeseen liittyviä pitkäaikaisia, uusia tai unohdettuja aiheita ja ideoita kahden vuosikymmenen ajalta ja edistetään siten asian tuntemusta ja ymmärtämistä. Tukeutumalla uudempaan kirjallisuuteen, joka käsittelee muita ydinaseista tai joukkotuhoaseista vapaita vyöhykkeitä, hankkeessa voidaan arvioida Lähi-idän alueeseen liittyviä yhtäläisyyksiä ja/tai erikoispiirteitä. Tuloksena on kattava aiheiden ja ideoiden arkisto, jonka avulla voidaan edistää uusia toimia, ja entistä laajempi sellaisten analyytikoiden ja asiantuntijoiden verkosto, joiden käytettävissä tämä aineisto on.

Kolmannen tavoitteen osalta tällä hankkeella edistetään Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen tulevaa tarkastelua laajemmassa alueellisessa joukkotuhoaseita ja turvallisuutta koskevassa kontekstissa, koska siinä dokumentoidaan kahden vuosikymmenen aikana tehtyjen erilaisten aloitteiden yhteydessä käsitellyt kysymykset ja lähestymistavat. Koska alueen asiantuntijat otetaan mukaan hankkeeseen osallistavalla tavalla, siinä pystytään tunnistamaan ne kysymykset ja ideat, joita tutkijat, osallistujat ja asiantuntijatarkkailijat pitävät mahdollisen jatkotarkastelun arvoisina, ja vastaavasti ne kysymykset, jotka ovat osoittautuneet kaikkein vaikeimmiksi ratkaista. Tämä voi tarjota poliittisille päättäjille kattavan perustan, jonka pohjalta on mahdollista harkita ja arvioida mahdollisuuksia edistyä nykyisessä dynaamisessa strategisessa ympäristössä joukkotuhoaseisiin liittyviä uhkia koskevassa alueellisessa turvallisuusyhteistyössä. Se voi myös tukea valmiuksien kehittämistä alueellisista turvallisuuskysymyksistä, myös Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaasta vyöhykkeestä, tulevaisuudessa käytäviä neuvotteluja varten.

Lopuksi ja tärkeimpänä asiana, neljännen tavoitteen osalta tämä hanke helpottaa osallistavaa epävirallista asiantuntijoiden välistä vuoropuhelua erityisistä ideoista ja aloitteista, joilla parannetaan alueellista turvallisuutta ja joukkotuhoaseisiin liittyvien uhkien hallintaa Lähi-idässä alueen maiden ja niiden ulkopuolisten kumppaneiden kesken. Siten hankkeella edistetään joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien eri näkökohtia koskevan tulevan puolivirallisen ja virallisen vuoropuhelun perusedellytyksiä. Erityisesti se tarjoaa hienovaraisen kehyksen, jonka puitteissa voidaan tarkastella hyvin erilaisia asiaankuuluvia asioita, tutkia ja kehittää tuoreita näkemyksiä siitä, kuinka viedä kehitystä tulevaisuudessa eteenpäin, sekä tukea ja edistää suotuisia olosuhteita tulevaisuudessa mahdollisesti käytävälle vuoropuhelulle. Näin se myös tarjoaa merkittävää sisältöä ja ideoita Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaata vyöhykettä käsittelevälle YK:n konferenssille ja edistää luottamuksen muodostumista sellaisten taustaltaan erilaisten asiantuntijoiden välille, jotka mahdollisesti osallistuvat konferenssiin ja muihin asiaankuuluviin foorumeihin.

II Hankkeen kuvaus

1) Tavoitteet ja yleisö

Kuten edellä todettiin, tällä hankkeella on neljä tavoitetta:

— Laaditaan tosiasioihin perustuva selvitys Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen perustamiseksi vuosina 1995–2015 toteutetuista toimista; selvitys täyttäisi tutkimuskirjallisuudessa olevan merkittävän aukon, ja siinä esitettäisiin kokemuksia, joita voitaisiin hyödyntää tulevissa toimissa.

— Määritellään ne keskeiset kysymykset, mahdollisuudet, esteet ja ideat, jotka ovat joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen sekä tehostetun alueellisen turvallisuusyhteistyön edistämisen kannalta ajankohtaisia, ja siten lisäävät ymmärtämystä vyöhykettä koskevista niin asiasisältöön kuin menettelyihin liittyvistä näkökohdista sekä mahdollisista etenemistavoista muuttuvassa strategisessa ympäristössä.

— Saadaan mukaan alueelta laaja tutkijoiden, poliittisten päättäjien ja akateemisen alan yhteisö, joka jakaa näkemyksiään ja ajatuksiaan näistä kysymyksistä, ja siten laajennetaan niiden osallistujien määrää ja moninaisuutta, jotka tutkivat mahdollisuuksia vuoropuheluun ja edistymiseen pitkäaikaisessa kysymyksessä Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaasta vyöhykkeestä osana laajempia alueellisia joukkotuhoaseisiin ja turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä, ottaen huomioon muista alueellisista ydinaseettomista vyöhykkeistä saadut kokemukset.

— Helpotetaan näiden asiantuntijoiden välistä vuoropuhelua verkostojen, viestinnän ja sitoutumisen edistämiseksi, mikä puolestaan voisi osaltaan edistää tulevia pyrkimyksiä alueellisen turvallisuuden, asevalvonnan, aseiden leviämisen estämisen ja aseidenriisunnan edistämiseksi kyseisellä alueella.

Kohteena on kolme päällekkäistä yleisöä:

— Kansainvälisen turvallisuuden ja asevalvonnan tutkijat, erityisesti he, joiden tutkimuksen kohteena ovat ydinaseiden sekä kemiallisten ja biologisten aseiden leviämisen estämiseen ja aseidenriisuntaan sekä näiden aseiden maaliinsaattamisjärjestelmiin, alueelliseen turvallisuuteen tai Lähi-idän turvallisuuteen liittyvät kysymykset. Erityisesti kohteena ovat uuden sukupolven tutkijat, jotka kiinnittävät aiempaa enemmän huomiota joukkotuhoaseita koskeviin kansainvälisiin ja alueellisiin kysymyksiin, jotka liittyvät Syyrian konfliktiin, erimielisyyksiin Iranin ydinohjelmasta ja alueen muista ydinalan valmiuksista, teknologian kehittymiseen ja aseiden uusiin suorituskykyihin, keskeisten ydinasevaltioiden välisiin jännittyneisiin poliittisiin suhteisiin sekä joidenkin ydinasevaltioiden ja ydinaseettomien valtioiden erimielisyyteen siitä, miten ydinaseiden riisunta toteutetaan. Arvovaltainen englanninkielinen selvitys toimista Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen edistämiseksi vuosina 1996–2015 toimisi tärkeänä lähteenä ja arkistona tarkasteltaessa erilaisia joukkotuhoaseisiin liittyviä kysymyksiä, muun muassa ydinaseista vapaita vyöhykkeitä ja Lähi-idän erityiskysymyksiä.

— Poliittiset päättäjät, joiden työhön kuuluvat asevalvontaan, aseiden leviämisen estämiseen ja aseidenriisuntaan liittyvät kysymykset. Näihin kuuluvat sekä alueellisella että kansainvälisellä tasolla ja kansainvälisillä foorumeilla toimivat henkilöt, myös ydinsulkusopimuksen vuoden 2020 tarkistuskonferenssin osallistujat. Monet valtiot, riippumatta niiden kannasta ydinaseiden riisuntaan, katsovat, että koska ydinsulkusopimuksen vuoden 2015 konferenssi ei onnistunut hyväksymään loppuasiakirjaa ja koska ydinsulkusopimukseen kohdistuu monenlaisia paineita, on ratkaisevan tärkeää päästä tässä kokouksessa sopimukseen. Edistyminen Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen perustamisessa on todettu tarkistuskonferenssin tuloksen kannalta kriittiseksi tekijäksi.

— Ne Lähi-idän tutkijat ja alan toimijat, jotka pyrkivät seuraamaan ja ymmärtämään alueen, sen valtioiden ja sen väestön nopeasti muuttuvaa dynamiikkaa, muuttuvien liittoutumien ja voimavarojen vaikutuksia alueelliseen turvallisuuteen sekä mahdollisuuksia ehkäistä ja lieventää nykyisiä ja tulevia jännitteitä ja konflikteja.

2) Aikataulu

Hankkeen odotetaan alkavan vuoden 2019 jälkipuoliskolla ja jatkuvan 36 kuukauden ajan. Sen odotetaan päättyvän keväällä 2022, mihin mennessä kaikki julkaisut ovat ilmestyneet. Hankkeen loppuraportti ja rahoituskertomukset laaditaan vuoden 2022 lopussa.

3) Toimet, tuotokset ja menetelmät

Hanke jakautuu kolmeen vaiheeseen. Erityisiä tapahtumia ja aikatauluja mukautetaan tarvittaessa ja keskeisen kehityksen mukaan. Hankkeen asiakirjat, havainnot ja ideat jaetaan YK:n sihteeristön ja osallistujien kanssa, jotta tuetaan YK:n pääsihteerin järjestämien vuosikokousten valmisteluja. Kyseiset kolme vaihetta ovat seuraavat:

I vaihe: Hankkeen ensimmäisessä vaiheessa keskitytään hankkeen käynnistämiseen ja asiantuntijaverkostojen perustamiseen, tiedotukseen ja viestintään sekä käsiteltävien kysymysten ja aiheiden määrittelyyn. Keskeisiä toimia ovat muun muassa seuraavat: — asiaankuuluvien asiantuntijoiden ja laitosten ensimmäisen alueellisen verkoston perustaminen hankkeelle; — tiedottamisen ja Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaata vyöhykettä koskevissa aloitteissa mukana olevien asiaankuuluvien henkilöiden haastattelujen aloittaminen; — kirjallisuuskatsaukset sekä asiaankuuluvan aineiston keruu liittyen Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaaseen vyöhykkeeseen ja kattaen ajanjakson ydinsulkusopimuksen vuoden 1995 tarkistuskonferenssista ydinsulkusopimuksen vuoden 2015 konferenssiin. Lisäksi tarkastellaan laajempaa asiaankuuluvaa poliittista tutkimusta, joka koskee muita ydinaseettomia vyöhykkeitä ja/tai aloitteita sekä Lähi-idän turvallisuusyhteistyöstä saatuja kokemuksia. Keskeisiä tuotoksia ovat muun muassa seuraavat: — hankkeen viiteryhmän ensimmäinen kokous; — YK:n yleiskokouksen ensimmäisen komitean yhteydessä lokakuussa 2019 järjestettävä oheistapahtuma, johon osallistuvat asiaankuuluvat alueelliset asiantuntijat ja laitokset ja jossa esitetään hankkeen kuvaus, esitellään alustavat aiheet ja keskustellaan tarkastelun keskeisistä prioriteettialoista; — keskeisten tapahtumien aikajana sekä aiheiden, kysymysten ja keskustelujen pääpiirteet mukaan lukien kuvaus tätä aluetta koskevan joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen käsittelystä. Lukemisen helpottamiseksi katsaus sisältää sisällysluettelon ja se on jaettu jaksoihin, joissa esitetään kaikkein tärkeimmät havainnot. Nämä materiaalit voitaisiin jakaa Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaata vyöhykettä käsittelevän konferenssin osallistujien ja tarkkailijoiden kanssa; YK:n pääsihteerin on määrä kutsua konferenssi koolle vuonna 2019; — Joulukuussa 2019 Vallettassa Maltalla järjestettävä työpaja, johon osallistuu 15–20 hankkeen alueellisen verkoston jäsentä ja hankkeen viiteryhmän jäseniä ja jossa vaihdetaan päivitettyjä tietoja YK:n konferenssista, mahdollisista seuraavista vaiheista ja mahdollisista uusista kysymyksistä, joita hankkeessa saatetaan haluta ottaa huomioon ja/tai tarkistaa konferenssin tuloksena.

II vaihe: Hankkeen toisessa vaiheessa keskitytään yhteistyöhön asiaankuuluvien yksittäisten henkilöiden, asiantuntijoiden, akateemisen tutkimuksen tekijöiden ja politiikan tutkijoiden sekä alueen laitosten kanssa, jotta saataisiin mielipiteitä ja näkemyksiä ensimmäisessä vaiheessa määritetyistä kysymyksistä ja aiheista sekä validoitaisiin selvitys joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen edistämiseksi vuosina 1995–2015 toteutetuista toimista. Keskeisiä toimia ovat muun muassa seuraavat: — haastatellaan kasvotusten enintään 50:tä sellaista henkilöä kyseiseltä alueelta ja muualta, jotka ovat vuodesta 1995 lähtien osallistuneet Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaata vyöhykettä käsitteleviin keskusteluihin ja/tai tutkimuksiin (alueen kokouksissa, alan kansainvälisten kokousten tai konferenssien yhteydessä, Skypen välityksellä ja/tai puhelimitse); — enintään kuusi tutkimuslaitosten järjestämää pienimuotoista alueen asiaankuuluvien asiantuntijoiden (enintään 25 hlöä) kokousta, joissa on tarkoitus a) validoida ja viimeistellä luonnoksia keskeisiä tosiasioita ja päivämääriä sisältäväksi kirjalliseksi selvitykseksi, b) saada näkemyksiä vyöhykkeen edistämiseen liittyvistä ensisijaisista kysymyksistä, esteistä, haasteista ja mahdollisuuksista, sekä c) tarkastella mahdollisia keinoja poistaa havaitut esteet ja ratkaista haasteet, jotta Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen perustamisessa ja alueellisissa turvallisuuskysymyksissä Lähi-idässä voitaisiin jossain määrin edistyä. Nämä kokoukset on tarkoitus järjestää Kairossa Egyptissä, Ammanissa Jordaniassa, Teheranissa Iranissa, Beirutissa Libanonissa ja Kuwaitissa. Keskeisiä tuotoksia ovat muun muassa seuraavat: — täydellinen luonnos UNIDIRin raportista joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen perustamisesta Lähi-itään; — UNIDIRin laatima keskeisten kysymysten ja esteiden kooste, joka sisältää myös nykyisiä ja/tai tulevia aloitteita koskevia ideoita, sekä näkemyksiä tutkimusten ja asiantuntijakeskustelujen yhteydessä esitetyistä mahdollisista tavoista edetä asiassa; — hankkeen viiteryhmän toinen kokous, jossa kartoitetaan ja arvioidaan hankkeen edistymistä ja validoidaan UNIDIRin laatima kooste keskeisistä kysymyksistä; — vuonna 2020 pidettävän ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssin yhteydessä järjestettävä erityistapahtuma; — YK:n päämajassa New Yorkissa vuonna 2020 järjestettävä kokous, jossa YK:n jäsenvaltioille ja muille asiaankuuluville sidosryhmille esitellään hankkeen keskeiset päivitykset ja havainnot; — Akabassa Jordaniassa järjestettävä työpaja, jossa esitetään tilannekatsaus YK:n pääsihteerin konferenssien osalta siihen mennessä saavutetusta edistymisestä ja pohditaan ensisijaisia aloja, joita voitaisiin käsitellä seuraavissa kokouksissa.

III vaihe: Hankkeen päätösvaiheessa viimeistellään kirjallinen selvitys, jonka UNIDIR julkaisee. Tänä aikana toisessa vaiheessa toteutetun kattavan arvioinnin ja analyysin perusteella hankkeessa kutsutaan koolle viimeiset kaksi monen sidosryhmän työpajaa, joissa tarkastellaan yhteenvetoa jatkotoimia koskevista vaihtoehdoista ja suosituksista. Keskeisiä toimia ovat muun muassa seuraavat: — julkaistaan loput tausta-asiakirjoista, joissa esitellään ne vaihtoehdot ja näkemykset, joita pidetään mahdollisesti lupaavina edistämään tehostettua alueellista turvallisuusyhteistyötä muun muassa Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen välityksellä, sekä asiaa koskevat näkökohdat poliittisille päättäjille; — Genevessä, Brysselissä ja Washingtonissa järjestettävät tapahtumat (esittelyt ja keskustelut paneelin muodossa), joissa julkistetaan UNIDIRin kirjallinen selvitys ja havainnot; — kaksi työpajaa, joihin osallistuu asiantuntijoita ja virkamiehiä yksityishenkilöinä ja joiden aihepiiri muotoutuu vuoden 2020 tarkistuskonferenssin sekä Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaata vyöhykettä käsittelevien YK:n konferenssien keskustelujen perusteella. Mahdollisia paikkoja ovat Kairo Egyptissä ja Rooma Italiassa. Keskeisiä tuotoksia ovat muun muassa seuraavat: — Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaata vyöhykettä käsittelevä kirjallinen selvitys, joka on vapaasti saatavilla UNIDIRin verkkosivuston kautta ja joka sisältää keskeisten tapahtumien aikajanan sekä keskeiset liitteet ja tiedot; — enintään viisi tausta-asiakirjaa Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaata vyöhykettä koskevista erityisistä näkökohdista, vaihtoehdoista ja näkemyksistä; — kaksi työpajoista laadittua yhteenvetoa, jotka jaetaan asiaankuuluvien virkamiesten, viranomaisten ja monenvälisten prosessien kanssa ja joissa esitetään näkemyksiä ja ajatuksia sekä tapoja edistää Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen perustamista.

Hankkeen aikana käytetään erilaisia menetelmiä, kuten vertailevia kirjallisuuskatsauksia ja analyyseja, asiakirjojen hakemista avoimista lähteistä ja niiden analysointia sekä suullisia haastatteluja. Haastatteluissa noudatetaan tavanomaisia tutkimusmenettelyjä, muun muassa haastattelun tallentamiseen pyydetään haastateltavalta allekirjoitettu suostumus, kirjallisten selontekojen tai yhteenvetojen paikkansapitävyys tarkistetaan haastateltavan kanssa sekä suullisista haastatteluista tehdyt tallenteet tai selonteot jaetaan ainoastaan, jos haastateltava on nimenomaisesti antanut siihen suostumuksensa tavanomaisten haastattelumenettelyjen mukaisesti. Avoimista lähteistä ja suullisesti saatujen selvitysten ja yksityiskohtien keskinäinen paikkansapitävyys tarkistetaan.

Kaikissa tämän hankkeen aikana järjestetyissä kokouksissa noudatetaan Chatham House -sääntöjä.

UNIDIR arkistoi ja säilyttää sähköisessä muodossa tietyn ajan kaiken hankemateriaalin, myös avoimista lähteistä ja suullisesti saadun aineiston. UNIDIRin tekstinlaadinnan ohjeita ja laadunvarmistusmenetelmiä noudatetaan kaikissa julkaisuissa, myös käsikirjoitusluonnosten ulkoisessa vertaisarvioinnissa.

4) Hankkeen kokoonpano

Hanketta johtaa hankkeen vetäjä, jolla on tarvittavat tiedot ja kokemus kyseisestä alueesta ja joukkotuhoaseisiin liittyvistä kysymyksistä kyseisellä alueella. Hankkeen vetäjällä on oltava laaja verkosto, ja hänen on oltava suuresti arvostettu alueella. Hankkeen vetäjä raportoi UNIDIRin johtajalle, koordinoi projektiryhmää, johtaa vuodesta 1995 lähtien toteutetuista toimista joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen edistämiseksi tehtävän kirjallisen selvityksen laatimista sekä ohjaa ja johtaa yhteydenpitoa asiantuntijoihin ja entisiin virkamiehiin sekä näkemysten keruuta vyöhykettä koskevista aikaisemmista toimista ja tulevaisuudennäkymistä.

Hankkeelle palkataan kokopäiväinen projektipäällikkö ja -tutkija johtamaan ja toteuttamaan tarvittavia kirjallisuuskatsauksia, aineiston keruuta ja suullisia haastatteluja. Projektipäälliköllä ja -tutkijalla on a) oltava tutkinto asiaankuuluvalta alalta (Lähi-itä, kansainvälinen turvallisuus ja/tai joukkotuhoaseisiin liittyvät kysymykset), erinomaiset tiedot Lähi-idästä, tarvittava kielitaito ja varteenotettava julkaisuhistoria; b) oltava todistetusti kokemusta korkeatasoisesta, puolueettomasta ja vastuullisesta tutkimuksesta sekä erinomaiset ihmissuhdetaidot; ja c) päärooli yhteenvetojen laatimisesta näkemyksistä, jotka koskevat selvityksessä käsiteltyjä kysymyksiä ja etenemistapoja.

Osa-aikaisesti (50 %) työskentelevä vanhempi tutkija antaa hankkeen vetäjälle ja projektipäällikölle ja -tutkijalle ohjeita, tietoja ja neuvoja sekä osallistuu selvitysaineiston keruuseen ja selvityksen laatimiseen. Vanhemmalla tutkijalla on oltava kattavat tiedot ja kokemus Lähi-idän alueesta ja toimista Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen perustamiseksi.

Hanketta varten perustetaan 4–5 henkilön viiteryhmä, joka antaa hankkeelle neuvoja ja ohjeita, tarkistaa julkaisuluonnokset, auttaa luomaan yhteyksiä asiaankuuluviin asiantuntijoihin ja laitoksiin sekä osallistuu alueen kokouksiin ja asiantuntijoiden vuoropuheluihin. Kyseiset henkilöt valitaan heidän Lähi-idän joukkotuhoaseista vapaan vyöhykkeen perustamista koskeviin aloitteisiin liittyvän asiantuntemuksensa ja tietojensa perusteella, ja he osallistuvat hankkeeseen yksityishenkilöinä. Heille korvataan matkakustannukset ja maksetaan päiväraha, kun he osallistuvat hankkeeseen liittyvään toimintaan, sekä pieni palkkio.

Ottaen huomioon, että hankkeeseen liittyy paljon matkustamista ja yhteydenpitoa laajaan ja monitahoiseen asiantuntijaverkostoon, hankkeelle palkataan assistentti avustamaan hallinto- ja logistiikka-asioissa, mukaan lukien matkat alueelle ja alueella, kokousten järjestäminen sekä rahoitus- ja hallintomenettelyt YK:n toiminnan resurssiohjelman Umojan puitteissa. Ihanteellisessa tapauksessa assistentilla on arabian kielen taito.

Hanketta avustaa osa-aikaisesti (50 %) yksi harjoittelija aineiston keruussa ja arvioinnissa, tietojen paikkansapitävyyden tarkistamisessa, tietoja sisältävien taulukoiden ja luetteloiden laatimisessa sekä arkistoinnissa.

III Hankkeen hallinnointi ja valvonta

Hanke toteutetaan UNIDIRin puitteissa. UNIDIR on YK:n puitteissa toimiva itsenäinen laitos, joka perustettiin vuonna 1980 tekemään riippumatonta tutkimusta aseidenriisunnan ja siihen liittyvien ongelmien sekä erityisesti kansainvälisen turvallisuuden aloilla. Se sijaitsee Genevessä ja on maailmanlaajuisesti tunnettu pitkäaikaisesta asiantuntemuksestaan joukkotuhoaseita koskevissa kysymyksissä ja merkittävästä institutionaalisesta muististaan ja arkistoistaan, jotka koskevat aseidenriisuntaan liittyviä prosesseja, mukaan lukien ydinsulkusopimus ja ydinaseettomat vyöhykkeet eri puolilla maailmaa, sekä huomattavasta julkaisuhistoriastaan. Nämä kaikki ovat julkisesti saatavilla verkossa maksutta.

UNIDIRin tehtäviin kuuluu tärkeänä osana eri asiantuntijoiden välillä aseidenriisuntaan liittyvistä kysymyksistä – joukkotuhoaseita koskevista kysymyksistä uusiin ja kehitteillä oleviin aseteknologioihin – käytävän epävirallisen vuoropuhelun koolle kutsuminen ja helpottaminen. UNIDIRilla on näin ollen laaja verkosto, johon tukeutua, ja kokemusta kokousten järjestämisestä Genevessä ja muualla sekä kokemusta yhteenvetojen laadinnasta ja seurantatoimista.

UNIDIRia johtaa johtokunta, joka toimii myös aseidenriisunnan neuvoa-antavana komiteana ja jolle UNIDIRin johtaja raportoi. Johtokunta kokoaa yhteen eri puolilta maailmaa peräisin olevia eri alojen asiantuntijoita, jotka kaikki toimivat sen puitteissa yksityishenkilöinä ja jotka tapaavat kahdesti vuodessa tarkastellakseen UNIDIRin toimien sisältöä ja rahoitusta. Johtokunta raportoi toiminnastaan vuosittain YK:n pääsihteerille. UNIDIRin johtaja vastaa UNIDIRin organisaatiosta, johtamisesta ja hallinnosta, myös sen tutkimustuloksista sekä rahoitus- ja hallintomenettelyistä.

UNIDIR on itsenäinen organisaatio, mutta se noudattaa YK:n varainhoitoa koskevia sääntöjä ja määräyksiä, ja sen varainhoidon tarkastaa YK:n tilintarkastuslautakunta. Hankkeiden kaikkia varoja hallinnoidaan Umojan avulla ja ne tarkastetaan neljännesvuosittain. UNIDIR raportoi yksittäisten hankkeiden edistymisestä ja rahoituksesta asianomaisille tuenantajille vähintään vuosittain ja enintään neljännesvuosittain riippuen kunkin tuenantajan vaatimuksista.