1999/589/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 1998, Itävallan Ergee Textilwerk GmbH:lle myöntämästä tuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4568) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 227 , 28/08/1999 s. 0001 - 0011



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 22 päivänä joulukuuta 1998, Itävallan Ergee Textilwerk GmbH:lle myöntämästä tuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4568) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/589/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan l kohdan a alakohdan, on kehottanut niitä, joiden etua asia koskee, esittämään huomautuksensa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisesti, sekä katsoo seuraavaa: 1. MENETTELY Itävallan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 30 päivänä kesäkuuta 1997 päivätyllä kirjeellä pelastamistuesta Schremsissä Itävallassa sijaitsevan Ergee Textilwerk GmbH:n (jäljempänä "Ergee") hyväksi. Liittovaltio ja Niederösterreichin osavaltio aikoivat myöntää takauksen enimmäismäärältään 150 miljoonan Itävallan sillingin (10,8 miljoonan ecun) toimintaluotolle. Myöhemmin Itävallan viranomaiset ilmoittivat myös uuden osakkaan myöntämästä 25 miljoonan sillingin (1,8 miljoonan ecun) pääomatuesta, joka oli tarkoitus muuttaa omaksi pääomaksi. Uusi osakas on wieniläinen valtion omistama Gesellschaft des Bundes für Industriepolitische Maßnahmen GmbH (jäljempänä "GBI"). Koska GBI otti yrityksen haltuunsa ja siirsi pääoman sille ennen kuin komissio oli tehnyt asiasta päätöstä, tapaus kirjattiin ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin. Komissio hyväksyi pelastamistuen 17 päivänä joulukuuta 1997 numerolla NN 181/97 (ex N 455/97) ajanjaksolle heinäkuusta 1997 vuoden 1997 loppuun. Itävallan liittohallitukselle ilmoitettiin komission päätöksestä 22 päivänä tammikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Vastaava tiedonanto julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1). Itävallan viranomaiset ilmoittivat 19 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä rakenneuudistustuesta. Komissio pyysi 26 päivänä tammikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Itävallan viranomaiset toimittivat 10 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 20 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä jälleen täydentäviä tietoja, jotka sen olisi pitänyt saada tavanomaisen 20 arkipäivän määräajan kuluessa. Komission edustajat ja Itävallan viranomaiset käsittelivät asiaa 9 päivänä kesäkuuta 1998 Brysselissä. GBI:lle toimitettiin nämä taustatiedot 23 päivänä kesäkuuta päivätyllä kirjeellä. Kyseistä tapausta koskevia täydentäviä tietoja, joita vaadittiin 20 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, ei kuitenkaan ole vielä toimitettu. Sen sijaan Itävallan viranomaiset toimittivat komissiolle 3 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä faksilla muutoksia ilmoitukseen. Komissio ilmoitti Itävallalle 4 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Komissio katsoi, ettei Itävalta ollut vielä osoittanut, että kaikki rakenneuudistustoimenpiteet olivat ehdottomasti tarpeen tai että valtiontuki oli rajattu ehdottomasti välttämättömään vähimmäismäärään. Lisäksi komissio halusi tietää, oliko Ergee saanut rakenneuudistustukea jo vuonna 1994. Komissio totesi myös, että 25 miljoonan sillingin (1,8 milj. ecua) pääomapanos GBI:ltä kuusi kuukautta kestäneen pelastustoimenpidejakson aikana saattoi olla jatkettua pelastamistukea ja että myös muut GBI:n toimenpiteet saattaisivat vaatia perusteellisempaa tarkastelua. Yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa C-324/90 ja C-342/90 (Saksan liittotasavalta ja Pleuger Worthington GmbH v. komissio)(2) 13.4.1994 antaman tuomion mukaisesti komissio vaati Itävaltaa toimittamaan sille kaikki asiakirjat, tiedot ja päivämäärät, jotka ovat tarpeen sen arvioimiseksi, soveltuuko pelastamistuki yhteismarkkinoille. Komission päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Samalla kehotettiin niitä, joiden etua asia koskee, esittämään huomautuksensa. Komissiolle toimitettiin yksi huomautus. 2. TUKITOIMENPITEIDEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS Itävalta ilmoitti seuraavista rakenneuudistustoimenpiteistä: 1) Liittovaltio ja Niederösterreichin osavaltio aikovat myöntää vuosina 1998-2000 yhteensä 90 miljoonan sillingin (6,5 milj. ecun) takauksen toimintaluotoille. Liittovaltio ja Niederösterreichin osavaltio aikovat jakaa takaussitoumuksen siten, että liittovaltion osuus on kaksi kolmasosaa ja osavaltion yksi kolmasosa. Takauksesta ei aiheudu kustannuksia Ergeelle. 2) Liittovaltio ja Niederösterreichin osavaltio aikovat myöntää 40 miljoonan sillingin (2,9 milj. ecua) luoton, joka jaetaan samassa suhteessa kuin takaus (2/3 ja 1/3). Luotosta ei ensimmäisenä vuonna peritä korkoa eikä sitä tarvitse lyhentää. Sen jälkeen laina maksetaan takaisin kuuden vuoden kuluessa. Lyhennyksiä ja koronmaksua koskevat ehdot ovat ERP-rahaston vuosille 1996-1997 antamien suuntaviivojen mukaiset. 3) Työ-, terveys- ja sosiaaliministeriö sekä Niederösterreichin osavaltio eivät aio periä korkoa Ergeelle 30 päivänä joulukuuta 1994 myöntämästään 42 miljoonan sillingin (3 milj. ecun) luotosta. Jos yritys työllistää vuosina 1997-1999 vähintään 370 työntekijää, lainanantajat antavat anteeksi kolmasosan lainasummasta vuodessa, mikä merkitsee 14 miljoonaa sillinkiä (1 milj. ecua) vuodessa. Itävallan viranomaiset ovat vahvistaneet, että muut konserniin kuuluvat yritykset eivät ole saaneet tukea. Itävallan viranomaiset ovat myös ilmoittaneet komissiolle, että GBI aikoo korottaa pääomapanostaan 25miljoonasta sillingistä (1,8 milj. ecua) 50 miljoonaan sillinkiin (3,6 milj. ecua). Itävalta ei ole ilmoittanut tästä EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti, koska GBI:n toimenpide ei sen mielestä kuulu EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan soveltamisalaan. 3. NIIDEN HUOMAUTUKSET, JOIDEN ETUA ASIA KOSKEE British Apparel & Textile Confederation ilmaisi 20 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellään hyväksyvänsä täysin komission toimenpiteet. 4. ITÄVALLAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUS Itävalta toimitti 17 päivänä syyskuuta 1998 päivätyllä kirjeellään tiedot, joita komissio oli pyytänyt päätöksessään aloittaa kyseisiä rakenneuudistustoimenpiteitä koskeva menettely. Itävalta täydensi myös jo toimittamaansa rakenneuudistussuunnitelmaa. Itävalta toimitti tietoja omasta ja vieraasta pääomasta vuonna 1997 sekä tase-ennusteet vuosille 1998-2000. Näitä tietoja selvitettiin perusteellisesti. Itävallan viranomaiset toimittivat lisäksi tietoja vuonna 1997 toteutetuista ja vuosille 1998-2000 suunnitelluista investoinneista. Yksittäisiä investointihankkeita kuvailtiin perusteellisesti ja niiden osoitettiin liittyvän Ergeen käyttöomaisuuden kehittämiseen ja tuotantokapasiteetiin. Itävallan viranomaiset ovat sitä mieltä, että yksittäiset investointihankkeet ovat välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Itävalta toimitti ajantasaisen luettelon kaikista rakenneuudistuskustannuksista, mukaan lukien operatiivisen toiminnan ja rahoituksen rakenneuudistustoimenpiteiden aiheuttamat kustannukset, sekä luettelon kaikista rakenneuudistukseen liittyvistä toimenpiteistä. Itävalta toimitti komissiolle myös yrityksen kassavirtalaskelmat, jotka viranomaisten mukaan osoittavat, että kokonaistuki rajoittui Ergeen elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta välttämättömään määrään. Itävallan viranomaiset osoittivat, että työ-, terveys- ja sosiaaliministeriön sekä Niederösterreichin osavaltion vuonna 1994 myöntämä 42 miljoonan sillingin (3 milj. ecua) korkotukilaina oli suunnattu investointeihin. Aiheutuneet investointikustannukset selvitettiin yksityiskohtaisesti. Viranomaiset kuvailivat kyseessä olevia GBI:n toimenpiteitä ja yrityksen yleistä toimintatapaa. Viranomaisten mielestä GBI toimi yksityisen sijoittajan tavoin, eikä sen toiminta näin ollen ollut EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Viranomaiset toimittivat komissiolle myös laskelmat, joihin GBI:n päätös Ergeen haltuunotosta perustui. Itävallan mukaan nämä laskelmat, joissa otettiin huomioon kyseiseen osakkuuteen liittyvät suuret riskit, osoittivat selvästi, että GBI voisi odottaa huomattavia etuja tästä investoinnista. 5. OIKEUDELLINEN ARVIO Komissio tutki asiaa Itävallan viranomaisten 17 päivänä syyskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä toimittamien tietojen perusteella. 5.1 Tuensaaja Sonthofenilainen (Saksa) Edwin E. Rössler KG perusti Ergeen vuonna 1960. Ergee sijaitsee Waldviertelin alueella, joka on EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen nojalla(4) EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukialue. Rössler KG haki 1 päivänä syyskuuta 1994 konkurssia. Ergeetä ei kuitenkaan asetettu selvitystilaan. Ergeen toimitusjohtaja osti yrityksen osakkeet emoyhtiöltä ja hankki myös osakkuuden saksalaisesta emoyhtiöstä. Suurelta osin ulkoisella rahoituksella toteutettu yrityksen ostaminen toimivalle johdolle ei kuitenkaan parantanut tilannetta ja heinäkuussa 1997 valtion omistama GBI osti Ergeen yhdellä Itävallan sillingillä. Ergeellä oli vuonna 1997 noin 417 työntekijää, sen liikevaihto oli 495,8 miljoonaa sillinkiä (35,8 milj. ecua) ja taseen loppusumma yhteensä 428 miljoonaa sillinkiä (30,9 milj. ecua). Ergeellä on 69,7 prosentin osakkuus Roznovissa Tsekissä sijaitsevasta Loana a.s. -yrityksestä, jonka neljässä toimipaikassa työskenteli 926 henkilöä vuonna 1997. Lisäksi Ergee omistaa kokonaan saksalaisen Ergee GmbH -myyntiyhtiön (190 työntekijää) ja Sveitsin Krohbühlissä sijaitsevan Ergee AG:n (7 työntekijää). Pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen mukaan(5) Ergee on suuri yritys, eikä sitä voida luokitella pk-yritykseksi. Ergee ja sen tytäryhtiöt toimivat tekstiiliteollisuudessa. Ergee valmistaa Itävallassa sukka- ja neuletuotteita. Tsekkiläinen tytäryhtiö valmistaa sukkia, sukkahousuja, tukisukkia ja lasten päällysvaatteita. Vuonna 1996 Ergeen tavanomaisen liiketoiminnan tulos oli 214,2 miljoonaa sillinkiä (15,5 milj. ecua) tappiollinen ja liikevaihto 600,1 miljoonaa sillinkiä (43,3 milj. ecua). Oma pääoma oli vuoden 1996 lopulla 168,3 miljoonaa sillinkiä (12,2 milj. ecua) negatiivinen. Silloin kun Itävalta ilmoitti rakenneuudistus- ja pelastustuesta, Ergee oli vaikeuksissa oleva yritys. 5.2 GBI:n toiminta Liittohallitus perusti GBI:n vuonna 1983 julkisin varoin ja se toimii edelleen valtionyhtiönä. Itävallan osakeyhtiölain mukaisesti tytäryhtiöiden hankkiminen, esim. Ergeen ostaminen, edellyttää GBI:n hallintoneuvoston hyväksyntää. Liittovaltio on GBI:n omistajana nimittänyt tämän hallintoneuvoston jäsenet. Näin ollen valtiolla on vaikutusvaltaa GBI:n päätöksentekoon. Ergee toimii markkinoilla, joilla on selkeästi ylikapasiteettia. GBI:n osakkuudesta Ergeessä ilmoitettiin lopulta pelastus- ja rakenneuudistustukena. Näin ollen komission on pitkäaikaisen tutkimuskäytäntönsä mukaisesti varmistettava, ovatko GBI:n toimet valtiontukea(6). GBI:n päätoimialana on vaikeuksissa olevien yritysten haltuunottaminen, yritysten pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen ja lopulta yritysten myyminen. GBI on korostanut, että sen rakenneuudistusasiantuntijoiden lisäksi myös tunnetut tilintarkastusyhtiöt ja riippumattomat konsulttiyhtiöt tutkivat perusteellisesti hankkeet. Itävallan viranomaisten mukaan GBI ottaa yrityksen haltuunsa ainoastaan silloin, kun sen kannattavuuden voidaan odottaa kahden tai kolmen vuoden kuluessa palautuvan. GBI on tutkinut vuodesta 1983 alkaen noin 90 yritystä ja hankkinut osakkuuden ainoastaan 9 yrityksestä. Tähän asti GBI on saneerannut varsin menestyksekkäästi vaikeuksissa olevia yrityksiä. Vuonna 1983 se otti haltuunsa neljä yritystä: Austria Haustechnik GmbH:n Rottenmannissa, Glanzstoff Austria GmbH:n St. Pöltenissä, Austria Antriebstechnik G. Bauknecht GmbH:n Spielbergissä ja IFE Industrieeinrichtungen Fertigungs AG:n Waidhofen/Ybbsissä. GBI sai jokaisen yrityksen myynnistä vuosina 1988-1989 voittoa menestyksekkään rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen. Vuonna 1993 GBI otti haltuunsa itävaltalaiset yritykset Schmid Schrauben Hainfeld GmbH:n ja Assmann Ladenbau Leibnitz GmbH:n. Kummassakin tapauksessa perustettiin omaisuudenhoitoyhtiöt, jotka ostivat vaikeuksissa olevien yritysten varastot ja vuokrasivat niiden käyttöomaisuuden. Käyttöomaisuus ostettiin vasta sitten kun rakenneuudistustoimenpiteiden onnistuminen oli varmistettu. Schmid Schrauben Hainfeld GmbH:n myynti vuonna 1996 tuotti voittoa. Assmann Ladenbau Leibnitz GmbH:n listaamista pörssiin harkitaan. Vuonna 1997 GBI otti haltuunsa Ergeen, ATB Austria Antriebstechnik AG:n Spielbergissä ja ATB Antriebstechnik AG:n Weinheimissa Saksassa. Komissio on tutkinut GBI:n taloudellista tilannetta ja todennut, että kyseessä on erittäin kannattava yritys. Yrityksen tulolähteitä ovat tytäryhtiöiden maksamat palkkiot konsulttipalveluista, tytäryhtiöiden maksamat osingot ja niiden tuottama voitto, pääomasijoitusten tuotot ja yritysten myynnistä saatu tuotto. GBI:n oma pääoma vuonna 1983 oli 44 miljoonaa sillinkiä (3,2 milj. ecua), jota korotettiin vuoteen 1996 mennessä voittojen avulla 241 miljoonaan sillinkiin (17,4 milj. ecua) ilman valtion varoja. Itävallan viranomaiset selittivät Ergeen osalta, että GBI tutki ensin, onko due diligence -periaatetta noudatettu, ja hallintoneuvosto päätti vasta sen jälkeen ottaa haltuunsa vaikeuksissa olevan yrityksen. Tästä tutkimuksesta saatujen tulosten perusteella Ergeen tuotantotoimintaa jatkettiin. Ergee olikin Keski-Euroopassa (Saksa, Tsekki, Sveitsi, Slovakia ja Itävalta) varsin tunnettu tuotemerkki. Yrityksen toimintaan liittyi monia osa-alueita, joilla rakenneuudistuksen toteuttaminen oli mahdollista. Henkilöstöön, organisaatioon, logistiikkaan ja yrityksen toimipaikkojen lukumäärän vähentämiseen liittyvien uudistusten lisäksi myös jäljelle jääneiden tuotantolaitosten optimaaliseen työnjakoon ja yrityksen toimipisteverkon uudelleen järjestämiseen liittyvät rakenneuudistukset olivat tarpeen. Itävallan viranomaisten mukaan GBI oli kiinnostunut myös eräästä Ergeen itävaltalaisesta kilpailijasta, mutta päätti lopulta olla ottamatta sitä haltuunsa. GBI korotti Ergeen pääomaa 25 miljoonalla sillingillä (1,8 milj. ecua) ja liitti yrityksen konsernin kassanhallintaan kattaakseen sen lyhyen aikavälin rahoitustarpeet. GBI korotti Ergeen pääomaa vuonna 1998 uudelleen 25 miljoonalla sillingillä (1,8 milj. eculla). GBI siirsi lisäksi kaksi markkinoinnin ja rahoitusvalvonnan asiantuntijaansa Ergeehen vahvistamaan yrityksen johtoa. Itävallan viranomaiset ovat toimittaneet yksityiskohtaiset laskelmat investointien tuotoista. GBI aikoo säilyttää osakkuutensa Ergeessä vuoteen 2003. [...](7). Kaikkien edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo, että GBI:n toimenpiteet vastaavat yksityisen sijoittajan toimintaa, eikä kyse siis ole EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetuista valtiontuista. 5.3 Ilmoitetut valtion tukitoimenpiteet Valtion takaus, uusi laina sekä luopuminen koronmaksu- ja mahdollisesti jo myönnettyjen lainojen takaisinmaksuvaatimuksista ovat valtion viranomaisten toimenpiteitä. Näin ollen ne toteutetaan valtion varoin. Näillä toimenpiteillä pyrittiin saattamaan vaikeuksissa oleva Ergee tilanteeseen, jossa sen toiminta voi jatkua ja kannattavuus palautua. Tällä tavoin Ergeetä suosittiin sen kilpailijoihin verrattuna. Yritys toimii tekstiiliteollisuuden alalla ja sillä on monia kilpailijoita ETA-maissa. Yrityksen vahvimmat kilpailijat ovat itävaltalainen Palmers Textil AG, itävaltalainen Wolford AG, saksalainen Falke-yhtymä ja saksalainen Kunert VertriebsgmbH, jotka ovat kaikki kansainvälisiä yrityksiä. Ilmoitetut toimenpiteet voivat siis vaikuttaa näiden toisissa jäsenvaltioissa toimivien kilpailijoiden taloudelliseen tilanteeseen. Tästä syystä nämä toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää jäsenvaltioiden välistä kauppaa ja ne ovat EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Edellä mainitut tuet eivät kuulu jo hyväksyttyyn tai jo voimassa olevaan tukijärjestelmään ja sen vuoksi niistä on ilmoitettava erikseen EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Itävallan viranomaiset eivät noudattaneet tätä ilmoitusvelvollisuutta. 5.4 Poikkeusmääräykset EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaan kyseisissä sopimuksissa tarkoitetut edellytykset täyttävät tuet eivät periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeustapauksista, jolloin tuet voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi. Komissio on tutkinut, voidaanko ilmoitettuihin toimenpiteisiin soveltaa näitä poikkeusmääräyksiä. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei kyseessä olevassa tapauksessa voida soveltaa, koska kyse ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävästä sosiaalisesta tuesta, tuesta luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korjaamiseksi eikä tuesta sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyjä poikkeuksia tai EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja alueellisia poikkeuksia ei voida soveltaa, sillä tukea ei ole myönnetty taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen, tai tietyn talousalueen kehityksen edistämiseen. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeusten osalta komission on todettava, että "Euroopan yhteistä etua" koskevalle tuelle tavallisesti asetetut perusteet eivät täyty, eikä kyse ole myöskään jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamisesta. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan d alakohdan poikkeuksia ei myöskään voida soveltaa, koska tuella ei edistetä kulttuuria eikä kulttuuriperintöä. Sen sijaan EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusmääräysten alkuosaa voitaisiin soveltaa, jos tuki on suunnattu tietyn taloudellisen toiminnan kehitykseen ja jos se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. 5.5 Yhteisön suuntaviivat Ergee on vaikeuksissa oleva yritys ja ilmoitetut toimenpiteet ovat rakenneuudistustukea. Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen tarkoitettua valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa(8) ("jäljempänä suuntaviivat") määritellään edellytykset, joiden täyttyessä rakenneuudistustuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Suuntaviivojen mukaan rakenneuudistuksen on oltava osa realistista, yksityiskohtaista ja laaja-alaista suunnitelmaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi kohtuullisessa ajassa ja suunnitelman on perustuttava realistisiin oletuksiin yrityksen tulevista toimintaedellytyksistä. Tässä yhteydessä on otettava huomioon yrityksen vaikeuksiin johtaneet tilanteet, tarjonta ja kysyntä merkityksellisillä tuotemarkkinoilla sekä niiden ennakoitu kehittyminen ja yrityksen erityiset vahvuudet ja heikkoudet. Suunnitelman on mahdollistettava yrityksen sujuva siirtyminen uuteen pitkällä aikavälillä kannattavaan organisaatiorakenteeseen, joka antaa sille mahdollisuuden jatkaa toimintaansa omin voimin ilman lisätukea valtiolta. Rakenneuudistuksen lähtökohtana on yleensä yrityksen toiminnan uudelleen järjestely ja järkeistäminen tehokkuuden parantamiseksi, mikä merkitsee tavallisesti sitä, että voittoa tuottamattomista tai jo tappioita aiheuttaneista toiminnoista luovutaan. Tämän lisäksi rakenneuudistus koskee niitä toimintoja, joilla kilpailukykyisyys voidaan palauttaa, ja mahdollisesti uusien kannattavien toimintojen kehittämistä tai monipuolistamista. Organisaation rakenneuudistuksen lisäksi edellytetään yleensä yrityksen rahoituksen rakenneuudistusta. Suuntaviivojen 3 kohdan mukaisesti komission oli erityisesti tutkittava, täyttääkö rakenneuudistus seuraavat edellytykset: Rakenneuudistuksen on palautettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa, tuki ei saa vääristää kilpailua kohtuuttomasti ja tuen on oltava suhteutettu rakenneuudistuskustannuksiin ja siitä saatavaan hyötyyn. Suuntaviivoissa määrätään myös, että yrityksen on toteutettava komissiolle esitetty ja sen hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma kokonaisuudessaan ja täytettävä kaikki komission päätöksessä asetetut edellytykset. Lisäksi yhteisön suuntaviivoissa todetaan, että komissio valvoo rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa ja edistymistä. 5.6 Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen Itävallan viranomaiset ovat esittäneet realistisen, yksityiskohtaisen ja laaja-alaisen rakenneuudistussuunnitelman. Komissio toteaa, että yritys on velvoitettu panemaan rakenneuudistussuunnitelma täytäntöön. Rakenneuudistussuunnitelmassa otetaan huomioon olosuhteet, jotka ovat johtaneet yrityksen vaikeuksiin. Nämä vaikeudet voidaan jakaa kolmeen pääryhmään. Ensiksikin Ergeen ongelmana on heikko rahoitusrakenne. Vuoden 1996 lopussa konsernin oma pääoma oli 122 miljoonaa Itävallan sillinkiä (8,8 milj. ecua) negatiivinen. Toiseksi konsernin Itävallassa ja Tsekissä sijaitsevien tuotantolaitosten toiminnan valvonta on selvästi puutteellista, niiltä puuttui asianmukainen kustannustenhallinta eikä konsernin tuotantoprosessi ilmeisestikään pystynyt vastaamaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin. Tämän lisäksi yritys ei ollut noudattanut sopivaa tuotemerkki- ja tuotestrategiaa. Kolmas ongelma-alue aiheutuu siitä, ettei Ergee ollut viime vuosina investoinut riittävästi. Tästä syystä Ergeen rakenneuudistustoimenpiteet, jotka on koottu jäljempänä olevaan taulukkoon, keskittyivät näihin kolmeen pääasialliseen ongelma-alueeseen. >TAULUKON PAIKKA> 5.6.1 Rahoituksen rakenneuudistus Rahoituksen rakenneuudistuskustannukset ovat yhteensä noin 491 miljoonaa Itävallan sillinkiä (35,6 milj. ecua). Konsernin rahoitusaseman tervehdyttäminen edellytti, että 121 miljoonan sillingin (8,8 milj. ecun) oman pääoman vaje katetaan ja konsernille varmistetaan riittävä oman pääoman taso eli noin 25 prosenttia konsernin taseen loppusummasta, mikä merkitsee noin 165:tä miljoonaa sillinkiä (12,0:aa milj. ecua). Nämä tarvittiin vuosina 1997-1998 aiheutuneiden 148 miljoonan sillingin (10,7 milj. ecua) tappioiden sekä 56 miljoonan sillingin (4,1 milj. ecun) varaston ja saatavien poikkeuksellisen arvon alentamisen kattamiseen Komission mielestä nämä rahoituksen rakenneuudistustoimenpiteet ovat välttämättömiä Ergeen rahoitusaseman tervehdyttämiseksi. Konsernin rahoitusaseman tervehdyttäminen tapahtui pääasiassa siten, että Ergeen velkojat luopuivat 338 miljoonan sillingin (24,5 milj. ecun) vakuudettoman lainan takaisinmaksuvaatimuksista vuonna 1997. Saatavistaan luopuivat itävaltalaiset pankit Bank Austria AG, Erste Bank der österreichischen Sparkassen AG ja Raiffeisenbank Oberes Waldviertel registrierte Genossenschaft mit beschränkter Haftung. Nämä pankit vahvistivat 28 päivänä toukokuuta 1998 ja 8 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyillä kirjeillä, että ne olivat suostuneet luopumaan lainasaatavistaan, koska Ergeen ajautuminen konkurssiin olisi aiheuttanut niille vielä suuremmat tappiot. Komissio katsoo Bank Austria AG:n olevan julkinen yritys, vaikka yli 50 prosenttia osakkeista on yksityisten sijoittajien hallussa, sillä valtiolla on kuitenkin suurimpana yksittäisenä osakkaana määräysvalta yrityksessä. Muut pankit ovat yksityisiä. Selkeästi suurin osuus luotosta kuului kuitenkin yksityiselle Erste Bank der österreichischen Sparkassen AG:lle. Pankit ovat perustaneet konsortion, ja tehneet päätökset yksimielisesti. Näin ollen komissio päättelee, että julkinen pankki Bank Austria AG on toiminut yksityisen sijoittajan tavoin. GBI sijoitti 25 miljoonaa sillinkiä (1,8 milj. ecua) Ergeen oman pääoman vajeen kattamiseen ja sitoutui toimittamaan yrityksen käyttöön toiset 25 miljoonaa sen jälkeen, kun komissio on tehnyt päätöksen käsiteltävänä olevassa asiassa. Valtion tarkoituksena on luopua jäljelle jääneiden 42 miljoonan sillingin (3,0 milj. ecun) vakuudettomien luottojen takaisinmaksuvaatimuksista, jos komissio antaa tähän luvan ja jos Ergee täyttää Itävallan tuotantolaitosten työntekijämäärälle asetetut edellytykset. Lisäksi yritys aikoo itse osallistua rahoitukseen realisoimalla omaisuutta [...](9) ja vuosille 1999-2000 ennakoitujen yhteensä [...](10) voittojen avulla. Yhteenlaskettuna tämä merkitsee 494:ää miljoonaa sillinkiä (35,8:aa milj. ecua) ja varojen avulla varmistetaan, että yrityksen rahoitusasema palaa terveelle pohjalle. 5.6.2 Operatiivisen toiminnan rakenneuudistustoimenpiteet Operatiivisen toiminnan rakenneuudistustoimenpiteiden kustannukset ovat yhteensä 84,1 miljoonaa Itävallan sillinkiä (6,1 milj. ecua). Konsernin on ennen kaikkea vähennettävä henkilöstöään parantaakseen kustannusrakennettaan. Tästä syystä työntekijämäärää on jo vähennetty 1966 työntekijästä vuonna 1996 yhteensä 1397 työntekijään vuonna 1998. Tämä merkitsee 29 prosentin supistusta. Tarvittavan henkilöstösuunnitelman kustannukset (pääasiassa Saksan osalta) ovat 55,5 miljoonaa sillinkiä (4,0 milj. ecua). >TAULUKON PAIKKA> Henkilöstösupistukset johtuvat pääasiassa konsernin sisäisistä organisaatiomuutoksista. Konsernin pyrkimyksenä on valvoa tiukemmin Itävallassa ja Tsekissä sijaitsevia tuotantolaitoksia. Sen lisäksi konserni luopuu varastostaan Saksassa ja keskittää varastointitoiminnot Itävallan toimipaikkaan. Saksalainen tytäryhtiö on tarkoitus muuttaa myyntiyhtiöksi. [...](11). Itävallan toimipaikassa tarvittavien organisaatiomuutosten kustannusten arvioidaan olevan 1 miljoona sillinkiä (0,1 milj. ecua). Sen jälkeen kun Ergee siirtyi GBI:lle, Ergeen ja Loana a.s.:n hallituksen jäsenet korvattiin kokeneilla saneeraajilla. Lisäksi GBI lähetti kaksi markkinointi- ja rahoitusasiantuntijaa Ergeehen vahvistaakseen yrityksen johtoa. Ergeen hallintoneuvoston jäsenet korvattiin niin ikään kokeneilla saneeraajilla ja tekstiiliteollisuuden asiantuntijoilla. Johtotason muutokset olivat tarpeen, jotta voitaisiin toteuttaa kustannuksia supistavia toimenpiteitä tuotannon tehokkuuden lisäämiseksi ja tuotantoaikojen lyhentämiseksi Itävallan ja Tsekin tehtailla. Rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttaminen on annettu konsulttien tehtäväksi. [...](12). Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden takaamiseksi konsernin on määriteltävä uudelleen markkina-asemansa ja kehitettävä tuotemerkki- ja tuotantostrategiaansa.[...](13). Operatiivisen toiminnan rakenneuudistustoimenpiteet on tarkoitus rahoittaa pääasiassa valtion takaamalla 90 miljoonan sillingin (6,5 milj, ecun) toimintaluotolla. 5.6.3 Investointeihin liittyvät rakenneuudistustoimenpiteet Itävallan viranomaiset ovat osoittaneet, että konsernin on investoitava palauttaakseen pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. Vuosina 1997-1999 konserni on sunnittellut investoivansa 76 miljoonan sillinkiä (5,5 milj. ecua), joka vastaa keskimäärin. [...](14) prosenttia liikevaihdosta. Investoinnit liittyvät ennen kaikkea Itävallassa sijaitsevan keskusvaraston laajentamiseen ja tekniseen uudenaikaistamiseen (sillä Saksassa sijaitseva keskusvarasto on tarkoitus sulkea) sekä laitteiden, kuten tietokoneohjelmien ja tietokoneiden, viimeisimpiin sovelluksiin. Pieni osa investoinneista on suunnattu konekantaan. Näiden investointien avulla vanhat koneet on tarkoitus korvata uusilla, jotta tuotteiden korkea laatu voidaan säilyttää ja työstää uusia kuituja ja monipuolisempia malleja sekä alentaa huomattavasti materiaalikustannuksia. Itävallan viranomaiset ovat selvittäneet, että konserni on supistanut viime vuosina reaaliomaisuuttaan. Seuraavat luvut osoittavat, että hankittujen (ostettujen tai vuokrattujen) uusien koneiden arvo oli alhaisempi kuin konsernin käyttämien koneiden poisto- ja leasingkulut, vaikka monien osalta poistot oli jo tehty kokonaisuudessaan. >TAULUKON PAIKKA> Investoinnit on tarkoitus rahoittaa valtion myöntämällä uudella 40 miljoonan sillingin (2,9 milj. ecun) lainalla ja pankkilainoilla. Komissio katsoo, että investoinnit on rajoitettu pienimpään mahdolliseen määrään, jolla konsernin rakenneuudistus voidaan toteuttaa. 5.6.4 Ennusteet Komissio on tarkastellut vuoteen 2000 ulottuvia tase-, tulos- ja kassavirtalaskelmia määrittääkseen, palauttavatko rakenneuudistustoimenpiteet yrityksen elinkelpoisuuden. Komissio toteaa, että ennusteet on tehty perusteellisesti ja niiden pohjana olevat oletukset on selostettu yksityiskohtaisesti. Tuotevalikoiman, henkilöstön ja tuotantokapasiteetin supistamisstrategian tuloksena konsernin tuotanto laskee. Se on vuonna 2000 edelleen alhaisempi kuin vuonna 1997. Komissio toteaa, että huolimatta selkeästä tuotannon supistumisesta (-6 %) edellisvuoteen verrattuna liiketoiminnan tulos on jo vuonna 1998 positiivinen. Tämä kehitys perustuu pääasiassa henkilöstökulujen huomattavaan laskuun, joka tuotannossa ilmaistuna merkitsi pudotusta 41,7 prosentista vuonna 1997 34,0 prosenttiin vuonna 1998. Tavanomaisen liiketoiminnan tulos pysyy kuitenkin edelleen negatiivisena suurten korkokulujen vuoksi. Suunnitelman mukaan konsernin pitäisi tuottaa voittoa taas vuonna 1999. [...](15). Parannus perustuu uusiin kustannusten supistuksiin ja tehokkaampaan tuotantoprosessiin. Ennusteiden mukaisesti konserni nostaa vuonna 2000 voittojaan [...](16) eli [...](17) prosenttiin tuotannon arvosta. Tämä osoittaa, että vaikka konsernin on jatkettava kustannusten hallintaa, se on täysin saneerauskelpoinen. Varsinkin pankkilainojen takaisinmaksuvaatimuksista luopumisen ja GBI:n päömasijoituksen ansiosta konsernin oman pääoman taso oli jo vuonna 1997 positiivinen ja se vastasi 15,2 prosenttia taseen loppusummasta. GBI:n sijoittaman lisäpääoman ja vuosina 1999-2000 tehtävän voiton turvin oman pääoman tason arvioidaan vuonna 2000 olevan 27,8 prosenttia taseen loppusummasta. Komission arvioiden mukaan konsernin taloudellinen tilanne on vakaa vuonna 2000. Näin ollen ennusteet osoittavat komission mielestä, että konsernilla on mahdollisuus pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen ja että se voi toimia omin voimin ilman valtion tukitoimia. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 5.7 Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen Komissio on tutkinut, kompensoitiinko rakenneuudistustuesta kilpailijoille aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia. 5.7.1 Tuotantokapasiteetin supistaminen Komissio toteaa, että konsernin vaikeuksien taustalla olivat myös yrityksen ulkoiset syyt. Kattavan kyselytutkimuksen(18) tulosten mukaan 40 prosenttia niistä kuluttajista, jotka supistavat menojaan, säästävät pääasiassa vaatteiden hankinnassa. Tämän lisäksi tekstiilien kysyntä Euroopassa laskee 5-7 prosenttia vuodessa. Samanaikaisesti tuonti Kaukoidästä lisääntyy. Nämä tekijät ovat johtaneet hintojen laskuun, tiukkaan valmistajien väliseen kilpailuun toisten pudottamiseksi markkinoilta ja rakenteellisen ylikapasiteetin syntyyn. Komissio toteaa, ettei Itävalta ole kieltänyt sitä, että asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla esiintyy rakenteellista ylikapasiteettia. Suuntaviivojen 3.2.2 kohdan b alakohdan mukaisesti rakenneuudistussuunnitelman on suhteessa saatavan tuen määrään edistettävä kyseisillä yhteisön markkinoilla toimivan teollisuudenalan rakenneuudistusta supistamalla sen tuotantokapasiteettia peruuttamattomasti. Tuotantokapasiteetin supistaminen on peruuttamatonta silloin, kun kyseiset tuotantolaitokset hävitetään, kun niiden aiempaa tuotantoa alennetaan pysyvästi tai kun ne suunnataan pysyvästi toisiin käyttötarkoituksiin. Komissio toteaa, että yrityksen on osana rakenneuudistustoimenpiteitä korvattava vanhat koneet säilyttääkseen tuotannon korkealaatuisena, pystyäkseen työstämään uusia kuituja ja monipuolisempia malleja sekä tehostaakseen toimintaansa, jotta konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuus olisi turvattu. Koneiden korvaaminen ei siis johda laitekannan tai kapasiteetin kasvuun. Itävallan viranomaiset ovat osoittaneet, että omat sekä vuokratut koneet huomioon ottaen koneiden lukumäärä konsernitasolla laskee ja lisäksi mahdollinen tuotantokapasiteetti (kappaletta/päivä) supistuu peruuttamattomasti. Konsernin neulontakapasiteetti supistuu 11 prosenttia, sukan kärkien neulontakapasiteetti 23,9 prosenttia ja tasoneulontakapasiteetti 51,2 prosenttia. Tämä tuotantokapasiteetti on merkittävä yhtymän omien tuotteiden valmistuksessa. Vuokrattujen koneiden osuus on vähäinen omiin koneisiin verrattuna. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto konsernin tuotantokapasiteetin kehityksestä. [...](19) Komissio toteaa myös, että tuotantokapasiteetin laskuun liittyi henkilöstön supistaminen 28,9 prosentilla, jonka lisäksi konsernin varastojen pinta-alaa vähennettiin 24000 m2:stä 13000 m2:iin ja tuotevalikoimaa supistettiin 15 prosentilla. Lisäksi komissio korostaa jälleen sitä, että vuoteen 2000 mennessä konserni ei aio nostaa tuotantoaan vuoden 1997 tason yläpuolelle. Itävallan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Ergeellä on tärkeimmillä markkina-alueillaan Itävallassa 10,9 prosentin ja Saksassa 6 prosentin markkina-osuus. Muissa ETA-maissa Ergeen markkinaosuudet eivät ole merkittäviä. Näin ollen Ergee on ETA-markkinoilla suhteellisen vähämerkityksinen kilpailija. 5.7.2 Valtion tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävä vaikutus Komission mielestä suunniteltu valtion luopuminen vakuudettoman 42 miljoonan Itävallan sillingin (3,0 milj. ecua) lainan takaisinmaksuvaatimuksista on tarpeen sen varmistamiseksi, että konsernilla on käytettävissään riittävästi varoja. Komissio on lisäksi ottanut huomioon sen, että Itävallan toimittamien tietojen mukaan valtio olisi menettänyt koko lainasumman, jos Ergee ajautuisi konkurssiin. Valtio toimii samalla tavoin kuin Ergeelle luottoa myöntäneet pankit, jotka luopuvat niin ikään kokonaisuudessaan vakuudettomista lainasaatavistaan. Lainasaatavista luopumiselle on lisäksi asetettu edellytykseksi, että tietty henkilöstömäärä pidetään Ergeen palveluksessa vuoden 2000 loppuun. Valtion myöntämän uuden 40 miljoonan sillingin (2,9 milj. ecun) lainan osalta komissio on päätellyt, että laina on tarpeen välttämättömien investointien rahoituksen turvaamiseksi. Komissio on myös ottanut huomioon, että 11 päivänä toukokuuta 1994 tehdyn EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen mukaan yritys toimii EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisella tukialueella, jolla suurin sallittu tuki-intensiteetti on 20 prosenttia netto. Ergee voi 90 miljoonan sillingin (6,5 milj. ecun) takauksen avulla hankkia riittävästi varoja rakenneuudistustoimenpiteidensä rahoittamiseksi. Komissio huomauttaa kuitenkin, että Ergeeltä ei vaadita minkäänlaista maksua tästä takauksesta. Koska konsernin ennakoidaan olevan elinkelpoinen pitkällä aikavälillä ja koska sen talous on juuri tervehdytetty, palkkiosta luopuminen ei ole tarpeen yrityksen kannattavuuden palauttamiseksi. Yhtymän rahoituskustannukset ovat sitä paitsi vain noin 2 prosenttia tuotannon arvosta. Voidaan siis osoittaa, että takauksen myöntäminen ilmaiseksi ei ole perusteltua. Näin ollen tällainen saatavista luopuminen vähentäisi yritykseen kohdistuvia taloudellisia vaateita vuoteen 2000 asti epäoikeudenmukaisella tavalla. Komissio katsoo, että takaus, josta Ergeen ei tarvitse maksaa markkinoilla tavanomaista palkkiota, on yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. 5.8 Tukien suhtettaminen rakenneuudistuskustannuksiin ja siitä saatavaan hyötyyn Komissio on tutkinut, onko tuki rajattu yrityksen rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ehdottomasti välttämättömään määrään. >TAULUKON PAIKKA> Taulukosta ilmenee, että yrityksen rakenneuudistuksen päärahoittajia ovat pankit (56,2 %). Valtion osuus on 26,4 prosenttia, yrityksen oma osuus 9,8 prosenttia ja emoyhtiö GBI:n osuus 7,7 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista. Edellä mainitut prosenttiosuudet osoittavat, että valtiontuki on asianmukaisesti suhteutettu rakenneuudistuskustannuksiin ja muiden osuuksiin niistä. Komissio huomauttaa kuitenkin, että takauspalkkiosta luopuminen ei ole tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tästä syystä takaus ei sovellu yhteismarkkinoille. 5.9 Nykyinen valtion laina Itävallan viranomaiset ovat osoittaneet, että valtion jo myöntämä 42 miljoonan sillingin (3,0 milj. ecun) luotto oli suunnattu 92,7 miljoonan sillingin (6,7 milj. ecun) investointeihin vuosina 1994-1995. Viranomaiset ovat toimittaneet myös yksityiskohtaisen selonteon investointikustannusten jakautumisesta. Nykyinen luotto myönnettiin työllisyyden edistämistä koskevan lain 35 a §:n nojalla (Arbeitsmarktförderungsgesetz). EFTAn valvontaviranomainen on kirjannut kyseisen lain numerolla 93-359 voimassa olevien aluetukijärjestelmien luetteloon. Näin ollen komissio katsoo, että tuki kuuluu voimassa olevaan tukijärjestelmään. Komissio toteaa lisäksi, että Itävallan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Ergee ei ollut osallisena saksalaisen emoyhtiön konkurssimenettelyssä eikä se ollut taloudellisissa vaikeuksissa kun luotto myönnettiin. Tästä syystä komissio päättelee, että kyseinen luotto on investointitukea. Komissio toteaa, että Ergee hakee rakenneuudistustukea ensimmäistä kertaa. 5.10 Pelastamistukea ei jatketa Komissio antoi 17 päivänä joulukuuta 1997 luvan pelastamistuen myöntämiseen takauksena ja GBI:n rahoittamana pääomankorotuksena heinäkuun 1997 ja vuoden 1997 lopun välisenä aikana. Itävallan toimittamien tietojen mukaan takaus myönnettiin vain vuoden 1997 loppuun. Ergeellä on kuitenkin edelleen käytössään GBI:n sille osoittamat 25 miljoonaa Itävallan sillinkiä (1,8 milj. ecua). Komissio totesi pelastamistukea koskevassa päätöksessään, että ilman sopivaa rakenneuudistussuunnitelmaa ei voida osoittaa eikä odottaa, että yrityksen tavanomaiset tuotot voisivat palautua asianmukaisen ajan kuluessa. Tästä syystä komissio päätteli, että GBI:n toimenpiteet saattoivat sisältää valtiontukea pelastamistoimenpiteiden toteuttamisajankohtana. Koska komissio on kuitenkin jo todennut, että GBI:n toimenpiteet rakenneuudistusvaiheen jälkeen ovat olleet taloudellisesti perusteltuja ja etteivät ne ole EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, ei ole mitään todellista syytä pitää GBI:n tekemää pääomasijoitusta jatkona pelastamistuelle. 6. PÄÄTELMÄT Komissio on tullut siihen tulokseen, että GBI:n toiminta vastaa yksityisen sijoittajan tavanomaista toimintaa eikä kyse ole EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetusta valtiontuesta. Komissio katsoo, että Itävalta on toimittanut realistisen, yksityiskohtaisen ja laaja-alaisen rakenneuudistussuunnitelman ja osoittanut, että konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen on mahdollista ja että se voi jatkaa toimintaansa omin voimin ilman lisätukea valtiolta. Tuotantokapasiteettia on supistettu huomattavasti ja sen avulla voidaan estää markkinoiden kohtuuton vääristyminen. Valtiontuki on suhteutettu rakenneuudistuskustannuksiin ja muiden osuuteen kustannuksista. Tämän lisäksi komissio toteaa, että Ergee hakee rakenneuudistustukea ensimmäistä kertaa. Ei ole myöskään mitään todellista syytä pitää GBI:n tekemää pääomasijoitusta jatkona pelastamistuelle. Komissio katsookin, että luopuminen takauspalkkiosta ei ole tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tämä merkitsisi epäoikeudenmukaista etua konsernille. Näistä syistä komissio hyväksyy vain valtion myöntämän uuden 40 miljoonan Itävallan sillingin (2,9 milj. ecun) lainan ja luopumisen koronmaksuvaatimuksista sekä nykyisen 42 miljoonan sillingin (3,0 milj. ecua) lainan takaisinmaksuvaatimuksista. Sitä vastoin komissio katsoo, että valtion korvauksetta Ergeelle myöntämä 90 miljoonan sillingin (6,5 milj. ecun) takaus on yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Näin ollen komissio päättelee, että valtion myöntämä uusi 40 miljoonan sillingin (2,9 milj. ecun) laina ja luopuminen koronmaksuvaatimuksista sekä nykyisen 42 miljoonan sillingin (3,0 milj. ecua) lainan takaisinmaksuvaatimuksista ovat tukea tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, eikä tuki muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tästä syystä komissio päättää, että valtion tukitoimenpiteet voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen osan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Sitä vastoin valtion korvauksetta 90 miljoonan sillingin (6,5 milj. ecun) takauksena myöntämä valtiontuki muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla eikä tästä syystä sovellu yhteismarkkinoille. Komissio kehottaa Itävallan viranomaisia ilmoittamaan komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. Yhteisön suuntaviivojen 3 kohdan mukaisesti komissio vaatii Itävallan viranomaisia toimittamaan yksityiskohtaisen vuosikertomuksen, joka osoittaa, että rakenneuudistussunnitelma on pantu asianmukaisesti täytäntöön. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Yhteismarkkinoille soveltuvaksi katsotaan valtiontuki Itävallan Schremsissä sijaitsevalle Ergee Textilwerk GmbH:lle, joka myönnettiin siten, että valtio luopui koronmaksuvaatimuksistaan ja myöntämänsä 42 miljoonan Itävallan sillingin (3,0 miljoonan ecun) lainan takaisinmaksuvaatimuksista sekä myönsi uuden 40 miljoonan Itävallan sillingin (2,9 miljoonan ecun) lainan. Yhteismarkkinoille soveltumattomaksi katsotaan valtiontuki Itävallan Schremsissä sijaitsevalle Ergee Textilwerk GmbH:lle, joka oli tarkoitus myöntää siten, että valtio antaa korvauksetta 90 miljoonan Itävallan sillingin (6,5 miljoonan ecun) takauksen. Tästä syystä tätä tukea ei saa myöntää. 2 artikla Itävallan viranomaisten on toimitettava yksityiskohtainen vuosikertomus, jossa osoitetaan, että rakenneuudistussuunnitelma pannaan asianmukaisesti täytäntöön. 3 artikla Itävallan viranomaisten on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle. Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen (1) EYVL C 70, 6.3.1998, s. 8. (2) Kok. 1994, s. I-1173. (3) EYVL C 298, 26.9.1998, s. 2. (4) EYVL C 199, 11.5.1994, s. 7. (5) EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4. (6) EY-tiedote 9-1984. (7) Osia tästä päätöksestä on toimituksellisesti muutettu siten, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta; nämä osat ovat hakasulkeissa ja merkitty tähdellä. (8) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12. (9) Osia tästä päätöksestä on toimituksellisesti muutettu siten, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta; nämä osat ovat hakasulkeissa ja merkitty tähdellä. (10) Osia tästä päätöksestä on toimituksellisesti muutettu siten, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta; nämä osat ovat hakasulkeissa ja merkitty tähdellä. (11) Osia tästä päätöksestä on toimituksellisesti muutettu siten, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta; nämä osat ovat hakasulkeissa ja merkitty tähdellä. (12) Osia tästä päätöksestä on toimituksellisesti muutettu siten, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta; nämä osat ovat hakasulkeissa ja merkitty tähdellä. (13) Osia tästä päätöksestä on toimituksellisesti muutettu siten, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta; nämä osat ovat hakasulkeissa ja merkitty tähdellä. (14) Osia tästä päätöksestä on toimituksellisesti muutettu siten, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta; nämä osat ovat hakasulkeissa ja merkitty tähdellä. (15) Osia tästä päätöksestä on toimituksellisesti muutettu siten, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta; nämä osat ovat hakasulkeissa ja merkitty tähdellä. (16) Osia tästä päätöksestä on toimituksellisesti muutettu siten, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta; nämä osat ovat hakasulkeissa ja merkitty tähdellä. (17) Osia tästä päätöksestä on toimituksellisesti muutettu siten, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta; nämä osat ovat hakasulkeissa ja merkitty tähdellä. (18) Kyselyn teki maaliskuussa 1995 aikakauslehti TV Hören und Sehen. (19) Osia tästä päätöksestä on toimituksellisesti muutettu siten, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta; nämä osat ovat hakasulkeissa ja merkitty tähdellä.