ODYSSEUS-OHJELMA: VUOSIOHJELMA 1998 (98/C 169/12) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

1. Ohjelman pääsuuntaviivat

Neuvosto hyväksyi turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan sekä ulkorajojen ylittämisen aloilla toteutettavaa koulutus-, vaihto- ja yhteistyöohjelmaa koskevan Odysseus-ohjelman 19. maaliskuuta 1998 (EYVL L 99, 31.3.1998). Ohjelmaa sovelletaan Euroopan unionin viidessätoista jäsenvaltiossa, ja lisäksi kolmansilla mailla sekä erityisesti unionin jäsenyyttä hakevilla mailla on mahdollisuus osallistua ohjelmaan, jos se on ohjelman tavoitteiden mukaista.

Ohjelma kattaa ajanjakson 1998-2002, ja rahoitusohje ohjelman toteuttamiseksi on 12 miljoonaa ecua.

Ohjelman yleistavoite on kolmitasoinen:

1. Tavoitteena on ensinnäkin lisätä monivuotinen ulottuvuus turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikasta sekä ulkorajojen ylittämisestä vastaavien hallintoyksiköiden käytännön yhteistyöhön. Tällainen monivuotinen ulottuvuus on toiminnan tehokkuuden olennainen edellytys, koska uuden lainsäädännön sekä uusien menettelyjen ja tekniikoiden mahdollisesti aiheuttamat mukautukset vaativat melko pitkän ajan, yleensä enemmän kuin vuosiohjelman pituisen ajan.

2. Toisena tavoitteena on laatia sisällöltään yhtenäinen ohjelma, jossa yhdistyvät erittäin laajan yhteistyöpolitiikan eri osa-alueet virkamiesten koulutuksen ja vaihdon avulla. Näistä välineistä saadaan täysi hyöty ainoastaan seuraavien edellytysten täyttyessä:

- Määritellään toimivallan eri tasot. On pyrittävä siihen, että Odysseus-ohjelmassa määritellyt unionissa toteuttavat toimet ja muut pääasiassa jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvat toimet, erityisesti virkamiesten peruskoulutus, täydentävät toisiaan.

- Lisätään tutkimukseen perustuvaa yhteistyötä kehittämällä välineitä ja levittämällä tietoja tämän yhteistyön tehostamiseksi.

- Arvioidaan toimintaa, mikä edellyttää sitä, että kunkin toimen tavoitteet ja menettelytavat määritellään kattavasti. Näissä tavoitteissa on myös tuotava esiin esitettyjen tarpeiden johdonmukaisuus ohjelman sisältöön nähden. Uusien toimien toteuttamisen edellytyksenä on näin ollen se, että siinä otetaan kokonaisuudessaan huomioon aiempia samantyyppisiä toimia koskeva arviointi.

3. Kolmanneksi pyritään todelliseen avoimuuteen kolmansiin maihin ja erityisesti jäsenyyttä hakeviin valtioihin nähden, joiden on oltava yhteistyötoimien ensisijainen kohde, jotta näitä maita voitaisiin auttaa omaksumaan turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan sekä ulkorajojen ylittämisen aloja koskeva unionin säännöstö.

Ohjelman tarkoituksena on saavuttaa edellä mainitut tavoitteet tukemalla johonkin turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan ja ulkorajojen ylittämisen alan tavoitteeseen pyrkivien julkisten tai yksityisten elinten aloitteita. Ohjelman perustana on sen vuoksi hallintokomitean yksivuotinen ohjelma; hallintokomitean työskentelylle on ominaista sekä erittäin suuri avoimuus hankkeiden valinnassa että myös ehdoton tarkkuus sen ansiosta, että työhön osallistuu asiantuntijoita, jotka auttavat komissiota johdonmukaisten ohjelmaehdotusten tekemisessä.

Komissio on korostanut, että ohjelmien hallinnoinnissa on pyrittävä mittakaavaetuihin moitteettoman hallinnon varmistamiseksi. Sherlock-ohjelma voidaan sisällyttää Odysseus-ohjelmaan muuttamatta Sherlock-ohjelman sisältöä. Tämän yhdistämisen avulla voidaan sovittaa entistä paremmin yhteen väärennettyjen henkilötodistusten vastaista toimintaa koskevan ohjelman tavoitteita - asettamalla ulkorajojen valvonta ja laittoman maahanmuuton vastustaminen yleiseksi tavoitteeksi - sekä yksinkertaistaa hallintoa sen ansiosta, että jäljelle jää vain yksi hallintokomitea. Lisäksi komissio pyrkii siihen, että ohjelma on johdonmukainen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla jo käynnistettyihin ohjelmiin sekä Phare-ohjelmaan nähden, etenkin tämän ohjelman oikeus- ja sisäasioita koskevaan erityisosaan nähden.

Edellä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi Odysseus-ohjelmassa toteutetaan seuraavien alojen toimia:

- Virkamiesten koulutus, kouluttajien koulutuksesta tai asiantuntijoiden erikoiskoulutuksesta; kunkin koulutusaihetyypin mukainen peruskoulutus kuuluu lähinnä jäsenvaltioille. Koska käynnissä on ohjelman täytäntöönpanon ensimmäinen vuosi, koulutuksen tyypin määrittäminen antamalla etusija joko kouluttajille tai asiantuntijoille ei vaikuta välttämättömältä. Alat ovat nimittäin riittävän laajoja ja erillisiä, joten sopivin koulutustyyppi on mahdollista määrittää tapauskohtaisesti. Näin esimerkiksi väärennettyjen henkilötodistusten alan koulutuksessa voidaan hyödyntää Sherlock-ohjelmasta saatuja kokemuksia. Muilla aloilla voi olla hyödyllisempää tukeutua koulutuksen perusmalleihin. Lisäksi komissio pyrkii antamaan tässä yhteydessä etusijan tiedon levittämiselle. Yhtäältä jäsenvaltioille on jaettava entistä enemmän tietoa ja tiedottamista asianomaisille viranomaisille on tehostettava, kun on kyse unionin kaikkien jäsenvaltioiden yhteisistä eduista, sekä toisaalta varsinaisille virkamiehille on annettava täydentävää koulutusta ja erikoiskoulutusta niiden erityisnäkökohtien syventämiseksi, joiden katsotaan edellyttävän erityistoimia. Koulutuksen on oltava säännöllistä, jotta sillä olisi todellisia vaikutuksia ja jakson lopulla käytössä olisi todellinen tietolähde.

- Jäsenvaltioiden välinen virkamiesvaihto välttämättömänä koulutusta täydentävänä ulottuvuutena. Vaihtoa voidaan pidentää tarvittaessa siten, että menettelytapoihin, menettelyihin ja tekniikoihin tutustutaan käytännössä. Tutustuminen voi olla luonteeltaan yksipuolista tai vastavuoroista, ja se voidaan toteuttaa turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikasta sekä ulkorajojen ylittämisen valvonnasta vastaavissa kansallisissa hallintoelimissä, mikä mahdollistaa muiden jäsenvaltioiden kohtaamiin ongelmiin perehtymisen paikan päällä. Pitkät tutustumisjaksot mahdollistavat sen, että virkamiehet voivat toimia - asiasta vastaavien kansallisten hallintoyksikköjen suostumuksella - käytännönläheisemmissä tehtävissä. Lisäksi yhteen jäsenvaltioon on mahdollista sijoittaa virkamiehiä useista eri jäsenvaltioista.

- Tutkimuksen, joka on vuosiohjelmien kolmas osatekijä, tarkoituksena on erityisesti opetusmateriaalin (opetusaineiston, opetusvälineiden, opetusohjelmistojen ja niin edelleen) suunnittelu ja jakaminen. Tutkimuksessa voitaisiin keskittyä entistä enemmän työvälineiden ja käytännön toteutuksen kehittämiseen. Tässä yhteydessä voitaisiin lisäksi hyödyntää hankkeita, joiden tavoitteena on asiakirjojen levittäminen tai saattaminen yleiseen käyttöön (tietokantojen välityksellä), mikä parantaisi hallintoyksiköiden välistä yhteistyötä. Nykyisistä tai tulevista institutionaalisista, lainsäädännöllisistä ja hallinnollisista aloista voi niin ikään muodostua keskeinen tutkimuskohde, erityisesti Amsterdamin sopimuksen voimaantulon kannalta.

Hallintokomitea, jossa kaikki jäsenvaltiot ovat edustettuina ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja, valitsee hankkeet. Hankkeiden valinta edellyttää sitä, että ehdolla olevat hankkeet ovat Euroopan unionin kannalta merkityksellisiä ja vähintään kaksi jäsenvaltioita osallistuu niihin. Jäsenyyttä hakevat valtiot voivat osallistua tällaisiin hankkeisiin yhteisen toiminnan 10 artiklan mukaisesti, jos se on ohjelman tavoitteiden mukaista. Lisäksi kolmansien maiden osallistumismahdollisuutta ei ole poissuljettu, jos niiden läsnäolo on Euroopan unionin kannalta merkityksellistä.

2. Vuosiohjelman rakenne, vuoden 1998 toiminta-alat ja määrärahat

Odysseus-ohjelmalla on laajat tavoitteet, koska ne koskevat turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa sekä ulkorajojen ylittämistä. Alat ovat eriytyneitä ja edellyttävät erityyppisiä kumppanuuksia. Tietyille aloille, kuten Sherlock-ohjelmalle, on oleellista ehdoton tietosuoja, kun taas toiset alat ovat avoimia tiedemaailmalle ja valtiosta riippumattomille järjestöille, jopa kaupan alan yrityksille. Sen vuoksi Odysseus-ohjelma koskettaa poikkeuksetta laajaa yleisöä ja kattaa niin edellä mainituista aloista vastaavat hallintoyksiköt kuin niiden kanssa tekemisissä olevat elimet, yhdistykset ja yrityksetkin.

Odysseus-ohjelman rakenteessa otetaan huomioon alan moninaisuus keskittymällä ensisijaisesti kolmeen pääalaan (turvapaikka-asioihin, maahanmuuttoon ja ulkorajoihin), jotka soveltuvat perinteisiin yhteistyömuotoihin koulutukseen, vaihtoon ja tutkimukseen, sekä antamalla jäsenvaltioille kuitenkin myös valinnanvaraa aloja koskevien velvoitteiden osalta. Vuosiohjelmaan sisältyy näin ollen kaksi painopistealuetta, joista yksi koskee ajankohtaisia aiheita ja toinen jäsenyyttä hakevia valtioita komission määrittämän kumppanuuden mukaisesti. Vuosiohjelmassa halutaan antaa etusija vaiheittain etenevälle lähestymistavalle keskittymällä ensisijaisesti aloihin, joilla on merkitystä sekä Euroopan unionille että jäsenvaltioille, sekä vastaavasti erityistä huomiota vaativiin ajankohtaisiin aiheisiin, erityisesti neuvostossa käsiteltäviin aiheisiin; muita erityisiä näkökohtia voidaan sen sijaan käsitellä myöhemmin.

Kaikkien komission hallinnoimien ohjelmien yhteisenä piirteenä on lisäksi se, että ohjelman yhteydessä toteutettujen toimien arviointia on pidettävä entistä tärkeämpänä.

Turvapaikkapolitiikan ala

- Dublinin yleissopimuksen voimaantulo on tärkeysjärjestyksessä etusijalla siinä määrin kuin sen täytäntöönpano ja soveltamisehdot edellyttävät jäsenvaltioiden toteuttavan koulutusta koskevia ponnisteluita.

- Vuosiohjelman alkuvaiheessa pyritään tämän vuoksi painottamaan turvapaikkahakemusten tutkintamenetelmiä koskevia parhaita käytäntöjä.

Lisäksi entistä tiiviimpi yhteistyö turvapaikkapolitiikan muilla aloilla vaikuttaa hyödylliseltä. Virkamiesvaihdon mahdollistama vertailu paikan päällä auttaa virkamiehiä perehtymään paremmin muihinkin kuin heidän itse toteuttamiinsa järjestelmiin sekä hyödyntämään tarvittaessa ratkaisuja omissa hallintoyksiköissään.

- Kyseisestä yhteistyöstä on erityistä hyötyä jäsenyyttä hakeville valtioille, joista monet ovat vasta äskettäin tutustuneet alaan. Yhteistyön avulla nämä valtiot voivat oppia turvapaikkahakemusten hallinnointimenettelyn perusteet. Hankkeet voivat näin ollen olla rinnakkaisia Dublinin yleissopimuksen aloitteiden kanssa.

- Koska komissio vastaa - eri toimintakehyksessä - siirtymään joutuneita henkilöitä sekä turvapaikanhakijoita ja pakolaisia koskevien erityishankkeiden rahoituksesta (yhteiset toiminnat 97/477/YOS ja 97/478/YOS, 22.7.1997, EYVL L 205, 31.7.1997), on pyrittävä siihen, että tässä yhteydessä toteutetut toimet täydentävät toisiaan.

Maahanmuuttopolitiikan ala

Lisäksi olisi otettava huomioon tämän politiikan kaksi toisiaan täydentävää näkökohtaa, sellaisina kuin se määritellään erityisesti maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaa koskevassa komission tiedonannossa (helmikuu 1994).

- Toimien on siten koskettava sekä unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten pääsyä Euroopan unioniin että laittoman siirtolaisuuden vastustamista. Tämän ensimmäisen näkökohdan osalta ohjelmassa pyritään painottamaan aiheita, jotka liittyvät läheisesti luonnokseen yleissopimukseksi unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten Euroopan unionin jäsenvaltioihin pääsystä.

- Toisen näkökohdan osalta hankkeiden aiheet voivat koskea takaisinottoa koskevia sopimuksia sekä kolmansista maista olevien laittomien siirtolaisten takaisinottoa koskevia käytännön menettelytapoja. Tässä yhteydessä ehdotettujen hankkeiden on liityttävä etupäässä Euroopan unionissa jo käynnissä oleviin toimiin tai sisällyttävä liittymistä edeltävään kumppanuuteen jäsenyyttä hakevien maiden kanssa.

- Ohjelmassa painotetaan myös maahanmuuton hallintoa koskevien parhaiden käytäntöjen tuntemusta.

Koska muiden yhteisön ohjelmien yhteydessä voidaan ehdottaa samankaltaisia toimia, komissio ja hallintokomitea pyrkivät välttämään mahdollisia päällekkäisyyksiä.

Ulkorajojen ylittämisen ala

- Ohjelman ulkorajoja käsittelevän kokonaisuuden olennaisen osan muodostaa väärien tai väärennettyjen asiakirjojen käytön vastainen toiminta Sherlock-ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä tehtyjen havaintojen mukaisesti. Sherlock-ohjelman yhteydessä aloitetut tai hyväksytyt hankkeet toteutetaan nykyisen varainhoitovuoden osalta vuoden 1998 Odysseus-ohjelman yhteydessä yhteisen toiminnan 19 artiklan mukaisesti.

- Rajojen ominaisuuksia (meri-, ilma- ja maa-alueita) koskevat erityisongelmat otetaan huomioon luokitteluun perustuvan kohdennetun lähestymistavan avulla.

Lisäksi hankkeissa voidaan korostaa erityisten rajavalvontapaikkojen ohella tiettyä maantieteellistä lähestymistapaa, jota sovelletaan ominaisuuksiltaan erityisiin raja-alueisiin (Baltian maihin, Balkaniin, Etelä-Välimeren alueeseen).

Edellä mainittujen näkemysten mukaisesti ja eri asianomaisten alojen tilanteen sekä erityisryhmien toiminnan perusteella vuoden 1998 toiminta-aloiksi ehdotetaan seuraavia aloja, joiden alustava kokonaismääräraha on 3 miljoonaa ecua ja joihin liittyy perinteisten yhteistyömuotojen lisäksi entistä yksityiskohtaisempia tavoitteita sekä luonnollisesti arviointi.

Toiminta-ala a)

Koulutus: Koulutus on yhteisen toiminnan aloista ensisijaisessa asemassa. Toimintaohjelman ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna hankkeissa on painotettava turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa koskevia perustietoja. Koska Sherlock-ohjelmaa on toteutettu jo aiempina vuosina, väärennettyjen asiakirjojen vastaisen toiminnan osalta voidaan käsitellä erityisempiä aloja - peruskoulutusta painotettiin jo ohjelman ensimmäisinä vuosina.

- Vuosiohjelmassa painotetaan unionissa toteutettujen toimenpiteiden soveltamiseen liittyviä näkökohtia. Hankkeiden päämääränä voi olla näin ollen yhteisön säädöksien sekä menettelyjen, menetelmien ja tekniikkojen tuntemuksen parantaminen kansallisten virkamiesten keskuudessa.

- Toisekseen hankkeissa on keskityttävä aiheisiin, joihin voi liittyä sekä unionin jäsenvaltioiden välinen että jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa tehtävä tiivis yhteistyö.

Toiminta-ala b)

Ajankohtaiset kysymykset: Tarkoituksena on puuttua tiettyihin näkökohtiin ja kysymyksiin, joissa jäsenvaltiot kohtaavat erityisongelmia (uusi lainsäädäntö, uudet toimintatavat, uusi teknologia ja niin edelleen). Vuosiohjelmalla pyritään siten antamaan jäsenvaltioiden käyttöön väline, jolla ne pystyvät vastaamaan esille tuleviin ajankohtaisiin kysymyksiin välittömästi. Toiminta-alaan voivat kuulua erityisesti Irakista ja sitä ympäröivältä alueelta tulevan siirtolaistulvan vastaista toimintaa koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä toteutettavat toimenpiteet.

Toiminta-ala c)

Virkamiesvaihto

Ala koskee pääasiassa perinteistä melko pitkinä jaksoina toteutettavaa virkamiesvaihtoa, jossa virkamiehet perehdytetään muiden hallintoyksiköiden eri ohjelma-aloja koskeviin käytäntöihin. Vaihto voi koskea kunkin jäsenvaltion hallintojärjestelmästä riippuen paikallisella tai kansallisella tasolla toimivaa, menettelyjen täytäntöönpanosta vastaavaa henkilöstöä sekä menettelyjen kehittämisestä vastaavia virkamiehiä. Vaihtoon voivat myös osallistua tarkastuksista paikan päällä vastaavat tai kolmannen maiden kansalaisten (turvapaikanhakijoiden, palauttamista odottavien laittomien siirtolaisten ja niin edelleen) kanssa suoraan tekemisissä olevat virkamiehet.

Toiminta-ala d)

Yhteistyö kolmansien maiden kanssa

- Jäsenyyttä hakevien valtioiden on omaksuttava liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä asteittain unionin säännöstö - sen laajimmassa merkityksessä - ohjelman kattamilla aloilla. Tämä vaatimus koskee sekä oikeusvälineiden että menettelyjen, menetelmien ja tekniikoiden tuntemusta. Ohjelman täytäntöönpanossa keskitytään siis ensimmäisenä vuonna perustietojen hankkimiseen.

Tähän tavoitteeseen voi liittyä erityyppisiä toimia (joita ovat ennen kaikkea koulutus ja virkamiesten vaihto). Toimien on täydennettävä VI osastoon kuuluvia ohjelmia sekä muita yhteisön tukea koskevia ohjelmia, erityisesti monialaista Phare-ohjelmaa, jonka yksi osa-alue käsittelee oikeus- ja sisäasioiden erikoisalaa ja erityisesti ulkorajojen valvontaa.

- Tämä jäsenyyttä hakevien maiden vallitseva asema ei millään muotoa sulje pois kolmansien maiden osallistumista yhteistyöhön. Tässä yhteistyössä voidaan asettaa etusijalle esimerkiksi yhtenäinen maantieteellinen lähestymistapa. Hankkeiden olisi kuitenkin oltava unionin kannalta merkityksellisiä.

Odysseus-ohjelman täytäntöönpanon tässä vaiheessa ensisijaisen tärkeisiin aiheisiin on kuuluttava Dublinin yleissopimuksen soveltamisehdot sekä ulkorajojen ylittämistä koskevat näkökohdat.

Erityistä huomiota on kiinnitettävä koulutuksen, vaihdon ja tutkimuksen aloilla esitettyihin hankkeisiin, joihin osallistuvat kolmannet maat ja erityisesti jäsenyyttä hakevat maat.

Toiminta-ala e)

Tutkimus

Vuosiohjelmassa painotetaan oikeus- ja sisäasioiden yhteistyön ensisijaisia aloja. Erityisesti korostetaan oikeus- ja sisäasioiden alan yhteistyön ensisijaisten alojen vahvistamisesta 1 päivästä tammikuuta 1998 alkavaksi kaudeksi Amsterdamin sopimuksen voimaantulopäivään saakka 18 päivänä joulukuuta 1997 annetussa neuvoston päätöslauselmassa tarkoitettuja aiheita, jotka ovat suuntaviivoina neuvoston työryhmien työskentelylle (EYVL C 11, 15.1.1998). Lisäksi annetaan etusija hankkeille, joilla voi olla käytännön vaikutuksia tulevien säädösten osalta, erityisesti komission lainsäädännöllisten painopistealueiden kannalta tärkeille aiheille. Otollisia suunniteltuja tutkimuskohteita voisivat olla vuonna 1998 esimerkiksi tilapäistä suojelua, Dublinin yleissopimuksen täytäntöönpanoa tai unionin ulkopuolisten maiden Euroopan unionin jäsenvaltioihin pääsyä koskevaa yleissopimusluonnosta koskevat aiheet. Ohjelman tarkoituksena on edistää kartoittavaa ja dynaamista lähestymistapaa tilastollisen, kuvailevan tai historiallisen lähestymistavan sijasta.

Komissio pyrkii painottamaan lisäksi kaikkein tarkoituksenmukaisimmilla tekniikoilla toteutettavaa tiedonlevitystä, jotta tieto tavoittaisi mahdollisimman monet henkilöt asianomaisessa virkamieskunnassa. Tämän tiedotus voidaan toteuttaa erilaisilla opetusvälineillä, joilla turvataan virkamiehille suunnattu koulutuksen kehittäminen tai perustietojen välittäminen.

Toiminta-ala f)

Arviointi

Tämä ala on komission ensisijainen toiminta-ala sen vastuulla olevassa ohjelmien hallinnoinnissa. Koska vuoden 1998 ohjelma muodostaa Odysseus-ohjelman ensimmäisen varainhoitovuoden, arviointi voi koskea pääasiassa tänä ajanjaksona toteutettuja yksittäisiä hankkeita sen varmistamiseksi, että nämä hankkeet vastaavat ohjelman päämääriä. Myöhemmin voidaan arvioida tarkemmin itse ohjelmaa.

Odysseus-ohjelman ennakoidut määrärahat viidelle varainhoitovuodelle ovat 12 miljoonaa ecua. Vuodelle 1998 voidaan varata 3 miljoonan ecun suuruinen ohjeellinen määräraha, joka muodostuu varauksesta (2 miljoonaa ecua) sekä Sherlock-ohjelmaan vuodeksi 1998 varatusta 1 miljoonan ecun suuruisesta budjettipääomasta, joka on vielä kokonaan käyttämättä, koska Odysseus-ohjelmaa koskeva yhteinen toiminta oli vahvistettu ennen Sherlock-ohjelmaa käsittelevän komitean alaan kuuluvien hankkeiden hakemusasiakirjojen palautuksen määräpäivää.

Ohjelman painopistealueiden toteuttamiseen on varattu seuraavat ohjeelliset määrärahat:

>TAULUKON PAIKKA>

3. Mahdolliset osallistujat ja hakemusten toimittaminen

Mahdollisia hakijoita ovat jäsenvaltioiden hallintoyksiköt, joko turvapaikka- ja maahanmuuttoasioista tai rajojen ylittämisestä vastaavat hallintoyksiköt tai muut erityisesti näiden alojen vastuullisissa tehtävissä toimivien virkamiesten koulutuksesta vastaavat elimet, korkeakoulut ja tutkimuslaitokset, valtiosta riippumattomat järjestöt sekä yhdistykset ja rahastot. Muitakaan laitoksia ei saa jättää ohjelman ulkopuolelle, etenkään jos ne toimivat ohjelman tavoitteita koskevilla aloilla. Fyysisten henkilöiden tukihakemuksia ei voida ottaa huomioon.

Hankkeiden hyväksyntämenettelyn osalta perustamissopimuksen VI osaston, jonka helmikuussa 1998 tarkistettu toisinto on saatavilla kaikilla kielillä, rahoitusta koskevassa muistiossa esitetään hakemuksen kannalta välttämättömät tiedot. Sen liitteenä ovat hakemuslomakkeen malli, rahoitusselvityksen laatimista koskevat tarkat tiedot sekä talousarvion malli. Tähän asiakirjaan tutustuminen on erittäin suositeltavaa hankkeita suunniteltaessa.

Niiden hankkeiden osalta, jotka voidaan rahoittaa vuoden 1998 talousarviosta, valinnassa edetään kahden eri aikataulun mukaisesti. Ensimmäinen määräpäivä on 5 päivä kesäkuuta 1998, jolloin asiakirjat on toimitettava hallintokomitean sihteeristölle kaikkien määräpäivään mennessä toimitettujen asiakirjojen tutkimista varten ja valinnan tekemiseksi heinäkuussa. Toinen määräpäivä on 30 päivä syyskuuta 1998. Tämä päivämäärä koskee ensimmäisen määräpäivän jälkeen toimitettuja asiakirjoja.

Hakemukseen, jossa on oltava hankkeesta vastaavan henkilön asianmukainen allekirjoitus, on sisällyttävä lyhyt selvitys (korkeintaan kaksi tai kolme sivua) hankkeen sisällöstä sekä rahoitusselvitys, jossa hankkeen talousarvio esitetään mahdollisimman täsmällisesti ja yksityiskohtaisesti. Lomakkeen kohdassa 9 (hankkeen kuvaus) on esitettävä toiminnan tarkoitus mahdollisimman lyhyesti ja tarkasti.

Tämän ohjelman mukaista tukea saavien on mainittava yhteisön rahoitus kaikissa julkaisuissa ja muussa ulkoisessa levityksessä viittaamalla selkeästi Odysseus-ohjelmaan. Kaikkien hankkeista vastaavien on toimitettava kolmen kuukauden kuluessa hankkeen päättymisestä loppukertomus hankkeen toteutumisesta. Tuki voidaan maksaa lopullisesti ainoastaan tämän loppukertomuksen sekä toimintaa kuvaavien tositteiden perusteella.

Kaikista rahoitusselvityksessä olevista kuluista on esitettävä tosite yhteisön rahoituksen prosenttiosuudesta riippumatta.

Lisätietoja ja hakemuslomakkeita voi tilata seuraavilta tahoilta:

Wenceslas de Lobkowicz, Odysseus-ohjelman hallintokomitean puheenjohtaja

Arnaud Cochet, komitean sihteeri

Commission européenne, Secrétariat général, Task-force justice et affaires intérieures, unité 1

Rue de la Loi/Wetstraat 200, Bureau N-9 5/27A - B-1049 Bruxelles

Puh. (32-2) 296 67 46.

Fax (32-2) 296 59 97.

Sähköposti: arnaud.cochet@sg.cec.be