Neuvoston asetus (EY) N:o 950/2001, annettu 14 päivänä toukokuuta 2001, lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan tietynlaisen alumiinifolion tuonnissa



Virallinen lehti nro L 134 , 17/05/2001 s. 0001 - 0017



Neuvoston asetus (EY) N:o 950/2001, annettu 14 päivänä toukokuuta 2001, lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan tietynlaisen alumiinifolion tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1) ja erityisesti sen 9 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A MENETTELY 1 Menettelyn aloittaminen (1) Komissio ilmoitti 18 päivänä helmikuuta 2000 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa ilmoituksessa(2), jäljempänä "aloittamista koskeva ilmoitus", Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä "Kiina", ja Venäjältä peräisin olevan tietynlaisen alumiinifolion tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta. (2) Menettelyn aloittaminen perustui valitukseen, jonka European Association of Metals ("Eurometaux") teki Alcan Europe-, Elval-, Eurofoil-, Lawson Mardon Star Ltd-, Pechiney Rhenalu- ja VAW Aluminium Business Unit Foil -nimisten yritysten puolesta; nämä yritykset edustavat merkittävää osaa eli 71 prosenttia tarkasteltavana olevan tietynlaisen alumiinifolion yhteisön tuotannosta. Valituksessa esitettiin sellaista näyttöä tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta, jonka katsottiin riittävän polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamiseen. 2 Tutkimus (3) Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisten viejämaiden edustajille, valituksen tekijöille ja muille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetun määräajan kuluessa. (4) Eräät osapuolet esittivät näkökantansa kirjallisesti. Kaikille osapuolille, jotka olivat sitä edellä mainitun määräajan kuluessa pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä, annettiin tilaisuus tulla kuulluiksi. (5) Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Jotta kiinalaiset ja venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat saivat halutessaan mahdollisuuden esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti asiaa koskevat hakemuslomakkeet niille kiinalaisille ja venäläisille yrityksille, joita asian tiedettiin koskevan. Yksi kiinalainen yritys ja yksi venäläinen yritys palautti hakemuslomakkeen täytettynä. (6) Vastaus kyselyyn saatiin valituksen tehneiltä kuudelta yhteisön tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä yhteisön tuojalta, kuudelta käyttäjältä, yhdeltä kiinalaiselta ja yhdeltä venäläiseltä vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä yhdeltä vertailumaan tuottajalta, jäljempänä "vertailutuottaja". Tietoja saatiin myös yhdeltä muulta yhteisön tuottajalta ja kolmelta raaka-aineiden toimittajalta. (7) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, vahingon ja yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraaviin yrityksiin: a) Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja - Bohai Aluminium Industries Ltd, Qinhuangdao b) Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja - Joint Stock Company "United Company Siberian Aluminium", Moskova (mukaan luettuina kaikki etuyhteydessä olevat yritykset: Panama Cityssä rekisteröity Metcare Management S.A., Belizessä rekisteröity Eximal Ltd. ja etuyhteydessä oleva, Brittiläisillä Neitsytsaarilla rekisteröity myyntiyhtiö Sibirsky Aluminiun Foil Corp. (entinen Hover Commercial Corp.). c) Etuyhteydetön yhteisön tuoja - Countinho Caro + Co International Trading GmbH, Hampuri, Saksa d) Vertailutuottaja - Alcan, Cleveland, Ohio, Yhdysvallat e) Valituksen tehneet yhteisön tuottajat - Alcan Europe, Rogerstone, Yhdistynyt kuningaskunta - Elval, Inofita Viotia, Kreikka - Eurofoil, Dudelange, Luxemburg - Lawson Mardon Star Ltd, Bridgnorth, Yhdistynyt kuningaskunta - Pechiney Rhenalu, Ranska - VAW Aluminium Business Unit Foil, Bonn, Saksa, yritysten VAW Grevenbroich, Grevenbroich, Saksa; VAW SLIM SpA, Cisterna di Latina, Italia, ja VAW INASA S.A., Irurzun, Espanja, puolesta f) Yhteisön käyttäjät - Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Saksa - ITS Foil and Film Rewinding bv, Apeldoorn, Alankomaat. (8) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 1999 ja 31 päivän joulukuuta 1999 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahingon arviointiin vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 1996 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä "tarkastelujakso". 3 Väliaikaiset toimenpiteet (9) Koska polkumyyntiin liittyviä tiettyjä seikkoja ja asianomaisen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan oli tarkasteltava yksityiskohtaisemmin, väliaikaisia toimenpiteitä ei otettu käyttöön vaan pyydettiin lisätietoja ja jatkettiin tutkimusta. Venäläiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan ilman etuyhteyttä olevan hampurilaisen tuojan toimitiloissa toteutettiin tutkimus, ja kyseiselle venäläiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle lähetettiin samaa yleistä tuoteluokkaa koskeva lisäkysely. B TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1 Tarkasteltavana oleva tuote (10) Tarkasteltavana oleva tuote on vähintään 0,009 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksu, vahvistamaton, valssattu, mutta ei enempää valmistettu, enintään 650 millimetrin levyisillä keloilla oleva alumiinifolio, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7607 11 10. Tarkasteltavana oleva tuote tunnetaan yleisesti nimellä kotitalousfolio, jäljempänä "kotitalousfolio" tai "kotitalousfoliot". (11) Kotitalousfolio valmistetaan valssaamalla alumiiniharkkoja tai folioaihioita haluttuun paksuuteen. Valssattu folio lämpökäsitellään hehkuttamalla taipuisaksi. Tämän jälkeen kotitalousfolio kelataan enintään 650 millimetrin levyisiksi keloiksi. Kelan leveys on määräävä tekijä kotitalousfolion käytön kannalta, koska kyseisen tuotteen käyttäjät (uudelleenkelaajat) kelaavat talousfolion vähittäismyyntiä varten pieniksi lopputuoterulliksi. Pieniksi rulliksi uudelleenkelattua kotitalousfoliota käytetään monella tavoin lyhytaikaisena pakkauksena tai kääreenä (pääasiassa kotitalouksissa, suurkeittiöissä sekä elintarvikeliikkeissä ja kukkakaupoissa). (12) Tutkimuksesta kävi ilmi, että kotitalousfolion ja alumiinista valmistetun jatkojalostusfolion, jäljempänä "jatkojalostusfolio", välillä on fyysisistä perusominaisuuksista ja käyttötarkoituksesta johtuva selvä ero. (13) Kun kyse on fyysisistä perusominaisuuksista, on syytä todeta, että kotitalousfolio valmistetaan yleensä 0,009-0,018 millimetrin paksuiseksi, kun taas jatkojalostusfolio yleensä valmistetaan alle 0,009 millimetrin (standardipaksuus 0,0065 millimetriä) tai yli 0,018 millimetrin paksuiseksi (standardipaksuus 0,020-0,040 millimetriä); folion paksuus on olennainen kriteeri tuotteen jatkojalostuskäytön kannalta. Lisäksi kotitalousfolio on enintään 650 millimetrin levyisinä keloina, kun taas jatkojalostusfolio on 700-1200 millimetrin levyisinä keloina. Asianomaisten osapuolten toimittamista tiedoista käy ilmi, että kelojen leveyttä ei voi enää muuttaa sen jälkeen, kun folio on hehkutettu. Molemmissa tapauksissa on syytä huomata, että kelojen leveys on määräävä tekijä tuotteen käytön kannalta: kotitalousfolio uudelleenkelataan pienemmiksi kelan levyisiksi lopputuoterulliksi, kun taas jatkojalostusfoliota jatkojalostetaan (eli painetaan, laminoidaan, taitetaan jne.) ja leikataan haluttuun kokoon, jolloin leveämpi kela mahdollistaa tuotteen tehokkaamman käytön. (14) Edellä mainitut erot paksuudessa ja leveydessä määräävät laajalti tuotteiden pääasiallisen käyttötarkoituksen. Kotitalousfoliota käytetään monella tavoin lyhytaikaisena pakkauksena tai kääreenä pääasiassa kotitalouksissa, suurkeittiöissä sekä elintarvikeliikkeissä ja kukkakaupoissa. Jatkojalostusfoliota jatkojalostetaan, jonka jälkeen se leikataan haluttuun kokoon ja muotoon käytettäväksi nesteiden kuten maidon, iskukuumennettujen nesteiden ja hedelmämehujen sekä muun muassa elintarvikkeiden, kosmetiikkatuotteiden, suklaan, savukkeiden ja lääkkeiden pitkäaikaiseen säilyttämiseen tarkoitettuihin pakkauksiin. (15) Lopputulos on, että kotitalousfoliota ja jatkojalostusfoliota pidetään tässä tutkimuksessa kahtena eri tuotteena. (16) Lisäksi todettiin, että kaikilla kotitalousfolioilla on olennaisesti samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja niitä käytetään samaan tarkoitukseen. Tästä syystä kotitalousfoliota pidetään yhtenä ainoana tuotteena. 2 Samankaltainen tuote (17) Tutkimuksesta ilmeni, että Kiinassa ja Venäjällä tuotetulla, yhteisöön viedyllä kotitalousfoliolla ja yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamalla ja myymällä kotitalousfoliolla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet: alumiinifolio, joka on paksuudeltaan 0,009-0,018 millimetriä ja joka on enintään 650 millimetrin levyisinä keloina. Lisäksi kotitalousfolion käyttötarkoitus on sama eli sitä käytetään monella tavoin lyhytaikaisena pakkauksena tai kääreenä. (18) Sama pätee vertailumaana käytetyssä Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä "Yhdysvallat", tuotettuun ja myytyyn kotitalousfolioon. On syytä huomata, että kotitalousfoliolla ei ole kotimarkkinamyyntiä Venäjällä. (19) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että edellä mainitut kotitalousfoliot ovat neuvoston asetuksessa (EY) N:o 384/96, jäljempänä "perusasetus", 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu samankaltainen tuote. C POLKUMYYNTI 1 Alustavat huomiot (20) Todettiin, että kussakin asianomaisessa maassa oli vain yksi tuottaja, joka harjoitti tutkimusajanjakson aikana vientiä yhteisöön. Ne vastasivat käytännössä kokonaisuudessaan asianomaisista maista yhteisöön tapahtuneesta viennistä. 2 Markkinatalouskohtelu (21) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritetään Kiinalle ja Venäjälle sellaisten tuottajien hintojen tai laskennallisen arvon perusteella, jotka voivat osoittaa, että ne täyttävät mainitun 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset eli toimivat markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset ainoat tuottajat eli yksi kiinalainen ja yksi venäläinen vientiä harjoittava tuottaja pyysivät markkinatalouskohtelua, joten niitä pyydettiin täyttämään hakemuslomake, jossa oli mainittava kaikki tarvittavat asiaa koskevat tiedot. Näiden tutkimusten tulokset toimitettiin neuvoa-antavalle komitealle ja kuulemisen jälkeen markkinatalouskohtelu päätettiin myöntää ainoastaan venäläiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle. a) Kiina (22) Toimitetuista tiedoista ilmeni, että kyseinen ainoa kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja oli pääasiallisesti valtion omistama ja että valtion omistama yksikkö oli nimittänyt hallintoneuvoston puheenjohtajan. Tämän vuoksi pääteltiin, että valtion pidättäytymistä puuttumasta merkittävästi toimintaan ei tässä tapauksessa voitu taata, mistä syystä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset eivät täyttyneet. Näistä syistä pääteltiin, että tälle yritykselle ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua. (23) Asianomainen yritys vastusti päätelmää, jonka mukaisesti markkinatalouskohtelua ei myönnetty. Se perusteli kantaansa pääasiassa sillä, että kyseisen yhteisyrityksen yhdysvaltalainen osakas oli yksinään vastuussa toiminnan johtamisesta, mistä syystä valtion pidättäytyminen puuttumasta toimintaan voitiin taata. Erityisesti siitä syystä, että valtion omistama yksikkö oli nimittänyt hallintoneuvoston puheenjohtajan, tätä väitettä ei kuitenkaan pidetty riittävänä kumoamaan edellä mainittuja päätelmiä. b) Venäjä (24) Tutkimuksesta ilmeni, että kustannuksia ja tuotantopanoksia koskevat päätökset tehtiin markkinatilanteen perusteella ilman valtion merkittävää puuttumista toimintaan ja että keskeisten tuotantopanosten kustannukset perustuivat markkina-arvoihin. Yrityksellä oli yksi selvä peruskirjanpito, joka tarkastettiin riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Aikaisemmin vallalla ollut muu kuin markkinatalousjärjestelmä ei ollut vääristänyt merkittävästi yrityksen tuotantokustannuksia ja taloudellista tilannetta, ja yritykseen sovellettiin konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntöä, mikä takasi vakauden. Lisäksi valuuttamäärät muunnettiin markkinakursseja soveltaen. Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät, mistä syystä yritykselle oli syytä myöntää markkinatalouskohtelu. 3 Yksilöllinen kohtelu (25) Ainoa kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi myös yksilöllistä kohtelua eli yksittäisen polkumyyntimarginaalin määrittämistä yrityksen omien vientihintojen perusteella. (26) Asianomainen yritys ei kyennyt osoittamaan, että se oli riittävän riippumaton Kiinan viranomaisista ja täytti kaikki vaaditut edellytykset. Varsinkin kun Kiinan valtio omisti yrityksestä pääosan, se ei kyennyt takaamaan, että valtio ei puuttuisi yrityksen vientihintoihin ja -määriin sekä myyntiehtoihin. Näin ollen päätettiin olla myöntämättä yksilöllistä kohtelua tälle yritykselle. (27) Koska tutkimuksesta joka tapauksessa ilmeni, että yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suuntautunut vientimyynti muodosti yksinään koko Kiinasta yhteisöön tutkimusajanjaksona tapahtuneen viennin, yksilöllisellä kohtelulla ei ollut suurta merkitystä tässä tutkimuksessa, koska koko maata koskeva tulli määritettiin tätä ainoaa vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevien tietojen perusteella. 4 Vertailumaa (28) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti oli valittava markkinatalousvertailumaa normaaliarvon määrittämiseksi kiinalaiselle yritykselle, joka ei täyttänyt markkinatalouskohtelua koskevia edellytyksiä. Vertailumaa oli myös valittava Venäjältä peräisin olevaa tuontia koskevaa tutkimusta varten. Tämä oli välttämätöntä, jotta tietoja oli käytettävissä, jos venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toimittaisi tarvittavia tietoja. (29) Valituksen tekijät olivat ehdottaneet Turkkia tähän tarkoitukseen. Myös komissio oli ilmoittanut aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa valita Turkin vertailumaaksi ja pyytänyt asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa. (30) Kiinalainen ja venäläinen vientiä harjoittava tuottaja vastustivat valintaa useista syistä aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. Kiinalainen yritys väitti, että Turkki ei ollut sopiva vertailumaaksi raaka-aineiden saannin, energiavarojen, käytetyn teknologian, tuotannon laajuuden, kotimarkkinamyynnin edustavuuden ja kilpailutilanteen vuoksi. Se väitti, että ainoastaan Venäjä täyttäisi Kiinaan nähden vertailtavuutta koskevat edellytykset tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja piti vaihtoehtoisesti Venezuelaa Turkkia sopivampana vertailumaana energiakustannusten, tuotantovälineiden ja kapasiteetin puolesta. Venäläinen yritys totesi, että Turkin ja Venäjän tuotantoprosessit, kilpailun aste ja energiakustannukset erosivat toisistaan huomattavasti. (31) Turkista todettiin, että yhteistyössä toimineella tuottajalla ei ollut kotimarkkinamyyntiä etuyhteydettömille asiakkaille. Niinpä komissio otti löytääkseen sopivamman vertailumaan yhteyttä eräiden vaihtoehtoisten vertailumaiden tiettyihin tiedossa olleisiin tuottajiin. (32) Kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan pyyntöön käyttää Venäjää vertailumaana ei voitu suostua useista syistä. Tarkasteltavana olevalla tuotteella ei ollut kotimarkkinamyyntiä, ja Venäjällä toimi ainoastaan yksi tuottaja. Lisäksi ja kuten jäljempänä mainitaan, Venäjänkin osalta oli käytettävä runsaasti käytettävissä olevia sekä vertailumaasta saatuja tietoja. (33) Venezuelalaiseen ja myös intialaiseen tuottajaan otettiin yhteyttä, mutta kumpikaan niistä ei suostunut toimimaan yhteistyössä. (34) Yhteyttä otettiin myös kahteen yhdysvaltalaiseen tuottajaan. Toinen kieltäytyi toimimasta yhteistyössä, mutta toinen suostui yhteistyöhön. Todettiin, että tämän yrityksen hinnat olivat tavanomaisessa kaupankäynnissä veloitettuja hintoja ja niistä ilmeni kohtuullisesti markkinahintojen taso Yhdysvalloissa. Kun otetaan lisäksi huomioon, että Yhdysvaltojen kotimarkkinat ovat maailman suurimmat, että ne ovat avoinna tuonnille, koska tuontitullit ovat melko alhaiset, ja että Yhdysvalloissa toimii useita keskenään kilpailevia kotimaisia tuottajia, tätä maata ei pidetty kohtuuttomana valintana vertailumaaksi. 5 Kiina a) Normaaliarvo (35) Normaaliarvo määritettiin yhdysvaltalaisen vertailutuottajan kotimarkkinahintojen perusteella, joita pidettiin edustavina. Todettiin, että tuottajan myynnin määrä oli suurempi kuin Kiinasta yhteisöön tapahtuneen viennin määrä. (36) Lisäksi todettiin, että samankaltaista tuotetta oli myyty Yhdysvalloissa tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Näin ollen normaaliarvo määritettiin etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuneessa koko kotimarkkinamyynnissä tosiasiallisesti maksettujen painotettujen keskimääräisten hintojen perusteella. b) Vientihinta (37) Tutkimuksesta ilmeni, että ainoan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynti oli kokonaisuudessaan tapahtunut etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä. Tämän vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli näiden riippumattomien asiakkaiden tosiasiassa maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. c) Vertailu (38) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat osoitetut eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän perusteella oikaistiin kuljetus-, vakuutus-, pakkaus- ja luottokustannuksia. d) Polkumyyntimarginaali (39) Polkumyyntimarginaalit määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 ja 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa vapaasti tehtaalla -tasolla ja samassa kaupan portaassa. (40) Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla on seuraava: Kiinan kansantasavalta: 26,8 prosenttia. 6 Venäjä a) Normaaliarvo (41) Koska samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiä ei ollut, normaaliarvo oli määritettävä laskennallisen arvon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti kyseisen viedyn tuotteen valmistamisesta asianomaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle aiheutuneiden kustannusten perusteella siten, että näihin kustannuksiin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. (42) Koska kyseisellä venäläisellä vientiä harjoittavalla tuottajalla eikä muullakaan venäläisellä tuottajalla ollut kotimarkkinamyyntiä, komissio aikoi määrittää myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voiton asianomaisen yrityksen osalta saman yleisen tuoteluokan eli yksinkertaisen folion ja erityisesti jatkojalostusfolion kotimarkkinatuotannon ja -myynnin perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti. (43) Yritystä pyydettiin toimittamaan nämä tiedot ensimmäisen kerran paikalla toteutetun tutkimuksen yhteydessä ja myöhemmin tehdyllä lisäkyselyllä. Yritys kuitenkin kieltäytyi toimittamasta tietoja vedoten niiden keräämisen työläyteen. Lisäksi tutkimuksesta ilmeni tiettyjä epäselvyyksiä (joita käsitellään yksityiskohtaisemmin jäljempänä) sekä vaikeuksia määrittää energiakustannusten, joka on yksi keskeinen kustannustekijä, hintataso ja arvioida yrityksen käyttöomaisuus. Huomattavien puutteiden vuoksi ja koska samasta yleisestä tuoteluokasta kieltäydyttiin toimittamasta tietoja, normaaliarvo määritettiin jäljempänä esitetyllä tavalla perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. (44) Laskennallinen normaaliarvo määritettiin käyttämällä mahdollisimman paljon yrityksen omia tietoja. Yrityksen tietoihin oli kuitenkin tehtävä seuraavat oikaisut jäljempänä esitetyistä syistä: (45) Energiakustannuksista todettiin, että pääasiassa valtion omistama sähkölaitos sovelsi yritykseen poikkeuksellisen alhaista tariffia, eikä voitu vahvistaa, että hinta heijasteli kohtuullisesti sähköntuotannon kustannuksia. Yritys ei kyennyt osoittamaan, että sähkölaskut oli maksettu täysimääräisinä, koska maksamisessa sovellettiin luottotilijärjestelmää. Tämän vuoksi pääteltiin, että energiakustannukset eivät olleet luotettavia, joten päätettiin käyttää tuotantoalan lehdistössä julkaistua alumiinintuottajien maailmanlaajuista keskimääräistä energiatariffia. (46) Poistoista todettiin, että suurin osa käyttöomaisuudesta oli hankittu erittäin alhaiseen hintaan huutokaupasta, joka järjestettiin edellisen oikeussubjektin tehtyä konkurssin vuonna 1998. Pyrkimyksenään saattaa yrityksen kirjanpito yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden mukaiseksi yrityksen tilintarkastaja pyysi omaisuuden, tuotantolaitoksen ja tuotantovälineiden riippumatonta arviointia. Arvioinnin perusteella yrityksen arvoa tarkistettiin ja se vastaa nyt yrityksen tämänhetkistä tilannetta. Yrityksen poistojen määrää oikaistiin vastaavasti määrän saattamiseksi yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden mukaiseksi. (47) Koska muita venäläisiä vientiä harjoittavia tuottajia tai tutkimuksen kohteena olevia tuottajia ei ollut, eikä myöskään luotettavia tietoja saman yleisen tuoteluokan kotimarkkinatuotannosta ja -myynnistä, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset päätettiin määrittää perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. Näin ollen myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin yhdysvaltalaisen vertailutuottajan tavanomaisessa kaupankäynnissä harjoittaman edustavan kotimarkkinamyynnin perusteella. Voittomarginaali määritettiin sulaton ja folion tuotantolaitoksen toimintatietojen perusteella, jotta siitä sisältyisi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa ja myynnissä syntynyt koko voitto. b) Vientihinta (48) Venäläinen yritys myi tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoilla pelkästään sellaisen Brittiläisillä Neitsytsaarilla rekisteröidyn etuyhteydessä olevan kauppayhtiön välityksellä, joka puolestaan jälleenmyi kotitalousfoliota etuyhteydettömälle yhteisön tuojalle. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin riippumattoman yhteisön asiakkaan Brittiläisille Neitsytsaarille sijoittautuneelle yhtiölle maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. c) Vertailu (49) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat osoitetut eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tässä yhteydessä oikaistiin kuljetus-, vakuutus-, liitännäis- ja luottokustannuksia, myynninjälkeisiä kustannuksia sekä palkkioita. d) Polkumyyntimarginaali (50) Polkumyyntimarginaalit määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 ja 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa vapaasti tehtaalla -tasolla ja samassa kaupan portaassa. (51) Koska tarkasteltavana olevalle tuotteelle oli tiedossa ainoastaan yksi tuottaja Venäjällä, komissio piti asianmukaisena vahvistaa jäännöspolkumyyntimarginaali asianomaisen maan yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn yksittäisen polkumyyntimarginaalin tasolle. (52) Polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla ovat: - Joint Stock Company "United Company Siberian Aluminium" 14,9 % - Kaikki muut yritykset 14,9 %. D YHTEISÖN TUOTANNONALA 1 Yhteisön tuotannon määritelmä (53) Sen määrittämiseksi, oliko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinkoa, ja tässä yhteydessä myös kulutuksen ja yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien eri talouden tunnuslukujen määrittämiseksi oli tarkasteltava, oliko vahinkoa ja kulutusta arvioitaessa otettava huomioon yhteisön koko tuotanto vai oliko arvioinnissa keskityttävä avoimille markkinoille tarkoitettuun yhteisön tuotantoon. (54) Osaa yhteisön tuotannosta ei tarjota myytäväksi markkinoilla, vaan yritykset jalostavat sitä sisäisesti jatkojalostuslaitoksissaan. Tästä syystä kyseisen tuotannon katsotaan tapahtuvan kytkösmarkkinoilla. Näin ollen tarkasteltiin, olivatko vapaat markkinat ja kytkösmarkkinat selvästi toisistaan erillään. Todettiin, että kotitalousfolio, joka siirrettiin sisäisesti jatkojalostusta suorittaville integroituneille uudelleenkelaajille, ei kilpaillut Kiinasta ja Venäjältä tuodun tai yhteisön tuottajien vapailla markkinoilla myymän kotitalousfolion kanssa. Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttamien vaikutusten tarkastelussa olisi keskityttävä vapaisiin markkinoihin. Olisi huomattava, ettei yhdenkään valituksen tehneen yhteisön tuottajan todettu toimivan kytkösmarkkinoilla. (55) Seuraavat yritykset valmistavat kotitalousfoliota yhteisön vapaille markkinoille: - kuusi yhteisön tuottajaa, joiden puolesta valitus tehtiin ja jotka toimivat yhteistyössä tutkimuksessa, - kaksi muuta tuottajaa, jotka eivät kuulu valituksen tehneisiin ja joista toinen toimitti yleisiä tietoja valituksen tueksi ja joista kumpikaan ei vastustanut menettelyä (ILA-konserni, Italia, ja Laminazione Sottile, Italia). (56) Kaikki nämä tuottajat muodostavat yhteisön kokonaistuotannon perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 2 Yhteisön tuotannonalan määritelmä (57) Tarkasteltiin, muodostivatko yhteistyössä toimineet valituksen tehneet yhteisön tuottajat pääosan tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön kokonaistuotannosta. Koska valituksen tehneiden yhteisön tuottajien osuus oli 82 prosenttia vapaille markkinoille tarkoitetusta kotitalousfolion tuotannosta yhteisössä tutkimusajanjakson aikana, pääteltiin että ne muodostivat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Näihin yrityksiin viitataan jäljempänä ilmaisulla "yhteisön tuotannonala". Olisi huomattava, että valituksen tehneet yhteisön tuottajat vastaisivat myös pääosasta yhteisön koko tuotantoa, johon sisältyi myös kytkösmarkkinoilla käytettäväksi tarkoitettu kotitalousfolio. E VAHINKO 1 Yhteisön kulutus (58) Yhteisön kulutus määritettiin seuraavien tietojen perusteella: yhteisön tuotannonalan toimittamat tiedot myynnin määristään yhteisön markkinoilla, muun yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamat tiedot, valituksessa esitetyt, muun yhteisön tuottajan yhteisön markkinoilla harjoittamaa myyntiä koskevat arviot, yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön suuntautuneen viennin määristään toimittamat tiedot, Eurostatin tiedot sekä kotitalousfoliota yhteisöön tuovien ja sitä siellä käyttävien yritysten toimittamat tiedot. (59) Kulutus kasvoi 71300 tonnista vuonna 1996 80742 tonniin vuonna 1997 ja 88032 tonniin vuonna 1998. Se väheni sen jälkeen 86117 tonniin tutkimusajanjaksona. Tarkastelujaksona kulutus lisääntyi 21 prosenttia. 2 Asianomaisista maista yhteisöön tuleva tuonti a) Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi (60) Tarkasteltiin, oliko tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutuksia arvioitava kumulatiivisesti ottaen huomioon perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset. (61) Kummankin maan polkumyyntimarginaalien todettiin olevan perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa säädettyä vähimmäistasoa korkeammat eivätkä kummastakaan maasta tulleen tuonnin määrät olleet vähäpätöisiä. Lisäksi kumulatiivista arviointia pidettiin asianmukaisena myös, kun otettiin huomioon kyseisistä maista tapahtuvan tuonnin keskinäiset kilpailuedellytykset sekä kyseisten tuontituotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset. Tutkimuksesta ilmeni, että molemmista asianomaisista maista tuotujen kotitalousfolioiden todettiin olevan kaikin puolin samankaltaisia sekä keskenään että yhteisössä valmistetun ja myydyn kotitalousfolion kanssa. Molemmista asianomaisista maista tulevan tuonnin määrät olivat merkittäviä ja ne kasvoivat vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Samaan aikaan myös niiden markkinaosuudet kasvoivat. Lisäksi todettiin, että sekä Kiinasta että Venäjältä tulleen tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat tarkastelujaksona ja että tuotteita myytiin samoja tai samankaltaisia kaupan kanavia käyttäen ja samankaltaisia kauppaehtoja noudattaen. (62) Näistä syistä päätellään, että tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutuksia olisi arvioitava kumulatiivisesti. b) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus (63) Asianomaisista maista tuodun kotitalousfolion määrä kasvoi 622 tonnista vuonna 1996 9149 tonniin vuonna 1997 ja 16922 tonniin vuonna 1998 supistuen 16387 tonniin tutkimusajanjaksona. (64) Asianomaisista maista tulevan tuonnin osuus yhteisön markkinoista kasvoi 0,9 prosentista vuonna 1996 11,3 prosenttiin vuonna 1997 ja 19,2 prosenttiin vuonna 1998 supistuen hieman eli 19,0 prosenttiin tutkimusajanjaksona. c) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat i) Hintojen kehitys (65) Asianomaisista maista tuodun kotitalousfolion asiakkaalle toimitettuna -tasolla määritetyt keskimääräiset yksikköhinnat kohosivat vuosina 1996 ja 1997 1,83 eurosta kilogrammalta 2,02 euroon kilogrammalta eli 10 prosenttia. Vuosina 1997 ja 1998 hinnat kohosivat edelleen 31 prosenttia 2,57 euroon kilogrammalta. Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat alenivat 17 prosenttia 2,14 euroon kilogrammalta. On syytä huomata, että tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat ovat olleet koko ajan yhteisön tuotannonalan hintoja alemmat. ii) Hinnan alittavuus (66) Hinnan alittavuuden arvioimiseksi yhteisön tuotannonalan myymän kotitalousfolion hintoja vertailtiin Kiinasta ja Venäjältä yhteisön markkinoille tutkimusajanjaksona tulleen tuonnin hintoihin. (67) Kiinasta ja Venäjältä tulleen tuonnin hinnat ovat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kyselylomakkeissaan ilmoittamat hinnat, joita on tarvittaessa asianmukaisesti oikaistu tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioimiseksi. Kyseiset hinnat on määritetty ensimmäiselle etuyhteydettömälle asiakkaalle toimitettuna -tasolla. Yhteisön tuotannonalan hinnat on ilmoitettu kyselylomakkeen vastauksissa, jotka koskivat yhteisön tuotannonalan yhteisössä tapahtuneen myynnin hintoja ensimmäiselle etuyhteydettömälle asiakkaalle toimitettuna -tasolla. (68) Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Venäjältä tulleen tuonnin hintoja olisi oikaistava Venäjältä yhteisöön viedyn kotitalousfolion heikomman laadun huomioon ottamiseksi. Väitettiin, että venäläinen kotitalousfolio valmistetaan heikompilaatuisesta metalliseoksesta (seos 8011), kun taas yhteisössä tuotettava kotitalousfolio väitettiin valmistettavan korkeampilaatuisesta metalliseoksesta (seos 8006). Tutkimuksesta ilmeni, että yhtä lukuun ottamatta kaikki yhteisön tuottajat käyttivät seosta 8011 kotitalousfolion valmistuksessa. Käyttäjiltä saatujen tietojen perusteella kuitenkin todettiin, että kotitalousfolion valmistuksessa käytettävä seostyyppi ei vaikuta käyttäjien valintaan. Lisäksi ei voitu varmistua siitä, että eri seoksista valmistettujen kotitalousfolioiden välillä oli laatueroja, jotka aiheuttivat hintaeron. Edellä esitetyn perusteella oikaisua ei voitu myöntää. (69) Näin ollen maakohtaiset hinnan alittavuuden marginaalit, ilmaistuina prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista, ovat 1 prosentti Kiinan osalta ja 6 prosenttia Venäjän osalta. Edellä mainittuja hinnan alittavuuden marginaaleja tarkasteltaessa olisi kuitenkin otettava huomioon, että yhteisön tuotannonalan hinnat alenivat huomattavasti tutkimusajanjaksona, mikä ilmeni yhteisön tuotannonalalle aiheutuneina tappioina. 3 Yhteisön tuotannonalan tilanne a) Tuotanto, kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (70) Vuosina 1996 ja 1997 tuotanto pysyi noin 59000 tonnina huolimatta siitä, että kulutus kasvoi 13 prosenttia. Vuosina 1997 ja 1998 tuotanto väheni 9 prosenttia noin 54000 tonniin, kun taas kulutus kasvoi lisää 9 prosenttia samana aikana. Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuotanto pysyi vakaana. (71) Vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi melko vakaana noin 70500 tonnissa, lukuun ottamatta vuotta 1997, jolloin tuotantokapasiteetti oli 72000 tonnia. Tuotantokapasiteetti on määritetty ottamalla huomioon yksinomaan kotitalousfolion valmistukseen varatut tuotantovälineet. Vaikka samoja tuotantovälineitä voidaan tekniseltä kannalta katsottuna käyttää sekä kotitalous- että jatkojalostusfolion valmistukseen, yhteisön tuottajat käyttävät käytännössä tuotantovälineitään yksinomaan jommankumman tuotteen valmistukseen, koska valmistettavan tuotteen vaihtamisesta aiheutuu kustannuksia. (72) Kapasiteetin käyttöaste heikkeni vuodesta 1997 alkaen tuotannon vähenemisen vuoksi. Olisi huomattava, että kun otetaan huomioon kotitalousfolion tuotantoon liittyvät kiinteät kustannukset, kapasiteetin käyttöasteen alenemisella on merkittävä vaikutus tuotantokustannuksiin. b) Varastot (73) Varastoja arvioitaessa on syytä huomata, että kotitalousfoliota valmistetaan tilauksesta. Mahdolliset varastot ovat itse asiassa jo tilattuja määriä, jotka odottavat toimitusta asiakkaalle. Tämän vuoksi tässä yhteydessä ei ole mielekästä arvioida varastoja yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen tarkastelemiseksi. c) Myynnin määrät, markkinaosuus ja kasvu (74) Huolimatta siitä, että kulutus kasvoi vuosina 1996 ja 1997 13 prosenttia, myynti väheni 49386 tonnista 48700 tonniin. Vuodesta 1997 vuoteen 1998 myynti väheni 7 prosenttia 45402 tonniin, vaikka kulutus kasvoi 9 prosenttia. Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana myynti supistui hieman 45241 tonniin ja kulutus väheni 2 prosenttia. (75) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 69,3 prosentista vuonna 1996 60,3 prosenttiin vuonna 1997. Se jatkoi supistumistaan 51,6 prosenttiin vuonna 1998, mutta kasvoi hieman 52,5 prosenttiin tutkimusajanjaksona. d) Hinnat ja hintatekijät (76) Vuosina 1996 ja 1997 hinnat nousivat 8 prosenttia 2,25 eurosta kilogrammalta 2,44 euroon kilogrammalta samalla, kun yhteisön tuotannonalan kokonaisyksikkökustannukset kohosivat 7 prosenttia. Vuosina 1997 ja 1998 hinnat kohosivat edelleen 8 prosenttia 2,64 euroon kilogrammalta, kun taas kokonaisyksikkökustannukset kasvoivat vain 4 prosenttia. Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat alenivat 14 prosenttia 2,28 euroon kilogrammalta samalla, kun kokonaisyksikkökustannukset alenivat vain 5 prosenttia. (77) Erityisesti vuosina 1996 ja 1997 kokonaistuotantokustannusten kohoaminen johtui pääasiassa raaka-ainekustannusten kohoamisesta. Raaka-ainekustannusten osuus on noin 55 prosenttia kokonaistuotantokustannuksista. Koska myyntihinnat kohosivat enemmän kuin kokonaistuotantokustannukset, yhteisön tuotannonalan tappiot vähenivät. (78) Huolimatta siitä, että raaka-ainekustannukset alenivat (- 2 prosenttia) vuosina 1997 ja 1998, kokonaistuotantokustannukset kasvoivat 4 prosenttia tuotannon vähenemisestä (- 9 prosenttia) johtuneen tuotannon kiinteiden yksikkökustannusten kohoamisen vuoksi. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat kohosivat kuitenkin 8 prosenttia, joten sen kannattavuus parani. (79) Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan tuotannon kokonaisyksikkökustannukset kasvoivat 5 prosenttia pääasiassa raaka-ainekustannusten alenemisen vuoksi (- 9 prosenttia). Samaan aikaan yhteisön tuotannonala kärsi huomattavasta hintojen alenemisesta, koska sen hinnat alenivat huomattavasti enemmän kuin kokonaiskustannukset. (80) Olisi huomattava, että raaka-ainekustannukset vastaavat Lontoon metallipörssissä noteeratun raaka-alumiinin hintoja. e) Kannattavuus, kassavirta, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti (81) Vuosina 1996 ja 1997 yhteisön tuotannonalan kannattavuus yhteisön markkinoiden nettomyynnin tuotolla mitattuna parani hieman - 2,2 prosentista - 1,3 prosenttiin liikevaihdon perusteella ilmaistuna. Kannattavuuden lievä paraneminen johtui siitä, että yhteisön tuotannonalan myyntihinnat kohosivat enemmän kuin kokonaisyksikkökustannukset. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus jatkoi vuosina 1997-1998 paranemistaan 3 prosenttiin hintojen kohotessa kokonaiskustannuksia enemmän. Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan hintojen voimakkaan alenemisen vuoksi kärsimä tappio oli - 7,3 prosenttia. (82) Kassavirtaa ja sijoitetun pääoman tuottoa koskevat tunnusluvut voitiin kustakin yrityksestä antaa ainoastaan koko yrityksen osalta. Koska tarkasteltava oleva tuote muodostaa vain osan yritysten koko toiminnasta, kyseisistä tunnusluvuista ei ollut ratkaisevaa apua kotitalousfoliosektorilla vallitsevaa tilannetta arvioitaessa. (83) Yksikään yhteisön tuottaja ei ilmoittanut kokeneensa pääoman saantiin liittyviä vaikeuksia. Tämä näyttää liittyvän siihen tosiasiaan, että useimmat yhteisön tuottajat kuuluvat monikansallisiin konserneihin tai yrityksiin. On kuitenkin syytä huomata, että kotitalousfolion suurin yhteisön tuottaja on ilmoittanut aikovansa lopettavansa tuotantonsa yhteisössä muun muassa taloudellisen tilanteensa heikkenemisen vuoksi. f) Investoinnit (84) Tarkastelujakson aikana tehdyt investoinnit kasvoivat noin 3 miljoonasta eurosta vuosina 1996 ja 1997 noin 17 miljoonaan euroon vuonna 1998 vähentyen noin 10 miljoonaan euroon tutkimusajanjaksona. Investointien osuus oli vuonna 1996 noin 2,5 prosenttia, vuonna 1998 14,5 prosenttia ja tutkimusajanjaksona 9,9 prosenttia yhteisön tuotannonalan liikevaihdosta. Tämä osoittaa yhteisön tuotannonalan pyrkivän jatkuvasti nykyaikaistamaan tuotantovälineitään ja parantamaan kilpailukykyään. Investoinnit kohdistuivat pääasiassa tuotantovälineiden korvaamiseen tuottavuuden optimoimiseksi. Koska investointien poistot toteutetaan tällä sektorilla pitkän ajan kuluessa (20 vuodessa), vuonna 1998 ja tutkimusajanjaksona tehtyjen investointien asteen ei voida katsoa heikentäneen kannattavuutta samaan aikaan. g) Työllisyys, tuottavuus ja palkat (85) Työntekijöiden määrä säilyi vakaana 435:ssä vuosina 1996 ja 1997, mutta se väheni 388:aan vuonna 1998 ja pysyi samalla tasolla tutkimusajanjaksona. Olisi huomattava, että koska työntekijät toimivat sekä kotitalousfolion että muiden foliotuotteiden tuotannossa, työntekijöiden määrä on kohdennettu tuotantomäärien perusteella. (86) Yhteisön tuotannonalan tuottavuus mitattuna tonnimääräisenä tuotantona työntekijää kohden parani 3 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tuottavuusluvut vastaavat suureksi osaksi työllisyysasteen määrittämiseksi tehtyä kohdennusta. (87) Vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana palkkojen kokonaismäärä kasvoi 7 prosenttia. h) Polkumyyntimarginaalin suuruus (88) Kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulleen tuonnin määrät ja hinnat, varsinaisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. 4 Vahinkoa koskevat päätelmät (89) Asianomaisista maista peräisin olevan kotitalousfolion tuonti kasvoi vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 2600 prosenttia eli noin 600 tonnista yli 16000 tonniin. Kyseinen tuonti kasvatti markkinaosuuttaan kokonaisuudessaan 18 prosenttiyksikköä aikana, jona kulutus kasvoi 21 prosenttia. Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat olivat koko ajan yhteisön tuotannonalan hintoja alemmat. (90) Yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuotannon (- 8 prosenttia) ja myyntimäärien (- 8 prosenttia) pienentyessä siitä huolimatta, että yhteisön kulutus kasvoi 21 prosenttia. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski voimakkaasti 69 prosentista 52 prosenttiin eli 17 prosenttiyksikköä. (91) Erityisesti vuosina 1996 ja 1997 yhteisön tuotannonala paransi kannattavuuttaan, koska sen myyntihinnat kohosivat kokonaisyksikkökustannuksia enemmän. Samaan aikaan yhteisön tuotannonalan myyntimäärät vähenivät ja markkinaosuus supistui. Vuosina 1997 ja 1998 yhteisön tuotannonalan kannattavuus parani edelleen hintojen kohotessa kokonaisyksikkökustannuksia enemmän. Tämä paransi kannattavuutta, mutta myyntimäärät vähenivät ja markkinaosuus pieneni entisestään. Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan myyntihinnat alenivat kokonaisyksikkökustannusten alenemista enemmän. Tämä hintojen aleneminen aiheutti yhteisön tuotannonalalle suuria tappioita (- 7 prosenttia) tutkimusajanjaksona. (92) Tutkimusajanjakson jälkeen yksi suurimmista yhteisön tuottajista ilmoitti aikovansa lopettaa kotitalousfolion tuotannon yhteisössä, koska se ei pystynyt selviytymään kyseisen sektorin aiheuttamista tappioistaan. (93) Kuten tuotannon ja myynnin vähenemisestä, markkinaosuuden pienenemisestä ja suuriin tappioihin johtaneesta hintojen alenemisesta ilmenee, edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui tutkimusajanjaksona perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. F SYY-YHTEYS (94) Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, oliko asianomaisista maista peräisin olevan kotitalousfolion polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tutkittiin muut tiedossa olevat tekijät, jotka saattoivat aiheuttaa samaan aikaan vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, että kyseisten muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon ei katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. 1 Polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin vaikutukset (95) Asianomaisista maista peräisin olevan, yhteisön tuotannonalan hinnat alittavan tuonnin määrät ja kyseisten maiden markkinaosuudet kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksona samaan aikaan, kun yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni tuotannon ja myyntimäärien vähentyessä, markkinaosuuden pienentyessä ja hintojen alenemisen johtaessa suuriin tappioihin tutkimusajanjakson aikana. (96) Erityisesti tuonnin määrä kasvoi voimakkaasti noin 600 tonnista vuonna 1996 noin 16000 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Kasvu oli suurimmillaan 1997-1998 samaan aikaan, kun yhteisön tuotannonalan tuotanto ja myynti vähenivät. Tuonnin valtaama osuus yhteisön markkinoista vastasi yhteisön tuotannonalan menettämää markkinaosuutta. Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni 8 prosenttia kyseisenä aikana. (97) Vuosina 1996-1998 yhteisön tuotannonala korotti myyntihintojaan kustannusten kohoamisen huomioimiseksi; tämä johti tuotantomäärien, myynnin ja markkinaosuuden supistumiseen, vaikkakin kannattavuus parani jonkin verran. Kannattavuus parani voimakkaammin vuonna 1998, jolloin tarkasteltavana olevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan hintojen välinen keskimääräinen ero oli pienimmillään. (98) Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan täytyi kuitenkin alentaa hintojaan tarkasteltavana olevan tuonnin hintoja vastaaviksi säilyttääkseen myyntimääränsä, mikä heikensi kannattavuutta. On syytä huomata, että kotitalousfolion markkinat ovat kypsät ja alttiit hintavaihteluille ja että asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat olivat alentuneet huomattavasti vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana siten, että ne alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana. (99) Tästä syystä tarkasteltavana olevan tuonnin aiheuttamien paineiden, jotka johtuivat alhaisin hinnoin tapahtuneen tuonnin määrien ja markkinaosuuden voimakkaasta kasvusta, katsotaan aiheuttaneen yhteisön tuotannonalan hintojen alenemisen, mikä johti sen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. (100) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että asianomaisista maista peräisin olevan kotitalousfolion polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla on ollut olennainen vaikutus yhteisön tuotannonalalle tutkimusajanjaksona aiheutuneeseen vahinkoon siten kuin perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetaan. 2 Muiden tekijöiden vaikutukset (101) Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, ovatko muut tekijät kuin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti saattaneet vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon siten, että kyseistä vahinkoa ei voitu pitää asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: muista kolmansista maista peräisin olleen tuonnin määrät ja hinnat, raaka-aineiden hintojen kehitys ja se, onko yhteisön tuotannonala saattanut aiheuttaa itselleen vahinkoa jatkojalostusfolion valmistukseen siirtyessään. a) Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti (102) Muista kolmansista maista peräisin olevan kotitalousfolion tuonnin määrät pysyivät vakaina noin 11000 tonnissa tarkastelujaksona, lukuun ottamatta vuotta 1998, jolloin kyseisistä maista tuotiin 14000 tonnia. Näin ollen tämä tuonti ei hyötynyt tarkastelujaksona lisääntyneestä kulutuksesta, vaan sen osuus yhteisön markkinoilla supistui 3 prosenttiyksikköä. (103) Erityisesti huomattakoon, että tutkimusajanjaksona ainoastaan kolmesta muusta kuin asianomaisesta maasta peräisin olevalla tuonnilla oli yli 2 prosentin osuus yhteisön markkinoista; nämä maat olivat Kroatia, Turkki ja Venezuela. i) Kroatia (104) Eurostatin tuontitilastotietojen mukaan Kroatiasta peräisin olevan kotitalousfolion tuonti väheni 1758 tonnista vuonna 1996 737 tonniin vuonna 1997, jonka jälkeen se lisääntyi 1478 tonniin vuonna 1998 ja 1778 tonniin tutkimusajanjaksona. Sen osuus yhteisön markkinoista supistui 0,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksona. Kyseisen tuonnin hinnat asiakkaalle toimitettuna -tasolla määritettynä olivat koko ajan Kiinan, Venäjän ja yhteisön tuotannonalan hintoja korkeammat, vaikkakaan ei voida sulkea pois sitä, etteikö hintatietoihin sisältyisi myös muita tuotteita (eli jatkojalostusfolio) kuin kotitalousfolio. (105) Kun otetaan huomioon Kroatian markkinaosuuden supistuminen yhteisön markkinoilla ja sen hintataso, päätellään ettei Kroatiasta peräisin olevalla tuonnilla ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. ii) Turkki (106) Turkista peräisin oleva tuonti lisääntyi 4935 tonnista vuonna 1996 7777 tonniin vuonna 1998, jonka jälkeen se väheni 2446 tonniin tutkimusajanjaksona. Turkin osuus yhteisön markkinoista kasvoi 6,9 prosentista vuonna 1996 8,8 prosenttiin vuonna 1998, jonka jälkeen se supistui 2,8 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Yhteistyössä toimineiden käyttäjien, joiden osuus oli yli 80 prosenttia Turkista peräisin olevan kotitalousfolion kokonaistuonnista, toimittamista tiedoista ilmeni, että vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Turkista tapahtuneen tuonnin hinnat olivat selvästi asianomaisten maiden hintoja korkeammat ja ne olivat yhteisön tuotannonalan hintojen tasolla. (107) Kun otetaan huomioon Turkista tapahtuneen tuonnin määrien ja markkinaosuuden supistuminen tutkimusajanjakson aikana ja sen hintataso, voidaan päätellä, että Turkista peräisin oleva tuonti ei rikkonut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä. iii) Venezuela (108) Venezuelasta peräisin oleva tuonti väheni 2210 tonnista vuonna 1996 1533 tonniin vuonna 1997 lisääntyen 2779 tonniin vuonna 1998 ja 3843 tonniin tutkimusajanjaksona. Sen osuus yhteisön markkinoista kasvoi samaan aikaan 3,1 prosentista 4,5 prosenttiin. Eurostatin tietojen perusteella kyseisen tuonnin hinnat olivat asianomaisten maiden ja yhteisön tuotannonalan hintoja korkeammat vuotta 1998 lukuun ottamatta. On syytä huomata, että Eurostatin tiedot vastasivat yhteistyössä toimineen riippumattoman tuojan, jonka osuus oli noin 15 prosenttia Venezuelasta yhteisöön tutkimusajanjaksona tapahtuneen tuonnin kokonaismääristä, antamia tietoja. (109) Kun otetaan huomioon Venezuelasta tapahtuneen tuonnin hintataso, sieltä tapahtunut kotitalousfolion tuonti ei rikkonut tutkimusajanjaksona polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. b) Raaka-aineiden hintojen kehitys (110) Lisäksi tarkasteltiin, vaikuttiko ensisulatetun alumiinin hintojen kehitys yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon; ensisulatettu alumiini on nimittäin tärkein raaka-aine, ja sen osuus on noin 55 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantokustannuksista. (111) Vuosina 1996-1998 yhteisön tuotannonalan hinnoissa voitiin huomioida raaka-aineiden hintojen kehitys. Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan hinnat kuitenkin alenivat enemmän kuin kokonaiskustannukset, raaka-aineiden hintojen aleneminen mukaan luettuna; tämä johti 7,3 prosentin suuruisiin tappioihin. Näin ollen katsotaan, että raaka-aineiden hintojen kehitys ei vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle tutkimusajanjaksona aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. c) Jatkojalostusfolion valmistukseen siirtymisestä itselle aiheutettu vahinko (112) Väitettiin, että yhteisön tuotannonala oli itse syyllinen kotitalousfolion tuotannon ja myyntimäärien vähenemiseen siirtyessään valmistamaan jatkojalostusfoliota, josta oletettiin saatavan parempi tuotto kuin kotitalousfoliosta. Väitettiin, että koska tuotantovälineitä voidaan käyttää joko kotitalous- tai jatkojalostusfolion valmistukseen, yhteisön tuotannonala valmisti mieluummin korkeamman arvonlisän omaavaa jatkojalostusfoliota. (113) Yhteisön tuotannonalan kotitalousfolion tuotanto väheni noin 8 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Samaan aikaan jatkojalostusfolion tuotanto lisääntyi 18 prosenttia. Vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kotitalousfolion tuotannon osuus folioiden kokonaistuotannosta väheni 25 prosentista 21 prosenttiin. (114) Ensiksi, vaikka yleisesti ottaen sekä kotitalous- että jatkojalostusfoliota voidaan tekniseltä kannalta katsottuna valmistaa samoilla tuotantolaitteilla, käytännössä tuottajat valmistavat laitteillaan yksinomaan jompaakumpaa foliotuotetta parantaakseen tehokkuuttaan ja minimoidakseen tuotantolaitteiden asetusten muuttamisesta aiheutuvat kustannukset. Toiseksi, jatkojalostusfolion tuotanto ei ole lisääntynyt samassa suhteessa kuin kotitalousfolion tuotanto väheni, vaan se on noudattanut jatkojalostusfolion kulutuksen kasvua. Kolmanneksi, yhteisön tuotannonalan vuonna 1998 ja tutkimusajanjaksona tekemät merkittävät investoinnit osoittavat, että se on sitoutunut jatkamaan kotitalousfolion tuotantoa. Lopuksi todettakoon, että yhteisön tuotannonalalla oli riittävästi käyttämätöntä kapasiteettia lisätäkseen kotitalousfolion tuotantoa, mutta sillä ei ollut tilaisuutta käyttää sitä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäännyttyä merkittävästi. (115) Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ollut jatkojalostusfolion valmistukseen siirtymisellä itse aiheutettua. d) Syy-yhteyttä koskevat päätelmät (116) Asianomaisista maista tulleen tuonnin määrien ja markkinaosuuden merkittävällä kasvulla, tämän tuonnin hintojen huomattavalla alenemisella, hinnan alittavuuden asteella ja yhteisön tuotannonalan hintojen alenemisella tutkimusajanjaksona oli merkittäviä kielteisiä seurauksia yhteisön tuotannonalan myynnin määriin ja hintoihin, mikä puolestaan vaikutti kielteisesti tiettyihin talouden tunnuslukuihin, varsinkin kannattavuuteen. Mitään muuta tekijää, joka olisi voinut vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, ei pystytty yksilöimään. (117) Tästä syystä päätellään, että Kiinasta ja Venäjältä peräisin oleva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. G YHTEISÖN ETU (118) Sen arvioimiseksi, edellyttikö yhteisön etu väliintuloa, tutkittiin, mitä todennäköisiä vaikutuksia polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla tai toisaalta käyttöönotosta luopumisella on asianomaisiin talouden toimijoihin. Tätä varten pyydettiin tietoja kaikilta asianomaisilta osapuolilta kuten yhteisön tuottajilta, raaka-aineiden toimittajilta, tuojilta/kauppiailta ja käyttäjiltä. 1 Yhteisön tuotannonala a) Yhteisön tuotannonalan luonne ja rakenne (119) Yhteisön tuotannonala muodostuu kuudesta alumiinifolioita tuottavasta yrityksestä, joiden kokonaistuotannosta kotitalousfoliolla oli tutkimusajanjaksona noin 21 prosentin osuus. Eri foliotyyppien tuotanto on toisistaan riippuvaista siten, että koko foliosektorin kiinteät kustannukset ja yleiskustannukset jakautuvat laajemmalle pohjalle. Neljä kuudesta yhteisön tuottajasta hankkii alumiinifolioaihiot samaan konserniin kuuluvilta varhaisemman jalostusasteen yrityksiltä. (120) Kotitalousfolion tuotanto on pääomavaltaista ja pitkälle automatisoitua. Todettiin, että yhteisön tuotannonala valmistaa osalla tuotantovälineistään yksinomaan kotitalousfoliota parantaakseen tehokkuuttaan ja minimoidakseen tuotantolaitteiden asetusten muuttamisesta koituvia kustannuksia. Suoraan kotitalousfolion valmistukseen liittyvän yhteisön tuotannonalan henkilöstön määrä oli noin 388 tutkimusajanjaksona. Kyseisten yritysten henkilöstön kokonaismäärä oli noin 4400. b) Yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuus (121) Yhteisön tuotannonala on ilmeisesti elinkelpoinen ja kilpailukykyinen. Tämä käy ilmi ensiksi sen asemasta yhteisön markkinoilla, joilla sillä on vakaa asema toimijana ja käyttäjäteollisuuden kumppanina, toiseksi investointien ja tuotantovälineiden korvaamisen tasosta ja kolmanneksi tuotannonalan hiljattain toteuttamasta rakenneuudistuksesta ja tuotannon järkiperäistämisestä ja tuotantovälineiden nykyaikaistamisesta aiheutuneesta tehokkuuden paranemisesta sekä lopuksi yhteisön tuotannonalan vientituloksista, sillä yhteisön tuotannonalan kotitalousfolion viennin osuus oli 13-15 prosenttia sen kokonaismyynnistä tarkastelujaksona. (122) Yhteenvetona todettakoon, että yhteisön tuotannonala on osoittautunut rakenteeltaan elinkelpoiseksi uudistettuaan tarkasteltavana olevan tuotteen valmistustoiminnan rakenteet tuottavuuden ja tehokkuuden säilyttämiseksi. c) Toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen vaikutukset (123) Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttaisi yhteisön tuotannonalalle edelleen hintapaineita, mistä seuraisi hintojen aleneminen, joka puolestaan johtaisi kannattavuuden heikkenemiseen. Jos tällainen tilanne jatkuisi, yhteisön tuottajien olisi pakko sulkea osa kotitalousfolion tuotantoon varatuista tuotantolinjoistaan tai jopa kokonaisia tuotantolaitoksia. (124) Kuten edellä on mainittu ja kun otetaan huomioon kotitalousfolion merkitys koko alumiinifolion tuotannon kiinteiden kustannusten ja yleiskustannusten jakaantumisessa laajemmalle kustannuspohjalle, kotitalousfolion tuotantolinjojen sulkeminen saattaisi jopa johtaa yritysten koko alumiinifolion tuotannon loppumiseen. Tämä käy ilmi erään yhteisön tuottajan joulukuussa 2000 antamasta ilmoituksesta, jonka mukaan se aikoo sulkea tuotantolaitoksensa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. (125) Toisaalta, jos polkumyyntitoimenpiteet otettaisiin käyttöön, siitä olisi odotettavissa kaksi seurausta. Ensiksikin, yhteisön tuotannonala pystyisi lisäämään myyntimääriään, mikä parantaisi kapasiteetin käyttöastetta ja kasvattaisi markkinaosuutta. Toiseksi, myös hinnat saattaisivat kohota hieman, vaikkakaan ei polkumyyntitullin tasoa vastaavasti, koska yhteisön tuottajien sekä asianomaisista maista ja muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin välillä vallitsisi edelleen kilpailutilanne. (126) Tästä syystä voidaan olettaa, että yksikkökustannusten aleneminen parantuneen käyttöasteen ansiosta yhdessä vähäisen hintojen kohoamisen kanssa antaa yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden parantaa kannattavuuttaan ja markkinaosuuttaan. 2 Yhteisön tuotannonalalle raaka-aineita toimittavat yritykset (127) Kuten edellä on mainittu, neljä kuudesta yhteisön tuottajasta hankkii raaka-aineet (alumiinifolioaihiot) samaan konserniin kuuluvilta varhaisemman jalostusasteen yrityksiltä. (128) Seuraavat kolme raaka-aineiden toimittajaa antoivat tietoja polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen vaikutuksista: - Alcan Rolled Products UK, Newport, Yhdistynyt kuningaskunta, - Lawson Mardon Star Ltd, Bridgnorth, Yhdistynyt kuningaskunta, - Pechiney Rhenalu Neuf Brisach, Biesheim, Ranska. (129) Näiden yritysten toimittamien tietojen perusteella todettiin, että 20 prosenttia niiden kokonaismyynnistä yhteisössä muodostui folioaihioiden myynnistä kotitalousfoliota valmistaville yhteisön tuottajille. Kotitalousfoliota valmistaville yhteisön tuottajille suuntautunut folioaihioiden kokonaismyynti väheni 2 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ja kannattavuus heikkeni 5 prosenttia. Asianomaisten folioaihioiden tuotannosta vastaavan työvoiman määrä oli noin 380 tutkimusajanjaksona. (130) Raaka-aineiden toimittajat väittivät, että jos yhteisön tuottajat luopuvat kotitalousfolion tuotannosta, on epätodennäköistä, että ensiksi mainitut löytäisivät korvaavia asiakkaita. Eräs raaka-aineiden toimittaja väitti lisäksi, että yhteisön tuotannonalan toiminnan lakkaaminen vaarantaisi sen kierrätysalumiinia käyttävän tuotannonalan toiminnan, koska se on riippuvainen kotitalousfolion valmistuksesta syntyvästä alumiiniromusta. (131) Kun otetaan huomioon kotitalousfoliota valmistaville yhteisön tuottajille tarkoitettujen folioaihioiden osuus raaka-aineiden toimittajien kokonaistoiminnasta, on todennäköistä, että myyntimäärien vähenemisellä tai kotitalousfolion tuotannon loppumisella yhteisössä olisi huomattava vaikutus raaka-aineiden tuottajien taloudelliseen toimintaan. Toisaalta kotitalousfoliota valmistavien yhteisön tuottajien tilanteen paraneminen todennäköisesti hyödyttäisi yhteisön raaka-aineiden toimittajia, koska folioaihioiden myynti kasvaisi, mikä vaikuttaisi myönteisesti niiden kokonaistyöllisyyteen. 3 Yhteisössä toimivat etuyhteydettömät tuojat/kauppiaat (132) Kaksi kolmesta etuyhteydettömästä tuojasta/kauppiaasta vastasi kyselyyn. Ainoastaan yksi niistä toimitti tietoja, joilla oli merkitystä arvioitaessa, mitä vaikutuksia polkumyyntitoimenpiteen käyttöönotolla tai käyttöönotosta luopumisella olisi. Tämä yritys ei kuitenkaan tuonut kotitalousfoliota asianomaisista maista vaan ainoastaan muista kolmansista maista. Lisäksi kotitalousfolion tuonnilla oli vähäpätöinen osuus yrityksen kokonaistoiminnasta, sillä tämän tuonnin osuus oli alle 3 prosenttia yrityksen kokonaisliikevaihdosta. Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ole vaikutusta yhteisön tuojien/kauppiaiden tilanteeseen. 4 Kotitalousfolion käyttäjät yhteisössä a) Tuotetta käyttävän tuotannonalan luonne ja rakenne (133) Yhteisön käyttäjät (uudelleenkelaajat) ostavat keloilla olevaa kotitalousfoliota ja uudelleenkelaavat sen kotitaloustarkoituksiin käytettäviksi valmiiksi rulliksi. Kotitalousfolion uudelleenkelaus on yksinkertainen toiminto, jossa tuotteen arvonlisä on vähäistä. Tällä sektorilla ei ole todettu esiintyvän merkittäviä markkinoille pääsyn esteitä. (134) Seitsemän tiedossa olleista viidestätoista yhteisön käyttäjästä vastasi kyselyyn. Kaksi muuta käyttäjää ilmoittautui, mutta ne eivät kuitenkaan toimittaneet tarvittavia tietoja. Näin ollen niitä ei otettu huomioon arvioitaessa mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin. (135) Kyselyyn vastasivat seuraavat käyttäjät: - CeDo Household Products Ltd, Telford, Yhdistynyt kuningaskunta, myös Poly-lina- ja Paclan-yritysten puolesta, - Childwood Ltd, Ashton-in-Makerfield, Yhdistynyt kuningaskunta, - Comital Cofresco SpA, Volpiano, Italia, - Ecopla France, Saint Vincent de Mercuze, Ranska, - Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Saksa, - ITS Foil and Film Rewinding bv, Apeldoorn, Alankomaat, - Vita Emballage A/S, Rødovre, Tanska. (136) Yhteistyössä toimineista uudelleenkelaajista voidaan yhtä pitää kooltaan suurena yrityksenä, joka tuottaa kaikenlaisia kotitaloustarkoituksiin käytettäviä kertakäyttötuotteita, kuten alumiinifoliota, muovikelmua, leivinpaperia, pakastepusseja, roskapusseja ja jätesäkkejä. Toinen yhteistyössä toiminut uudelleenkelaaja hankkii kotitalousfolion varhaisemman jalostusasteen tuottajalta, joka toimittaa kotitalousfoliota kytkösmarkkinoilla kyseiselle toimijalle uudelleenkelattavaksi. Muut viisi käyttäjää ovat pieniä tai keskisuuria uudelleenkelaajia, jotka valmistavat erinäisiä kotitaloustarkoituksiin käytettäviä pakkaus- ja kääretuotteita. b) Yhteistyössä toimineilta käyttäjiltä kerätyt tiedot (137) Kotitalousfolion osuuden todettiin olleen keskimäärin noin 33 prosenttia yhteistyössä toimineiden käyttäjien kokonaisliikevaihdosta. Alumiinifoliosektorilla yhteistyössä toimineiden käyttäjien ilmoittama liikevaihto kasvoi 8 prosenttia vuosina 1997-1998 ja edelleen 3 prosenttia vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Näiden käyttäjien henkilöstömäärä oli tutkimusajanjaksona yhteensä noin 2300, joista noin 470 toimi suoraan tai välillisesti alumiinifoliosektorilla. (138) Yhteistyössä toimineiden käyttäjien kotitalousfolion ostot kasvoivat 57 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana eli 23000 tonnista vuonna 1997 35500 tonniin tutkimusajanjaksona. Tutkimusajanjaksona niiden ostojen osuus oli 40 prosenttia yhteisön tuottajien kokonaismyynnistä, 64 prosenttia Kiinasta peräisin olevasta kokonaistuonnista ja 72 prosenttia Venäjältä peräisin olevasta kokonaistuonnista. (139) Kotitalousfoliota sisältävien tuotteiden myynnin kannattavuus yhteisössä vaihteli 0,1 prosentista 6 prosenttiin painotetun keskimääräisen kannattavuuden ollessa 3 prosenttia tutkimusajanjaksona. Uudelleenkelaajien keskimääräinen kannattavuus heikkeni 3,5 prosentista vuonna 1997 3,3 prosenttiin vuonna 1998 ja 2,9 prosenttiin tutkimusajanjaksona. Olisi huomattava, että tämä painotettu keskimääräinen kannattavuus kuvaa eräiden käyttäjien tilannetta markkinoilla, joilla on todettu esiintyvän jonkin verran ylikapasiteettia. (140) Tutkimuksesta ilmeni, että kotitalousfolion osuus oli 72-85 prosenttia lopputuotteiden kokonaistuotantokustannuksista ja keskimäärin 80 prosenttia kokonaiskustannuksista. c) Toimenpiteiden käyttöönottamisen tai käyttöönotosta luopumisen vaikutukset (141) Jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, ehdotetut polkumyyntitullit todennäköisesti lisäisivät hieman käyttäjien kustannuksia, koska kotitalousfolion osuuden todettiin olevan 80 prosenttia uudelleenkelaajien kokonaistuotantokustannuksista. (142) Tämän osalta on syytä huomata, että vaikka asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat korottaisivat hintojaan koko tullin määrällä, tämän tuonnin hinnat olisivat yhä alhaisemmat kuin asianomaisten maiden hinnat vuonna 1998, jolloin tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat olivat korkeimmillaan. (143) Jos näitä toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan luopuminen kotitalousfolion valmistuksesta saattaisi aiheuttaa riittämättömän tarjonnan, mikä vaikuttaisi kielteisesti käyttäjiin. d) Yhteistyössä toimineiden käyttäjien huomautukset polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksista i) Kustannusten kohoamista on mahdotonta siirtää asiakkaiden kannettavaksi (144) Eräät käyttäjät ovat väittäneet, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta johtuvaa kustannusten kohoamista ei olisi mahdollista siirtää asiakkaiden kannettaviksi, koska ne ovat pääasiassa suuria vähittäiskauppoja, jotka sanelevat hinnat suuren ostovoimansa vuoksi. (145) Yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamien tietojen perusteella todettiin, että käyttäjien myyntihinnat vaihtelivat noudattaen pääsääntöisesti Lontoon metallipörssissä noteerattujen alumiinin hintojen sekä kotitalousfolion hintojen kehitystä. Lontoon metallipörssissä noteeratut alumiinin hinnat ovat vaihdelleet huomattavasti tarkastelujaksona hintojen kohotessa vuositasolla enimmillään 11 prosenttia ja alentuessa vuositasolla enimmillään 9 prosenttia. Käyttäjien hintojen indeksi kohosi luvusta 100 vuonna 1997 lukuun 107 vuonna 1999, mutta indeksiluku aleni 96:een tutkimusajanjaksona. Näin ollen käyttäjien kustannusten vaihtelut voitiin huomioida niiden myyntihinnoissa. (146) Tämän vuoksi ei voida sulkea pois sitä, että käyttäjät voivat siirtää polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta johtuvat vähäiset hintojen korotukset asiakkaidensa kannettavaksi. ii) Riittämätön tarjonta (147) On väitetty, että yhteisön tuotannonala ei halunnut toimittaa kotitalousfoliota käyttäjille, vaan se mieluummin keskittyi korkeamman arvonlisän omaavien tuotteiden kuten jatkojalostusfolion tuotantoon. Lisäksi väitettiin, että yhteisön tuotannonalan korkea kapasiteetin käyttöaste estää sitä lisäämästä tuotantoaan, jos polkumyyntitoimenpide otetaan käyttöön. Väitettiin, että tämä seikka yhdessä polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton kanssa johtaisi kotitalousfolion riittämättömään tarjontaan yhteisön markkinoilla. (148) Kuten jo on mainittu johdanto-osan 121 kappaleessa, yhteisön tuotannonala on sitoutunut kotitalousfolion tuotannon jatkamiseen. Lisäksi yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamista tiedoista ilmeni, että niiden kotitalousfolion ostot yhteisön tuotannonalalta kasvoivat 62 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Niillä yhteisön tuotannonalan tuotantovälineillä, joita käytettiin yksinomaan kotitalousfolion valmistukseen, on myös todettu olevan riittävästi käyttämätöntä kapasiteettia kyseisen tuotteen tuotannon lisäämiseksi. (149) Vaikka polkumyyntitoimenpiteitä otettaisiin käyttöön, on todennäköistä, että asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkaisivat kotitalousfolion viemistä yhteisöön, vaikkakin vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan tai muuhun kuin polkumyyntihintaan. Lisäksi todettiin, että oli olemassa joukko vaihtoehtoisia hankintalähteitä, joihin ei ole sovellettu polkumyyntitoimenpiteitä ja joiden osuus oli noin 13 prosenttia yhteisön markkinoista tutkimusajanjaksona. (150) Edellä esitetyn perusteella on epätodennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto johtaisi riittämättömään tarjontaan yhteisön markkinoilla. iii) Tuotteen korvattavuus (151) On väitetty, että lopputuotteen hinta kohoaisi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton seurauksena, mikä puolestaan saisi kuluttajat siirtymään käyttämään muita kotitaloustarkoituksiin käytettäviä pakkaus- ja käärimistuotteita kuten muovikelmua ja/tai käärepaperia. (152) Tutkimuksesta ilmeni, etteivät hintavaihtelut vaikuta paljoakaan kotitalousfolion kysyntään sen erityisten pakkaus- ja käärimisominaisuuksien vuoksi. Kotitalousfolio säilyttää pakkausominaisuutensa kaikissa lämpötiloissa; se toimii läpäisemättömänä kerroksena estäen elintarvikkeita tapauksen mukaan keräämästä tai luovuttamasta kosteutta ja estäen hajujen ja makujen sekoittumisen; se on erittäin hygieeninen tuote, joka ei edistä mikro-organismien kasvua; se on helposti muotoiltavissa ja erityisen sopiva elintarvikekäyttöön keveytensä ja kestävyytensä vuoksi. (153) Tämä kävi ilmi myös siitä, että kotitalousfolion raaka-aineena käytettävän alumiinin hinnat vaihtelivat voimakkaasti kyseisenä aikana, mutta kotitalousfolion kulutus kuitenkin kasvoi 21 prosenttia tarkastelujaksona. (154) Yhteenvetona todettakoon, että on epätodennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton vuoksi siirryttäisiin huomattavassa määrin käyttämään alumiinifolion sijasta muita kotitaloustarkoituksiin käytettäviä pakkaus- ja käärimistuotteita. 5 Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset (155) Mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksesta kilpailuun yhteisön markkinoilla mainittakoon, että eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että tullit johtaisivat asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien poistumiseen yhteisön markkinoilta, mikä heikentäisi huomattavasti kilpailua ja vahvistaisi entisestään sellaisten yhteisön uudelleenkelaajien jo vallitsevaa määräävää asemaa, jotka hankkivat kotitalousfoliota varhaisemman jalostusasteen integroituneilta yhteisön toimittajilta. (156) Asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat kuitenkin mitä todennäköisemmin jatkaisivat kotitalousfolion viemistä yhteisöön, vaikkakin vahinkoa aiheuttamattomin hinnoin, koska niillä on vahva markkina-asema yhteisössä, eikä yhteisön tuotannonalalla ole tarvittavia valmiuksia huolehtia riittävästä tarjonnasta yhteisön markkinoilla. Toisaalta, jos polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta luovutaan, ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että yhteisön tuotannonala vähentäisi merkittävästi kotitalousfolion tuotantoaan tai luopuisi kokonaan siitä yhteisössä, mikä vahvistaisi vientiä harjoittavien kotitalousfolion tuottajien asemaa ja vähentäisi huomattavasti kilpailua yhteisön markkinoilla. (157) Lisäksi todettiin, että integroitumattomia uudelleenkelaajia varten oli olemassa joukko muissa kolmansissa maissa sijaitsevia vaihtoehtoisia kotitalousfolion hankintalähteitä. Näistä maista tapahtuneen tuonnin osuus oli tutkimusajanjaksona noin 13 prosenttia kokonaiskulutuksesta. (158) Integroituneiden yhteisön uudelleenkelaajien mahdollista määräävää asemaa koskevasta väitteestä todettakoon lopuksi, että tutkimuksen perusteella kuluttajien tuotemerkkiuskollisuus oli vähäistä, eikä mitään merkittäviä, varsinkaan teknologisia markkinoille pääsyn esteitä ilmennyt. Tämän vuoksi on epätodennäköistä, että yhdelläkään uudelleenkelaajalla on mahdollisuutta toimia huomattavan riippumattomana asiakkaista ja kilpailijoista. (159) Koska yhteisön tuotannonalalla ei todettu olevan riittävää kapasiteettia huolehtia yhteisön markkinoiden koko tarjonnasta ja, kuten edellä on mainittu, asianomaisista maista peräisin oleva tuonti mitä todennäköisimmin jatkuisi, kilpailu olisi yhä voimakasta mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Näin ollen mahdollisten polkumyyntitullien käyttöönotto ei rajoittaisi käyttäjien valintamahdollisuuksia eikä heikentäisi kilpailua. 6 Yhteisön etua koskeva päätelmä (160) Edellä esitettyjen syiden perusteella päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä luopua polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta tarkasteltavana olevassa tapauksessa. H LOPULLISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET 1 Vahingon korjaava taso (161) Lopullisesti käyttöön otettavan tullin tason vahvistamiseksi otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarpeellinen tullin määrä. (162) Sellaisen tullin tason vahvistamiseksi, joka on riittävä polkumyynnin aiheuttaman vahingon poistamiseksi, oli ensin tarpeen määrittää kohtuullinen voittomarginaalin vähimmäistaso (ennen veroja), jonka yhteisön tuotannonala olisi voinut saavuttaa, jos polkumyynnillä tapahtunutta tuontia ei olisi esiintynyt. Todettiin, että 5 prosentin voittomarginaali muodostaa asianmukaisen vähimmäistason, kun otetaan huomioon jatkojalostusfolion, joka on lähituote ja johon ei kohdistu polkumyyntiä, tuotannon kannattavuus ja yhteisön tuotannonalan tarve toteuttaa pitkäaikaisia investointeja. (163) Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksona myymän kotitalousfolion vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä yhteisön tuotannonalan myyntihintaan yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjaksona tosiasiallisesti tekemä keskimääräinen tappio sekä edellä mainittu 5 prosentin suuruinen voittomarginaali. Tämän vertailun tuloksena saatu erotus ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina cif-kokonaistuontiarvosta eli tulokseksi saatiin vahinkomarginaali. 2 Lopulliset tullit (164) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti todettujen polkumyyntimarginaalien tasoisina, jollei vahinkomarginaalien ole todettu olevan niitä alhaisempia, jolloin sovelletaan vahinkomarginaaleja. (165) Jäännöstulli olisi tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjältä tapahtuvan tuonnin osalta vahvistettava kyseisille ainoille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyn tullin perusteella. (166) Edellä esitetyn perusteella ehdotetut lopulliset tullit ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> (167) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavia koko maata koskevia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määriteltyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa - mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset - sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavaa tullia. (168) Näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle(3) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan tarvittaessa tätä asetusta saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. 3 Sitoumukset (169) Sekä kiinalainen että venäläinen vientiä harjoittava tuottajat tarjosivat perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sitoumusta. Kun otetaan huomioon, että kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei ollut myönnetty markkinatalousasemaa, siltä ei näin ollen voitu hyväksyä kyseistä sitoumusta, koska siihen ei sisältynyt tarvittavia takeita siitä, että Kiinan viranomaiset huolehtisivat riittävästä valvonnasta. Näissä olosuhteissa polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön vahvistetun lopullisen polkumyyntimarginaalin tasoisena. (170) Venäläinen vientiä harjoittava tuottaja suostui myymään tarkasteltavana olevaa tuotetta vähintään hinnoilla, jotka korjaavat polkumyynnin vahingolliset vaikutukset. Lisäksi yritys sitoutui toimittamaan komissiolle määräajoin yksityiskohtaisia raportteja, mitkä mahdollistavat tehokkaan valvonnan. Tuotteen luonne ja kyseisen yrityksen myynnin rakenne ovat sellaiset, että komissio pitää toimenpiteiden kiertämisen vaaraa vähäisenä. (171) Jotta komissio voisi jatkossakin tehokkaasti valvoa, että yritys noudattaa sitoumustaan, polkumyyntitullista vapautuksen edellytyksenä on, että kun vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskeva pyyntö tehdään asianomaiselle tulliviranomaiselle, esitetään kauppalasku, josta käyvät ilmi ainakin liitteessä olevat tiedot. Näitä tietoja tarvitaan myös, jotta tulliviranomaiset voivat varmistaa riittävän tarkasti, että tavaralähetykset vastaavat kaupallisia asiakirjoja ja sisältyvät sitoumuksen soveltamisalaan. Jos kauppalaskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tarkasteltavana olevaa tuotetta, kannetaan asianmukainen polkumyyntitulli. (172) Olisi huomattava, että polkumyyntitulli voidaan ottaa käyttöön perusasetuksen 8 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti, jos sitoumusta rikotaan tai se perutaan taikka jos sitä epäillään rikottavan, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan ja CN-koodiin ex 7607 11 10 (Taric-koodi 7607 11 10 10) kuuluvan seuraavan tuotteen tuonnissa: vähintään 0,009 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksu, vahvistamaton, valssattu, mutta ei enempää valmistettu, enintään 650 millimetrin levyisillä keloilla oleva alumiinifolio. 2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> 3. Sen estämättä, mitä 1 artiklan 1 kohdassa säädetään, lopullista polkumyyntitullia ei sovelleta 2 artiklan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutettuihin tuontituotteisiin. 4. Jollei toisin mainita, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 2 artikla 1. Taric-lisäkoodia A256 käyttäen vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi ilmoitetut tuontituotteet vapautetaan 1 artiklassa säädetyistä polkumyyntitulleista, jos ne tuottaa ja lähettää Siberian Aluminium (Sayan Foil, Sayanagorsk) ja ne laskuttaa Rual Trade Limited, Suites 7B & 8B, 50 Town Range, Gibraltar suoraan Sibirsky Aluminium GmbH, Graf-Adolf-Plaz 1-2, D-40213, Düsseldorf, ja edellyttäen, että kyseisten tuontituotteiden mukana seuraava kauppalasku sisältää vähintään liitteessä olevat tiedot. 2. Tullinvapautuksen edellytyksenä on se, että tullille ilmoitetut ja esitetyt tavarat vastaavat kaikin osin kauppalaskun kuvausta. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 14 päivänä toukokuuta 2001. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja A. Lindh (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2238/2000 (EYVL L 257, 11.10.2000, s. 2). (2) EYVL C 45, 18.2.2000, s. 2. (3) Euroopan komissio, Kauppapolitiikan pääosasto, Linja C, TERV 0/13, Rue de la Loi / Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgia. LIITE Sitoumuksen nojalla tapahtuvaan myyntiin liittyvissä kauppalaskuissa edellytettävät tiedot 1. Kauppalaskun numero 2. Taric-lisäkoodi, jota käyttäen kauppalaskussa mainitut tavarat voidaan tulliselvittää yhteisön rajalla 3. Tarkka tavaran kuvaus, mukaan luettuina: - tuotteen koodinumero (sellaisena kuin se on vahvistettu asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan antamassa sitoumuksessa) - CN-koodi - määrä (kilogrammoina) 4. Myyntiehtojen kuvaus, mukaan luettuina: - hinta kilogrammalta - sovellettavat maksuehdot - sovellettavat toimitusehdot - alennusten ja hyvitysten kokonaismäärä 5. Sen tuojana toimivan yrityksen nimi, jolle vievä yritys on suoraan laatinut kauppalaskun 6. Kauppalaskun laatineen yrityksen virkailijan nimi sekä seuraava allekirjoituksella varustettu vakuutus: "Allekirjoittanut vakuuttaa, että tähän kauppalaskuun sisältyvien tavaroiden myynti suoraan Euroopan yhteisöön vietäviksi on tapahtunut [YRITYS] tarjoaman ja Euroopan komission päätöksessä 2001/381/EY hyväksymän sitoumuksen edellytysten mukaisesti ja että tässä kauppalaskussa annetut tiedot ovat täydellisiä ja oikeita."