FI Euroopan unionin virallinen lehti L 87/1

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 283/2010/EU,

annettu 25 päivänä maaliskuuta 2010,

eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Komissio antoi 7 päivänä huhtikuuta 2000 tiedonannon ”Paikallinen toiminta työllisyyden hyväksi – Euroopan työllisyysstrategian paikallinen ulottuvuus”.

(2) Komission 13 päivänä marraskuuta 2007 antamassa tiedonannossa ”Mikroluottojen kehittämistä kasvun ja työllisyyden tukemiseksi koskeva eurooppalainen aloite” määriteltiin neljä ensisijaista toiminnanalaa: oikeudellisen ja institutionaalisen toimintaympäristön parantaminen jäsenvaltioissa, mielipideilmaston muokkaaminen suotuisammaksi työllisyydelle ja yrittäjyydelle, hyvien toimintatapojen edistäminen sekä taloudellisen lisäpääoman järjestäminen mikrorahoituslaitoksille. Suunnitelman täytäntöönpanon ensimmäisenä toimenpiteenä komissio ja Euroopan investointipankki (EIP) käynnistivät vuonna 2008 Jasmine-aloitteen (Joint Action to Support Micro-finance Institutions in Europe), johon kuuluu pankkialan ulkopuolella toimivien mikrorahoituslaitosten mentorointi sekä rahoitusikkuna EIP:n myöntämälle 20 miljoonalle eurolle.

(3) Komission 24 päivänä toukokuuta 2006 antamassa tiedonannossa ”Ihmisarvoista työtä kaikille – Yhteisön osallistuminen ihmisarvoisen työn toimintaohjelman maailmanlaajuiseen täytäntöönpanoon” todetaan ihmisarvoisen työn merkitys kaikille, kuten myös ihmisarvoisesta työstä kaikille 23 päivänä toukokuuta 2007 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (4).

(4) Valtionpäämiehet sitoutuivat Pittsburghissa 24 ja 25 päivänä syyskuuta 2009 pidetyssä G20-huippukokouksessa antamassaan lausumassa parantamaan köyhien mahdollisuuksia saada rahoituspalveluita esimerkiksi mikrorahoituksen avulla. Valtionpäämiehet sitoutuivat myös perustamaan kansainvälisen taloudellisen osallisuuden asiantuntijaryhmän, joka etsii kokemusten perusteella uusia tapoja järjestää rahoituspalveluja köyhille sekä edistää tehokkaita sääntely- ja toimintatapoja ja määrittelee rahoituksen saantia, taloudellista lukutaitoa ja kuluttajansuojaa koskevia periaatteita.

(5) Euroopan parlamentti pyysi 24 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan päätöslauselmassa suosituksista komissiolle mikroluottojen kehittämistä kasvun ja työllisyyden tukemiseksi koskevasta eurooppalaisesta aloitteesta komissiota tehostamaan toimiaan mikroluottojen kehittämisessä kasvun ja työllisyyden tueksi. Lisäksi Euroopan parlamentti hyväksyi neljän miljoonan euron tuen Jasmine-aloitteen yhteydessä toteutettavalle pilottitoimelle. Euroopan parlamentti myös pyysi komissiota osallistumaan sellaisten mikroluottohankkeiden yhteisrahoitukseen, jotka koskevat heikossa asemassa olevia ryhmiä.

(6) Parhaillaan käynnissä olevia unionin ja jäsenvaltioiden toimia on tehostettava mikrorahoituksen saantimahdollisuuksien ja saatavuuden lisäämiseksi kohtuullisessa ajassa riittävälle tasolle vastaamaan suurta kysyntää edistämällä samalla aktiivisesti naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia; eniten mikroluottoja tänä kriisiaikana tarvitsevat henkilöt, jotka ovat menettäneet tai ovat vaarassa menettää työpaikkansa tai joilla on vaikeuksia päästä tai palata työmarkkinoille, henkilöt, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen, tai haavoittuviin ryhmiin kuuluvat henkilöt, joilla on heikommat mahdollisuudet saada luottoa tavanomaisilta luottomarkkinoilta ja jotka haluavat käynnistää oman mikroyrityksen tai kehittää sitä, itsenäinen ammatinharjoittaminen mukaan luettuna.

(7) Komission 3 päivänä kesäkuuta 2009 antamassa tiedonannossa ”Yhteinen sitoutuminen työllisyyteen” painotetaan tarvetta tarjota työttömille mahdollisuus uuteen alkuun ja joillekin Euroopan kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ryhmille, joiden on vaikea saada luottoa tavanomaisilta luottomarkkinoilta, tilaisuus yrittäjyyteen. Nykyisin käytössä olevien välineiden lisäksi tarvitaan erityistoimia, jotta taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta saataisiin entisestään lujitettua tehostamalla EIP:n, Euroopan investointirahaston (EIR) ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten toteuttamia toimia jäsenvaltioiden toimintaa vaikeuttamatta. Tästä syystä komissio on tehnyt ehdotuksen uudesta EU:n laajuisesta mikrorahoitusjärjestelystä, jäljempänä ’rahoitusjärjestely’, laajentaakseen tiettyjen riskiryhmien mahdollisuuksia saada mikrorahoitusta ja tukeakseen edelleen yrittäjyyden, sosiaalitalouden ja mikroyritysten kehitystä. Jotta rahoitusjärjestely olisi tehokas ja pitkävaikutteinen sekä tavoittaisi potentiaaliset tuensaajat ja tukisi aktiivisesti sekä talouspolitiikkaa että paikallista kehityspolitiikkaa, jäsenvaltiot voivat perustaa kansallisen yhteyspisteen kaikkien rahoitusjärjestelyn mukaisesti toteutettavien toimien edistämiseksi, koordinoimiseksi, arvioimiseksi ja seuraamiseksi kunkin jäsenvaltion alueella.

(8) Ei-kaupalliset mikrorahoituslaitokset, luotto-osuuskunnat ja yritysten sosiaalista vastuuta kantavat pankit tarjoavat yhä suuremman osan mikroluotoista, jotka Euroopan unionissa myönnetään haavoittuviin ryhmiin kuuluville henkilöille, joilla on heikommat mahdollisuudet saada luottoa tavanomaisilta luottomarkkinoilta. Rahoitusjärjestelyn pitäisi auttaa kaupallisia pankkimarkkinoita täydentäviä luotonantajia parantamalla mikrorahoituksen saatavuutta nykyisen kysynnän tyydyttämiseksi.

(9) Monissa tapauksissa mikrorahoituksen tarjoajat Euroopan unionissa ovat kaupallisia pankkeja, ja ne olisi otettava tärkeinä kumppaneina mukaan rahoitusjärjestelyyn, jotta voidaan palauttaa luottamus luottomarkkinoihin sekä keskittyä pääasiassa asiakkaisiin, jotka eivät ole luottokelpoisia.

(10) Tämän päätöksen mukaista mikrorahoitusta myöntävien julkisten ja yksityisten yhteisöjen olisi noudatettava vastuullisen luotonannon periaatteita ja näin vältettävä erityisesti yksityishenkilöiden ja yritysten ylivelkaantuminen.

(11) Luotonsaantivaikeuksien lisäksi sosiaalinen syrjäytyminen ja itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtyvän työttömän tai sosiaaliturvan varassa elävän henkilön elämäntilanteen epävarmuus ovat mikroyritysten perustamisen ja kehittämisen merkittävimpiä esteitä. Eurooppalaiset mikrorahoituksen välineet voivat osaltaan tukea sosiaalitalouden rakenteita, jotka auttavat ja tukevat yhteiskunnallisen sopeutumisen ulkopuolelle jääneitä henkilöitä ja auttavat heitä hankkimaan vaaditun vähimmäisosaamisen, jotta he voivat sitoutua kestävästi yrittäjyyshankkeeseen.

(12) Unionin varojen käyttö on tarkoituksenmukaista, ja se on myös edellä mainitun Euroopan parlamentin 24 päivänä maaliskuuta 2009 antaman päätöslauselman mukaista. Lisäksi yhdellä koko EU:n kattavalla järjestelyllä keskitetään kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta tuleva lainarahoitus ja pidetään toiminta yhtenäisenä lisäten näin mikrorahoituksen tarjontaa kaikissa jäsenvaltioissa. Kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EIP:n ja EIR:n, kokemuksen hyödyntämiseksi rahoitusjärjestelyä olisi hallinnoitava yhteisesti.

(13) Rahoitusjärjestelystä rahoitettavien toimien olisi oltava yhdenmukaisia ja yhteensopivia unionin muiden politiikkojen kanssa, ja lisäksi niiden olisi oltava perussopimuksen ja sen nojalla hyväksyttyjen säädösten mukaisia. Rahoitusjärjestelyn toiminnan olisi täydennettävä unionin muita toimia, etenkin niitä, jotka liittyvät kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman rahoitusvälineisiin, Jasmine-aloitteeseen, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon, Euroopan aluekehitysrahastoon, Jeremie-aloitteeseen (Euroopan yhteiset resurssit mikro- ja keskikokoisten yritysten tukemiseksi) ja Euroopan sosiaalirahastoon.

(14) Tätä päätöstä sovellettaessa ”mikrorahoituksen” olisi sisällettävä takaukset, mikroluotot, oman pääoman ehtoiset sijoitukset ja välirahoitus, jotka on myönnetty tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluville henkilöille ja mikroyrityksille, kun mikroluotto määritellään alle 25 000 euron suuruiseksi lainaksi. Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY (5)”mikroyritys” määritellään yritykseksi, jonka palveluksessa on vähemmän kuin 10 työntekijää, mukaan luettuna itsenäiset ammatinharjoittajat, ja jonka vuosiliikevaihto ja/tai taseen loppusumma on enintään 2 miljoonaa euroa, ja tämän olisi oltava asianmukainen määritelmä tätä päätöstä sovellettaessa.

(15) Tässä päätöksessä ja kansallisten säännösten mukaisesti ’sosiaalitalouden mikroyrityksellä’ olisi tarkoitettava mikroyritystä, joka tuottaa selkeästi yhteiskunnallisia hyödykkeitä ja palveluja tai joka tarjoaa palveluja yhteisön jäsenille voittoa tavoittelematta.

(16) Rahoitusjärjestely olisi pantava täytäntöön toteuttamalla soveltuvia toimia, joihin kuuluvat kansainvälisten rahoituslaitosten mikrorahoituksen tarjoajien käyttöön esittämät riskinjakovälineet, takaukset, oman pääoman ehtoiset välineet sekä velkasitoumukset. Rahoitusjärjestelyn tehokkuuden parantamiseksi se olisi sovitettava yhteen ja pantava täytäntöön johdonmukaisesti Euroopan ja kansallisen tason rahoitusvälineiden ja kansallisten rahoituslaitosten kanssa,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Perustaminen

Perustetaan eurooppalainen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeva mikrorahoitusjärjestely, niin sanottu eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely, jäljempänä ’rahoitusjärjestely’.

2 artikla

Tavoite

1. Rahoitusjärjestelyn kautta asetetaan käyttöön unionin varoja mikrorahoituksen saantimahdollisuuksien ja saatavuuden lisäämiseksi seuraaville:

a) henkilöt, jotka ovat menettäneet tai ovat vaarassa menettää työpaikkansa tai joilla on vaikeuksia päästä tai palata työmarkkinoille, ja henkilöt, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen, sekä haavoittuviin ryhmiin kuuluvat henkilöt, joilla on heikommat mahdollisuudet saada luottoa tavanomaisilta luottomarkkinoilta ja jotka haluavat käynnistää oman mikroyrityksen tai kehittää sitä, itsenäinen ammatinharjoittaminen mukaan luettuna;

b) mikroyritykset, erityisesti sosiaalitalouden mikroyritykset, sekä mikroyritykset, jotka työllistävät a alakohdassa mainittuja henkilöitä.

2. Rahoitusjärjestelyn kautta asetetaan käyttöön unionin varoja mikrorahoituksen saamiseksi ja edistetään aktiivisesti naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia.

3 artikla

Talousarvio

1. Unionin talousarviosta rahoitusjärjestelylle 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi maksettava rahoitusosuus on 100 miljoonaa euroa.

2. Vuotuisista määrärahoista päätetään vuotuisessa talousarviomenettelyssä, tarvittaessa myös soveltamalla talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohtaa tai muilla tämän sopimuksen mukaisilla keinoilla.

3. Edellä 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tukitoimenpiteiden kokonaismääräraha saa olla enintään 1 prosentti tämän artiklan 1 kohdassa säädetystä rahoitusjärjestelyn talousarviosta.

4. Rahoitusosuuden on katettava rahoitusjärjestelyn kustannukset kokonaisuudessaan, myös 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille unionin rahoitusosuutta hallinnoiville kansainvälisille rahoituslaitoksille maksettavat hallintokulut sekä mahdolliset muut tukikelpoiset kustannukset.

4 artikla

Tukikelpoiset toimet ja tuensaajat

1. Rahoitusjärjestely pannaan täytäntöön käyttäen tarpeen mukaan seuraavia erityyppisiä toimia:

a) takaukset ja riskinjakovälineet;

b) oman pääoman ehtoiset välineet;

c) velkasitoumukset;

d) tukitoimenpiteet, kuten tiedonvälitys, seuranta, valvonta, tarkastus ja arviointi, jotka ovat välittömästi tarpeen, jotta tämä päätös voidaan panna täytäntöön tuloksellisesti ja tehokkaasti ja sen tavoitteet saavuttaa.

2. Rahoitusjärjestely on avoin jäsenvaltioihin kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sijoittautuneille julkisille ja yksityisille yhteisöille, jotka tarjoavat mikrorahoitusta jäsenvaltioissa toimiville henkilöille ja mikroyrityksille.

3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen julkisten ja yksityisten yhteisöjen on lopullisten tuensaajien tavoittamiseksi sekä kilpailukykyisten ja elinkelpoisten mikroyritysten luomiseksi tehtävä tiivistä yhteistyötä niiden organisaatioiden kanssa, jotka valvovat mikroluottojen lopullisten tuensaajien etuja, sekä niiden, erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta tuettujen organisaatioiden kanssa, jotka tarjoavat mentorointi- ja koulutusohjelmia lopullisille tuensaajille.

5 artikla

Hallinnointi

1. Komissio hallinnoi rahoitusjärjestelyä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (7) mukaisesti.

2. Edellä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien, 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja tukitoimenpiteitä lukuun ottamatta, täytäntöönpanemiseksi komissio tekee kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EIP:n ja EIR:n, kanssa sopimuksia asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 53 d artiklan ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (8) 43 artiklan mukaisesti. Sopimuksissa on oltava kyseisille rahoituslaitoksille uskottujen tehtävien täytäntöönpanoa koskevat tarkat määräykset, mukaan lukien määräykset, joissa täsmennetään tarve varmistaa näiden tehtävien täydentävyys nykyisiin eurooppalaisiin ja kansallisiin rahoitusvälineisiin nähden ja niiden koordinointi näiden välineiden kanssa sekä edistää kattavaa ja tasapuolista jakautumista jäsenvaltioiden kesken.

3. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sopimusten on 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja 4 artiklassa tarkoitettujen toimien täytäntöön panemiseksi myös asetettava kansainvälisille rahoituslaitoksille velvollisuus sijoittaa uudelleen varat ja tuotot, osingot ja hyvitykset mukaan lukien, 4 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetuissa toimissa kuuden vuoden ajaksi rahoitusjärjestelyn käyttöönottopäivästä lähtien.

4. Kun rahoitusjärjestely päätetään, Euroopan unionille kuuluva saldo maksetaan takaisin Euroopan unionin yleiseen talousarvioon.

5. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kansainväliset rahoituslaitokset tekevät 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen julkisten ja yksityisten mikrorahoituksen tarjoajien kanssa kirjallisia sopimuksia, joissa vahvistetaan niiden velvollisuus käyttää rahoitusjärjestelyn kautta käyttöön saatettuja varoja 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden mukaisesti ja toimittaa tietoja 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen vuosikertomusten laadintaa varten.

6. Edellä 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tukitoimenpiteiden määrärahoja hallinnoi komissio.

6 artikla

Vaatimustenmukaisuus

Rahoitusjärjestelyn kautta rahoitettavien toimien on oltava perussopimuksen määräysten ja sen nojalla hyväksyttyjen säädösten mukaisia.

7 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1. Tämän päätöksen nojalla rahoitettuja toimia toteutettaessa komissio varmistaa unionin taloudellisten etujen suojaamisen toteuttamalla toimenpiteitä, joilla ehkäistään petoksia, korruptiota ja muuta lainvastaista toimintaa, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä sekä väärinkäytösten ilmetessä panemalla täytäntöön vaikuttavia, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (9), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (10) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (11) mukaisesti.

2. OLAFilla on tämän päätöksen nojalla rahoitettavien unionin toimien yhteydessä valtuudet suorittaa tutkimuksia asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 perusteella; kyseisiä asetuksia sovelletaan kaikkiin sellaisiin unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen rikkomisiin, myös rahoitusjärjestelyn perusteella määrätyn sopimusvelvoitteen rikkomisiin, jotka johtuvat taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai sen hoidossa oleville talousarvioille perusteettoman menoerän takia.

3. Kaikkiin tästä päätöksestä johtuviin täytäntöönpanotoimenpiteisiin on sisällyttävä viittaus tämän artiklan 1 ja 2 kohtaan, ja niissä on määrättävä komission tai sen valtuuttaman edustajan suorittamasta varainhoidon valvonnasta ja muusta valvonnasta sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tarkastuksista, joihin tarvittaessa kuuluvat paikalla tehtävät tarkastukset.

8 artikla

Vuosikertomus

1. Edellä 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten rahoituslaitosten on toimitettava komissiolle vuosittain täytäntöönpanokertomukset, joissa esitetään tuetut toimet ja ilmoitetaan niiden osalta rahoituksen täytäntöönpano, jakautuminen ja saatavuus alojen ja tuensaajatyyppien mukaan, hyväksytyt tai hylätyt hakemukset, tehdyt sopimukset, rahoitetut toimet ja tulokset.

2. Komissio antaa viimeistään 8 päivänä huhtikuuta 2011 ja sen jälkeen vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän päätöksen nojalla edellisenä vuonna toteutetuista toimista kertomuksen, jossa tarkastellaan toimien määrää ja laatua. Vuosikertomus laaditaan 1 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanokertomusten pohjalta. Siinä ilmoitetaan erityisesti tiedot hyväksytyistä tai hylätyistä hakemuksista, tehdyistä sopimuksista, rahoitetuista toimista, tuensaajien kokonaismäärästä ja tyypistä sekä myönnettyjen tukien jakautumisesta maantieteellisesti ja aloittain.

Vuosikertomuksen on lisäksi sisällettävä tietoja rahoitusjärjestelyn vaikutuksista ja kestävyydestä, ja tiedot on ilmoitettava niiden henkilöiden ja niiden mikroyritysten kokonaismäärinä, jotka ovat edelleen työllistettyinä tai toimivat edelleen sen ajanjakson päättyessä, jonka aikana ne ovat saaneet tukea rahoitusjärjestelystä. Lisäksi vuosikertomus sisältää tietoja siitä, kuinka rahoitusjärjestely täydentää unionin muita, erityisesti Euroopan sosiaalirahastoon liittyviä toimia.

3. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat kolmannen vuosikertomuksen esittämisen jälkeen tarkastella uudelleen tätä päätöstä komission ehdotuksen perusteella.

4. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu vuosikertomus toimitetaan tiedoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

5. Komissio pyrkii tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen perusteella varmistamaan, että rahoitusjärjestely täyttää 2 artiklassa säädetyn tavoitteen ja että se on kaikkialla Euroopan unionissa niiden saatavilla, jotka ovat vaarassa syrjäytyä sosiaalisesti tai joiden on vaikea saada luottoa tavanomaisilta luottomarkkinoilta.

9 artikla

Arviointi

1. Komissio tekee omasta aloitteestaan väli- ja loppuarvioinnit tiiviissä yhteistyössä 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Väliarviointi tehdään neljän vuoden kuluttua rahoitusjärjestelyn käyttöönotosta ja loppuarviointi viimeistään vuoden kuluttua 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille kansainvälisille rahoituslaitoksille annetun yhden tai useamman valtuutuksen päättymisestä. Loppuarvioinnissa tarkastellaan erityisesti sitä, missä laajuudessa rahoitusjärjestelyn tavoitteet on kokonaisuudessaan saavutettu.

2. Arviointien tulokset toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

10 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 25 päivänä maaliskuuta 2010. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies J. BUZEK Neuvoston puolesta Puheenjohtaja D. LÓPEZ GARRIDO

(1) EUVL C 318, 23.12.2009, s. 80.

(2) Lausunto annettu 7. lokakuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(3) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 15. joulukuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, annettu 8. maaliskuuta 2010.

(4) EUVL C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(5) EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.

(6) EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(7) EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(8) EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

(9) EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

(10) EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

(11) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.