Neuvoston direktiivi 71/127/ETY, annettu 1 päivänä maaliskuuta 1971, moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä



Virallinen lehti nro L 068 , 22/03/1971 s. 0001 - 0017

Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 1 s. 0165

Tanskank. erityispainos: Sarja I Alue 1971(I) s. 0122

Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 1 s. 0165

Englannink. erityispainos: Sarja I Alue 1971(I) s. 0136 - 0151

Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 1 s. 0110

Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 1 s. 0247

Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 1 s. 0247



NEUVOSTON DIREKTIIVI, annettu 1 päivänä maaliskuuta 1971, moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (71/127/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2), sekä katsoo, että tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa moottoriajoneuvojen taustapeileihin, nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY(3) säädetty ETY-tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta, taustapeilejä koskevissa säännöksissä on säädettävä vaatimukset taustapeilin asentamista ajoneuvoon koskevien seikkojen ohella myös peilin rakenteelle, ja yhdenmukaistettu taustapeilien tyyppihyväksyntämenettely mahdollistaa sen, että kukin jäsenvaltio voi tarkastaa yhteisten rakenne- ja testausvaatimusten noudattamisen ja ilmoittaa muille jäsenvaltioille havainnoistaan lähettämällä näille jäljennöksen jokaisesta taustapeilityyppiä varten täytetystä ETY-tyyppihyväksyntätodistuksesta; ETY-tyyppihyväksyntämerkin laittaminen kaikkiin hyväksytyn tyypin mukaisesti valmistettuihin taustapeileihin tekee tarpeettomaksi näiden laitteiden tekniset tarkastukset muissa jäsenvaltioissa, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla 1. Jäsenvaltion on annettava hyväksyntä sellaiselle taustapeilille, joka on liitteessä I olevan 2 kohdan vahvistettujen rakennetta ja testejä koskevien vaatimusten mukainen. 2. Tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen tarkastamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaiset, sikäli kuin se on tarpeen, ja tarvittaessa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Tällainen tarkastus suoritetaan pistokokein. 2 artikla Jäsenvaltion on annettava liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa esitetyn mallin mukainen ETY-tyyppihyväksyntämerkki valmistajalle tai tämän edustajalle jokaisesta taustapeilityypistä, jolle on annettu 1 artiklan mukaan hyväksyntä. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen sellaisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta 1 artiklassa tarkoitettujen tyyppihyväksyttyjen taustapeilien ja muiden peilien välillä. 3 artikla 1. Jäsenvaltio ei saa kieltää taustapeilien rakenteeseen tai toimintaan liittyvistä syistä ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustetun taustapeilin markkinoille saattamista. 2. Tämä säännös ei kuitenkaan estä jäsenvaltiota toteuttamasta toimenpiteitä sellaisten ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettujen taustapeilien osalta, jotka eivät suunnittelultaan ole hyväksytyn prototyypin mukaisia. Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle toteuttamansa toimenpiteet viipymättä ja perusteltava päätöksensä. Lisäksi sovelletaan 5 artiklan säännöksiä. Taustapeilin prototyyppi ei ole hyväksytyn tyypin mukainen, sen ensimmäisessä kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, jos liitteessä I olevassa 2.1, 2.2 ja 2.4 kohdassa lueteltuja vaatimuksia ei ole noudatettu. 4 artikla Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa lähetettävä jäljennös jokaisesta hyväksytyn tai evätyn taustapeilityypin tyyppihyväksyntätodistuksesta muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. 5 artikla 1. Jos ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio toteaa, että useat samalla tyyppihyväksyntämerkillä varustetut taustapeilit eivät ole hyväksytyn tyypin mukaisia, jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Tämän jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat johtaa ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. Saatuaan toisen jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta tiedon vaatimustenmukaisuutta koskevasta puutteesta jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava tarvittavat toimenpiteet. 2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa ilmoitettava toisilleen ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta ja sen syistä. 3. Jos ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio kiistää vaatimustenmukaisuuden puuttumisen, on kyseisten jäsenvaltioiden pyrittävä ratkaisemaan erimielisyys. Tästä on ilmoitettava komissiolle ja komission on tarvittaessa järjestettävä aiheelliset neuvottelut asian ratkaisemiseksi. 6 artikla Kaikki tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä annettujen säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat taustapeilille annetun tyyppihyväksynnän epäämistä tai peruuttamista taikka sen markkinoille saattamisen tai käytön kieltämistä, on perusteltava yksityiskohtaisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle on samanaikaisesti ilmoitettava jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaan hänen käytettävissään olevista muutoksenhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle. 7 artikla Jäsenvaltiot eivät saa ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää sen taustapeileihin liittyvistä syistä, jos niissä on ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja jos ne on asennettu liitteessä I olevan 3 kohdan vaatimusten mukaisesti. 8 artikla Tässä direktiivissä `ajoneuvolla` tarkoitetaan kaikkia tieliikenteeseen tarkoitettuja vähintään nelipyöräisiä, korilla varustettuja tai ilman sitä olevia moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja, maataloustraktoreja ja -koneita ja moottorityökoneita. 9 artikla Tarvittavat muutokset liitteiden I, II ja III vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan noudattaen moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 13 artiklassa säädettyä menettelyä. 10 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden antamat tässä direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle. 11 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 1971. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja M. SCHUMANN (1) EYVL N:o C 160, 18.12.1969, s. 7 (2) EYVL N:o C 48, 16.4.1969, s. 16 (3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1 LIITE I 1 MÄÄRITELMÄT 1.1 `Taustapeilillä` tarkoitetaan laitetta, joka on tarkoitettu antamaan 3.5 kohdassa geometrisesti määritellyn näkökentän alueella selvä näkyvyys ajoneuvon taakse, jota eivät kohtuullisissa rajoissa peitä ajoneuvon osat eivätkä sen matkustajat. 1.2 `Sisäpuolisella taustapeilillä` tarkoitetaan 1.1 kohdassa tarkoitettua laitetta, joka voidaan asentaa ajoneuvon matkustajatilaan. 1.3 `Ulkopuolisella taustapeilillä` tarkoitetaan 1.1 kohdassa tarkoitettua laitetta, joka voidaan asentaa ajoneuvon ulkopintaan. 1.4 `Taustapeilin luokalla` tarkoitetaan kaikkia niitä laitteita, joilla on yksi tai useampi yhteinen ominaisuus tai toiminto. Sisäpuoliset taustapeilit on luokiteltu luokkaan I. Ulkopuoliset taustapeilit on luokiteltu luokkiin II ja III. 1.5 `A-luokan ajoneuvoilla` tarkoitetaan ajoneuvoja, joiden suurin teknisesti sallittu paino on enemmän kuin 3,5 tonnia. 1.6 `B-luokan ajoneuvoilla` tarkoitetaan ajoneuvoja, joiden suurin teknisesti sallittu paino on enintään 3,5 tonnia. 1.7 `Kuljettajan näköpisteillä` tarkoitetaan kahta, 65 mm:n päässä toisistaan olevaa pistettä, jotka ovat 635 mm:n korkeudella kuljettajan istuimen H-pisteestä, niin kuin se määritellään liitteessä III. Nämä kaksi pistettä yhdistävä suora viiva on kohtisuorassa ajoneuvon pystysuoraa pitkittäiskeskitasoa vasten. Kaksi näköpistettä yhdistävän janan keskiväli on pituusakselin suuntaisella pystytasolla, jonka on kuljettava ohjauslaitteen keskipisteen kautta. Jos tämä taso ei kulje kuljettajan istuimen ilmeisen keskipisteen kautta, tätä tasoa on siirrettävä poikittaissuunnassa. 1.8 `R:llä` tarkoitetaan pääkaarevuussäteiden keskiarvoa mitattuna peilin keskipisteestä ja ilmaistuna millimetreissä. 2 TAUSTAPEILIEN OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET 2.1 Yleiset eritelmät 2.1.1 Kaikkien taustapeilien on oltava säädettäviä. 2.1.2 Heijastavan pinnan reunat on ympäröitävä pidikkeellä, jonka reunoja on pyöristetty vähintään 3,5 mm. 2.1.3 Ulkopuolisissa taustapeileissä ei minkään ulkonevan osan kaarevuussäde saa olla vähemmän kuin 3,5 mm. 2.2 Mitat 2.2.1 Sisäpuoliset taustapeilit (luokka I) Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan alueen sisään voidaan piirtää suorakulmio, jonka yksi sivu on 4 cm ja toinen sivu >VIITTAUS KAAVIOON> 2.2.2 Ulkopuoliset taustapeilit (luokat II ja III) 2.2.2.1 Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan alueen sisään voidaan piirtää: - suorakulmio, joka on 4 cm korkea ja jonka kannan pituus on a cm - suorakulmion korkeuden kanssa yhdensuuntainen jana, jonka pituus on b cm. 2.2.2.2 a:n ja b:n pienimmät arvot saadaan alla olevasta taulukosta: >TAULUKON PAIKKA> 2.3 Heijastava pinta ja heijastuskertoimet 2.3.1 Heijastavan pinnan on rajoituttava tavalliseen kuperaan kaareen. 2.3.2 Heijastavan pinnan on säilytettävä 2.3.5 kohdassa tarkoitetut ominaisuudet, vaikka se joutuisi tavanomaisessa käytössä pitkäaikaisestikin vaikeisiin sääolosuhteisiin. 2.3.3 Heijastavien pintojen on muodostuttava tasaisista tai pallomaisesti kuperista peileistä. Peilin keskiosan missään pisteessä pääkaarevuussäteiden välinen ero ei saa olla enempää kuin 0,25 R. 2.3.4 Edellä 1.8 kohdassa määritelty kaarevuussäteiden keskiarvo R ei saa olla seuraavia arvoja pienempi: - 1 800 mm luokan II taustapeilien osalta, - 1 200 mm luokan I ja III taustapeilien osalta. 2.3.5 Tavanomaisen heijastuskertoimen arvo ei saa olla pienempi kuin 35 %. Jos peilillä on kaksi asentoa ("yö" ja "päivä"), niin tavanomaisen heijastuskertoimen on oltava "yö"-asennossa vähintään 4 %. Taustapeilistä on kyettävä tunnistamaan tieliikenteessä käytettävien merkkien ja valojen värit. 2.4 Testit 2.4.1 Iskun vaikutus taustapeiliin ja taipumisen vaikutus varteen tai kannakkeeseen kiinnitettyyn pidikkeeseen on testattava 2.4.2 ja 2.4.3 kohdassa esitetyllä tavalla. 2.4.2 Iskutesti 2.4.2.1 Testilaitteiden kuvaus2.4.2.1.1 Testilaite koostuu heilurista, joka on tehty vivusta ja jonka päässä on iskuvasara. Heilurin runkoon lujasti kiinnitetty tuki pitää kappaleet paikoillaan (kuva 1). Iskutestilaitteen tärkeimmät mitat >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 1 2.4.2.1.2 Iskuvasaran pään muodon on oltava pallomainen ja halkaisijaltaan 165 ± 5 mm. Sen on oltava kova ja päällystetty 5 mm paksulla kumikerroksella, jonka kovuus on 50 Shore A. 2.4.2.1.3 Heilurin iskukeskuksen on sovittava yhteen iskuvasaran pään pallomaisen osan keskuksen kanssa. Sen etäisyys heilurin pyörimisakselista on 1 m ± 10 mm. Heilurin iskukeskuksen kokonaismassa on mo = 6,8 kg ¹ 50 g (mo:n ja heilurin kokonaismassan m ja heilurin painopisteen ja pyörimisakselin etäisyyden 1 välinen suhde ilmaistaan yhtälöllä mo = m >NUM>1 >DEN>a ). 2.4.2.2 Testin kuvaus2.4.2.2.1 Taustapeili kiinnitetään kannakkeeseen siten, että jälkimmäinen ei voi estää taustapeilin liikkuvien osien liikkumista. Taustapeilin kiinnittämisessä kannakkeeseen ja varren asennon säätämisessä käytetään hakijan suosittelemaa menetelmää. 2.4.2.2.2 Jos taustapeilissä on laite, jolla voidaan säätää peilin etäisyyttä jalustaan, etäisyyden on oltava pienin mahdollinen. 2.4.2.2.3 Testissä iskuvasara päästetään irti 60°:n kulmasta pystysuoraan nähden siten, että se iskeytyy taustapeiliin juuri sillä hetkellä, kun heiluri saavuttaa pystysuoran asennon, jolloin vasaran iskukohta on suoralla, joka kulkee vaakasuorasti heilurin iskukeskuksen kautta. 2.4.2.2.4 Isku kohdistetaan taustapeileihin seuraavissa eri olouhteissa: 2.4.2.2.4.1 Sisäpuoliset taustapeilit Testi 1 - Kohtisuoraan peilin pintaa vastaan, jolloin iskupiste on sellainen, että peiliin kohdistunut isku kulkee sen pisteen kautta, jossa kehys on liitetty varteen tai kiinnitystukeen. Isku kohdistetaan heijastavaan pintaan. Testi 2 - Kehyksen reunaan siten, että kohdistettu isku on 45°:n kulmassa peilin tasoon nähden ja on vaakasuoralla tasolla, joka kulkee sen pisteen kautta, jossa kehys on liitetty varteen tai kiinnitystukeen. Isku kohdistetaan heijastavaan pintaan. 2.4.2.2.4.2 Ulkopuoliset taustapeilit Testi 1 - Kohtisuoraan peilin pintaa vastaan, jolloin iskupiste on sellainen, että peiliin kohdistunut isku kulkee sen pisteen kautta, jossa kehys on liitetty varteen tai kiinnitystukeen. Testi 1' - Peilin taakse, sen varteen tai tukeen (iskuvasara on yhtä kaukana kiinnitystasosta kuin testissä 1) ja peili on kohtisuorassa iskurin keskiön liikerataa vastaan). Testi 2 - Kehyksen reunaan siten, että kohdistettu isku on 45°:n kulmassa peilin tasoon nähden ja on vaakasuoralla tasolla, joka kulkee sen pisteen kautta, jossa kehys on liitetty varteen tai kiinnitystukeen. Isku kohdistetaan heijastavaan pintaan. 2.4.2.2.4.3 Yleiset havainnot 2.4.2.2.4.3.1 Peilin keskus valitaan vertailupisteeksi, jos testatuilla laitteilla ei ole selvästi määriteltyä tukea tai vartta tai jos liitospiste on peilin kehällä. 2.4.2.2.4.3.2 Jos on mahdotonta suorittaa 2.4.2.2 kohdassa tarkoitettuja testejä, iskupistettä siirretään heilurin symmetriatasossa siten, että iskuvasaran matalin kohta on 40 mm:n päässä kiinnitystasosta. 2.4.3 Varteen kiinnitetyn kehyksen taivutustesti 2.4.3.1 Testin kuvaus Kehys asetetaan vaakasuoraan laitteeseen siten, että varsi tai kiinnitystuki voidaan lukita jäykästi. Varren kiinnityspistettä lähinnä oleva kehyksen pää on sen suurimman ulottuvuuden suunnassa kiinnitettävä liikkumattomaksi 15 mm leveällä kiinteällä vasteella, joka on koko kehyksen levyinen. Toiseen päähän asetetaan edellä kuvatun kaltainen vaste kehykseen siten, että laitteeseen voidaan kohdistaa määritelty testikuormitus (kuva 2). Esimerkki taustapeilin kehysten taivutustestilaitteista >VIITTAUS KAAVIOON> Kuva 2 2.4.3.2 Testikuorma painaa 25 kg. Kuormitetaan yksi minuutti. 2.5 Tulosten tulkinta 2.5.1 Edellä 2.4.2 kohdassa tarkoitetuissa testeissä heilurin on iskun jälkeen jatkettava heilahdusta ja saavutettava vähintään 20°:n kulma pystysuoraan nähden. 2.5.2 Jos taustapeilin varret tai tuki murtuvat 2.4.2 kohdassa tarkoitetuissa testeissä, saa jäljelle jäävän osan ulkonema olla enintään 1 cm jalustasta. Jos varsi tai tuki irtoaa, jalustan jäljelle jäävä osa ei saa muodostaa vaarallista ulkonemaa. 2.5.3 Peili ei saa särkyä 4.2 ja 4.3 kohdassa tarkoitettujen testien aikana. Peili saa kuitenkin särkyä, jos jokin seuraavista ehdoista täyttyy: 2.5.3.1 Lasinsirpaleet pysyvät kiinni joko kehyksen taka-osassa tai kehykseen lujasti kiinnitetyssä pinnassa, ja irronnut ala on enintään 5 mm leveä. 2.5.3.2 Peili on valmistettu turvalasista. 2.6 Tyyppihyväksyntämerkki 2.6.1 Tyyppihyväksyntämerkki muodostuu suorakulmiosta, joka ympäröi pientä "e"-kirjainta ja sen jäljessä olevaa osan tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnuslukua tai -kirjainta (1 Saksa, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 6 Belgia, L Luxemburg) ja tyyppihyväksyntänumerosta, joka vastaa prototyypille laaditun tyyppihyväksyntätodistuksen numeroa ja joka sijoitetaan suorakulmion läheisyyteen. Edellä mainittu tyyppihyväksyntämerkki (tunnus ja numero) on merkittävä pysyvällä tavalla taustapeilin kiinteään osaan siten, että se on selvästi havaittavissa myös peilin asennuksen jälkeen. Esimerkki ETY-tyyppihyväksyntämerkistä (1) >VIITTAUS KAAVIOON> Selitys Yllä olevalla ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettu laite on luokkaan I kuuluva laite (sisäpuolinen taustapeili), joka on tyyppihyväksytty Saksassa (e 1) numerolla 1471. 3 AJONEUVOIHIN ASENTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET 3.1 Yleistä 3.1.1 Taustapeilit on kiinnitettävä siten, että ne pysyvät vakaasti paikoillaan ajoneuvon tavanomaisissa ajo-olosuhteissa. 3.1.2 A-luokan ajoneuvoihin asennettavien ulkopuolisten taustapeilien on oltava luokkaan II kuuluvia peilejä ja B-luokan ajoneuvoihin luokkaan III kuuluvia peilejä. 3.2 Lukumäärä 3.2.1 Kaikki ajoneuvot on varustettava yhdellä sisäpuolisella taustapeilillä ja yhdellä vasemmalle puolelle asennettavalla ulkopuolisella taustapeilillä. 3.2.2 Jos sisäpuolinen taustapeili ei täytä 3.5 kohdassa vahvistettuja näkökenttää koskevia vaatimuksia, on ajoneuvon oikealle puolelle asennettava ulkopuolinen taustapeili. Sisäpuolista taustapeiliä ei tässä tapauksessa vaadita, jos se ei anna näkyvyyttä taaksepäin. 3.3 Sijainti 3.3.1 Taustapeilit on sijoitettava siten, että kuljettajalla on istuimeltaan tavanomaisessa ajoasennossa selvä näkyvyys tielle ajoneuvon taakse. 3.3.2 Ulkopuolisten taustapeilien on oltava näkyvissä joko sivuikkunan läpi tai pyyhkijöiden pyyhkimän tuulilasin osan läpi. Tätä määräystä ei sovelleta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä tarkoitetun kansainvälisen luokituksen mukaisesti M2- ja M3-luokan ajoneuvojen oikeanpuoleisiin ulkopuolisiin taustapeileihin. 3.3.3 Vasemmalta puolelta ajettavien ajoneuvojen osalta vaadittu ulkopuolinen taustapeili on asennettava ajoneuvon vasemmalle puolelle siten, että korkeintaan 55°:n kulma muodostuu pystysuoran pituusakselin suuntaisen ajoneuvon keskitason ja pystysuoran peilien keskipisteen sekä kuljettajan näköpisteet yhdistävän suoran keskipisteen kautta kulkevan tason väliin. 3.3.4 Taustapeilit eivät saa ulottua ajoneuvon korin ulkopuolelle olennaisesti enempää kuin on tarpeen 3.5 kohdassa vahvistettujen näkökenttää koskevien vaatimusten täyttämiseksi. 3.3.5 Kun ulkopuolisen taustapeilin alin reuna on alle 2 m:n korkeudella maanpinnasta, ajoneuvon ollessa kuormattuna, tämä taustapeili ei saa ulottua 0,2 m:ä enempää ilman taustapeilejä mitatun ajoneuvon kokonaisleveyden yli. 3.3.6 Jollei 3.3.4 ja 3.3.5 kohdan vaatimuksista muuta johdu, taustapeili voi ylittää ajoneuvon suurimman sallitun leveyden. 3.4 Säätäminen 3.4.1 Kuljettajan on ajoasennostaan kyettävä säätämään sisäpuolista taustapeiliä. 3.4.2 Kuljettajanpuoleisen ulkopuolisen taustapeilin on oltava säädettävissä ajoneuvon sisäpuolelta, oven ollessa kiinni. Peili voi kuitenkin olla lukittavissa asentoonsa ulkopuolelta käsin(2). 3.4.3 Edellä 3.4.2 kohdan vaatimukset eivät koske ulkopuolisia taustapeilejä, jotka voidaan kääntämisen jälkeen palauttaa alkuperäiseen asentoonsa ilman säätöä. 3.5 Näkökentät 3.5.1 Yleistä Jäljempänä määriteltyjen näkökenttien on oltava laajoja kaksisilmäisiä näkökenttiä siten, että kuljettajan silmät ovat edellä 1.7 kohdassa määritellyt "kuljettajan näköpisteet". Näkökentät määritellään ajoneuvon ollessa tarkkailijaa lukuun ottamatta tyhjä. Näkökenttien on oltava havaittavissa sellaisten ikkunoiden lävitse, joiden valonsiirtymiskerroin on vähintään 70 %. 3.5.2 Sisäpuolinen taustapeili Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee 20 m leveän tasaisen vaakasuoran tien alueen, jonka keskikohta on pystysuora ajoneuvon pituusakselin suuntainen taso ja joka ulottuu 60 m ajoneuvon kuljettajan näköpisteistä (kuva 3) taaksepäin horisonttiin asti. 3.5.3 Vasemmanpuoleinen ulkopuolinen taustapeili Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 2,50 m leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu oikealla tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja joka kulkee ajoneuvon uloimman vasemmanpuoleisen pisteen kautta, ja tämä näkökenttä ulottuu 10 m kuljettajan näköpisteiden takaa horisonttiin (kuva 4). 3.5.4 Oikeanpuoleinen ulkopuolinen taustapeili Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 3,50 m leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu vasemmalla tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja joka kulkee ajoneuvon uloimman oikeanpuoleisen pisteen kautta, ja tämä näkökenttä ulottuu 30 m kuljettajan näköpisteiden takaa horisonttiin. Kuljettajan on lisäksi nähtävä tie 0,75 m:n leveydeltä 4 m kuljettajan näköpisteet lävistävän pystytason takana olevasta pisteestä (kuva 4). >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> (1) Kaavion numerot ovat vain esimerkkejä. (2) Olisi varauduttava, että tulevaisuudessa kuljettaja voisi säätää ulkopuolisia taustapeilejä, joita ei ole varustettu lukitusjärjestelmällä, ajoasennostaan ajoneuvon sisältä oven ollessa kiinni. Tämän parannuksen sisällyttämiseksi direktiiviin 9 artiklassa tarkoitettua menettelyä sovelletaan heti kun tekninen kehitys mahdollistaa yksinkertaiset ja taloudelliset valmistus- ja asennusmenetelmät. LIITE II TYYPPIHYVÄKSYNTÄLOMAKE >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> LIITE III(1) TESTAUSMENETTELY H-PISTEEN MÄÄRITTÄMISEKSI 1 Määritelmä H-piste, joka osoittaa ajoneuvon matkustajatilassa istuvan henkilön sijainnin, on koenuken jalkojen ja rintaosan välisen nivelen teoreettinen rotaatioakselin jälki pituussuuntaisella pystysuoralla tasolla. 2 H-pisteen määrittäminen 2.1 Kuljettajan istuimelle on määritettävä H-piste. (2.1.1) (2.1.2) 2.2 H-pistettä määritettäessä istuin on asetettava ajoneuvon valmistajan tarkoittamaan tavanomaiseen ajoasentoon, selkänoja mahdollisimman lähelle pystyasentoa, jos se on säädettävissä. 3 Koenuken kuvaus 3.1 Käytettävän kolmiulotteisen koenuken on oltava massaltaan ja ääriviivoiltaan keskimittaisen aikuisen mieshenkilön kokoinen. Tällainen koenukke esitetään kuvissa 1 ja 2. 3.2 Koenuken on koostuttava: 3.2.1 kahdesta osasta, joista toinen jäljittelee selkää ja toinen lantiota ja jotka on saranoitu toisiinsa rinta-osan ja reiden välistä rotaationiveltä kuvaavaa akselia myöten. Tämän akselin ja nuken poikittaisen symmetriatason leikkauspiste nuken sivulla on sen H-piste; 3.2.2 kahdesta jalkoja jäljittelevästä osasta, jotka on saranoitu lantiota jäljittelevään osaan; 3.2.3 kahdesta jalkateriä jäljittelevästä osasta, jotka on liitetty sääriin nilkkoja kuvaavilla nivelillä; 3.2.4 lisäksi lantiota jäljittelevässä osassa on oltava vesivaaka, jolla voidaan tarkastaa sen poikittainen kallistuminen. 3.3 Kehon osia vastaavat painot on asetettava osien painopisteisiin siten, että koenuken kokonaismassaksi tulee noin 75,8 kgf (74,4 daN). Yksityiskohdat eri painoista esitetään kuvassa 2. 4 Koenuken asettaminen Kolmiulotteinen koenukke on asetettava seuraavasti: 4.1 Ajoneuvon on oltava vaakatasossa ja istuinten oltava säädettyinä 2.2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. 4.2 Testattava istuin on peitettävä kankaalla koenuken paikalleen asettamisen helpottamiseksi. 4.3 Koenukke on asetettava istuimelle. 4.4 Koenuken jalat on asetettava seuraavasti: 4.4.1 Oikea jalka on asetettava kaasupolkimelle lepoasentoon ja vasen jalka siten, että sivuttaista kallistusta osoittava vesivaaka koenuken lantio-osassa näyttää vaakasuoraa. (4.4.2) (4.4.3) 4.5 Jalkoihin tulevat painot on asetettava paikalleen ja säädettävä koenuken lantio-osassa poikittaista kallistusta osoittava vesivaaka uudelleen vaakasuoraan, jonka jälkeen koenuken lantio-osaan asetetaan painot; 4.6 Koenukkea siirretään poispäin selkänojasta käyttämällä saranoitua polvitankoa ja koenuken selkää taitetaan eteenpäin. Koenukke asetetaan uudelleen istuimelle työntämällä sitä taaksepäin niin pitkälle kuin se menee ja sen jälkeen koenuken selkä nojaa jälleen istuimen selkänojaan; 4.7 Koenukkeen on kohdistettava suunnilleen 10,2 kgf (10 daN) suuruinen vaakasuora voima kahdesti. Voiman suunta ja vaikutuspiste esitetään mustalla nuolella kuvassa 2; 4.8 Lantio-osan painot asetetaan oikealle ja vasemmalle, minkä jälkeen vartalon painot asennetaan paikalleen. Koenuken sivuttaisen vesivaa'an on oltava vaakasuorassa; 4.9 Koenuken selkää on taitettava eteenpäin pitämällä sivuttainen vesivaaka edelleen vaakasuorassa, kunnes rintaosan painot ovat H-pisteen yläpuolella, jotta hankaus istuimen selkänojaa vasten vältetään; 4.10 Asetuksen lopuksi koenuken selkä taitetaan varovasti takaisin selkänojaa vasten. Sivuttaisen vesivaa'an on oltava vaakasuorassa. Jos näin ei käy, edellä tarkoitettu menettely on toistettava. 5 Tulokset 5.1 Kun koenukke on asetettu edellä 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla, katsotaan koenuken H-piste kyseisen ajoneuvon istuimen H-pisteeksi. 5.2 H-pisteen koordinaattien mittauksessa suurin sallittu virhemarginaali on 1 mm. Sama koskee myös matkustajatilan erityisten pisteiden koordinaatteja. Näiden pisteiden projektiot pituus- ja pystysuuntaisille tasoille merkitään kaavioon. Kolmiulotteisen koenuken osat >VIITTAUS KAAVIOON> Koenuken mitat ja massa >VIITTAUS KAAVIOON> >TAULUKON PAIKKA> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> (1) Liitteen III teksti on yhdenmukainen säännön N:o 14 kanssa; erityisesti alajaottelu on sama; sen vuoksi, jos säännön N:o 14 jollain kohdalla ei ole vastinetta tässä direktiivissä, kohdan numero on annettu suluissa.