95/73/YOS: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella hyväksytty Europolin huumeyksikköä koskeva yhteinen toiminta, hyväksytty 10 päivänä maaliskuuta 1995



Virallinen lehti nro L 062 , 20/03/1995 s. 0001 - 0003



Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella hyväksytty Europolin huumeyksikköä koskeva YHTEINEN TOIMINTA, hyväksytty 10 päivänä maaliskuuta 1995 (95/73/OSA) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan 2 kohdan b alakohdan, ottaa huomioon Saksan liittotasavallan aloitteen, sekä katsoo, että jäsenvaltiot pitävät Europolin huumeyksikön perustamista yhteiseen etuun liittyvänä kysymyksenä perustamissopimuksen K.1.9 artiklan mukaisesti, Eurooppa-neuvosto on Luxemburgissa 28 ja 29 päivänä kesäkuuta 1991 pitämässään kokouksessa ottanut huomioon ehdotukset Euroopan poliisiviraston (Europolin) perustamisesta, hyväksynyt näiden ehdotusten tavoitteet ja suositellut niiden tutkimista yksityiskohtaisemmin, ministerit ovat ilmaisseet Eurooppa-neuvostolle 4 päivänä joulukuuta 1991 tekemässään selonteossa yksimielisen hyväksymisensä Europolin perustamiselle ja ensisijaisesti huumetiedotusyksikön luomiselle, jota kehitettäisiin lähitulevaisuudessa, Eurooppa-neuvosto on päättänyt Maastrichtissa 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1991 pitämässään kokouksessa perustaa Euroopan poliisiviraston (Europolin), jonka alkuperäinen tehtävä on järjestää huumausaineita koskevien tietojen vaihto yhteisön jäsenvaltioiden kesken, ja antanut ministerien tehtäväksi ryhtyä tarpeellisiin toimiin Europolin perustamiseksi mitä pikimmin, Eurooppa-neuvosto on suositellut 26 ja 27 päivänä kesäkuuta 1992 Lissabonissa pitämässään kokouksessa Europolin toteuttamista varten tarvittavan yleissopimuksen laatimista, on tarpeen, että jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä sopivin muodoin ennen tämän yleissopimuksen voimaantuloa, koska on kiireellistä käsitellä kansainvälisen laittoman huumekaupan, siihen liittyvän rahanpesun ja järjestäytyneen rikollisuuden ongelmia, ministerit ovat suositelleet kokouksessaan 18 päivänä syyskuuta 1992, että Europolin huumeyksikkö (Unité Drogues Europol, UDE), perustetaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1993, on otettava huomioon valtioiden tai hallitusten päämiesten tasolla kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien yksimielisesti tekemä päätös Euroopan yhteisöjen tiettyjen elinten ja toimistojen ja Europolin toimipaikoista, jonka mukaan Europolin samoin kuin Europolin huumeyksikön toimipaikaksi tulee Haag, jäsenvaltioilla on jo UDE:n kautta väliaikainen yhteistyömuoto, joka on toteutettu 2 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyllä, Europolin huumeyksikön perustamista koskevalla ministerien päätöksellä ja joka on ollut toiminnassa tammikuusta 1994 lähtien, on otettava huomioon Eurooppa-neuvoston Essenissä 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1994 pitämässään kokouksessa tekemä päätös ulottaa Europolin huumeyksikön tehtävä radioaktiivisten ja ydinaineiden laittoman kaupan, laittomaan maahanmuuttoon liittyvän rikollisuuden, ajoneuvojen laittoman kaupan ja näihin rikollisuuden muotoihin liittyvän pääomien pesun vastaiseen taisteluun, ja on otettava huomioon 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston johtopäätökset, joiden mukaan on päätetty, että Europolin perustamista koskeva yleissopimus on määrä tehdä viimeistään Cannesissa pidettävää Eurooppa-neuvoston kokousta varten, sekä tahto ryhtyä tätä tarkoitusta varten kaikkiin tarpeellisiin toimiin, PÄÄTTÄÄ: 1 artikla Seuraavia sääntöjä sovelletaan Europolin huumeyksikköön, joka on perustettu alun perin ministerien päätöksellä 2 päivänä kesäkuuta 1993, ja jota jäljempänä nimitetään "Yksiköksi". 2 artikla Tavoitteet ja soveltamisala 1. Kukin jäsenvaltio lähettää yhden tai useampia yhteysvirkamiehiä Haagiin, jossa muodostetaan muiden jäsenvaltioiden yhteysvirkamiesten kanssa työryhmä, joka tekee yhteistyötä Yksikössä. 2. Yksikkö toimii ei-operatiivisena yksikkönä, jonka tehtävänä on niiden tietojen vaihto ja analysointi, jotka koskevat, silloin kun ne liittyvät kahteen tai useampaan jäsenvaltioon, a) laitonta huumekauppaa; b) radioaktiivisten ja ydinaineiden laitonta kauppaa; c) laittomaan maahanmuuttoon liittyvää rikollisuutta; d) ajoneuvojen laitonta kauppaa, sekä niissä toimivia rikollisjärjestöjä ja niihin liittyvää rahanpesua. 3. Yksikön tavoitteena on auttaa poliisia ja muita tämän alan toimivaltaisia yksikköjä taistelemaan tehokkaammin jäsenvaltioiden sisällä ja niiden kesken 2 kohdassa tarkoitettua rikollista toimintaa vastaan. Tässä tarkoituksessa Yksikön jäsenet suorittavat kansallisen lainsäädäntönsä, muiden asiaan liittyvien oikeudellisten sääntöjen ja kukin jäsenvaltionsa antamien ohjeiden mukaisesti toimien seuraavat tehtävät: a) jäsenvaltioiden välinen tietojen vaihto (henkilötiedot mukaan lukien), jonka avulla voidaan syventää erityisiä 2 kohdassa tarkoitettuihin rikollisuuden muotoihin liittyviä rikostutkimuksia; b) yleistilannetta koskevien selontekojen valmistelu ja rikollisen toiminnan analysointi jäsenvaltioiden toimittamien tai muista lähteistä peräisin olevien, muiden kuin henkilökohtaisten tietojen perusteella. Yksikön toiminta ei rajoita muunlaista kahden- tai monenvälistä yhteistyötä 2 kohdassa tarkoitettujen rikollisuuden muotojen vastaisessa taistelussa eikä Euroopan yhteisöjen toimivaltaa. 3 artikla Tietojen käsitteleminen 1. Mitä tulee 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin rikollisuuden muotoihin, yhteysvirkamiehet välittävät kansallisen lainsäädäntönsä, muiden asiaan liittyvien oikeudellisten sääntöjen ja kukin jäsenvaltionsa antamien ohjeiden mukaisesti tiedot, jotka ovat tarpeen niiden erityisten rikostutkimusten syventämiseksi, jotka koskevat 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja rikollisuuden muotoja, sekä tietojen hankinnan ja strategisten analyysien kehittämiseksi. Näiden tehtävien täyttämiseksi yhteysvirkamiehillä on pääsy kaikkiin heidän tehtäväänsä liittyviin kunkin jäsenvaltion rikospoliisin tietoihin. Kaikkien tietojen suojelu kaikkea luvatonta pääsyä ja kaikkea hävittämistä vastaan mukaan lukien tietojenkäsittelyjärjestelmien ja verkkojen fyysinen suojelu varmistetaan. 2. Poliisin tai muun toimivaltaisen elimen yksikölle osoittamat tiedustelut kulkevat kansallisen keskusviranomaisen kautta. Tämän tehtävänä on myös ottaa vastaan ja välittää edelleen yksikön antamat vastaukset. 4 artikla Tietosuoja 1. Henkilötietoja välitetään yhteysvirkamiesten kesken tapahtuvalla vaihdolla jokaisen näistä toimiessa kansallisen lainsäädäntönsä, muiden asiaan liittyvien oikeudellisten sääntöjen ja jäsenvaltioidensa antamien ohjeiden mukaan henkilötietojen käytön osalta ja noudattaen tietoja toimittavan maan näiden tietojen käytöltä vaatimia edellytyksiä. Kaikki tietojen vaihto tiedustelun esittävän valtion ja tietoja toimittavan valtion välillä tapahtuu yksinomaan kahdenvälisesti näiden valtioiden yhteysvirkamiesten välityksellä. Jos tietoja antava maa havaitsee tiedustelua vastaanottaessaan tietoja, jotka liittyvät johonkin 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun rikollisuuden muotoon ja koskevat jotain toista jäsenvaltiota, nämä tiedot voidaan antaa tämän valtion käyttöön kyseisten valtioiden yhteysvirkamiesten välityksellä heidän kansallisten lainsäädäntöjensä mukaisesti. 2. Yhteysvirkamiehet eivät välitä mitään henkilötietoja muille valtioille kuin jäsenvaltioille eivätkä millekään kansainväliselle järjestölle. Siinä määrin kuin yhteysvirkamiesten tietojenkäsittelyä koskevassa kansallisessa lainsäädännössä määrätään, he säilyttävät - vain tietosuojatarkoituksiin - välittämänsä henkilötiedot 1 kohdan mukaisesti. Yksikkö ei myöskään tallenna mitään henkilötietoja keskustasolla, automaattisesti tai muilla tavoin. 3. Jäsenvaltiot suosittelevat tietosuojaviranomaisilleen sen tarkistamista, että niiden yhteysvirkamiesten toiminnassa noudatetaan niiden henkilötietoja koskevaa kansallista lainsäädäntöä ja että yksikön yhteinen tietokanta, jos tällainen on olemassa, sisältää vain tietoja, jotka eivät ole henkilötietoja. Näiden suositusten noudattamiseksi jäsenvaltiot sitoutuvat siihen, että niiden yhteysvirkamiehet toimivat kaikin tavoin yhteistyössä kansallisten toimivaltaisten tietosuojaviranomaisten kanssa. 5 artikla Henkilökunta 1. Yksikköä johtaa koordinaattori. Johtoryhmään kuuluu koordinaattorin lisäksi kaksi apulaiskoordinaattoria ja kaksi muuta jäsentä, jotka ovat suorassa hierarkkisessa suhteessa koordinaattoriin ja joiden toiminta-alue on rajattu. Neuvosto nimittää koordinaattorin, kaksi apulaiskoordinaattoria ja johtoryhmän kaksi muuta jäsentä perustamissopimuksen VI osaston menettelytapojen mukaisesti. Johtoryhmä vastaa yksikön jokapäiväisestä toiminnasta. Jäsenvaltiot velvoittavat yhteysvirkamiehensä noudattamaan koordinaattorin ohjeita kansallisen lainsäädäntönsä, muiden asiaan liittyvien oikeudellisten sääntöjen ja heille antamiensa ohjeiden mukaisesti. 2. Jäsenvaltioiden suoraan lähettämien yhteysvirkamiesten lisäksi yksikköön kuuluu muita henkilöitä, joiden lukumäärän neuvosto vahvistaa perustamissopimuksen VI osaston menettelytapojen mukaisesti. Yksikön koordinaattori on mukana tämän henkilökunnan nimittämisessä. 6 artikla Vastuu Tämän rajoittamatta kunkin jäsenvaltion vastuuta sen kansallisten yhteysvirkamiesten valvonnasta neuvostolle kuuluu yksikön toiminnan yleisvalvonta. Tätä varten koordinaattori laatii puolivuosittain kirjallisen selonteon hallinnoimisestaan ja yksikön toiminnasta. Koordinaattori toimittaa myös kaikki selonteot tai muut neuvoston häneltä pyytämät tiedot. 7 artikla Rahoitus Jäsenvaltiot vastaavat yhteysvirkamiestensä lähettämisestä sekä yksikössä tarpeellisesta materiaalista aiheutuvista kuluista. Muista yksikön perustamiseen ja toimintaan liittyvistä kuluista, jotka aluksi maksaa vastaanottava valtio, jäsenvaltiot vastaavat yhdessä. Tätä varten jokaisen jäsenvaltion vuosittainen osuus lasketaan sen budjettisääntöjen ja -menettelyjen mukaan jäsenvaltion bruttokansantuotteen (BKT) perusteella asteikon mukaan, jota käytetään Euroopan yhteisöjen yleisbudjetin rahoitukseen tarkoitettujen omien varojen BKT-tekijän määrittelemiseen. Edellisen vuoden BKT:ta käytetään joka vuosi perustana kunkin jäsenvaltion maksuosuutta määritettäessä. 8 artikla Voimaantulo Tämä yhteinen toiminta tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan virallisessa lehdessä. Se korvaa 2 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn ministerien sopimuksen Europolin huumeyksikön perustamisesta. Tehty Brysselissä 10 päivänä maaliskuuta 1995. Neuvoston puolesta P. MÉHAIGNERIE Puheenjohtaja