FI Euroopan unionin virallinen lehti L 55/57

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 10 päivänä helmikuuta 2005,

järjestelmästä yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 280/2004/EY täytäntöönpanosäännöistä

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 247)

(2005/166/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon järjestelmästä yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi 11 päivänä helmikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 280/2004/EY (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, 4 artiklan 2 kohdan, 5 artiklan 6 kohdan ja 8 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Komissiolle vuosittain toimitettavat tiedot ovat tarpeen sen todellisen edistymisen arvioimiseksi, jota on saavutettu kaikkien kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseen tai vähentämiseen liittyvien ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja Kioton pöytäkirjan mukaisten yhteisön ja sen jäsenvaltioiden velvoitteiden täyttämisessä, ja yhteisön vuosiraporttien laatimiseksi UNFCCC:n ja Kioton pöytäkirjan velvoitteiden mukaisesti.

(2) Komission olisi tarkasteltava uudelleen tämän päätöksen 4 artiklan 1 kohdassa lueteltuja tietokokonaisuuksia, mikäli muita tietoja edellytetään yhteisön inventaariota koskevan UNFCCC:n tarkastelun nojalla, ja tehtävä tarvittavat muutokset päätöksen N:o 280/2004/EY 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti jäsenvaltioiden velvoittamiseksi raportoimaan näistä osatekijöistä seuraavissa päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan mukaisissa raporteissaan.

(3) Komissiolle kahden vuoden välein toimitettavat tiedot ovat tarpeen, jotta voidaan arvioida yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ennakoitu edistyminen UNFCCC:n ja Kioton pöytäkirjan velvoitteiden täyttämisessä.

(4) Komission olisi tarkasteltava uudelleen liitteitä II ja III ja tehtävä 1 päivään tammikuuta 2007 mennessä tarvittavat muutokset päätöksen N:o 280/2004/EY 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

(5) Komissio valmistelee arviot jäsenvaltion inventaariosta puuttuvista tiedoista kuultuaan kyseessä olevaa jäsenvaltiota ja tässä päätöksessä vahvistettavien periaatteiden mukaisesti, jotta voidaan varmistaa kyseisen jäsenvaltion ja yhteisön inventaarion kattavuus vuosittaisia inventaarioita koskevien UNFCCC:n raportointisuuntaviivojen ja kansallisten kasvihuonekaasujen päästöjä koskevien inventaarioiden laatimista koskevien IPCC:n tarkistettujen vuoden 1996 suuntaviivojen mukaisesti.

(6) Jäsenvaltioiden ja komission olisi valmisteltava raporttinsa vuoteen 2005 mennessä saavutetun edistymisen osoittamisesta kansallisia tiedonantoja koskevien UNFCCC:n raportointisuuntaviivojen ja Kioton pöytäkirjan 7 artiklan nojalla vahvistettujen suuntaviivojen mukaisesti.

(7) Jäsenvaltioiden ja komission olisi valmisteltava raporttinsa Marrakeshin sopimuksen mukaisesta velvoitteiden täyttämiseksi myönnetystä lisäajasta Kioton pöytäkirjan 7 artiklan nojalla vahvistettujen suuntaviivojen mukaisesti kyseisen lisäajan päätyttyä.

(8) Tässä päätöksessä vahvistetut jäsenvaltioiden ja yhteisön välisen yhteistyön ja yhteensovittamisen menettelyt ja aikataulut päätöksen N:o 280/2004/EY velvoitteiden täyttämiseksi varmistavat näiden velvoitteiden oikea-aikaisen ja tehokkaan täytäntöönpanon.

(9) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat päätöksen N:o 280/2004/EY 9 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

I LUKU

Kohde

1 artikla

Kohde

Tässä päätöksessä vahvistetaan päätöksen N:o 280/2004/EY täytäntöönpanosäännöt seuraavien seikkojen osalta:

a) päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen ilmoittaminen kyseisen päätöksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

b) yhteisön inventaariojärjestelmän perustaminen päätöksen N:o 280/2004/EY 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

c) Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 2 kohdassa asetetut edistymisen osoittamista koskevat ja Marrakeshin sopimuksen mukaista velvoitteiden täyttämiseksi myönnettyä lisäaikaa koskevat päätöksen N:o 280/2004/EY 5 artiklan 6 kohdan mukaiset raportointivaatimukset;

d) päätöksen N:o 280/2004/EY 8 artiklan 1 kohdassa lueteltuihin velvoitteisiin liittyvän yhteistyön ja koordinoinnin menettelyt ja aikataulut kyseisen päätöksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

II LUKU

Jäsenvaltioiden raportit

1 Jakso

Vuosiraportit

2 artikla

Määrittämistä ja raportointia koskevat ohjeet

1. Jäsenvaltioiden on päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti määritettävä raportoitavat tiedot seuraavissa hallitusten välisen ilmastopaneelin (IPCC) asiakirjoissa olevien ohjeiden mukaisesti:

a) ”The revised 1996 IPCC guidelines for national greenhouse gas inventories” (jäljempänä ’kasvihuonekaasujen päästöjä koskevien kansallisten inventaarioitten laatimista koskevat IPCC:n tarkistetut vuoden 1996 suuntaviivat’);

b) ”The IPCC good practice guidance and uncertainty management in national greenhouse gas inventories” (jäljempänä ’IPCC:n hyvien käytänteiden ohjeet’);

c) ”The IPCC good practice guidance for land use, land use change and forestry (LULUCF)” (jäljempänä ’maankäyttöä, maankäytön muutoksia ja metsätaloutta (LULUCF) koskevat IPCC:n hyvien käytänteiden ohjeet’).

2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot komissiolle ja toimitettava jäljennös raportista Euroopan ympäristökeskukselle; raportit on laadittava seuraavissa asiakirjoissa olevien ohjeiden mukaisesti:

a) ”The guidelines for the preparation of national communications by Parties included in Annex I to the Convention, part I: UNFCCC reporting guidelines on annual inventories” (jäljempänä ’vuosittaisia inventaarioita koskevat UNFCCC:n raportointisuuntaviivat’);

b) ”The Guidelines for the preparation of the information required under Article 7 of the Kyoto Protocol” (jäljempänä ’Kioton pöytäkirjan 7 artiklan mukaiset suuntaviivat’).

3. Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu täydellinen kansallinen inventaarioraportti laaditaan vuosittaisia inventaarioita koskevissa UNFCCC:n raportointisuuntaviivoissa vahvistetun kansallisen inventaarioraportin mallin mukaisesti.

3 artikla

Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaiset raportit

1. Jäsenvaltioiden on Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 3 kohdan ja sen nojalla annettujen asiaankuuluvien päätösten mukaisesti ja päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan d alakohdan soveltamiseksi ilmoitettava maankäytön muutoksista ja metsätalouden toimenpiteistä peräisin olevat ihmisen toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasujen päästöt lähteittäin ja nielujen aikaansaamat hiilidioksidipoistumat vuoden 1990 ja viimeistä edellisen vuoden väliseltä ajalta Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Niiden jäsenvaltioiden, jotka valitsevat Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 4 kohdan nojalla metsänhoidon, viljelymaan hoidon, laidunmaan hoidon tai kasvillisuuden palauttamisen, on lisäksi annettava ihmisen toiminnasta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjä lähteittäin ja nielujen aikaansaamia poistumia koskevat tiedot kunkin valitun toiminnon osalta vuoden 1990 ja viimeistä edellisen vuoden väliseltä ajalta.

Jäsenvaltioiden on selkeästi eroteltava nämä tiedot Kioton pöytäkirjan liitteessä A luetelluista lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä koskevista arvioista.

2. Jäsenvaltioiden on annettava 1 kohdassa tarkoitetut tiedot raporteissaan 15 päivästä tammikuuta 2010 alkaen.

4 artikla

Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaiset raportit

1. Jäsenvaltioiden on päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan f alakohdan soveltamiseksi annettava seuraavat tiedot:

a) kuvaus inventaarion valmistelua koskevista institutionaalisista järjestelyistä ja inventaarion valmisteluprosessista;

b) kuvaus käytetyistä metodologioista ja tietolähteistä, mukaan luettuna tiedot menetelmistä, toimintotietojen tyypeistä sekä päästökertoimista, joita on käytetty yhteisön tärkeimpien lähteiden määrittelyssä; komissio määrittelee tärkeimmät lähteet vuosittain 31 päivään lokakuuta mennessä IPCC:n hyvien käytänteiden ohjeiden 7 luvun ja maankäyttöä, maankäytön muutoksia ja metsätaloutta (LULUCF) koskevien IPCC:n hyvien käytänteiden ohjeiden 5 luvun mukaisesti. Jäsenvaltioiden on annettava nämä tiedot viittaamalla kansallisen inventaarioraportin osiin tai tämän päätöksen liitteessä I olevan taulukon mukaisessa muodossa;

c) tiedot jäsenvaltioiden laadunvarmistus- ja laadunohjausohjelmasta, mukaan luettuna sen laatutavoitteet ja inventaarion laadunvarmistus- ja laadunohjaussuunnitelma;

d) yleinen epävarmuusarviointi;

e) yleinen kattavuuden arviointi, jossa otetaan huomioon kyseisen jäsenvaltion maantieteellinen alue ja mahdolliset aukot inventaarion tiedoissa;

f) alakohtaisen lähestymistavan ja referenssilähestymistavan vertailu;

g) mahdolliset vastaukset niihin aikaisempia kansallisia inventaarioita koskeviin UNFCCC:n tarkasteluihin, jotka on vastaanotettu edellisen kansallisen inventaarion toimittamisen jälkeen, ja tiedot suoritetuista uudelleenlaskennoista;

h) kuvaus ja tulkinta aikaisemmista päästöjen kehityssuuntauksista.

2. Edellä olevan 1 kohdan a–e alakohdan nojalla toimitettavien tietojen osalta jäsenvaltiot voivat todeta, että kansallisen inventaarioraportin kyseisissä osissa ei ole tapahtunut muutoksia.

5 artikla

Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaiset raportit

Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettuihin kansallisesta rekisteristä saataviin tietoihin on kuuluttava Kioton pöytäkirjan 7 artiklan mukaisissa suuntaviivoissa edellytettävät tiedot.

6 artikla

Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaiset raportit

Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitettuihin oikeushenkilöitä koskeviin tietoihin on liitettävä luettelo oikeushenkilöistä, jotka jäsenvaltio on valtuuttanut pitämään hallussaan sallittuja päästömääräyksiköitä (AAU), poistoyksiköitä (RMU), päästövähennysyksiköitä (ERU) ja sertifioituja päästövähennyksiä (CER), mukaan luettuina väliaikaiset sertifioidut päästövähennykset (tCER) ja pitkäaikaiset sertifioidut päästövähennykset (lCER).

7 artikla

Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan j alakohdan mukaiset raportit

Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan j alakohdassa tarkoitettuihin indikaattoreita koskeviin tietoihin:

a) on liitettävä 15 päivään tammikuuta 2005 mennessä ja kunakin vuonna sen jälkeen liitteessä II olevassa taulukossa II-1 lueteltujen ensisijaisten indikaattoreiden arvot;

b) olisi liitettävä 15 päivään tammikuuta 2005 mennessä ja on liitettävä 15 päivään tammikuuta 2006 mennessä ja kunakin vuonna sen jälkeen liitteessä II olevassa taulukossa II-2 lueteltujen täydentävien ensisijaisten indikaattoreiden arvot;

c) olisi liitettävä 15 päivään tammikuuta 2005 mennessä ja kunakin vuonna sen jälkeen liitteessä II olevassa taulukossa II-3 lueteltujen muiden indikaattoreiden arvot.

2 Jakso

Joka toinen vuosi laadittavat raportit

8 artikla

Raportointiohjeet

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 2 kohdassa luetellut tiedot asiakirjassa ”The guidelines for the preparation of national communications by Parties included in Annex I to the Convention, Part II: UNFCCC reporting guidelines on national communications” (jäljempänä ’kansallisia tiedonantoja koskevat UNFCCC:n raportointisuuntaviivat’) olevien suuntaviivojen ja Kioton pöytäkirjan 7 artiklan mukaisten suuntaviivojen mukaisesti.

9 artikla

Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaiset raportit

Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin kansallisia politiikkoja ja toimenpiteitä koskeviin tietoihin on kuuluttava:

a) luettelo niistä politiikoista tai toimenpiteistä, joiden täytäntöönpano päättyi tai jotka kumottiin raportointijakson aikana;

b) kuvaus todellisesta tai odotetusta vuorovaikutuksesta muiden asiaankuuluvien politiikkojen ja toimenpiteiden sekä yhteisön asiaankuuluvien politiikkojen ja lainsäädännön kanssa;

c) vuosia 2005, 2010, 2015 ja 2020 koskeviin ennusteisiin liittyvät indikaattorit, kuten ne on lueteltu tämän päätöksen liitteessä III.

10 artikla

Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaiset raportit

1. Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on selvästi yksilöitävä ”toimenpiteiden avulla” ja ”lisätoimenpiteiden avulla” saavutettavia tavoitteita koskevat ennusteet ja niihin kuuluvat politiikat ja toimenpiteet.

”Toimenpiteiden avulla” saavutettavia tavoitteita koskevaan ennusteeseen on liitettävä täytäntöönpannut ja hyväksytyt politiikat ja toimenpiteet. ”Lisätoimenpiteiden avulla” saavutettavia tavoitteita koskevaan ennusteeseen on liitettävä suunnitellut politiikat ja toimenpiteet.

Jäsenvaltiot voivat liittää ”ilman toimenpiteitä” saavutettavia tavoitteita koskevat ennustetiedot ”toimenpiteiden avulla” tai ”lisätoimenpiteiden avulla” saavutettavia tavoitteita koskeviin ennusteisiinsa. ”Ilman toimenpiteitä” saavutettavia tavoitteita koskeviin ennusteisiin ei saa sisällyttää ennusteen valitun aloitusvuoden jälkeen täytäntöönpantuja, hyväksyttyjä tai suunniteltuja politiikkoja ja toimenpiteitä.

2. Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan iv alakohdassa tarkoitettuihin menetelmiä, malleja, taustaolettamuksia ja tärkeimpiä panos- ja tuotosparametreja koskeviin kuvauksiin on sisällytettävä tämän päätöksen liitteessä IV olevassa 1 kohdassa vahvistetut pakolliset parametrit, jos niitä käytetään.

Jäsenvaltioita rohkaistaan antamaan tiedot tämän päätöksen liitteessä IV olevassa 2 kohdassa vahvistettuun suositeltujen parametrien luetteloon sisältyvistä ennusteparametreista.

Jäsenvaltioiden on laadittava ennusteistaan herkkyysanalyysi, jossa keskitytään ennustemallien tärkeimpiin panosmuuttujiin.

Jäsenvaltioita rohkaistaan määrittelemään tärkeimpiä panosmuuttujia koskevat nopean, keski- ja hitaan kasvun vaihtoehdot ja määrittämään näihin vaihtoehtoihin liittyvät ennustetut päästöt. Jäsenvaltioita rohkaistaan myös antamaan tiedot siitä, miten niiden käyttämien ennustemallien luotettavuutta voidaan mitata ja niiden arviointiin käytettävistä menetelmistä. Jäsenvaltiot voivat harkita monimuuttujaskenaarioita, joissa käytetään panosmuuttujien yhdistelmiä.

11 artikla

Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan vi alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaiset raportit

Jäsenvaltioiden on Kioton pöytäkirjan 6, 12 ja 17 artiklan nojalla annettava tämän päätöksen liitteessä V olevassa kyselylomakkeessa tietoja siitä, miten ne ovat käyttäneet yhteistoteutusta, puhtaan toteutuksen mekanismia ja kansainvälistä päästökauppaa neuvoston päätöksen 2002/358/EY (2) 2 artiklan ja Kioton pöytäkirjan mukaisten päästöjen määrällisten rajoitus- ja vähennysvelvoitteiden täyttämiseksi. Jäsenvaltioita rohkaistaan antamaan nämä tiedot vuosittain päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan mukaisessa raportissaan.

On sallittua, että jäsenvaltiot ilmoittavat ainoastaan muutokset tai lisäykset edellisen vuoden kyselylomakkeessa ilmoitettuihin tietoihin.

III LUKU

Yhteisön inventaariojärjestelmä

1 Jakso

Yhteisön inventaariojärjestelmä

12 artikla

Yhteisön inventaariojärjestelmän tietojen laatu ja tietojen vaihto

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava toimintotietojen, päästökertoimien ja muiden kansallisissa kasvihuonekaasupäästöjen inventaarioissa käytettävien parametrien laatu IPCC:n hyvien käytänteiden ohjeiden ja maankäyttöä, maankäytön muutoksia ja metsätaloutta (LULUCF) koskevien IPCC:n hyvien käytänteiden ohjeiden mukaisesti.

2. Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittaiset inventaarionsa komissiolle sähköisessä muodossa; Euroopan ympäristökeskukselle on toimitettava jäljennös inventaariosta.

2 Jakso

Päätöksen N:o 280/2004/EY 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kansallisista inventaarioista puuttuvia tietoja koskevat arviot

13 artikla

Päätöksen N:o 280/2004/EY 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kansallisista inventaarioista puuttuvia tietoja koskevat arviot

Jos jäsenvaltio ei toimita kaikkia päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja raportointivuoden maaliskuun 15 päivään mennessä, komissio laatii arvion jäsenvaltion puuttuvista tiedoista, jotka on lisättävä yhteisön kasvihuonekaasuinventaarioon kyseisen raportointivuoden ja lähderyhmän osalta vuosittaisia inventaarioita koskevien UNFCCC:n raportointisuuntaviivojen ja kansallisia kasvihuonekaasujen päästöjä koskevien inventaarioiden laatimista koskevien IPCC:n tarkistettujen vuoden 1996 suuntaviivojen mukaisesti.

14 artikla

1. Puuttuvia tietoja koskevat komission arviot perustuvat 2, 3 ja 4 kohdassa vahvistettaviin periaatteisiin.

2. Jos saatavilla on sellainen johdonmukainen aikasarja asiaankuuluvan lähdeluokan päästöistä edellisiltä vuosilta, johon ei ole tehty Kioton pöytäkirjan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti muutoksia, käytetään päästöarvion määrittämisessä kyseisen aikasarjan ekstrapolaatiota.

Energiasektorin hiilidioksidipäästöjen osalta päästöjen ekstrapolaation olisi perustuttava hiilidioksidipäästöjä koskevien Eurostatin arvioiden prosentuaaliseen muutokseen.

3. Jos asiaankuuluvaa lähdeluokkaa koskevaan arvioon tehtiin aikaisempina vuosina muutoksia Kioton pöytäkirjan 5 artiklan 2 kohdan nojalla ja jäsenvaltio ei ole toimittanut tarkistettua arviota, käytetään asiantuntijoista koostuvan tarkistusryhmän käyttämää perusmukautusmenetelmää, sellaisena kuin se on vahvistettuna asiakirjassa ”Technical guidance on methodologies for adjustments under article 5 (2) of the Kyoto Protocol” (jäljempänä ’mukautuksia koskevat tekniset ohjeet’), soveltamatta ohjeissa määriteltyä konservatiivisuuskerrointa.

4. Jos saatavilla ei ole johdonmukaisia aikasarjoja asiaankuuluvan lähdeluokan päästöarvioista ja lähdeluokan arvioon ei ole tehty muutoksia Kioton pöytäkirjan 5 artiklan 2 kohdan nojalla, arvion on perustuttava mukautuksia koskeviin teknisiin ohjeisiin soveltamatta ohjeissa määriteltyä konservatiivisuuskerrointa.

15 artikla

Komissio valmistelee 14 artiklassa tarkoitetut arviot raportointivuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä kuultuaan kyseessä olevaa jäsenvaltiota ja toimittaa arviot muille jäsenvaltioille.

16 artikla

Kyseisen jäsenvaltion on käytettävä 14 artiklassa tarkoitettuja arvioita UNFCCC:lle toimitettavassa kansallisessa tiedonannossaan yhteisön inventaarion ja jäsenvaltioiden inventaarioiden välisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi.

IV LUKU

Vuoteen 2005 mennessä saavutetun edistymisen osoittamiseen ja velvoitteiden täyttämiseksi myönnettyyn lisäaikaan liittyvät raportit

1 Jakso

Vuoteen 2005 mennessä saavutetun edistymisen osoittamista koskevat raportit

17 artikla

Jäsenvaltioiden päätöksen N:o 280/2004/EY 5 artiklan 4 kohdan nojalla laadittavat raportit vuoteen 2005 mennessä saavutetun kehityksen osoittamisesta

1. Jäsenvaltioiden on valmisteltava raportti vuoteen 2005 mennessä saavutetun edistymisen osoittamisesta UNFCCC:n kansallisia tiedonantoja koskevien raportointisuuntaviivojen ja Kioton pöytäkirjan 7 artiklan mukaisten suuntaviivojen mukaisesti. Raportissa on oltava:

a) kuvaus kansallisista toimenpiteistä, mukaan luettuna kaikki oikeudelliset ja institutionaaliset toimenpiteet, jotka on hyväksytty päätöksen 2002/358/EY 2 artiklan ja Kioton pöytäkirjan mukaisten kyseisen jäsenvaltion velvoitteiden täyttämiseksi, ja kaikista kansallista sääntöjen noudattamista ja täytäntöönpanoa koskevista ohjelmista;

b) tiedot kansallisen tason kasvihuonekaasupäästöjen suuntauksista ja ennusteista; suuntausten on perustuttava jäsenvaltion UNFCCC:lle 15 päivään huhtikuuta 2005 mennessä toimittamiin inventaariotietoihin;

c) arviointi siitä, miten a alakohdassa tarkoitetut kansalliset toimet edistävät b alakohdassa tarkoitettujen suuntausten ja ennusteiden valossa päätöksen 2002/358/EY 2 artiklan ja Kioton pöytäkirjan mukaisten jäsenvaltion velvoitteiden täyttämistä;

d) kuvaus toiminnoista, toimista ja ohjelmista, jotka jäsenvaltio on toteuttanut Kioton pöytäkirjan 10 ja 11 artiklan mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi.

2. Jäsenvaltioiden on toimitettava raportti yhtenä asiakirjana, joka koostuu neljästä luvusta siten, että niihin sisältyy 1 kohdan a–d alakohdassa luetellut tiedot.

Edellä olevan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja ennusteita koskevien tietojen on oltava yhdenmukaisia päätöksen N:o 280/2004/EY 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle 15 päivään kesäkuuta 2005 mennessä toimitettujen tietojen kanssa.

2 Jakso

Velvoitteiden täyttämiseksi myönnetyn lisäajan päättyessä laadittavat raportit

18 artikla

Päätöksen N:o 280/2004/EY 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut velvoitteiden täyttämiseksi myönnetyn lisäajan päättyessä laadittavat jäsenvaltioiden raportit

Kioton pöytäkirjan 7 artiklan 4 kohdan mukaisten sallittujen päästömäärien laskemista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti kunkin jäsenvaltion raportissa on oltava seuraavat tiedot:

a) kuluvan kalenterivuoden osalta velvoitteiden täyttämiseksi myönnetyn lisäajan päättymiseen (määritelty Greenwichin keskiajan mukaisesti) saakka seuraavat kokonaismäärät: i) päästövähennysyksiköt (ERU), sertifioidut päästövähennykset (CER) (mukaan luettuina pitkäaikaiset sertifioidut päästövähennykset (lCER) ja väliaikaiset sertifioidut päästövähennykset (tCER)), sallitut päästömääräyksiköt (AAU) ja poistoyksiköt (RMU) kullakin jäsenvaltion päästöoikeus-, mitätöinti- korvaus- ja poistotilillä ja kaikilla toiminnanharjoittajien ja henkilöiden päästöoikeustileillä kunkin vuoden 1 päivänä tammikuuta, ii) Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 7 kohdan ja 3 artiklan 8 kohdan mukaisten sallittujen päästömäärien perusteella myönnetyt sallitut päästömääräyksiköt (AAU), iii) Kioton pöytäkirjan 6 artiklan nojalla toteutettujen hankkeiden perusteella myönnetyt päästövähennysyksiköt (ERU), iv) muista rekistereistä hankitut päästövähennysyksiköt (ERU), sertifioidut päästövähennykset (CER) (mukaan luettuina pitkäaikaiset sertifioidut päästövähennykset (lCER) ja väliaikaiset sertifioidut päästövähennykset (tCER)), sallitut päästömääräyksiköt (AAU) ja poistoyksiköt (RMU) sekä erillinen luettelo, jossa on lähdetilien ja rekisterien tunnistetiedot, v) kunkin Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisen toiminnon perusteella myönnetyt poistoyksiköt (RMU), vi) muihin rekistereihin siirretyt päästövähennysyksiköt (ERU), sertifioidut päästövähennykset (CER) (mukaan luettuina pitkäaikaiset sertifioidut päästövähennykset (lCER) ja väliaikaiset sertifioidut päästövähennykset (tCER)), sallitut päästömääräyksiköt (AAU) ja poistoyksiköt (RMU) sekä erillinen luettelo, jossa on vastaanottavien tilien ja rekisterien tunnistetiedot, vii) Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisten toimintojen perusteella mitätöidyt päästövähennysyksiköt (ERU), sertifioidut päästövähennykset (CER), sallitut päästömääräyksiköt (AAU) ja poistoyksiköt (RMU), viii) päästövähennysyksiköt (ERU), sertifioidut päästövähennykset (CER), sallitut päästömääräyksiköt (AAU) ja poistoyksiköt (RMU), jotka on mitätöity sen jälkeen, kun Kioton pöytäkirjan vaatimusten noudattamista käsittelevä komitea on määritellyt, että jäsenvaltio ei täytä Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 1 kohdan mukaisia velvoitteitaan, ix) muut mitätöidyt päästövähennysyksiköt (ERU), sertifioidut päästövähennykset (CER) (mukaan luettuina pitkäaikaiset sertifioidut päästövähennykset (lCER) ja väliaikaiset sertifioidut päästövähennykset (tCER)), sallitut päästömääräyksiköt (AAU) ja poistoyksiköt (RMU), x) poistetut päästövähennysyksiköt (ERU), sertifioidut päästövähennykset (CER) (mukaan luettuina pitkäaikaiset sertifioidut päästövähennykset (lCER) ja väliaikaiset sertifioidut päästövähennykset (tCER)), sallitut päästömääräyksiköt (AAU) ja poistoyksiköt (RMU), xi) sallitut päästömääräyksiköt (AAU), sertifioidut päästövähennykset (CER), päästövähennysyksiköt (ERU), poistoyksiköt (RMU) ja väliaikaiset sertifioidut päästövähennykset (tCER), jotka on siirretty velvoitekauden väliaikaisten sertifioitujen päästövähennysten (tCER) korvaustilille, xii) sallitut päästömääräyksiköt (AAU), sertifioidut päästövähennykset (CER), päästövähennysyksiköt (ERU), poistoyksiköt (RMU) ja pitkäaikaiset sertifioidut päästövähennykset (lCER), jotka on siirretty Kioton pöytäkirjan ensimmäisen velvoitekauden pitkäaikaisten sertifioitujen päästövähennysten (lCER) korvaustilille;

b) päästövähennysyksiköiden (ERU), sallittujen päästömääräyksiköiden (AAU), poistoyksiköiden (RMU) ja sertifioitujen päästövähennysten (CER) (mukaan luettuina pitkäaikaiset sertifioidut päästövähennykset (lCER) ja väliaikaiset sertifioidut päästövähennykset (tCER)) kokonaismäärä ja sarjanumerot jäsenvaltion poistotilillä raportointikauden lopussa;

c) niiden päästövähennysyksiköiden (ERU), sertifioitujen päästövähennysten (CER) ja sallittujen päästömääräyksiköiden (AAU) kokonaismäärä ja sarjanumerot, joita jäsenvaltio pyytää siirrettäväksi seuraavalle velvoitekaudelle.

Tietoihin on liitettävä ainoastaan kyseisellä velvoitekaudella voimassaolevat päästövähennysyksiköt (ERU), sallitut päästömääräyksiköt (AAU), poistoyksiköt (RMU) ja sertifioidut päästövähennykset (CER) (mukaan luettuina pitkäaikaiset sertifioidut päästövähennykset (lCER) ja väliaikaiset päästövähennykset (tCER). Tiedot määritellään komission asetuksen (EY) N:o 2216/2004 (3) 9 artiklan nojalla saataville annettujen tietojen perusteella ja toimitetaan sähköisessä muodossa.

19 artikla

Päätöksen N:o 280/2004/EY 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu velvoitteiden täyttämiseksi myönnetyn lisäajan päättyessä laadittava yhteisön raportti

Yhteisön raportissa on oltava seuraavat tiedot:

a) jäsenvaltioiden ilmoittamien 18 artiklan a alakohdassa lueteltujen yksikköjen kokonaismäärät ja näiden yksikköjen kokonaismäärät yhteisön rekisterissä;

b) raportointikauden lopussa jäsenvaltioiden ja yhteisön mitätöintitileillä olevien päästövähennysyksikköjen (ERU), sallittujen päästömääräyksikköjen (AAU), poistoyksikköjen (RMU) ja sertifioitujen päästövähennysten (mukaan luettuina pitkäaikaiset sertifioidut päästövähennykset (lCER) ja väliaikaiset sertifioidut päästövähennykset (tCER)) kokonaismäärä ja sarjanumerot;

c) niiden päästövähennysyksikköjen (ERU), sertifioitujen päästövähennysten (CER) ja sallittujen päästömääräyksikköjen (AAU) kokonaismäärä ja sarjanumerot, joita kukin jäsenvaltio ja yhteisö pyytää siirrettäväksi seuraavalle velvoitekaudelle Kioton pöytäkirjan 7 artiklan 4 kohdan mukaisten sallittujen päästömäärien laskemista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

V LUKU

Yhteistyötä ja koordinaatiota koskevat menetelmät ja aikataulut

20 artikla

Yhteisön kasvihuonekaasuinventaarion ja inventaariota koskevan raportin laatiminen päätöksen N:o 280/2004/EY 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti

1. Jäsenvaltioiden on käytettävä päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdan mukaisten vuosittaisten tietojen toimittamiseen Euroopan ympäristökeskuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1641/2003 (4) mukaisesti kehittämiä ReportNet-välineitä.

2. Jäsenvaltioiden päätöksen N:o 280/2004/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamat ajantasaistetut tiedot on rajoitettava puuttuviin tietoihin ja epäjohdonmukaisuuksien poistamiseen.

3. Yhteisön inventaariota ja inventaariota koskevan raportin laatimista koskevat menettelyt ja aikataulu vahvistetaan liitteessä VI.

21 artikla

Päätöksen N:o 280/2004/EY 8 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut UNFCCC:hen ja Kioton pöytäkirjaan perustuvat tarkistus-, muutos- ja vaatimustenmukaisuusmenettelyt

1. Jos jäsenvaltio ei ole kesäkuun 1 päivään mennessä toimittanut vuosittain laadittavaa inventaariota koskevaa raporttiaan UNFCCC:lle, sen on välittömästi ilmoitettava asiasta komissiolle.

2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viikon kuluessa, jos ne saavat UNFCCC:ltä jotain seuraavista tiedoista:

a) asiantuntijoista koostuvan tarkistusryhmän ilmoitus siitä, että jäsenvaltion inventaariossa on muutoksia edellyttäviä ongelmia;

b) inventaarioarvioihin jäsenvaltion ja asiantuntijoista koostuvan tarkistusryhmän sopimuksesta tehdyt korjaukset;

c) jäsenvaltiota koskevassa inventaarion tarkistusraportin luonnoksessa olevat muutetut arviot, joita sovelletaan, jos jäsenvaltio ei ole tehnyt muutoksia asiantuntijoista koostuvaa tarkistusryhmää tyydyttävällä tavalla;

d) täytäntöönpanoa koskevat kysymykset, jotka on toimitettu Kioton pöytäkirjan mukaiselle vaatimusten noudattamista käsittelevälle komitealle, ja vaatimusten noudattamista käsittelevän komitean ilmoitus, jonka mukaan se aikoo ottaa täytäntöönpanoa koskevan kysymyksen käsittelyyn, sekä kaikki kyseistä jäsenvaltiota koskevat vaatimusten noudattamista käsittelevän komitean ja sen alaryhmien alustavat päätelmät ja päätökset.

Jäsenvaltion on ilmoitettava a alakohdan osalta komissiolle, miten se aikoo käsitellä asiantuntijoista koostuvan tarkistusryhmän yksilöimiä ongelmia.

Jäsenvaltion on ilmoitettava c alakohdan osalta komissiolle, hyväksyykö vai hylkääkö se ehdotetut muutokset.

Viikon kuluessa siitä, kun kyseinen jäsenvaltio on toimittanut komissiolle a–d alakohtaa koskevat tiedot, komissio ilmoittaa tiedoista muille jäsenvaltioille.

3. Komissio ilmoittaa kaikille jäsenvaltioille viikon kuluessa saatuaan UNFCCC:ltä seuraavat tiedot:

a) asiantuntijoista koostuvan tarkistusryhmän ilmoitus, jonka mukaan yhteisön inventaariossa on muutoksia edellyttäviä ongelmia;

b) inventaarioarvioihin yhteisön ja asiantuntijoista koostuva tarkistusryhmän sopimuksesta tehdyt korjaukset;

c) yhteisöä koskevassa inventaarion tarkistusraportin luonnoksessa mainitut muutetut arviot, joita sovelletaan, jos yhteisö ei ole tehnyt muutoksia asiantuntijoista koostuvaa tarkistusryhmää tyydyttävällä tavalla;

d) täytäntöönpanoa koskevat kysymykset, jotka on toimitettu Kioton pöytäkirjan mukaiselle vaatimusten noudattamista käsittelevälle komitealle, ja vaatimusten noudattamista käsittelevän komitean ilmoitus, jonka mukaan se aikoo ottaa täytäntöönpanoa koskevan kysymyksen käsittelyyn, sekä kaikki yhteisöä koskevat vaatimusten noudattamista käsittelevän komitean ja sen alaryhmien alustavat päätelmät ja päätökset.

4. Jäsenvaltiot koordinoivat vastauksensa tarkistusmenettelyyn yhdessä komission kanssa päätöksen N:o 280/2004/EY velvoitteiden osalta:

a) Kioton pöytäkirjassa määrättyjen aikataulujen mukaisesti, jos velvoitekauden yksittäistä vuotta koskevat muutetut arviot tai seuraavia vuosia koskevat kumulatiiviset muutokset yhden tai useamman jäsenvaltion osalta edellyttävät, että yhteisön inventaarioon on tehtävä sellaisia muutoksia, joiden johdosta yhteisö ei enää täytä Kioton pöytäkirjan 7 artiklan 1 kohdan mukaisia metodologisia ja raportointivaatimuksia, jotka liittyvät Kioton pöytäkirjan 7 artiklan mukaisissa suuntaviivoissa vahvistettuihin osallistumiskelpoisuutta koskeviin vaatimuksiin;

b) Kahden viikon kuluessa ennen seuraavien tietojen toimittamista Kioton pöytäkirjan asiaankuuluville elimille: i) muutosten tarkistamista koskeva pyyntö, ii) osallistumiskelpoisuuden palauttamista koskeva pyyntö, iii) vastaukset täytäntöönpanoa koskevan kysymyksen käsittelemistä koskevaan päätökseen tai vaatimusten noudattamista käsittelevän komitean alustaviin päätelmiin.

5. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille muutoksia koskevien teknisten suuntaviivojen mukaisesti täytäntöönpannun vapaaehtoisen muutosmenettelyn aikana määritellyt muutokset inventaarioarvioihin.

22 artikla

Saavutetun edistymisen osoittamista koskevien raporttien valmisteleminen päätöksen N:o 280/2004/EY 8 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti

1. Komission laatima luonnos vuoteen 2005 mennessä saavutetun edistymisen osoittamista koskevaksi yhteisön raportiksi toimitetaan jäsenvaltioille 30 päivään heinäkuuta 2005 mennessä. Jäsenvaltioiden on toimitettava huomionsa viimeistään 31 päivänä elokuuta 2005.

2. Jäsenvaltioiden on toimitettava vuoteen 2005 mennessä saavuttamansa edistymisen osoittamista koskevat raporttinsa UNFCCC:n sihteeristölle 1 päivään tammikuuta 2006 mennessä; jäsenvaltioiden on toimitettava samanaikaisesti komissiolle jäljennös raportista sähköisessä muodossa.

23 artikla

Sallittujen päästömäärien määrittämisestä päätöksen N:o 280/2004/EY 8 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti laadittavat raportit

1. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle 15 päivään tammikuuta 2006 mennessä seuraavat tiedot:

a) muiden kuin Montrealin pöytäkirjan sääntelemien kasvihuonekaasujen syntyvien ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä lähteittäin ja nielujen aikaansaamia poistumia koskevien inventaarioiden täydelliset aikasarjat sellaisina, kuin niistä on raportoitu UNFCCC:lle;

b) fluorihiilivetyjen, perfluorihiilivetyjen ja rikkiheksafluoridien osalta valittu perusvuosi siten, kuin siitä on ilmoitettu UNFCCC:lle;

c) ehdotus päästötasoksi, joka on ilmaistu vastaavina hiilidioksiditonneina päätöksen 2002/358/EY 3 artiklan ja Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 7 ja 8 kohdan mukaisesti, kun lopulliset perusvuotta koskevat päästöluvut on määritetty, ja päätöksen 2002/358/EY liitteessä II ja Kioton pöytäkirjassa vahvistettujen päästöjen määrällisten rajoittamis- ja vähentämisvelvoitteiden mukaisesti, ottaen huomioon Kioton pöytäkirjan 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut menetelmät, joilla arvioidaan ihmisen toiminnan aiheuttamia päästöjä lähteittäin ja nielujen aikaansaamia poistumia, ja Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 7 ja 8 kohdan mukaiset sallittujen päästömäärien laskemista koskevat menetelmät;

d) velvoitekausivarantoa koskevat laskelmat siten, että varanto on joko 90 prosenttia jäsenvaltion ehdotetusta sallitusta päästömäärästä tai 100 prosenttia sen viimeksi tarkistetun inventaarion viidellä kerrotusta määrästä sen mukaan kumpi näistä luvuista on pienempi;

e) tiedot jäsenvaltion valitsemista yksittäisistä vähimmäisarvoista puiden latvuspeittävyyden, maa-alueen ja puiden korkeuden osalta, joita käytetään Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisten toimintojen laskemiseen, sekä perustelut sille, että nämä arvot ovat johdonmukaisia Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestölle tai muille kansainvälisille elimille toimitettujen tietojen kanssa, ja mikäli tiedoissa on eroja, selitys siitä, miksi ja miten nämä arvot valittiin, Kioton pöytäkirjan mukaisten maankäyttöä, maankäytön muutoksia ja metsätaloutta koskevien määritelmien, ehtojen, sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti;

f) tiedot jäsenvaltion valitsemista 3 artiklan 4 kohdan mukaisista toiminnoista, jotka sisällytetään ensimmäistä velvoitekautta koskeviin jäsenvaltion tileihin, sekä tiedot siitä, miten jäsenvaltion Kioton pöytäkirjan 5 artiklan 1 kohdan mukainen kansallinen järjestelmä tunnistaa näihin toimintoihin liittyvät maa-alueet, Kioton pöytäkirjan mukaisten maankäyttöä, maankäytön muutoksia ja metsätaloutta koskevien määritelmien, yksityiskohtaisten sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti;

g) tieto siitä, aikooko jäsenvaltio tehdä tilityksen kunkin Kioton pöytäkirjan 3 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisen toiminnon osalta vuosittain vai koko velvoitekauden osalta;

h) kuvaus jäsenvaltion Kioton pöytäkirjan 5 artiklan 1 kohdan mukaisesta kansallisesta järjestelmästä Kioton pöytäkirjan 7 artiklan mukaisten suuntaviivojen mukaisesti;

i) kuvaus jäsenvaltion kansallisesta rekisteristä Kioton pöytäkirjan 7 artiklan mukaisten suuntaviivojen mukaisesti.

Niiden jäsenvaltioiden, joita ei ole lueteltu päätöksen 2002/358/EY liitteessä II, on toimitettava nämä tiedot 15 päivään kesäkuuta 2006 mennessä.

2. Päätöksen N:o 280/2004/EY 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen raporttien, jotka toimitetaan Kioton pöytäkirjan 7 artiklan 4 kohdan mukaisten sallittujen päästömäärien laskemista koskevien yksityiskohtaisten ohjeiden mukaisesti, valmistelua ja toimittamista koskeva aikataulu vahvistetaan liitteessä VII.

24 artikla

Päätöksen N:o 280/2004/EY 8 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut velvoitteiden täyttämiseksi myönnettyä lisäaikaa koskevat raportit

1. Velvoitteiden täyttämiseksi myönnetyn lisäajan päätyttyä laadittavat jäsenvaltioiden raportit on toimitettava UNFCCC:n sihteeristölle ja komissiolle kuukauden kuluessa velvoitteiden täyttämiseksi myönnetyn lisäajan päättymisestä.

2. Velvoitteiden täyttämiseksi myönnetyn lisäajan päättyessä laadittava yhteisön raportti on toimitettava UNFCCC:n sihteeristölle kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden raporttien vastaanottamisesta.

VI LUKU

Loppusäännökset

25 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

26 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2005. Komission puolesta Stavros DIMAS Komission jäsen

(1) EUVL L 49, 19.2.2004, s. 1.

(2) EYVL L 130, 15.5.2002, s. 1.

(3) EUVL L 386, 29.12.2004, s. 1.

(4) EUVL L 245, 29.9.2003, s. 1.

LIITE I Taulukko metodologioista, tietolähteistä ja päästökertoimista, joita jäsenvaltiot ovat käyttäneet EY:n tärkeimmistä lähteistä 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamiseksi Käytettyjä menetelmiä koskeva tieto voi olla tasomenetelmä, malli tai maakohtainen lähestymistapa. Toimintotiedot voivat olla kansallisista tilastoista tai laitoskohtaisia. Päästökertoimet voivat olla IPCC:n oletuspäästökertoimia, jotka on kuvattu kansallisia kasvihuonekaasupäästöjen inventaareja koskevissa tarkistetuissa vuoden 1996 IPCC:n ohjeissa ja IPCC:n hyvien käytänteiden ohjeissa, taikka maakohtaisia päästökertoimia, laitoskohtaisia päästökertoimia tai vuonna 1979 tehdyn valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen nojalla kehitettyjä CORINAIR-päästökertoimia. Taulukko I-1 Yhteisön yhteenvetoraportti käytetyistä menetelmistä, toimintotiedoista ja päästökertoimista (energia) KASVIHUONEKAASUN LÄHDE JA NIELU CO2 CH4 N2O LUOKAT Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) 1. Energia A. Polttoaineen polttaminen 1. Energia-alan teollisuus a. Kaupallinen sähkön ja lämmön tuotanto b. Öljynjalostus c. Kiinteiden polttoaineiden tuotanto ja muu energia-alan teollisuus 2. Tehdasteollisuus ja rakentaminen a. Rauta ja teräs b. Muut kuin rautametallit c. Kemikaalit d. Massa, paperi ja painotuotteet e. Elintarvikkeet, juomat ja tupakka f. Muut (siten kuin ne on määritelty taulukossa 1.A(a)s2) 3. Liikenne a. Siviili-ilmailu b. Tieliikenne c. Rautatiet d. Vesiliikenne e. Muu liikenne (siten kuin se on määritelty taulukossa 1.A(a)s3) 4. Muut alat a. Kaupallinen/Institutionaalinen b. Asuminen c. Maatalous/Metsätalous/Kalastus 5. Muut a. Kiinteä b. Liikkuva B. Polttoaineiden hajapäästöt 1. Kiinteät polttoaineet a. Hiilikaivokset b. Kiinteiden polttoaineiden muuntaminen c. Muut (siten kuin ne on määritelty taulukossa 1.B.1) 2. Öljy ja maakaasu a. Öljy b. Maakaasu c. Tuuletus ja soihdutus d. Muut (siten kuin ne on määritelty taulukossa 1.B.2)

TAULUKKO I-2 Yhteisön yhteenvetoraportti käytetyistä menetelmistä, toimintotiedoista ja päästökertoimista (teollinen tuotanto) KASVIHUONEKAASUN LÄHDE JA NIELU CO2 CH4 N2O Fluorihiilivedyt Perfluorihiilivedyt SF6 LUOKAT Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) 2. Teollinen tuotanto A. Mineraalituotteet 1. Sementin tuotanto 2. Kalkin tuotanto 3. Kalkkikiven ja dolomiitin käyttö 4. Kalsinoidun soodan tuotanto ja käyttö 5. Asfalttiset katemateriaalit 6. Teiden asfalttipäällysteet 7. Muut (siten kuin ne on määritelty taulukossa 2(I)A-G) B. Kemianteollisuus 1. Ammoniakin tuotanto 2. Typpihapon tuotanto 3. Adipiinihapon tuotanto 4. Karbidien tuotanto 5. Muut (siten kuin ne on määritelty taulukossa 2(I)A-G) C. Metalliteollisuus 1. Raudan ja teräksen tuotanto 2. Rautaseosten tuotanto 3. Alumiinin tuotanto 4. Alumiini- ja magnesiumsulatoissa käytetty SF6 5. Muut (siten kuin ne on määritelty taulukossa 2(I)A-G) D. Muu tuotanto 1. Massa ja paperi 2. Elintarvikkeet ja juomat E. Halogenoitujen hiilivetyjen ja SF6:n tuotanto 1. Sivutuotteiden päästöt 2. Hajapäästöt 3. Muut (siten kuin ne on määritelty taulukossa 2(II)) F. Halogenoitujen hiilivetyjen ja SF6:n kulutus 1. Jäähdytys- ja ilmastointilaitteet 2. Muovin vaahdotus 3. Palosammuttimet 4. Aerosolit/Inhalaatiosumutteet 5. Liuottimet 6. Muut sovellukset, joissa käytetään otsonikerrosta heikentäville aineille vaihtoehtoisia aineita 7. Puolijohteiden valmistus 8. Sähkölaitteet 9. Muut (siten kuin ne on määritelty taulukossa 2(II)) G. Muut

TAULUKKO I-3 Yhteisön yhteenvetoraportti käytetyistä menetelmistä, toimintotiedoista ja päästökertoimista (liuottimien ja muiden tuotteiden käyttö, maatalous) KASVIHUONEKAASUN LÄHDE JA NIELU CO2 CH4 N2O LUOKAT Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) 3. Liuottimien ja muiden tuotteiden käyttö A. Maalaus B. Rasvanpoisto ja kuivapesu C. Kemikaalit, valmistus ja jalostus D. Muut 4. Maatalous A. Suolistokäyminen 1. Naudat 2. Puhvelit 3. Lampaat 4. Muut B. Lannan käsittely 1. Naudat 2. Puhvelit 3. Lampaat 4. Muut C. Riisinviljely D. Maatalousmaa 1. Suorat päästöt maaperästä 2. Laitumilla ja aitauksissa oleva lanta 3. Epäsuorat päästöt 4. Muut (siten kuin ne on määritelty taulukossa 4.D) E. Määrätty savannien kulotus F. Maatalousjätteiden polttaminen pellolla G. Muut

TAULUKKO I-4 Yhteisön yhteenvetoraportti käytetyistä menetelmistä, toimintotiedoista ja päästökertoimista (maankäytön muutokset ja metsätalous, jätteet, muut) KASVIHUONEKAASUN LÄHDE JA NIELU CO2 CH4 N2O LUOKAT Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedo (3) Päästökerroin (4) Tärkein lähde (1) Käytetty menetelmä (2) Toimintotiedot (3) Päästökerroin (4) 5. Maankäyttö, maankäytön muutokset ja metsätalous A. Metsämaa 1. Metsämaana pysyvä metsämaa 2. Metsämaaksi muutettu maa B. Viljelysmaa 1. Viljelysmaana pysyvä viljelysmaa 2. Viljelysmaaksi muutettu maa C. Niityt 1. Niittynä pysyvät niityt 2. Niityksi muutettu maa D. Kosteikot 1. Kosteikkoina pysyvät kosteikot 2. Kosteikoksi muutettu maa E. Asutusalue 1. Asutusalueena pysyvä maa-alue 2. Asutusalueeksi muutettu maa-alue F. Muut maat 1. Muuna maana pysyvä muu maa 2. Muuksi maaksi muutettu maa G. Muut (määriteltävä) Korjatusta puusta valmistetut tuotteet 6. Jätteet A. Kiinteiden jätteiden käsittely maalla 1. Jätteiden valvottu käsittely maalla 2. Valvomattomat kaatopaikat 3. Muut (siten kuin ne on määritelty taulukossa 6.A) B. Jätevesien käsittely 1. Teollisuuden jätevedet 2. Yhdyskuntajätevedet 3. Muut (siten kuin ne on määritelty taulukossa 6.B) C. Jätteen poltto D. Muut 7. Muut (siten kuin ne on määritelty yhteenvetotaulukossa 1.A) Muistiotiedot: Kansainvälisen liikenteen polttoaineet Lentoliikenne Meriliikenne CO2-päästöt biomassasta (1) Yhteisön tärkeimmät lähteet. Komissio tai Euroopan ympäristökeskus täyttää tuloksilla, jotka on saatu edellisistä inventaariotiedoista tehdystä tärkeimpien luokkien analyysistä. (2) Käytetty menetelmä merkitään seuraavasti: D (IPCC:n oletus) RA (referenssimenetelmä) T1 (IPCC:n taso 1) T1a, T1b, T1c (IPCC:n taso 1a, taso 1b ja taso 1c) T2 (IPCC:n taso 2) T3 (IPCC:n taso 3) C (CORINAIR) CS (maakohtainen) M (malli) COPERT X (Copert malli X = versio) Jos yhdessä lähdeluokassa on käytetty useampaa kuin yhtä menetelmää, menetelmät on lueteltava. Maakohtaisia menetelmiä tai IPCC:n oletusmenetelmiin mahdollisesti tehtyjä muutoksia koskevat selitykset sekä tiedot erilaisten menetelmien käytöstä tietyssä lähdeluokassa, jos on ilmoitettu useampi kuin yksi menetelmä, on annettava lisätietokentässä. (3) Toimintotietojen lähteet merkitään seuraavasti: NS (kansalliset tilastot) RS (alueelliset tilastot) IS (kansainväliset tilastot) PS (laitoskohtaiset tiedot) AS (yhdistykset, liike-elämän järjestöt) Q (erityiset kyselyt tai selvitykset) Jos edellä esitetyt merkinnät eivät sovellu kansallisiin olosuhteisiin, voidaan käyttää muita merkintöjä, jotka on selitettävä lisätietokentässä. Jos on käytetty useita toimintotietojen lähteitä, ne on kaikki merkittävä samaan ruutuun ja lisäselityksiä on annettava lisätietokentässä. (4) Käytetty päästökerroin merkitään seuraavasti: D (IPCC:n oletus) C (CORINAIR) CS (maakohtainen) PS (laitoskohtainen) Jos on käytetty useita päästökertoimia, ne on kaikki merkittävä samaan ruutuun ja lisäselityksiä on annettava lisätietokentässä.

LIITE II LUETTELO VUOTUISISTA INDIKAATTOREISTA TAULUKKO II-1 Luettelo ensisijaisista indikaattoreista (1) Nro Eurostatin energiatehokkuus-indikaattoreiden nimike Indikaattori Osoittaja/nimittäjä Ohjeet/määritelmät (2) (3) 1 MACRO Kansantalouden kokonaishiilidioksidi-intensiteetti, t/milj. euroa Kokonaishiilidioksidipäästöt, kt CRF:ssä ilmoitetut kokonaishiilidioksidipäästöt (lukuun ottamatta LUCF:tä) BKT, mrd. euroa (EC95) Bruttokansantuote vuoden 1995 kiintein hinnoin (lähde: kansantalouden tilinpito) 2 MACRO B0 Kansantalouden energiaperäinen hiilidioksidi-intensiteetti, t/milj. euroa Energiankulutuksesta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt (IPCC:n lähdeluokka 1A, sektorikohtainen lähestymistapa) BKT, mrd. euroa (EC95) Bruttokansantuote vuoden 1995 kiintein hinnoin (lähde: kansantalouden tilinpito) 3 TRANSPORT C0 Henkilöautoliikenteen hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt kaikessa henkilöautoliikenteessä (pääasiassa henkilöiden kuljetukseen suunnitellut ajoneuvot, joissa voidaan kuljettaa enintään 12 henkilöä; ajoneuvon suurin sallittu kokonaispaino enintään 3 900 kg; IPCC:n lähdeluokka 1A3bi) Henkilöautoilla kuljetut kilometrit, milj. km Henkilöautojen ajoneuvokilometrit (lähde: liikennetilastot) Huomautus: Toimintotietojen tulisi vastata päästötietoja, jos mahdollista. 4 INDUSTRY A1 Teollisuuden energiaperäinen hiilidioksidi-intensiteetti, t/milj. euroa Teollisuuden hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt tehdasteollisuudessa, rakentamisessa sekä kaivostoiminnassa ja louhinnassa (lukuun ottamatta hiilikaivoksia ja öljyn ja kaasun porausta), mukaan luettuna poltto sähkön ja lämmön tuottamiseksi (IPCC:n lähdeluokka 1A2). Teollisuuden suorittamiin kuljetuksiin käytettyä energiaa ei tule sisällyttää tähän vaan liikenteen indikaattoreihin. Teollisuuden liikkuvien työkoneiden päästöt olisi sisällytettävä tähän sektoriin. Koko teollisuuden bruttoarvonlisäys, mrd. euroa (EC95) Bruttoarvonlisäys vuoden 1995 kiintein hinnoin tehdasteollisuudessa (NACE 15-22, 24-37), rakentamisessa (NACE 45) sekä kaivostoiminnassa ja louhinnassa (lukuun ottamatta hiilikaivoksia ja öljyn ja kaasun porausta) (NACE 13-14) (lähde: kansantalouden tilinpito) 5 HOUSEHOLDS A.1 Kotitalouksien hiilidioksidiominaispäästöt, t/asunto Kotitalouksien fossiilisten polttoaineiden kulutuksesta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta kotitalouksissa aiheutuvat hiilidioksidipäästöt (IPCC:n lähdeluokka 1A4b) Pysyvästi asuttu asuntokanta, 1 000 Pysyvästi asuttu asuntokanta 6 SERVICES A0 Kaupallisen ja institutionaalisen sektorin hiilidioksidi-intensiteetti, t/milj. euroa Kaupallisen ja institutionaalisen sektorin fossiilisten polttoaineiden kulutuksesta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta julkisen ja yksityisen sektorin kaupallisissa ja institutionaalisissa rakennuksissa aiheutuvat hiilidioksidipäästöt (IPCC:n lähdeluokka 1A4a). Palvelualan suorittamiin kuljetuksiin käytettyä energiaa ei tule sisällyttää tähän vaan liikenteen indikaattoreihin. Palvelujen bruttoarvonlisäys, mrd. euroa (EC95) Palvelujen bruttoarvonlisäys vuoden 1995 kiintein hinnoin (NACE 41, 50, 51, 52, 55, 63, 64, 65, 66, 67, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 80, 85, 90, 91, 92, 93, 99) (lähde: kansantalouden tilinpito) 7 TRANSFORMATION B0 Kaupallisen energiantuotannon ja omavaraisten tuottajien energiantuotannon hiilidioksidiominaispäästöt, t/TJ Kaupallisen energiantuotannon ja omavaraisten tuottajien energiantuotannon hiilidioksidipäästöt, kt Kaikkien fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt sähkön ja lämmön kokonaistuotannossa kaupallisissa ja omavaraisten tuottajien lämpövoimaloissa ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa. Pelkästään lämpöä tuottavien laitosten päästöjä ei oteta huomioon. Kaupallisten voimalaitosten ja omavaraisten tuottajien voimalaitosten kaikkien tuotteiden tuotos, PJ Kaupallisissa ja omavaraisten tuottajien lämpövoimaloissa ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa tuotettu kokonaissähkö ja mahdollisesti kolmansille osapuolille myyty lämpö (sähkön ja lämmön yhteistuotanto). Pelkästään lämpöä tuottavien laitosten tuotosta ei oteta huomioon. Kaupallisten lämpövoimaloiden pääasiallisena toimintona on sähkön (ja lämmön) tuottaminen myytäväksi kolmansille osapuolille. Ne voivat olla yksityisessä tai julkisessa omistuksessa. Omavaraisten tuottajien lämpövoimaloissa tuotetaan sähköä (ja lämpöä) ainoastaan tai osittain niiden omaan käyttöön niiden päätoimintaa tukevana toimintona. Sähkön kokonaistuotanto mitataan päämuuntajan lähdöstä, eli siihen sisältyy sähkönkulutus laitoksen apulaitteissa ja muuntajissa (lähde: energiatase).

TAULUKKO II-2 Luettelo täydentävistä ensisijaisista indikaattoreista (4) Nro Eurostatin energiatehokkuus-indikaattoreiden nimike Indikaattori Osoittaja/nimittäjä Ohjeet/määritelmät (5) 1 TRANSPORT D0 Rahtiliikenteen hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt kaikessa liikenteessä kevyillä hyötyajoneuvoilla (ajoneuvot, joiden suurin sallittu kokonaispaino on enintään 3 900 kg ja jotka on suunniteltu pääasiassa kevyisiin tavarakuljetuksiin tai jotka on varustettu nelivedon kaltaisilla erityisominaisuuksilla maastoajoa varten – IPCC:n lähdeluokka 1A3bii) ja raskailla hyötyajoneuvoilla (ajoneuvot, joiden suurin sallittu kokonaispaino on yli 3 900 kg ja jotka on suunniteltu pääasiassa raskaisiin tavarakuljetuksiin – IPCC:n lähdeluokka 1A3biii linja-autoja lukuun ottamatta). Maanteiden rahtiliikenne, milj. tkm Kevyillä ja raskailla hyötyajoneuvoilla maanteillä kuljetetut tonnikilometrit; yksi tonnikilometri vastaa yhden tonnin kuorman kuljetusta yhden kilomerin matkan (lähde: liikennetilastot) Huomautus: Toimintotietojen tulisi vastata päästötietoja, jos mahdollista. 2 INDUSTRY A1.1 Rauta- ja terästeollisuuden kokonaishiilidioksidi-intensiteetti, t/milj. euroa Rauta- ja terästeollisuuden kokonaishiilidioksidipäästöt, kt Hiilidioksidipäästöt fossiilisten polttoaineiden poltosta raudan ja teräksen valmistuksessa, mukaan luettuna polttaminen sähkön ja lämmön tuotantoa varten (IPCC:n lähdeluokka 1A2a), sekä raudan ja teräksen tuotantoprosesseista (IPCC:n lähdeluokka 2C1) ja rautaseosten tuotantoprosesseista (IPCC:n lähdeluokka 2C2) Rauta- ja terästeollisuuden bruttoarvonlisäys, mrd. euroa (EC95) Bruttoarvonlisäys vuoden 1995 kiintein hinnoin perusraudan ja -teräksen ja rautaseosten valmistuksessa (NACE 27.1), putkien valmistuksessa (NACE 27.2), muussa raudan ja teräksen alkujalostuksessa (NACE 27.3), raudan valussa (NACE 27.51) ja teräksen valussa (NACE 27.52) (lähde: kansantalouden tilinpito) 3 INDUSTRY A1.2 Kemianteollisuuden energiaperäinen hiilidioksidi-intensiteetti, t/milj. euroa Kemianteollisuuden energiaperäiset hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistuksessa, mukaan luettuna polttaminen sähkön ja lämmön tuotantoa varten (IPCC:n lähdeluokka 1A2c) Kemianteollisuuden bruttoarvonlisäys, mrd. euroa (EC95) Bruttoarvonlisäys vuoden 1995 kiintein hinnoin kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistuksessa (NACE 24) (lähde: kansantalouden tilinpito) 4 INDUSTRY A1.3 Lasi-, keramiikka- ja rakennusmateriaaliteollisuuden energiaperäinen hiilidioksidi-intensiteetti, t/milj. euroa Lasi-, keramiikka- ja rakennusmateriaaliteollisuuden energiaperäiset hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt ei-metallisten mineraalituotteiden valmistuksessa (NACE 26), mukaan luettuna polttaminen sähkön ja lämmön tuotantoa varten Lasi-, keramiikka- ja rakennusmateriaaliteollisuuden bruttoarvonlisäys, mrd. euroa (EC95) Bruttoarvonlisäys vuoden 1995 kiintein hinnoin ei-metallisten mineraalituotteiden valmistuksessa (NACE 26) (lähde: kansantalouden tilinpito) 5 INDUSTRY C0.1 Rauta- ja terästeollisuuden hiilidioksidiominaispäästöt, t/t Rauta- ja terästeollisuuden kokonaishiilidioksidipäästöt, kt Hiilidioksidipäästöt fossiilisten polttoaineiden poltosta raudan ja teräksen valmistuksessa, mukaan luettuna polttaminen sähkön ja lämmön tuotantoa varten (IPCC:n lähdeluokka 1A2a), sekä raudan ja teräksen tuotantoprosesseista (IPCC:n lähdeluokka 2C1) ja rautaseosten tuotantoprosesseista (IPCC:n lähdeluokka 2C2). Happipuhallusteräksen tuotanto, kt Happipuhallusteräksen tuotanto (NACE 27) (lähde: kansantalouden tilinpito) 6 INDUSTRY C0.2 Sementtiteollisuuden energiaperäiset hiilidioksidiominaispäästöt, t/t Lasi-, keramiikka- ja rakennusmateriaaliteollisuuden energiaperäiset hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt ei-metallisten mineraalituotteiden valmistuksessa (NACE 26), mukaan luettuna polttaminen sähkön ja lämmön tuotantoa varten Sementin tuotanto, kt Sementin tuotanto (NACE 26) (lähde: kansantalouden tilinpito)

TAULUKKO II-3 Luettelo muista indikaattoreista Nro Eurostatin energiatehokkuus-indikaattoreiden nimike Indikaattori Osoittaja/nimittäjä Ohjeet/Määritelmät 1 TRANSPORT B0 Henkilöautojen dieselperäiset hiilidioksidiominaispäästöt, g/100 km Dieselkäyttöisten henkilöautojen hiilidioksidipäästöt, kt Dieselpolttoaineen poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt kaikessa henkilöautoliikenteessä (pääasiassa henkilöiden kuljetukseen suunnitellut ajoneuvot, joissa voidaan kuljettaa enintään 12 henkilöä; ajoneuvon suurin sallittu kokonaispaino enintään 3 900 kg; IPCC:n lähdeluokka 1A3bi, ainoastaan diesel) Dieselkäyttöisillä henkilöautoilla kuljetut kilometrit, milj. km Kaikkien sellaisten dieselkäyttöisten henkilöautojen ajoneuvokilometrit, joilla ajaminen on sallittu yleisillä teillä (lähde: liikennetilastot) 2 TRANSPORT B0 Henkilöautojen bensiiniperäiset hiilidioksidiominaispäästöt, g/100 km Bensiinikäyttöisten henkilöautojen hiilidioksidipäästöt, kt Bensiinin poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt kaikessa henkilöautoliikenteessä (pääasiassa henkilöiden kuljetukseen suunnitellut ajoneuvot, joissa voidaan kuljettaa enintään 12 henkilöä; ajoneuvon suurin sallittu kokonaispaino enintään 3 900 kg; IPCC:n lähdeluokka 1A3bi, ainoastaan bensiini) Bensiinikäyttöisillä henkilöautoilla kuljetut kilometrit, milj. km Kaikkien sellaisten bensiinikäyttöisten henkilöautojen ajoneuvokilometrit, joilla ajaminen on sallittu yleisillä teillä (lähde: liikennetilastot) 3 TRANSPORT C0 Henkilöautojen hiilidioksidiominaispäästöt, t/mkm Henkilöautoliikenteen hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt kaikessa henkilöautoliikenteessä (pääasiassa henkilöiden kuljetukseen suunnitellut ajoneuvot, joissa voidaan kuljettaa enintään 12 henkilöä; ajoneuvon suurin sallittu kokonaispaino enintään 3 900 kg; IPCC:n lähdeluokka 1A3bi) Henkilöautoliikenne, milj. mkm Henkilöautoissa kuljetut matkustajakilometrit; yksi matkustajakilometri vastaa yhden matkustajan kuljetusta yhden kilometrin matkan (lähde: liikennetilastot) Huomautus: Toimintotietojen tulisi vastata päästötietoja, jos mahdollista. 4 TRANSPORT E1 Lentoliikenteen hiilidioksidiominaispäästöt, t/matkustaja Kotimaan lentoliikenteen hiilidioksidipäästöt, kt Hiilidioksidipäästöt kotimaan lentoliikenteestä (kaupallinen, yksityinen, maatalouteen liittyvä jne.), mukaan luettuina lähdöt ja laskeutumiset (IPCC:n lähdeluokka 1A3aii). Lentoasemien maaliikenteeseen käytettyä polttoainetta ei oteta huomioon. Huomioon ei myöskään oteta lentoasemilla seisovien ilma-alusten käyttämää polttoainetta. Kotimaanliikenteen lentomatkustajat, milj. Lentomatkan (ainoastaan kotimaanlennot) suorittaneiden henkilöiden lukumäärä tehtäviään suorittavaa ohjaamo- ja matkustamomiehistöä lukuun ottamatta (lähde: liikennetilastot). Huomautus: Toimintotietojen tulisi vastata päästötietoja, jos mahdollista. 5 INDUSTRY A1.4 Elintarvike-, juoma- ja tupakkateollisuuden energiaperäinen hiilidioksidi-intensiteetti, t/milj. euroa Elintarviketeollisuuden energiaperäiset hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt elintarvikkeiden, juomien ja tupakkatuotteiden valmistuksessa, mukaan luettuna polttaminen sähkön ja lämmön tuotantoa varten (IPCC:n lähdeluokka 1A2e) Elintarvike-, juoma- ja tupakkateollisuuden bruttoarvonlisäys, mrd. euroa (EC95) Bruttoarvonlisäys vuoden 1995 kiintein hinnoin elintarvikkeiden ja juomien (NACE 15) ja tupakkatuotteiden (NACE 16) valmistuksessa (lähde: kansantalouden tilinpito) 6 INDUSTRY A1.5 Paperi- ja painoteollisuuden energiaperäinen hiilidioksidi-intensiteetti, t/milj. euroa Paperi- ja painoteollisuuden energiaperäiset hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt massan, paperin ja paperituotteiden valmistuksessa sekä kustantamisessa, painamisessa ja tallenteiden jäljentämisessä, mukaan luettuna polttaminen sähkön ja lämmön tuotantoa varten (IPCC:n lähdeluokka 1A2d) Paperi- ja painoteollisuuden bruttoarvonlisäys, mrd. euroa (EC95) Bruttoarvonlisäys vuoden 1995 kiintein hinnoin massan, paperin ja paperituotteiden valmistuksessa (NACE 21) sekä kustantamisessa, painamisessa ja tallenteiden jäljentämisessä (NACE 22) (lähde: kansantalouden tilinpito) 7 HOUSEHOLDS A0 Huoneiden ja vastaavien tilojen lämmityksestä aiheutuvat kotitalouksien hiilidioksidiominaispäästöt, t/m2 Huoneiden ja vastaavien tilojen lämmityksestä aiheutuvat hiilidioksidipäästöt kotitalouksissa, kt Huoneiden ja vastaavien tilojen lämmittämiseksi tehtävästä polttoaineen poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt kotitalouksissa. Pysyvästi asuttujen asuntojen pinta-ala, milj. m2 Pysyvästi asuttujen asuntojen kokonaispinta-ala. 8 SERVICES B0 Huoneiden ja vastaavien tilojen lämmityksestä aiheutuvat kaupallisen ja institutionaalisen sektorin hiilidioksidiominaispäästöt, t/m2 Huoneiden ja vastaavien tilojen lämmityksestä aiheutuvat hiilidioksidipäästöt kaupallisella ja institutionaalisella sektorilla, kt Huoneiden ja vastaavien tilojen lämmittämiseksi tehtävästä polttoaineen poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt julkisen ja yksityisen sektorin kaupallisissa ja institutionaalisissa rakennuksissa Palvelujen tarjoamiseen käytettävien rakennusten pinta-ala, milj. m2 Palvelujen tarjoamiseen (NACE 41, 50, 51, 52, 55, 63, 64, 65, 66, 67, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 80, 85, 90, 91, 92, 93, 99) käytettävien rakennusten kokonaispinta-ala 9 TRANSFORMATION D0 Kaupallisen energiantuotannon hiilidioksidiominaispäästöt, t/TJ Kaupallisen energiantuotannon hiilidioksidipäästöt, kt Kaikkien fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt sähkön ja lämmön kokonaistuotannossa kaupallisissa lämpövoimaloissa ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa (IPCC:n lähdeluokat 1A1ai ja 1A1aii). Pelkästään lämpöä tuottavien laitosten päästöjä ei oteta huomioon. Kaupallisten voimalaitosten kaikkien tuotteiden tuotos, PJ Kaupallisissa lämpövoimaloissa ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa tuotettu kokonaissähkö ja mahdollisesti kolmansille osapuolille myyty lämpö (sähkön ja lämmön yhteistuotanto). Pelkästään lämpöä tuottavien laitosten tuotosta ei oteta huomioon. Kaupallisten lämpövoimaloiden pääasiallisena toimintona on sähkön (ja lämmön) tuottaminen myytäväksi kolmansille osapuolille. Ne voivat olla yksityisessä tai julkisessa omistuksessa. Sähkön kokonaistuotanto mitataan päämuuntajan lähdöstä, eli siihen sisältyy sähkönkulutus laitoksen apulaitteissa ja muuntajissa (lähde: energiatase). 10 TRANSFORMATION E0 Omavaraisten tuottajien energiantuotannon hiilidioksidiominaispäästöt, t/TJ Omavaraisten tuottajien energiantuotannon hiilidioksidipäästöt, kt Kaikkien fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt sähkön ja lämmön kokonaistuotannossa omavaraisten tuottajien lämpövoimaloissa ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa. Omavaraisten tuottajien voimalaitosten kaikkien tuotteiden tuotos, PJ Omavaraisten tuottajien lämpövoimaloissa ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa tuotettu kokonaissähkö ja mahdollisesti kolmansille osapuolille myyty lämpö (sähkön ja lämmön yhteistuotanto). Omavaraisten tuottajien lämpövoimaloissa tuotetaan sähköä (ja lämpöä) ainoastaan tai osittain niiden omaan käyttöön niiden päätoimintaa tukevana toimintona. Sähkön kokonaistuotanto mitataan päämuuntajan lähdöstä, eli siihen sisältyy sähkönkulutus laitoksen apulaitteissa ja muuntajissa (lähde: energiatase). 11 TRANSFORMATION Kokonaisenergiantuotannon hiili-intensiteetti, t/TJ Perinteisen energiantuotannon hiilidioksidipäästöt, kt Kaikkien fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt sähkön ja lämmön kokonaistuotannossa kaupallisissa ja omavaraisten tuottajien lämpövoimaloissa ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa. Pelkästään lämpöä tuottavien laitosten päästöjä ei oteta huomioon. Kaupallisten voimalaitosten ja omavaraisten tuottajien voimalaitosten kaikkien tuotteiden tuotos, PJ Kaupallisissa ja omavaraisten tuottajien lämpövoimaloissa ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa tuotettu kokonaissähkö ja mahdollisesti kolmansille osapuolille myyty lämpö (sähkön ja lämmön yhteistuotanto). Sisältää sähköntuotannon uusiutuvista energialähteistä sekä ydinenergian (lähde: energiatase). 12 TRANSPORT Liikenteen hiili-intensiteetti, t/TJ Liikenteen hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisista polttoaineista aiheutuvat hiilidioksidipäästöt kaikessa liikenteessä (IPCC:n lähdeluokka 1A3) Energian kokonaisloppukulutus liikenteessä, PJ Sisältää kaikista lähteistä peräisin olevan energian kokonaisloppukulutuksen liikenteessä (mukaan luettuna biomassan ja sähkön kulutus) (lähde: energiatase) 13 INDUSTRY C0.3 Paperiteollisuuden energiaperäiset hiilidioksidiominaispäästöt, t/t Paperi- ja painoteollisuuden energiaperäiset hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt massan, paperin ja paperituotteiden valmistuksessa sekä kustantamisessa, painamisessa ja tallenteiden jäljentämisessä, mukaan luettuna polttaminen sähkön ja lämmön tuotantoa varten (IPCC:n lähdeluokka 1A2d) Paperin fyysinen tuotos, kt Paperin fyysinen tuotos (NACE 21) (lähde: tuotantotilastot) 14 INDUSTRY Teollisuussektorin hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt tehdasteollisuudessa, rakentamisessa sekä kaivostoiminnassa ja louhinnassa (lukuun ottamatta hiilikaivoksia ja öljyn ja kaasun porausta), mukaan luettuna poltto sähkön ja lämmön tuottamiseksi (IPCC:n lähdeluokka 1A2). Teollisuuden suorittamiin kuljetuksiin käytettyä energiaa ei tule sisällyttää tähän vaan liikenteen indikaattoreihin. Teollisuuden liikkuvien työkoneiden päästöt olisi sisällytettävä tähän sektoriin. Energian kokonaisloppukulutus teollisuudessa, PJ Sisältää kaikista lähteistä peräisin olevan energian kokonaisloppukulutuksen teollisuudessa (mukaan luettuna biomassan ja sähkön kulutus) (lähde: energiatase) 15 HOUSEHOLDS Kotitalouksien hiilidioksidipäästöt, kt Fossiilisten polttoaineiden poltosta kotitalouksissa aiheutuvat hiilidioksidipäästöt (IPCC:n lähdeluokka 1A4b) Energian kokonaisloppukulutus kotitalouksissa, PJ Sisältää kaikista lähteistä peräisin olevan energian kokonaisloppukulutuksen kotitalouksissa (mukaan luettuna biomassan ja sähkön kulutus) (lähde: energiatase) (1) Jäsenvaltion on ilmoitettava osoittaja ja nimittäjä, jos ne eivät sisälly yhteiseen raportointimuotoon (CRF). (2) Jäsenvaltion on noudatettava näitä ohjeita. Jos ohjeita ei voida noudattaa täydellisesti tai jos osoittaja ja nimittäjä eivät ole täysin yhdenmukaisia, jäsenvaltion on ilmoitettava tämä selvästi. (3) Viittaukset IPCC:n lähdeluokkiin viittaavat kansallisia kasvihuonekaasupäästöjen inventaareja koskeviin tarkistettuihin vuoden 1996 IPCC:n ohjeisiin. (4) Jäsenvaltion on ilmoitettava osoittaja ja nimittäjä, jos ne eivät sisälly yhteiseen raportointimuotoon (CRF). (5) Jäsenvaltion on noudatettava näitä ohjeita. Jos ohjeita ei voida noudattaa täydellisesti tai jos osoittaja ja nimittäjä eivät ole täysin yhdenmukaisia, jäsenvaltion on ilmoitettava tämä selvästi.

LIITE III Ennusteisiin liittyvät indikaattorit politiikkojen ja toimenpiteiden seurantaa ja edistymisen arviointia varten (1) Nro Eurostatin sektorit Indikaattori Osoittaja/nimittäjä 1 MACRO Kansantalouden hiilidioksidi-intensiteetti, t/milj. euroa Kokonaishiilidioksidipäästöt, kt BKT, mrd. euroa (EC95) 2 TRANSPORT C0 Henkilöautoliikenteen hiilidioksidipäästöt, kt Henkilöautoilla kuljetut kilometrit, milj. km 3 TRANSPORT D0 Rahtiliikenteen hiilidioksidipäästöt (kaikki liikennemuodot), kt Rahtiliikenne (kaikki liikennemuodot), milj. tkm 4 INDUSTRY A1 Teollisuuden energiaperäinen hiilidioksidi-intensiteetti, t/milj. euroa Teollisuuden fossiilisten polttoaineiden kulutuksesta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt, kt Koko teollisuuden bruttoarvonlisäys, mrd. euroa (EC95) 5 HOUSEHOLDS A1 Kotitalouksien hiilidioksidiominaispäästöt, t/asunto Kotitalouksien fossiilisten polttoaineiden kulutuksesta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt, kt Pysyvästi asuttu asuntokanta, 1 000 6 SERVICES A0 Palvelusektorin hiilidioksidi-intensiteetti, t/milj. euroa Palvelusektorin fossiilisten polttoaineiden kulutuksesta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt, kt Palvelujen bruttoarvonlisäys, mrd. euroa (EC95) 7 TRANSFORMATION B0 Kaupallisen energiantuotannon ja omavaraisten tuottajien energiantuotannon hiilidioksidiominaispäästöt, t/TJ Kaupallisen energiantuotannon ja omavaraisten tuottajien energiantuotannon hiilidioksidipäästöt, kt Kaupallisten voimalaitosten ja omavaraisten tuottajien voimalaitosten kaikkien tuotteiden tuotos, PJ 8 AGRICULTURE Lannoitteiden ja lannan käytön N2O-ominaispäästöt, kg/kg Keinolannoitteiden ja lannan käytöstä aiheutuvat N2O-päästöt, kt Keinolannoitteiden ja lannan käyttö, kt typpeä 9 AGRICULTURE Nautakarjatuotannon CH4-ominaispäästöt, kg/eläin Nautakarjan CH4-päästöt, kt Nautakarjan suuruus, 1 000 eläintä 10 WASTE Kaatopaikkojen CH4-ominaispäästöt, kt/kt Kaatopaikkojen CH4-päästöt, kt Kaatopaikoille vietävä kiinteä yhdyskuntajäte, kt (1) Yksityiskohtaisempia ohjeita ja määritelmiä indikaattoreista 1–7 annetaan liitteessä II. Indikaattoreiden 1–7 tulisi olla yhdenmukaisia liitteen II vastaavien indikaattoreiden kanssa, jos mahdollista; indikaattoreiden 8–10 tulisi olla yhdenmukaisia CRF:ssä annettujen tietojen kanssa.

LIITE IV LUETTELO ENNUSTEPARAMETREISTA 1. Pakolliset ennusteparametrit Yleisiä taloudellisia parametreja koskevat olettamukset: — Bruttokansantuote (BKT) (arvo annettuina vuosina tai vuotuinen kasvu ja perusvuosi) — Väestö (arvo annettuina vuosina tai vuotuinen kasvu ja perusvuosi) — Hiilen maailmanmarkkinahinta annettuina vuosina euroina tonnia tai gigajoulea (GJ) kohti — Öljyn maailmanmarkkinahinta annettuina vuosina euroina barrelia tai gigajoulea (GJ) kohti — Maakaasun maailmanmarkkinahinta annettuina vuosina euroina kuutiometriä tai gigajoulea (GJ) kohti Energia-alaa koskevat olettamukset: — Kokonaiskulutus petajouleina (PJ) (jaettuna öljyn, kaasun, hiilen, uusiutuvien energianlähteiden, ydinvoiman ja muiden energianlähteiden osuuksiin) — Sähkön kokonaistuotanto polttoainetyypeittäin (öljy, kaasu, hiili, uusiutuvat energianlähteet, ydinvoima, muut) — Alakohtainen energian kysyntä jaettuna (toimitettujen) polttoaineiden osuuksiin (ehdotettavia aloja ovat energia-ala, teollisuus, kaupallinen tai palveluala, asuminen ja liikenne) — Sääparametreja koskevat olettamukset, erityisesti lämmitys- tai jäähdytystarveluvut Teollisuutta koskevat olettamukset: Makroekonomisia malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Teollisuustoimialan osuus BKT:stä ja kasvu Muita malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Teollisuustoimialan tuotantoindeksi (ehdotettu jako: fyysiseen tuotantoon perustuva energiaintensiivinen teollisuus ja rahalliseen arvoon perustuva tehdasteollisuus) Liikennettä koskevat olettamukset Makroekonomisia malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Liikenteen kasvu suhteessa BKT:hen Muita malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Matkustajahenkilökilometrien kasvu — Rahtitonnikilometrien kasvu Rakennuksia koskevat olettamukset (asumisen alalla ja kaupallisella tai palvelualalla) Makroekonomisia malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Yksityisen kulutuksen taso (lukuun ottamatta yksityistä liikennettä) — Palvelualan osuus BKT:stä ja kasvu Muita malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Lattiapinta-alan muutos palvelualan rakennuksissa ja asunnoissa — Asuntojen määrä ja palvelualalla työskentelevien henkilöiden määrä Maataloutta koskevat olettamukset Makroekonomisia malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Maatalousalan osuus BKT:stä ja suhteellinen kasvu Muita malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Karjan määrä eläintyypeittäin (suolistokäymisen osalta liha- ja lypsykarja, lampaat, ja lannan käsittelyn osalta myös siat ja siipikarja). — Viljelyala viljatyypeittäin — Päästökertoimet karjatyypeittäin suolistokäymisen ja lannan käsittelyn osalta sekä viljatyypeittäin ja lannoitteiden käytön (tonnia) mukaan Jätealaa koskevat olettamukset — Jätteen tuottaminen asukasta kohti tai kiinteä yhdyskuntajäte tonneina — Kiinteän yhdyskuntajätteen orgaaniset osat — Yhdyskuntajäte, joka loppusijoitetaan kaatopaikoille, poltetaan tai kompostoidaan (tonneina tai prosentteina) Metsätaloutta koskevat olettamukset — Metsien määrittely — Alueina: — hoidetut metsät — luonnontilaiset metsät 2. Suositellut ennusteparametrit Yleisiä taloudellisia parametreja koskevat olettamukset — BKT:n kasvu teollisuudenhaaroittain suhteessa vuoteen 2000 — Ennustettujen tietojen vertailu virallisten ennusteiden kanssa Energia-alaa koskevat olettamukset — Kansalliset hiili-, öljy- ja kaasuenergian alakohtaiset hinnat (verot mukaan luettuina) – ehdotettuja aloja ovat sähkön ja lämmön tuotanto, teollisuus, kaupan ala, asuminen ja liikenne. Hintojen on oltava kiinteitä hintoja. — Kansalliset sähkön hinnat aloittain edellisen kohdan mukaan (voi olla mallinnustulos) — Kaukolämmityksen kokonaistuotanto polttoainetyypeittäin Teollisuutta koskevat olettamukset — Fluorattuja kaasuja koskevat olettamukset: — Alumiinin tuotanto ja päästökertoimet — Magnesiumin tuotanto ja päästökertoimet — Solumuovin tuotanto ja päästökertoimet — Kylmäainevaranto ja vuotomäärät Makroekonomisia malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Eri alojen osuus BKT:stä ja kasvu — Energiaintensiteetin paranemisaste (1990=100) Muita malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Eri alojen tuotantoindeksi — Energiatehokkuusindeksin paranemisaste Rakennuksia koskevat olettamukset (asumisen alalla ja kaupallisella tai palvelualalla) Makroekonomisia malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Palvelualan ja kotitalouksien osuus BKT:stä — Energiaintensiteetin paranemisaste Muita malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Kotitalouksien määrä — Uusien rakennusten määrä — Energiatehokkuuden paranemisaste (1990=100) Liikennettä koskevat olettamukset Ekonometrisiä malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Liikenteen kasvu suhteessa BKT:hen – jaettuna matkustajien ja rahdin osuuteen — Energiatehokkuuden paraneminen – jaettuna ajoneuvotyypin mukaan — Energiatehokkuuden paraneminen – jaettuna ajoneuvotyypin mukaan ja täsmennettynä, koskeeko se koko ajoneuvokantaa vai uusia autoja — Kulkumuotojakautuman muutos (matkustaja- ja rahtiliikenne) — Matkustajahenkilökilometrien kasvu maantieliikenteessä — Matkustajahenkilökilometrien kasvu rautatieliikenteessä — Matkustajahenkilökilometrien kasvu lentoliikenteessä — Rahtitonnikilometrien kasvu maantieliikenteessä — Rahtitonnikilometrien kasvu rautatieliikenteessä — Rahtitonnikilometrien kasvu vesiliikenteessä Maataloutta koskevat olettamukset Ekonometrisiä malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Maataloustuotteiden kauppa (tuonti/vienti) — Kotimaan kulutus (esim. maito/naudanliha) Muita malleja käyttävien jäsenvaltioiden osalta: — Viljelyalan, niittyjen, peltojen, kesantojen, metsittämisen jne. kehittäminen — Makroekonomiset olettamukset maataloustoiminnan ennusteiden taustalla — Kotieläintuotannon kuvaus (esim. panos/ravinnetase, tuotos/eläintuotanto, maidontuotantokiintiö/karjan tuottavuus) — Maanviljelytyyppien kehittäminen (esim. tavanomainen tehoviljely, luonnonmukainen viljely) — Eläinsuoja-/laiduntamisjärjestelmien ja -ajanjaksojen jakautuminen — Lannoitusjärjestelmän parametrit: — Tarkemmat tiedot lannoitteiden käytöstä (lannoitetyyppi, käytön ajoitus, ei-luonnonmukaisuuden/luonnonmukaisuuden suhde) — Ammoniakin haihtumisaste sen jälkeen, kun lanta on levitetty maaperään — Lannan käytön tehokkuus — Lannan käsittelyn tehokkuuden parametrit: — Varastotilojen jakautuminen (esim. katettu vai ei): — Lannasta erittyvän typen määrä — Lannan levittämismenetelmät — Valvontamenetelmien (varastointijärjestelmät, lannan levitys) käyttöönottoaste, parhaiden saatavissa olevien tekniikoiden käyttö — Parametrit, jotka liittyvät maatalousmaan typpioksidipäästöihin (esim. typen liukeneminen, välittömien päästöjen päästökerroin, satojätteiden typpipitoisuus) — Lannan käsittelyn määrä

LIITE V Kysely: Kioton pöytäkirjan mekanismien käyttö vuosien 2008–2012 tavoitteiden saavuttamisessa 1. Aikooko jäsenvaltionne käyttää Kioton pöytäkirjan mukaista yhteistoteutusta (JI), puhtaan kehityksen mekanismia (CDM) ja kansainvälistä päästökauppaa (IET) (Kioton mekanismeja) saavuttaakseen omat määrälliset päästöjen rajoitus- ja vähennysvelvoitteensa päätöksen 2002/358/EY 2 artiklan ja Kioton pöytäkirjan mukaisesti? Jos aikoo, miten soveltavissa toimissa (toimintaohjelmat, institutionaaliset päätökset) ja asiaan liittyvässä kansallisessa lainsäädännössä on edistytty? 2. Onko jäsenvaltionne perustanut ja ilmoittanut UNFCCC:lle kansallisen viranomaisen vastuutahoksi hankkeisiin, joissa sovelletaan puhtaan kehityksen mekanismia sekä yhteyspisteen yhteisesti toteutettavia hankkeita varten? Jos on, tarkentakaa. 3. Mitä kolmesta Kioton mekanismista jäsenvaltiossanne käytetään tai aiotaan käyttää? 4. Mitä määrällisiä tuloksia jäsenvaltionne odottaa saavansa Kioton mekanismeista päätöksen 2002/358/EY 2 artiklan mukaisten päästöjen määrällisten rajoitus- ja vähennysvelvoitteiden toteuttamisessa ensimmäisellä velvoitekaudella 2008–2012 (käyttäkää taulukkoa 1)? TAULUKKO 1 Kioton mekanismien määrälliset tulokset ensimmäisellä velvoitekaudella Kioton mekanismi Ennustetut kokonaismäärät ensimmäisellä velvoitekaudella (Gg hiilidioksidiekvivalenttia) Kaikki Kioton mekanismit yhteensä (1) Kansainvälinen päästökauppa Kaikki hankepohjaiset toimet yhteistoteutus puhtaan kehityksen mekanismi 5. Määritelkää Kioton mekanismien kokonaiskäytön budjetti euroina, mahdollisuuksien mukaan mekanismi- ja hanke-, ohjelma- tai rahoituskohtaisesti, ja yksilöikää ajanjakso, jonka budjetti kattaa. 6. Minkä maiden kanssa jäsenvaltionne on tehnyt kahden- tai monenvälisiä sopimuksia tai yhteisymmärryspöytäkirjoja hankepohjaisten toimien toteuttamisesta? 7. Antakaa seuraavat tiedot kustakin sellaisesta suunnitellusta, meneillään olevasta ja päätökseen saatetusta puhtaan kehittämisen mekanismiin ja yhteistoteutukseen perustuvasta hankkeesta, johon jäsenvaltionne osallistuu: a) Hankkeen nimi ja luokitus (JI/CDM) b) Isäntämaa c) Rahoitus: antakaa lyhyt kuvaus julkishallinnon ja yksityissektorin osallistumisesta rahoitukseen käyttäen esimerkiksi luokituksia ”yksityinen”, ”julkinen”, ”julkis-yksityinen kumppanuus” d) Hanketyyppi: antakaa lyhyt kuvaus, esimerkiksi: Energia ja sähköntuotanto : Siirtyminen muiden polttoaineiden käyttöön, uusiutuvan energian tuottaminen, energiatehokkuuden parantaminen, polttoaineista vapautuvien hajapäästöjen vähentäminen, muu (täsmentäkää) Teolliset prosessit : Materiaalien korvaus, prosessien tai laitteiden vaihtaminen, jätteen käsittely, talteenotto tai kierrätys, muu (täsmentäkää) Maankäyttö, maankäytön muutokset ja metsätalous : Metsittäminen, uudelleenmetsittäminen, metsänhoito, viljelymaan hoito, laidunmaan hoito, kasvillisuuden palauttaminen Liikenne : Siirtyminen muiden polttoaineiden käyttöön, polttoainetehokkuuden parantaminen, muu (täsmentäkää) Maatalous : Lannan käsittely, muu (täsmentäkää) Jäte : Kiinteän jätteen käsittely, metaanin talteenotto kaatopaikalta, jätevesien käsittely, muu (täsmentäkää) Muu : Kuvatkaa lyhyesti muu hanketyyppi e) Tila: käyttäkää seuraavia luokituksia: — ehdotettu — hyväksytty (julkishallinnon hyväksymä ja toteutettavuustutkimukset saatettu päätökseen) — valmisteilla (käynnistys- tai rakennusvaihe) — toiminnassa — valmis — lykätty f) Toiminta-aika: antakaa seuraavat tiedot: — virallinen hyväksymispäivämäärä (hyväksyjänä esim. hallintoneuvosto puhtaan kehityksen mekanismiin perustuvissa hankkeissa tai isäntämaa yhteistoteutushankkeissa) — hankkeen käynnistymispäivämäärä (toiminta alkaa) — hankkeen odotettu päättymispäivä (toiminta-aika) — hyvityskausi (miltä vuosilta kertyy päästövähennysyksiköitä ja sertifioituja päästövähennyksiä) — päivämäärät, jolloin myönnettiin päästövähennysyksiköt (isäntämaan toimesta) ja sertifioidut päästövähennykset (hallintoneuvoston toimesta) g) Ensimmäinen tai toinen hyväksyntämenettely (ainoastaan yhteistoteutushankkeiden osalta) h) Ensimmäisen velvoitekauden loppuun mennessä kertyvät päästöjen ennustetut vähennykset yhteensä ja vuositasolla i) Hankkeen tuottamien ja jäsenvaltion hankkimien päästövähennysyksiköiden ja sertifioitujen päästövähennysten määrä j) Raportointivuoden loppuun mennessä kertyvät hyvitykset: tiedot niiden hyvitysten määrästä (yhteensä ja vuositasolla), joita on saatu yhteistoteutushankkeissa, puhtaan kehityksen hankkeissa ja maankäyttöön, maankäytön muutoksiin ja metsätalouden toimenpiteisiin liittyvissä toimissa (1) Eriyttäkää nämä tiedot mahdollisuuksien mukaan kursiivilla painettujen otsikoiden mukaisesti

LIITE VI Yhteisön kasvihuonekaasuinventaarion ja inventaarioraportin laatimiseen liittyvät menettelyt ja aikataulut Toimenpide Kuka Milloin Mitä 1. Jäsenvaltiot toimittavat vuotuiset inventaariot (täydellinen yhteinen raportointimalli ja kansallisen inventaarioraportin osat) päätöksen N:o 280/2004/EY mukaisesti Jäsenvaltiot Vuosittain 15. tammikuuta mennessä Päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot, siten kuin ne on tarkennettu 2–7 artiklassa Toimet, joilla on parannettu arvioita alueilla, joita on aiemmin tarkistettu Kioton pöytäkirjan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti (Kioton pöytäkirjan mukaisen raportoinnin osalta) 2. Jäsenvaltioiden lähettämien inventaarioiden ”alkutarkastus” Komissio (mukaan luettuna Eurostat-yksikkö ja yhteinen tutkimuskeskus (JRC), apunaan Euroopan ympäristökeskus (EEA) Mahdollisimman pian jäsenvaltiolta saatujen tietojen vastaanoton jälkeen ja viimeistään 1. huhtikuuta mennessä Alkutarkastukset ja johdonmukaisuuden tarkastukset (EEA). Verrataan energiatietoja, joita jäsenvaltiot ovat toimittaneet IPPC Reference lähestymistavan mukaisesti, Eurostatin energiatietoihin (Eurostat ja jäsenvaltiot), ja tarkastetaan jäsenvaltioiden maanviljelyä ja maankäyttöä, maankäytön muutoksia ja metsätaloutta (LULUCF) koskevat inventaariot (JRC, joka kuulee jäsenvaltioita) 3. Yhteisön inventaarioluonnoksen laatiminen Komissio (mukaan luettuna Eurostat ja JRC), apunaan EEA 28. helmikuuta mennessä Yhteisön inventaarioluonnos (EEA), joka perustuu jäsenvaltioiden inventaarioihin ja tarpeen mukaan lisätietoihin 4. Yhteisön inventaarioluonnoksen lähettäminen Komissio, apunaan EEA 28. helmikuuta Yhteisön inventaarioluonnos lähetetään jäsenvaltioille 28. helmikuuta. Jäsenvaltiot tarkastavat tiedot 5. Jäsenvaltiot lähettävät päivitetyt tai täydennetyt inventaariotiedot ja valmiit kansalliset inventaarioraportit Jäsenvaltiot 15. maaliskuuta Jäsenvaltioiden toimittamat päivitetyt tai täydennetyt inventaariotiedot (epätarkkuuksien tai puutteiden korjaamiseksi) ja valmiit kansalliset inventaarioraportit 6. Kansallisista inventaarioista mahdollisesti puuttuvien tietojen arviointi Komissio, apunaan EEA 31. maaliskuuta Komissio laatii arviot puuttuvista tiedoista raportointivuoden 31. maaliskuuta mennessä kuultuaan kyseistä jäsenvaltiota ja toimittaa arviot jäsenvaltioille. 7. Jäsenvaltioiden kommentit puuttuvia tietoja koskevista komission arvioista Jäsenvaltiot 8. huhtikuuta Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle kommenttinsa puuttuvia tietoja koskevista komission arvioista. 8. Yhteisön lopullinen vuotuinen inventaario (mukaan luettuna inventaarioraportti) Komissio, apunaan EEA 15. huhtikuuta UNFCCC:lle lähetetään yhteisön lopullinen vuotuinen inventaario. Tätä inventaariota käytetään myös edistymisen arvioinnissa osana valvontajärjestelmää. 9. Yhteisön lähettämän inventaarion alkutarkastuksen tulosten lähettäminen jäsenvaltioille Komissio, apunaan EEA Mahdollisimman pian alkutarkastuksen tulosten vastaanottamisen jälkeen Komissio lähettää yhteisön lähettämän inventaarion alkutarkastusten tulokset mahdollisimman pian alkutarkastusten vastaanottamisen jälkeen sellaisille jäsenvaltioille, joille alkutarkastuksista on seurauksia. 10. Kyseeseen tulevan jäsenvaltion vastaus yhteisön lähettämän inventaarion alkutarkastuksen tuloksiin. Jäsenvaltiot Viikon kuluessa tulosten vastaanotosta Ne jäsenvaltiot, joiden osalta alkutarkastus paljasti ongelmia tai epätarkkuuksia, antavat alkutarkastusta koskevat vastauksensa komissiolle. 11. Jäsenvaltioiden mahdollisten uusien tietojen lähettäminen UNFCCC:n alkutarkastusten perusteella Jäsenvaltiot Kunkin jäsenvaltion osalta sama kuin UNFCCC:n alkutarkastusvaiheessa. Kioton pöytäkirjan mukaan: uudet tiedot on lähetettävä komissiolle viiden viikon kuluessa lähetyksen määräpäivästä. Jäsenvaltiot lähettävät komissiolle uudet tiedot, jotka ne toimittavat UNFCCC:n sihteeristöön vastauksena UNFCCC:n alkutarkastusten tuloksiin. Jäsenvaltioiden on yksilöitävä selkeästi muutetut osat, jotta yhteisön on helpompi hoitaa uudelleenlähetys. Koska myös yhteisön tietojen uudelleenlähetyksessä on noudatettava Kioton pöytäkirjan 8 artiklan ohjeita, uudet tiedot on lähetettävä komissiolle aikaisemmin kuin Kioton pöytäkirjan 8 artiklan mukaisissa ohjeissa, jos niillä korjataan tietoja, joita käytetään yhteisön inventaarion laatimisessa. 12. Muut mahdolliset uudelleenlähetykset alkutarkastusvaiheen jälkeen Jäsenvaltiot Muiden uudelleenlähetysten ilmetessä Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle kaikki muut uudet tiedot (yhteinen raportointimalli tai kansallinen inventaarioraportti), mitkä ne toimittavat UNFCCC:n sihteeristöön alkutarkastusvaiheen jälkeen.