FI Euroopan unionin virallinen lehti L 228/1

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2016/1400,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2016,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmaan sisällytettäviä vähimmäisosatekijöitä ja liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä laadittavien kertomusten vähimmäissisältöä koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 12 kohdan a ja b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) On olennaisen tärkeää vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt vähimmäisosatekijöille, jotka sisällytetään liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmaan sen hyväksymistä varten, ja niiden kertomusten vähimmäissisällölle, jotka laaditaan direktiivin 2014/59/EU soveltamisalaan kuuluvien laitosten ja yhteisöjen tervehdyttämistapauksessa.

(2) Suuntaviivat ja tiedonannot, jotka komissio on antanut unionin valtiontukisääntöjen noudattamisen arvioimiseksi vaikeuksissa olevien rahoitusalan yritysten uudelleenjärjestelyn yhteydessä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti, voivat olla hyödyllisiä liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelman laatimisen kannalta myös siinä tapauksessa, ettei valtiontukea ole myönnetty, koska niillä pyritään liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelman lailla palauttamaan laitoksen tai yhteisön pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

(3) Liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmissa olisi voitava käyttää elvytys- ja kriisinratkaisusuunnitelmiin sisältyviä tietoja, jos kyseiset tiedot ovat edelleen merkityksellisiä direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta, ottaen huomioon velkakirjojen arvon alaskirjauksen soveltaminen.

(4) Direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön ja sen toimintojen uudelleenjärjestelyn tuloksena olisi velkakirjojen arvon alaskirjauksen soveltamisen jälkeen voitava poistaa kyseisen laitoksen tai yhteisön kaatumisen syyt. Tervehdyttämisstrategian olisi sen vuoksi perustuttava tekijöihin, joiden vuoksi laitos tai yhteisö asetettiin kriisinratkaisuun. Tervehdyttämisstrategiassa voidaan ottaa huomioon myös toimivaltaisen viranomaisen tai kriisinratkaisuviranomaisen toteuttamat toimenpiteet kriisin ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi. Tällaisen laitoksen tai yhteisön ongelmien taustaa ja laajuutta voidaan havainnollistaa antamalla tietoja siitä, missä määrin asiaankuuluvat sääntely- ja vakavaraisuusvaatimukset täyttyivät ennen kriisinratkaisuun asettamista.

(5) Vaikka direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön kaatuminen olisikin aiheutunut tietyistä erityissyistä, tällaisella laitoksella tai yhteisöllä on voinut olla myös muita heikkouksia, jotka eivät olleet osasyy sen kaatumiseen mutta vaaransivat sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Tervehdyttämistoimilla olisi poistettava kaikki puutteet. Asianmukaisen tervehdyttämisstrategian olisi perustuttava kattavaan analyysiin, jossa tarkastellaan tervehdytettävää laitosta tai yhteisöä vahvuuksineen ja heikkouksineen, merkityksellisiä markkinoita, joilla kyseinen laitos tai yhteisö toimii, sekä niihin liittyviä riskejä ja mahdollisuuksia. Jotta tervehdyttämissuunnitelma olisi uskottava kriisinratkaisuviranomaisen ja toimivaltaisen viranomaisen silmissä, laitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen olisi perustuttava varovaisiin oletuksiin.

(6) Direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön katsotaan palauttaneen pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa kriisinratkaisun tuloksena, jos se viimeistään tervehdyttämisjakson lopulla kykenee arvioimaan sisäisen pääomansa riittävyyden ja täyttämään pysyvästi kaikki asiaankuuluvat vakavaraisuusvaatimukset ja muut sääntelyvaatimukset ja jos sillä on elinkelpoinen liiketoimintamalli, joka on kestävä pitkällä aikavälillä.

(7) Kriisinratkaisuviranomaiselle ja toimivaltaiselle viranomaiselle olisi annettava riittävän yksityiskohtaisia tietoja liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelman arvioimiseksi ja sen täytäntöönpanon valvomiseksi. Tietojen antamista koskevassa vaatimuksessa olisi otettava huomioon tietojen merkitys direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön rakenteelle ja tervehdyttämiselle sekä tietojen luotettavuus, erityisesti järjestelmäkriisin yhteydessä.

(8) Vaihtelut ovat luonnollinen osa talouden suhdannekiertoa. Siksi kaikkia liiketoimintasuunnitelmia varten olisi analysoitava vaihtoehtoisia skenaarioita, ja keskeisiä taustaoletuksia olisi voitava muuttaa vastaavasti. Vaikka pitkän aikavälin elinkelpoisuus on voitava palauttaa kaikissa skenaarioissa, kattavien vaihtoehtoisten tervehdyttämisstrategioiden laatimisesta aiheutuisi kuitenkin kohtuuttomia kustannuksia direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetulle laitokselle tai yhteisölle, kun otetaan lisäksi huomioon, että vaihtoehtoiset skenaariot ovat periaatteessa perusskenaariota epätodennäköisempiä.

(9) Kriisinratkaisuviranomaisen ja toimivaltaisen viranomaisen olisi liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelman avulla voitava arvioida, missä määrin sillä voidaan saavuttaa kriisinratkaisun tavoitteet ja erityisesti varmistaa kriittisten toimintojen jatkuvuus sekä välttää merkittävien vaikutusten aiheutuminen rahoitusjärjestelmälle.

(10) Liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelman täytäntöönpanoa olisi valvottava riittävän usein ja perusteellisesti, jotta mahdolliset poikkeamat tai muut ongelmat voidaan havaita varhaisessa vaiheessa. Neljännesvuosittainen tietojen ja tulosten raportointi on rahoitusalalla yleinen menetelmä, joka mahdollistaa varhaisen havaitsemisen. Lisäksi liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelman alkuperäisiä välitavoitteita tai toimenpiteitä olisi voitava mukauttaa, jos mukauttaminen on perusteltua olosuhteiden vuoksi.

(11) Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan pankkiviranomainen, jäljempänä ’EPV’, on toimittanut komissiolle.

(12) EPV on järjestänyt avoimet julkiset kuulemiset niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (2) 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

1. ’tervehdyttämisjaksolla’ kohtuullisen pituista ajanjaksoa, joka alkaa velkakirjojen arvon alaskirjauksen soveltamisesta ja päättyy ajankohtana, jona direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun kriisinratkaisuun asetetun laitoksen tai yhteisön odotetaan palauttaneen pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa, ja jonka aikana liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet toteutetaan;

2. ’perusskenaariolla’ liiketoimintaskenaariota, jota ylin hallintoelin taikka yksi tai useampi henkilö, joka on nimitetty johtamaan direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitettua laitosta tai yhteisöä, pitää kaikkein todennäköisimpänä skenaariona laitoksen tai yhteisön pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisprosessin aikana.

2 artikla

Strategia ja toimenpiteet

1. Liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmaan on sisällyttävä kaikki seuraavat osat:

a) aikajärjestyksessä esitetty rahoitustietoihin perustuva selvitys tekijöistä, jotka osaltaan aiheuttivat direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön ongelmat, mukaan lukien asiaankuuluvat tulosindikaattorit, jotka heikkenivät kriisinratkaisua edeltävänä aikana, ja kyseisen heikkenemisen syy;

b) lyhyt kuvaus toimenpiteistä kriisin ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi, jos toimivaltainen viranomainen, kriisinratkaisuviranomainen tai direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitettu laitos tai yhteisö toteutti tällaisia toimenpiteitä ennen liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelman toimittamista;

c) kuvaus liiketoiminnan tervehdyttämisstrategiasta ja toimenpiteistä, joilla pyritään palauttamaan laitoksen tai yhteisön pitkän aikavälin elinkelpoisuus tervehdyttämisjakson aikana, mukaan lukien kuvaus i) tervehdytetystä liiketoimintamallista; ii) toimenpiteistä, joilla liiketoiminnan tervehdyttämisstrategia pannaan täytäntöön konsernin, yhteisön ja liiketoiminta-alueen tasolla; iii) tervehdyttämisjakson suunnitellusta kestosta ja tärkeistä välitavoitteista; iv) yhteistyöstä kriisinratkaisuviranomaisen ja toimivaltaisen viranomaisen kanssa; v) strategiasta, joka koskee ammattiyhdistysten ja -liittojen kaltaisten asiaankuuluvien ulkoisten sidosryhmien osallistumista; vi) sisäisestä ja ulkoisesta viestintästrategiasta liiketoiminnan tervehdyttämistoimenpiteiden osalta.

2. Jos direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön osia on määrä likvidoida tai myydä, tämän artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa tervehdyttämisstrategiassa on ilmoitettava

a) asiaankuuluva yhteisö tai liiketoiminta-alue sekä likvidaatio- tai myyntimenetelmä, mukaan lukien taustaoletukset ja mahdolliset odotettavissa olevat tappiot;

b) suunniteltu aikataulu;

c) mahdolliset jäljelle jäävän laitoksen tai yhteisön tarjoamat tai vastaanottamat rahoitusvarat tai palvelut.

3. Liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmaan sisältyvästä omaisuuserien, yhteisöjen tai liiketoiminta-alueiden luovuttamisesta saatava tuotto on laskettava varovaisuusperiaatteen mukaisesti joko luotettavan vertailuarvon tai arvostuksen, kuten asiantuntija-arvion tai markkinoiden tunnustelun, perusteella taikka samankaltaisten liiketoiminta-alueiden tai yhteisöjen arvon perusteella. Laskennassa on otettava huomioon tappioiden todennäköisyys.

4. Kun on kyse direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön sellaisista osista, joita ei likvidoida eikä myydä, liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmassa on osoitettava, miten voidaan korjata sellaiset mahdolliset puutteet niiden toiminnassa tai tuloksessa, joilla voi olla vaikutuksia niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, vaikka nämä puutteet eivät liittyisikään suoraan kyseisen laitoksen tai yhteisön kaatumiseen.

5. Liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmaan sisältyvissä toimenpiteissä on otettava huomioon direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön vahvuudet ja heikkoudet sekä sen tervehdytetty liiketoimintamalli siinä suhdanne- ja markkinaympäristössä, jossa se toimii.

6. Tervehdyttämisstrategiaan voi sisältyä toimenpiteitä, jotka on jo yksilöity elvytyssuunnitelmassa tai kriisinratkaisusuunnitelmassa, edellyttäen, että kriisinratkaisusuunnitelma on direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön saatavilla ja että kyseiset toimenpiteet ovat tarkoituksenmukaisia myös kriisinratkaisun jälkeen. Tämä mahdollisuus ei kuitenkaan velvoita kriisinratkaisuviranomaista asettamaan kriisinratkaisusuunnitelmaa ylimmän hallintoelimen taikka yhden tai useamman direktiivin 2014/59/EU 72 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimitetyn henkilön saataville.

3 artikla

Taloudellinen tulos – sääntelyvaatimukset

1. Liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmassa on esitettävä ennuste direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön taloudellisesta tuloksesta tervehdyttämisjakson aikana ja osoitettava, miten pitkän aikavälin elinkelpoisuus pyritään palauttamaan. Tervehdyttämissuunnitelmaan on sisällyttävä erityisesti

a) tervehdyttämisen kustannukset ja vaikutukset laitoksen tai yhteisön tuloslaskelmaan ja taseeseen;

b) kuvaus rahoitustarpeesta tervehdyttämisjakson aikana ja mahdollisista rahoituslähteistä;

c) selvitys siitä, miten laitos tai yhteisö kykenee harjoittamaan toimintaansa ja kattamaan kaikki kustannuksensa, mukaan lukien poistot ja rahoituskulut, sekä tuottamaan hyväksyttävän tuoton tervehdyttämisjakson loppuun mennessä;

d) kriisinratkaisun jälkeinen tase, josta ilmenevät uusi velka- ja pääomarakenne sekä varojen alaskirjaus, joka perustuu joko direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 1 kohdan mukaiseen arvostukseen tai mainitun direktiivin 36 artiklan 10 kohdassa tarkoitettuun jälkikäteen suoritettavaan lopulliseen arvostukseen;

e) ennuste keskeisistä talouden tunnusluvuista konsernin, yhteisön ja liiketoiminta-alueen tasolla, erityisesti maksuvalmiuden, lainojen hoidon, rahoitusprofiilin, kannattavuuden ja tehokkuuden osalta.

2. Liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmassa on esitettävä, mitä toimia laitos tai yhteisö aikoo toteuttaa varmistaakseen, että se kykenee täyttämään mahdollisimman pian, kuitenkin viimeistään tervehdyttämisjakson lopulla, kaikki sovellettavat vakavaraisuusvaatimukset ja muut sääntelyvaatimukset pysyvästi, mukaan lukien direktiivin 2014/59/EU 45 artiklassa tarkoitetut omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevat vähimmäisvaatimukset.

4 artikla

Elinkelpoisuuden arviointi

1. Liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmassa on oltava riittävästi tietoja, jotta kriisinratkaisuviranomainen ja toimivaltainen viranomainen kykenevät arvioimaan, ovatko ehdotetut toimenpiteet toteutettavissa. Tervehdyttämissuunnitelmaan on sisällyttävä vähintään

a) oletukset makrotaloudellisesta kehityksestä ja markkinakehityksestä perusskenaariossa verrattuina asianmukaisiin toimialakohtaisiin vertailuarvoihin;

b) lyhyt esittely vaihtoehtoisista tervehdyttämisstrategioista tai -toimenpiteistä sekä perustelut sille, miksi liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmassa olevat toimenpiteet valittiin direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi ja miten niissä otetaan huomioon kriisinratkaisun tavoitteet ja periaatteet.

2. Liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmaan on sisällyttävä tarvittavat tiedot, jotta kriisinratkaisuviranomainen tai toimivaltainen viranomainen kykenee tekemään yksityiskohtaisen analyysin liiketoiminnan tervehdyttämisen vaikutuksista direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön kriittisiin toimintoihin sekä rahoitusvakauteen.

3. Liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmaan on sisällyttävä analyysi keskeisistä vaihtoehtoisista taustaoletuksista, joissa otetaan huomioon optimistiset ja pessimistiset skenaariot. Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen on oltava mahdollista kaikissa skenaarioissa, vaikka aikataulu, toimenpiteet ja taloudellinen tulos poikkeaisivatkin toisistaan.

4. Kun on kyse 3 kohdassa tarkoitetuista optimistisista ja pessimistisistä skenaarioista, liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmaan on sisällyttävä tiivistelmä kunkin skenaarion laatimiseen käytetyistä avaintiedoista sekä direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön tuloksesta kussakin skenaariossa. Tiivistelmässä on esitettävä erityisesti

a) taustaoletukset, kuten keskeiset makrotaloudelliset muuttujat;

b) ennuste tuloslaskelmasta ja taseesta;

c) keskeiset talouden tunnusluvut konsernin, yhteisön ja liiketoiminta-alueen tasolla.

5 artikla

Täytäntöönpano ja mukautukset

1. Liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmaan on sisällyttävä erityisiä, tarkoituksenmukaisia ja vähintään neljännesvuosittaisia täytäntöönpanon välitavoitteita ja tulosindikaattoreita. Kyseisiä välitavoitteita ja indikaattoreita voidaan mukauttaa 2 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

2. Liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmassa on tarjottava ylimmälle hallintoelimelle tai direktiivin 2014/59/EU 72 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimitetylle yhdelle tai useammalle henkilölle mahdollisuus mukauttaa tervehdyttämisstrategiaa tai yksittäisiä toimenpiteitä, jos niiden täytäntöönpanon ei enää odoteta edistävän pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista suunnitellussa aikataulussa. Tällaisista mukautuksista on ilmoitettava kriisinratkaisuviranomaiselle ja toimivaltaiselle viranomaiselle 6 artiklassa tarkoitetussa kertomuksessa, joka koskee liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelman täytäntöönpanon edistymistä. Kiireellisissä tapauksissa tällaisista mukautuksista voidaan ilmoittaa myös erillisissä kertomuksissa.

3. Ylin hallintoelin tai direktiivin 2014/59/EU 72 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimitetty yksi tai useampi henkilö saa poiketa liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelman täytäntöönpanosta vasta saatuaan asiaa koskeville mukautuksille hyväksynnän direktiivin 2014/59/EU 52 artiklan 7, 8 ja 9 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

6 artikla

Edistymiskertomus

1. Kriisinratkaisuviranomaiselle direktiivin 2014/59/EU 52 artiklan 10 kohdan nojalla toimitettavassa edistymiskertomuksessa on tarkasteltava ja arvioitava liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelman täytäntöönpanon edistymistä vähintään seuraavien tekijöiden pohjalta:

a) saavutetut välitavoitteet ja toteutetut toimenpiteet sekä niiden vaikutukset verrattuina liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmassa ennakoituihin vaikutuksiin;

b) laitoksen tai yhteisön tulos sekä vertailu niiden ennusteiden kanssa, jotka sisältyvät liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelmaan ja aiempiin edistymiskertomuksiin;

c) syyt sille, miksi joitakin välitavoitteita tai tulosindikaattoreita ei saavutettu, ja ehdotukset viiveiden tai vajeiden korjaamiseksi;

d) mahdolliset muut liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä ilmenneet kysymykset, jotka saattavat estää direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitetun laitoksen tai yhteisön pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen;

e) tulevat toimenpiteet ja välitavoitteet sekä arvio siitä, miten todennäköisesti ne saavutetaan;

f) ajantasaiset ennusteet taloudellisesta tuloksesta;

g) tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa ehdotus yksittäisten toimenpiteiden, välitavoitteiden tai tulosindikaattoreiden mukauttamiseksi 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2. Kriisinratkaisuviranomaiset voivat milloin tahansa vaatia ylintä hallintoelintä tai direktiivin 2014/59/EU 72 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimitettyä yhtä tai useampaa henkilöä antamaan tietoja liiketoiminnan tervehdyttämissuunnitelman täytäntöönpanosta.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2016. Komission puolesta Puheenjohtaja Jean-Claude JUNCKER

(1) EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).