(7)

Liechtensteinin osalta tämä äskettäinen arviointi on osoittanut, että a. Rahoitusmarkkinaviranomaisen arvioiden mukaan kotitalouksien velkaantuneisuus oli Liechtensteinissa 226 prosenttia (4) käytettävissä olevista tuloista ja 120 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT) vuonna 2020, ja Liechtenstein sijoittui niiden maiden joukkoon, joissa kotitalouksien velkaantuneisuus on yksi ETA:n suurimmista. Lisäksi kotitalouksien velan suunta on viime aikoina ollut nouseva. Velkarahoituksen edullisten kustannusten lisäksi verokannustimet ovat saattaneet edistää kotitalouksien velan kertymistä (5). Rahoitusmarkkinaviranomaisen tekemä analyysi osoittaa, että velkaantuneisuus jakaantuu epätasaisesti kotitalouksien välillä, ja verotilastojen mukaan 14 prosenttia kotitalouksista ilmoitti velaksi 500 000–1 000 000 Sveitsin frangia ja 9 prosenttia kotitalouksista ilmoitti velan ylittävän miljoona Sveitsin frangia. Lisäksi niiden kotitalouksien osuus, joiden velan ja tulojen suhde (DTI) on yli viisi, on suhteellisen suuri, mikä viittaa siihen, että kotitalouksien korkeaan velkaan ei aina liity kotitalouksien tulojen kasvua. Myönteisempää on, että kiinteäkorkoisten kiinnitysluottojen suuri osuus vähentää merkittävästi kotitalouksien velkaantuneisuuteen liittyviä riskejä. b. Asuntomarkkinoiden dynamiikka on pysynyt maltillisena viime vuosina. Kun otetaan huomioon kiinteistöjen hankintaa koskevat oikeudelliset rajoitukset (6), transaktiotoiminta on tyypillisesti vähäistä Liechtensteinissa. Viranomaiset eivät julkaise hintaindeksejä. Rahoitusmarkkinaviranomaisen mukaan asiantuntija-arvioiden hintatiedot osoittavat kuitenkin, että sekä maa-alueiden että asuntojen hinnat ovat nousseet vain vähän. Myös rakennustoiminta ja transaktiotoiminta ovat viime vuosina pysyneet suhteellisen vakaina. c. Rahoitusmarkkinaviranomaisen mukaan asuntolainojen kasvu (mukaan lukien Sveitsin frangin valuutta-alueella toimivien kotimaisten pankkien asuinkiinteistölainat ja muut kiinteistölainat) on viime aikoina hidastunut ja oli nimellisesti 0,7 prosenttia vuonna 2019 (8,8 prosenttia vuonna 2010). Vuonna 2020 se nopeutui hieman 2,5 prosenttiin. Kotimaisten asuinkiinteistölainojen vuotuinen kasvuvauhti oli vieläkin heikompi, 1,1 prosenttia vuonna 2020. d. Rahoitusmarkkinaviranomaisen mukaan kiinnitysluottojen myöntämiseen on sovellettu suhteellisen varovaista lähestymistapaa luototusasteen osalta, sillä vuosina 2019 ja 2020 luototusaste oli yli 80 prosenttia vain vähäisessä osassa nykyisistä ja uusista kiinnitysluotoista. Pankkien on myös ilmoitettava lainat ”poikkeuksina tavanomaisesta menettelystä” aina, kun ne ylittävät kiinnitysluottojen kohtuullisuutta koskevat sisäiset ohjeensa. Käytännössä pankit tarkistavat, merkitsisikö koronnosto 4,5 tai 5 prosenttiin velanhoitokuluja, jotka ylittävät kolmanneksen kotitalouden tuloista. Kun otetaan huomioon nykyinen alhainen korkotaso ja Sveitsin frangin valuutta-alueen alhaiset korot, näiden vaatimusten noudattamisesta aiheutuva rasite on melko vakava. Kuitenkin noin 23 prosenttia kaikista Liechtensteinissa myönnetyistä asuinkiinteistölainoista kuului luokkaan ”poikkeus tavanomaisesta menettelystä” vuoden 2020 lopussa. e. Kotimaisten asuinkiinteistölainojen kokonaismäärä oli vuonna 2020 noin 85 prosenttia BKT:stä, mikä on yksi ETA:n suurimmista velkasuhteista. Liechtensteinin pankkisektorin koko vastaa kuitenkin noin 15-kertaisesti maan BKT:tä, mikä tarkoittaa, että vaikka kiinnitysluotot ovat joillekin Liechtensteinin pankeille tulonlähde, kotimaiset lainat eivät ole ensiarvoisen tärkeitä Liechtensteinissa toimivien pankkien kannattavuuden ja vakavaraisuuden kannalta, koska ne keskittyvät pääasiassa yksityispankkipalveluihin. Samaan aikaan Liechtensteinin pankkisektorin pääomapohja on vahva, ja kesäkuussa 2021 ydinpääoman (CET1) osuus oli 22,3 prosenttia. Lisäksi Liechtensteinin pankkisektorille ovat ominaisia erittäin vahvat likviditeetti-indikaattorit, ja erittäin alhainen laina- ja talletuskannan suhdeluku (65 prosenttia) merkitsee vähäistä rahoitusriskiä. f. Kun otetaan huomioon kotimaisten kiinnitysluottojen varovaiset luototusasteet, niiden vähäinen osuus pankkien salkuissa ja pankkisektorin vahva pääomapohja, asuinkiinteistösektorista rahoitusvakauteen kohdistuvat välittömät riskit ovat tällä hetkellä vähäisiä Liechtensteinissa. Vaikka Liechtensteinin työmarkkinat ovat osoittautuneet vakaiksi taantuman aikana viime vuosikymmeninä ja kotitalouksien varallisuus on edelleen suhteellisen suuri, kotitalouksien jo ennestään suuri ja kasvava velka tekee kuitenkin kotitaloussektorin alttiiksi odottamattomille makrotalouden häiriöille. Jos työttömyys lisääntyy ja/tai kotitalouksien tulot pienenevät, joillakin kotitalouksilla saattaa olla enemmän vaikeuksia lainojensa hoitamisessa kuin nyt. Tähän liittyvät kotitalouksien tuloihin ja varallisuuteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset voivat vahvistaa alun perin syntyneitä makrotalouden häiriöitä, jos kotitalouksien on vähennettävä kulutusta kyetäkseen hoitamaan lainansa. Tällä voisi olla seurannaisvaikutuksia, ja luottolaitoksiin ja rahoitusjärjestelmään kohdistuvat riskit suurenisivat (7). g. EJRK toteaa, että Liechtensteinissa on käytössä useita toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään nykyisiä asuinkiinteistöihin liittyviä haavoittuvuuksia. Näitä ovat erityisesti luototusastetta koskeva 80 prosentin rajoitus, vaatimus lyhentää kiinnelainoja takaisinmaksun ensimmäisten 20 vuoden aikana siten, että luototussuhde on enintään 66 prosenttia, ja korotetut riskipainot pankeille, jotka soveltavat omien varojen vaatimusten laskennassa standardimenetelmää (8). Edelleen rahoitusmarkkinaviranomainen on panemassa täytäntöön Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/14 (9). Uusien tietojen, jotka ovat saatavilla vuoden 2022 jälkipuoliskolla, odotetaan parantavan edelleen asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksien analysointia Liechtensteinissa. h. Tulevaisuuteen suuntautuvasta näkökulmasta ja ottaen huomioon keskipitkän aikavälin riskinäkymät, nykyistä makrovakauspoliittisten toimenpiteiden yhdistelmää pidetään osittain asianmukaisena ja osittain riittävänä. Kun otetaan huomioon kotitalouksien jo ennestään suuri ja kasvava velka ja niiden kotitalouksien huomattava osuus, jotka ovat alttiita odottamattomille negatiivisille häiriöille, nykyistä luototusastetta koskevaa rajoitusta olisi täydennettävä tuloihin liittyvillä luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä, joilla estetään asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksien kasautuminen edelleen. Tätä varten saattaa olla tarpeen luoda oikeusperusta luotonsaajaperusteisille välineille ja siten antaa kansallisille viranomaisille riittävästi joustovaraa, jotta ne voivat puuttua asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksiin Liechtensteinissa.