ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(15)

Komissio on arvioinut lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyt sitoumukset. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Liettuan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta. Lisäksi se on arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n talouden ohjausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Tämän perusteella komissio katsoo, että on tarpeen määritellä toimet, joilla varmistetaan vuodeksi 2012 asetettujen talousarviotavoitteiden saavuttaminen. Lisäksi olisi tehostettava eläkejärjestelmän uudistamista julkisen talouden kestävyyden lujittamiseksi ja työurien pidentämiseksi, parannettava työmarkkinoiden toimintaa, toteutettava valtion omistamien yritysten uudistuspaketti, parannettava energiatehokkuutta ja korotettava energiaveroja sekä lisättävä kilpailua eräillä aloilla.
(10)

Komission viimeisimmän arvion mukaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit pitkällä aikavälillä vaikuttaisivat olevan keskisuuria. Ikääntymiseen liittyvien menojen arvioidaan kasvavan Luxemburgissa eniten EU-maista tulevien vuosikymmenten aikana. Eläkejärjestelmän lyhytaikaista rahoitusta tukee tällä hetkellä matala vanhushuoltosuhde, ja se on osittain riippuvainen suhteellisen nuoren rajatyöntekijäväestön maksuosuudesta. Tulevaisuudessa molemmat suuntaukset kääntyvät päinvastaisiksi ja eläkekustannuksien arvioidaan kasvavan merkittävästi. Vaikka Luxemburgin valtiolle on kertynyt huomattavasti varoja ja eläkerahastot karttuvat yhä, järjestelmä ei ole riittävän kestävä. Lisäksi iäkkäiden (55–64-vuotiaiden) työntekijöiden työllisyysaste 38,2 prosenttia (vuonna 2009) on alhaisimpia EU:ssa (EU:n keskiarvo on 46 prosenttia). Lakisääteinen eläkeikä on periaatteessa 65 vuotta, mutta Luxemburgin eläkejärjestelmän ansiosta aikaisempi eläkkeellesiirtyminen on usein mahdollista ilman, että eläke pienenee. Lisäksi eläkkeiden taso on varsin korkea. Tämän seurauksena työelämästä poistutaan keskimäärin 59,4-vuotiaana, mikä lisää eläkejärjestelmän kustannuksia. Hallituksen eläkeuudistussuunnitelmiin sisältyy uusi malli, jonka tavoitteena on pitää työntekijät työssä pidempään vapaaehtoisesti. Se parantaisi eläkejärjestelmän vanhushuoltosuhdetta. Malli koskisi kuitenkin ainoastaan uusia eläkkeensaajia ja sitä sovellettaisiin ainoastaan uudistuksen jälkeiseen osaan uraa, joten sen vaikutus olisi täysimääräinen vasta 40 vuoden kuluttua.
Asetuksen (EY) N:o 178/2002 3 artiklan 4 kohta (1): ”rehu”: mikä tahansa suun kautta tapahtuvaan eläinten ruokintaan tarkoitettu aine tai tuote, mukaan lukien lisäaineet, riippumatta siitä, onko se jalostettu, osittain jalostettu vai jalostamaton. Tämä rehun määritelmä on laaja, ja sitä täydennetään asetuksen (EY) N:o 767/2009 johdanto-osan 3 kappaleessa seuraavasti: ”Rehu voi olla rehuaineen, rehuseoksen, rehun lisäaineen, esiseoksen tai lääkerehun muodossa.”
3.2

Teknisiin asiakirjoihin on sisällyttävä mahdollisuuksien mukaan seuraavat osatekijät: a) olemassa olevan osajärjestelmän yleinen kuvaus; b) teknisten asiakirjojen kokoamiseksi tarvittavat asiakirjat; c) luettelo yhdenmukaistetuista standardeista ja/tai muista asianmukaisista teknisistä eritelmistä, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja/tai direktiivin 2008/57/EY 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettavista kansallisista teknisistä eritelmistä, joita on sovellettu kokonaan tai osittain, sekä kuvaukset ratkaisuista, jotka on valittu yhden tai useamman asianmukaisen YTE:n vaatimusten täyttämiseksi, jos näitä yhdenmukaistettuja standardeja tai kansallisia standardeja ei ole sovellettu. Osittain sovellettujen yhdenmukaistettujen standardien tai kansallisten standardien tapauksessa teknisissä asiakirjoissa on täsmennettävä osat, joita on sovellettu; d) osajärjestelmän käyttöehdot (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.); e) osajärjestelmän toiminnan ja kunnossapidon ymmärtämiseksi tarpeelliset kuvaukset ja selitykset; f) kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskevat tekniset asiakirjat; g) kaikki yhdessä tai useammassa asianmukaisessa YTE:ssä esitetyt tekniset vaatimukset, jotka on otettava huomioon osajärjestelmän kunnossapidossa tai toiminnassa; h) kaikki muut asianmukaiset tekniset todisteet, joilla voidaan osoittaa, että toimivaltaiset elimet ovat aiemmin hyväksyttävästi suorittaneet tarkistukset tai testit vastaavissa oloissa.
(5)

Maailman terveysjärjestö (WHO) järjesti 28–30 päivänä kesäkuuta 2005 asiantuntijaseminaarin WHO:n vuonna 1998 käyttöönottamien toksisuusekvivalenssikertoimien (TEF) arvojen uudelleenarvioinnista. Monia TEF-arvoja muutettiin, erityisesti PCB-yhdisteiden, oktakloorattujen yhdisteiden ja pentakloorattujen furaanien osalta. Uusien TEF-arvojen vaikutuksia koskevat tiedot ja uusimmat esiintymisestä saadut tiedot on koottu Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) tieteelliseen raporttiin ”Results of the monitoring of dioxin levels in food and feed” (4). Sen vuoksi on syytä tarkastella toimintarajoja uudelleen uusien TEF-arvojen pohjalta.
(16)

Komissio on arvioinut vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Sloveniana finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta. Lisäksi se on arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n talouden ohjausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Tällä perusteella komissio katsoo, että vakausohjelmassa vuodeksi 2011 asetetun alijäämätavoitteen saavuttamiseen tarvitaan lisätoimenpiteitä lisätalousarvion puitteissa. Vuoden 2011 jälkeen alijäämä- ja velkatavoitteisiin kohdistuu riskejä, koska vakausohjelmassa ei täsmennetä kestäviä toimenpiteitä menojen hillitsemiseksi. Kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyy rahoitusalan tervehdyttämistoimenpiteitä, mutta niiden olisi ehkä oltava kunnianhimoisempia. Arvioinnin mukaan kotimaisia kasvun lähteitä on myös syytä vahvistaa ja lisätä erityisesti nuorten ja iäkkäämpien työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille vähentämällä työmarkkinoiden segmentoitumista ja poistamalla ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta. Tämän lisäksi on tarpeen vahvistaa kilpailukykyä ja avata investointi- ja kasvumahdollisuuksia palvelualalla ja verkkotoimialoilla.
(9)

Joustavuutensa ansiosta Yhdistyneen kuningaskunnan työmarkkinat selvisivät suhteellisen hyvin BKT:n supistumisesta kriisin aikana. Työttömyyden kasvu on kuitenkin kohdistunut erityisesti nuoriin, sillä vuosina 2008–2010 nuorisotyöttömyys kasvoi 15 prosentista lähes 20 prosenttiin. Nuorten heikot työllistymismahdollisuudet liittyvät yleisempiin ja rakenteellisiin puutteisiin ammattitaidossa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa niiden 18–24-vuotiaiden osuus, jotka keskeyttävät koulunkäyntinsä, on 15,7 prosenttia eli EU:n keskiarvoa (14,4 prosenttia) suurempi. Vaikkakin korkean pätevyystason saavuttaneiden 25–64-vuotiaiden osuus on erityisen suuri Yhdistyneessä kuningaskunnassa, keskiasteen pätevyystasossa on heikkouksia, sillä tähän ryhmään kuuluvien osuus on EU:n keskiarvon alapuolella. Yhdistyneen kuningaskunnan työmarkkinoiden toinen suuri haaste on työttömissä kotitalouksissa elävien lasten huomattava osuus eli 17,5 prosenttia. Tämä on korkein luku EU:ssa, jossa keskiarvo on 10,2 prosenttia. Ongelma on erityisen vaikea yksinhuoltajatalouksissa. Tämä johtuu heikoista taloudellisista kannusteista ja kohtuuhintaisten lastenhoitomahdollisuuksien puutteesta. Yli 32 prosenttia, joilla on lapsia hoidettavanaan eivät käy töissä tai työskentelevät osa-aikaisesti hoitopalvelujen puutteen vuoksi (tämä osuus on 4 prosenttiyksikköä korkeampi kuin EU:n keskiarvo).
(8)

Euron käytön ensimmäinen vuosikymmen on yleisesti ottaen tuonut selkeästi esiin sen, että yhteisestä rahasta saadaan monia etuja. Maailmanlaajuinen talouskriisi johti kuitenkin vuonna 2009 talouden voimakkaaseen supistumiseen, jolloin euroalueen BKT laski vuoden 2006 tasoa alemmas. Vaikka BKT lähti uuteen kasvuun vuonna 2010, tuotanto on edelleen vuoden 2007 tason alapuolella. Tämän seurauksena työttömyys euroalueella, joka oli 7,6 prosenttia vuonna 2007, kasvoi 10,1 prosenttiin vuonna 2010. Euroalueen julkistaloudet heikkenivät, mikä johti valtionvelkariskien mittavaan uudelleenarviointiin joissakin euroalueen jäsenvaltioissa ja toi mukanaan makrotaloudelliseen vakauteen liittyviä riskejä. Kasvu on elpymässä jäsenvaltioissa eri tahtiin rakenteellisista ja suhdanne-eroista riippuen. Kriisi lievitti ennen kriisiä syntynyttä makrotalouden epätasapainoa. Jää kuitenkin nähtäväksi, onko muutos riittävä ja kestävä.
(17)

Puola on tehnyt Euro Plus -sopimuksen nojalla useita sitoumuksia. Julkisessa taloudessa Puola sitoutuu olemassa olevaan velkaan ja väliaikaiseen menosääntöön sekä lupaa ottaa käyttöön paikallishallintojen alijäämäsuhdetta supistavia uusia säädöksiä ja pysyvän menosäännön. Rahoitusvakautta vahvistaviin toimenpiteisiin kuuluu pankkisektorin tehokkaampi sääntely ja valvonta. Työllisyyttä koskevissa toimenpiteissä keskitytään naisten ja iäkkäämpien työntekijöiden työmarkkinoille osallistumiseen sekä uudistuksiin yritystoiminnan ja koulutuksen välisten yhteyksien lujittamiseksi. Kilpailukykyä koskevissa toimenpiteissä pääpaino on koulutuksessa ja tiedesektorilla, liikenteen ja laajakaistainfrastruktuurin kehittämisessä sekä liiketoimintaympäristön parantamistoimissa. Nämä sitoumukset koskevat mainitun sopimuksen neljää osa-aluetta, ja ne perustuvat suurelta osin lähentymisohjelmassa ja kansallisissa uudistusohjelmissa esitettyihin toimenpiteisiin. Useita osa-alueita on kuitenkin jätetty huomiotta (esim. iäkkäämpien työntekijöiden alhainen osallistumisaste) tai niitä on vain raapaistu pinnalta (esim. yrityshallinnon kehittäminen). Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyt sitoumukset on arvioitu ja otettu huomioon suosituksissa.
(9)

Tällaiset ulkomailla maksettuun perintöveroon sovellettavat kansalliset huojennusjärjestelmät ovat kuitenkin yleensä rajallisia. Erityisesti niiden soveltamisala voi olla rajallinen järjestelmään kuuluvien verojen ja henkilöiden osalta. Niissä ei välttämättä myönnetä hyvitystä aiemmin samasta perinnöstä maksetuista lahjaveroista tai paikallis- tai aluetasolla kannetuista veroista tai hyvitystä ei myönnetä kaikista veroista, joita muut maat kantavat kuolintapauksissa. Niissä saatetaan myöntää huojennus vain ulkomailla maksetuista veroista, jotka on maksettu tietystä ulkomaisesta omaisuudesta. Niissä ei välttämättä myönnetä huojennusta ulkomailla maksetusta verosta, joka on kannettu omaisuudesta, joka ei sijaitsee perinnönsaajan tai vainajan maassa. Niiden piiriin ei välttämättä kuulu ulkomailla maksettu vero, joka kannetaan huojennuksen myöntävän jäsenvaltion alueella sijaitsevasta varallisuudesta. Kansalliset huojennusjärjestelmät voivat olla epäonnistuneita myös siinä mielessä, ettei niissä oteta huomioon jäsenvaltioiden perintöverosääntöjen epäyhdenmukaisuutta erityisesti kun on kyse siitä, mitä on pidettävä paikallisena varallisuutena ja mitä ulkomaisena varallisuutena ja milloin varojen siirto on tehty ja milloin vero on maksettava. Veronhuojennus voi olla myös jätetty toimivaltaisen viranomaisen harkintavaltaan, minkä vuoksi huojennuksen myöntämistä ei taata.
(1)

Lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 2096/2005 muuttamisesta annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 691/2010 säädetään, että jäsenvaltioiden on hyväksyttävä kansallisia tai toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykysuunnitelmia, ja niihin on sisällyttävä sitovia kansallisia tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tavoitteita, joilla varmistetaan yhdenmukaisuus Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. Lisäksi kyseisessä asetuksessa säädetään, että komissio arvioi kansallisten tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tavoitteiden yhdenmukaisuuden Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.
2.

Tässä suosituksessa tarkoitetaan a) ’hätäpalvelulla’ palvelua, jäsenvaltion sellaiseksi tunnustamana, joka antaa välitöntä ja pikaista apua tilanteissa, joissa on olemassa välitön hengen- tai loukkaantumisen vaara, vaara yksilön tai yleisön terveydelle tai turvallisuudelle, yksityiselle tai julkiselle omaisuudelle tai ympäristölle, rajoittumatta kuitenkaan näihin tilanteisiin; b) ’hätäkeskuksella’ fyysistä paikkaa, jossa hätäpuheluja otetaan ensimmäisenä vastaan viranomaisen vastuulla tai hallituksen hyväksymän yksityisen organisaation vastuulla; ’sopivin hätäkeskus’ on se, jonka viranomaiset ovat etukäteen määritelleet vastaamaan tietyltä alueelta tulevista tai tietyntyyppisistä hätäpuheluista (esim. eCall-puheluista); c) ’eCall-puhelulla’ ajoneuvosta numeroon 112 tulevaa hätäpuhelua, joka tehdään joko automaattisesti, kun ajoneuvoon asennetut anturit laukeavat, tai manuaalisesti ja joka lähettää langattomien matkaviestinverkkojen kautta standardoidut vähimmäistiedot ja avaa äänikanavan ajoneuvossa olevien henkilöiden ja sopivimman hätäkeskuksen välillä; d) ’hätäpalvelun luokka -arvolla’ matkaviestimestä lähtevissä hätäpuheluissa käytettävää 8-bittistä arvoa, joka ilmaisee hätäpuhelun tyypin (1-Poliisi, 2-Ambulanssi, 3-Palokunta, 4-Merivartiosto, 5-Vuoristopelastus, 6-Manuaalisesti avattu eCall, 7-Automaattisesti avattu eCall, 8-tyhjä), kuten standardin ETSI TS 124.008 taulukossa 10.5.135d esitetään; e) ’eCall-ilmaisimella’ tai ’eCall-lipulla’ eCall-puheluille standardin ETSI TS 124.008 mukaisesti annettua ’hätäpalvelun luokka -arvoa’ (eli 6-Manuaalisesti avattu eCall ja 7-Automaattisesti avattu eCall), jonka avulla voidaan erottaa toisistaan matkaviestimistä tulevat 112-puhelut ja ajoneuvoissa olevista päätelaitteista tulevat 112-puhelut sekä manuaalisesti ja automaattisesti käynnistetyt eCall-puhelut; f) ’vähimmäistiedoilla’ tietoja, jotka on lähetettävä hätäkeskukseen standardin EN 15722 mukaisesti; ja g) ’matkaviestinverkko-operaattorilla’ yleisen langattoman matkaviestinverkon tarjoajaa.
(9)

Ilmastonmuutosta ja ilmastoa koskeva tutkimus on keskeinen ala Euroopan unionin tutkimuspuiteohjelmassa, jonka strateginen merkitys Euroopan unionin poliittisen päätöksentekoprosessin tukena on erittäin tärkeä, kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen maailmanlaajuinen ulottuvuus. Tämän yhteisen ohjelmasuunnittelun puitteissa tapahtuvaa toimintaa on koordinoitava tiiviisti Euroopan unionin seitsemännen puiteohjelman ja alaa koskevien Euroopan unionin tulevien ohjelmien – erityisesti vuoteen 2020 ulottuvan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman – kanssa.
(4)

On olemassa vaara, että merkittävä osa Euroopan makean veden muodostumista ei ehkä saavuta vuoteen 2015 mennessä yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (3) tavoitteeksi asetettua hyvää ekologista tilaa. Tämä johtuu useammista tekijöistä ja paineista, kuten Euroopan ympäristökeskus on korostanut ympäristön tilaa koskevassa vuoden 2010 raportissaan. Veden saastuminen on edelleen kansanterveydellinen huolenaihe, joka liittyy erityisesti uusille epäpuhtauksille altistumiseen, eräistä Euroopan vesistöistä löydettyjen kemiallisten seosten vaikutuksiin ja mikrobiologisen saastumisen riskiin.
(16)

Digitaalista aineistoa on hoidettava ja pidettävä yllä, muutoin tiedostot saattavat muuttua lukukelvottomiksi, kun niiden tallentamiseen käytetyt laitteet ja ohjelmistot vanhenevat. Aineistoa saattaa hävitä laitteiden heiketessä ajan myötä, ja tallennuslaitteet saattavat ylikuormittua jo pelkästään uuden ja muuttuvan sisällön määrän takia. Vaikka EU:ssa on edistytty digitaalisen aineiston säilyttämisessä, useissa jäsenvaltioissa ei ole selkeää ja kattavaa politiikkaa digitaalisen sisällön säilyttämiseksi. Tällaisen politiikan puute on uhka digitoidun aineiston säilymiselle, ja se voi johtaa myös digitaalisessa muodossa tuotetun aineiston (alkuaan digitaalisen aineiston) häviämiseen. Tehokkaiden keinojen kehittäminen digitaalista säilyttämistä varten vaikuttaa kauaskantoisesti muihinkin kuin kulttuurilaitoksiin. Digitaalista säilyttämistä koskevat kysymykset ovat tärkeitä jokaiselle yksityiselle tai julkiselle organisaatiolle, jolla on velvoite tai joka haluaa säilyttää digitaalista aineistoa.
5.

Jos se on teknisesti toteutettavissa ja jos erityislainsäädännössä sitä edellytetään, voidaan 2 kohdan määritelmän noudattaminen määrittää erityisen tilavuuteen suhteutetun pinta-alan perusteella. Materiaalin olisi katsottava kuuluvan 2 kohdan määritelmän soveltamisalaan, jos aineen erityinen tilavuuteen suhteutettu pinta-ala on suurempi kuin 60 m2 / cm3. Kuitenkin sellaista materiaalia, joka on lukumääräperusteisen kokojakauman mukaisesti nanomateriaalia, olisi pidettävä 2 kohdan määritelmän mukaisena, vaikka materiaalin erityinen pinta-ala on pienempi kuin 60 m2 / cm3.
(9)

Alijäämän odotetaan supistuvan merkittävästi vuonna 2011 tuloksena vakauttamistoimista, joiden vaikutus arvioidaan vakautusohjelmassa noin 2,5 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Sopeutusta on tarkoitus jatkaa vuosina 2012 ja 2013 siten, että alijäämää supistetaan vuosittain noin 1 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Vakauttamistoimissa keskitytään pääasiassa menopuoleen toteuttamalla tavara- ja palvelumenoja sekä palkkamenoja koskevia säästöjä, joiden jatkaminen kestävällä tavalla voi kuitenkin olla vaikeaa. Kaiken kaikkiaan Slovakian haasteena on varmistaa, että vakautuksella pystytään turvaamaan kasvua lisäävien menoerien, kuten koulutuksen ja liikenneinfrastruktuurin, rahoitus ja jopa lisäämään sitä. Huolestuttavaa on erityisesti alhainen julkisen talouden pääoman muodostuksen, joka on jo nykyisellään alhainen EU:n keskiarvoon verrattuna, odotetaan edelleen vähenevän. Kasvua vähiten haittaavista veroista (esim. kiinteistö- ja ympäristöverot) saatavia tuloja on mahdollista lisätä ja veronkantoa tehostaa, erityisesti siltä osin kuin on kyse maan suuresta alv-vajeesta.
(10)

Komissio on arvioinut kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ohjelman merkityksen Portugalin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta ja lisäksi arvioinut, onko ohjelma EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukainen, koska EU:n talouden ohjausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Tässä tilanteessa komissio korostaa, että on erittäin tärkeää panna kiireellisesti täytäntöön täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet,
(12)

Ikääntyvien työntekijöiden työllisyysasteen nostamisella on väestörakenteen muutosten vuoksi julkisen talouden kannalta tärkeä ja tulevaisuuden työvoimatarpeiden kannalta ratkaiseva merkitys. Suomen eläkejärjestelmää uudistettiin vuonna 2005, ja eläke-edut kytkettiin elinajanodotekertoimeen vuonna 2009. Lakisääteinen eläkeikä ei tällä hetkellä kuitenkaan ole yhteydessä elinajanodotteeseen. Koska elinajanodote kasvaa jatkuvasti, tällaisella kytkennällä voitaisiin sekä lisätä työvoiman tarjontaa että auttaa varmistamaan eläkkeiden riittävyys. Varhaiseläkejärjestelmiä on viime vuosina vähennetty, mutta toimenpiteitä voitaisiin edelleen toteuttaa ikääntyneiden työllisyyskannustimien parantamiseksi. Esimerkiksi ikääntyneiden työntekijöiden lisäpäiväoikeus toimii pitkälti samaan tapaan kuin kyseiseltä ikäryhmältä poistettu työttömyyseläke. Ikääntyneiden työllisyysaste ja todellinen työelämästä poistumisikä ovat viime vuosikymmeninä tehdyistä parannuksista huolimatta liian alhaisella tasolla. Varhaiseläkkeen perusteena on hyvin usein työkyvyttömyys. Todellisen eläkeiän nostaminen edellyttää toimenpiteitä, joissa otetaan huomioon myös työelämän laatu ja siihen osana kuuluva työntekijöiden hyvinvointi ja terveys. Tämä on tärkeää erityisesti sen vuoksi, että työkyvyttömyyseläkkeellä olevien määrä on suuri. Suomi on vuodesta 2009 käyttänyt noin 21 miljoonaa euroa työympäristön parantamishankkeisiin. Näiden hankkeiden vaikutukset olisi arvioitava. Elinikäisen oppimisen tarjoamia mahdollisuuksia hyödyntävien osuus on Suomessa perinteisesti ollut hyvin suuri, ja elinikäisen oppimisen merkitys on tärkeä myös vastaisuudessa, kun otetaan huomioon uudet osaamisvaatimukset ja väestömuutokset.
(10)

Neuvosto katsoo asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen tarkistetun lähentymisohjelman arvioinnin perusteella, että julkisen talouden ennusteiden perustana olevat makrotalouden oletukset ovat uskottavia. Lähentymisohjelmalla pyritään korjaamaan liiallinen alijäämä neuvoston 16 päivänä helmikuuta 2010 antamassa suosituksessaan asettamaan vuoden 2012 määräaikaan mennessä. Ohjelmalla tähdätään kokonaisalijäämän korjaamiseen neuvoston 16 päivänä helmikuuta 201 antamassa suosituksessa asettamaan määräaikaan eli vuoteen 2012 mennessä. Ohjelman tavoitteena on kokonaisalijäämä, joka on 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, jolloin suunniteltu vakauttaminen on pääosin menoperusteista. Komission yksiköt ovat laskeneet rakenteellisen rahoitusaseman uudelleen, ja tämän mukaan keskipitkän aikavälin tavoitetta ei saavuteta ohjelmakaudella. Vakauttamisstrategia vaikuttaa painottuvan ohjelmakauden alkuun, ja rakenteelliset parannukset keskittyvät vuosiin 2011 ja 2012. Sen sijaan vuosina 2013 ja 2014 rakenteellinen rahoitusasema ei kohene. Suunniteltu alijäämän kehittyminen vuosina 2011 ja 2012 on asianmukainen, muttei vuosina 2013 ja 2014. Julkisen talouden tavoitteiden pääriskit liittyvät täytäntöönpanoriskeihin, valtionyhtiöiden maksurästeihin, jotka aiheuttavat merkittävän vastuusitoumuksen talousarvioon, sekä komission (Eurostatin) esittämiin varaumiin, jotka koskevat liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaista Romanian ilmoitusta (6). Viimeksi mainittu huomioiden Romania on sitoutunut antamaan etusijan julkisen talouden tilastojen keruun parantamiselle kansallisessa tilastolaitoksessa ESA 95:n puitteissa.
(2)

Maksupalveluntarjoajat soveltavat maksutilien avaamiseen kelpoisuusperusteita, jotka ovat rajoittavampia kuin lainsäädännössä edellytetään ja saattavat estää henkilöitä käyttämästä täysimittaisesti liikkumisvapauttaan unionissa. Jos kuluttajilla ei ole mahdollisuutta käyttää maksutilejä, he eivät myöskään voi osallistua rahoituspalvelujen päämarkkinoiden toimintaan, mikä heikentää taloudellista ja sosiaalista osallisuutta ja mistä on usein haittaa juuri muita heikommassa asemassa olevalle väestön osalle. Kuluttajien on myös vaikeampi saada käyttöönsä keskeisiä tavaroita ja palveluita. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa periaatteet tavanomaisen maksutilin käytön mahdollisuudesta, joka on keskeinen sosiaalista osallisuutta ja koheesiota edistävä tekijä, jotta kuluttajat voivat hyödyntää ainakin yhteisiä keskeisiä maksupalveluja.
(10)

Pankkisektori selvisi maailmanlaajuisesta rahoituskriisistä ja euroalueen julkisen talouden velkakriisistä ilman julkisia tukitoimia. Pankkisektori on kuitenkin suuri verrattuna talouteen, sillä sen varat ovat yli kuusinkertaiset suhteessa BKT:hen, jos ei oteta huomioon ulkomaisten pankkien tytäryhtiöitä ja sivuliikkeitä, ja yhdeksänkertaiset, jos ne otetaan huomioon. Lisäksi se on suhteellisen keskittynyt, sillä markkinoita hallitsee kolme kotimaista ryhmää, joiden osuus pankkialan konsolidoitujen varojen kokonaismäärästä on noin 55 prosenttia, jos ei oteta huomioon osuustoiminnallisia pankkeja. Kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden jatkuvat riskit edellyttävät konservatiivisen taseenhallinnan jatkamista ja vakavaraisuuden valvontaa. Valvojia on kaksi: kaupallisia pankkeja valvoo Kyproksen keskuspankki ja osuustoiminnallisia luottolaitoksia osuuskuntien valvonnasta ja kehityksestä vastaava viranomainen (Authority for the Supervision and Development of Cooperative Societies, ASDCS). Hallitus edistää näiden kahden valvontaviranomaisten soveltamia yhdenmukaistamiskäytäntöjä. Kunnes tähän päästään on osuustoiminnallisten luottolaitosten valvonnan avoimuutta tarpeen tehostaa askeleena kohti yhtenäistettyä valvontaa.