EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2021/523,

annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021,

InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 artiklan ja 175 artiklan kolmannen kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Covid-19-pandemia on vakava sokki unionin ja koko maailman taloudelle, ja sillä on vakavia sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia eri jäsenvaltioissa ja alueilla. Viruksen leviämistä hillitsevien välttämättömien toimenpiteiden vuoksi taloudellinen toiminta unionissa on vähentynyt merkittävästi. Unionin BKT:n odotetaan supistuvan vuonna 2020 noin 7,4 prosenttia eli huomattavasti enemmän kuin finanssikriisin yhteydessä vuonna 2009. Investointiaktiivisuus on vähentynyt merkittävästi. Haavoittuvuuksiin, kuten liialliseen riippuvaisuuteen yksipuolisista ulkoisista toimituslähteistä sekä kriittisten infrastruktuurien puutteeseen, on puututtava erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, sekä mikroyritysten osalta esimerkiksi monipuolistamalla ja vahvistamalla strategisia arvoketjuja, jotta voidaan parantaa unionin hätäaputoimia ja koko talouden häiriönsietokykyä säilyttäen samalla avoimuus kilpailulle ja kaupalle unionin sääntöjen mukaisesti. Jo ennen pandemiaa oli havaittavissa, että vaikka investointisuhde oli unionissa elpymässä, se oli edelleen pienempi kuin olisi voitu odottaa voimakkaalla elpymisjaksolla eikä se riittänyt kompensoimaan vuoden 2009 kriisin jälkeisten vuosien ali-investoimista. Vielä merkittävämpi seikka on se, että investointien nykyiset ja ennustetut tulevat määrät eivät kata unionin tarvetta rakenteellisiin investointeihin, joilla käynnistetään unionin pitkän aikavälin kasvu uudelleen sekä ylläpidetään sitä ja joita teknologinen muutos ja maailmanlaajuinen kilpailukyky edellyttävät, kuten investoinnit innovointiin, osaamiseen, infrastruktuuriin sekä pk-yrityksiin. Ne eivät myöskään kata tarvetta puuttua keskeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten kestävyyteen ja väestön ikääntymiseen. Tämän vuoksi unionin politiikkatavoitteiden saavuttamiseksi ja talouden nopean, kestävän, osallistavan, pysyvän ja terveen elpymisen edistämiseksi tarvitaan tukea, jotta voidaan puuttua markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin ja pienentää investointivajetta kohdealoilla.

(2) Arvioinnit ovat osoittaneet, että vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen perustuva rahoitusvälineiden moninaisuus on johtanut joihinkin päällekkäisyyksiin niiden soveltamisaloissa. Tämä moninaisuus on myös merkinnyt monimutkaisuutta välittäjien ja rahoituksen lopullisten saajien kannalta, sillä tukikelpoisuus- ja raportointisäännöt ovat poikenneet toisistaan eri välineissä. Yhdenmukaisten sääntöjen puuttuminen on myös haitannut tuen yhdistämistä useammasta unionin rahastosta, vaikka yhdistäminen olisi ollut hyödyllistä erityyppistä rahoitusta tarvitsevien hankkeiden tukemiseksi. Näistä syistä olisi perustettava yksi ainoa rahasto, InvestEU-rahasto, jossa hyödynnetään Euroopan investointiohjelman nojalla perustetusta Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR) saatua kokemusta, jotta rahoituksen lopullisille saajille voidaan tarjota tehokkaammin toimivaa tukea kokoamalla rahoituksen tarjonta yhteen talousarviotakuujärjestelmään ja yksinkertaistamalla sitä. Näin unionin tuen vaikutusta parannetaan ja samalla vähennetään unionille aiheutuvia ja talousarviosta maksettavia kustannuksia.

(3) Unionissa on viime vuosina hyväksytty kunnianhimoisia strategioita sisämarkkinoiden valmiiksi saattamiseksi sekä kestävän ja osallistavan kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. Tällaisia strategioita ovat 3 päivänä maaliskuuta 2010 hyväksytty älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskeva Eurooppa 2020 -strategia, 30 päivänä syyskuuta 2015 hyväksytty pääomamarkkinaunionin luomista koskeva toimintasuunnitelma, 2 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytty ”Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma”, 20 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksytty vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva eurooppalainen strategia, 26 päivänä lokakuuta 2016 hyväksytty Euroopan avaruusstrategia, 30 päivänä marraskuuta 2016 hyväksytty ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketti, 30 päivänä marraskuuta 2016 hyväksytty Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelma, 7 päivänä kesäkuuta 2017 päivätty tiedonanto EU:n puolustusrahaston käyttöönotosta, 13 päivänä joulukuuta 2017 hyväksytty toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, 22 päivänä toukokuuta 2018 hyväksytty Euroopan uusi kulttuuriohjelma, 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksytty Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, 14 päivänä tammikuuta 2020 hyväksytty Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma, 14 päivänä tammikuuta 2020 päivätty tiedonanto ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi”, 19 päivänä helmikuuta 2020 hyväksytyt Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamista koskeva strategia ja Euroopan datastrategia, 19 päivänä helmikuuta 2020 päivätty valkoinen kirja ”Tekoälystä – Eurooppalainen lähestymistapa huippuosaamiseen ja luottamukseen”, 10 päivänä maaliskuuta 2020 hyväksytty Euroopan uudistettu teollisuusstrategia ja 10 päivänä maaliskuuta 2020 hyväksytty pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten. InvestEU-rahaston olisi hyödynnettävä ja lisättävä näiden toisiaan vahvistavien strategioiden välistä synergiaa tukemalla investointeja ja rahoituksen saantia. Lisäksi unionissa on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852 (3).

(4) Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso muodostaa unionin tasolla kehyksen, jonka puitteissa määritellään kansallisten uudistusten painopisteet ja seurataan niiden täytäntöönpanoa. Jäsenvaltiot kehittävät tarpeen mukaan yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa omat kansalliset monivuotiset investointistrategiansa tukemaan kyseisiä uudistusten painopisteitä. Nämä strategiat olisi esitettävä vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä, jotta kansallisella tai unionin rahoituksella taikka sekä kansallisella että unionin rahoituksella tuettavat ensisijaiset investointihankkeet voidaan määrittää ja niitä voidaan koordinoida. Näissä strategioissa olisi myös käytettävä unionin rahoitusta johdonmukaisesti ja maksimoitava etenkin Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 (4) perustetusta elpymis- ja palautumistukivälineestä ja InvestEU-ohjelmasta osoitettavalla taloudellisella tuella aikaan saatava lisäarvo.

(5) InvestEU-rahaston olisi osaltaan edistettävä unionin kilpailukykyä, sosioekonomista lähentymistä ja koheesiota, myös innovoinnin ja digitalisaation näkökulmasta, kiertotalouden mukaista resurssien tehokasta käyttöä, unionin talouskasvun kestävyyttä ja osallistavuutta ja sosiaalista palautumiskykyä sekä unionin pääomamarkkinoiden yhdentymistä, mukaan lukien sellaisten ratkaisujen kautta, joilla puututaan unionin pääomamarkkinoiden hajanaisuuteen ja monipuolistetaan unionin yritysten rahoituslähteitä. Tämän vuoksi InvestEU-rahastolla olisi tuettava teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia hankkeita tarjoamalla kehys unionin talousarviotakuulla ja tarvittaessa toteutuskumppaneiden osoittamilla rahoitusosuuksilla tuettavien vieraan pääoman ehtoisten välineiden, riskinjakovälineiden ja oman pääoman ehtoisten ja luonteisten välineiden käytölle. InvestEU-rahaston olisi perustuttava kysyntään, ja samalla sen olisi keskityttävä tarjoamaan strategisia pitkän aikavälin hyötyjä, jotka liittyvät sellaisiin keskeisiin unionin politiikan aloihin, joita ei muuten rahoitettaisi tai ei rahoitettaisi riittävästi, ja edistettävä näin unionin politiikkatavoitteiden saavuttamista. InvestEU-rahastosta myönnettävän tuen olisi katettava useita aloja ja alueita, mutta samalla olisi vältettävä liiallista alakohtaista tai maantieteellistä keskittymistä ja edistettävä sellaisten hankkeiden rahoituksen saantia, joissa on kumppaniyhteisöjä monilla alueilla eri puolilla unionia, mukaan lukien hankkeet, joilla edistetään verkostojen, klustereiden ja digitaali-innovaatiokeskittymien kehittämistä.

(6) Kulttuuriala ja luovat alat ovat keskeisiä ja nopeasti kasvavia aloja unionissa, ja niillä voi olla tärkeä rooli kestävän elpymisen varmistamisessa, sillä ne tuottavat sekä taloudellista arvoa että kulttuuriarvoa henkisestä omaisuudesta ja yksilöllisestä luovuudesta. Covid-19-kriisin aikana käyttöön otetuilla lähikontaktien välttämistä koskevilla säännöillä on kuitenkin ollut huomattavia kielteisiä taloudellisia vaikutuksia näihin aloihin. Lisäksi näiden alojen omaisuuden aineeton luonne rajoittaa näillä aloilla toimivien pk-yritysten ja organisaatioiden mahdollisuuksia saada yksityistä rahoitusta, joka on välttämätöntä, jotta ne voivat investoida, laajentaa toimintaansa ja kilpailla kansainvälisellä tasolla. InvestEU-ohjelmalla olisi edelleen helpotettava näiden alojen pk-yritysten ja organisaatioiden rahoituksen saantia. Kulttuuriala ja luovat alat sekä audiovisuaali- ja media-ala ovat olennaisen tärkeitä sananvapaudelle ja kulttuuriselle monimuotoisuudelle sekä demokraattisten ja yhteenkuuluvuutta edistävien yhteiskuntien rakentamiselle digitaalisella aikakaudella, ja ne ovat luontainen osa itsemääräämisoikeuttamme ja riippumattomuuttamme. Investoinnit näille aloille määrittävät niiden kilpailukyvyn ja niiden pitkän aikavälin kyvyn tuottaa ja jakaa laadukasta sisältöä laajalle yleisölle kansallisten rajojen yli.

(7) InvestEU-rahaston olisi tuettava investointeja aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen, kulttuuriperintö mukaan lukien, ja pyrittävä edistämään kestävää ja osallistavaa kasvua, investointia ja työllistämistä, mikä osaltaan lisäisi hyvinvointia ja oikeudenmukaisempaa tulonjakoa sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta unionissa. InvestEU-rahastosta tuettujen hankkeiden olisi täytettävä unionin sosiaaliset ja ympäristönormit, työntekijöiden oikeuksia koskevat normit mukaan lukien. InvestEU-rahaston tuella olisi täydennettävä avustuksina myönnettävää unionin tukea.

(8) Unioni on hyväksynyt tavoitteet, jotka on asetettu Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelmassa, jäljempänä ’Agenda 2030’, ja siihen kuuluvissa kestävän kehityksen tavoitteissa sekä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen yhteydessä hyväksytyssä Pariisin sopimuksessa (5), jäljempänä ’Pariisin sopimus’, ja Sendain kehyksessä katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030. Jotta saavutetaan nämä tavoitteet ja myös unionin ympäristöpolitiikan tavoitteet, kestävään kehitykseen tähtääviä toimia on tarpeen tehostaa huomattavasti. Tämän vuoksi kestävän kehityksen periaatteilla olisi oltava keskeinen sija InvestEU-rahaston toiminnassa.

(9) InvestEU-ohjelman olisi osaltaan myötävaikutettava sellaisen kestävän rahoitusjärjestelmän rakentamiseen unionissa, jolla tuetaan yksityisen pääoman suuntaamista uudelleen kohti kestäviä investointeja niiden tavoitteiden mukaisesti, jotka esitetään 8 päivänä maaliskuuta 2018 annetussa komission tiedonannossa ”Kestävän kasvun rahoitusta koskeva toimintasuunnitelma” ja 14 päivänä tammikuuta 2020 annetussa Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmaa koskevassa komission tiedonannossa.

(10) Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteita koskevan sitoumuksen sekä EU:n vuodelle 2050 asettaman ilmastoneutraaliustavoitteen ja unionin uusien vuotta 2030 koskevien ilmastotavoitteiden mukaisesti, tämän asetuksen mukaisten toimien olisi edistettävä tavoitteita, joiden mukaan 30 prosenttia kaikista monivuotisen rahoituskehyksen menoista käytetään ilmastotavoitteiden valtavirtaistamiseen ja 7,5 prosenttia talousarviosta käytetään biologiseen monimuotoisuuteen liittyviin menoihin vuonna 2024 sekä vastaavasti 10 prosenttia vuosina 2026 ja 2027 ottaen samalla huomioon ilmastoa ja biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden päällekkäisyydet. Ilmastotavoitteiden rahoitukseen osoitettavan osuuden odotetaan olevan vähintään 30 prosenttia InvestEU-ohjelman kokonaismäärärahoista.

(11) InvestEU-rahaston vaikutusta ilmastotavoitteen saavuttamiseen seurataan unionin ilmastoseurantajärjestelmän avulla, jonka komissio kehittää yhteistyössä mahdollisten toteutuskumppaneiden kanssa, käyttäen asianmukaisella tavalla asetuksessa (EU) 2020/852 vahvistettuja kriteerejä, joiden avulla määritetään, onko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestävää. InvestEU-ohjelmalla olisi myös edistettävä kestävän kehityksen tavoitteiden muiden ulottuvuuksien täytäntöönpanoa.

(12) Maailman talousfoorumin maailmanlaajuisista riskeistä vuonna 2018 julkaiseman raportin mukaan viisi kymmenestä kaikkein merkittävimmästä maailmantaloutta uhkaavasta riskistä liittyy ympäristöön. Näihin riskeihin kuuluvat ilman, maaperän, sisävesien ja valtamerten saastuminen, äärimmäiset sääilmiöt, biologisen monimuotoisuuden häviäminen sekä epäonnistuminen ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa. Ympäristöpolitiikan periaatteet ovat kiinteä osa perussopimuksia ja monia unionin politiikan aloja. Sen vuoksi ympäristötavoitteiden valtavirtaistamista olisi edistettävä InvestEU-rahastoon liittyvissä toimissa. Ympäristönsuojelu ja siihen liittyvien riskien ehkäisy ja hallinta olisi sisällytettävä investointien valmisteluun ja toteutukseen. Unionin olisi myös seurattava biologiseen monimuotoisuuteen ja ilmansuojeluun liittyviä menojaan, jotta voidaan täyttää biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen (6) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2284 (7) raportointivelvollisuudet. Ympäristön kestävyyttä koskeviin tavoitteisiin kohdistettuja investointeja olisi sen vuoksi seurattava käyttämällä yhteisiä menetelmiä, jotka ovat johdonmukaisia ilmaston, biologisen monimuotoisuuden ja ilman saastumisen hallintaan sovellettavien muiden unionin ohjelmien yhteydessä kehitettyjen menetelmien kanssa. Näin voidaan arvioida investointien yksin ja yhdessä muiden investointien kanssa aikaansaamia vaikutuksia luonnonpääoman tärkeimpiin komponentteihin eli ilmaan, veteen, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen.

(13) Toteutuskumppanin olisi suoritettava merkittävää unionin tukea saavien investointihankkeiden alkuarviointi, erityisesti infrastruktuurialalla, sen määrittämiseksi, onko niillä ympäristö-, ilmasto- tai sosiaalisia vaikutuksia. Investointihankkeille, joilla on tällaisia vaikutuksia, olisi tehtävä komission tiiviissä yhteistyössä InvestEU-ohjelman mahdollisten toteutuskumppaneiden kanssa laatiman ohjeistuksen mukainen kestävyysarviointi. Ohjeistuksessa olisi käytettävä asianmukaisella tavalla asetuksessa (EU) 2020/852 vahvistettuja kriteerejä, joilla määritetään, onko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestävää, myös ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen kannalta, ja onko se linjassa muita unionin ohjelmia varten laaditun ohjeistuksen kanssa. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tällaisen ohjeistuksen pitäisi sisältää asianmukaiset määräykset, joilla vältetään tarpeetonta hallinnollista rasitusta, ja tiettyä ohjeistuksessa määriteltyä kokoa pienemmät hankkeet olisi vapautettava kestävyysarvioinnista. Jos toteutuskumppani katsoo, ettei kestävyysarviointia ole aihetta tehdä, sen olisi toimitettava perustelu InvestEU-rahastoa varten perustetulle investointikomitealle, jäljempänä ’investointikomitea’. Toimille, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden saavuttamisen kanssa, ei pitäisi myöntää tämän asetuksen mukaista tukea.

(14) Infrastruktuuri-investointien vähäinen määrä unionissa finanssikriisin aikana ja uudelleen covid-19-kriisin aikana on heikentänyt unionin kykyä edistää kestävää kasvua, pyrkimyksiä ilmastoneutraaliuteen, kilpailukykyä ja lähentymistä sekä työpaikkojen luomista. Tämä aiheuttaa myös riskin epätasapainon sekä erojen ja eriarvoisuuden vakiintumisesta jäsenvaltioissa ja niiden välillä, mikä vaikuttaa pitkän aikavälin kehitykseen unionin, kansallisella tai alueellisella tasolla. Mittavat investoinnit unionin infrastruktuuriin, etenkin yhteenliittämiseen ja energiatehokkuuteen sekä yhtenäisen liikennealueen luomiseen, ovat olennaisia, jotta unioni voi saavuttaa kestävyyttä koskevat tavoitteensa, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteita koskevat unionin sitoumukset ja vuoden 2030 energia- ja ilmastotavoitteet. Tämän vuoksi InvestEU-rahaston tuki olisi kohdennettava infrastruktuuri-investointeihin liikenteen, energian (energiatehokkuus sekä uusiutuvat energialähteet ja muut turvalliset ja kestävät vähäpäästöiset energialähteet mukaan lukien), ympäristön ja ilmastotoimien alalla sekä meri- ja digitaalialalla, mukaan lukien nopeat ja erittäin nopeat laajakaistayhteydet kaikkialla unionissa, unionin talouden digitalisaation nopeuttamiseksi. InvestEU-ohjelmassa olisi asetettava etusijalle alat, joihin ei investoida riittävästi ja joilla tarvitaan lisäinvestointeja. Unionin rahoitustuen vaikutuksen ja lisäarvon maksimoimiseksi on aiheellista edistää yksinkertaistettua investointiprosessia, joka mahdollistaa hankejatkumon näkyvyyden ja maksimoi asiaankuuluvien unionin ohjelmien väliset synergiat esimerkiksi liikenne-, energia- ja digitalisointialalla. Turvallisuusuhat huomioon ottaen unionin tukea saavissa investointihankkeissa olisi oltava mukana toimenpiteitä, jotka koskevat infrastruktuurin häiriönsietokykyä, mukaan lukien infrastruktuurin ylläpito ja turvallisuus, ja niissä olisi otettava huomioon periaatteet, joiden mukaisesti kansalaisia suojellaan julkisissa tiloissa. Näin voitaisiin täydentää muiden unionin rahastojen, kuten Euroopan aluekehitysrahaston, toimia, joilla tuetaan julkisiin tiloihin, liikenteeseen, energiaan ja muihin kriittisiin infrastruktuureihin tehtävien investointien turvallisuusnäkökohtia.

(15) InvestEU-ohjelmalla olisi edistettävä tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (8) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (9) tavoitteita sekä energiatehokkuutta investointipäätöksissä.

(16) Aito multimodaalisuus tarjoaa mahdollisuuden luoda tehokas ja ympäristöystävällinen liikenneverkko, joka käyttää kaikkien liikennemuotojen maksimaalisen potentiaalin ja luo synergioita niiden välille. InvestEU-ohjelmalla olisi tuettava investointeja multimodaalisiin liikennekeskuksiin, jotka ovat merkittävä riski yksityisille sijoittajille huolimatta niiden merkittävästä taloudellisesta potentiaalista ja liiketaloudellisista perusteista. InvestEU-ohjelmalla olisi myös edistettävä älykkäiden liikennejärjestelmien (ITS) kehittämistä ja käyttöönottoa. InvestEU-ohjelmalla olisi autettava tehostamaan pyrkimyksiä suunnitella ja soveltaa teknologioita, jotka auttavat parantamaan ajoneuvojen ja tieinfrastruktuurin turvallisuutta.

(17) InvestEU-ohjelmalla olisi edistettävä meriä ja valtameriä koskevia unionin toimintapolitiikkoja kehittämällä sinisen talouden alan hankkeita ja yrityksiä sekä kestävän sinisen talouden rahoitusperiaatteita. Tähän voi sisältyä merialan yrittäjyyteen ja elinkeinoihin liittyviä toimia, innovatiiviset ja kilpailukykyiset merialan elinkeinot sekä uusiutuva merienergia ja kiertotalous.

(18) Vaikka investointien kokonaismäärä unionissa oli kasvamassa ennen covid-19-kriisiä, investoinnit riskialttiimpaan toimintaan, kuten tutkimukseen ja innovointiin, olivat edelleen riittämättömiä ja niiden odotetaan nyt kärsineen kriisin seurauksena merkittävästi. Tutkimuksella ja innovoinnilla on tärkeä rooli kriisistä selviytymisessä, unionin palautumiskyvyn parantamisessa, jotta se voi vastata tuleviin haasteisiin, ja tarvittavien teknologioiden luomisessa unionin toimintapolitiikkojen toteuttamiseksi ja tavoitteiden saavuttamiseksi. InvestEU-rahaston olisi autettava saavuttamaan yleinen tavoite, jonka mukaan vähintään kolme prosenttia unionin bruttokansantuotteesta investoidaan tutkimukseen ja innovointiin. Tavoitteen saavuttaminen edellyttäisi, että jäsenvaltiot ja yksityinen sektori toteuttavat tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin liittyviä omia tehostettuja investointitoimiaan, jotta vältetään ali-investoiminen tutkimukseen ja innovointiin, joka on haitallista unionin teollisuuden ja talouden kilpailukyvyn ja sen kansalaisten hyvinvoinnin kannalta. InvestEU-rahaston olisi tarjottava asianmukaisia rahoitustuotteita kattamaan innovointisyklin eri vaiheet ja monenlaiset sidosryhmät, erityisesti jotta mahdollistetaan ratkaisujen kehittäminen ja käyttöönotto kaupallisessa mittakaavassa unionissa siten, että ne olisivat kilpailukykyisiä maailmanmarkkinoilla, ja edistetään kestäviin teknologioihin liittyvää unionin huippuosaamista maailmanlaajuisella tasolla ja synergiassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, joka on määrä perustaa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti Eurooppa” ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella, jäljempänä ’Horisontti Eurooppa -asetus’, kanssa, Euroopan innovaationeuvosto mukaan lukien. Tältä osin Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä käyttöön otetuista, innovatiivisten yritysten rahoituksen saantia helpottavista ja nopeuttavista rahoitusvälineistä, kuten InnovFin – EU:n innovaatiorahoitus, saadun kokemuksen pitäisi toimia vahvana pohjana tämän kohdennetun tuen myöntämisessä.

(19) Matkailu, mukaan lukien vieraanvaraisuusala, on unionin talouden erittäin tärkeä alue, ja se on tällä hetkellä supistumassa erityisen voimakkaasti covid-19-pandemian seurauksena. Alan supistuminen on erityisen haitallista pk- ja perheyrityksille, ja se on aiheuttanut laajamittaista työttömyyttä. InvestEU-ohjelmalla olisi vahvistettava alan elpymistä, pitkän aikavälin kilpailukykyä ja kestävyyttä sekä sen arvoketjuja tukemalla toimia, joilla edistetään kestävää, innovatiivista ja digitaalista matkailua, myös innovatiivisia toimenpiteitä alan ilmasto- ja ympäristöjalanjäljen pienentämiseksi.

(20) Investoiminen digitalisaatioon ja digitalisaation tehostaminen ja siitä saatavan hyödyn jakaminen kaikille unionin kansalaisille ja yrityksille edellyttää kiireellisesti huomattavan paljon toimia. Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian vahvan politiikkakehyksen rinnalle olisi nyt tuotava yhtä kunnianhimoiset investoinnit, myös tekoälyyn Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, joka on määrä perustaa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta ja päätöksen (EU) 2015/2240 kumoamisesta annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella, mukaisesti.

(21) Pk-yritysten osuus unionin liikeyrityksistä on yli 99 prosenttia, ja niiden taloudellinen arvo on merkittävä ja keskeinen. Niiden on kuitenkin vaikeaa saada rahoitusta suureksi koetun riskin ja riittävien vakuuksien puuttumisen vuoksi. Lisää haasteita aiheuttaa myös se, että pk-yritysten ja yhteisötalouden yritysten on pysyttävä kilpailukykyisinä olemalla mukana digitalisaatiossa, kansainvälistymisessä, siirtymisessä kiertotalouden logiikkaan, innovointitoiminnassa ja työvoiman osaamisen kehittämisessä. Covid-19-kriisi on vaikuttanut pk-yrityksiin erityisen voimakkaasti. Lisäksi pk-yrityksillä ja yhteisötalouden yrityksillä on käytettävissään rajoitetumpi määrä rahoituslähteitä kuin suuremmilla yrityksillä, koska ne eivät yleensä laske liikkeeseen joukkovelkakirjoja, ja niillä on vain rajoitettu mahdollisuus hyödyntää arvopaperipörssiä tai suuria institutionaalisia sijoittajia. Innovatiiviset ratkaisut, kuten se, että työntekijät ostavat yrityksen tai osuuden siitä, ovat myös yhä yleisempiä pk-yrityksissä ja yhteisötalouden yrityksissä. Rahoituksen saanti on vielä vaikeampaa niille pk-yrityksille, joiden toiminta keskittyy aineettomiin hyödykkeisiin. Pk-yritykset ovat unionissa vahvasti riippuvaisia pankeista ja velkarahoituksesta, jota saadaan sekkiluottojen, pankkilainojen tai leasing-järjestelyjen kautta. Edellä mainittuja haasteita kohtaavien pk-yritysten tukeminen helpottamalla niiden rahoituksen saantia ja tarjoamalla monipuolisempia rahoituslähteitä on tarpeen, jotta voidaan lisätä pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta perustamis- ja kasvuvaiheessa sekä innovointiin ja kestävän kehittämiseen, varmistaa kilpailukykynsä ja parantaa kykyään selvitä talouden häiriöistä ja lisätä näin talouden ja rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä talouden taantumien aikana ja säilyttää pk-yritysten kyky luoda työpaikkoja ja sosiaalista hyvinvointia. Tällä asetuksella myös täydennetään pääomamarkkinaunionin yhteydessä jo toteutettuja aloitteita. InvestEU-rahaston olisi sen vuoksi perustuttava yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) kaltaisiin onnistuneisiin unionin ohjelmiin, tarjottava tukea digitaalialan startup-yrityksille ja innovatiivisille pk-yrityksille, jotta ne voivat parantaa kilpailukykyään ja laajentaa toimintaansa, tarjottava käyttöpääomaa ja investointeja yrityksen koko elinkaaren ajan sekä rahoitusta leasingvuokraukseen ja tarjottava mahdollisuus keskittyä kohdennetumpiin rahoitustuotteisiin. Sillä olisi myös maksimoitava pk-yritysten listautumisantirahaston kaltaisten julkisten ja yksityisten rahastotuotteiden, joilla pyritään tukemaan pk-yrityksiä kanavoimalla enemmän yksityistä ja julkista pääomaa, rahoitusvoima.

(22) Kuten 26 päivänä huhtikuuta 2017 annetussa komission pohdinta-asiakirjassa Euroopan sosiaalisesta ulottuvuudesta, tiedonannossa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, vammaisten henkilöiden oikeuksista tehtyä YK:n yleissopimusta koskevassa unionin kehyksessä ja 14 päivänä tammikuuta 2020 annetussa tiedonannossa ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” todetaan, osallistavamman ja oikeudenmukaisemman unionin kehittäminen on unionin keskeinen tavoite, jotta voidaan torjua eriarvoisuutta ja tukea sosiaalista osallisuutta edistävää politiikkaa Euroopassa. Eriarvoisuus mahdollisuuksien suhteen vaikuttaa erityisesti koulutuksen, kulttuurin, työpaikkojen sekä terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen saatavuuteen. Investoinneilla sosiaaliseen, inhimilliseen ja osaamispääomaan perustuvaan talouteen sekä haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien integroimiseen yhteiskuntaan voidaan parantaa taloudellisia mahdollisuuksia, erityisesti jos investointeja koordinoidaan unionin tasolla. Covid-19-kriisi on osoittanut, että sosiaaliseen infrastruktuuriin tarvitaan kipeästi investointeja. InvestEU-rahastoa olisi käytettävä tukemaan investointeja koulutukseen, myös työntekijöiden uudelleenkoulutukseen ja ammattitaidon parantamiseen, muun muassa alueilla, jotka ovat riippuvaisia hiili-intensiivisestä taloudesta ja joihin rakenteellinen siirtyminen vähähiiliseen talouteen vaikuttaa. Sitä olisi käytettävä sellaisten hankkeiden tukemiseen, jotka tuottavat myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia ja lisäävät sosiaalista osallisuutta auttamalla parantamaan erityisesti ammattitaidottoman työvoiman ja pitkäaikaistyöttömien työllisyyttä kaikilla alueilla sekä kohentamaan tilannetta sukupuolten tasa-arvon, yhdenvertaisten mahdollisuuksien, syrjimättömyyden, esteettömyyden, sukupolvien välisen solidaarisuuden, terveydenhuolto- ja sosiaalialan, sosiaalisen asuntotuotannon, asunnottomuuden, digitaalisen osallisuuden, yhteisöjen kehittämisen, nuorten yhteiskunnallisen roolin ja aseman sekä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten kolmansien maiden kansalaisten, osalta. InvestEU-ohjelmalla olisi tuettava myös eurooppalaista kulttuuria ja luovuutta, jolla on sosiaalinen tavoite.

(23) Covid-19-kriisillä on ollut erityisen vakavia vaikutuksia naisiin sekä sosiaalisesta että taloudellisesta näkökulmasta. Tämän vuoksi InvestEU-ohjelman olisi osaltaan edistettävä naisten ja miesten tasa-arvoa koskevien unionin politiikkojen toteuttamista muun muassa puuttumalla naisten ja miesten väliseen digitaaliseen kuiluun sekä auttamalla kannustamaan naisten luovuutta ja yrittäjyyspotentiaalia.

(24) Jotta voidaan torjua niistä perinpohjaisista muutoksista aiheutuvia negatiivisia vaikutuksia, joita unionin yhteiskunnissa ja työmarkkinoilla on tulevan vuosikymmenen aikana odotettavissa, on tarpeen investoida inhimilliseen pääomaan, sosiaaliseen infrastruktuuriin, mikrorahoitukseen, eettisten ja yhteiskunnallisten yritysten rahoitukseen ja uusiin yhteisötalouden liiketoimintamalleihin, mukaan lukien yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit ja sosiaalisiin tuotoksiin tähtäävät sopimukset. InvestEU-ohjelman olisi vahvistettava uutta sosiaalisen markkinatalouden toimintaympäristöä rahoituksen tarjonnan ja saatavuuden lisäämiseksi mikroyrityksille, yhteiskunnallisille yrityksille ja sosiaalista yhteisvastuuta edistäville laitoksille, jotta voidaan vastata rahoituksen kysyntään siellä, missä sitä eniten tarvitaan. Tammikuussa 2018 annetussa sosiaaliseen infrastruktuuriin Euroopassa tehtäviä investointeja käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksessa ”Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe” todettiin, että sosiaaliseen infrastruktuuriin ja palveluihin, mukaan lukien koulutus, terveydenhuolto ja asuminen, liittyy yhteensä ainakin 1,5 biljoonan euron investointivaje kaudella 2018–2030. Tämä edellyttää tukea myös unionin tasolla. Tämän vuoksi julkisen, kaupallisen ja hyväntekeväisyyspääoman sekä säätiöiden ja vaihtoehtoisten rahoituksentarjoajien, kuten eettisten, sosiaalisten ja kestävien toimijoiden myöntämän tuen kollektiivinen voima olisi valjastettava tukemaan sosiaalisen markkinatalouden arvoketjun kehittämistä ja unionin häiriönsietokyvyn parantamista.

(25) Covid-19-pandemian aiheuttamassa talouskriisissä resurssien jakaminen markkinoilla ei ole täysin tehokasta, ja koettu riski haittaa merkittävästi yksityisiä investointivirtoja. Näissä olosuhteissa InvestEU-rahaston keskeinen ominaispiirre eli taloudellisesti elinkelpoisten hankkeiden riskien vähentäminen yksityisen rahoituksen houkuttelemiseksi on erityisen hyödyllinen muun muassa epäsymmetrisen elpymisen riskin torjumiseksi. InvestEU-ohjelmalla pitäisi voida tarjota ratkaisevan tärkeää tukea yrityksille elpymisvaiheessa, muun muassa pääomatukea pk-yrityksille, joihin covid-19-kriisi vaikutti kielteisesti ja jotka eivät olleet valtiontukisääntöjen määritelmän mukaan vaikeuksissa jo vuoden 2019 lopussa, ja varmistaa samalla, että investoijat keskittyvät vahvasti unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin poliittisiin painopisteisiin, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmaan, Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamista koskevaan strategiaan, Euroopan uuteen teollisuusstrategiaan ja vahvan sosiaalisen Euroopan rakentamiseen oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi, ”ei merkittävää haittaa” -periaate huomioon ottaen. Sen pitäisi lisätä merkittävästi Euroopan investointipankkiryhmän ja kansallisten kehityspankkien ja -laitosten sekä muiden toteutuskumppaneiden riskinottovalmiuksia talouden elpymisen tukemiseksi.

(26) Covid-19-kriisistä aiheutuvan unionin BKT:n huomattavan supistumisen johdosta kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia ei voida välttää. Pandemian puhkeaminen on osoittanut, että strategisiin haavoittuvuuksiin on puututtava pikaisesti ja tehokkaasti, jotta voidaan parantaa unionin hätäaputoimia ja koko talouden häiriönsietokykyä ja kestävyyttä. Ainoastaan joustava, kestävä, osallistava ja integroitu unionin talous voi säilyttää sisämarkkinoiden yhtenäisyyden ja tasapuoliset toimintaedellytykset myös eniten kärsineiden jäsenvaltioiden ja alueiden eduksi.

(27) InvestEU-rahaston olisi toimittava seuraavien neljän politiikkaikkunan kautta, jotka vastaavat unionin keskeisiä politiikan painopisteitä: kestävä infrastruktuuri; tutkimus, innovointi ja digitalisaatio; pk-yritykset; ja sosiaaliset investoinnit ja osaaminen.

(28) Vaikka pk-yrityksiä koskevassa politiikkaikkunassa olisi ensisijaisesti keskityttävä pk-yrityksiä hyödyttäviin toimiin, myös pienten midcap-yritysten olisi oltava oikeutettuja kyseisen politiikkaikkunan mukaiseen tukeen. Midcap-yritysten olisi saatava tukea kolmesta muusta politiikkaikkunasta.

(29) Kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmassa todetaan, on perustettava oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi, jotta voidaan puuttua sosiaalisiin, taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin seurauksiin, joita aiheutuu unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteen ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen saavuttamisesta. Tämä mekanismi koostuisi kolmesta pilarista, jotka ovat oikeudenmukaisen siirtymän rahasto, joka on määrä perustaa oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella, jäljempänä ’oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskeva asetus’, (pilari 1), InvestEU-ohjelmaan kuuluva oikeudenmukaisen siirtymän järjestely (pilari 2) sekä julkisen sektorin lainajärjestely, joka on määrä perustaa oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukaisesta julkisen sektorin lainajärjestelystä annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella, jäljempänä ’julkisen sektorin lainajärjestelystä vuosille 2021–2027 annettava asetus’, (pilari 3). Kyseisessä mekanismissa olisi keskityttävä alueisiin, joihin siirtymä vaikuttaa eniten, koska ne ovat riippuvaisia fossiilisista polttoaineista, muun muassa hiilestä, turpeesta ja öljyliuskeesta, tai kasvihuonekaasupäästövaltaisista teollisista prosesseista, ja joilla on muita vähemmän valmiuksia rahoittaa tarvittavia investointeja. Oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyn olisi myös tuettava rahoitusta, jolla saadaan aikaan investointeja oikeudenmukaisen siirtymän tukialueille. InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tarjottava kyseisille alueille mahdollisuus saada teknistä apua.

(30) Jotta oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin pilari 2 voitaisiin panna täytäntöön, olisi perustettava horisontaalisesti kaikissa politiikkaikkunoissa InvestEU-ohjelmaan kuuluva oikeudenmukaisen siirtymän järjestely, jolla tuetaan lisäinvestointeja oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskevan asetuksen mukaisesti laadituissa alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa yksilöidyille alueille. Järjestelyn olisi mahdollistettava investoinnit monenlaisiin hankkeisiin InvestEU-ohjelman tukikelpoisuuskriteerienmukaisesti. Järjestelystä voidaan tukea alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa yksilöidyillä alueilla toteutettavia hankkeita tai hankkeita, jotka hyödyttävät kyseisten alueiden siirtymää, vaikka niitä ei toteutettaisi näillä alueilla, mutta ainoastaan silloin, kun rahoitus oikeudenmukaisen siirtymän tukialueiden ulkopuolella on kyseisten alueiden siirtymän kannalta keskeistä.

(31) Olisi oltava mahdollista tukea strategisia investointeja, myös Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita, mistä tahansa politiikkaikkunasta erityisesti vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen, paremman kilpailu- ja häiriönsietokyvyn, yrittäjyyden ja työpaikkojen luomisen edistämisen sekä strategisten arvoketjujen vahvistamisen näkökulmasta.

(32) Kunkin politiikkaikkunan olisi koostuttava kahdesta osiosta eli EU-osiosta ja jäsenvaltio-osiosta. EU-osiolla olisi puututtava unionin laajuisiin tai jäsenvaltiokohtaisiin markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla. Tuetuilla toimilla olisi saatava aikaan selvä unionin tason lisäarvo. Jäsenvaltio-osion olisi annettava jäsenvaltioille sekä alueviranomaisille oman jäsenvaltionsa kautta mahdollisuus osoittaa osa yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen varoistaan EU:n takuun rahoittamiseen ja käyttää EU:n takuuta yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen tavoitteiden saavuttamiseksi rahoitus- ja investointitoimiin, joilla puututaan rahoitusosuussopimuksen mukaisesti tiettyihin markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin niiden omalla alueella, mukaan lukien haavoittuvat ja syrjäiset alueet, kuten unionin syrjäisimmät alueet. Jäsenvaltio-osiossa olisi myös annettava jäsenvaltioille mahdollisuus suorittaa muita lisämaksuja, myös asetuksen (EU) 2021/241 nojalla osoitettuja määriä, EU:n takuun rahoittamiseksi ja käyttää EU:n takuuta rahoitus- ja investointitoimiin rahoitusosuussopimuksen mukaisia tarkoituksia varten, joihin olisi kuuluttava tapauksen mukaan elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisten toimenpiteiden tarkoitukset. Tämä voisi mahdollistaa muun muassa pääomatuen myöntämisen pk-yrityksille, joihin covid-19-kriisi vaikutti kielteisesti ja jotka eivät olleet valtiontukisääntöjen määritelmän mukaan vaikeuksissa jo vuoden 2019 lopussa. Toimille InvestEU-rahastosta joko EU- tai jäsenvaltio-osion kautta myönnetty tuki ei saisi olla päällekkäistä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä taikka vääristää kilpailua sisämarkkinoilla.

(33) Jäsenvaltio-osio olisi suunniteltava siten, että yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen varoja tai muita jäsenvaltioiden suorittamia lisämaksuja, myös asetuksen (EU) 2021/241 nojalla osoitettuja määriä, voidaan käyttää unionin myöntämän takuun rahoittamiseen. Tämä mahdollisuus lisäisi EU:n takuun lisäarvoa tarjoamalla sen puitteissa tukea useammalle rahoituksen lopulliselle saajalle ja hankkeelle sekä monipuolistamalla niiden keinojen valikoimaa, joilla yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen tai elpymis- ja palautumissuunnitelmien tavoitteet saavutetaan, samalla kun varmistetaan ehdollisten velkojen johdonmukainen riskinhallinta toteuttamalla EU:n takuu välillisellä hallinnointitavalla. Unionin olisi taattava jäsenvaltio-osion puitteissa komission ja toteutuskumppaneiden välillä tehtävissä takuusopimuksissa vahvistetut rahoitus- ja investointitoimet. Takuu olisi rahoitettava yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen varoista tai muista jäsenvaltioiden suorittamista lisämaksuista, myös asetuksen (EU) 2021/241 nojalla osoitetuista määristä, soveltaen rahoitusastetta, jonka komissio määrittää ja joka vahvistetaan jäsenvaltion kanssa tehtävässä rahoitusosuussopimuksessa, toimien luonteen ja siitä johtuvien odotettavissa olevien tappioiden perusteella. Jäsenvaltio vastaisi odotettavissa olevat tappiot ylittävistä tappioista myöntämällä unionille back-to-back-takauksen, jonka olisi oltava voimassa niin kauan, kuin kyseisen jäsenvaltio-osion rahoitus- ja investointitoimia ei ole vielä saatettu päätökseen. Tällaisista järjestelyistä olisi sovittava rahoitusosuussopimuksessa, joka tehdään kunkin vapaaehtoisesti tämän vaihtoehdon valinneen jäsenvaltion kanssa. Rahoitusosuussopimuksen olisi katettava kyseisessä jäsenvaltiossa InvestEU-rahaston sääntöjen mukaisesti täytäntöön pantava yksi tai useampi takuusopimus sekä mahdollinen alueellinen kohdentaminen. Rahoitusasteen tapauskohtainen määrittäminen edellyttää poikkeamista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (10), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 211 artiklan 1 kohdasta. Tämä toteutusmalli merkitsee myös, että samaa sääntökokonaisuutta sovelletaan sekä talousarviotakuisiin, joiden tukena on keskitetysti hallinnoituja varoja, että talousarviotakuisiin, joiden tukena on yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen varoja, mikä helpottaa niiden yhdistämistä. Jäsenvaltio-osioon liittyviä EU:n takuun varoja, joita tuetaan jäsenvaltioiden suorittamilla muilla lisämaksuilla, myös asetuksen (EU) 2021/241 nojalla osoitetuilla määrillä, olisi pidettävä ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina.

(34) Olisi perustettava komission ja Euroopan investointipankkiryhmän välinen kumppanuus, jossa hyödynnetään kunkin kumppanin suhteellisia vahvuuksia, jotta varmistetaan mahdollisimman suuri poliittinen vaikutus, tehokas käyttöönotto sekä asianmukainen talousarvio- ja riskinhallintavalvonta, ja jolla tuetaan tehokasta ja osallistavaa EU:n takuun suoraa saatavuutta.

(35) Unionin, jota edustaa komissio, olisi voitava osallistua Euroopan investointirahaston, jäljempänä ’EIR’, pääomankorotukseen, jotta EIR voi jatkaa Euroopan talouden ja sen elpymisen tukemista. Korotuksen päätavoitteena olisi antaa EIR:lle mahdollisuus osallistua InvestEU-ohjelman täytäntöönpanoon. Unionin olisi voitava säilyttää kokonaisosuutensa EIR:n pääomasta. Vuosia 2021–2027 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi varattava riittävät määrärahat tähän tarkoitukseen. EIR:n hallitus päätti 3 päivänä joulukuuta 2020, että osakkeenomistajille ehdotetaan EIR:n osakepääoman korotusta, joka johtaisi käteispääoman 1 250 000 000 euron lisäykseen. Uusien osakkeiden hinta perustuu EIR:n osakkeenomistajien kesken sovittuun nettoarvon laskemiseen käytettävään kaavaan, ja se koostuisi maksetusta osasta ja ylikurssirahastosta. EIR:n perussäännön 7 artiklan mukaan kunkin merkityn osakkeen nimellisarvosta on maksettava 20 prosenttia.

(36) Komission olisi tarvittaessa kuultava EIP-ryhmän lisäksi muiden mahdollisten toteutuskumppaneiden näkemyksiä investointisuuntaviivoista, ilmastoseurantajärjestelmästä sekä kestävyysarviointia koskevista ohjeasiakirjoista ja yhteisistä menetelmistä, jotta voidaan varmistaa osallistavuus ja toimintakyky siihen asti, kun hallintoelimet on perustettu, minkä jälkeen toteuttamiskumppaneiden osallistuminen olisi toteutettava InvestEU-ohjelman neuvottelukunnan ja johtokunnan puitteissa.

(37) InvestEU-rahaston olisi oltava avoin rahoitusosuuksille kolmansista maista, jotka ovat Euroopan vapaakauppaliiton jäsenmaita, unioniin liittymässä olevia maita, ehdokkaita tai mahdollisia ehdokkaita taikka Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvia maita tai muita maita, unionin ja kyseisten maiden välillä sovituin ehdoin, ottaen erityisesti huomioon rahaston avaamisen myönteinen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin. Tämän pitäisi mahdollistaa yhteistyön jatkaminen tarvittaessa asianomaisten maiden kanssa erityisesti tutkimuksen ja innovoinnin alalla sekä pk-yritysten osalta.

(38) Tässä asetuksessa vahvistetaan InvestEU-ohjelman muiden kuin EU:n takuun rahoittamiseen liittyvien toimenpiteiden rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (11) 18 kohdan mukaisesti.

(39) EU:n takuun 2 672 292 573 euron määrää (käypinä hintoina) olisi rahoitettava neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (12) 5 artiklan ja liitteen II mukaisista 1 000 000 000 euron suuruisista (vuoden 2018 hintoina) lisäresursseista. Tästä määrästä olisi osoitettava 63 800 000 euroa (käypinä hintoina) InvestEU-neuvontakeskuksen kokonaismäärärahoihin, jotka ovat 430 000 000 euroa (käypinä hintoina).

(40) EU-osion 26 152 310 073 euron (käypinä hintoina) suuruisen EU:n takuun odotetaan saavan liikkeelle yli 372 000 000 000 euron lisäinvestoinnit unionissa, ja se olisi jaettava alustavasti politiikkaikkunoiden kesken.

(41) Komissio ilmoitti 18 päivänä huhtikuuta 2019, että jäsenvaltioiden kertaluonteisia rahoitusosuuksia, jotka joko jäsenvaltio suorittaa tai julkisyhteisöjen sektoriin luokitellut taikka jäsenvaltion puolesta toimivat kansalliset kehityspankit suorittavat aihekohtaisiin tai usean maan kattaviin investointijärjestelyihin, olisi lähtökohtaisesti pidettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (13) 5 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklan 1 kohdassa sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (14) 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina kertaluonteisina toimenpiteinä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä neuvoston oikeuksia. Lisäksi komissio harkitsee, missä määrin komission joustavuutta koskevan tiedonannon yhteydessä Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) varten tarkoitettua kohtelua voidaan soveltaa mainitun rahaston seuraajavälineeseen InvestEU-ohjelmaan siltä osin, kuin on kyse jäsenvaltioiden käteisenä suorittamista kertaluontoisista rahoitusosuuksista, joilla rahoitetaan EU:n takuun korottamista jäsenvaltio-osiota varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston oikeuksia vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanossa.

(42) InvestEU-rahaston perustana oleva EU:n takuu olisi toteutettava siten, että komissio toimii välillisesti toteutuskumppaneiden avulla, jotka tavoittavat mahdolliset rahoituksenvälittäjät sekä rahoituksen lopulliset saajat. Toteutuskumppaneiden valinnan olisi oltava avointa, eikä siinä saisi olla eturistiriitoja. Komission olisi tehtävä kunkin toteutuskumppanin kanssa takuusopimus takuukapasiteetin myöntämisestä InvestEU-rahastosta, jotta voidaan tukea rahoitus- ja investointitoimia, jotka täyttävät InvestEU-rahaston tukikelpoisuuskriteerit ja edistävät sen tavoitteiden saavuttamista. EU:n takuuseen liittyvän riskin hallinta ei saisi estää sitä, että EU:n takuu on suoraan toteutuskumppaneiden saatavilla. Kun takuu myönnetään EU-osiosta toteutuskumppaneille, niiden olisi oltava täysin vastuussa koko investointiprosessista sekä rahoitus- ja investointitoimiin liittyvästä due diligence -arvioinnista. InvestEU-rahastosta olisi tuettava hankkeita, joilla on yleensä korkeampi riskiprofiili kuin toteutuskumppaneiden tavanomaisilla toimilla tuetuilla hankkeilla ja joita muut julkiset tai yksityiset lähteet eivät ilman InvestEU-rahaston tukea olisi voineet toteuttaa EU:n takuun käyttöaikana lainkaan tai samassa laajuudessa.

(43) InvestEU-rahastolle olisi perustettava hallintorakenne, jonka toiminnan olisi vastattava sen tarkoitusta, joka on yksinomaan EU:n takuun asianmukaisen käytön varmistaminen sekä investointipäätösten poliittisen riippumattomuuden varmistaminen. Tämän hallintorakenteen olisi koostuttava neuvottelukunnasta, johtokunnasta ja täysin riippumattomasta investointikomiteasta. Hallintorakenteen yleisessä kokoonpanossa olisi pyrittävä sukupuolten tasapuoliseen edustukseen. Hallintorakenne ei saisi vaikuttaa eikä puuttua EIP-ryhmän tai muiden toteutuskumppaneiden päätöksentekoon eikä korvata niiden hallintoelimiä.

(44) Olisi perustettava toteutuskumppaneiden edustajista ja jäsenvaltioiden edustajista sekä yhdestä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean nimeämästä asiantuntijasta ja yhdestä alueiden komitean nimeämästä asiantuntijasta koostuva neuvottelukunta, jotta voidaan vaihtaa tietoja ja näkemyksiä InvestEU-rahaston puitteissa käyttöön otettavien rahoitustuotteiden käytöstä sekä keskustella muuttuvista tarpeista ja uusista tuotteista sekä erityisistä alueellisista markkinapuutteista.

(45) Jotta neuvottelukunta voitaisiin muodostaa heti aluksi, komission olisi nimitettävä mahdollisten toteutuskumppaneiden edustajat väliaikaisesti yhdeksi vuodeksi, minkä jälkeen vastuu tästä siirtyisi takuusopimuksen tehneille toteutuskumppaneille.

(46) Komission edustajista, toteutuskumppaneiden edustajista sekä yhdestä Euroopan parlamentin nimeämästä vailla äänioikeutta olevasta asiantuntijasta koostuvan johtokunnan olisi määritettävä InvestEU-rahaston strateginen ja operatiivinen ohjeistus.

(47) Komission olisi arvioitava, ovatko toteutuskumppaneiden esittämät rahoitus- ja investointitoimet koko unionin oikeuden ja kaikkien sen toimintapolitiikkojen mukaisia. Toteutuskumppanin olisi viime kädessä tehtävä rahoitus- ja investointitoimia koskevat päätökset.

(48) Riippumattomista asiantuntijoista koostuvan investointikomitean olisi tehtävä päätelmänsä tuen myöntämisestä EU:n takuuna rahoitus- ja investointitoimille, jotka täyttävät InvestEU-rahaston tukikelpoisuuskriteerit, ja näin tarjottava ulkopuolista asiantuntemusta hankkeisiin liittyvien investointien arvioinnissa. Investointikomitealla olisi oltava eri kokoonpanoja, joilla katetaan eri politiikan alat ja sektorit parhaalla mahdollisella tavalla.

(49) Komission hoitaman riippumattoman sihteeristön, joka on vastuussa investointikomitean puheenjohtajalle, olisi avustettava investointikomiteaa.

(50) Valitessaan toteutuskumppaneita InvestEU-rahaston käyttöön komission olisi otettava huomioon niiden kyky saavuttaa InvestEU-rahaston tavoitteet ja osallistua omilla varoillaan, jotta voidaan varmistaa riittävä maantieteellinen kattavuus ja hajonta, houkutella yksityisiä sijoittajia ja hajauttaa riskejä riittävästi sekä tarjota ratkaisuja, joilla puututaan markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin. Kun otetaan huomioon EIP-ryhmän perussopimuksiin perustuva asema, sen valmiudet toimia kaikissa jäsenvaltioissa ja kokemukset, joita nykyisistä rahoitusvälineistä ja ESIR-rahastosta on saatu, EIP-ryhmän olisi edelleen pysyttävä InvestEU-rahaston EU-osiossa etuoikeutettuna toteutuskumppanina. EIP-ryhmän lisäksi kansallisten kehityspankkien ja -laitosten olisi voitava tarjota täydentävää rahoitustuotevalikoimaa, sillä niiden kokemuksesta ja valmiuksista kansallisella ja alueellisella tasolla voisi olla hyötyä julkisten varojen vaikutuksen maksimoimisessa unionin koko alueella ja hankkeiden oikeudenmukaisen maantieteellisen tasapainon varmistamisessa. InvestEU-ohjelma olisi toteutettava siten, että edistetään pienempien ja uudempien kehityspankkien ja -laitosten tasapuolisia toimintaedellytyksiä. Lisäksi muiden kansainvälisten rahoituslaitosten olisi voitava tulla toteutuskumppaneiksi, erityisesti jos ne voivat tietyissä jäsenvaltioissa tarjota suhteellista etua erityisasiantuntemuksen ja -kokemuksen muodossa ja jos niiden osake-enemmistö on unionissa. Myös muiden yhteisöjen, jotka täyttävät varainhoitoasetuksessa asetetut vaatimukset, olisi voitava tulla toteutuskumppaneiksi.

(51) Paremman maantieteellisen hajonnan edistämiseksi voidaan perustaa investointijärjestelyjä, joissa yhdistyvät toteutuskumppaneiden sekä sellaisten muiden kansallisten kehityspankkien ja -laitosten pyrkimykset ja asiantuntemus, joilla on suppea kokemus rahoitusvälineiden käytöstä. Tällaisten rakenteiden perustamiseen olisi kannustettava muun muassa InvestEU-neuvontakeskuksesta saatavalla tuella. On asianmukaista koota yhteen investointikumppaneita, viranomaisia, asiantuntijoita, koulutus- ja tutkimuslaitoksia, asiaankuuluvia työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia sekä muita asiaankuuluvia toimijoita unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla investointijärjestelyjen käytön edistämiseksi asianomaisilla aloilla.

(52) Jäsenvaltio-osioon kuuluva EU:n takuu olisi myönnettävä mille tahansa varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti tukikelpoiselle toteutuskumppanille, mukaan lukien kansalliset tai alueelliset kehityspankit tai -laitokset, EIP, EIR ja muut kansainväliset rahoituslaitokset. Jäsenvaltio-osion toteutuskumppaneita valittaessa komission olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion ehdotukset rahoitusosuussopimuksen mukaisesti. Varainhoitoasetuksen 154 artiklan mukaan komission on tehtävä arvio toteutuskumppanin säännöistä ja menettelyistä sen varmistamiseksi, että ne tarjoavat unionin taloudellisille eduille komission tarjoamaa suojaa vastaavan suojan tason.

(53) Toteutuskumppanin olisi tehtävä rahoitus- ja investointitoimia koskeva lopullinen päätös omissa nimissään, toteutettava toimet sisäisten sääntöjensä, toimintapolitiikkojensa ja menettelyjensä mukaisesti ja kirjattava ne omaan tilinpäätökseensä tai tapauksen mukaan ilmoitettava ne tilinpäätöksen liitetiedoissa. Näin ollen komission olisi kirjattava ainoastaan EU:n takuusta mahdollisesti aiheutuva taloudellinen vastuu ja ilmoitettava takuun enimmäismäärä, mukaan lukien kaikki asiaankuuluvat tiedot myönnetystä takuusta.

(54) InvestEU-rahaston olisi tarvittaessa sallittava unionin talousarviosta tai muista lähteistä, kuten EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta, rahoitettujen avustusten tai rahoitusvälineiden taikka sekä avustusten että rahoitusvälineiden joustava, saumaton ja tehokas yhdistäminen EU:n takuun kanssa tilanteissa, joissa tämä on tarpeen, jotta voidaan parhaiten tukea markkinoiden toimintapuutteiden tai optimaalista heikompien investointitilanteiden ratkaisemiseen tähtääviä investointeja.

(55) Hankkeiden, joita toteutuskumppanit esittävät InvestEU-ohjelman tuen piiriin ja joihin sisältyy InvestEU-rahaston tuen yhdistäminen muista unionin ohjelmista myönnettyyn tukeen, olisi kokonaisuudessaan vastattava kyseisten unionin ohjelmien tavoitteita ja tukikelpoisuuskriteereitä. EU:n takuun käytöstä olisi päätettävä InvestEU-ohjelman mukaisesti.

(56) InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tuettava vahvan investointihankejatkumon kehittämistä jokaiselle politiikkaikkunalle neuvonta-aloitteilla, jotka ovat EIP-ryhmän tai muiden neuvontakumppaneiden täytäntöön panemia taikka suoraan komission täytäntöön panemia. InvestEU-neuvontakeskuksen olisi edistettävä maantieteellisen hajonnan lisäämistä unionin taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien tavoitteiden edistämiseksi ja alueellisten erojen vähentämiseksi. InvestEU-neuvontakeskuksen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pienten hankkeiden yhdistämiseen suuremmiksi salkuiksi. Komission, EIP-ryhmän ja muiden neuvontakumppaneiden olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä tuen tehokkuuden, synergiaetujen ja tosiasiallisen maantieteellisen kattavuuden varmistamiseksi kaikkialla unionissa ottaen huomioon paikallisten toteutuskumppaneiden asiantuntemus ja paikalliset valmiudet sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/1017 (15) perustettu Euroopan investointineuvontakeskus. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 12/2020 ”Euroopan investointineuvontakeskus: toiminta käynnistettiin investointien lisäämiseksi EU:ssa, mutta keskuksen vaikutus on edelleen vähäinen” (16) havaintoja olisi tarkasteltava huolellisesti, jotta voidaan maksimoida InvestEU-neuvontakeskuksen teho ja vaikutus. InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tarjottava keskitetty yhteyspiste hankekehitystuelle, jota InvestEU-neuvontakeskus antaa viranomaisille ja hankkeiden toteuttajille.

(57) Komission olisi perustettava InvestEU-neuvontakeskus EIP-ryhmä tärkeimpänä kumppaninaan ja hyödynnettävä Euroopan investointineuvontakeskuksen kautta saatuja kokemuksia. Komission olisi vastattava InvestEU-neuvontakeskuksen politiikan ohjauksesta sekä keskitetyn yhteyspisteen hallinnoinnista. EIP-ryhmän olisi tarjottava politiikkaikkunoiden mukaisia neuvonta-aloitteita. EIP-ryhmän olisi lisäksi tarjottava komissiolle operatiivisia palveluja, myös antamalla panoksensa neuvonta-aloitteita koskevaan strategiseen ja poliittiseen ohjeistukseen, kartoittamalla olemassa olevia ja tulevia neuvonta-aloitteita, arvioimalla neuvontatarpeita ja antamalla komissiolle neuvoja optimaalisista keinoista vastata näihin tarpeisiin olemassa olevien tai uusien neuvonta-aloitteiden avulla.

(58) Jotta voidaan taata neuvontapalvelujen ulottaminen laajalle maantieteelliselle alueelle koko unionissa ja hyödyntää tuloksellisesti paikallista tietämystä InvestEU-rahastosta, olisi varmistettava InvestEU-neuvontakeskuksen paikallinen edustus siellä, missä sitä tarvitaan, ottaen huomioon nykyiset tukijärjestelyt ja paikallisten kumppaneiden läsnäolo; näin voidaan antaa konkreettista, ennakoivaa ja räätälöityä tukea paikan päällä. Jotta voidaan helpottaa neuvontatuen tarjoamista paikallistasolla ja varmistaa tuen tehokkuus, synergiavaikutus ja tosiasiallinen maantieteellinen kattavuus kaikkialla unionin alueella, InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tehtävä yhteistyötä kansallisten kehityspankkien ja -laitosten kanssa sekä hyödynnettävä ja käytettävä niiden asiantuntemusta.

(59) InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tarjottava neuvontatukea pienikokoisille hankkeille ja startup-yrityshankkeille etenkin silloin, kun startup-yritys pyrkii suojaamaan tutkimus- ja innovointi-investointejaan immateriaalioikeuksilla, kuten patenteilla, ottaen huomioon muut palvelut, joilla nämä toimet voidaan kattaa, ja pyrkien synergiaan kyseisten palvelujen kanssa.

(60) InvestEU-rahaston yhteydessä tarvitaan hankkeiden kehittämiseen liittyvää tukea ja valmiuksien kehittämistukea laadukkaiden hankkeiden alullepanon edellyttämien organisatoristen valmiuksien ja markkinakehitystoiminnan kehittämistä varten. Tällainen tuki olisi kohdennettava myös rahoituksenvälittäjiin, jotka ovat avainasemassa, jotta pk-yrityksiä voidaan auttaa saamaan rahoitusta ja hyödyntämään koko potentiaalinsa. Neuvontatuen tavoitteena on lisäksi luoda edellytykset mahdollisten tukikelpoisten rahoituksen saajien määrän lisäämiseen uusilla markkinasegmenteillä, erityisesti jos yksittäisten hankkeiden pieni koko lisää huomattavasti transaktiokustannuksia hanketasolla, kuten sosiaalisen rahoituksen ekosysteemeissä, mukaan lukien hyväntekeväisyysjärjestöt, tai kulttuurialalla ja luovilla aloilla. Valmiuksien kehittämistuen pitäisi olla täydentävää tukea niiden toimien lisäksi, jotka toteutetaan unionin muiden, tietyt politiikan alat kattavien ohjelmien puitteissa. Olisi pyrittävä myös tukemaan mahdollisten hankkeiden toteuttajien, erityisesti paikallisten organisaatioiden ja viranomaisten, valmiuksien kehittämistä.

(61) Olisi otettava käyttöön InvestEU-portaali, joka tarjoaa helposti saatavilla olevan ja käyttäjäystävällisen hanketietokannan, jolla lisätään rahoitusta tarvitsevien investointihankkeiden näkyvyyttä ja jonka tarkoituksena on erityisesti tarjota toteutuskumppaneille unionin oikeuden ja toimintapolitiikkojen mukainen mahdollinen investointihankejatkumo.

(62) InvestEU-ohjelman yhteydessä olisi toteutettava neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 (17) mukaisesti ja siinä osoitettujen määrärahojen rajoissa elpymis- ja palautumistoimenpiteitä, jotta covid-19-kriisin ennennäkemättömiä vaikutuksia voidaan lievittää. Tällaisia lisävaroja käytettäessä olisi varmistettava asetuksessa (EU) 2020/2094 säädettyjen määräaikojen noudattaminen.

(63) Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (18) 22 ja 23 kohdan nojalla InvestEU-ohjelmaa olisi arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen samalla erityisesti jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta ja ylisääntelyä. Kyseisiin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällytettävä mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella arvioidaan InvestEU-ohjelman käytännön vaikutuksia.

(64) Olisi otettava käyttöön kattava seurantakehys, joka perustuu tuotos-, tulos- ja vaikutusindikaattoreihin, jotta voidaan seurata edistymistä unionin tavoitteissa. Jotta vastuuvelvollisuus unionin kansalaisia kohtaan voidaan varmistaa, komission olisi raportoitava vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle InvestEU-ohjelman edistymisestä ja vaikutuksista ja sen perusteella toteutetuista toimista.

(65) Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Näissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan erityisesti menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksyttäviin sääntöihin sisältyy myös yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi.

(66) InvestEU-ohjelmaan sovelletaan varainhoitoasetusta. Siinä vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien talousarviotakuita koskevat säännöt.

(67) Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (19) sekä neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 (20), (Euratom, EY) N:o 2185/96 (21) ja (EU) 2017/1939 (22) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien, mukaan lukien petokset, ehkäisemiseen, havaitsemiseen, korjaamiseen ja tutkimiseen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintään ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määräämiseen liittyvät toimenpiteet. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on valtuudet erityisesti asetusten (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirastolla (EPPO) on asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti valtuudet tutkia unionin taloudellisia etuja vahingoittavia rikoksia sekä nostaa niistä syyte Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (23) mukaisesti. Unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on varainhoitoasetuksen mukaisesti toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, tilintarkastustuomioistuimelle ja niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön, EPPOlle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

(68) Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (24) vahvistetun yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti hyväksytyn perusteella. Kolmannet maat voivat osallistua myös muiden oikeudellisten välineiden perusteella. Tähän asetukseen olisi lisättävä erityinen säännös, jolla myönnetään toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti.

(69) Merentakaisiin maihin tai merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU (25) nojalla saada rahoitusta InvestEU-ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

(70) Jotta voidaan täydentää tämän asetuksen tiettyjä muita kuin keskeisiä osia investointisuuntaviivoilla ja indikaattoreiden tulostaululla ja helpottaa tulosindikaattoreiden nopeaa ja joustavaa mukauttamista sekä muuttaa rahoitusastetta, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä eri politiikkaikkunoiden rahoitus- ja investointitoimia koskevien investointisuuntaviivojen laatimisesta, tulostaulusta, tämän asetuksen liitteen III muuttamisesta indikaattoreiden tarkistamiseksi tai täydentämiseksi ja rahoitusosuuden muuttamiseksi. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti näihin investointisuuntaviivoihin olisi sisällyttävä asianmukaiset säännökset, joilla vältetään tarpeetonta hallinnollista rasitusta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

(71) Rahoitus- ja investointitoimille, joita koskevan rahoitussopimuksen tai transaktion toteutuskumppani on allekirjoittanut tai tehnyt 1 päivän tammikuuta 2021 ja niitä koskevien takuusopimusten allekirjoittamisen välisenä aikana, olisi voitava myöntää EU:n takuu edellyttäen, että nämä toimet mainitaan takuusopimuksessa ja ne läpäisevät politiikkojen noudattamista koskevan tarkastuksen tai saavat myönteisen lausunnon Euroopan investointipankin perussäännöstä tehdyn Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 5, jäljempänä ’EIP:n perussääntö’, 19 artiklassa tarkoitetun menettelyn puitteissa ja että molemmissa tapauksissa investointikomitea hyväksyy ne.

(72) Talousarviovarojen käytön optimoimiseksi olisi oltava mahdollista yhdistää vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen nojalla perustettujen rahoitusvälineiden asiaankuuluvat salkut ja asetuksen (EU) 2015/1017 mukainen EU:n takuu tämän asetuksen mukaiseen EU:n takuuseen. Tällaisella yhdistämisellä aikaansaadun paremman riskinkantokyvyn ansiosta voitaisiin lisätä tämän asetuksen mukaisen EU-takuun tehokkuutta ja mahdollistaa lisätuki rahoituksen lopullisille saajille. Yhdistämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt olisi määriteltävä komission ja EIP:n tai EIR:n välisessä takuusopimuksessa. Yhdistämisen ehtojen olisi oltava sopusoinnussa Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen (26) kanssa.

(73) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita eli puuttua unionin laajuisiin ja jäsenvaltiokohtaisiin markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin sekä mahdollistaa uusiin tai monimutkaisiin markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin kohdistettujen innovatiivisten rahoitustuotteiden ja niiden levitysjärjestelmien unioninlaajuinen markkinatestaus, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(74) Jotta varmistetaan jatkuvuus tuen myöntämisessä asiaankuuluvalla politiikan alalla ja mahdollistetaan se, että täytäntöönpano aloitetaan monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 alusta, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti ja sitä olisi sovellettava taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2021,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Yleiset säännökset

1 artikla Kohde Tällä asetuksella perustetaan InvestEU-rahasto, josta myönnetään EU:n takuu unionin sisäisten politiikkojen tavoitteisiin myötävaikuttavien toteutuskumppaneiden toteuttamien rahoitus- ja investointitoimien tukemiseksi. Lisäksi tällä asetuksella perustetaan neuvontamekanismi tarjoamaan tukea investointikelpoisten hankkeiden kehittämiseen ja rahoituksen saantiin ja avustamaan niihin liittyvien valmiuksien kehittämisessä, jäljempänä ’InvestEU-neuvontakeskus’. Tällä asetuksella perustetaan myös tietokanta, jonka avulla hankkeet, joille hankkeiden toteuttajat hakevat rahoitusta, saavat näkyvyyttä ja jonka kautta sijoittajat saavat tietoa investointimahdollisuuksista, jäljempänä ’InvestEU-portaali’. Tässä asetuksessa vahvistetaan InvestEU-ohjelman tavoitteet, sen talousarvio ja EU:n takuun määrä vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1) ’InvestEU-ohjelmalla’ InvestEU-rahastoa, InvestEU-neuvontakeskusta, InvestEU-portaalia ja rahoitusta yhdistäviä toimia yhdessä; 2) ’EU:n takuulla’ unionin talousarviosta rahoitettavaa yleistä, peruuttamatonta, ehdotonta ja vaadittaessa maksettavaa talousarviotakuuta, jonka puitteissa varainhoitoasetuksen 219 artiklan 1 kohdan mukaiset talousarviotakuut tulevat voimaan toteutuskumppaneiden kanssa tehtyjen yksittäisten takuusopimusten tullessa voimaan; 3) ’politiikkaikkunalla’ 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua osa-aluetta, jota tuetaan kohdennetusti EU:n takuulla; 4) ’osiolla’ EU:n takuun osaa, joka määritellään takuun perustana olevien varojen alkuperän perusteella; 5) ’rahoitusta yhdistävällä toimella’ unionin talousarviosta tuettavaa toimea, jonka tarkoituksena on yhdistää EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, EU:n talousarviosta rahoitettavia takaisin maksettavia tukimuotoja tai näitä molempia kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten tai kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamiin, takaisin maksettaviin tukimuotoihin; unionin ohjelmat, joita rahoitetaan muista lähteistä kuin unionin talousarviosta, esimerkiksi EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta, voidaan rinnastaa tässä määritelmässä unionin talousarviosta rahoitettaviin unionin ohjelmiin; 6) ’EIP-ryhmällä’ EIP:tä, sen tytäryhtiöitä ja muita Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Euroopan investointipankin perussäännöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 5, jäljempänä ’EIP:n perussääntö’, olevan 28 artiklan 1 kohdan nojalla perustettuja yksikköjä; 7) ’rahoitusosuudella’ toteutuskumppanin oman riskinottokapasiteetin muotoista rahoitusosuutta, joka annetaan samoin ehdoin EU:n takuun kanssa tai toisessa muodossa, joka mahdollistaa InvestEU-ohjelman tehokkaan toteuttamisen ja varmistaa samalla etujen asianmukaisen yhteensovittamisen; 8) ’rahoitusosuussopimuksella’ oikeudellista välinettä, jolla komissio ja yksi tai useampi jäsenvaltio määrittelevät EU:n takuun ehdot 10 artiklassa vahvistetussa jäsenvaltio-osiossa; 9) ’rahoitustuotteella’ rahoitusmekanismia tai -järjestelyä, jonka ehtojen nojalla toteutuskumppani tarjoaa suoraa tai välitettyä rahoitusta lopullisille saajille käyttäen mitä tahansa 16 artiklassa tarkoitettua rahoitustyyppiä; 10) ’rahoitus- ja investointitoimella’ tai ’rahoitus- tai investointitoimella’ toteutuskumppanin omissa nimissään sisäisten sääntöjensä, toimintapolitiikkojensa ja menettelyjensä mukaisesti toteuttamaa toimea, jolla lopullisille saajille annetaan rahoitusta suoraan tai välillisesti rahoitustuotteiden välityksellä ja joka kirjataan toteutuskumppanin tilinpäätökseen tai tapauksen mukaan ilmoitetaan tilinpäätöksen liitetiedoissa; 11) ’yhteistyössä hallinnoitavilla rahastoilla’ rahastoja, jotka tarjoavat mahdollisuuden osoittaa osan kyseisistä rahastoista talousarviotakuun rahoittamiseen InvestEU-rahaston jäsenvaltio-osiossa, eli Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) ja koheesiorahastoa, jotka on määrä perustaa Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella vuosiksi 2021–2027, Euroopan sosiaalirahasto plussaa (ESR+), joka on määrä perustaa Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella, jäljempänä ’vuosia 2021–2027 koskeva ESR+-asetus’, Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa (EMKVR), joka on määrä perustaa Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta ja asetuksen (EU) N:o 508/2014 kumoamisesta annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella, sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa, joka on määrä perustaa jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laatimien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella, jäljempänä ’YMP:n strategiasuunnitelma-asetus’; 12) ’takuusopimuksella’ oikeudellista välinettä, jolla komissio ja toteutuskumppani määrittävät ehdot, jotka koskevat ehdotusten tekemistä EU:n takuun myöntämisestä rahoitus- ja investointitoimille, EU:n takuun myöntämistä kyseisille toimille ja kyseisten toimien toteuttamista tämän asetuksen mukaisesti; 13) ’toteutuskumppanilla’ kelpoisuusvaatimukset täyttävää vastapuolta, kuten rahoituslaitosta tai muuta rahoituksenvälittäjää, jonka kanssa komissio on tehnyt takuusopimuksen; 14) ’Euroopan yhteistä etua koskevalla tärkeällä hankkeella’ hanketta, joka täyttää kaikki kriteerit, jotka on vahvistettu Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteista annetussa komission tiedonannossa tai mainitun tiedonannon mahdollisissa myöhemmissä tarkistuksissa; 15) ’neuvontasopimuksella’ oikeudellista välinettä, jolla komissio ja neuvontakumppani määrittävät InvestEU-neuvontakeskuksen toteutusta koskevat ehdot; 16) ’neuvonta-aloitteella’ teknistä apua ja neuvontapalveluja, mukaan lukien valmiuksien kehittämistoimet, joilla tuetaan investointeja ja joita tarjoavat neuvontakumppanit, komission kanssa sopimuksen tehneet ulkoiset palveluntarjoajat tai toimeenpanovirastot; 17) ’neuvontakumppanilla’ kelpoisuusvaatimukset täyttävää vastapuolta, kuten rahoituslaitosta tai muuta yhteisöä, jonka kanssa komissio on tehnyt neuvontasopimuksen yhden tai useamman neuvonta-aloitteen toteuttamiseksi, lukuun ottamatta neuvonta-aloitteita, joiden toteuttajina ovat komission kanssa sopimuksen tehneet ulkoiset palveluntarjoajat tai toimeenpanovirastot; 18) ’investointijärjestelyllä’ erityisrahoitusyhtiötä, hoidettua tiliä, sopimusperusteista yhteisrahoitus- tai riskinjakojärjestelyä tai millä tahansa muulla tavoin luotua järjestelyä, jonka kautta yhteisöt kanavoivat rahoitusosuuden erinäisten investointihankkeiden rahoittamiseksi ja johon voi sisältyä a) kansallinen tai alueellinen järjestely, johon on koottu useita investointihankkeita tietyn jäsenvaltion alueella; b) rajatylittävä, usean maan kattava, alueellinen tai makroalueellinen järjestely, johon on koottu investointihankkeista tietyllä maantieteellisellä alueella kiinnostuneita kumppaneita useilta alueilta tai useista jäsenvaltioista tai kolmansista maista; c) aihekohtainen järjestely, johon on koottu tietyn alan investointihankkeita; 19) ’mikrorahoituksella’ vuosia 2021–2027 koskevan ESR+-asetuksen asiaankuuluvissa säännöksissä määriteltyä mikrorahoitusta; 20) ’kansallisella kehityspankilla tai -laitoksella’ oikeussubjektia, joka harjoittaa ammattimaista rahoitustoimintaa ja jolle jäsenvaltio tai jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallistason yhteisö on antanut tehtäväksi toteuttaa kehittämis- tai edistämistoimia; 21) ’pienellä ja keskisuurella yrityksellä’ tai ’pk-yrityksellä’ komission suosituksen 2003/361/EY (27) liitteessä tarkoitettua mikroyritystä tai pientä tai keskisuurta yritystä; 22) ’pienellä midcap-yrityksellä’ yhteisöä, joka ei ole pk-yritys ja jossa on enintään 499 työntekijää; 23) ’yhteiskunnallisella yrityksellä’ vuosia 2021–2027 koskevan ESR+-asetuksen asiaankuuluvissa säännöksissä määriteltyä yhteiskunnallista yritystä.

3 artikla InvestEU-ohjelman tavoitteet 1. InvestEU-ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea unionin politiikkatavoitteita rahoitus- ja investointitoimilla, joilla myötävaikutetaan: a) unionin kilpailukykyyn, tutkimus, innovointi ja digitalisaatio mukaan lukien; b) unionin talouden kasvuun ja työllisyyteen, unionin talouden kestävyyteen sekä sen ympäristö- ja ilmastoulottuvuuteen siten, että myötävaikutetaan kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen sekä korkealaatuisten työpaikkojen luomiseen; c) unionin sosiaalista palautumiskykyä, osallistavuutta ja innovatiivisuutta; d) tieteen ja teknologian kehityksen sekä kulttuurin ja koulutuksen edistämiseen; e) unionin pääomamarkkinoiden yhdentymiseen ja sisämarkkinoiden vahvistumiseen, mukaan lukien ratkaisut, joilla puututaan unionin pääomamarkkinoiden hajanaisuuteen, monipuolistetaan unionin yritysten rahoituslähteitä ja edistetään kestävää rahoitusta; f) taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen; tai g) unionin talouden kestävään ja osallistavaan elpymiseen covid-19-kriisin jälkeen, muun muassa myöntämällä pääomatukea pk-yrityksille, joihin covid-19-kriisi vaikutti kielteisesti ja jotka eivät olleet valtiontukisääntöjen määritelmän mukaan vaikeuksissa jo vuoden 2019 lopussa, aineellisten tai aineettomien hyödykkeiden olemassa olevien strategisten arvoketjujen ylläpitämiseen ja vahvistamiseen ja uusien tällaisten arvoketjujen kehittämiseen sekä unionille strategisesti tärkeän toiminnan, myös Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden, ylläpitämiseen ja lujittamiseen kriittisen infrastruktuurin, olipa se fyysistä tai virtuaalista, muutokseen johtavan teknologian, mullistavien innovaatioiden ja yritysten ja kuluttajien tarvitsemien hyödykkeiden osalta sekä kestävän siirtymän tukemiseen. 2. InvestEU-ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: a) kestävään infrastruktuuriin liittyvien rahoitus- ja investointitoimien tukeminen 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla; b) tutkimukseen, innovointiin ja digitalisaatioon liittyvien rahoitus- ja investointitoimien tukeminen, mukaan lukien innovatiivisten yritysten laajentamisen ja teknologioiden markkinoille tuomisen tukeminen, 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla; c) pk-yritysten ja pienten midcap-yritysten rahoituksen saannin ja saatavuuden parantaminen ja tällaisten yritysten maailmanlaajuisen kilpailukyvyn lisääminen; d) yhteiskunnallisten yritysten mikrorahoituksen ja muun rahoituksen saannin ja saatavuuden parantaminen, jotta voidaan tukea sosiaalisiin investointeihin ja osaamiseen ja taitoihin liittyviä rahoitus- ja investointitoimia sekä kehittää ja vakiinnuttaa sosiaalisten investointien markkinoita 8 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla.

4 artikla EU:n takuun talousarvio ja määrä 1. Jäljempänä 9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua EU-osiota varten EU:n takuu on 26 152 310 073 euroa (käypinä hintoina). Sen rahoitusaste on 40 prosenttia. Tästä rahoitusasteesta johtuvaa rahoitusta laskettaessa otetaan huomioon myös 35 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettu määrä. Tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua jäsenvaltio-osiota varten EU:n takuuta voidaan korottaa jäsenvaltioiden Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälinettä koskevista rahoitussäännöistä annettavan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen, jäljempänä ’yhteisiä säännöksiä vuosiksi 2021–2027 koskeva asetus’, EAKR:n, ESR+:n, koheesiorahaston ja EMKVR:n käyttöä InvestEU-ohjelman kautta koskevien säännösten ja YMP:n strategiasuunnitelma-asetuksen Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston käyttöä InvestEU-ohjelman kautta koskevien säännösten nojalla osoittamalla määrällä. Jäsenvaltiot voivat suorittaa myös käteisellä tai takauksena lisämaksun EU:n takuun korottamiseksi jäsenvaltio-osiota varten. Käteisellä suoritettua määrää pidetään varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan toisen virkkeen mukaisesti ulkoisena käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona. Tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetut kolmansien maiden rahoitusosuudet, jotka varainhoitoasetuksen 218 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetaan kokonaan käteisenä, korottavat ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua EU:n takuuta. 2. Tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta määrästä 14 825 000 000 euroa (käypinä hintoina) osoitetaan asetuksen (EU) 2020/2094 1 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanotoimiin tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tavoitteita varten. Tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta määrästä 11 327 310 073 euroa (käypinä hintoina) osoitetaan 3 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa tarkoitettuja tavoitteita varten. Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut määrät ovat käytettävissä vasta asetuksen (EU) 2020/2094 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen. EU-osiota varten tarkoitetun EU:n takuun ohjeellinen jakautuminen esitetään tämän asetuksen liitteessä I. Komissio voi tarvittaessa poiketa liitteessä I tarkoitetuista määristä enimmillään 15 prosenttia kunkin 3 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa tarkoitetun tavoitteen osalta. Komissio ilmoittaa tällaisesta poikkeamisesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 3. Jäljempänä VI ja VII luvussa säädettyjen toimenpiteiden toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet ovat 430 000 000 euroa (käypinä hintoina). 4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää myös InvestEU-ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien sisäiset tietotekniikkajärjestelmät.

5 artikla InvestEU-rahastoon assosioituneet kolmannet maat Seuraavat kolmannet maat voivat osallistua tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun InvestEU-rahaston EU-osion ja tämän asetuksen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen politiikkaikkunoiden rahoittamiseen voidakseen osallistua tiettyihin rahoitustuotteisiin varainhoitoasetuksen 218 artiklan 2 kohdan nojalla: a) Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat ETA:n jäseniä, Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; b) unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti; c) Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti; d) muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta mihin tahansa unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella i) varmistetaan oikeudenmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; ii) vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien laskentatapa, ja ohjelmien hallintokustannukset; iii) ei anneta kolmannelle maalle unionin ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; iv) taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. Tämän artiklan ensimmäisen kohdan d alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet ovat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

6 artikla Unionin rahoituksen toteutus ja muodot 1. EU:n takuun toteutuksessa käytetään välillistä hallinnointia, johon osallistuvat varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii, iii, v ja vi alakohdassa tarkoitetut elimet. Tämän asetuksen mukaisen unionin rahoituksen muut muodot, mukaan lukien varainhoitoasetuksen VIII osaston mukaisesti toteutettavat avustukset ja tämän artiklan mukaisesti toteutettavat rahoitusta yhdistävät toimet, toteutetaan varainhoitoasetuksen mukaisesti suoraa tai välillistä hallinnointia käyttäen, mahdollisimman sujuvasti ja varmistaen tehokas ja johdonmukainen tuki EU:n toimintapolitiikoille. 2. EU:n takuun kattamien rahoitus- ja investointitoimien, jotka ovat osa rahoitusta yhdistävää toimea, jossa tämän asetuksen mukaista tukea yhdistetään yhdestä tai useammasta muusta unionin ohjelmasta tulevaan tai EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta katettavaan tukeen, a) on vastattava niitä politiikkatavoitteita ja oltava niiden tukikelpoisuuskriteerien mukaisia, jotka esitetään sitä unionin ohjelmaa koskevissa säännöissä, jonka nojalla tuesta päätetään; b) on oltava tämän asetuksen mukaisia. 3. Rahoitusta yhdistävien toimien, joissa on mukana rahoitusväline, joka rahoitetaan kokonaisuudessaan unionin muista ohjelmista tai EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta käyttämättä tämän asetuksen mukaista EU:n takuuta, on vastattava niitä politiikkatavoitteita ja oltava niiden tukikelpoisuuskriteerien mukaisia, jotka esitetään sitä unionin ohjelmaa koskevissa säännöissä, jonka nojalla tukea myönnetään. 4. Tukimuodoista, joita ei makseta takaisin, ja unionin talousarviosta tulevista rahoitusvälineistä, jotka muodostavat osan tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetusta rahoitusta yhdistävästä toimesta, päätetään tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisen unionin ohjelman sääntöjä noudattaen ja ne toteutetaan rahoitusta yhdistävän toimen puitteissa tätä asetusta ja varainhoitoasetuksen X osastoa noudattaen. Tällaisiin rahoitusta yhdistäviin toimiin liittyvässä raportoinnissa on käsiteltävä myös sitä, vastaavatko toimet niitä politiikkatavoitteita ja tukikelpoisuuskriteereitä, jotka esitetään sitä unionin ohjelmaa koskevissa säännöissä, jonka nojalla tuesta päätetään, kuten myös sitä, ovatko toimet tämän asetuksen mukaisia.

7 artikla Salkkujen yhdistäminen 1. Tämän asetuksen mukaisesta EU:n takuusta myönnettävä tuki, ohjelmakauden 2014–2020 ohjelmilla perustetuista rahoitusvälineistä myönnettävä unionin tuki ja asetuksella (EU) 2015/1017 perustetusta EU:n takuusta myönnettävä unionin tuki voidaan yhdistää rahoitustuotteiksi, jotka EIP tai EIR panee täytäntöön tämän asetuksen nojalla. 2. Poiketen siitä, mitä 19 artiklan 2 kohdassa ja 16 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, tämän asetuksen mukainen EU:n takuu voi kattaa myös 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tappiot, jotka liittyvät tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla rahoitustuotteilla tuettujen rahoitus- ja investointitoimien koko salkkuun. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen rahoitusvälineiden tavoitteista huolimatta 1 kohdassa tarkoitetuista rahoitusvälineistä johtuvien rahoitusvastuiden kattamiseksi saatuja varoja voidaan käyttää kattamaan tappiot, jotka liittyvät 1 kohdassa tarkoitetuilla rahoitustuotteilla tuettujen rahoitus- ja investointitoimien koko salkkuun. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista rahoitustuotteista aiheutuvat tappiot, tulot ja palautukset sekä mahdollisesti takaisin perityt määrät kohdennetaan määräsuhteessa kyseisessä kohdassa tarkoitettuihin rahoitusvälineisiin ja EU:n takuisiin, joista yhdistetty unionin tuki kyseiselle rahoitustuotteelle myönnetään. 4. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rahoitustuotteiden ehdot, mukaan lukien vastaavat määräsuhteiset osuudet tappioista, tuloista, palautuksista ja takaisin perittävistä määristä, vahvistetaan 17 artiklassa tarkoitetussa takuusopimuksessa.

II LUKU

InvestEU-rahasto

8 artikla Politiikkaikkunat 1. InvestEU-rahasto toimii seuraavien neljän politiikkaikkunan kautta, jotta näillä aloilla voidaan puuttua markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin: a) kestävän infrastruktuurin politiikkaikkuna, joka käsittää kestävät investoinnit seuraavilla osa-alueilla: liikenne, mukaan lukien multimodaalinen liikenne, liikenneturvallisuus, johon kuuluu unionin tavoite, että kuolemaan johtavat onnettomuudet ja vakavat loukkaantumiset loppuvat tieliikenteessä vuoteen 2050 mennessä, rautatie- ja tieinfrastruktuurin korjaaminen ja kunnossapito, energia, erityisesti uusiutuva energia, energiatehokkuus vuoden 2030 energiapuitteiden mukaisesti, rakennusten peruskorjaushankkeet, joissa keskitytään energiansäästöön, ja rakennusten liittäminen osaksi energiaa, varastointia, digitalisointia ja liikennettä koskevaa järjestelmää, yhteenliitäntäasteen, digitaalisten yhteyksien ja niiden saatavuuden parantaminen muun muassa maaseutualueilla, raaka-aineiden tarjonta ja käsittely, avaruus, valtameret, vesi, myös sisävesiväylät, jätehierarkian ja kiertotalouden mukainen jätehuolto, luonto ja muu ympäristöinfrastruktuuri, kulttuuriperintö, matkailu, laitteet, liikkuva omaisuus ja sellaisten innovatiivisten teknologioiden käyttöönotto, jotka edistävät ympäristö- ja ilmastokestävyyteen tai yhteiskunnalliseen kestävyyteen liittyviä unionin tavoitteita ja jotka täyttävät ympäristö- tai yhteiskunnallista kestävyyttä koskevat unionin normit; b) tutkimuksen, innovoinnin ja digitalisaation politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: tutkimus-, tuotekehitys- ja innovointitoiminta, teknologioiden ja tutkimustulosten siirtäminen markkinoille markkinoiden edistäjien ja yritysten välisen yhteistyön tukemiseksi, innovatiivisten ratkaisujen esittely ja käyttöönotto ja innovatiivisten yritysten laajentamisen tukeminen sekä unionin teollisuuden digitalisaatio; c) pk-yritysten politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: pk-yritysten, innovatiiviset ja kulttuurialalla ja luovilla aloilla toimivat pk-yritykset mukaan lukien, sekä pienten midcap-yritysten ensisijainen rahoituksen saanti ja saatavuus; d) sosiaalisten investointien ja osaamisen politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: mikrorahoitus, yhteiskunnallisten yritysten rahoitus, yhteisötalous sekä sukupuolten tasa-arvoa edistävät toimenpiteet, osaaminen, yleissivistävä koulutus, ammatillinen koulutus ja niihin liittyvät palvelut, sosiaalinen infrastruktuuri, mukaan lukien terveys- ja koulutusinfrastruktuuri sekä sosiaalinen ja opiskelija-asuntotuotanto, sosiaalinen innovointi, terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito, osallistaminen ja saavutettavuus, kulttuuritoiminta ja luova toiminta, joilla on yhteiskunnallinen päämäärä, ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden integroiminen, mukaan lukien kolmansien maiden kansalaiset. 2. Perustetaan horisontaalisesti kaikissa politiikkaikkunoissa oikeudenmukaisen siirtymän järjestely. Järjestelyyn sisältyvät investoinnit, joilla puututaan sosiaalisiin, taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin, jotka johtuvat siirtymäprosessista kohti unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteen ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen saavuttamista, sekä jäsenvaltion oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskevan asetuksen asiaankuuluvien säännösten mukaisesti laatimassa oikeudenmukaista siirtymää koskevassa suunnitelmassa yksilöidyt tukialueet. 3. Kaikkiin politiikkaikkunoihin voi sisältyä strategisia investointeja, myös Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita, joilla tuetaan rahoituksen lopullisia saajia, joiden toiminnalla on strategista merkitystä unionille, erityisesti vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen, paremman häiriönsietokyvyn ja strategisten arvoketjujen vahvistamisen näkökulmasta. Strategisten avaruus-, puolustus- ja kyberturvallisuusinvestointien tapauksessa sekä tietyntyyppisissä hankkeissa, joilla on tosiasiallisia ja suoria turvallisuusvaikutuksia kriittisillä aloilla, tämän artiklan 9 kohdan mukaisesti annetuissa investointisuuntaviivoissa, jäljempänä ’investointisuuntaviivat’, on asetettava rajoituksia, jotka koskevat lopullisia saajia, jotka ovat kolmannen maan tai kolmansien maiden yhteisöjen määräysvallassa, ja lopullisia saajia, joiden toimeenpaneva johto on unionin ulkopuolella, jotta voidaan suojella unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta. Nämä rajoitukset on vahvistettava Euroopan puolustusrahaston perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1092 kumoamisesta annettavan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen asiaankuuluvissa säännöksissä ja unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta annettavan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen asiaankuuluvissa säännöksissä säädettyjen osallistumiskelpoisia yhteisöjä koskevien periaatteiden mukaisesti. Investointisuuntaviivoissa on asetettava muilla osa-alueilla mahdollisesti tarvittavat vaatimukset, jotka koskevat lopullisiin saajiin kohdistuvaa määräysvallan käyttöä ja niiden toimeenpanevaa johtoa sekä rahoituksenvälittäjiin kohdistuvaa määräysvallan käyttöä. Johtokunnan on otettava huomioon kyseiset vaatimukset ja asetettava tarvittaessa lisää tällaisia vaatimuksia. 4. Jos investointikomitealle ehdotettu rahoitus- tai investointitoimi kuuluu useampaan kuin yhteen politiikkaikkunaan, sen katsotaan kuuluvan siihen politiikkaikkunaan, johon sen päätavoite tai sen useimpien alahankkeiden päätavoite kuuluu, ellei investointisuuntaviivoissa määritetä toisin. 5. Rahoitus- ja investointitoimista on suoritettava alkuarviointi sen määrittämiseksi, onko niillä ympäristö-, ilmasto- tai sosiaalisia vaikutuksia. Jos toimilla on tällaisia vaikutuksia, niiden ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalinen kestävyys on varmistettava, jotta ilmastoon, ympäristöön ja sosiaaliseen ulottuvuuteen kohdistuvat haitalliset vaikutukset voidaan minimoida ja niille koituvat edut maksimoida. Hankkeiden toteuttajien, jotka pyytävät rahoitusta, on toimitettava tätä varten riittävät tiedot 6 kohdassa tarkoitetun ohjeistuksen perusteella. Tiettyä ohjeistuksessa määritettyä kokoa pienemmät hankkeet vapautetaan kestävyyden varmistamisesta. Hankkeille, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden kanssa, ei saa myöntää tämän asetuksen mukaista tukea. Jos toteutuskumppani katsoo, ettei kestävyysarviointia ole aihetta tehdä, sen on toimitettava perustelu investointikomitealle. 6. Komissio laatii kestävyysohjeistuksen, jolla voidaan unionin ympäristö- ja sosiaalisten tavoitteiden ja -normien mukaisesti ja ”ei merkittävää haittaa” -periaate asianmukaisesti huomioon ottaen a) varmistaa ilmastonmuutokseen sopeutumisen osalta kyky sietää ilmastonmuutoksen mahdollisia haitallisia vaikutuksia tekemällä ilmastoon liittyvän haavoittuvuuden ja riskin arviointi, asiaankuuluvien sopeutumistoimenpiteiden toteuttaminen mukaan lukien, ja sisällyttää ilmastonmuutoksen lieventämisen osalta kasvihuonekaasupäästöjen kustannukset ja ilmastonmuutoksen lieventämistoimenpiteiden myönteiset vaikutukset kustannus–hyötyanalyysiin; b) ottaa huomioon hankkeiden kokonaisvaikutus luonnonpääoman tärkeimpiin komponentteihin eli ilmaan, veteen, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen; c) arvioida hankkeiden sosiaalinen vaikutus, myös sukupuolten tasa-arvoon, tiettyjen alueiden tai väestöryhmien sosiaaliseen osallisuuteen sekä sellaisten alueiden ja alojen taloudelliseen kehitykseen, joihin vaikuttavat rakenteelliset haasteet, kuten tarve pyrkiä hiilivapaaseen talouteen; d) tunnistaa hankkeet, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden saavuttamisen kanssa; e) antaa toteutuskumppaneille ohjeita 5 kohdassa säädettyä alkuarviointia varten. 7. Toteutuskumppaneiden on annettava komission antaman ohjeistuksen perusteella tiedot, jotka tarvitaan unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteita edistävien investointien seuraamiseksi. 8. Toteutuskumppaneiden on pidettävä tavoitteena, että vähintään 60 prosenttia kestävän infrastruktuurin politiikkaikkunaan kuuluvista investoinneista edistää unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamista. Komissio ja toteutuskumppanit pyrkivät yhdessä siihen, että kestävän infrastruktuurin politiikkaikkunaa varten käytettävä osa EU:n takuusta jaetaan niin, että 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen osa-alueiden välillä pyritään saavuttamaan tasapaino. 9. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 34 artiklan mukaisesti, jotta tätä asetusta voidaan täydentää määrittelemällä kunkin politiikkaikkunan investointisuuntaviivat. Investointisuuntaviivoissa vahvistetaan myös järjestelyt tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyn täytäntöönpanoa varten. Investointisuuntaviivat laaditaan tiiviissä vuoropuhelussa EIP-ryhmän ja muiden mahdollisten toteutuskumppaneiden kanssa. 10. Puolustus- ja avaruusalaa sekä kyberturvallisuutta koskevien strategisten rahoitus- ja investointitoimien osalta investointisuuntaviivoissa voidaan asettaa rajoituksia kriittisiä ja unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden takaamisen kannalta olennaisia teknologioita koskevien immateriaalioikeuksien siirrolle ja lisensoinnille kunnioittaen jäsenvaltioiden toimivaltaa vientivalvonnan alalla. 11. Komissio saattaa investointisuuntaviivojen soveltamista ja tulkintaa koskevat tiedot toteutuskumppaneiden, investointikomitean ja neuvontakumppaneiden saataville.

9 artikla Osiot 1. Edellä 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut politiikkaikkunat koostuvat EU-osiosta ja jäsenvaltio-osiosta. Osioiden avulla puututaan markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin seuraavasti: a) EU-osion avulla puututaan seuraaviin tilanteisiin: i) unionin politiikan painopisteisiin liittyvät markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet; ii) unionin laajuiset tai jäsenvaltiokohtaiset markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet; tai iii) markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet, jotka edellyttävät innovatiivisten rahoitusratkaisujen ja markkinarakenteiden kehittämistä, erityisesti uudet tai monimutkaiset markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet; b) jäsenvaltio-osion avulla puututaan yksittäisiin markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin yhdellä tai useammalla alueella tai yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, jotta voidaan saavuttaa osallistuvien, yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen politiikkatavoitteet tai jäsenvaltion 4 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan nojalla suorittaman lisämaksun politiikkatavoitteet ja erityisesti vahvistaa taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta unionissa puuttumalla sen alueiden väliseen epätasapainoon. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja osioita käytetään tarvittaessa täydentävästi tietyn rahoitus- tai investointitoimen tukemiseen, myös yhdistämällä tukea molemmista osioista.

10 artikla Jäsenvaltio-osioon sovellettavat erityissäännökset 1. Määrillä, jotka jäsenvaltio osoittaa vapaaehtoisesti yhteisiä säännöksiä vuosiksi 2021–2027 koskevan asetuksen EAKR:n, ESR+:n, koheesiorahaston ja EMKVR:n käyttöä InvestEU-ohjelman kautta koskevien säännösten nojalla tai YMP:n strategiasuunnitelmaa koskevan asetuksen Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston käyttöä InvestEU-ohjelman kautta koskevien säännösten nojalla, tai määrillä, jotka suoritetaan käteisellä tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, rahoitetaan se osa jäsenvaltio-osioon kuuluvasta EU:n takuusta, joka kattaa rahoitus- ja investointitoimet kyseisessä jäsenvaltiossa, tai ne käytetään InvestEU-neuvontakeskukselle suoritettavaan mahdolliseen rahoitusosuuteen. Kyseiset määrät käytetään osoitetun määrän alkuperän mukaan edistämään yhteisiä säännöksiä vuosiksi 2021–2027 koskevan asetuksen kumppanuussopimuksen valmistelua ja toimittamista koskevissa säännöksissä tarkoitetussa kumppanuussopimuksessa, ohjelmissa tai YMP:n strategiasuunnitelmassa, jotka edistävät InvestEU-ohjelmaa, määritettyjen politiikkatavoitteiden saavuttamista asetuksen (EU) 2021/241 n