ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,0 prosenttia vuonna 2022 ja 1,9 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on vähäisempää, 2,0 prosenttia vuonna 2022 ja 1,6 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa vuoden 2022 vakausohjelman perustana olevien makrotalouden ennusteiden aikaisemmasta koontipäivästä, joka oli ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,6 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden tukevasta kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan (hienoisesti) supistuvan 108,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja kasvavan 108,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 5,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Vuonna 2022 tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää, vaikka komission kevään 2022 talousennusteessa makrotalouden skenaario on epäedullisempi, sillä vuoden 2022 vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioissa on otettu huomioon tekninen korjaus, joka kuvastaa Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan seurausten vaikutusta talousarvioon pelkästään vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on vuonna 2023 suurempi, mikä johtuu pääasiassa epäsuotuisammasta makrotalouden skenaariosta ja vuoden 2022 vakausohjelman myöhempien vuosien osalta vielä täsmentämättömistä toimenpiteistä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on vuonna 2022 pitkälti samanlainen kuin vakausohjelmassa, 107,5 prosenttia, mutta vuonna 2023 sitä pienempi, 107,6 prosenttia, mikä kuvastaa BKT-deflaattorin vähäisempää kasvua vuoden 2022 vakausohjelmassa. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,4 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Belgian talouden potentiaalista kasvua.
(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on varovainen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n supistuvan 1,0 prosenttia vuonna 2022 ja kasvavan 1,2 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on 1,0 prosenttia vuonna 2022 ja 2,4 prosenttia vuonna 2023. Komissio ennustaa yksityisen kulutuksen voimakkaampaa kasvua, jota tukevat kertyneiden säästöjen suuri määrä ja odotettavissa oleva vahva palkkakehitys. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän kasvavan 5,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 4,8 prosenttiin vuonna 2023. Vuoden 2022 kasvu johtuu pääasiassa uusista menopuolen toimenpiteistä, joilla pyritään lieventämään energian hintojen nousua, sosiaaliturvaan liittyvistä lisämenoista sekä kustannuksista, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 20,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja sen jälkeen 24,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,4 prosenttia vuonna 2022 ja 3,7 prosenttia vuonna 2023. Tämä on pienempi kuin vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa komission ennusteiden perustana olevasta vahvemmasta BKT-ennusteesta ja komission ennakoimasta investointimenojen maltillisemmasta kasvusta. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 20,9 prosenttia vuonna 2022 ja 23,5 prosenttia vuonna 2023, mikä vastaa vuoden 2022 vakausohjelman ennusteita. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 3,1 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Viron talouden potentiaalista kasvua.
(21)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Ranskalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpano on hyvässä vauhdissa. Komissio antoi myönteisen arvion Ranskan ensimmäisestä maksupyynnöstä ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon, ja 4 päivänä maaliskuuta 2022 rahoitustukea maksettiin 7,4 miljardia euroa (josta on vähennetty ennakkomaksu). Kyseiseen maksupyyntöön liittyvät 38 välitavoitetta ja tavoitetta kattavat uudistuksia julkisen talouden, työmarkkinoiden, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon aloilla. Investointeja on tehty rakennusten energiatehokkuuteen (julkinen, yksityinen ja sosiaalinen asuntotarjonta), kestävään liikenteeseen (puhtaiden ajoneuvojen hankinta), teollisuuden vähähiilistämiseen, nuorten työllisyyteen ja koulutukseen. Useita tutkimusstrategioita, jotka koskevat keskeisiä vihreitä ja digitaalisia teknologioita, validoitiin, ja hankepyynnöt on tarkoitus julkaista vuosina 2022 ja 2023.
(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 realistinen ja sen jälkeen varovainen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,1 prosenttia vuonna 2022 ja 2,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 samansuuntaista, 2,0 prosenttia, ja vuonna 2023 hieman voimakkaampaa, 2,9 prosenttia, mikä johtuu pääasiassa positiivisemmista yksityiseen kulutukseen ja vientiin liittyvistä näkymistä. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 6,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 2,8 prosenttiin vuonna 2023. Suuri alijäämä vuonna 2022 johtuu pääasiassa vuoden 2022 talousarvioon sisältyvistä toimenpiteistä, kuten tuloveroa koskevan vähennysoikeuden alarajan korottamisesta, mittavasta investointipaketista sekä terveydenhuolto- ja koulutusalojen sekä sisäministeriön alaisuudessa toimivien laitosten työntekijöiden palkkojen korotuksista. Lisäksi laaja julkinen tuki kotitalouksille ja yrityksille energian hintojen nousun vaikutuksen lieventämiseksi sekä verotulojen ennakoitua hitaampi kasvu, joka johtuu Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen kielteisistä vaikutuksista talouteen, pitävät alijäämän suurena, vaikka taloudelle covid-19:n vuoksi myönnettävä tuki on vuonna 2022 huomattavasti pienempi kuin vuonna 2021. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 45,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 45,2 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 7,2 prosenttia vuonna 2022 ja 3,0 prosenttia vuonna 2023. Se on suurempi kuin vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa komission kevään 2022 talousennusteeseen sisältyvistä uusista politiikkatoimista, kuten kansallisten energian varmuusvarastojen luominen energialakiin hiljattain tehtyjen muutosten mukaisesti (arvioitu vaikutus julkiseen talouteen on 0,6 % suhteessa BKT:hen vuonna 2022). Varastojen luominen ei ollut tiedossa vuoden 2022 vakausohjelmaa laadittaessa, mutta siitä on ilmoitettu uskottavasti. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 47,0 prosenttia vuonna 2022 ja 46,5 prosenttia vuonna 2023, mikä ylittää vuoden 2022 vakausohjelman ennusteet. Ero johtuu suuremmasta alijäämäennusteesta ja pienemmästä nimellistä BKT:tä koskevasta ennusteesta. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,3 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Latvian talouden potentiaalista kasvua.
Portugalissa uusiutuvien energialähteiden osuus on suuri (kolmasosa sen energiapaletista), eikä se ole kovin riippuvainen Venäjältä tuotavista fossiilisista polttoaineista. Vuoden 2020 tietojen mukaan öljyn ja kaasun (lähinnä nesteytetty maakaasu) osuus primäärienergian hankinnasta on kuitenkin edelleen kaksi kolmasosaa: öljyn osuus on 42 prosenttia ja kaasun osuus 24 prosenttia. Hiilen käyttö sähköntuotannossa lopetettiin asteittain vuonna 2021, mutta kaasun kulutus on lisääntynyt nopeasti viime vuosina osittain kuivuuden aiheuttaman vesivoiman vähentymisen vuoksi. Portugalin kaasun tuonnista 10 prosenttia on peräisin Venäjältä, ja sen riippuvuus Venäjältä tuotavasta energiasta on selvästi alle unionin keskiarvon (joka on 44 %), koska se käyttää pääasiassa nesteytettyä maakaasua eikä tuo lainkaan öljyä tai hiiltä Venäjältä (22). Portugali tuo kuitenkin 100 prosenttia fossiilisista polttoaineistaan. Tämän yleisen tuontiriippuvuuden vähentäminen unionin entistä kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden mukaisesti keskittymällä kohtuuhintaisempaan, varmempaan ja kestävämpään energiaan edellyttää Portugalin aurinko- ja tuulivoimapotentiaalin ja erityisesti merituulivoiman, laajempaa hyödyntämistä, jota olisi tuettava erityisesti siten, että yksinkertaistetaan lupamenettelyjä ja parannetaan hallinnollisia valmiuksia. Sähkön siirto- ja jakeluverkkojen parantamisella, myös tasasähköteknologioiden avulla, sähkön varastointiin ja uusiutuvaan vetyyn tehtävien investointien mahdollistamisella sekä uusiutuvan energian kapasiteetin lisäämisellä varmistettaisiin joustavat ja nopeaan reagointiin perustuvat energiatoimitukset, mikä on ratkaisevan tärkeää hallinnoitaessa järjestelmää, jossa uusiutuvien energialähteiden osuus on suuri. Myös sähköverkkojen vähäinen yhteenliitäntä Espanjan (ja viime kädessä Ranskan) sähköverkkoihin on haaste Portugalin ja unionin sähköjärjestelmän häiriönsietokyvylle. Lisäämällä rajat ylittäviä sähköverkkoyhteyksiä voitaisiin tukea Iberian niemimaan uusiutuvan energian kapasiteetin parempaa integrointia energian sisämarkkinoille, mukaan lukien vety-yhteensopivan kaasuinfrastruktuurin osalta, koska se voisi edistää unionin sisämarkkinoiden kaasuntoimitusten monipuolistamista ja auttaa hyödyntämään uusiutuvan vedyn pitkän aikavälin potentiaalia.

Rakennusten energiatehokkuuden parantamisessa asianmukaisilla rahoitusjärjestelyillä, tiedotuskampanjoilla ja vihreän osaamisen kehittämisellä voitaisiin merkittävästi lisätä investointien tuloksekkuutta. Lisäksi liikennealan hiilestä irtautumisen tukemista on jatkettava muun muassa nopeuttamalla sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin käyttöönottoa ja edistämällä keskeisten rautatie-, pyöräily- ja joukkoliikennehankkeiden toteuttamista. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevia tavoitetasoja on tarpeen nostaa edelleen, jotta Portugali olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa.
Kuten omikronmuunnoksen ilmaantuminen on osoittanut, uusien SARS-CoV-2-muunnosten ilmaantuminen aiheuttaa edelleen huolta, ja jäsenvaltioiden olisi otettava se huomioon, kun ne rajoittavat vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian johdosta. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus arvioi säännöllisesti uutta näyttöä epidemiatietojen, sääntöihin perustuvan genomimuunnosten seulonnan tai muiden tieteellisten lähteiden avulla havaituista muunnoksista (16). Arviointi kattaa erityisesti huolta aiheuttavat muunnokset, joista on saatavilla selvää näyttöä, jonka mukaan niillä on huomattava vaikutus taudin tarttuvuuteen, vakavuuteen ja/tai immuniteettiin, ja jotka vaikuttavat todennäköisesti EU:n/ETA:n epidemiatilanteeseen. Arviointi kattaa myös seurannan alaiset muunnokset, joista on saatavilla näyttöä genomiominaisuuksista, epidemiologista näyttöä tai in vitro -näyttöä, jotka voivat viitata siihen, että niillä on huomattava vaikutus taudin tarttuvuuteen, vakavuuteen tai immuniteettiin, ja joiden vaikutus EU:n/ETA:n epidemiatilanteeseen on realistinen.

Lisäksi Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus julkaisee viikoittain karttoja ja muuta dataa (17), jotta saadaan yleiskatsaus huolta aiheuttavien muunnosten ja seurannan alaisten muunnosten osuuksista EU:ssa/ETA:ssa sekä sekvensointimääristä. Jotta voidaan saada oikea-aikaista ja tarkkaa tietoa huolta aiheuttavien tai seurannan alaisten SARS-CoV-2-muunnosten ilmaantumisesta ja leviämisestä, on tärkeää, että jäsenvaltiot ylläpitävät tai saavuttavat riittävän suuren sekvensointimäärän. Riittämättömät sekvensointimäärät heikentävät kykyä havaita huolta aiheuttavat muunnokset ennen kuin niillä on vaikutusta yleiseen epidemiatilanteeseen. Samaan aikaan on tärkeää, että jäsenvaltiot ottavat huomioon erot sekvensointimäärissä, jottei korkeita sekvensointitasoja hillittäisi.
a)

matkustaja on saanut viimeistään 14 päivää ennen unioniin saapumista viimeisen suositellun annoksen ensimmäisestä rokotussarjasta, joka on annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 (12) nojalla unionissa hyväksytyllä covid-19-rokotteella tai jollakin WHO:n hätäkäyttölistalleen hyväksymällä covid-19-rokotteella; jos matkustaja on vähintään 18-vuotias, ensimmäisen rokotussarjan loppuun saattamista koskevassa rokotustodistuksessa ilmoitetun annoksen antamisesta on saanut kulua enintään 270 päivää tai kyseisen 270 päivän jakson jälkeen on pitänyt saada lisäannos perusrokotussarjan valmistumisen jälkeen;
4)

Korvataan 12 kohta seuraavasti: ”12. Seuraavat EU:n digitaaliset koronatodistukset olisi hyväksyttävä, jos niiden aitous, voimassaolo ja eheys voidaan todentaa: a) todistukset, jotka on annettu asetuksen (EU) 2021/953 mukaisesti kyseisen asetuksen 5 artiklan 5 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta covid-19-rokotteesta tai WHO:n hätätilannekäyttöön hyväksymästä covid-19-rokotteesta ja jotka osoittavat, että haltija on — saanut täyden perusrokotussarjan, jonka viimeisestä annoksesta on kulunut vähintään 14 päivää; tai — saanut yhden tai useamman lisäannoksen perusrokotussarjan jälkeen; edellyttäen, että asetuksessa (EU) 2021/953 säädetty hyväksyntäaika ei ole vielä päättynyt. Jäsenvaltiot voisivat myös hyväksyä todistukset, jotka on annettu asetuksen (EU) 2021/953 5 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista muista covid-19-rokotteista, tai todistukset, jotka on annettu asetuksen (EU) 2021/953 5 artiklan 5 kohdan neljännen alakohdan nojalla. Komission olisi arvioitava säännöllisesti uudelleen a alakohdassa esitettyä lähestymistapaa uuden tieteellisen näytön perusteella; b) asetuksen (EU) 2021/953 mukaisesti annetut testaustodistukset, joista käy ilmi negatiivinen testitulos, joka on saatu — enintään 72 tuntia ennen lähtöä, jos kyseessä on nukleiinihappotesti (NAAT-testi); tai — enintään 24 tuntia ennen lähtöä, jos kyseessä on terveysturvakomitean hyväksymään EU:n yhteiseen covid-19-antigeenitestien luetteloon sisältyvä antigeenitesti (12). Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä molemmat testityypit liikkumisvapauden mukaista matkustamista varten. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä varmistamaan, että testaustodistukset annetaan mahdollisimman pian näytteenoton jälkeen; c) asetuksen (EU) 2021/953 mukaisesti annetut taudista parantumista koskevat todistukset, mikäli asetuksen mukainen voimassaoloaika ei ole vielä päättynyt.”
(11)

Euroopan komission ja talouspoliittisen komitean EU:n jäsenvaltioiden taloutta ja julkista taloutta koskevat ennusteet (2019–2070) sisältävän vuoden 2021 ikääntymisraportin (2021 Ageing Report – Economic and Budgetary Projections for the EU Member States (2019–2070)) mukaan pitkäaikaishoitoon osoitettavan julkisen rahoituksen taso vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain; joissain jäsenvaltioissa sen osuus suhteessa BKT:hen on alle 1 prosentti ja toisissa siihen käytetään yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2019 pitkäaikaishoitoa koskevien julkisten menojen osuus suhteessa unionin BKT:hen oli kyseisen raportin mukaan 1,7 prosenttia, mikä on vähemmän kuin omaishoitajien pitkäaikaishoidon tarjoamiseen käyttämän tuntimäärän arvo, jonka arvioidaan olevan noin 2,5 prosenttia suhteessa unionin BKT:hen (4). Jäsenvaltioissa, joiden pitkäaikaishoitoa koskevat julkiset menot ovat pienet, virallisten pitkäaikaishoitopalvelujen käyttö on vähäisempää. Pitkäaikaishoidon kasvava kysyntä lisää julkisiin menoihin kohdistuvaa painetta. Samalla se myös edellyttää, että pitkäaikaishoidon tarjoamisen kustannustehokkuutta parannetaan esimerkiksi terveyden edistämistä ja sairauksien ehkäisyä koskevalla politiikalla, yhdentämällä ja kohdentamalla palveluja paremmin, keräämällä tietoja ja näyttöä sekä käyttämällä uusia ja digitaalisia teknologioita. Toimintapolitiikat, joilla edistetään pitkäaikaishoidon kestävää rahoitusta, ovat tärkeitä julkisen talouden kestävyyden kannalta erityisesti tilanteessa, jossa unionin väestö ikääntyy ja työvoima supistuu.
(43)

Euroopan parlamentti hyväksyi 16 päivänä helmikuuta 2022 päätöslauselman ”Syöväntorjunnan tehostaminen Euroopassa – kohti kattavaa ja koordinoitua strategiaa”, jossa otettiin huomioon myös syöväntorjuntaa käsittelevän erityisvaliokunnan 27 päivänä lokakuuta 2020 julkaistu asiakirja ”Inputs of the Special Committee on Beating Cancer to influence the future Europe’s Beating Cancer Plan”. Päätöslauselmassa kannatettiin EU:n syöväntorjuntasuunnitelmassa jo ilmoitettua EU:n tukeman uuden syöpäseulontajärjestelmän käynnistämistä.
(7)

Eurostatin vuonna 2021 julkaisemasta raportista ”Possibility of recognising COVID-19 as being of occupational origin at national level in EU and EFTA countries” (5) käy ilmi, että useimmat jäsenvaltiot tunnustavat covid-19-taudin ammattitaudiksi tai työtapaturmaksi kansallisella tasolla määriteltyjen edellytysten mukaisesti.
(14)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 varovainen ja vuonna 2023 suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 1,2 prosenttia vuonna 2022 ja 3,6 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on suurempaa (1,9 %) vuonna 2022 ja pienempää (2,7 %) vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa siitä, että yksityisen kulutuksen näkymät ovat säästöjen käyttöä ja palkkojen indeksointia koskevien erilaisten oletusten vuoksi erilaiset. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 4,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,2 prosenttiin vuonna 2023. Supistuminen johtuu pääasiassa useimpien hätätoimenpiteiden lakkauttamisesta ja nimellisen BKT:n voimakkaasta kasvusta. Julkisen talouden velan odotetaan lähentymisohjelman mukaan kasvavan 42,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 43,4 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 3,9 prosenttia vuonna 2023. Vuoden 2022 osalta tämä vastaa vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennakoitua alijäämää ja vuoden 2023 osalta se on hieman ennakoitua suurempi. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että komission kevään 2022 talousennusteessa makrotalouden skenaario on hieman vähemmän optimistinen ja oletukset inflaatioasteesta ja sen välittymisestä julkisiin menoihin ovat erilaiset. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 42,8 prosenttia vuonna 2022 ja 44,0 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,0 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Tšekin talouden potentiaalista kasvua.
(14)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 varovainen ja sen jälkeen suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 voimakkaampaa eli 3,4 prosenttia ja vuonna 2023 heikompaa eli 3,0 prosenttia. Tämä ero johtuu pääasiassa siitä, että Kroatian viranomaisten odotusten mukaan kotitalouksien reaalinen kulutus kasvaa vuonna 2022 komission ennustetta vähemmän. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan hieman niin, että se pienenee 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 1,6 prosenttiin vuonna 2023. Pieni supistuminen vuonna 2022 johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan supistuvan 76,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 71,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 2,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,8 prosenttia vuonna 2023. Tämä on pienempi kuin lähentymisohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitu alijäämä ja suurempi kuin kyseisessä ohjelmassa vuodeksi 2023 ennakoitu alijäämä. Ero johtuu pääasiassa siitä, että komission odotusten mukaan kiinteän pääoman bruttomuodostukseen liittyvät ja muut menot ovat pienemmät vuonna 2022. Lisäksi komission ennusteessa sekä tulojen että menojen muutos on hieman pienempi, mikä johtuu inflaationäkymiin liittyvästä erosta. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on vuonna 2022 pienempi eli 75,3 prosenttia ja vuonna 2023 suurempi eli 73,1 prosenttia. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,2 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Kroatian talouden potentiaalista kasvua.