ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Työmarkkinaluvut ovat edelleen positiivisia, sillä pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyys ovat kaiken kaikkiaan alhaisella tasolla. Sen sijaan työmarkkinoiden ulkopuolella olevien sekä osa-aikaisten ja matalapalkkaisten työntekijöiden osuuksissa on parantamisen varaa. Tulojen kasvu on vaatimatonta, mikä liittyy heikkoon tuottavuuden kasvuun. Osaamisen tarjontaan, hyödyntämiseen ja kehittämiseen liittyvät huolet eivät ole hälvenneet. Osaamisen kehittämiseksi on toteutettu merkittäviä politiikkatoimia, joiden avulla on uudistettu ammatti- ja oppisopimuskoulutusta. Oppisopimuskoulutuksen laadun parantamisessa on kiinnitettävä huomiota sekä pätevyystasoon että koulutusalaan. Rahoittamalla muita, strategisesti tärkeitä väyliä erityisesti yli 25-vuotiaiden osaamisen parantamiseksi voitaisiin laajentaa valtiolle, yrityksille ja urakehityksestä kiinnostuneille tarjolla olevaa osaamista. Myös päivähoitopalvelujen ja sosiaalihuollon saatavuuteen liittyy haasteita, jotka lisäävät naisten osa-aikatyöllisyyttä. Lastenhoitopalvelujen uudistuksia on toteutettu jatkuvasti, mutta vähitellen. Selkeä parannus tapahtuu todennäköisesti parin seuraavan vuoden aikana, kun eräät aloitteet toteutetaan täysimääräisesti. Suhteellisen pieni osa alle 3-vuotiaista on virallisten lastenhoitopalvelujen piirissä. Viimeaikaiset toimenpiteet jossain määrin parantavat 3–4-vuotiaille tarjolla olevien hoitopalvelujen saatavuutta ja alentavat niiden hintaa, mutta niissä ei puututa alle 3-vuotiaille tarkoitettujen hoitopalvelujen tarjontaa koskevaan ongelmaan. Aiemmin ilmoitettujen uudistusten ja erityisesti työssäkäyvien tukeen kohdistuvien leikkausten seurauksena sosiaalipolitiikan tuloksiin, mukaan lukien lapsiköyhyyden osalta, saattaa kohdistua paineita lähitulevaisuudessa ja keskipitkällä aikavälillä, erityisesti inflaation kiihtyessä. Erityistä huolta aiheuttaa työssäkäyvissä kotitalouksissa asuvien köyhien lasten määrä.
(18)

Kansalaisten on keskeistä saada riittävät perustaidot, jotta he voivat löytää hyvän vakituisen työpaikan sekä osallistua täysipainoisesti talous- ja yhteiskuntaelämään. Kansainvälisten tutkimusten mukaan romanialaisten teini-ikäisten perustaidoissa on vakavia puutteita. Korkea koulunkäynnin keskeyttämisaste, korkeakoulutuksen suorittavien vähäinen osuus ja maastamuuton yleisyys johtavat ammattitaitoisen työvoiman tarjonnan riittämättömyyteen. Pääsy laadukkaan yleisopetuksen piiriin on rajallista maaseudulla ja erityisesti romanilasten keskuudessa. Romanilasten koulutustaso on muita alhaisempi, koska hyviä opettajia on vaikea saada maaseudulle ja kouluihin, joissa on pääasiassa romanioppilaita. Tilannetta vaikeuttaa väestöryhmien erottelu ja usein syrjivät asenteet. Romania on hyväksynyt toistuvasti annettujen maakohtaisten suositusten johdosta strategian koulunkäynnin keskeyttämisen torjumiseksi ja alkanut toteuttaa sitä. Viimeaikaisia toimenpiteitä ovat yhdennetyt toimet, pilottihanke lämpimän kouluruuan tarjoamiseksi, matkakustannusten korvaamisen parantaminen ja sosiaaliset etusetelit, joilla kannustetaan köyhiä lapsia esiopetukseen. Syksyllä 2017 on tarkoitus toteuttaa unionin osarahoittamiin hankkeisiin perustuvia toimenpiteitä opetuksen laadun parantamiseksi muita heikommassa asemassa olevissa kouluissa. Myös opetussuunnitelmien nykyaikaistaminen on käynnissä, vaikkakin vajaamittaisena. Erottelun vastaista lainsäädäntöä on parannettu, mikä koskee myös koulutarkastajien roolin vahvistamista asiassa. Valvontamenetelmää ei kuitenkaan ole vielä saatu aikaan. Lisätoimia tarvitaan, jotta kehitys koulutuksen sosioekonomisen epätasa-arvon torjumiseksi voi jatkua. Nuorisotakuulla on tähän mennessä tavoitettu koulunsa keskeyttäneet vain osittain, eikä uutta mahdollisuutta tarjoavia ohjelmia ole helposti saatavilla. Ammattikoulutusjärjestelmä ei vastaa riittävän hyvin työmarkkinoiden tarpeita, ja aikuiskoulutukseen osallistutaan hyvin vähän.
(13)

Kaikilla ammattialoilla on syntymässä työvoimapula, ja ammattitaidon tarjonnan mukauttaminen työmarkkinoiden tarpeisiin on edelleen kesken. Huomattavalla osalla Maltan työvoimasta on kuitenkin edelleen alhainen koulutustaso. Vaikka koulutustaso onkin nousussa, koulunkäynnin keskeyttäneiden osuus on edelleen suuri. Perustaitojen saavuttaminen on nuorten keskuudessa edelleen heikkoa. Osallistuminen elinikäiseen oppimiseen – työnantajien myötävaikutuksella – on lisääntymässä, myös matalan osaamistason työntekijöiden keskuudessa, mutta haasteen suuruuden huomioon ottaen työtä on jatkettava. Koulutukseen tehtyjen merkittävien investointien odotetaan kantavan hedelmää, varsinkin jos toimenpiteitä jatketaan ja parannetaan tulevaisuudessa. Työllisyysasteet paranevat tasaisesti, ja työttömyysaste on pudonnut alle 5 prosentin. Työvoimaosuus on kuitenkin edelleen unionin alhaisimpia, erityisesti ikääntyneiden ja matalan osaamistason omaavien naisten osalta. Tämä viittaa myös siihen, että ne, jotka eivät pysty sopeutumaan nopeasti muuttuvaan talouteen, ovat sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa. Sen vuoksi nykyisiä politiikkainvestointeja olisi edelleen jatkettava, erityisesti äskettäin perustetun kansallisen osaamisneuvoston kautta, ja kehitystä on seurattava tarkasti.
(8)

Viro on toteuttanut toimenpiteitä varmistaakseen korkealaatuisten julkisten palvelujen, esimerkiksi sosiaalipalvelujen, tarjonnan ja saatavuuden paikallistasolla osana paikallishallinnon uudistusta. Se on hyväksynyt hallinnonuudistuslain helpottaakseen sellaisten elinkelpoisten paikallishallintoyksiköiden luomista, jotka kykenevät rahoittamaan oman toimintansa. Uuden lain tarkoituksena on myös tukea kehittämistä ja kasvua ja tarjota laadukkaita palveluja. Viro on saattanut onnistuneesti päätökseen paikallishallintojen vapaaehtoista yhteenliittämistä koskevan vaiheen. Lisäksi se panee parhaillaan täytäntöön sosiaaliturvalakia. Vielä ei kuitenkaan ole toteutettu eräitä keskeisiä toimenpiteitä, joilla paikallishallinnon uudistaminen saatetaan päätökseen. Paikallishallintojen rahoitussuunnitelman tarkistaminen on edelleen kesken. Eräät paikallishallintojen ja keskushallinnon välistä vastuun- ja tehtävien jakoa koskevat säädösehdotukset ovat yhä valmisteluvaiheessa. Ehdotusten hyväksyminen on keskeistä, jotta voidaan varmistaa laadukkaiden julkisten palvelujen tarjonta esimerkiksi koulutuksen, nuorisotyön, terveyden edistämisen ja liikenteen aloilla.
(10)

Julkisen talouden tilanteen ja erityisesti velkatason perusteella Belgian odotetaan vuonna 2018 jatkavan sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin mukainen sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu (6) ei ole yli 1,6 prosenttia vuonna 2018. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018. Belgian ei alustavan näytön perusteella ennusteta noudattavan velkasääntöä vuosina 2017 ja 2018. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2017 alkaen on toteutettava lisätoimenpiteitä, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa. Kuten asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, talousarviosuunnitelmien ja julkisen talouden toteutuman arvioinnin olisi kuitenkin perustuttava jäsenvaltion rahoitusasemaan siten, että otetaan huomioon suhdanteet. Kuten näihin maakohtaisiin suosituksiin liittyvässä komission tiedonannossa vuoden 2017 eurooppalaisesta ohjausjaksosta todetaan, vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Belgian julkisen talouden kestävyyden. Tässä yhteydessä neuvosto panee merkille, että komissio aikoo tehdä kokonaisarvioinnin asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, ottaen erityisesti huomioon Belgian suhdannetilanteen.
(6)

Komission syksyn 2017 talousennusteen tuotantokuilua koskevien ennusteiden perusteella Romaniassa eletään vuosina 2017 ja 2018 neutraalissa suhdannetilanteessa. Romanian julkisen talouden velkasuhde on alle 60 prosentin kynnysarvon suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 ja vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun sopeutuskaavion, jossa otetaan huomioon vallitsevat talouden olosuhteet ja mahdolliset kestävyysongelmat, mukainen vaadittu rakenteellinen vähimmäissopeutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.
2.

Jäsenvaltioiden olisi lisäksi toteutettava kiireesti seuraavat toimet: (a) edistettävä ja mahdollisuuksien ja tapauksen mukaan edellytettävä vaihtoehtoisten aineiden tai alhaisempien pitoisuuksien käyttöä tilanteissa, joissa niitä voidaan käyttää samaan lailliseen toimintaan pienemmällä turvallisuusriskillä; (b) vahvistettava räjähteiden lähtöaineiden varastointia koskevat turvallisuusvaatimukset talouden toimijoille, ammattikäyttäjille ja yleisön edustajille, joilla on laillisesti hallussaan kyseisiä aineita; (c) annettava talouden toimijoille selvät ohjeet siitä, miten ne voivat tosiasiallisesti ja tehokkaasti varmentaa, onko henkilö yleisön edustaja vai ei. Sitä varten jäsenvaltiot voisivat soveltaa ”ammattikäyttäjän” käsitettä, joka tarkoittaa, että henkilöllä on elinkeinoon, liiketoimintaan tai ammattiin liittyvä tarve hankkia rajoitettuja räjähteiden lähtöaineita; (d) jos niillä on käytössään asetuksen (EU) N:o 98/2013 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu lupajärjestelmä, tarkastettava luvanhakijan taustat ja erityisesti hakijan rikosrekisteri tämän kaikissa asuinvaltioissa viimeisten viiden vuoden ajalta; ja (e) perustettava tarkastusjärjestelmä sen toteamiseksi, että talouden toimijat noudattavat velvoitteitaan.
(6)

Näihin uusiin määräaikoihin liittyy täydentäviä menettelyvaatimuksia, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä ennen sisärajavalvonnan palauttamista tai sen jatkamista. Jäsenvaltioiden on toimitettava ilmoitustensa tueksi riskinarviointi, joka osoittaa, että suunniteltu sisärajavalvonnan palauttaminen tai sen jatkaminen on viimeinen keino, ja selitettävä, kuinka sisärajavalvonta auttaisi puuttumaan havaittuun uhkaan. Lisäksi komissiolta vaaditaan vastedes lausunto aina kun sisärajavalvonta jatkuu pidempään kuin kuusi kuukautta. Myös komission lausunnon jälkeistä kuulemismenettelyä koskevia säännöksiä muutetaan, jotta voidaan huomioon eurooppalaisen raja- ja merivartioston ja Europolin uudet tehtävät ja varmistaa, että kuulemisen tulokset, erityisesti tiedot naapurijäsenvaltioiden osallistumisesta, otetaan asianmukaisesti huomioon. Kaikilla näillä muutoksilla on tarkoitus varmistaa, että rajavalvonta palautetaan sisärajoille ainoastaan silloin ja vain niin pitkäksi ajaksi kuin se on tarpeen ja perusteltua.
(14)

Painopistealueiden valinta perustuu tarpeeseen jatkaa sekä 18 päivänä maaliskuuta 2016 annetun EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanoa, muun muassa tulevan vapaaehtoisen humanitaarisen maahanpääsyn järjestelmän avulla, että uudelleensijoittamista Jordaniasta ja Libanonista. Lisäksi perusteena on ollut tarve toteuttaa jatkotoimia Italialle suunnattavia tukitoimia käsittelevässä toimintasuunnitelmassa ”Action Plan on measures to support Italy, reduce pressure along the Central Mediterranean Route and increase Solidarity” (6) esitetyn ilmoituksen pohjalta, jonka mukaan uudelleensijoitettavia henkilöitä otetaan vastaan tärkeimmistä keskisen Välimeren reitillä sijaitsevista ja siihen liittyvistä Afrikan maista, joita ovat muun muassa Libya, Niger, Tšad, Egypti, Etiopia ja Sudan.
(5)

Julkisten hankintojen ammatillistamisen tavoite on ymmärrettävä laajassa mielessä: parannetaan yleisesti niiden henkilöiden ammattitaitoa ja osaamista, tietämystä ja kokemusta, jotka suorittavat julkisiin hankintoihin liittyviä tehtäviä tai osallistuvat niihin (6). Se kattaa myös välineet, tuen ja institutionaalisen rakenteen, jotka ovat välttämättömiä tehtävien tehokkaan suorittamisen ja tulosten saavuttamisen kannalta (7). Toimivien ammatillistamistoimenpiteiden olisi siksi perustuttava strategiseen kokonaislähestymistapaan, johon liittyy kolme täydentävää tavoitetta seuraavasti: I Luodaan asianmukainen rakenne ammatillistamista varten: Ammatillistamistoimilla olisi oltava takanaan korkean tason poliittinen tuki, jotta niillä olisi todellisia vaikutuksia. Tämä tarkoittaa sitä, että on määriteltävä selkeästi keskustason laitosten vastuualueet ja tehtävät, tuettava paikallisella, alueellisella ja alakohtaisella tasolla toteutettavia toimia ja varmistettava jatkuvuus poliittisesta syklistä toiseen. Tarpeen mukaan on myös hyödynnettävä institutionaalisia rakenteita, joilla edistetään erikoistumista sekä tietojen yhdistämistä ja vaihtoa. II Henkilöresurssit – parannetaan julkisten hankintojen alalla toimivien koulutusta ja uranhallintaa: Julkisten hankintojen alalla toimivilla eli tavaroiden, palvelujen ja urakoiden hankintaan osallistuvilla henkilöstön jäsenillä sekä tilintarkastajilla ja julkisia hankintoja koskevasta muutoksenhausta vastaavilla henkilöstön jäsenillä on oltava vastuualueensa edellyttämä pätevyys, koulutus, taitotaso ja osaaminen sekä tarvittavaa kokemusta. Toisin sanoen on varmistettava, että henkilöstön jäsenet ovat kokeneita, päteviä ja motivoituneita. Henkilöstön jäsenille on myös tarjottava tarvittavaa perus- ja täydennyskoulutusta. Lisäksi on kehitettävä urarakenne kannustimineen, jotta julkisten hankintojen ala olisi houkutteleva ja jotta henkilöstön jäseniä voidaan motivoida saavuttamaan strategisia tuloksia. III Järjestelmät – tarjotaan välineitä ja menetelmiä julkisten hankintojen ammatillistamisen tueksi: julkisten hankintojen alalla toimivilla on oltava käytettävissään tarvittavat välineet ja tarvittava tuki, jotta he voivat toimia tehokkaasti ja saada parhaan vastineen rahalle kunkin oston yhteydessä. Tämän vuoksi on varmistettava, että käytettävissä on välineitä ja menettelyitä älykkäiden hankintojen aikaan saamiseksi. Näitä ovat muun muassa sähköiset hankintavälineet, ohjeet, käsikirjat, mallit ja yhteistyövälineet sekä asiaan liittyvä koulutus, tuki ja asiantuntemus, tietojen yhdistäminen ja hyvien käytäntöjen vaihtaminen.
(7)

Työllisyyden viimeaikainen kasvu johtuu suurelta osin määräaikaisissa työsuhteissa olevien ja yrittäjien määrän lisääntymisestä. Määräaikaisten työsopimusten osuus on suuri ja kasvaa edelleen, ja yksinyrittäjien määrä kasvaa nopeasti. Tähän ovat syynä sovellettavan työlainsäädännön ja työsuojelun suuret erot samoin kuin vero- ja sosiaaliturvalainsäädännön erot. Vaikka joitakin toimenpiteitä on toteutettu, jotkin näistä seikoista luovat työntekijöille edelleen taloudellisen kannusteen ryhtyä yrittäjiksi tai kannustavat työntekijöiden palkkaamiseen määräaikaisen työsopimuksen nojalla. Tällä saattaa olla erityisen vääristävä vaikutus työmarkkinoiden laitamilla, ja se on voinut vaikuttaa reaalipalkkojen kokonaiskasvun hidastumiseen. Yrittäjät ovat muita useammin alivakuutettuja työkyvyttömyyden, työttömyyden ja ikääntymisen varalta. Tämä saattaa vaikuttaa sosiaaliturvajärjestelmän kestävyyteen pitkällä aikavälillä. Toimenpiteiden täytäntöönpanoa näennäisyrittäjyyden torjumiseksi on lykätty vuoteen 2018. Muuttajataustaisten henkilöiden työllisyystilanne on edelleen merkittävä haaste. EU:n ulkopuolella syntyneiden maahanmuuttajien työllisyysaste on 20 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin Alankomaissa syntyneiden henkilöiden. Vain pieni osa tästä selittyy iän ja koulutustason eroilla.
(9)

Eläke- ja terveydenhuoltomenot aiheuttavat keskisuuren riskin julkisen talouden kestävyydelle keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, kun väestö ikääntyy nopeasti. Itävallan julkiset eläkemenot ovat suhteellisen suuret verrattuna muihin jäsenvaltioihin, ja niiden odotetaan vuoteen 2060 mennessä kasvavan 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Saman jakson aikana unionin keskiarvon odotetaan pienenevän 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Eläkemenojen kasvun tärkeimpiä syitä on todellinen eläkkeellesiirtymisikä, joka on viimeaikaisista uudistuksista huolimatta edelleen alhainen. Keskimääräinen työmarkkinoiltapoistumisikä on miehillä 62 vuotta ja 6 kuukautta ja naisilla 61 vuotta, mikä on selvästi alle unionin keskiarvon (vuonna 2014 miehillä 63 vuotta 7 kuukautta ja naisilla 62 vuotta 7 kuukautta). Lisäksi naisten nykyinen lakisääteinen eläkeikä on 60 vuotta, mikä on unionin alhaisimpia, ja sen yhdenmukaistaminen miesten eläkeiän kanssa aloitetaan vasta vuonna 2024. Lakisääteisen eläkeiän kytkeminen elinajanodotteen muutoksiin auttaisi varmistamaan eläkejärjestelmän kestävyyden väestön ikääntyessä ja näin edistettäisiin myös todellisen eläkkeellesiirtymisiän nousua.
(12)

Järjestämättömien lainojen määrä on vähenemässä, mutta se on edelleen hyvin korkea, mikä haittaa pankkisektorin moitteetonta toimintaa ja vaikuttaa reaalitalouden luototukseen. Pankit eivät ole saavuttaneet Kyproksen keskuspankin kanssa sovittuja lainojen uudelleenjärjestelytavoitteita, mikä merkitsee sitä, että kohdentamisjärjestelmää on laajennettava ja tehostettava ja tehtävä siitä sitovampi, erityisesti asettamalla kunnianhimoiset tavoitteet järjestämättömien lainojen vähentämiselle pankkien sitä koskevien strategioiden mukaisesti. Maksulaiminlyöntien uusiutumisaste on edelleen korkea, mikä on paljastanut mahdollisia puutteita lainojen uudelleenjärjestelyratkaisuissa. Riskivaraukset lisääntyivät, mutta niiden taso on edelleen alle euroalueen keskiarvon, mikä korostaa tarvetta varmistaa, että vakuudet arvostetaan luotettavasti niin, että ne tukevat asianmukaisia riskivarauksia. Lainojen jälkimarkkinoiden ja lainojen arvopaperistamiskehyksen puuttuminen rajoittaa mahdollisuuksia nopeuttaa velkavivun purkamista ja järjestämättömien lainojen siirtämistä pois pankkien taseista. Tämä edellyttää uusia sääntely- ja lainsäädäntötoimia, joilla saadaan käyttöön tarvittavat välineet pankkien tasehallinnan helpottamiseksi. Lisäksi vakuutus- ja eläkerahastojen valvonnan hallintotapa ja hallinnolliset valmiudet ovat edelleen heikkoja, mikä aiheuttaa rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä.
(9)

Julkisen talouden tilanteen ja erityisesti velkatason perusteella Irlannin odotetaan vuonna 2018 jatkavan sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin mukainen sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu (5) ei ole yli 2,4 prosenttia vuonna 2018. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa otetaan huomioon sopeutus, jonka tarkoituksena on korjata potentiaalisen kasvun 10 vuoden viitearvon vääristymä, joka johtuu kokonaistuotannon poikkeuksellisesta reaalikasvusta vuonna 2015. Noudattaen Irlannin viranomaisten vuoden 2017 talousarviolaskelmissaan soveltamaa tarkastelutapaa komissio on käyttänyt vuosien 2014 ja 2016 potentiaalisen kasvun keskiarvoa. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran, kun vuosia 2017 ja 2018 tarkastellaan yhdessä. Samalla Irlannin ennustetaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuosina 2017 ja 2018. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että erityisesti vuonna 2017 on toteutettava lisätoimenpiteitä, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa. Kun otetaan huomioon Irlannin nykyiset suhdanteet ja kasvaneet ulkoiset riskit, mahdollisten satunnaistulojen käyttö julkisen talouden velkasuhteen pienentämiseksi edelleen olisi järkevää. Kuten asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, talousarviosuunnitelmien ja julkisen talouden toteutuman arvioinnin olisi kuitenkin perustuttava jäsenvaltion rahoitusasemaan siten, että otetaan huomioon suhdanteet. Kuten näihin maakohtaisiin suosituksiin liittyvässä komission tiedonannossa todetaan, vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Irlannin julkisen talouden kestävyyden. Tässä yhteydessä neuvosto panee merkille, että komissio aikoo tehdä kokonaisarvioinnin asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, ottaen erityisesti huomioon Irlannin suhdannetilanteen.
(8)

Vuoden 2017 vakausohjelman perusteella poikkeuksellisen pakolaisvirran vaikutus julkiseen talouteen on merkittävä, ja siinä annetaan riittävä näyttö näiden julkisen talouden lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta. Vuoden 2017 vakausohjelman mukaan kustannukset olivat 0,34 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Komission mukaan hyväksyttävät lisämenot olivat vuonna 2016 yhteensä 0,17 prosenttia suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä otetaan huomioon tällaiset lisämenot, sillä pakolaisvirta on epätavallinen tapahtuma, jonka vaikutus Suomen julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on siksi pienennetty vuoden 2016 osalta näiden kustannusten huomioon ottamiseksi. Vuoden 2017 vakausohjelman mukaan poikkeukselliseen pakolaisvirtaan liittyvien kustannusten odotetaan vuonna 2017 vähenevän 0,15 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komissio tekee keväällä 2018 Suomen viranomaisten toimittamien havaittujen tietojen perusteella lopullisen vuotta 2017 koskevan arvioinnin ja vahvistaa hyväksyttävät määrät.
(15)

Köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten suuri osuus on edelleen merkittävä taloudellinen ja yhteiskunnallinen ongelma. Bulgaria on yhä unionin köyhin jäsenvaltio, ja köyhyys on suhteettoman suurta vähäosaisten ryhmien, kuten romanien, lasten, vanhusten ja maaseudun asukkaiden keskuudessa. Vanhusten köyhyysriskiaste on heikentynyt huomattavasti, vaikka se oli aiemmin kohentunut usean vuoden ajan. Erityisesti vanhat naiset ovat suuressa köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa, koska he ovat yleensä maksaneet eläkemaksuja lyhyemmän ajan kuin muut ryhmät. Vaikka lasten suhteellinen köyhyys on vähentynyt, lapsiköyhyys on edelleen hyvin suurta. Lasten laitoshoidosta luopuminen on edistynyt hyvää vauhtia, ja asiaa koskeva uusi toimintasuunnitelma on hyväksytty. Sen sijaan aikuisten ja vammaisten laitoshoidosta luopuminen on ollut hidasta. Tuloerot ovat merkittävä ja kasvava ongelma. Vuonna 2012 tuloerosuhde oli 6,1, kun rikkainta 20:tä prosenttia kotitalouksista verrattiin köyhimpään 20 prosenttiin kotitalouksista. Vuonna 2015 tämä suhde oli noussut 7,1:een, mikä on unionin suurimpia. Bulgariassa tuloerojen välinen erotus ennen veroja ja sosiaalisia tulonsiirtoja ja niiden jälkeen on unionin pienimpiä. Sosiaalisen suojelun järjestelmä, mukaan lukien yleinen vähimmäistulojärjestelmä, ei tarjoa riittävästi tukea. Sosiaalietuuksien varassa olevien ihmisten määrä on edelleen pieni, sillä etuuksien myöntämiskriteerit ovat erittäin tiukat. Vähimmäistulotaso on edelleen alhainen, eikä sitä ole päivitetty vuoden 2009 jälkeen. Sen mukauttamiseksi ei myöskään ole olemassa läpinäkyvää mekanismia.