LIITE

SISÄVESILIIKENTEEN ELEKTRONINEN MERIKARTTAJÄRJESTELMÄ

(sisävesien ECDIS-järjestelmä)

SISÄLLYSLUETTELO

1 JAKSO: SISÄVESIEN ECDIS-JÄRJESTELMÄN SUORITUSKYKYVAATIMUKSET 6

1. Yleiset säännökset 6

2. Viitteet 7

3. Karttatietojen sisältö, suojaus ja päivittäminen 8

3.1 Sisävesiliikenteen ENC-karttojen sekä sisävesiliikenteen batymetristen ENC-karttojen sisältö ja suojaus 8

3.2 Päivitykset 8

4. Tiedon esittäminen 9

4.1 Näyttövaatimukset 9

4.2 Näyttöalueet (mittakaavat) 9

4.3 Kuvan paikantaminen ja suuntaaminen 9

4.4 SENC-tietojen näyttäminen 9

4.5 Tutkatietojen näyttäminen 10

4.6 Muiden navigointitietojen näyttäminen 10

4.7 Värit ja symbolit 11

4.8 Tietojen ja näytön tarkkuus 11

5. Toiminta 11

5.1 Tiedonsaantitila 11

5.2 Navigointitila 13

5.3 Toiminta- ja hallintaominaisuudet 14

6. Kytkentä muiden laitteiden kanssa 14

7. Merkinannot ja hälytykset 14

7.1 Sisäänrakennettu testauslaitteisto (Built in Test Equipment, BITE) 14

7.2 Toimintahäiriöt 14

8. Varajärjestelyt 15

8.1 SENC-paikannuksen riittämätön tarkkuus 15

8.2 Viat 15

9. Virtalähde navigointitilassa 15

2 JAKSO: SISÄVESILIIKENTEEN ENC-KARTTOJEN TIETOVAATIMUKSET 15

1. Johdanto 15

2. Teoreettinen tietomalli 15

3. Tietorakenne 15

4. Sisävesiliikenteen ENC-karttojen sekä sisävesiliikenteen batymetristen ENC-karttojen tuote-erittely 15

2A JAKSO: TUOTTAJIEN JA VESIVÄYLIEN KOODIT (STANDARDIN IHO–S-62 ENC-TUOTTAJAKOODIEN LISÄKSI) 16

3 JAKSO: SISÄVESIEN ECDIS-JÄRJESTELMÄN ESITTÄMISTAPAVAATIMUKSET 20

1. Johdanto 20

2. Sisävesien ECDIS-järjestelmän esityskirjasto 20

2.1 Standardin S-52 ja sisävesien ECDIS-järjestelmän esityskirjaston osat 20

2.2 Hakutaulukot 21

2.3 Ehdolliset symboliikkamenettelyt 22

2.4 Värit 22

2.5 Ilmoitusmerkkien esittäminen 22

4 JAKSO: TOIMINTA- JA SUORITUSKYKYVAATIMUKSET, TESTAUSMENETELMÄT JA VAADITUT TESTITULOKSET 22

1. Johdanto 22

2. Toimintatilat ja järjestelmäkokoonpano 22

2.1 Toimintatilat 22

2.2 Järjestelmäkokoonpanot 23

2.2.1 Sisävesien ECDIS-laite, itsenäinen järjestelmä, jota ei ole kytketty tutkaan 23

2.2.2 Sisävesien ECDIS-laite, rinnakkaisasennus ja kytkentä tutkaan 23

2.2.3 Sisävesien ECDIS-laite, yhteinen näyttö kytketyn tutkalaitteen kanssa 23

2.2.4 Tutkalaite, jossa integroitu sisävesien ECDIS-toiminto 23

3. Suorituskykyvaatimukset 23

3.1 Laitteiston suorituskyky 23

3.2 Ohjelmiston suorituskyky 23

3.3 Toiminnanohjauksen suorituskyky 23

3.4 Näytön suorituskyky 23

3.4.1 Näytön mitat 24

3.4.2 Näytön suuntaus 24

3.4.3 Näytön resoluutio 24

3.4.4 Näytön värit 24

3.4.5 Näytön kirkkaus 24

3.4.6 Kuvan vaihtuminen 24

3.4.7 Näyttöteknologia 24

4. Käyttötoiminnot 24

4.1 Toimintatila 24

4.2 Laitteiston esiasetukset (tallennus/muisti) navigointitilassa 24

4.3 SENC-tietojen esittäminen navigointitilassa 24

4.4 Kartan suuntaus, paikannus ja vaihtaminen 25

4.5 Oman aluksen sijainti ja suunta 25

4.6 Tietotiheys 25

4.7 Mitta-alueet/mittarenkaat 25

4.8 Kuvan kirkkaus navigointitilassa 25

4.9 Kuvan värit 26

4.10 Poimintaraportti 26

4.11 Mittausominaisuudet 26

4.12 Laivurin omien karttatietojen syöttäminen ja muokkaaminen 26

4.13 SENC-karttojen lataaminen ja päivittäminen 26

4.14 Tutkakuvan esittäminen ja päällekkäinasettelu 26

4.15 Sisävesien ECDIS-laitteen suoratoiminnot 27

4.16 Jatkuvasti näkyvissä olevat toimintaparametrit 27

5. Huoltotoiminnot 27

5.1 Kartan paikannuksen staattinen oikaisu 27

5.2 Kartan suuntauksen staattinen oikaisu 27

5.3 Liitäntöjen toiminta-asetusten määritys 27

6. Laitteiston testaus ja vaaditut laatutodistukset 28

6.1 Kestokyky ympäristön olosuhteita vastaan navigointitilassa 28

6.2 Laitteeseen liittyvät asiakirjat 28

6.3 Liitännät 28

6.4 Toiminnanohjauksen ominaisuudet 28

6.5 Näytön ominaisuudet navigointitilassa 28

7. Kartan esitystavan, toiminnan ja käytännöllisyyden testaus 28

7.1 Testattavan laitteiston valmistelu 28

7.2 Toimintatilojen testaus 28

7.3 Näytettävien ominaisuuksien testaus 28

7.4 Mittakaavasta riippuvaisen tietotiheyden (SCAMIN) testaus 29

7.5 Kirkkaudenvaihtelun testaus 29

7.6 Värien testaus 29

7.7 Mittaustoimintojen testaus 29

7.8 Kartan päivitystoiminnon testaus 29

7.9 Useammassa kuin yhdessä saman alueen solussa näytettyjen ominaisuuksien testaus 29

8. Tutkakuvan esittämisen ja toiminnan testaus 29

8.1 Valmistelut 29

8.2 Tutkakuvan testaus ilman alla olevaa karttaa 30

8.3 Tutkakuvan testaus, kun päällä on muista aluksista saatuja tietoja ja alla on kartta 30

8.3.1 Päälle asetettavan tutkakuvan testaus 30

8.3.2 Kartan paikannuksen ja suuntaamisen testaus 30

8.3.3 Mittakaavan vaatimustenmukaisuuden testaus 31

9. Hälytysten ja merkinantojen testaus 31

10. Varajärjestelyjen testaus navigointitilassa 31

4A JAKSO: OHJELMISTON LAADUNVARMISTUSTOIMENPITEET 31

1. Yleiset vaatimukset 31

1.1 Ohjelmiston suunnitteluvaatimukset 31

1.2 Toteutusvaatimukset 31

1.3 Testivaatimukset 32

1.4 Kolmansien osapuolten valmistamia osia koskevat vaatimukset 32

1.5 Navigointitilan lisäpalveluja koskevat vaatimukset 32

1.6 Kieli 32

1.7 Käyttäjille tarkoitettuja asiakirjoja koskevat vaatimukset 33

2. Testausmenetelmät ja vaadittavat tulokset 33

2.1 Navigointitilan toimintatesti 33

2.1.1 Suorituskykyvaatimukset 33

2.1.1.1 Asema 33

2.1.1.2 Kulkusuunta 33

2.1.2 Anturin toimintahäiriö 33

2.1.3 Suorituskyvyn testaamiseen tarkoitettu liitäntä 33

2.2 Yleiset ohjelmistotestit 34

2.2.1 Laitteeseen liittyvät asiakirjat 34

2.2.2 Navigointitilan kestävyystesti 34

3. Muutokset hyväksyttyihin navigointijärjestelmiin 34

3.1 Yleiset vaatimukset 34

3.2 Laitteisto- ja ohjelmistomuutokset 34

4B JAKSO: JÄRJESTELMÄKOKOONPANOT (KUVAT) 35

5 JAKSO: SANASTO 37

Lisäys 1: (Meriliikenteen) ECDIS-järjestelmää koskevan standardin ja sisävesien ECDIS-järjestelmän teknisten eritelmien rakenteiden vertailu 43

1 JAKSO

SISÄVESIEN ECDIS-JÄRJESTELMÄN SUORITUSKYKYVAATIMUKSET

1. YLEISET SÄÄNNÖKSET

a) Sisävesiliikenteen elektroninen merikarttajärjestelmä (sisävesien ECDIS-järjestelmä) koostuu laitteistosta, käyttöjärjestelmän ohjelmistosta ja sovellusohjelmistosta.

b) Sisävesien ECDIS-järjestelmän tarkoituksena on parantaa sisävesiliikenteen turvallisuutta ja tehokkuutta.

c) Sisävesien ECDIS-järjestelmä voi olla tarkoitettu käytettäväksi tiedonsaantitilassa ja navigointitilassa tai pelkästään tiedonsaantitilassa. Vain tiedonsaantitilassa käytettäväksi tarkoitetun sisävesien ECDIS-järjestelmän vähimmäisvaatimukset, jotka on määritetty tämän liitteen 1 jakson 4.1 kohdassa ja 4 jaksossa, ovat pakolliset kaikilla vesiväylillä, joille vastuulliset lainsäädäntöelimet ovat asettaneet asiaa koskevia vaatimuksia. Muiden alueiden osalta ne ovat suosituksia.

d) Navigointitilassa käytettävän, tämän liitteen 4 jaksossa määritetyn sisävesien ECDIS-järjestelmän (käyttöjärjestelmäohjelmisto, sovellusohjelmisto ja laitteisto) on oltava luotettava ja käyttövarma vähintään samantasoisesti kuin muiden navigointivälineiden.

e) Sisävesien ECDIS-järjestelmässä on käytettävä tämän liitteen 2 ja 3 jaksossa kuvattuja karttatietoja.

f) Kansallisten viranomaisten ja kansainvälisten tahojen on suositeltavaa antaa siirtymämääräyksiä, kun ne ottavat käyttöön sisävesien ECDIS-järjestelmää koskevia vaatimuksia.

g) Sisävesien ECDIS-järjestelmän on täytettävä kaikki tässä liitteessä esitetyt sisävesien ECDIS-järjestelmän suorituskykyä koskevat vaatimukset.

h) Tässä liitteessä käytettyjen termien ”laivuri” ja ”aluksen päällikkö” on katsottava vastaavan jokitiedotuspalvelua koskevissa ohjeissa (komission asetus (EY) N:o 414/2007 (1)) käytettyä termiä ”aluksen päällikkö”.

i) Sisävesien ECDIS-järjestelmän ohjelmiston tuottajan tai toimittajan on määritettävä ohjelmiston käyttöohjeissa, mitkä c alakohdassa tarkoitetut laite- tai laitteistovaatimukset tiedonsaantitilassa käytettävän sisävesien ECDIS-järjestelmän on täytettävä niillä vesiväylillä, joille vastuulliset lainsäädäntöelimet ovat asettaneet vaatimuksia.

j) Kun sisävesien ECDIS-järjestelmä huolehtii oleellisista palveluista, jotka on määritetty toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa annetussa direktiivissä (EU) 2016/1148, on sovellettava mainitun lainsäädännön säännöksiä.

k) AIS on alusten automaattinen tunnistusjärjestelmä, joka täyttää SOLAS-yleissopimuksen (kansainvälinen yleissopimus ihmishengen turvallisuudesta merellä) V luvussa määritetyt tekniset ja suorituskykyä koskevat vaatimukset 1 jakson 2 kohdan r alakohdassa esitetyn mukaisesti. Sisävesiliikenteen AIS-järjestelmä tarkoittaa sisävesialusten automaattista tunnistusjärjestelmää 1 jakson 2 kohdan p alakohdassa esitetyn mukaisesti. Kun tässä liitteessä mainitaan AIS-järjestelmä, sillä tarkoitetaan sekä meriliikenteen AIS-järjestelmää että sisävesiliikenteen AIS-järjestelmää, ellei toisin ole mainittu.

2. KIRJALLISUUSVIITTEET

a) IHO:n erityisjulkaisu N:o S-57 ”IHO Transfer Standard for Digital Hydrographic Data”, painos 3.1, täydennys N:o 2, kesäkuu 2009, kaikkine lisäyksineen ja liitteineen.

b) IHO:n erityisjulkaisu N:o S-62 ”ENC Producer Codes”, painos 2.5, joulukuu 2009.

c) IHO:n erityisjulkaisu N:o S-52 ”Specifications for Chart Content and Display Aspects of ECDIS”, 6. painos, maaliskuu 2010, kaikkine lisäyksineen ja liitteineen, sis. myös — S-52 Lisäys 1 ”Guidance on Updating the Electronic Chart”, painos 4.0, huhtikuu 2012. — Edellinen S-52 Lisäys 2 ”Colours & Symbols Specifications”, painos 4.3 (tammikuu 2008) — Edellinen S-52 Lisäys 3 ”Glossary of ECDIS-RELATED Terms Specifications” (nyt S-32, Lisäys 1 (syyskuu 2007)) — Edellisen S-52:n lisäyksen 2 ”Presentation Library” liite A, painos 3.4 (2008)

d) IMO:n päätöslauselma MSC.232(82) ”Revised Performance Standards for Electronic Chart Display and Information Systems (ECDIS)”, joulukuu 2006. – Lisäys 3 NAVIGATIONAL ELEMENTS AND PARAMETERS

e) IEC-ohje 61174, painos 3.0, ”ECDIS – Operational and performance requirements, methods of testing and required test results”, 2008–2009.

f) Standardin ES-TRIN 2017 liite 5, I–III jakso: Tutkalaitteita ja kääntymisnopeuden osoittimia koskevat vaatimukset

g) IHO:n erityisjulkaisu N:o S-32, lisäys 1 ”Glossary of ECDIS-related Terms”.

h) UNECEn päätöslauselman N:o 48 ”Recommendation on electronic chart display and information system for inland navigation (Inland ECDIS)” lisäyksen 1 ”Product Specification for Inland ENCs” painos 2.4, lisäykset 1.1 ”IENC Feature catalogue” ja 1.2 ”Inland Electronic Navigational Chart Encoding Guide” mukaan luettuina.

i) UNECEn päätöslauselman N:o 48 ”Recommendation on electronic chart display and information system for inland navigation (Inland ECDIS)” lisäyksen 2 ”Status of Presentation Library for Inland ECDIS” painos 2.4.

j) UNECEn päätöslauselman N:o 48 ”Recommendation on electronic chart display and information system for inland navigation (Inland ECDIS)” lisäyksen 3 ”Product Specification for bathymetric Inland ENCs” painos 2.4 sekä lisäys 3.1 ”Bathymetric IENC Feature catalogue”, painos 1.0.

k) EN 60945 (2002) + korj. 1 (2010): Merenkulun suunnistuslaitteet; Yleiset vaatimukset – Testausmenetelmät ja vaaditut testaustulokset.

l) IEC 61162 on kokoelma standardeja, jotka koskevat laivan navigointilaitteen digitaalisia liitäntöjä. Nämä 61162-standardit on laatinut IEC:n teknisen komitean 80 työryhmä 6.

m) Aihealue (”Domain”) ”IENC” S-100-rekisterissä

n) IEHG:n laatima sisävesiliikenteen ENC-karttojen tuote-erittely

o) IEHG:n laatima sisävesiliikenteen ENC-karttojen ominaisuusluettelo

p) Komission asetus (EY) N:o 415/2007 alusten paikannus- ja seurantajärjestelmiä koskevista teknisistä eritelmistä (EUVL L 105, 23.4.2007, s. 35)

q) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1629, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista, liite II (EUVL L 252, 16.9.2016, s. 118)

r) Direktiivi 2002/59/EY alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta (EUVL L 208, 5.8.2002, s. 10).

3. KARTTATIETOJEN SISÄLTÖ, SUOJAUS JA PÄIVITTÄMINEN

3.1 Sisävesiliikenteen ENC-karttojen sekä sisävesiliikenteen batymetristen ENC-karttojen sisältö ja suojaus

a) Sisävesien ECDIS-järjestelmässä käytettävissä kartoissa on annettava tuoreimmat tiedot.

b) On huolehdittava siitä, ettei käyttäjä voi muuttaa alkuperäisten sisävesiliikenteen ENC-karttapainosten ja sisävesiliikenteen batymetristen ENC-karttapainosten sisältöä.

c) ENC-karttaan on sisällytettävä vähintään seuraavat ominaisuudet: — väylän linjaus kilometrimerkintöineen — linkit ulkoisiin xml-tiedostoihin, jotka sisältävät rajoittavien rakenteiden, erityisesti kanavasulkujen ja siltojen, käyttöajat — satamien ja uudelleenlastauskeskusten sijainti — tiedot liikennöinnin kannalta olennaisista vedenkorkeusmittareista — vesiväylän rannat (vedenkorkeuden ollessa keskimääräinen) — rantarakenteet (esim. rantavalli, pituussuuntainen suojapato, ohjausseinämä – mikä tahansa rakennelma, joka muodostaa vaaran navigoinnille) — sulkujen ja patojen ääriviivat — liikenneväylän rajat (jos määritetty) — yksittäiset vedenalaiset vaaratekijät liikenneväylällä — yksittäiset vedenpinnan yläpuoliset vaaratekijät liikenneväylällä, kuten sillat, ilmajohdot jne. — viralliset merenkulun turvalaitteet (esim. poijut, meriviitat, valot, ilmoitusmerkit). Jos kartan tuottaja käyttää päällekkäin asetettavia tiedostoja tai sisävesiliikenteen batymetrisiä ENC-karttoja, ominaisuudet voi esittää eri karttasoluissa, mutta koko paketin on täytettävä edellisten luetelmakohtien mukaiset vähimmäisvaatimukset.

d) Jos kartta on tarkoitettu käytettäväksi navigointitilassa (tämän jakson 5.2 kohta), asiasta vastaava toimivaltainen viranomainen päättää kunkin vesiväylän tai sataman osalta, mitkä edellä c alakohdassa mainituista ominaisuuksista tarkistetaan. Tarkistuksen jälkeen asiasta vastaava toimivaltainen viranomainen ilmoittaa, mitkä sisävesiliikenteen ENC-kartat ja sisävesiliikenteen batymetriset ENC-kartat on hyväksytty käytettäviksi navigointitilassa sen maantieteellisellä vastuualueella (ks. tarkemmat tiedot tämän liitteen 2A jaksosta.)

e) Sisävesien ECDIS-järjestelmään on tallennettava SENC-kartta.

3.2 Päivitykset

a) Sisävesien ECDIS-järjestelmän on voitava vastaanottaa sisävesiliikenteen ENC-tietojen päivityksiä, jotka tuotetaan sisävesiliikenteen ENC-karttoja koskevan tuote-erittelyn mukaisesti, sekä syvyystietojen päivityksiä, jotka tuotetaan sisävesiliikenteen batymetrisiä ENC-karttoja koskevan tuote-erittelyn mukaisesti. Nämä päivitykset siirtyvät automaattisesti SENC-järjestelmään. Päivitysten toteutusmenettelystä ei saa aiheutua häiriötä käytössä olevalle näytölle.

b) Sisävesien ECDIS-järjestelmän on näytettävä päivitykset, jotta laivuri voi tarkistaa niiden sisällön ja varmistaa, että ne on sisällytetty SENC-karttaan.

c) Sisävesien ECDIS-järjestelmän on voitava peruuttaa automaattisesti käyttöön otetut sisävesiliikenteen ENC-tietojen päivitykset.

d) Alkuperäisiä sisävesiliikenteen ENC-painoksia ja myöhempiä päivityksiä ei koskaan saa sulauttaa toisiinsa.

e) Sisävesiliikenteen ENC-kartta ja kaikki siihen tehdyt päivitykset on voitava esittää siten, ettei niiden tietosisältö heikkene.

f) Sisävesiliikenteen ENC-tiedot ja niihin tehdyt päivitykset on voitava erottaa helposti muista tiedoista.

g) Sisävesien ECDIS-järjestelmän on varmistettava, että sisävesiliikenteen ENC-kartta ja kaikki siihen tehdyt päivitykset on ladattu oikein SENC-karttaan.

h) Sisävesien ECDIS-järjestelmän on pidettävä kirjaa päivityksistä ja siitä, milloin päivitys on otettu käyttöön SENC-kartassa.

i) Käytettävän SENC-kartan sisällön on oltava riittävä ja ajantasainen suunniteltuun matkaan nähden.

4. TIEDON ESITTÄMINEN

4.1 Näyttövaatimukset

a) Näyttömenetelmän on oltava sellainen, että esitettävä tieto on useamman kuin yhden katselijan selvästi nähtävissä aluksen ohjaamon tyypillisissä valaistusolosuhteissa päivällä ja yöllä.

b) Navigointitilassa karttaesityksen näyttökoko on oltava vähintään 270 mm × 270 mm navigointitilassa käytettäväksi suunnitellussa ja hyväksytyssä laitteessa.

c) Tiedonsaantitilassa koko määräytyy ergonomisten näkökohtien mukaan. Näytettävien tietojen on oltava nopeasti luettavissa ohjauspaikalta. Näytön halkaisijan on oltava vähintään 199 mm (7,85 tuumaa). Aluksen päällikön on kaikissa olosuhteissa voitava nähdä näytetyt tiedot riittävän hyvin käyttöliittymää koskevien ohjeiden mukaisesti. Jos ohjelmisto myydään ilman näyttöä, valmistajan toimittamissa asiakirjoissa on oltava tieto siitä, että ohjelmistoa saa käyttää vain sisävesien ECDIS-järjestelmän ollessa tiedonsaantitilassa, jos näyttö täyttää tämän 4.1 kohdan vaatimukset.

d) Seuraavien kriteerien on täytyttävä sekä navigointitilassa että tiedonsaantitilassa: — Aakkosnumeeriset tiedot ja teksti on esitettävä selvästi luettavissa olevalla sans-serif-kirjaintyypillä, jota ei saa kursivoida. — Kirjasinkoon on oltava riittävän suuri, kun otetaan huomioon katseluetäisyys käyttäjien todennäköisiltä eri paikoilta aluksen ohjaushytissä (ja myös lukuetäisyys ja katselukulmat on huomioitava). — AIS-symbolien merkkien korkeus ja koko millimetreinä on oltava vähintään 3,5 kertaa nimellinen katseluetäisyys metreinä. — AIS-symbolien vähimmäiskoko ja AIS-tietojen merkkien vähimmäiskorkeus on 3,5 mm. — Valmistajan asiakirjoissa on määritettävä näyttölaitteen nimellinen katseluetäisyys.

e) Näyttövaatimusten on täytyttävä kuvan ollessa pysty- ja vaaka-asennossa.

f) Tiedonsaantitilassa suositellaan käytettäväksi samankokoista näyttöä kuin on määritetty navigointitilalle. Jos näytön asennustila aiheuttaa ongelmia, näytön kokoa voidaan pienentää hieman näytön nimellisen katseluetäisyyden mukaan.

4.2 Näyttöalueet (mittakaavat)

a) Tiedonsaantitilassa (ks. tämän jakson 5.1 kohta) sallitaan kaikki mittakaavat ja näyttöalueet.

b) Navigointitilassa (ks. tämän jakson 5.2 kohta) sallitaan vain tämän liitteen 4 jakson 4.7 kohdan mukaiset peräkkäiset vaihdettavat näyttöalueet (mittakaavat).

4.3 Kuvan paikantaminen ja suuntaaminen

a) Tiedonsaantitilassa sallitaan kaikenlaiset kartan suuntaamistavat (ks. tämän jakson 5.1 kohta).

b) Navigointitilassa kartan paikantamisen on tapahduttava automaattisesti ja kartan suuntauksen on oltava suhteellisen liikkeen osoittava keulasuuntanäyttö siten, että aluksen sijainti näkyy näyttöruudun keskellä tai keskipisteen sivussa (ks. tämän jakson 5.2 kohta).

4.4 SENC-tietojen näyttäminen

a) SENC-tiedot näytetään seuraavissa kolmessa näyttöluokassa: — perusnäyttö, Display Base — vakionäyttö, Standard Display (normaali tietotiheys) — kaikki kohteet, All Display. Ominaisuusluokkien jakautuminen näyttöluokkiin esitetään yksityiskohtaisesti tämän liitteen 1 jakson 2 kohdan i alakohdassa tarkoitetun asiakirjan hakutaulukoissa.

b) Perusnäyttöluokassa esitetään ainakin seuraavat ominaisuudet: — vesiväylän rannat (vedenkorkeuden ollessa keskimääräinen) — rantarakenteet (esim. rantavalli, pituussuuntainen suojapato, ohjausseinämä – mikä tahansa rakennelma, joka muodostaa vaaran navigoinnille) — sulkujen ja patojen ääriviivat — liikenneväylän rajat (jos määritetty) — yksittäiset vedenalaiset vaaratekijät liikenneväylällä — yksittäiset vedenpinnan yläpuoliset vaaratekijät liikenneväylällä, kuten sillat, ilmajohdot jne. — viralliset merenkulun turvalaitteet (esim. poijut, valot ja meriviitat).

c) Vakionäyttöluokassa (normaali tietotiheys) esitetään ainakin seuraavat ominaisuudet: — perusnäyttöluokan kohteet — alueet, joilla pääsy on kielletty tai rajoitettu — kauppa-alusten (matkustaja- ja rahtialukset) laiturit — rantojen kilometri- ja hehtometri- tai mailimerkinnät.

d) Kaikki kohteet -luokassa näytetään kaikki sisävesiliikenteen SENC-kartan sisältämät ominaisuudet yksitellen pyynnöstä.

e) Sisävesien ECDIS-järjestelmää käynnistettäessä valittuna on tämän liitteen 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa asiakirjassa ja tämän liitteen 5 jaksossa olevassa sanastossa määritetyn mukainen normaali tietotiheys.

f) Sisävesien ECDIS-järjestelmä on voitava palauttaa normaaliin tietotiheystilaan milloin tahansa yhdellä käyttäjän kytkentätoiminnolla.

g) Sisävesien ECDIS-järjestelmän on aina ilmoitettava selvästi kulloinkin käytössä oleva tietotiheys.

h) ENC-kartan aikariippuvaiset syvyystiedot on näytettävä aina, olipa näyttöluokka mikä tahansa edellä a alakohdassa mainitusta kolmesta luokasta.

4.5 Tutkatietojen näyttäminen

a) Tutkakuvalla on oltava navigointitilassa ensisijainen näyttöasema, ja sen esittäminen on sallittu vain suhteellista liikettä osoittavana keulasuuntanäyttönä. Jos järjestelmä on tyyppihyväksytty myös meriliikenteen ECDIS-järjestelmäksi, siinä voi olla tosiliike- ja pohjoissuuntanäyttö, mutta niitä saa käyttää vain tiedonsaantitilassa.

b) Alla olevan SENC-kartan paikannuksen, näyttöalueen ja suuntauksen on oltava yhteensopivat. Tutkakuvaa ja paikka-anturin paikannustietoa on molempia voitava muuttaa antennin sivusyötön osalta ohjaussijaintia vastaavaksi.

c) Päälle asetetun tutkakuvan on noudatettava tässä liitteessä olevan 4 jakson 4.14 kohdassa asetettuja vähimmäisvaatimuksia.

d) Päälle asetetussa tutkakuvassa voi olla täydentäviä navigointitietoja. Mahdolliset täydentävät navigointitiedot ja paikannus- ja seurantamerkit eivät kuitenkaan saa heikentää alkuperäisen tutkakuvasisällön esitystä.

4.6 Muiden navigointitietojen näyttäminen

a) Sisävesien ECDIS-järjestelmän ja täydentävien navigointitietojen (sisävesiliikenteen AIS-järjestelmän) on käytettävä yleistä tavanomaista geodeettista koordinaattijärjestelmää.

b) Laivurin oman aluksen sijainti on voitava esittää näyttöruudulla.

c) Laivurilla on oltava mahdollisuus valita syvyyden turvallisuusrajat.

d) Sisävesien ECDIS-järjestelmän on ilmoitettava, jos syvyyden turvallisuusrajat ovat riittämättömät.

4.7 Värit ja symbolit

a) SENC-tietojen näyttämiseen tarkoitetun näytön värien ja symbolien on täytettävä vähintään tämän liitteen 3 jaksossa esitetyt määräykset. Niiden lisäksi sallitaan muita käyttäjän valittavissa olevia symboleja.

b) Tämän liitteen 1 jakson 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetussa asiakirjassa lueteltujen navigointitietojen ja -muuttujien esittämisessä käytetään muita värejä ja symboleja kuin tämän jakson 4.7 kohdan a alakohdassa mainitut.

4.8 Tietojen ja näytön tarkkuus

a) Esitettävien laskentatietojen tarkkuus ei saa riippua näytön ominaisuuksista, ja sen on oltava samaa luokkaa kuin SENC-kartan tarkkuus.

b) Navigointitilassa käytettävän sisävesien ECDIS-järjestelmän on ilmoitettava, jos näytössä näkyvä näyttöalue on pienempi kuin sisävesiliikenteen ENC-tietojen tarkkuus mahdollistaa (ilmoitus ylisuuresta mittakaavasta).

c) Sisävesien ECDIS-järjestelmän suorittamien laskutoimitusten tarkkuus ei saa riippua tiedonsiirtolaitteen ominaisuuksista, ja sen on oltava samaa luokkaa kuin SENC-kartan tarkkuus.

d) Näytölle piirrettyjen suuntimien ja etäisyyksien tai näytöllä jo näkyvien tietojen välisten mittausten tarkkuuden on oltava vähintään näytön resoluution tasoinen.

5. TOIMINTA

5.1 Tiedonsaantitila

a) Tiedonsaantitilaa käytetään vain tiedonsaantitarkoitukseen, ei navigointiin.

b) Tiedonsaantitilassa kaikenlainen kartan suuntaaminen, pyörittäminen, zoomaaminen ja panorointi on sallittua. On kuitenkin suositeltavaa käyttää samoja kiinteitä näyttöalueita kuin navigointitilassa ja suunnata kartta joko — pohjoiseen tai — liikenneväylän akselin suuntaisesti tämänhetkisessä sijainnissa tai — aluksen keulan suuntaisesti.

c) Karttakuvaa on voitava vierittää manuaalisesti näyttöruudulla siten, että liikenneväylän akseli pysyy samansuuntaisena näyttöruudun pystyakselin kanssa.

d) Sisävesien ECDIS-järjestelmä voidaan kytkeä paikka-anturiin, jolloin järjestelmä vierittää karttakuvaa automaattisesti ja näyttää sen karttaosuuden, joka vastaa senhetkistä ympäristöä käyttäjän valitsemalla näyttöalueella.

e) Muiden alusten sijaintia ja suuntaa osoittavat tiedot, jotka on kerätty esim. AIS-viestintäyhteydellä, näytetään vain, mikäli ne ovat ajantasaisia (lähes reaaliaikaisia) ja tarkkoja. Jos muiden alusten kulkusuuntatietoja ei ole saatavilla, näiden alusten sijaintia ja suuntaa ei saa esittää — suuntaa osoittavana kolmiona tai — todellisina ääriviivoina (sovitettava mittakaavaan). Tällöin suositellaan käytettäväksi yleistä symbolia. Seuraavia vastaustauon pituuksia suositellaan (standardista IEC 62388): Alusluokka Nimellinen raportointiväli Vastaustauon enimmäispituus Nimellinen raportointiväli Vastaustauon enimmäispituuden arvo A-luokka A-luokka B-luokka B-luokka Alus ankkuroitu tai kiinnitetty, nopeus enintään 3 solmua (B-luokan osalta enintään 2 solmua) 3 min 18 min 3 min 18 min Alus ankkuroitu tai kiinnitetty, nopeus yli 3 solmua 10 s 60 s 3 min 18 min Alus SOLAS-toimintatilassa, nopeus 0–14 solmua 10 s 60 s 30 s 180 s Alus SOLAS-toimintatilassa, nopeus 0–14 solmua, muuttaa suuntaa 3 1/3 s 60 s 30 s 180 s Alus SOLAS-toimintatilassa, nopeus 14–23 solmua 6 s 36 s 30 s 180 s Alus SOLAS-toimintatilassa, nopeus 14–23 solmua, muuttaa suuntaa 2 s 36 s 30 s 180 s Alus SOLAS-toimintatilassa, nopeus yli 23 solmua 2 s 30 s 30 s 180 s Alus SOLAS-toimintatilassa, nopeus yli 23 solmua, muuttaa suuntaa 2 s 30 s 30 s 180 s Alus sisävesitoimintatilassa 2–10 s 60 s — — AIS-kohteet on merkittävä vanhentuneiksi, jos liikkuvien alusten sijaintitiedot ovat vanhempia kuin 30 sekuntia. Sisävesiliikenteen AIS-järjestelmästä saadut muiden alusten aikomuksia (sininen merkki) tai sinisten kartioiden lukumäärää, valo-opasteiden tilaa, säävaroituksia (Meteoalarmista: www.meteoalarm.eu) ja vedenkorkeutta koskevat tiedot voidaan näyttää. Aikomusta koskevat tiedot (sininen merkki) esitetään vain symbolin oikealla puolella, jos aluksen kulkusuunta on tiedossa. Jos kulkusuuntatietoja ei ole saatavilla, tiedot esitetään vain kulkusuunnasta riippumattomassa muodossa. Seuraavassa taulukossa esitetään esimerkki näytöstä: Sinisiä merkkejä koskevien tilojen 0–2 sekä vaarallisten aineiden visualisointi Sininen merkki Ei kytkettynä tai ei saatavilla Ei käytössä Käytössä Siniset kartiot Ei 1–3 Ei 1–3 Ei 1–3 Kulkusuunta Ei Symboli Kyllä Symboli Todelliset ääriviivat

f) AIS-tukiasemia, AIS-järjestelmän merenkulun turvalaitteita (ATON) ja AIS-järjestelmän etsintä- ja pelastuslähettimiä (SART) koskevat tiedot voidaan esittää, jos niiden symbolit voidaan erottaa muista symboleista (esim. standardin IEC 62288 painoksen 2 taulukossa A.2 olevista symboleista 2.10 ja 2.11).

g) AIS-laitteesta saadut ja paikallispoliisin määräysten mukaan tarvittavat tiedot on näytettävä.

h) Käyttäjän pyynnöstä on voitava näyttää kaikki AIS-järjestelmän välittämät tiedot.

5.2 Navigointitila

a) Sisävesien ECDIS-järjestelmän näyttö integroidaan navigointitilassa aluksen omiin tutkatietoihin. Tutkatiedot on voitava erottaa selvästi SENC-tiedoista.

b) Integroidun näytön on täytettävä sisävesiväylien tutkaa koskevat vaatimukset tässä liitteessä olevan 4 jakson 4.14 kohdassa täsmennetyn mukaisesti.

c) Kartta- ja tutkakuvien on oltava kooltaan, paikannukseltaan ja suuntaukseltaan yhteensopivia tässä liitteessä olevan 4 jakson 3.4 ja 8.3.2 kohdassa vahvistetuissa rajoissa.

d) Integroitu näyttö voidaan esittää vain keulasuuntanäyttönä. Muut suunnat ovat sallittuja järjestelmissä, joilla on lisäksi meriliikenteen ECDIS-järjestelmän tyyppihyväksyntä. Jos järjestelmää käytetään tosiliike- ja/tai pohjoissuuntatilassa Euroopan sisävesiväylillä, sen katsotaan olevan tiedonsaantitilassa.

e) Käyttäjän on voitava muuttaa aluksen paikka-anturin ja tutka-antennin antamien sijaintien välisiä sivusyöttöarvoja siten, että SENC-näyttö vastaa tutkakuvaa.

f) Käyttäjän on voitava poistaa yhdellä toiminnolla tilapäisesti joko ECDIS- tai tutkatiedot.

g) Aluksen sijainti on määritettävä käyttämällä jatkuvan paikannuksen järjestelmää, jonka tarkkuus vastaa turvallisen navigoinnin vaatimuksia.

h) Navigointitilassa on annettava ilmoitus, jos yhteys paikannusjärjestelmään katoaa. Navigointitilassa järjestelmän on myös toistettava, mutta vain merkiksi, paikannusjärjestelmän sille välittämä mahdollinen hälytys tai ilmoitus.

i) Paikannusjärjestelmän ja SENC-kartan on perustuttava samoihin geodeettisiin datumeihin.

j) Navigointitilassa tämän jakson 3.1 kohdan c alakohdan 1–7 luetelmakohdan mukaisten tietojen ja seuraavien seikkojen on oltava koko ajan nähtävissä eivätkä ne saa jäädä muiden kohteiden peittoon: — kulkusuuntaviiva (ETSI EN 302 194–1 -standardissa edellytetyn mukaisesti, ks. 1 jakson 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu asiakirja) — suuntimaviiva (ETSI EN 302 194–1 -standardissa edellytetyn mukaisesti, ks. 1 jakson 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu asiakirja) — mittarenkaat (ETSI EN 302 194–1 -standardissa edellytetyn mukaisesti, ks. 1 jakson 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu asiakirja) — navigointiviivat (ETSI EN 302 194–1 -standardissa edellytetyn mukaisesti, ks. 1 jakson 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu asiakirja) — voimajohdot — poijut — sisävesiliikenteen AIS-järjestelmän symbolit — sisävesiliikenteen AIS-järjestelmän merkinnät (jos näytetään) — AtoN-tiedot. Näin ollen käyttäjän on voitava määrittää päälle asetettavan tutkakuvan läpinäkyvyys. Sisävesiliikenteen AIS-merkinnät on voitava kytkeä pois päältä käsin tai asetetun vastaamattomuusarvon perusteella.

k) Muiden alusten sijaintia ja suuntaa osoittavat tiedot, jotka on kerätty muilla viestintäyhteyksillä kuin aluksen omalla tutkalla, voidaan näyttää vain, mikäli ne ovat ajantasaisia (lähes reaaliaikaisia) ja tarkkuudeltaan samaa luokkaa kuin mitä vaaditaan taktista ja toiminnallista navigointia tukevilta tiedoilta. Vahvistusasemalta vastaanotettuja oman aluksen sijaintitietoja ei esitetä.

l) Koska muiden alusten paikannus- ja seurantatiedot (esimerkiksi AIS) ovat hyödyllisiä risteämisen suunnittelussa, mutta niitä ei tarvita varsinaisen risteämisen aikana, paikannus- ja seurantasymbolit (AIS) eivät saa häiritä tutkakuvaa risteämisen aikana, vaan niiden on häivyttävä näytöltä. On suotavaa, että laivuri pystyy sovelluksessa määrittämään, miltä alueelta symboli häivytetään.

m) Jos muiden alusten kulkusuuntatiedot ovat saatavilla, näiden alusten sijainnin ja suunnan saa esittää — suuntaa osoittavana kolmiona tai — todellisina ääriviivoina (sovitettava mittakaavaan). Kaikissa muissa tapauksissa käytetään yleistä symbolia (kahdeksankulmio on suositeltava, ympyrää ei saa käyttää sovelluksissa, jotka on sertifioitu merenkulkualan standardien mukaisesti).

n) Tiedot siitä, että jollain muulla aluksella on sinisiä kartioita tai valoja, voidaan esittää erivärisellä alussymbolilla. Sinisten kartioiden/valojen lukumäärä esitetään vain poimintaraportissa.

o) Tiedot toisen aluksen aikomuksesta ohittaa oikealta (sininen merkki) voidaan esittää suuntaa osoittavan kolmiosymbolin tai mittakaavaan sovitettujen ääriviivojen oikealla puolella vain, jos aluksen kulkusuuntatiedot ovat saatavilla. Jos kulkusuuntatietoja ei ole saatavilla, tiedot esitetään vain kulkusuunnasta riippumattomassa muodossa.

p) AIS-tukiasemien, AIS-järjestelmän merenkulun turvalaitteiden (ATON) ja AIS-järjestelmän etsintä- ja pelastuslähettimien (SART) sijaintia koskevat tiedot voidaan esittää, jos niiden symbolit voidaan erottaa muista symboleista (esim. standardin IEC 62288 painoksen 2 taulukossa A.1 olevista symboleista 2.10 ja 2.11).

5.3 Toiminta- ja hallintaominaisuudet

a) Sisävesien ECDIS-järjestelmä on suunniteltava ergonomisten periaatteiden mukaan helppokäyttöiseksi.

b) Sisävesien ECDIS-laitteessa on oltava tietyt vähimmäistoiminta- ja -hallintaominaisuudet (ks. tämän liitteen 4 jakso).

c) Toiminta- ja hallintaominaisuudet ja kytkettyjä antureita koskevat indikaattorit voidaan integroida sisävesien ECDIS-järjestelmään.

d) Vakioasetukset ja käyttäjäasetukset on voitava palauttaa helposti.

6. KYTKENNÄT MUIDEN LAITTEIDEN KANSSA

a) Sisävesien ECDIS-järjestelmä ei saa haitata minkään siihen kytketyn laitteen toimintaa. Vastaavasti valinnaisten laitteiden kytkeminen ei saa heikentää sisävesien ECDIS-järjestelmän suorituskykyä.

b) Sisävesien ECDIS-järjestelmän on voitava generoida tietoa muihin järjestelmiin esimerkiksi sähköistä raportointia varten.

c) Kytkettyjen laitteiden hallintaa ja niihin liittyviä indikaattoreita koskevia vaatimuksia on noudatettava.

7. MERKINANNOT JA HÄLYTYKSET

7.1 Sisäänrakennettu testauslaitteisto (Built in Test Equipment, BITE)

Navigointitilassa sisävesien ECDIS-järjestelmässä on oltava mahdollisuus suorittaa päätoimintojen testauksia aluksella joko automaattisesti tai manuaalisesti. Jos testi epäonnistuu, näytöllä on oltava ilmoitus moduulin vikatilasta.

7.2 Toimintahäiriöt

a) Navigointitilassa sisävesien ECDIS-järjestelmässä on oltava sopiva hälytys- tai ilmoitusjärjestelmä toimintahäiriöiden varalta (ks. tämän liitteen 4 jakson 9 kohta).

b) Tiedonsaantitilassa sisävesien ECDIS-järjestelmässä on oltava sopiva hälytys- tai ilmoitusjärjestelmä, joka ilmoittaa yhteyden katkeamisesta – jos kytketty – GNSS-vastaanottimeen, AIS-järjestelmään ja kurssinohjauslaitteeseen.

c) Sisävesien ECDIS-järjestelmässä on annettava asianmukaiset hälytykset tai ilmoitukset näytettäviin tietoihin liittyvän laitteen toimintahäiriöistä.

8. VARAJÄRJESTELYT

8.1 SENC-paikannuksen riittämätön tarkkuus

Navigointitilassa SENC kytkeytyy automaattisesti pois päältä, jos SENC-paikannus ei vastaa tutkakuvaa tämän liitteen 4 jakson 5.1 ja 5.2 kohdassa vahvistetuissa rajoissa.

8.2 Viat

a) Jos navigointitilassa käytettävässä sisävesien ECDIS-järjestelmässä on ilmeinen vika, sen on annettava asianmukainen hälytys (ks. tämän liitteen 4 jakson 4.16 kohta ja 9 kohta).

b) Saatavilla on oltava järjestely, joka mahdollistaa navigointitilassa käytettävän sisävesien ECDIS-järjestelmän toimintojen turvallisen haltuunoton, jotta sisävesien ECDIS-järjestelmän vika ei aiheuta kriittistä tilannetta.

9. VIRTALÄHDE NAVIGOINTITILASSA

Sisävesien ECDIS-järjestelmällä on oltava oma erillisellä sulakkeella varustettu virtalähde.

2 JAKSO

SISÄVESILIIKENTEEN ENC-KARTTOJEN TIETOVAATIMUKSET

1. JOHDANTO

a) Näissä sisävesiliikenteen ENC-karttojen tietovaatimuksissa kuvataan tekniset eritelmät, joita käytetään — digitaalisten merikarttatietojen vaihdossa kansallisten sisävesiliikenneviranomaisten välillä, ja — näiden tietojen jakelussa valmistajille, laivureille ja muille käyttäjille.

b) Näitä tietovaatimuksia sovelletaan sisävesiliikenteen ENC-karttojen ja sisävesiliikenteen batymetristen ENC-karttojen tuotantoon. Sisävesiliikenteen ENC-karttojen ja sisävesiliikenteen batymetristen ENC-karttojen siirto ja jakelu on tehtävä siten, että tietojen paikkansapitävyys voidaan varmistaa.

c) Nämä tietovaatimukset perustuvat 1 jakson 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun asiakirjaan (”S-57”).

d) Näissä tietovaatimuksissa kuvataan S-57-standardiin tehtävät tarvittavat lisäykset ja selvennykset sekä S-57:n käyttäminen sisävesien ECDIS-järjestelmän sovelluksissa.

e) Tietovaatimusten on oltava 1 jakson 2 kohdan h ja j alakohdassa mainittujen standardien ja määräysten mukaiset.

2. TEOREETTINEN TIETOMALLI

Standardin S-57 osassa 2 oleva teoreettisen tietomallin kuvaus pätee sisävesiliikenteen ENC-karttojen ja sisävesiliikenteen batymetristen ENC-karttojen teoreettiseen tietomalliin.

3. TIETORAKENNE

Standardin S-57 osassa 3 oleva tietorakenteen kuvaus pätee sisävesiliikenteen ENC-karttojen ja sisävesiliikenteen batymetristen ENC-karttojen tietorakenteeseen.

4. SISÄVESILIIKENTEEN ENC-KARTTOJEN SEKÄ SISÄVESILIIKENTEEN BATYMETRISTEN ENC-KARTTOJEN TUOTE-ERITTELYT

Sisävesiliikenteen ENC-karttoja sekä sisävesiliikenteen batymetrisiä ENC-karttoja koskevien tuote-erittelyjen avulla karttojen laatijat pystyvät tuottamaan johdonmukaisia sisävesiliikenteen ENC-karttoja tai sisävesiliikenteen batymetrisiä ENC-karttoja. Lisäksi valmistajat pystyvät niiden avulla käyttämään tietoja tehokkaasti sellaisessa sisävesien ECDIS-järjestelmässä, joka täyttää 1 jaksossa esitetyt sisävesien ECDIS-järjestelmän suorituskykyvaatimukset.

ENC-karttoja koskevat tiedot on saatettava kaikkien sovellusten valmistajien saataville. Sisävesiliikenteen ENC-kartta on tuotettava tämän liitteen 1 jakson 2 kohdan h alakohdassa tarkoitetussa asiakirjassa olevien sääntöjen mukaisesti, ja se on koodattava seuraavia siinä tarkoitettuja asiakirjoja käyttäen:

a) sisävesiliikenteen ENC-karttojen ominaisuusluettelo ja

b) sisävesiliikenteen ENC-karttojen koodausohjeissa kuvatut säännöt.

Sisävesiliikenteen batymetrinen ENC-kartta on tuotettava tämän liitteen 1 jakson 2 kohdan j alakohdassa tarkoitetussa asiakirjassa olevien sääntöjen mukaisesti, ja se on koodattava seuraavia asiakirjoja käyttäen:

c) tämän liitteen 1 jakson 2 kohdan j alakohdassa tarkoitettu sisävesiliikenteen batymetristen ENC-karttojen ominaisuusluettelo ja

d) tämän liitteen 1 jakson 2 kohdan h alakohdassa tarkoitetuissa sisävesiliikenteen ENC-karttojen koodausohjeissa mainitut säännöt.

Navigointitilaan hyväksytyt sisävesiliikenteen ENC-kartat ja sisävesiliikenteen batymetriset ENC-kartat on tuotettava tämän jakson kohtien ”Tietovaatimukset” ja ”Tuote-erittely” mukaisesti.

2A JAKSO

TUOTTAJIEN JA VESIVÄYLIEN KOODIT (STANDARDIN IHO–S-62 ENC-TUOTTAJAKOODIEN LISÄKSI)

Sisävesiliikenteen ENC-karttojen tuottajakoodit sekä rekisteröintimenettely on kuvattu tämän liitteen 1 jakson 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa asiakirjassa (”IHO S-62”).

Sisävesiliikenteen ENC-karttoja tuottavien viranomaisten tai yksityisten yritysten, joita ei mainita standardissa IHO S-62, sekä viranomaisten tai yksityisten yritysten, jotka päättävät laatia sisävesiliikenteen ENC-karttoja, on rekisteröitävä tuottajakoodi IHO:n S-100-rekisteriin osoitteessa http://registry.iho.int

Koska pelkkä tuottajakoodi ei riitä sen arvioimiseksi, soveltuuko sisävesiliikenteen ENC-kartta käytettäväksi navigointitilassa, direktiivin 2005/44/EY 8 artiklassa tarkoitetut toimivaltaiset viranomaiset päivittävät ja julkaisevat virallisella verkkosivullaan ajantasaisen luettelon navigointitilassa käytettäviksi hyväksytyistä asianomaisen maantieteellisen vastuualueen sisävesiliikenteen ENC-kartoista. Luettelossa on mainittava ENC-solun tiedostonimi, kyseisen sisävesiväylän laajuus, painoksen numero, antamispäivä sekä luettelo tällä hetkellä voimassa olevaan painokseen saatavilla olevista päivitystiedostoista ja niiden antamispäivistä. Luettelon on sisällettävä kaikki sisävesiliikenteen ENC-kartat, joiden osalta solu täyttää vähimmäissisältöä koskevat vaatimukset ja hyväksytään käytettäväksi navigointitilassa.

Ilmoitettaessa toimivaltaisista viranomaisista direktiivin 2005/44/EY 8 artiklan mukaisesti on myös ilmoitettava toimivaltaisten viranomaisten maantieteellinen vastuualue ja virallinen verkko-osoite. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava mahdollisista muutoksista komissiolle välittömästi.

Sisävesiliikenteen ENC-karttojen tiedostonimissä suositellaan käytettävän seuraavia vesiväyläkoodeja:

Vesiväylän koodi Vesiväylän nimi Huomautus AC Albertkanaal/Canal Albert AKL Afleidingskanaal van de Leie BA Balaton BCR Branche de la Croyère BED Benedendijle BEN Beneden-Nete BEZ Beneden-Zeeschelde BH Kanaal Bocholt – Herentals BK Boudewijn Kanaal BLO Branche de La Louvière BME Basse-Meuse BN Kanaal Briegden – Neerharen BOS Bovenschelde BOZ Boven-Zeeschelde BRW Beetzsee-Riewendsee-Wasserstraße BSK Berlin-Spandauer Schifffahrtskanal myös Westhafenkanal ja Charlottenburger Verbindungskanal BZ Beneden Zeeschelde CCB Canal Charleroi-Bruxelles CCG Canal du Centre à Grand Gabarit CHV Canal de Haccourt à Visé CLA Canal de Lanaye CMO Canal de Monsin CPC Canal Pommeroeul-Condé D Tonava myös Sulina-haara DA Tonavan Chilia-haara DAW Dahme-Wasserstraße DB Dunare Borcea DCC Tonava Cernovoda canal DE Dortmund-Ems Kanal DEN Dender DHK Datteln-Hamm-Kanal DDT Dijledoortocht DKW Kanaal Dessel – Kwaadmechelen DR Drava DTS Kanaal Dessel – Turnhout – Schoten DUK Ráckevei-Duna DUM Mosoni-Duna DUR Gekanaliseerde Durme (Beneden-Durme) DUS Szentendrei-Duna DV Dunarea Veche EL Elbe ELK Elbe-Lübeck-Kanal EH Elbe-Havel-Kanal EMS Ems EPP Embranchement Principal ES Elbe-Seiten-Kanal EV Estuaire Vaart Meriliikennepalvelut Zeebruggen ja Alankomaiden rajan välisellä suistoalueella GA Sf. Gheorghe-Arm GMO Grand Large de Mons GPE Grand Large de Péronnes HES Haut-Escaut HO Havel-Oder-Wasserstraße HVK Havelkanal IJZ Ijzer KB Kanaal naar Beverlo KBK Kanaal Bossuit – Kortrijk KGO Kanaal Gent-Oostende KGT Kanaal Gent-Terneuzen KK Küstenkanal KLD Kanaal Leuven – Dijle KND Kanaal Nieuwpoort – Duinkerken KPN Kanaal Plassendale- Nieuwpoort KRL Kanaal Roeselare – Leie KTR Kanaltrave KVE Kanaal van Eeklo LA Lahn LOK Lokanaal LR Leie/Lys River MA Main MD Main-Donau-Kanal ME Mueritz-Elde- Wasserstraße MEU Meuse ML Mittelland-Kanal MMI Meuse Mitoyenne Sud MO Mosel MOE Moervaart N Dnipro NBP Canal Nimy-Blaton-Péronnes NE Neckar ND Desna NOK Nord-Ostsee-Kanal NPR Prypiat NSU Sula NTK Netekanaal NVO Vorskla OD Oder OL Olt PE Peene PHV Potsdamer Havel PK Plassendale Kanaal RH Rein RHK Rhein-Herne-Kanal RL Nederrijn / Lek ROG Ringvaart om Gent RU Ruhr RUP Rupel SA Sava SAM Sambre SE Schelde SI Sió-csatorna SKH Stichkanal Mittelland-Kanal – Hildesheim SKL Stichkanal Mittelland-Kanal – Hannover-Linden SKO Stichkanal Mittelland-Kanal – Osnabrück SKS Stichkanal Mittelland-Kanal – Salzgitter SL Saale SM Smeermaas SO Spree-Oder-Wasserstraße SPI Spierekanaal SR Saar SRV Schelde-Rijnverbinding TEK Teltowkanal TI Tisza TLE Toeristische Leie (Leie) UH Untere Havel- Wasserstraße UWE Unterweser kilometriluvusta UWE 0,00 VKN Verbindingskanaal Nieuwpoort WA Waal WDK Wesel-Datteln-Kanal WE Mittelweser kilometrilukuun 366,65 / UWE 0,00 saakka WOD Westoder ZBS Zeekanaal Brussel-Schelde ZUL Vertakking van Zulte ZWV Zuid-Willemsvaart

3 JAKSO

SISÄVESIEN ECDIS-JÄRJESTELMÄN ESITTÄMISTAPAVAATIMUKSET

1. JOHDANTO

a) Näissä sisävesien ECDIS-järjestelmän esittämistapavaatimuksissa kuvataan tekniset eritelmät, joita käytetään sisävesien ECDIS-järjestelmän tietojen esittämiseen. Esittämisen on tapahduttava siten, että tietoa ei katoa.

b) Nämä esittämistapavaatimukset perustuvat 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun asiakirjaan (”S 52”).

c) Näissä esittämistapavaatimuksissa kuvataan S-52-standardiin tehtävät tarvittavat lisäykset ja selvennykset sekä S-52:n käyttäminen sisävesien ECDIS-järjestelmän sovelluksissa.

d) Sisävesien ECDIS-tietojen esittämistavan on täytettävä esittämistapavaatimukset, jotka on kuvattu 3 jaksossa ja 1 jakson 2 kohdan i alakohdassa mainitussa esityskirjastossa.

e) Termien määritelmät löytyvät seuraavista lähteistä: — IHO-S-57, osa 1, kohta 5 — tämän liitteen 1 jakson 2 kohdan g alakohdassa tarkoitettu asiakirja — tämän liitteen 5 jaksossa oleva sisävesien ECDIS-järjestelmään liittyvä sanasto.

2. SISÄVESIEN ECDIS-JÄRJESTELMÄN ESITYSKIRJASTO

Standardissa S-57 kuvataan sisävesiliikenteen ENC-karttojen tietovaatimukset, mutta se ei sisällä tietoa siitä, mikä on tietojen esittämistapa. Karttaesitys muodostuu verkossa sisävesien ECDIS-järjestelmän sovelluksessa. Tätä varten sisävesien ECDIS-järjestelmän sovellus käyttää konekielisiä esitysohjeita kullekin ominaisuudelle, joka näkyy näyttöruudulla. ENC-karttojen esittämisessä standardi IHO S-52 on pakollinen. Standardi S-52 sisältää kaikki tarvittavat säännöt ENC-karttojen symboloimiseksi ja esittämiseksi näyttöruudulla.

Koska ENC-karttojen ominaisuudet, attribuutit ja arvot ulotettiin koskemaan myös sisävesiliikenteen ENC-karttoja ja sisävesiliikenteen batymetrisiä ENC-karttoja, S-52-standardin laajennus on tarpeen, jotta myös sisävesiliikennettä koskevat ominaisuudet voidaan näyttää. Kaikkia laajennuksia sovelletaan tämän liitteen 1 jakson 2 kohdan c alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitettuun asiakirjaan.

2.1 Standardin S-52 ja sisävesien ECDIS-järjestelmän esityskirjaston osat

2.1.1 Standardin S-52 esityskirjaston pääasialliset osat ovat:

— symbolien, viivatyylien ja täyttötyylien kirjasto

— värikoodijärjestelmä, joka sisältää IHO:n väritaulukot päivä-, hämärä- ja yöaikaa varten

— symboliikkakomentosanat, joista voidaan koota konekielisiä ohjeita. Tuloksena on symboliikkaohje, joka puolestaan prosessoidaan ENC-ominaisuuden symboloimiseksi.

— ehdolliset symboliikkamenettelyt, jotka määräävät sopivat symbolit merenkulkijan valintojen mukaan määräytyvissä tapauksissa (esim. turva-alue) tai monimutkaiset symbolit (esim. poijujen ja meriviittojen huippumerkit)

— hakutaulukot, joissa luodaan yhteys ENC-karttojen ominaisuuskuvausten ja sopivien symboliikkaohjeiden välille sen mukaan, onko

— yhteys ominaisuuden kuvauksen ja sen esitystavan välillä suora, esim. poiju tai maa-alue. Tässä tapauksessa hakutaulukko sisältää symboliikkaohjeen, jonka mukaisesti esitetään symboli, alueen täyttötyyli tai viivatyyli,

— yhteys ehdollinen eli olosuhteista riippuva, esimerkiksi syvyysalue, jonka väritys riippuu turva-alueen valinnasta. Tässä tapauksessa hakutaulukossa viitataan ehdolliseen symboliikkamenettelyyn, joka valitsee sopivan symboliikkaohjeen myöhemmin.

2.1.2 Sisävesien ECDIS-järjestelmässä käytetään kaikkia standardin S-52 osia sekä seuraavia laajennuksia:

— hakutaulukot

— symbolikirjasto

— ehdolliset symboliikkamenettelyt.

Laajennuksia kuvataan 1 jakson 2 kohdan i alakohdassa tarkoitetussa asiakirjassa.

2.2 Hakutaulukot

2.2.1 Jokaiselle geometriatyypille (piste, viiva, alue) on erillinen hakutaulukko. Jokaisessa hakutaulukon hakusanassa on seuraavat kentät:

a) kuusimerkkinen ominaisuusluokan koodi (akronyymi, kirjainlyhenne)

b) attribuuttiyhdistelmä

c) symbolointiohjeet

d) näytön ensisijaisuus 0–9 (verrattavissa piirroksen eri kerroksiin)

e) tutkakoodi

f) näyttöluokka (perusnäyttö, vakionäyttö, kaikki kohteet)

g) ”näkymäryhmä”, näyttöluokkia tarkemmin rajattu ominaisuusryhmä

Kuva 1

Esimerkki hakutaulukon hakusanasta

”LNDMRK”, ”CATLMK17|”, ”SY(TOWERS01)”, ”7”, ”O”, ”OTHER”, ”32250”

Tässä tapauksessa ominaisuus LNDMRK osoitetaan symbolilla TOWERS01, jonka ensisijaisuus on 7, jos attribuutti CATLMK on 17. Ominaisuus näkyy tutkassa.

Saman käyttökohteen eri soluihin sisältyvien ominaisuuksien esitys tietyllä alueella on hakutaulukoissa hakusanojen jälkeen.

2.2.2 Esityskirjastossa on viisi hakutaulukkoa:

— paperikartan pistesymbolit

— yksinkertaistetut pistesymbolit

— viivasymbolit

— yksinkertaiset aluerajasymbolit

— symboloidut aluerajasymbolit.

2.3 Ehdolliset symboliikkamenettelyt

Ehdolliset symboliikkamenettelyt on luotava ominaisuuksille, joiden symbolointi

— määräytyy sovellusasetusten, esim. turva-alueen, mukaan

— määräytyy muiden ominaisuuksien, kuten huippumerkkien ja niiden rakenteen, mukaan

— on liian monimutkaista määritettäväksi suoralla hakutaulukon hakusanalla.

Ehdolliset symboliikkamenettelyt, joita muutetaan tai jotka toteutetaan sisävesien ECDIS-järjestelmässä standardin S-52 ehdollisten symboliikkamenettelyjen lisäksi, kuvataan 1 jakson 2 kohdan i alakohdassa tarkoitetussa asiakirjassa.

2.4 Värit

ECDIS-järjestelmässä käytetyt värit määritellään absoluuttisella, käytettävästä näytöstä riippumattomalla tavalla (CIE-koordinaatteja käyttäen). Näin varmistetaan, että ECDIS-järjestelmän kartat näyttävät samanlaisilta eri valmistajien näytöillä. CIE-arvot muunnetaan RGB-arvoiksi värinkalibrointiohjelmistolla, jota valmistajan täytyy käyttää.

Markkinoilla olevat yleisimmät näytöt yleensä vastaavat näitä vaatimuksia.

Koska valaistusolosuhteet alusten komentosillalla voivat vaihdella, esitykset on voitava näyttää erilaisella kirkkaudella. Jokaiselle tasolle on olemassa erillinen väritaulukko.

Esitettävä väri on valittava ergonomisten ja fysiologisten tekijöiden perusteella, eikä eriväristen merkkien esittäminen saa johtaa värien sekoittumiseen, kun ne ovat päällekkäin.

2.5 Ilmoitusmerkkien esittäminen

Joentörmällä sijaitsevat ilmoitusmerkit esitetään kartassa yleisillä symboleilla (notmrk01, notmrk02 ja notmrk03). Tämä ei koske silloilla olevia ilmoitusmerkkejä.

Sovellusten on pystyttävä näyttämään myös yksityiskohtainen symboli, joka vastaa reaalimaailman merkkiä, sekä kaikki kohdetiedot käyttäjän valitsemasta ilmoitusmerkistä.

Silloilla sijaitsevien ilmoitusmerkkien symboli määräytyy sillan suuntauksen perusteella.

Ilmoitusmerkkien, joissa ilmoitetaan etäisyys tai nopeus, symbolina ei käytetä pelkkää lukua, vaan sen yhteydessä on oltava symboli, joka ilmoittaa yleisen säännön tai tiedotuksen.

4 JAKSO

TOIMINTA- JA SUORITUSKYKYVAATIMUKSET, TESTAUSMENETELMÄT JA VAADITUT TESTITULOKSET

1. JOHDANTO

Tässä jaksossa kuvataan tarkemmin tämän liitteen 1 jaksoon sisältyvät vähimmäisvaatimukset sekä laitteiden, ohjelmistojen, toimintojen, käytön, näytön ja aluksissa oleviin muihin laitteisiin johtavien liitäntöjen testausmenettelyt ja vaaditut testitulokset.

2. TOIMINTATILAT JA JÄRJESTELMÄKOKOONPANO

2.1 Toimintatilat

a) Sisävesien ECDIS-järjestelmän teknisissä eritelmissä erotetaan kaksi toimintatilaa: navigointitila ja tiedonsaantitila.

b) Navigointitilassa käytettäväksi tarkoitetun sisävesien ECDIS-laitteen on täytettävä tämän liitteen mukaiset sekä navigointiin käytettäviä tutkalaitteita ja kääntymisnopeuden ilmaisimia koskevien standardien vaatimukset. Navigointitilassa käytettäväksi tarkoitetun sisävesien ECDIS-laitteen on saatava 1 jakson 2 kohdan q alakohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten tyyppihyväksyntä.

c) Pelkästään tiedonsaantitilassa käytettäväksi tarkoitettujen sisävesien ECDIS-laitteiden osalta tämän 4 jakson vaatimukset tulee ymmärtää teknisinä (toiminta- ja suorituskykyä koskevina) vaatimuksina. Valmistajan on dokumentoitava näiden teknisten vaatimusten täyttyminen. Tiedonsaantitilassa käytettävältä sisävesien ECDIS-laitteelta ei vaadita tyyppihyväksyntää. Asiakirjat on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille ja käyttäjille pyydettäessä.

2.2 Järjestelmäkokoonpanot

2.2.1 Järjestelmäkokoonpano 1: Sisävesien ECDIS-laite, itsenäinen järjestelmä, jota ei ole kytketty tutkaan

Tässä järjestelmäkokoonpanossa sallitaan vain käyttö tiedonsaantitilassa (ks. 4B jakso, kuva 1).

2.2.2 Järjestelmäkokoonpano 2: Sisävesien ECDIS-laite, rinnakkaisasennus ja kytkentä tutkaan

Tässä järjestelmäkokoonpanossa sallitaan käyttö sekä tiedonsaantitilassa että navigointitilassa (ks. 4B jakso, kuva 2).

2.2.3 Järjestelmäkokoonpano 3: Sisävesien ECDIS-laite, yhteinen näyttö kytketyn tutkalaitteen kanssa

Tässä järjestelmäkokoonpanossa tutkalaite ja sisävesien ECDIS-laite käyttävät yhteistä näyttöä. Edellytyksenä tälle toimintatilalle on se, että kummallekin videosignaalille on soveltuvat graafiset parametrit, sekä videokytkin, joka mahdollistaa nopean siirtymisen videolähteestä toiseen (ks. 4B jakso, kuva 3).

Tässä järjestelmäkokoonpanossa sallitaan käyttö sekä tiedonsaantitilassa että navigointitilassa.

2.2.4 Järjestelmäkokoonpano 4: Tutkalaite, jossa integroitu sisävesien ECDIS-toiminto

Tässä järjestelmäkokoonpanossa tutkakokoonpanoa, jossa on integroitu sisävesien ECDIS-toiminto, voidaan käyttää sekä tiedonsaantitilassa että navigointitilassa (ks. 4B jakso, kuva 4).

3. SUORITUSKYKYVAATIMUKSET

3.1 Laitteiston suorituskyky

a) Navigointitilassa käytettävän sisävesien ECDIS-laitteen on oltava suunniteltu ja valmistettu siten, että sen laatu ja luotettavuus eivät heikkene aluksella tyypillisesti vallitseville ympäristöolosuhteille altistumisen seurauksena. Se ei myöskään saa häiritä muita viestintä- ja navigointilaitteita.

b) Tämän jakson 2.2.4 kohdassa kuvatussa kokoonpanossa kaikkien ohjaushyttiin asennettujen sisävesien ECDIS-laitteen osien on täytettävä standardissa EN 60945 määritetyt b-luokan vaatimukset (säältä suojattu laite), paitsi että testauslämpötilan vaihteluväli on vain 0 °C – + 40 °C (kun testauslämpötilan vaihteluväli on standardin EN 60945 mukaan – 15 °C – + 55 °C), ellei tässä liitteessä toisin ilmoiteta. Tämän jakson 2.2.2 ja 2.2.3 kohdassa kuvatuille kokoonpanoille riittää CE-vaatimustenmukaisuus.

3.2 Ohjelmiston suorituskyky

Sisävesien ECDIS-laitteen käyttö-, visualisointi- ja toiminto-ohjelmiston on oltava suunniteltu, kehitelty, toteutettu ja testattu tämän liitteen 4A jaksossa kuvattujen ohjelmistovaatimusten mukaisesti.

3.3 Toiminnanohjauksen suorituskyky

a) Järjestelmän toiminnan on oltava yksinkertaista, tarkoituksenmukaista ja yleisten käyttöliittymästandardien mukaista. Järjestelmän toimintatila ja siihen liitetyt tekniset apulaitteet on merkittävä selvästi.

b) Käyttöohjaustoimintojen lukumäärän on oltava mahdollisimman pieni ja vaadittuun määrään rajoittuva.

c) Langattomia kauko-ohjaustoimintoja ei sallita.

d) ON/OFF-kytkimen on toimittava ja se on oltava sijoitettu siten, että tahaton käyttö ei ole mahdollista.

e) Käytönohjaustoimintojen symbolien pienin sallittu merkkikorkeus on 4 mm, ja niiden on oltava luettavissa kaikissa mahdollisissa ohjaushytin olosuhteissa.

f) Käytönohjainten kirkkautta ja valaistusta on voitava säätää haluttuun arvoon.

3.4 Näytön suorituskyky

Tiedonsaantitilassa käytettävän sisävesien ECDIS-laitteen yhteydessä suositellaan sovellettavan 3.4.2–3.4.7 kohdan säännöksiä.

3.4.1 Näytön mitat

a) Navigointitilassa kartan ja tutkakuvan näyttöalueen on oltava kooltaan vähintään 270 mm × 270 mm.

b) Tiedonsaantitilaan sovelletaan 1 jakson 4.1 kohdan c alakohdassa esitettyjä vaatimuksia.

3.4.2 Näytön suuntaus

a) Suorakulmainen näyttö voidaan asentaa vaaka- tai pystyasentoon sillä edellytyksellä, että edellä 3.4.1 kohdassa mainittuja vähimmäismittoja noudatetaan.

b) Koska sisävesialuksen ohjaushytissä on yleensä vain vähän vapaata tilaa ja alus tavallisesti seuraa liikenneväylän akselia, näyttö asennetaan mieluiten pystyasentoon.

3.4.3 Näytön resoluutio

Näytön erotuskyvyn on oltava 5 m 1 200 m:n näyttöalueella. Suurin mahdollinen pikselimitta on siten 2,5 m × 2,5 m eli noin 1 000 pikseliä näytön lyhyemmällä reunalla.

3.4.4 Näytön värit

Järjestelmän on voitava näyttää päivä- ja yövalaistuksessa ergonomisesti hyväksyttyjä väriyhdistelmiä.

3.4.5 Näytön kirkkaus

Näytön kirkkautta on voitava mukauttaa kaikkiin käytön edellyttämiin arvoihin. Tämä koskee erityisesti alinta arvoa, joka tarvitaan yökäytössä.

3.4.6 Kuvan vaihtuminen

a) Kuvan vaihtumisnopeus ei saa olla pienempi kuin tutkakuvassa (≥ 24 kuvaa minuutissa).

b) Kirkkaus ei saa muuttua kuvan vaihtuessa toiseksi.

c) Rasterikuvanäytöllä kehyksen toistotaajuuden on oltava vähintään 60 Hz.

3.4.7 Näyttöteknologia

On käytettävä sellaisia näyttöjärjestelmiä, jotka eivät reagoi sisävesialuksen ohjaushytissä mahdollisesti esiintyviin magneettikenttiin.

4. KÄYTTÖTOIMINNOT

4.1 Toimintatila

a) Jos laitetta voidaan käyttää molemmissa toimintatiloissa, siinä on oltava mahdollisuus siirtyä navigointitilasta tiedonsaantitilaan ja päinvastoin.

b) Käytössä oleva toimintatila on oltava nähtävissä.

c) Laitteessa on oltava tarvittavat järjestelyt, jotta tahaton navigointitilan pois kytkeminen ei ole mahdollista.

4.2 Laitteiston esiasetukset (tallennus/muisti) navigointitilassa

a) Sisävesien ECDIS-laitteessa on oltava käyttöönoton jälkeen esiasetettuna keskikirkkaus, joka ei sokaise pimeässä ympäristössä eikä tee kuvasta näkymätöntä kirkkaassa ympäristössä.

b) Muut parametrit voivat olla käynnistettäessä niissä arvoissa, joihin ne on asetettu ennen laitteen kytkemistä pois päältä, tai jollaisina ne on tallennettu.

4.3 SENC-tietojen esittäminen navigointitilassa

a) Tutkakuva on voitava erottaa karttakuvasta selvästi valitusta väritaulukosta riippumatta.

b) Todellinen tutkakuva voidaan esittää vain yksivärisenä.

c) Esitettävät karttatiedot eivät saa peittää tutkakuvan tärkeitä osia tai heikentää sen laatua. Tämä varmistetaan soveltuvien hakutaulukoiden hakusanojen avulla (ks. tämän liitteen 3 jakso, 2.2 kohta, kenttä ”tutkakoodi”). Näin ollen käyttäjän on voitava määrittää päälle asetettavan tutkakuvan läpinäkyvyys.

d) Kartta- ja tutkakuva on esitettävä samassa mittakaavassa.

e) Kulkusuuntaviivan on oltava aina näkyvissä.

f) Lisäksi kuvaan voidaan liittää merenkulkijan oman aluksen ääriviivat ja turva-alue.

4.4 Kartan suuntaus, paikannus ja vaihtaminen

a) Navigointitilassa ainoa sallittu kartan suuntaus on ”suhteellinen liike, keulasuunta” ja näyttö ”keskipiste” tai ”siirretty keskipiste”, kuten tutkakuvalta vaaditaan.

b) Tiedonsaantitilassa suositellaan vähintään kartan suuntauksia ”pohjoinen” ja ”vesiväylän akselin suuntainen” sekä paikannustoimintoa. Jos laite on kytketty paikka-anturiin, kartan näkyvä osa voi automaattisesti seurata oman aluksen sijaintia.

4.5 Oman aluksen sijainti ja suunta

a) Navigointitilassa oman aluksen sijainnin on aina oltava näkyvissä näyttöalueella riippumatta siitä, onko se ”keskipisteessä” tai ”siirretyssä keskipisteessä” 1 jakson 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetussa asiakirjassa määritetyn mukaisesti.

b) Navigointitilassa kulkusuuntalinja, joka kulkee näytön keskeltä ylös ja jonka on oltava aina näkyvissä, edustaa merenkulkijan oman aluksen kulkusuuntaa.

4.6 Tietotiheys

Tietotiheys on voitava säätää vähintään kolmelle tasolle: ”perustaso”, ”normaali” ja ”kaikki tiedot”. Viimeksi mainitussa tasossa näkyvät normaalinäyttö sekä kaikki muut ominaisuudet yksitellen käyttäjän pyynnöstä. Kaikki kullakin tasolla nähtävissä olevat ominaisuudet on määritelty kohdassa ”Suorituskykyvaatimukset” ja ”Esittämistapavaatimukset” (mukaan luettuna ”Sisävesien ECDIS-järjestelmän esityskirjasto”) (tämän liitteen 1 ja 3 jakso).

4.7 Mitta-alueet/mittarenkaat

a) Navigointitilassa on käytettävä seuraavia mitta-alueita ja mittarenkaita tutkamääräysten mukaisesti: Mitta-alue Mittarenkaat 500 m 100 m 800 m 200 m 1 200 m 200 m 1 600 m 400 m 2 000 m 400 m 4 000 m 800 m

b) Suuremmat ja pienemmät mitta-alueet, joissa on vähintään neljä ja enintään kuusi mittarengasta, ovat sallittuja.

c) Navigointitilassa käytettävässä sisävesien ECDIS-laitteessa on oltava kiinteät mittarenkaat edellä a ja b alakohdassa mainituilla välimatkoilla sekä vähintään yksi liikkuva etäisyysmittarengas.

d) Kiinteiden ja liikkuvien etäisyysmittarenkaiden kytkeminen päälle/pois on oltava toisistaan riippumatonta, ja ne on voitava selvästi erottaa toisistaan näytöllä.

e) Liikkuvan etäisyysmittarenkaan sijainnissa ja vastaavassa näytetyssä etäisyydessä on oltava sama rasteriväli ja resoluutio.

f) Liikkuvan etäisyysmittarenkaan ja elektronisen suuntimaviivan toiminnot voidaan lisäksi toteuttaa kursorilla ja vastaavalla numeerisella näytöllä, joka osoittaa kursorin sijainnin mitta-alueen ja suuntiman.

4.8 Kuvan kirkkaus navigointitilassa

a) Näytön kirkkautta on voitava mukauttaa kaikkiin käytön edellyttämiin arvoihin. Tämä koskee erityisesti pimeäkäyttöä.

b) Kartta- ja tutkakuvalla on oltava erilliset kirkkaudensäädöt.

c) Valikon väritaulukoiden lisäksi saatavilla on oltava myös toinen näytön peruskirkkauden säätötoiminto, koska kirkkausolosuhteet ovat niin erilaiset kirkkaana päivänä ja yöpimeällä.

4.9 Kuvan värit

Järjestelmän on tuettava vähintään IHO-S-52 Presentation Library -asiakirjan luvussa 6 (väritaulukot) sisältyviä väriyhdistelmiä, jotka on tarkoitettu päivään, hämärään ja pimeään.

4.10 Poimintaraportti

a) On oltava mahdollistaa saada näkyviin kaikki taustalla olevat tekstitiedot ja/tai graafiset tiedot käyttäjän valitsemista kartalla näkyvistä ominaisuuksista.

b) Tämä teksti- ja/tai graafinen lisätieto ei saa navigointikartalla peittää näkyvistä vesiväylää.

4.11 Mittausominaisuudet

a) Etäisyyksien ja suuntiman mittausominaisuudet ovat pakollisia.

b) Resoluution ja tarkkuuden on oltava vähintään sama kuin näytöllä, mutta saatavat arvot eivät voi olla parempia kuin karttatiedoissa.

4.12 Laivurin omien karttatietojen syöttäminen ja muokkaaminen

a) Laivurin on voitava syöttää ja tallentaa sisävesien ECDIS-laitteeseen täydentäviä karttatietoja (laivurin omat ominaisuudet) sekä muuttaa ja poistaa niitä sekä navigointitilassa että tiedonsaantitilassa.

b) Nämä omat karttatiedot on pystyttävä erottamaan SENC-tiedoista, eivätkä ne saa tulla tutkakuvan päälle tai heikentää sitä navigointitilassa.

4.13 SENC-karttojen lataaminen ja päivittäminen

a) Kaikki manuaaliset karttojen lataus- tai päivitystoiminnot ovat mahdollisia vain muussa tilassa kuin navigointitilassa.

b) Automaattinen päivitys ei saa heikentää navigointinäytön suorituskykyä.

c) Järjestelmässä on oltava peruutustoiminto, jolla voidaan palauttaa edellinen toimiva kombinaatio.

4.14 Tutkakuvan esittäminen ja päällekkäinasettelu

a) Tutkakuvan esittäminen on pakollista navigointitilassa.

b) Tutkaesityksen mittojen, resoluution ja attribuuttien on oltava asiaankuuluvien tutkavaatimusten mukaiset.

c) Tutkakuvan laatu ei saa heikentyä kuvan muun sisällön takia (ks. myös tämän jakson 4.3 kohdan c alakohta).

d) Eri tietokerrosten päällekkäinasettelu on sallittua edellyttäen, että toiminnalliset vaatimukset täyttyvät.

e) Muiden alusten sijaintia ja suuntaa koskevien tietojen päälle asettaminen on sallittua vain, jos: — tiedot ovat ajantasaisia (reaaliaikaisia) ja — tiedon ikä ei ylitä 1 jakson 5.1 kohdan e alakohdassa olevassa taulukossa esitettyjä vastaustauon enimmäispituuden arvoja. Symbolit on merkittävä vanhentuneiksi, jos liikkuvien alusten tiedot ovat vanhempia kuin 30 sekuntia. Oman aluksen sijaintitiedot näytetään vain, jos aluksen osajärjestelmä havaitsee sijainnin, mutta ei silloin, jos sijainti on vastaanotettu vahvistusasemalta.

f) Paikannus- ja seurantajärjestelmistä saatujen muiden alusten sijaintia ja suuntaa osoittavien päälle asetettujen tietojen on häivyttävä näkyvistä käyttäjän määrittämän etäisyyden päässä. Tämän ominaisuuden ja valitun rajoitetun alueen aktivointi on näytettävä näytöllä.

g) Jos muiden alusten kulkusuuntatiedot ovat saatavilla, näiden alusten sijainnin ja suunnan saa esittää — suuntaa osoittavana kolmiona tai — todellisina ääriviivoina (sovitettava mittakaavaan). Kaikissa muissa tapauksissa käytetään yleistä symbolia (kahdeksankulmio on suositeltava, ympyrää voidaan käyttää vain sisävesisovelluksissa).

h) Kartan ja mahdollisten muiden tietokerrosten pois kytkemisen on oltava mahdollista yhdellä yksinkertaisella toiminnolla tai valikon kautta siten, että vain tutkakuva jää näkyviin.

i) Jos sisävesien ECDIS-laitteen laatu- ja varmuusseurannassa havaitaan, ettei karttaa voida suunnata ja/tai paikantaa tässä liitteessä vaaditulla tarkkuudella, näytölle on ilmestyttävä varoitusmerkki ja kartan on kytkeydyttävä pois automaattisesti. Jos tutkasignaalia ei ole, järjestelmä kytkeytyy tiedonsaantitilaan. Kummassakin tapauksessa järjestelmä antaa varoituksen tai hälytyksen. Tila on aina voitava vaihtaa manuaalisesti.

4.15 Sisävesien ECDIS-laitteen suoratoiminnot

a) Seuraavien ohjaustoimintojen on oltava suoraan käytettävissä: — NÄYTTÖALUE — KIRKKAUS — VÄRIT — TIETOTIHEYS.

b) Näillä toiminnoilla on oltava joko omat ohjaimet tai valikot, jotka sijaitsevat ensimmäisellä valikkotasolla ja ovat jatkuvasti näkyvissä.

4.16 Jatkuvasti näkyvissä olevat toimintaparametrit

Seuraavien toimintaparametrien on oltava aina näkyvissä:

— tämänhetkinen NÄYTTÖALUE

— anturin TILA (navigointitilassa: tutkan viritys, sijainnin laatu, hälytykset; tiedonsaantitilassa: jos kytketty, GNSS-vastaanotin, AIS ja kulkusuunta)

— valittu VEDENKORKEUS (jos käytössä)

— valittu TURVALLINEN SYVYYS (jos käytössä)

— valittu TIETOTIHEYS.

5. HUOLTOTOIMINNOT

Huoltotoiminnot on suojattava luvattomalta käytöltä salasanalla tai muulla soveltuvalla tavalla. Niitä ei voi valita navigointitilassa.

Vaatimuksia, jotka esitetään 5.1–5.3 kohdassa, sovelletaan ainoastaan navigointitilaan.

5.1 Kartan paikannuksen staattinen oikaisu

a) Laivurin oman aluksen sijainti on esitettävä näytön ”keskipisteessä” tai ”siirretyssä keskipisteessä” tutkavaatimusten mukaisesti. Karttasijainnin on vastattava tutkakuvaa. Tutkan todellisen sijainnin ja näytöllä näkyvän tutkakeskipisteen ero saa olla enintään 1 m olettaen, että absoluuttinen sijainti on syötetty.

b) Siirtymävirhe (ero paikka-anturin ja tutka-anturin sijaintien välillä) on voitava korjata.

5.2 Kartan suuntauksen staattinen oikaisu

a) Kulkusuuntaa osoittavan viivan ja aluksen akselin välinen ero saa olla enintään ± 1,0 astetta.

b) Kartta- ja tutkakuvilla on oltava sama suuntaus. Staattinen suuntaero kulkusuunnan ja karttasuuntauksen välillä saa olla enintään ± 0,5 astetta.

5.3 Liitäntöjen toiminta-asetusten määritys

a) On oltava mahdollista määrittää liitännät kytketyille antureille, aktuaattoreille ja signaaleille.

b) Liitäntöjen on täytettävä olemassa olevat liitäntämääritykset 1 jakson 2 kohdan l alakohdassa tarkoitetussa asiakirjassa määritetyn mukaisesti sekä kääntymisnopeuden (20 mV/deg/min) ilmaisimien liitäntämääritykset 1 jakson 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetussa asiakirjassa määritetyn mukaisesti.

6. LAITTEISTON TESTAUS JA VAADITUT LAATUTODISTUKSET

a) Testissä on vertailtava testattavaa laitteistoa ja tämän liitteen vaatimuksia.

b) Vastaaviksi todistetut testit sekä todistetut ja asiakirjoin vahvistetut testitulokset hyväksytään ilman testien uusimista.

c) Koko kohta 6 koskee navigointitilaa, mutta vaatimukset, joissa ei viitata nimenomaan navigointitilaan, koskevat myös tiedonsaantitilaa.

6.1 Kestokyky ympäristön olosuhteita vastaan navigointitilassa

a) Tämän jakson 2.2.4 kohdassa kuvatun mukaisen sisävesien ECDIS-laitteen on täytettävä 1 jakson 2 kohdan k alakohdassa tarkoitetussa asiakirjassa esitetyt vaatimukset, jotka koskevat kestokykyä ympäristön olosuhteita (kosteutta, tärinää ja lämpötilaa; viimeksi mainittu vaatimus suppeampi tämän jakson 3.1 kohdan mukaan) vastaan ja sähkömagneettista yhteensopivuutta.

b) Laitteen toimittajan tai tämän edustajan on annettava valtuutetun laboratorion myöntämä asiaankuuluva vaatimustenmukaisuustodistus.

6.2 Laitteeseen liittyvät asiakirjat

Tekniset asiakirjat on tarkistettava sen varmistamiseksi, että ne ovat kattavia, tarkoituksenmukaisia ja ymmärrettäviä sekä riittäviä, jotta laite pystytään asentamaan, konfiguroimaan ja ottamaan käyttöön ilman ongelmia.

6.3 Liitännät

a) Kaikista liitännöistä on oltava asianmukaiset ja täydelliset asiakirja-aineistot.

b) Virtapiirit on suunniteltava viankestäviksi sekä mekaanisesti että sähköisesti, eivätkä ne saa heikentää liitettyjen laitteiden suorituskykyä.

6.4 Toiminnanohjauksen ominaisuudet

Kaikkien ohjaustoimintojen ergonomisuus ja käytännöllisyys tarkistetaan, ja ohjaustoimintojen on oltava tämän liitteen vaatimusten mukaisia.

6.5 Näytön ominaisuudet navigointitilassa

Näytön on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset, jotka koskevat mittoja, näytettäviä värejä, resoluutiota ja kirkkausvaihtelua.

7. KARTAN ESITYSTAVAN, TOIMINNAN JA KÄYTÄNNÖLLISYYDEN TESTAUS

7.1 Testattavan laitteiston valmistelu

Testattava laitteisto asennetaan, kootaan ja kytketään asennusohjeiden mukaisesti. Kun laite on käynnistetty, siihen ladataan testi-SENC-kartta.

7.2 Toimintatilojen testaus

Kaikki käyttöohjeessa kuvatut toimintatilat käynnistetään ja testataan peräkkäin. Tämän jakson 4 kohdan vaatimuksia on noudatettava.

7.3 Näytettävien ominaisuuksien testaus

Testataan, näkyvätkö kaikki testi-SENC-kartan ominaisuudet oikein. Tietotiheys säädetään testiä varten tasolle ”kaikki ominaisuudet”. Järjestelmän on pystyttävä näyttämään vähintään kaikki sisävesien ECDIS-järjestelmän esittämistapavaatimuksissa (tämän liitteen 3 jakso) edellytetyt ominaisuudet. Niiden lisäksi sallitaan muita käyttäjän valittavissa olevia symboleja.

Jos karttatietojen esittämiseen käytetään symboleja, jotka poikkeavat 1 jakson 2 kohdan i alakohdassa tarkoitusta asiakirjasta (sisävesien ECDIS-järjestelmän esityskirjasto), niiden on oltava

— helposti luettavissa

— selkeitä ja merkitykseltään yksiselitteisiä

— riittävän suuria, jotta ne näkyvät nimelliseltä katseluetäisyydeltä.

ECDIS-järjestelmän esityskirjastoon lisätyt symbolit on voitava erottaa selvästi esityskirjaston symboleista.

7.4 Mittakaavasta riippuvaisen tietotiheyden (SCAMIN) testaus

a) Testataan, onko SCAMIN-toiminto (pienin mittakaava, jossa ominaisuutta voidaan kuvata ECDIS-esityksessä) asennettu oikein.

b) Tässä testissä on käytettävä sellaista näyttöaluetta, jossa ominaisuus tulee näkyville sen SCAMIN-luvun mukaisesti (ks. lisätietoja 1 jakson 2 kohdan h alakohdassa tarkoitetun asiakirjan 8.4 kohdasta).

7.5 Kirkkaudenvaihtelun testaus navigointitilassa

Sisävesien ECDIS-laitetta käytetään pimeässä huoneessa alimmalla mahdollisella kirkkaustasolla. Ominaisuuksien kirkkaus saa olla enintään 15 cd/m2 ja taustan kirkkausarvo 0,5 cd/m2.

7.6 Värien testaus

Kaikki käyttäjän valittavissa olevat standardin S-52 mukaiset väritaulukot testataan peräkkäin sen varmistamiseksi, että ne ovat tämän liitteen mukaiset.

7.7 Mittaustoimintojen testaus

a) Kaikkien näytettyjen elektronisen suuntimaviivan ja liikkuvan etäisyysmittarenkaan numeeristen arvojen on vastattava täsmälleen elektronisen suuntimaviivan ja etäisyysmittarenkaan analogisia sijainteja (tai vastattava kursorin koordinaatteja).

b) Numeerisen esityksen resoluution ja rasterivälien on oltava samat elektronisen suuntimaviivan ja liikkuvan etäisyysmittarenkaan analogisten arvojen kanssa.

7.8 Kartan päivitystoiminnon testaus

Jokaista testivaihetta ennen ja sen jälkeen palautetaan ladattujen SENC-karttojen ja päivitysten versionumerot käyttöohjeessa kuvatulla ja näytöllä esitetyllä tavalla.

— Vaihe 1: Testi-SENC-kartan lataaminen

— Vaihe 2: Testi-SENC-kartan päivittäminen

— Vaihe 3: Peruutustoiminnon testaus

— Vaihe 4: Uuden SENC-kartan lataaminen.

Päivittämisen jälkeen on oltava mahdollista palata taaksepäin ja saada näkyviin kaikki asianomaiset ominaisuudet.

7.9 Useammassa kuin yhdessä saman alueen solussa näytettyjen ominaisuuksien testaus

a) Testataan, näkyvätkö kaikki testi-SENC-kartan ja mahdollisen päälle asetetun testi-SENC-kartan ominaisuudet oikein. Tietotiheys säädetään testiä varten tasolle ”kaikki ominaisuudet”.

b) Testataan, onko esitykseen mahdollista valita yksi tai useampi solu, jos samaa aluetta ja samaa käyttötarkoitusta kohden on olemassa useampia eri tuottajien laatimia soluja.

c) Testataan, näkyvätkö sisävesiliikenteen batymetriset ENC-testikartat asianmukaisesti perus-SENC-kartan kanssa 1 jakson 2 kohdan i alakohdassa tarkoitetun asiakirjan 6 kohdan mukaisesti.

8. NAVIGOINTITILAN TUTKAKUVAN ESITTÄMISEN JA TOIMINNAN TESTAUS

8.1 Valmistelut

a) Valmistajan tai hankkijan on toimitettava testiä varten hyväksyttävään järjestelmään (testattava laitteisto) sopiva sarjaliitäntä, joka antaa samat todelliset sijainti- ja kulkusuunta-arvot (kuten 1 jakson 2 kohdan l alakohdassa tarkoitetun asiakirjan mukaiset sarjat) kuin käytetään kartan paikantamiseen ja suuntaamiseen.

b) Testin aikana käytetään viitejärjestelmää, jonka sijainti- ja kulkusuunta-arvoja verrataan testattavan laitteiston arvoihin.

c) Testattava laitteisto kytketään mihin tahansa hyväksyttyyn tutkalaitteeseen (toimittajan valittavissa).

d) Tutkakuvan näyttöalue ja suuntima säädetään kulkusuunnan mukaan.

8.2 Tutkakuvan testaus ilman alla olevaa karttaa

a) Jos sisävesien ECDIS-laite näyttää tutkakuvaa, mutta tutkan toiminnanohjaus on tutkalaitteen vastuulla (ks. 4B jaksossa olevat kuvat 2 ja 3), sisävesien ECDIS-laitteen tutkakuvaa pidetään tutkalaitteen ”tytärnäyttönä”. Tällöin tutkakuvan on täytettävä tutkaa ja kääntymisnopeuden ilmaisimia koskevien vaatimusten mukaiset näyttö- ja kuvavaatimukset, jotka on määritetty 1 jakson 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetussa asiakirjassa.

b) Jos testattava laitteisto on tutkalaitteisto, jossa on integroitu sisävesien ECDIS-toiminto (ks. 4B jaksossa oleva kuva 4), tutkalaitteita ja kääntymisnopeuden ilmaisimien koskevien standardien kaikkien vaatimusten, jotka on määritetty 1 jakson 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetussa asiakirjassa, on täytyttävä.

8.3 Tutkakuvan testaus, kun päällä on muista aluksista saatuja tietoja ja alla on kartta

Sisävesien ECDIS-laite on asennettava vertailuolosuhteisiin. Ne voivat olla todelliset (aluksessa) tai simuloidut. Testissä otetaan käyttöön eri-ikäisiä muiden alusten sijainti- ja suuntatietoja (sisävesiliikenteen AIS:n teknisten eritelmien mukaan).

8.3.1 Päälle asetettavan tutkakuvan testaus

a) Tutkakuvan laatu ei saa heikentyä karttakuvan takia (ks. tämän jakson 4.3 kohdan c alakohta).

b) Muiden alusten sijaintia ja suuntaa koskevia tietoja voidaan asettaa näyttökuvan päälle vain, jos: — tieto on ajantasaista (lähes reaaliaikaista) ja — tiedon ikä ei ylitä 1 jakson 5.1 kohdan e alakohdassa (Sisävesien ECDIS-järjestelmän toimintakykyvaatimukset) olevassa ensimmäisessä taulukossa esitettyjä vastaustauon enimmäispituuden arvoja. Symbolit on merkittävä vanhentuneiksi, jos liikkuvien alusten tiedot ovat vanhempia kuin 30 sekuntia. Oman aluksen sijaintitietoja ei esitetä, jos ne on vastaanotettu vahvistusasemalta.

c) Paikannus- ja seurantajärjestelmistä saatujen muiden alusten sijaintia ja suuntaa osoittavien päälle asetettujen tietojen on häivyttävä näkyvistä käyttäjän määriteltävissä olevan etäisyyden päässä. Tämän ominaisuuden ja valitun rajoitetun alueen aktivointi on näytettävä näytöllä.

d) Jos muiden alusten kulkusuuntatiedot ovat saatavilla, näiden alusten sijainti ja suunta on esitettävä — suuntaa osoittavana kolmiona tai — todellisina ääriviivoina (sovitettava mittakaavaan). Muiden alusten kohdalla käytetään yleistä symbolia (kahdeksankulmio on suositeltava, ympyrää voidaan käyttää vain sisävesisovelluksissa).

e) Kartan ja mahdollisten muiden tietokerrosten pois kytkemisen on oltava mahdollista yhdellä yksinkertaisella toiminnolla tai valikon kautta siten, että vain tutkakuva jää näkyviin.

f) Karttakuvan on uusiuduttava vähintään yhtä usein kuin tutkakuvan.

8.3.2 Kartan paikannuksen ja suuntaamisen testaus

a) Kartan paikannuksen staattisen siirtymän on oltava alle ± 5 m kaikilla mitta-alueilla 2 000 m:iin saakka.

b) Tutkan ja karttakuvan välisen staattisen vaakasuuntakulman siirtymävirheen on oltava alle ± 0,5 astetta.

c) Näiden a ja b alakohdassa tarkoitettujen parametrien oikaiseminen on osoitettava huoltotilassa.

d) Kääntymisnopeudella, joka on alle ± 60 astetta/min, kartan suuntauksen dynaamisen poikkeaman on oltava alle ± 3 astetta.

e) Nämä testit suoritetaan silmämääräisesti tai mitattujen tulosten arvioinnin perusteella.

8.3.3 Mittakaavan vaatimustenmukaisuuden testaus

Karttatietoja verrataan tutkakuvassa oleviin tunnettuihin vertailupisteisiin sen testaamiseksi, onko kartan mittakaava riittävän yhdenmukainen tutkan mittakaavan kanssa.

9. HÄLYTYSTEN JA MERKINANTOJEN TESTAUS

a) Sisävesien ECDIS-laitteen antama hälytys sekä ECDIS-laitteeseen kytkettyjen antureiden antamien hälytysten välittyminen laitteeseen testataan.

b) Navigointitilan testausmenettelyssä otetaan huomioon seuraavat tilanteet: — mahdollinen virhe sisävesien ECDIS-laitteessa (sisäänrakennettu testilaitteisto BITE) — puuttuva paikannussignaali — puuttuva tutkasignaali — puuttuva kääntymisnopeussignaali — puuttuva kulkusuuntasignaali — tutkan ja kartan yhteensovittamisen epäonnistuminen — puuttuva AIS-signaali.

c) Tiedonsaantitilan testausmenettelyssä otetaan huomioon seuraavat tilanteet: — mahdollinen virhe sisävesien ECDIS-laitteessa (sisäänrakennettu testilaitteisto, BITE) — puuttuva paikannussignaali — puuttuva kulkusuuntasignaali — puuttuva AIS-signaali.

Sisävesien ECDIS-laitteiden valmistajien on vahvistettava järjestelmädokumentaatiossaan, että järjestelmä sisältää nämä testimenettelyt ja signaali-ilmaisimet tiedonsaantitilassa.

10. VARAJÄRJESTELYJEN TESTAUS NAVIGOINTITILASSA

a) Testissä osoitetaan, miten sisävesien ECDIS-laite reagoi mahdolliseen sisäisen tai ulkoisen osan toimintahäiriöön ja mihin toimiin käyttäjä voi ja hänen täytyy ryhtyä.

b) Lisäksi tarkistetaan käyttöohje sen määrittämiseksi, onko käyttäjältä vaaditut toimet kuvattu riittävän tarkasti ja asianmukaisesti.

4A JAKSO

OHJELMISTON LAADUNVARMISTUSTOIMENPITEET

1. YLEISET VAATIMUKSET

Navigointitilassa käytettävä ohjelmisto on navigointijärjestelmän turvallisuuteen liittyvä osa. Navigointijärjestelmien toimittajat varmistavat, että kaikki navigointitilassa käytettävät ohjelmistokomponentit mahdollistavat turvallisen navigoinnin kaikissa tilanteissa.

Kohdissa 1.1–1.5 esitettyjä vaatimuksia sovelletaan vain navigointitilaan, kun taas kohdissa 1.6 ja 1.7 esitettyjä vaatimuksia sovelletaan sekä navigointitilaan että tiedonsaantitilaan.

1.1 Ohjelmiston suunnitteluvaatimukset

Ohjelmistokomponenttien on oltava selkeästi ja vakiintuneiden ohjelmistonsuunnittelumenetelmien mukaisesti suunniteltuja. Suunnittelun teknisessä kuvauksessa ilmoitetaan, miten turvallisuusvaatimukset on otettu huomioon ohjelmiston suunnittelussa.

Ohjelmistolle on toimitettava tyyliopas, jossa määritetään koodikirjoitustyyli, dokumentaatiotyyli, modularisointi, konfliktianalyysit ja ohjelmistokomponenttien testaus. Jokaisesta ohjelmistokomponentista on toimitettava asiakirjat, joissa kuvataan niiden tekniset tiedot ja suunnittelu.

1.2 Toteutusvaatimukset

Ohjelmistomoduulien toteutuksesta vastaavat pätevät ohjelmoijat, jotka ymmärtävät täysin suunnittelu- ja turvallisuusvaatimukset.

Jos navigointijärjestelmän ohjelmistoa työstää useampi ohjelmoija, käytetään versiokontrollijärjestelmää, joka takaa konfliktittoman kehittelyn.

Toteutuksen on oltava suunnittelun teknisen kuvauksen mukainen, ja siinä on noudatettava ohjelmiston tyyliopasta. Toteutusvaiheessa on ratkaistava tiedossa olevat toteutusongelmat (riippuen käytetystä kielestä). Niitä ovat muun muassa

— nollaosoittimen käsittely

— alustamattomat muuttujat

— variaatiovälin tarkistus

— matriisikoon tarkistus

— muistinvaraus ja varauksenpurku

— poikkeusten käsittely.

Jos käytetään rinnakkaisprosessointia (esim. moninkertaiset sarjat, tehtävät tai prosessit), toteutuksessa on ratkaistava konfliktittomaan prosessointiin liittyvät ongelmat. Niitä ovat muun muassa

— kilpailutilanteet

— uudelleenpääsyongelmat

— käänteisprioriteetti

— lukkiutuminen.

1.3 Testivaatimukset

Ohjelmistomoduulit on testattava suunnittelun teknisen kuvauksen mukaisesti. Testituloksia verrataan suunnitteluohjeisiin, ja ne kirjataan testiraportteihin.

Testeissä on sekä moduuli- että järjestelmätestit. Navigointijärjestelmän toimittajien on käytettävä laajoja simulaattoripohjaisia testejä järjestelmänsä vakauden testaamiseen. Simulaattori mahdollistaa täydellisen navigointiympäristön simuloinnin kaikkine vaadittuine ulkoisine antureineen.

1.4 Kolmansien osapuolten valmistamia osia koskevat vaatimukset

Kolmannen osapuolen valmistamia osia, kuten alkuperäisen laitevalmistajan tuotteet, ovat ohjelmistot, jotka eivät ole navigointijärjestelmän toimittajan kehittelemiä. Niitä ovat muun muassa

— staattiset tai dynaamiset linkitetyt kirjastot

— tietokoneavusteiset suunnittelu- ja muokkausvälineet, joilla tuotetaan lähde- tai kohdekoodeja

— käyttöjärjestelmät.

Kolmansien osapuolten ohjelmistokomponentit on valittava yleisten turvallisuusvaatimusten mukaan. Navigointijärjestelmän toimittajan on osoitettava, että kolmannen osapuolen valmistamat osat täyttävät turvallisen navigoinnin edellyttämät korkeat laatuvaatimukset joko antamalla hyväksyttävät laatutodistukset tai tekemällä osille laajat ja todistettavissa olevat testit.

1.5 Navigointitilan lisäpalveluja koskevat vaatimukset

Navigointijärjestelmät voivat navigointitilassa tukea lisäpalveluja, mikäli ne ovat hyödyllisiä. Nämä palvelut eivät kuitenkaan saa häiritä muiden vaatimusten täyttymistä navigointitilassa.

Navigointijärjestelmän toimittaja vastaa täydentävästä testilaitteistosta, joka tarvitaan liitäntöjen teknisten kuvausten ja protokollakuvausten tarkistamiseen sekä testeihin, joilla varmistetaan sisävesien ECDIS-järjestelmän teknisten eritelmien noudattaminen.

1.6 Kieli

Tyyppihyväksytyn sisävesien ECDIS-laitteen uusille kansallisille versioille, joissa käyttäjäliittymä on käännetty toiselle kielelle, on haettava tyyppihyväksynnän tarkistusta. Tyyppihyväksyntämenettely on tarpeen ainoastaan navigointitilassa käytettäville järjestelmille.

Pätevä laitos, joka tekee sisävesien ECDIS-järjestelmien tyyppihyväksyntöjä, voi pyytää järjestelmän valmistajaa toimittamaan pätevän kääntäjän tekemän asianmukaisen käännöksen tietylle kielelle.

1.7 Käyttäjille tarkoitettuja asiakirjoja koskevat vaatimukset

Asiakirja-aineistossa (oppaat) on oltava kattavasti tietoa navigointijärjestelmän laitteistosta, asentamisesta, toiminnasta ja huollosta. Käyttäjän kannalta merkitykselliset tiedot on esitettävä selkeästi, ymmärrettävästi ja välttäen tarpeettomia teknisiä termejä. Käyttöoppaan on oltava saatavilla ainakin englanniksi, ranskaksi, saksaksi ja hollanniksi. Teknisen järjestelmän kuvaus voidaan laatia ainoastaan englanniksi.

2. TESTAUSMENETELMÄT JA VAADITUT TULOKSET

2.1 Navigointitilan toimintatesti

2.1.1 Suorituskykyvaatimukset

Navigointijärjestelmän on tehtävä luotettavia arvioita sijainnista ja kulkusuunnasta. Järjestelmän on myös tarkistettava, onko sijainti- ja kulkusuunta-arvioiden tarkkuus vaatimustenmukainen.

Sijainti- ja kulkusuuntatiedot lasketaan ja esitetään saman vertailusijainnin osalta. Yleensä tämä on tutka-antennin keskipiste. Uusi sijaintiarvio on annettava vähintään jokaisen tutka-antennin kierroksen jälkeen.

2.1.1.1 Sijainti

Navigointijärjestelmä arvioi ja näyttää aluksen sijainnin. Seuraavien vähimmäisvaatimusten on täytyttävä tavanomaisissa käyttöolosuhteissa:

a) Keskimääräisen sijainnin arvio saa poiketa enintään 5 metriä todellisesta sijainnista, ja sen on katettava kaikki systemaattiset virheet.

b) Standardipoikkeaman σ on oltava alle 5 metriä, ja sen on perustuttava vain satunnaisvirheisiin.

c) Järjestelmän on voitava havaita yli 3σ:n poikkeamat 30 sekunnin kuluessa.

Tulokset varmistetaan vähintään 60 minuutin pituisessa todellisuutta vastaavassa testissä.

2.1.1.2 Kulkusuunta

Navigointijärjestelmä arvioi ja näyttää aluksen kulkusuunnan. Seuraavien vähimmäisvaatimusten on täytyttävä:

a) Keskimääräisen kulkusuuntakulman arvio saa poiketa enintään 1 asteen tutkan kulkusuunnasta, ja sen on katettava kaikki systemaattiset virheet. Aluksen kulkusuunnan ja tutkan kulkusuunnan välisen siirtymän on oltava alle 1 aste.

b) Standardipoikkeaman σ on oltava alle 2 astetta, ja sen on perustuttava vain satunnaisvirheisiin.

Tulokset varmistetaan vähintään 60 minuutin pituisessa todellisuutta vastaavassa testissä.

2.1.2 Anturin toimintahäiriö

Navigointijärjestelmän on tarkistettava siihen kytketyn sijainti- ja kulkusuunta-arvioinnin asianmukainen toiminta. Ongelmat on havaittava 30 sekunnin kuluessa. Toimintahäiriön sattuessa navigointijärjestelmän on ilmoitettava käyttäjälle ongelmasta ja sen seurauksista navigoinnin kannalta.

Jos kriittinen anturi hälyttää sen merkiksi, että sijainti- tai kulkusuuntatietojen tarkkuus ei ole vaaditun mukainen, navigointikartan on kytkeydyttävä pois päältä.

2.1.3 Suorituskyvyn testaamiseen tarkoitettu liitäntä

Navigointijärjestelmän toimittajan on varustettava navigointijärjestelmät vaatimustenmukaisuustestien aikana IEC 61162–1 -standardin mukaisella liitännällä, joka lähettää navigointijärjestelmän käyttämät sijainti- ja kulkusuuntatiedot. Nämä tiedot on koodattava IEC 61162–1 -standardin mukaisiksi lauseiksi (ks. 1 jakson 2 kohdan k alakohdassa tarkoitettu asiakirja), jotka tunnetaan myös nimellä GGA (Global Positioning System Fix Data) ja HDT (Heading True). Myös muut lauseet, kuten RMC (Recommended Minimum Navigation Information), ROT (Rate Of Turn) ja VTG (Track made good and Ground speed), hyväksytään.

Nämä jonot lähetetään mieluiten kerran 0,1 sekunnissa ja vähintään kerran sekunnissa. Sijainnin ja kulkusuunnan on oltava tämän jakson 2.1.1.1 ja 2.1.1.2 kohdan mukaiset.

2.2 Yleiset ohjelmistotestit

2.2.1 Laitteeseen liittyvät asiakirjat

Seuraavat asiakirjat on toimitettava hyväksyttäviksi, ja ne on toimitettava jokaisen navigointitilassa käytettäväksi tarkoitetun sisävesien ECDIS-järjestelmän mukana;

— käyttöopas

— asennusopas

— huolto-opas.

Seuraavat asiakirjat ja tiedostot on toimitettava hyväksyntämenettelyn aikana, mutta niitä ei tarvitse antaa loppukäyttäjille:

— suunnittelun tekninen kuvaus

— ohjelmiston tyyliopas

— todistukset kolmansien osapuolten ohjelmistokomponenteista tai testi- ja simulaatioprotokollat.

Toimitettujen asiakirjojen ja tiedostojen avulla varmistetaan, että sisävesien ECDIS-järjestelmän teknisiä eritelmiä on noudatettu kaikilta osin.

Jokaisen sisävesien ECDIS-järjestelmän mukana on toimitettava käyttöopas.

2.2.2 Navigointitilan kestävyystesti

Navigointijärjestelmälle on tehtävä kestävyystesti, jossa sitä käytetään keskeytyksettä 48 tunnin ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Järjestelmässä on oltava vakioliitännät suorituskyvyn ja resurssien seuraamiseksi käytön aikana. Järjestelmän seurannassa ei saa ilmetä minkäänlaista järjestelmän epävakautta, muistivuotoja tai suorituskyvyn heikkenemistä ajan kuluessa. Sellaisia navigointijärjestelmiä varten, jotka tukevat lisäpalveluja navigointitilassa, on toimitettava tarvittavat testilaitteet sekä kaikki tämän jakson 1.7 kohdassa mainitut asiakirjat.

3. MUUTOKSET HYVÄKSYTTYIHIN NAVIGOINTIJÄRJESTELMIIN

3.1 Yleiset vaatimukset

Alukseen asennettujen navigointijärjestelmien on vastattava toiminnallisesti viranomaisten hyväksymää järjestelmää. Navigointijärjestelmän toimittaja antaa jokaisen järjestelmän mukana todistuksen yhdenmukaisuudesta sisävesien ECDIS-järjestelmän teknisten eritelmien kanssa ja toiminnallisesta vastaavuudesta hyväksytyn järjestelmän kanssa.

Toimivaltaisella viranomaisella on oikeus milloin tahansa tarkistaa, noudattavatko asennetut järjestelmät sisävesien ECDIS-järjestelmän teknisiä eritelmiä.

3.2 Laitteisto- ja ohjelmistomuutokset

Navigointijärjestelmän toimittaja voi vaihtaa ohjelmiston tai laitteiston osan, mikäli se ei vaikuta sisävesien ECDIS-järjestelmää koskevien vaatimusten noudattamiseen. Muutokset on dokumentoitava tarkasti ja niistä on annettava toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoitus sekä selitys siitä, miten muutos vaikuttaa navigointijärjestelmään. Toimivaltainen viranomainen voi vaatia hyväksynnän osittaista tai täydellistä uusimista, mikäli se katsotaan tarpeelliseksi. Edellä mainittu koskee myös tilannetta, jossa hyväksyttyä sisävesien ECDIS-järjestelmää käytetään käyttöjärjestelmän toisen kansallisen version kanssa.

Seuraavat muutokset eivät vaikuta järjestelmän hyväksyntään ja niistä riittää ilmoitus toimivaltaiselle viranomaiselle:

— vähäiset muutokset kolmansien osapuolten valmistamiin osiin (esim. käyttöjärjestelmän tai kirjaston päivitykset)

— samantasoisten tai parempien laitteistokomponenttien käyttö (esim. nopeampi mikroprosessori, uudemmat sirut, vastaava grafiikkakortti jne.)

— vähäiset muutokset lähdekoodiin tai dokumentaatioon.

4B JAKSO

JÄRJESTELMÄKOKOONPANOT (KUVAT)

Kuva 1

Sisävesien ECDIS-laite, itsenäinen järjestelmä, jota ei ole kytketty tutkaan (järjestelmäkokoonpano 1)

Sisävesiliikenteen ENC Näyttö

Sisävesien ECDIS Ohjaustaulu

Prosessori

Paikka-anturi

Kuva 2

Sisävesien ECDIS-laite, rinnakkaisasennus, joka on kytketty tutkaan (järjestelmäkokoonpano 2)

Tutkan ohjaustaulu

Sisävesien ECDIS:n ohjaustaulu

Tutkaprosessori

ECDIS-prosessori

Näyttö Sisävesiliikenteen ENC, jossa päälle asetettu tutkakuva

Tutkanäyttö

Tutka-anturi

Paikka-anturi

Kuva 3

Sisävesien ECDIS-laite, joka on kytketty tutkaan ja jossa on yhteinen näyttö (järjestelmäkokoonpano 3)

Sisävesiliikenteen ENC, jossa päälle asetettu tutkakuva

ECDIS-prosessori

Sisävesien ECDIS:n ohjaustaulu

Tutkan ohjaustaulu

Tutkaprosessori

Kytkin

Tutkakuva

Näyttö

Tutka-anturi

Paikka-anturi

Kuva 4

Navigointiin käytettävä tutkalaite, jossa integroitu sisävesien ECDIS-toiminto (järjestelmäkokoonpano 4)

Prosessori

Ohjaustaulu

Näyttö

Tutka-anturi

Paikka-anturi

5 JAKSO

TERMIT

Termi tai lyhenne Määritelmä Lähde Lyhenne Kuusimerkkinen ominaisuuden/attribuutin koodi. 1 jakson 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu asiakirja Aktuaattori Aktuaattori muuntaa sähköisen määreen toiseksi fysikaaliseksi määreeksi (esim. optinen). Aktuaattori on anturin vastakohta. AIS Aluksessa oleva laite, jolla voidaan tunnistaa alukset automaattisesti alusliikenteen seurannan tehostamiseksi sekä tallentaa matkatietoja ja toteuttaa muita toimintoja. Automaattisen tunnistusjärjestelmän on täytettävä tekniset ja suorituskykyyn liittyvät vaatimukset, jotka on esitetty ihmishengen turvallisuutta merellä koskevan SOLAS-yleissopimuksen V luvussa. 1 jakson 2 kohdan r alakohdassa tarkoitettu asiakirja Kaikki tiedot -tietotiheys Kaikki tiedot -tietotiheys (kaikki kohteet) tarkoittaa SENC-tietojen enimmäismäärää. Vakionäytön (normaali tietotiheys) lisäksi tämä toiminto näyttää myös kaikki muut kohteet yksitellen käyttäjän pyynnöstä. Tämän liitteen 1 jakso Attribuutti Tietyn kohteen määrätty ominaisuus (esim. valon luokka, sektorin rajat, valon ominaisuudet jne.). Eri attribuuttien määritelmät voidaan johtaa tämän liitteen 1 jakson 2 kohdan h alakohdassa tarkoitetun sisävesiliikenteen ENC-karttojen ominaisuusluettelosta. 1 jakson 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu asiakirja Solu (karttasolu) Solu on maantieteellinen alue, joka sisältää sisävesiliikenteen ENC-kartan tai sisävesiliikenteen batymetrisen ENC-kartan tietoja. 1 jakson 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu asiakirja CIE-värikalibrointi Menettely, jolla varmistetaan, että standardissa IHO-S-52 määritelty väri esitetään oikein ECDIS-järjestelmän näytöllä. 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja Datumi Joukko muuttujia, jotka määrittävät vertailupinnan tai vertailukoordinaattijärjestelmän, jota käytetään tiettyjen Maan pisteiden koordinaattien laskennan geodeettisessa valvonnassa. Yleensä määritetään erikseen horisontaaliset ja vertikaaliset datumit. Datumin käytännön hyödyntäminen edellyttää sitä, että on olemassa yksi tai useampi selvä piste, jonka koordinaatit ovat tiedossa. Horisontaalinen datumi on joukko muuttujia, jotka määrittävät vertailukohdan horisontaalista geodeettista järjestelmää varten. Yleensä vertailuellipsoidin mitat ja sijainti. (Horisontaalisen datumin on oltava WGS 84:n mukainen.) Vertikaalinen datumi on pinta, johon korkeuksia ja/tai syvyyksiä (luotaus- ja vuorovesikorkeudet) verrataan. Korkeuksien yhteydessä käytetään yleensä tasapintaa (ekvipotentiaalipinta), joka on likimäärin keskimääräinen merenkorkeus, ja syvyyksien yhteydessä usein alivettä. 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja sekä 1 jakson 2 kohdan n alakohdassa tarkoitettu asiakirja Perusnäyttö Vähimmäistietotiheys; merkitsee esitetyn SENC-tiedon vähimmäismäärää, jota käyttäjä ei pysty vähentämään ja joka muodostuu niistä tiedoista, jotka tarvitaan kaikkina aikoina kaikilla maantieteellisillä alueilla kaikissa olosuhteissa. 1 jakson 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu asiakirja Näytön mittakaava Näytöllä esitettävän etäisyyden ja todellisen etäisyyden välinen normalisoitu suhde, joka ilmaistaan suhdelukuna, esim. 1:10 000 . 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja EBL Elektroninen suuntimaviiva Tämän liitteen 4 jakso ECDIS Electronic Chart Display and Information System (ECDIS), sisävesiliikenteen elektroninen merikarttajärjestelmä, tarkoittaa navigoinnissa käytettävää tietojärjestelmää, joka voidaan asianmukaisin varajärjestelyin hyväksyä vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen sääntöjen V/19 ja V/27, sellaisina kuin ne ovat muutettuina, mukaiseksi ajantasaiseksi kartaksi, jossa näytetään tiettyjä tietoja järjestelmän sisäisestä elektronisesta merikartasta (SENC) sekä navigointiantureista saatuja sijaintitietoja ja joka auttaa näin laivuria reittisuunnittelussa ja reitin tarkkailussa. Tarvittaessa siinä näytetään myös muita navigointiin liittyviä tietoja. 1 jakson 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu asiakirja Reuna Yksiulotteinen tilaobjekti, joka paikannetaan kahden tai useamman koordinaattiparin (tai kahden yhtymäkohdan) ja valinnaisten interpolaatiomuuttujien avulla. 1 jakson 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu asiakirja Elektroninen kartta Hyvin laaja termi, jolla kuvataan tietoja, ohjelmistoja ja elektronista järjestelmää, joilla voidaan esittää karttatietoja. Elektroninen kartta voi vastata SOLAS-yleissopimuksessa vaadittua paperikarttaa. 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja ENC Electronic Navigational Chart, elektroninen merikartta; sisällöltään, rakenteeltaan ja muodoltaan standardoitu tietokanta, jonka merikartoituslaitosten valtuuttama valtion viranomainen on julkaissut käytettäväksi ECDIS-järjestelmässä. ENC-kartassa on kaikki karttatiedot, jotka tarvitaan turvalliseen navigointiin, ja siinä voi lisäksi olla navigoinnin turvallisuuden kannalta tarpeellisiksi katsottuja täydentäviä tietoja paperikartan tietojen lisäksi (esim. kulkusuunnat). 1 jakson 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu asiakirja ENC-solu ENC-tietojen maantieteellinen jako karttojen jakelua ajatellen. 1 jakson 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettu asiakirja ETSI European Telecommunications Standards Institute (Euroopan telealan standardointilaitos) Lukumäärän määrittäminen Attribuutin tietty laatu tai määrä (esim. ”linjaloisto”, rajakulmat, valon värin ilmaiseva koodi – ks. attribuutti) 1 jakson 2 kohdan o alakohdassa tarkoitettu asiakirja Ominaisuus Määritettävissä oleva tietojoukko. Ominaisuudella voi olla attribuutteja, ja se voi liittyä muihin ominaisuuksiin. Tietyn kokonaisuuden tai sen osan digitaalinen esitystapa piirteiden (attribuutit), geometrian ja (valinnaisesti) muihin ominaisuuksiin liittyvien kytkösten pohjalta (esim. valaistun sektorin digitaalinen esittäminen määrittämällä muun muassa sektorin rajat, valon väri, näkyvyysalue jne. sekä mahdollinen yhteys valomastoon). Eri ominaisuuksien määritelmät voidaan johtaa tämän liitteen 1 jakson 2 kohdan h alakohdassa tarkoitetusta sisävesiliikenteen ENC-karttojen ominaisuusluettelosta. 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja Ominaisuusluettelo Täydellinen luettelo tällä hetkellä määritetyistä ominaisuuksista, attribuuteista ja arvoista, joita saa käyttää sisävesiliikenteen ENC-kartoissa. 1 jakson 2 kohdan o alakohdassa tarkoitettu asiakirja Tiedosto Määritetty joukko standardin S-57 tietueita, jotka on kerätty yhteen tiettyä tarkoitusta varten. Tiedoston sisältö ja rakenne määritellään tuote-erittelyssä. 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja GNSS Global Navigation Satellite System, maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä, joka käyttää satelliitteja paikannustietojen itsenäiseen tuottamiseen. Kulkusuunta Suunta, johon aluksen pituusakseli osoittaa. Ilmaistaan yleensä kulmaetäisyytenä pohjoisesta myötäpäivään 360 asteen asteikolla (todellinen, magneettinen tai kompassi). 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja Keulasuuntanäyttö Näytöllä (tutka tai ECDIS) näkyvä tieto, joka on suunnattu siten, että aluksen kulkusuunta on aina ylöspäin. Suuntaus vastaa silmin nähtävää näkymää komentosillalta aluksen kulkusuuntaan. Näyttösuunta voi edellyttää näytön sisällön jatkuvaa kiertämistä. Aluksen kurssin muuttaminen tai aluksen kallistuminen saattaa tehdä tästä vakauttamattomasta suuntanäytöstä lukukelvottoman. 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja Käyttöliittymä (HMI) Käyttöliittymä tai ihminen-kone-rajapinta on se osa konetta, joka ohjaa ihmisen ja koneen välistä vuorovaikutusta. Käyttöliittymien suunnittelua parantaa ergonomisten seikkojen (inhimillisten tekijöiden) huomioon ottaminen. On monia tapoja kehittää käyttöliittymänäyttöjä koneille ja prosessiautomaatiosovelluksiin. Käyttöliittymien suunnitteluun liittyviä ohjeita, standardeja ja käsikirjoja julkaisevat esimerkiksi ISA, ASM, ISO ja NUREG. IEC International Electrotechnical Commission, sähköalan kansainvälinen standardisointijärjestö: Kansainvälinen (valtiosta riippumaton) organisaatio, joka laatii maailmanlaajuiset sähkö- ja elektroniikkastandardit kansainvälisen kaupan helpottamiseksi. 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja IHO International Hydrographic Organization (Kansainvälisen hydrografinen järjestö): koordinoi kansallisten merikartoituslaitosten toimintaa, edistää standardien käyttöä ja neuvoo kehitysmaita merenmittauksessa sekä merenkulkukarttojen ja -julkaisujen valmistuksessa. 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja IHO:n rekisteri IHO Geospatial Information Infrastructure Registry, IHO:n paikkatietoinfrastruktuurirekisteri. Rekisteri on tietojärjestelmä, jossa tallennettuja tietoja ylläpidetään. S-100-standardin yhteydessä IHO ylläpitää rekisteriä, johon on mahdollista tallentaa erilaisia hydrografisia tietokokoelmia. 1 jakson 2 kohdan m alakohdassa tarkoitettu asiakirja IMO Kansainvälinen merenkulkujärjestö: IMO (entinen IMCO) on Yhdistyneiden kansakuntien erityisvirasto, joka vastaa merenkulun turvallisuudesta, navigoinnin tehokkuudesta ja alusten aiheuttaman merien pilaantumisen ehkäisemisestä. 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja Tiedonsaantitila Merkitsee sisävesien ECDIS-järjestelmän käyttämistä ainoastaan tiedonsaantiin ilman tutkakuvaa. Tämän liitteen 1 jakso Sisävesi-liikenteen AIS-järjestelmä Alusten paikannus- ja seurantajärjestelmiä koskevan asetuksen (EY) N:o 415/2007 mukainen sisävesiväylillä liikkuvien alusten automaattinen tunnistusjärjestelmä. 1 jakson 2 kohdan p alakohdassa tarkoitettu asiakirja Sisävesien ECDIS-järjestelmä Sisävesiliikenteen elektroninen merikarttajärjestelmä, joka näyttää valittuja tietoja järjestelmän sisäiseltä sisävesiliikenteen elektroniselta merikartalta (sisävesiliikenteen SENC) ja valinnaisia tietoja myös muista navigointiantureista. Tämän liitteen 1 jakso Sisävesiliikenteen ENC-kartta Sisävesiliikenteen elektroninen merikartta (IENC) tarkoittaa tietokantaa, jonka sisältö, rakenne ja muoto on standardoitu ja joka on laadittu käytettäväksi sisävesiliikenteen elektronisessa merikarttajärjestelmässä ja sisävesiväylien kautta kulkevilla aluksilla käytettävissä tietojärjestelmissä. Sisävesiliikenteen ENC-kartan julkaisee toimivaltainen valtion virasto (tai se julkaistaan kyseisen viraston toimeksiannosta), ja siinä noudatetaan kansainvälisen merikartoitusjärjestön (IHO) alun perin laatimia ja sisävesiliikenteen ENC-karttojen yhdenmukaistamista käsittelevän ryhmän tarkentamia standardeja. Sisävesiliikenteen ENC-kartassa on kaikki karttatiedot, jotka tarvitaan turvalliseen navigointiin sisävesiväylillä, ja siinä voi lisäksi olla navigoinnin turvallisuuden ja reittisuunnittelun kannalta tarpeellisiksi katsottuja täydentäviä tietoja paperikartan tietojen lisäksi (esim. kulkusuunnat, konekieliset liikennöintiaikataulut jne.) Tämän liitteen 1 jakso Aihealue ”Sisävesiliikenteen ENC-kartat” IHO:n paikkatietoinfrastruktuurirekisterin aihealue, joka sisältää sisävesiliikenteen ENC-karttoihin liittyvät hakusanat. 1 jakson 2 kohdan m alakohdassa tarkoitettu asiakirja Sisävesiliikenteen SENC-kartta Järjestelmän sisäinen sisävesiliikenteen elektroninen merikartta: tietokanta, joka muodostuu sisävesiliikenteen ENC-kartasta, jonka sisävesien ECDIS-järjestelmä on muuntanut käyttötarkoitukseen sopivaksi, sisävesiliikenteen ENC-karttaan soveltuvin keinoin tehdyistä päivityksistä ja muista laivurin lisäämistä tiedoista. Sisävesien ECDIS-järjestelmä käyttää tätä tietokantaa näytön muodostamiseen ja muihin navigointitoimintoihin. Sisävesiliikenteen SENC-kartta saattaa sisältää myös muista lähteistä saatuja tietoja. Tämän liitteen 1 jakso Integroitu näyttö Tarkoittaa suhteellista liikettä esittävää keulasuuntanäyttöä, jossa SENC:n päällä on tutkakuva yhteensopivassa mittakaavassa, siirtymäkulmassa ja suunnassa. Tämän liitteen 1 jakso Hakutaulukko Taulukko, jossa annetaan symboliikkaohjeet SENC-kohteiden yhdistämiseksi tiettyyn piste-, viiva- tai aluesymboliin ja jossa määritellään näytön ensisijaisuus, tutkan ensisijaisuus, IMO:n luokka ja valinnainen näkymäryhmä. 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja Navigointitila Sisävesien ECDIS-järjestelmän käyttäminen aluksen ohjaamiseen yhdessä tutkakuvan kanssa. Tämän liitteen 1 jakso Pohjoissuunta-näyttö Näytöllä (tutka tai ECDIS) näkyvät tiedot siten, että pohjoinen on ylhäällä. 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja Muut navigointitiedot Navigointitiedot, jotka eivät sisälly SENC-karttaan ja jotka voidaan näyttää ECDIS-järjestelmässä, esim. tutkatiedot. 1 jakson 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu asiakirja Oma alus Termi, jolla tarkoitetaan sitä alusta, jolla