97/240/EY: Komission päätös, tehty 5 päivänä kesäkuuta 1996, Itävallan tasavallan ERP-kansainvälistämisohjelman yhteydessä suunnittelemista tukitoimenpiteistä (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 096 , 11/04/1997 s. 0015 - 0022



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 5 päivänä kesäkuuta 1996, Itävallan tasavallan ERP-kansainvälistämisohjelman yhteydessä suunnittelemista tukitoimenpiteistä (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (97/240/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on kehottanut edellä mainittujen artiklojen mukaisesti niitä, joita asia koskee, esittämään huomautuksensa, sekä katsoo seuraavaa: I (1) Itävallan viranomaiset ilmoittivat 23 päivänä maaliskuuta 1995 päivätyllä kirjeellä ERP-ohjelmasta itävaltalaisten yritysten kansainvälistämiseksi (ERP-kansainvälistymisohjelma). Wienissä 28 päivänä maaliskuuta 1995 järjestetyssä kokouksessa sekä 24 päivänä huhtikuuta ja 4 päivänä toukokuuta 1995 päivätyissä kirjeissä toimitettiin lisätietoja ja tarkennuksia. Eisenstadtissa ja Wienissä 12 ja 13 päivänä kesäkuuta pidetyssä toisessa kokouksessa sekä 15 ja 27 päivänä kesäkuuta 1995 päivätyissä kirjeissä tehtiin eräitä muutoksia alkuperäiseen ilmoitukseen. Itävallan viranomaiset suostuivat erityisesti - poistamaan alunperin jakeluverkoston luomiseen tarkoitetun tukiosan ja - liittämään tuen myöntämisen investointiohjelmaan. Tämä asia oli Itävallan hallituksen edustajien kanssa 9 päivänä lokakuuta 1995 järjestetyn uuden kokouksen aiheena. (2) Komissio päätti 31 päivänä lokakuuta 1995 aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn niiden tukien osalta, jotka myönnetään Euroopan talousalueen ulkopuolella toteutettaville hankkeille. Lokakuun 31 päivänä tehdyllä päätöksellään komissio hyväksyi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla hankkeen sen osan, joka koskee ETA-valtioissa sijaitseville pk-yrityksille myönnettäviä tukia, koska kaikki pk-yrityksille myönnettäviä tukia koskevien yhteisön suuntaviivojen edellytykset täyttyivät. (3) Komissio ilmoitti tästä Itävallan hallitukselle 20 päivänä marraskuuta 1995 päivätyllä kirjeellä ja vaati sitä esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa. Tämä kirje julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (1), jotta jäsenvaltiot ja muut, joita asia koskee, saivat mahdollisuuden esittää näitä toimenpiteitä koskevat huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän julkaisun päivämäärästä. (4) Itävallan hallitus esitti yksityiskohtaiset huomautuksensa 22 päivänä joulukuuta 1995 päivätyllä kirjeellä. Jäsenvaltioilta tai muilta, joita asia koskee, ei saatu huomautuksia. II (5) Viisivuotiskaudeksi (heinäkuusta 1995 vuoden 2000 kesäkuuhun) laaditun ohjelman mukaan myönnetään ensimmäisenä vuonna (1995/1996) lainoja yhteensä 200 miljoonaa Itävallan Osillinkiä (14,9 miljoonaa ecua). Lainojen korkoa on alennettu. Avustusekvivalentti on 25 miljoonaa Itävallan Osillinkiä (1,9 miljoonaa ecua) vuodessa. Yksittäiselle hankkeelle myönnettävä lainamäärä voi olla yhden miljoonan Itävallan Osillingin (74 500 ecua; vähimmäismäärä) ja 100 miljoonan Itävallan Osillingin (7,45 miljoonaa ecua; enimmäismäärä) välillä. ERP-rahastossa odotetaan vuosittain 10-15 ilmoitusta. (6) Ohjelmassa myönnetään tukea suorille ulkomaisille investoinneille kaikkialla maailmassa lukuun ottamatta Keski- ja Itä-Euroopan maita (Unkari, T Osekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Puola, Romania, Bulgaria, Viro, Latvia, Liettua, Slovenia, Kroatia ja Albania). Tuen tarkoituksena on rohkaista itävaltalaisia yrityksiä investoimaan kolmansiin maihin, jotta ne voivat parantaa kilpailukykyään maailman markkinoilla. Tuettavien investointihankkeiden on parannettava tukea hakevien yritysten strategista asemaa ja vaikutettava myönteisesti Itävallan talouteen sekä edistettävä soveltuvissa tapauksissa kehitysmaiden rakenneuudistusta ja talouden elvyttämistä. (7) Tuen piiriin voivat kuulua seuraavat hankkeet Euroopan talousalueen ulkopuolisissa OECD-maissa: - tuotantolaitosten ja tytäryhtiöiden perustaminen - tuotantoon tarkoitetun yhteisyrityksen perustaminen - määritelty osakkuus (vähintään 25 prosenttia) jo olemassa olevasta yrityksestä - yrityskauppa. Seuraavat kustannukset voidaan rahoittaa halpakorkoisella lainalla: - osakkuuteen investoitu pääoma sillä edellytyksellä, että se on tarkoitus käyttää investointisuunnitelman toteuttamiseen, - osakkaiden yhtiölle myöntämät lainat sillä edellytyksellä, että ne on tarkoitus käyttää investointisuunnitelman toteuttamiseen, - ulkomaisen yrityksen osakkuudesta maksettu myyntihinta sillä edellytyksellä, että summa käytetään investointisuunnitelman toteuttamiseen, - muut välittömästi investointiin liittyvät kustannukset. (8) Kehitysmaissa ja teollistuvissa maissa voidaan tukea seuraavia hankkeita: - tuotantolaitoksen ja tytäryhtiöiden perustaminen - tuotantoon tarkoitetun yhteisyrityksen perustaminen - määritelty osakkuus (vähintään 25 prosenttia) jo olemassa olevasta yritysksestä - yrityskauppa. Seuraavat kustannukset voidaan rahoittaa halpakorkoisella lainalla: - osakkuuteen investoitu pääoma sillä edellytyksellä, että vähintään kaksi kolmasosaa siitä käytetään investointisuunnitelman toteuttamiseen, - osakkaiden yhtiölle myöntämät lainat sillä edellytyksellä, että ne käytetään investointisuunnitelman toteuttamiseen, - ulkomaisen yrityksen osakkuudesta maksettu myyntihinta sillä edellytyksellä, että vähintään kaksi kolmasosaa summasta käytetään investointisuunnitelman toteuttamiseen, - muut välittömästi investointiin liittyvät kustannukset. (9) Halpakorkoisten lainojen sisältämän tuen intensiteetti, myös tukien kasautumistapauksessa, saa olla korkeintaan 7,5 prosenttia brutto. Joissakin tapauksissa voidaan sallia enintään 11,25 prosentin intensiteetti (ks. 27 kohta). (10) Aloittaessaan menettelyn komissio katsoi, että halpakorkoiset lainat voivat olla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion tukea, koska ne parantavat tukea hakevien yritysten taloudellista tilannetta ja vaikuttavat todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio ilmaisi epäilynsä siitä, ovatko Euroopan unionissa sijaitseville yrityksille niiden ETA:n ulkopuolisten taloudellisten toimintojen tukemiseen myönnetyt investointituet yhteismarkkinoille soveltuvia ja millä edellytyksillä. Ohjelmaa ei ollut rajoitettu pk-yrityksiin ja lisäksi oli odotettavissa, että pk-yrityksille myönnettäviä valtion tukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa eri tukilajien kasautumiselle määrätyt enimmäismäärät ylitettäisiin. Koska komission mielestä ei näistä syistä voitu soveltaa 92 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksia, se päätti aloittaa kyseisen ohjelman vuoksi 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn. III (11) Itävallan hallitus esitti huomautuksensa 22 päivänä joulukuuta 1995 päivätyllä kirjeellä. Samanlaiset huomautukset esitettiin 14 päivänä helmikuuta 1996 93 artiklan 2 kohdan mukaisen ERP-Itä-Eurooppa-ohjelmaa (2) koskevan menettelyn yhteydessä. Huomautusten mukaan ohjelmat perustellaan seuraavilla seikoilla: - Itävallan talouden kannalta määräävä tekijä oli vuosikymmeniä sijainti Länsi- ja Itä-Euroopan rajalla. Tästä syystä Itävallan talouden yhdentyminen maailmanmarkkinajärjestelmään oli ja on yhä jäljessä OECD-maiden keskiarvosta: vuonna 1985 itävaltalaisten yritysten suorien ulkomaisten investointien määrä oli 1,5 prosenttia Itävallan BKT:stä, kun se oli OECD-maissa keskimäärin 8 prosenttia. Vaikka tämä luku nousikin 2,8 prosenttiin vuonna 1990 ja 4,3 prosenttiin vuonna 1993, itävaltalaisten yritysten olisi toteutettava suoria ulkomaisia investointeja 100 miljardin Itävallan Osillingin arvosta (7,45 miljardia ecua), jotta Itävallan talous pääsisi OECD:n keskiarvoon, joka on tällä hetkellä arviolta 10-12 prosenttia. - Tukiohjelmien on samanaikaisesti edistettävä markkinatalouteen siirtyvien maiden ja kehitysmaiden taloudellista kehitystä ja tuettava niitä markkinatalousrakenteiden luomisessa. (12) Itävallan viranomaiset korostavat sitä, että ohjelmien tavoitetta, nimittäin itävaltalaisten yritysten "kansainvälistymisvajeen" poistamista, ei voida saavuttaa, jos ohjelmat rajoitetaan pk-yrityksille myönnettäviä valtion tukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (3) mukaisiin pk-yrityksiin. Vaje on huomattavasti merkityksellisempi vähintään 1 000 henkeä työllistävien yritysten osalta. Tosin myönnetään, että suuret monikansalliset konsernit eivät kärsi tästä vajeesta. Tällaisten yritysten hankkeet täyttäisivät tuskin näiden kahden ohjelman arviointiperusteita. (13) Lisäksi Itävallan viranomaiset viittaavat siihen, että yritykset, jotka suunnittelevat tuotantopaikkojen muuttamista palkkakustannusten maailmanlaajuisten erojen perusteella, eivät kärsi puutteellisesta kansainvälisestä suuntautumisesta. Vaikka tukiohjelmissa ei selvästi estetä tuotantopaikan siirtämisestä johtuvien hankkeiden tukemista, tällainen tuki ei kuulu ohjelmien tavoitteisiin. (14) Ohjelmat eivät liity tavaroiden tai palveluiden vientiin eikä niihin siten sisälly vientitukia, jotka voisivat olla Euroopan yhteisön tai WTO:n määräysten vastaisia. Toimenpiteitä ei myöskään voida verrata sidottuihin vientiluottoihin. (15) Lisäksi ohjelmat eivät vääristäisi kilpailua. Itävallan viranomaisten mielestä tuen vaikutus tuotteen hintaan on kilpailun vääristymisen keskeinen arviointiperuste. Tässä yhteydessä olisi 5 prosentin vähimmäisraja sopiva. (16) Tuetut hankkeet toteutettaisiin kolmansissa maissa ja ne voisivat ainoastaan erittäin harvinaisissa ja epätavallisissa olosuhteissa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan 92 artiklan 1 kohdan mukaisessa merkityksessä. Yhteisön tukisääntöjen mukaan voitaisiin merkityksellisiä tapauksia ottaa käsiteltäväksi tilanteen mukaan tämän estämättä jäsenvaltiota toteuttamasta tukiohjelmaa sellaisenaan. (17) Vaikka ohjelmat sisältäisivätkin Euroopaan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion tukea, niitä voitaisiin silti pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, koska ne edistävät Euroopan yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamista 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tätä näkökantaa tukevat - Eurooppa-sopimusten ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä entisen Neuvostoliiton valtioiden kanssa tehtyjen yhteistyösopimusten yleistavoitteet - samanlaisia tavoitteita ajavat Euroopan unionin ohjelmat, esimerkiksi PHARE ja TACIS Keski- ja Itä-Euroopan maille suunnatulla JOP-rahoitusvälineellä ja kehitysmaille ja Välimeren maille suunnatulla ECIP-rahoitusvälineellä, mukaan lukien jäsenvaltioiden yhteisrahoitusvälineet, joista on nimenomaan säädetty PHARE-asetuksen (4) 4 artiklassa - neuvoston yhteinen kanta (EY) N:o 6/95 (5), jossa neuvosto korostaa yksityissektorin merkitystä kehitykselle ja molemminpuolisesti hyödyllisten investointien tukemisen välttämättömyyttä. (18) Lisäksi tuet edistävät taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan merkityksessä. Keski- ja Itä-Euroopan maissa toteutettavien toimenpiteiden osalta tilanne olisi tällainen, koska nämä maat on kyseisten maiden kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten 63 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tunnustettu 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisiin yhteisön alueisiin verrattaviksi alueiksi. Ottaen huomioon WTO:n tukisääntöjen 27 ja 29 artiklassa määrätyn etuuskohtelun sama koskisi kehitysmaita ja teollistuvia maita. (19) Itävallan viranomaisten mielestä tukiohjelmat edistävät tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, koska ne tukevat itävaltalaisten investointeja ulkomailla ja auttavat nostamaan Itävallan talouden kansainvälistymisastetta lähemmäksi OECD-maiden keskiarvoa. (20) Lopuksi Itävallan viranomaiset katsovat, että ETA-alueen ulkopuolella voidaan tukea myös yritysostoja ja osakkuuksien hankintaa. Pk-yritysten osalta ei tukikelpoisia investointeja välttämättä tarvitse määritellä samalla tavalla kuin "alkuinvestoinnit" määritellään aluetukea koskevissa säännöissä. Lisäksi yhteisön sääntöjen mukaan voidaan aluetukien yhteydessä pitää "alkuinvestointina" myös "käyttöomaisuuteen tehtyä sijoitusta, joka tehdään ottamalla haltuun yritys, joka on lopettanut toimintansa tai joka olisi lopettanut sen, ellei tällainen haltuunotto olisi tapahtunut" (6). Tätä näkökantaa sovelletaan usein ulkomailla tapahtuviin yritysostoihin ja osakkuuksien hankintoihin. IV Ohjelmien tukiluonne (21) Tukemalla tuotantoa harjoittavien sivutoimipisteiden tai tytäryhtiöiden perustamista, tuotantoa harjoittavan yhteisyrityksen perustamista, osuuden hankkimista olemassa olevasta yrityksestä ja yritysostoja kolmansissa maissa toimenpiteet suosivat tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja verrattuna yrityksiin, jotka eivät saa tukea näille toiminnoille. (22) Komission mielestä voidaan tukia EU:ssa sijaitsevien yritysten suorille ulkomaisille investoinneille verrata tukiin yrityksille, jotka vievät huomattavan osan tuotannostaan. Jälkimmäisessä tapauksessa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että ottaen huomioon niiden markkinoiden keskinäisen riippuvuuden, joilla yhteisön yritykset toimivat, on mahdollista, että tuki voi vääristää kilpailua yhteisön sisällä myös silloin, kun tukea saava yritys vie lähes koko tuotantonsa yhteisön ulkopuolelle (7). (23) Itävallan viranomaisten kyseiselle ohjelmalle esittämät kaksi perustelua osoittavat, että toimenpiteiden tarkoituksena on vaikuttaa sekä Itävallan talouteen että kohdemaiden markkinoihin. Sen vuoksi itävaltalaiselle yritykselle myönnetyt tuet vahvistavat ainakin osittain tämän yrityksen asemaa kotimaan markkinoilla verrattuna yrityksiin, jotka eivät saa tukea näille toiminnoille. Lisäksi ETA-alueella sijaitsevat yritykset voivat kilpailla keskenään ulkomaisista investoinneista. Sen vuoksi on lähdettävä siitä, että kaikki merkitykseltään vähäisen tuen enimmäismäärän (ks. komission tiedonanto vähämerkityksisistä tuista (8)) ylittävät tuet vääristävät tai ainakin uhkaavat vääristää yritysten välistä kilpailua ETA-alueella. Tuen vaikutus tukea saavasta tuotannosta valmistuvien tuotteiden hintaan, joka Itävallan viranomaisten mielestä on vähäinen, ei sulje pois mahdollisia vaikutuksia ETA:n yritysten väliseen kilpailuun. (24) Sama koskee vaikutuksia jäsenvaltioiden (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artikla) tai sopimuspuolten (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artikla) väliseen kauppaan. Vaikka tällaiset vaikutukset kauppaan ovat todennäköisesti kolmansissa maissa toteutettaville hankkeille myönnettävien tukien osalta huomaamattomampia, niitä ei voida etukäteen jättää huomioimatta. Tätä tilannetta voidaan jälleen verrata tilanteeseen, jossa olisi järkevää olettaa, että huomattavan osan tuotannostaan kolmansiin maihin vievä yhteisön yritys suuntaa toimintansa uudelleen yhteisön sisämarkkinoille maailmanmarkkinatilanteen vuoksi, jolloin tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (9). Tästä voidaan päätellä, että jäsenvaltioiden (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artikla) tai sopimuspuolten (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artikla) väliseen kauppaan vaikutetaan, kun kolmannessa maassa valmistetut tavarat tuodaan takaisin ETA-alueelle. Lisäksi tällaiset tuet voivat vahvistaa Itävaltaa ja siten yhteismarkkinoille sijoittautuneen tuensaajan asemaa. Tällaisissa tapauksissa voivat ohjelman perusteella myönnetyt tuet vaikuttaa suoraan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (25) Edellä esitetyistä syistä suunniteltu tukiohjelma kuuluu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Näin on erityisesti siitä syystä, että tällä ohjelmalla voidaan tukea rajoittamatonta määrää tapauksia, jolloin on mahdotonta ennustaa yksittäisten tapausten mahdollisia vaikutuksia kauppaan. Tämä ei kuitenkaan estä komissiota päättämästä, että tietyt tutkittavana olevaan ohjelmaan liittyvät tapaukset eivät kuulu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, erityisesti kun on kyse kehitysmaissa tai markkinatalouteen siirtyvissä maissa toteutettavista hankkeista. Tukikelpoiset kustannukset ja ohjelmien tuen intensiteetti (26) Tukikelpoisten investointien määritelmän suhteen komission kanta on yhdenmukaisuuden vuoksi aina ollut se, että pk-yritysten investointeihin olisi sovellettava aluetukiohjelmien koordinointiperiaatteiden (10) määritelmää. Näiden koordinointiperiaatteiden 18 kohdan i alakohdan mukaan (vastaa Itävallan viranomaisten esille ottamien EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivojen 25 kohdan 11 alakohtaa) tukikelpoisia investointeja ovat "alkuinvestoinnit", eli käyttöomaisuuteen tehdyt investoinnit - "uutta yritystä perustettaessa, olemassa olevaa yritystä laajennettaessa tai ryhdyttäessä olemassa olevan yrityksen tuote- tai tuotantomenetelmän perustavaa laatua olevaan muutostoimintaan (järkeistämällä, uudelleen järjestämällä tai uudenaikaistamalla)" tai - "ottamalla haltuun yritys, joka on lopettanut toimintansa tai joka olisi lopettanut sen, ellei tällainen haltuunotto olisi tapahtunut". (27) Tutkittavana olevista ohjelmista komissio toteaa, että halpakorkoiset lainat ovat suoraan yhteydessä koordinointiperiaatteiden määritelmän mukaisiin alkuinvestointihankkeisiin. Tukien yhteisen arviointimenetelmän mukaan (ks. 20 päivänä lokakuuta 1971 annettu neuvoston päätöslauselma) tuen enimmäisintensiteetti on 7,5 prosenttia. Aluetukiohjelmien koordinointiperiaatteiden 18 kohdan i alakohdan mukaan laskettuna voi tuen intensiteetti kuitenkin olla jopa 11,25 prosenttia (brutto), kun halpakorkoisista lainoista ainoastaan kaksi kolmasosaa käytetään investointeihin ja kun edellä olevassa toisessa sisennetyssä kappaleessa (yrityksen haltuunotto) mainitut edellytykset eivät täyty. Ohjelmien yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi (28) Kehitysmaissa toteutettaville hankkeille myönnetyt tuet auttavat tasoittamaan tällaisiin investointeihin liittyviä huomattavia riskejä ja samalla ne edistävät kyseisten maiden kehitystä ja lujittavat taloudellisia yhteyksiä niihin. Komissio on tietoinen kolmansissa maissa toteutettavien suorien investointien merkityksestä suhteiden lujittamiselle näihin maihin ja Euroopan teollisuuden monipuolistamiselle ja kansainvälistämiselle. (29) Toisaalta tällaiset tuet parantavat hyvin todennäköisesti tuensaajayrityksen asemaa yhteismarkkinoilla ja sen kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla. Vaikka nämä tuet edistäisivätkin "tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä" Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, ne voidaan hyväksyä ainoastaan silloin, kun ne eivät "muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla" (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohta, ensimmäisen virkkeen toinen lause). (30) Kun arvioidaan suoria ulkomaisia investointeja, on arvioinnissa otettava huomioon kaksi lisätekijää, jotka eivät tavallisesti ole tärkeitä tuen soveltuvuuden arvioinnissa: Euroopan teollisuuden kansainvälinen kilpailukyky ja Euroopalle koituva etu taloudellisen yhteistyön vahvistamisesta tiettyjen kolmansien maiden kanssa. Molempien tekijöiden on oltava tasapainossa EU:ssa mahdollisesti esiin tulevien haittavaikutusten kanssa; näitä voivat olla esimerkiksi tuotannon muualle siirtämisen vaara ja mahdolliset työllisyysvaikutukset. Pk-yrityksille myönnettävät tuet (31) Pk-yrityksille myönnettäviä valtion tukia koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaan ovat sallittuja pk-yrityksille myönnettävät sellaiset tuet, joiden avulla ne voivat selviytyä erityisistä vaikeuksistaan. Verrattuna suuriin yrityksiin pk-yrityksillä on erityisiä vaikeuksia pääomanhankinnassa ja luotonsaannissa, mikä voi jarruttaa niiden kehitystä. Pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettäviä valtion tukia koskevista yhteisön suuntaviivoista ilmenee komission myönteinen asenne pk-yritysten tukemiseen erilaisilla toimenpiteillä näiden erityisvaikeuksien voittamiseksi, erityisesti investointitukien osalta. Komission arviossa ei ole tehty eroa sen välillä, toteutetaanko investointi yhteisön sisä- vai ulkopuolella. Tästä voidaan päätellä, että määräyksiä voidaan soveltaa paikasta riippumatta kaikkiin pk-yritysten investointeihin. Lisäksi vaikeudet, jotka pk-yritykset kohtaavat toteuttaessaan investointeja ETA-alueen ulkopuolella, ovat yhtä suuria tai suurempia kuin ETA-alueella toteutettavissa investoinneissa. Pk-yritysten kohdalla voidaan suorien ulkomaan investointien mahdollisia haittavaikutuksia Euroopan talouteen, esimerkiksi työllisyystilanteen tai tuotannon muualle siirtämistä koskevan vaaran osalta, pitää huomaamattomina. Lisäksi tukikelpoisten investointien määritelmä ("alkuinvestoinnit") varmistaa, että yhteisössä sijaitsevan yrityksen siirtämistä kolmanteen maahan ei voida tukea. (32) Pk-yrityksiä koskevien yhteisön suuntaviivojen soveltaminen suoriin ulkomaan investointeihin merkitsee myös sitä, että kansallisissa tukiohjelmissa on määriteltävä tukikelpoiset kustannukset yhteisön suuntaviivojen mukaisesti. Tämän seurauksena pk-yrityksiä koskevien ohjeiden 4.1 kohdassa tarkoitetut pk-yrityksille myönnettävien investointitukien tukikelpoiset kustannukset on määriteltävä aluetukien koordinointiperiaatteiden 18 kohdan i alakohdan mukaisesti. Vaihtoehtoisesti voidaan tuen intensiteetin laskemisessa ottaa huomioon ainoastaan ne tukikelpoisten kustannusten osat, jotka ovat "alkuinvestointien" määritelmän mukaisia. Tämän vuoksi Itävallan on varmistettava, että noudatetaan keskisuurille yrityksille hyväksyttävää 7,5 prosentin tuen enimmäismäärää, joka on laskettu edellä kuvaillun menetelmän mukaan. Kaikki tuki, joka perustuu muihin kuin komission tavallisesti hyväksymiin tukikelpoisiin kustannuksiin ja joka johtaa yhteisön laskentamenetelmän mukaan 7,5 prosenttia suurempaan intensiteettiin, on ilmoitettava erikseen ja komissio tutkii tuen tapauskohtaisesti. Pienistä yrityksistä voidaan todeta, että pk-yrityksiä koskevissa suuntaviivoissa määrättyä 15 prosentin enimmäismäärää ei ylitetä. (33) Pk-yrityksiä koskevien yhteisön suuntaviivojen soveltamista tukee yhteisön muilla aloilla harjoittama pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva politiikka: - Komissio on sitä mieltä, että suoria ulkomaan investointeja koskevien sääntöjen nykyinen tilanne on epätyydyttävä erityisesti pk-yritysten osalta, koska niillä ei ole varoja, joita tarvitaan jatkuvasti muuttuvien suoria investointeja kohdemaissa koskevien määräysten noudattamiseksi (11). - Madridissa 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1995 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä tunnustetaan välttämättömyys tukea pk-yritysten kansainvälistymistä (12). - Myös yhteisön ja kolmansien maiden välisissä yhteistyösopimuksissa on lausekkeita, jotka tukevat pk-yritysten välisiä kiinteitä suhteita tarkoituksena edistää kauppaa ja teollista yhteistyötä (13). Tuet suuremmille yrityksille (34) Tavallisesti komissio pitää suurille yrityksille myönnettyjä investointitukia yhteismarkkinoille soveltumattomina. Poikkeukset ovat mahdollisia ainoastaan tuettavilla alueilla toteutettaville hankkeille myönnettävien investointitukien osalta. Komission mielestä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa määrättyjä alueellisia poikkeuksia ei voida kuitenkaan soveltaa kolmansissa maissa toteutettaviin investointeihin. Lisäksi joidenkin Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten 64 artiklan 3 kohdan a alakohta, joka vastaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta, koskee selvästi kyseisen maan myöntämiä tukia eikä sitä voida soveltaa tukiin, joita EU:n jäsenvaltio myöntää yrityksilleen tässä maassa toteutettavia investointihankkeita varten. (35) Komissio vahvistaa myönteisen asenteensa hankkeisiin, joilla tuetaan kehitysmaiden ja markkinatalouteen siirtyvien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä ja näiden maiden taloudellista kehitystä, erityisesti niiden Keski- ja Itä-Euroopan sekä Välimeren alueen maiden osalta, jotka valmistelevat mahdollista liittymistä Euroopan unioniin. Kyseessä olevat tukiohjelmat eivät kuitenkaan täytä niitä arviointiperusteita, jotka komissio tavallisesti liittää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisiin "Euroopan yhteistä etua koskeviin hankkeisiin". Nämä tukiohjelmat eivät ole osa rajat ylittävää ohjelmaa, jota vähintään kaksi jäsenvaltiota tukee yhdessä tai josta vähintään kaksi jäsenvaltiota on sopinut yhdessä yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi. Ei myöskään ole todisteita siitä, että tukiohjelmat olisivat osa sen kolmannen maan kehitys- tai yhteistyöstrategiaa, jossa tuetut hankkeet on tarkoitus toteuttaa. Tämän vuoksi ei Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaista "Euroopan yhteistä etua" voida käyttää kyseisten tukiohjelmien perusteluna. (36) Komissio ei voi kuitenkaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tietyille suurten yritysten hankkeille kyseisten tukiohjelmien perusteella myönnetyt tuet eivät ole Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion tukea, tai että ne voidaan vapauttaa yleisestä valtion tuen kiellosta soveltamalla 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta. Sen toteamiseksi, vaikuttavatko tällaiset tuet yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla kaupankäynnin edellytyksiin, komission olisi muun muassa - varmistuttava siitä, että tukeen ei sisälly (peitettyä) vientitukea, ja - otettava huomioon vaikutus työllisyyteen sekä lähtö- että kohdemaassa, riskit, joita liittyy tytäryhtiöiden tai tuotantolaitosten siirtämiseen jäsenvaltioista kolmansiin maihin, alakohtaiset vaikutukset ja kotimainen valmistusosuus, tuen välttämättömyys - mukaan lukien suunniteltu tuen intensiteetti - ottaen huomioon Euroopan teollisuuden kansainvälinen kilpailukyky ja/tai tietyssä kolmannessa maassa toteutettavaan investointihankkeeseen liittyvät riskit. Koska tämä arviointi on toteutettava tapauskohtaisesti, komission on vaadittava erillinen ilmoitus kaikista tukiohjelman yhteydessä suunnitelluista tuista sellaisille yrityksille, joita ei voida luokitella pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen (14) määritelmän mukaisiksi pk-yrityksiksi. V (37) Komission mielestä tukiohjelmaa voidaan pitää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset) myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvana. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä tukia suurten yritysten hankkeille. Sen vuoksi komissio vaatii Itävallan hallitusta ilmoittamaan erikseen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikista tällaisista suunnitelmista, ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Tuki, jonka Itävallan tasavalta aikoo myöntää ERP-kansainvälistymisohjelman yhteydessä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa tarkoitetuille pienille ja keskisuurille yrityksille, on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvaa. 2 artikla Tuesta, jonka Itävallan tasavalta aikoo myöntää 1 artiklassa mainitun ohjelman yhteydessä yrityksille, joita ei voida luokitella pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa tarkoitetuiksi pieniksi ja keskisuuriksi yrityksiksi, on ilmoitettava erikseen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tuesta, jonka Itävallan tasavalta aikoo myöntää pienille ja keskisuurille yrityksille ja jonka perustana olevat tukikelpoiset kustannukset poikkeavat komission yleensä pk-yritysten investointituille pk-yrityksiä koskevien yhteisön suuntaviivojen 4.1 kohdan ja aluetukijärjestelmien koordinointiperiaatteiden mukaisesti hyväksymistä tukikelpoisista kustannuksista ja joka komission hyväksymien tukikelpoisten kustannusten perusteella laskettuna johtaa pienten yritysten osalta yli 15 prosentin tuen intensiteettiin ja keskisuurten yritysten osalta yli 7,5 prosentin intensiteettiin, on ilmoitettava erikseen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 3 artikla Itävallan hallitusta vaaditaan esittämään komissiolle vuosittain kertomus ohjelman soveltamisesta. 4 artikla Itävallan hallitusta muistutetaan siitä, että tämän ohjelman soveltamista koskevat eri tarkoituksiin myönnetyn tuen (15) tai samaan tarkoitukseen saman viranomaisen tai eri viranomaisten (keskus-, alue- ja/tai paikallisviranomaisten) hyväksymien ohjelmien perusteella myönnetyn tuen kasautumista koskevat säännöt. Jälkimmäisessä tapauksessa ei 1 artiklassa mainitulle ohjelmalle hyväksyttyä tuen enimmäismäärää saada ylittää. Lisäksi Itävallan hallitusta muistutetaan siitä, että sen on noudatettava tiettyjä aloja koskevia yhteisön sääntöjä, toisin sanoen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia aloja, liikennettä, kalastusta ja maataloutta sekä maataloustuotteiden valmistusta ja myyntiä (16). 5 artikla Tämä päätös on osoitettu Itävallan hallitukselle. Tehty Brysselissä 5 päivänä kesäkuuta 1996. Komission puolesta Hans VAN DEN BROEK Komission jäsen (1) EYVL N:o C 71, 9.3.1996, s. 6. (2) Asia N:o C 51/95 (ent. N 320/95), EYVL N:o C 71, 9.3.1996, s. 9. (3) EYVL N:o C 213, 19.8.1992, s. 2. (4) Taloudellisen tuen myöntämisestä Unkarin tasavallalle ja Puolan kansanvallalle 18 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89, EYVL N:o L 375, 23.12.1989, s. 11. (5) Neuvoston 22 päivänä toukokuuta 1995 vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 6/95 neuvoston asetuksen (EY) N:o . . ./95 antamiseksi EC Investment Partners -rahoitusvälineen täytäntöönpanosta Latinalaisen Amerikan, Aasian ja Välimeren alueen maissa sekä Etelä-Afrikan tasavallassa, EYVL N:o C 160, 26.6.1995, s. 8. (6) Katso valtion tukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen 25 kohdan 11 alakohta (EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivat), EYVL N:o L 231, 3.9.1994, s. 57. (7) Asia C-142/87 Belgia v. komissio ("Tubemeuse"), Kok. 1990, s. I-959, 35 kohta. (8) EYVL N:o C 68, 9.3.1996, s. 9. (9) Asia C-142/87, Belgia v. komissio ("Tubemeuse"), Kok. 1990, s. I-959, 38 - 40 kohta. (10) EYVL N:o C 31, 3.2.1979, s. 9. (11) KOM(95) 42 lopull., s. 5. (12) SI 95/1000, s. 14. (13) Ks. esimerkiksi Euroopan yhteisön ja Nepalin kuningaskunnan kanssa tehtävää yhteistyösopimusta koskevan ehdotuksen 6 artikla, EYVL N:o C 338, 16.12.1995, s. 10, ja Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä eteläisten yhteismarkkinoiden ja niiden jäsenvaltioiden (Argentiina, Brasilia, Paraguay, Uruguay) välistä yhteistyötä koskevan alueidenvälisen puitesopimuksen tekemistä koskevan ehdotuksen 12 artikla, EYVL N:o C 14, 19.1.1996, s. 3. (14) EYVL N:o L 107, 30.4.1996, s. 4. (15) EYVL N:o C 3, 5.1.1985, s. 2. (16) EYVL N:o C 29, 2.2.1996, s. 4.