FI Euroopan unionin virallinen lehti L 112/1

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2018/643,

annettu 18 päivänä huhtikuuta 2018,

rautatieliikenteen tilastoista

(uudelleenlaadittu)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 91/2003 (3) on muutettu useita kertoja huomattavilta osin (4). Koska siihen on määrä tehdä uusia muutoksia, mainittu asetus olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.

(2) Rautatiet ovat merkittävä osa unionin liikenneverkkoja.

(3) Tilastotiedot tavaroiden ja matkustajien rautatiekuljetuksista ovat tarpeen, jotta komissio voi seurata ja kehittää yhteistä liikennepolitiikkaa sekä alueita ja Euroopan laajuisia verkkoja koskevien politiikkojen liikenneosuutta.

(4) Myös rautateiden turvallisuutta koskevia tilastotietoja tarvitaan, jotta komissio voi valmistella ja seurata liikenteen turvallisuuteen liittyviä unionin toimia. Euroopan unionin rautatievirasto kerää onnettomuustietoja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/49/EY (5) liitteen I nojalla yhteisten turvallisuusindikaattoreiden ja onnettomuuksien kustannusten yhteisten laskentatapojen osalta.

(5) Myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/34/EU (6) 15 artiklassa säädettyjen seurantatehtävien suorittaminen edellyttää rautatieliikennettä koskevia unionin tason tilastoja.

(6) Kaikista liikennemuodoista olisi kerättävä unionin tason tilastotiedot yhteisten käsitteiden ja standardien mukaisesti, ja olisi pyrittävä mahdollisimman hyvään eri liikennemuotojen vertailtavuuteen.

(7) On tärkeää välttää työskentelyn päällekkäisyyttä ja optimoida olemassa olevien tilastointitarkoituksiin soveltuvien tietojen käyttö. Tätä varten sekä helposti saatavien ja hyödyllisten tietojen tarjoamiseksi unionin kansalaisille ja muille sidosryhmille rautatieliikenteen turvallisuudesta ja rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta, myös rautatieinfrastruktuurista, komission yksiköiden ja asiaankuuluvien yhteisöjen välille olisi laadittava asianmukaiset tilastotoimia koskevat yhteistyösopimukset, myös kansainvälisellä tasolla.

(8) Käyttäjien tarpeiden ja vastaajille aiheutuvan rasitteen olisi oltava tasapainossa tuotettaessa Euroopan tilastoja.

(9) Euroopan parlamentille ja neuvostolle esittämässään kertomuksessa asetuksen (EY) N:o 91/2003 soveltamisesta saamistaan kokemuksista komissio viittasi siihen, että pitkän aikavälin kehitys todennäköisesti johtaa mainitun asetuksen nojalla jo kerättyjen tietojen poistamiseen tai yksinkertaistamiseen ja että tavoitteena on lyhentää rautatieliikenteen matkustajia koskevien vuosittaisten tietojen toimittamisaikaa. Komission olisi edelleen toimitettava säännöllisin väliajoin kertomuksia tämän asetuksen täytäntöönpanosta.

(10) Rautatieliikenteen kaupallisilla markkinoilla toimii rinnakkain julkisessa ja yksityisessä omistuksessa olevia rautatieyrityksiä, mikä edellyttää, että kaikilta rautatieyrityksiltä vaadittavat tilastotiedot, joita Eurostat edelleen levittää, määritellään selkeästi.

(11) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on yhdenmukaisten tietojen tuottamiseen tarvittavien yhteisten tilastostandardien luominen ja kyseisten standardien paneminen täytäntöön kussakin jäsenvaltiossa virallisten tilastojen tuottamisesta vastaavien elinten ja laitosten valvonnassa, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

(12) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009 (7) on viitekehys tämän asetuksen säännöksille.

(13) Jotta jäsenvaltioissa tapahtuva kehitys tulisi otetuksi huomioon, samalla kun säilytetään rautatieliikennettä koskevien tietojen keruu yhdenmukaisena kaikkialla unionissa, ja jotta jäsenvaltioiden toimittamien tietojen laatu pysyisi korkeana, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, siltä osin kuin kyse on tämän asetuksen muuttamisesta teknisten määritelmien mukauttamiseksi ja täydentävien teknisten määritelmien antamiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (8) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

(14) Komission olisi varmistettava, ettei näistä delegoiduista säädöksistä aiheudu merkittävää lisärasitetta jäsenvaltioille tai vastaajille.

(15) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa tulosten laatua ja vertailtavuutta koskevia kertomuksia varten toimitettavien tietojen määrittämisen osalta sekä sellaisten järjestelyjen osalta, joiden mukaisesti komissio (Eurostat) levittää näitä tuloksia. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (9) mukaisesti.

(16) Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa on kuultu,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tavoite

Tämän asetuksen tavoitteena on vahvistaa yhteiset säännöt rautatieliikenteen tilastojen laatimista varten unionin tasolla.

2 artikla

Soveltamisala

Tämän asetuksen piiriin kuuluvat kaikki unionin rautatiet. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava tilastotiedot, jotka koskevat rautatieliikennettä sen kansallisella alueella. Jos rautatieyritys toimii useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, asianomaiset kansalliset viranomaiset pyytävät yritykseltä toimintamaittain eriteltyjä tietoja, jotta kansalliset tilastotiedot voidaan kerätä.

Jäsenvaltiot voivat jättää tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle:

a) rautatieyritykset, jotka toimivat ainoastaan tai pääosin teollisuuslaitoksissa tai vastaavissa laitoksissa, myös satamissa;

b) rautatieyritykset, jotka pääosin tarjoavat paikallisia matkailupalveluita, kuten toiminnassa säilytetyt höyryjunaliikenteen radat.

3 artikla

Määritelmät

1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan

1) ’ilmoittavalla maalla’ jäsenvaltiota, joka toimittaa tietoja Eurostatille;

2) ’kansallisilla viranomaisilla’ kansallisia tilastolaitoksia ja muita elimiä, jotka kussakin jäsenvaltiossa vastaavat Euroopan tilastojen tuottamisesta;

3) ’rautatiellä’ raiteista koostuvaa liikenneväylää, joka on yksinomaan raideliikennevälineiden käytössä;

4) ’raideliikennevälineellä’ yksinomaan raiteilla kulkevaa liikkuvaa kalustoa, joka kulkee joko omalla konevoimalla (vetovoimakalusto) tai toisen välineen hinaamana (henkilövaunut, liitevaunut, katetut tavaravaunut ja avonaiset tavaravaunut);

5) ’rautatieyrityksellä’ kaikkia julkisia tai yksityisiä yrityksiä, jotka tarjoavat tavaroiden ja/tai matkustajien rautatieliikennepalveluja. Näihin eivät kuulu yritykset, joiden liiketoimintaan kuuluu ainoastaan metro-, raitiovaunu- ja/tai kevytraideliikennepalvelujen tarjoaminen matkustajille;

6) ’tavaroiden rautatiekuljetuksella’ tavaroiden siirtämistä raideliikennevälineillä kuormauspaikasta purkamispaikkaan;

7) ’rautateiden matkustajaliikenteellä’ matkustajien kuljettamista raideliikennevälineillä lähtöpaikasta määräpaikkaan. Tähän ei kuulu matkustajien kuljettaminen metrolla, raitiovaunulla ja/tai kevytraiteella;

8) ’metrolla’ (myös ’maanalainen’) matkustajien kuljettamiseen tarkoitettua sähköistä rautatietä, jolla on suuri kuljetuskapasiteetti ja jolle on tyypillistä yksinomainen käyttöoikeus, monivaunuiset junat, suuri nopeus ja nopea kiihtyvyys, kehittynyt merkinanto sekä tasoristeysten puuttuminen, jotta junien tiheä liikennöinti ja korkeat laituritasot olisivat mahdollisia. Metroille ovat tyypillisiä myös lyhyet etäisyydet asemien välillä, yleensä 700–1 200 metrin etäisyys. ’Suurella nopeudella’ viitataan nopeuteen raitiovaunuihin ja kevytraiteeseen verrattuna, ja se tarkoittaa tässä noin 30–40 km/h lyhyillä etäisyyksillä ja 40–70 km/h pitkillä etäisyyksillä;

9) ’raitiovaunulla’ tieliikenteen matkustaja-ajoneuvoa, jossa on tilaa enemmän kuin yhdeksälle henkilölle (kuljettaja mukaan luettuna), joka on liitetty johtimiin tai on dieselmoottorikäyttöinen ja joka kulkee raiteilla;

10) ’kevytraiteella’ matkustajien kuljettamiseen tarkoitettua rautatietä, jolla käytetään usein sähkövoimalla toimivia raiteilla kulkevia vaunuja, jotka liikennöivät yksittäin tai lyhyinä yhdistelminä kiinteillä kaksiraiteisilla radoilla. Asemien/pysäkkien välinen etäisyys on yleensä vähemmän kuin 1 200 metriä. Metroihin verrattuna kevytraide on kevyempirakenteinen, tarkoitettu pienemmille liikennemäärille ja kulkee tavallisesti pienemmillä nopeuksilla. Joskus on vaikea erottaa tarkasti toisistaan kevytraidetta ja raitiovaunua; raitiovaunut eivät yleensä ole erillään tieliikenteestä, kun taas kevytraide voi olla muista järjestelmistä erillään;

11) ’kansallisella kuljetuksella’ rautatiekuljetusta kahden ilmoittavassa maassa sijaitsevan paikan välillä (kuormauspaikka/lähtöpaikka ja purkamispaikka/määräpaikka). Siihen voi sisältyä kauttakuljetus toisen maan läpi;

12) ’kansainvälisellä kuljetuksella’ rautatiekuljetusta ilmoittavassa maassa sijaitsevan paikan (kuormauspaikka/lähtöpaikka tai purkamispaikka/määräpaikka) ja toisessa maassa sijaitsevan paikan (kuormauspaikka/lähtöpaikka tai purkamispaikka/määräpaikka) välillä;

13) ’kauttakuljetuksella’ rautatiekuljetusta ilmoittavan maan kautta kahden paikan (kuormauspaikka/lähtöpaikka ja purkamispaikka/määräpaikka) välillä, jotka eivät ole ilmoittavassa maassa. Kuljetuksiin, joihin sisältyy tavaroiden/matkustajien kuormaus/siirtyminen tai purkaminen/poistuminen ilmoittavan maan rajalla toisesta kuljetusmuodosta/toiseen kuljetusmuotoon, ei pidetä kauttakuljetuksena;

14) ’rautatiematkustajalla’ junan miehistöä lukuun ottamatta kaikkia henkilöitä, jotka matkustavat raideliikennevälineellä. Onnettomuustilastoissa mukaan luetaan matkustajat, jotka yrittävät nousta liikkuvaan junaan/poistua liikkuvasta junasta;

15) ’matkustajamäärällä’ rautatiematkustajien tekemien matkojen lukumäärää; tällöin jokainen matka määritellään siirtymiseksi lähtöpaikasta määräpaikkaan joko sisältäen vaihdon tai ilman vaihtoa toisesta raideliikennevälineestä toiseen. Jos matkustajat käyttävät useamman kuin yhden rautatieyrityksen palveluja, heidät lasketaan mahdollisuuksien mukaan vain yhteen kertaan;

16) ’henkilökilometrillä’ mittayksikköä, joka vastaa yhden rautatieliikenteen matkustajan kulkemaa yhden kilometrin matkaa. Huomioon otetaan ainoastaan ilmoittavan maan kansallisella alueella kuljettu matka;

17) ’painolla’ tavaroiden määrää tonneina (1 000 kilogrammaa). Tarkasteltavaan painoon sisältyy kuljetettavien tavaroiden painon lisäksi pakkauksien paino sekä yhdistetyissä kuljetuksissa rautateitse kuljetettujen konttien, vaihtokorien, kuormalavojen sekä tieliikenteen ajoneuvojen taarapaino. Jos tavarat kuljetetaan käyttäen useamman kuin yhden rautatieyrityksen palveluja, tavaroiden paino lasketaan mahdollisuuksien mukaan vain yhteen kertaan;

18) ’tonnikilometrillä’ tavarakuljetuksen mittayksikköä, joka vastaa yhden tavaratonnin (1 000 kilogrammaa) kuljetusta rautateitse kilometrin matkan. Huomioon otetaan ainoastaan ilmoittavan maan kansallisella alueella kuljettu matka;

19) ’junalla’ tietyllä numerolla tai erityisellä nimellä määrätyltä lähtöasemalta määrätylle pääteasemalle liikennöivää yhden tai useamman veturin tai kiskobussin hinaamaa yhtä tai useampaa raideliikennevälinettä tai yhtä yksin kulkevaa kiskobussia. Tyhjää veturia eli yksin kulkevaa veturia ei pidetä junana;

20) ’junakilometrillä’ mittayksikköä, joka vastaa junan kulkemista kilometrin matkan. Käytettävä etäisyys on tosiasiallisesti liikennöity matka, jos se on saatavissa, muussa tapauksessa käytetään rataverkon lähtö- ja saapumispaikan välistä vakioetäisyyttä. Huomioon otetaan ainoastaan ilmoittavan maan kansallisella alueella kuljettu matka;

21) ’täydellä junakuormalla’ lähetystä, joka koostuu yhdestä tai useammasta vaunukuormasta, jotka sama lähettäjä antaa kuljetettavaksi samaan aikaan samalla asemalla ja jotka toimitetaan junan kokoonpanoa muuttamatta samalle vastaanottajalle samalle määräasemalle;

22) ’täydellä vaunukuormalla’ tavaralähetystä, joka edellyttää vaunun yksinomaista käyttöä riippumatta siitä, käytetäänkö koko kuormauskapasiteetti;

23) ’TEU:lla (Twenty-foot Equivalent Unit)’ 20 jalkaa (6,10 m) pitkään ISO-konttiin perustuvaa standardiyksikköä, jota käytetään liikennevirtojen tai kapasiteetin tilastollisessa mittauksessa. Yksi ISO-standardien 1 sarjan mukainen 40 jalan kontti vastaa 2 TEU:ta. Alle 20 jalan pituiset vaihtokorit vastaavat 0,75 TEU:ta, 20–40 jalan pituiset 1,5 TEU:ta ja yli 40 jalan pituiset 2,25 TEU:ta.

2. Siirretään komissiolle valta antaa 10 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän artiklan muuttamista tämän artiklan 1 kohdan 8, 9, 10, 21, 22 ja 23 alakohdissa vahvistettujen teknisten määritelmien mukauttamiseksi sekä uusista teknisistä määritelmistä säätämiseksi silloin, kun se on tarpeen sellaisen uuden kehityksen huomioon ottamiseksi, joka edellyttää tietyn teknisten yksityiskohtien tason määrittämistä tilastojen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi.

Käyttäessään tätä valtaansa komissio varmistaa, ettei delegoiduista säädöksistä aiheudu huomattavaa lisärasitetta jäsenvaltioille tai vastaajille. Lisäksi komissio perustelee asianmukaisesti tilastolliset toimet, joista näissä delegoiduissa säädöksissä säädetään, hyödyntäen tarvittaessa kustannustehokkuusanalyysia, mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 223/2009 14 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu arviointi vastaajille aiheutuvasta rasitteesta ja tuottamisen kustannuksista.

4 artikla

Tietojen keruu

1. Kerättävät tilastot on mainittu tämän asetuksen liitteissä. Ne kattavat seuraavantyyppiset tiedot:

a) tavaraliikenteen vuosittaiset tilastot – yksityiskohtainen ilmoitus (liite I);

b) henkilöliikenteen vuosittaiset tilastot – yksityiskohtainen ilmoitus (liite II);

c) tavaraliikenteen ja henkilöliikenteen neljännesvuosittaiset tilastot (liite III);

d) tavaraliikenteen ja henkilöliikenteen alueelliset tilastot (liite IV);

e) tilastot rautatieverkon liikennevirroista (liite V).

2. Jäsenvaltioiden on liitteiden I ja II mukaisesti ilmoitettava tiedot yrityksistä, joiden

a) tavaraliikenteen kokonaismäärä on vähintään 200 000 000 tonnikilometriä tai vähintään 500 000 tonnia;

b) henkilöliikenteen kokonaismäärä on vähintään 100 000 000 henkilökilometriä.

Liitteiden I ja II mukainen ilmoittaminen on valinnaista sellaisten yritysten osalta, jotka jäävät a ja b alakohdassa tarkoitettujen kynnysarvojen alapuolelle.

3. Jäsenvaltioiden on liitteen VIII mukaisesti toimitettava yhteenlasketut tiedot 2 kohdassa tarkoitettujen kynnysarvojen alapuolelle jäävistä yrityksistä, jos kyseisiä tietoja ei ole ilmoitettu liitteiden I ja II mukaisesti, kuten liitteessä VIII täsmennetään.

4. Tätä asetusta varten tavarat luokitellaan liitteen VI mukaisesti. Vaaralliset aineet luokitellaan lisäksi liitteen VII mukaisesti.

5 artikla

Tietolähteet

1. Jäsenvaltioiden on nimettävä julkinen tai yksityinen organisaatio osallistumaan tämän asetuksen mukaisesti vaadittavien tietojen keruuseen.

2. Tarvittavat tiedot voidaan hankkia käyttäen yhtä tai useampaa seuraavista lähteistä:

a) pakolliset tutkimukset;

b) hallinnolliset tiedot, myös sääntelystä vastaavien viranomaisten keräämät tiedot, erityisesti rautateiden tavaraliikenteen rahtikirja, jos saatavilla;

c) tilastolliset arviointimenetelmät;

d) rautatiealan toimialajärjestöjen toimittamat tiedot;

e) erityistutkimukset.

3. Kansallisten viranomaisten on toteutettava toimenpiteitä käytettyjen tietolähteiden koordinoimiseksi ja Eurostatille toimitettavien tilastojen laadun varmistamiseksi.

6 artikla

Tilastojen toimittaminen Eurostatille

1. Jäsenvaltioiden on toimitettava Eurostatille 4 artiklassa tarkoitetut tilastot.

2. Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan 4 artiklassa tarkoitettujen tilastojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

7 artikla

Levittäminen

1. Komissio (Eurostat) levittää liitteissä I–V ja VIII määritettyihin tietoihin perustuvat tilastot.

2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tulosten levittämistä koskevat järjestelyt. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

8 artikla

Tilastojen laatu

1. Jäsenvaltioiden auttamiseksi ylläpitämään rautatieliikenteen tilastojen laatua Eurostat laatii ja julkaisee menetelmäsuosituksia. Suosituksissa otetaan huomioon kansallisten viranomaisten, rautatieyritysten ja rautatiealan toimialajärjestöjen parhaat toimintatavat.

2. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet toimitettujen tietojen laadun varmistamiseksi.

3. Eurostat arvioi tilastotietojen laadun. Arviointia varten jäsenvaltioiden on toimitettava Eurostatin pyynnöstä tiedot tilastojen laadinnassa käytetyistä menetelmistä.

4. Toimitettaviin tietoihin sovelletaan tätä asetusta sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja laatukriteerejä.

5. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa täsmennetään vakiomuotoisten laatuselvitysten yksityiskohtaiset järjestelyt, rakenne, jaksotus ja vertailukelpoisuutta koskevat seikat. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

9 artikla

Täytäntöönpanokertomukset

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa kuultuaan kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja tulevasta kehityksestä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 ja sen jälkeen joka neljäs vuosi.

Komissio ottaa kertomuksessa huomioon jäsenvaltioiden toimittamat asiaankuuluvat tiedot toimitettujen tietojen laadusta, käytetyistä tiedonkeruumenetelmistä, mahdollisista parannuksista ja käyttäjien tarpeista.

Kertomuksessa on erityisesti

a) arvioitava tuotettujen tilastojen unionille, jäsenvaltioille sekä tilastotietojen toimittajille ja käyttäjille tuottamia hyötyjä suhteessa niiden kustannuksiin;

b) arvioitava toimitettujen tietojen laatua, käytettyjä tiedonkeruumenetelmiä ja tuotettujen tilastojen laatua.

10 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2. Siirretään komissiolle 13 päivästä joulukuuta 2016 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6. Edellä olevan 3 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

11 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 223/2009 perustettu Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

12 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 91/2003.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä X olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

13 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Strasbourgissa 18 päivänä huhtikuuta 2018. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies A. TAJANI Neuvoston puolesta Puheenjohtaja L. PAVLOVA

(1) Lausunto annettu 6. joulukuuta 2017 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(2) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 14. maaliskuuta 2018 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 12. huhtikuuta 2018.

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 91/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, rautatieliikenteen tilastoista (EYVL L 14, 21.1.2003, s. 1).

(4) Katso liite IX.

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (rautatieturvallisuusdirektiivi) (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44).

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/34/EU, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 32).

(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164).

(8) EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

LIITE I TAVARALIIKENTEEN VUOSITTAISET TILASTOT – YKSITYISKOHTAINEN ILMOITUS Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Kuljetetut tavarat: — tonneina — tonnikilometreinä Tavarajunaliikenne: — junakilometreinä Kuljetettujen intermodaalisten kuljetusyksiköiden määrä: — lukumääränä — TEU (twenty-foot-equivalent-unit)-yksikköinä (konttien ja vaihtokorien osalta) Viitejakso Yksi vuosi Toistuvuus Vuosittain Taulukkoluettelo ja kunkin taulukon jaottelu Taulukko I1: kuljetetut tavarat kuljetustyypeittäin Taulukko I2: kuljetetut tavarat tavaratyypeittäin (liite VI) Taulukko I3: kuljetetut tavarat kuormaus- ja purkamismaittain (kansainvälisten kuljetusten ja kauttakuljetusten osalta) Taulukko I4: kuljetetut tavarat vaarallisten aineiden luokittain (liite VII) Taulukko I5: kuljetut tavarat lähetystyypeittäin (valinnainen) Taulukko I6: intermodaalisissa kuljetusyksiköissä kuljetetut tavarat kuljetustyypeittäin ja kuljetusyksikkötyypeittäin Taulukko I7: lastattuina kuljetettujen intermodaalisten kuljetusyksiköiden määrä kuljetustyypeittäin ja kuljetusyksikkötyypeittäin Taulukko I8: tyhjinä kuljetettujen intermodaalisten kuljetusyksiköiden määrä kuljetustyypeittäin ja kuljetusyksikkötyypeittäin Taulukko I9: tavarajunaliikenne Tietojen toimittamisen määräaika Viisi kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso taulukoille I1, I2 ja I3 2003 Ensimmäinen viitejakso taulukoille I4, I5, I6, I7, I8 ja I9 2004 Huomautukset 1. Kuljetustyyppi jaotellaan seuraavasti: — kansallinen — kansainvälinen – saapuva — kansainvälinen – lähtevä — kauttakuljetus 2. Lähetystyyppi voidaan jaotella seuraavasti: — täydet junalastit — täydet vaunulastit — muu 3. Kuljetusyksikön tyyppi jaotellaan seuraavasti: — kontit ja vaihtokorit — puoliperävaunut (saattamattomat) — maantieajoneuvot (saatetut) 4. Taulukon I3 osalta Eurostat ja jäsenvaltiot voivat toteuttaa järjestelyjä, joilla helpotetaan muista jäsenvaltioista lähtöisin olevien tietojen konsolidointia kyseisten tietojen johdonmukaisuuden takaamiseksi. 5. Taulukon I4 osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava, mitkä liikenneluokat eivät mahdollisesti kuulu tietojen piiriin. 6. Jos taulukoiden I2–I8 osalta ei ole saatavilla täydellisiä tietoja kauttakulkuliikenteestä, jäsenvaltioiden on toimitettava kaikki saatavilla olevat tiedot.

LIITE II HENKILÖLIIKENTEEN VUOSITTAISET TILASTOT – YKSITYISKOHTAINEN ILMOITUS Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Kuljetetut matkustajat: — matkustajamääränä — henkilökilometreinä Matkustajajunaliikenne: — junakilometreinä Viitejakso Yksi vuosi Toistuvuus Vuosittain Taulukkoluettelo ja kunkin taulukon jaottelu Taulukko II1: kuljetetut matkustajat liikennelajeittain Taulukko II2: kuljetetut kansainväliset matkustajat lähtö- ja tulomaittain Taulukko II3: matkustajajunaliikenne Tietojen toimittamisen määräaika Kahdeksan kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso 2016 Huomautukset 1. Liikennelaji jaotellaan seuraavasti: — kansallinen — kansainvälinen 2. Taulukoiden II1 ja II2 osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava tiedot, joihin sisältyvät ilmoittavan maan ulkopuolisen lipunmyynnin tiedot. Nämä tiedot voidaan saada joko suoraan muiden maiden viranomaisilta tai lippuja koskevien kansainvälisten korvausjärjestelyjen kautta.

LIITE III TAVARALIIKENTEEN JA HENKILÖLIIKENTEEN NELJÄNNESVUOSITTAISET TILASTOT Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Kuljetetut tavarat: — tonneina — tonnikilometreinä Kuljetetut matkustajat: — matkustajamääränä — henkilökilometreinä Viitejakso Neljännesvuosi Toistuvuus Neljännesvuosittain Taulukkoluettelo ja kunkin taulukon jaottelu Taulukko III1: kuljetetut tavarat Taulukko III2: kuljetetut matkustajat Tietojen toimittamisen määräaika Kolme kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso Vuoden 2004 ensimmäinen neljännes Huomautukset 1. Taulukot III1 ja III2 voivat perustua alustaviin tietoihin, myös arvioihin. Taulukon III2 osalta jäsenvaltiot voivat ilmoittaa ilmoittavan maan lipunmyyntiin tai muuhun käytettävissä olevaan lähteeseen perustuvat tiedot. 2. Nämä tilastotiedot toimitetaan liitteiden I ja II piiriin kuuluvista yrityksistä.

LIITE IV TAVARALIIKENTEEN JA HENKILÖLIIKENTEEN ALUEELLISET TILASTOT Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Kuljetetut tavarat: — tonneina Kuljetetut matkustajat: — matkustajamääränä Viitejakso Yksi vuosi Toistuvuus Joka viides vuosi Taulukkoluettelo ja kunkin taulukon jaottelu Taulukko IV1: kansallinen tavaraliikenne kuormaus- ja purkamisalueittain (NUTS 2) Taulukko IV2: kansainvälinen tavaraliikenne kuormaus- ja purkamisalueittain (NUTS 2) Taulukko IV3: kansallinen henkilöliikenne lähtö- ja määräalueittain (NUTS 2) Taulukko IV4: kansainvälinen henkilöliikenne lähtö- ja määräalueittain (NUTS 2) Tietojen toimittamisen määräaika 12 kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso 2005 Huomautukset 1. Jos kuormaus- tai purkamispaikka (taulukot IV1 ja IV2) taikka lähtö- tai määräpaikka (taulukot IV3 ja IV4) on Euroopan talousalueen ulkopuolella, jäsenvaltiot ilmoittavat ainoastaan maan. 2. Jäsenvaltioiden avustamiseksi näiden taulukoiden laadinnassa Eurostat toimittaa jäsenvaltioille luettelon UIC:n asemakoodeista ja niitä vastaavista NUTS-koodeista. 3. Taulukoissa IV3 ja IV4 jäsenvaltiot voivat ilmoittaa lipunmyyntiin tai muuhun käytettävissä olevaan lähteeseen perustuvat tiedot. 4. Nämä tilastotiedot toimitetaan liitteiden I ja II piiriin kuuluvista yrityksistä.

LIITE V TILASTOT RAUTATIEVERKON LIIKENNEVIRROISTA Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Tavaraliikenne: — junien määrä Henkilöliikenne: — junien määrä Muu liikenne (huoltoliikenne jne.) (valinnainen): — junien määrä Viitejakso Yksi vuosi Toistuvuus Joka viides vuosi Taulukkoluettelo ja kunkin taulukon jaottelu Taulukko V1: tavaraliikenne rataosittain Taulukko V2: henkilöliikenne rataosittain Taulukko V3: muu liikenne (huoltoliikenne jne.) rataosittain (valinnainen) Tietojen toimittamisen määräaika 18 kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso 2005 Huomautukset 1. Jäsenvaltioiden on määritettävä joukko rataverkon osia siten, että niihin sisältyy vähintäänkin niiden kansallisella alueella sijaitseva Euroopan laajuiseen rautatieverkon (TEN-verkon) rautatieosuus. Niiden on ilmoitettava Eurostatille: — maantieteelliset sijaintitiedot ja muut tiedot, joita tarvitaan rataverkon kunkin osan tunnistamiseen ja sijoittamiseen, sekä tiedot osien välisistä yhteyksistä, — tiedot kutakin rataverkon osaa käyttävien junien ominaisuuksista (myös kapasiteetista). 2. TEN-verkkoon kuuluviin rataosiin on tiedoissa liitettävä lisätunnus, jotta TEN-rautatieliikennettä voidaan mitata.

LIITE VI NST 2007 Pääryhmä Kuvaus 01 Maatalous-, riistatalous- ja metsätaloustuotteet; kala ja muut kalastustuotteet 02 Kivihiili ja ruskohiili; raakaöljy ja luonnonkaasu 03 Metallimalmit ja muut kaivostoiminnasta ja louhinnasta saadut tuotteet; turve; uraani ja torium 04 Elintarvikkeet, juomat ja tupakka 05 Tekstiilit ja tekstiilituotteet; nahka ja nahkatuotteet 06 Puutavara, puu- ja korkkituotteet (ei kuitenkaan huonekalut); olki- ja punontatuotteet; massa, paperi ja paperituotteet; painotuotteet ja tallenteet 07 Koksi ja öljytuotteet 08 Kemikaalit, kemialliset tuotteet ja tekokuidut; kumi- ja muovituotteet; ydinpolttoaine 09 Muut ei-metalliset mineraalituotteet 10 Perusmetallit; metallituotteet, ei kuitenkaan koneet ja laitteet 11 Koneet ja laitteet, muualla luokittelemattomat; toimisto- ja tietokoneet; sähkökoneet ja -laitteet, muualla luokittelemattomat; radio-, televisio- ja tietoliikennevälineet ja -laitteet; lääkintäkojeet, hienomekaaniset kojeet ja optiset instrumentit; kellot 12 Kulkuneuvot 13 Huonekalut; muut tehdasvalmisteet, muualla luokittelemattomat 14 Kierrätysraaka-aineet; yhdyskuntajätteet ja muut jätteet 15 Posti- ja kuriiritoiminta 16 Tavarakuljetuksissa käytettävät välineet ja laitteet 17 Koti- ja toimistomuuttojen yhteydessä siirrettävät tavarat; erillään matkustajista kuljetettavat matkatavarat; korjattavaksi siirrettävät moottoriajoneuvot; muut ei-kaupalliset tavarat, muualla luokittelemattomat 18 Yhdistetyt tavarat: eri tavararyhmien sekoitus, joka kuljetetaan yhteisesti 19 Määrittelemättömät tavarat: tavarat, joita ei jostain syystä voida määritellä eikä sen vuoksi luokitella ryhmiin 01–16 20 Muut tavarat, muualla luokittelemattomat

LIITE VII VAARALLISTEN AINEIDEN LUOKITUS 1. Räjähteet 2. Puristetut, nesteytetyt ja paineenalaisena liuotetut kaasut 3. Palavat nesteet 4.1. Helposti syttyvät kiinteät aineet 4.2. Helposti itsestään syttyvät aineet 4.3. Aineet, jotka veden kanssa kosketuksiin joutuessaan kehittävät palavia kaasuja 5.1. Sytyttävästi vaikuttavat (hapettavat) aineet 5.2. Orgaaniset peroksidit 6.1. Myrkylliset aineet 6.2. Tartuntavaaralliset aineet 7. Radioaktiiviset aineet 8. Syövyttävät aineet 9. Muut vaaralliset aineet ja esineet Huom. Nämä luokat on määritelty vaarallisten aineiden kansainvälistä rautatiekuljetusta koskevissa määrityksissä, jotka tunnetaan yleisesti nimellä RID. Ne on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2008/68/EY (1). (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13).

LIITE VIII Taulukko VIII.1 LIIKENTEEN MÄÄRÄ TAVARALIIKENTEESSÄ Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Kuljetetut tavarat: — tonneina yhteensä — tonnikilometreinä yhteensä Tavarajunaliikenne: — junakilometreinä yhteensä Viitejakso Yksi vuosi Toistuvuus Vuosittain Tietojen toimittamisen määräaika Viisi kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso 2017 Huomautukset Ainoastaan yritykset, joiden tavaraliikenteen kokonaismäärä on vähemmän kuin 200 miljoonaa tonnikilometriä ja vähemmän kuin 500 000 tonnia ja jotka eivät tee liitteen I mukaista ilmoitusta (yksityiskohtainen ilmoitus).

Taulukko VIII.2 LIIKENTEEN MÄÄRÄ HENKILÖLIIKENTEESSÄ Muuttujaluettelo ja mittayksiköt Kuljetetut matkustajat: — matkustajamääränä yhteensä — henkilökilometreinä yhteensä Matkustajajunaliikenne: — junakilometreinä yhteensä Viitejakso Yksi vuosi Toistuvuus Vuosittain Tietojen toimittamisen määräaika Kahdeksan kuukautta viitejakson päättymisestä Ensimmäinen viitejakso 2017 Huomautukset Ainoastaan yritykset, joiden henkilöliikenteen määrä yhteensä on vähemmän kuin 100 miljoonaa henkilökilometriä ja jotka eivät tee liitteen II mukaista ilmoitusta (yksityiskohtainen ilmoitus).