NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 25 päivänä tammikuuta 1999,

tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta "Energia, ympäristö ja kestävä kehitys" (1998-2002) (1999/170/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),

sekä katsoo, että

1) Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellään 182/1999/EY (4) hyväksyneet tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä `TTK`) koskevan Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (jäljempänä `viides puiteohjelma`) vuosiksi 1998-2002; puiteohjelmassa esitetään energian, ympäristön ja kestävän kehityksen alalla toteutettavien toimien pääperiaatteet sekä tieteelliset ja teknologiset tavoitteet,

2) perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön puiteohjelman kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin ja että kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista,

3) Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY (5) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettuja erityisohjelmia koskevien neuvoston päätösten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on teettänyt ulkopuolisen arvioinnin ja toimittanut sen sekä sitä koskevat päätelmänsä ja huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle,

4) perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustuloksista saatujen tietojen levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä `osallistumista ja tietojen levittämistä koskevat säännöt`) 25 päivänä joulukuuta 1998 tehtyä neuvoston päätöstä 1999/65/EY (6) sovelletaan tähän erityisohjelmaan; kyseisissä säännöissä sallitaan yhteisen tutkimuskeskuksen osallistuminen tähän erityisohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin,

5) tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksenmukaiseksi tehdä Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen tai assosiaatiosopimukseen perustuvan yhteistyön lisäksi kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa erityisesti perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla,

6) tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyjä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja hyödyntää TTK:n tuloksia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) käyttöön, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta,

7) tiedeyhteisön, teollisuuden ja käyttäjien on tärkeää osallistua merkittävästi toiminnan määrittelyyn, ja tarvittaessa niiden olisi osallistuttava tämän ohjelman täytäntöönpanoon,

8) viidennen puiteohjelman tutkimustoimet on suunnattava myös innovaatioon muun muassa ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden edistämiseksi,

9) pk-yrityksiä olisi erityisesti rohkaistava osallistumaan,

10) tämän ohjelman toteuttamisessa on otettava huomioon yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva yhteisön politiikka,

11) tehokkaalla ja avoimella hallinnolla ohjelmasta tulee tehokkaampi ja käyttäjäystävällisempi,

12) hallinnolliset kulut olisi sisällytettävä yhteisön talousarvioon avoimuutta edistävällä tavalla,

13) tämän ohjelman täytäntöönpanoa on syytä seurata, jotta ohjelmaa voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arviointi ohjelman toteuttamisen etenemisestä, ja

14) tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa on kuultu erityisohjelmien tieteellisestä ja teknisestä sisällöstä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti 25 päivän tammikuuta 1999 ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi erityisohjelma "Energia, ympäristö ja kestävä kehitys" (jäljempänä "erityisohjelma").

2 artikla

1. Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä on viidennen puiteohjelman liitteen III mukaisesti 2 413 miljoonaa euroa, josta enintään 6,5 % varataan komission hallinnollisiin menoihin.

Tämän rahamäärän viitteellinen jakautuminen käy ilmi liitteestä I.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta rahamäärästä varataan

- 446 miljoonaa euroa kaudeksi 1998-1999

ja

- 1679 miljoonaa euroa kaudeksi 2000-2002.

Neuvosto mukauttaa viimeksi mainittua määrää viidennen puiteohjelman 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa määritellyin edellytyksin viidennen puiteohjelman 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa. Erityisohjelmaa toteutettaessa ei ennen neuvoston päätöstä saa ylittää ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyä määrää.

3. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä asetettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten ottaen huomioon monivuotisten rahoitusnäkymien perusteella käytettävissä olevat varat.

3 artikla

1. Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet käyvät ilmi liitteestä II. Ne ovat yhdenmukaiset viidennen puiteohjelman liitteessä I esitettyjen periaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden kanssa.

2. Toteutettavien TTK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valintaperusteita, jotka on mainittu osallistumista ja tietojen levittämistä koskevien sääntöjen 10 artiklassa.

Lisäksi teollisuuden olisi osallistuttava yhteisesti rahoitettaviin teollisiin toimiin yleensä toiminnan luonteen ja tarkoituksen mukaisesti.

Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa määritelty työohjelma, noudatetaan kaikkia kyseisiä perusteita, vaikkakin niitä voidaan painottaa eri tavalla.

3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tietojen levittämistä koskevia sääntöjä.

4. Yhteisön osallistumista puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa.

Erityisohjelman epäsuorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV.

Ohjelman täytäntöönpanosäännöt annetaan tämän päätöksen liitteessä III.

4 artikla

Ottaen huomioon 3 artiklassa tarkoitetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio:

a) seuraa kulloinkin soveltuvalla riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella erityisohjelman täytäntöönpanoa ja tekee tarvittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvostolle ehdotuksia erityisohjelman mukauttamiseksi; ja

b) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvioinnin erityisohjelmaan kuuluvilla aloilla toteutettavista toimista.

5 artikla

1. Komissio laatii työohjelman, jossa määritellään:

a) yksityiskohtaisesti liitteessä II olevat tavoitteet ja TTK:n painopisteet;

b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu;

c) liitteessä III mainitut koordinointijärjestelyt sekä järjestelyt viidennen puiteohjelman kolmannen toimen innovaatioon ja pk-yritysten osallistumiseen liittyvien tavoitteiden tukemiseksi; sekä

d) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden soveltamista koskevat järjestelyt kutakin epäsuoraa TTK-tointa varten.

2. Työohjelmassa otetaan huomioon tiedeyhteisön, teollisuuden ja käyttäjien asiaan liittyvät edut. Epäsuorat TTK-toimet toteutetaan työohjelman perusteella osallistumista ja tietojen levittämistä koskevissa säännöissä annettujen menettelyjen mukaisesti.

3. Työohjelma päivitetään tarvittaessa, ja komissio antaa sen kaikkien asianomaisten osapuolten käyttöön käyttäjäystävällisessä muodossa, myös sähköisessä muodossa.

6 artikla

1. Komissio vastaa tämän erityisohjelman täytäntöönpanosta.

2. Seuraavien toimenpiteiden toteuttamiseen sovelletaan 7 artiklassa säädettyä menettelyä:

- 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman laatiminen ja päivitys, myös ehdotuspyyntöjen sisällön osalta;

- rahoitettaviksi ehdotettujen TTK-toimien hyväksyminen mukaan lukien kolmansien maiden yksiköiden osallistuminen, kun tämän ohjelman mukainen yhteisön osuus on vähintään 0,6 miljoonaa euroa;

- viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvioinnin toimeksiannon laatiminen;

- liitteessä I esitetyn rahamäärän viitteellisen jakautumisen mahdollinen tarkistus.

7 artikla

1. Komissiota avustaa kaksi ohjelmakomiteaa (jäljempänä `komiteat`), joista toinen käsittelee alaohjelmaa "Ympäristö ja kestävä kehitys" ja toinen alaohjelmaa "Energia" ja jotka muodostuvat jäsenvaltioiden edustajista ja joiden puheenjohtajana on komission edustaja.

2. Edellä 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa edellä tarkoitetuista ehdotuksista toimenpiteiksi määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.

3. a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.

b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.

Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa yhdeksän viikon määräajassa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.

4. Komissio tiedottaa säännöllisesti komiteoille erityisohjelman toteuttamisen yleisestä edistymisestä ja erityisesti kaikkien tästä ohjelmasta rahoitettujen TTK-toimien edistymisestä.

8 artikla

Komissio tiedottaa säännöllisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille ohjelman toteuttamisen yleisestä edistymisestä, myös pk-yritysten osallistumisesta ja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisesta.

9 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 1999.

Neuvoston puolesta

J. FISCHER

Puheenjohtaja

(1) EYVL C 260, 18.8.1998, s. 48.

(2) Lausunto annettu 15. joulukuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(3) EYVL C 407, 28.12.1998, s. 123.

(4) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1.

(5) EYVL L 126, 18.5.1994, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18.12.1997, s. 1).

(6) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 46.

LIITE I

TARPEELLISEKSI ARVIOIDUN RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN

>TAULUKON PAIKKA>

LIITE II

TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET

JOHDANTO

Ympäristön, energian ja kestävän kehityksen alan tutkimus, teknologinen kehittäminen sekä esittely (TK-toiminta) on olennainen tekijä Euroopan kansalaisten sosiaaliselle hyvinvoinnille ja unionin politiikkojen toteuttamiselle. Tämän ohjelman yhteydessä saatua tietämystä ja ohjelmassa kehitettyjä teknologioita hyödyntämällä voidaan vastata useisiin sosiaalisiin ja taloudellisiin tarpeisiin sekä yhteensovittaa erityisesti taloudellista kehitystä ja ympäristönsuojelua. Uudet markkinat tuovat mukanaan kasvua ja työllisyyttä; varma ja kilpailukykyinen energiansaanti varmistetaan ja energiatarpeet tyydytetään. Saavutetut tulokset ovat yhteisön tasolla tai kansainvälisten ympäristösitoumusten perusteella muodostettavien politiikkojen perustana; erityisesti Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano edellyttää kiireellisesti TTK-toiminnan tukea tietyillä aloilla.

Tässä ohjelmassa edistetään yhtenäistä monitieteellistä lähestymistapaa, jonka tavoitteena on ratkaista uutta tieteellistä ja teknologista kehitystä edellyttäviä Euroopan tason ongelmia. Ihminen on ekosysteemin interaktiivinen avaintekijä; hankkeiden toteutuksessa olisi näin ollen löydettävä tasapaino tieteellisten ja sosiaalis-taloudellisten alojen välillä.

Perustutkimuksesta aina esittelyhankkeisiin ulottuvan TTK-toiminnan ja soveltuvien välineiden avulla, mukaan lukien erityisesti koko TTK:n kentän kattavien ehdotusten rahoitusmekanismit, voidaan pyrkiä löytämään ratkaisuja tärkeimpiin ongelmiin, jotta luonnon prosesseja ja vaiheita ja niiden vuorovaikutusta ihmisten toiminnan kanssa ymmärrettäisiin paremmin ja jotta kehitettäisiin uusia tekniikoita ja välineitä, jotka varmistavat siirtymisen kohti kestävää kehitystä.

Vaikka ympäristöä ja energiaa koskeva tutkimus ja teknologinen kehittäminen liittyvät läheisesti toisiinsa, ne ovat kaksi eri alaa. Tästä syystä ne toteutetaan kahden alaohjelman, "Ympäristö ja kestävä kehitys" ja "Energia", avulla siten, että kummallakin on oma talousarvionsa ja ohjelmakomiteansa. Tarvittaessa on huolehdittava tietojenvaihdosta näiden kahden komitean välillä.

Ohjelman strateginen tavoite

Strategisena tavoitteena on edistää kestävää kehitystä keskittymällä avaintoimiin, jotka ovat olennaisia Euroopan sosiaaliselle hyvinvoinnille ja taloudelliselle kilpailukyvylle.

Yhteiskunnan aiheuttamia monimutkaisia ongelmia voidaan käsitellä omaksumalla innovatiivinen lähestymistapa, joka perustuu kahteen päätekijään: yhtenäiset monialaiset ja tieteiden väliset toimet, joissa tärkeimmät toimijat eli yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyökumppanit, kaupallisen, teollisen ja päätöksentekosektorin loppukäyttäjät ovat mukana mahdollisimman usein. Toimissa keskitytään löytämään ratkaisuja strategisiin ongelmiin ja niissä otetaan huomioon ainoastaan alueellisesti, Euroopan tasolla tai maailmanlaajuisesti merkittävät ehdotukset. Eurooppalainen TTK-toiminta on johtavassa asemassa useilla aloilla; Euroopan on säilytettävä tämä hallitseva asema ja pysyttävä kehityksen kärjessä. Toisilla aloilla kehitystä olisi saavutettava yhteiskunnan sekä kaupallisen ja teollisen sektorin hyödyksi.

Sosiaaliset tavoitteet. Yhteiskunnalla on yhä enemmän tarpeita elämänlaadun, turvallisuuden ja niukkojen luonnonvarojen hyödyntämisen, erityisesti varmojen ja taloudellisten energiapalvelujen saannin, suhteen. On turvattava riittävä ja taloudellinen energianhankinta teollisuuden kilpailukyvyn edistämiseksi ja Euroopan kansalaisten elämänlaadun ylläpitämiseksi. Samalla on vähennettävä energian tuotannon ja käytön ympäristövaikutuksia. Vedellä on taloudellista, ympäristöön liittyvää ja yhteiskunnallista strategista arvoa. Väestönkasvu ja luonnonvarojen lisääntyvä kulutus henkeä kohden ja maailmantalouden markkinoiden globalisoituminen sekä maapallon järjestelmien luonnollinen vaihtelevuus aiheuttavat tai kärjistävät monia merkittäviä ympäristöongelmia. Meri on olennaisen tärkeä Euroopan kaupalle ja liikenteelle, monien rikkauksien lähde ja matkailun oleellinen voimavara, mutta myös ihmisen toiminnan aiheuttamien lukuisten sivutuotteiden viimeinen sijoituspaikka. Kaupungit ja niiden kulttuuriperintö ovat sosiaalisen, kulttuurisen ja taloudellisen elämän keskipiste 80 prosentille Euroopan kansalaisista. Nämä keskeisimmät yhteiskuntaan liittyvät ongelmat voidaan ratkaista ainoastaan, jos teknologian kehittämisen lisäksi sosiaalis-taloudelliset tekijät analysoidaan ja otetaan asianmukaisesti huomioon.

Eurooppalaisuuden lisäarvo ja toissijaisuus. Ympäristöongelmat, energiajärjestelmät, -verkot ja -palvelut sekä niiden vaikutukset ympäristöön ja kestävää kehitystä koskevat kysymykset on ratkaistava maailmanlaajuisesti. Näitä kysymyksiä on siis parasta käsitellä Euroopan tasolla, sillä useimmat ongelmat ja haasteet ovat yhteisiä kaikille jäsenvaltioille. Suurimmalla osalla ohjelmaan liittyvistä toimista on eurooppalaisen ulottuvuuden lisäksi myös maailmanlaajuinen ulottuvuus. Ohjelma mobilisoi voimavarat ja keskittää toiminnan avaintavoitteisiin ja on keskeinen osa Euroopan osallistumista kansainvälisiin aloitteisiin ja ohjelmiin. Euroopan tason TTK-yhteistyön ansiosta saatu tietämys ja hajanaisen eurooppalaisen tietämyksen koordinointi on välttämätöntä unionia kohtaavien erittäin vakavien ongelmien ratkaisemiseksi. Nämä tekijät, mukaan lukien standardointia edeltävä tutkimus, antavat aitoa eurooppalaisuuden lisäarvoa asianmukaisten säännösten kehittämiselle, esimerkiksi Kioton jälkeisessä prosessissa.

Taloudellinen kehitys sekä tieteen ja teknologian tulevaisuudennäkymät. Kestävän kehityksen edistäminen edellyttää, että teknologian kehittämiseen liittyvät taloudelliset tavoitteet, kilpailukyky ja kasvu yhdistetään yhteiskunnallisiin tavoitteisiin, kuten elämänlaatuun, työllisyyteen, turvallisuuteen tai terveyteen ja ympäristön laatuun. Tähän haasteeseen on vastattava huomattavien rakenteellisten ja väestöä koskevien muutosten ja talouden globalisoitumisen yhteydessä. Parantamalla elämänlaatua ja erottamalla toisistaan taloudellinen kasvu ja ympäristön tilan huonontuminen edistämme kilpailukyvyn vahvistumista ja työllisyyden paranemista Euroopassa. Varma ja taloudellinen energian ja energiapalvelujen saanti on elintärkeää kaikkien taloudellisten toimintojen kannalta. Työllisyyden kannalta on olennaista, että energialaitteistojen toimittajat ja käyttäjät ovat kilpailukykyisiä maailmanmarkkinoilla. Useilla ohjelman alueilla on erittäin tärkeää, että saavutettuja tuloksia voidaan hyödyntää maailmanlaajuisesti, mikä edistää taloudellisen kilpailukyvyn vahvistumista sekä työpaikkojen syntymistä, erityisesti vesiteollisuuden, uusiutuvien energialähteiden teknologioiden, energian järkevän käytön ja energiavarojen uudelleenkäytön aloilla sekä energiatehokkuuden lisäämiseen tähtäävien teknologioiden ja vesi- ja/tai energiateollisuuden aloilla.

YHTEYDET MUIHIN OHJELMIIN

Tämän ja muiden ohjelmien avaintoimintojen, yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta mukaan lukien, välillä edistetään yhteistyötä, koordinointia ja täydentävyyttä. Tällä on suurta merkitystä tässä yhteydessä, koska yhteisö on sitoutunut sisällyttämään ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset osaksi muita politiikan aloja. Koordinointi muiden aihepiirikohtaisten ohjelmien kanssa perustuu seuraaviin periaatteisiin: elämänlaatua ja elävien luonnonvarojen hallintaa ja käyttöä koskevaan ohjelmaan kuuluvat toimet suunnataan ympäristö- ja ilmastonmuutoksiin liittyvään epidemiologiseen tutkimukseen, kun taas tässä ohjelmassa keskitytään vaikutuksiin, joita ilmastonmuutos aiheuttaa ihmisten terveydelle; tietoyhteiskuntaa käsittelevän ohjelman toimet keskittyvät tietoyhteiskunnan teknologioiden kehittämiseen ja tämän ohjelman toimet näiden teknologioiden mukauttamiseen ja yhdentämiseen sovelluksissa; kilpailukykyistä ja kestävää kasvua edistävän ohjelman toimet keskittyvät yleiseen käyttöön tarkoitettujen materiaalien ja teknologioiden suunnitteluun ja kehittämiseen ja teollisuusjätteiden käsittelyyn tuotantolaitoksissa, kun taas tämän ohjelman toimet on suunnattu energian tuotantoon tai kaupunkikäyttöön tarkoitettujen teknologioiden ja materiaalien yhdentämiseen, soveltamiseen ja esittelyyn sekä niiden suunnitteluun ja kehittämiseen kaupunkien tai kulttuuriperinnön suojelun erityistarpeisiin vastaamiseksi, sekä teollisuusjätteiden käsittelyyn tuotantolaitosten ulkopuolella.

Tärkeitä esimerkkejä yhteistyöstä muiden ohjelmien avaintoimintojen kanssa, joilla pyritään välttämään päällekkäistä työtä, ovat terveys, ravinto ja ympäristötekijät (ilmastonmuutokset ja ilmansaasteet), kestävä maatalous ja kalastus (meren ekosysteemit), kansalaista koskevat järjestelmät ja palvelut (maanhavainnointiteknologia ja energian jakeluverkostot), maaliikenne ja meriteknologiat (meren ekosysteemit, kuljetus ja hiilivetyjen offshore-hyödyntäminen), kestävä liikenne ja liikennemuotojen yhteensopivuus (kaupunkiympäristö) sekä innovatiiviset tuotteet ja prosessit ja tuotannon organisointi (yhdyskuntajätteet, -materiaalit sekä teolliset prosessit). Täydentävyys ja koordinaatio varmistetaan myös puiteohjelman laaja-alaisten toimien kanssa.

- Maailmanlaajuinen kansainvälinen yhteistyö kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden tieteellisten, taloudellisten ja teollisten yhteisöjen kanssa on välttämätöntä monien sellaisten rajat ylittävien ympäristökysymysten käsittelemiseksi, jotka ovat keskeisiä kansainvälisten yleissopimusten ja ohjelmien täytäntöönpanemiseksi sekä energiapolitiikan ympäristövaikutusten ja rajat ylittävät energiansaannin keskinäisten riippuvuussuhteiden kannalta. Jäsenyyttä hakeneisiin maihin ollaan läheisessä yhteydessä, jotta voidaan tehdä yhteistyötä tietyissä tutkimustoimissa, jotka ovat välttämättömiä ohjelman painopisteitä vastaaviin yhteisiin tavoitteisiin vastaamiseksi. Tässä suhteessa ohjelma on avoin kolmansien maiden ja kansainvälisille järjestöille. Huomiota kiinnitetään edelleen yhteisen edun mukaisiin kohteisiin ja yhteistyöhön erityisesti maapallon laajuisten muutosten ja niihin liittyvien kysymysten yhteydessä kehittämällä ja panemalla täytäntöön sellaisia mekanismeja kuten maailmanlaajuisen muutoksen eurooppalainen tutkimusverkko ENRICH. Koordinaatiota tapahtuu myös yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistamista koskevan ohjelman kanssa, jossa käsitellään kyseisissä kolmansissa maissa erityistä alueellista mielenkiintoa herättäviä kysymyksiä. Kolmansien maiden oikeushenkilöt ja kansainväliset järjestöt voivat osallistua tähän ohjelmaan vahvistettujen painopisteiden mukaisesti ja ohjelmassa "yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen" esitettyjen tavoitteiden sekä osallistumista ja tulosten jakamista koskevien sääntöjen mukaisesti. COST- ja Eureka-ohjelmien tarjoamat mahdollisuudet käytetään täysimääräisesti hyödyksi samoin kuin yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta voidaan luoda yhteisvaikutusta tämän ohjelman toimintakokonaisuuksien ja hankkeiden sekä kansallisesti rahoitettujen tutkimustoimien välillä. Eureka-ohjelman kanssa tehtävän yhteistyön yhteydessä voidaan avaintoiminnoissa kehittää hankkeita, jotka vastaavat (x) puiteohjelman kanssa yhteisesti merkittäviä aiheita puiteohjelman valintaperusteiden ja menettelyjen mukaisesti.

- Innovaatioon ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) osallistumiseen liittyviä toimia korostetaan erityisesti, jotta voitaisiin auttaa pienentämään kuilua tutkimustulosten ja niiden kaupallisen ja päätöksentekosektorin mahdollisissa sovelluksissa tapahtuvan hyödyntämisen välillä. Pk-yritysten osallistumista kaikkiin TTK-toimiin edistetään ja rohkaistaan, koska niiden merkittävät mahdollisuudet vaikuttaa innovaatioprosessiin tunnustetaan laajalti. Kartoitusvaiheen palkintoja myönnetään helpottamaan pk-yritysten osallistumista TTK-yhteistyöhankkeisiin sekä TTK-yhteistyöhön, jos niillä itsellään ei ole riittäviä tutkimusvalmiuksia. "Innovaatioyksikkö" keskittää toimintansa tämän ohjelman tulosten hyödyntämiseen ja soveltamiseen. Yksikkö auttaa myös varmistamaan, että toiminta on "Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen" -ohjelman toimia täydentävää.

- Eurooppalaisten tutkijoiden taitotiedon, osaamisen ja pätevyyden sekä tähän ohjelmaan kuuluvilla aloilla tehtävän tutkimuksen sosioekonomisten vaikutusten ymmärtämisen parantaminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa riittävä asianmukainen asiantuntemus ja saada aikaan konkreettisia ja kestäviä vaikutuksia. Koulutus ja sosioekonominen tutkimus ovat näin ollen olennainen osa tätä ohjelmaa, ja niitä täydennetään tarvittaessa yhteyksillä monialaiseen ohjelmaan "Tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen". Tämän ohjelman koulutustoimissa tuetaan apurahoja, jotka toteutetaan Marie Curie-apurahoina monialaisessa ohjelmassa vahvistettuja määritelmiä ja sääntöjä noudattaen, sekä täydennyskoulutusta ja erikoiskursseja.

A. YMPÄRISTÖ JA KESTÄVÄ KEHITYS

Ohjelman tämän osan strategisena tavoitteena on edistää ympäristötiedettä ja -teknologiaa elämänlaadun parantamiseksi sekä kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden edistämiseksi samalla täyttäen luonnonvarojen kestävän hoidon ja ympäristönsuojelun tarve viidennen ympäristöalan toimintaohjelman päämäärien ja tavoitteiden sekä muiden ympäristöön liittyvien yhteisön politiikkojen mukaisesti.

TTK- ja esittelyhankkeissa keskitytään neljän avaintoiminnon avulla käsittelemään kestävää vesihuoltoa ja veden laatua, maailmanlaajuista muutosta, ilmastoa ja biologista monimuotoisuutta, meriympäristön resurssien kestävää ja integroitua hoitoa sekä huomisen kaupunkia ja kulttuuriperintöä sekä yleisiä toimia, jotka koskevat suurten uhkien torjumista, maanhavainnointiteknologioiden kehittämistä ja sosioekonomisia ympäristönäkökohtia kestävän kehityksen kannalta (yhteiskuntaan, talouselämään ja työllisyyteen kohdistuvat vaikutukset). Erityistä huomiota kiinnitetään myös tarpeeseen käyttää parhaalla mahdollisella tavalla hyväksi nykyisiä Euroopan tutkimusinfrastruktuureja ja tehdä maiden välistä yhteistyötä kehitettäessä järkevästi ja kustannustehokkaasti Euroopan tukimusinfrastruktuureja, jotta voitaisiin tukea huippututkimuksen tekemistä ympäristötoiminnan alalla.

a) AVAINTOIMINNOT

i) Kestävä vesihuolto ja veden laatu

Tavoitteet ja TTK-toiminnan painopisteet

Tämän avaintoiminnon yleisenä tavoitteena on tuottaa tarvittavaa tietoa ja tekniikkaa vesivarojen järkevään hallintaan, merkittävien ongelmien kuten esimerkiksi veden puutteen ratkaisemiseen sekä kotitalouksien, teollisuuden ja maatalouden verkkojen tarpeisiin säilyttäen samalla ekosysteemien eheys. Tutkimuksessa keskitytään erityisesti seuraaviin aiheisiin:

- Käsittely- ja puhdistusteknologioiden kehittäminen pilaantumisen ehkäisemiseksi, veden puhdistamiseksi, vesivarojen suolapitoisuuden kasvun estämiseksi ja vähentämiseksi ja veden järkeväksi käyttämiseksi ja/tai uudelleenkäyttämiseksi sekä yhtenäisen lähestymistavan kehittäminen vesivarojen ja vesiympäristöjen hoitoon

Tavoitteena on vesivarojen järkevässä suojelussa ja käytössä tarvittavan tietämyksen ja teknologian kehittäminen; veden tarjonnan mukauttaminen kysyntään kannattavalla ja kestävällä tavalla; tieteellisen perustan (joka koskee muun muassa tottumuksia, asenteita ja kulttuurisia malleja), metodologioiden ja hallintavälineiden parantaminen, jotta ilmiöitä voitaisiin ymmärtää paremmin ja jotta vettä ja vesiympäristöjä voitaisiin hoitaa yhtenäisesti ja suojella ja käyttää kestävästi valuma-alueen tasolla niin, että saatavuuden rajoitteet, ympäristön laatu ja sosiaalis-taloudellinen kannattavuus otetaan huomioon; vesistöjen ja pohjavesivarojen pilaantumisen ehkäisemistä, vedenpuhdistusta ja veden järkevää käyttöä ja/tai uudelleenkäyttöä koskevan teknologian kehittäminen (mukaan lukien suljettua kiertoa hyödyntävät lähestymistavat sekä keräily- ja jakeluverkoston luotettavuus).

TTK-toiminnan painopisteet: vesivarojen ja vesiympäristöjen kustannustehokasta ja kestävää yhtenäistä hoitoa koskevat välineet ja metodologiat; tietojen ja taitojen tehokas siirtäminen veden käyttäjille; oikeassa mittakaavassa olevien sovellusten kehittäminen Euroopan alueella Euroopan unionin politiikan tukemiseksi; juomavedeksi tarkoitetun raakaveden käsittelyssä ja puhdistamisessa käytettävän teknologian optimointi ja vesien käytön ja pilaantumisen minimointi; jäteveden käsittely, joka tapahtuu pilaantumislähteellä ja on yhdistetty tuotantoprosessiin; veden järkevä uudelleenkäyttö; suljetun kierron teknologian soveltaminen; yhtenäisten menettelyjen kehittäminen vesijärjestelmien tilan arvioimiseksi; uusimpien prosessien kehittäminen suolapitoisuuden kasvun estämiseksi ja vähentämiseksi.

- Pohja- ja pintavesivarojen pilaantumisen valvontaa ja ehkäisyä, suojelua ja hoitoa koskeva teknologia, mukaan lukien ekologista laatua koskevat näkökohdat

Tavoitteena on kuvata ja arvioida pinta- ja pohjavesien tilaa ja laadun sekä määrän kehitystä sekä vesi- ja vesiympäristöekosysteemien toimintaa, jotta näitä varoja voitaisiin suojella ja käyttää järkevämmin. Tämä merkitsee saastuneilta alueilta ja kaatopaikoilta peräisin olevien epäpuhtauksien arviointia ja käsittelyä koskevan teknologian kehittämistä sekä biologisten arviointimenetelmien kehittämistä veden laadun valvomiseksi.

TTK-toiminnan painopisteet: veden laadun ja määrän mittaamiseen ja valvontaan käytettävien menetelmien parantaminen, epäpuhtausvirtojen analysointi, teknologian kehittäminen saastuneen maaperän käsittelymenetelmien yhtenäistä arviointia varten; hajalähteistä peräisin olevat ravinteet; ennustavat mallit ja kehittyneet pilaantumisen vaikutuksia arvioivat metodologiat; veden laadun perusteiden ja vesipolitiikan täytäntöönpanossa käytettävien indikaattorien ajan tasalle saattaminen.

- Valvonta, ennakointi- ja viestijärjestelmät

Tarkoituksena on kehittää järjestelmiä, jotka pystyvät reagoimaan eri aikoina ja eri paikoissa tapahtuviin tilanteisiin, erityisesti varhaisessa vaiheessa reagoivia ennakoivia hälytysjärjestelmiä, jotka antavat suoraa palautetta pilaantumisen aiheuttajille.

TTK-toiminnan painopisteet: valvontajärjestelmät piste- ja hajakuormituksen aiheuttajia varten ja ympäristön erilaisia vastaanottavia kohteita varten; valvonta- ja tiedonhallintajärjestelmät, mm. vuotojen havaitseminen, sadeveden hallinta sekä tulvien ja kuivuuden arviointijärjestelmät.

- Vesivarojen sääntely- ja hoitoteknologia sekä kuiville ja puolikuiville alueille ja kaikille veden puutteesta kärsiville alueille tarkoitettu teknologia

Tarkoituksena on parantaa ja suojella vesivaroja ja vesiekosysteemejä, optimoida kuivien alueiden vesihuoltojärjestelmiä ja oppia hallitsemaan paremmin vesikriisejä.

TTK-toiminnan painopisteet: valuma- ja keruualueiden tasolla sovellettavat yhtenäiset lähestymistavat, joissa yhdistyvät erilaiset vuorovaikutuksessa olevat poliittiset, sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristötekijät; vesivaroja ja niiden käyttöä EU:ssa sekä kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla koskevien parannettujen hallintamenetelmien kehittäminen päätöksenteon apuvälineeksi.

ii) Maailmanlaajuinen muutos, ilmasto ja biologinen monimuotoisuus

Tavoitteet ja TTK-toiminnan painopisteet

Tämän avaintoiminnon tavoitteena on kehittää tieteellinen, teknologinen ja sosiaalis-taloudellinen perusta ja välineet ympäristön muutosten tutkimiseksi ja ymmärtämiseksi. Pyrittäessä yhtenäiseen lähestymistapaan painopisteet ovat:

- Maailmanlaajuisten muutosprosessien ymmärtäminen, havaitseminen, arvioiminen ja ennustaminen

Tavoitteena on keskittyä lähinnä Euroopan ja alueellisella tasolla maailman laajuisten erityisongelmien syihin ja seurauksiin, kuten ilmastonmuutokseen, otsonikerroksen ohenemiseen, biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen, hedelmällisen maan ja elinympäristöjen häviämiseen ja meren toiminnan häiriöihin. Huomiota kiinnitetään sekä luonnollisiin ja ihmisen aiheuttamiin ilmiöihin luonnonvarojen kestävän käytön näkökulmasta.

TTK-toiminnan painopisteet: vaihtelut ja muutokset seuraavissa tekijöissä: ilmakehän koostumus, otsonikerroksen oheneminen ja UV-B-säteily; biogeokemialliset ja hydrologiset kierrot, biologinen monimuotoisuus, ilmasto, merten toiminta, meren pinnan taso; ilmastonmuutoksen ja äärimmäisten tapahtumien esiintymistiheyden ja laajuuden välinen yhteys; sosiaalis-taloudellinen vuorovaikutus ja vaikutukset luonnonvaroihin ja ihmisten terveyteen.

- Maa- ja meriekosysteemien sekä niiden ja muiden ekosysteemien välisen vuorovaikutuksen ymmärtämisen parantaminen

Huomiota kiinnitetään ekosysteemien vuorovaikutukseen maan pintojen ja maankäytön, maaperän, veden, ilmakehän ja merien kanssa; biologisen monimuotoisuuden ja ilmastonmuutoksen merkitykseen; ekosysteemien vuorovaikutukseen biogeokemiallisten kiertojen, laajan maaperän huonontumisen ja aavikoitumisen kanssa.

TTK-toiminnan painopisteet: maa-, makean veden ja meriekosysteemien muutosten hahmotelmat ja niiden vaikutukset elintarvikkeiden saannille ja luonnonvarojen käytölle; biologisen monimuotoisuuden arviointi, häviäminen mukaan lukien; maailmanlaajuisten muutosten ja ilmastonmuutoksen tärkeimmille järjestelmille ja herkille alueille aiheuttamien seurausten ja riskien arviointi; analyysi ja kvantifiointi ekosysteemien merkityksestä biogeokemialliselle kierrolle; maankäytön mallintaminen, maaperän huonontumisen ja aavikoitumisen suuntaukset.

- Maailmanlaajuisen muutoksen ja ilmastonmuutoksen vaikutusten ehkäisemistä, lieventämistä ja mahdollista niihin mukautumista sekä biologista monimuotoisuutta koskevien suunnitelmien ja strategioiden kehittäminen ottaen huomioon kestävä kehitys

Tavoitteena on saada kestävä tieteellinen perusta konkreettisten hallintastrategioiden ja toimien kehittämiseksi avaintoiminnossa esitettyihin kielteisiin seurauksiin vaikuttamiseksi.

TTK-toiminnan painopisteet: vaihtoehtojen kehittäminen ja arviointi sekä niiden tieteellisen, taloudellisen, teknisen ja poliittisen toteutettavuuden sekä sosiaalisen hyväksyttävyyden arviointi; perusteet taloudellisen kasvun ja ympäristön tilan huonontumisen erottamiselle toisistaan; kansainvälisten sopimusten soveltamisen edellyttämien institutionaalisten valmiuksien arviointi ja parantaminen.

- Euroopan osuuden kehittäminen maailmanlaajuisissa ilmaston, maan ekosysteemien ja valtamerten havainnointijärjestelmissä

Tavoitteena on tunnistaa ja korjata nykyisessä havainnointikapasiteetissa olevat suurimmat puutteet, jotta voidaan varmistua siitä, että tarvittavat tiedot ovat käytettävissä maailmanlaajuisten muutosten ennustamiseen, niiden vaikutusten arviointiin ja vaihtoehtojen löytämiseen niihin vastaamiseksi.

TTK-toiminnan painopisteet: välineiden, järjestelmien ja menetelmien kehittäminen, joiden avulla voidaan koota ja käsitellä tärkeimpiä muuttujia koskevia tietoja pitkän ajanjakson kuluessa paikan päällä tehdyillä mittauksilla sekä kaukokartoituksella. Nämä toimet kattavat tarvittaessa ilmakehän, valtameret (käyttäen muun muassa Euro-GOOS:ia), maan pinnan, hydrosfäärin, kryosfäärin ja biosfäärin.

iii) Kestävät meriekosysteemit

Tavoitteet ja TTK-toiminnan painopisteet

Tämän avaintoiminnon tavoitteena on edistää merivarojen kestävän ja yhtenäisen hoidon kehittämistä ja myötävaikuttaa meriä koskeviin näkökohtiin EU:n ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevassa politiikassa.

Toiminnalla edistetään kansallisten meripolitiikkojen koordinointia, mikä edellyttää jatkuvaa sitoutumista erityisesti sen vuoksi, että Euroopan meret ovat maailman tehokkaimmin käytettävien merien joukossa. Synergiasta puiteohjelman muiden asiaan liittyvien toimien kanssa huolehditaan erityisen koordinointijärjestelyn avulla. Tutkimustavoitteet ovat:

- Meriympäristön prosesseja, ekosysteemejä ja vuorovaikutuksia koskevan tieteellisen tietämyksen kehittäminen

Tavoitteena on helpottaa meriympäristön ja -varojen kestävää käyttöä niin, että samalla kunnioitetaan täysin tämän ympäristön koskemattomuutta ja toimintaa kokonaisuudessaan.

TTK-toiminnan painopisteet: fysikaalisten voimien, ympäristötekijöiden ja merten rajoilla tapahtuvan vuorovaikutuksen vaikutukset ekosysteemien toimintaan ja luonnolliseen vaihteluun; äärimmäiset ympäristöt ja niiden yhteisöt; toiminta ja hyödyntämismahdollisuudet; sedimenttijärjestelmät ja niiden vaikutus mannerjalustan, mannerrinteen ja syvänmeren varojen kestävään hoitoon ja käyttöön; epäpuhtauksien alkuperä, ilmenemismuodot ja kierto, tärkeimmät osat ja ravinteet sekä niiden vaikutus ekosysteemin toimintaan.

- Biologiseen monimuotoisuuteen ja meriekosysteemien kestävään toimintaan kohdistuvan ihmisen toiminnan vaikutuksen pienentäminen analysoimalla sen syitä, seurauksia ja mahdollisia ratkaisuja ja kehittämällä turvallisia, taloudellisia ja kestäviä hyödyntämistekniikkoja

Tavoitteena on vähentää ihmisen toiminnan vaikutusta biologiseen monimuotoisuuteen ja meren ekosysteemien kestävään toimintaan sekä kehittää tarvittavaa teknologiaa merivarojen hyödyntämiseksi turvallisesti ja taloudellisesti mutta myös kestävästi.

TTK-toiminnan painopisteet: ihmisen toiminnan, mukaan lukien rannikolla esiintyvä hyödyntäminen, matkailu ja kaupungistuminen, lajien istuttamisen ja biogeokemiallisten kiertojen vaikutukset ekosysteemeihin; meren monimuotoisuuden kehitysmekanismit, jotta monimuotoisuuden vähenemissuuntaus voitaisiin muuttaa; epäpuhtauksien ja rehevöitymisen vaikutuksia lieventävät prosessit, vahingoittuneiden järjestelmien ennallistaminen. Teknologian kehittäminen i) meriympäristön kuvaamiseksi ja seuraamiseksi; ii) näytteiden keräämiseksi; iii) elävien luonnonvarojen hyödyntämiseksi bioteknologian sovellutuksissa, iv) tiedonvälitys-, valvonta-, hahmottamis-, mallintamis- ja seurantajärjestelmiä varten sekä syvänmeren mittaus- ja tutkimustekniikkaa varten.

- Rannikkoilmiöiden seuranta- ja hallintakapasiteetin kehittäminen

Tavoitteena on lieventää pilaantumisen, tulvien ja eroosion vaikutuksia erityisesti herkillä rannikkoalueilla sekä edistää entisen merenpohjan käyttämistä.

TTK-toiminnan painopisteet: rannikkoalueen morfologian muutokset pitkällä aikavälillä; ekologian (mukaan lukien kasvillisuus ja eläimistö), morfologian, eroosion ja ihmisen toiminnan välinen vuorovaikutus; äärimmäiset ilmiöt, riskien analysointi, meren tilan kehittyminen avomereltä rannikolle; vuorovesijättömaan ja jokien suualueiden dynamiikka ja tasapaino; jokien suualueiden morfodynamiikka sekä jokien suualueiden ja rannikkoalueiden välinen vuorovaikutus; epäpuhtauksien lopullinen määränpää; rannikkoalueiden luonnolliset puolustusmekanismit; meriympäristön rakenteiden vaikutusten arviointi, tekniset innovaatiot ekosysteemin häiriöiden minimoimiseksi; tehokkaan seurannan edellyttämät välineet, tietojenhallinta ja mallintaminen.

- Offshore-toimintaan kohdistuvien ympäristön asettamien rajoitteiden ennustaminen

Tavoitteena on edistää turvallista ja kestävää offshore-toimintaa, jossa otetaan huomioon olemassa olevat ympäristön rajoitteet, ja kehittää tarvittavia osia soveltuvaa meren seurantajärjestelmää varten.

TTK-toiminnan painopisteet: seuranta-, ennuste- ja hallintajärjestelmien kehittäminen ja pilottijärjestelmät offshore-toiminnan turvallisuuden takaamiseksi; i) seuranta- ja mittaustekniikat sekä -välineet merten muuttujien systemaattista mittaamista varten; ii) ennustetekniikoiden parantaminen tarkentamalla matemaattisia malleja, joiden avulla voidaan ennustaa luonnollisten ja ihmisten aikaansaamien ilmiöiden vaikutuksia meren ekosysteemeihin ja luonnonvaroihin; iii) ympäristöparametrien sopivuuden arviointimenetelmät; ja iv) kansainvälisten säännösten ja yleissopimusten kanssa yhteensopivat parhaat käytännöt.

iv) Huomisen kaupunki ja kulttuuriperintö

Tavoitteet ja TTK-toiminnan painopisteet

Tämän avaintoiminnon yleisenä tavoitteena on tukea kestävää taloudellista kehitystä ja kilpailukykyä, parantaa kaupunkialueiden hoitoa ja yhtenäistä suunnittelua sekä suojella ja edistää kansalaisten elämänlaatua ja kulttuuri-identiteettiä. Siinä keskitytään yhtenäisen sosiaalis-taloudellisen tietopohjan muodostamisen sekä tuotteiden, palvelujen, välineiden ja teknologian kehittämiseen kaupunkisuunnittelun parantamiseksi, ja ympäristöhaasteisiin, erityisesti niihin, jotka liittyvät epäpuhtauspäästöjen vähentämiseen.

- Kaupunkialueiden kestävään kehitykseen ja varojen järkevään käyttöön liittyvät yhtenäiset lähestymistavat

Tavoitteena on kehittää uusia malleja Euroopan kaupunkien ja taajama-alueiden kestävälle kehitykselle, valmistella keskipitkän ja pitkän aikavälin sosiaalis-taloudellisia suunnitelmia ja tutkimus-, kehitys- ja esittelytoimia, jotka suuntautuvat erityisesti tukemaan ja edistämään taloudellista kilpailukykyä, kaupunkialueiden suunnittelua ja arkkitehtuuria, sosiaalista integraatiota, turvallisuutta, energiatehokkuutta ja energian säästämistä (erityisesti rakennuksissa ja kaupunkiliikenteessä) sekä tietoverkkojen hyödyntämistä ("digitaaliset kaupungit").

TTK-toiminnan painopisteet: kaupunkien kehittämissuunnitelmat ja yhdennetyt suunnittelun työvälineet; strategioiden kehittäminen työpaikkojen luomiseksi ja sosioekonomisen yhdentymisen aikaansaamiseksi ottaen huomioon myös turvallisuus- ja monikulttuuriset näkökohdat; tekniikkojen, perusrakenteiden, kaikista lähteistä tulevan melun ja ilman pilaantumisen vaikutukset sosiaaliseen kehitykseen, muutoksiin kaupunkipinta-alan käytössä, luonnonvarojen käyttöön, terveyteen ja ympäristöön; kysynnän hallinta, tärkeiden varojen saannin turvallisuus ja varmuus (esimerkiksi energia, maa ja vesi); yhtenäiset lähestymistavat, joiden tarkoituksena on parantaa varojen käyttöä ja suojelua sekä vähentää pilaantumista ja jätteiden muodostumista ottaen huomioon sosiaalinen ja ympäristöllinen toteuttamiskelpoisuus.

- Euroopan kulttuuriperinnön suojelu, säilyttäminen ja ennallistaminen

Tavoitteena on kehittää kaupunkien ja taajama-alueiden kulttuurivarojen järkevää hallintaa kansalaisten elämänlaadun parantamiseksi ja matkailun ja työpaikkojen syntymisen edistämiseksi.

TTK-toiminnan painopisteet: tuotteet, metodologiat ja teknologia Euroopan kulttuuriperinnön selvittämiseksi, suojelemiseksi, säilyttämiseksi, korjaamiseksi ja käyttämiseksi kestävällä tavalla; toiminnassa keskitytään irtainten ja kiinteiden kulttuurivarojen sekä elämänlaadun kehittämiseen; toimenpiteet kulttuuriperinnön suojelemiseksi teknologian ja luonnon vaaroilta; menetelmät, mukaan lukien riskien arviointi, kulttuuriperinnön harmoniseksi ja tehokkaaksi yhdentämiseksi kaupunkiympäristöön.

- Rakennetun ympäristön ja erityisesti suurten rakennusryhmien turvallista, taloudellista, ympäristöystävällistä, tehokasta ja kestävää suojelua, säilyttämistä, korjaamista, rakentamista ja purkamista koskeva teknologian kehittäminen ja esittely

Tavoitteena on säilyttää, uudistaa, parantaa, suojella ja kehittää rakennettua ympäristöä tavalla, joka vastaa kansalaisten ja kulttuurin tarpeita ja joka on pitkällä aikavälillä kestävää sekä parantaa elämänlaatua.

TTK-toiminnan painopisteet: rakennetun ympäristön ja erityisesti suurten rakennusryhmien taloudellista, turvallista ja ympäristöystävällistä suunnittelua, huoltoa, korjaamista, uudenaikaistamista, muuttamista, rakentamista ja purkamista koskevat tekniikat; riskien ja rappeutumisen ehkäisemiseen tarvittavat palvelut; resurssien (kuten materiaalit, energia, vesi) tehokkaampi käyttö; turvallisuus, varmuus ja sosiaaliset näkökohdat; maan optimaalinen käyttö ja uudelleen käyttö (maan pinnalla ja pinnan alla), mukaan lukien saastuneiden alueiden puhdistaminen; luotettava ympäristövaikutusten arviointi; sisätilojen ympäristönhoito.

- Kaupunkiympäristön kestäviä liikennejärjestelmiä koskevien strategioiden vertaileva arviointi ja kustannustehokas toteuttaminen

Tavoitteena on edistää kestäviä, kustannusvaikuttavia ja käyttäjäpainotteisia liikennestrategioita ja -ratkaisuja, jotka ovat osa yleistä kaupunkiympäristöä, jotta voitaisiin alentaa merkittävästi pilaantumisen tasoa (melu ja päästöt) ja kaupunkien liikenneruuhkia käyttäjille sopivilla kustannuksilla varmistaen samalla tehokas toiminta, elämänlaatu, mukaan lukien sosioekonomiset näkökohdat, sekä kulttuuriperinnön säilyttäminen.

TTK-toiminnan painopisteet: innovatiivisia ja kestäviä joukko- ja henkilöliikennejärjestelmiä ja -metodologioita ja niihin liittyvää infrastruktuuria tietyssä kaupunkiympäristössä koskevien strategisten lähestymistapojen ja teknisten ratkaisujen vertaileva arviointi ja esittely.

b) TUTKIMUKSEEN JA TEKNOLOGISEEN KEHITTÄMISEEN LIITTYVÄT YLEISET TOIMET

- Suurien luonnonuhkien ja teknologiaan liittyvien uhkien torjuminen

Tavoitteet ja TTK-toiminta

Tavoitteena on kehittää luonnonuhkia ja teknologiasta johtuvia uhkia aiheuttavien prosessien, mekanismien ja tilanteiden paremman ymmärtämisen kautta teknologiaa ja menetelmiä ympäristövaikutusten arvioimiseksi sekä vaarojen ennustamiseksi, ehkäisemiseksi, arvioimiseksi ja lieventämiseksi. Toimilla tuetaan myös päätöksentekojärjestelmän parantamista, mukaan lukien arviointi- ja varmentamisvälineet, joita käytetään uhkien arvioinnissa ja hätätilanteiden hallinnassa.

TTK-toiminnan painopisteet: luonnonuhkia lisäävien tekijöiden tunnistaminen ja analysointi; riskialttiutta ja uhkien arviointia koskevien menetelmien, mallien ja välineiden kehittäminen ja parantaminen, mukaan lukien nykyisten ja tulevien riskitasojen kvantifiointi; tehokkaiden välineiden ja menetelmien kehittäminen tietojen hallintaa varten. Innovatiivisten menetelmien ja teknologian kehittäminen luonnonuhkien torjumiseksi ja niiden seurausten lieventämiseksi; vaarallisten laitosten toimintaturvallisuuden parantaminen.

- Maan havainnointia koskevan satelliittiteknologian kehittäminen (1)

Tavoitteet ja TTK-toiminta

Strategisena tavoitteena on luoda kestävä eurooppalainen toiminnallinen kapasiteetti maan havainnoimiseksi avaruudesta käsin. Tämän havainnoinnin avulla voidaan parantaa tietämystämme planeetasta, suojella luonnonperintöämme tehokkaammin, hallita paremmin luonnonvaroja ja vähentää suurten luonnonuhkien vaaraa. TTK-toiminnalla tuotetaan sovelluksia, tuotteita ja palveluja, jotka perustuvat maan havainnointiin ja jotka liittyvät ympäristön seurantaan ja luonnonvarojen, maankäytön sekä ekosysteemien hallintaan. Toiminnan tarkoituksena on vastata laajan käyttäjäjoukon ja erityisesti jäsenvaltioiden viranomaisten tarpeisiin. Maan havainnointi liitetään luonnollisesti tarvittaessa muihin asiaan kuuluviin tekniikoihin, kuten ilmassa tapahtuvaan kaukohavainnointiin, avaruuden tietoliikenteeseen, navigointiin ja maailmanlaajuisiin tietojärjestelmiin.

Seuraavat painopistetoimet toteutetaan "Maan havainnointikeskus" -hankkeen yhteydessä:

TTK-toiminnan painopisteet: innovatiiviset kokeilusovellukset ja keskitetty metodologinen tutkimustoiminta tehokkuuden parantamiseksi EU:n politiikkojen painopistealueilla; teknisiä, oikeudellisia ja taloudellisia tekijöitä koskeva tutkimus; vaatimuksia ja toteutettavuutta koskevat tutkimukset, joiden tavoitteena on helpottaa uusien palvelujen ja tehtävien määrittelyä; uusien hahmotelmien laatiminen autonomisia toiminnallisia palveluja varten; edistämistoiminta ja koulutus, joiden avulla nykyisiä ja suunniteltuja maahavainnointitietoja ja tietolähteitä voidaan käyttää paremmin.

- Ympäristönmuutosten sosioekonomiset näkökohdat kestävän kehityksen kannalta (yhteiskuntaan, talouselämään ja työllisyyteen kohdistuvat vaikutukset)

Tavoitteet ja TTK-toiminta

Yleisenä tavoitteena on kehittää vankka tieteellinen perusta kestävän kehityksen mallien laatimiselle ja edistää niiden soveltamista ja käyttöä sekä helpottaa kestävän kehityksen näkökohtien yhdentämistä EU:n eri alojen politiikkoihin (muun muassa teollisuuteen, liikenteeseen ja matkailuun) sekä viidennen puiteohjelman avaintoimintoihin.

Tämä yhdentäminen voidaan saavuttaa tunnistamalla ja arvioimalla teknologian muuttumiseen, talouden globalisoitumiseen, yhteiskunnalliseen käyttäytymiseen ja ympäristönmuutoksiin vaikuttavien sosiaalis-taloudellisten voimien välinen keskeinen vuorovaikutus sekä niiden sosiaalis-taloudelliset seuraukset. Tämän tietämyksen tehokas käyttö toimintapolitiikkojen laatimisessa riippuu parannettujen menetelmien ja strategisten välineiden kehittämisestä ja testaamisesta.

TTK-toiminnan painopisteet: sosiaalis-taloudellisen kehityksen ja ympäristönmuutosten välisen suhteen tunnistaminen ja arviointi; dynamiikka ja vaikutukset on arvioitava politiikkojen, instituutioiden, demografian, tuotannon ja kulutuksen, teknologian kehityksen, jakelun, turvallisuuden, kulttuurin ja etiikan näkökulmasta; taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöllisten tavoitteiden integrointiin ja edistämiseen liittyvien menetelmien ja välineiden kehittäminen ja soveltaminen; kestävän kehityksen suorituskyvyn mittaaminen ja kuvaaminen sekä kestävän kehityksen indikaattoreiden kehittäminen ja "ekologisten jalanjälkien analysointi" ympäristötilinpidon osalta. Ekotehokkuuden lähestymistapojen suunnittelu ja vertaileva arviointi, mukaan lukien varojen järkevä käyttö ja teollisuuden ekologia; kestävä tuotanto ja kulutus; kestävän kehityksen turvaava hyvä ympäristön hoito.

c) TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIEN TUKEMINEN

Tavoitteet

Julkisten tai yksityisten perusrakenteiden valtioiden rajat ylittävän käytön edistäminen, jolla vastataan olennaisiin tarpeisiin. Näin voidaan parantaa niiden hyödyntämistä ja välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä sekä vastata esiintuleviin ensisijaisiin tarpeisiin.

Toiminta

Eurooppalaisuuden lisäarvon vahvistamiseksi ja toiminnan optimoimiseksi yhteisön tukea ohjataan seuraaviin kohteisiin:

- valtioiden rajat ylittävä koordinaatio, toiminnan erityisnäkökohtien yhtenäinen hallinta ja nykyisten perusrakenteiden parantaminen ja niiden käytön lisääminen,

- kansallisten tai monikansallisten aloitteiden koordinointi ja toisiaan täydentävä luonne tarvittavan perusrakenteen luomiseksi Euroopan tasolle,

- tutkija- ja käyttäjäyhteisöjen verkottuminen soveltuviin perusrakenteisiin keskittyvien tutkimushankkeiden ja erityisen koulutustoiminnan avulla tai useiden yhteistyökumppaneiden yhteistyön avulla yhtenäisen palveluiden tarjoajan muodostamiseksi,

- eri järjestelmien yhteentoimivuuden lisääminen, mikä mahdollistaa perusrakenteiden ja varojen tehokkaan integroinnin.

Perusrakenteet

Maapallon järjestelmien (esimerkiksi merien) arviointia ja havainnointia tukeviin perusrakenteisiin luonnonuhkien ja maailmanlaajuisten muutosten ennustamiseksi kuuluvat erityisesti:

- ilmaston- ja maailmanlaajuisia muutoksia tutkivat laitokset. Ilmastoennusteita laativat keskukset, supertietokoneet, arkistointilaitokset, yhtenäisen arvioinnin keskukset, ilmaston- ja maailmanlaajuisia muutoksia koskevat tietokannat, simulointihuoneet, ilmakehän havainnointiin tarkoitetut maa-asemat ja lentokoneet, paleoympäristötietoja seuraavat laitteet ja verkostot, taksonomian tukeminen.

- merentutkimuslaitokset. Meriympäristöä koskevat tietokannat, meriympäristön näytteiden kerääminen, taksonomian tukeminen, testialtaat, tutkimusalukset, meren tilaa ennustavat laitteistot ja keskukset; miehitetyt, kauko-ohjatut ja automaattiset havainnointijärjestelmät.

- luonnonuhkien tutkimuslaitokset. Maanjäristys-, tulva-, hyökyaalto- ja myrsky-, maanvyörymä-, tulivuori- ja metsäpalotietoja koskevat tärkeimmät laitokset ja toimintaverkostot.

B. ENERGIA

Ohjelman tämän osan strategisena tavoitteena on kehittää kestäviä energiajärjestelmiä ja -palveluja Euroopan tarpeisiin ja myötävaikuttaa kestävämpään kehitykseen maailmanlaajuisesti, mistä on seurauksena hankintavarmuuden lisääntyminen ja hankinnan monipuolistuminen, korkealaatuisten ja edullisten energiapalvelujen tarjonta, teollisuuden parempi kilpailukyky ja vähäisemmät ympäristövaikutukset.

TTK- ja esittelyhankkeissa keskitytään kahden avaintoiminnon avulla käsittelemään puhtaampia energiajärjestelmiä, mukaan lukien uusiutuvat energialähteet, ja energiaa taloudellisesti ja tehokkaasti Euroopan kilpailukyvyn varmistamiseksi sekä yleisiä toimia, jotka koskevat energiaan liittyviä sosioekonomisia näkökohtia kestävän kehityksen kannalta (vaikutukset yhteiskuntaan, talouteen ja työllisyyteen).

a) AVAINTOIMINNOT

i) Puhtaammat energiajärjestelmät, mukaan lukien uusiutuvat energialähteet

Tavoitteet ja TTK-toiminnan painopisteet

Tämän avaintoiminnon tavoitteena on kehittää ja esitellä teknologiaa ja siihen liittyviä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan vähentää energiantuotannon ja -käytön ympäristövaikutuksia Euroopassa ja jotka ovat energiapolitiikan tavoitteiden mukaisia, muun muassa sen, jonka mukaisesti yhteisön riippuvuutta tuontienergiasta vähennetään. Näin edistetään ekosysteemien suojelua, koska päästöt vähenevät paikallisella ja maailmanlaajuisella tasolla ja uusien sekä uusiutuvien energialähteiden osuus kasvaa. Lisäksi toteutetaan toimia puhtaiden, erityisesti uusiutuvien energialähteiden tutkimiseksi, sekä fossiilisten polttoaineiden käytön aiheuttamien ympäristövaikutusten vähentämiseksi. Toiminnassa keskitytään seuraaviin aloihin:

- Sähkön ja/tai lämmön tuottaminen laajassa mittakaavassa vähäisin hiilidioksidipäästöin hiilestä, biomassasta tai muista polttoaineista, mukaan lukien yhdistetty lämmön ja sähkön tuotanto

Tavoitteena on parantaa huomattavasti energianmuuntoprosessien tehokkuutta ja alentaa niiden kustannuksia, ulkoista riippuvuutta ja ympäristövaikutuksia sekä fossiilisten polttoaineiden että uusiutuvien energialähteiden osalta.

TTK-toiminnan painopisteet: poltto ja muut lämpökemialliset muuntoprosessit (esimerkiksi kaasutus, pyrolyysi); sähkön- ja/tai lämmöntuotanto vähäisin hiilidioksidipäästöin hiilestä, biomassasta, jätteistä tai muista polttoaineista; kaasuturbiinien tehokkuuden parantaminen; yhdistetty lämmön- ja sähköntuotanto.

- Tärkeimpien uusien ja uusiutuvien energialähteiden, erityisesti biomassan sekä tuuli- ja aurinkoenergiateknologioiden, sekä polttokennojen kehittäminen ja esittely, mukaan lukien hajautettu tuotanto

Tavoitteena on mahdollistaa uusien ja uusiutuvien energialähteiden käyttö verkkoyhteydessä olevissa ja autonomissa sovelluksissa, silloin kun näiden teknologioiden oletetaan vaikuttavan huomattavasti energiantarjontaan.

TTK-toiminnan painopisteet: kiinteisiin sovelluksiin ja liikenteeseen tarkoitetut polttokennot; biomassan puhdas muuntaminen ja kustannustehokas käyttö lämmön ja sähkön tuotantojärjestelmissä, tuulienergia maalla ja offshore-sovelluksissa; aurinkokenno- ja auringonlämpöteknologia; muut uusiutuvien energialähteiden vaihtoehdot, joilla voidaan vaikuttaa merkittävästi ohjelman kokonaistavoitteisiin.

- Uusien ja uusiutuvien energialähteiden yhdistäminen energiajärjestelmiin

Tarkoituksena on ratkaista ongelmat, jotka liittyvät uusien energialähteiden yhdistämiseen nykyisiin energiajäjestelmiin, kehittää uusia sovelluksia ja poistaa esteet uusien energialähteiden laajemmalta käytöltä.

TTK-toiminnan painopisteet: niiden teknisten ongelmien ratkaiseminen, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden yhdistämiseen energiaverkkoihin ja -prosesseihin; yhdistelmäjärjestelmät, joissa yhdistetään erilaiset uusiutuvat energialähteet tai uudet energialähteet tavanomaisiin järjestelmiin; uusien energialähteiden hyväksyttävyyden parantaminen esimerkiksi vähentämällä näkyviä haittoja tai melua; uusiutuvia energialähteitä koskevien tekniikkaan liittymättömien esteiden tunnistaminen ja mahdollinen poistaminen.

- Kustannustehokas teknologia sähköntuotannon ympäristöhaittojen vähentämiseksi

Tavoitteena on vähentää sähköntuotannon ympäristövaikutuksia keskittymällä eniten saastuttaviin energiavirtoihin.

TTK-toiminnan painopisteet: voimalaitosten päästöjen vähentämistekniikat (esimerkiksi CO2 - , SOx - , NOx - ja muiden epäpuhtauspäästöjen vähentäminen); kaasun kuumapuhdistus; tieteellisten perusilmiöiden ymmärtäminen mukaan lukien.

ii) Taloudellista ja tehokasta energiaa Euroopan kilpailukyvyn varmistamiseksi

Tavoitteet ja TTK-toiminnan painopisteet

Tämän avaintoiminnon tavoitteena on tarjota Euroopalle varmaa, puhdasta, tehokasta, turvallista ja taloudellista energiaa, niin että siitä hyötyvät Euroopan kansalaiset, yhteiskunnan toiminta ja teollisuuden kilpailukyky. Tehokkaampi energiankäyttö pyritään saavuttamaan hyödyntämällä teknologiaa, joka mahdollistaa kokonaiskustannusten huomattavan pienenemisen ja energiaintensiteetin, ympäristövaikutusten ja ulkoisen riippuvuuden vähenemisen. Energiakierron kaikissa vaiheissa - tuotannossa, jakelussa ja käytössä - on toteutettava toimia tehokkuuden parantamiseksi ja kustannusten alentamiseksi. Työssä keskitytään seuraaviin aloihin:

- Energian järkevää ja tehokasta loppukäyttöä koskevat teknologiat

Tavoitteena on edistyä ratkaisevasti kohti kestävää energiajärjestelmää vähentämällä huomattavasti kysynnän energiaintensiteettiä ja käyttämällä energiaa tehokkaammin ja kestävämmin rakennetussa ympäristössä, liikenteessä ja teollisuudessa (myös maataloudessa). Tämä edellyttää uuden teknologian kehittämistä ja levittämistä, nykyisen teknologian parantamista ja levitys- ja esittelytoimien toteuttamista, jotka on suunnattu kuluttajien käyttäytymisen muuttamiseen. TTK-toiminta keskittyy alueille, joilla on suurimmat mahdollisuudet käyttää energiaa kestävästi.

TTK-toiminnan painopisteet: erityistä huomiota kiinnitetään alojen väliseen teknologiaan kuten prosessinohjaukseen ja yhtenäiseen lähestymistapaan energiatehokkuuden parantamisessa rakennetussa ympäristössä, liikenteessä ja teollisuudessa, mukaan lukien maatalous; sisätilojen valaistus, lämmitys ja ilmastointi sekä uusiutuvien energialähteiden hyödyntäminen rakennuksissa; ajoneuvojen ja vastaavan infrastruktuurin energiaan ja ympäristöön liittyvän suorituskyvyn parantaminen, mukaan lukien polttoaineet, energiavarastot, energian muuntaminen, polttaminen ja siirtäminen; teollisuusprosessien energiaintensiteetin alentaminen, jossa kiinnitetään huomiota prosessiin yhdistämiseen, erottamiseen ja kuivatukseen.

- Energian siirto- ja jakeluteknologia

Tavoitteena on hyödyntää täysimääräisesti älykkäiden energiaverkkojen suomat mahdollisuudet optimoida koko energiajärjestelmän tehokkuus parantamalla energian siirto- ja jakelujärjestelmien joustavuutta, luotettavuutta ja kilpailukykyä vähentäen samalla kustannuksia, siirrossa tapahtuvaa hävikkiä sekä ympäristövaikutuksia. Huomiota kiinnitetään uusien hankintalähteiden liittämiseen Euroopan energiaverkkoihin ja vapautettujen energiamarkkinoiden hallinnan edistämiseen ja niiden tukemiseen.

TTK-toiminnan painopisteet: älykkäät energian siirto- ja jakelujärjestelmät; kaasun ja sähkön siirtäminen pitkiä matkoja; optimoidut verkon hallinta- ja valvontajärjestelmät; sähkö-, kaasu-, kaukolämpö- ja ilmastointijärjestelmien optimaalinen järjestelmätehokkuus; suprajohtavuus.

- Mikro- ja makrotason energianvarastointiin liittyvät tekniikat

Tavoitteena on parantaa energianvarastoinnin tehokkuutta ja vähentää sen ympäristövaikutuksia; makrotasolla tehokkuutta on lisättävä, jotta voidaan otpimoida uusiutuvien energialähteiden jaksoittaisesta saannista saatavat hyödyt; keskitasolla tehokkuuden lisäämisen perustana on päästöjä aiheuttamattomien ajoneuvojen kehittäminen ja mikrotasolla elektronisten laitteiden koon pienentäminen.

TTK-toiminnan painopisteet: luotettavat ja kustannustehokkaat energian varastointitekniikat, mukaan lukien nesteytetty maakaasu ja nestekaasu, H2 sekä kehittyneet akut makro- ja mikrotasolla kiinteisiin ja liikkuviin sovelluksiin.

- Tehokkaampi hiilivetyjen etsintä-, talteenotto- ja jalostusteknologia

Tavoitteena on parantaa Euroopan unionissa käytettävissä olevien energiavarojen määrittämistä ja optimoida niiden hyödyntämistä sekä vähentää jalostuksen kustannuksia ja ympäristövaikutuksia kehittämällä teknologiaa, joka on kilpailukykyisempää maailmanmarkkinoilla.

TTK-toiminnan painopisteet: hiilivetyvarastojen löytämisessä ja hallinnassa tarvittavien välineiden parantaminen; hiilivetyjen etsintä- ja tuotantoteknologia erityisesti vaikeilla alueilla merenpohjassa; ympäristövaikutusten vähentäminen ja hiilivetyjen talteenottotekniikan parantaminen, mukaan lukien laajemmat sovellukset esimerkiksi geotermisessä energiassa; hiilivetyjen talteenotto kivihiilikerroksista.

- Uusien ja uusiutuvien energialähteiden tehokkuuden parantaminen

Tavoitteena on uusiutuvien energialähteiden käyttöönotto niin laajalti kuin mahdollista alentamalla niiden käyttökustannuksia energiantuotannossa ja lisäämällä tietoisuuttamme uusiutuvien energialähteiden saatavuudesta Euroopassa, parantamalla teknologian tehokkuutta ja alentamalla sen valmistuskustannuksia.

TTK-toiminnan painopisteet: biomassan ja jätteiden hyödyntäminen polttoainelähteenä; aurinkokennojen ja tuuliturbiinien tehokkuuden parantaminen; uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian tuotantokustannusten alentaminen (esimerkiksi turbiinien siivet, aurinkokennomoduulit).

- Suunnitelmien laatiminen tarjontaan ja kysyntään liittyvästä teknologiasta talous-, ympäristö- ja energiajärjestelmissä sekä niiden välisestä vuorovaikutuksesta sekä analyysi kaikkien energialähteiden kustannustehokkuudesta (koko elinkaaren kustannusten perusteella) ja tehokkuudesta

Tavoitteena on kehittää energiankäyttöön ja -tuotantoon liittyviä strategioita, ottaa käyttöön uutta energiateknologiaa ja kehittää toimintapolitiikkaa.

TTK-toiminnan painopisteet: maailmanlaajuisen yhteisön tai alueellisen tason pitkän ja lyhyen aikavälin kysyntä ja tarjonta -suunnitelma-analyysi talouskehityksen sekä sosiaalisten ja ympäristöllisten tarpeiden näkökulmasta; mallintaminen ja toimintapolitiikan vaikutusten analyysi; energiamarkkinoiden ja teknologian vaikutusten kokonaisarviointi ottaen huomioon vapautettujen energiamarkkinoiden toiminta.

b) TUTKIMUKSEEN JA TEKNOLOGISEEN KEHITTÄMISEEN LIITTYVÄT YLEISET TOIMET

- Energiaan liittyvät sosioekonomiset näkökohdat kestävän kehityksen kannalta (vaikutukset yhteiskuntaan, talouteen ja työllisyyteen)

Tavoitteet ja TTK-toiminnan painopisteet

Tavoitteena on kehittää ja soveltaa välineitä, joiden avulla voidaan arvioida ja seurata energiateknologiajärjestelmien ja -palveluiden sosioekonomisia tekijöitä käyttämällä teknologian arviointia koskevaa lähestymistapaa hanketasolla ja yleistä systeemianalyysiä yleisemmällä tasolla.

TTK-toiminnan painopisteet: teknologian arvioinnin osalta sosiaalinen ulottuvuus (käyttäytyminen, hyväksyminen), innovatiivinen ulottuvuus ja erityisesti ohjaus- ja valvontatoimenpiteet ja muiden toimintapolitiikkojen vaikutus, ulkoisten tekijöiden ja niiden sisäistämisen arviointi ja lisäksi vertaileva arviointi; systeemianalyysin osalta energian, ympäristön, teknologioiden ja taloudellisen kasvun välisen yhteyden ymmärtäminen, ottaen huomioon yhteiskunnalliset arvot ja luonnonvarat sekä inhimilliset voimavarat.

(1) Eri ohjelmissa toteutettavia avaruusteknologiaan liittyviä toimia koordinoidaan keskitetysti.

LIITE III

ERITYISOHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖT

Erityisohjelma pannaan täytäntöön epäsuorilla TTK-toimilla viidennen puiteohjelman liitteiden II ja IV mukaisesti. Lisäksi tähän ohjelmaan sovelletaan seuraavia erityissääntöjä:

1. Liitännäistoimenpiteet

Liitännäistoimenpiteitä ovat erityisesti seuraavat:

- erityisohjelmaa tukeva tutkimus, myös tulevan toiminnan valmistelu,

- tietojen vaihto, konferenssit, seminaarit, työryhmät sekä tieteelliset ja tekniset kokoukset,

- ulkopuoliseen asiantuntemukseen turvautuminen, esimerkiksi tieteellisiä tietokantoja käyttäen, erityisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaista erityisohjelman seurantaa, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdan mukaista ulkopuolista arviointia varten sekä epäsuorien TTK-toimien arvioimiseksi ja niiden täytäntöönpanon valvomiseksi,

- tiedotus ja tiedonlevitys, myös tieteelliset julkaisut, tulosten hyödyntämiseen ja teknologian siirtoon liittyvät toimet, innovaatioiden rahoituksen edistäminen sekä tukeminen teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisessa,

- erityisohjelman kattamat TTK-toimintaan liittyvät koulutusohjelmat, lukuun ottamatta Marie Curie -apurahoja,

- sellaisten toimenpiteiden tukeminen, joilla annetaan tietoa ja apua tutkimusalan toimijoille pk-yritykset mukaan luettuina, mukaan lukien tiiviimmän kansainvälisen tieteellisen yhteistyön kehittäminen,

- yhteisten tietorakenteiden edistämisen ja tietojen yhteensopivuuden, standardoinnin, käsittelyn, hallinnan ja vaihdon tukeminen,

- ulkopuolisen asiantuntemuksen käyttö tiedotusta, tukitoimia ja innovaatioita edistävien palvelujen ja verkkojen perustamisessa ja käyttöönotossa.

2. Rahoitusosuudet

Kun on kyse erityisesti TTK-, esittely- ja yhdistelmähankkeista, tutkimusalusten sekä merellä ja ilmassa käytettävien tutkimusasemien käyttökustannukset lasketaan tukikelpoisiksi kustannuksiksi. Nämä kustannukset eritellään työohjelmassa.

3. Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat lisäsäännöt

Tähän ohjelmaan voivat osallistua hankkeittain myös kolmansiin valtioihin sijoittautuneet oikeushenkilöt sekä kansainväliset järjestöt, edellyttäen, että niiden osallistuminen edistää tehokkaasti ohjelman toteuttamista.

Kyseiset oikeushenkilöt ja kansainväliset järjestöt voivat saada poikkeuksellisesti rahoitusta, jos niiden osallistumisesta on etua ja lisäarvoa ohjelman tavoitteiden kannalta.

4. Koordinointijärjestelyt

Komissio pyrkii varmistamaan ohjelman mukaisten epäsuorien TTK-toimien täydentävyyden, erityisesti ryhmittämällä ne yhteisen tavoitteen mukaisesti, sekä välttämään päällekkäisyyksiä ottaen huomioon epäsuoria TTK-toimia ehdottaneiden tahojen oikeutetut edut. Tässä yhteydessä myös molemmat ohjelmakomiteat huolehtivat tarvittaessa koordinoinnista.

Koordinointia toteutetaan myös mahdollisimman pitkälle erityisohjelman mukaisten ja seuraavien toimien välillä:

- muut viidennen puiteohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavat erityisohjelmat,

- Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta tutkimus- ja koulutustoiminnan osalta (1998-2002) 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/64/Euratom (1) täytäntöönpanemiseksi toteutetut tutkimus- ja koulutusohjelmat,

- muut Euroopan tutkimuskehykset Eureka ja COST mukaan luettuina,

- muut yhteisön tutkimukseen liittyvät välineet.

Koordinointiin sisältyy

i) yhteisten teemojen tai painopisteiden nimeäminen, mikä johtaa

- tietojen vaihtoon,

- yhteisesti päätettyjen töiden toteuttamiseen, mikä käsittää jonkin osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 9 artiklassa tarkoitetun menettelyn yhteisen aloituksen;

ii) epäsuoria TTK-toimia koskevien ehdotusten uudelleenjakaminen erityisohjelmien välillä tai erityisohjelman ja tutkimus- ja koulutusohjelman välillä.

(1) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 34 .