KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/501,

annettu 12 päivänä kesäkuuta 2015,

tariffeista, joita romanialainen Hidroelectrica on soveltanut yrityksiin S.C. ArcelorMittal Galați, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (EFT), S.C. Electrica SA, S.C. Electromagnetica SA, S.C. Energy Holding S.R.L., S.C. EURO-PEC SA, S.C. Luxten-Lighting Group SA, S.C. Electrocarbon SA Slatina ja S.C. ELSID Titu S.A. – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) ja SA.33581 (2012/C)

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3919)

(Ainoastaan romaniankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon päätökset, joilla komissio on aloittanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tukea SA.33623 (2012/C, ex 11/NN) (1), SA.33624 (2012/C, ex 2011/CP) (2), SA.33451 (2012/C, ex 2012/NN) (3) ja SA.33581 (2012/C) (4) koskevan menettelyn,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

2. VÄITETTYJEN TUKITOIMENPITEIDEN KUVAUS

2.1 Sopimuspuolet

2.1.1 Hidroelectrica

Hidroelectrica on Romanian suurin sähköntuottaja. Sen vuotuinen tuotantokapasiteetti on noin 17,5 terawattituntia tavanomaisena vesivuotena. Hidroelectrica tuottaa sähköä patoja ja jokivoimalaitoksia hyödyntämällä. Tuotannon määrä kuitenkin vaihtelee huomattavasti hydrologisten olosuhteiden mukaan: vuonna 2004 Hidroelectrican tuotanto oli 17,6 terawattituntia, vuonna 2009 se oli 16,4 terawattituntia ja vuonna 2010 puolestaan 21,3 terawattituntia. Hidroelectrican markkinaosuus oli 28,24 prosenttia vuonna 2013. Se oli suurin toimittaja ennen lämpöhiiltä hyödyntävää Complexul Energetic Olteniaa, jonka markkinaosuus oli 20,83 prosenttia, ja Nuclearelectricaa, jonka markkinaosuus oli 20,65 prosenttia. Sekä Complexul Energetic Oltenia että Nuclearelectrica ovat valtion omistuksessa.

Hidroelectrican kustannusrakenteelle ovat ominaisia korkeat kiinteät kustannukset (jotka liittyvät voimalaitospatojen ja muiden rakennusurakoiden kuoletukseen ja säännölliseen huoltoon) ja alhaiset muuttuvat tuotantokustannukset. Vesivoimalla on usein pienemmät rajakustannukset muihin sähkölähteisiin, etenkin fossiilisiin polttoaineisiin, verrattuna. Tämä kustannusrakenne johtuu siitä, että vesivoimaan perustuvaan sähköntuotantoon ei tavallisesti liity merkittäviä polttoaine- tai rajakustannuksia (9) . Sen vuoksi kukin vesivoiman tuottaja voi suurelta osin itse päättää myyntipolitiikasta ja kattaa tuotannon rajakustannukset ylittävät kustannukset täysimääräisesti myymällään tuotannolla. Vesivoiman (ja muun energian) tuotannon perussääntönä on, että kaikki kustannukset olisi katettava pitkällä aikavälillä. Tämän lisäksi ei ole muita määrääviä tai normatiivisia taloudellisia sääntöjä, jotka sääntelisivät yksinomaan tiettyjen ostajasegmenttien kustannuksiin perustuvaa optimaalista hinnanmääritystä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Näin ollen esimerkiksi kaikkien myytyjen kilowattituntien ei tarvitse vaikuttaa samanarvoisesti kiinteiden kustannusten täysimääräiseen kattamiseen kullekin ostajalle myydystä tuotannosta riippumatta. Hidroelectrican tuotanto riippuu kuitenkin hydrologisista olosuhteista, eikä se pysty mukauttamaan kiinteää kustannuspohjaansa. Sen vuoksi yrityksen tuotannon ja siten myös tulojen hallitsematon vaihtelu voi aiheuttaa sille pitkällä aikavälillä riskin. Varmistaakseen tasaiset ja ennakoitavat tulot Hidroelectrica tarvitsee vakaan tuotannon pitkällä aikavälillä.

2.1.2 Väitetyt tuensaajat

Alro on Vimetco NL:n tytäryhtiö. Vimetco NL on venäläisomistuksessa oleva holdingyhtiö, jonka päätoimipaikka on Alankomaissa. Alron vuotuinen sähkönkulutus on yli 3 terawattituntia jatkumona (24 tuntia vuorokaudessa), mikä tekee siitä Romanian suurimman teollisen sähkönkuluttajan.

ArcelorMittal on monikansallisen konsernin tytäryhtiö. Konserni toimii samalla nimellä ja on johtava terästuottaja maailmassa. ArcelorMittal valmistaa kuuma- ja kylmävalssattuja, sinkittyjä, peitattuja ja öljyttyjä keloja sekä levyjä. Yritys on Romanian suurin terästuottaja ja toiseksi suurin teollinen sähkönkuluttaja. Se kuluttaa sähköä vuosittain yli 1,7 terawattituntia.

Kahdeksan sähkökaupan harjoittajaa: Alpiq RomEnergie, aikaisemmin SC EHOL Distribution, on Energy Holdingin oikeusseuraaja. EHOL Distribution myytiin Alpiqille ja yrityksen nimeksi muutettiin Alpiq RomEnergie. Alpiq RomIndustries, aikaisemmin SC Buzmann Industries SRL. Molempien yritysten omistaja on yksityinen sveitsiläinen toimija Alpiq, joka perustettiin yritysten Aare-Tessin Ltd for Electricity ja EnergieOuest Suisse fuusiolla vuonna 2008. Alpiq toimii pääasiassa Kaakkois-Euroopassa. EFT on Kyprokseen sijoittautuneen EFT Groupin tytäryhtiö ja toimii pääasiassa Balkanin alueella. Electrica tarjoaa sähköpalveluja sekä vaatimukset täyttäville vähittäiskaupan asiakkaille että sen omille tytäryhtiöille Romaniassa. Electromagnetica tarjoaa valaistustuotteita ja -palveluja sekä harjoittaa sähkökauppaa Romaniassa. Energy Holding on yksityinen energiantoimittaja ja toimii Romaniassa sekä Kaakkois-Euroopassa. EURO-PEC myy rauta- ja terästuotteita maa- ja vesirakentamiseen sekä teollisuus- ja laivanrakennukseen Kaakkois-Euroopassa. Luxten-Lighting valmistaa valaistustuotteita ja harjoittaa sähkökauppaa.

2.2 Sopimukset

2.3 Romanian sähkömarkkinat

Säännellyt sähkömarkkinat

Säännellyillä sähkömarkkinoilla kauppaa käydään sähkön ostoa ja myyntiä koskevien puitesopimusten välityksellä. Nämä sopimukset tehdään säännellyillä markkinoilla toimivien sähköntuottajien, kuten Hidroelectrican, ja loppuasiakkaiden sähköntoimituksista viime kädessä vastaavien toimittajien välillä. Loppuasiakkaiden sähköntoimituksista vastaavilla toimittajilla on velvoite toimittaa sähköä vaatimukset täyttäville kuluttajille, jotka ovat joko i) loppukuluttajia, jotka eivät ole käyttäneet oikeuttaan valita sähköntoimittajaa ja ostaa sähköä kilpailluilta markkinoilta, tai ii) kotitalouksia ja muita kuin kotitalousasiakkaita, joilla on alle 50 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on alle 10 miljoonaa euroa (28) . Vaatimukset täyttävät kuluttajat ostavat sähköä säänneltyjen tariffien mukaisesti.

Säännellyillä markkinoilla Romanian energia-alan sääntelyviranomainen, jäljempänä ’ANRE’, määrittää etukäteen vuotuiset sähkön hinnat ja määrät, jotka markkinoilla toimivien sähköntuottajien on toimitettava. Hidroelectrican on ANREn pyynnön mukaisesti toimitettava sähköä tukkumyyntinä jakelijoille, jotka toimittavat sähköä vähittäismyyntinä säännellyillä markkinoilla. ANRE vahvistaa Hidroelectricalle maksettavat tukkuhinnat määrittämällä hyväksyttyjen kustannusten perustellun tason ja tuottoasteen. Vuosina 2004–2010 Hidroelectricalle maksettavat tukkuhinnat olivat seuraavanlaiset (Romanian leuta megawattitunnilta) (29) :

Kilpaillut sähkömarkkinat

Keskittyneitä markkinoita hallinnoi OPCOM. Vuonna 2001 valtioneuvoston päätöksellä nro 627/2000 perustettu osakeyhtiö OPCOM on siirtoverkonhaltija Transelectrican kokonaan omistama tytäryhtiö. OPCOM toimii ANREn myöntämän luvan nojalla sähkön tukkukaupan markkinapaikkana Romaniassa. OPCOM on Romanian ainoa sähköpörssi, joka toimii sähkön markkinapaikkana ja sähkökaupan välittäjänä.

Hidroelectrican myynti eri markkinasegmenteillä

Hidroelectrica oli (ja on edelleen) Romanian suurin sähköntuottaja: sen vuosimyynti oli keskimäärin 18,2 terawattituntia ja markkinaosuus 30,2 prosenttia vuosina 2007–2010. Sen jälkeen, kun markkinoita avattiin vuonna 2003 asteittain sähkönostajille, joilla on oikeus valita toimittajansa, Hidroelectrica on myynyt sähköä pääasiassa suoraan neuvoteltavien kahdenvälisten sopimusten kautta. Vuoteen 2007 mennessä tällaisen myynnin osuus oli lähes kaksi kolmasosaa Hidroelectrican kokonaismyynnistä. Kuten jäljempänä olevassa taulukossa esitetään, Romanian liityttyä EU:hun Hidroelectrican myynnin osuus pysyi vuosina 2007–2010 suhteellisen tasaisena: noin 19 prosenttia säännellyllä markkinasegmentillä noin 1 prosentti muille sähköntuottajille kokonaismyyntiin verrattuna. Samanaikaisesti tasemarkkinoiden, kahdenvälisten sopimusten ja vientimarkkinoiden osuus supistui hieman, kun taas myynti OPCOMin hallinnoimilla markkinasegmenteillä kasvoi lähes merkityksettömältä tasolta vuosina 2007 ja 2008 […] (31) prosenttiin vuonna 2010.

OPCOM-PCCB

Suoraan neuvoteltavien sopimusten markkinat

3. MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

4. ROMANIAN HUOMAUTUKSET

5. KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

5.1 Väitettyjen tuensaajien huomautukset

5.1.1 Komissiolla ei ole toimivaltaa arvioida sopimuksia ja niiden myöhempiä lisäyksiä

Asianomaiset myös väittivät, että kun toimenpidettä arvioidaan markkinataloustoimijatestin perusteella, oikeuskäytännön mukaan olennaista on ajankohta, jolloin toimenpide toteutettiin. Näin ollen ennen vuotta 2007 toteutettuja toimenpiteitä olisi arvioitava sen kannalta, olisivatko ne olleet valtiontukea, jos valtiontukisääntöjä olisi sovellettu niiden toteutushetkellä. Samaa periaatetta on sovellettava myös siihen ajankohtaan, jonka perusteella taloudellista etua on arvioitava eli jolloin sopimukset tehtiin. Asianomaiset katsoivat erityisesti, että Romanian (39) sähkömarkkinoilla ei tapahtunut sellaisia lainsäädännöllisiä tai taloudellisia muutoksia, joilla voitaisiin perustella vuoden 2007 valitseminen viitekohdaksi taloudellisen edun arvioinnissa. Romanian energiamarkkinat kehittyivät jo ennen vuotta 2004, sillä maan tukkumarkkinat avattiin syyskuussa 2000.

5.1.2 Asianmukaisen vertailuhinnan puute

5.1.2.1 OPCOM-PCCB ei ollut asianmukainen ja pätevä vertailuhinta

5.1.2.2 Muiden sähkökaupan harjoittajien tarjous ArcelorMittalin kanssa tehtyjen sopimusten yhteydessä

5.1.3 Hidroelectrica toimi markkinaehdoin toimivan yksityisen myyjän tavoin eikä aiheuttanut taloudellista etua väitetyille edunsaajille

5.1.4 Toimenpide ei johtunut valtiosta eikä siihen liittynyt valtion varojen siirtoa

5.1.5 Toimenpide ei vääristänyt kilpailua

5.1.6 Toimenpide ei ollut valikoiva

5.1.7 Muutoksia ei voi erottaa alkuperäisestä sopimuksesta

5.1.8 Hidroelectrica hakeutui konkurssiin ainoastaan välttääkseen sopimusvelvoitteet

5.2 Muiden asianomaisten osapuolten huomautukset

5.2.1 Alron kilpailijan esittämät huomautukset

5.2.2 Kansalaisen esittämät huomautukset

6. KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HAVAINTOJA KOSKEVAT ROMANIAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

7. ARVIOINTI

7.1 Valtiontuen olemassaolo

Asiassa Budapesti Erőmű (51) tehdyn päätöksen mukaan ennen EU:hun liittymistä käyttöön otettuja ja liittymisen jälkeen edelleen sovellettavia valtiontukitoimenpiteitä on pidettävä liittymisen jälkeen joko voimassa olevana tai uutena tukena. Jotta toimenpiteitä voitaisiin pitää voimassa olevana tukena, ne on lueteltava selvästi jäsenvaltion liittymistä Euroopan unioniin koskevassa asiakirjassa eli tässä tapauksessa Romanian ja Bulgarian liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen (52) , jäljempänä ’liittymisasiakirja’, liitteessä V. Sopimuksia ei lueteltu nimenomaisesti liittymisasiakirjan liitteessä V. Koska sopimuksia sovellettiin edelleen liittymispäivän jälkeen, niitä olisi pidettävä ainoastaan uutena tukena ja arvioitava näin ollen mainitun oikeuskäytännön mukaisesti liittymispäivästä (1 päivästä tammikuuta 2007) lähtien SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen neljän edellytyksen osalta.

7.2 Mahdollisen taloudellisen edun arviointi markkinaehtoihin nähden

Komission on määritettävä, olisivatko hinnat ja ehdot, joilla Hidroelectrica toimitti sähköä väitetyille tuensaajille, olleet muutoin saatavilla Romanian markkinoilla vuodesta 2007 lähtien. Tätä varten komission on ensiksi yksilöitävä asianmukainen vertailuhinta, joka vastaa markkinahintaa i) ajankohtana, jona sopimukset olivat voimassa Romanian EU:hun liittymisen jälkeen, ja ii) ajankohtana, jona komissio aloitti sopimuksia koskevan muodollisen menettelyn.

7.2.1 Taloudellinen etu markkinaehtoihin nähden

Mahdollisen taloudellisen edun arvioimiseksi komissio ottaa viitekohdaksi markkinatoimijan, johon sovelletaan samoja tai samankaltaisia velvoitteita kuin Hidroelectricaan. Sillä on oltava samat mahdollisuudet ja sen on täytettävä samat lainsäädännölliset ja taloudelliset edellytykset, joita Romaniassa sovellettiin tarkastelujaksona, kun otetaan huomioon toimijan rajoitukset ja kaupalliset tavoitteet (53) . Jotta valtiontuen olemassaolo voitaisiin sulkea pois, julkisessa omistuksessa olevan yrityksen on tuotteita myydessään toimittava yksityisen markkinataloustoimijan tavoin ja pyrittävä maksimoimaan tuotot tai minimoimaan tappiot. Toisin sanoen kun arvioidaan mahdollista kohtuutonta taloudellista etua valtion omistaman yrityksen kaupallisessa toimitussopimuksessa, on selvitettävä, missä määrin muu kuin valtion omistama yritys olisi toiminut samalla tavalla vastaavassa tilanteessa.

Vaikka valtion vahvistamien sähkötariffien ja vapaiden markkinoiden korkeampien hintojen ero voi ensi näkemältä viitata valtiontukeen, on edelleen mahdollista objektiivisesti todeta, että tarkasteltavana olevien sopimusten matalampi hintataso ei anna sähkönostajille taloudellista etua markkinaehtoihin verrattuna (54) . Kun selvitetään, sisältyykö markkinaehtoja edullisempiin sähkönhintoihin valtiontukea monitahoisilla sähkömarkkinoilla, komission on sääntöjenmukaisesti turvauduttava erityisiin menetelmiin tai taloudellisiin malleihin sen määrittämiseksi, missä määrin sopimushinnat eroavat markkinahinnoista (55) .

— Sähkökaupan harjoittajien, elektrodien valmistajien ja Alron kanssa tehdyt sopimukset

Sen vuoksi komissio ei voi käyttää OPCOMin keskihintoja vertailussa Hidroelectrican sopimushintoihin, mihin se perusti epäilyksensä asianomaisissa menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä taloudellisen edun olemassaolosta kymmenessä sopimuksessa sähkökaupan harjoittajien kanssa ja kahdessa elektrodien valmistajien kanssa. Tutkinta on osoittanut, että kaupankäyntiä, joka toteutetaan lyhytaikaisesti ja vakioehdoin OPCOMin kaltaisilla markkinapaikoilla vuorokausi- tai vuosipohjalta tai sitä lyhyemmällä ajanjaksolla tai jossa tarjotaan oheis- tai tasepalveluja siirtoverkonhaltijoille, ei voida pitää järkevänä vaihtoehtona tarkasteltavana oleville Hidroelectrican räätälöidyille sopimuksille Romanian erityisissä markkinaolosuhteissa tarkastelujaksolla. Kyseessä olevat sopimukset neuvoteltiin suoraan ostajan ja myyjän erityisten toimitustarpeiden täyttämiseksi, ja niissä voitiin hyödyntää joustavuutta, jota ei ollut saatavilla muilla markkinasegmenteillä. Sen vuoksi markkinaehdot ylittävän taloudellisen edun varmistamiseksi on tarpeen tutkia myös edellytyksiä, jotka vallitsivat muilla markkinasegmenteillä Romaniassa vuonna 2007 ja sen jälkeen, vaikka näitä ei yksilöity menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä.

Ensinnäkin on ilmeistä, että Hidroelectrica toimitti sähköä myös näille markkinasegmenteille vuosina 2007–2010, joskin vähäisiä määriä eli alle 10 prosenttia sen myynnistä (johdanto-osan 31 kappale). Olennaista on selvittää, olisivatko tällaiset markkinat pätevä vaihtoehto järkevälle toimijalle, joka toimii Hidroelectrican sijasta ja päättää, mihin kohdistaa 63 prosenttia myynnistään – mikä vastaa kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvaa Hidroelectrican myyntiosuutta vuosina 2007–2010.

— ArcelorMittalin kanssa tehdyt sopimukset

Menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä esitetyistä alustavista näkemyksistä huolimatta komissio ottaa huomioon ArcelorMittalin ostamat suuret sähkömäärät, sen aseman luotettavana ja taloudellisesti vakaana Hidroelectrican asiakkaana ja sen, ettei kumpikaan sähkökaupan harjoittajien rinnakkaissopimuksista eivätkä OPCOM-PCCB-markkinoiden keskihinnat ole päteviä vertailukohtia ArcelorMittalin kanssa tehtyjen sopimusten osalta, ja katsoo, että vertailussa on järkevintä käyttää viitekohtana muissa tietokokonaisuuteen sisältyvissä sopimuksissa käytettyä hintaa. Näin ollen komissio on menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen saamiensa huomautusten perusteella muokannut analyysia ja tutkinut kahden ArcelorMittalin kanssa tehdyn sopimuksen hinnat saman tietokokonaisuuden perusteella, jota käytettiin pitkäkestoisten sopimusten vertailuun.

— Pitkäaikaisia sopimushintoja koskeva komission ekonometrinen analyysi

Toimivilla sähkömarkkinoilla, joilla on riittävästi likviditeettiä ja tulevien toimitushintojen ennustamisen mahdollistavia välineitä, spot-hinnat antavat hyviä viitteitä markkinahinnoista ja voivat toimia vertailukohtana yksittäisten sopimusten hintatasoa arvioitaessa. Tässä tapauksessa suhteellisen suureen osuuteen Romanian markkinoiden kysynnästä sovellettiin kuitenkin vuonna 2009 edelleen säänneltyjä tariffeja, OPCOM-kauppapaikkojen likviditeetti oli rajallinen vuosina 2007–2010 ja OPCOMin hallinnoimien sähköpörssien kilpailurakenne oli vääristynyt määräävän aseman väärinkäytön takia. Tämän perusteella on asianmukaista soveltaa muita vertailukohtia arvioitaessa, koituiko toimista taloudellista etua markkinahintoihin verrattuna.

7.3 Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

Asiaa koskevan oikeuskäytännön (59) mukaan on tutkittava sekä sitä, voidaanko Romanian viranomaisten katsoa osallistuneen tavalla tai toisella sopimusten pitämiseen voimassa ja sopimushintojen muuttamiseen, että sitä, missä määrin on epätodennäköistä, että ne eivät osallistuneet näihin päätöksiin. Tarkasteltavana olevia sopimuksia koskevien päätösten voidaan päätellä johtuvan Romanian valtiosta kaikkien asiaa koskevien seikkojen ja sen tilanteen perusteella, jossa Hidroelectrica toimitti sähköä Luxten-Lightingille vuosina 2008–2009 sekä Electrocarbonille ja Elsidille vuoden 2007 jälkeen.

Asiaa koskevan oikeuskäytännön perusteella kolmen voimassa olevan sopimuksen pitäminen voimassa ja sopimushintojen muuttaminen vuoden 2007 jälkeen voidaan katsoa Romanian toimenpiteiksi, i) jos Hidroelectrica ei olisi voinut tehdä kyseisiä päätöksiä ottamatta huomioon julkisen vallan vaatimuksia tai ii) jos Hidroelectrican oli otettava huomioon valtionhallinnon tai ministeriöiden välisen elimen antamat toimintaohjeet. Vastaavasti on otettava huomioon iii) Hidroelectrican mahdollinen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, iv) yrityksen toiminnan luonne ja toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, v) Hidroelectrican oikeudellinen asema (eli se, sovelletaanko siihen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä), vi) viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai vii) muu seikka, joka osoittaa, että viranomaiset ovat osallistuneet sopimusten voimassa pitämiseen ja sopimushintojen muuttamiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös viii) Hidroelectrican tekemien päätösten laajuus, sisältö tai edellytykset (60) .

Hidroelectricaan sovelletaan yleistä yhtiöoikeutta, eikä se ole integroitunut julkishallinnon rakenteisiin. Hidroelectrican hallituksen jäsenet voivat toimia myös valtionhallinnon viroissa (johdanto-osan 12 kappale). Tämä voisi viitata siihen, että hallitukset jäsenet valittiin pääosin sen ansiosta, että heillä oli läheinen suhde valtionhallintoon, eikä liiketoimintakokemuksen tai pätevyyden perusteella. Vaikka on viitteitä siitä, että Hidroelectrican oli otettava huomioon valtionhallinnon tai ministeriöiden välisen elimen antamat toimintaohjeet, ei ole todisteita, että tällaisia ohjeita annettiin kolmen tarkasteltavana olevan sopimuksen voimassa pitämiseksi ja sopimushintojen korottamiseksi. Mikään ei erityisesti viittaa siihen, että Hidroelectrican yhtiökokous tai hallitus olisi osallistunut millään tavalla päätöksiin, jotka liittyivät kaupallisiin sähköntoimitussopimuksiin (niiden voimassa pitämiseen) ja/tai näiden sopimusten mukaisesti sovellettavien hintojen muuttamiseen (johdanto-osan 12 kappale). Kuten useat asianomaiset osapuolet ovat panneet merkille, Hidroelectrican perustamissääntöjen ja Romanian yhtiölainsäädännön mukaan yhtiön pääjohtaja vastaa yhtiön päivittäisestä liiketoiminnasta ja päättää itsenäisesti asioista, jotka eivät ole yhtiökokouksen tai hallituksen päätösvallan alaisia. Romanian viranomaiset korostavat, että hallituksen jäsenten on tehtävä päätöksiä yhtiön edun mukaisesti.

Myös Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehtyjen sopimusten osalta on epätodennäköistä, että valtio osallistuisi tuen määrän vähentämiseen. Erityisen epätodennäköistä on, että Hidroelectrica olisi toiminut valtion ohjeiden mukaisesti, kun se vaati korottamaan hintaa sopimushintoja ylemmäksi vuonna 2010 ja uhkasi keskeyttää sähköntoimituksen ja viedä asian tuomioistuimen käsiteltäväksi (johdanto-osan 22 kappale), sillä pyydetyt hinnankorotukset vähensivät tuen oletettua määrää, ja toimitusten keskeyttäminen olisi voinut vaarantaa ostajien tuotannon. Kun yritys ei pidä kiinni sopimushinnasta, joka sisältää oletetusti tukea, uhkaa keskeyttää toimitukset ja puolustaa hinnankorotuksia tuomioistuimessa, se ei toimi tyypillisen tuen myöntäjän tavoin. Sitä vastoin se toimii sellaisen yrityksen tavoin, joka pyrkii maksimoimaan voittonsa, puolustamaan kaupallisia etujaan eikä ole kiinnostunut muista kuin kaupallisista tavoitteista, mahdollisesti valtiolta saamiensa ohjeiden mukaan.

8. PÄÄTELMÄT

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hidroelectrican ja ArcelorMittalin, Alpiq RomEnergien, Alpiq RomIndustriesin, EFT:n, Electrican, Electromagnetican, Energy Holdingin, EURO-PECin, Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin väliset sopimukset sekä Alron kanssa tehty sopimus eivät ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

(1) Komission päätös C(2012) 2516 final, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, asiassa SA.33623 (EUVL C 189, 29.6.2012, s. 3).

(2) Komission päätös C(2012) 2517 final, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, asiassa SA.33624 (EUVL C 268, 5.9.2012, s. 21).

(3) Komission päätös C(2012) 2542 final, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, asiassa SA.33451 (EUVL C 395, 20.12.2012, s. 5).

(4) Komission päätös C(2012) 2556 final, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, asiassa SA.33581 (EUVL C 395, 20.12.2012, s. 34).

(5) EUVL L 115, 9.5.2008, s. 92.

(6) Asia SA.33623 (EUVL C 189, 29.6.2012, s. 3); asia SA.33624 (EUVL C 268, 5.9.2012, s. 21); asia SA.33451 (EUVL C 395, 20.12.2012, s. 5); ja asia SA.33581 (EUVL C 395, 20.12.2012, s. 34).

(7) Mukaan lukien alustavat huomautukset, jotka Luxten-Lighting ja Euro-Pec toimittivat ennen kuin kehotus esittää huomautuksia menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen oli julkaistu: Luxten-Lighting 14 päivänä elokuuta 2012 ja Euro-Pec 13 päivänä elokuuta 2012.

(8) Kaikki Hidroelectrican hallituksen jäsenet – pääjohtajaa ja Fondul Proprietatean edustajaa lukuun ottamatta (vuonna 2010) – ovat toimineet samanaikaisesti eri ministeriöiden viroissa, ja heidät on nimitetty talous- ja kauppaministeriön määräyksillä seuraavasti: i) vuosina 2005–2006 Hidroelectrican hallitukseen kuuluivat talous- ja kauppaministerin kabinettiin kuuluva henkilökohtainen neuvonantaja, pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaavan ministerin kabinetin päällikkö, valtiovarainministerin kabinettiin kuuluva henkilökohtainen neuvonantaja sekä hallituksen pääsihteeristöön kuuluva henkilökohtainen neuvonantaja; ii) vuosien 2007–2008 tilanteesta ei ole tietoa; iii) vuonna 2009 Hidroelectrican hallituksen puheenjohtajana toimi talous- ja kauppaministeriön kansliapäällikkö, kun taas valtiovarainministeriön kansliapäällikkö ja kaksi talous- ja kauppaministeriön johtajaa kuuluivat Hidroelectrican hallitukseen; iv) vuonna 2010 Hidroelectrican hallitukseen kuuluivat kolme kauppa- ja talousministeriön henkilökohtaista neuvonantajaa, valtiovarainministeriön kansliapäällikkö sekä talous- ja kauppaministeriön johtaja.

(9) Ks. Kansainvälinen energiajärjestö, ”Projected costs of generating electricity”, vuoden 2010 painos, jakso 4.2 ”Country by country data on electricity generating costs”, s. 89.

(10) Bukarestin alioikeuden päätös nro 22456/3/2012, 26. kesäkuuta 2012.

(11) Bukarestin alioikeuden päätös nro 6482, päivätty 26. kesäkuuta 2013.

(12) Saatavilla vain romanian kielellä osoitteessa http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf

(13) Electrica teki kaksi lyhytkestoista sopimusta Hidroelectrican kanssa.

(14) Yksi sopimus AlpiqRomEnergien kanssa, kaksi sopimusta Electrican kanssa ja kaksi sopimusta ArcelorMittalin kanssa.

(15) Viisi sopimusta sähkökaupan harjoittajien (Alpiq RomIndustries, Electromagnetica, Energy Holding, Euro-Pec, Luxten-Lighting) kanssa.

(16) Sopimukset EFT:n (sähkökaupan harjoittaja) ja Alron kanssa.

(17) Sopimukset Electrocarbonin ja Elsidin sekä Alpiq RomEnergien (sähkökaupan harjoittaja) kanssa.

(18) Sopimukset Electrocarbonin ja Elsidin kanssa.

(19) Kaksi sopimusta ArcelorMittalin kanssa.

(20) Kaksi sopimusta Electrican kanssa.

(21) Luxten-Lighting (sähkökaupan harjoittaja) irtisanoi tekemänsä sopimuksen 15 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä ilmoituksella, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012.

(22) Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehtyjen sopimusten voimassaoloaika päättyi 13 päivänä maaliskuuta 2013 ja Electromagnetican (sähkökaupan harjoittaja) kanssa tehdyn sopimuksen voimassaoloaika päättyi 30 päivänä huhtikuuta 2014.

(23) Electrocarbonin kanssa tehdyn sopimuksen lisäyksessä 1 määrättiin ennalta asetetusta hinnasta (kiinteä määrä – sama hinta) 28 päivänä helmikuuta 2008 saakka. Eldisin kanssa tehdyn sopimuksen lisäyksessä 2 määrättiin ennalta asetetusta hinnasta 31 päivänä joulukuuta 2007 saakka.

(24) Sopimuspuolet sopivat 1 päivänä heinäkuuta 2004 taulukosta, jossa määritettiin kullekin vuodelle kiinteä hinta ajanjaksoksi 2006–2013 (Electrocarbonin kanssa tehdyn sopimuksen lisäys 4 ja Elsidin kanssa tehdyn sopimuksen lisäys 5). Hintoja muutettiin sen jälkeen 1 päivänä tammikuuta 2005, jolloin hinnaksi määritettiin kiinteä määrä 31 päivään joulukuuta 2007 saakka Elsidin osalta ja 28 päivään helmikuuta 2008 Electrocarbonin osalta. Electrocarbonin ja Elsidin kanssa sovittuja hintoja tarkistettiin vuosittain vuodesta 2006 lähtien.

(25) Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: Oltin alioikeus, asiakirja 2800/104/2010 (Electrocarbon), ja Dambovitan alioikeus, asiakirja 4102/120/2010 (Elsid).

(26) Kussakin kolmessa sopimuksessa oleva 10 artiklan 2 kohta.

(27) Kussakin kolmessa sopimuksessa oleva 10 artiklan 1 kohta.

(28) Sähkö- ja kaasulain nro 123/2012 55 §:n 1 momentti, sellaisena kuin se on muutettuna lailla nro 127/2014.

(29) KPMG:n raportti, Energy Holdingin muistion liite 3, päivätty 27. helmikuuta 2012, s. 8, lähde: Hidroelectrican vuosikertomukset, pesänselvittäjän raportti 2010, KPMG:n selvitys.

(30) KPMG:n raportti, Energy Holdingin muistion liite 3, päivätty 27. helmikuuta 2012, s. 21, lähde: ANRE.

(31) Liikesalaisuus.

(32) Komission päätös, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2014, SEUT-sopimuksen 102 artiklan mukaisesta menettelystä ja sakkojen määräämisestä asetuksen (EY) N:o 1/2003 7 artiklan mukaisesti asiassa AT.39984 – Romanian sähköpörssi / OPCOM.

(33) Vertailuun käytetty tietokokonaisuus sisälsi 114 havaintoa vuosilta 2007–2010. Tietokokonaisuus kattoi seuraavat tiedot: myyjän ja ostajan tunnistetiedot, sopimustyyppi, sopimuksen alkamispäivä ja päättymispäivä, sähkön määrä, toimituksen kuvaus ja painotettu keskihinta kunakin vuonna ajanjaksolla 2007–2013.

(34) Luettelo ostajista esitetään liitteessä II olevassa taulukossa 1.

(35) Tietyt sähkökaupan harjoittajat (Alpiq RomIndustries, EFT, Alro Electrocarbon ja Elsid).

(36) Yksi sähkökaupan harjoittaja (EFT) ja Alro.

(37) Ainoastaan Alron tapauksessa.

(38) Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

(39) Toisin kuin Unkarin etuuskohteluun perustuvia sähkötariffeja koskevissa asioissa – unionin yleisen tuomioistuimen tuomio Budapesti Erőmű Zrt v. komissio, T-80/06 ja T-182/09 (ECLI:EU:T:2012:65).

(40) Lisätietoa on saatavilla ANREn vuoden 2007 ja sitä seuraavien vuosien seurantaraporteista.

(41) Energy Holding.

(42) Alpiq RomIndustries ja Alpiq RomEnergie.

(43) Energy Holding.

(44) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 16.5.2002, Ranska v. komissio (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

(45) AlpiqRomEnergie, AlpiqRomIndustrie, Electromagnetica, Energy Holding, Electrocarbon, Elsid, ArcelorMittal ja Alro.

(46) Sähkökaupan harjoittaja Energy Holding.

(47) EFT, Electromagnetica, Luxten-Lighting ja Energy Holding.

(48) EFT, Electromagnetica, Luxten-Lighting ja Alro.

(49) EFT, Luxten-Lighting, Electrocarbon ja Elsid.

(50) Alpiq RomEnergy ja Alpiq RomIndustries.

(51) Tuomio yhdistetyissä asioissa T-80/06 ja T-182/09, Budapesti Erőmű v. Euroopan komissio, 50–62 kohta.

(52) EUVL L 157, 21.6.2005, s. 96.

(53) Ks. alaviitteessä 39 viitattu oikeuskäytäntö, 69–89 kohta.

(54) Komission päätös 2014/456/EU, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, sähkötariffeista Espanjassa: sähkönkäyttäjät, valtiontuki SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06), jonka Espanja on pannut täytäntöön (EUVL L 205, 12.7.2014, s. 25), johdanto-osan 113–120 kappale.

(55) Tuomio yhdistetyissä asioissa T-80/06 ja T-182/09, Budapesti Erőmű v. Euroopan komissio, 104–114 kohta.

(56) Hidroelectrica hyväksyi ArcelorMittalin tarjouksen huutokaupassa 23 päivänä joulukuuta 2009, kun taas Energy Holding peruutti tarjouksensa 22 päivänä joulukuuta 2009.

(57) Arelcon ja Petprodin jättämät rinnakkaistarjoukset peruutettiin 20 ja 30 päivänä joulukuuta 2010.

(58) Ks. tämän päätöksen liite I.

(59) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 16.5.2002, Ranska v. komissio (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 51–58 kohta.

(60) Ks. alaviite 59.

(61) Komission päätös (EU) 2015/1877, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2015, tariffeista, jotka romanialainen S.C. Hidroelectrica SA on maksanut S.C. Termoelectrica S.A:n ja S.C. Electrocentrale Deva S.A:n hyväksi SA.33475 (12/C), (EUVL L 275, 20.10.2015, s. 46) johdanto-osan 96–100 kohta.

LIITE II

VÄITETTYÄ TALOUDELLISTA ETUA KOSKEVA ARVIOINTI – EKONOMETRINEN ANALYYSI

Ekonometrisen analyysin lähtökohdat ja kuvaus

Komission toteuttamassa ekonometrisessä analyysissa pyritään muodostamaan aineistoon sisältyville sopimuksille vertailuhinnat. Vertailuhinnat määritetään siten, että aineistossa olevien sopimusten tiedoista tehdään regressioanalyysi. Ensimmäiseksi tehdään varsinainen regressioanalyysi, jonka avulla voidaan määrittää vertailuhinta aineistoon sisältyvien sopimusten ominaispiirteiden perusteella (”aineiston sisäiset ennusteet”). Regressioanalyysin tuloksia käytetään sitten vertailuhinnan ennustamiseksi tutkinnan kohteena oleville sopimuksille. Myös näiden sopimusten ominaispiirteet huomioidaan (”aineiston ulkopuoliset ennusteet”). Aineistoon sisältyvien sopimusten hintojen vaihtelu selitetään regressioanalyysissa ostetun määrän, toimittajan henkilöllisyyden ja vuotuisten valemuuttujien perusteella. Sopimuksen kestoon ja ostajan käyttöprofiiliin liittyviä muuttujia ei ole otettu huomioon, koska ne eivät ole tilastollisesti merkitseviä.

Ekonometrisen analyysin lähtökohtana on periaate, jonka mukaan hintoihin vaikuttavat useat eri tekijät, kuten toimitusmäärä. Olisi harhaanjohtavaa verrata eri sopimusten hintoja keskenään ottamatta huomioon näitä tekijöitä. Vaikka aineistoon sisältyvillä sopimuksilla on yhteisiä piirteitä tutkinnan kohteena olevien sopimusten kanssa (kahdenväliset neuvottelut, sopimusehdot, vuosittainen toimitusmäärä yli 150 GWh jne.), aineistoon sisältyvissä sopimuksissa ja tutkinnan kohteena olevissa sopimuksissa sovitut määrät tai sopimusten kesto ja voimaantulopäivä eivät välttämättä vastaa täysin toisiaan, mikä saattaa selittää hintaerot. Esimerkiksi kahdessa tutkimuksen kohteena olevassa sopimuksessa sovitut toimitusmäärät ovat […] GWh/vuosi (Alro 2007–2010) ja […] GWh/vuosi (Energy Holding 2007–2008). Toisaalta tarkastellussa aineistossa, joka kattoi yhteensä 114 hinta-/sopimustietoa vuosilta 2007–2010, toimitusmäärältään suurimman sopimuksen toimitusmäärä oli alle 1 400 GWh/vuosi. On epätodennäköistä, että vain kyseisten sopimusten hintoja vertaamalla voitaisiin tehdä päteviä johtopäätöksiä siitä, vastaavatko tutkimuksen kohteena olevissa sopimuksissa sovitut hinnat markkinahintoja. Vaihtoehtoisesti voitaisiin katsoa, ettei noita kahta sopimusta yksinkertaisesti voida verrata muihin markkinasopimuksiin. Näin ollen tämän määrällisen arvioinnin lähtökohtana on, että useat ulkoiset tekijät on otettava huomioon, jotta eri sopimusten hintoja voidaan verrata paremmin keskenään. Koska tietoja ei ole normalisoitu, vain toisiaan täysin vastaavien sopimusten vertaaminen olisi tarkoituksenmukaista.

On huomattava, ettei tämän empiirisen tarkastelun tavoitteena ole arvioida hintojen ja tiettyjen ulkoisten tekijöiden välistä syy-yhteyttä. Tiettyjen tekijöiden ja hintojen välisen syy-yhteyden arviointi esimerkiksi edellyttäisi, että tarkastellaan endogeenisuuden riskiä, eli riskiä siitä, että selittävä muuttuja (esim. määrä) on alttiina selitettävän muuttujan (esim. hinta) vaikutukselle huomioimatta jätettyjen muuttujien tai samanaikaisuuden aiheuttamien vaikutusten vuoksi. Määrällisen tarkastelun tarkoituksena on normalisoida eri sopimusten hinnat, jotta ne olisivat paremmin verrattavissa toisiinsa. Tämä on tarpeen, koska sopimukset ja tarjonnan ominaispiirteet eivät ole täysin yhdenmukaisia.

Regressioanalyysi havainnollistaa käsiteltävänä olevien kahdenvälisten sopimusten keskeisimpiä piirteitä:

— kun regressiossa otetaan huomioon määrää koskeva muuttuja, käy ilmi, että hinnat ovat yleensä alhaisemmat, kun ostetut määrät ovat suurempia (1);

— kun otetaan huomioon toimittajan henkilöllisyys, käy ilmi, että tiettyjen ominaispiirteidensä ansiosta jotkut toimittajat voivat määrittää hinnat eri perustein kuin muut, etenkin kun aineisto kattaa periaatteessa kaikkien Romaniassa aktiivisesti toimivien sähköntoimittajien sopimustoimitukset;

— kun otetaan huomioon vuositason valemuuttujat, voidaan kuvata aikaan liittyvää ulottuvuutta ja markkinaolosuhteiden mahdollisia muutoksia vuodesta toiseen.

Empiirisen analyysin ensimmäisen vaiheen eli aineistoon sisältyviä sopimuksia koskevan regressioanalyysin tulokset esitetään jäljempänä taulukossa 1.

Empiirisen analyysin toisesta vaiheesta voidaan todeta, että komissio on määrittänyt kullekin vuodelle vertailuarvon ja arvioinut sitten sopimuksia suhteessa siihen. Siten voidaan määrittää, olivatko Hidroelectrican hinnat mallinnettua vertailuhintaa korkeampia vai alhaisempia. Seuraavassa kuvataan yksityiskohtaisesti vertailuarvon määrittämiseen käytettyjä menetelmiä.

Ensin laskettiin kunkin aineistoon sisältyvän sopimuksen osalta, miten paljon todellinen hinta poikkesi sitä vastaavasta vertailuhinnasta, joka siis on määritetty käyttämällä regressioanalyysia ja sopimuksen ominaispiirteitä.

Toiseksi katsottiin, mikä sopimus poikkeaa hinnaltaan eniten alaspäin vertailuhinnasta (most-downward-diverging contract; jäljempänä MDD-sopimus). Tämä tarkoittaa sitä aineistoon sisältyvää sopimusta, jossa sovittu hinta erosi eniten kyseistä sopimusta vastaavasta vertailuhinnasta (absoluuttisina lukuina). Varovaisuuden nimissä MDD-sopimusta määritettäessä oli perusteltua huomioida vertailuhinnan ennakoidun keskiarvon alapuolelle jäävien hintojen vaihteluväli. Ekonometrinen malli ei ensinnäkään selitä jokaista aineistoon sisältyvää toteutunutta hintaa, joten vertailuhinnan arvioinnissa otettiin huomioon ennakkoarvion ylä- tai alapuolelle jäävä luottamusväli ja virhemarginaali. Toiseksi hintapoikkeamat ovat mahdollisia todellisilla markkinoilla. Markkinaehtoisten sopimusten joukosta määritetty MDD-sopimus (ks. johdanto-osan 36–38 kappale) antaa kvantitatiivista tietoa tällaisten poikkeamien mahdollisesta suuruudesta ja osoittaa lasketun vertailuhinnan vaihteluvälin markkinaehtoisissa sopimuksissa.

Kolmanneksi on todettava, että hintaeroa MDD-sopimukseen käytetään erottamaan toisistaan sopimukset, joissa hinta ylittää tai alittaa vertailuhinnan:

— Jos toteutunut sopimushinta ylittää vastaavan vertailuhinnan ja hintaero on suurempi kuin MDD-sopimuksen hinnan ja vertailuhinnan välinen ero, sopimuksen katsotaan suoralta kädeltä olevan markkinaehtojen vastainen.

— Muussa tapauksessa sopimus olisi katsottava markkinaehtojen mukaiseksi.

Seuraavassa taulukossa esitetään yksityiskohtaisesti aineistoon sisältyvästä sopimusotoksesta tehdyn regressioanalyysin tulokset. Regressio selittää 74 prosenttia aineistossa esiintyvästä vaihtelusta, mikä on melko hyvä tulos. Taulukossa esitettyjä arvioita kertoimista käytetään analyysin toisessa vaiheessa tutkinnan kohteena olevien sopimusten vertailuhinnan ennustamiseksi (aineiston ulkopuoliset ennusteet).

Ekonometrisen analyysin tulokset

Taulukko 1

Regressioanalyysi (2)

Riippuva muuttuja: Keskihinta Kerroin Keskihajonta Vuotuinen määrä (GWh) – 0,01951** 0,007878 Vuosi 2008 22,58369*** 4,781887 Vuosi 2009 30,73545*** 5,471158 Vuosi 2010 21,32171*** 5,695673 ALPIQ ROMENERGIE – 2,34966 9,310078 ALPIQ ROMINDUSTRIES – 5,47044 9,975876 ARCELORMITTAL GALATI – 1,78779 14,62595 AXPO ENERGY RO 0,896041 10,40766 CE HUNEDOARA 38,02612*** 11,41575 CE OLTENIA 27,86802*** 9,458818 CEZ VANZARE 9,515878 11,40325 EFT RO 2,966594 18,83573 ELECTRICA 9,787691 11,04511 ELECTROMAGNETICA – 9,19285 9,553932 ENEL ENERGIE MUNTENIA 16,97181 12,529 ENERGY HOLDING – 34,5329*** 9,620757 ENERGY NETWORK 36,58137*** 12,47443 EON ENERGIE 3,589147 12,43953 EURO-PEC 0,511251 9,50637 HIDROELECTRICA – 30,3327** 12,62379 NUCLEARELECTRICA – 9,804 18,78678 OMV PETROM 6,482914 18,79837 RAAN 33,0402** 14,6577 RENOVATIO TRADING 29,5599 18,95553 TINMAR IND 0 (ei huomioitu) Vakio 160,5678*** 8,50624 Havaintojen määrä: 109 Selityskerroin = 0,7426 Tarkistettu selityskerroin = 0,6691 Huom. Hintayksikkönä on RON/MWh. Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella komissiossa tehty regressioanalyysi.

Seuraavissa taulukoissa esitetään taulukossa 1 yksityiskohtaisesti esitettyä regressioanalyysia hyödyntävän empiirisen analyysin tulokset. Hinnaltaan eniten alaspäin poikkeava sopimus (MDD-sopimus) valitaan kunakin vuonna kunkin sopimuksen ennakoidun hintatason ja toteutuneen hintatason välisen hintaeron (RON/MWh) perusteella. Taulukoissa 2–4 esitetään Hidroelectrican vuosittaisten (eli vuosien 2007–2010) sopimushintojen erot verrattuna kaikille tutkinnan kohteena oleville sopimuksille simuloituihin vertailuhintoihin.

Vuonna 2007 MDD-sopimuksen hintaero on arviolta […] RON/MWh. MDD-sopimuksella tarkoitetaan siis muiden kuin epäilyttävien sopimusten aineistoon kuuluvaa sopimusta, jonka toteutuneen hinnan ja ennakoidun hintatason välillä on suurin hintaero. Kahden Hidroelectrican sopimuksen toteutunut hinta alittaa ennakoidun hintatason siten, että hintaero on yli […] RON/MWh. Kyseessä ovat Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tehdyt sopimukset, joiden toteutunut hintaero on noin […] RON/MWh (ks. taulukko 2).

Taulukko 2

Vuoden 2007 sopimuksia koskeva analyysi

Asiakkaan nimi Toimittajan nimi Toteutunut hinta Vertailuhinta Hintaero (absoluuttisina lukuina) Vastaa vertailuindeksejä MDD-sopimus AZOMURES SA HIDROELECTRICA […] 124 […] Tutkinnan kohteena olevat sopimukset Alro HIDROELECTRICA […] 72 […] Kyllä Energy Holding HIDROELECTRICA […] 50 […] Kyllä EFT HIDROELECTRICA […] 127 […] Kyllä Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 111 […] Kyllä EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 111 […] Kyllä Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 125 […] Kyllä ELSID HIDROELECTRICA […] 126 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 126 […] Ei Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh). Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.

Vuonna 2008 hintaeron suhteessa MDD-sopimukseen arvioidaan olevan […] RON/MWh ja hintaero on Hidroelectrican Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tekemien kolmen sopimuksen osalta suurempi: Luxten-Lightingin osalta toteutunut hintaero on noin […] RON/MWh ja Electrocarbonin ja Elsidin osalta noin […] RON/MWh (ks. taulukko 3).

Taulukko 3

Vuoden 2008 sopimuksia koskeva analyysi

Asiakkaan nimi Toimittajan nimi Toteutunut hinta Vertailuhinta Hintaero (absoluuttisina lukuina) Vastaa vertailuindeksejä MDD-sopimus PETROM SA Energy Holding […] 147 […] Tutkinnan kohteena olevat sopimukset Alro HIDROELECTRICA […] 94 […] Kyllä Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 133 […] Kyllä EFT HIDROELECTRICA […] 149 […] Kyllä Energy Holding HIDROELECTRICA […] 73 […] Kyllä EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 133 […] Kyllä Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 147 […] Ei ELSID HIDROELECTRICA […] 148 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 149 […] Ei Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh). Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.

Vuonna 2009 MDD-hintaero on arviolta […] RON/MWh. Myös kyseisenä vuonna hintaero on Hidroelectrican Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tekemien kolmen sopimuksen osalta tätä suurempi: Luxten-Lightingin osalta toteutunut hintaero on noin […] RON/MWh ja Electrocarbonin ja Elsidin osalta noin […] RON/MWh (ks. taulukko 4).

Taulukko 4

Vuoden 2009 sopimuksia koskeva analyysi

Asiakkaan nimi Toimittajan nimi Toteutunut hinta Vertailuhinta Hintaero (absoluuttisina lukuina) Vastaa vertailuindeksejä MDD-sopimus Ductil Steel SA Alpiq RomEnergie […] 187 […] Tutkinnan kohteena olevat sopimukset Alro HIDROELECTRICA […] 102 […] Kyllä EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 142 […] Kyllä Alpiq RomEnergie HIDROELECTRICA […] 126 […] Kyllä Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 142 […] Kyllä Energy Holding HIDROELECTRICA […] 116 […] Kyllä EFT HIDROELECTRICA […] 157 […] Kyllä Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 156 […] Ei ELSID HIDROELECTRICA […] 157 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 157 […] Ei Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh). Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.

Vuonna 2010 hintaeroksi suhteessa MDD-sopimukseen ennakoidaan […] RON/MWh. Hintaero on Hidroelectrican Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tekemän kahden sopimuksen osalta tätä suurempi, koska niiden toteutunut hintaero on noin […] RON/MWh (ks. taulukko 5).

Taulukko 5

Vuoden 2010 sopimuksia koskeva analyysi

Asiakkaan nimi Toimittajan nimi Toteutunut hinta Vertailuhinta Hintaero (absoluuttisina lukuina) Vastaa vertailuindeksejä MDD-sopimus SILCOTUB SA ZALAU Energy Network […] 214 […] Tutkinnan kohteena olevat sopimukset ArcelorMittal Galati HIDROELECTRICA […] 118 […] Kyllä Electrica HIDROELECTRICA […] 132 […] Kyllä Energy Holding HIDROELECTRICA […] 107 […] Kyllä Alpiq RomEnergie HIDROELECTRICA […] 116 […] Kyllä Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 132 […] Kyllä EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 144 […] Kyllä Alro HIDROELECTRICA […] 93 […] Kyllä Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 146 […] Kyllä EFT HIDROELECTRICA […] 148 […] Kyllä ELSID HIDROELECTRICA […] 147 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 148 […] Ei Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh). Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.

Herkkyysanalyysi

Edellä kuvatussa empiirisessä analyysissa MDD-sopimukseksi määritettiin se aineistoon kuuluva sopimus, jonka tiettynä vuonna toteutunut hinta erosi absoluuttisina lukuina (RON/MWh) eniten sitä vastaavasta ennakoidusta hinnasta.

Tulosten paikkansapitävyyden tarkistamiseksi tehtiin vielä herkkyysanalyysi. Analyysi toistettiin muutoin samanlaisena, mutta MDD-sopimukseksi katsottiin nyt sopimus, jossa ennakoidun hinnan ja vastaavan toteutuneen hinnan välillä oli suurin prosentuaalinen ero suhteessa ennakoituun hintaan. Herkkyysanalyysissa MDD-sopimukseksi määritettiin siis sopimus, jossa toteutunut hinta erosi prosentuaalisesti eniten vastaavasta ennakoidusta hinnasta. Analyysin ei pitäisi vaikuttaa merkittävästi MDD-sopimuksen valintaan, mutta se voi vaikuttaa siihen, mitkä sopimukset otetaan analysoitaviksi. Tulokset esitetään jäljempänä taulukoissa 6–9. Ne vahvistavat pääanalyysin tulokset päteviksi.

Taulukko 6

Vuoden 2007 sopimuksia koskeva herkkyysanalyysi

Asiakkaan nimi Toimittajan nimi Toteutunut hinta Vertailuhinta Hintaero (prosentteina) Vastaa vertailuindeksejä MDD-sopimus AZOMURES SA HIDROELECTRICA […] 124 […] % Tutkinnan kohteena olevat sopimukset Alro HIDROELECTRICA […] 72 […] Kyllä Energy Holding HIDROELECTRICA […] 50 […] Kyllä EFT HIDROELECTRICA […] 127 […] Kyllä Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 111 […] Kyllä EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 111 […] Kyllä Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 125 […] Kyllä ELSID HIDROELECTRICA […] 126 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 126 […] Ei Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh). Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.





Taulukko 7

Vuoden 2008 sopimuksia koskeva herkkyysanalyysi

Asiakkaan nimi Toimittajan nimi Toteutunut hinta Vertailuhinta Hintaero (prosentteina) Vastaa vertailuindeksejä MDD-sopimus PETROM SA Energy Holding […] 147 […] % Tutkinnan kohteena olevat sopimukset Alro HIDROELECTRICA […] 94 […] Ei Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 133 […] Kyllä EFT HIDROELECTRICA […] 149 […] Kyllä Energy Holding HIDROELECTRICA […] 73 […] Kyllä EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 133 […] Kyllä Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 147 […] Ei ELSID HIDROELECTRICA […] 148 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 149 […] Ei Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh). Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.





Taulukko 8

Vuoden 2009 sopimuksia koskeva herkkyysanalyysi

Asiakkaan nimi Toimittajan nimi Toteutunut hinta Vertailuhinta Hintaero (prosentteina) Vastaa vertailuindeksejä MDD-sopimus Ductil Steel SA Alpiq RomEnergie […] 187 […] % Contracts under investigation Alro HIDROELECTRICA […] 102 […] Kyllä EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 142 […] Kyllä Alpiq RomEnergie HIDROELECTRICA […] 126 […] Kyllä Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 142 […] Kyllä Energy Holding HIDROELECTRICA […] 116 […] Ei EFT HIDROELECTRICA […] 157 […] Kyllä Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 156 […] Ei ELSID HIDROELECTRICA […] 157 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 157 […] Ei Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh). Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.





Taulukko 9

Vuoden 2010 sopimuksia koskeva herkkyysanalyysi

Asiakkaan nimi Toimittajan nimi Toteutunut hinta Vertailuhinta Hintaero (prosentteina) Vastaa vertailuindeksejä MDD-sopimus ARCELORMITTAL GALAŢI Electrica […] 182 […] % Tutkinnan kohteena olevat sopimukset ArcelorMittal Galați HIDROELECTRICA […] 118 […] Kyllä Electrica HIDROELECTRICA […] 132 […] Kyllä Energy Holding HIDROELECTRICA […] 107 […] Kyllä Alpiq RomEnergie HIDROELECTRICA […] 116 […] Kyllä Electromagnetica HIDROELECTRICA […] 132 […] Kyllä EURO-PEC HIDROELECTRICA […] 144 […] Kyllä Alro HIDROELECTRICA […] 93 […] Kyllä Luxten-Lighting HIDROELECTRICA […] 146 […] Kyllä EFT HIDROELECTRICA […] 148 […] Kyllä ELSID HIDROELECTRICA […] 147 […] Ei Electrocarbon HIDROELECTRICA […] 148 […] Ei Huom. Hinnat on pyöristetty lähimpään hintayksikköön (RON/MWh). Lähde: Romanian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella tehtyyn regressioanalyysiin perustuvat laskelmat.

Hidroelectrican Luxten-Lightingin, Electrocarbonin ja Elsidin kanssa tekemisen sopimusten hinnat eivät vieläkään vastaa vertailuhintaa. Prosentuaaliset hintaerot ovat huomattavasti suuremmat Luxten-Lightingin kanssa vuosiksi 2008 ja 2009 ja Electrocarbonin ja Elsidin kanssa vuosiksi 2007–2010 tehtyjen sopimusten osalta. Lisäksi on mainittava kaksi muuta sopimusta: Alron kanssa vuonna 2008 tehty sopimus ja Energy Holdingin vuonna 2009 tehty sopimus. Kummassakin tapauksessa prosentuaalinen hintaero on hyvin lähellä MDD-sopimuksen prosentuaalista hintaeroa. Alron toteutunut sopimushinta on vuonna 2008 […] prosenttia alhaisempi kuin sen ennakoitu hintataso, ja sen prosentuaalinen hintaero suhteessa MDD-sopimukseen vuonna 2008 on […] prosenttia. Energy Holdingin toteutunut sopimushinta on vuonna 2009 […] prosenttia alhaisempi kuin sen ennakoitu hintataso, ja sen prosentuaalinen hintaero suhteessa MDD-sopimukseen vuonna 2009 on […] prosenttia. Kaiken kaikkiaan näiden kahden sopimuksen pitäisi katsoa olevan yhdenmukaisia vertailuhinnan kanssa.

Pääasiallisessa herkkyysanalyysissa siis tarkasteltiin MDD-sopimusta määritettäessä prosentuaalista hintaeroa suhteessa vertailuhintaan, ja se vahvisti tulokset oikeiksi. Sen lisäksi tehtiin seuraavat herkkyystestit, joissa hyödynnettiin MDD-sopimuksen suositeltavan määritystavan avulla saatuja tuloksia (absoluuttisina lukuina):

— MDD-sopimuksen absoluuttisesta arvosta vähennettiin arbitraarisesti 10 prosenttia. Näin MDD-sopimuksen muuttuminen ei vaikuta johtopäätöksiin, jotka koskevat tutkinnan kohteena olevia, vuosina 2008. 2009 ja 2010 tehtyjä sopimuksia. Vuonna 2007 EFT:n hinta näyttää olevan 2,5 RON/MWh alhaisempi kuin sovellettu hinta […] RON/MWh (eli vertailuarvon mukainen hinta olisi ollut […] RON/MWh). Vastaavaa eroa ei ollut havaittavissa EFT:n sopimuksissa vuosina 2008, 2009 ja 2010, ja sitä voidaan pitää merkityksettömänä.

— Samoin jos viitekohtana käytettäisiin toiseksi suurinta poikkeamaa alaspäin, vuodelta 2007 ”jäisi kiinni” vain kaksi muuta sopimusta (Luxten-Lighting ja EFT). Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että joissakin muussa kyseisellä kaudella analysoiduissa ja tutkinnan kohteena olevissa sopimuksissa sovelletut hinnat osoittautuisivat vertailuhintoja alhaisemmiksi tai että EFT:n kanssa tehdyn sopimuksen hinta osoittautuisi vertailuhintaa alhaisemmaksi vuosina 2008, 2009 ja 2010.

— Vuonna 2011 tehdyn regressioanalyysin tietoja ei alun perin testattu, mutta ne otettiin mukaan myöhemmin. Tämän seurauksena taulukoissa 2–5 esitetyt arvot muuttuvat hieman, mutta laadulliset tulokset pysyvät kuitenkin samanlaisina.

— Ne tutkitut sopimushinnat, jotka oli katsottu vertailuhinnan mukaisiksi, otettiin huomioon regressioanalyysin aineistossa (aineiston sisäiset tiedot). Tässäkin tapauksessa tutkinnan kohteena olevia sopimuksia koskevat johtopäätökset pysyvät samoina.

Näin ollen pääanalyysin lisäksi tehdyt herkkyystestit vahvistavat ekonometrisen analyysin tulokset päteviksi.

(1) Tietojen alustavassa käsittelyssä ei otettu huomioon neljää sopimusta, jotka koskivat ALROn konserninsisäistä myyntiä vuosina 2007–2010 (ja jotka eivät ole epäilyttäviä). Ne kuvastavat todennäköisesti erilaisia markkinaolosuhteita kuin olosuhteet toimittajan ja riippumattoman ostajan kahdenvälisissä sopimusneuvotteluissa, jotka ovat tämän asian kannalta ratkaisevassa asemassa.

(2) Keskihajonta on ilmoitettu suluissa: *** tarkoittaa, että kerroin on tilastollisesti merkitsevä yhden prosentin riskitasolla, ** tarkoittaa, että kerroin on tilastollisesti merkitsevä viiden prosentin riskitasolla ja * tarkoittaa, että kerroin on tilastollisesti merkitsevä kymmenen prosentin riskitasolla.