2002/467/EY: Komission päätös, tehty 31 päivänä tammikuuta 2001, valtiontuesta, jonka Espanja on myöntänyt Fesa-Enfersa-yhtymälle (Fertiberia) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (tiedoksiannettu numerolla K(2001)324)



Virallinen lehti nro L 165 , 24/06/2002 s. 0001 - 0014



Komission päätös, tehty 31 päivänä tammikuuta 2001, valtiontuesta, jonka Espanja on myöntänyt Fesa-Enfersa-yhtymälle (Fertiberia) (tiedoksiannettu numerolla K(2001)324) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2002/467/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan, on mainittujen artikloiden mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(2), sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Ercrosille myönnetyn valtiontuen(3) tutkinnan yhteydessä komissio sai tietää, että Fesa-Enfersalle (nykyiselle Fertiberialle) oli mahdollisesti myönnetty valtiontukea; kyseinen yritys on lannoitusalalla toimiva monialayhtymä, jossa Ercrosilla oli enemmistöomistus huhtikuuhun 1995 asti, jolloin espanjalainen Villar Mir -teollisuusyhtymä osti lannoiteyhtymän(4). (2) Komissio pyysi 12 päivänä toukokuuta 1999 päivätyllä kirjeellä tietoja tuesta, jota Ercrosille ja Fesa-Enfersa-yhtymälle väitettiin myönnetyn. Espanjan viranomaiset puolestaan pyysivät 26 päivänä toukokuuta 1999 päivätyllä kirjeellä 45 päivän jatkoajan, jotta ne voivat toimittaa täydelliset tiedot aina vuodesta 1992 alkaen. (3) Syyskuun 7 päivänä 1999 lähetetyn muistutuksen jälkeen Espanjan viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 12 päivänä marraskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. (4) Tuki kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin (tunnuksella NN) 15 päivänä marraskuuta 1999. (5) Espanjan viranomaiset toimittivat lisätietoja 11 päivänä tammikuuta, 14 päivänä tammikuuta, 3 päivänä helmikuuta ja 7 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyillä kirjeillä. (6) Komissio ilmoitti Espanjalle 16 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseistä tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. (7) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(5). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. (8) Espanja esitti huomautuksensa 26 päivänä heinäkuuta, 27 päivänä heinäkuuta ja 12 päivänä joulukuuta 2000 sekä 24 päivänä tammikuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. (9) Muita huomautuksia ei tullut. II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA II.1 Fesa-Enfersa-yhtymä (10) Explosivos Río Tinto SA ja Sociedad Anónima Cros sulautuivat vuonna 1989 muodostaen Ercros SA:n. Ennen sulautumista molemmat yritykset kokosivat lannoitealan toimintansa uuteen yhtiöön nimeltä Fesa Fertilizantes Españoles SA (jäljempänä "Fesa"). Ercros oli Fesan ainoa osakkeenomistaja. (11) Samana vuonna Ercros hankki valtion omistuksessa olevan lannoitteita valmistavan yrityksen Empresa Nacional de Fertilizantes S.A:n (jäljempänä "Enfersa"). Myöhemmin Fesasta tuli Enfersan ainoa osakkeenomistaja. Näin syntyneen monialayrityksen nimeksi tuli Fesa-Enfersa-yhtymä. (12) Vuonna 1992 Fesa-Enfersa haki yrityksen asettamista maksukyvyttömyysmenettelyyn, koska Euroopan lannoitealan näkymät olivat hyvin heikot. Fesa-Enfersalla oli vakavia maksuvalmiusongelmia. Madridin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin nro 64 aloitti yrityksen maksukyvyttömyysmenettelyn 4 päivänä joulukuuta 1992. Yrityksen velat olivat 117 miljardia Espanjan pesetaa ja tappiot 20 miljardia pesetaa. II.2 Yhtymän rakenneuudistus ja Fertiberian perustaminen (13) Ensimmäinen rakenneuudistussuunnitelma toimitettiin joulukuussa 1992 maksukyvyttömyysmenettelyn yhteydessä. Siinä edellytettiin huomattavaa kapasiteetin ja työvoiman supistamista. (14) Suunnitelmaa muutettiin myöhemmin ja se saatiin päätökseen vuosina 1993-1994. (15) Fesa-Enfersan velkojien kanssa tehtiin sopimus 14 päivänä kesäkuuta 1993. (16) Fesa-Enfersa perusti Fertiberia SL -tytäryhtiön kannattavilla omaisuuserillään 20 päivänä heinäkuuta 1993 rakenneuudistussuunnitelmaa noudattaen. Fertiberia SL ei ottanut vastatakseen mistään Fesa-Enfersan veloista. Fesa-Enfersa oli yksin vastuussa veloistaan. (17) Vuonna 1995 perheyritys Villar Mir -yhtymä hankki määräysvallan Fesa-Enfersa-yhtymästä siten, että sen osakkuusyhtiö Inmobiliaria Espacio SA osti 53,60 % Fesa-Enfersa-yhtymän pääomasta 720000 pesetalla. Tämä osto käsitti myös Fesa-Enfersan tytäryhtiön Fertiberia SL:n. Villar Mir -yhtymä sai myös 20 % lisäosto-option Fesa-Enfersan osakepääomaan. Villar Mir -yhtymä käytti optiotaan vuonna 1997 ja maksoi 261,27 miljoonaa pesetaa. (18) Toteutettuaan rakenneuudistuksen Fesa-Enfersa sulautui vuonna 1997 Fertiberia SL:ään ja siitä tuli Fertiberia SA (jäljempänä "Fertiberia"). Villar Mir -yhtymällä on hallussaan 99,35 % Fertiberian pääomasta. (19) Fesa-Enfersa-yhtymä (nykyisin Fertiberia) on Espanjan suurin lannoitteiden valmistaja ja yksi kymmenestä suurimmasta Euroopan markkinoilla. Sen tuotantokapasiteetti on 8,6 % koko Länsi-Euroopan tuotantokapasiteetista. (20) Vuonna 1997 Fertiberia työllisti 1900 työntekijää. Sen liikevaihto oli 73,9 miljardia pesetaa ja voitto 1,727 miljardia pesetaa. Vuonna 1998 sen myynti laski 70,2 miljardiin pesetaan, ja yritys tuotti 127 miljoonaa pesetaa tappiota. Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Fertiberia kärsi tappiota 6 miljardia pesetaa vuonna 1999 mutta sai 350 miljoonaa pesetaa voittoa vuonna 2000. (21) Fertiberia ei ole pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen(6) mukainen pieni tai keskisuuri yritys (jäljempänä pk-"yritys"). (22) Fertiberialla on tehtaat Lleidassa, Saguntossa, Cartagenassa, Puertollanossa, Sevillassa, Huelvassa, Palosissa, Avilésissa ja Luchana Barakaldossa. Lleidan tehdasta lukuun ottamatta tehtaat sijaitsevat tukea saavilla alueilla. II.3 Lannoitealan kehitys ja Euroopan teollisuuden rakennemuutos(7) II.3.1 Lannoitteiden kulutus (23) Lannoitteiden kulutus kasvoi Euroopassa voimakkaasti ja tasaisesti 1950-luvulta 1980-luvun puoliväliin samalla kun maatalouden tehotuotanto kasvoi. Energiakriisi johti ainoastaan tilapäiseen tuotannon laskuun eikä vaikuttanut tuotannon yleiseen kasvusuuntaukseen. Vuonna 1992 yhteistä maatalouspolitiikkaa uudistettiin ja otettiin käyttöön entistä avoimempi tuontijärjestelmä, mikä johti 1990-luvun alussa lannoitteiden kysynnän voimakkaaseen laskuun. (24) Seuraavassa kaavakuvassa esitetään, kuinka lannoitteiden kysyntä laski voimakkaasti 1990-luvun alussa, minkä jälkeen lannoitteiden markkinat elpyivät rakennemuutosaikana. >PIC FILE= "L_2002165FI.000301.TIF"> Lähde: EFMA. II.3.2 1990-luvun alun kriisi (25) Vuosina 1985-1995 lannoitteiden suurtuottajien määrä laski 30:stä 10:een ja alan työntekijöiden määrä laski 100000:sta 40000:een yhteisön lannoiteteollisuuden rakennemuutoksen myötä. Myös tuotantokapasiteetti laski huomattavasti. Tämä raju rakennemuutos johti siihen, että yhteisön lannoiteteollisuus vähensi typpilannoitteiden tuotantokapasiteettiaan noin 25 % ja fosforilannoitteiden tuotantokapasiteettia noin 33 %. Noin 66 tehdasta suljettiin lopullisesti ja alan työntekijöiden määrä väheni puolella. Matalat hinnat ja supistuneet tuotantomäärät johtivat suuriin tappioihin koko alalla. (26) Rakennemuutoksen lasketaan maksaneen yhteensä 1,5-2 miljardia euroa. Toiminnassa pidetyt tehtaat saneerattiin ja logistiikka- ja myyntiyksiköt uudistettiin tehtaiden kilpailukyvyn parantamiseksi ja niiden mukauttamiseksi kysynnän ja tarjonnan muutoksiin. II.3.3 Lannoiteteollisuuden elpyminen 1990-luvun puolivälissä (27) Tuotantokapasiteetin väheneminen ja lannoitteiden kysynnän osittainen elpyminen yhteisössä johtivat kysynnän ja tarjonnan tasapainoon rakennemuutoksen jälkeen, minkä ansiosta kapasiteetin käyttöaste parani ja yksikkökustannukset pienenivät. Lannoiteteollisuuden suurten tappioiden (1992 ja 1993) jälkeen ja markkinoiden päästyä tasapainotilanteeseen (1994) alan yritykset tuottivat jälleen voittoa vuonna 1995 (bruttotuotto oli 10 % ennen veroja). II.3.4 Kulutus laskee uudestaan (28) Nykyisten ennusteiden mukaan typen kulutus yhteisössä kuitenkin laskee 9,17 miljoonaan tonniin markkinointivuoteen 2005/2006 mennessä. Tämä tarkoittaa 5,2 prosentin laskua verrattuna markkinointivuoden 1995/1996 kulutukseen. EFMA:n mukaan tässä ennusteessa on otettu erityisesti huomioon yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistus. Agenda 2000:ssa ehdotetaan muun muassa seuraavia keskeisiä toimenpiteitä: - 10 % maasta on poistettava viljelykäytöstä vuoteen 2006 mennessä, - viljojen interventiohintoja on vähennettävä 15 prosentilla, - maitoalan uudistusta on lykättävä vuoteen 2006, ja - maatalouden kehittämispolitiikka on hajautettava. II.3.5 Lannoiteteollisuuden uusi rakennemuutos (29) Lannoitetoimitukset Länsi-Euroopan tärkeimmille markkinoille kasvoivat noin 3 % markkinointivuoden 1999/2000 aikana verrattuna markkinointivuoteen 1998/1999. Hinnat olivat tuolloin hyvin alhaiset (noin 20 % alhaisemmat kuin edellisen markkinointivuoden keskihinnat). Alhaisten hintojen vuoksi useimmat suurista eurooppalaisista lannoitteiden tuottajista ovat päättäneet toteuttaa rakenneuudistustoimia. Euroopan lannoitevalmistajien yhdistyksen (EFMA) vuosikatsauksessa todetaan, että markkinointivuosi 1999/2000 oli todennäköisesti lannoiteteollisuuden historian vaikein ja haastavin. Vuosi 1999 oli erittäin tappiollinen, huonompia tuloksia on saatu ainoastaan vuonna 1993. [...] Tappiot [500 miljoona euroa] eivät johtuneet yksinomaan toimintakustannuksista, vaan suureksi osaksi alan rakenneuudistustoimista(8) (30) Kaksi alan suurta yritystä, Norsk Hydro (34,1 % Euroopan tuotantokapasiteetista) ja Kemira (11,1 % Euroopan tuotantokapasiteetista) ovat ilmoittaneet alan uudelleenjärjestelyistä(9). II.3.6 Norsk Hydro (31) Norsk Hydro esitti 7 päivänä maaliskuuta 2000 suunnitelmansa vähentää lannoitekauppaansa Euroopassa ja nitraattipitoisten lannoitteiden tuotantokapasiteettia 1 miljoonaa tonnia, mikä on noin 20 % Norsk Hydron nitraattipitoisten lannoitteiden kokonaistuotannosta. Tämä on olennaista yrityksen lannoitekaupan kannattavuuden palauttamiseksi. Vuoden 2001 alkupuolella irtisanotaan noin 500-600 työntekijää liiketoiminnan vähennyksen yhteydessä. Norsk Hydron lannoitekaupan tappiot olivat noin 318 miljoonaa euroa vuonna 1999. Vuonna 1998 tappiot olivat vain 72 miljoonaa euroa. II.3.7 Kemira Agro (32) Kemira Agron käyttökate supistui huomattavasti vuonna 1999, ja yritys kirjasi 39 miljoonaa euroa tappiota. Lannoitteiden, varsinkin typpilannoitteiden, hinnat laskivat edelleen noin 5-15 % kaikkien aikojen alhaisimmalle tasolle Länsi-Euroopassa. Kemira Agro on ilmoittanut päätöksestään keskittyä erikoislannoitteisiin ja vetäytyä typpilannoitteiden markkinoilta mahdollisesti kokonaan. Muun muassa NPK-lannoitetuotanto Pernisissä, Alankomaissa, on lopetettu. II.3.8 Fertiberia (33) Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Fertiberia on alkanut toteuttaa rakenneuudistustoimia: nitraatin tuotanto Cartagenassa (260000 tonnia) on keskeytetty ja Huelvassa on suljettu yksi ureatehdas (75000 tonnia) ja kolme rikkihappoa tuottavaa tehdasta. Työpaikkoja on menetetty yhteensä 160. Rakenneuudistuksen kustannukset ovat 78 miljoonaa euroa, ja Espanjan viranomaisten mukaan kustannuksista on vastannut yritys itse ilman valtiontukea. (34) Espanja on ilmoittanut, että rakenneuudistuksen jälkeen Fertiberia tuotti 350 miljoonaa pesetaa voittoa vuonna 2000 (vuoden kolmen neljänneksen tulosten perusteella). II.4 Fesa-Enfersan rakenneuudistussuunnitelma ja rakenneuudistukseen myönnetyt tuet (vuosina 1992-1997) (35) Kuten 13 kohdassa todettin, ensimmäinen rakenneuudistussuunnitelma esitettiin joulukuussa 1992 maksukyvyttömyysmenettelyn yhteydessä. Siinä edellytettiin kapasiteetin ja työvoiman huomattavaa supistamista. Suunnitelmaa muutettiin myöhemmin ja se saatiin päätökseen vuosina 1993-1994. Suunnitelmaa toteutettiin vuosina 1992-1997. (36) Rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena oli palauttaa yrityksen kannattavuus vuoteen 1997 mennessä. Suunnitelma käsitti seuraavat toimet: Rakenneuudistuksen kustannukset >TAULUKON PAIKKA> Kohdan "Käyttöpääoman muodostaminen" tavoitteena oli sekä käyttöpääoman että maksuvalmiusvaatimusten kattaminen rakenneuudistukseen kuluvana aikana. (37) Osakkeenomistajien rahoitusosuus vahvistettiin 4 miljardiksi pesetaksi. Fesa-Enfersan myynnistä neuvoteltiin yhdysvaltalaisen teollisuussijoittajan kanssa, jonka odotettiin sijoittavan 5-7 miljardia pesetaa Fesa-Enfersaan mutta joka ei kuitenkaan ollut valmis ottamaan hoitaakseen Fesa-Enfersan velkoja. Neuvottelut katkesivat vuoden 1995 alussa, jolloin yksityinen sijoittaja Villar Mir -yhtymä teki Fesa-Enfersasta tarjouksen. Villar Mir -yhtymä suostui investoimaan Fesa-Enfersaan 19,5 miljardia pesetaa vuosina 1995-1999. (38) Rakenneuudistuksen yhteydessä irtisanottiin 1487 työntekijää ja kapasiteettia vähennettiin keskimäärin 49,3 %. (39) Fesa-Enfersa-yhtymän vuonna 1995 ostanut yksityinen sijoittaja (Villar Mir -yhtymä) lupasi maksaa Fesa-Enfersasta yhteensä 2,62 miljardia pesetaa. Espanjan viranomaisten mukaan Villar Mir suostui myös olemaan vaatimatta 6 miljardin pesetan osinkoa vuosina 1995-1998. Menettelyn alkamiseen mennessä Espanja ei kuitenkaan ole toimittanut pitäviä todisteita siitä, että tuensaaja olisi osallistunut rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen merkittävällä omalla osuudella. (40) Yhtymän tuloskehitys rakenneuudistuskaudella (1993-1997) oli seuraava: >TAULUKON PAIKKA> (41) Espanjan mukaan Fertiberian vuosien 1998 ja 1999 tappiot johtuivat olosuhteiden muutoksista, jotka ovat olleet seurausta pääasiassa Agenda 2000:n mukanaan tuomista yhteisen maatalouspolitiikan muutoksista sekä lannoitteiden perinteisten nettomaahantuojien eli Kaakkois-Aasian maiden kriisistä. Lisäksi Espanjan viranomaiset toteavat, ettei näitä tapahtumia voitu ennustaa rakenneuudistussuunnitelmaa laadittaessa 1990-luvun alkupuolella. Tämä on johtanut siihen, että Euroopan suurimmat valmistajat ovat toteuttaneet rakenneuudistuksia viime aikoina. Fertiberia panee parhaillaan täytäntöön rakenneuudistussuunnitelmaa, joka käsittää tehtaiden sulkemisia sekä irtisanomisia. Rakenneuudistuksen ansiosta yritys tuotti jälleen voittoa (350 miljoonaa pesetaa) vuonna 2000. Espanjan viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei niiden aikomuksena ole myöntää lisää valtiontukea ja että yritys toteuttaa käynnissä olevan rakenneuudistuksen kokonaan omin varoin. II.5 Fesa-Enfersan rakenneuudistuksen yhteydessä toteutetut valtion toimenpiteet (vuosina 1992-1997) (42) Seuraavat toimenpiteet toteutettiin: (43) Valtion omistama Instituto de Crédito Oficial (Jäljempänä "ICO") myönsi Fertiberia SL:lle kolme lyhytaikaista lainaa, jotka on esitetty seuraavassa taulukossa: >TAULUKON PAIKKA> (44) Nämä lainat oli tarkoitettu yhtymän rakenneuudistuksen alkuvaiheen käyttöpääoman kattamiseen. Joulukuussa 1994 ne muutettiin korottomiksi pääomalainoiksi ja niiden takaisinmaksu sidottiin prosenttiosuuteen yrityksen kassavirrasta(10). Jos yrityksestä tulisi maksukyvytön, nämä lainat oli määrä maksaa takaisin sen jälkeen, kun kaikki muut velkojat ovat saaneet saatavansa, mutta ennen osakkeenomistajille maksettavia saatavia. Tammikuussa 1996 ehtoja muutettiin siten, että takaisinmaksu sidottiin kassavirran sijasta voittoihin(11). Joulukuusta 1997 alkaen takaisinmaksu on ollut toteutettava kiinteinä vuosittaisina maksuerinä vuoteen 2030 asti, eikä sitä enää sidottu voittoihin. (45) Marraskuussa ja joulukuussa 1994 ICO myönsi Fertiberia SL:lle kaksi uutta korotonta pääomalainaa, joiden yhteismäärä on 10,5 miljardia pesetaa, käyttöpääoman riittävyyden (5 miljardia pesetaa) takaamiseksi ja Fesa-Enfersan velan (5,5 miljardia) kattamiseksi. Joulukuusta 1997 alkaen takaisinmaksu on ollut toteutettava kiinteinä vuosittaisina maksuerinä, joita ei enää ole sidottu käyttöpääomaan. (46) Vuonna 1995 ICO myönsi Villar Mir -yhtymälle 1,5 miljardin pesetan pääomalainan. Vuodesta 1997 takaisinmaksu on ollut toteutettava vuosittaisina kiinteinä maksuerinä. (47) Velkojasopimusmenettelyssä velkojat suostuivat olemaan perimättä tiettyä prosenttiosuutta myöntämistään lainoista. Yhteensä 71 miljardin pesetan veloista yksityiset velkojat, mukaan luettuna Fesa-Enfersan emoyhtiö, pankit ja tavarantoimittajat, luopuivat 47 miljardin pesetan perimisestä (66 % luotoista). Julkiset velkojat (valtiovarainministeriö, sosiaaliturvalaitos ja valtion omistama ICO) jättivät perimättä 32,4 miljardia pesetaa (69 %) luotoista, joiden yhteismäärä oli 46,3 miljardia pesetaa. Valtiovarainministeriön luottoihin ei voitu soveltaa niin kutsuttua pidättäytymisoikeutta (derecho de abstención)(12), eikä sosiaaliturvalaitos käyttänyt omaa pidättäytymisoikeuttaan. III PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAISEN MENETTELYN ALOITTAMISTA PUOLTAVAT SEIKAT (48) Päätöksessään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkintamenettely komissio katsoo alustavan arvioinnin perusteella, että ainoat suuntaviivat, joita tässä tapauksessa voidaan soveltaa ICO:n myöntämiin lainoihin, ovat yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi(13) (jäljempänä "rakenneuudistussuuntaviivat"). (49) Komissio myös epäili, että valtiovarainministeriön ja sosiaaliturvalaitoksen toiminta Fesa-Enfersan maksukyvyttömyysmenettelyn yhteydessä sisälsi valtiontukea. Espanjan viranomaiset selittivät, etteivät ne käyttäneet pidättäytymisoikeuttaan, koska valtiolle oli edullisempaa osallistua velkojasopimukseen, sillä yhtymän varallisuus oli jo kiinnitetty. Espanja ei kuitenkaan toimittanut konkreettisia todisteita tämän väitteen paikkansapitävyydestä eikä siitä, että näin valtio varmisti saavansa takaisin enemmän kuin se olisi muuten voinut saada. (50) Rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistetaan tietyt edellytykset, joiden mukaisesti komissio voi hyväksyä tuen myöntämisen. (51) Edellä kuvattujen toimenpiteiden ennakkoarviointi valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten nojalla osoittaa seuraavaa: a) Kannattavuuden palauttaminen (52) Arvioituaan yrityksen pitkän aikavälin kannattavuuden palautumismahdollisuuksia komissio päättää, hyväksyykö se rakenneuudistussuunnitelman kaikkien yksittäisten tukitoimenpiteiden osalta. (53) Aloittaessaan 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn komissio totesi, että Espanja ei ollut toimittanut rakenneuudistuskausilta tuloslaskelmaennusteita, joissa olisi arvioitu pääoman tuottoa, eikä useille eri tulevaisuuden vaihtoehdoille perustuvaa herkkyysanalyysiä. Espanja on toimittanut ilmoituksessaan ainoastaan samalta kaudelta jälkikäteen laaditun tuloslaskelman. (54) Komissio myös totesi, että Fesa-Enfersan kannattavuus onnistuttiin palauttamaan vuonna 1997, kuten rakenneuudistussuunnitelmassa oli arvioitu. Fesa-Enfersan tappiot alkoivat kuitenkin kasvaa vuodesta 1998 alkaen. (55) Komissio totesi, että koska yksityiskohtaisia rahoitussuunnitelmaa koskevia asiakirjoja ja tulevaisuus- ja riskianalyysiä ei ollut toimitettu, se ei voinut arvioida, oliko joulukuussa 1992 laadittu, kaudella 1993-1994 kehitelty ja kaudella 1993-1997 täytäntöönpantu suunnitelma asianmukainen. b) Suhteutettu tuki (56) Tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava tiukasti pienimpään mahdolliseen rakenneuudistuksessa tarvittavaan määrään, ja se on suhteutettava yhteisön kannalta odotettaviin hyötyihin. Näin ollen tuensaajien odotetaan yleensä osallistuvan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen merkittävällä omalla rahoitusosuudella tai käyttävän siihen markkinaehtoista rahoitusta. Espanja ei kuitenkaan toimittanut pitäviä todisteita siitä, että tuensaaja olisi osallistunut rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen merkittävällä omalla osuudella. (57) Edellä mainittujen 52-57 kappaleiden nojalla johtopäätökset ovat seuraavat: koska kannattavuuden palautumisesta ja siitä, onko tuensaaja osallistunut merkittävällä osuudella rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen, ei ole varmaa tietoa, edellä kuvatut tukitoimenpiteet eivät näytä täyttävän sovellettavissa yhteisön suuntaviivoissa rakenneuudistustuelle esitettyjä vähimmäisedellytyksiä. (58) Edellä mainitun perusteella komissio katsoo, että - toimenpiteisiin sisältyi valtiontukea, - toimenpiteet oli toteutettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa rikkoen, koska niistä ei ollut annettu tietoa komissiolle, ja - toimenpiteiden soveltuvuus yhteismarkkinoille oli kyseenalainen. IV ESPANJAN HUOMAUTUKSET (59) Espanjan esittämät huomautukset selostetaan tässä tiivistetysti. IV.1 Valtion toiminta maksukyvyttömyysmenettelyssä (60) Ensinnäkin velan määrä, jota yksityiset luotonantajat eivät perineet takaisin (66 %), oli yleisesti ottaen hiukan alhaisempi kuin julkisten velkojien perimättä jättämän velan määrä (70 %). (61) Espanja kuitenkin vahvistaa, että kaikki velkojat, niin yksityiset kuin julkiset, luopuivat saatavia koskevista oikeuksistaan samoin ehdoin niin, että luovuttiin tietystä prosenttiosuudesta tietynsuuruista velkaa kohden (eli velkojen kutakin 1-100000 pesetan osuutta kohden luovuttiin 10 prosentista; kutakin 100000-10 miljoonan pesetan osuutta kohden luovuttiin 40 prosentista; kutakin 10-50 miljoonan pesetan osuutta kohden luovuttiin 80 prosentista; kutakin yli 50 miljoonan pesetan osuutta kohden luovuttiin 99 prosentista tai se muutettiin pääomaksi). Eräät yksityiset luotonantajat (kuten Ercros tai Torras-yhtymä) luopuivat suuremmista prosenttiosuuksista tietynsuuruista velkaa kohden kuin valtiovarainministeriö ja sosiaaliturvalaitos. (62) Espanjan valtio päätti olla käyttämättä pidättäytymisoikeuttaan ja totesi, että jos se olisi käyttänyt oikeuttaan, se ei olisi saanut saamisistaan mitään takaisin, koska Fesa-Enfersan ainoan omaisuuserän nettoarvo ei riittänyt minkään lainojen takaisinmaksuun silloin, kun velkojasopimukset allekirjoitettiin. Näin ollen Espanjan valtio ei luopunut mistään sellaisesta vakuudesta, jolla olisi ollut taloudellista arvoa. IV.2 Kannattavuuden palauttaminen (63) Espanja toimitti kopion rakenneuudistussuunnitelmasta ja sen analyysistä. Analyysissä tarkastellaan rakenneuudistussuunnitelman menetelmiä ja liiketoimintaoletuksia sekä esitetään huomautuksia vuosiksi 1995-2000 tehdyistä rahoitussuunnitelmista. Samalla toimitettiin myös useille eri tulevaisuuden vaihtoehdoille perustuva herkkyysanalyysi. Rakenneuudistussuunnitelman analyysissä tullaan siihen tulokseen, että rakenneuudistussuunnitelmalla voitaisiin varmistaa yrityksen kannattavuus. (64) Rakenneuudistussuunnitelman analyysi perustuu lähinnä kahteen oletukseen: a) Kassavirta vähenee. Tämä voi johtua lannoitemarkkinoiden tilanteen ja niiden rakenteen muutoksista sekä Fesa-Enfersan kustannusrakenteen muutoksista. Herkkyysanalyysin perusteella kassavirta suhteessa myyntiin on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> Tämän perusteella myynnin kannattavuus laskee 3,5-2 %, ja yritys tuottaa pientä tappiota. Näiden muutosten ei kuitenkaan odotettu vaikuttavan yrityksen kannattavuuteen. b) Lainat maksetaan takaisin etuajassa. Tässä skenaariossa oletettiin, että Fertiberian olisi maksettava 12 miljardin pesetan suuruiset velat takaisin etuajassa vuonna 1995. Tämä olisi tarkoittanut 10 miljardin pesetan ylimääräisiä kuluja vuonna 1995. Liian pieni kassavirta vuoden 1995 lopussa johti siihen, että yrityksen oli otettava vuodeksi lyhytaikaista lainaa 2 miljardia pesetaa. Tämä skenaario osoittaa, että yritys voi jatkaa toimintaansa, vaikka sen kassavirta väheni merkittävästi. Vuonna 2004 kassavirta olisi 12 miljardia pesetaa 24,6 miljardin pesetan sijaan, mikä ei vaarantaisi yrityksen kannattavuutta. (65) Espanjan viranomaiset vahvistivat, että yritys tuotti jälleen voittoa (350 miljoonaa pesetaa) vuonna 2000. Vuosien 1998-1999 tappiot johtuivat Espanjan viranomaisten mukaan ulkoisista tekijöistä, joita ei voitu ennakoida rakenneuudistussuunnitelmaa laadittaessa. Tämän lisäksi yritys toteutti uuden rakenneuudistuksen ilman valtiontukea. IV.3 Yksityisen sijoittajan osuus (66) Espanjan viranomaiset vahvistivat, että Fertiberia noudatti kaikkia velkojasopimuksen sitoumuksia. (67) Espanja muistutti, että uusi yksityinen sijoittaja, Villar Mir -yhtymä, teki ostotarjouksen Fesa-Enfersasta. Villar Mir -yhtymä suostui investoimaan Fesa-Enfersaan 19,5 miljardia pesetaa vuosina 1995-1999. Espanja liitti huomautuksiinsa todistuksen, jonka mukaan Inmobiliaria Espacio oli taannut viiden pankin Fertiberialle myöntämät yhteensä 12,5 miljardin pesetan suuruiset lainat. V ARVIO TUESTA (68) Fesa-Enfersa-yhtymä oli ja on edelleen Euroopan markkinoilla toimiva konserni. Edellä kuvatut toimenpiteet paransivat Fesa-Enfersa-yhtymän rahoitusasemaa, ja ne todennäköisesti vaikuttivat kilpailijoiden taloudelliseen tilanteeseen muissa jäsenvaltioissa ja näin jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen tällaiset toimenpiteet voivat vääristää tai uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. V.1 ICO:n myöntämät kolme lyhytaikaista lainaa ja kaksi pääomalainaa (69) ICO on talousarviota koskevan lain (Ley General Presupuestaria, joka hyväksyttiin 23 päivänä syyskuuta 1988 kuninkaallisella asetuksella [Real Decreto Legislativo] nro 1091/1988) 6 §:n 1 momentin b alamomentin mukainen valtionyhtiö(14). Tämän lain tavoitteita ja toimintaa säädellään talousarvio-, verotus- ja rahoitusalojen kiireellisiä toimenpiteitä koskevan 28 päivänä joulukuuta 1995 annetun kuninkaallisen asetuksen (Real Decreto-Ley) nro 12/1995 kuudennella lisäyksellä(15). Näin ollen ICO:n varat ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja. (70) Koska ICO on valtion omistuksessa oleva pankki, kaikkia varoja, jotka ICO siirtää yritykselle, voidaan pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisten valtion varojen siirtoina. (71) Aikaisemmin mainittujen lainojen tarkoituksena oli kattaa Fesa-Enfersa-yhtymän pääoman tarve ja maksuvalmiusvaatimukset. Fesa-Enfersalle myönnettiin kolme lyhytaikaista tilapäislainaa Fertiberia SL:n kautta, joka perustettiin yhtymän rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista varten. (72) Mainittujen kolmen tilapäislainan yhteismäärä oli 13,113 miljardia pesetaa. Ne myönnettiin markkinaehdoin ja ne taattiin asianmukaisin vakuuksin (kiinnityksin). Tietyin edellytyksin näitä valtion toimenpiteitä voitaisiin pitää yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisena pelastamistukena(16). Komissio katsoo, ettei näihin toimenpiteisiin sisälly valtiontukea. Kolme tilapäislainaa muutettiin kuitenkin myöhemmin pääomalainoiksi. Tilapäislainojen muuttamista pääomalainoiksi ja näiden uusien pääomalainojen ehtoja (lainat ovat korottomia, eikä niille ole määritelty takaisinmaksuaikaa) voidaan pitää rakenneuudistustukena. Lainatyypin muutos liittyi suoraan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen. Tämän vuoksi komissio arvioi nämä lainat rakenneuudistustuen arviointikriteerien perusteella. (73) Pääomalainat voidaan määritellä lainoiksi, jotka yritys, jolle ne on myönnetty, maksaa maksukyvyttömyystilanteessa takaisin vasta sen jälkeen, kun muut velkojat ovat saaneet saatavansa, mutta ennen kuin osakkeenomistajille maksetaan saatavia. Pääomalainoja myöntävät yleensä (julkiset) viranomaiset. Pääomalainojen yhteydessä nousee esiin kysymys, onko ne kirjattava taseen vastattavaa-puolelle. Tilinpäätösdirektiivejä käsittelevä yhteyskomitea katsoo, että pääomalainat on kirjattava kohtaan "velkojat" eikä kohtaan "oma pääoma ja varaukset"(17). Tämä vahvistettiin asiakirjassa Interpretative communication concerning certain Articles of the Fourth and Seventh Council Directives on accounting(18). (74) Mainitut kolme tilapäislainaa muutettiin Fesa-Enfersan rakenneuudistuksen yhteydessä vuonna 1994 korottomiksi pääomalainoiksi, joilla ei ollut takaisinmaksuaikaa. Vuonna 1994 Fertiberia SL:lle myönnettiin myös kaksi muuta yhteensä 10,5 miljardin pesetan pääomalainaa yrityksen kassavirtatarpeiden kattamiseksi sekä eräiden Fesa-Enfersan velkojen maksamiseen. (75) Kolmen tilapäislainan muuttaminen pääomalainoiksi sekä vielä kahden pääomalainan myöntäminen samoin ehdoin vuonna 1994 näyttää sisältävän valtiontukea. (76) Ottaen huomioon Fesa-Enfersan tilanne lainojen myöntämisaikana korottomaan lainaan, jolla ei ole takaisinmaksuaikaa ja joka maksetaan maksukyvyttömyystilanteessa takaisin vasta sen jälkeen, kun kaikki muut velkojat ovat saaneet saatavansa, mutta ennen osakkeenomistajille maksettavia saatavia, sisältyvä tuen osuus vastaa lainan määrää. Tässä tapauksessa viiteen lainaan sisältyvän tuen kokonaismäärä on näin ollen 26,613 miljardia pesetaa. Vuosina 1996 ja 1997 päätetyt takaisinmaksuehtojen muutokset eivät vaikuta tähän arvioon, koska takaisinmaksuaikataulu (vuoteen 2030 asti) vähentää tuen kokonaismäärää ainoastaan marginaalisesti. (77) Espanja ei kiistänyt tätä arviota vastauksessaan komission päätökseen aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Näin ollen komissio vahvistaa kantansa, jonka se esitti päätöksessään aloittaa kyseinen menettely. V.2 Inmobiliaria Espaciolle myönnetty pääomalaina Fertiberia SL:n pääoman korottamiseksi (78) Inmobiliaria Espaciolle myönnettiin vuonna 1995 1,5 miljardin pesetan suuruinen pääomalaina, jotta uusi sijoittaja Villar Mir -yhtymä voisi korottaa Fertiberia SL:n pääomaa Fesa-Enfersan rakenneuudistuksen yhteydessä ja vahvistaa näin lannoiteyhtymän asemaa. Lainan ehdot olivat edellä mainittujen pääomalainojen kaltaiset. (79) Ottaen huomioon Fesa-Enfersan tilanne lainojen myöntämisaikana korottomaan lainaan, jolla ei ole takaisinmaksuaikaa ja joka maksetaan maksukyvyttömyystilanteessa takaisin vasta sen jälkeen, kun kaikki muut velkojat ovat saaneet saatavansa, mutta ennen osakkeenomistajille maksettavia saatavia, sisältyvä tuen osuus vastaa lainan määrää (1,5 miljardia pesetaa). V.3 Valtion toiminta velkojasopimusmenettelyssä (80) Osallistumalla velkojasopimukseen valtion laitokset (valtiovarainministeriö, sosiaaliturvalaitos ja ICO) varmistivat, että ne saavat takaisin 30 % luottojensa kokonaismäärästä. Yksityiset luotonantajat saivat takaisin 33 % luotoistaan. Tämä on esitetty seuraavassa taulukossa: >TAULUKON PAIKKA> (81) On syytä huomata, että Ercrosin tapauksessa valtiovarainministeriö ja sosiaaliturvalaitos käyttivät pidättäytymisoikeuttaan maksujen keskeyttämisen yhteydessä. Näin ollen niitä ei sitonut Ercrosin velkojien allekirjoittama sopimus. Toisin kuin velkojasopimuksen kohteena olevia saatavia, valtion lainasaatavia ei muutettu. Jos valtio olisi hyväksynyt sopimuksen, sen olisi täytynyt luopua Espanjan viranomaisten esittämien tietojen mukaan 98,6 prosentista saataviaan. Komissio toteaa 20 päivänä heinäkuuta 1999 tekemässään päätöksessä(19), että valtio oli toiminut kuten yksityinen luotonantaja vastaavissa olosuhteissa ja että näin ollen sen toimenpide ei käsittänyt tukea. (82) Tässä käsiteltävänä olevassa tapauksessa valtiovarainministeriö ja sosiaaliturvalaitos eivät käyttäneet pidättäytymisoikeuttaan. (83) Komissio on tutkinut Espanjan viranomaisten huomautuksia ja tullut siihen tulokseen, että valtion toimenpide Fesa-Enfersan maksukyvyttömyysmenettelyn yhteydessä ei käsitä lainkaan valtiontukea jäljempänä esitetyistä syistä. (84) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin vahvisti asiassa C-480/98, Espanja vastaan komissio, 12.10.2000 antamassaan tuomiossa(20), että valtion toimenpiteet tietyissä olosuhteissa maksukyvyttömyysmenettelyn yhteydessä voivat sisältää tukea. (85) Valtio ei toimi julkisen sijoittajan tavoin maksukyvyttömyysmenettelyssä. Valtion toimintaa ei kuitenkaan voida verrata yksityisen sijoittajan toimintaankaan, sillä yksityinen sijoittaja sijoittaa saadakseen voittoa suhteellisen nopeasti. Komission onkin tutkittava tarkemmin, onko valtio toiminut kuten huolellinen yksityinen sijoittaja, joka pyrkii kaikin tavoin perimään saatavansa. (86) Kuten yhteisöjen tuomioistuin toteaa asiassa C-342/96, Espanja vastaan komissio, 29.4.1999 antamassaan tuomiossa(21), hyvä tapa tutkia asiaa on verrata valtion toimintaa yksityisen sijoittajan toimintaan. Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti tämän asiassa C-256/97, Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), 29.6.1999 antamassaan tuomiossa(22), jossa todetaan, että julkista velkojaa on verrattava "kuvitteelliseen yksityiseen velkojaan, jonka tilanne velallisen osalta olisi mahdollisimman suurelta osin samanlainen kuin [julkisen velkojan] tilanne ja joka yrittäisi periä saamisiaan" (tuomion 25 kohta). (87) Valtion toimintaa arvioitaessa on otettava huomioon seuraavat seikat: i) valtio ei käyttänyt etuoikeuttaan (pidättäytymisoikeus) maksukyvyttömyysmenettelyn yhteydessä; ja ii) valtio suostui-niin kuin yksityiset sijoittajatkin mutta eri ehdoin - luopumaan suuresta osasta saataviaan. (88) Komissio on tutkinut, merkitseekö valtion päätös olla käyttämättä etuoikeuttaan sitä, että perimättä jätetyn lainan koko määrä on valtiontukea. Espanjan viranomaiset ovat osoittaneet, että Fesa-Enfesan ainoan omaisuuserän (tehtaat) nettoarvo oli nolla silloin, kun velkojasopimus tehtiin. Jos yritys olisi lopetettu, valtio ei luultavasti olisi saanut mitään takaisin. Näin ollen Espanjan valtio ei luopunut mistään sellaisesta vakuudesta, jolla olisi ollut taloudellista arvoa. (89) Komissio voi siis todeta, että valtio toimi niin kuin huolellinen yksityinen sijoittaja olisi toiminut vastaavissa olosuhteissa saadakseen myöntämänsä luoton takaisin. (90) Tehdyn sopimuksen yleisten etujen osoittaminen ei kuitenkaan riitä sen osoittamiseksi, että yksityisen sijoittajan periaatetta on noudatettu. On myös osoitettava, että valtiota ja yksityisiä sijoittajia kohdeltiin samalla tavalla. Arvioinnin toisessa vaiheessa on määritettävä, vastaavatko määrät, jotka valtiolle maksettiin siitä, että se luopui osasta saamisiaan, yksityisille sijoittajille maksettuja määriä. (91) Espanjan toimittamista tiedoista käy ilmi seuraavaa: - velan määrä, jota yksityiset luotonantajat eivät perineet takaisin (66 %), oli yleisesti ottaen hiukan alhaisempi kuin julkisten velkojien perimättä jättämän velan määrä (70 %) - Espanjan viranomaisten esittämän velkojasopimuksen mukaan kaikki velkojat, niin yksityiset kuin julkiset, luopuivat saatavia koskevista oikeuksistaan samoin ehdoin niin, että luovuttiin tietystä prosenttiosuudesta tietynsuuruista velkaa kohden (eli velkojen kutakin 1-100000 pesetan osuutta kohden luovuttiin 10 prosentista; kutakin 100000-10 miljoonan pesetan osuutta kohden luovuttiin 40 prosentista; kutakin 10-50 miljoonan pesetan osuutta kohden luovuttiin 80 prosentista; kutakin yli 50 miljoonan pesetan osuutta kohden luovuttiin 99 prosentista tai se muutettiin pääomaksi). Eräät yksityiset luotonantajat (kuten Ercros tai Torras-yhtymä) luopuivat suuremmista prosenttiosuuksista tietynsuuruista velkaa kohden kuin valtiovarainministeriö ja sosiaaliturvalaitos; - lisäksi yksityisen velan osuus (71 miljardia pesetaa) oli huomattavasti suurempi kuin julkisen velan osuus (46,3 miljardia pesetaa veroina, sosiaaliturvamaksuina ja ICO:lle suoritettavina maksuina). (92) Komissio toteaa, että valtiota ja yksityisiä sijoittajia kohdeltiin tässä samalla tavalla, koska molempiin sovellettiin samoja velan perimistä koskevia ehtoja. (93) Näin ollen valtion toimenpiteet Fesa-Enfersan maksukyvyttömyysmenettelyn yhteydessä eivät sisällä valtiontukea. V.4 Arviointi tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille (94) Tukea, jonka yhteismäärä on 25,113 miljardia pesetaa, ei myönnetty hyväksytyn tukiohjelman mukaisesti, joten komission on arvioitava tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille suoraan perustamissopimuksen 87 artiklan määräysten nojalla. (95) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (96) Perustamissopimuksen 87 artiklassa määrätään, milloin tästä periaatteesta voidaan poiketa ja valtiontukea myöntää. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa mainittuja poikkeuksia voidaan pitää perustana määritettäessä tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Tässä tutkittavana olevat tukitoimenpiteet eivät kuitenkaan ole sosiaalisia tukia, eikä niitä ole myönnetty yksittäisille kuluttajille. Niitä ei ole tarkoitettu luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi eikä niitä ole myönnetty talouden kehittämiseksi tietyillä Espanjan alueilla. Näitä poikkeuksia ei siis voida soveltaa tässä tapauksessa. (97) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdassa tarkoitettujen poikkeuksien mukaan tarkasteltavana oleva tuki ei ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen eikä Espanjan taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen, eikä siinä ole sellaisen hankkeen piirteitä. Tukea ei ole tarkoitettu myöskään kulttuurin tai kulttuuriperinnön edistämiseen. (98) Tarkastelussa otettiin huomioon myös perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut aluetukea koskevat poikkeukset. Tutkimuksen kohteena olevien tukitoimenpiteiden tarkoituksena oli tukea lannoitetuotantoa eikä tiettyjen alueiden kehitystä Espanjassa. Lisäksi Espanjan viranomaiset eivät ole useissa komissiolle toimittamissaan vastauksissa katsoneet näitä tukitoimenpiteitä valtion aluetueksi. Tästä syystä komissio arvioi nämä tukitoimenpiteet perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen perusteella. Komission on noudatettava tiettyjä yhteisön suuntaviivoja, kun se arvioi tukea, joka on tarkoitettu tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. (99) Komissio katsoo, että se voi soveltaa ainoastaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja yhteisön suuntaviivoja. Fesa-Enfersassa todella toteutettiin merkittävä rakenneuudistus. (100) Rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetaan tietyt edellytykset, joiden mukaisesti komissio voi hyväksyä tuen myöntämisen. (101) Edellä kuvattujen toimenpiteiden arviointi valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen nojalla osoittaa seuraavaa: a) Tukikelpoiset yritykset (102) Komissio katsoo osoitetun riittävästi, että Fesa-Enfersa-yhtymä oli rakenneuudistussuuntaviivojen mukainen vaikeuksissa oleva yritys. Kuten 12 kohdassa todetaan, Fesa-Enfersa haki vuonna 1992 yrityksen maksujen keskeyttämistä, koska Euroopan lannoitealan näkymät olivat hyvin heikot. Fesa-Enfersalla oli vakavia maksuvalmiusongelmia. Madridin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin nro 64 aloitti yrityksen maksukyvyttömyysmenettelyn 4 päivänä joulukuuta 1992. Yrityksen velat olivat 117 miljardia pesetaa ja tappiot 20 miljardia pesetaa. b) Elinkelpoisuuden palauttaminen (103) Arvioituaan yrityksen pitkän aikavälin kannattavuuden palautumismahdollisuuksia komissio päättää, hyväksyykö se rakenneuudistussuunnitelman kaikkien yksittäisten tukitoimenpiteiden osalta. (104) Edellä 63-65 kohdassa esitettyjen tietojen mukaisesti komissio katsoo, että Espanjan viranomaiset ovat esittäneet riittävästi todisteita siitä, että rakenneuudistussuunnitelma käsitti rakenneuudistuskausilta tuloslaskelmaennusteet, joissa arvioitiin pääoman tuottoa, useille eri tulevaisuuden vaihtoehdoille perustuvan herkkyysanalyysin ja riskianalyysin. Lisäksi Espanjan viranomaiset ovat osoittaneet, että Fesa-Enfersa tuotti voittoa vuonna 1997 ennen kuin rakenneuudistus (1992-1997) oli saatu päätökseen. Rakenneuudistussuunnitelma täytti vaatimuksen, jonka mukaan tuen on palautettava yrityksen elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa. (105) Espanjan mukaan Fertiberian vuosien 1998 ja 1999 tappiot johtuivat olosuhteiden muutoksista, jotka olivat seurausta pääasiassa Agenda 2000:n mukanaan tuomista yhteisen maatalouspolitiikan muutoksista sekä lannoitteiden perinteisten nettomaahantuojien eli Kaakkois-Aasian maiden kriisistä. Tätä käsitystä vahvistavat myös muiden alan toimijoiden äskettäin ilmaisemat mielipiteet. (106) EFMA:n(23) yleiskokous pidettiin 26 päivänä lokakuuta 2000 ja siellä keskusteltiin Länsi-Euroopan lannoiteteollisuuden huimista tappioista (500 miljoonaa euroa) vuonna 1999. Tulos oli huonompi ainoastaan vuonna 1993. Tästä syystä EFMA:n jäsenet alkoivat toteuttaa kunnianhimoisia rakenneuudistoimia vuoden 1998 lopussa(24). Vuoden 2000 loppuun mennessä suljettiin 30 laitosta, tuotanto lopetettiin kokonaan 13 laitoksessa Euroopassa ja 4000 työpaikkaa menetettiin. (107) Vaikka lannoiteteollisuuden tulos parani Itä-Euroopasta tuotavien lannoitteiden polkumyynnin torjumiseksi toteuttamien yhteisön toimenpiteiden myötä, yritysten kannattavuus on ollut heikko kaasun hinnan suurten korotusten (yli 85 %) vuoksi. Kaasun hinta voi olla jopa 65 % tuotannon kokonaiskustannuksista. (108) EFMA:n mukaan parempi ja turvatumpi tulevaisuus edellyttää, että sen jäsenet voivat ostaa kaasua kilpailukykyisemmillä hinnoilla ja että kaasu- ja lannoitemarkkinoiden vääristymät korjataan, varsinkin entisen Neuvostoliiton alueella. (109) EFMA:n vuosikertomuksen (Annual Review) 1998-1999(25) sivulla 8 todetaan, että ennalta-aavistamattomat tapahtumat vaikuttivat kaudella 1998-1999 merkittävästi Euroopan lannoiteteollisuuteen. (110) Nämä markkinaolosuhteet Euroopassa johtuvat sekä Euroopan sisäisistä tekijöistä että maailmanlaajuisista suuntauksista ja tapahtumista. Maailman ureamarkkinoiden laskusuhdanne jatkui vuonna 1998. Se johtui useista tekijöistä, joista voidaan mainita Kiinan vuonna 1997 asettama urean maahantuontikielto ja Intian maahantuonnin voimakas väheneminen. Lisäksi entisen Neuvostoliiton alueella otettiin käyttöön laitoksia, joiden vientikapasiteetti oli suuri, ja alueen laitokset veivät tuotannostaan suuren osan. (111) Matalasuhdanne on vaikuttanut typpiteollisuuden kaikkiin aloihin, ja vaikutus on tuntunut erityisesti Länsi-Euroopassa. Maailman markkinatilanteen vuoksi Euroopan tuottajien oli yhä vaikeampi purkaa paineita vientiin. Samanaikaisesti tuonti oli voimakasta, varsinkin entisen Neuvostoliiton alueelta. (112) Tässä tilanteessa Fertiberia alkoi toteuttaa rakenneuudistustoimia: nitraatin tuotanto Cartagenassa (260000 tonnia) keskeytettiin ja Huelvassa suljettiin yksi ureatehdas (75000 tonnia) ja kolme rikkihappoa tuottavaa tehdasta. Näiden toimenpiteiden vuoksi menetettiin 160 työpaikkaa. Rakenneuudistuksen kustannukset ovat 78 miljoonaa euroa ja Espanjan viranomaisten mukaan kustannuksista on vastannut yritys itse ilman valtiontukea(26). (113) Espanja on ilmoittanut, että Fertiberia tuottaa vuonna 2000 (kolmen vuosineljänneksen tulosten perusteella) 350 miljoonaa pesetaa voittoa toteuttamiensa rakenneuudistustoimien ansiosta. (114) Espanjan viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei niiden aikomuksena ole myöntää lisää valtiontukea rakenneuudistukseen ja että yritys toteuttaa käynnissä olevan rakenneuudistuksen kokonaan omin varoin. (115) Edellisen perusteella komissio katsoo, että nykyisen kriisin vuoksi ei pitäisi kyseenalaistaa Espanjan viranomaisten vakuutusta siitä, että alkuperäinen vuonna 1992 tehty rakenneuudistussuunnitelma oli realistinen ja että yritys alkoi jälleen tuottaa voittoa. (116) Komissio on ottanut huomioon sen, että Espanja ei aio myöntää enempää valtiontukea rakenneuudistukseen. (117) Arvioituaan yrityksen pitkän aikavälin kannattavuuden palautumismahdollisuuksia komissio hyväksyy rakenneuudistussuunnitelman. c) Aiheettomien kilpailunvääristymisten välttäminen (118) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa esitetyn poikkeuksen soveltamisen ehtona on, ettei tuki vääristä kilpailua yhteismarkkinoiden kanssa ristiriitaisella tavalla. Rakenneuudistussuuntaviivoissa täsmennetään, että tuen kilpailijoille aiheuttamia haittavaikutuksia on lievennettävä erityisin vastasuorittein mahdollisimman paljon. (119) Tätä ehtoa toteutetaan yleensä rajoittamalla tai heikentämällä yrityksen asemaa asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla. Rajoituksen tai supistamisen on oltava suhteutettu tuen vääristävään vaikutukseen ja erityisesti yrityksen suhteelliseen merkitykseen asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla. (120) Vastasuoritteista todettakoon, että rakenneuudistussuunnitelmann sisältyi kapasiteetin supistaminen keskimäärin 49,3 prosentilla. EFMA:n käytettävissä olevien tietojen mukaan Fesa-Enfersan osuus yhteisön markkinoista laski vuoden 1992 7,9 prosentista 5,7 prosenttiin vuonna 1997. Komissio ottaa huomioon, että rakenneuudistusta toteuttaessaan yritys todella supisti kapasiteettiaan sulkemalla tukialueilla Zaragozassa, Valladolidissa, Sevillassa, Escombrerasissa ja El Hondónissa sijainneet tehtaat. Kapasiteetin supistamisen yhteydessä irtisanottiin 1487 työntekijää, eli 41 % tuolloisesta työvoimasta. d) Rakenneuudistuksen kustannuksiin ja hyötyihin suhteutettu tuki (121) Tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava tiukasti pienimpään mahdolliseen rakenneuudistuksessa tarvittavaan määrään, ja se on suhteutettava yhteisön kannalta odotettuihin hyötyihin. Lyhytaikaisten velkojen suhde kokonaisvelkoihin oli rakenneuudistussuunnitelman jälkeen 0,49 eli hieman suurempi kuin erään samoilla markkinoilla toimivan samankokoisen yrityksen(27). Tuensaajien odotetaan yleensä osallistuvan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen merkittävällä omalla rahoitusosuudella tai käyttävän siihen markkinaehtoista rahoitusta. (122) Kun otetaan huomioon rakenneuudistuksen kustannukset (44 miljardia pesetaa) ei voida sanoa, että tuen osuus (25,113 miljardia pesetaa) olisi ollut liian suuri. Menettelyä aloittaessaan komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, että yksityinen sijoittaja ei ollut omilla varoillaan rahoittanut merkittävää osaa rakenneuudistussuunnitelmasta. (123) Osakkeenomistajien osuus vahvistettiin 4 miljardiksi pesetaksi, minkä lisäksi yhdysvaltalaisen yksityisen sijoittajan, jonka kanssa neuvoteltiin Fesa-Enfersan myynnistä, oli määrä investoida 5-7 miljardia pesetaa. Neuvottelut katkesivat vuoden 1995 alussa, jolloin yksityinen sijoittaja Villar Mir -yhtymä teki Fesa-Enfersasta tarjouksen. (124) Villar Mir -yhtymä suostui investoimaan Fesa-Enfersaan 19,5 miljard pesetaa vuosina 1995-1999. Espanjan viranomaiset liittivät huomautuksiinsa todistuksen, jonka mukaan Inmobiliaria Espacio oli taannut viiden pankin Fertiberialle myöntämät yhteensä 12,5 miljardin pesetan suuruiset lainat. (125) Komissio katsoo, että yksityinen sijoittaja osallistui huomattavalla määrällä omia varojaan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen. (126) Näin ollen voidaan todeta, että edellä kuvatut Fesa-Enfersan hyväksi toteutetut toimenpiteet ovat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaisia, ja ne voidaan hyväksyä. VI PÄÄTELMÄT (127) Komissio toteaa, että Espanja on myöntänyt tässä käsiteltävänä olevaa tukea sääntöjen vastaisesti ja näin rikkonut perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksiä. Komissio kuitenkin katsoo, että edellä kuvatut Fesa-Enfersan hyväksi toteutetut toimenpiteet ovat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaisia ja ne voidaan tästä syystä hyväksyä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Fesa-Enfersa-yhtymän (nykyisin "Fertiberia SA") 25,113 miljardin Espanjan pesetan rakenneuudistustuki, jonka Espanja myönsi, soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2001. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (2) EYVL C 315, 4.11.2000, s. 11. (3) Tukea NN 62/99 koskeva päätös tehtiin 20 päivänä heinäkuuta 1999 (EYVL C 62, 4.3.2000, s. 18). Ks. http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/industrie/nn062-99.pdf. (4) Ks. edellisessä alaviitteessä mainitun 20 päivänä heinäkuuta 1999 tehdyn päätöksen 2.2 kohdan yhdeksäs kappale. (5) Ks. alaviite 2. (6) EYVL C 213, 19.8.1992, s. 2. (7) Päätöksen tämä jakso perustuu Euroopan lannoitevalmistajien yhdistyksen (EFMA) tekemään tutkimukseen. Ks. erityisesti julkaisut Forecast of Food, Farming and Fertilizer Use in the European Union 1999 to 2009 ja The Fertilizer Industry of The European Union, jotka ovat luettavissa EFMA:n verkkosivustolla: www.efma.org/publications. (8) Ks. EFMA:n vuosikatsaus (Annual Review) 1999/2000, s. 9. (9) Ks. yritysten Internet-sivustot: http://www.hydro.com ja http://www.kemira.com. (10) 25 % vuotuisesta kassavirrasta, joka on suurempi kuin 3 miljardia pesetaa, kuitenkin korkeintaan 5 % vuotuisesta kassavirrasta. (11) 15,55 % voitosta ennen veroja. (12) Espanjan konkurssilainsäädännössä pidättäytymisoikeus on valtion oikeus jättäytyä tiettyjen luottojen osalta velkojien tekemän velkojasopimuksen ulkopuolelle. (13) Näiden suuntaviivojen (EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2) 101 kohdan mukaisesti komissio tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- ja rakenneuudistustukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille, jotka on myönnetty ilman näiden suuntaviivojen perusteella myönnettyä komission lupaa, jos tuki tai osa siitä on myönnetty sen jälkeen, kun suuntaviivat on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, ja tuen myöntämishetkellä voimassa olevien suuntaviivojen perusteella kaikissa muissa tapauksissa. Kaikki tässä tapauksessa myönnetyt tuet on myönnetty ennen vuoden 1999 suuntaviivojen antamista, joten niihin on sovellettava yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevia yhteisön suuntaviivoja (EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12). Koska osa näistä tukitoimenpiteistä myönnettiin ennen vuoden 1994 suuntaviivojen antamista, on sovellettava yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen sovellettavaa komission politiikkaa (vuonna 1979 annetun kilpailupolitiikkaa koskevan kahdeksannen kertomuksen mukaisesti). (14) Espanjan virallinen lehti eli BOE nro 234, 29.9.1988, s. 28406. (15) BOE nro 312, 30.12.1995, s. 37519. (16) Ks. alaviite 13. (17) Ks. The accounting harmonization in the European Communities. Problems of applying the fourth directive on the annual accounts of limited companies, Luxemburg, 1990, s. 14. Ks. myös pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä 8 päivänä joulukuuta 1986 annetun direktiivin 86/635/ETY 21 artiklan määritelmä etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevista veloista (EYVL L 372, 31.12.1986, s. 1). (18) Ks. asiakirja XV/7009/97 EN, 2.3.3 kohta, s. 5. (19) Ks alaviite 3. (20) Ei vielä julkaistu. Mainittua tuomiota koskeva väliaikainen, epävirallinen teksti on julkaistu yhteisöjen tuomioistuimen Internet-sivustolla: http://curia.eu.int (21) Kok. 1999, s. I-2459. (22) Kok. 1999, s. I-3913. (23) Ks. EFMA:n Internetsivusto www.efma.org. (24) Ks. II.3 kohta. (25) Ks. alaviite 23. (26) Komissio muistuttaa tässä yhteydessä tuen ainutkertaisuuden periaatteesta, joka mainitaan yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa. (27) Esim. Grande Paroissen (Elf Aquitane) tapauksessa tämä suhde oli 0,48 vuonna 1997 ja 0,44 vuonna 1998.