KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/58,

annettu 14 päivänä tammikuuta 2022,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Venäjän federaatiosta ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen raesuunnattujen levyvalmisteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Alkuperäinen tutkimus ja voimassa olevat toimenpiteet

(1) Asetuksella (EU) 2015/1953 (2) Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti käyttöön polkumyyntitulleja, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, tuotaessa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Japanista, Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, Venäjän federaatiosta, jäljempänä ’Venäjä’, ja Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’, peräisin olevia piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettuja raesuunnattuja levyvalmisteita, jäljempänä ’GOES-tuotteet’. Alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneeseen tutkimukseen viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’.

(2) Alkuperäisen tutkimuksen erityispiirteiden perusteella komissio päätti, että toimenpiteiden asianmukaisin muoto olisivat muuttuvat tullit, jotka perustuvat kolmeen vähimmäistuontihintaan GOES-tuotteiden kolmelle eri tuoteluokalle, seuraavista syistä: — Ensinnäkin kolme vähimmäistuontihintaa antaisivat unionin tuottajille mahdollisuuden toipua vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. Ne tarjoaisivat turvaverkon, jonka avulla unionin tuottajat voisivat päästä takaisin kestävälle kannattavuustasolle, ja kannustaisivat tekemään tarvittavia investointeja, jotta unionin tuottajat pystyvät tuottamaan suhteessa enemmän samankaltaisen tuotteen suuren permeabiliteetin tuotelajeja. — Toiseksi kolmen vähimmäistuontihinnan pitäisi myös estää mahdollisten tutkimusajanjakson jälkeisten kohtuuttomien hinnankorotusten kielteiset vaikutukset, jotka voivat haitata merkittävästi käyttäjien liiketoimintaa. — Kolmanneksi näillä vähimmäistuontihinnoilla myös otetaan huomioon käyttäjien huoli, koska ne pelkäävät GOES-tuotteiden puutetta, etenkin tiettyjen tuotelajien, joiden ferromagneettinen enimmäishäviö on enintään 0,90 W/kg ja joita tarvitaan ekosuunnitteluasetuksen ensimmäisen vaiheen tehokkuustavoitteiden täyttämiseksi. Yleisesti ottaen niillä estetään tuotteen tarjontaan liittyvät vakavat häiriöt unionin markkinoilla.

(3) Nykyisin voimassa olevat kolme vähimmäistuontihintaa vaihtelevat 1 536 eurosta/tonni 2 043 euroon/tonni. Niitä sovelletaan erikseen nimettyihin vientiä harjoittaviin tuottajiin, joille vahvistettiin yksilölliset polkumyyntimarginaalit, kaikissa asianomaisissa maissa, toisin sanoen Kiinassa, Japanissa, Koreassa, Venäjällä ja Yhdysvalloissa: — jos CIF unionin rajalla -hinta on vähintään vähimmäistuontihinnan suuruinen, tullia ei makseta. — Jos vientihinta on vähimmäistuontihintaa alempi, sovellettava tulli on joko sovellettavan vähimmäistuontihinnan ja vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohinnan välinen erotus tai polkumyynnin vastainen arvotulli, sen mukaan kumpi on alhaisempi. Yksilöllisiä tulleja sovelletaan vastaavasti kuhunkin vientiä harjoittavaan tuottajaan. Missään tapauksessa polkumyyntitullin määrän ei pitäisi olla suurempi kuin polkumyynnin vastainen arvotulli, joka on määritetty kunkin asianomaisen maan kullekin yksittäiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle.

1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

(4) Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

(5) Tarkastelupyynnön esitti 29 päivänä heinäkuuta 2020 European Steel Association, jäljempänä ’Eurofer’ tai ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus kaikista unionin GOES-tuottajista on yli 50 prosenttia. Pyyntö perustui siihen olettamukseen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

(6) Kun komissio oli todennut perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, se pani 30 päivänä lokakuuta 2020 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille tarkastelun, joka koski Kiinasta, Japanista, Koreasta, Venäjältä ja Yhdysvalloista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien GOES-tuotteiden tuontia. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

1.4 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(7) Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2017 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5 Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen EU:sta

(8) Tämä tutkimus pantiin vireille 30 päivänä lokakuuta 2020 eli Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n sopiman siirtymäkauden aikana, jolloin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovellettiin edelleen unionin lainsäädäntöä. Siirtymäkausi päättyi 31 päivänä joulukuuta 2020. Näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan yritykset ja järjestöt eivät enää 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen voi olla asianomaisia osapuolia tässä menettelyssä.

(9) Komissio kehotti asiakirja-aineistoon 14 päivänä tammikuuta 2021 liitetyllä muistiolla (5) Yhdistyneen kuningaskunnan toimijoita, jotka katsoivat edelleen voivansa olla asianomaisia osapuolia, ottamaan siihen yhteyttä. Yhdistyneen kuningaskunnan toimijat eivät esittäneet huomautuksia.

1.6 Asianomaiset osapuolet

(10) Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimuksiin osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erikseen pyynnön esittäjälle, tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille asianomaisissa maissa, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille sekä järjestöille, joita toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

(11) Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

(12) Komissio järjesti kuulemisia useiden käyttäjien, käyttäjäjärjestöjen ja vientiä harjoittavien tuottajien kanssa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana.

1.7 Otos

(13) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa käyttää otoksia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

1.7.1 Unionin tuottajien otanta

(14) Vireillepanoilmoituksessa komissio totesi, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista tutkimusta varten. Vireillepanoilmoituksen julkaisupäivänä eli 30 päivänä lokakuuta 2020 komissio kuitenkin julkaisi asiakirja-aineistoon liitetyn muistion, jossa todettiin, että kun otetaan huomioon tiedossa olevien tuottajien vähäinen määrä unionissa, unionin tuottajien otanta ei ollut tarpeen, ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty. Näin ollen kaikkia neljää tiedossa olevaa unionin tuottajaa pyydettiin toimittamaan huolellinen vastaus kyselylomakkeeseen ja antamaan suostumuksensa kyselyvastausten tarkistamiseen.

1.7.2 Tuojien otanta

(15) Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

(16) Vain yksi etuyhteydetön tuoja ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot. Tämän perusteella komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

1.7.3 Asianomaisten maiden tuottajien otanta

(17) Koska tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun kohteena olevissa asianomaisissa maissa oli ilmeisen runsaasti tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä.

(18) Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia asianomaisissa maissa toimivia tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi asianomaisten maiden viranomaisia yksilöimään muita mahdollisia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

(19) Neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää (kaksi yritystä Japanissa, yksi yritys Kiinassa ja yksi Venäjällä) toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yksikään yhdysvaltalaisista tai korealaisista tuottajista, joihin otettiin yhteyttä, ei toimittanut pyydettyjä tietoja. Yhteistyössä toimineiden tuottajien vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen minkään asianomaisen maan osalta.

1.8 Kyselyvastaukset

(20) Kopiot kyselylomakkeista asetettiin saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla (6) vireillepanon yhteydessä.

(21) Komissio myös lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen, joten niille ilmoitettiin komission aikomuksesta käyttää perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja.

(22) Kyselyvastaukset saatiin kaikilta neljältä tiedossa olevalta unionin tuottajalta ja yhteistyössä toimivalta etuyhteydettömältä tuojalta. Seitsemän käyttäjää ilmaisi halukkuutensa osallistua tutkimukseen. Niitä pyydettiin täyttämään käyttäjille tarkoitettu kyselylomake. Vain neljä niistä toimi kuitenkin täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa toimittamalla täytetyt kyselyvastaukset sekä julkisina että luottamuksellisina versioina.

(23) Kyselyvastaukset toimitti yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä Kiinassa, China Baowu Steel Group Co. Ltd., jäljempänä ’Baoshan Group’ – jonka muodostavat kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa eli Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., jäljempänä ’Baosteel’, ja Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., jäljempänä ’WISCO’ – ja yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä Japanissa, Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokyo, Japan, jäljempänä ’Nippon Steel’. Venäläinen tuottaja Novolipetsk Steel, jäljempänä ’NLMK’, joka oli alun perin suostunut osallistumaan otokseen, ei toimittanut täydellistä kyselyvastausta, mutta se toimitti 10 päivänä joulukuuta 2020 esittämissään huomautuksissa tietoja, jotka koskivat pelkästään sen omaa kapasiteettia ja tuotantoa. Komissio ilmoitti tästä syystä kyseiselle yritykselle ja Venäjälle aikovansa käyttää perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja. NMLK vastasi mutta vasta määräajan päättymisen jälkeen, eikä sen vastaus olisi joka tapauksessa vaikuttanut komission arviointiin.

(24) Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen NLMK väitti, ettei komissio asettanut määräaikaa huomautusten esittämiselle siitä, että komissio aikoi soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa. NLMK väitti lisäksi, ettei komission olisi pitänyt soveltaa 18 artiklaa tähän sen kyselyvastauksen osaan.

(25) Komissio ei todellakaan asettanut määräaikaa vastaamiselle kirjeeseensä, jossa se ilmoitti aikovansa soveltaa 18 artiklaa. NLMK oli kuitenkin jo ilmoittanut 10 päivänä joulukuuta 2020 päivätyissä huomautuksissaan, että se oli lopettanut kyselylomakkeeseen vastaamisen erityisolosuhteiden vuoksi ja ettei se toimittaisi täydellistä kyselyvastausta. Yhteenvetona voidaan todeta, että NLMK toimitti vain hajanaisia tietoja, jotka käsittelivät pelkästään sen asianomaista tuotantokapasiteettia ja tuotantomäärää.

(26) Koska NLMK ei näin ollen toimittanut riittävän luotettavia tietoja tuotantokapasiteetista ja tuotantomääristä, kuten 241–245 kappaleessa selitetään, komissio käytti asiakirja-aineistossa käytettävissä olevia tietoja. Kuten 242 kappaleessa mainitaan, komissio joka tapauksessa käytti tältä osin mahdollisuuksien mukaan NLMK:n toimittamia tietoja.

(27) Toinen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä Japanissa eli JFE Steel Corporation, jäljempänä ’JFE Steel’, joka oli alun perin suostunut osallistumaan otokseen, toimitti puutteellisen kyselyvastauksen, jossa käsiteltiin pelkästään sen unioniin ja muualle maailmaan suuntautuvaa vientimyyntiä. Komissio ilmoitti tämän perusteella JFE Steelille aikomuksestaan käyttää puuttuvien tietojen osalta perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja.

(28) Yhdysvaltalaiset ja korealaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä. Komissio ilmoitti tästä syystä Yhdysvalloille ja Korealle aikovansa käyttää perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja.

1.9 Todentaminen

(29) Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perusasetuksen 18 artiklan soveltamista.

(30) Covid-19-pandemian ja useiden jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toteuttamien eristystoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä. Sen sijaan komissio ristiintarkisti etätarkastuksena kaikki päätelmien tekemistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot covid-19-pandemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen (7) mukaisesti. Komissio suoritti seuraavia asianomaisia osapuolia koskevan etätarkastuksen: — Unionin tuottajat (8): — ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Ranska — ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Saksa — Stalprodukt s.a., Bochnia, Puola — Etuyhteydetön tuoja unionissa: — Metal One Deutschland GmbH, Düsseldorf, Saksa — Käyttäjät unionissa: — SGB-Smit Group, Regensburg, Saksa — Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Zagreb, Kroatia — Vientiä harjoittavat tuottajat asianomaisissa maissa: — Baosteel, Shanghai, Kiina — WISCO Wuhan, Kiina — Nippon Steel, Tokyo, Japani — Etuyhteydessä oleva tuojat/kauppiaat: — Wisco Europe, Saksa — Baosteel Germany, Saksa — Baosteel Italy, Italia

1.10 Ilmoittaminen osapuolille

(31) Komissio ilmoitti 21 päivänä lokakuuta 2021 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa polkumyyntitullit. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä. Komissio lähetti 22 päivänä marraskuuta 2021 Nippon Steelille täydentävät lopulliset päätelmät polkumyyntilaskelmien oikaisemisesta. Huomautuksia ei saatu.

(32) Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Komissio kuuli kaikkia osapuolia, jotka olivat kuulemista pyytäneet.

2. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkastelun kohteena oleva tuote

(33) Tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta, Japanista, Koreasta, Venäjältä ja Yhdysvalloista peräisin olevat piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistetut raesuunnatut levyvalmisteet, jotka ovat paksuudeltaan yli 0,16 mm ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7225 11 00 (Taric-koodit 7225110011, 7225110015 ja 7225110019) ja ex 7226 11 00 (Taric-koodit 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 ja 7226110096), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

(34) GOES-tuotteet valmistetaan eripaksuisista piiseosteista terästä olevista kuumavalssatuista keloista, joiden raerakenteessa rakeet on suunnattu yhdensuuntaisesti suuren magneettisen johtavuuden aikaansaamiseksi. Johtavuuden tehottomuutta kutsutaan ferromagneettiseksi häviöksi, ja se on tuotteen ensisijainen laatuindikaattori, joka ilmoitetaan muodossa W/kg. GOES-tuotteet voivat olla suuren permeabiliteetin ja vakiotyyppisiä eli perinteisiä GOES-tuotteita. Suuren permeabiliteetin tuotelajeissa ferromagneettiset häviöt ovat pienemmät levyjen paksuudesta riippumatta. Suuren permeabiliteetin tuotelajeja voidaan lisäksi tuottaa DR-laatuisina (domain refined), jolloin ferromagneettinen häviö on vieläkin pienempi, kun teräksen pintaan uurretaan ohuita viivoja.

(35) Permeabiliteetin, paksuuden ja leveyden eroista huolimatta kaikilla tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotelajeilla on samat fyysiset perusominaisuudet ja niitä käytetään pääasiassa samoihin tarkoituksiin.

(36) GOES-tuotteita käytetään pääasiassa sähkölaitteissa, joissa magneettivuo voidaan rajata ja ohjata tiettyyn suuntaan, esimerkiksi kun sähköenergiaa siirretään suurilla etäisyyksillä. Tarkastelun kohteena olevaa tuotetta käytetäänkin sydänosan materiaalina teho- ja jakelumuuntajissa.

(37) GOES-tuotteita käytetään myös rinnakkaisreaktoreissa, joita käytetään suurjännitteisissä energiansiirtojärjestelmissä vakiinnuttamaan jännitettä kuormituksen vaihtelun aikana. Tarkastelun kohteena olevaa tuotetta voidaan käyttää myös laitteissa, joissa on pienempiä muuntajia, kuten kodinkoneissa sekä avaruus- ja ilmailualan ja sähkölaitteissa. Lisäksi GOES-tuotteita voidaan käyttää suurtehogeneraattoreissa, jos niiden suunnittelu sallii magneettisten suuntaominaisuuksien tehokkaan käytön.

2.2 Samankaltainen tuote

(38) Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistui, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset: — tarkastelun kohteena oleva tuote, — asianomaisten maiden kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote ja — unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

(39) Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.3 Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

(40) NLMK ja Venäjän viranomaiset väittivät, että alhaisemmat keskimääräiset tuontihinnat Venäjältä selittyvät ”toisen” ja ”kolmannen laatuluokan” vietyjen GOES-tuotteiden (useita vikoja, enemmän saumoja eivätkä niin tasaisia) merkittävällä osuudella ja että viimeksi mainitut lajit eivät kilpaile tarkastelun kohteena olevan tuotteen muiden lajien kanssa. ”Toisen” ja ”kolmannen laatuluokan” viedyt GOES-tuotteet ovat eri tuotteita eivätkä ole eurooppalaisten teknisten standardien mukaisia. Tästä syystä ne väittivät, että niiden ”toisen” ja ”kolmannen laatuluokan” materiaalit olisi joko jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle tai niille olisi määritettävä erillinen (neljäs) vähimmäistuontihinta, joka kuvastaa niiden poikkeuksellisen vähäistä arvoa markkinoilla.

(41) Komissio hylkäsi edellä esitetyt pyynnöt, koska tuotteen määritelmää ja vähimmäistuontihintaa ei voida muuttaa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä.

(42) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen NLMK esitti, että puolueettoman tutkintaviranomaisen olisi pitänyt aloittaa nopeasti osittainen välivaiheen tarkastelu, joka koskee pelkästään tuotteen määritelmää ja/tai toimenpiteiden muotoa. Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska sillä ei ollut riittävästi näyttöä tällaisen tutkinnan aloittamiseksi.

3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(43) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti asianomaisista maista tapahtuvan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1 Alustavat huomautukset

(44) Yksikään venäläisistä, yhdysvaltalaisista ja korealaisista yrityksistä ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

(45) Komissio ilmoitti kaikkien kolmen asianomaisen maan viranomaisille, että yhteistyön puuttuessa komissio saattaa soveltaa Venäjän, Yhdysvaltojen ja Korean osalta ilmi käyneiden seikkojen osalta perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio ei saanut mainittujen kolmen maan viranomaisilta mitään huomautuksia tai pyyntöä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan puoleen kääntymisestä tätä varten.

(46) Näin ollen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät Venäjän, Yhdysvaltojen ja Korean osalta oli perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehtävä käytettävissä ja erityisesti julkisesti saatavilla olevien tietojen eli yritysten virallisten internetsivustojen, tarkastelupyynnössä annettujen tietojen ja yhteistyössä toimineilta osapuolilta tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana saatujen tietojen perusteella. Komissio käytti myös eri tuontitilastoja, kuten Eurostatin COMEXT-tuontitilastoja ja Global Trade Atlas -tietokantaa, jäljempänä ’GTA’.

(47) Lisäksi Baoshan Groupin osalta ja etätarkastuksen jälkeen komissio sovelsi työvoimakustannuksiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohtaa. Kuten jäljempänä 207 kappaleessa selitetään, kyseinen yritys ei toimittanut todennettua ja luotettavaa näyttöä GOES-tuotteiden valmistukseen käytettyjen henkilötyötuntien laskennasta.

3.2 Japani

3.2.1 Alustavat huomautukset

(48) Vain yksi japanilainen vientiä harjoittava tuottaja (Nippon Steel) toimi täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Tutkimuksen aloittamisen jälkeen toinen tiedossa oleva japanilainen vientiä harjoittava tuottaja (JFE Steel) ilmoittautui ja toimitti puutteellisen kyselyvastauksen, joka koski pelkästään vientimyyntiä, tuotantoa ja kapasiteettia. Komissio ilmoitti tästä syystä JFE Steelille ja Japanin viranomaisille aikovansa käyttää perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja. Huomautuksia ei esitetty.

(49) Sen vuoksi tässä jaksossa esitetyt päätelmät tehtiin osittain perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella kotimarkkinamyynnin osalta. Tähän tarkoitukseen käytettiin Nippon Steelin toimittamia tietoja, JFE Steelin vientimyynnistä toimittamia tietoa, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelupyyntöä, Eurostatin tilastoja ja julkisesti saatavilla olevia tietoja.

(50) Kyseisten kahden japanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan osuus Japanin unioniin suuntautuvasta viennistä tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona oli 100 prosenttia.

3.2.2 Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.2.2.1 Normaaliarvo

(51) Komissio määritti Nippon Steelin normaaliarvon seuraavasti. Se tutki ensin, oliko täydessä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittajan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edustava. Kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä on vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden vähintään 5 prosenttia tarkastelun kohteena olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tällä perusteella ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.

(52) Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin niiden vientiä harjoittavien tuottajien, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa, unioniin vietäviksi myymät tuotelajit tai verrattavissa niihin.

(53) Seuraavaksi komissio tutki, oliko täydessä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio totesi nämä tuotelajit edustaviksi.

(54) Seuraavaksi komissio määritti Nippon Steelin osalta kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskennassa tosiasiallista kotimarkkinamyynnin hintaa perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

(55) Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos a) vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja b) tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

(56) Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

(57) Normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jos a) tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä tai b) tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta alittaa tuotannon yksikkökustannukset.

(58) Kotimarkkinamyyntiä koskevasta analyysistä kävi ilmi, että yli 90 prosenttia kaikesta kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi. Tämän vuoksi normaaliarvo laskettiin tuotelajin mukaisesti kaiken tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona 56 kappaleessa kuvatussa tilanteessa tai ainoastaan kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona 57 kappaleessa kuvatussa tilanteessa.

(59) Kun samankaltaisen tuotteen tuotelajia ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä tai myynti oli riittämätöntä, komissio muodosti normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

(60) Tällaisten tuotelajien osalta normaaliarvo muodostettiin lisäämällä ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla seuraavat: a) painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka syntyivät ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja b) painotettu keskimääräinen voitto, jonka ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

(61) Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty kotimarkkinoilla lainkaan, lisättiin painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto kaikista tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla suoritetuista liiketoimista.

(62) JFE Steelin tapauksessa yhteistyön puuttuessa komissio käytti perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja kotimarkkinamyynnin osalta. Koska luotettavia tietoja JFE Steelin kotimarkkinamyynnin hinnoista ei ollut käytettävissä, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon käyttäen tarkastelupyyntöön sisältyneitä arvoja ja menetelmää.

3.2.2.2 Vientihinta

(63) Nippon Steel vei tuotteita unioniin ainoastaan etuyhteydessä olevien kauppiaiden kautta. Vientihinta muodostettiin siten perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyyntiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä kertyneiden voittojen huomioon ottamiseksi.

(64) JFE Steel vei tuotteita suoraan unioniin, joten sen vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta tarkastelun kohteena olevasta tuotteesta, joka on myyty vientiin unioniin.

3.2.2.3 Vertailu

(65) Komissio vertasi edellä määritettyjä normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

(66) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi, jos se oli tarpeellista ja perusteltua.

(67) Nippon Steel ei myynyt kotimarkkinoilla joitain sellaisia tuotelajeja, joita se vei unioniin. Ottaen huomioon sen vientimyynnin suuren määrän, jonka osalta vertailu voitaisiin tehdä, ja se, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä ei ole tarpeen määrittää polkumyynnin tarkkaa määrää vaan pelkästään se, jatkuuko tai toistuuko polkumyynti todennäköisesti, komissio piti tehtyä vertailua oikeana.

(68) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Nippon Steel väitti, että komission olisi pitänyt laskea Nippon Steeliin sovellettava polkumyyntimarginaali kaiken unioniin suuntautuvan vientimyynnin perusteella, ja viittasi nykyiseen oikeuskäytäntöön (9).

(69) Komissio muistutti, ettei polkumyyntimarginaali kata kaikkea unioniin suuntautuvaa vientimyyntiä, koska joidenkin kyseisen yhtiön unioniin viemien tuotelajien osalta ei ollut vastaavaa kotimarkkinamyyntiä, kuten edellä 67 kappaleessa selitettiin. Nämä tuotelajit (joiden osuus viennin kokonaismäärästä oli 38 %) eivät alun perin sisältyneet polkumyyntilaskelmiin, koska kyseinen yhtiö ei ollut toimittanut niistä vastaavia tuotantokustannuksia. Laskeakseen polkumyyntimarginaalin 100 prosentille unioniin suuntautuvasta vientimyynnistä ja ottaen huomioon, ettei kyseinen yhtiö ollut toimittanut täsmällisempiä tietoja, komissio päätti ryhmitellä tuotelajit niiden leveyden eli sen parametrin perusteella, joka vaikuttaa tuotantokustannuksiin ja myyntihintaan vähemmän kuin ferromagneettinen häviö ja paksuus. Tämän perusteella se muodosti laskennallisen normaaliarvon kaikille tuotelajeille. Oikaistut polkumyyntilaskelmat ilmoitettiin yhtiölle, eikä niistä saatu huomautuksia.

3.2.2.4 Polkumyyntimarginaali

(70) Sekä Nippon Steelin että JFE Steelin osalta normaaliarvon ja vientihinnan vertailussa ilmeni, että niiden myynti unioniin tapahtui polkumyyntihinnoilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Nippon Steelin polkumyyntimarginaaliksi määritettiin noin 31 prosenttia ja JFE Steelin noin 19 prosenttia.

(71) Näin ollen komissio päätteli, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.2.3 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys

(72) Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla esiintynyttä polkumyyntiä koskevien havaintojen lisäksi komissio analysoi, oliko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä siinä tapauksessa, että Japanista tuotavia GOES-tuotteita koskevat toimenpiteet kumotaan. Tällöin tutkittiin seuraavat asiat: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Japanissa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.

a) Käyttämätön kapasiteetti

(73) Kahden tiedossa olevan japanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan kyselyvastausten perusteella komissio määritti, että Japanin tuotantokapasiteetti oli [350 000–410 000] tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(74) Samojen tietojen perusteella komissio määritti, että GOES-tuotteiden käyttämätön kapasiteetti Japanissa oli noin [50 000–110 000] tonnia.

(75) Nippon Steel väitti, että Japanin käyttämätön kapasiteetti oli yliarvioitu, koska komissio ei ottanut huomioon sitä, että Japani keskittyy ohuimpaan GOES-tuotelajiin, jolloin tuotantomäärä on pienempi kuin unionin tuotannonalan ja muiden asianomaisten maiden tuottamassa GOES-tuotelajissa.

(76) Unioniin ja muihin tärkeimpiin vientimaihin, kuten Intiaan ja Meksikoon, vietyjen mallien tarkastelu osoitti, että valtaosassa Nippon Steelin viemistä malleista paksuus oli sama tai suurempi kuin unionin tuotannonalan valmistamissa tuotteissa. Unioniin viedyn ohuemman GOES-tuotelajin osuus oli myös merkittävä, ja tämäntyyppiselle tuotteelle oli kysyntää unionin markkinoilla. Toisin sanoen, vaikka käyttämätön kapasiteetti vastaisikin yksinomaan ohuempia tuotteita, mikä ei pidä paikkaansa, tällaisille tuotteille olisi kysyntää unionin markkinoilla.

(77) Lisäksi komissio perusti käyttämätöntä kapasiteettia koskevan arviointinsa japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin tietoihin. Komissio ei siten ymmärtänyt, miten se olisi voinut yliarvioida käyttämättömän kapasiteetin, kun tiedot olivat peräisin vientiä harjoittavilta tuottajilta itseltään. Komissio joka tapauksessa katsoi, että tuotantoa koskeva väite ei ollut riittävän yksityiskohtainen eikä perusteltu, koska siinä ei esitetty vastaavaa eroa tuotantokapasiteetissa tai käyttämättömässä kapasiteetissa, joka liittyisi väitettyyn eroon tuotannossa. Lisäksi vain Nippon Steel esitti tämän väitteen, eikä väite sisältänyt tietoja toisen merkittävän japanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuotteiden paksuuden vaihtelusta. Edellä esitetyn perusteella komissio hylkäsi tämän väitteen.

(78) Komissio katsoi lisäksi, että japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat valmistavat myös suuntaamatonta sähköteknistä terästä, jäljempänä ’NOES-tuotteet’. Sekä GOES- että NOES-tuotteiden valmistuksessa käytetään samoja tuotantolaitteita. Tämä tarkoittaa, että NOES-tuotteiden tuotannosta on teknisesti mahdollista vapauttaa kapasiteettia GOES-tuotteiden tuotantoon. Tällainen vaihdos voisi tapahtua tulevaisuudessa, jos japanilaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on siihen taloudellinen kannustin. Siten vahvistettu käyttämätön kapasiteetti voisi mahdollisesti kasvaa entisestään.

(79) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Japanin viranomaiset ja Nippon Steel väittivät, että japanilaiset tuottajat eivät voi vapauttaa NOES-tuotteiden tuotantoon tarkoitettua kapasiteettia unioniin vietävien GOES-tuotteiden tuotantoon, koska NOES-tuotteiden tuottamisesta sähköautovalmistajien kanssa tehdyt sopimukset sitovat Nippon Steeliä. Tässä yhteydessä ne väittivät, että käyttämättömän kapasiteetin arvioinnin ei pitäisi perustua tähän seikkaan.

(80) Komissio otti huomioon NOES-tuotteiden tuotannosta sähköautovalmistajien kanssa tehdyt sitovat sopimukset, jotka sinänsä eivät mahdollista kapasiteetin välitöntä vapauttamista GOES-tuotteiden tuotantoon. Komissio kuitenkin myös katsoi, että jos olosuhteet sähköautomarkkinoilla kehittyvät kielteisesti, japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat kohdentaa aiempaa enemmän kapasiteettia GOES-tuotteiden tuotantoon, koska tuottajat käyttävät samoja tuotantolaitteita sekä GOES- että NOES-tuotteiden tuottamiseen. Joka tapauksessa riippumatta siitä, miten NOES-tuotteiden kysyntä kehittyy tulevina vuosina, komissio katsoi, että sen 74 kappaleessa mainitut päätelmät käyttämättömän kapasiteetin arvioinnista ovat edelleen päteviä, koska ne perustuivat vain GOES-tuotteita koskevaan merkittävään käyttämättömään kapasiteettiin, johon ei lisätty NOES-tuotteiden tuotantoon liittyvää vapautuvaa lisäkapasiteettia.

b) Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(81) Kooltaan unionin markkinat (kulutus yli 265 000–280 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla) ovat yksi GOES-tuotteiden suurimmista markkinoista maailmassa. Asianomaisista maista vain Kiinalla on suuremmat kotimarkkinat kuin EU:lla, kun taas Yhdysvaltojen, Korean, Venäjän ja Japanin kotimarkkinoiden kulutus on paljon pienempi.

(82) Vahvistettu käyttämätön kapasiteetti oli [28–31 prosenttia] unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kuten jäljempänä 259 kappaleessa todetaan. Samalla on todennäköistä, että käyttämätön kapasiteetti käytettäisiin suurten määrien viemiseen unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Japanin kotimarkkinat nimittäin ottavat vastaan karkeasti neljäsosan Japanin tuotantokapasiteetista, ja perinteisesti kotimarkkinoiden kysyntä täytetään lähes 100-prosenttisesti kotimaisella tuotannolla.

(83) Lisäksi Japanin GOES-tuotannonala on suuntautunut vientiin, koska yli [70–80] prosenttia koko tuotannosta on tarkoitettu vientiin. Lisäksi Kiinalla ja Yhdysvalloilla on käytössä kaupan suojaamiseksi tulleja, jotka tosiasiassa heikentävät japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien pääsyä näille tärkeille markkinoille. Japanin vienti etenkin Kiinaan supistui voimakkaasti heti sen jälkeen, kun Kiina oli ottanut nämä toimenpiteet käyttöön.

(84) Lisäksi japanilaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vakiintunut jakelujärjestelmä Euroopan unionissa, ja ne voivat siten helposti lisätä toimituksia unionin markkinoille.

(85) Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella voidaan kohtuudella odottaa, että jos toimenpiteet kumotaan, merkittävä osa Japanin nykyisestä viennistä ja käyttämättömästä kapasiteetista suunnattaisiin unioniin.

(86) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Japanin viranomaiset ja Nippon Steel väittivät, etteivät unionin markkinat olleet enää yhtä houkuttelevat kuin alkuperäisen tutkimuksen aikana, että japanilaiset tuottajat aikovat vallata kasvavat Aasian markkinat ja että Japanin vienti ei täytä unionin markkinoita, jos toimenpiteet kumotaan.

(87) Nippon Steel myös katsoi, että komission päätelmä unionin markkinoiden houkuttelevuudesta oli perusteeton, koska se perustui yksinomaan unionin markkinoiden kokoon. Tältä osin se viittasi unionin markkinoiden houkuttelevuuteen liittyviin muihin erityisiin tekijöihin, kuten hintatasoon, vahvan kotimaisen tuotannonalan olemassaoloon, tietyn tuotelajin kysyntään, kaupan suojatoimenpiteisiin ja/tai kuljetuksiin liittyviin esteisiin.

(88) Komissio katsoi, ettei Aasian markkinoita koskevan väitteen tueksi esitetty näyttöä. Joka tapauksessa japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat toivat edelleen unioniin merkittäviä määriä ja säilyttivät markkinaosuutensa unionissa tarkastelujaksolla kaikista Nippon Steelin mainitsemista tekijöistä, kulutuksen vähenemisestä ja voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta.

(89) Unionin markkinat olivat lisäksi kolmanneksi suurimmat vientimarkkinat japanilaisille vientiä harjoittaville tuottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (10). Kahden japanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnin kehityksen analyysi osoitti lisäksi, että niiden vienti muihin kuin unionin jäsenvaltioihin väheni tarkastelujaksolla paljon enemmän (-[25–35] prosenttia) kuin vienti unioniin (-[5–15] prosenttia) samalla ajanjaksolla.

(90) Unionin markkinoiden koon ja niiden suurten määrien lisäksi, joita japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat voivat myydä unionin markkinoilla, komissio myös totesi, että unionin markkinoille ovat ominaisia korkea hintataso ja tuonnin merkittävä osuus, jotka osoittavat sen houkuttelevuuden unionin ulkopuolisille GOES-tuotteiden tuottajille. Tämän perusteella nämä väitteet hylättiin.

c) Päätelmä polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä

(91) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyynti jatkuisi todennäköisesti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Ottaen huomioon unioniin tuotujen GOES-tuotteiden polkumyyntihinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, käyttämättömän kapasiteetin Japanissa ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden komissio myös päätteli, että unionin markkinoille tulisi todennäköisesti merkittäviä määriä GOES-tuotteita Japanista polkumyyntihinnoilla, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

3.3 Korea

3.3.1 Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.3.1.1 Alustavat huomautukset

(92) Koska yksikään korealainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä (ks. 28 kappale), komissio perusti yleisen analyysinsa, mukaan lukien polkumyyntiä koskevat laskelmat, käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

(93) Tämän vuoksi polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin käyttämällä tarkastelupyyntöön sisältyviä tietoja sekä Eurostatin tietoja ja GTA:n vientitilastoja.

3.3.1.2 Polkumyynti

a) Normaaliarvo

(94) Normaaliarvon määrittämiseksi komissio käytti samaa menetelmää kuin se, jota pyynnön esittäjä oli käyttänyt pyynnössä. Koska luotettavia tietoja Korean kotimarkkinoiden hinnoista ei ollut käytettävissä, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon käyttäen tarkastelupyyntöön sisältyneitä arvoja ja menetelmää.

b) Vientihinnat

(95) Vientihinnat unioniin määritettiin Eurostatin tietojen perusteella.

c) Vertailu

(96) Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tätä varten toimitus- ja vakuutuskulut vähennettiin pyynnössä olleiden tietojen perusteella (115,82 euroa/tonni). Näin määritetty normaaliarvo noudettuna lähettäjältä oli 1 893 euroa/tonni, kun taas vientihinta noudettuna lähettäjältä oli 1 880 euroa/tonni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

d) Polkumyynti

(97) Edellä esitetyn perusteella komissio määritti, että Korean unioniin suuntautuneen viennin polkumyyntimarginaali oli vähimmäistasolla eli vähemmän kuin 2 prosenttia ilmaistuna prosentteina vientihinnasta.

3.3.2 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys, jos toimenpiteet kumottaisiin

(98) Komissio analysoi, oliko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin tehdessään se tarkasteli korealaisten viejien käyttäytymistä muilla markkinoilla, tuotantoa ja käyttämätöntä kapasiteettia Koreassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuutta.

a) Vienti kolmansiin maihin

(99) Komissio analysoi Koreasta muille kolmansien maiden markkinoille suuntautuneen viennin hintoja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, sellaisina kuin ne ilmoitettu Korean virallisissa vientitilastoissa GTA:ssa, ja vertasi näitä hintatasoja tuontihintoihin. Analyysi osoitti, että Korean viennissä useille muille sen keskeisille vientimarkkinoille käytettiin alhaisempia hintoja kuin unioniin suuntautuneessa viennissä. Keskimääräiseksi vientihinnaksi kolmansien maiden markkinoille vahvistettiin 1 442 euroa/tonni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä on alhaisempi kuin unionissa sovellettava alhaisin vähimmäistuontihinta ja paljon alhaisempi kuin viennissä unioniin käytetty keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -hinta. Näiden viennissä kolmansille markkinoille käytettyjen hintojen vertailu muodostettuun normaaliarvoon osoitti hintaeron olevan noin 30 prosenttia.

(100) Tästä syystä pidettiin todennäköisenä, että jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin, korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat alkaisivat myydä unioniin polkumyyntihinnoilla.

b) Käyttämätön kapasiteetti

(101) Tarkastelupyyntöön sisältyneiden saatavilla olevien tietojen mukaan Korealla on arviolta 280 000 tonnin tuotantokapasiteetti, ja käyttämätöntä kapasiteettia arvioidaan olevan 24 000 tonnia. Korean käyttämätön kapasiteetti vastasi siten noin [7–10:tä] prosenttia GOES-tuotteiden kulutuksesta unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

c) Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(102) Komissio vahvisti, että unionin markkinat ovat korealaisten tuottajien kannalta houkuttelevat seuraavista syistä.

(103) Ensinnäkin, kuten edellä 81 kappaleessa todettiin, unionin markkinat kuuluvat maailman suurimpiin. Toiseksi Korean kotimarkkinoiden kulutukseen vastataan etupäässä kotimaisella tuotannolla, koska tuonnin osuus on vain noin 19 prosenttia. Vientiä harjoittavat tuottajat ovat siten enimmäkseen vientiin suuntautuneita.

(104) Kolmanneksi sen jälkeen, kun Kiina otti käyttöön muun muassa Koreaan kohdistuneita polkumyyntitoimenpiteitä ja Kiinan oma kotimainen tuotantokapasiteetti kasvoi, Korean vienti Kiinaan on vähentynyt voimakkaasti viime vuosina. Tämä puolestaan lisää unionin markkinoiden houkuttelevuutta, mistä on seurauksena riski kauppavirtojen suuntautumisesta osittain uudelleen unioniin.

d) Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

(105) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyynti toistuisi todennäköisesti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Ottaen huomioon käyttämättömän kapasiteetin Koreassa, GOES-tuotteiden kolmansiin maihin suuntautuneen viennin, joka tapahtui polkumyyntihinnoilla normaaliarvoon verrattuna, alhaiset hintatasot tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden komissio myös päätteli, että unionin markkinoille tulisi todennäköisesti merkittäviä määriä GOES-tuotteita Koreasta polkumyyntihinnoilla, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

3.4 Yhdysvallat

3.4.1 Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.4.1.1 Alustavat huomautukset

(106) Koska yksikään yhdysvaltalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä (ks. 28 kappale), komissio perusti yleisen analyysinsa, mukaan lukien polkumyyntiä koskevat laskelmat, käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

(107) Tämän vuoksi polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin käyttämällä tarkastelupyyntöön sisältyviä tietoja yhdessä muiden tietolähteiden, kuten Eurostatin ja GTA:n, kanssa.

3.4.1.2 Polkumyynti

a) Normaaliarvo

(108) Normaaliarvon määrittämiseksi komissio käytti samaa menetelmää kuin se, jota pyynnön esittäjä oli käyttänyt pyynnössä. Koska luotettavia tietoja Yhdysvaltojen kotimarkkinoiden hinnoista ei ollut käytettävissä, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon käyttäen tarkastelupyyntöön sisältyneitä arvoja ja menetelmää.

b) Vientihinnat

(109) Vientihinnat unioniin määritettiin Eurostatin tietojen perusteella.

c) Vertailu

(110) Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tätä varten toimitus- ja vakuutuskulut vähennettiin pyynnössä olleiden tietojen perusteella (166,66 euroa/tonni). Näin määritetty normaaliarvo noudettuna lähettäjältä oli 2 310 euroa/tonni, kun taas vientihinta oli 1 880 euroa/tonni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

d) Polkumyynti

(111) Edellä esitetyn perusteella komissio määritti polkumyyntimarginaaliksi noin 21 prosenttia. Näin ollen komissio päätteli, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.4.2 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys, jos toimenpiteet kumottaisiin

(112) Komissio analysoi, olisiko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä, jos voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin tehdessään se tarkasteli tuotantoa ja käyttämätöntä kapasiteettia Yhdysvalloissa ja unionin markkinoiden houkuttelevuutta.

a) Käyttämätön kapasiteetti

(113) Tarkastelupyyntöön sisältyneiden tietojen mukaan Yhdysvalloilla oli arviolta 265 000 tonnin tuotantokapasiteetti ja käyttämätöntä kapasiteettia arviolta 77 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Pelkästään käyttämätön kapasiteetti Yhdysvalloissa vastaa siten [27–30:tä] prosenttia GOES-tuotteiden kokonaiskulutuksesta unionissa.

b) Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(114) Tutkimus vahvisti, että unionin markkinat ovat yhdysvaltalaisten tuottajien kannalta houkuttelevat seuraavista syistä:

(115) Ensinnäkin, kuten edellä 81 kappaleessa todettiin, unionin markkinat kuuluvat maailman suurimpiin.

(116) Toiseksi Yhdysvaltojen kotimarkkinoiden kulutukseen vastataan jo etupäässä kotimaisella tuotannolla, koska tuonnin osuus tarkastelua koskevalla ajanjaksolla oli vain noin 15 prosenttia. Vientiä harjoittavat tuottajat ovat siten vientiin suuntautuneita.

c) Päätelmä polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä

(117) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyynti jatkuisi todennäköisesti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Ottaen huomioon unioniin tuotujen GOES-tuotteiden polkumyyntihinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, suuren käyttämättömän kapasiteetin Yhdysvalloissa ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden komissio myös päätteli, että unionin markkinoille tulisi todennäköisesti merkittäviä määriä GOES-tuotteita Yhdysvalloista polkumyyntihinnoilla, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

3.5 Kiina

3.5.1 Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.5.1.1 Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

(118) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”normaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

(119) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

(120) Koska tutkimusta vireille pantaessa oli saatavissa riittävästi näyttöä, joka viittasi siihen, että Kiinan tapauksessa esiintyi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä, komissio piti asianmukaisena, että tutkimus pannaan vireille kyseisen maan vientiä harjoittavien tuottajien osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti.

(121) Tästä seurasi, että tarvittavien tietojen keräämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa kaikkia Kiinan tuottajia toimittamaan tiedot tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytetyistä tuotantopanoksista. Yksi vientiä harjoittava tuottaja toimitti pyydetyt tiedot.

(122) Saadakseen väitettyjä merkittäviä vääristymiä koskevat tiedot, joita se pitää tarpeellisina tutkimukselleen, komissio lähetti kyselylomakkeen myös Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa.

(123) Komissio julkaisi 30 päivänä marraskuuta 2020 ensimmäisen asiakirja-aineistoon liitetyn muistion, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, jossa pyydettiin asianomaisten osapuolten näkökantoja merkityksellisistä lähteistä, joita komissio voisi käyttää normaaliarvon määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta ja työvoimasta, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio lisäksi yksilöi kaksi mahdollista edustavaa maata: Brasilia ja Venäjä.

(124) Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Huomautuksia saatiin Euroferilta ja Baoshan Groupilta.

(125) Ensimmäisestä muistiosta esitettyjä huomautuksia käsiteltiin toisessa muistiossa, jäljempänä ’toinen muistio’, jonka komissio julkaisi 20 päivänä heinäkuuta 2021 ja jolla se ilmoitti asianomaisille osapuolille merkitykselliset lähteet, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen Brasilian ollessa edustava maa. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa määrittää myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton edustavassa maassa toimivan tuottajan Aperam Inox América so Sul S.A:n, jäljempänä ’Aperam’, käytettävissä olevien tietojen perusteella. Huomautuksia saatiin Euroferilta ja Baoshan Groupilta.

3.5.1.2 Kiinan viranomaisten yhteistyöstä kieltäytyminen

(126) Pannessaan tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan perusteella komissio lähetti Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen, joka koski vääristymien esiintymistä. Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet siihen vastausta. Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille verbaalinootilla 24 päivänä syyskuuta 2021 aikovansa soveltaa perusasetuksen 18 artiklan säännöstä GOES-tuotteiden Kiinan kotimarkkinoilla mahdollisesti esiintyvien perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien osalta. Komissio pyysi Kiinan viranomaisia esittämään huomautuksia 18 artiklan soveltamisesta. Huomautuksia ei esitetty.

3.5.1.3 Merkittävien vääristymien esiintyminen

(127) Kiinan terässektoria koskevissa viimeaikaisissa tutkimuksissaan (11) komissio havaitsi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisia merkittäviä vääristymiä. Komissio päätteli kyseisessä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli myös asianmukaista.

(128) Näissä tutkimuksissa komissio totesi, että valtio puuttuu Kiinassa merkittävästi yritysten toimintaan, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (12). Komissio teki erityisesti sen päätelmän, että terässektorilla, johon GOES-tuotteet kuuluvat, on sekä huomattava Kiinan viranomaisten omistusosuus perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (13) että Kiinan viranomaisten läsnäoloa yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (14). Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja nimittäin keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (15). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät etenkin maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (16). Komissio myös totesi, että terässektorilla esiintyy palkkakustannusten vääristymistä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (17) ja myös rahoitusmarkkinoilla on vääristymiä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, etenkin mitä tulee yritystoimijoiden pääomansaantiin Kiinassa (18).

(129) Kuten aiemmissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa, komissio tarkasteli tässäkin tutkimuksessa sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna pyyntöön sisältyvä näyttö ja julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna. Komissio täydensi tätä näyttöä ja teki omia tutkimuksia eri kriteereistä, jotka ovat merkityksellisiä vahvistettaessa merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa, kuten myös sen aiemmissa tutkimuksissa todettiin.

(130) Pyyntö sisälsi tietoja teräsalan 13. viisivuotissuunnitelman vääristävistä vaikutuksista terästeollisuuteen. Pyynnössä viitattiin lisäksi Yhdysvaltojen viranomaisten havaintoihin, jotka koskivat valvontaa, jota Kiinan valtio harjoitti käyttäen SASACin kautta verrattain suurta määräysvaltaa terässektorilla Kiinassa ja ehdotonta määräysvaltaa sähköntuotannossa (19). Pyynnössä myös huomautettiin, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tapaan GOES-tuotteet valmistetaan kuumavalssatuista keloista. Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2019/687 (20) orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden osalta havaitut vääristymät pätevät siten myös GOES-tuotteisiin. Pyynnössä myös todettiin, että kaksi keskeistä kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa GOES-tuotteita koskevassa tutkimuksessa, Baosteel ja WISCO, ovat myös orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden vientiä harjoittavia tuottajia, jotka kuuluvat kyseisiä tuotteita koskevien lopullisten toimenpiteiden soveltamisalaan. Vuoden 2016 lopulla Baosteel ja WISCO sulautuivat Kiinan suurimmaksi teräksenvalmistajaksi. Pyynnössä viitattiin myös teräksestä valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita koskevaan tukien vastaiseen menettelyyn (21), jossa komissio havaitsi useita tukia, jotka viittasivat vääristymien esiintymiseen kyseisellä alalla. Pyynnössä mainittiin lisäksi Baosteelin ja muiden tuottajien saama taloudellinen tuki, josta ovat osoituksena Steel Industry Coalitionin laatima raportti (22) ja useissa Yhdysvaltojen tasoitustulleja koskevissa tutkimuksissa tehdyt havainnot (23).

(131) Kuten 126 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä tai valituksen tekijän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön.

(132) Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus etenkin terässektorilla, johon GOES-tuotteet kuuluvat. Valtio omistaa monet suurimmista tuottajista. Esimerkiksi Baosteel, joka on GOES-tuotteiden pääasiallinen viejä, on suuri Kiinan valtion omistuksessa oleva yritys, joka valmistaa terästä ja muodostaa osan hiljattain konsolidoitua yhtiötä China Baowu Steel Group Co. Ltd Group – aiemmin Baoshan Iron & Steel Co., Ltd ja Wuhan Iron & Steel (24). Nimellisesti valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien yritysten lukumäärän arvioidaan olevan lähes tasoissa, mutta Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman kymmenen suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä (25). Kymmenen suurimman tuottajan osuus tuotannonalan koko tuotoksesta vuonna 2016 oli vain noin 36 prosenttia, mutta Kiinan viranomaiset asettivat samana vuonna tavoitteeksi konsolidoida teräksen tuotannosta 60–70 prosenttia noin kymmenelle suurelle yritykselle vuoteen 2025 mennessä (26). Kiinan viranomaiset toistivat tämän aikomuksen huhtikuussa 2019 julkistaessaan terästeollisuuden konsolidointia koskevat ohjeet (27). Tällaiseen konsolidointiin voi liittyä kannattavien yksityisten yritysten pakotettuja yhteenliittymiä heikosti suoriutuvien valtion omistuksessa olevien yritysten kanssa (28). GOES-tuotteiden kaksi tuottajaa Kiinassa eli Baosteel ja WISCO (molemmat kuuluvat Baoshan Groupiin) ovat valtion omistuksessa.

(133) Mitä tulee Kiinan viranomaisten läsnäoloon yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, tutkimus vahvisti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien ja Kiinan kommunistisen puolueen välillä on henkilökohtaisia yhteyksiä. Esimerkiksi Baoshan Groupin ylimmässä johdossa tai johtokunnassa on Kiinan kommunistisen puolueen jäseniä.

(134) Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin GOES-tuotteiden sektorilla kohdistetaan poliittista valvontaa ja ohjausta. Seuraavista esimerkeistä käy hyvin ilmi Kiinan viranomaisten lisääntyvä puuttuminen sektorin toimintaan. Kyseiset kaksi GOES-tuotteiden tuottajaa korostavat nimenomaisesti puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia verkkosivustoillaan, niiden yritysjohdossa on puolueen jäseniä, ja ne korostavat kuulumistaan kommunistiseen puolueeseen. Tutkimuksessa tuli esiin puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia sekä Baosteelissä että WISCOssa. Puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia kuvaillaan Baosteelissä seuraavasti: ”Otetaan päävastuu puolueen tiukasta ja kattavasta hallinnoinnista. Johdetaan yhtiön ideologista ja poliittista työtä, yhteisrintamatyötä, rakennetaan henkistä sivistystä, yrityskulttuuria ja joukkovoimaa, kuten ammattiliittoja ja kommunistista nuorisojärjestöä. Johdetaan puoluetyylisen, rehellisen hallinnon rakentamista ja tuetaan kurinpitokomiteoita niiden valvontavastuiden tehokkaassa täyttämisessä (29).” WISCO ilmoittaa verkkosivuillaan, että WISCO Group Co., Ltd:n 22 päivänä tammikuuta 2021 järjestetty Kiinan kommunistisen puolueen ensimmäinen puoluekokous ”on päättänyt hyödyntää täysimääräisesti puoluekomitean johtavaa asemaa ’kokonaistilanteen ohjaamisessa ja hallinnassa sekä toteutuksen varmistamisessa’, parantaa poliittisia kantoja, vahvistaa vastuuvelvollisuutta ja tehdä kaikkensa edistääkseen ’1345’-kehitysstrategian toteuttamista (30)”.

(135) Lisäksi GOES-tuotteiden sektorilla on käytössä syrjiviä politiikkoja, joilla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti.

(136) GOES-tuotannonala on erikoistunut tuotannonala, eikä tutkimuksen aikana yksilöity nimenomaisia toimintapoliittisia asiakirjoja, jotka olisivat ohjanneet erityisesti GOES-tuotannonalan kehitystä, mutta se hyötyy valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta toimintaan GOES-tuotteiden pääraaka-aineiden eli teräksen ja rautamalmin tuotannonalalla.

(137) Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta keskeisenä tuotannonalana (31). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020), ja jotka olivat voimassa tutkimusajanjakson aikana. Suunnitelmassa todettiin, että terästeollisuus on Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi (32). Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen kaikki näkökohdat (33). Talouden ja yhteiskunnan kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmassa (34), jota sovellettiin tutkimusajanjakson aikana, ehdotettiin korkealuokkaisia terästuotteita tuottavien yritysten tukemista. Siinä käsitellään myös tuotteiden laadun, kestävyyden ja luotettavuuden saavuttamista tukemalla yrityksiä, jotka käyttävät puhtaan teräksen tuotantoon, tarkkuusvalssaukseen ja laadunparannukseen liittyvää teknologiaa (35).

(138) Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (36), jäljempänä ’luettelo’, mainitaan teräs kannustettavana tuotannonalana. Tärkeä GOES-tuotteiden tuotannossa käytettävä raaka-aine on rauta. Rautamalmi oli mukana vuosien 2016–2020 kansallisessa mineraalivarasuunnitelmassa, joka oli voimassa tutkimusajanjakson aikana. Suunnitelmassa ehdotettiin muun muassa, että varmistetaan yritysten keskittyminen, kehitetään suuria ja keskikokoisia kaivoksia, jotka ovat kilpailukykyisiä markkinoilla, varmistetaan paikallisten mineraalivarojen ohjaaminen niin, että niitä keskitetään suurille kaivoskonserneille, vähennetään rautamalmiyrityksiin kohdistuvaa kuormitusta, parannetaan kotimaisten rautamalmiyritysten kilpailukykyä sekä seurataan 1 000 metrin syvyisten kaivosten ja pienen mittakaavan, heikkolaatuista rautamalmia louhivien kaivosten kehitystä asianmukaisesti.

(139) Rautamalmi mainittiin myös teräsalan 13. viisivuotissuunnitelmassa (2016–2020), joka oli voimassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Suunnitelmassa ehdotettiin rautamalmin osalta, että jatketaan mineraalien etsinnän tukemista tärkeimmillä kotimaisilla mineraalialueilla, […], tuetaan useita jo olemassa olevia, erittäin kilpailukykyisiä kotimaisia rautamalmiyrityksiä entistä laajemmalla ja intensiivisemmällä kehitystyöllä, […], ja vahvistetaan kotimaisten mineraalivarantojen asemaa huoltovarmuuden näkökulmasta.

(140) Rautamalmisektori on luokiteltu strategiseksi uudeksi tuotannonalaksi, joten se on mukana tällaisten tuotannonalojen 13. viisivuotissuunnitelmassa. Rautamalmi, harkkorauta ja ferroseokset listataan myös NDRC:n teollisuuden mukauttamisen ohjeistavassa luettelossa (2019). Ferroseokset mainitaan MIIT:n teollisuuden kehittämisen ja siirtymän ohjeistavassa luettelossa (2018).

(141) Kuten edellä esitetyistä terästä ja rautaa koskevista esimerkeistä ilmenee, Kiinan viranomaiset ohjeistavat GOES-sektorin kehittämistä monilla erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla ja määräävät lähes kaikista näkökohdista sektorin kehittämisessä ja toiminnassa. GOES-tuotannonala hyötyy siten valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta toimintaan teräksen ja GOES-tuotteiden pääraaka-aineen eli rautamalmin tuotannonalalla.

(142) GOES-tuotteiden tuottajat saavat myös valtion tukia, mikä osoittaa selvästi, että valtio on kiinnostunut tästä alasta. Tutkimuksen aikana komissio totesi, että kyseiset kaksi GOES-tuotteiden tuottajaa eli Baosteel (37) ja WISCO (38) saivat suoria valtion tukia.

(143) Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien teräksen ja raudan tuotanto, johon GOES-tuotteet kuuluvat. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta normaalisti.

(144) Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että edellä 128 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä tai riittämätön täytäntöönpano GOES-tuotteiden alalla ei vaikuttaisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistajiin.

(145) GOES-tuotteiden alaan vaikuttavat myös edellä 128 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat alaan sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää) (39).

(146) Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että GOES-tuotteiden alaan ei vaikuttaisi edellä 128 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukainen valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi valtion merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmään vaikuttaa voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

(147) Komissio muistuttaa vielä, että GOES-tuotteiden tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun GOES-tuotteiden tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkeinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä, tai saattavat lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä, tai toimittajiin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

(148) Näin ollen sen lisäksi, että GOES-tuotteiden kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. maaraportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen.

(149) Kiinan viranomaiset eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä. Yksi vientiä harjoittavien tuottajien eli Baosteelin ja WISCOn muodostama ryhmä, jäljempänä ’Baoshan Group’, toimitti huomautuksia merkittävien vääristymien esiintymisestä.

(150) Baoshan Group ensinnäkin korosti, ettei Kiinassa esiintyviä ”merkittäviä vääristymiä” koskevasta väitteestä pitäisi tulla ennalta määritettyä päätelmää. Baoshan Group väitti, ettei komission pitäisi kerätä normaaliarvon laskemiseen tarvittavia tietoja edustavan maan menetelmän perusteella tutkimuksen alussa, toisin sanoen ennen kuin merkittävät vääristymät todetaan ja vahvistetaan tietyssä tutkimuksessa. Baoshan Groupin mukaan tällaiset tiedot olisi kerättävä vasta, kun komissio on vahvistanut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan säännösten soveltamiseksi tarvittavat tosiseikat. Se myös huomautti, että pyyntö perustui voimakkaasti Kiinaa koskevaan maaraporttiin, jäljempänä ’maaraportti’, joka Baoshan Groupin mukaan ei täytä puolueettoman ja objektiivisen näytön vaatimuksia, koska sen laatimisen tarkoituksena oli helpottaa valitusten tekoa unionin tuotannonalalle. Lisäksi Baoshan Group väitti, että komission raporttiin sisältyvien tietojen oikeellisuus ja merkitys tämän menettelyn kannalta ovat hyvin kyseenalaisia, koska raportti julkaistiin vuonna 2017, siinä on vuoteen 2016 ja sitä edeltäneisiin vuosiin liittyvää sisältöä ja viittauksia eikä sitä näin ollen voida soveltaa tutkimusajanjaksoon tässä tutkimuksessa. Baoshan Group myös huomautti, ettei maaraportissa käsitellä GOES-tuotteita vaan ainoastaan terässektoria ja että teräksestä esitetyt päätelmät eivät välttämättä ole merkityksellisiä GOES-tuotteiden kannalta.

(151) Komissio katsoi, että vireillepanoilmoituksessa esitetty näyttö oli riittävä, jotta tutkimuksen vireillepano perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti oli perusteltua. Vaikka merkittävien vääristymien tosiasiallinen esiintyminen ja tästä johtuva 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuvatun menetelmän käyttäminen määritetään väliaikaisten ja/tai lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä, 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdassa säädetään velvollisuudesta kerätä tarvittavat tiedot kyseisen menetelmän soveltamiseksi, kun tutkimus on aloitettu tältä pohjalta. Tässä tapauksessa komissio piti pyynnön esittäjän merkittävistä vääristymistä toimittamaa näyttöä riittävänä tutkimuksen vireille panemiseksi tällä perusteella. Tämä ilmoitetaan selkeästi vireillepanoilmoituksen 3 kohdassa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdassa vahvistettujen velvoitteiden mukaisesti. Sen vuoksi komissio toteutti tarvittavat toimenpiteet voidakseen soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaista menetelmää, jos merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistetaan tutkimuksen aikana.

(152) Maaraportin puolueellisuutta koskevasta väitteestä komissio toteaa, että raportti on kattava asiakirja, joka perustuu objektiiviseen näyttöön, mukaan lukien Kiinan viranomaisten julkaisemat lait, asetukset ja muut viralliset toimintapoliittiset asiakirjat, kansainvälisten organisaatioiden kolmansien osapuolten raportit, akateemiset tutkimukset ja tutkijoiden artikkelit sekä muut luotettavat riippumattomat lähteet. Raportti on ollut julkinen joulukuusta 2017 lähtien, jotta kaikilla asianomaisilla osapuolilla olisi mahdollisuus esittää siitä sekä sen perustana olevasta näytöstä vastalauseita tai huomautuksia tai täydentää niitä. Väitteestä, jonka mukaan maaraportti on vanhentunut, komissio muistuttaa, että tähän mennessä ei ole esitetty näyttöä siitä, että se olisi vanhentunut. Päinvastoin komissio toteaa erityisesti, että maaraporttiin sisältyvät tärkeimmät toimintapoliittiset asiakirjat ja näyttö, mukaan lukien asiaan liittyvät viisivuotissuunnitelmat ja tarkastelun kohteena olevaan tuotteeseen sovellettava lainsäädäntö, olivat edelleen merkityksellisiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja että Baoshan Group tai muut osapuolet eivät ole osoittaneet, että näin ei enää olisi.

(153) Väitteestä, jonka mukaan maaraportissa ei käsitellä erikseen GOES-tuotteita vaan ainoastaan terästä yleisesti, komissio huomautti, että ensinnäkin GOES-tuotteet ovat erityinen teräslaji, joten terästä koskevia säännöksiä voidaan soveltaa laajasti myös GOES-tuotteisiin. Toiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamiseen johtavien merkittävien vääristymien esiintyminen ei liity tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta käsittelevän erityisen alakohtaisen luvun olemassaoloon. Maaraportissa kuvataan Kiinassa esiintyviä erityyppisiä vääristymiä, jotka ovat laaja-alaisia ja pätevät koko Kiinan talouteen ja vaikuttavat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintoihin ja/tai raaka-aineisiin ja tuotantokustannuksiin. Siten Baoshan Groupin esittämät väitteet hylättiin.

(154) Kaiken kaikkiaan käytettävissä oleva näyttö osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa. Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa esitetään.

3.5.1.4 Edustava maa

a) Yleiset huomautukset

(155) Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin: — Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo asukasta kohden on Maailmanpankin tietokannan perusteella samanlainen kuin Kiinalla (40); — kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta (41); — asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa. — jos mahdollisia edustavia kolmansia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

(156) Kuten 123 ja 125 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä: tuotannontekijöitä käsittelevä, 30 päivänä marraskuuta 2020 päivätty ensimmäinen muistio ja tuotannontekijöitä käsittelevä, 20 päivänä heinäkuuta 2021 päivätty toinen muistio. Muistiossa kuvataan näiden kriteereiden pohjana olevat tosiseikat ja näyttö ja käsitellään osapuolten näistä seikoista ja asiaankuuluvista lähteistä esittämiä huomautuksia. Toisessa muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikomuksestaan pitää Brasiliaa asianmukaisena edustavana maana tässä tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuu.

b) Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

(157) Ensimmäisessä muistiossa komissio yksilöi Brasilian ja Venäjän maiksi, joiden taloudellinen kehitys vastaa Maailmanpankin mukaan Kiinan tasoa, eli Maailmanpankki on luokitellut ne Kiinan tavoin ”ylemmän keskitulotason” maaksi bruttokansantulon, jäljempänä ’BKTL’, perusteella, ja niissä tiedettiin olevan tarkastelun kohteena tuotteen tuotantoa. Unionin tuotannonala oli myös ehdottanut Etelä-Koreaa asianmukaiseksi edustavaksi maaksi. Maailmanpankin luokituksen mukainen Etelä-Korean taloudellisen kehityksen taso huomioon ottaen sitä ei kuitenkaan voitu harkita asianmukaisena edustavana maana.

(158) Ensimmäisen muistion jälkeen unionin tuotannonala väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa annetaan komissiolle laaja harkintavalta määrittää, mikä edustava maa on asianmukainen, eikä siinä rajata taloudellisen kehityksen vastaavan tason käsitettä koskemaan maita, jotka Maailmanpankki on luokitellut BKTL:n perusteella samaan ryhmään. Se etenkin väitti, että vaikka Maailmanpankin BKTL:ään perustuvat ryhmittelyt voivat olla monissa tapauksissa mielekkäitä, ne eivät ole sitä tämän tarkastelun kohteena olevan GOES-tuotteiden tuotannonalan tapauksessa. Syynä tähän on se, että GOES-tuotteet ovat ainutlaatuisia korkean teknologian terästuotteita ja että kiinalaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla on GOES-tehtaita, jotka ovat tiukimpien kansainvälisten standardien mukaisia, ja se vie Euroopan unioniin pääasiassa suuren permeabiliteetin (premium) laatuluokan GOES-tuotteita. Unionin tuotannonala myös väitti, että brasilialainen tuottaja ei pysty tuottamaan laadultaan samantasoisia tuotteita, kun taas kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja oli samalla taloudellisen kehityksen ja teknologian tasolla kuin korealainen tehdas POSCO, joten Korea oli unionin tuotannonalan näkemyksen mukaan soveltuvin edustava maa.

(159) Kun tarkastellaan Maailmanpankin luokituksen käyttöä, muodostaessaan normaaliarvoa sellaisten maiden osalta, joissa esiintyy merkittäviä vääristymiä, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa todetaan, että komissio voi käyttää edustavaa maata, jonka talouden kehitystaso on samankaltainen kuin viejämaan. Määrittääkseen, minkä maiden talouden kehitystaso on samankaltainen kuin viejämaan kussakin tapauksessa, komissio käyttää Maailmanpankin samaan tulotason ryhmään luokittelemia maita. Komissio tekee näin käyttäen harkintavaltaansa perusasetuksen tulkinnassa ja soveltamisessa, kuten unionin tuomioistuin on toistuvasti vahvistanut tapauksissa, joissa se on jätetty komission tehtäväksi. Komission mukaan tietokannan ansiosta sillä on käytettävissään riittävä määrä mahdollisesti asianmukaisia, kehityksen tasoltaan samanlaisia maita, joista se voi valita asianmukaisen edustavan maan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

(160) Tässä tapauksessa Maailmanpankki on luokitellut Kiinan ylemmän keskitulotason maiden ryhmään. Korean talouden kehitystaso ei siten ollut samankaltainen kuin Kiinassa, eikä sen katsottu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaista kriteeriä.

(161) Toisen muistion jälkeen Eurofer väitti, että talouden maanlaajuiseen kehitystasoon perustuva arviointi ja viittaus Maailmanpankin luokitukseen eivät olleet mielekkäitä ja että arvioinnissa olisi otettava huomioon Kiinan GOES-tuotannonalan taloudellinen kehitys. Tässä yhteydessä Eurofer väitti, että Korean ja Japanin GOES-tuotannonalojen talouden kehitystaso oli samankaltainen kuin Kiinan GOES-tuotannonalalla. Koska korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Eurofer väitti, että komissio voisi käyttää Japania edustavana maana Kiinan osalta ja Nippon Steelin toimittamia tietoja normaaliarvon määrittämiseksi.

(162) Komissio katsoi, ettei perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan sanamuoto mahdollista näin suppeaa tulkintaa, koska siinä ei viitata alakohtaiseen lähestymistapaan. Eurofer ei myöskään toimittanut mitään riippumatonta lähdettä, johon komissio voisi tukeutua todetakseen, että Korean ja Japanin GOES-tuotannonalojen talouden kehitystaso oli samankaltainen. Tästä syystä kyseinen väite hylättiin.

c) Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

(163) Ensimmäisessä muistiossa komissio totesi, että maiksi, joissa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotetaan, yksilöidyistä maista eli Brasiliasta ja Venäjästä julkisia tietoja oli saatavilla vain yhdestä Brasiliassa toimivasta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajasta, nimittäin Aperamista, kalenterivuodelta 2019. Tältä osin komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja tarvittaessa ehdottamaan valintansa mukaan muita edustavassa maassa toimivia tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajia, jotka täyttävät perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan kriteerit, jos asianomaiset tiedot sisältäviä tilinpäätöksiä on helposti saatavilla.

(164) Ensimmäisen muistion jälkeen yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia Aperamista tai toimittanut asiaa koskevia julkisia taloudellisia tietoja GOES-tuotteiden tuottajasta mahdollisessa edustavassa maassa.

(165) Toisen muistion jälkeen Eurofer myönsi, että Brasilia soveltui tähän tarkoitukseen paremmin kuin Venäjä. Se kuitenkin väitti, ettei Aperam pysty teknisesti tuottamaan korkean laatuluokan tuotteita, joita Baoshan Group vie unioniin, koska se ei ole investoinut näiden laatuluokkien tuotannon edellyttämiin teknologiaan, prosesseihin ja tietotaitoon. Eurofer viittasi etenkin poistojen tasoon, jota se väitti liian alhaiseksi ja jota olisi sen mukaan mukautettava unionin tai korealaisten tuottajien tasolle.

(166) Kuten edellä 180 kappaleessa selitettiin, komissio ei käyttänyt Aperamin poistojen tasoa normaaliarvon muodostamisen perustana. Normaaliarvon muodostamiseen käytetyt Aperamia koskevat tiedot liittyivät nimittäin vain myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin sekä voittoprosentteihin. Poistojen ja muiden yleiskustannusten osalta komissio tukeutui Baoshan Groupin yleiskustannuksiin, ilmaistuna prosenttiosuutena muista valmistuskustannuksista, ja sovelsi tätä prosenttiosuutta ”uudelleenlaskettuihin” valmistuskustannuksiin. Tämän perusteella kyseinen väite hylättiin.

(167) Toisen muistion jälkeen Eurofer myös väitti, että komission olisi otettava kalenterivuotta 2020 koskevat Aperamin taloudelliset tiedot huomioon laskiessaan myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta.

(168) Komissio hyväksyi tämän väitteen mutta käytti lopulta vain vuoden 2020 tietoja, koska kuten 203 kappaleessa mainitaan, vuoden 2019 tilinpäätös ei ollut voitollinen, kun muita kuin toimintakuluja ei oteta huomioon.

(169) Ensimmäisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta ja työvoimasta, joita käytettiin GOES-tuotteiden tuotannossa. Samassa muistiossa komissio katsoi, että OECD:n tietokannan ”Inventory on export restrictions on industrial raw materials” (42) ja etenkin Brasiliaa (HS 7225 11 ja 7226 11) ja Venäjää (HS 7204 10–7204 50) koskevien teollisuuden raaka-aineille asetettujen vientirajoitusten luettelon perusteella tiettyihin tuotannontekijöihin kohdistui kaupan rajoituksia. Lisäksi Venäjän osalta komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa ”Significant distortions in the economy of the Russian Federation for the purposes of trade defence investigations” (SWD(2020) 242) oli myös yksilöity merkittäviä vääristymiä maakaasun (43) ja sähkön aloilla (44), valtion merkittävää puuttumista sekä voimakasta keskittymistä ja vertikaalista integroitumista keskeisten raaka-aineiden aloilla, terästeollisuudessa ja kuljetusalalla (45) sekä GOES-tuotteita koskevien tuontitullien käyttö (HS 7225 11 ja 7226 11). Ottaen huomioon nämä kaupan rajoitukset ja merkittävät vääristymät komissio katsoi tässä vaiheessa, että Brasilia olisi asianmukainen edustava maa ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia mahdollisten edustavien maiden asianmukaisuudesta.

(170) Ensimmäisen muistion jälkeen unionin tuotannonala toimitti ensimmäisessä muistiossa mainittujen lisäksi uusia väitteitä siitä, miksi Venäjä soveltui edustavaksi maaksi huonommin kuin Brasilia.

(171) Lisäksi komissio totesi, ettei yksikään osapuoli kiistänyt sen ensimmäisen muistion 2 jaksossa esitettyjä päätelmiä, jotka koskivat Venäjän osalta todettuja puutteita edustavana maana. Tästä syystä komissio päätteli, että Brasilia oli asianmukainen maa, koska se täytti kaikki kriteerit eli sen kehitystaso vastaa Kiinan kehitystasoa, siellä toimii GOES-tuotteiden tuottaja ja tätä tuottajaa koskevia tietoja on helposti saatavilla tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta.

d) Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

(172) Kun komissio oli määrittänyt, että Brasilia oli asianmukainen edustava maa kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella, sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasoa ei ollut tarpeen arvioida perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

e) Päätelmä

(173) Edellä esitetyn analyysin perusteella komissio päätti pitää Brasiliaa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettuna asianmukaisena edustavana maana.

3.5.1.5 Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

a) Vääristymättömien kustannusten määrittämisessä käytetyt lähteet

(174) Ensimmäisessä muistiossa komissio esitti luettelon tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta ja työvoimasta, joita vientiä harjoittava tuottaja käyttää tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa, ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan julkisesti saatavilla olevia tietoja kunkin muistiossa mainitun tuotannontekijän vääristymättömistä arvoista.

(175) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti komissio myös yksilöi lähteitä, joita käytetään vääristymättömien hintojen ja vertailuarvojen määrittämisessä. Pääasiallinen lähde, jota komissio aikoi käyttää, oli GTA. Samassa muistiossa komissio lisäksi yksilöi tuotannontekijöiden, joita asianomaisten osapuolten toimittamien tietojen perusteella alun perin harkittiin käytettäväksi GTA-analyysissa, harmonoidun järjestelmän (HS) koodit tai muun muassa EU:ssa, Kanadassa tai Brasiliassa käytetyt tavaran koodit.

(176) Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan julkisesti saatavilla olevia tietoja kunkin kyseisessä muistiossa mainitun tuotannontekijän vääristymättömistä arvoista.

(177) Koska komissio aikoi käyttää Brasiliaa edustavana maana, se ilmoitti asianomaisille osapuolille toisessa muistiossa käyttävänsä GTA:ta useimpien raaka-aineiden vääristymättömien kustannusten määrittämiseen.

b) Normaaliarvon muodostamiseen käytetyt tiedot

(178) Komissio laati luettelon tuotannontekijöistä ja lähteistä, joita aiottiin käyttää kaikkien niiden tuotannontekijöiden, kuten raaka-aineiden, energian ja työvoiman, osalta, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Komissio ei saanut huomautuksia tuotannontekijöiden luettelosta.

(179) Ottaen huomioon kaikki asianomaisten osapuolten toimittamat ja etätarkastusten aikana kerätyt tiedot seuraavat tuotannontekijät ja niiden lähteet yksilöitiin normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti: Taulukko 1 GOES-tuotteiden tuotannontekijät Tuotannontekijä Tavaran koodi Vääristymätön arvo Mittayksikkö Raaka-aineet rautamalmi 2601 11 729,85 tonni sintrattu 2601 12 10 , 2601 12 90 945,20 tonni rautamalmi rautakuona 2619 712,97 tonni koksihiili 2701 12 1 076,38 tonni teräsromu 7204 10 865,57 tonni ferropii 7202 21 12 766,44 tonni ferroniobium 7202 93 155 625,46 tonni alumiini 7601 10 14 547,25 tonni ferrokromi 7202 41 9 107,45 tonni kupari 7402 42 514,89 tonni kalkkikivi 2521 98,65 tonni sammuttamaton kalkki 2522 10 1 091,01 tonni tina 8001 10 586 967,35 tonni ferrofosfori 7202 99 10 33 143,39 tonni mangaani 8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90 16 138,58 tonni magnesiumoksidi 2519 90 10 , 2519 90 90 (Ranska) 44 837,45 tonni Kulutushyödykkeet Työvoima työvoima 84,59 henkilötyötuntia kohti Energia sähkö 2716 8 251,91 kWh maakaasu 2711 11 3,42 –3,72 m3 öljy 2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99 2,29 1 000 m3 koksi 2704 00 11 , 2704 00 12 , 1 878,96 tonni 2704 00 90 hiili 2701 11 768,01 tonni kivihiilikaasu 2705 0,59 1 000 m3 vety 2804 10 (Kanada) 2,74 m3

(180) Komissio vahvisti lisäksi tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin, kuten poistot ja muut kiinteät kulut, joita ei voida määrittää määrällisesti. Koska Aperamin julkisesti saatavilla olevissa taloudellisissa tiedoissa ei ollut asiaa koskevia tietoja, joiden perusteella yleiskustannusten määrä olisi voitu määrittää, niiden sijaan käytettiin vientiä harjoittavan tuottajan yrityskohtaisia tietoja, joita sovellettiin ”uudelleen laskettuihin” valmistuskustannuksiin. Menetelmää selitetään tarkemmin 3.5.1.6 kohdassa.

(181) Toisen muistion jälkeen Eurofer pyysi komissiota laskemaan normaaliarvon suoraan euroina CNY:n vaihtokurssien aiheuttamien vääristymien välttämiseksi. Polkumyyntilaskelmissa käytetyn valuutan osalta Eurofer ei esittänyt näyttöä vääristymisestä. Tämän perusteella komissio teki polkumyyntilaskelmat tavanomaisen käytäntönsä mukaisesti eli käyttäen viejämaan valuuttaa.

c) Raaka-aineet

(182) Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan), johon lisätiin tuontitullit ja kuljetuskustannukset. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 liitteessä 1 (46). Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään 154 kappaleessa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi niiden vaikuttavan vientihintoihinkin. Sen jälkeen, kun Kiinasta edustavaan maahan tuleva tuonti jätettiin huomiotta, muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä säilyi edustavana (keskimäärin yli 90 %).

(183) Useiden tuotannontekijöiden osalta yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille aiheutuneet tosiasialliset kustannukset muodostivat mitättömän pienen osuuden kaikista raaka-ainekustannuksista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska näiden osalta käytetyllä arvolla ei ollut merkittävää vaikutusta polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin käytetystä lähteestä riippumatta, komissio päätti sisällyttää nämä kustannukset kulutushyödykkeisiin, kuten 209 kappaleessa selitetään.

(184) Komissio ilmaisi yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle raaka-aineiden hankinnasta aiheutuneet kuljetuskustannukset prosentteina näiden raaka-aineiden tosiasiallisista kustannuksista ja sovelsi sitten samaa prosenttiosuutta samojen raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin saadakseen vääristymättömät kuljetuskustannukset. Komissio katsoi, että tässä tutkimuksessa vientiä harjoittavan tuottajan raaka-aineiden ja ilmoitettujen kuljetuskustannusten suhdetta voitaisiin kohtuudella käyttää arviona raaka-aineiden vääristymättömistä kustannuksista toimitettuna yrityksen tehtaalle.

(185) Ensimmäisen muistion jälkeen Baoshan Group väitti, että tiettyjen raaka-aineiden (vedyn, typen, hapen ja tinan) hinnat Brasiliassa olivat paljon korkeammat kuin Venäjällä, mikä johtui lähinnä Brasiliaan suuntautuvan tuonnin erittäin vähäisestä tasosta. Tässä yhteydessä se kehotti komissiota käyttämään perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan perusteella vaihtoehtoisia lähteitä, kuten kansainvälisiä hintoja tai Kiinan kotimaisia kustannuksia.

(186) Komissio katsoi, että happea, typpeä ja tinaa tuotiin Brasiliaan edustavina määrinä. Näitä raaka-aineita koskeva väite hylättiin siten aluksi. Vedyn osalta komissio kuitenkin havaitsi, että tuonnin taso ja hintaerot olivat todellakin merkittäviä. Näin ollen komissio piti tarkoituksenmukaisimpana käyttää maailman suurimman vedyn viejämaan eli Kanadan tietoja. Koska tinan tuonnin tason ja hintojen välillä ei havaittu merkittäviä eroja, komissio tukeutui tinan osalta kokonaisuudessaan Brasiliaan suuntautuvaan tuontiin.

(187) Toisen muistion jälkeen Baoshan Group väitti, että typen ja hapen Brasiliaan suuntautuvan tuonnin osalta lasketut hinnat olivat puutteellisia, koska yksikköhinnassa oli merkittäviä eroja tuotteen alkuperämaan mukaan. Se totesi, että Paraguaysta tuodun typen tuontihinta oli 11 ja hapen 8 kertaa alhaisempi kuin keskimääräinen tuontihinta, mikä viittaa merkittäviin eroihin tuontihinnoissa alkuperämaan mukaan. Se väitti lisäksi, että Paraguayn osuus typen tuontimääristä oli 98 prosenttia ja hapen tuontimääristä 70 prosenttia. Baoshan Group myös väitti, että näiden raaka-aineiden yksikkökustannus oli erittäin merkittävästi alhaisempi kuin keskimääräinen tuontihinta. Tämän perusteella ja ottaen huomioon näiden kahden raaka-aineen osuuden Baoshan Group ehdotti, että typpeä ja happea käsitellään kulutushyödykkeinä tai että käytetään vain Paraguaysta peräisin olevan typen ja hapen tuontihintaa.

(188) Ottaen huomioon typen ja hapen kustannusten osuuden valmistuskustannuksista ja havaitut hintaerot komissio katsoi, että on asianmukaista käsitellä näitä raaka-aineita kulutushyödykkeinä.

(189) Ensimmäisen muistion jälkeen unionin tuotannonala väitti, että GOES-tuotteiden valmistuksessa tarvitaan erityisen korkealaatuista rautamalmia ja magnesiumoksidia ja että tämä ei käynyt ilmi tuontitilastoista, jotka perustuvat harmonoituun järjestelmään tai edustavan maan tavaran koodeihin, jotka yleensä käsittävät kaikki laatuluokat.

(190) Komissio piti väitettä perusteltuna, koska GOES-tuotteissa on todellakin kyse hyvin kehittyneestä tuotteesta, joka on paljon kalliimpi kuin tavanomaiset teräslajit, ja se edellyttää erityisiä valmistusmenetelmiä ja erittäin laadukkaita / korkean laatuluokan raaka-aineita myös edeltävässä raudan valmistuksessa. Koska komissio ei pystynyt vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen perusteella yksilöimään nimenomaisesti GOES-tuotteiden valmistuksessa käytettyjä rautamalmin laatuluokkia, komissio piti asianmukaisimpana vertailuarvona Fastmarkets-sivustolla (47) ilmoitettua rautamalmirikasteen, jonka rautapitoisuus on 66 prosenttia, hintaa.

(191) Komission mukaan GOES-tuotteiden valmistuksessa käytetty magnesiumoksidi on paljon laadukkaampaa kuin Brasiliaan tuotu magnesiumoksidi. Magnesiumoksidia koskevat edustavan maan tullikoodit käsittävät useampia magnesiumoksidin laatuluokkia kuin se laatuluokka, jota käytetään GOES-tuotteiden valmistuksessa. Tällaista magnesiumoksidia valmistavat lisäksi hyvin harvat tuottajat vain muutamissa maissa, joista yksi on Ranska. Kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja unionin tuotannonalan ilmoittama GOES-tuotteiden valmistuksessa käytettävä magnesiumoksidin tyyppi on nimittäin moninkertaisesti kalliimpaa kuin Brasiliaan tuotu magnesiumoksidi. Brasiliaan tuotu magnesiumoksidi ei siten ole riittävä vertailuarvo GOES-tuotteiden valmistuksessa käytetylle magnesiumoksidille. Tästä syystä komissio katsoi, että Comextissa ilmoitettu vienti Ranskasta, joka on tärkeä magnesiumoksidin tuottaja, maihin, joissa GOES-tuotteita tuotetaan (48), pois lukien Kiinaan ja muihin EU:n jäsenvaltioihin suuntautuva vienti, oli asianmukainen vertailuarvo, joka kuvastaa kansainvälisiä hintoja unionin ja Kiinan ulkopuolella.

(192) Komissio katsoi, että GTA:sta ilmenevät tuontihinnat Brasiliaan eivät olleet edustavia koksihiilen ja paineilman osalta. Tällaiset hinnat aiheuttivat lisäksi valuutan muuntamiseen liittyviä vakavia ongelmia.

(193) Koska tietoja kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan käyttämän koksihiilen laatuluokista ei ollut saatavilla, komissio piti asianmukaisena Fastmarkets-sivustolta ilmenevää koksihiilen ”premium hard” -laatuluokan – joka on korkealaatuisinta koksihiiltä – hintaa. Tutkimuksessa nimittäin ilmeni, että koksihiilen korkeimman laatuluokan vertailuhinta oli silti alhaisempi kuin vientiä harjoittavan tuottajan koksihiilensä hankinnoille ilmoittama hinta. Tämä on jälleen uusi osoitus siitä, että vientiä harjoittava tuottaja käytti tuotantoprosessissaan erittäin korkealaatuista koksihiiltä.

(194) Paineilman osalta vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti kulutuksensa kuutiometreinä, kun taas tuonti Brasiliaan ilmoitetaan vain kilogrammoina, eikä komissio löytänyt asianmukaista muuntokerrointa. Paineilman osuus vientiä harjoittavan tuottajan kaikista valmistuskustannuksista oli joka tapauksessa erittäin pieni. Tämän perusteella komissio käsitteli kyseistä tuotannontekijää kulutushyödykkeenä.

(195) Tutkimusajanjaksolla ei ilmoitettu ferroniobiumin tuonnista Brasiliaan. Ferroniobiumin osalta komissio käytti siten myös maailman suurimman viejän eli Brasilian tietoja saman lähestymistavan mukaisesti kuin 186 kappaleessa on esitetty vedyn tapauksessa.

(196) Kivihiilikaasun osalta vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti kulutuksensa kuutiometreinä, kun taas tuonti Brasiliaan ilmoitetaan vain kilogrammoina, eikä komissio löytänyt muuntokerrointa kivihiilikaasulle. Kivihiilikaasua tuotiin Brasiliaan lisäksi vain 58 kg. Tästä syystä komissio laski kivihiilikaasun vertailuhinnan edustavan maan maakaasun hinnan perusteella ottaen huomioon molempien kaasujen lämpöarvon.

(197) Toisen muistion jälkeen Eurofer esitti huomautuksia GOES-tuotteiden valmistuksessa käytetyistä tietyistä raaka-aineista ja kulutushyödykkeistä. Se myös pyysi komissiota ottamaan huomioon kotimaan kuljetuskustannukset kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle.

(198) Komissio katsoi tältä osin, että Baoshan Groupin toimittamat tiedot kuvastivat kaikkia merkityksellisiä tuotannontekijöitä, vaikka valmistusprosessi olikin erilainen. Komission laskelmissa otetaan lisäksi huomioon kotimaan kuljetuskustannukset, kuten 184 kappaleessa selitetään.

d) Työvoima

(199) Toisessa muistiossa komissio ilmoitti aikovansa käyttää edustavan maan GOES-tuottajan eli Aperamin työvoimakustannuksia vääristymättömän arvon määrittämiseksi työvoimakustannuksille. Yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia tästä. Kun vuoden 2020 taloudelliset tiedot tulivat saataville, komissio laski työvoi