FI Euroopan unionin virallinen lehti L 5/1

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 6 päivänä marraskuuta 2008,

valtiontuesta C 19/05 (ex N 203/05), jonka Puola on myöntänyt Szczecinin telakalle

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6770)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/3/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa tarkoitettua siirtymävaiheen järjestelyä koskevien määräysten mukaisesti Puolan viranomaiset ilmoittivat 27 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä ja 28 päivänä huhtikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä rakenneuudistustuesta Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. -nimiselle yritykselle, jäljempänä ’Szczecinin telakka’. Asia kirjattiin komissiossa numerolla PL 31/2004.

(2) Komissio pyysi 19 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisia toimittamaan eräät puuttuvat tiedot. Tiedot toimitettiin 16 päivänä kesäkuuta 2004. Komissio pyysi lisätietoja 12 päivänä elokuuta 2004, 18 päivänä marraskuuta 2004 ja 4 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat kirjeillä, jotka on päivätty 24 päivänä syyskuuta 2004 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä), 28 päivänä tammikuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 2 päivänä helmikuuta 2005), 30 päivänä maaliskuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 1 päivänä huhtikuuta 2005) ja 18 päivänä huhtikuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 20 päivänä huhtikuuta 2005). Puolan viranomaisten kanssa järjestettiin kokoukset 9 päivänä marraskuuta 2004, 17 päivänä marraskuuta 2004 ja 3 päivänä maaliskuuta 2005.

(3) Puolan viranomaiset ilmoittivat 22 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä hyväksyvänsä sen, että komissio pitää myös asiasta PL 31/2004 27 päivänä huhtikuuta 2004 tehtyä ilmoitusta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna ilmoituksena kaikkien uudeksi tueksi katsottujen toimenpiteiden osalta. Asialle annettiin uusi numero: N 203/2005.

(4) Komissio päätti 1 päivänä kesäkuuta 2005 aloittaa Puolan viranomaisten ilmoittaman, Szczecinin telakalle myönnetyn tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2), ja Puolan viranomaisia ja muita asianomaisia on kehotettu esittämään sitä koskevat huomautuksensa.

(5) Puolan viranomaiset ilmoittivat 24 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että päätös sisälsi luottamuksellisia tietoja, ja pyysivät niiden poistamista päätöksen julkisesta toisinnosta. Komissio vastasi 15 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset pyysivät lisäaikaa menettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevien huomautusten esittämiselle kirjeillä, jotka on päivätty 30 päivänä kesäkuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 1 päivänä heinäkuuta 2005), 26 päivänä heinäkuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä heinäkuuta 2005) ja 30 päivänä elokuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 1 päivänä syyskuuta 2005). Komissio vastasi pyyntöihin 12 päivänä heinäkuuta, 2 päivänä elokuuta ja 9 päivänä syyskuuta 2005. Puolan viranomaiset toimittivat huomautuksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 4 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 7 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Samalla ne esittivät rakenneuudistussuunnitelman vuosiksi 2002–2004. Suunnitelma oli laadittu joulukuussa 2002, mutta sitä muutettiin lokakuussa 2003, minkä vuoksi sitä kutsutaan jäljempänä ’vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmaksi’. Szczecinin telakan oikeudellinen edustaja ilmoitti lokakuun 10 päivänä 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että telakan kannanotto ja huomautukset sisältyivät Puolan viranomaisten toimittamaan kirjeeseen.

(6) Huomautuksia ovat toimittaneet seuraavat asianomaiset: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (Puolan merenkulkualan työnantajajärjestö) 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Towimor S.A. 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, H. Cegielski – Poznań S.A. 6 päivänä lokakuuta 2005 kirjatulla ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Spliethoff’s Bevrachtingskantoor B.V. 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Peter Dohle Shiffahrts-KG 5 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 6 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Odjefjell ASA 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Szczecinin telakan ammattiliitot (Solidarność, Solidarność 80 ja Stoczniowiec) 7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Szczecinin kaupunginjohtaja 5 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Lubmor Sp. z o.o. 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Business Club Szczecin 12 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti huomautukset Puolan viranomaisille 27 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, johon Puolan viranomaiset vastasivat 21 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.

(7) Komissio pyysi ulkopuolista konsulttia arvioimaan vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman. Konsultti esitti raporttinsa komissiolle maaliskuussa 2006.

(8) Komissio pyysi 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisilta lisätietoja Szczecinin telakan rakenneuudistuksesta. Puolan viranomaiset toimittivat tiedot 20 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi komissiossa samana päivänä. Puolan viranomaiset ja komission edustajat pitivät kokouksen 22 päivänä helmikuuta 2006. Kokouksen jälkeen komissio pyysi Puolan viranomaisilta jälleen lisätietoja 8 päivänä maaliskuuta 2006, 30 päivänä maaliskuuta 2006, 12 päivänä huhtikuuta 2006 ja 28 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat kirjeillä, jotka on päivätty 13 päivänä maaliskuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä), 29 päivänä maaliskuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 30 päivänä maaliskuuta 2006), 6 päivänä huhtikuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 10 päivänä huhtikuuta 2006), 19 päivänä huhtikuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 20 päivänä huhtikuuta 2006) ja 26 päivänä toukokuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 30 päivänä toukokuuta 2006). Telakan neuvonantaja toimitti 23 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä ja 26 päivänä kesäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolle tarkasteltavaksi Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelman vuosiksi 2006–2011 (Plan rozwoju Stoczni Szczecińskiej Nowa Sp. z o.o. na lata 2006–2011).

(9) Puolan viranomaiset ja telakan edustajat tapasivat komission yksiköt 12 päivänä heinäkuuta 2006. Puolan viranomaiset toimittivat tietoja Szczecinin telakan rakenneuudistuksesta 13 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä ja 17 päivänä heinäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 17 heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisia toimittamaan eräät puuttuvat tiedot. Puolan viranomaiset toimittivat tiedot 1 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi komissiossa samana päivänä. Puolan viranomaiset esittivät 4 päivänä syyskuuta 2006 Szczecinin telakan tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman vuosiksi 2006–2011, jäljempänä ’vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma’.

(10) Puolan viranomaiset toimittivat asiaa koskevia lisätietoja kirjeillä, jotka oli päivätty 26 päivänä syyskuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä syyskuuta 2006) ja 21 päivänä marraskuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä marraskuuta 2006).

(11) Komissaari Neelie Kroes ja Puolan talousministeri Piotr Woźniak tapasivat 7 päivänä joulukuuta 2006. Ministeri Woźniak totesi, että Puola oli päättänyt aloittaa uudelleen Szczecinin telakan yksityistämisen avoimen ja läpinäkyvän menettelyn avulla. Menettely oli tarkoitus saattaa päätökseen kesäkuuhun 2007 mennessä. Puolan viranomaiset vahvistivat tämän 27 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä ja 4 päivänä tammikuuta 2007 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä viittaamalla Puolan tasavallan hallituksen 19 päivänä joulukuuta 2006 tekemään päätökseen, jolla vahvistetaan telakkateollisuuden tilannetta käsittelevä asiakirja Informacje o sytuacji w przemyśle stoczniowym. Puolan viranomaiset pyysivät komissiota käsittelemään kysymystä vastasuoritteista. Komission yksiköt ja ulkopuolinen konsultti kävivät telakalla 18 päivänä joulukuuta 2006 selvittääkseen vastasuoritteiden määrittämistä varten tarvittavat tosiseikat ja tiedot. Ulkopuolinen konsultti esitti telakan nykyistä tuotantokapasiteettia koskevan raporttinsa 16 päivänä tammikuuta 2007.

(12) Vastauksena 27 päivänä joulukuuta 2006 päivättyyn kirjeeseen komissio lähetti 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyn kirjeen, jossa se muun muassa pyysi Puolan viranomaisia esittämään ehdotuksensa Szczecinin telakan vastasuoritteista helmikuun 2007 loppuun mennessä.

(13) Puolan viranomaiset esittivät lisätietoja Szczecinin telakan yksityistämisestä ja vastasuoritteita koskevan ehdotuksensa 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puolan viranomaiset ehdottivat, että yksi telakan kolmesta rakennusalustasta suljettaisiin maaliskuusta 2010 alkaen.

(14) Tältä pohjalta pidettiin 15 päivänä maaliskuuta 2007 komission yksiköiden, Puolan viranomaisten ja telakan edustajien kesken tekninen kokous, jossa käsiteltiin pääasiallisesti vastasuoritteita, mutta myös telakan yksityistämishankkeen etenemistä. Komissio ja Puolan viranomaiset sopivat, että komissio neuvottelisi teknisistä kysymyksistä suoraan Szczecinin telakan kanssa kerätäkseen Puolan ehdottamien vastasuoritteiden arviointia varten tarvittavat tiedot.

(15) Kokouksen jälkeen komissio pyysi Szczecinin telakalta erilaisia tietoja 29 päivänä maaliskuuta 2007, 27 päivänä huhtikuuta 2007 ja 30 päivänä toukokuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Telakka toimitti vastaukset kirjeillä, jotka on päivätty 18 päivänä huhtikuuta 2007 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä huhtikuuta 2007), 8 päivänä toukokuuta 2007 (kirjattu saapuneeksi 10 päivänä toukokuuta 2007) ja 4 päivänä kesäkuuta 2007 (kirjattu saapuneeksi 5 päivänä kesäkuuta 2007). Puolan viranomaiset ja telakan edustajat tapasivat komission yksiköt 8 päivänä kesäkuuta 2007. Szczecinin telakka toimitti lisätietoja 15 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä.

(16) Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että se voisi tietyin edellytyksin alustavasti katsoa Wulkan 1 -rakennusalustan sulkemisen riittäväksi vastasuoritteeksi. Puolan viranomaiset vahvistivat 24 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 28 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aikovansa rajoittaa telakan tuotantokapasiteettia komission kirjeessä määritellyllä tavalla.

(17) Puolan viranomaiset toimittivat tietoja Szczecinin telakan yksityistämisestä ja rakenneuudistuksesta 5 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 9 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä ja 11 päivänä tammikuuta saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio vastasi 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset sitoutuivat 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä valitsemaan telakalle sijoittajan ja allekirjoittamaan yksityistämissopimuksen kesäkuun 2007 loppuun mennessä.

(18) Komissio pyysi lisätietoja Szczecinin telakan yksityistämisestä 29 päivänä toukokuuta 2007, 28 päivänä kesäkuuta 2007 ja 30 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat pyyntöön 1 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja 4 päivänä kesäkuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, johon sisältyi luettelo yrityksistä, joille oli lähetetty pyyntö esittää Szczecinin telakkaa koskevia ostotarjouksia. Lisätietoja toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla ja 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(19) Puolan viranomaiset toimittivat telakkaa koskevan esitteen alustavan luonnoksen 1 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 6 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti esitettä koskevat huomautuksensa 13 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 21 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 27 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että telakan taloudellinen tilanne oli huomattavasti heikentynyt, minkä vuoksi telakan julkiset omistajat suunnittelivat sen pääomapohjan vahvistamista. Puolan viranomaiset ilmoittivat samalla, että esitettä päivitetään vastaavasti.

(20) Komissio pyysi asiasta lisätietoja 4 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset vastasivat 7 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä ja 10 päivänä syyskuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 11 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, joka sisälsi esitteen uuden version ja ilmoituksen siitä, että tarjouspyyntö oli lähetetty 221 potentiaaliselle sijoittajalle.

(21) Komissio pyysi lisätietoja 12 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio esitti huomautuksensa esitteestä ja pyysi lisäselvityksiä 14 päivänä syyskuuta 2007 ja 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat 12 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä ja 16 päivänä lokakuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että kuusi potentiaalista sijoittajaa oli pyytänyt telakan esitettä. Puolan viranomaiset toimittivat 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä yksityistämishankkeen päivitetyn aikataulun, jonka mukaan neuvottelut potentiaalisten sijoittajien kanssa aloitettaisiin tammikuussa 2008.

(22) Komissio pyysi 30 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että telakan uuden omistajan laatiman rakenneuudistussuunnitelman luonnos toimitettaisiin sille helmikuun 2008 loppuun mennessä. Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja yksityistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä ja 13 päivänä joulukuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 19 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä ja 20 päivänä joulukuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 21 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että ainoan sitovan ostotarjouksen Szczecinin telakan osakkeista oli esittänyt Amber Sp. z o.o. -niminen yritys (joka on kokonaan Złomrex-nimisen puolalaisen teräksentoimittajayrityksen määräysvallassa), jäljempänä ’Amber’.

(23) Puolan viranomaiset ja komissio pitivät kokouksen 10 päivänä tammikuuta 2008. Kokouksen jälkeen komissio pyysi Puolan viranomaisilta lisätietoja yksityistämishankkeesta 17 päivänä tammikuuta 2008, 30 päivänä tammikuuta 2008, 28 päivänä helmikuuta 2008, 18 päivänä maaliskuuta 2008 ja 2 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat komission kysymyksiin kirjeillä, jotka on päivätty 23 päivänä tammikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 24 päivänä tammikuuta 2008), 25 päivänä tammikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 28 päivänä tammikuuta 2008) ja 30 päivänä tammikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 31 päivänä tammikuuta 2008). Puolan viranomaiset toimittivat jäljennöksen Amberin tekemästä sitovasta tarjouksesta 8 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(24) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 14 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja 19 päivänä helmikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että telakan yksityistämistä ei voitaisi saattaa päätökseen määräaikaan eli helmikuun 2008 loppuun mennessä. Sen sijaan Puolan viranomaiset sitoutuivat saattamaan yksityistämisen päätökseen ja hyväksymään rakenneuudistussuunnitelman vuoden 2008 kesään mennessä.

(25) Puolan viranomaiset toimittivat 29 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja 3 päivänä maaliskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kaksi Amberin laatimaa asiakirjaa: ”Lisäselvityksiä, luonnos rakenneuudistussuunnitelmaksi ja Szczecinin telakan ostoon liittyvät Amberin sitoumukset” (29 päivältä helmikuuta 2008) ja ”Alustava luonnos Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi sekä vuosia 2008–2012 koskeva Szczecinin telakan liiketoimintasuunnitelma, jossa otetaan huomioon telakalla suoritetun due diligence -tarkastuksen yhteydessä saadut tiedot”.

(26) Puolan viranomaiset ilmoittivat 28 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Amberille myönnettyä yksinoikeutta neuvotteluihin oli jatkettu 15 päivään huhtikuuta 2008. Puolan viranomaisten pyynnöstä, joka esitettiin 4 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä ja 7 päivänä huhtikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, niiden sekä Szczecinin telakan, Amberin ja komission yksiköiden edustajien kesken järjestettiin kokous 10 päivänä huhtikuuta 2008.

(27) Amberin neuvonantaja toimitti telakan alustavan rahoitussuunnitelman 9 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä sähköpostilla, joka kirjattiin vastaanotetuksi 24 päivänä huhtikuuta 2008. Lisäksi Amber toimitti 10 päivänä huhtikuuta 2008 pidetyssä kokouksessa tietoja, jotka kirjattiin vastaanotetuiksi 18 päivänä huhtikuuta 2008.

(28) Puolan viranomaiset toimittivat tietoja Amberin kanssa käytyjen neuvottelujen edistymisestä kirjeillä, jotka on päivätty 7 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 18 päivänä huhtikuuta 2008), 23 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä), 25 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä), 28 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 29 päivänä huhtikuuta 2008) ja 29 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 5 päivänä toukokuuta 2008). Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset ja komissio pitivät kokouksen 8 päivänä toukokuuta 2008.

(29) Komissio esitti huomautuksia yksityistämisen edistymisestä 21 päivänä huhtikuuta 2008 ja 30 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyissä kirjeissä.

(30) Lopulta Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 12 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Amber oli vetäytynyt yksityistämishankkeesta.

(31) Samalla Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle pyrkivänsä käynnistämään yksityistämisprosessin uudelleen niin, että yksityistämissopimukset voitaisiin allekirjoittaa marraskuun 2008 loppuun mennessä. Kesäkuun 3 päivästä 2008 alkaen Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle päivittäin tiedot uudelleen aloitetun yksityistämishankkeen osapuolten toteuttamista toimista. Komissio ja Puolan viranomaiset pitivät kokouksen 13 päivänä kesäkuuta 2008.

(32) Komission yksiköt järjestivät Puolan viranomaisten pyynnöstä 20 päivänä kesäkuuta 2008 kokouksen, johon osallistuivat komission yksiköt, Puolan viranomaiset ja Ulstein-niminen norjalainen yritys, ja 24 päivänä kesäkuuta 2008 kokouksen, johon osallistuivat komission yksiköt, Puolan viranomaiset ja Mostostal Chojnice -niminen puolalainen yritys. Yritykset esiteltiin komissiolle Szczecinin telakan potentiaalisina ostajina. Puolan viranomaiset esittivät komissiolle 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Mostostal Chojnicen laatiman Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelman. Lisätietoja toimitettiin 7 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä ja 8 päivänä heinäkuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(33) Puolan viranomaiset lupasivat 14 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä esittää komissiolle täydellisen rakenneuudistussuunnitelman 12 päivään syyskuuta 2008 mennessä.

(34) Komissio esitti 16 päivänä heinäkuuta 2008 muodollisen tutkintamenettelyn lopettamista koskevan päätösluonnoksen yhteydessä asiaa koskevan alustavan arvion ja päätelmät, joiden mukaan Szczecinin telakalle myönnetty valtiontuki ei sovellu yhteismarkkinoille, vaan se on perittävä takaisin. Komissio päätti kuitenkin lykätä päätöksen tekemistä Puolan viranomaisten 14 päivänä heinäkuuta 2008 lähettämän kirjeen perusteella voidakseen arvioida, muuttaisiko uusi rakenneuudistussuunnitelma (joka Puolan viranomaisten oli määrä toimittaa 12 päivään syyskuuta 2008 mennessä) tilannetta merkittävästi ja voitaisiinko tuen sen perusteella katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.

(35) Tämän jälkeen Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle yksityistämishankkeen etenemisestä viikoittain (28 päivänä heinäkuuta, 4 päivänä elokuuta, 12 päivänä elokuuta, 21 päivänä elokuuta, 25 päivänä elokuuta, 1 päivänä syyskuuta, 8 päivänä syyskuuta, 16 päivänä syyskuuta ja 23 päivänä syyskuuta 2008 päivätyt kirjeet, jotka kirjattiin saapuneiksi samoina päivinä).

(36) Puolan viranomaiset ehdottivat 18 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä ja 21 päivänä heinäkuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että komission yksiköitä pyydettäisiin kommentoimaan rakenneuudistussuunnitelmaa, jotta siitä voitaisiin niiden esittämien huomioiden perusteella laatia lopullinen versio. Komissio hyväksyi kuulemiskierroksen aikataulun 31 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

(37) Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelman epävirallinen luonnos toimitettiin komissiolle kuitenkin vasta 3 päivänä syyskuuta 2008. Tämän jälkeen pidettiin 4 päivänä syyskuuta 2008 ensimmäinen kokous Puolan viranomaisten ja komission kesken Mostostalin edustajien läsnä ollessa. Komissio sai suunnitelman tarkistetun version 8 päivänä syyskuuta 2008, ja 10 päivänä syyskuuta 2008 pidettiin seuraava kokous, jossa olivat mukana Puolan viranomaiset, Mostostal ja potentiaalinen yhteissijoittaja Ulstein.

(38) Puolan viranomaiset esittivät 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Szczecinin telakan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman, jonka Mostostal oli laatinut yhteistyössä norjalaisen Ulstein-telakan kanssa.

(39) Puolan viranomaiset esittivät 16 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä ja 17 päivänä syyskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Szczecinin telakan yksityistämissopimuksen luonnoksen. Sopimuspuolet olivat Mostostal ja telakan julkisoikeudelliset omistajat eli Puolan teollisuuden kehittämisvirasto Agencja Rozwoju Przemysłu (ARP) ja Puolan telakoiden yhteenliittymä Korporacja Polskie Stocznie (KPS).

(40) Ulstein ilmoitti komissiolle 22 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että se vetäytyy Szczecinin telakan yksityistämisprosessista ja ettei se aio osallistua myöskään telakan rakenneuudistukseen.

(41) Mostostal ilmoitti komissiolle 22 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä ja 25 päivänä syyskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Ulsteinin päätöksen vuoksi Mostostal on valmis toteuttamaan Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelman kokonaan itse. Puolan viranomaiset, komissio ja Mostostalin edustajat pitivät kokouksen 30 päivänä syyskuuta 2008.

(42) Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille tämän päätöksen täytäntöönpanoedellytykset 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset sitoutuivat noudattamaan kyseisiä edellytyksiä täysimääräisesti 3 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä ja 4 päivänä marraskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio hyväksyi Puolan viranomaisten sitoumuksen 6 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

(43) Komissio pyysi 14 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisilta tietoja Szczecinin telakalle muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen myönnetystä valtiontuesta. Puolan viranomaiset vastasivat 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi asiasta lisätietoja 13 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset toimittivat tiedot 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi komissiossa samana päivänä. Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja telakalle myönnetystä valtiontuesta 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä ja 10 päivänä tammikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle muista Szczecinin telakan hyväksi toteutetuista toimenpiteistä kirjeillä, jotka on päivätty 9 päivänä tammikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 10 päivänä tammikuuta 2008), 12 päivänä helmikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 13 päivänä helmikuuta 2008), 26 päivänä kesäkuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä kesäkuuta 2008) ja 12 päivänä syyskuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä).

2. KUVAUS

2.1 YRITYS

(44) Tuensaajayritys sijaitsee Länsi-Pommerin alueella Puolan luoteisosassa. Komissio katsoo, että kyseisellä alueella sijaitsevat yritykset ovat valtiontukisääntöjen nojalla oikeutettuja saamaan tukea sekä rakennerahastoista lähentymistavoitteen perusteella (3) että koheesiorahastosta (4). Yritykset voivat saada tukea erityisesti Länsi-Pommerin voivodikunnan alueellisesta toimenpideohjelmasta niiden painopisteiden nojalla, jotka koskevat pk-yrityksille myönnettävää tukea, innovaation ja teknologian siirron edistämistä (työpaikkojen luomiseksi pitkällä aikavälillä) ja yhteiskunnallisen ja koulutusinfrastruktuurin kehittämistä ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen edistämiseksi. Yritykset voivat saada tukea myös innovatiivista taloutta koskevasta toimenpideohjelmasta.

(45) Szczecinin telakka perustettiin 25 päivänä kesäkuuta 2002 jatkamaan Stocznia Szczecińska Porta Holding S.A -nimisen yrityksen, jäljempänä ’SSPH’, ja sen suurimman tytäryhtiön Szczecinin telakan, jäljempänä ’SS’, toimintaa; nämä kaksi yritystä julistettiin konkurssiin 29 päivänä heinäkuuta 2002. Szczecinin telakka perustettiin ns. tyhjäksi rakenteeksi (empty shell), joka ei ollut vastuussa SSPH:n ja SS:n aiempaan toimintaan liittyvistä veloista.

(46) Valtiollinen teollisuuden kehittämisrahasto ARP (Agencja Rozwoju Przemysłu) ja valtiokonttori ottivat uuden telakan haltuunsa. Tarkoituksena oli saattaa päätökseen telakan keskeneräinen tuotanto ja jatkaa toimintaa tarvittavan rakenneuudistuksen avulla. Muodollisesti aiempi telakkatoiminta siirrettiin vuonna 1989 perustetulle SSPH:n tytäryhtiölle nimeltä Allround Ship Services Sp. z o.o., jäljempänä ’ASS’. Kokonaan valtion omistuksessa ollut SSPH päätti itse asiassa jo vuonna 2001 vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi keskittää telakkatoiminnan ASS:lle, koska sen katsottiin olevan SS:ää valmiimpi rakenneuudistuksen toteuttamiseen. ASS, joka alun perin oli ollut maalaustöitä hoitava pieni tytäryhtiö, teki tammikuussa 2002 SSPH:n kanssa puitesopimuksen alusten runkojen rakentamisesta ja vuokrasi sitä varten SSPH:n tuotantoresurssit. Muutama viikko ennen konkurssiin julistamista SSPH myi ASS:n ARP:lle 1 zlotyn hintaan. Tämän jälkeen ASS:n nimeksi tuli Stocznia Szczecińska Nowa eli tuensaaja, Szczecinin telakka.

(47) SSPH:n ja SS:n omaisuutta ei tuolloin siirretty Szczecinin telakalle, vaan telakka vuokrasi sen konkurssipesän hoitajalta heinäkuuhun 2004 asti. Heinäkuun 20 päivänä 2004 Szczecinin telakka ja SSPH:n ja SS:n konkurssipesät allekirjoittivat sopimuksen, jonka nojalla kyseinen omaisuus siirtyi telakan haltuun. Szczecinin telakka ei ottanut haltuunsa SSPH:n ja SS:n velkoja, vaan ne jäivät näiden yritysten vastattavaksi konkurssimenettelyn yhteydessä. Szczecinin telakka otti hoitaakseen osan keskeneräisistä töistä ja teki niistä alusten omistajien kanssa uudet sopimukset.

(48) SSPH:n ja SS:n työntekijät siirtyivät ASS:lle, mutta yritys vähensi työvoimaansa asteittain niin, että vuonna 2006 työntekijöitä oli enää 5 322, kun heitä vuonna 2001 työntekijöitä oli ollut 8 071. Vuonna 2007 työntekijöitä oli keskimäärin 4 700.

(49) Telakan tuotanto kasvoi vuoden 2003 158 000 tasatusta bruttotonnista 213 000 tasattuun bruttotonniin vuonna 2005, mutta supistui vuonna 2006 jälleen 167 000 tasattuun bruttotonniin. Elokuussa 2007 tilaukset käsittivät 30 alusta, joiden kokonaisarvo oli 1 134 000 000 euroa. Tilauskantansa perusteella Szczecinin telakka on maailmassa 32. sijalla ja Euroopassa 6. sijalla.

(50) Telakan tärkeimmät asiakkaat tulevat Saksasta, Alankomaista, Venäjältä ja Italiasta. Sen merkittävimpiä eurooppalaisia kilpailijoita ovat espanjalaiset, saksalaiset ja kroatialaiset telakat.

(51) Tällä hetkellä Szczecinin telakan osakkeista 80 prosenttia on Korporacja Polskie Stocznie S.A:n, jäljempänä ’KPS’, määräysvallassa, ja 18 prosenttia kuuluu ARP:lle. Loput 2 prosenttia omistaa valtiokonttori. ARP on valtiokonttorin omistama ja kokonaan sen määräysvallassa oleva osakeyhtiö, joka on perustettu lainsäädännön nojalla. ARP hoitaa sille lainsäädännön nojalla osoitettuja tehtäviä muun muassa osallistumalla valtion omistamien yritysten omaisuuden rakenneuudistuksiin, hallinnoimalla valtiokonttorille kuuluvia omaisuuseriä ja osakkeita valtiollisten elinten nimissä ja myöntämällä lainoja ja takauksia valtiollisten yritysten rakenneuudistuksiin. ARP omistaa 100 prosenttia KPS:n osakkeista; KPS puolestaan on perustettu hoitamaan Puolan telakkayritysten rahoitusta.

(52) Szczecinin telakka tuottaa erilaisia aluksia, muun muassa konttialuksia, kemikaalisäiliöaluksia, ro-ro-aluksia ja monikäyttöaluksia. Yksi prosentti yrityksen tuotannosta muodostuu alusten metallirakenteiden tuotannosta ja erilaisista laivanrakennusteollisuuden palveluista.

(53) Szczecinin telakan tärkeimmät tuotantolinjat ovat kolme rakennusalustaa: Wulkan Nowy, Odra Nowa ja Wulkan 1.

(54) Szczecinin telakka aloitti rakenneuudistuksen heti kun se oli perustettu vuonna 2002. Telakka laati vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman, jonka sen osakkaat hyväksyivät 19 päivänä joulukuuta 2002 ja jota muutettiin lokakuussa 2003. Pääasiallisina syinä entisen Szczecinin telakan konkurssiin mainitaan teknologiaan liittyvät ongelmat, suunnitteluvirheet, alhainen tuottavuus, korkeat kustannukset sekä ulkoiset tekijät kuten Puolan zlotyn korkea vaihtokurssi ja kilpailu Aasian telakoiden kanssa. Nämä ongelmat johtivat tilanteeseen, jossa rahoitusmarkkinat eivät enää halunneet rahoittaa laivanrakennusta. Tämä puolestaan johti toimitusten viivästymiseen ja sitä kautta sakkojen ja velkojen kertymiseen.

(55) Rakenneuudistus perustui strategiaan, jonka tavoitteena oli saavuttaa pysyvä kannattavuus keskittämällä tuotanto konttialusten markkinoille ja nostamalla telakka merkittäväksi kemikaalisäiliöalusten, ro-ro-alusten, con-ro-alusten ja erikoisalusten valmistajaksi. Rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan myös yhtenä mahdollisuutena strategisen sijoittajan löytäminen. Vuoden 2003 alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa oli muutettava yhteistyökumppanien taloudellisiin vaikeuksiin, työntekijöihin ja Szczecinin telakan toimintaan läheisesti liittyvien syiden vuoksi.

(56) Szczecinin telakan taloudellinen tilanne heikkeni vähitellen huomattavasti. Taulukko 1 Szczecinin telakan tuotanto Milj. zlotya 2002 2003 2004 2005 2006 30.9.2007 Liikevaihto 424,88 1 114,44 1 303,46 1 416,04 1 199,38 655,87 Liikevoitto —6,16 —39,64 — 119,80 —11,44 — 194,24 — 134,36 Oma pääoma 65,01 62,01 112,83 247,96 149,43 81,96 Lähde: Vuoden 2006 esite, jonka Puolan viranomaiset toimittivat 12 päivänä lokakuuta 2007, ja ”Vuosiksi 2008–2012 laadittu Szczecinin telakan liiketoimintasuunnitelma, jossa otetaan huomioon telakalla suoritetun due diligence -tarkastuksen yhteydessä saadut tiedot”, toimitettu 29 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

(57) Taloudellisen tilanteen heikkenemistä edistivät ulkoiset tekijät, kuten dollarin arvon aleneminen (telakan tulot) ja zlotyn arvon nousu (telakan kustannukset), teräksen hinnan nousu ja laivanrakennuksen rahoituksen vaikeutuminen SSPH:n konkurssiin julistamisen jälkeen. Sisäisten syiden osalta on todettu, että telakan tuotantoresurssit olivat erittäin huonossa kunnossa ja vaativat kipeästi modernisointia. Vuodesta 2006 lähtien telakalla on ollut suuria työvoimaan liittyviä ongelmia: poissaoloja on paljon, työntekijöiden vaihtuvuus on suuri ja ammattitaitoisia työntekijöitä siirtyy parempien ansioiden perässä muille telakoille, erityisesti Saksaan ja Norjaan.

2.2 PÄÄTÖS ALOITTAA EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU MENETTELY

(58) Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio katsoi alustavasti, että sille liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan nojalla ilmoitetut toimenpiteet ovat uutta tukea, koska niitä ei ollut myönnetty ennen liittymistä. Toimenpiteet on lueteltu kyseisen päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa.

(59) Komissio myös päätti, että tietyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteessä olevassa A kohdassa luetellut toimenpiteet oli toteutettu Szczecinin telakan hyväksi jo ennen 1 päivää toukokuuta 2004 ja ettei niitä ole sovellettu liittymisen jälkeen liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, minkä vuoksi niitä ei tarkastella EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn yhteydessä. Kyseisiä toimenpiteitä ei sen vuoksi käsitellä tässä päätöksessä. Ne on kuitenkin otettava huomioon, kun arvioidaan liittymisen jälkeen myönnettyjen toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

(60) Yhteenvetona voidaan todeta, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä B luetelluista toimenpiteistä ei komission näkemyksen mukaan ollut tehty oikeudellisesti sitovaa päätöstä ennen liittymistä, vaikka se myöntääkin, että tällaisen päätöksen valmistelu oli jo aloitettu.

(61) Ensimmäinen näistä toimenpiteistä oli ARP:n toteuttama telakan pääomapohjan vahvistaminen. Vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman mukaan telakan pääomaa oli tarkoitus korottaa 241 752 900 zlotylla, mutta tästä määrästä vain osa (180 000 000 zlotya) toteutettiin ennen Puolan liittymistä Euroopan unioniin. ARP ei pystynyt toteuttamaan 241 752 000 zlotyn pääomankorotusta kokonaisuudessaan budjettisyistä. Puolan viranomaisten mukaan päätös pääomankorotuksen jäljelle jääneen osuuden (61 752 621 zlotya) toteuttamisesta tehtiin 21 päivänä joulukuuta 2004.

(62) Toinen ja kolmas tukitoimenpide muodostuivat ARP:n myöntämistä suoritusvakuuksista (kumpikin vastasi 1 935 000 zlotyn tukea). Vakuudet liittyivät aluksiin, joiden rakentamisesta oli tehty sopimukset vuonna 2002. Seuraaville aluksille oli tarkoitus myöntää vakuudet heti kun aiemmat alukset olisi toimitettu. Esimerkiksi aluksille nro 7 ja 8 olisi myönnetty vakuudet sen jälkeen kun alukset nro 4 ja 5 olisi toimitettu (vuonna 2005).

(63) Viimeiset tukitoimenpiteet, joita saatavilla olevien tietojen mukaan ei myönnetty ennen liittymistä, olivat Szczecinin kaupungin Szczecinin telakalle myöntämät kiinteistöveron mitätöinnit ja lykkäykset. Toimenpiteiden yhteenlaskettu arvo oli 12 500 000 zlotya. Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (5) telakalle ei ole myönnetty tällaisia toimenpiteitä tähän päivään mennessä.

(64) Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn jäljempänä esitettävistä syistä, joiden perusteella se suhtautui epäilevästi rakenneuudistustuen soveltuvuuteen yhteismarkkinoille.

(65) Komissio suhtautui epäilevästi ensinnäkin siihen, oliko Szczecinin telakka oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea. Yritys oli ilmeisesti perustettu, jotta se voisi ottaa hoitaakseen konkurssiin julistetun edeltäjänsä toiminnan, mutta se ei kuitenkaan ottanut vastuulleen edeltäjänsä velkoja. Tämän vuoksi komissio katsoi, että Szczecinin telakka oli ns. uusi yritys sovellettavissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä.

(66) Toiseksi komissio suhtautui epäilevästi siihen, voitaisiinko Szczecinin telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palauttaa jo toteutettujen ja edelleen vireillä olevien rakenneuudistustoimien avulla. Telakan aloittaman rakenneuudistuksen avulla pyrittiin lähinnä turvaamaan tuotannon jatkuminen vähentämällä yrityksen velkoja ja parantamalla sen maksuvalmiutta. Varsinaisten rakenneuudistustoimien väitettyihin kustannuksiin sisältyi tuotantoresurssien hankinta SSPH:n ja SS:n konkurssipesän hoitajalta. Komissio totesi, että tuotannon suunniteltu taso on vielä rakenneuudistuskauden jälkeenkin suhteellisen alhainen kilpaileviin eurooppalaisiin telakoihin verrattuna.

(67) Kolmanneksi komissio suhtautui saamiensa tietojen perusteella epäilevästi siihen, toteuttaisiko telakka riittävät vastasuoritteet, koska käytännössä telakan tuotantokapasiteettia ei supistettu.

(68) Neljänneksi komissio suhtautui epäilevästi siihen, voitaisiinko kaikki väitetyt rakenneuudistuskustannukset, esimerkiksi tuotanto-omaisuuden hankintakustannukset, hyväksyä varsinaiseen rakenneuudistukseen liittyviksi.

(69) Komissio suhtautui epäilevästi myös siihen, oliko tuensaajan oma panos eli sen omista varoista ja ulkoisista rahoituslähteistä markkinaehdoin saaduista varoista muodostuva osuus rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta riittävä. Komissio epäili erityisesti, voitaisiinko kertyneen voiton käyttöä pitää omana rahoitusosuutena. Lisäksi komissio huomautti, että 78 prosenttia väitetystä omasta rahoitusosuudesta muodostui laivanvarustajien etumaksuista, joilla oli Puolan vientiluottolaitoksen KUKEn myöntämä takaus. Ottaen huomioon, että Szczecinin telakka on taloudellisissa vaikeuksissa oleva yritys, komissio suhtautui epäilevästi siihen, perustuiko takauksista peritty takausmaksu todellisiin riskeihin ja olivatko KUKEn vaatimat takeet riittävät, eli oliko esitetty oma rahoitusosuus todella vapaa valtiontuesta.

2.3 ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

2.3.1 PUOLAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(70) Kun komissio oli julkaissut muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksensä, Puolan viranomaiset toimittivat sitä koskevat huomautuksensa. Tuensaaja ei esittänyt omia huomautuksia, vaan yhtyi Puolan hallituksen kantaan.

(71) Puolan viranomaiset nostivat esiin useita ongelmakohtia. Tärkein kiistakysymys koski sen määrittämistä, oliko tietyt tukitoimenpiteet toteutettu ennen kuin Puola liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 ja oliko niiden soveltaminen lopetettu liittymisen jälkeen. Komissiolla ei ole toimivaltaa tarkastella tällaisia toimenpiteitä, vaan se voi arvioida ainoastaan toimenpiteitä, joita ei ole myönnetty ennen liittymistä, joko ilmoitettuna tai sääntöjenvastaisena tukena EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.

(72) Puolan viranomaiset eivät olleet komission kanssa samaa mieltä siitä, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainitut toimenpiteet olisivat uutta tukea. Puolan viranomaiset vakuuttivat, että kaikki kyseisessä taulukossa mainitut toimenpiteet oli myönnetty ennen Puolan liittymistä Euroopan unioniin ja että Szczecinin telakalle ei ollut tarkoitus myöntää eikä sille ollut myönnetty uutta tukea.

(73) Puolan viranomaiset toteavat ensinnäkin, että Szczecinin telakalla oli oikeutetut edellytykset olettaa, että vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman mukainen tuki oli valtiontukisäännösten mukaista. Puolan viranomaiset perustavat väitteensä erityisesti asiakirjoihin ”Puolan telakkateollisuuden tilanne, ehdotuksia toimintalinjoiksi ja alan tukimekanismeiksi” (Sytuacja w polskim przemyśle stoczniowym, proponowane kierunki działań i mechanizmy wspierania tego sektora, ministerineuvosto hyväksynyt 16 päivänä heinäkuuta 2002) ja ”Valtion myöntämiä takauksia koskeva keskipitkän aikavälin strategia vuoteen 2010 saakka” (Średniookresowa strategia udzielania gwarancji i poręczeń Skarbu Państwa do 2010 roku, ministerineuvosto hyväksynyt 10 päivänä kesäkuuta 2003). Puolan viranomaiset toteavat, että nämä ja muut vastaavat keskus-, alue- ja kuntaviranomaisten toimet olivat osa laajaa telakkateollisuuden pelastamisohjelmaa.

(74) Toiseksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että vaatiessaan ”oikeudellisesti sitovan asiakirjan” esittämistä komissio soveltaa yhteisön oikeuden mukaisia kriteerejä ennen liittymistä tapahtuneisiin tosiseikkoihin ja kansalliseen oikeuteen. Puolan viranomaiset vakuuttavat, että ennen liittymistä sovellettiin Puolan valtiontukilainsäädäntöä, jossa ”ei edellytetä muodollisen tukipäätöksen osoittamista tuensaajalle missään menettelyn vaiheessa”. Puolan lainsäädännössä edellytetään ainoastaan, että kilpailu- ja kuluttajansuojaviraston (Urzęd Ochrony Konkurencji i Konsumentów) pääjohtaja vahvistaa rakenneuudistussuunnitelman ja siinä määritellyt tukitoimenpiteet, ja näin onkin tapahtunut. Puolan viranomaisten mukaan ”ei voida kiistää, että kaikista lopullisesti vahvistettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä on sovittu Szczecinin telakan ja tuen myöntäneen elimen kesken”. Lisäksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että yhteisön oikeuden säännöksiä ei pidä soveltaa tosiseikkoihin, jotka ovat tapahtuneet ennen kuin Puola liittyi EU:hun, ja että komission muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitsema asia Fleuren (6) poikkeaa perusteiltaan tässä käsiteltävästä asiasta.

(75) Kolmanneksi Puolan viranomaiset katsovat, että rakenneuudistussuunnitelman hyväksymistä Szczecinin telakan hallintoneuvostossa olisi pidettävä tuen myöntämispäätöksenä. Komissio on epäillyt, onko hallintoneuvostolla valtuudet tehdä päätöksiä, joiden seuraukset sitovat osakkaita. Vastauksena tähän Puolan viranomaiset toteavat, että hallintoneuvosto edustaa osakkaiden etuja, koska se on niiden valitsema. Hallintoneuvoston jäsenet toimivat osakkaiden (ARP ja valtiokonttori) suositusten mukaisesti, ja ARP:n ja valtiokonttorin sitoumus tuen myöntämiseen perustui heidän toimiinsa.

(76) Neljänneksi Puolan viranomaiset toteavat, että vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman hyväksyminen ARP:n telakkateollisuuden yksikön toimesta vahvisti entisestään telakan oikeutettuja odotuksia, koska kaikki kyseisen yksikön jäsenet ovat ARP:n edustajia telakan hallintoneuvostossa. Puolan viranomaiset myös vahvistavat, että todelliset päätökset tehtiin hallintoneuvostossa ja ARP:n osakkeenomistajien kokouksessa.

(77) Lopuksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että tuki myönnettiin ennen liittymistä, koska valtion sitoutuminen oli määritelty vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmassa ja oli siten tiedossa ennen liittymistä.

(78) Puolan viranomaiset muistuttavat soveltavansa menetelmää, jonka mukaan uusi vakuus myönnetään, kun entisen voimassaolo lakkaa, ja väittävät sen perusteella, että tämä järjestelmä ja siten kaikki siihen sisältyvät vakuudet vahvistettiin hallintoneuvostossa osana vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmaa. Puolan viranomaiset vetoavat kriteeriin, jonka mukaan ratkaisevaa on se, onko vakuutta sovellettu liittymisen jälkeen vai ei, ja katsovat, että tuen myöntämisajankohta on määriteltävä nimenomaan näiden kriteerien perusteella.

(79) Puolan viranomaiset eivät kommentoi komission väitettä, jonka mukaan ARP ei toteuttanut kahden kiistanalaisen vakuuden suhteen samoja menettelytoimenpiteitä kuin aiemmin myönnettyjen vakuuksien suhteen. Puolan viranomaiset eivät kiistä komission tulkintaa, jonka mukaan vuonna 2002 tehdyt laivanrakennussopimukset sisältävät lausekkeen, jonka nojalla ostaja voi irtisanoa sopimuksen yksipuolisesti, jos telakka ei pysty esittämään suoritusvakuutta tiettyyn määräaikaan mennessä.

(80) Puolan viranomaiset toteavat, että näihin toimenpiteisiin liittyvien valtion taloudellisten velvoitteiden tarkka määrä oli tiedossa ennen kuin Puola liittyi EU:hun. Puolan viranomaiset vahvistavat, että tuen myöntävä elin ei voinut tehdä lykkäyksistä ja mitätöinneistä lopullista päätöstä etukäteen.

(81) Komissio on epäillyt, onko telakka oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea, koska se on perustettu telakkatoimintaa Szczecinissä harjoittaneen aiemman yrityksen konkurssiin julistamisen jälkeen. Puolan viranomaiset vakuuttavat, että tuensaaja oli olemassa ja harjoitti laivanrakennustoimintaa toisella nimellä (ASS) ennen kuin aiempi yritys julistettiin konkurssiin.

(82) Puolan viranomaiset esittivät huomautuksia myös muista komission päätöksen kohdista. Puolan viranomaiset toteavat erityisesti, että rakenneuudistus vaikutti Szczecinin telakalla moniin eri toimintoihin ja että sen tarkoituksena oli parantaa telakan tuottavuutta merkittävästi. Telakka alkoi noudattaa keskitetympää strategiaa, toteutti työvoiman uudelleenjärjestelyn, lisäsi tuottavuutta, otti käyttöön tehokkaamman hallintojärjestelmän ja paransi taloudellista tilannettaan. Telakan odotettiin saavuttavan voittoa vuonna 2005.

(83) Puolan viranomaiset vakuuttavat myös, että riittävät vastasuoritteet oli toteutettu, koska Szczecinin telakka hankki SSPH:lle kuuluneista tonteista ja varusteista vain ne, jotka liittyvät suoraan telakan laivanrakennuskapasiteettiin.

(84) Puolan viranomaisten mielestä myös ehdotettu oma rahoitusosuus on riittävä. Etenkään tulevia voittoja, jotka telakka aikoo käyttää rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen, ei voida pitää valtion varoina, vaan ne kuuluvat omaan rahoitusosuuteen. Puolan viranomaiset vaativat, että myös Puolan vientiluottolaitoksen KUKEn takaamia etumaksuja, joilla telakan toiminta rahoitetaan, on pidettävä omana rahoitusosuutena. Puolan viranomaiset kuvailevat, minkä edellytysten nojalla KUKE oli myöntänyt takaukset (takausmaksu ja vaadittujen vakuuksien tyyppi) ja korostivat, että KUKE ei ollut joutunut maksamaan laivanvarustajille mitään näiden takausten perusteella.

(85) Puolan viranomaiset huomauttavat, että rakenneuudistustoimenpiteiden hyväksyminen paransi telakan taloudellista tilannetta, minkä ansiosta se pystyi osoittamaan olevansa elinkelpoinen.

2.3.2 ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(86) Puolan telakkatyönantajien liitto Forum Okrętowe selosti telakan ongelmien taustaa ja ilmoitti olevansa sitä mieltä, että telakka oli pystynyt jatkamaan toimintaansa ainoastaan rakenneuudistussuunnitelman tehokkaan täytäntöönpanon ja rakenneuudistukseen myönnetyn valtiontuen ansiosta.

(87) Towimor S.A -niminen yritys, joka toimittaa Szczecinin telakalle laivanostureita sekä ankkurointi- ja kiinnityslaitteita, ilmoitti, että telakan tuotantokapasiteetti oli palautunut ja että se oli selviytynyt vuosien 2002–2004 kriisistä yksinomaan sen ansiosta, että ARP oli ryhtynyt johtamaan rakenneuudistuksen toteuttamista. Yritys korosti, että rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen etenee suotuisasti ja että tapahtuneet parannukset ovat pitkäaikaisia.

(88) Lubmor Sp. z o.o. -niminen yritys, joka toimittaa Szczecinin telakalle sisustuselementtejä, korosti telakan merkitystä oman ja telakan muiden yhteistyökumppanien toiminnan kannalta.

(89) Toinen tavarantoimittaja, pääasiassa alusten moottoreita valmistava H. Cegielski, korosti, että Szczecinin telakan tuloksellinen rakenneuudistus pelasti koko telakkateollisuuden vuosina 2002–2004, ja että telakan taloudellisten tulosten järjestelmällinen paraneminen osoittaa, että rakenneuudistustoimenpiteet johtavat tulosten paranemiseen pitkällä aikavälillä.

(90) Szczecinin telakan asiakas Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V. korosti telakan laajaa asiantuntemusta ja kokemusta telakkatoiminnan eri aloilta sekä sen rakentamien alusten laatua. Tämä laivanvarustaja kertoi rakennuttaneensa Szczecinin telakalla kahdeksan monikäyttöalusta, joilla oli korkeat tekniset ja laatuvaatimukset. Se ilmoitti toivovansa, että komissio hyväksyy telakalle myönnetyn tuen. Eräät muutkin telakan asiakkaat, muun muassa Peter Dohle Schiffahrts-KG ja Odfjell, ilmaisivat vastaavia mielipiteitä.

(91) Ammattiliitto Solidarność korosti telakan merkitystä koko alueen työllisyyden ja taloudellisen tilanteen kannalta. Ammattiliitto ilmoitti toivovansa, että komissio lopettaa muodollisen tutkintamenettelyn välittömästi ja hyväksyy telakalle myönnetyn tuen.

(92) Szczecinin kaupunginjohtaja korosti telakan merkitystä Szczecinin alueelle ja vakuutti, että eräistä viivästyksistä huolimatta rakenneuudistus tuotti toivottuja tuloksia ja että telakka pystyy pitkällä aikavälillä kilpailemaan markkinoilla muiden telakoiden kanssa.

(93) Szczecinin ja Länsi-Pommerin kehittämistä edistävä työnantajien yhdistys Business Club Szczecin ilmoitti niin ikään tukevansa Szczecinin telakan rakenneuudistusta. Yhdistys kuvaili vaikeuksia, joita alueella aiheutui SSPH:n konkurssin vuoksi vuonna 2002, ja vakuutti, että Puolan viranomaisten telakalle myöntämä tuki oli luonut edellytykset selvitä kriisistä.

2.4 TILANTEEN KEHITTYMINEN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISESTA TEHDYN KOMISSION PÄÄTÖKSEN JULKAISEMISEN JÄLKEEN

(94) Seuraavassa esitetään yhteenveto komission tutkintamenettelystä ja siihen liittyvistä tapahtumista.

(95) Puolan viranomaiset esittivät syksyllä 2005 vastauksena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyyn komission päätökseen kaksi eri argumenttia: ensinnäkin ne asettivat kyseenalaiseksi komission toimivallan tarkastella päätöksessä mainittuja uusia tukitoimenpiteitä, ja toiseksi ne väittivät, että vaikka kyseiset toimenpiteet olisivatkin uutta tukea, ne voitaisiin katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi rakenneuudistustukena.

(96) Tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille koskevan väitteensä tueksi Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman. Komissio tutustui vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmaan ja pyysi apuun ulkopuolisen konsultin. Komissio totesi, että vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelma ei täytä mitään niistä sovellettavien suuntaviivojen mukaisista edellytyksistä, joiden perusteella rakenneuudistustuki voidaan hyväksyä.

(97) Joulukuussa 2005 komissio sai tietää julkisista lähteistä (7), että oli perustettu KPS, valtion omistama pääomayhtymä, jonka avulla Puolan kolme suurinta telakkaa (Gdynian, Gdanskin ja Szczecinin telakat) oli tarkoitus yhdistää yhdeksi yritykseksi, jäljempänä ’yhdistämissuunnitelma’. KPS:n päätehtävänä oli huolehtia näiden telakoiden tuotantotoiminnan rahoittamisesta. Puolan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet tästä yhdistämissuunnitelmasta komissiolle missään menettelyn vaiheessa – eivät ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemistä eivätkä myöskään sen jälkeen.

(98) Komission pyynnöstä Puolan viranomaiset täsmensivät vuoden 2006 alussa, että yhdistämissuunnitelmaa oli todella harkittu, mutta että siitä oli sittemmin luovuttu, ja että lähiaikoina oli tarkoitus hyväksyä Puolan telakkateollisuuden uusi rakenneuudistusstrategia. Puolan viranomaiset selittivät, että KPS:n tehtävänä oli huolehtia Puolan telakoiden operatiivisen toiminnan rahoituksesta, lähinnä lyhytaikaisten lainojen avulla.

(99) Puolan viranomaisten ja komission yksiköiden tapaamisessa 22 päivänä helmikuuta 2006 komissio ilmoitti Puolan viranomaisille, ettei se pysty saamiensa tietojen perusteella arvioimaan, riittääkö vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelma palauttamaan telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Komissio korosti, että vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelma oli pikemminkin käynnistyssuunnitelma, sillä se muodostui pääasiallisesti toimenpiteistä, joiden tarkoituksena oli toiminnan käynnistäminen uudelleen SSPH:n konkurssiin julistamisen jälkeen, eikä niinkään rakenneuudistussuunnitelma, jonka avulla varmistettaisiin telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen. Etenkin suunnitellut investoinnit olivat telakan laitteiden ja järjestelmien huonoon kuntoon nähden riittämättömiä. Puolan viranomaiset ja telakan edustajat vakuuttivat, että telakan elinkelpoisuus oli jo palautunut. Puolan viranomaiset kuitenkin myönsivät, että telakan modernisointi todella edellyttää huomattavia investointeja, joiden arvo on vähintään 200 miljoonaa zlotya, ja että se tämän vuoksi myytäisiin yksityiselle sijoittajalle vuonna 2008 tai 2009. Tapaamisen yhteydessä Puolan viranomaiset vahvistivat, että komissiolle toimitettaisiin uusi rakenneuudistussuunnitelma tai vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman päivitetty versio.

(100) Tapaamisen jälkeen Puolan viranomaiset lupasivat (8) toimittaa komissiolle Szczecinin telakan päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman 22 päivään toukokuuta 2006 mennessä.

(101) Komissio vastaanotti 26 päivänä kesäkuuta 2006 alustavan luonnoksen Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelmasta vuosiksi 2006–2011 (Plan rozwoju Stoczni Szczecińska Nowa Sp. z o.o. na lata 2006–2011). Suunnitelma oli laadittu konsulttitoimisto Deloitte Advisoryn avustuksella.

(102) Komissio ilmoitti 13 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyn tarkastuskäynnin yhteydessä ja 17 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyssä kirjeessä suhtautuvansa tähän alustavaan luonnokseen erittäin epäilevästi, koska se ei vaikuttanut riittävän kauaskantoiselta, jotta telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuus pysyttäisiin palauttamaan sen avulla. Komissio korosti, että huomattava osuus rakenneuudistuksesta on rahoitettava omin varoin, joihin ei sisälly valtiontukea (mitä esitetyssä suunnitelmaluonnoksessa ei otettu huomioon), ja että tämän lisäksi on toteutettava merkittäviä vastasuoritteita. Komissio huomautti, että telakka oli edelleen riippuvainen valtionlaitoksen eli KUKEn myöntämistä takauksista, ja varoitti sekä telakkaa että Puolan viranomaisia siitä, että kyseiset takaukset ovat valtiontukea. Komissio kehotti Puolan viranomaisia tarkistamaan rakenneuudistussuunnitelmaa ja toimittamaan sen täydellisen version elokuun 2006 loppuun mennessä.

(103) Puolan viranomaiset toimittivat vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman lopulta kaksi kuukautta myöhässä syyskuussa 2006, mutta edellä mainituista varoituksista huolimatta se ei poikennut merkittävästi alustavasta suunnitelmasta. Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman suurimmat puutteet käydään läpi jäljempänä.

(104) Syyskuussa 2006 Puolan viranomaiset ilmoittivat, että Szczecinin telakan osakkaiden yleiskokous oli 31 päivänä elokuuta 2006 päättänyt korottaa telakan pääomaa 95 miljoonalla zlotylla ja valmistella 15 päivään lokakuuta 2006 mennessä tarjouksen potentiaalisille sijoittajille, jotka olisivat kiinnostuneet ostamaan näitä uusia osakkeita. Joulukuun 31 päivään 2006 mennessä vain kaksi yritystä ilmoitti olevansa kiinnostunut Szczecinin telakan osakkeista: puolalainen teräksentoimittaja Złomrex ja teräksentuottaja ISD Polska, ukrainalaisen Donbasin tytäryhtiö.

(105) Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 7 päivänä joulukuuta 2006 pidetyssä kokouksessa (ja 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä), että vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma ei täytä mitään sovellettavissa suuntaviivoissa vahvistetuista edellytyksistä, joiden perusteella rakenneuudistustuki voidaan hyväksyä. Kyseisessä kokouksessa Puolan viranomaiset sitoutuivat yksityistämään telakan, koska näin voitaisiin parantaa sen mahdollisuuksia palauttaa elinkelpoisuutensa ja hankkia rakenneuudistusta varten riittävä oma rahoitusosuus. Puolan viranomaiset vahvistivat sittemmin 5 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä sitoumuksensa, jonka mukaan telakka yksityistettäisiin 30 päivään kesäkuuta 2007 mennessä. Yksityistämistä koskevien asiakirjojen laatimisen yhteydessä Puolan viranomaiset pyysivät komissiota ilmoittamaan, mitä vastasuoritteita Szczecinin telakan olisi toteutettava, jotta niistä voitaisiin ilmoittaa potentiaalisille sijoittajille.

(106) Komissaari Neelie Kroes ja ministeri Piotr Woźniak tekivät joulukuussa 2006 sopimuksen, jonka pohjalta komissio aloitti Puolan viranomaisten ja Szczecinin telakan kanssa intensiiviset neuvottelut tarvittavien vastasuoritteiden määrittämiseksi. Puolan viranomaiset toimittivat ehdotuksensa Szczecinin telakan vastasuoritteiksi ja sitoutuivat sulkemaan Wulkan 1 -rakennusalustan sen jälkeen kun jo allekirjoitetut laivanrakennussopimukset olisi täytetty eli maaliskuussa 2010.

(107) Komissio pyysi Szczecinin telakalta erilaisia tietoja. Lopulta komission yksiköt ilmoittivat Puolan viranomaisille 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että ne voisivat alustavasti katsoa Wulkan 1 -rakennusalustan sulkemisen riittäväksi vastasuoritteeksi sillä ehdolla, että se muutettaisiin peruuttamattomasti laivanrakennukseen kelpaamattomaksi eli että sitä ei voitaisi käyttää alusten kokoamiseen eikä vesillelaskuun. Rakennusalusta olisi suljettava 1 päivästä kesäkuuta 2009 alkaen tai aiemmin, jos viimeinen sillä rakennettava alus, 587-IV/09, valmistuisi aikaisemmin. Lisäksi Wulkan 1 olisi varattava vuoden 2009 aikana yksinomaan aluksen 587-IV/09 kokoamiseen. Tämän komission päätelmän perustelut esitetään jäljempänä. Puolan viranomaiset vahvistivat aikovansa toteuttaa komission kirjeessä määritellyt tuotantokapasiteetin rajoitukset.

(108) Helmikuussa 2007 Szczecinin telakan johto lähetti telakan enemmistöosakkuutta koskevan ostotarjouksen 57 potentiaaliselle sijoittajalle. Tuolloin telakka oli jo muutamien kuukausien ajan käynyt Złomrexin kanssa neuvotteluja, joiden perusteella ei lopulta tehty mitään päätöksiä.

(109) Syksyllä 2007 aloitettiin uusi yksityistämishanke. Komissiolta pyydettiin telakan esitettä koskevia huomautuksia elo- ja syyskuussa 2007. Syyskuussa KPS:n ja ARP:n yksityistämisasiantuntija lähetti tarjouspyynnön 221 potentiaaliselle sijoittajalle.

(110) Kuusi potentiaalista sijoittajaa ilmoitti olevansa kiinnostunut hankkimaan telakan osakkeita ja pyysi saada sen esitteen. Määräaikaa, johon mennessä potentiaalisten sijoittajien oli tehtävä tarjouksensa, jatkettiin muutaman kerran.

(111) Todettuaan yksityistämisprosessin viivästyneen komissio kehotti 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisia saattamaan yksityistämisen päätökseen viipymättä. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että yksityistämistä ei voida saattaa päätökseen vuoden 2007 loppuun mennessä, kuten alun perin oli suunniteltu. Sen sijaan Puolan viranomaiset lupasivat aloittaa neuvottelut valikoitujen sijoittajien kanssa tammikuussa 2008. Komissio ilmoitti 30 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä olevansa edelleen huolissaan viivästyksestä ja ilmoitti selkeästi odottavansa, että Szczecinin telakan uusi johto toimittaa uuden rakenneuudistussuunnitelman alustavan luonnoksen helmikuun 2008 loppuun mennessä. Komissio toisti tämän kehotuksen useaan kertaan. Komissio vaati useaan otteeseen, että yksityistämisen aikataulua on noudatettava tiukasti.

(112) Kun due diligence -tarkastus oli tehty, ainoa Szczecinin telakan ostamisesta kiinnostunut sijoittaja, Amber-niminen yritys, esitti 20 päivänä joulukuuta 2007 ehdollisen sitovan tarjouksen, joka toimitettiin arvioitavaksi KPS:n ja ARP:n yksityistämisasiantuntijalle.

(113) Amberille myönnettiin 20 päivänä maaliskuuta 2008 neuvotteluja koskeva yksinoikeus, jota jatkettiin useaan otteeseen, kunnes sen voimassaolo lopulta päättyi 12 päivänä toukokuuta 2008.

(114) Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle 29 päivänä helmikuuta 2008 Amberin laatiman Szczecinin telakan alustavan rakenneuudistussuunnitelman. (9) Amber toimitti päivitetyn talousennusteen 9 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä sähköpostiviestillä. Komissio esitti luonnosta koskevia huomautuksia suullisesti komission yksiköiden, Puolan viranomaisten, telakan ja Amberin edustajien välisessä kokouksessa, joka pidettiin Varsovassa 10 päivänä huhtikuuta 2008, ja kirjallisia huomautuksia 21 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

(115) Puolan viranomaisten kanssa 12 päivänä toukokuuta 2008 pidetyssä kokouksessa Amber ilmoitti vetäytyvänsä Szczecinin telakan yksityistämishankkeesta. Puolan viranomaiset ilmoittivat tästä muutoksesta komissiolle vielä samana päivänä. Valtiokonttorille antamassaan selvityksessä Amber ilmoitti vetäytymisensä johtuvan pääasiallisesti siitä, että se oli due diligence -tarkastuksen perusteellisen tarkastelun yhteydessä todennut, ettei telakka voi tuottaa voittoa edes rakenneuudistustoimien toteuttamisen ja niihin liittyvien mittavien investointien jälkeen. Koska Amber oli ainoa tarjoaja, sen vetäytyminen merkitsi vuonna 2007 aloitetun yksityistämishankkeen päättymistä.

(116) Puola ilmoitti komissiolle 26 päivänä toukokuuta 2008, että yksityistäminen oli käynnistetty uudelleen. Myöhemmissä päiväraporteissaan Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle toteuttamistaan toimista, joiden tarkoituksena oli löytää Szczecinin telakalle ostaja. Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle kirjeitä, joissa potentiaaliset sijoittajat tiedustelivat yksityistämishankkeen jatkumisesta ja pyysivät saada telakan esitteen sitten kun se valmistuisi.

(117) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 13 päivänä kesäkuuta 2008 pidetyssä kokouksessa, että useat yritykset aikoivat toimittaa komissiolle telakan rakenneuudistusta koskevat suunnitelmansa 26 päivään kesäkuuta 2008 mennessä. Tämän jälkeen komissio tapasi Puolan viranomaisten pyynnöstä ja niiden läsnäollessa kaksi potentiaalista sijoittajaa, jotka olivat ilmoittaneet olevansa kiinnostuneita ostamaan Szczecinin telakan. Nämä yritykset olivat norjalainen Ulstein ja puolalainen Mostostal Chojnice. Tapaamisissa molemmat yritykset esittelivät komissiolle rakenneuudistusstrategiansa.

(118) Tämän jälkeen Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle Mostostal Chojnicen laatiman, kesäkuulle 2008 päivätyn luonnoksen Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi vuosiksi 2008–2018 (Projekt programu restrukturyzacji Stoczni Szczecińskiej Nowa na lata 2008-2018 w trakcie opracowywania), jäljempänä ’kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelma’. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 7 päivänä heinäkuuta 2008, että Mostostal Chojnice ja Ulstein olivat allekirjoittaneet aiesopimuksen mahdollisesta yhteistyöstä siinä tapauksessa, että Mostostalista tulisi Szczecinin telakan omistaja. Aiesopimuksen mukana Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle Mostostalin laatiman rakenneuudistussuunnitelman päivitetyn version.

(119) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 14 päivänä heinäkuuta 2008, että Szczecinin telakan yksityistämistä jatketaan, ja pyysivät potentiaalisille sijoittajille lisäaikaa rakenneuudistussuunnitelman viimeistelyyn. Puolan viranomaiset lupasivat esittää komissiolle täydellisen rakenneuudistussuunnitelman 12 päivään syyskuuta 2008 mennessä.

(120) Komissio hyväksyi lopullisen rakenneuudistussuunnitelman toimituspäivää koskevan ehdotuksen.

(121) Syyskuun 12 päivänä 2008 Puolan viranomaiset toimittivat lopullisen version Szczecinin uuden telakan rakenneuudistussuunnitelmasta vuosiksi 2008–2012 (Program restrukturyzacji dla Stoczni Szczecińskiej Nowa na 2008-2012), jäljempänä ’12 päivänä syyskuuta 2008 päivätty rakenneuudistussuunnitelma’.

(122) Ulstein ilmoitti komissiolle 22 päivänä syyskuuta 2008 vetäytyvänsä yksityistämishankkeesta. Tämän vuoksi komissio katsoi, että Ulsteinin ja Mostostalin yhteistyönä laadittu syyskuun 2008 rakenneuudistussuunnitelma oli mitätön. Tästä huolimatta kyseistä suunnitelmaa kuvaillaan ja arvioidaan jäljempänä erityisesti sen vuoksi, että Mostostal ilmoitti 22 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä aikovansa toteuttaa suunnitelman yksin.

(123) Mostostal ilmoitti komissiolle 30 päivänä syyskuuta 2008 pidetyssä tapaamisessa, että se suunnitteli edelleen tekevänsä yhteistyötä Ulsteinin kanssa Szczecinin telakan rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Mostostal esitti Ulsteinin kanssa tehdyn sopimusluonnoksen (jota ei ollut allekirjoitettu eikä edes parafoitu), jonka perusteella yritysten oli määrä luoda ensisijaisen tavarantoimittajan ja asiakkaan välinen suhde. Ulsteinin oli määrä siirtää Szczecinin telakalle alusten runkojen ja myöhemmin kokonaisten offshore-alusten rakentaminen markkinaehdoin Ulstein-yhtymän nimissä. Ulsteinin oli määrä jakaa Mostostalin kanssa osaamisensa ja kokemuksensa telakkatoiminnan alalla, niin ikään markkinaehdoin. Uudessa yhteistyösopimusluonnoksessa ei määrätä Ulsteinin taloudellisesta osallistumisesta 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyn rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen.

2.5 SYYSKUUN 2006 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

(124) Muutettu rakenneuudistussuunnitelma kattaa vuodet 2006–2011. Se on laadittu yhteistyössä konsulttitoimisto Deloitten kanssa, ja sen tarkoituksena on saattaa vuonna 2002 aloitettu rakenneuudistus päätökseen komissiolle lokakuussa 2005 esitetyn suunnitelman pohjalta, vaikka sen ei katsottukaan kykenevän palauttamaan yrityksen elinkelpoisuutta. Muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden pitäisi palautua vuonna 2009.

(125) Uuden rakenneuudistussuunnitelman keskeisiä ajatuksia on Szczecinin telakan tuotannon suuntaaminen huipputekniikkaa edustavien alusten rakentamiseen. Tämä perustuu seuraaviin näkökohtiin: suurempi lisäarvo, hintakilpailun kiristyminen vähemmän edistynyttä tekniikkaa edustavissa markkinasegmenteissä, Szczecinin telakan tekninen soveltumattomuus tuottaa suuria konttialuksia, joiden kysyntä nykyään kasvaa, sekä telakan osaaminen ja kokemus erityisesti ruostumattomasta duplex-teräksestä valmistettujen pitkälle erikoistuneiden kemikaalisäiliöalusten tuotannosta.

(126) Vaikka telakan nykyinen tilauskanta (toimitukset vuosina 2008–2009) muodostuu lähinnä konttialuksista (70 %), telakka valmistaa jo nyt huipputekniikkaa edustavia kemikaalisäiliöaluksia ja con-ro-aluksia (30 %). Suunnitelman mukaan telakka laajentaa tuotantoaan vuoteen 2010 mennessä kolmella markkinasegmentillä eli kemikaalisäiliöalusten, ro-ro-alusten (sisältää myös con-ro- ja ro-pax-alukset) ja huipputekniikkaa edustavien monikäyttöalusten segmentillä.

(127) Uuden strategian täytäntöönpanon lisäksi on tarkoitus toteuttaa markkinointi- ja myyntikampanja sekä uudistaa telakan organisaatiota ja sen käyttämää teknologiaa. Suunniteltujen investointien ja aloitteiden kokonaiskustannuksiksi arvioidaan 203 900 000 zlotya. Investoinnit ja aloitteet on määrä toteuttaa vuosina 2006–2009.

(128) Työntekijöiden poissaolojen suureen määrään ja ammattitaitoisen työvoiman muualle siirtymiseen liittyvät ongelmat pyritään suunnitelman mukaan ratkaisemaan palkankorotuksilla. Niiden seurauksena vuoden 2011 keskipalkka olisi 28 prosenttia suurempi kuin vuonna 2006.

(129) Suunnitelman mukaan työvoimaa on tarkoitus vähentää edelleen 4 298 työntekijään vuonna 2011, mikä on noin 20 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2006 (5 322 työntekijää) tai yhteensä 53 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2001 (8 071 työntekijää). Suunnitelmasta ei kuitenkaan käy selvästi ilmi, toteutetaanko työvoiman vähentäminen irtisanomisten avulla vai siirtämällä työntekijöitä tytäryhtiöihin.

(130) Muut toimet, joiden avulla pyritään parantamaan ammattitaitoisten työntekijöiden motivaatiota, on määritelty hyvin yleisellä tasolla: uuden henkilöstöpolitiikan muotoilu, optimaalisen työntekijämäärän määrittäminen, nykyisen arviointijärjestelmän uudelleentarkastelu ja kannustinjärjestelmän luominen. Vastaavia hankkeita on suunnitteilla myös keskijohdon tarpeita varten.

(131) Suunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joiden tavoitteena on rahoituspolitiikan optimointi. Esimerkiksi sopimuksiin on tarkoitus sisällyttää lausekkeita, joiden avulla voidaan vähentää raaka-aineiden hintojen ja valuuttakurssien vaihtelusta aiheutuvia riskejä (luonnollinen suojautuminen), ja pankkien kanssa pyritään neuvottelemaan pidempiaikaisia termiinisopimuksia. Ei kuitenkaan näytä siltä, että termiinisopimuksista käydyt neuvottelut yksityisten pankkien kanssa olisivat johtaneet toivottuun tulokseen.

(132) Ennusteen mukaan telakan tuotanto rakenneuudistuksen päättyessä vuonna 2011 on 211 682 tasattua bruttotonnia, kun se vuonna 2005 oli 213 044 tasattua bruttotonnia.

(133) Työvoiman väheneminen lisää työntekijäkohtaista tuottavuutta niin, että kun se vuonna 2003 oli 34 tasattua bruttotonnia työntekijää kohti, vuonna 2011 tuottavuus on 49,3 tasattua bruttotonnia työntekijää kohti. Vuonna 2003 tuottavuus oli työtunteina laskien 47 työtuntia per tasattu bruttotonni. Vuonna 2011 tuottavuuden arvioidaan olevan 34 työtuntia per tasattu bruttotonni.

(134) Suunnitelman mukaan sijoitetun pääoman tuotto kasvaa vuosina 2007–2011 keskimäärin 19 prosenttia vuodessa (kun palkankorotuksista aiheutuvia kustannuksia ei oteta huomioon), minkä väitetään vastaavan yksityisen sijoittajan odottamaa tuottoastetta. Jos palkkakustannukset otetaan huomioon, pääoman tuotto olisi 1,45 prosenttia vuodessa.

(135) Suunnitelmassa analysoidaan myös telakan alttiutta valuuttakurssien, työvoimakustannusten ja teräksen hinnan vaihteluille. Analyysissa on otettu huomioon seuraavat tekijät: zlotyn arvon nousu 5 ja 10 prosentilla rakenneuudistuksen aikana eli vuosina 2006–2011 (lähtötasona oletusarvo 3,26 PLN/USD), työvoimakustannusten kasvu 7,5 prosentilla vuodessa (lähtötason oletusarvo 5 prosenttia vuodessa) ja teräksen hinnan nousu 20 prosentilla.

(136) Suunnitelman mukaan operatiivisen toiminnan nykyinen rahoitusmalli, joka muodostuu laivanvarustajilta saatavista ja KUKEn takaamista etumaksuista sekä valtion myöntämistä takauksista ja lainoista, korvataan mallilla, joka muodostuu laivanvarustajilta saatavista ja KUKEn takaamista etumaksuista ja markkinaehtoisista lainoista.

(137) Suunnitelmassa mainitaan rahoitus, joka muodostuu valtion myöntämistä lisätakauksista luotoille, joiden määrä on yhteensä 35 miljoonaa dollaria vuosina 2006–2007 ja 25 miljoonaa dollaria vuosina 2008–2009. Lisäksi siinä mainitaan KUKEn myöntämien takausten korvaaminen markkinaehtoisilla takauksilla ja markkinaehtoisten lainojen ottaminen. Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan ainoastaan yksi toteutunut takaussopimus. Suunnitelman mukaan KUKEn takauksia olisi tarkoitus käyttää jatkossa keskimäärin 200 miljoonan dollarin arvosta vuodessa.

(138) Suunnitelmassa arvioidaan rakenneuudistuksen kustannuksiksi 3,7 miljoonaa zlotya ja rakenneuudistuskauden operatiivisen toiminnan kustannuksiksi 11 120 miljoonaa zlotya. Kumpikin luku kattaa vuodet 2002–2009. Suunniteltujen aloitteiden ja investointien kustannuksiksi on arvioitu 203,9 miljoonaa zlotya. Talouden rakenneuudistus ilmoitetaan loppuun saatetuksi, lukuun ottamatta 20,7 miljoonan zlotyn suuruisen erän mitätöintiä.

(139) Rakenneuudistuksen kustannuksista 190 miljoonaa zlotya on tarkoitus rahoittaa ulkoisten rahoituslähteiden avulla; tästä 95 miljoonaa zlotya on tarkoitus saada telakan osakepääoman korotuksesta laskemalla liikkeeseen uusia osakkeita, jotka yksityinen sijoittaja ostaa. Päätös osakepääoman korottamisesta tehtiin osakkaiden ylimääräisessä kokouksessa. Syyskuussa 2006 uusia osakkeita merkittiin 95 miljoonan zlotyn arvosta, mikä on 21 prosenttia Szczecinin telakan osakkeista. Jäljelle jäävä osuus kuului edelleen valtion määräysvaltaan.

(140) Loput 95 miljoonaa zlotya oli tarkoitus saada pitkäaikaisesta investointilainasta niin ikään yksityisistä lähteistä. Vuosien 2006–2009 talousennusteen mukaan kaudella oli määrä toteuttaa sekä osakepääoman korotus että hankkia pitkäaikainen investointilaina.

(141) Lisäksi suunnitelmassa mainitaan omana rahoitusosuutena 165,9 miljoonaa zlotya toimitusluotoista, joita ei kuitenkaan määritellä tarkemmin.

(142) Suunnitelman mukaan telakan omana rahoitusosuutena on pidettävä myös yhteensä 628,7 miljoonan zlotyn lisäsuorituksia, jotka laivanvarustajien on määrä maksaa sopimusten uudelleenneuvottelemisen perusteella.

(143) Suunnitelman perusteella juoksevan operatiivisen toiminnan rahoittamiseen käytettäisiin myös markkinaehtoisia lainoja ja laivanvarustajilta saatavia etumaksuja, joilla ei ole KUKEn takausta ja joiden kokonaisarvo koko rakenneuudistuskauden aikana vuosina 2002–2009 olisi 3 200 miljoonaa zlotya.

(144) Suunnitelmassa oletetaan myös, että 399 miljoonan zlotyn tulevasta kassavirrasta osoitetaan tietty osa (14,5 miljoonaa zlotya) investointeihin ja osa operatiivisen toiminnan rahoittamiseen. Suunnitelmassa todetaan kuitenkin erikseen, että tätä ei voida pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna omana rahoitusosuutena.

(145) Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Szczecinin telakka on jo toteuttanut vastasuoritteet supistaessaan tuotantokapasiteettiaan siten, että se ei ottanut haltuunsa huomattavaa osaa SSPH:n omaisuudesta ja työntekijöistä yrityksen mentyä konkurssiin. SSPH:n vuotuinen enimmäiskapasiteetti oli tämän tulkinnan mukaan vuonna 2001 eli ennen konkurssin julistamista 345 600 tasattua bruttotonnia ja vuosina 1995–1999 322 000 tasattua bruttotonnia (vuosituotanto oli tuolla kaudella keskimäärin 244 000 tasattua bruttotonnia). Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Szczecinin telakan tuotantokapasiteetti on nykyään 255 720 tasattua bruttotonnia. Tämän perusteella tuotantokapasiteetti on supistunut suunnitelman mukaan lähes 100 000 tasatulla bruttotonnilla.

2.6 KESÄKUUN 2008 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

(146) Mostostal on Puolassa sijaitseva yritys, jonka osakkeista 100 prosenttia omistaa KEM-yhtymä. Yritys valmistaa erilaisia terästuotteita (siltoja, nostureita, rakennuksia jne.). Yritys oli aiemmin valtion omistuksessa, mutta se yksityistettiin vuonna 1992. Vuodesta 2003 se on kuulunut perheomistuksessa olevalle KEM-teollisuusyhtymälle. KEM harjoittaa metalliromun jalostusta ja kauppaa sekä mm. Mostostalin valmistamien metalliteollisuuden tuotteiden tukkumyyntiä. KEMin liikevaihto vuonna 2007 oli 700 miljoonaa zlotya (207 miljoonaa euroa), mistä 100 miljoonaa zlotya (30 miljoonaa euroa) oli peräisin Mostostalin tuotannosta.

(147) Keskeinen liiketoimintastrategia perustuu telakan toiminnan monipuolistamiseen teräsrakenteiden ja telakkatuotteiden suuntaan. Näin pyritään vähentämään telakan riippuvuutta telakkamarkkinoiden heilahteluista. Tuotannon rakenneuudistus on määrä toteuttaa kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa eli vuoden 2009 alkuun mennessä telakka rakentaa valmiiksi nykyiseen tilauskantaan kuuluvat alukset ja aloittaa teräsrakenteiden tuotannon. Toisessa vaiheessa teräsrakenteiden tuotantoa laajennetaan, kunnes saavutetaan tavoitetaso eli 50 prosenttia telakan tuotantotehosta. Jäljelle jäävä osuus käytetään telakkatuotteiden tuotantoon.

(148) Telakkatuotannon osalta Mostostalin suunnitelmat perustuvat yhteistyöhön norjalaisen Ulsteinin telakan kanssa. Yritykset allekirjoittivat 7 päivänä heinäkuuta 2008 aiesopimuksen, jossa ne sopivat mahdollisen yhteistyösopimuksen neuvottelemisesta. Yhteistyö tarkoittaisi lähinnä siitä, että osa Szczecinin telakan tuotantokapasiteetista olisi Ulsteinin käytössä.

(149) Terästuotteiden tuotannon alalla Mostostal aikoo hyödyntää Szczecinin telakan tuotanto-omaisuutta laajentaakseen omaa tuotantoaan, minkä lisäksi se aikoo hyödyntää mahdollisuutta käyttää merikuljetuksia. Suunnitelmassa suhtaudutaan optimistisesti Puolan terästuotemarkkinoiden kehitykseen ja odotetaan erityisesti laaja-alaisia investointeja Puolan infrastruktuuriin. Telakkatoiminnan osalta suunnitelmaan sisältyy ro-pax-tyyppisten alusten ja monikäyttöalusten rakentaminen, ja siinä oletetaan, että näissä segmenteissä hintojen ”suuntaus on nouseva telakkamarkkinoiden kehityksestä riippumatta”.

(150) Suunnitelman mukaan on tarkoitus toteuttaa omaisuuserien uudelleenjärjestely luovuttamalla noin 30 prosenttia tuotantoalasta muuhun kuin perustoimintaan, esimerkiksi vuokraamalla se kolmansille. Yksi telakan rakennusalustoista, Wulkan 1, siirretään pois telakkatuotannosta muihin tarkoituksiin kuin alusten rakentamiseen tarkoitettujen teräsrakenteiden tuotantoon. Rakennusalustan sulkeminen esitetään suunnitelmassa vastasuoritteena.

(151) Suunnitelman mukaan vuosina 2008–2012 toteutetaan 264 miljoonan zlotyn investoinnit ja vuosina 2013–2018 vielä 90 miljoonan zlotyn lisäinvestoinnit. Suunnitelmassa esitetään luettelo investoinneista sekä arvio kertyvistä säästöistä työtunteina ja operatiivisina kustannuksina. Toisaalta suunnitelmassa todetaan myös, että telakka allekirjoitti 12 päivänä kesäkuuta 2008 ulkopuolisen konsultin kanssa sopimuksen telakan modernisointisuunnitelman laatimisesta ja siihen tarvittavien investointien arvioimisesta.

(152) Suunnitelman mukaan työvoima lisääntyy noin 14 prosentilla niin, että vuonna 2012 työntekijöitä on 5 010.

(153) Suunnitelmassa oletetaan, että telakkatuotanto rahoitetaan laivanvarustajilta saatavilla ennakkomaksuilla, jotka olisivat 80–90 prosenttia myyntihinnasta.

(154) Suunnitelman mukaan rakenneuudistuksen onnistuminen edellyttää, että telakka saa lisää valtiontukea. Suunnitelmassa mainitaan useita pääomankorotuksia sekä valtion tai sen omistamien julkisten laitosten myöntämien lainojen muuttaminen osakkeiksi; näiden toimenpiteiden arvo olisi yhteensä 588 miljoonaa zlotya. Määrään sisältyy ARP:n toteuttama 145 miljoonan zlotyn pääomankorotus, josta tehtiin päätös kesäkuussa 2008. Lisäksi suunnitelmassa mainitaan, että ARP voisi myöntää telakalle 32 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (68 miljoonan zlotyn) lainan. Lisäksi suunnitelmassa mainitaan laivanvarustajien etumaksuihin liittyvien lisätakausten hankkiminen KUKElta 431 miljoonan zlotyn nimellisarvosta.

(155) Sijoittaja on ilmoittanut haluavansa toteuttaa 149,5 miljoonan zlotyn pääomankorotuksen, jolla rahoitettaisiin osa vuosien 2008–2012 investointiohjelmasta. Muu osa investointiohjelmasta on määrä rahoittaa telakan kassavirran avulla.

(156) Suunnitelmassa esitetään rakenneuudistuskaudelle 2008–2012 laaditut rahoitussuunnitelmat, joiden mukaan telakan elinkelpoisuus palautuisi vuodesta 2010 alkaen. Suunnitelmassa luetellaan yleisellä tasolla ja ilman perusteluja erilaisia oletuksia, joiden pohjalta rahoitussuunnitelmat on laadittu, mutta siinä ei kerrota, millaisen rahoitusmallin pohjalta näihin arvioihin on päädytty. Suunnitelman mukaan tavoitteena on, että oman pääoman tuotto olisi vuonna 2012 noin 26 prosenttia. Tämän näennäisen korkean tuottavuuden myönnetään kuitenkin johtuvan siitä, että oma pääoma pysyy aiempina vuosina kertyneiden tappioiden vuoksi alhaisena. Realistisempi käsitys asiasta saadaan, jos aiempien vuosien tappioita ei oteta huomioon. Silloin oman pääoman tuotto on 7,6 prosenttia vuonna 2011 ja 9,8 prosenttia vuonna 2012, mikä suunnitelman mukaan on suunnitellulle investoinnille kannattavuusrajalla oleva tuotto.

(157) Tase-ennusteiden perusteella käyttöomaisuuden arvon on määrä nousta vuoden 2008 noin 100 miljoonasta zlotysta noin 200 miljoonaan zlotyyn vuonna 2012.

2.7 SYYSKUUN 12 PÄIVÄNÄ 2008 PÄIVÄTTY RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

(158) Syyskuun 12 päivänä 2008 päivätty rakenneuudistussuunnitelma perustuu samantapaisiin oletuksiin kuin kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelma. Tärkein strateginen idea on tuotannon monipuolistaminen, ja rakenneuudistuksen onnistuminen on määrä varmistaa Mostostalin ja Ulsteinin yhteistyön avulla siten, että yritykset yhdistävät kokemuksensa teräksentuotannon ja telakkatuotannon alalla. Kesäkuun suunnitelmaan verrattuna tämä tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma on hiotumpi, sillä eräät rakenneuudistukseen ja toiminnan monipuolistamiseen liittyvät käytännön toimenpiteet on kuvattu perusteellisemmin. Tämä näkyy suunnitellussa organisaation ja yritysrakenteen uudelleenjärjestelyssä (ks. taulukko 2 jäljempänä).

(159) Suunnitelman mukaan nykyinen telakka, josta käytetään nimeä ”SSN Nowa”, saattaisi päätökseen kannattamattomien alusten tuotannon voimassa olevien sopimusten mukaisesti, minkä jälkeen se lakkautettaisiin. Telakan varat myytäisiin kolmelle uudelle yritykselle, jotka ovat SSN Mostostal (kokonaan Mostostalin määräysvallassa), SSN Ulstein (kokonaan Ulsteinin määräysvallassa) ja SSN Wspólna (Mostostalin ja Ulsteinin jaetussa määräysvallassa siten, että kummallakin on 50 prosenttia osakkeista). Lisäksi nykyisestä suunnittelutoimistosta (biuro projektowe) tulee erillinen yritys, jonka nimi on SSN Biuro projektowe. Suunnitelman mukaan Mostostal perustaa vuonna 2010 uuden yrityksen nimeltä SSN Odra, joka jatkaa Szczecinin telakan nykyistä telakkatoimintaa ja rakentaa ro-pax-, ro-ro- ja con-ro-aluksia sekä kemikaalisäiliöaluksia. Taulukko 2 Szczecinin telakan yritysrakenteen uudelleenjärjestely 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan Omistaja Toiminta Pääomankorotus (miljoonaa zlotya) Liikevaihto (miljoonaa zlotya) Työvoima Investointi-ohjelma (miljoonaa zlotya) SSN Nowa 100 % Mostostal Laivanrakennus – nykyiset sopimukset 434 (valtiontuki) v.2009: 680 v.2010: 1 000 seur. vuodet 0 4 011 v. 2009, tavoite: 0 ei ole SSN Mostostal 100 % Mostostal Teräselementit 80 148 (10 %) 297 v. 2009, tavoite: 352 59 SSN Ulstein 100 % Ulstein Laivanrakennus – offshore-alukset 67,3 155 (11 %) 150 10 SSN Wspólna 50 % Mostostal, 50 % Ulstein Terästuotteiden esivalmisteet 95 370–400 (28 %) 1 062 v. 2009, tavoite: 663 34,5 SSN Biuro projektowe 50 % Mostostal, 50 % Ulstein Suunnittelu 0,2 9 (0,6 %) 150 0,5 SSN Odra 100 % Mostostal Laivanrakennus – ro-pax-, ro-ro- ja kemikaali-säiliöalukset 0,2 600–700 (49 %) 835 v. 2010, tavoite: 500 ei ole Yhteensä 434 valtiolta ja 242,7 sijoittajilta 1 412 1 815 104

(160) Suunnitelman mukaan SSN Nowa ja SSN Odra jatkaisivat nykyistä telakkatoimintaa, mutta niillä ei olisi omaa käyttöomaisuutta, vaan ne hankkisivat terästuotteiden esivalmisteet SSN Wspólnalta alihankintana ja kokoaisivat alukset ja varustelisivat ne SSN Mostostalin tai SSN Ulsteinin tuotantokapasiteetin avulla. Suunnitelmassa ei selitetä, miten tuotantokapasiteetti käytännössä jaettaisiin, eikä sitä, millaisin ehdoin tuotantokapasiteettia luovutettaisiin ensin SSN Nowan ja sitten SSN Odran käyttöön.

(161) SSN Ulsteinin ja SSN Mostostalin on tarkoitus päästä markkinoille, joista Szczecinin telakalla ei ole lainkaan kokemusta. Suunnitelmassa ei kuitenkaan analysoida näitä markkinoita.

(162) Suunnitelmassa selitetään, että Ulstein siirtää nykyään alusten runkojen valmistuksen alihankkijoille, mutta aikoo jatkossa ryhtyä valvomaan myös tuotantoketjun alkupäätä. Ostamalla Szczecinin telakan tuotantokapasiteetin Ulstein pystyisi siis integroimaan tuotantoprosessin vertikaalisesti. SSN Ulstein suunnittelee kohtuullista kasvua ja aikoo aluksi rakentaa alusten runkoja ja myöhemmin puoliksi ja kokonaan varusteltuja offshore-aluksia. Suunnitelmassa ei anneta tarkempia tietoja suunnitelluista tuotantomääristä, alusten runkojen tai alusten hinnoista, kustannuksista, kannattavuudesta yms.

(163) Mostostalin kiinnostus investoida Szczecinin telakkaan perustuu samoihin syihin kuin kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä. Sijoittajan tavoitteena on laajentaa tuotantokapasiteettia teräsrakenteiden tuotantoon ja päästä hyödyntämään suoria merikuljetuksia. Näin se voi alentaa kuljetuskustannuksia, kun suurempia kokonaisuuksia voidaan siirtää valmiiksi asennettuina. Suunnitelmassa ei esitetä tarkempia tietoja suunnitelluista tuotantomääristä, hinnoista, kustannuksista, marginaalista yms.

(164) Suunnitelman mukaan SSN Nowassa ei ole tarkoitus toteuttaa rakenneuudistusta, vaan yritys on määrä lakkauttaa sen jälkeen kun se on rakentanut valmiiksi nykyiseen tilauskantaan sisältyvät kannattamattomat alukset. Suunnitelmassa esitetään telakkateollisuutta koskeva markkina-analyysi, jossa kuitenkin käsitellään suurelta osin sellaisia markkinasegmenttejä, joilla telakan ei ole tarkoitus toimia tulevaisuudessa.

(165) Suunnitelmassa ei esitetä SSN Odran liiketoimintasuunnitelmaa. Yrityksen strategian osalta suunnitelmassa kaavaillaan, että SSN Odra voisi saada kannattavia sopimuksia valtiolliselta Polska Żegluga Morska -yritykseltä ro-pax-tyyppisten matkustaja-alusten rakentamista varten. Lisäksi SSN Odra voisi rakentaa tällaisten alusten sotilaskäyttöön tarkoitettuja versioita. Tästä aiheesta ei kuitenkaan esitetä tarkempia tietoja.

(166) Suunnitelman mukaan SSN Wspólnan on tarkoitus ennen muuta tarjota palveluja muille yrityksille. Suunnitelmassa oletetaan, että teräsrakenteiden esivalmisteisiin liittyvä SSN Wspólnan tuotantokapasiteetti olisi tuhatta tonnia. SSN Ulsteinin tarve olisi 15–20 tuhatta tonnia ja SSN Mostostalin 12–15 tuhatta tonnia terästä. Suunnitelman mukaan noin 30 tuhatta tonnia terästä varattaisiin muuhun kuin SSN Ulsteinin harjoittamaan telakkatoimintaan. Lisäksi suunnitelmassa esitetään, että SSN Wspólnan jäljelle jäävä tuotantokapasiteetti (9–17 tuhatta tonnia terästä eli 12–23 prosenttia kapasiteetista) voitaisiin osoittaa muille toimijoille alihankinnan puitteissa. Suunnitelmassa ei kuitenkaan esitellä tarkemmin tällaisen toiminnan kohdemarkkinoita, tarpeita eikä kannattavuusnäkymiä.

(167) Organisaation uudelleenjärjestelyn ohella on tarkoitus toteuttaa omaisuuden ja talouden uudelleenjärjestely ja vähentää työvoimaa huomattavasti.

(168) Suunnitelman mukaan SSN Ulsteiniin, SSN Mostostaliin ja SSN Wspólnaan on tarkoitus investoida yhteensä 104 miljoonaa zlotya. Lisäksi SSN Nowan on investoitava eräiden […] (10) miljoonan zlotyn arvoisten tuotantoresurssien siirtämiseen. Tarkoituksena on vapauttaa tonttimaata ja saada sen myynnistä rakenneuudistuksen toteuttamiseen tarvittavia varoja.

(169) Wulkan 1 -rakennusalustan suunnitellusta käytöstäpoistamisesta 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyssä rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan (samoin kuin kesäkuun 2008 suunnitelmassa), että sitä ei enää käytetä telakkatoimintaan, vaan että SSN Mostostal ryhtyy käyttämään sitä teräsrakenteiden valmistukseen.

(170) Suunnitelman mukaan työvoimaa vähennetään lähes 60 prosentilla eli 1 815 työntekijään.

(171) Rahoitussuunnitelmien mukaan SSN Ulstein aloittaa toimintansa vuonna 2009 ja alkaa tuottaa voittoa vuonna 2010. SSN Mostostalin ja SSN Wspólnan on tarkoitus aloittaa toimintansa vuonna 2009, ja niiden pitäisi tuottaa voittoa alusta alkaen. SSN Odra aloittaa telakkatoiminnan vuonna 2010, ja rahoitussuunnitelmien mukaan sen pitäisi alkaa tuottaa voittoa välittömästi.

(172) SSN Ulsteinin arvioitu myyntivoitto on 6 prosenttia, mitä suunnitelmassa pidetään riittävänä. SSN Odran tapauksessa myyntivoitto olisi ensimmäisenä tuotantovuonna 11 prosenttia (koska vuoden aikana on tarkoitus toteuttaa kaksi erittäin tuottoisaa sopimusta) ja seuraavina vuosina 7–8 prosenttia. SSN Mostostalin arvioitu myyntivoitto olisi 6–9 prosenttia vuosina 2009–2011 ja 11 prosenttia vuonna 2012. SSN Wspólnan ja SSN Biuro projektowen myyntivoitot olisivat marginaaliset: SSN Wspólnalla 0,4 prosenttia koko toiminnan ajan ja SSN Biuro projektowella 1,6 prosenttia. Suunnitelman mukaan näiden kahden yrityksen alhaiset myyntivoitot johtuvat alhaisista marginaaleista ja ovat perusteltuja, koska yritykset ovat palveluyrityksiä, jotka toiminnallaan avustavat lopputuotteita valmistavia yrityksiä, suurelta osin niiden toimittamia materiaaleja käyttäen.

(173) SSN Nowan on tarkoitus panna täytäntöön telakan nykyiseen tilauskantaan sisältyvät kannattamattomat sopimukset. Tämä tarkoittaa sitä, että yritys tuottaa tappiota koko toimintansa ajan lakkauttamiseensa asti. Tämän vuoksi suunnitelman toteuttaminen edellyttää, että SSN Nowan tulevien tappioiden kattamiseksi myönnetään 430 miljoonaa zlotya lisää valtiontukea. Tämän suunnitelman mukaan valtiontukea tarvittaisiin siis vähemmän kuin kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelman mukaan: silloin edellytettiin 588 miljoonan zlotyn pääomankorotuksen ja 68 miljoonan zlotyn lainan myöntämistä. Komissio huomauttaa kuitenkin, että julkiset laitokset (ARP ja KPS) olivat tällä välin (elokuussa 2008) toteuttaneet toimenpiteen, jonka yhteydessä velkoja muutettiin osakkeiksi yhteensä 130 miljoonan zlotyn arvosta.

2.8 VASTASUORITTEET

(1) Puolan viranomaisten ja komission yksiköiden välillä joulukuussa 2006 tehdyn sopimuksen perusteella komissio aloitti Puolan viranomaisten ja Szczecinin telakan edustajien kanssa intensiiviset neuvottelut tarvittavien vastasuoritteiden määrittämiseksi.

(175) Yhteistyössä ulkopuolisen konsultin ja telakan kanssa komissio määritteli jäljempänä esitellyn menetelmän, jonka mukaisesti Puolan viranomaisten vastasuoritteeksi ehdottama tuotantokapasiteetin supistaminen arvioidaan.

(176) Jotta vastasuoritteilla olisi merkitystä, tuotantokapasiteettia on supistettava niin paljon, että se on rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen pienempi kuin nykyään.

(177) Komissio arvioi ensin telakan nykyiset tekniset resurssit sen oletuksen perusteella, että alusten kokoaminen rakennusalustoilla on yksi telakan tuotantoprosessin pullonkauloista, jota ei ole helppo ohittaa ulkoistamisen avulla. Komission soveltaman menetelmän mukaisesti (jota Puolan viranomaiset ja telakan edustajat eivät ole vastustaneet) tuotantokapasiteetti lasketaan sen mukaan, kuinka kauan tyypillisen alusvalikoiman kokoaminen rakennusalustalla kestää (koska alusten bruttovetoisuuden vaihteluista huolimatta niiden kokoaminen voi kestää yhtä kauan).

(178) Nykyisen tuotantokapasiteetin laskennassa on otettu huomioon (tietynlaisen) aluksen kokoamiseen rakennusalustalla kuluva todellinen aika. Tähän aikaan vaikuttavat kaikki nykyisen tuotantoprosessin puutteet eli alhainen tuottavuus, tuotannon pullonkaulat, tuotantovälineiden kuluneisuus, tuotantoprosessin tehottomuus ja työvoimaan liittyvät ongelmat. Kokoamisaikaan vaikuttavista tekijöistä voidaan laskea pois ainoastaan telakan heikosta taloudellisesta tilanteesta johtuvat nykyiset taloudelliset rajoitukset. Käyttöpääoman epäsäännöllinen saatavuus tai sen puuttuminen kokonaan voi häiritä tuotantoprosessia merkittävästi. Koska kyseessä on ulkoinen tekijä, joka vaikuttaa kaikkiin vaikeassa taloudellisessa tilanteessa oleviin yrityksiin eikä pelkästään kyseiseen yritykseen, komissio katsoo, että telakan todellisia tuottavuuslukuja voidaan mukauttaa sen oletuksen pohjalta, että telakalla on jatkuvasti käytössään riittävästi käyttöpääomaa.

(179) Tulevaa tuotantokapasiteettia koskevissa ennusteissa on otettu huomioon (tietynlaisen) aluksen kokoamiseen rakennusalustalla tarvittava todennäköinen aika olettaen, että telakan tuottavuus on vertailukelpoinen muiden, kilpailevien eurooppalaisten telakoiden tuottavuuden kanssa. Toisin sanoen huomioon on otettava laitosten tarvittavan modernisoinnin vaikutus sekä työolojen optimointi (organisaatio, rahoitus, toimitukset, työntekijät).

(180) Modernisointi on välttämätön, jos telakka haluaa palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. Kun modernisointi lisää tuottavuutta, telakka voi yhtäältä vähentää panostusta tuotantoon ja toisaalta nopeuttaa tuotantoa. Kun tuotannon eri osa-alueet kehittyvät, telakan tuotantokapasiteetti eli kyky valmistaa tietty määrä tuotteita kasvaa. Tämän vuoksi on syytä täsmentää, että joidenkin tuotantovälineiden poistaminen käytöstä, esimerkiksi Szczecinin telakalla ehdotettu yhden rakennusalustan sulkeminen, saattaa jäädä merkityksettömäksi, jos telakan tuotantokapasiteetti kaiken kaikkiaan kasvaa. Jotta kyse olisi todellisista vastasuoritteista, telakan tuotantokapasiteetin supistaminen on toteutettava sillä tavoin, että kapasiteetti on rakenneuudistuksen päätyttyä eli investointien toteuttamisen ja tuottavuuden paranemisen jälkeen edelleen nykyistä alhaisempi. Vain tällä tavoin voidaan sovittaa yhteen kaksi tavoitetta eli palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus, mikä edellyttää tuottavuuden lisäämistä, ja välttää samalla valtiontuen vääristävä vaikutus kauppaan niin pitkälle kuin mahdollista.

(181) Jotta voidaan varmistaa, että nykyinen ja tuleva tuotantokapasiteetti on laskettu johdonmukaisesti, on laskelmissa käytettävä samaa tuotevalikoimaa eli samantyyppisiä aluksia. Vaihtoehtoisesti voitaisiin käyttää nk. ”tyypillistä alusta” (eli telakan tilauskannan perusteella tyypillistä bruttovetoisuutta).

(182) Szczecinin telakan toimittamien tietojen perusteella sen nykyinen tuotantokapasiteetti on taloudelliset rajoitukset huomioon ottaen noin 177 000–202 000 tasattua bruttotonnia riippuen siitä, sisällytetäänkö kemikaalisäiliöalukset tuotantovalikoimaan vai ei. Ilman taloudellisia rajoitteita telakan tuotantokapasiteetti on 208 000 tasattua bruttotonnia (9,15 alusta) kemikaalisäiliöalukset mukaan lukien ja 238 000 tasattua bruttotonnia (10,7 alusta) kemikaalisäiliöalukset pois lukien.

(183) Telakan mukaan vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa mainitut investoinnit eivät vaikuta kokoamisaikaan vaan ainoastaan vähentävät kustannuksia. Lisäksi telakka selitti, että vaikka jotkut investoinnit saattavat lyhentää kokoamisaikaa, vaikutusta tasaa tuotantomenetelmän perusteellinen muuttaminen, jonka vuoksi varustelu voidaan aloittaa aikaisemmin. Telakka huomautti myös, että kokoamisajan lyhentämiseksi olisi tehtävä investointeja itse rakennusalustoihin. Telakan arvion mukaan nämä investoinnit maksaisivat 200 miljoonaa euroa ja ovat siten sen ulottumattomissa.

(184) Edellä esitetyn perusteella telakan tuleva tuotantokapasiteetti (edellyttäen että mitään tuotantolinjoja ei suljeta) olisi yhtä suuri kuin nykyinen tuotantokapasiteetti ilman taloudellisten rajoitteiden vaikutusta eli 208 000 tasattua bruttotonnia kemikaalisäiliöalukset mukaan lukien ja 238 000 tasattua bruttotonnia kemikaalisäiliöalukset pois lukien.

(185) Jos pienin rakennusalusta (Wulkan 1) suljetaan, telakan tuotantokapasiteetti olisi 149 000 tasattua bruttotonnia (6,25 alusta) arvoltaan alimman bruttovetoisuuden mukaan (kemikaalisäiliöalukset mukaan lukien) ja 178 000 tasattua bruttotonnia (7,8 alusta) arvoltaan korkeimman bruttovetoisuuden mukaan (kemikaalisäiliöalukset pois lukien).

(186) Komissio on laskenut näiden numerotietojen perusteella, että pienimmän rakennusalustan sulkeminen supistaisi tuotantokapasiteettia tuotevalikoimasta riippuen 25–46 prosentilla. Tämän perusteella ja ottaen huomioon, että muiden rakennusalustojen sulkeminen supistaisi tuotantokapasiteettia vähintään 59 prosentilla, komission yksiköt katsovat alustavasti, että Puolan viranomaisten ehdottama Wulkan 1:n sulkeminen olisi riittävä vastasuorite.

2.9 TUKITOIMENPITEET

(187) Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa lueteltujen tukitoimenpiteiden osalta. Toimenpiteisiin kuuluivat pääomankorotus, kaksi suoritusvakuutta, jotka ARP:n oli tarkoitus myöntää, sekä joitakin kiinteistöveromaksujen lykkäyksiä ja mitätöintejä, jotka Szczecinin kaupunki oli hyväksynyt. Toimenpiteiden nimellisarvo oli 126 524 652 zlotya.

(188) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainittuja toimenpiteitä nro 62 ja 63 eli kahta suoritusvakuutta ei ole myönnetty. (11) Lisäksi Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että kiinteistöveron mitätöinti, joka mainitaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa toimenpiteinä nro 64 ja 68, on lykätty. (12)

(189) Jäljempänä olevassa taulukossa 3 on eritelty toimenpiteet, jotka on myönnetty sen jälkeen kun Puola liittyi EU:hun 1 päivänä toukokuuta 2004 ja ennen 30 päivää kesäkuuta 2007. Puola on ilmoittanut näistä toimenpiteistä 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Toimenpiteiden nimellisarvo on 259 560 990 zlotya. Toimenpide nro 1 vastaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainittua toimenpidettä 61.

(190) Taulukko 3 käsittää KPS:n myöntämät lainat, joilla on rahoitettu telakan tarvitsema käyttöpääoma. Puolan viranomaiset vakuuttavat 11 päivänä heinäkuuta 2007 ja 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyissä kirjeissään, että kyseiset lainat eivät ole valtiontukea, koska niistä perittävät korot oli määritelty lainan käyttötarkoituksena olleeseen konkreettiseen hankkeeseen liittyvän riskin perusteella.

(191) KPS sovelsi näihin vuosina 2005–2007 myönnettyihin lainoihin hieman yli 6 prosentin korkoa. Silloin kun KPS myönsi lainat telakalle, Puolan viitekorko oli 5,56–6,24 prosenttia. Lisäksi KPS peri lainoista 0,1–0,4 prosentin kertamaksun. Puolan viranomaisten mukaan KPS vaati vakuudeksi täytäntöönpanomääräyksen hyväksymisen, saatavien luovutussopimuksen, ehdottoman maksumääräyksen, muussa kuin kotimaan valuutassa määriteltyjä joukkovelkakirjalainoja tai omaisuuserien panttauksia. (13)

(192) KPS perustettiin vuonna 2004 ARP:n tytäryhtiöksi, jonka tehtävänä oli toimia ARP:n korkean riskin pääomarahastona. KPS:n päätehtävänä oli toimia Puolan kolmen suurimman telakan yhdistämisen välineenä, mutta yhdistämishankkeesta luovuttiin vuonna 2006. Puolan viranomaisten vuonna 2006 toimittamien tietojen (14) mukaan KPS:n rahoituksen oli tarkoitus muodostua ARP:n myöntämästä pääomasta, ARP:n luontoissuorituksesta (osakkuudet kolmansissa yrityksissä) sekä ARP:n takaamasta uusiutuvasta pankkilainasta, joka olisi kohdennettu erityisesti telakan rahoituksen tukemiseen. Puolan hallituksen verkkosivuilta saatujen tietojen mukaan KPS:n oli myös määrä tukea Puolan telakkateollisuutta laskemalla liikkeeseen ARP:n takaamia joukkovelkakirjalainoja. Asiakirjassa ”Strategia dla sektora stoczniowego (morskie stocznie produkcyjne) w Polsce w latach 2006–2010” (15) vahvistetaan, että KPS:n oli määrä kerätä tuloja laskemalla liikkeeseen noin 100 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta vaihtovelkakirjoja, joiden vakuutena olevat varat oli kohdennettu laivanrakennusteollisuuden rakenneuudistukseen valtiolta ARP:lle siirrettyjen rahastojen muodossa.

(193) Taulukossa 4 eritellään toimenpiteet, jotka ARP ja KPS ovat toteuttaneet 30 päivän kesäkuuta 2007 ja 15 päivän helmikuuta 2008 välisenä aikana ja joista on ilmoitettu komissiolle 11 päivän heinäkuuta 2007 jälkeen 6 päivänä joulukuuta 2007 ja 12 päivänä helmikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Taulukossa mainitaan myös muut ARP:n ja KPS:n myöntämät lainat, joista komissio on saanut tiedon kesäkuussa 2008 laaditusta Szczecinin telakan esitteestä (16), kesäkuussa 2008 toimitetusta Mostostalin rakenneuudistussuunnitelmasta (17) ja syyskuussa 2008 toimitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta. Näiden toimenpiteiden nimellisarvo on 417 531 254 zlotya.

(194) Taulukossa 5 luetellaan julkisoikeudelliset velat, joita ei ole pantu täytäntöön. Ne muodostuvat heinäkuusta 2003 joulukuuhun 2004 kertyneestä maksamattomasta kiinteistöverosta, jonka määrä on 12 402 000 zlotya. Toimenpide vastaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainittuja toimenpiteitä 64–68.

(195) Kun otetaan huomioon Szczecinin telakan epävarma taloudellinen tilanne, komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että sille olisi myönnetty muutakin vastaavanlaista valtiontukea.

(196) Lopuksi todettakoon, että KUKE myönsi Szczecinin telakalle takauksia tuotannon turvaamiseksi, jäljempänä ’etumaksutakaukset’ tai ’KUKEn takaukset’. Käytännöllisesti katsoen kaikkien alusten tuotanto oli rahoitettu näiden takausten avulla 1 päivästä toukokuuta 2004. Szczecinin telakka sai 1 päivän toukokuuta 2004 ja 30 päivän toukokuuta 2008 välisenä aikana yhteensä 96 takausta, joiden yhteissumma oli 1 928 869 694 zlotya. (18) Puolan viranomaiset ilmoittivat 11 päivänä heinäkuuta 2007, että KUKE jatkaisi takausten myöntämistä Szczecinin telakalle vuoden 2008 loppuun asti. Kuten 12 päivänä syyskuuta 2008 toimitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta käy ilmi, KUKE oli myöntänyt Szczecinin telakalle 26 päivänä kesäkuuta 2008 jälleen kymmenen takausta, joiden yhteissumma oli 429 578 282 zlotya.

(197) Telakkateollisuudessa on tyypillistä, että telakoilla ei ole riittävästi käyttöpääomaa alusten rakentamista varten, vaan ne joutuvat rahoittamaan tuotantonsa lainojen muodossa myönnetyllä ulkopuolisella rahoituksella (ns. tuotantolainoilla) tai laivanvarustajien etumaksuilla. Laivanvarustajat maksavat yleensä 80 prosenttia aluksen hinnasta etumaksuina määrätyissä rakennusaikataulun vaiheissa ja loput 20 prosenttia aluksen luovutuksen yhteydessä. Laivanvarustajien osallistuminen rakennettavien alusten rahoitukseen on siten elintärkeää. Szczecinin telakan KUKElta saamien takausten merkitys on siinä, että niillä turvattiin laivanvarustajien etumaksut sen riskin varalta