Neuvoston direktiivi 86/361/ETY, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1986, telepäätelaitteiden tyyppihyväksynnän vastavuoroisen tunnustamisen ensimmäisestä vaiheesta



Virallinen lehti nro L 217 , 05/08/1986 s. 0021

Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 15 s. 0227

Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 15 s. 0227



NEUVOSTON DIREKTIIVI, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1986, telepäätelaitteiden tyyppihyväksynnän vastavuoroisen tunnustamisen ensimmäisestä vaiheesta (86/361/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2), sekä katsoo, että telepäätelaitteiden tyyppihyväksynnän vastavuoroinen tunnustaminen esitetään televiestinnästä 18 päivänä toukokuuta 1984 neuvostolle annetussa komission tiedonannossa, televiestinnän yhdenmukaistamisen toteuttamisesta ja julkisia telehankintoja koskevien sopimusten avaamisen ensimmäisestä vaiheesta 12 päivänä marraskuuta 1984 annetuissa neuvoston suosituksissa sekä yhteisön telepolitiikasta 17 päivänä joulukuuta 1984 annetuissa neuvoston päätelmissä, telepäätelaitteiden markkinat ja uusien telepalvelujen koko potentiaalin käyttö ovat huomattavan tärkeitä yhteisön taloudellisen kehityksen kannalta, on ehdottoman tärkeää perustaa tai muodostaa nimenomaan eurooppalainen teollinen potentiaali kyseisille tekniikan aloille, on erittäin suositeltavaa edetä nopeasti kohti tämän alan yhteismarkkinoiden toteuttamista erityisesti siksi, että voidaan tarjota teollisuudelle kehittynyt pohja sen toimintaa varten ja että yhteisen kannan ottaminen kolmansien maiden suhteen helpottuu, telepäätelaitteiden tyyppihyväksynnän vastavuoroinen tunnustaminen on tärkeä askel kohti tällaisten laitteiden avointen ja yhtenäisten markkinoiden luomista, koska jäsenvaltioiden tilanteet poikkeavat toisistaan ja niissä esiintyy teknisiä ja hallinnollisia rajoituksia, tähän tavoitteeseen on pyrittävä vaiheittain, erityisesti massatuotantona valmistettujen telepäätelaitteiden vaatimustenmukaisuustestien vastavuoroisen tunnustamisen tulisi olla ensimmäinen vaihe näiden laitteiden tyyppihyväksynnän vastavuoroisessa tunnustamisessa, tällaisen lähestymisen tulee perustua kansainvälisiin standardeihin ja eritelmiin perustuvien yhteisten teknisten eritelmien määrittämiseen sekä televiestinnän ja tietotekniikan alojen testaus-, mittaus- ja hyväksymismenettelyjen yleisten teknisten vaatimusten yhdenmukaistamiseen, tietotekniikan alalla toteutetaan yleistä standardointiohjelmaa ja tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) standardikoodien mukaisesti, on tarpeen laatia kattavampi kehys toiselle vaiheelle, jossa luotaisiin telepäätelaitteiden avoimet ja yhtenäiset markkinat, ottaen huomioon, että televiestinnän osalta tämän tulee sisältää sekä laitteiden vapaa liikkuvuus että esteetön liittyminen verkkoihin yhdenmukaistettujen vaatimusten mukaisesti, tietyissä jänniterajoissa toimimaan tarkoitettuja sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta 19 päivänä helmikuuta 1973 annettua neuvoston direktiiviä 73/23/ETY(3) ja teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 28 päivänä maaliskuuta 1983 annettua neuvoston direktiiviä 83/189/ETY(4) voidaan soveltaa muun muassa televiestinnän ja tietotekniikan aloilla, Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssin (CEPT) ja komission välinen telelaitteiden standardeja ja tyyppihyväksyntää koskeva yhteisymmärryspöytäkirja sekä yhteisen eurooppalaisen standardointilaitoksen CEN-CENELECIN kanssa sovitut yleiset suuntaviivat tekevät tästä lähtien mahdolliseksi antaa erikoistunut tekninen yhtenäistämistyö näiden elinten tehtäväksi, eräiden CEPTin hallintojen, mukaan luettuna yhteisön jäsenvaltioiden hallinnot, Kööpenhaminassa 15 päivänä marraskuuta 1985 tehdyn sopimuksen mukaisesti käyttöön ottamassa mekanismissa yhdistyvät muodollinen hyväksymismenettely ja sitoumus toteuttaa eräitä CEPTin suosituksia, joista tällöin käytetään lyhennettä NET ("Normes européennes de télécommunications"), ja on tarpeen perustaa komitea, jonka tehtävänä on auttaa komissiota tämän direktiivin täytäntöönpanossa ja päätelaitteiden tyyppihyväksynnän vastavuoroisen tunnustamisen asteittaisessa toteuttamisessa, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Jäsenvaltioiden on tämän direktiivin säännösten mukaisesti toteutettava sellaisten testaustulosten vastavuoroinen tunnustaminen, joilla osoitetaan, että massatuotantona valmistetut telepäätelaitteet vastaavat yhteisiä vaatimustenmukaisuuseritelmiä. 2 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan: 1. "telehallinnoilla" yhteisössä tunnustettuja viranomaisia ja yksityisiä toiminnan harjoittajia, jotka tarjoavat yleisiä telepalveluja; 2. "päätelaitteella" suoraan tai epäsuorasti yleisen televerkon päätepisteeseen liitettyä ja tietojen lähettämiseen, käsittelyyn tai vastaanottamiseen tarkoitettua laitetta; 3. "teknisellä eritelmällä" eritelmää asiakirjassa, jossa määritellään tuotteelta vaaditut ominaisuudet kuten laatutaso, suorituskyky, turvallisuus tai mitat, mukaan lukien tuotetta koskevat vaatimukset termistön, merkkien, testauksen ja testausmenetelmien, pakkauksen, merkitsemisen tai päällysmerkintöjen suhteen; 4. "televiestinnän kansainvälisellä teknisellä eritelmällä" tuotteen kaikkien tai joidenkin ominaisuuksien teknistä eritelmää, jota suosittelevat sellaiset elimet kuin Comité international télégraphique et téléphonique (CCITT) tai CEPT; 5. "yhteisellä teknisellä eritelmällä" kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa yhdenmukaisesti noudatettavaksi tarkoitettua teknistä eritelmää; 6. "standardilla" tunnustetun standardointielimen toistuvaan tai jatkuvaan käyttöön vahvistamaa teknistä eritelmää, jonka noudattaminen ei ole pakollista; 7. "kansainvälisellä standardilla" tunnustetun kansainvälisen standardointielimen vahvistamaa standardia; 8. "hyväksytyllä testauslaboratoriolla" laboratoriota, jonka kyseinen jäsenvaltio tai tämän valtion toimivaltaiseksi tunnustama elin on todennut täyttävän CEPTin läheisessä yhteistyössä erikoistuneiden järjestöjen ja kaikkien asianmukaisten kansallisten akkreditointijärjestöjen kanssa perustaman akkreditointijärjestelmän vaatimukset, ottaen erityisesti huomioon asiaa koskevat ISO-oppaat, ja jonka tuo jäsenvaltio tai toimivaltaiseksi tunnustettu elin on hyväksynyt suorittamaan päätelaitteiden vaatimustenmukaisuustestejä; 9. "vaatimustenmukaisuustodistuksella" asiakirjaa, joka todistaa, että tuote tai palvelu vastaa tiettyjä standardeja tai teknisiä eritelmiä; 10. "päätelaitteen tyyppihyväksynnällä" jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen antamaa vahvistusta siitä, että tietty päätelaitetyyppi on hyväksytty tai tunnustettu sopivaksi liitettäväksi tiettyyn yleiseen televerkkoon; 11. "vaatimustenmukaisuuseritelmällä" asiakirjaa, jossa annetaan täsmällinen ja täydellinen kuvaus päätelaitteen teknisistä ominaisuuksista (kuten turvallisuus, tekniset parametrit, toiminnot ja menettelyt sekä huolto-ohjeet) sekä täsmällinen kuvaus testeistä ja testausmenetelmistä, joiden mukaan on mahdollista tarkastaa, onko päätelaite säädettyjen tai määrättyjen teknisten ominaisuuksien mukainen; 12. "tyyppihyväksyntäeritelmällä" eritelmää, jossa annetaan täydelliset ja täsmälliset vaatimukset, jotka päätelaitteen on täytettävä, jotta sille voidaan myöntää tyyppihyväksyntä. Se sisältää vaatimustenmukaisuuseritelmän ja lisäksi hallinnollisia vaatimuksia ja tarvittaessa vaatimuksia, jotka koskevat laitteen valmistuksen aikana suoritettavia laadunvalvontatoimia; 13. "yhteisellä vaatimustenmukaisuuseritelmällä" vaatimustenmukaisuuseritelmää, jota päätelaitteiden vaatimustenmukaisuuden testaukseen toimivaltaiset viranomaiset käyttävät kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa. Se sisältää tarvittaessa myös vaatimukset, jotka ovat tarpeen joissakin maissa verkkojen merkittävien erityispiirteiden tai kansallisten radiotaajuuksien käyttöä koskevien säännösten vuoksi; 14. "yhteisellä tyyppihyväksyntäeritelmällä" tyyppihyväksyntäeritelmää, jota käyttävät kaikkien yhteisön jäsenvaltioiden viranomaiset, joilla on valtuudet myöntää päätelaitteille tyyppihyväksyntä. Se sisältää yhteisen vaatimustenmukaisuuseritelmän ja lisäksi hallinnollisia vaatimuksia ja tarvittaessa vaatimuksia, jotka koskevat laitteen valmistuksen aikana suoritettavia laadunvalvontatoimia; 15. "NET" (Norme européenne de télécommunications) hyväksyttyä CEPTin teknistä eritelmäsuositusta tai sen osaa tai osia, jotka CEPT-hallintojen pääjohtajien kokouksessa Kööpenhaminassa 15 päivänä marraskuuta 1985 laaditun yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittajat antoivat tuossa pöytäkirjassa esitettyjen menettelyjen mukaisesti; 16. "päätelaitteiden vaatimustenmukaisuustestien tulosten vastavuoroisella tunnustamisella" kun jonkin jäsenvaltion hyväksytty laboratorio tai toimivaltainen viranomainen antaa todistuksen, jonka mukana toimitetaan testaustiedot ja tarkat tunnistustiedot, ja jossa todetaan, että pääte on yhteisen vaatimustenmukaisuuseritelmän tai sen osan mukainen, ja tuo todistus tunnustetaan muissa jäsenvaltioissa, joten jos kyseisestä päätteestä on tehty tyyppihyväksyntähakemus toisessa jäsenvaltiossa, sitä ei enää tarvitse alistaa testeihin tuon eritelmän tai suoritettujen testien koskeman eritelmän osan mukaisuuden tarkastamiseksi; 17. "olennaisilla vaatimuksilla" niitä yhteisten vaatimustenmukaisuuseritelmien osia, jotka ovat niin tärkeitä, että niiden noudattaminen muodostaa oikeudellisen velvoitteen päätelaitteiden vaatimustenmukaisuustestien tulosten vastavuoroisen tunnustamisen soveltamiselle tyyppihyväksyntämenettelyn erottamattomana osana. Nämä olennaiset vaatimukset ovat tällä hetkellä: - käyttäjäturvallisuus sikäli kuin tätä vaatimusta ei koske direktiivi 73/23/ETY; - yleisten televerkkojen työntekijöiden turvallisuus sikäli kuin tätä vaatimusta ei koske direktiivi 73/23/ETY; - yleisten televerkkojen suojelu vahingoilta; - päätelaitteiden yhteistoiminta perustelluissa tapauksissa. 3 artikla Neuvosto täydentää tarvittaessa komission ehdotuksesta perustamissopimuksen määräysten mukaisesti olennaisten vaatimusten luetteloa ja täsmentää niitä tarvittaessa tiettyjen tuotteiden osalta. 4 artikla Komissio: 1. laatii vuosittain 5 artiklassa tarkoitettua komiteaa kuultuaan ja ottaen huomioon tietotekniikan alan yleisen standardointiohjelman: - luettelon televiestinnän yhdenmukaistettavista kansainvälisistä standardeista ja kansainvälisistä teknisistä eritelmistä; - luettelon päätelaitteista, joita varten tulisi kiireellisimmin laatia yhteiset vaatimustenmukaisuuseritelmät ennen kaikkea olennaisten vaatimusten pohjalta; - tämän työn aikataulun; 2. pyytää CEPTiä laatimaan NETien muodossa yhteiset vaatimustenmukaisuuseritelmät annettujen määräaikojen kuluessa; näin tehdessään viimeksi mainitun tulee tarvittaessa neuvotella muiden erikoistuneiden standardointijärjestöjen kuten Euroopan standardointikomitean (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CENELEC) kanssa. 5 artikla 1. Edellä 4 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamisessa komissiota avustaa komitea, joka on johtavien virkamiesten televiestintätyöryhmä. Komitean jäsenten apuna voi olla asiantuntijoita tai neuvonantajia käsiteltävän aiheen mukaan. Komitean puheenjohtajana toimii komission edustaja. 2. Tässä direktiivissä lueteltujen tapausten lisäksi komissio kuulee komiteaa: a) televiestinnän standardointipolitiikan laajoista tavoitteista ja tulevista tarpeista; b) testauslaboratorioiden hyväksynnän ja erityisesti 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitetun akkreditointijärjestelmän aiheuttamista ongelmista ja kaikista mahdollisesti tarpeellisista tämän järjestelmän muutoksista; c) teknisen kehityksen vaikutuksesta jo käynnissä olevaan eritelmätyöhön ja mahdollisesta tarpeesta antaa uusia tai muutettuja toimeksiantoja CEPTille. Puheenjohtajansa tai jonkin jäsenvaltion pyynnöstä komitea voi käsitellä mitä tahansa tämän direktiivin täytäntöönpanoon liittyvää kysymystä. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 4. Komissio huolehtii komitean sihteeristötehtävistä. 6 artikla 1. Tässä direktiivissä NETin katsotaan vastaavan yhteistä vaatimustenmukaisuuseritelmää. Viittaukset NETeihin julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset eivät saa teettää lisätestejä tietyn tyyppisille päätelaitteille, kun 7 artiklan mukaisesti suoritettujen testien tuloksena on myönnetty vaatimustenmukaisuustodistus asiaa koskevan yhteisen vaatimustenmukaisuuseritelmän mukaisesti, jota koskeva viittaus julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta noudattamasta, mitä 8 artiklassa tarkoitetuista tapauksista säädetään. Tällainen vaatimustenmukaisuustodistus tunnustetaan kyseisen päätelaitteen tyyppihyväksyntää varten. 3. Kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset käyttävät yhteistä vaatimustenmukaisuuseritelmää kyseisen päätelaitteen tyyppihyväksyntätarkoituksiin vaadittavaan tarkastukseen. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat soveltaa 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua poikkeusmenettelyä myös ensimmäisen alakohdan suhteen. 7 artikla 1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viranomaiset, jotka niiden alueella ovat toimivaltaisia myöntämään päätelaitteille tyyppihyväksynnän. Komissio julkaisee luettelon näistä viranomaisista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2. Jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle luettelo laboratorioista, jotka ne tai niiden toimivaltaisiksi tunnustamat laitokset ovat hyväksyneet tarkastamaan, vastaavatko päätelaitteet yhteisiä vaatimustenmukaisuuseritelmiä. Niiden on säännöllisesti esitettävä kertomus näiden laboratorioiden toimista alalla, johon sovelletaan tätä direktiiviä. Tällaiset luettelot ja kertomukset on toimitettava tiedoksi 5 artiklassa tarkoitetulle komitealle. 3. Testit suorittaneen hyväksytyn laboratorion antaman vaatimustenmukaisuustodistuksen mukana on 6 artiklan soveltamista varten toimitettava vaatimustenmukaisuustestien aikana suoritetuista mittauksista saadut tiedot, kaikki kokeen kohteena olleen päätelaitteen tarkan tunnistamisen kannalta tarpeen olevat tiedot ja täsmällinen maininta testiin käytetystä yhteisestä vaatimustenmukaisuuseritelmästä tai sen osasta. 4. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että telehallinnot käyttävät yhteisiä vaatimustenmukaisuuseritelmiä ostaessaan päätelaitteita, joita tällainen eritelmä koskee lukuun ottamatta seuraavia tapauksia: a) kun laitteiden on määrä korvata verkkoon ennen yhteisen vaatimustenmukaisuuseritelmän vahvistamista kytketyt laitteet ja ne vastaavat samoja teknisiä eritelmiä kuin niiden korvaamat laitteet, tai kun kahden järjestelmän välisenä siirtymäaikana, joka katsotaan tarpeelliseksi ja joka on määritelty NETissä, jäsenvaltio tarvitsee rajallisen määrän ensimmäisen järjestelmän eritelmien mukaisia laitteita. Molemmissa tapauksissa komissiolle on ilmoitettava tällaisen poikkeuksen käytöstä ja kyseessä olevien laitteiden määrästä; nämä tiedot on annettava myös 5 artiklassa tarkoitetulle komitealle; b) kun huolelliset markkinatutkimukset, mukaan lukien Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistu kutsu ilmoittaa kiinnostuksesta, osoittavat, että yhteisten vaatimustenmukaisuuseritelmien mukaisista päätelaitteista ei ole taloudellisesti hyväksyttävää tarjontaa. Tässä tapauksessa jäsenvaltio voi välttämättömän tarpeen pohjalta rajoitetun ajan soveltaa vain osaa yhteisessä vaatimustenmukaisuuseritelmässä esitetyistä ominaisuuksista. Jäsenvaltion on ilmoitettava tästä komissiolle välittömästi, ja sen on myös ilmoitettava, mitä yhteisestä vaatimustenmukaisuuseritelmästä tehtäviä poikkeuksia se aikoo sallia. Komission on kiireellisesti kuultava 5 artiklassa tarkoitettua komiteaa, ja se voi pyytää CEPTiä muuttamaan kyseistä yhteistä vaatimustenmukaisuuseritelmää. Lisäksi komitean on arvioitava tilanne vähintään joka kuudes kuukausi tämän poikkeuksen voimassaoloaikana. Siinä tapauksessa että CEPTille ei esitetä muutospyyntöä, tämä poikkeus lakkaa olemasta voimassa, kun toinen jäsenvaltio esittää komitealle todisteet siitä, että kyseisen yhteisen vaatimustenmukaisuuseritelmän mukaisia päätelaitteita on kytketty sen yleisiin televerkkoihin normaalilta kaupalliselta pohjalta. Jäsenvaltio voi kuitenkin pidentää poikkeuksen voimassaoloaikaa, jos komissio 5 artiklassa tarkoitetun komitean neuvosta hyväksyy, että näiden kahden jäsenvaltion tekniset ja taloudelliset olot ovat riittävän erilaiset oikeuttamaan tällaiseen pidennykseen. 5. Jäsenvaltioiden on neuvotteluin 5 artiklassa tarkoitetussa komiteassa pyrittävä luomaan terveen kilpailun edellytykset kaikissa hyväksytyissä laboratorioissa tehtävän saman vaatimustenmukaisuustestien sarjan suorittamiselle. 8 artikla 1. Tutkittuaan yhteistä vaatimustenmukaisuuseritelmää ja testaustuloksia jäsenvaltio voi olla tunnustamatta tyyppihyväksyntää varten myönnettyä vaatimustenmukaisuustodistusta: a) jos se havaitsee puutteita yhteisen vaatimustenmukaisuuseritelmän soveltamisessa; b) jos se havaitsee, että yhteinen vaatimustenmukaisuustodistus ei itse täytä olennaisia vaatimuksia, jotka sen oletetaan kattavan. Jos jäsenvaltio käyttää tätä mahdollisuutta, sen on viipymättä ilmoitettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille sekä ilmoitettava päätöksensä perustelut. 2. Kun jäsenvaltion päätös koskee päätelaitteen käyttäjien sähköturvallisuutta, noudatetaan direktiivin 73/23/ETY 9 artiklassa säädettyjä menettelyjä. 3. Jos jäsenvaltion päätöksen perustelut ovat 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja, komissio kuulee välittömästi kyseisiä jäsenvaltioita. Jos sopimukseen ei päästä neljän viikon kuluessa, komissio pyytää lausunnon joltakin 7 artiklan mukaan tiedoksi annetulta hyväksytyltä laboratoriolta, joka sijaitsee kyseisten jäsenvaltioiden ulkopuolella. Komissio toimittaa laboratorion lausunnon kaikille jäsenvaltioille, jotka voivat esittää huomautuksensa siitä yhden kuukauden kuluessa. Otettuaan huomioon kaikki tällaiset huomautukset komissio laatii tarvittaessa asianmukaiset suositukset tai lausunnot. Jos tehtävän saaneelle laboratoriolle aiheutuu lausunnon valmistelusta kuluja, joihin voi tarvittaessa kuulua lisätestejä, komissio korvaa nuo kustannukset tositteita vastaan. Jos lausunnon johdosta ei kuitenkaan päätetä olla tunnustamatta vaatimustenmukaisuustodistusta, päätöksen tehnyt jäsenvaltio korvaa kulut komissiolle jäsenvaltion kanssa kyseisessä tapauksessa neuvoteltavien maksumenettelyjen mukaisesti. 4. Jos jäsenvaltion päätöksensä tueksi esittämät perustelut ovat 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja, komissio saattaa asian 5 artiklassa mainitun komitean käsiteltäväksi, joka antaa lausuntonsa kiireellisesti. Tuon lausunnon pohjalta komissio päättää, poistetaanko kyseinen yhteinen eritelmä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistusta luettelosta. Jos komissio poistaa eritelmän, sen on ilmoitettava tästä CEPTille, ja se voi antaa sille lisätoimeksiannon. 5. Jos jäsenvaltio katsoo, että jo hyväksytyt päätelaitteet eivät täytä yhtä tai useampaa olennaista vaatimusta, se voi peruuttaa annetun tyyppihyväksynnän, ja sen on siinä tapauksessa välittömästi noudatettava 1 ja 2 kohdassa säädettyjä menettelyjä. 9 artikla Komissio tarkastelee sisäisistä rajoista vapaiden telepäätelaitteiden markkinoiden perustamisen toisen vaiheen yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat erityisesti päätelaitteiden tyyppihyväksynnän vastavuoroisen tunnustamisen soveltamista. Se tekee neuvostolle tätä varten ehdotuksia tämän direktiivin täytäntöönpanoa seuraavien kahden vuoden kuluessa. 10 artikla Tämä direktiivi ei rajoita direktiivin 83/189/ETY soveltamista. 11 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet yhden vuoden kuluessa sen antamisesta. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan komissiolle. 12 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 1986. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja A. CLARK (1) EYVL N:o C 36, 17.2.1986, s. 55 (2) EYVL N:o C 303, 25.11.1985, s. 2 (3) EYVL N:o L 77, 26.3.1973, s. 29 (4) EYVL N:o L 109, 26.4.1983, s. 8