2004/260/EY: Komission päätös, tehty 30 päivänä huhtikuuta 2003, tukiohjelmasta, jonka Italia (Toscanan alue) aikoo panna täytäntöön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 1327)



Virallinen lehti nro L 081 , 19/03/2004 s. 0072 - 0079



Komission päätös, tehty 30 päivänä huhtikuuta 2003, tukiohjelmasta, jonka Italia (Toscanan alue) aikoo panna täytäntöön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 1327) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2004/260/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, ottaa huomioon komission päätöksen K(2002) 3585 lopullinen(1), jolla komissio päätti aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee osaa tuesta C60/2002 (ex N 747/2001), on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa, sekä katsoo seuraavaa: 1. MENETTELY (1) Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 6 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä ja 9 päivänä marraskuuta 2001 komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä (A/38755) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti edellä mainitusta tukiohjelmasta. (2) Komissio pyysi ilmoitetusta ohjelmasta lisätietoja 13 päivänä joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellä D/55204. Koska tiedot, jotka Italian viranomaiset toimittivat 18 päivänä tammikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä A/30363 ja 12 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä A/31888, olivat puutteellisia, komissio lähetti 21 päivänä helmikuuta 2002 (D/50737) ja 25 päivänä huhtikuuta 2002 (D/51984) neuvoston asetuksen N:o 659/1999(2) 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti muistutuskirjeet. (3) Pyydettyään tietojen toimittamiselle asetetun määräajan pidentämistä Italian viranomaiset toimittivat tietoja 6 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä A/34113 (kirjeen liitteenä oli ensimmäistä kertaa tietoja oikeusperustasta) ja lähetti lisäasiakirjoja 12 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä A/34291. (4) Komissio pyysi 6 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä D/53543 lisätietoja, jotka Italian viranomaiset toimittivat 8 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä A/36074. Italian viranomaiset ilmoittivat samassa kirjeessä katsovansa ilmoituksen alustavan tutkinnan päättyneeksi vastauksensa jälkeen. (5) Asetuksen N:o 659/1999(3) 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu kahden kuukauden määräaika alkaa kyseisen asetuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti lausunnon vastaanottamista seuraavana päivänä. Komission on näin ollen tehtävä päätös ilmoitetusta tuesta kyseisen määräajan kuluessa. (6) Komissio ilmoitti Italialle näin ollen 4 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä [SG(2002) D/231959] päättäneensä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee osaa kyseisestä tuesta. (7) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(4). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. (8) Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. (9) Italian virallinen vastaus annettiin 13 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (A/39170). 2. YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUKIOHJELMASTA 2.1 Oikeusperusta ja tuen tarkoitus (10) Tukiohjelman oikeusperustana on 20 päivänä toukokuuta 2002 tehty Toscanan aluehallituksen päätös N:o 481. Ohjelman tarkoituksena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä edistämällä uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energiansäästöohjelmia. (11) Ohjelmaan sisältyy kahdenlaista tukea: a) Investointitukea, jonka tarkoituksena on edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä sähkö- ja lämpöenergian tuotannossa perustamalla i) uusia biomassalaitoksia, jotka on mielellään kytketty kaukolämpöverkkoihin; ii) uusia aurinkoenergialaitoksia; iii) uusia fotosähkölaitoksia; iv) uusia uusiutuvista energialähteistä energiaa tuottavia laitoksia (tuulivoima, biohajoava yhdyskuntajäte ja biokaasut), jotka tuottavat energiaa pienten saarten tarpeisiin; b) Energiansäästötoimenpiteitä, joita ovat i) asuntotuotantoon liittyvät toimet; ii) lämmitys- ja ilmastointijärjestelmien ja erittäin tehokkaiden sähkökomponenttien myynnin edistäminen ja levittäminen asuntotuotannon alalla, yksityisissä ja julkisissa toimistorakennuksissa; iii) erittäin tehokkaiden sähkökomponenttien käyttöönotto tehtaissa; iv) vähän ympäristövaikutuksia aiheuttavien polttoaineiden laajemman käytön edistäminen tai polttoaineen käytön tehostaminen teollisuudessa. (12) Koko ohjelmalle kaudeksi 2002-2007 asetetut yleiset ympäristönsuojeluun liittyvät tavoitteet ovat seuraavat: i) kasvihuonekaasuista aiheutuvan ilmakehän saastumisen vähentäminen 700000 hiilidioksiditonniin; ii) uusiutuvien energialähteiden osuuden nostaminen 3 prosenttiin energian kokonaiskulutuksesta; iii) 25000 öljytonnia vastaavat energiasäästöt. 2.2 Tarkasteltavana olevien tukien ja investointien muoto (13) Tuki myönnetään avustuksina, joita ei tarvitse maksaa takaisin. (14) Tarkasteltavina olevat investoinnit ovat seuraavat: a) maa-alueisiin tehtävät investoinnit, jotka ovat ehdottomasti tarpeen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi; osuus tukikelpoisista kokonaiskustannuksista enintään 10 prosenttia; b) rakennuksiin sekä saastumisen ja haittojen vähentämiseen ja ehkäisemiseen tarkoitettuihin laitoksiin ja laitteisiin tai tuotantomenetelmien mukauttamiseen tehtävät investoinnit; c) pakolliset menot, jotka liittyvät suoraan suunnitteluun, töiden valvontaan ja testaukseen ja joista on esitettävä kirjanpito. 2.3 Tuki-intensiteetti, tuensaajat ja tukikelpoiset kustannukset (15) Tuki-intensiteetit ovat seuraavat: a) Investointituki uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen: i) 40 prosenttia brutto uusien biomassalaitosten tukikelpoisista investointikustannuksista; ii) 30 prosenttia brutto aurinkoenergialaitosten tukikelpoisista kustannuksista; iii) 75 prosenttia brutto uusien fotosähkölaitosten tukikelpoisista kustannuksista; iv) 40 prosenttia brutto sellaisten uusien uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten tukikelpoisista kustannuksista, jotka tuottavat energiaa pienten saarten tarpeisiin käyttämällä tuulivoimaa, biohajoavaa yhdyskuntajätettä ja biokaasuja. b) Energiansäästöinvestoinnit: 40 prosenttia brutto kaikkien toimenpiteiden tukikelpoisista kustannuksista. (16) Kaikki yritykset (pienet, keskisuuret ja suuret) ovat tukikelpoisia. Ohjelmaa ei sovelleta perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon, jalostamiseen tai markkinointiin liittyvään toimintaan. 2.4 Ohjelman talousarvio ja kesto (17) Arvioitu kokonaisbudjetti on 29 miljoonaa euroa ohjelman koko voimassaoloajalta (vuodet 2002-2007). 2.5 Tuen kasautuminen (18) Kyseisen tukiohjelman mukaisiin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävää tukea ei voida yhdistää muuhun perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun tukeen eikä muuhun yhteisön avustukseen. 3. MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT (19) Komissio on arvioinut toimenpiteen a) "investointituki uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen" alatoimenpiteet "uudet biomassalaitokset", "uudet aurinkoenergialaitokset" ja "uudet uusiutuvista energialähteistä energiaa pienten saarten tarpeisiin tuottavat laitokset" valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen suuntaviivojen(5) mukaisesti (jäljempänä "suuntaviivat"). Alatoimenpiteiden on todettu olevan yhdenmukaisia suuntaviivojen 32 kohdan kanssa, ja ne on siten hyväksytty perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla menettelyn aloittamisesta tehdyllä päätöksellä K(2002) 3585 lopullinen. 3.1 Uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistäviä "uusia fotosähkölaitoksia" koskevaan toimenpiteeseen liittyvät epäilyt(6) (20) Ilmoituksen alustavassa tutkinnassa komissio totesi, että fotosähkölaitoksille suunnitellulle tuelle ehdotetun 75 prosentin enimmäisintensiteetin voitiin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille vain suuntaviivojen 32 kohdan kolmannen alakohdan perusteella. Komissio pyysi näin ollen Italian viranomaisia perustelemaan kyseisen tuki-intensiteetin tarpeellisuuden, kun otetaan huomioon, että tällaisten energiamuotojen tukemiseksi myönnettävän investointituen sallittu perustaso on yleensä 40 prosenttia. (21) Koska Italian viranomaiset eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja, komissio vahvisti virallisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilevänsä, täyttääkö tuki, jota ohjelmasta aiotaan myöntää uusille fotosähkölaitoksille, suuntaviivojen 32 kohdan kolmannessa alakohdassa asetetut edellytykset, eli onko fotosähkölaitoksiin sovellettavaksi ehdotetun 75 prosentin tuki-intensiteetin hyväksyminen välttämätöntä. 3.2 Energiansäästötoimenpiteisiin liittyvät epäilyt(7) (22) Komissio on korostanut, että suuntaviivojen 30 kohdan mukaisesti niiden 6 kohdassa määritellyt energiansäästöinvestoinnit rinnastetaan ympäristönsuojeluinvestointeihin, jos ne ovat 36 kohdan vaatimusten mukaisia. Italian viranomaisilta pyydettiin tästä syystä yksityiskohtaisempia tietoja ilmoitetun ohjelman toimenpiteeseen b) sisältyvistä tuista. (23) Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan suunnitellun ohjelman nojalla tukikelpoiset kustannukset, jotka koskevat asuntotuotantoon liittyviä toimia ja erittäin tehokkaiden sähkökomponenttien käyttöönottoa, näyttivät liittyvän vain energiankulutuksen valvontaan ja mittaamiseen eivätkä energiankulutuksen alentamiseen. Näyttää lisäksi siltä, että vähän ympäristövaikutuksia aiheuttavien polttoaineiden laajemman käytön edistämiseen tai polttoaineen käytön tehostamiseen teollisuudessa myönnettävän tuen tarkoituksena on saastuttavien polttoaineiden korvaaminen muilla, vähemmän saastuttaviksi katsottavilla polttoaineilla. Vaikka kyseinen tuki on katsottu energiansäästötoimenpiteeksi, sen tarkoituksena näyttää ennemminkin olevan vähentää saastumista. (24) Komissio on tästä syystä epäillyt, voidaanko kyseiset energiankulutuksen valvontaan ja mittaamiseen liittyvät investoinnit katsoa energiansäästötoimenpiteiksi. Komissio on ilmoittanut olevansa sitä mieltä, että investoinnit voidaan mahdollisesti katsoa muiden toimenpiteiden rinnalla osaksi energiansäästöhanketta. Niitä ei kuitenkaan voida katsoa erikseen tarkasteltuina energiansäästöinvestoinneiksi. (25) Komissio on epäillyt myös, voidaanko saastuttavien polttoaineiden korvaamiseen muilla, oletettavasti vähemmän saastuttavilla polttoaineilla myöntää ympäristönsuojelutukea, sillä toimenpiteestä annettu kuvaus oli liian yleisluontoinen eikä siitä ilmennyt suoraan, kuinka tuki ja yhden tuensaajan tasolla odotettu saastumisen väheneminen liittyivät toisiinsa. Komissio katsoo lisäksi, että vaikka kyseinen toimenpide voitaisiin katsoa saastumisen vähentämiseen myönnettäväksi tueksi, sen hyväksyttävä intensiteetti olisi 30 prosenttia ilmoitetun 40 prosentin sijaan. 4. ITALIAN HUOMAUTUKSET 4.1 Uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistäviä "uusia fotosähkölaitoksia" koskevasta alatoimenpiteestä(8) (26) Italian viranomaiset toteavat huomautuksissaan, että tuen myöntäminen 75 prosentin enimmäisintensiteetillä on ehdottoman välttämätöntä fotosähkölaitosten levittämiseksi koko Toscanan alueelle, sillä kyseisestä uusiutuvasta energialähteestä aiheutuvat investointikustannukset ovat erittäin suuret jopa muiden uusiutuvien energialähteiden kalliimpiin muotoihin verrattuna. Viranomaiset katsovat, että suuntaviivojen 32 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaiseen uusiutuvaan energialähteeseen sovellettava 40 prosentin tuki-intensiteetti karkottaa investoijat, jotka voisivat olla kiinnostuneita investoimaan fotosähkölaitoksiin. (27) Väitteensä tueksi viranomaiset ovat liittäneet huomautuksiinsa tutkimuksen, jossa osoitetaan viiden eri fotosähkölaitosvaihtoehdon kannattamattomuus vertaamalla investointikustannuksia, todellisena tuotantona mitattua energiatuotantoa, energian myynnistä hintaan 0,18 euroa/kWh saatavaa arvioitua vuotuista bruttotuottoa ja investointien kuoletusaikaa ilman tukea. (28) Seuraavassa taulukossa on yhteenveto tutkimustuloksista: >TAULUKON PAIKKA> (29) Kapasiteetiltaan vastaavan laitostyypin (0,2 kW) ottaminen huomioon kahteen kertaan johtuu laitosten eri käyttötarkoituksista. Ensin mainitun laitoksen tarkoituksena on tuottaa sähköä pienessä mittakaavassa (ts. paikalliselle sääasemalle tai maaseudulla sijaitsevan yksittäisen hautausmaan valaistukseen). Toisen laitoksen tarkoituksena on tuottaa sähköä maatalouden tarpeisiin käytettävälle vedennostolaitteelle. (Huomattava ero laitosten kustannustasojen välillä johtuu jälkimmäisessä laitoksessa tarvittavan pumppauslaitteen kustannuksista.) Kumpikaan laitos ei ole yhteydessä jakeluverkkoon. Myöskään laitos, jonka kapasiteetti on 1,6 kW, ei ole yhteydessä jakeluverkkoon. Kapasiteetiltaan suuremmat laitokset (5 ja 50 kW:n laitokset) on sitä vastoin tarkoitus liittää jakeluverkkoon. (30) Tutkimuksen mukaan kyseisenkaltaisen investoinnin kuoletusaika ilman tukea olisi 32-79 vuotta. Yksikään investoija ei näin ollen tekisi kyseistä investointia, sillä tällaisten laitosten keskimääräinen toiminta-aika on 25-30 vuotta. (31) Lisäksi Italian viranomaiset vahvistivat lupauksensa noudattaa suuntaviivojen 37 kohdan ensimmäistä ja neljättä alakohtaa, jotka koskevat uusiutuvan energian lisäkustannusten laskentaa ja joiden mukaan uusiutuvan energian osalta tukikelpoisiksi kustannuksiksi katsotaan yleensä ne lisäkustannukset, joita yritykselle aiheutuu perinteisen ja todellisena tuotantona mitattuna kapasiteetiltaan vastaavan energiantuotantolaitoksen kustannuksiin verrattuna. Italian viranomaiset olivat sitoutuneet jo ilmoituksessaan(9) antamaan erillisen ilmoituksen tapauksista, joissa tukikelpoiset kustannukset lasketaan eri tavalla. (32) Komissiolle on toimitettu myös taulukko, jossa vertaillaan jakeluverkkoon liitettyjen fotosähkölaitosten tuottaman "vihreän" sähkön investointikustannuksia muiden uusiutuvien energialähteiden (tuuli- ja vesivoima, biokaasu, maalämpö ja biomassa) ja perinteisten sähköntuotantolaitosten tuottaman "harmaan" sähkön kustannuksiin. Kyseiset tiedot on saatu ENEA:n (kansallinen energia- ja ympäristövirasto) alaisuudessa toimivan kestävää kehitystä käsittelevän yksikön laatimasta teknisestä selvityksestä. >TAULUKON PAIKKA> 4.2 Energiansäästötoimenpiteistä(10) (33) Menettelyn käynnistyttyä Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle päättäneensä muuttaa joitakin tarkasteltavana olevan toimenpiteen mukaisia tukikelpoisia investointeja. Ilmoitukseen sisältyneen aiemman luettelon korvaava muutettu luettelo on seuraava: a) Erittäin tehokkaat lämmönkehittimet; b) Lämmöneristys; c) Erittäin tehokkaat valaisimet; d) Välitulistimet. Lisäksi viranomaiset vahvistivat aikovansa soveltaa kaikkiin 11 kohdan b alakohdan toimenpiteen alatoimenpiteisiin 40 prosentin tuki-intensiteettiä. (34) Italian viranomaiset liittivät huomautuksiinsa myös seuraavan teknisen selvityksen kustakin alatoimenpiteestä saatavasta energiansäästöstä: a) Erittäin tehokkaat kattilat (35) Kattilasta, jonka energian muuntamisen hyötysuhde on yli 0,92 verrattuna nykyisin käytössä olevan kattilan hyötysuhteeseen 0,75, saatava perusenergiasäästö ilmastovyöhykkeellä D, jonka efektiivinen lämmöntarve on keskimäärin 6200 Mcal vuodessa kattilaa kohden, on 0,15 toe vuodessa laskentayksikköä kohden (vastaava asuntoyksikkö). (36) Italian viranomaisten mukaan kyseisestä arviosta on vähennettävä 0,02 toe/vuosi sähkönkulutuksen kasvun perusteella ja siihen on lisättävä 0,05 toe/vuosi sytytysliekin puuttumisesta aiheutuvan kulutuksen alenemisen ja 0,035 toe/vuosi kuuman veden kulutuksen alenemisen takia. (37) Energiansäästö on näin ollen kaiken kaikkiaan 0,185 toe/vuosi eli hieman yli 150 euroa vuotta kohden, jos asuintilojen energiakustannukset ovat 800 euroa/toe. b) Lämmöneristys (38) Eristemateriaalien lämmöneristävyyden on ilmastovyöhykkeellä D oltava vähintään 1,1 m2 K/W, joka vastaa 4-6 senttimetrin paksuista polystyreeniä. (39) Koska lämmönjohtavuus oli ennen toimenpiteen toteuttamista 1,4-1,7 W/m2 K pinta-alaltaan 100 neliömetrin lämpöeristetyissä tiloissa, odotettavissa olevat energiansäästöt ovat 0,28-0,36 toe/vuosi asuinrakennusten osalta ja 0,24-0,32 toe/vuosi toimisto- ja liiketilojen osalta. c) Erittäin tehokkaat valaisimet (40) Toimenpide sisältää pien- ja putkiloistelamppuja sekä elohopea- ja natriumhöyrylamppuja. (41) Keskimääräisten energiansäästöjen laskentaperusteena on käytetty säästöjä, jotka saadaan hehkulamppujen korvaamisesta pienloistelampuilla, joissa on kiinteä syöttöjohto. Jos sähkönkulutuksen ja primaarienergian muuntokertoimeksi otetaan 0,22 10-3 toe/kWh ja korvatun hehkulampun teho on 100 wattia, sen korvaavan loistelampun teho 20 wattia ja loistelampun vuotuinen käyttöaika 1000 tuntia, energiansäästöksi saadaan 17,6 10-3 toe/vuosi lamppua kohden. d) Välitulistimet (42) Lämmönvaihtimet, lämpöpumput, lämmönvaraajat sekä lauhteen kierrätys- ja höyryn uudelleenpaineistuslaitokset ovat tässä alatoimenpiteessä tukikelpoisia. Koska kyseinen kierrätyslämpö jäisi muutoin käyttämättä, sen talteenoton ansiosta säästetään vastaavan lämpömäärän tuottamiseen tarvittava energiamäärä. (43) Höyryn uudelleenpaineistuslaitosten tapauksessa energiansäästö (ES) lasketaan seuraavasti: ES = (Hv-E/0,39)/4,187*10-4. Koska E (1 höyrykilon paineistamiseen tarvittava energiamäärä) riippuu lämpötilasta ja entalpiaerosta, tulokseksi saadaan vaihtelevia energiansäästölukuja, jotka esitetään seuraavassa taulukossa: >TAULUKON PAIKKA> Primaarienergian säästöksi saadaan näin ollen 45-50 toe paineistettua höyrytonnia kohden. (44) Italian viranomaiset sitoutuivat jälleen laskemaan tukikelpoiset kustannukset siten, että niistä vähennetään mahdollisesta kapasiteetin kasvusta saatavat edut, investoinnin pitoajan ensimmäisten viiden vuoden kustannussäästöt ja samana aikana tuotetut ylimääräiset oheistuotteet. 5. ARVIOINTI 5.1 Onko kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta? (45) Komissio on arvioinut ilmoitetun tukiohjelman EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla. Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että "jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan". (46) Suunnitellun tukiohjelman mukaiset toimenpiteet toteutetaan julkisesti rahoitettuina harkinnanvaraisina avustuksina. Kyseiset avustukset parantavat tuensaajayritysten taloudellista asemaa ja voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Toimenpiteet kuuluvat näin ollen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. 5.2 Onko kyse sääntöjenvastaisesta tuesta? (47) Italian viranomaiset ovat täyttäneet perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisen velvoitteensa ilmoittamalla ohjelmasta komissiolle ennen sen voimaansaattamista. 5.3 Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille (48) Komissio on arvioinut tukitoimenpiteet valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen suuntaviivojen(11) (jäljempänä "suuntaviivat") mukaisesti. a) Fotosähkölaitokset (49) Arvioidakseen, onko Italian viranomaisten uusiin fotosähkölaitoksiin sovellettavaksi ehdottama 75 prosentin tuki-intensiteetti välttämätön, komissio on laskenut Italian valitsemien viiden esimerkkilaitoksen investointikustannukset kilowattia kohden. Kustannukset esitetään seuraavassa taulukossa: >TAULUKON PAIKKA> Erityiskäyttöön tarvittavan pumpun kustannukset (1900 euroa) on vähennetty investointikustannuksista, sillä komissio katsoo, että niitä ei voida pitää tukikelpoisina kustannuksina, koska pumppu tarvitaan joka tapauksessa, myös perinteisessä laitoksessa. (50) Toscanan alueen ehdottamien laitosten keskimääräiset investointikustannukset ovat 7934,40 euroa/kW. Tämä määrä vastaa myös Italian viranomaisten huomautusten liitteenä toimitettuja ENEA:n laskelmia. Italian viranomaisten mukaan fotosähkölaitosten investointikustannukset kilowattia kohden ovat erityisesti sähköntuotannon osalta 7746-8263 euroa tuotantolaitoksessa, joka on yhteydessä jakeluverkkoon. (51) Komissio vertaili sittemmin fotosähkölaitosten alkuinvestointien keskimääräisiä lisäkustannuksia muihin uusiutuviin energialähteisiin (tuuli, vesi, biokaasu, maalämpö ja biomassa) ja muihin kuin uusiutuviin energialähteisiin (fossiiliset energialähteet) ja sai seuraavat tulokset: >TAULUKON PAIKKA> (52) Vaikka tuen soveltamisalaan kuulumaton prosenttiosuus fotosähkölaitosten lisäkustannuksista on 25 prosenttia verrattuna muiden uusiutuvien energialähteiden 60 prosenttiin, tuensaajan keskimääräinen maksuosuus lisäinvestointikustannuksista arvioidaan fotosähkön tapauksessa 25 prosentiksi 7566 eurosta eli 1892 euroksi/kW ja muista uusiutuvista energialähteistä kalleimman (biomassalaitokset) osalta vain 1209 euroksi/kW (60 prosenttia 2015 eurosta). (53) Tuensaajien keskimääräinen osuus (ilman tukea) kokonaisinvestointikustannuksista (absoluuttisina lukuina kilowattia kohden) on näin ollen fotosähkölaitosten osalta 2330 euroa (8004-5674) verrattuna biomassalaitosten (fotosähkölaitosten jälkeen kallein vaihtoehto) 1647 euroon (2453-806), tuulivoimaloiden (uusiutuvista energialähteistä edullisin vaihtoehto) 874 euroon (1162-288) ja perinteisten, harmaata sähköä tuottavien laitosten 438 euroon. (54) Keskimääräisestä kuoletusajasta komissio toteaa, että jos todellinen tuotanto on 3,2 kilowattituntia/päivä 1 kilowatin asennettua kapasiteettia kohden, kuoletusaika arvioidaan fotosähkölaitoksiin liittyvien investointien tapauksessa 11 vuodeksi edellyttäen, että ehdotettu tuki-intensiteetti (75 prosenttia lisäkustannuksista) hyväksytään. (55) Italian viranomaiset sitoutuivat lisäksi kieltämään kaiken lisätuen myöntämisen kyseisille laitoksille. (56) Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että 75 prosentin tuki-intensiteetin välttämättömyydestä on toimitettu suuntaviivojen 32 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti riittävästi näyttöä uusien fotosähkölaitosten osalta. (57) Komissio on kuitenkin sitä mieltä, että Italian viranomaisten on toimitettava vuosittain raportti ohjelman toteutuksesta, jotta komissio voi seurata fotosähkön tuotantotekniikkaan ja muiden uusiutuvien energialähteiden tuotantotekniikkaan liittyvien investointikustannusten välisen erotuksen kehittymistä. (58) Jos tuensaajien keskimääräinen osuus (ilman tukea) fotosähkölaitoksiin liittyvistä kokonaisinvestointikustannuksista absoluuttisina lukuina kilowattia kohden laskee alhaisemmaksi kuin muiden uusiutuvaa energiaa tuottavien laitosten tapauksessa, jolloin tukiosuuden on katsottava kasvaneen liian suureksi, komissio voi antaa Italialle asetuksen N:o 659/1999 18 artiklan mukaisen suosituksen, jossa se ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä. b) Ohjelman toimenpide b) "energiansäästö" (59) Toimenpiteen b) alatoimenpiteisiin on tehty muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitettyjen näkemysten mukaisia muutoksia. (60) Komissio katsoo näin ollen, että muutetut alatoimenpiteet täyttävät ympäristöalan suuntaviivojen 30 kohdan edellytykset, sillä toimenpiteissä on selkeästi kyse kyseisten suuntaviivojen 6 kohdan määritelmän mukaisista energiansäästötoimenpiteistä. Suuntaviivojen 6 kohdan mukaisesti ympäristönsuojelutoimenpiteillä on edistettävä luonnonvarojen järkiperäistä käyttöä. Komissio on näin ollen sitä mieltä, että nämä toimenpiteet voidaan katsoa ympäristönsuojelua edistäviksi investoinneiksi. (61) Toimitettujen teknisten tietojen perusteella voidaan lisäksi päätellä, että ehdotetut uudet toimenpiteet voidaan katsoa toimiksi, joiden avulla yritykset voivat vähentää tuotantoprosessiensa energiankulutusta(12). (62) Huomioon otettavat laitokset ja laitteistot määritellään suuntaviivojen 36 kohdan vaatimusten mukaisesti. Investointeja maa-alueisiin ja rakennuksiin ei oteta huomioon. Myöskään arvioituja investointeja aineettomaan käyttöomaisuuteen ei oteta huomioon. (63) Käsiteltävänä olevasta toimenpiteestä myönnetään suuntaviivojen mukaisesti tukea sekä pk-yrityksille että suuryrityksille. (64) Tuki-intensiteetti 40 prosenttia brutto noudattaa suuntaviivojen 30 kohdan mukaista enimmäismäärää. Toimenpiteessä ei suunnitella tuki-intensiteetin nostamista tukialueilla sijaitsevien yritysten eikä pk-yritysten osalta. (65) Kyseisen toimenpiteen mukaisiin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävää tukea ei voida yhdistää muuhun perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun tukeen eikä muuhun yhteisön avustukseen. 5.4 Loppuhuomautukset (66) Komissio on ottanut huomioon, että fotosähkölaitoksiin sovellettavaa tuki-intensiteettiä on sovellettu Italian vastauksen liitteessä A ehdotetuissa skenaarioissa koko investointisummaan pelkkien lisäkustannusten sijaan. Tämän menettelyn tarkoituksena on osoittaa, että myös kyseisessä tilanteessa investointi edellyttää melko pitkää poistoaikaa eikä näin ollen näytä toiminnanharjoittajan kannalta kovinkaan kannattavalta markkinoilla, joilla on kilpailua. (67) Komissio toteaa myös, että Italian viranomaiset ovat vahvistaneet sitoumuksensa, jotka koskevat suuntaviivojen 37 kohdan ensimmäisen ja neljännen alakohdan noudattamista ja joiden mukaan huomioon otettavat tukikelpoiset kustannukset rajataan tiukasti lisäkustannuksiin, joita yritykselle aiheutuu perinteisen ja todellisena tuotantona mitattuna kapasiteetiltaan vastaavan energiantuotantolaitoksen kustannuksiin verrattuna. (68) Liitteen A taulukossa 6 a kustannuksista ei myöskään ole vähennetty säästöjä, jotka saadaan kyseisen investoinnin ansiosta perinteisiin energialähteisiin verrattuna jakeluverkkoliitännän muuttuessa tarpeettomaksi. Näin on pyritty osoittamaan, että myös tässä tapauksessa yksittäiseen laitokseen tehtyjen investointien kuoletusaika olisi kahdeksan vuotta. (69) Komissio muistuttaa, että Italian viranomaiset olivat sitoutuneet jo aiemmin laskemaan tukikelpoiset kustannukset suuntaviivojen 37 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti siten, että niistä vähennetään mahdollisesta kapasiteetin kasvusta saatavat edut, investoinnin pitoajan ensimmäisten viiden vuoden kustannussäästöt ja samana aikana tuotetut ylimääräiset oheistuotteet. Tämä koskee erityisesti fotosähkölaitoksen polttoainesäästöjä verrattuna perinteiseen sähköntuotantolaitokseen. 5.5 Päätelmät (70) Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että ilmoitetun tukiohjelman N 747/2001 toimenpiteen a) "uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen" alatoimenpide "uudet fotosähkölaitokset" noudattaa valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen suuntaviivojen(13) 32 kohdan kolmannessa alakohdassa asetettuja vaatimuksia, ja sille voidaan näin ollen myöntää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen poikkeus. (71) Myös edellä mainitun ilmoitetun tukiohjelman muutettu toimenpide b) "energiansäästötoimenpiteet" noudattaa ympäristöalan valtiontuesta annettujen suuntaviivojen 30 kohdassa asetettuja edellytyksiä, ja sille voidaan tämän mukaisesti myöntää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen poikkeus, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Tuki, jonka Italia (Toscanan alue) aikoo myöntää kasvihuonekaasupäästöjen alentamiseksi 20 päivänä toukokuuta 2002 tehdyn Toscanan alueen aluehallituksen päätöksen 481 nojalla, soveltuu yhteismarkkinoille 2 artiklassa säädetyin edellytyksin. 2 artikla 1. Tukiohjelman täytäntöönpanossa huomioon otettavat tukikelpoiset kustannukset rajataan tarkoin ympäristötavoitteiden saavuttamisesta aiheutuviin lisäinvestointikustannuksiin ja erityisesti uusiutuvan energian osalta niihin lisäkustannuksiin, joita yritykselle aiheutuu perinteisen ja todellisena tuotantona mitattuna kapasiteetiltaan vastaavan energiantuotantolaitoksen kustannuksiin verrattuna. 2. Tukikelpoiset kustannukset on lisäksi laskettava siten, että niistä vähennetään mahdollisesta kapasiteetin kasvusta aiheutuneet edut, investoinnin pitoajan ensimmäisten viiden vuoden kustannussäästöt ja samana aikana tuotetut ylimääräiset oheistuotteet. 3 artikla Italian viranomaisten on toimitettava vuosittain raportti ohjelman toteutuksesta, jotta komissio voi seurata fotosähkön tuotantotekniikkaan ja muiden uusiutuvien energialähteiden tuotantotekniikkaan liittyvien investointikustannusten välisen erotuksen kehittymistä ja sulkea pois mahdollisuuden liian suurien tukien maksamisesta fotosähkölaitoksille. 4 artikla Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta 2 ja 3 artiklan noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle. Tehty Brysselissä 30 päivänä huhtikuuta 2003. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL C 331, 31.12.2002, s. 50. (2) Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1). (3) Ks. alaviite 2. (4) Ks. alaviite 1. (5) EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3. (6) Ks. tämän päätöksen 11 kohdan a alakohdan iii luetelmakohta. (7) Ks. tämän päätöksen 11 kohdan b alakohta. (8) Ks. tämän päätöksen 11 kohdan a alakohdan iii luetelmakohta. (9) Ks. 1.8.2002 päivätty, 9.8.2002 saapuneeksi kirjattu (viitteellä A/36098) kirje nro 9709. (10) Ks. tämän päätöksen 11 kohdan b alakohta. (11) Ks. alaviite 5. (12) Kun erityisesti alatoimenpiteessä A "Erittäin tehokkaat kattilat" on kyse kuumavesikattiloista, noudatetaan uusien nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita käyttävien kuumavesikattiloiden hyötysuhdevaatimuksista 21 päivänä toukokuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/42/ETY (EYVL L 167, 22.6.1992, s. 17). (13) Ks. alaviite 5.