UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TYÖJÄRJESTYS

KONSOLIDOITU TOISINTO

(2010/C 177/02)

Tässä laitoksessa on yhdistetty

Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestys, tehty 2.5.1991 (EYVL L 136, 30.5.1991, s. 1; oikaisu EYVL:ssä L 317, 19.11.1991, s. 34) sekä seuraavilla säädöksillä siihen tehdyt muutokset:

Tämä laitos ei ole oikeudellisesti sitova. Tästä syystä viittaus- ja perustelukappaleet on jätetty pois.

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TYÖJÄRJESTYS

2.5.1991

konsolidoitu toisinto (1)

SISÄLLYS

Alkumääräykset (1 artikla)

I osasto – Unionin yleisen tuomioistuimen organisaatio

1 luku – Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet (2–9 artikla)

2 luku – Jaostojen perustaminen ja esittelevien tuomareiden ja julkisasiamiesten nimeäminen (10–19 artikla)

3 luku – Kirjaamo

1 jakso – Kirjaaja (20–27 artikla)

2 jakso – Muu hallinto (28–30 artikla)

4 luku – Unionin yleisen tuomioistuimen toiminta (31–34 artikla)

5 luku – Kieliä koskevat järjestelyt (35–37 artikla)

6 luku – Asiamiesten, avustajien ja asianajajien oikeudet (38–42 artikla)

II osasto – Asian käsittely

1 luku – Kirjallinen käsitttely (43–54 artikla)

2 luku – Suullinen käsittely (55–63 artikla)

3 luku – Prosessinjohtotoimista ja asian selvittämistoimista

1 jakso – Prosessinjohtotoimista (64 artikla)

2 jakso – Asian selvittämistoimista (65–67 artikla)

3 jakso – Todistajien ja asiantuntijoiden kutsuminen ja kuuleminen (68–76 artikla)

3 a luku – Nopeutettu menettely (76 a artikla)

4 luku – Asian käsittelyn lykkääminen ja asian käsittelystä luopuminen (77–80 artikla)

5 luku – Tuomiot (81–86 artikla)

6 luku – Oikeudenkäyntikulut (87–93 artikla)

7 luku – Maksuton oikeudenkäynti (94–97 artikla)

8 luku – Asian poistaminen (98 ja 99 artikla)

9 luku – Tiedoksianto (100 artikla)

10 luku – Määräajat (101–103 artikla)

III osasto – Erityiset prosessit

1 luku – Täytäntöönpanon lykkääminen ja muut välitoimet (104–110 artikla)

2 luku – Oikeudenkäyntimenettelyyn liittyvistä seikoista (111–114 artikla)

3 luku – Väliintulo (115 ja 116 artikla)

4 luku – Unionin yleisen tuomioistuimen tuomiot kumoamisen ja palauttamisen jälkeen (117–121 artikla)

4 a luku – Unionin yleisen tuomioistuimen päätökset uudelleenkäsittelyn ja palauttamisen jälkeen (121 a–121 d artikla)

5 luku – Yksipuolinen tuomio ja takaisinsaanti (122 artikla)

6 luku – Erityiset muutoksenhakukeinot

1 jakso – Kolmannen osapuolen kantelu (123 ja 124 artikla)

2 jakso – Tuomioiden purkaminen (125–128 artikla)

3 jakso – Tuomioiden tulkinta (129 artikla)

IV osasto – Henkistä omaisuutta koskeviin oikeuksiin liittyvät riidat (130–136 artikla)

V osasto – Muutoksenhaku Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen päätöksiin (136 a–149 artikla)

Loppumääräykset (150 ja 151 artikla)

ALKUMÄÄRÄYKSET

1 artikla

Tässä työjärjestyksessä:

— Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen määräyksiin viitataan artiklan numerolla, jota edeltää lyhenne SEUT

— Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen määräyksiin viitataan artiklan numerolla, jota edeltää lyhenne SEA

— Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdystä pöytäkirjasta käytetään nimitystä perussääntö

— Euroopan talousalueesta tehdystä sopimuksesta käytetään nimitystä ETA-sopimus

— toimielimellä tai toimielimillä tarkoitetaan unionin toimielimiä sekä perussopimuksilla tai niiden täytäntöönpanemiseksi annetuilla säädöksillä perustettuja elimiä ja laitoksia, jotka voivat olla asianosaisina unionin yleisessä tuomioistuimessa

— ”EFTAn valvontaviranomaisella” tarkoitetaan ETA-sopimuksella perustettua valvontaviranomaista.

I OSASTO

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN ORGANISAATIO

1 luku

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI JA JÄSENET

2 artikla

1. Jokainen unionin yleisen tuomioistuimen jäsen toimii pääsääntöisesti tuomarina.

Unionin yleisen tuomioistuimen jäsenistä käytetään jäljempänä nimitystä ”tuomari”.

2. Jokainen tuomari, lukuun ottamatta presidenttiä, voi tietyssä asiassa toimia julkisasiamiehenä 17–19 artiklassa määrätyin edellytyksin.

Tämän työjärjestyksen viittauksia julkisasiamieheen sovelletaan vain tapauksiin, joissa joku tuomareista on nimetty julkisasiamieheksi.

3 artikla

Tuomarin toimikausi alkaa nimityskirjassa määrättynä päivänä. Jos nimityskirjassa ei ole määräystä tästä päivästä, toimikausi alkaa sinä päivänä, jona nimityskirja on päivätty.

4 artikla

1. Ennen tehtäväänsä ryhtymistä kukin tuomari vannoo unionin tuomioistuimessa seuraavan valan:

”Minä vannon, että suoritan tehtäväni puolueettomasti ja tunnollisesti; minä vannon, etten ilmaise kenellekään mitään tuomioistuimen neuvotteluista.”

2. Heti valan vannottuaan kukin tuomari allekirjoittaa juhlallisen vakuutuksen, jonka mukaan hän toimikautensa aikana ja sen päätyttyä kunnioittaa tehtävästään johtuvia velvollisuuksia ja varsinkin osoittaa kunniallisuutta ja pidättyvyyttä, kun hänelle toimikauden päätyttyä tarjotaan tiettyjä tehtäviä tai etuja.

5 artikla

Kun unionin tuomioistuinta pyydetään päättämään unionin yleisen tuomioistuimen kuulemisen jälkeen, täyttääkö tuomari enää tehtävänsä edellyttämät vaatimukset tai siitä johtuvat velvollisuudet, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti pyytää asianomaista tuomaria esittämään lausuntonsa suljetuin ovin pidettävässä istunnossa; kirjaaja ei ole läsnä tässä kuulemisessa.

Unionin yleisen tuomioistuimen lausunto perustellaan.

Unionin yleisen tuomioistuimen tuomareiden enemmistön on kannatettava lausuntoa, jonka mukaan tuomari ei enää täytä tehtävänsä edellyttämiä vaatimuksia tai siitä johtuvia velvollisuuksia. Tässä tapauksessa unionin tuomioistuimelle ilmoitetaan tuomarien äänten jakautumisesta.

Äänestys on salainen. Tuomari, jota asia koskee, ei saa osallistua asian ratkaisemiseen.

6 artikla

Lukuun ottamatta unionin yleisen tuomioistuimen presidenttiä ja jaostojen puheenjohtajia, tuomareiden arvojärjestys määräytyy heidän virkaikänsä mukaan.

Jos usean henkilön virkaiät ovat yhtä pitkät, arvojärjestys määräytyy iän mukaan.

Uudelleen nimitettävät tuomarit säilyttävät aikaisemman paikkansa arvojärjestyksessä.

7 artikla

1. Tuomarit valitsevat keskuudestaan unionin yleisen tuomioistuimen presidentin kolmeksi vuodeksi kerrallaan heti SEUT 254 artiklassa tarkoitetun tuomareiden osittaisen vaihtumisen jälkeen.

2. Jos unionin yleisen tuomioistuimen presidentin tehtävä päättyy kesken hänen toimikautensa, jäljellä olevaksi toimikaudeksi presidentiksi nimitetään toinen tuomari.

3. Tässä artiklassa tarkoitetut vaalit toimitetaan salaisella äänestyksellä. Valituksi tulee yli puolet unionin yleisen tuomioistuimen tuomareiden äänistä saanut tuomari. Jos kukaan tuomareista ei saa tätä enemmistöä, pidetään uusia äänestyskierroksia, kunnes tämä enemmistö saavutetaan.

8 artikla

Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti johtaa unionin yleisen tuomioistuimen lainkäyttöä ja hallintoa; hän toimii puheenjohtajana istunnoissa ja neuvotteluissa.

Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti toimii suuren jaoston puheenjohtajana.

Jos unionin yleisen tuomioistuimen presidentti kuuluu kolmen tai viiden tuomarin jaostoon, hän toimii tämän jaoston puheenjohtajana.

9 artikla

Jos unionin yleisen tuomioistuimen presidentti on poissa tai estynyt taikka jos presidentin toimi on avoinna, presidentin tehtäviä hoitaa yksi jaoston puheenjohtajista tämän työjärjestyksen 6 artiklassa määrätyn järjestyksen mukaan.

Jos unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja jaostojen puheenjohtajat ovat samanaikaisesti poissa tai estyneet taikka heidän toimensa ovat yhtä aikaa avoinna, presidentin tehtäviä hoitaa yksi muista tuomareista tämän työjärjestyksen 6 artiklassa määrätyn järjestyksen mukaan.

2 luku

JAOSTOJEN PERUSTAMINEN JA ESITTELEVIEN TUOMAREIDEN JA JULKISASIAMIESTEN NIMEÄMINEN

10 artikla

1. Unionin yleinen tuomioistuin perustaa keskuudestaan kolmen ja viiden tuomarin jaostoja sekä kolmentoista tuomarin suuren jaoston ja päättää tuomareiden jakautumisesta jaostoihin.

2. Tämän artiklan mukaisesti tehty päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

11 artikla

1. Unionin yleisen tuomioistuimen käsiteltäviksi saatetut asiat ratkaistaan 10 artiklan mukaisesti muodostetuissa kolmen tai viiden tuomarin jaostoissa.

Asiat voidaan ratkaista unionin yleisen tuomioistuimen täysistunnossa tai suuressa jaostossa 14, 51, 106, 118, 124, 127 ja 129 artiklassa määrätyin edellytyksin.

Asia voidaan ratkaista yhden tuomarin kokoonpanossa, jos se on siirretty yhden tuomarin ratkaistavaksi 14 ja 51 artiklassa määrätyin edellytyksin tai jos se on annettu hänen ratkaistavakseen 124 artiklan, 127 artiklan 1 kohdan tai 129 artiklan 2 kohdan nojalla.

2. Jaostoille annetuissa tai siirretyissä asioissa ilmaisulla ”unionin yleinen tuomioistuin” tarkoitetaan kyseistä jaostoa. Yhden tuomarin kokoonpanossa ratkaistavaksi siirrettyjen tai annettujen asioiden osalta ilmaisulla ”unionin yleinen tuomioistuin” tarkoitetaan tässä työjärjestyksessä tätä tuomaria.

12 artikla

1. Unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa perusteet, joiden mukaan asiat jaetaan jaostojen kesken.

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

13 artikla

1. Heti kun kanne oikeudenkäynnin aloittamiseksi on jätetty, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti siirtää asian jaostolle.

2. Jaoston puheenjohtaja ehdottaa unionin yleisen tuomioistuimen presidentille esittelevän tuomarin nimeämistä jokaista jaostolle siirrettyä asiaa varten; unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ratkaisee asian.

14 artikla

1. Asia voidaan siirtää täysistuntoon, suureen jaostoon tai jaostoon, jossa on eri lukumäärä tuomareita, jos se on perusteltua asian oikeudellisen vaikeaselkoisuuden tai asian merkityksen taikka erityisten olosuhteiden vuoksi.

2. Esittelevä tuomari voi ratkaista yhden tuomarin kokoonpanossa seuraavanlaiset kolmen tuomarin jaoston ratkaistavaksi annetut asiat, jos ne esille tulleiden oikeudellisten kysymysten tai tosiseikkoja koskevien kysymysten yksinkertaisuuden, asian vähämerkityksisyyden ja muiden erityisten olosuhteiden puuttumisen huomioon ottaen voidaan ratkaista yhden tuomarin kokoonpanossa ja jos ne on siirretty 51 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti:

a) SEUT 270 artiklan nojalla vireille pannut asiat;

b) SEUT 263 artiklan neljännen kohdan, SEUT 265 artiklan kolmannen kohdan ja SEUT 268 artiklan nojalla vireille pannut asiat, joihin liittyy pelkästään sellaisia kysymyksiä, jotka on jo vakiintuneessa oikeuskäytännössä ratkaistu, tai jotka kuuluvat sisällöltään samanlaisten asioiden sarjaan, josta yksi on jo ratkaistu lainvoimaisesti;

c) SEUT 272 artiklan nojalla vireille pannut asiat.

Yhden tuomarin kokoonpanossa ratkaistavaksi ei voida siirtää

a) asioita, joihin liittyy yleistä merkitystä omaavan toimenpiteen lainmukaisuutta koskevia kysymyksiä;

b) asioita, jotka koskevat: — kilpailusääntöjen ja yrityskeskittymien valvontaa koskevien sääntöjen soveltamista, — valtion tukea koskevien sääntöjen soveltamista, — kauppaa suojaavia toimenpiteitä koskevien sääntöjen soveltamista tai — maatalouden yhteistä markkinajärjestelyä koskevien sääntöjen soveltamista, lukuun ottamatta asioita, jotka kuuluvat sisällöltään samanlaisten asioiden sarjaan, josta yksi on jo ratkaistu lainvoimaisesti;

c) 130 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja asioita.

Asiaa yhden tuomarin kokoonpanossa käsittelevä tuomari siirtää asian takaisin jaoston ratkaistavaksi, jos hän toteaa, etteivät edellytykset asian siirtämiselle yhden tuomarin kokoonpanossa ratkaistavaksi enää täyty.

3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut siirtämispäätökset tehdään 51 artiklassa määrätyin edellytyksin.

15 artikla

1. Tuomarit valitsevat keskuudestaan kolmen ja viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajat 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

2. Viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajat valitaan kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Heidät voidaan valita tähän tehtävään kerran uudelleen.

Viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajat valitaan välittömästi sen jälkeen, kun unionin yleisen tuomioistuimen presidentti on valittu 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

3. Kolmen tuomarin jaostojen puheenjohtajat valitaan määräajaksi.

4. Jos jaoston puheenjohtajan tehtävä päättyy kesken jaoston puheenjohtajan tavanomaisen tehtäväkauden, jäljellä olevaksi ajaksi nimitetään jaoston puheenjohtajaksi toinen tuomari.

5. Näiden valintojen tulos julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

16 artikla

Jaostoille annetuissa tai siirretyissä asioissa presidentin tehtäviä hoitaa jaoston puheenjohtaja.

Yhden tuomarin kokoonpanossa ratkaistavaksi siirrettyjen tai annettujen asioiden osalta presidentin tehtäviä, lukuun ottamatta 105 ja 106 artiklassa tarkoitettuja, hoitaa tämä tuomari.

17 artikla

Kun unionin yleinen tuomioistuin kokoontuu täysistunnossa, sitä avustaa unionin yleisen tuomioistuimen presidentin nimeämä julkisasiamies.

18 artikla

Kun unionin yleinen tuomioistuin kokoontuu jaostossa, sitä voi avustaa julkisasiamies, jos se on tarpeen asian oikeudellisen vaikeaselkoisuuden tai asian tosiseikkojen monimutkaisuuden vuoksi.

19 artikla

Päätös julkisasiamiehen nimeämisestä tiettyä asiaa varten tehdään unionin yleisen tuomioistuimen täysistunnossa sen jaoston pyynnöstä, jolle asia on annettu tai siirretty.

Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti nimeää tuomarin, joka toimii julkisasiamiehenä tässä asiassa.

3 luku

KIRJAAMO

1 jakso – Kirjaaja

20 artikla

1. Unionin yleinen tuomioistuin nimittää kirjaajan.

Kaksi viikkoa ennen nimittämispäivää unionin yleisen tuomioistuimen presidentti antaa tuomareille tiedoksi tointa varten jätetyt hakemukset.

2. Hakemuksiin on liitettävä täydelliset tiedot hakijan iästä, kansalaisuudesta, korkeakoulututkinnoista, kielitaidosta, nykyisestä ja aikaisemmista työpaikoista sekä mahdollisesta kokemuksesta tuomioistuintyöstä ja kansainvälisistä tehtävistä.

3. Nimittämisessä noudatetaan tämän työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdassa määrättyä menettelyä.

4. Kirjaaja nimitetään kuudeksi vuodeksi kerrallaan. Hänet voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.

5. Ennen tehtäväänsä ryhtymistä kirjaaja vannoo unionin yleisessä tuomioistuimessa 4 artiklassa määrätyn valan.

6. Kirjaaja voidaan erottaa tehtävästään vain, jos hän ei enää täytä tehtävänsä edellyttämiä vaatimuksia tai siitä johtuvia velvollisuuksia; unionin yleinen tuomioistuin päättää asiasta varattuaan kirjaajalle tilaisuuden tulla kuulluksi.

7. Jos kirjaajan toimi tulee avoimeksi ennen toimikauden säännönmukaista päättymistä, unionin yleinen tuomioistuin nimittää uuden kirjaajan kuuden vuoden toimikaudeksi.

21 artikla

Unionin yleinen tuomioistuin voi kirjaajaan sovellettavaa menettelyä noudattaen nimittää yhden tai useamman apulaiskirjaajan avustamaan kirjaajaa ja toimimaan hänen tilallaan 23 artiklassa tarkoitetuissa kirjaajan ohjeissa määrätyissä rajoissa.

22 artikla

Jos kirjaaja on poissa tai estynyt taikka jos hänen toimensa on avoinna ja tarvittaessa silloin, kun apulaiskirjaaja on poissa tai estynyt taikka hänen toimensa on avoinna, presidentti nimeää virkamiehen tai muun tuomioistuimen palveluksessa olevan henkilön hoitamaan väliaikaisesti kirjaajan tehtäviä.

23 artikla

Unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa presidentin esityksestä kirjaajan ohjeet.

24 artikla

1. Kirjaamossa pidetään kirjaajan vastuulla rekisteriä, johon merkitään kaikki oikeudenkäyntiasiakirjat ja niiden liitteet saapumisjärjestyksessä.

2. Kun asiakirja on merkitty rekisteriin, kirjaaja tekee tästä merkinnän alkuperäiskappaleeseen ja asianosaisen pyynnöstä tämän sitä varten esittämään jäljennökseen.

3. Rekisterimerkintä ja edellisessä kohdassa tarkoitetut merkinnät ovat todistusvoimaisia.

4. Yksityiskohtaiset määräykset rekisterinpidosta annetaan 23 artiklassa tarkoitetuissa kirjaajan ohjeissa.

5. Se, jota asia koskee, voi kirjaamossa tutustua rekisteriin ja maksua vastaan saada siitä jäljennöksiä tai otteita niiden maksuperusteiden mukaan, jotka unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa kirjaajan esityksestä.

Kaikki asianosaiset voivat lisäksi maksuperusteiden mukaan määräytyvää maksua vastaan saada jäljennöksiä oikeudenkäyntiasiakirjoista ja oikeiksi todistettuja jäljennöksiä määräyksistä ja tuomioista.

6. Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistaan tiedonanto, jossa ilmoitetaan kanteen kirjaamispäivä, asianosaisten nimet ja osoitteet, oikeudenkäynnin kohde, kantajan vaatimukset sekä tiivistelmä kanteen oikeudellisista perusteista ja pääasiallisista perusteluista.

7. Jos neuvosto tai Euroopan komissio ei ole asianosaisena, unionin yleinen tuomioistuin lähettää niille jäljennöksen kanteesta ja vastineesta, liiteasiakirjoja lukuun ottamatta, jotta ne voivat todeta, vaaditaanko asiassa SEUT 277 artiklan nojalla, että jotain niiden antamaa säädöstä ei sovelleta. Jäljennös kanteesta ja vastineesta lähetetään vastaavasti Euroopan parlamentille, joka voi todeta, vaaditaanko asiassa SEUT 277 artiklan nojalla, että sen ja neuvoston yhdessä antamaa säädöstä ei sovelleta.

25 artikla

1. Kirjaaja huolehtii presidentin puolesta asiakirjojen vastaanottamisesta, lähettämisestä ja säilyttämisestä sekä tämän työjärjestyksen mukaisten tiedoksiantojen toimittamisesta.

2. Kirjaaja avustaa unionin yleistä tuomioistuinta, presidenttiä ja tuomareita näiden kaikissa virkatehtävissä.

26 artikla

Kirjaaja säilyttää sinettiä. Hän on vastuussa arkistosta ja huolehtii unionin yleisen tuomioistuimen julkaisuista.

27 artikla

Kirjaaja on läsnä unionin yleisen tuomioistuimen istunnoissa, jollei 5 ja 33 artiklan määräyksistä muuta johdu.

2 jakso – Muu hallinto

28 artikla

Virkamiehet ja muu henkilöstö, joiden tehtävänä on avustaa suoraan presidenttiä, tuomareita tai kirjaajaa, nimitetään henkilöstösäännöissä mainituin perustein. He toimivat kirjaajan alaisina unionin yleisen tuomioistuimen presidentin valvonnassa.

29 artikla

Edellä 28 artiklassa tarkoitetut virkamiehet ja muuhun henkilöstöön kuuluvat vannovat unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valan unionin yleisen tuomioistuimen presidentin edessä kirjaajan läsnä ollessa.

30 artikla

Kirjaaja huolehtii unionin yleisen tuomioistuimen presidentin valvonnassa ja unionin tuomioistuimen hallinnon avustamana unionin yleisen tuomioistuimen hallinnosta, varainhoidosta ja kirjanpidosta.

4 luku

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TOIMINTA

31 artikla

1. Presidentti määrää unionin yleisen tuomioistuimen istuntopäivät ja istuntojen kellonajat.

2. Unionin yleinen tuomioistuin voi päättää pitävänsä yhden tai useamman istunnon muualla kuin unionin yleisen tuomioistuimen kotipaikassa.

32 artikla

1. Jos tuomareita jonkun tuomarin estymisen tai poissaolon vuoksi on parillinen määrä, tämän työjärjestyksen 6 artiklassa tarkoitetun nuorimman tuomarin on pidättäydyttävä osallistumasta neuvotteluun, paitsi jos hän on esittelevä tuomari. Tällaisessa tapauksessa häntä arvojärjestyksessä välittömästi vanhemman tuomarin on pidättäydyttävä osallistumasta neuvotteluun.

Jos tuomareita on unionin yleisen tuomioistuimen täysistunnossa parillinen määrä sen vuoksi, että asiaan on nimetty julkisasiamies 17 artiklan mukaisesti, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ilmoittaa unionin yleisen tuomioistuimen etukäteen vahvistaman, Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun vuorojärjestyksen mukaisesti ennen suullista käsittelyä, kuka tuomareista ei osallistu asian käsittelyyn.

2.. Jos täysistunnon koolle kutsumisen jälkeen havaitaan, ettei päätösvaltaista määrää saavuteta, presidentti siirtää istuntoa, kunnes päätösvaltaisuus on saavutettu.

3. Jos kolmen tai viiden tuomarin jaostossa ei saavuteta kolmen tuomarin päätösvaltaista määrää, tämän jaoston puheenjohtaja ilmoittaa siitä unionin yleisen tuomioistuimen presidentille, joka nimeää tuomarin jaoston kokoonpanon täydentämiseksi.

Suuren jaoston päätösvaltaisuuden edellytyksenä oleva tuomareiden lukumäärä on yhdeksän. Jos tätä päätösvaltaista määrää ei saavuteta, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti nimeää tuomarin jaoston kokoonpanon täydentämiseksi.

Jos suuressa jaostossa tai jossakin viiden tuomarin jaostossa sen johdosta, että jonkun tuomarin poissa tai estyneenä olo ilmenee ennen suullisen käsittelyn aloittamispäivää, ei ole 10 artiklan 1 kohdassa määrättyä tuomareiden lukumäärää, jaostoa täydennetään unionin yleisen tuomioistuimen presidentin nimeämällä tuomarilla, jotta tuomareita olisi määrätty määrä.

4. Jos jossakin kolmen tai viiden tuomarin jaostossa tuomareita on enemmän kuin kolme tai viisi, jaoston puheenjohtaja määrää, ketkä tuomareista osallistuvat asian ratkaisemiseen.

5. Yhden tuomarin, jolle asia on siirretty tai annettu ratkaistavaksi, ollessa poissa tai estyneenä unionin yleisen tuomioistuimen presidentti nimeää toisen tuomarin hänen tilalleen.

33 artikla

1. Unionin yleisen tuomioistuimen neuvottelut pidetään suljetussa istunnossa.

2. Ainoastaan suulliseen käsittelyyn osallistuneet tuomarit saavat osallistua neuvotteluun.

3. Kukin neuvottelussa läsnä oleva tuomari esittää mielipiteensä perusteluineen.

4. Tuomarin pyynnöstä voidaan mikä tahansa kysymys laatia hänen valitsemallaan kielellä ja esittää muille tuomareille ennen äänestystä.

5. Unionin yleisen tuomioistuimen ratkaisu muodostuu mielipiteistä, joihin enemmistö tuomareista lopullisen keskustelun jälkeen yhtyy. Äänestettäessä noudatetaan tämän työjärjestyksen 6 artiklassa määrättyyn arvojärjestykseen nähden käänteistä järjestystä.

6. Unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee kysymysten asiasisältöä, sanamuotoa tai järjestystä sekä äänestystuloksen määräytymistä koskevat erimielisyydet.

7. Jos unionin yleisen tuomioistuimen ratkaistavana on hallinnollisia kysymyksiä, kirjaaja on läsnä, jollei unionin yleinen tuomioistuin toisin päätä.

8. Jos unionin yleinen tuomioistuin kokoontuu istuntoon ilman kirjaajan läsnäoloa, se antaa tarvittaessa tämän työjärjestyksen 6 artiklassa tarkoitetun nuorimman tuomarin tehtäväksi laatia pöytäkirjan, jonka presidentti ja tämä tuomari allekirjoittavat.

34 artikla

1. Jollei unionin yleinen tuomioistuin nimenomaisesti toisin päätä, lomakaudet ovat seuraavat:

— 18 päivästä joulukuuta 10 päivään tammikuuta,

— pääsiäistä edeltävästä sunnuntaista toiseen pääsiäisen jälkeiseen sunnuntaihin,

— 15 päivästä heinäkuuta 15 päivään syyskuuta.

Lomakauden aikana presidentin tehtäviä hoitaa unionin yleisen tuomioistuimen kotipaikassa joko presidentti itse yhteydessä kirjaajaan tai jaoston puheenjohtaja taikka muu presidentin sijaisekseen nimeämä tuomari.

2. Presidentti voi unionin yleisen tuomioistuimen lomakauden aikana kiireellisissä tapauksissa kutsua tuomarit koolle.

3. Unionin yleinen tuomioistuin noudattaa kotipaikkansa virallisia juhlapäiviä.

4. Unionin yleinen tuomioistuin voi pätevästä syystä myöntää tuomareille virkavapautta.

5 luku

KIELIÄ KOSKEVAT JÄRJESTELYT

35 artikla

1. Oikeudenkäyntikieliä ovat bulgaria, englanti, espanja, hollanti, iiri, italia, kreikka, latvia, liettua, malta, portugali, puola, ranska, romania, ruotsi, saksa, slovakki, sloveeni, suomi, tanska, tšekki, unkari ja viro.

2. Kantaja valitsee oikeudenkäyntikielen, jollei seuraavista määräyksistä muuta johdu:

a) jos vastaajana on jäsenvaltio tai luonnollinen henkilö, jolla on jäsenvaltion kansalaisuus, tai oikeushenkilö, jolla on kotipaikka jäsenvaltiossa, oikeudenkäyntikieli on tämän valtion virallinen kieli; jos virallisia kieliä on useampia, kantaja voi valita itselleen sopivan kielen;

b) asianosaisten yhteisestä pyynnöstä voidaan antaa lupa käyttää muuta tämän artiklan 1 kohdassa mainittua kieltä oikeudenkäyntikielenä kokonaan tai osittain;

c) asianosaisen pyynnöstä, kun vastapuolta ja julkisasiamiestä on kuultu, voidaan, poiketen siitä mitä b alakohdassa määrätään, antaa lupa käyttää oikeudenkäyntikielenä kokonaan tai osittain muuta 1 kohdassa mainittua kieltä; toimielin ei voi esittää tällaista pyyntöä.

Presidentti voi tehdä edellä mainittuja pyyntöjä koskevan päätöksen; hän voi siirtää pyynnön unionin yleisen tuomioistuimen ratkaistavaksi, ja halutessaan hyväksyä pyynnön ilman kaikkien asianosaisten suostumusta hänen täytyy siirtää se.

3. Oikeudenkäyntikieltä käytetään erityisesti asianosaisten kirjelmissä ja suullisissa lausumissa sekä niiden liiteasiakirjoissa samoin kuin unionin yleisen tuomioistuimen pöytäkirjoissa ja päätöksissä.

Muulla kuin oikeudenkäyntikielellä esitettyihin liiteasiakirjoihin on oheistettava oikeudenkäyntikielelle tehty käännös.

Jos asiakirjat ovat laajoja, käännökset voidaan rajoittaa otteisiin niistä. Unionin yleinen tuomioistuin voi kuitenkin aina, joko omasta aloitteestaan tai asianosaisen pyynnöstä, vaatia laajempaa tai täydellistä käännöstä.

Poiketen siitä, mitä edellä määrätään, jäsenvaltioilla on oikeus käyttää omaa virallista kieltään, jos ne ovat väliintulijoina unionin yleisessä tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa. Tätä määräystä sovelletaan sekä kirjallisiin että suullisiin lausumiin. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle.

ETA-sopimuksen muille osapuolille kuin jäsenvaltioille ja EFTAn valvontaviranomaiselle voidaan antaa lupa käyttää jotakin muuta tämän artiklan 1 kohdassa mainituista kielistä kuin oikeudenkäyntikieltä, kun ne esiintyvät väliintulijoina unionin yleisessä tuomioistuimessa vireillä olevassa riidassa. Tätä määräystä sovelletaan sekä kirjallisiin että suullisiin lausumiin. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle.

4. Jos todistaja tai asiantuntija ilmoittaa olevansa kykenemätön riittävän selvästi ilmaisemaan itseään jollain tämän artiklan 1 kohdassa mainitulla kielellä, unionin yleinen tuomioistuin voi antaa hänelle luvan esittää kertomuksensa muulla kielellä. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle.

5. Presidentti voi asian suullisessa käsittelyssä, esittelevä tuomari alustavassa kertomuksessa ja suullista käsittelyä varten laaditussa kertomuksessa, tuomarit ja julkisasiamiehet suullisessa käsittelyssä esittämissään kysymyksissä ja julkisasiamiehet ratkaisuehdotuksessaan käyttää jotakin tämän artiklan 1 kohdassa mainittua muuta kieltä kuin oikeudenkäyntikieltä. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle.

36 artikla

1. Kirjaajan on huolehdittava siitä, että tuomarin, julkisasiamiehen tai asianosaisen pyynnöstä kaikki unionin yleisessä tuomioistuimessa asian käsittelyn aikana lausuttu käännetään joillekin heidän valitsemistaan, 35 artiklan 1 kohdassa mainituista kielistä.

2. Unionin yleisen tuomioistuimen julkaisut laaditaan neuvoston asetuksen N:o 1 1 artiklassa tarkoitetuilla kielillä.

37 artikla

Oikeudenkäyntikielellä tai muulla 35 artiklassa tarkoitetulla kielellä laaditut asiakirjat ovat todistusvoimaisia.

6 luku

ASIAMIESTEN, AVUSTAJIEN JA ASIANAJAJIEN OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET

38 artikla

1. Asiamiehet, avustajat ja asianajajat, jotka esiintyvät unionin yleisessä tuomioistuimessa tai missä tahansa lainkäyttöviranomaisessa, jolta unionin yleinen tuomioistuin on pyytänyt oikeusapua, nauttivat koskemattomuutta siltä osin kuin kysymys on asiaa tai asianosaisia koskevista suullisista tai kirjallisista lausumista.

2. Asiamiehillä, avustajilla ja asianajajilla on lisäksi seuraavat erioikeudet ja vapaudet:

a) mitään oikeudenkäyntiin liittyvää asiakirjaa tai muuta tallennetta ei saa etsiä tai takavarikoida. Kiistatapauksissa tulliviranomaiset ja poliisi voivat sinetöidä tällaiset asiakirjat ja tallenteet, jotka toimitetaan sen jälkeen viipymättä unionin yleiseen tuomioistuimeen, jossa ne tarkastetaan kirjaajan ja asianomaisen henkilön läsnä ollessa;

b) asiamiehillä, avustajilla ja asianajajilla on oikeus sellaiseen määrään ulkomaista valuuttaa, joka on tarpeen heidän tehtäviensä hoitamista varten;

c) asiamiehillä, avustajilla ja asianajajilla on oikeus esteettä matkustaa tehtäviensä edellyttämässä laajuudessa.

39 artikla

Edellisessä artiklassa tarkoitettuihin erioikeuksiin, koskemattomuuteen ja vapauksiin voi vedota vain sellainen henkilö, joka voi osoittaa asemansa seuraavasti:

a) asiamiehen on esitettävä päämiehensä antama virallinen asiakirja; päämiehen on viipymättä toimitettava jäljennös tästä asiakirjasta kirjaajalle;

b) avustajan ja asianajajan on esitettävä kirjaajan allekirjoittama todistus. Tämä todistus on voimassa vain tietyn ajan, jota voidaan asian käsittelyn keston mukaan pidentää tai lyhentää.

40 artikla

Tämän työjärjestyksen 38 artiklassa tarkoitetut erioikeudet, koskemattomuus ja vapaudet myönnetään yksinomaan asian käsittelyn asianmukaisen kulun turvaamiseksi.

Unionin yleinen tuomioistuin voi poistaa koskemattomuuden, jos se katsoo, ettei asian käsittelyn asianmukainen kulku tämän vuoksi esty.

41 artikla

1. Jos unionin yleinen tuomioistuin katsoo, että avustaja tai asianajaja ei käyttäydy unionin yleisen tuomioistuimen arvon edellyttämällä tavalla tai hyvän oikeudenhoidon vaatimusten mukaisesti unionin yleisessä tuomioistuimessa taikka presidenttiä, tuomaria tai kirjaajaa kohtaan tai että avustaja tai asianajaja käyttää oikeuksiaan muihin tarkoituksiin kuin niihin, joita varten ne on hänelle annettu, unionin yleinen tuomioistuin ilmoittaa tästä asianomaiselle henkilölle. Unionin yleinen tuomioistuin voi ilmoittaa tästä viranomaisille, joiden toimivallan alaisuuteen asianomainen henkilö kuuluu; asianomaiselle henkilölle on toimitettava jäljennös näille viranomaisille lähetetystä kirjeestä.

Samoilla perusteilla unionin yleinen tuomioistuin voi asianomaista henkilöä kuultuaan milloin tahansa määräyksellään kieltää asianomaista henkilöä esiintymästä asian käsittelyssä. Määräystä on heti noudatettava.

2. Jos avustajaa tai asianajajaa kielletään esiintymästä asian käsittelyssä, asian käsittelyä lykätään presidentin määräämäksi ajaksi, jotta asianosaisella on mahdollisuus hankkia toinen avustaja tai asianajaja.

3. Tämän artiklan nojalla tehty päätös voidaan peruuttaa.

42 artikla

Tämän luvun määräyksiä sovelletaan yliopiston opettajiin, joilla on perussäännön 19 artiklan mukaisesti oikeus esiintyä unionin yleisessä tuomioistuimessa.

II OSASTO

ASIAN KÄSITTELY

1 luku

KIRJALLINEN KÄSITTELY

43 artikla

1. Jokaisen oikeudenkäyntiasiakirjan alkuperäiskappaleen on oltava asianosaisen asiamiehen tai asianajajan allekirjoittama.

Alkuperäiskappale ja kaikki liitteet, joihin siinä viitataan, on jätettävä unionin yleiselle tuomioistuimelle samoin kuin viisi jäljennöstä unionin yleistä tuomioistuinta varten ja yksi jäljennös kutakin asianosaista varten. Sen asianosaisen, joka jättää asiakirjat, on todistettava jäljennökset oikeiksi.

2. Toimielimet jättävät lisäksi unionin yleisen tuomioistuimen asettamassa määräajassa kaikista oikeudenkäyntiasiakirjoista käännökset muille, neuvoston asetuksen N:o 1 1 artiklassa mainituille kielille. Tällöin sovelletaan edellisen kohdan viimeistä alakohtaa.

3. Kaikki oikeudenkäyntiasiakirjat on päivättävä. Asian käsittelyssä noudatettavia määräaikoja laskettaessa pidetään ratkaisevana ainoastaan sitä ajankohtaa, jolloin asiakirjat on jätetty kirjaamoon.

4. Jokaiseen oikeudenkäyntiasiakirjaan on oheistettava liite, joka sisältää ne liiteasiakirjat, joihin asiassa vedotaan, sekä luettelo niistä.

5. Jos oikeudenkäyntiasiakirjaan on sen laajuuden vuoksi liitetty ainoastaan otteita, koko asiakirja tai sen täydellinen jäljennös on jätettävä kirjaamoon.

6. Prosessuaalisten määräaikojen noudattamisen kannalta pidetään ratkaisevana sitä päivää, jona jäljennös oikeudenkäyntiasiakirjan allekirjoitetusta alkuperäiskappaleesta, mukaan lukien 4 kohdassa tarkoitettu asiakirjaluettelo, saapuu kirjaamoon telekopiolaitteen tai muun unionin yleisen tuomioistuimen käytettävissä olevan teknisen tiedonsiirtovälineen välityksellä, jos asiakirjan allekirjoitettu alkuperäiskappale liitteineen ja 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuine jäljennöksineen jätetään kirjaamoon viimeistään kymmenen päivän kuluessa tästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1–5 kohdan soveltamista. Tähän kymmenen päivän määräaikaan ei sovelleta 102 artiklan 2 kohtaa.

7. Unionin yleinen tuomioistuin voi tekemällään päätöksellä määrittää edellytykset, joiden täyttyessä kirjaamoon sähköisesti toimitettua oikeudenkäyntiasiakirjaa pidetään kyseisen asiakirjan alkuperäiskappaleena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 2–5 kohdan soveltamista. Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

44 artikla

1. Perussäännön 21 artiklassa tarkoitetussa kanteessa on mainittava:

a) kantajan nimi ja osoite;

b) sen asianosaisen nimi, jota vastaan kanne pannaan vireille;

c) oikeudenkäynnin kohde ja yhteenveto kanteen oikeudellisista perusteista;

d) kantajan vaatimukset;

e) esitettävä näyttö.

2. Kanteessa on mainittava unionin yleisen tuomioistuimen kotipaikassa oleva prosessiosoite, johon asiaa koskevat tiedoksiannot voidaan toimittaa. Lisäksi on mainittava sellaisen henkilön nimi, jolla on kelpoisuus vastaanottaa tiedoksiantoja ja joka on antanut suostumuksensa tehtävään.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun prosessiosoitteen ilmoittamisen lisäksi tai sen sijasta kanteessa voidaan mainita, että asianajaja tai asiamies suostuu siihen, että tiedoksiannot toimitetaan hänelle telekopiolaitteen tai muun teknisen tiedonsiirtovälineen välityksellä.

Jos kanne ei täytä ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa asetettuja edellytyksiä, kaikki asiaa koskevat tiedoksiannot toimitetaan tälle asianosaiselle, niin kauan kuin edellytyksiä ei ole täytetty, kirjatulla kirjeellä, joka on osoitettu asianosaisen asiamiehelle tai asianajajalle. Tällöin 100 artiklan 1 kohdan määräyksistä poiketen tiedoksianto katsotaan oikeassa järjestyksessä toimitetuksi, kun kirje jätetään postiin kirjattavaksi unionin yleisen tuomioistuimen kotipaikassa.

3. Asianosaista avustavan tai edustavan asianajajan on jätettävä kirjaamoon asiakirja, joka osoittaa, että hänellä on kelpoisuus esiintyä tuomioistuimessa jossakin jäsenvaltiossa tai muussa ETA-sopimuksen osapuolena olevassa valtiossa.

4. Kanteeseen on tarvittaessa liitettävä perussäännön 21 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetut asiakirjat.

5. Jos kantaja on yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, kanteeseen on liitettävä:

a) säännöt, yhtiösopimus tai yhtiöjärjestys, äskettäin annettu ote yhdistys-, säätiö- tai kaupparekisteristä tai muu selvitys siitä, että kantaja on oikeushenkilönä olemassa;

b) selvitys siitä, että asianajajalle annetun valtuutuksen allekirjoittajalla on ollut siihen kelpoisuus.

5 a. Unionin tekemässä tai sen puolesta tehdyssä julkis- tai yksityisoikeudellisessa sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla SEUT 272 artiklan mukaisesti nostettuun kanteeseen on liitettävä jäljennös siitä sopimuksesta, johon tämä lauseke sisältyy.

6. Jollei kanne täytä tämän artiklan 3–5 kohdassa asetettuja vaatimuksia, kirjaajan on asetettava kantajalle kohtuullinen määräaika, jonka kuluessa tämän on täydennettävä kannettaan tai toimitettava puuttuvat asiakirjat. Jos kantaja ei määräajassa täydennä kannettaan tai toimita puuttuvia asiakirjoja, unionin yleinen tuomioistuin päättää julkiasiamiestä kuultuaan, aiheuttavatko puutteet kanteen jättämisen tutkimatta muotovaatimusten laiminlyönnin perusteella.

45 artikla

Kanne on annettava vastaajalle tiedoksi. Edellisen artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa tiedoksianto toimitetaan heti, kun asiakirjat on täydennetty määräysten mukaisiksi tai kun unionin yleinen tuomioistuin on määrännyt, että kanne otetaan tutkittavaksi siitä huolimatta, ettei mainitussa artiklassa määrättyjä muotovaatimuksia ole täytetty.

46 artikla

1. Vastaajan on kahden kuukauden kuluessa kanteen tiedoksiannosta jätettävä vastineensa unionin yleiselle tuomioistuimelle. Vastineessa on mainittava:

a) vastaajan nimi ja osoite;

b) tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joihin vedotaan;

c) vastaajan vaatimukset;

d) esitettävä näyttö.

Vastineeseen sovelletaan 44 artiklan 2A5 kohtaa.

2. Unionin ja sen henkilöstön välisissä riita-asioissa vastineeseen on liitettävä henkilöstösääntöjen 90 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valitus ja sen hylkäävä päätös sekä maininta päivästä, jolloin valitus on tehty, ja päivästä, jolloin päätös on annettu tiedoksi.

3. Presidentti voi poikkeuksellisissa tilanteissa vastaajan perustellusta hakemuksesta pidentää ensimmäisessä kohdassa määrättyä aikaa.

47 artikla

1. Kannetta ja vastinetta voidaan täydentää kantajan vastauksella ja vastaajan siihen antamalla vastauksella, jollei unionin yleinen tuomioistuin päätä julkisasiamiestä kuultuaan, ettei toinen kirjelmien vaihto ole tarpeen, koska asiakirja-aineisto on riittävän täydellinen, jotta asianosaiset voivat sen perusteella kehitellä perusteitaan ja väitteitään suullisessa käsittelyssä. Unionin yleinen tuomioistuin voi kuitenkin antaa asianosaisille luvan täydentää asiakirja-aineistoa, jos kantaja esittää tätä koskevan perustellun pyynnön kahden viikon kuluessa tällaisen päätöksen tiedoksiantamisesta.

2. Presidentti asettaa määräajat, joiden kuluessa nämä asiakirjat on jätettävä.

48 artikla

1. Vastauksessaan asianosainen voi vedota lisänäyttöön. Asianosaisen on kuitenkin ilmoitettava syy, miksi näyttöön ei ole vedottu aikaisemmin.

2. Asian käsittelyn kuluessa ei saa vedota uuteen perusteeseen, ellei se perustu kirjallisen käsittelyn aikana esille tulleisiin tosiseikkoihin tai oikeudellisiin seikkoihin.

Jos joku asianosaisista asian käsittelyn kuluessa esittää tällaisen uuden perusteen, presidentti voi säännönmukaisten määräaikojen umpeuduttuakin esittelevän tuomarin esityksestä ja julkisasiamiestä kuultuaan asettaa määräajan, jonka kuluessa toinen asianosainen voi lausua tästä perusteesta.

Päätös siitä, otetaanko uusi peruste tutkittavaksi, tehdään pääasian ratkaisun yhteydessä.

49 artikla

Unionin yleinen tuomioistuin voi milloin tahansa julkiasiamiestä kuultuaan päättää 64 ja 65 artiklassa tarkoitetuista prosessinjohtotoimista tai asian selvittämistoimista tai määrätä asian selvittämistoimien suorittamisesta uudelleen tai niiden täydentämisestä.

50 artikla

1. Presidentti voi asianosaisia ja julkisasiamiestä kuultuaan milloin tahansa määrätä, että kirjallista tai suullista käsittelyä taikka lopullista tuomiota varten tietyt toisiinsa liittyvät tai asiasisällöltään samanlaiset asiat käsitellään yhdessä. Yhdistämispäätös voidaan myös peruuttaa. Presidentti voi siirtää nämä kysymykset unionin yleisen tuomioistuimen ratkaistaviksi.

2. Yhdistettyjen asioiden kaikkien asianosaisten, mukaan lukien väliintulijoiden, asiamiehet, avustajat ja asianajajat voivat kirjaamossa tutustua oikeudenkäyntiasiakirjoihin, jotka näiden yhdistettyjen asioiden muissa asioissa on annettu tiedoksi asianosaisille. Presidentti voi kuitenkin jonkun asianosaisen pyynnöstä määrätä, ettei salaisiin tai luottamuksellisiin asiakirjoihin saa tutustua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän työjärjestyksen 67 artiklan 3 kohdan soveltamista.

51 artikla

1. Edellä 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa asiaa käsittelevä jaosto tai unionin yleisen tuomioistuimen presidentti voi missä tahansa asian käsittelyn vaiheessa omasta aloitteestaan tai asianosaisen pyynnöstä ehdottaa unionin yleisen tuomioistuimen täysistunnolle asian siirtämistä täysistunnon, suuren jaoston tai sellaisen jaoston käsiteltäväksi, jossa on eri lukumäärä tuomareita. Asian siirtämisestä ratkaisukokoonpanoon, jossa on suurempi määrä tuomareita, päättää täysistunto julkisasiamiestä kuultuaan.

Asia on ratkaistava vähintään viiden tuomarin jaostossa, jos käsittelyssä asianosaisena oleva jäsenvaltio tai unionin toimielin sitä pyytää.

2. Kolmen tuomarin jaosto, jonka käsiteltävänä asia on, voi 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa yksimielisellä päätöksellä asianosaisia kuultuaan antaa asian ratkaistavaksi yhden tuomarin kokoonpanossa.

Asia on pidettävä sen jaoston käsiteltävänä, johon esittelevä tuomari kuuluu, tai siirrettävä takaisin tämän jaoston käsiteltäväksi, jos käsittelyssä asianosaisena oleva jäsenvaltio tai unionin toimielin vastustaa asian ratkaisemista yhden tuomarin kokoonpanossa.

52 artikla

1. Presidentti määrää päivän, jolloin esittelevän tuomarin on annettava unionin yleiselle tuomioistuimelle alustava kertomus, tapauksen mukaan,

a) kun vastaajan vastaus on jätetty;

b) kun 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti asetettu määräaika on päättynyt eikä kantajan vastausta tai vastaajan vastausta ole jätetty;

c) kun asianosainen on ilmoittanut luopuvansa oikeudestaan kantajan vastauksen tai vastaajan vastauksen antamiseen;

d) kun unionin yleinen tuomioistuin on päättänyt 47 artiklan 1 kohdan nojalla, että kannetta ja vastinetta ei ole täydennettävä kantajan vastauksella ja vastaajan vastauksella;

e) kun unionin yleinen tuomioistuin on päättänyt 76 a artiklan 1 kohdan nojalla ratkaista asian nopeutetussa menettelyssä;

sanotun kuitenkaan rajoittamatta 49 artiklan soveltamista.

2. Alustava kertomus sisältää ehdotuksen mahdollisesti tarvittavista prosessinjohtotoimista tai asian selvittämistoimista sekä asian mahdollisesta siirtämisestä unionin yleisen tuomioistuimen täysistunnon, suuren jaoston tai sellaisen jaoston käsiteltäväksi, jossa on eri lukumäärä tuomareita.

Unionin yleinen tuomioistuin päättää julkisasiamiestä kuultuaan, mihin toimenpiteisiin esittelevän tuomarin ehdotusten johdosta ryhdytään.

53 artikla

Jos unionin yleinen tuomioistuin päättää, etteivät prosessinjohtotoimet tai asian selvittämistoimet ole tarpeen, presidentti määrää suullisen käsittelyn aloittamispäivän.

54 artikla

Jos kirjallisen käsittelyn aikana on ryhdytty prosessinjohtotoimiin tai asian selvittämistoimiin, presidentti määrää suullisen käsittelyn aloittamispäivän sen jälkeen kun nämä toimet on suoritettu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sitä, että prosessinjohtotoimiin ja asian selvittämistoimiin voidaan ryhtyä suullisen käsittelyn aikana.

2 luku

SUULLINEN KÄSITTELY

55 artikla

1. Unionin yleinen tuomioistuin käsittelee vireille pannut asiat siinä järjestyksessä, kuin niiden selvittämistoimet ovat päättyneet. Jos asian selvittämistoimet ovat päättyneet samaan aikaan useissa asioissa, käsittelyjärjestys määrätään kanteen rekisteriin kirjaamispäivän mukaan.

2. Presidentti voi erityisistä syistä päättää, että jonkin asian käsittelylle on annettava etusija.

Presidentti voi kuultuaan asianosaisia ja julkisasiamiestä erityisistä syistä joko omasta aloitteestaan tai asianosaisen pyynnöstä päättää lykätä asian käsittelyä myöhempään ajankohtaan. Jos asianosaiset pyytävät käsittelyn lykkäämistä yhteisesti, presidentti voi suostua pyyntöön.

56 artikla

Presidentti julistaa käsittelyn alkaneeksi ja johtaa sitä; hän on vastuussa käsittelyn asianmukaisesta kulusta.

57 artikla

Suljetuin ovin käsiteltävissä asioissa suullisen käsittelyn sisältöä ei julkisteta.

58 artikla

Presidentti voi suullisen käsittelyn aikana tehdä kysymyksiä asianosaisten asiamiehille, avustajille tai asianajajille.

Muilla tuomareilla ja julkisasiamiehellä on sama oikeus.

59 artikla

Asianosaiset voivat esiintyä unionin yleisessä tuomioistuimessa vain asiamiehensä, avustajansa tai asianajajansa välityksellä.

60 artikla

Jos asiassa ei ole nimetty julkisasiamiestä, presidentti julistaa puheenvuorojen päätyttyä suullisen käsittelyn päättyneeksi.

61 artikla

1. Jos julkisasiamies esittää ratkaisuehdotuksensa kirjallisesti, hän jättää sen kirjaamoon, joka huolehtii sen tiedoksiantamisesta asianosaisille.

2. Julkisasiamiehen esitettyä suullisesti tai kirjallisesti ratkaisuehdotuksensa presidentti julistaa suullisen käsittelyn päättyneeksi.

62 artikla

Unionin yleinen tuomioistuin voi kuultuaan julkisasiamiestä määrätä suullisen käsittelyn aloitettavaksi uudestaan.

63 artikla

1. Kirjaaja pitää pöytäkirjaa jokaisesta suullisesta käsittelystä. Tämän pöytäkirjan allekirjoittavat presidentti ja kirjaaja. Pöytäkirja on todistusvoimainen.

2. Asianosaiset voivat tutustua kirjaamossa pöytäkirjoihin; asianosaiset voivat saada niistä jäljennöksiä omalla kustannuksellaan.

3 luku

PROSESSINJOHTOTOIMISTA JA ASIAN SELVITTÄMISTOIMISTA

1 jakso – Prosessinjohtotoimista

64 artikla

1. Prosessinjohtotoimilla pyritään varmistamaan, että asiat valmistellaan ja käsitellään ja riidat ratkaistaan parhaissa mahdollisissa olosuhteissa. Prosessinjohtotoimista päättää unionin yleinen tuomioistuin julkisasiamiestä kuultuaan.

2. Prosessinjohtotoimien tavoitteena on erityisesti:

a) varmistaa kirjallisen ja suullisen käsittelyn moitteeton kulku ja helpottaa asian selvittämistoimia;

b) määrittää ne seikat, joiden osalta asianosaisten on täydennettävä todisteluaan tai joiden osalta asian selvittämistoimet ovat tarpeen;

c) tarkentaa asianosaisten vaatimusten, perusteiden ja väitteiden sisältö ja selventää, mitkä seikat ovat riitaisia;

d) helpottaa riitojen sovinnollista ratkaisua.

3. Prosessijohtotoimiin voi kuulua erityisesti:

a) kysymysten esittäminen asianosaisille;

b) asianosaisten kehottaminen lausumaan kirjallisesti tai suullisesti tietyistä riitaan liittyvistä kysymyksistä;

c) tietojen pyytäminen asianosaisilta tai kolmansilta;

d) asianosaisten pyytäminen esittämään asiaan liittyviä asiakirjoja ja asiakirjojen otteita;

e) asianosaisten edustajien tai asianosaisten itsensä kutsuminen neuvotteluihin.

4. Kukin asianosainen voi asian käsittelyn missä vaiheessa tahansa ehdottaa prosessinjohtotoimiin ryhtymistä tai niiden muuttamista. Tässä tapauksessa muita asianosaisia kuullaan ennen kuin näistä toimista määrätään.

Jos asian käsittelyyn liittyvät olosuhteet sitä edellyttävät, unionin yleinen tuomioistuin ilmoittaa asianosaisille suunnitelluista toimista ja antaa niille mahdollisuuden esittää huomautuksensa suullisesti tai kirjallisesti.

5. Jos unionin yleinen tuomioistuin määrää täysistunnossa tai suuressa jaostossa prosessinjohtotoimista ja jos se ei toteuta niitä itse, se antaa tämän asiaa käsittelevän jaoston tai esittelevän tuomarin tehtäväksi.

Jos jaosto määrää prosessinjohtotoimista ja jos se ei toteuta niitä itse, se antaa tämän esittelevän tuomarin tehtäväksi.

Julkisasiamies osallistuu prosessinjohtotoimiin.

2 jakso – Asian selvittämistoimista

65 artikla

Seuraaviin selvittämistoimiin voidaan ryhtyä, tämän kuitenkaan rajoittamatta perussäännön 24 ja 25 artiklan määräysten soveltamista:

a) asianosaisten henkilökohtainen saapuminen asian käsittelyyn;

b) tietojen pyytäminen ja asiakirjojen esittäminen;

c) todistajien kuuleminen;

d) asiantuntijalausunto;

e) katselmus.

66 artikla

1. Unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa määräyksellä julkisasiamiestä kuultuaan asianmukaisina pitämänsä selvittämistoimet ja sen, mitkä tosiseikat on näytettävä toteen. Asianosaisia kuullaan ennen kuin unionin yleinen tuomioistuin päättää 65 artiklan c, d ja e alakohdassa tarkoitetuista selvittämistoimista.

Tämä määräys annetaan tiedoksi asianosaisille.

2. Vastanäytön esittäminen ja aiemmin esitetyn näytön täydentäminen on sallittua.

67 artikla

1. Jos unionin yleinen tuomioistuin päättää täysistunnossa tai suuressa jaostossa asian selvittämistoimista ja jos se ei itse ryhdy asian selvittämistoimiin, se antaa tämän sen jaoston tehtäväksi, jolle asia on alun perin määrätty, taikka esittelevän tuomarin tehtäväksi.

Jos jaosto päättää asian selvittämistoimista ja jos se ei itse ryhdy selvittämistoimiin, se antaa tämän esittelevän tuomarin tehtäväksi.

Julkisasiamies osallistuu asian selvittämistoimiin.

2. Asianosaiset voivat olla mukana asian selvittämistoimissa.

3. Jollei 116 artiklan 2 ja 6 kohdan määräyksistä muuta johdu, unionin yleinen tuomioistuin ottaa huomioon vain ne asiakirjat, joihin asianosaisten asianajajat ja asiamiehet ovat voineet tutustua ja joista he ovat saaneet antaa lausumansa.

Jos unionin yleistä tuomioistuinta pyydetään tutkimaan yhden tai useamman asianosaisen kannalta sellaisen asiakirjan luottamuksellisuus, joka voi olla tarpeen riidan ratkaisemisessa, tätä asiakirjaa ei tässä vaiheessa anneta tiedoksi asianosaisille.

Jos jokin toimielin on evännyt oikeuden tutustua tiettyyn asiakirjaan ja kyseinen asiakirja esitetään unionin yleiselle tuomioistuimelle epäämisen laillisuutta koskevan kanteen yhteydessä, asiakirjaa ei anneta tiedoksi muille asianosaisille.

3 jakso – Todistajien ja asiantuntijoiden kutsuminen ja kuuleminen

68 artikla

1. Unionin yleinen tuomioistuin voi julkisasiamiestä ja asianosaisia kuultuaan omasta aloitteestaan tai asianosaisten pyynnöstä määrätä, että tiettyjen seikkojen toteen näyttämiseksi kuullaan todistajia. Tässä määräyksessä mainitaan toteen näytettävät seikat.

Unionin yleinen tuomioistuin kutsuu todistajat kuultaviksi joko omasta aloitteestaan tai asianosaisten tai julkisasiamiehen pyynnöstä.

Asianosaisen tekemässä pyynnössä todistajan kuulemiseksi on ilmoitettava täsmällisesti, mistä seikoista ja minkä vuoksi todistajaa on tarpeen kuulla.

2. Todistaja, jonka kuulemista unionin yleinen tuomioistuin pitää tarpeellisena, kutsutaan kuultavaksi unionin yleisen tuomioistuimen määräyksellä, jossa mainitaan:

a) todistajan suku- ja etunimi, asema ja osoite;

b) seikat, joista todistajaa kuullaan;

c) ne toimet, joihin unionin yleinen tuomioistuin on mahdollisesti ryhtynyt todistajalle aiheutuvien kulujen korvaamiseksi, ja niskoittelevaan todistajaan sovellettavat seuraamukset.

Tämä määräys annetaan tiedoksi asianosaisille ja todistajalle.

3. Unionin yleinen tuomioistuin voi asettaa asianosaisten pyynnöstä kuultavan todistajan kutsumisen edellytykseksi, että unionin yleisen tuomioistuimen kassaan talletetaan rahamäärä, joka kattaa kuulemisesta aiheutuvat kustannukset; unionin yleinen tuomioistuin määrää tämän rahamäärän suuruuden.

Unionin yleisen tuomioistuimen kassasta maksetaan tuomioistuimen omasta aloitteesta kutsumien todistajien kuulemiseen tarvittava ennakko.

4. Todistajan henkilöllisyyden toteamisen jälkeen presidentti ilmoittaa todistajalle, että tämän on vahvistettava todistajankertomuksensa jäljempänä 5 kohdassa ja 71 artiklassa määrättyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan.

Unionin yleinen tuomioistuin kuulee todistajia kuulemistilaisuudessa, johon asianosaiset kutsutaan. Sen jälkeen kun todistaja on esittänyt kertomuksensa, presidentti voi asianosaisten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tehdä todistajalle kysymyksiä.

Muilla tuomareilla ja julkisasiamiehellä on sama oikeus.

Presidentin suostumuksella asianosaisten edustajat voivat tehdä todistajalle kysymyksiä.

5. Esitettyään kertomuksensa todistaja vannoo seuraavan valan, tämän kuitenkaan rajoittamatta 71 artiklan määräysten soveltamista:

”Minä lupaan ja vannon, että olen kertonut totuuden, koko totuuden enkä mitään muuta kuin totuuden.”

Unionin yleinen tuomioistuin voi kuultuaan asianosaisia vapauttaa todistajan valan vannomisesta.

6. Kirjaaja pitää pöytäkirjaa, johon merkitään todistajien kertomukset.

Pöytäkirjan allekirjoittaa presidentti tai se esittelevä tuomari, jonka tehtäväksi todistajan kuuleminen on annettu. Tätä ennen todistajalle on varattava tilaisuus tarkastaa pöytäkirjan sisältö ja allekirjoittaa pöytäkirja.

Pöytäkirja on todistusvoimainen.

69 artikla

1. Oikeassa järjestyksessä kutsutun todistajan on noudatettava kutsua ja saavuttava kuultavaksi.

2. Jos oikeassa järjestyksessä kutsuttu todistaja ei saavu unionin yleiseen tuomioistuimeen, tämä tuomioistuin voi määrätä hänelle sakon, jonka suuruus on enintään 5 000 euroa, ja määrätä, että todistaja kutsutaan uudelleen kuultavaksi omalla kustannuksellaan.

Sama seuraamus voidaan määrätä todistajalle, joka ilman laillista syytä kieltäytyy antamasta todistajankertomusta, vannomasta valaa tai antamasta tarvittaessa juhlallista vakuutusta.

3. Todistaja, joka esittää unionin yleiselle tuomioistuimelle laillisen syyn laiminlyöntiinsä, voidaan vapauttaa sakosta, joka hänelle on määrätty. Määrättyä sakkoa voidaan alentaa todistajan pyynnöstä, jos hän osoittaa, että se on hänen tuloihinsa nähden kohtuuton.

4. Tämän artiklan nojalla määrätyt sakot ja toimenpiteet pannaan täytäntöön SEUT 280 ja SEUT 299 artiklan sekä SEA 164 artiklan määräysten mukaisesti.

70 artikla

1. Unionin yleinen tuomioistuin voi määrätä asiantuntijalausunnon hankkimisesta. Määräyksessä, jossa nimetään asiantuntija, määritetään hänen tehtävänsä ja asetetaan määräaika, jonka kuluessa asiantuntijan on annettava lausuntonsa.

2. Asiantuntijalle annetaan jäljennös määräyksestä ja kaikista hänen tehtävänsä täyttämisen kannalta tarpeellisista asiakirjoista. Hänen toimintaansa valvoo esittelevä tuomari, joka voi olla läsnä asiantuntijatehtävän täyttämisessä ja jolle on tiedotettava asiantuntijan edistymisestä tehtävänsä täyttämisessä.

Unionin yleinen tuomioistuin voi pyytää asianosaisia tai yhtä asianosaista asettamaan vakuuden, joka kattaa asiantuntijalausunnon hankkimisesta aiheutuvat kulut.

3. Asiantuntijan pyynnöstä unionin yleinen tuomioistuin voi päättää todistajien kuulemisesta, joka tapahtuu 68 artiklan määräysten mukaisesti.

4. Asiantuntija voi antaa lausuntonsa ainoastaan niistä seikoista, joista lausuntoa on nimenomaisesti pyydetty.

5. Kun asiantuntija on esittänyt lausuntonsa, unionin yleinen tuomioistuin voi määrätä hänen kuulemisestaan; asianosaiset kutsutaan kuulemistilaisuuteen.

Presidentin suostumuksella asianosaisten edustajat voivat tehdä asiantuntijalle kysymyksiä.

6. Esitettyään lausuntonsa asiantuntija vannoo unionin yleisessä tuomioistuimessa seuraavan valan, tämän kuitenkaan rajoittamatta 71 artiklan määräysten soveltamista:

”Minä vannon, että olen suorittanut tehtäväni tunnollisesti ja puolueettomasti.”

Unionin yleinen tuomioistuin voi kuultuaan asianosaisia vapauttaa asiantuntijan valan vannomisesta.

71 artikla

1. Presidentti kehottaa henkilöitä, joiden on todistajina tai asiantuntijoina vannottava vala unionin yleisessä tuomioistuimessa, kertomaan totuuden tai täyttämään tehtävänsä tunnollisesti ja puolueettomasti sekä muistuttaa heitä niistä rikosoikeudellisista seuraamuksista, joita heidän kansallisessa lainsäädännössään säädetään tämän velvollisuuden rikkomisesta.

2. Todistajat ja asiantuntijat vannovat valan 68 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan ja vastaavasti 70 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tai heidän kansallisessa lainsäädännössään säädettyä kaavaa noudattaen.

3. Jos todistajia tai asiantuntijoita koskevassa kansallisessa lainsäädännössä säädetään mahdollisuudesta antaa todistajanvalan vannomisen sijasta tai sen ohella valaa vastaava vakuutus, todistajat ja asiantuntijat voivat antaa tämän vakuutuksen kansallisessa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin ja siinä säädettyjä kaavoja noudattaen.

Jos kansallisessa lainsäädännössä ei ole säännöksiä valan vannomisesta eikä vakuutuksen antamisesta, noudatetaan 1 kohdassa määrättyä menettelyä.

72 artikla

1. Jos todistaja on antanut unionin yleisessä tuomioistuimessa valan nojalla väärän todistajankertomuksen tai asiantuntija väärän lausunnon, unionin yleinen tuomioistuin voi kuultuaan julkisasiamiestä päättää ilmoittaa tästä unionin tuomioistuimen työjärjestystä täydentävien sääntöjen liitteessä III mainitulle toimivaltaiselle viranomaiselle siinä valtiossa, jonka tuomioistuimet ovat toimivaltaisia käsittelemään todistajaan tai asiantuntijaan kohdistuvan syytteen.

2. Unionin yleisen tuomioistuimen päätöksen tiedoksi antamisesta huolehtii kirjaaja. Päätöksessä on mainittava tosiseikat ja olosuhteet, joihin ilmoitus perustuu.

73 artikla

1. Jos asianosainen vastustaa todistajan tai asiantuntijan kuulemista sillä perusteella, että tämä ei ole tehtävään kykenevä tai sopiva, tai muulla perusteella tai jos todistaja kieltäytyy todistamasta tai asiantuntija antamasta lausuntoaan tai jos todistaja tai asiantuntija kieltäytyy vannomasta valaa tai antamasta tarvittaessa juhlallista vakuutusta, unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee asian.

2. Todistajan ja asiantuntijan vastustamista koskeva väite on esitettävä kahden viikon kuluessa sen määräyksen tiedoksiannosta, jolla todistaja kutsutaan tai asiantuntija nimetään; väite on esitettävä kirjallisesti ja samalla on mainittava vastustamisen perusteet ja esitettävä näyttö.

74 artikla

1. Todistajilla ja asiantuntijoilla on oikeus saada korvaus matka- ja oleskelukuluistaan. Näitä kuluja varten heille voidaan maksaa ennakkoa unionin yleisen tuomioistuimen kassasta.

2. Todistajilla on oikeus korvaukseen ansionmenetyksestä, ja asiantuntijoilla on oikeus palkkioon. Unionin yleisen tuomioistuimen kassa maksaa nämä korvaukset todistajille ja asiantuntijoille sen jälkeen kun he ovat täyttäneet velvollisuutensa tai tehtävänsä.

75 artikla

1. Unionin yleinen tuomioistuin voi asianosaisten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan esittää todistajien tai asiantuntijoiden kuulemiseksi oikeusapupyynnön.

2. Oikeusapupyynnöstä annetaan määräys; määräyksessä mainitaan todistajien tai asiantuntijoiden sukunimi ja etunimet, asema ja osoite sekä ilmoitetaan ne tosiseikat, joista todistajia tai asiantuntijoita kuullaan, mainitaan asianosaiset, asianosaisten asiamiehet, asianajajat tai avustajat ja näiden prosessiosoite sekä kuvataan lyhyesti oikeudenkäynnin kohde.

Kirjaaja antaa määräyksen tiedoksi asianosaisille.

3. Kirjaaja toimittaa määräyksen unionin tuomioistuimen työjärjestystä täydentävien sääntöjen liitteessä I mainitulle toimivaltaiselle viranomaiselle siinä jäsenvaltiossa, jossa todistajia tai asiantuntijoita on kuultava. Tarvittaessa kirjaaja liittää määräykseen tämän jäsenvaltion viralliselle kielelle tai kielille tehdyn käännöksen.

Ensimmäisen alakohdan mukaisesti nimetty viranomainen toimittaa määräyksen kansallisen lainsäädännön mukaan toimivaltaiselle oikeusviranomaiselle.

Toimivaltainen oikeusviranomainen panee oikeusapupyynnön täytäntöön kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Täytäntöönpanon jälkeen toimivaltainen oikeusviranomainen toimittaa määräyksen, jolla oikeusapua pyydetään, täytäntöönpanoa koskevat asiakirjat ja selvityksen kuluista ensimmäisen alakohdan mukaisesti nimetylle viranomaiselle. Nämä asiakirjat toimitetaan kirjaajalle.

Kirjaaja huolehtii asiakirjojen kääntämisestä oikeudenkäyntikielelle.

4. Unionin yleinen tuomioistuin vastaa oikeusapupyynnöstä aiheutuvista kuluista; se voi velvoittaa, jos se on kohtuullista, asianosaiset korvaamaan kulut.

76 artikla

1. Kirjaaja pitää pöytäkirjaa jokaisesta suullisesta käsittelystä. Tämän pöytäkirjan allekirjoittavat presidentti ja kirjaaja. Pöytäkirja on todistusvoimainen.

2. Asianosaiset voivat tutustua kirjaamossa pöytäkirjoihin ja asiantuntijalausuntoihin; asianosaiset voivat saada niistä jäljennöksiä omalla kustannuksellaan.

3 a luku

NOPEUTETTU MENETTELY

76 a artikla

1. Unionin yleinen tuomioistuin voi asian erityisen kiireellisyyden ja olosuhteiden vuoksi kantajan tai vastaajan hakemuksesta muita asianosaisia ja julkisasiamiestä kuultuaan päättää ratkaista asian nopeutetussa menettelyssä.

Hakemus asian ratkaisemiseksi nopeutetussa menettelyssä on tehtävä erillisellä asiakirjalla kanteen tai vastineen jättämisen yhteydessä. Tässä hakemuksessa voidaan ilmoittaa, että tietyt perusteet tai perustelut tai tietyt kannekirjelmän tai vastineen kohdat esitetään vain siltä varalta, ettei asiaa ratkaista nopeutetussa menettelyssä, ja näin meneteltäessä hakemukseen voidaan muun muassa liittää kannekirjelmän lyhennelmä sekä luettelo liitteistä, jotka on otettava huomioon vain siinä tapauksessa, että asia ratkaistaan nopeutetussa menettelyssä.

Niiden asioiden käsittelylle, jotka unionin yleinen tuomioistuin on päättänyt ratkaista nopeutetussa menettelyssä, annetaan 55 artiklasta poiketen etusija.

2. Poiketen siitä, mitä 46 artiklan 1 kohdassa määrätään, silloin, kun kantaja on 1 kohdan mukaisesti hakenut asian ratkaisemista nopeutetussa menettelyssä, määräaika vastineen jättämiselle on yksi kuukausi. Jos unionin yleinen tuomioistuin päättää olla hyväksymättä hakemusta, vastaajalle annetaan yksi kuukausi lisää aikaa esittää vastine tai tilanteen mukaan täydentää sitä. Tässä alakohdassa määrättyjä määräaikoja voidaan pidentää 46 artiklan 3 kohdan nojalla.

Nopeutetussa menettelyssä saa jättää 47 artiklan 1 kohdassa ja 116 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja kirjelmiä ainoastaan, jos unionin yleinen tuomioistuin antaa siihen 64 artiklan nojalla prosessinjohtotoimena luvan.

3. Asianosaiset saavat suullisen käsittelyn kuluessa täydentää esitystään ja esittää hankittavaksi näyttöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 48 artiklan soveltamista. Heidän on kuitenkin ilmoitettava syy, miksi näyttöön ei ole vedottu aikaisemmin.

4. Unionin yleisen tuomioistuimen päätöksessä ratkaista asia nopeutetussa menettelyssä voidaan asettaa edellytyksiä, jotka koskevat asianosaisten kirjelmien laajuutta ja esittämistä, oikeudenkäynnin myöhempää kulkua tai niitä perusteita ja perusteluja, joista unionin yleistä tuomioistuinta pyydetään lausumaan.

Jos joku asianosaisista ei noudata jotain näistä edellytyksistä, päätös asian ratkaisemisesta nopeutetussa menettelyssä voidaan peruuttaa. Asian käsittelyä jatketaan tällöin tavallisessa menettelyssä.

4 luku

ASIAN KÄSITTELYN LYKKÄÄMINEN JA ASIAN KÄSITTELYSTÄ LUOPUMINEN

77 artikla

Asian käsittelyä voidaan lykätä seuraavissa tapauksissa, tämän kuitenkaan rajoittamatta 123 artiklan 4 kohdan ja 128 artiklan ja 129 artiklan 4 kohdan soveltamista:

a) perussäännön 54 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa;

b) jos unionin tuomioistuimeen valitetaan unionin yleisen tuomioistuimen päätöksestä, jolla tehdään osittainen asiaratkaisu, tai päätöksestä, jolla ratkaistaan väite toimivallan puuttumisesta tai siitä, että asia on jätettävä tutkittavaksi ottamatta, tai päätöksestä, jolla hylätään väliintulohakemus;

c) asianosaisten yhteisestä pyynnöstä;

d) muissa erityistapauksissa hyvän oikeudenhoidon niin vaatiessa.

78 artikla

Päätös asian käsittelyn lykkäämisestä tehdään presidentin määräyksellä asianosaisten ja julkisasiamiehen kuulemisen jälkeen; presidentti voi siirtää kysymyksen unionin yleisen tuomioistuimen ratkaistavaksi. Päätös käsittelyn jatkamisesta tehdään samoja yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen. Tässä artiklassa tarkoitetut määräykset annetaan tiedoksi asianosaisille.

79 artikla

1. Asian lykkäyksen oikeusvaikutukset alkavat lykkäämistä koskevassa määräyksessä mainittuna päivänä, tai jos tällaista mainintaa ei ole, määräyksen antamispäivänä.

Kun asian käsittely on lykätty, asianosaisia koskevat prosessuaaliset määräajat eivät kulu, lukuun ottamatta väliintulolle 115 artiklan 1 kohdassa asetettua määräaikaa.

2. Jos lykkäystä koskevassa määräyksessä tai päätöksessä ei ole määrätty lykkäyksen kestoa, lykkäyksen oikeusvaikutukset päättyvät käsittelyn jatkamista koskevassa määräyksessä mainittuna ajankohtana, tai jos tällaista mainintaa ei ole, jatkamista koskevan määräyksen antamispäivänä.

Prosessuaaliset määräajat alkavat kulua alusta käsittelyn jatkamista koskevasta päätöksestä alkaen.

80 artikla

Perussäännön 54 artiklan kolmannen kohdan mukaisesta asian käsittelystä luopumisesta päätetään unionin yleisen tuomioistuimen antamalla määräyksellä, joka annetaan tiedoksi asianosaisille.

5 luku

TUOMIOT

81 artikla

Tuomiossa on oltava:

— maininta siitä, että se on unionin yleisen tuomioistuimen antama tuomio;

— tuomion julistamispäivä;

— presidentin ja asian ratkaisemiseen osallistuneiden tuomareiden nimet;

— mahdollisesti nimetyn julkisasiamiehen nimi;

— kirjaajan nimi;

— asianosaisten nimet;

— asianosaisten asiamiesten, avustajien ja asianajajien nimet;

— asianosaisten vaatimukset;

— tarvittaessa maininta siitä, että julkisasiamiestä on kuultu;

— tiivistelmä tosiseikoista;

— tuomion perustelut;

— tuomiolauselma, mukaan lukien oikeudenkäyntikuluja koskeva ratkaisu.

82 artikla

1. Tuomio julistetaan julkisessa istunnossa, johon asianosaiset kutsutaan.

2. Tuomion alkuperäiskappale, jonka allekirjoittavat presidentti, asian ratkaisemiseen osallistuneet tuomarit ja kirjaaja, sinetöidään ja talletetaan kirjaamoon; kullekin asianosaiselle annetaan tiedoksi oikeaksi todistettu jäljennös tuomiosta.

3. Kirjaaja merkitsee tuomion alkuperäiskappaleeseen tuomion julistamispäivän.

83 artikla

Tuomio on sitova julistamispäivästä alkaen, jollei perussäännön 60 artiklan määräyksistä muuta johdu.

84 artikla

1. Unionin yleinen tuomioistuin voi omasta aloitteestaan tai asianosaisen viimeistään kahden viikon kuluessa tuomion julistamisesta esittämästä pyynnöstä korjata tuomiossa olevan kirjoitus- tai laskuvirheen tai muun selvän virheen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuomion tulkintaa koskevien määräysten soveltamista.

2. Kirjaaja ilmoittaa asiasta asianosaisille, jotka voivat esittää kirjallisia huomautuksia presidentin asettamassa määräajassa.

3. Unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee asian suljetuin ovin.

4. Korjausmääräyksen alkuperäiskappale liitetään korjatun tuomion alkuperäiskappaleeseen. Korjausmääräyksestä tehdään merkintä korjatun tuomion alkuperäiskappaleeseen.

85 artikla

Jos unionin yleinen tuomioistuin on jättänyt lausumatta tietystä vaatimuksesta tai oikeudenkäyntikuluista, jokainen asianosainen voi saattaa asian unionin yleisen tuomioistuimen käsiteltäväksi hakemuksella, joka on tehty kuukauden kuluessa tuomion tiedoksi antamisesta.

Hakemus annetaan tiedoksi vastapuolelle, ja presidentti asettaa määräajan, jonka kuluessa vastapuoli voi esittää kirjallisia huomautuksia.

Kun nämä huomautukset on esitetty, unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee julkisasiamiestä kuultuaan samanaikaisesti, otetaanko hakemus tutkittavaksi ja hyväksytäänkö hakemus.

86 artikla

Kirjaaja huolehtii unionin yleisen tuomioistuimen oikeustapauskokoelman julkaisemisesta.

6 luku

OIKEUDENKÄYNTIKULUT

87 artikla

1. Oikeudenkäyntikuluja koskeva ratkaisu annetaan tuomiossa tai määräyksessä, jolla asian käsittely päätetään.

2. Asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut.

Jos hävinneitä asianosaisia on useita, unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee, miten kulut on jaettava näiden asianosaisten kesken.

3. Jos asiassa osa vaatimuksista ratkaistaan toisen asianosaisen ja osa toisen asianosaisen hyväksi tai jos siihen on muutoin erityisiä syitä, unionin yleinen tuomioistuin voi määrätä oikeudenkäyntikulut jaettaviksi asianosaisten kesken tai määrätä, että kukin vastaa omista kuluistaan.

Unionin yleinen tuomioistuin voi velvoittaa asian voittaneen osapuolen korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jotka tuomioistuin katsoo asianosaisen tarpeettomasti tai haitantekona aiheuttaneen toiselle asianosaiselle.

4. Jäsenvaltiot ja toimielimet, jotka ovat asiassa väliintulijoina, vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan.

ETA-sopimuksen muut osapuolet kuin jäsenvaltiot ja EFTAn valvontaviranomainen, jotka ovat asiassa väliintulijoina, vastaavat samoin omista oikeudenkäyntikuluistaan.

Unionin yleinen tuomioistuin voi määrätä, että muun kuin edellisessä alakohdassa mainitun väliintulijan on vastattava omista oikeudenkäyntikuluistaan.

5. Asianosainen, joka peruuttaa kanteensa, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli sitä vaatii peruuttamista koskevissa huomautuksissaan. Kanteensa peruuttavan pyynnöstä vastapuoli velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos se vastapuolen menettelyn vuoksi katsotaan kohtuulliseksi.

Jos asianosaiset sopivat oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta, oikeudenkäyntikuluja koskeva ratkaisu tehdään tämän sopimuksen mukaisesti.

Jollei oikeudenkäyntikulujen korvaamista vaadita, kukin asianosainen vastaa omista kuluistaan.

6. Jos lausunnon antaminen asiassa raukeaa, unionin yleinen tuomioistuin määrää oikeudenkäyntikuluista harkintansa mukaan.

88 artikla

Unionin ja sen henkilöstön välisissä riita-asioissa toimielinten on vastattava omista kustannuksistaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 87 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan soveltamista.

89 artikla

Asianosaisen on korvattava kustannukset, jotka vastapuolelle aiheutuvat täytäntöönpanosta, siinä valtiossa voimassa olevien maksuperusteiden mukaisesti, jossa täytäntöönpano tapahtuu.

90 artikla

Asian käsittely unionin yleisessä tuomioistuimessa on maksutonta, jollei seuraavista määräyksistä muuta johdu:

a) jos unionin yleiselle tuomioistuimelle on aiheutunut kustannuksia, jotka olisi voitu välttää, se voi velvoittaa kustannukset aiheuttaneen asianosaisen korvaamaan ne;

b) jos asianosaisen pyynnöstä on otettu jäljennöksiä tai tehty käännöksiä, tämä asianosainen vastaa kirjaajan kohtuuttomiksi harkitsemista kustannuksista 24 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen maksuperusteiden mukaan.

91 artikla

Seuraavat oikeudenkäyntikulut katsotaan korvattaviksi, tämän kuitenkaan rajoittamatta edellisen artiklan määräysten soveltamista:

a) todistajille ja asiantuntijoille 74 artiklan mukaisesti maksettavat korvaukset;

b) asianosaisille asian käsittelystä aiheutuneet välttämättömät kustannukset, erityisesti matka- ja oleskelukulut, sekä asiamiehen, avustajan tai asianajajan palkkio.

92 artikla

1. Jos oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta syntyy riita, unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee sen asianosaisen pyynnöstä ja kuultuaan toisen asianosaisen huomautukset antamalla määräyksen, josta ei voi valittaa.

2. Asianosaiset voivat täytäntöönpanoa varten pyytää oikeaksi todistetun jäljennöksen määräyksestä.

93 artikla

1. Unionin yleisen tuomioistuimen kassa ja sen velalliset suorittavat maksut euroina.

2. Jos korvattavat kulut ovat aiheutuneet jonain muuna valuuttana kuin euroina tai jos toimet, joista korvausta on maksettava, on suoritettu maassa, jonka valuuttana ei ole euro, valuutanvaihdossa käytetään Euroopan keskuspankin viitekurssia maksupäivänä.

7 luku

MAKSUTON OIKEUDENKÄYNTI

94 artikla

1. Sen varmistamiseksi, että oikeussuojaa todella voidaan saada, maksuton oikeudenkäynti myönnetään unionin yleisessä tuomioistuimessa käytävissä menettelyissä seuraavien määräysten mukaisesti.

Maksuton oikeudenkäynti kattaa kokonaan tai osittain kulut, jotka liittyvät oikeudelliseen avustamiseen ja edustamiseen unionin yleisessä tuomioistuimessa. Unionin yleisen tuomioistuimen kassa vastaa näistä kuluista.

2. Luonnollisella henkilöllä, joka taloudellisen tilanteensa vuoksi ei voi vastata kaikista 1 kohdassa tarkoitetuista kuluista tai osasta niistä, on oikeus maksuttomaan oikeudenkäyntiin.

Taloudellista tilannetta arvioitaessa otetaan huomioon objektiiviset seikat, kuten tulot, varallisuus ja perhetilanne.

3. Maksuton oikeudenkäynti evätään, jos vaikuttaa siltä, että toimen, jota varten sitä haetaan, tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat tai että toimi on selvästi perusteeton.

95 artikla

1. Maksutonta oikeudenkäyntiä voidaan hakea ennen kanteen nostamista tai kanteen nostamisen jälkeen.

Hakemuksen ei tarvitse olla asianajajan tekemä.

2. Maksutonta oikeudenkäyntiä koskevaan hakemukseen on liitettävä kaikki tiedot ja selvitykset, joiden perusteella hakijan taloudellista tilaa voidaan arvioida, kuten toimivaltaisen kansallisen viranomaisen todistus hakijan taloudellisesta tilanteesta.

Jos hakemus tehdään ennen kanteen nostamista, hakijan on selostettava lyhyesti kanteen, jonka hän aikoo nostaa, kohde, tapauksen tosiseikat ja kanteen perustelut. Hakemukseen on liitettävä tätä koskevat selvitykset.

3. Unionin yleinen tuomioistuin voi 150 artiklan mukaisesti määrätä, että maksutonta oikeudenkäyntiä haettaessa on käytettävä tiettyä lomaketta.

96 artikla

1. Ennen maksutonta oikeudenkäyntiä koskevan hakemuksen ratkaisemista unionin yleinen tuomioistuin kehottaa toista asianosaista esittämään kirjalliset huomautuksensa, ellei jo esitettyjen asiakirjojen perusteella vaikuta siltä, että 94 artiklan 2 kohdassa asetetut edellytykset eivät täyty tai että 94 artiklan 3 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät.

2. Presidentti ratkaisee maksutonta oikeudenkäyntiä koskevan hakemuksen määräyksellä. Presidentti voi siirtää kysymyksen unionin yleisen tuomioistuimen ratkaistavaksi.

Määräys, jolla maksuton oikeudenkäynti evätään, on perusteltava.

3. Määräyksessä, jolla maksuton oikeudenkäynti myönnetään, nimetään asianajaja edustamaan asianomaista henkilöä.

Jos asianomainen henkilö ei itse ole ehdottanut asianajajaa tai jos asianomaisen henkilön tekemää valintaa ei ole syytä hyväksyä, kirjaaja lähettää määräyksen, jolla maksuton oikeudenkäynti myönnetään, ja jäljennöksen maksutonta oikeudenkäyntiä koskevasta hakemuksesta asianomaisen valtion unionin tuomioistuimen työjärjestystä täydentävien sääntöjen liitteessä II mainitulle toimivaltaiselle viranomaiselle. Hakijaa edustavaa asianajajaa nimettäessä otetaan huomioon tämän viranomaisen ehdotukset.

Määräyksessä, jolla maksuton oikeudenkäynti myönnetään, voidaan vahvistaa asianomaista henkilöä avustavalle asianajajalle maksettavan korvauksen suuruus tai se enimmäismäärä, jota asianajajalle korvattavat kulut ja hänelle maksettava palkkio eivät lähtökohtaisesti saa ylittää. Tässä määräyksessä voidaan asianomaisen henkilön taloudellinen tilanne huomioon ottaen määrätä, että hänen on maksettava osa 94 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista kuluista.

4. Maksutonta oikeudenkäyntiä koskevan hakemuksen tekeminen keskeyttää kanteen nostamisen määräajan siihen päivään saakka, jona määräys, jolla tämä hakemus ratkaistaan, tai 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa määräys, jolla asianajaja nimetään hakijan edustajaksi, annetaan tiedoksi.

5. Jos maksuttoman oikeudenkäynnin myöntämisen perusteena olleissa olosuhteissa on tapahtunut muutoksia asian käsittelyn aikana, presidentti voi omasta aloitteestaan tai hakemuksesta peruuttaa maksuttoman oikeudenkäynnin asianomaista henkilöä kuultuaan. Presidentti voi siirtää kysymyksen unionin yleisen tuomioistuimen ratkaistavaksi.

Määräys, jolla maksuton oikeudenkäynti peruutetaan, on perusteltava.

6. Tämän artiklan nojalla annettuihin määräyksiin ei voida hakea muutosta.

97 artikla

1. Jos maksuton oikeudenkäynti myönnetään, presidentti voi asianomaisen henkilön asianajajan hakemuksesta päättää, että asianajajalle maksetaan ennakkoa.

2. Kun päätöksessä, jolla asian käsittely päätetään, määrätään, että maksuttoman oikeudenkäynnin saaneen on vastattava omista oikeudenkäyntikuluistaan, presidentti vahvistaa perustellussa määräyksessä, johon ei voida hakea muutosta, asianajan kulut ja palkkiot, joista unionin yleisen tuomioistuimen kassa vastaa. Presidentti voi siirtää kysymyksen unionin yleisen tuomioistuimen ratkaistavaksi.

3. Kun päätöksessä, jolla asian käsittely päätetään, unionin yleinen tuomioistuin on velvoittanut jonkun muun asianosaisen korvaamaan maksuttoman oikeudenkäynnin saaneen oikeudenkäyntikulut, tämän muun asianosaisen on korvattava unionin yleisen tuomioistuimen kassalle maksuttoman oikeudenkäynnin perusteella maksetut määrät.

Jos takaisinmaksusta syntyy riita tai jos tämä asianosainen ei noudata kirjaajan pyyntöä näiden määrien takaisinmaksamisesta, presidentti ratkaisee asian perustellulla määräyksellä, johon ei voida hakea muutosta. Presidentti voi siirtää kysymyksen unionin yleisen tuomioistuimen ratkaistavaksi.

4. Kun maksuttoman oikeudenkäynnin saanut häviää asian, unionin yleinen tuomioistuin voi siinä päätöksessä, jolla asian käsittely päätetään, oikeudenkäyntikuluista lausuessaan määrätä kohtuuden niin vaatiessa, että yksi tai useampi muu asianosainen vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan tai että unionin yleisen tuomioistuimen kassa ottaa nämä kulut kokonaisuudessaan tai osittain vastattavakseen myönnetyn maksuttoman oikeudenkäynnin perusteella.

8 luku

ASIAN POISTAMINEN

98 artikla

Jos asianosaiset tekevät asiassa sovinnon ennen unionin yleisen tuomioistuimen ratkaisun antamista ja ilmoittavat tälle tuomioistuimelle luopuvansa kaikista vaatimuksistaan, presidentti määrää asian poistettavaksi rekisteristä ja tekee oikeudenkäyntikuluja koskevan ratkaisun 87 artiklan 5 kohdan mukaisesti ottaen tarvittaessa huomioon asianosaisten tätä koskevat ehdotukset.

Tätä määräystä ei sovelleta SEUT 263 ja SEUT 265 artiklassa tarkoitettuihin kanteisiin.

99 artikla

Jos kantaja ilmoittaa kirjallisesti unionin yleiselle tuomioistuimelle peruuttavansa kanteensa, presidentti määrää asian poistettavaksi rekisteristä ja tekee oikeudenkäyntikuluja koskevan ratkaisun 87 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

9 luku

TIEDOKSIANTO

100 artikla

1. Kirjaaja huolehtii siitä, että tässä työjärjestyksessä määrätyt tiedoksiannot toimitetaan vastaanottajan prosessiosoitteeseen joko lähettämällä tiedoksiannettavasta asiakirjasta jäljennös kirjattuna kirjeenä vastaanottotodistusta vastaan tai luovuttamalla jäljennös henkilökohtaisesti kuittia vastaan.

Kirjaaja huolehtii jäljennösten ottamisesta tiedoksiannettavasta asiakirjasta ja todistaa ne oikeiksi, jolleivät asianosaiset itse toimita jäljennöksiä 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2. Jos vastaanottaja on 44 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti antanut suostumuksensa siihen, että tiedoksiannot toimitetaan hänelle telekopiolaitteen tai muun teknisen tiedonsiirtovälineen välityksellä, oikeudenkäyntiasiakirjat, unionin yleisen tuomioistuimen tuomiot ja määräykset mukaan lukien, voidaan antaa hänelle tiedoksi lähettämällä asiakirjasta hänelle jäljennös tällaista välinettä käyttäen.

Tuomiot ja määräykset, jotka perussäännön 55 artiklan nojalla annetaan tiedoksi jäsenvaltioille ja toimielimille, jotka eivät olleet asiassa asianosaisina, toimitetaan näille telekopiolaitteen tai muun teknisen tiedonsiirtovälineen välityksellä.

Jos tiedoksi antaminen ei teknisistä syistä tai asiakirjan pituuden vuoksi voi tapahtua tällä tavoin, asiakirja annetaan tiedoksi toimittamalla se vastaanottajan osoitteeseen 1 kohdassa määrätyn mukaisesti siinä tapauksessa, että hän ei ole ilmoittanut prosessiosoitetta. Vastaanottajalle ilmoitetaan tästä telekopiolaitteen tai muun teknisen tiedonsiirtovälineen välityksellä. Kirjatun kirjeen katsotaan tällöin saapuneen vastaanottajalle kymmenentenä päivänä siitä, kun se on jätetty postin haltuun unionin yleisen tuomioistuimen kotipaikassa, ellei saantitodistuksella osoiteta, että se on vastaanotettu muuna ajankohtana, tai ellei vastaanottaja kolmen viikon kuluessa telekopiolaitteen tai muun teknisen tiedonsiirtovälineen välityksellä saamastaan ilmoituksesta ilmoita kirjaajalle, että tiedoksianto ei ole saapunut hänelle.

10 luku

MÄÄRÄAJAT

101 artikla

1. Perussopimuksissa, perussäännössä ja tässä työjärjestyksessä määrätyt prosessuaaliset määräajat lasketaan seuraavasti:

a) jos päivinä, viikkoina, kuukausina tai vuosina ilmaistu määräaika on laskettava ajankohdasta, jona tietty tapahtuma sattuu tai tietty toimenpide toteutetaan, määräaikaan sisältyväksi ei lasketa sitä päivää, jona tämä tapahtuma sattuu tai toimenpide toteutetaan;

b) viikkoina, kuukausina tai vuosina ilmaistu määräaika päättyy sen päivän päättyessä, joka määräajan viimeisenä viikkona, kuukautena tai vuotena nimeltään tai järjestysnumeroltaan vastaa päivää, jona se tapahtuma sattui tai se toimenpide toteutettiin, josta määräaika on laskettava. Jos kuukausina tai vuosina ilmaistun määräajan näin laskettavaa päättymispäivää ei ole määräajan viimeisenä kuukautena, määräaika päättyy tämän kuukauden viimeisenä päivänä;

c) kuukausina ja päivinä ilmaistu määräaika lasketaan siten, että ensin lasketaan täydet kuukaudet ja sen jälkeen päivät;

d) määräaikoihin sisältyvät viralliset vapaapäivät, sunnuntait ja lauantait;

e) määräaikojen kuluminen ei keskeydy unionin yleisen tuomioistuimen lomakausina.

2. Jos määräajan viimeinen päivä on lauantai, sunnuntai tai virallinen vapaapäivä, katsotaan määräajan jatkuvan tätä seuraavan ensimmäisen työpäivän päättymiseen saakka.

Unionin tuomioistuimen virallisista vapaapäivistä laatimaa luetteloa, joka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sovelletaan unionin yleiseen tuomioistuimeen.

102 artikla

1. Jos määräaika, jota sovelletaan toimielinten antamia säädöksiä vastaan nostettaviin kanteisiin, alkaa kulua säädöksen julkaisemisesta, määräajan lasketaan alkavan kulua 101 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti säädöksen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä seuraavan neljännentoista päivän päätyttyä.

2. Prosessuaalisia määräaikoja pidennetään pitkien etäisyyksien vuoksi kymmenellä päivällä.

103 artikla

1. Tämän työjärjestyksen mukaisesti vahvistettuja määräaikoja voi pidentää se viranomainen, joka on asettanut määräajan.

2. Presidentti voi valtuuttaa kirjaajan asettamaan tai pidentämään sellaisia määräaikoja, joiden asettamiseen tai pidentämiseen presidentti on tämän työjärjestyksen mukaan toimivaltainen.

III OSASTO

ERITYISET PROSESSIT

1 luku

TÄYTÄNTÖÖNPANON LYKKÄÄMINEN JA MUUT VÄLITOIMET

104 artikla

1. Hakemus toimielimen antaman säädöksen täytäntöönpanon lykkäämiseksi SEUT 278 ja SEA 157 artiklan mukaisesti otetaan tutkittavaksi ainoastaan, jos hakija on nostanut kanteen tätä säädöstä vastaan unionin yleisessä tuomioistuimessa.

SEUT 279 artiklan mukaisia muita välitoimia koskeva hakemus otetaan tutkittavaksi ainoastaan, jos sen on tehnyt unionin yleisen tuomioistuimen käsiteltäväksi saatetun asian asianosainen ja jos se liittyy tähän asiaan.

2. Edellisessä kohdassa tarkoitetuissa hakemuksissa on ilmoitettava oikeudenkäynnin kohde ja seikat, joiden vuoksi asia on kiireellinen, sekä ne tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joiden vuoksi vaadittujen välitoimien myöntäminen on ilmeisesti perusteltua.

3. Hakemus tehdään erillisellä asiakirjalla noudattaen 43 ja 44 artiklan määräyksiä.

105 artikla

1. Hakemus annetaan tiedoksi vastapuolelle, joka voi presidentin asettamassa lyhyessä määräajassa esittää suullisia tai kirjallisia huomautuksia.

2. Presidentti harkitsee, onko tarpeen määrätä asian selvittämistoimista.

Presidentti voi hyväksyä hakemuksen jo ennen kuin vastapuoli on esittänyt huomautuksensa. Tätä päätöstä voidaan muuttaa tai se voidaan peruuttaa, myös unionin yleisen tuomioistuimen omasta aloitteesta.

106 artikla

Jos unionin yleisen tuomioistuimen presidentti on poissa tai estynyt, hänen tehtäviään hoitaa toinen tuomari välitoimista päättävänä tuomarina, joka nimetään 10 artiklan mukaisesti tehdyssä unionin yleisen tuomioistuimen päätöksessä vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

107 artikla

1. Hakemus ratkaistaan määräyksellä, joka perustellaan. Tämä määräys annetaan heti tiedoksi asianosaisille.

2. Määräyksen täytäntöönpanon edellytyksenä voidaan vaatia, että hakija asettaa vakuuden, jonka suuruus ja jota koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan olosuhteet huomioon ottaen.

3. Määräyksessä voidaan vahvistaa päivä, jolloin välitoimen voimassaolo päättyy. Muussa tapauksessa välitoimen voimassaolo päättyy, kun asiassa annetaan lopullinen tuomio.

4. Määräys on väliaikainen, eikä se millään tavoin vaikuta unionin yleisen tuomioistuimen pääasiassa antamaan ratkaisuun.

108 artikla

Asianosaisen hakemuksesta määräystä voidaan milloin tahansa muuttaa tai se voidaan olosuhteiden muuttumisen vuoksi peruuttaa.

109 artikla

Välitoimea koskevan hakemuksen hylkääminen ei estä sen tehnyttä asianosaista tekemästä uutta hakemusta, joka perustuu uusiin tosiseikkoihin.

110 artikla

Tämän luvun määräyksiä sovelletaan unionin yleisen tuomioistuimen tai muun toimielimen päätöksen täytäntöönpanon lykkäämistä koskevaan hakemukseen, joka on tehty SEUT 280 ja SEUT 299 artiklan sekä SEA 164 artiklan mukaisesti.

Määräyksessä, jolla hakemus hyväksytään, vahvistetaan tarvittaessa päivä, jona välitoimen voimassaolo päättyy.

2 luku

OIKEUDENKÄYNTIMENETTELYYN LIITTYVISTÄ SEIKOISTA

111 artikla

Jos unionin yleinen tuomioistuin ei selvästi ole toimivaltainen ratkaisemaan kannetta tai jos kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat tai kanne on selvästi täysin perusteeton, unionin yleinen tuomioistuin voi jatkamatta asian käsittelyä ratkaista asian perustellulla määräyksellä.

112 artikla

Asian palauttamisesta unionin tuomioistuimelle perussäännön 54 artiklan toisen kohdan mukaisesti päätetään, jos toimivallan puuttuminen on ilmeistä, perustellulla määräyksellä ilman käsittelyn jatkamista.

113 artikla

Unionin yleinen tuomioistuin voi milloin tahansa omasta aloitteestaan, asianosaisia kuultuaan ratkaista, onko asia jätettävä tutkimatta ehdottoman prosessinedellytyksen puuttumisen vuoksi, tai todeta, että kanteesta on tullut perusteeton ja lausunnon antaminen asiassa raukeaa; päätös tehdään 114 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.

114 artikla

1. Jos asianosainen haluaa unionin yleisen tuomioistuimen ratkaisevan tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä tai toimivallan puuttumista koskevan väitteen tai muun oikeudenkäyntimenettelyyn liittyvän seikan käsittelemättä itse pääasiaa, asianosaisen on tehtävä siitä hakemus erillisellä asiakirjalla.

Hakemuksessa on ilmoitettava ne tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joihin vedotaan, sekä vaatimukset, ja siihen on liitettävä niitä tukevat asiakirjat.

2. Heti kun hakemus on jätetty, presidentti asettaa määräajan, jonka kuluessa vastapuoli voi esittää kirjallisesti vaatimuksensa sekä tosiseikat ja oikeudelliset perusteet.

3. Jollei unionin yleinen tuomioistuin päätä toisin, hakemuksen jatkokäsittely on suullinen.

4. Unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee hakemuksen julkisasiamiestä kuultuaan tai lykkää sen ratkaistavaksi lopullisen tuomion yhteydessä. Se siirtää asian unionin tuomioistuimelle, jos asia kuuluu viimeksi mainitun toimivaltaan.

Jos unionin yleinen tuomioistuin hylkää hakemuksen tai lykkää sen ratkaistavaksi pääasian yhteydessä, presidentti vahvistaa uudet määräajat asian käsittelyn jatkamiseksi.

3 luku

VÄLIINTULO

115 artikla

1. Väliintulohakemus on tehtävä joko kuuden viikon kuluessa 24 artiklan 6 kohdassa tarkoitetusta tiedonannon julkaisemisesta tai ennen kuin 53 artiklassa tarkoitettu päätös suullisen käsittelyn aloittamisesta tehdään, jollei 116 artiklan 6 kohdasta muuta johdu.

2. Väliintulohakemuksessa on mainittava:

a) asia;

b) asianosaiset;

c) väliintulijan nimi ja kotipaikka;

d) väliintulijan prosessiosoite sillä paikkakunnalla, missä unionin yleisellä tuomioistuimella on kotipaikka;

e) ne vaatimukset, joita väliintulolla halutaan tukea;

f) selvitys väliintulon perusteista, jos väliintulohakemus esitetään perussäännön 40 artiklan toisen tai kolmannen kohdan perusteella.

Tämän työjärjestyksen 43 ja 44 artiklaa noudatetaan soveltuvin osin.

3. Väliintulijan edustajaan sovelletaan perussäännön 19 artiklan määräyksiä.

116 artikla

1. Väliintulohakemus annetaan tiedoksi asianosaisille.

Annettuaan asianosaisille mahdollisuuden esittää kirjalliset tai suulliset huomautuksensa presidentti ratkaisee väliintulohakemuksen.

Presidentti ratkaisee väliintulohakemuksen määräyksellä tai siirtää sen unionin yleisen tuomioistuimen ratkaistavaksi. Määräys on perusteltava, jos hakemus hylätään.

2. Jos 115 artiklan 1 kohdassa määrätyssä kuuden viikon määräajassa tehty väliintulohakemus hyväksytään, väliintulijalle toimitetaan jäljennös kaikista asianosaisille tiedoksi annetuista asiakirjoista. Presidentti voi kuitenkin asianosaisen pyynnöstä jättää toimittamatta väliintulijalle asiakirjoja, jotka ovat salaisia tai luottamuksellisia.

3. Väliintulijan on hyväksyttävä asia sellaisena kuin se on väliintulohetkellä.

4. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa presidentti asettaa määräajan, jonka kuluessa väliintulija voi antaa väliintulokirjelmän.

Väliintulokirjelmässä on mainittava:

a) väliintulijan vaatimukset, joilla tuetaan tai vastustetaan osaksi tai kokonaan jonkin asianosaisen vaatimuksia;

b) oikeudelliset perusteet ja perustelut, joihin väliintulija vetoaa;

c) esitettävä näyttö.

5. Kun väliintulokirjelmä on jätetty, presidentti asettaa tarvittaessa määräajan, jonka kuluessa asianosaiset voivat vastata kirjelmään.

6. Jos väliintulohakemus tehdään 115 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kuuden viikon määräajan päätyttyä, väliintulija saa hänelle toimitetun suullista käsittelyä varten laaditun kertomuksen perusteella esittää huomautuksensa suullisessa käsittelyssä.

4 luku

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIOT KUMOAMISEN JA PALAUTTAMISEN JÄLKEEN

117 artikla

Jos unionin tuomioistuin kumoaa unionin yleisen tuomioistuimen tuomion tai määräyksen ja palauttaa asian viimeksi mainitulle, asia tulee uudelleen vireille unionin yleisessä tuomioistuimessa palauttamista koskevalla tuomiolla.

118 artikla

1. Jos unionin tuomioistuin kumoaa jaoston antaman tuomion tai määräyksen, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti voi siirtää asian toisen sellaisen jaoston käsiteltäväksi, jossa on sama lukumäärä tuomareita.

2. Jos unionin tuomioistuin kumoaa unionin yleisen tuomioistuimen täysistunnon tai suuren jaoston antaman tuomion tai määräyksen, asian käsittelee näistä se ratkaisukokoonpano, joka on antanut kyseisen ratkaisun.

2 a. Jos unionin tuomioistuin kumoaa yhden tuomarin kokoonpanossa annetun tuomion tai määräyksen, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti antaa asian sellaisen kolmen tuomarin jaoston käsiteltäväksi, johon tämä tuomari ei kuulu.

3. Edellä 2 ja 2 a kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa sovelletaan 13 artiklan 2 kohtaa, 14 artiklan 1 kohtaa ja 51 artiklaa.

119 artikla

1. Jos kirjallinen käsittely unionin yleisessä tuomioistuimessa on päättynyt, kun palauttamista koskeva tuomio annetaan, asia käsitellään seuraavia yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen:

a) Kantaja voi esittää kirjallisia huomautuksia sisältävän kirjelmän kahden kuukauden kuluessa siitä, kun unionin tuomioistuimen tuomio on annettu tiedoksi kantajalle.

b) Vastaaja voi esittää kirjallisia huomautuksia sisältävän kirjelmän yhden kuukauden kuluessa siitä, kun edellä mainittu kirjelmä on annettu tiedoksi vastaajalle. Määräaika tämän kirjelmän jättämiseksi on joka tapauksessa vähintään kaksi kuukautta siitä, kun unionin tuomioistuimen tuomio on annettu vastaajalle tiedoksi.

c) Väliintulija voi esittää kirjallisia huomautuksia sisältävän kirjelmän yhden kuukauden kuluessa siitä, kun kantajan ja vastaajan huomautukset on samanaikaisesti annettu tiedoksi väliintulijalle. Määräaika tämän kirjelmän jättämiseksi on joka tapauksessa vähintään kaksi kuukautta siitä, kun unionin tuomioistuimen tuomio on annettu väliintulijalle tiedoksi.

2. Jos kirjallinen käsittely unionin yleisessä tuomioistuimessa ei ole päättynyt, kun unionin tuomioistuin palauttaa asian, asian käsittelyä jatketaan siitä, mihin oli päästy, unionin yleisen tuomioistuimen päättämillä prosessinjohtotoimilla.

3. Unionin yleinen tuomioistuin voi sallia täydentävien, kirjallisia huomautuksia sisältävien kirjelmien esittämisen, jos se on olosuhteiden vuoksi perusteltua.

120 artikla

Asia käsitellään tämän työjärjestyksen II osaston määräysten mukaisesti.

121 artikla

Unionin yleinen tuomioistuin päättää oikeudenkäyntikuluista, jotka ovat aiheutuneet yhtäältä asian käsittelystä unionin yleisessä tuomioistuimessa ja toisaalta palauttamista koskevan asian käsittelystä unionin tuomioistuimessa.

4 a luku

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN PÄÄTÖKSET UUDELLEENKÄSITTELYN JA PALAUTTAMISEN JÄLKEEN

121 a artikla

Jos unionin tuomioistuin käsittelee uudelleen unionin yleisen tuomioistuimen tuomion tai määräyksen ja päättää palauttaa asian viimeksi mainitulle, asia tulee vireille unionin yleisessä tuomioistuimessa palauttamista koskevalla tuomiolla.

121 b artikla

1. Jos unionin tuomioistuin palauttaa unionin yleiselle tuomioistuimelle asian, joka on alun perin ratkaistu jaostossa, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti voi antaa asian toisen sellaisen jaoston ratkaistavaksi, jossa on sama lukumäärä tuomareita.

2. Jos unionin tuomioistuin palauttaa unionin yleiselle tuomioistuimelle asian, joka on alun perin ratkaistu unionin yleisen tuomioistuimen täysistunnossa tai suuressa jaostossa, asia annetaan sen ratkaisukokoonpanon ratkaistavaksi, joka on antanut kyseisen ratkaisun.

3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa sovelletaan 13 artiklan 2 kohtaa, 14 artiklan 1 kohtaa ja 51 artiklan 1 kohtaa.

121 c artikla

1. Unionin yleisessä tuomioistuimessa käsiteltävän asian asianosaiset voivat kuukauden kuluessa unionin tuomioistuimen tuomion tiedoksiannosta toimittaa huomautuksensa siitä, millä tavoin kyseinen tuomio olisi otettava huomioon asiaa ratkaistaessa. Tätä määräaikaa ei voida pidentää.

2. Unionin yleinen tuomioistuin voi prosessinjohtotoimena kehottaa käsiteltävän asian asianosaisia toimittamaan kirjelmiä, ja se voi päättää kuulla asianosaisia suullisessa menettelyssä.

121 d artikla

Unionin yleinen tuomioistuin päättää oikeudenkäyntikuluista, jotka ovat aiheutuneet asian käsittelystä tässä tuomioistuimessa sen jälkeen kun unionin tuomioistuin on käsitellyt sen päätöksen uudelleen.

5 luku

YKSIPUOLINEN TUOMIO JA TAKAISINSAANTI

122 artikla

1. Jos oikeassa järjestyksessä haastettu vastaaja ei anna vastinetta kanteeseen määrättyjen menettelytapojen mukaisesti tai määrätyssä ajassa, kantaja voi vaatia unionin yleiseltä tuomioistuimelta yksipuolista tuomiota.

Tämä hakemus annetaan tiedoksi vastaajalle. Unionin yleinen tuomioistuin voi pyynnöstä päättää aloittaa suullisen käsittelyn.

2. Ennen yksipuolisen tuomion antamista unionin yleinen tuomioistuin tutkii kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset ja tarkastaa, onko muotovaatimukset täytetty asianmukaisesti ja ovatko kantajan vaatimukset ilmeisesti perusteltuja. Unionin yleinen tuomioistuin voi määrätä asian selvittämistoimista.

3. Yksipuolinen tuomio on täytäntöönpanokelpoinen. Unionin yleinen tuomioistuin voi kuitenkin lykätä täytäntöönpanoa siihen asti, kunnes se on ratkaissut jäljempänä 4 kohdan mukaisesti tehdyn takaisinsaantihakemuksen, tai se voi määrätä täytäntöönpanon edellytykseksi, että kantaja asettaa vakuuden, jonka suuruus ja jota koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan olosuhteet huomioon ottaen. Vakuus palautetaan, jos takaisinsaantihakemusta ei tehdä tai se hylätään.

4. Yksipuolista tuomiota vastaan voidaan hakea takaisinsaantia. Takaisinsaantia on haettava kuukauden kuluessa tuomion tiedoksi antamisesta; hakemus on tehtävä 43 ja 44 artiklassa määrättyjä muotovaatimuksia noudattaen.

5. Kun takaisinsaantihakemus on annettu tiedoksi, presidentti asettaa määräajan, jonka kuluessa vastapuoli voi esittää kirjalliset huomautuksensa.

Asian käsittelyä jatketaan tämän työjärjestyksen II osaston määräysten mukaisesti.

6. Unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee asian tuomiolla, josta ei voi valittaa. Takaisinsaantia koskevan tuomion alkuperäiskappale liitetään yksipuolisen tuomion alkuperäiskappaleeseen. Viimeksi mainitun tuomion alkuperäiskappaleeseen tehdään merkintä takaisinsaantia koskevasta tuomiosta.

6 luku

ERITYISET MUUTOKSENHAKUKEINOT

1 jakso – Kolmannen osapuolen kantelu

123 artikla

1. Kanteluun, jossa kolmas osapuoli vaatii asian käsittelemistä uudelleen, sovelletaan tämän työjärjestyksen 43 ja 44 artiklan määräyksiä; kantelussa on lisäksi mainittava:

a) tuomio, jota kantelu koskee;

b) miten kantelun kohteena oleva tuomio loukkaa kolmannen osapuolen oikeuksia;

c) syyt, joiden vuoksi kolmas osapuoli ei ole voinut osallistua pääasian käsittelyyn unionin yleisessä tuomioistuimessa.

Kantelu on osoitettava kaikkia pääasian asianosaisia vastaan.

Jos tuomio on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, kantelu on tehtävä kahden kuukauden kuluessa tuomion julkaisemisesta.

2. Unionin yleinen tuomioistuin voi kantelun tehneen kolmannen osapuolen vaatimuksesta määrätä kyseisen tuomion täytäntöönpanon lykättäväksi. Tällöin sovelletaan tämän työjärjestyksen III osaston 1 luvun määräyksiä.

3. Tuomiota, jota kolmannen osapuolen kantelu koskee, muutetaan siltä osin kuin tämän vaatimukset hyväksytään.

Kolmannen osapuolen kantelun johdosta annetun tuomion alkuperäiskappale liitetään kantelun kohteena olevan tuomion alkuperäiskappaleeseen. Viimeksi mainitun tuomion alkuperäiskappaleeseen tehdään merkintä kolmannen osapuolen vaatimuksen johdosta annetusta tuomiosta.

4. Jos unionin yleisen tuomioistuimen tuomiosta, jonka uudelleen käsittelyä kolmas osapuoli vaatii, on myös valitettu unionin tuomioistuimeen, unionin yleinen tuomioistuin voi kuultuaan asianosaisia lykätä asian käsittelyä, kunnes unionin tuomioistuin on antanut tuomion.

124 artikla

Kolmannen osapuolen kantelu käsitellään siinä jaostossa, joka on antanut kantelun kohteena olevan tuomion; kantelu käsitellään unionin yleisen tuomioistuimen täysistunnossa tai suuressa jaostossa, jos se on antanut tuomion. Jos tuomio on annettu yhden tuomarin kokoonpanossa, tämä tuomari käsittelee kolmannen osapuolen kantelun.

2 jakso – Tuomion purkaminen

125 artikla

Purkamishakemus tuomion ottamiseksi uudelleen käsiteltäväksi on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hakija on saanut tiedon hakemuksen perusteena olevan tosiseikan olemassaolosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussäännön 44 artiklan kolmannessa kohdassa määrätyn kymmenen vuoden määräajan soveltamista.

126 artikla

1. Purkamishakemukseen sovelletaan tämän työjärjestyksen 43 ja 44 artiklan määräyksiä; hakemuksessa on lisäksi mainittava:

a) tuomio, jota hakemus koskee;

b) miltä osin tuomiota vastustetaan;

c) hakemuksen perusteena olevat tosiseikat;

d) mitä näyttöä esitetään niistä tosiseikoista, joiden vuoksi tuomion purkaminen on perusteltua, ja siitä, että edellisessä artiklassa asetettua määräaikaa on noudatettu.

2. Purkamishakemus on osoitettava kaikkia uudelleen käsiteltäväksi vaadittavan tuomion asianosaisia vastaan.

127 artikla

1. Purkamishakemus käsitellään siinä jaostossa, joka on antanut hakemuksen kohteena olevan tuomion; hakemus käsitellään unionin yleisen tuomioistuimen täysistunnossa tai suuressa jaostossa, jos se on antanut tuomion. Jos tuomio on annettu yhden tuomarin kokoonpanossa, tämä tuomari käsittelee purkamishakemuksen.

2. Ottamatta kantaa pääasiaan unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee kuultuaan julkisasiamiestä ja otettuaan huomioon asianosaisten kirjalliset huomautukset, otetaanko hakemus tutkittavaksi.

3. Jos unionin yleinen tuomioistuin päättää ottaa hakemuksen tutkittavaksi, se tutkii pääasian ja ratkaisee asian tuomiolla tämän työjärjestyksen määräysten mukaisesti.

4. Purkamishakemuksen johdosta annetun tuomion alkuperäiskappale liitetään hakemuksen kohteena olevan tuomion alkuperäiskappaleeseen. Viimeksi mainitun tuomion alkuperäiskappaleeseen tehdään merkintä purkamishakemuksen johdosta annetusta tuomiosta.

128 artikla

Jos unionin yleisen tuomioistuimen tuomiosta, jonka purkamista vaaditaan, on myös valitettu unionin tuomioistuimeen, unionin yleinen tuomioistuin voi kuultuaan asianosaisia lykätä asian käsittelyä, kunnes unionin tuomioistuin on antanut tuomion.

3 jakso – Tuomioiden tulkinta

129 artikla

1. Tuomion tulkintaa koskeva hakemus tehdään 34 ja 44 artiklan määräysten mukaisesti. Hakemuksessa on lisäksi mainittava:

a) tuomio, jota hakemus koskee;

b) ne tuomion kohdat, joiden tulkintaa pyydetään.

Hakemus on osoitettava kaikkia kyseisen tuomion asianosaisia vastaan.

2. Tuomion tulkitsemista koskeva hakemus käsitellään siinä jaostossa, joka on antanut hakemuksen kohteena olevan tuomion; hakemus käsitellään unionin yleisen tuomioistuimen täysistunnossa tai suuressa jaostossa, jos se on antanut tuomion. Jos tuomio on annettu yhden tuomarin kokoonpanossa, tämä tuomari käsittelee tuomion tulkintaa koskevan hakemuksen.

3. Unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee asian tuomiolla annettuaan asianosaisille mahdollisuuden esittää huomautuksensa ja kuultuaan julkisasiamiestä.

Tulkintaa koskevan tuomion alkuperäiskappale liitetään tulkittavan tuomion alkuperäiskappaleeseen. Viimeksi mainitun tuomion alkuperäiskappaleeseen tehdään merkintä tulkintaa koskevasta tuomiosta.

4. Jos unionin yleisen tuomioistuimen tuomiosta, jonka tulkitsemista pyydetään, on myös valitettu unionin tuomioistuimeen, unionin yleinen tuomioistuin voi kuultuaan asianosaisia lykätä asian käsittelyä, kunnes unionin tuomioistuin on antanut tuomion.

IV OSASTO

HENKISTÄ OMAISUUTTA KOSKEVIIN OIKEUKSIIN LIITTYVÄT RIIDAT

130 artikla

1. Jollei tämän osaston erityismääräyksistä muuta johdu, sovelletaan tämän työjärjestyksen määräyksiä sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit, piirustukset ja mallit) ja yhteisön kasvilajikeviraston (jäljempänä ”virasto”) päätöksistä tehtyihin valituksiin, jotka koskevat henkisen omaisuuden sääntelyyn liittyvien sääntöjen soveltamista.

2. Tämän osaston määräyksiä ei sovelleta vi