Neuvoston päätelmät, annettu 16 päiväna joulukuuta 1997, kouluopetuksen laadun arvioinnista



Virallinen lehti nro C 001 , 03/01/1998 s. 0004 - 0005



NEUVOSTON PÄÄTELMÄT, annettu 16 päivänä joulukuuta 1997, kouluopetuksen laadun arvioinnista (98/C 1/03) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTON, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 artiklan, sekä katsoo, että 1) hyväksytyssä SOKRATES-ohjelmassa ja erityisesti sen III luvun 3 toimintamuodon 1 kohdassa komissiota kehotetaan edistämään tietojen ja kokemusten vaihtoa yleisesti kiinnostavista kysymyksistä, 2) kouluopetuksen laadun arviointi kuuluu tämän toimintamuodon ensisijaisiin aiheisiin, 3) komissio on maaliskuusta 1996 alkaen käynnistänyt erilaisia tutkimuksia ja käytännön toimia, joissa tarkastellaan arviointia eri näkökulmista ja joiden tarkoituksena on laatia tilanneselvitys suuresta määrästä eri tasoilla käytettyjä erilaisia lähestymistapoja ja arviointimenetelmiä, 4) komissio toteuttaa lukuvuoden 1997-1998 aikana kokeiluhankkeen, johon osallistuu suoraan noin sata oppilaitosta SOKRATES-ohjelmassa mukana olevista maista; hankkeen toteutuksessa komissiota avustaa neuvoa-antava työryhmä, johon kuuluu jäsenvaltioiden nimeämiä arvioinnin asiantuntijoita ohjelmaan osallistuvista maista, 5) koulutusalan johtavat virkamiehet kokoontuivat vuonna 1995 kaksi kertaa keskustelemaan kouluopetuksen laadusta; näissä kokouksissa arviointia tarkasteltiin eri näkökulmista jäsenvaltioiden lähestymistapojen moninaisuutta ja rikkautta korostaen, 6) kesäkuussa 1995 puheenjohtajavaltiona olleen Ranskan johdolla pidetyssä kokouksessa keskityttiin oppilaiden saavutusten arviointiin, ja marraskuussa 1995 puheenjohtajavaltiona olleen Espanjan johdolla pidetyn kokouksen aiheena oli oppilaitosten ulkopuolinen arviointi ja itsearviointi, jolloin laatukriteerinä painotettiin koulun integroitumista ympäristöönsä, 7) arviointi on myös tärkeä osa laadun varmistamista ja tarvittaessa sen parantamista, 8) koulujärjestelmän laatu riippuu oppilaitoksista, ja sitä voidaan mitata myös sen mukaisesti, millaiset edellytykset oppilaitos kykenee antamaan nuorten kehitykselle, 9) nyky-yhteiskunnan kehittyessä tarvitaan entistä enemmän merkittävää valtion panostusta koulutukseen; tämän panostuksen tehokkuutta olisi arvioitava, 10) tämän vuoksi on tärkeää selvittää myös koulutukseen sijoitettujen varojen ansiosta saavutettua laatua, ja 11) unionin tasolla käynnistettyjen toimien lisäksi on otettava huomioon myös OECD:n aloittama laatuun liittyvien kysymysten käsittely erityisesti Opetuksen tutkimus- ja innovaatiokeskus (CERI) ja sen kansainvälisen koulutusindikaattoriprojektin (INES) yhteydessä, sekä Kansainvälisen koulutussaavutusten arviointijärjestön (IEA) suorittamat oppilaiden saavutuksia koskevat kansainväliset tutkimukset, ON TEHNYT NÄMÄ PÄÄTELMÄT: I. Yleisiä huomioita Koulun itsearviointi sen laadun kehittämisen ja parantamisen välineenä perustuu olettamukseen, että oppilaitoksen laadun määrää suuri joukko toisiinsa sidoksissa olevia tekijöitä. Vaikka arviointikriteerien valinta riippuukin oikeudellisista poliittisista ja rahoituksellisista puitteista, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden, yksinomaiseen toimivaltaan, opettajien ammattitaito, opetuksen sisältö, koulun sisäiset suhteet, koulun integroituminen paikalliseen ympäristöönsä, oppilaitoksen johtamismenetelmä sekä koulun ominaispiirteet elinympäristönä ovat kaikki koulun laatuun vaikuttavia tekijöitä. Oppilas on koulun toiminnassa tärkeimmällä sijalla, ja koulun tehtävä on auttaa oppilasta omaksumaan sellaisia arvoja, tietoja ja taitoja, joita hän hyödyntää jatko-opinnoissaan ja Euroopan kansalaisena. Näiden saavutusten arviointi on tärkeä osa koulun ja sen antaman opetuksen laadun määrittämistä. Koska kukin oppilaitos on - yhteistyössä maan toimivaltaisten viranomaisten kanssa - vastuussa annetun opetuksen laadusta, sillä olisi myös oltava käytössään välineet ja menetelmät, joiden avulla se voisi paremmin tiedostaa oppilaidensa koulumenestyksen edellytykset. Näiden välineiden olisi autettava oppilaitosta arvioimaan tarpeidensa mukaan tai voimassa olevien opetussuunnitelmien puitteissa, millä tavoin se kykenee myötävaikuttamaan nuoren kehitykseen henkilönä, oppilaana ja tulevana kansalaisena. II. Edellä olevan perusteella neuvosto kehottaa A. jäsenvaltioita tehostamaan toimintaansa poliittisten, oikeudellisten, rahoituksellisten sekä opetukseen ja koulutukseen liittyvien kansallisten järjestelmiensä puitteissa ja rajoissa vahvistamalla yhteistyötään kouluopetuksen laadun arvioinnin - erityisesti oppilaiden saavutusten arvioinnin - alalla seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi: - edistetään arviointiprosessiin eri tasoilla osallistuvien toimijoiden verkoston luomista - analysoidaan ja levitetään oppilaiden saavutusten arviointiin liittyvien vertailevien kansainvälisten tutkimusten tuloksia - edistetään sellaisten arviointivälineiden kehittämistä, joiden avulla oppilaitokset voivat aiempaa paremmin arvioida oppilaiden oppimista ja saavutuksia - levitetään esimerkkejä hyvistä käytännöistä - arvioidaan, mitä hyötyä oppilaitoksille ja opettajille on tarjolla oleviin yhteistyön muotoihin osallistumisesta B. komissiota nykyisten opetukseen ja koulutukseen liittyvien yhteisön ohjelmien, muiden asiaankuuluvien yhteisön ohjelmien ja aloitteiden sekä kyseisiin ohjelmiin kuuluvista hankkeista ja verkostoista saatujen kokemusten puitteissa - tehostamaan eurooppalaista yhteistyötä sekä tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihtoa kouluopetuksen laadun arvioinnin alalla - tuomaan esille ja hyödyntämään Euroopan tasolla kansallisia kokemuksia sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten tutkimusten tuloksia - hyödyntämään kokeiluhankkeen tuloksia mahdollisimman laajasti ja huolehtimaan jäsenvaltioiden kanssa tulosten levittämisestä sekä mahdollisesti seurannasta - edistämään jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jotta varmistettaisiin eurooppalaisen asiantuntemuksen parantuminen kouluopetuksen laadun ja etenkin oppilaiden saavutusten arvioinnissa - edistämään nykyisten yhteisön ohjelmien (etenkin SOKRATES-ohjelman) puitteissa arviointivälineiden ja -menetelmien kehittämiseen ja käyttöön liittyvää opettajille suunnattua valistusta ja tarvittaessa koulutusta - ottamaan huomioon kouluopetuksen laadun arvioinnin merkityksen suunniteltaessa tulevaa koulutusalan yhteistyötä.