30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/1 FI 
EURO OPAN PARLAMEN TIN JA NEUVO STO N DIREKTIIVI 20 04/26/ EY, 
annettu 21 päi vänä huhtiku uta 2004, 
liikkuvii n työkone isiin asenne ttavien po lttomoottorei den kaa su- ja hiu kkasp äästöjen torju ntatoime npiteitä koske van 
jäsen valtioi den l ainsäädänn ön läh entämi sestä annetun  direktiivi n 97/ 68/EY mu uttamis esta  
(ETA:n kannal ta merki tykse llinen teks ti) 
EUROOPAN PA RLA MENTTI JA EUR OOPAN UNIONIN NE UVOSTO, jotka 
ottavat huomi oon Euroop an yh teisön perus tamissopimu ksen ja erit yisesti sen 95 arti klan, 
ottavat huomi oon komis sion ehd otuksen1, 
ottavat huomioon Euro opantalous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, 
noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä3, 
sekä katsovat seuraavaa: 
1) Direktiivillä 97/68/EY1 otetaan käyttöön puristussytytysmoottoreiden päästöjen raja-arvo t kahdessa vaiheessa sekä pyydetään 
komissiota esittämään päästörajojen edelleen tiukentamista, ottaen huomioon puristussytytysmoottoreiden ilman 
pilaantumista aiheuttavien päästöjen rajoittamiseen yleisesti tarjolla olevat menetelmät ja ilman laadun tila. 
2) Auto-Oil -ohjelmassa tehtyjen päätelmien muk aan yhteisön ilmanlaadun parantamiseksi tulevaisuudessa tarvitaan erityisesti 
otsoninmuodostukseen ja hiukkaspäästöihin kohdistuvia lisätoimenpiteitä. 
3) Tieliikenteen ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden päästöjen vähentämiseksi on jo yleisesti saatavilla kehittynyttä 
tekniikkaa, ja tätä tekniikkaa pitäisi suurelta osin voida soveltaa myös työkoneissa. 
4) Vuoden 2010 tilannetta ajatellen on vielä jossain mä ärin epävarm aa, onko jälkikäsittelylaitteita kustannustehokasta käyttää 
hiukkaspäästöjen ja typen oksidien (NO x) pä ästöjen vähentämiseksi. Direktiivin tekninen uudelleentarkastelu olisi tehtävä 
ennen 31 päivää joulukuuta 2007, ja olisi tarvittaessa harkittava hiukkaspäästöjen raja-arvo ja koskevia vapautuksia tai 
myöhennettyjä täytäntöönpanoajankohtia. 
5) Tarvitaan mu uttuvatilainen testimenettely, jolla voidaan kattaa toimintaolosuhteet, joihin tämäntyyppiset koneet joutuvat 
todellisessa käytössä. Te stin olisi näin ollen sisällettävä, kohtuullisissa suhteissa, päästöt moottorista, joka on vielä kylmä. 
6) Raja-arvot eivät saisi satunnaisesti valitussa kuormitustilassa ja määritetyllä käyttösäteellä ylittyä enemmä llä kuin 
soveltuvalla prosenttiosuudella. 
7) Lisäksi olisi estettävä estolaitteiden ja irrationaalisten päästöjenrajoitusstrategioiden käyttö. 
8) Ehdotetut päästörajat olisi mahdollisuuksien mu kaan sovitettava yhteen Yhd ysvalloissa tapahtuvan kehityksen kanssa, jotta 
valmistajat voisivat markkinoida mo ottoriratkaisujaan ma ailmanlaajuisesti. 
9) Päästönorme ja olisi sovellettava myös rautatie- ja sisävesisovelluksille, jotta edistetään niiden asemaa ymp äristöä säästävinä 
liikennemuotoina. 
10) Jos tulevat raja-arvo t saavutetaan liikkuvien työkoneiden osalta etuajassa, pitäisi olla mahdollista osoittaa se. 
1 E YVL C.  
2 EYVL C 22 0, 16.9.2 003, s. 1 6. 
3 Euroopan parlamentin lausun to, annettu 21. lokakuu ta 200 3 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja n euvoston p äätös, teht y 30. 
maalisku uta 20 04 (ei vielä julkaistu virallisessa lehd essä). 
1 EYVL L 59 , 27.2.19 98, s. 1. Direktiivi sellaisena k uin s e on viimeks i muu tettuna direktiivillä 200 2/88 /EY (EYV L L 3 5, 11.2.2 003, s. 28). 
L 146 /2 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
11) Hiukka späästöjen ja typen ok sidien päästöjen vaiheen III B ja IV päästör ajojen noudattam iseen tar vittava tekniikka 
edellyttää, että polttoaineen rikkipitoisuutta pienennetään monissa jäsenv altioissa nyky isin käyte ttyyn polttoaineesee n 
verrattuna.  Olisi määr iteltävä vertailupolttoaine, joka v astaa polttoainem arkkinoiden tilannetta.  
12) Huomioon olisi otettava moottoreide n päästöom inaisuudet kok o niiden käyttöiän aikana.  Päästöominaisuuksien 
huononemisen estämiseksi käyttöön olisi otettava kestävyysv aatimuksia.  
13) Laitevalm istajia va rten olisi otettava käyttöön erityisjär jestelyjä, jotta niillä olisi r iittävästi aik aa suunnitella tuotteensa ja 
sopeuttaa pieninä sarjoi na valmistet tavien tuotteiden valm istus. 
14) Tämä n direktiiv in tavoitetta , eli ilman laadun tulevan  tilan parantamista,  ei voida riittävällä tavalla  saavuttaa jäsenva ltioiden 
toimin,  koska tarvittavat tuotteita koske vat päästör ajoitukse t on vahvistettava  yhteisön tasolla,  joten yhteisö voi toteuttaa 
toimenp iteitä perustamissopim uksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusper iaatteen muka isesti. Kyseise ssä artiklassa 
vahvistetun suhteellisuuspe riaatteen muka isesti t ässä direktiivissä  ei ylitetä sitä, mikä  on tämän tavoitte en sa avuttam iseksi 
tarpeen.  
15) Näin ollen direktiivi 97/68/EY  olisi muutetta va vastaav asti, 
OVAT ANTAN EET TÄMÄN DIREKT IIVIN: 
1 artikla
Muutetaan direktiivi 97/68/EY  seuraavasti : 
1) Lisätään  2 artiklaan seura avat luetelm akohda t: 
"– 'sisäv esialukse lla' sisävesik äyttöön tarkoitettua alusta,  jonk a pituus o n vähintään 20 m etriä ja jonka liitteessä I olevan  
2 jakson 2.8a kohdassa määr itellyn kaavan m ukainen  tilavuus on vähintään 100 k uutiome triä, tai hinaajaa  tai 
työntöalusta , joka on rakenne ttu hi naama an tai työntämä än tai siirtämään vierellään aluksia,  joide n pitu us on 
vähintä än 20 metriä. 
'Sisävesialuk sen' määr itelmään eivät sisälly: 
– matk ustaja- alukset,  jotka voivat kuljetta a enintään 12 m atkustaja a miehistön lisäksi; 
– huvive neet, joide n pitu us on alle 24 m etriä (siten kuin ne on määritelty huvive neitä koske vien jäsenva ltioiden lakien,  
asetusten ja hallinnollisten  määräysten lähentäm isestä 16 pä ivänä kesäk uuta 1994 annetun Euroopan parlamenti n ja 
neuvoston  direktiiv in 94 /25EY * 1 artiklan 2 kohdassa) ; 
– valvo ntavir anoma isille kuuluv at virka-alukset; 
– palontor junta- alukset; 
– laivaston  alukset; 
– yhteisön kalastusa lusrek isterissä  olevat kalastusa lukset; 
– merialukset,  mukaan luettuina merihinaajat ja -työntöaluk set, jotka liikennöi vät tai joiden tukiko hta on 
vuorovesialu eella tai väliaika isesti si sävesillä , jos nii llä on liitt eessä I olevan 2 jakson 2.8b kohdassa  määritelty
voima ssa ole va katsastusto distus ta i turvallisuusk irja. 
– 'alkuper äisellä laitev almistajalla' tarkoitetaa n tietyntyy ppisen liikk uvan työkoneen valmistajaa; 
– 'joustav uusjär jestelmä llä' tarkoitetaan menett elyä, jonk a avulla moottor ivalm istaja voi saattaa markkinoi lle, kahden  
perättäisen raja-arvovaiheen välisenä  aikana, rajoitetun määr än m oottor eita, jotka asennetaan  liikkuviin  työkoneisiin,  
joiden päästöt noudattav at ainoastaan edellisen vaihee n raja-arvoja. 
µµµµ µµµµ µµµµ  
* EYV L L 164, 30.6. 1994, s. 15. Direktiiv i sellaisena kuin se on  viimek si muutettuna asetukse lla (EY) N:o 18 82/2003 
(EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1)." 
2) Muutetaan 4 artiklaa seura avasti: 
a) Lisätään  2 kohdan loppuun seura ava teksti: 
"Liitettä  VIII muuteta an 15 artiklassa tarkoitetun menett elyn muka isesti."  
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/3 FI 
b) Lisätää n 6 kohta seuraavasti: 
"6. Puristussytyty smoottor it, joita käyte tään muussa tarkoituksessa  kuin v eturien, moottor ivaunuj en ja 
sisävesia lusten käyttö voim ana, voidaan saattaa markkino ille 'jousta van järjestelm än' muka isesti sovelta malla  
liitteessä XIII tarkoitettu a menettely ä 1–5 kohdan lisäksi. " 
3) Lisätää n 6 artiklaan seuraava kohta: 
"5. 'Jousta van järjestelm än' muka isesti markkino ille saatetuissa  puristussytyty smoottor eissa on oltava liitteen XIII 
muka iset merkinnät. " 
4) Lisätää n 7 artiklan jälkee n seuraava artikla: 
"7 a artikla  
Sisävesi alukset  
1. Seuraa via sää nnöksiä sov elletaan sisäve sialuksiin asennettav iin moottor eihin. 2 ja 3 kohtaa  ei sovelleta e nnen k uin 
Reinin naviga ation ke skuskomissio (jäljem pänä CCNR) tunnustaa tässä direktiiv issä mää ritettyjen vaatimusten ja Reinin 
navigaatiota koskevassa Mannheimin yle issopimuksessa m ääritettyjen vaatimusten vastaavuuden ja kom issiolle ilmoitetaan 
asiasta. 
2. Jäsenvaltiot eiv ät voi evätä 30 päivä än kesäkuuta 2007 saakk a sellaisten moottoreide n ma rkkinoille saattamista,  jotka 
täyttävät CCNR:n vaiheessa I määr itetyt va atimukset,  joita koskevat päästöjen r aja-ar vot on määr itetty liitteessä XIV. 
3. Jäsenvaltiot eiv ät voi evätä 1 päivä n heinäk uuta 2007 jälkeen ja sellaisten lisäraja- arvoje n voim aansaattamiseen 
saakka,  jotka aiheutuvat tämän direktiiv in tar kistamisesta edelleen, sellaisten moottor eiden m arkkinoille saattamista,  jotka 
täyttävät CCNR:n vaiheessa II määritetyt vaatimuk set, joita kosk evat päästöjen r aja-ar vot on määr itetty liitteessä XV. 
4. Liitettä V II muk autetaan 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti siten, että se sisältää ne lisä- ja erityistiedot, 
joita voidaa n tarvita sisäv esialuksiin asennettav ien m oottoreiden tyyppihyväksyntä todistusta var ten. 
5. Tätä dir ektiiviä sovellettaessa sisäv esialuksen m ahdollista apumoottor ia, jonka te ho on yli 560 kW, kosk evat samat 
vaatimuk set kuin käyttövoim amoottore ita." 
5) Muutetaan 8 artikla seuraav asti: 
a) Korv ataan otsikk o seur aavasti: " Markk inoille saattamine n". 
b) Korv ataan 1 kohta seur aavasti: 
1. Jäsenvaltiot eiv ät saa evätä sellaisten moottor eiden m arkkinoille saattamista,  jotka vastaavat tämän direktiiv in 
vaatimuk sia, riippumatta siitä, onk o ne jo asennettu koneistoon." 
c) Lisätään 2 kohdan jälkeen seuraav a kohta: 
"2 a. Jäsenvaltiot eivät saa myöntää sisävesialus ten teknisistä vaatimuksista 4 päivänä lokak uuta 1982 annetulla 
neuvoston direktiivillä 82/714/ETY* vahvistettua yhteisön sisävesialusten  katsastustodist usta aluksille, joiden 
moottorit eivät vastaa  tämän direktiivin vaatimuksia. 
µµµµµµ 
*EYVL 301 , 28.10 .1982, s. 1, di rektiivi sellaisena kui n se o n muu tettuna vuod en 20 03 liittymisasiakirjalla." 
6) Muutetaan 9 arti kla seuraa vasti: 
a) Korvat aan 3 kohd an jo hdantovirke s euraa vasti: "Jäsenvaltioiden on  evätt ävä ty yppihyväksyntä moot torityypiltä tai 
-perhe eltä ja ki eltäydyttävä myön tämästä liitteen VII mukai sta asiakirjaa se kä evät tävä kaikki  muut kin 
tyyppihyväks ynnät liikkuvilta työ kone ilta, joi hin on as ennettu vie lä markki noille saattamaton moot tori". 
b) Lisätään 3 ko hdan jälkeen seuraavat  kohd at: 
"3a. VAIHE EN III A MOOTTOREI DEN TYYP PIHYVÄKSY NTÄ ( MOOTTORI LUOK AT H,  I, J, K) 
Jäsenvalt ioiden on evättävä tyyppihy väksyntä seuraavilta moottorityypei ltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä 
antamas ta liit teen VII mukaist a asiakirjaa  ja evättävä kaikki muutki n tyyppi hyväksyn nät lii kkuvilta  
työkoneilt a, joihin vielä mark kinoille saat tamaton moottori on asennettu  
/g45 H: 30 päivän kesäkuu ta 2005 jäl keen moottoreid en (muiden kuin vakiono peusmoo ttoreide n) osalta, 
joiden teho on 130 kW /g163  P /g163 560 kW , 
L 146 /4 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
/g45 I: 31 päiv än joulukuuta  2005 jälkeen moottore iden ( muiden kuin v akionopeusmoottor eiden) osalta, 
joiden teho on 75  kW /g163 P < 1 30 kW, 
/g45 J: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen moo ttoreiden (mui den kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, 
joiden teho on 37 kW /g163 P < 7 5 kW , 
/g45 K: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen mo ottoreiden (mu iden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, 
joiden teho on 19 kW /g163 P < 3 7 kW , 
jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moo ttorin hiukkas- ja kaasupäästöt eivät noudata 
liitteessä I olevassa 4.1.2.4 kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvo ja. 
3b. VAIHE EN III A VA KIONOPEU SMOOTTO REID EN TYYP PIHYVÄ KSYNT Ä (M OOTTO RILUOKA T H, 
I, J, K) 
Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moo ttorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä 
antamasta liitteen VII mu kaista asiakirjaa ja evättävä kaikki muutkin tyyppihyväksynnät liikkuvilta 
työkoneilta, joihin vielä mark kinoille saattamaton mo ottori on asennettu 
– luokan H  vakionopeusmoottor it: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreide n osalta,  joiden teho 
on 130  kW /g163 P /g163 560 kW , 
– luokan I va kionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moo ttoreiden osalta, joiden teho 
on 75 kW /g163 P < 1 30 kW, 
– luokan J vakionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moo ttoreiden osalta, joiden teho 
on 37 kW /g163 P < 7 5 kW , 
– luokan K v akionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen mo ottoreiden osalta, joiden teho 
on 19 kW /g163 P < 3 7 kW , 
jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moo ttorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät 
noudata liitteessä I olevassa 4.1.2.4 kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvo ja. 
3c. VAIHE EN III B M OOTTO REID EN TYYP PIHYVÄ KSYNT Ä (M OOTTO RILUOKA T L, M , N, P) 
Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moo ttorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä antamasta 
liitteen VII mu kaista asiakirjaa ja evättävä kaikki muu tkin tyyppihyväksynnät liikkuvilta työkoneilta, joihin on 
asennettu vielä markkinoille saattamaton moo ttori 
– L: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreide n (muiden kuin v akionopeusmoottor eiden) osalta, joiden 
teho on 130  kW ≤ P ≤ 560  kW, 
–  M: 31 pä ivän jouluk uuta 2010 jälkeen moottoreide n (muiden kuin v akionopeusmoottor eiden) osalta, joiden 
teho on 75 kW ≤ P < 130 k W, 
– N: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreide n (muiden kuin v akionopeusmoottor eiden) osalta, joiden 
teho on 56 kW ≤ P < 75 kW, 
–  P: 31 päivä n joulukuuta 2011 jälke en m oottoreiden (muide n kuin vakionopeusmoottor eiden) osalta, joiden 
teho on 37 kW ≤ P < 56 kW, 
jos moottor i ei vastaa tämän direktiiv in vaa timuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivä t noudata 
liitteessä I  oleva ssa 4. 1.2.5 kohda ssa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja . 
3d. VAIHEE N IV MOO TTOREID EN TYY PPIHYV ÄKSYN TÄ (MOOT TORI LUO KAT Q ja R)  
Jäsenva ltioiden on evättäv ä tyyppihyv äksynt ä seuraavilta moottor ityypeil tä tai -perheiltä ja kieltäydy ttävä 
myöntä mästä liitteen VII muka ista asiakir jaa ja evättäv ä kaikki muutkin tyyppihy väksynnät liikku vilta työkon eilta,  
joihin on asennettu vielä markkino ille saattam aton moottor i 
– Q: 31 päivän joulukuu ta 2012 jälkee n moottor eiden (muiden kuin vakionopeusm oottor eiden)  osalta, joiden 
teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, 
– R: 30 päiv än syysk uuta 2013 jälkeen moottoreide n (muiden kuin v akionopeusmoottor eiden) osalta, joiden 
teho on 56 kW ≤ P < 130 k W, 
jos moottor i ei vastaa tämän direktiiv in vaa timuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivä t noudata 
liitteessä I  oleva ssa 4. 1.2.6. kohdassa olev assa taulukossa esitettyjä r aja-ar voja. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/5 FI 
3e. S ISÄVESIA LUKS ISSA  KÄYTET TÄVIEN VA IHEEN III A KÄYTTÖV OIM AMOOTT OREIDEN 
TYYP PIHYVÄ KSYN TÄ (MO OTTO RILUOKK A V) 
Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta mo ottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä 
myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa 
V1:1: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 37 kW t ai enemm än ja iskutilavuus 
sylinteriä kohti alle 0,9 l, 
V1:2: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 0,9 l tai enemm än, mutta alle 1,2 
l sylinteriä kohti, 
V1:3: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 1,2 l tai enemm än, mutta alle 2,5 
l sylinteriä kohti ja teho 37 kW ≤ P < 75 kW, 
V1:4: 31 p äivän joulukuuta 2006 jälkeen mo ottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 2,5  l tai enemmä n, mu tta alle 5 l 
sylinteriä kohti,  
V2: 31 p äivän joulukuuta 2007 jälkeen mo ottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on yli 5 l sylinteriä kohti, 
jos moottori ei vastaa tämä n direktiivin vaatimuksia ja jos moo ttorin hiukkaspäästöt ja ka asupäästöt eivät noudata 
liitteessä I ol evassa 4.1 .2.4. k ohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvo ja. 
3f. MOOT TORIVA UNUISSA  KÄYTET TÄVIEN VA IHEEN III A KÄYTT ÖVOIMA MOOT TOREIDEN 
TYYPPIHYVÄK SYNTÄ  
Jäsenva ltioiden on evättäv ä tyyppihyv äksynt ä seuraavilta moottor ityypeil tä tai -perheiltä ja kieltäydy ttävä 
myöntä mästä liitteen VII muka ista asiakir jaa 
– RC:A: 30 päivän  kesäkuu ta 2005 jälkee n moottor eiden osalta,  joiden teho on yli 130 kW, 
jos m oottor i ei vastaa tämän  direktiiv in vaatim uksia ja jos moottor in hiukkaspäästöt ja kaasupää stöt e ivät noudata 
liitteessä I olevassa  4.1.2.4. kohdassa  olevassa tauluko ssa esitettyjä raja-arvoja.  
3g. MOOTTO RIVAUN UISSA KÄYT ETTÄV IEN VAIHE EN III B KÄYTT ÖVO IMAMOOTTO REID EN 
TYYP PIHYVÄKS YNTÄ 
Jäsenvaltioiden  on ev ättävä tyyppihyväksyntä seuraav ilta moottorityypeiltä tai -per heiltä ja kieltäydyttävä 
myöntämästä liitteen VI I mukaista asiakirjaa 
– RC:B : 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on yli 130 kW, 
jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata 
liitteess ä I olevassa 4. 1.2.5.  kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja- arvoja. 
3h. VET UREI SSA K ÄYTETT ÄVIE N VAIHE EN III A KÄYTT ÖVO IMAMOOTTO REID EN 
TYYP PIHYVÄKS YNTÄ 
Jäsenvaltioiden  on ev ättävä tyyppihyväksyntä seuraav ilta moottorityypeiltä tai -per heiltä ja kieltäydyttävä 
myöntämästä liitteen VI I mukaista asiakirjaa 
– RL:A: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen m oottoreiden osalta, joiden teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW , 
– RH:A: 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen m oottoreiden osalta, joiden teho on 560 kW < P, 
jos m oottori ei vastaa tämän direk tiivin vaatim uksia ja jos moottor in hiuk kaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata 
liitteessä I  olev assa 4. 1.2.4. kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja. Tämän  kohdan sä ännöksiä ei 
sovelleta edellä mainittuihin moottor ityyppeihin ja -perhe isiin silloin,  kun on tehty sopimus moottor in ostam isesta 
ennen ...* ja ede llyttäen,  että moottor i saate taan m arkkinoille viimeistää n kahden vuoden kuluttua kyseiseen 
vetur iluokkaa n sov ellettavasta päiväm äärästä. 
µµµµµ µµµµµ µµµ 
* Tämän  direktiivin voimaa ntulopäivä. " 
L 146 /6 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
3i. VETURE ISSA KÄY TETTÄVI EN VAIHEE N III B KÄY TTÖVOIMAMOO TTOREID EN 
TYY PPIHYV ÄKSY NTÄ 
Jäsenvaltioiden on  evättävä tyyppihyväk syntä seur aavilta moottorityy peiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä  
myöntämä stä liitteen VII mukaista asiakirjaa  
– R:B: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreide n osalta,  joiden teho on yli 130 kW 
jos moottor i ei vastaa tämän direktiiv in vaa timuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivä t 
noudata liitteessä I olevassa 4. 1.2.4. kohdassa olev assa taulukossa esitettyjä r aja-ar voja. Tämän kohdan 
säännöksiä e i sovelleta edellä m ainittuihin moottor ityyppeihin ja -perheisiin silloin, kun on tehty sopimus 
moottorin ostamisesta enne n ...* ja edellyttäen, että m oottori saatetaan m arkkinoille viim eistään ka hden 
vuoden kuluttua k yseiseen v eturiluokk aan sove llettavasta pä ivämäär ästä. 
µµµµµµ µµµµµµ µ 
* Tämän direktiiv in voim aantulopäivä. " 
c) Korv ataan 4 kohdan otsikko seuraav asti: 
"MARKKI NOILLE SAATT AMINE N; MOOT TORI N VALMI STUSPÄI VÄMÄÄRÄT" 
d) Lisätään a lakohta seuraav asti 
"4 a. Seur aavassa esitettyjen päiv ämäär ien jälke en, lukuun ottam atta kolm ansiin maihin vietäväk si tar koitettuja 
koneita ja moottoreita,  jäsenva ltioiden on sallittava m oottoreiden,  riippumatta siitä,  onko ne jo asennettu 
koneisiin, markkinoille saattaminen ainoastaan, jos ne vastaavat tämän direktiiv in vaa timuksia,  ja ainoastaan, 
jos moottor i on hyväksytty 2 ja 3 kohda ssa mää riteltyjen luokkien mukaisesti,  sanotun kuitenkaan 
rajoittama tta 7 a artiklan ja 9 artiklan 3 g ja 3 h kohdan soveltamista.  
Vaih e III A mu ut kuin vakionopeusmoottorit 
/g45 luokka H: 31 päivän jou lukuut a 2005 jälkeen  
/g45 luokka I: 31 päivän joul ukuuta 200 6 jälkeen 
/g45 luokka J: 31 päi vän joulu kuuta 2007  jälkeen 
/g45 luokka K: 31 päivän jou lukuut a 2006 jälkeen  
Vaih e III A:  sisävesialusten moo ttorit 
/g45 luokka V1:1: 31 päi vän joulu kuuta 2006  jälkeen 
/g45 luokka V1:2: 31 päi vän joulu kuuta 2006  jälkeen 
/g45 luokka V1:3: 31 päi vän joulu kuuta 2006  jälkeen 
/g45 luokka V1:4: 31 päi vän joulu kuuta 2008  jälkeen 
/g45 luokat V2: 31 päi vän joulu kuuta 2008  jälkeen 
Vaihe III  A: vakionop eusmoot torit 
– luokka H: 31 päivän jou lukuut a 2010 jälkeen  
– luokka I: 31 päivän joul ukuuta 201 0 jälkeen 
– luokka J: 31 päi vän joulu kuuta 2011  jälkeen 
– luokka K: 31 päivän jou lukuut a 2010 jälkeen  
Vaih e III A:  moo ttorivaunujen mo ottorit 
– luokka RC:A: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen 
Vaih e III A:  veturien mo ottorit 
– luokka RL:A: 31 p äivän joulukuuta 2006 jälkeen 
– luokka RH:A: 31 p äivän joulukuuta 2008 jälkeen 
Vaih e III B mu ut kuin vakionopeusmoottorit 
– luokka L: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen 
– luokka M: 31 p äivän joulukuuta 2011 jälkeen 
– luokka N: 3 1 päivän joulukuuta 2011 jälkeen 
– luokka P: 31  päivän joulukuuta 2012 jälkeen 
Vaih e III B:  moo ttorivaunujen mo ottorit 
– luokka RC:B: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen 
Vaih e III B:  veturien mo ottorit 
– luokka R:B: 31 p äivän joulukuuta 2011 jälkeen 
Vaih e IV muu t kuin vaki onopeusmoottorit 
– luokka Q: 3 1 päivän joulukuuta 2013 jälkeen 
– luokka R: 31 p äivän joulukuuta 2014 jälkeen 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/7 FI 
Edellä  olevia vaatim uksia lykätä än kussak in luokassa kahde lla vuodell a sellaisten moottor eiden osalta,  jotka 
on valmiste ttu ennen mainitt uja päiväm ääriä. 
Yhtä päästöjen  raja-arvojen vaihet ta varten myönnety n luv an voim assaolo päättyy  raja-arvojen seuraavan  
vaihee n pakollisen täytäntö önpanon alkae ssa." 
e) Lisätää n seuraava kohta: 
"4 b. Vaihe en III A, III B ja IV etuajassa saavutt amisen  osoit tava merkintä 
Jäsenva ltiot sallivat , että moottor ityypit tai -perheet, jotka täyttäv ät liitteessä I olevan  4.1.2.4, 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 
kohdan  taulukossa esitetyt raja-arvot ennen tämän  artiklan 4 kohdassa asetettuja  määräaikoj a, voidaa n varustaa 
erityism erkinnöillä, jotka osoittavat, että k yseiset laittee t täyttäv ät vaadittavat raja-arvot ennen asetettuja 
määr äaikoj a." 
7) Muutetaan 10 artiklaa seuraavasti: 
a) Korvataa n 1 ja 1a kohta seuraavilla  kohdilla: 
"1. 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa , 9 artiklan 4 kohdassa ja 9a artiklan 5 kohdassa esitettyjä  vaatim uksia ei sovelleta  
– asevoimien käyttämiin moottoreihin,  
– moottoreihin,  joille on my önnetty poikk eus 1a ja 2 kohdan mukaisesti,  
– moottoreihin,  joita käytetään pääasiassa pelastusvene iden ve sille laskem iseen ja ylös nostamiseen 
tarkoitetuissa koneissa, 
– moottoreihin,  joita käytetään pääasiassa r annalla v esille laskettav ien alusten vesille lask emiseen ja maihin 
nostamiseen ta rkoitetuissa koneissa. 
1 a. V aihtomoottorien, lukuun ottamatta m oottorivaunujen, vetureiden ja sisävesialusten käyttövoimamoottoreita, 
on täytettävä r aja-arv ot, jotka vaihdettavan moottorin oli täytettävä silloin, kun se alun perin saatettiin 
markk inoille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 a artiklan ja 9 ar tiklan 3 g ja 3 h kohdan soveltamista. 
Teksti "VAIH TOMOOTTO RI" on liitettävä m oottoriin kiinnitettävään merkintään tai sisällytet tävä omistajan 
käyttöoppaaseen." 
b) Lisätään seuraavat k ohdat: 
"5. Moottoreiden markkinoille saattamisessa voidaan soveltaa liitteen XI II säännösten mukaista 'joustavaa 
järjestelmää'. 
6. 2 kohtaa ei sovelleta sisävesialuksi in asennettaviin käyttövoimamoottoreihin. 
7. Jäsenvaltioid en on sallittava liitteen I A (i) ja A (ii) kohdassa määritetyllä tavalla m oottoreiden mark kinoille 
saattaminen soveltaen 'joustavaa järjestelmää' soveltamalla liitteen XII I säännösten mukaisesti." 
8) Muutetaan liitt eet seuraavasti: 
a) Muutetaan liitt eet I,  III, V, VII ja XI I tämän direk tiivin liitteen I m ukaisesti. 
b) Korvataan liite VI tämän direk tiivin liitteellä II. 
c) Lisätään uusi liite XII I tämän direk tiivin liitteen III  mukaisesti. 
d) Lisätään uusi liite XIV  tämän direktiivin liitteen IV  mukaisesti. 
e) Lisätään uusi liite XV tämän direk tiivin liitteen IV mukaisesti. 
ja muutetaan vastaavasti olemassa olevien liitteiden  luetteloa. 
2 artikla
Viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007 komissio 
a) arvioi uudelleen työkoneiden päästöselvitysarvioitaan ja tark astelee erityisesti mahdollisia ristiintarkastuksia ja 
korjauskertoimia,  
L 146 /8 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
b) tarka stelee k äytettävissä olevaa tekniikkaa , kustannus-hyöty suhde m ukaan luettuna, vahvistaak seen v aiheiden I II B ja IV 
raja-arvot ja arvioidakseen mahdollista ta rvetta ottaa käyttöön uusia joustomahdollisuuk sia, poikkeuksia tai m yöhäisempiä 
täytäntöönpanoajankohtia tietyntyyppisille laitteille tai m oottoreille ja ottaen huomioon k ausiluonteisissa sovelluksissa 
käytettäviin liikkuviin työkoneisiin a sennetut m oottorit, 
c) arvioi testisyklien soveltamista moottoriv aunujen ja veturie n moottoreihin ja, veturie n moottorien osalta, päästöjen r aja-
arvojen edellee n alentam isesta aiheutuvia  kustannuk sia ja hyötyä ty pen ok sidien jälkik äsittelyteknologian soveltamisen 
kannalta,  
d) tarka stelee tar vetta ottaa k äyttöön uusia raja-arvoja  sisävesialuk sissa käytettäv ille moottor eille ottaen huomioon pä ästöjen
jälkipuhdistuksen v aihtoehtojen tek nisen ja taloudellisen toteutettavuuden tässä sovelluk sessa, 
e) tarka stelee tar vetta vahvistaa päästöjen r aja-ar vot m oottoreille,  joiden teho on alle 19 kW tai yli 560 kW , 
f) tarka stelee va iheen I II B ja IV standar ditasojen saavuttam iseen kä ytettävien teknologioiden edellyttämien polttoaineiden 
saatavuutta, 
g) tarka stelee m oottoreiden käyttöehtoja,  jotka koskevat sallittuja enimm äisosuuksia, joilla liitteessä I  oleva ssa 4. 1.2.5 ja 4.1.2.6 
kohdass a esitetyt  päästöjen  raja-ar vot voidaan ylitt ää, ja esittelee sovel tuvilta  osin ehdotu ksia direktiivin tekni seksi 
mukauttamise ksi direktiivin 97/ 68/EY 15 artiklassa mainitu n menettelyn mukaise sti, 
h) arvioi, onko tarpeen laatia käytössä ole vien laitte iden vaatimus mukaisuud en valvontajärjes telmä, ja tutkii mahdolli sia 
vaihtoeh toja sen sovel tamista varten, 
i) tarkastelee yksit yiskoht aisia sään töjä test isyklis sä huijaamis en (cycle beating) ja testisykli n kiertämisen (cycle by-pass) 
torjumiseksi  
ja anta a tarvittaessa ehdotuksia Euroopan p arlam entille ja  neuv ostolle. 
3 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saate ttava tämän direk tiivin noudattamisen  edelly ttämät lait, asetukset ja hallin nolliset m ääräykset 
voimaa n viimeistään ...*. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on v iitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne 
virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltiot säätävät siitä, mi ten viittaukset tehdään. 
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kys ymyk sistä antamansa kes keiset kansalliset säännökset 
kirjallisina komissiolle. 
4 artikla
Jäsenva ltiot m äärittävät seura amuk set, joita sovelleta an tämän direktiivin  noja lla annettujen kansallist en sä ännösten rikkomise en, ja 
ryhtyvät kaikk iin ta rvittaviin toimenp iteisiin niiden täytäntöön panoa varten. Säädett yjen seura amusten  on oltava tehokk aita, 
oikeasuh teisia ja varoittavia.  Jäsenvaltioid en on ilm oitettav a näistä sä ännöksistä  komissiolle viime istään ...* ja ilmoitettava niiden 
muutoksista niin pian kuin ma hdollista. 
5 artikla
Tämä direktiivi  tulee voimaan  kahdenten akymmenente nä päivänä  sen jälkeen , kun se on julkais tu Euroopan un ionin virallis essa 
lehde ssä. 
6 artikl a
Tämä direktiivi on os oitettu kaikill e jäsenval tioille. 
Tehty Strasbourgissa 21 päivänä huhtikuuta  2004 
Euro opan parlament in puolesta Neuvoston puolesta 
  Puhemies Puheenjohtaja 
P. COXD . ROC HE 
*12 kuukaude n kulut tua direktiivin voimaa ntulosta. 
*12 kuukaude n kulut tua direktiivin voimaa ntulosta. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/9 FI 
LIITE I 
1. MUU TETAAN LIITE I SEURAAVAST I: 
1) MUU TETAAN 1 JAKSO  SEURAAVAST I: 
a) Korvataa n A kohta seuraavasti: 
"A: Ne on tar koitettu ja ne soveltuvat liikkumisee n tai liikuttamiseen tiellä tai tiettä ja niissä on 
i) purist ussytytysm oottor i, jonka 2.4. kohdan muka inen nettoteho  on vähintä än 19 kW mutta enintään  560 kW 
ja jota käyte tään vaihte levalla  nopeudella eikä samall a vakionop eudella 
tai 
ii) purist ussytytysm oottor i, jonka 2.4. kohdan muka inen nettoteho  on vähintä än 19 kW mutta enintään  560 kW 
ja jota käyte tään vakionopeude lla. Rajoja sovelle taan vasta 31. päiväst ä joulukuuta  2006 alkaen 
tai 
iii) bensiinik äyttöine n kipinäsyty tysmoot tori, jonk a 2.4. kohdan muka inen nettoteho  on enintään  19 kW 
tai 
iv) m oottoreita,  jotka on suunniteltu käyttövoim aksi m oottorivaunuihin,  jotka ovat om alla k äyttövoimallaan 
kiskoilla kulkevia,  erityisesti tavar oiden ja/tai matkustajien kuljettamiseen suunniteltuja ajoneuvoja 
tai 
v) moottoreita,  jotka on suunniteltu käyttövoim aksi v etureihin,  jotka ovat om alla k äyttövoimallaan kiskoilla 
kulkevia,  rahdin, matkustajien ja muiden laitteiden kuljettamiseen suunniteltuja laitteita, mutta joita itseään ei 
ole suunniteltu tai tar koitettu niiden kuljettamiseen (vetur issa työskentelev iä matkustajia luk uun ottama tta). 
Apumoottoreita tai moottor eita, jotka on tarkoitettu voimanlähteek si laitteisiin, jotka on suunniteltu 
suorittamaa n ylläpito-  tai rakennustyötä kisk oilla, ei luokitella tähän k ohtaan, vaan kohtaan A(i)."; 
b) Korv ataan B kohta seur aavasti:  
"B. laiv oja, sisävesialuksia luk uun ottama tta". 
c) Poistetaan C kohta.  
2) Muutetaan 2 jakso seur aavasti: 
a) Lisätään seur aava: 
"2.8a vähintään 100 kuutiometrin tilavuudella  sisävesialuk sen tilavuutta,  joka on laskettu aluksen pituuden (L), 
leveyden (B) ja syvä yksen (T) tulona,  kun L on aluksen r ungon e nimmäispituus ilman pe räsintä ja rainea, 
B laidoituksen ulkoreuna an m itattu r ungon e nimmäisleve ys metreinä (ilman siipirattaita, lepuuttajia ja 
vastaavia)  ja T rungon, kaaria lukuun ottamatta, tai kölin alimman pisteen ja enimmäissyv äystason vä linen 
kohtisuora etäisyys, 
2.8b voimassa olevalla purjehdusluvalla tai turvallisuuskirjalla
a) todistusta ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna  1974 tehdyn k ansainvälisen y leissopimuksen 
(SOLAS),  sellaisena kuin se on muute ttuna, vaatimusten mukaisuudesta tai vastaa vaa todistusta, tai 
b) todistusta vuonna 1966 tehdyn kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen,  sellaisena kuin se on 
muutettuna, vaatimusten mukaisuudesta tai vastaa vaa todistusta, ja IOPP-todistusta alusten 
aiheuttaman meren pilaantum isen ehkä isemisestä v uonna 1973 tehdyn k ansainvälisen 
yleissopimuksen (MARPOL) , sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisuudesta,  
2.8c estol aittee lla laitetta, joka mittaa tai havainnoi  käyttöparametrejä tai reagoi niihin aktivoidaks een, 
muuttaakseen, viivästääkseen tai deaktivoidakseen päästöjenrajoitusjärjestelmän jonkin osan tai toiminnan 
siten, että päästöjenrajoitusjärjestelmän tehokkuus liikkuvan työk oneen normaalin käytön aikana alenee,  ellei 
kyseisen laitteen käyttöä ole olennaisesti sisällytett y sovellettavan päästötestin hyväksymismenettelyyn, 
2.8d irration aalisella  päästöjen rajoituss trategiall a strategiaa tai toimenpidettä, joka vähentää 
päästöjenrajoitusjärjestelmän tehokkuutta liikkuvan työkoneen norma aleissa käyttöolosuhteissa sen tason 
alapuolelle, joka odotetaan saavutettavan sovellettavissa päästötestimenettelyissä." 
L 146 /10 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
b) Lisätään k ohta seur aavasti: 
"2.17  testisyklillä  useiden testipiste iden,  joille kullek in on määritetty nopeus ja vääntömom entti,  muodostam aa jaksoa ; 
mootto rin on noudate ttava määritettyä  nopeutta ja vääntömom enttia joko vakaassa tilassa (NRSC-te sti) tai 
muuttu vissa käyttöolosuhte issa (NRTC-te sti)." 
c) Nykyisestä 2.17 kohdasta tulee 2.18 kohta ja se korvataa n seuraavast i: 
"2.18. Symbolit ja lyhente et 
2.18.1 Testipa rametrien symbo lit 
Symboli Yksikkö Termi 
A/F st - Stoik iomet rinen ilman ja polttoain een suhde 
AP m² Isoki neettisen nä ytteenottimen po ikkileikkaus pinta-ala 
AT m ² Pako putken poikkileikkauspinta-ala 
Aver  
m3/h 
kg/h Painotetut keskiar vot seur aaville: 
- tilavuusvir ta 
- massavir ta 
C1 - Hiilivedyn hiiliekv ivalentti 
Cd -  S SV:n purkauskerroin 
Conc  p pm 
tilavuu s Pitoisuus (nimetty aineosa alaindeksinä) 
Conc c p pm 
tilavuus Taustakorjatt u pitois uus 
Conc d p pm 
tilavuus Laimennusi lmassa mitatt u epäpuhtau spito isuus  
Conc e p pm 
tilavuus Laimennetus sa pakokaasus sa mitattu epäp uhtaus pitoisuus 
d m Halkaisij a 
DF - Laimennuskerr oin 
fa -  L aboratorion ilmanpainekerr oin 
GAIRD kg/h Imuilman  massav irta kui vapai non p erust eella 
GAIRW kg/h Imuilman  massav irta märkäpa inon perus teella 
GDILW kg/h Laimen nusilman  massa virta märkäp ainon perus teella 
GEDFW kg/h Ekvivalen tti laimenne tun pa kokaasu n massavi rta märkäpaino n perust eella 
GEXHW kg/h Pakokaa sun massa virta märkäp ainon perus teella 
GFUEL k g/h Polttoaineen mass avirta 
GSE kg/h Näyttee ksi otet un pakokaas un massavi rta 
GT c m3/min Merkk ikaasuvir ta 
GTOTW kg/h Laimenn etun pakokaas un mass avirta märkäpai non perus teella 
Ha g/kg Imuilman  absol uuttinen kosteu s 
Hd g/kg Laimen nusilman abs oluuttinen kos teus 
HREF g/kg Absoluuttisen kos teuden ve rtailuarvo (10 ,71 g/kg) 
i - Alaindeksi, joka  ilmai see yk sittäistä moodi a (NRSC -testi) 
tai hetkellistä arvo a (NRT C-testi) 
KH -  K osteuskorjauske rroin NO x:lle 
Kp -  K osteuskorjauske rroin hiukk asille 
KV -  C FV-kalibrointifu nktio 
KW,a - Imuilman korjauskerr oin kuiva/märkä-ar von suhteen 
KW,d - Laimennetun ilman korjauskerroin kuiva/märkä-ar von suhteen 
KW,e - Laimennetun pakokaas un korjauskerroin kuiva/märk ä-arvon suhteen  
KW,r - Raakapakokaas un korjauskerroin kuiva/märk ä-arvon suhteen  
L % Vääntömomentti prosent teina suht eessa test ipyörimisnop euden suurimpaan vääntömomentt iin 
Md mg Keräty n laimenn usilman  hiuk kasnäytteen mas sa 
MDIL kg Hiukkas näyte suodattimien läp i ajetu n laimen nusilmanäy tteen massa 
MEDFW kg Ekvivalen tin la imenne tun pa kokaasu n massa s yklin  aikana 
MEXHW kg Pakokaa sun kokona ismassavirta sy klin aikana  
Mf mg Keräty n hiu kkasn äytteen mas sa 
Mf,p mg Ensisijaiseen suodat timeen ker ätyn hiukkasnäytteen massa 
Mf,b mg Toissijais een suodattimeen ker ätyn hiukkasnäytteen massa 
Mgas g Kaasumaisen epäpuhtauden kokonaismassa syklin aikana 
MPT g Hiukkast en kokonai smass a syklin  aikana 
MSAM kg Hiukkas näytesuodattimien  läpi aj etun laimen netun pakoka asunäytteen mass a 
MSE kg Näyttee ksi otet un pakokaas un massa sy klin aikan a 
MSEC k g Toisiolaimenn usilman mass a 
MTOT kg Kakso islaimen netun pako kaasu n kokon aismass a sykl in aikana 
MTOTW kg Laimenn ustunnelin läp i kulkevan  laimenn etun pakokaas un kokon aismas sa sykl in aikan a 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/11 FI 
Symboli Yksik kö Termi 
märkäpain on perusteella 
MTOTW,I kg Laimen nustunnelin läp i kulke van lai menne tun pakokaa sun hetkel linen mass a märkäpai non 
perus teella 
mass  g /h Päästöjen massavir taa ilm aiseva alaindeksi 
NP - PDP: n kokonaiskierrosluku syklin aikana 
nref m in-1Moottorin viitekier rosnopeus NRTC- testissä 
spn/g38 s-2Moottorin kierrosnope uden deriv aatta 
P kW Teho,  jarrukorjaa maton 
p1 kPa Ilmanpai neen al ittava alip aine PDP:n pumpun  syötö ssä 
PA k Pa Absoluuttinen pai ne 
Pa kPa Moottorin imuil man kyllä stymi shöyrypaine  
(ISO 3046: ps y= PSY- testiympäristö) 
PAE kW Testiä vart en as ennettujen apu laitteiden, joi ta ei tämän  liitteen 2.4 . kohda n mukaa n vaad ita, otta ma 
ilmoitettu kokon aisteho 
PB kPa Kokona isilmanp aine (ISO 3046 ): 
Px = PX Y mpäristön kokonaisilmanpaine 
Py = PY T estitilan kokonaisilmanpaine 
pd k Pa Laime nnusilman kyl lästymishöyrypai ne 
PM kW Suurin  teho te stipyörimi snopeudel la tes tiolosuhteissa (katso  liite VII,  lisäy s 1) 
Pm kW Testialustassa mita ttu teho 
ps k Pa Kuiva  ilman paine 
q - Laimenn ussuhde  
Qs m ³/s C VS-ti lavuusvirta 
r - SSV: n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde 
r-  I sokinee ttisen näyttee nottime n ja pakoputk en poikk ileikk auspinta- alojen suhde 
Ra % Imuilma n suhteell inen koste us 
Rd % Laim ennusil man suhteel linen koste us 
Re - Reynolds in luku 
Rf -  F ID-va stetekijä 
T K Absoluuttinen lämpötila 
t s Mittausaika 
Ta K Imuilma n abs oluuttinen lämpöt ila 
TD K  A bsoluuttinen kastepisteläm pötila 
Tref K Paloilm an vertailulämpötila  (298 K ) 
Tsp N·m M uuttuvatilaisen testisyklin vaadittu v ääntömomentti 
t10 s Aikaväli askelsy ötteest ä 10 prosenttiin lopul lisest a lukemasta 
t50 s Aikaväli askelsy ötteest ä 50 prosenttiin lopul lisest a lukemasta 
t90 s Aikaväli askelsy ötteest ä 90 prosenttiin lopul lisest a lukemasta 
∆ti s Näyte väli määr itettäessä  CFV -laitteen hetkel listä virtaama a 
V0 m³/kie rros PDP:n t odellinen tilavuu svirta 
Wact kWh NRTC:n todellinen sykliteho 
WF - Painotuskerr oin 
WF E -  T ehollinen painotu skerr oin 
X0 m³/kie rros PDP:n t ilavuusvirran kal ibrointifunktio 
ΘD k g·m2 P yörrevir tadynamometrin pyörimishitaus 
ß - SSV:n kur kun halkaisijan d suhde syöttöp utken sisähalkais ijaan 
/g108 - Suhteellinen ilman ja polttoaineen suhde: todellinen ilman ja polttoaineen suhde jaettuna 
stoikiometrisellä ilman ja polttoaineen suhteella 
/g114EXH kg/m³ Pakokaa sun tiheys 
2.18.2 Kemial listen ai neosien symbol it 
CH 4 M etaani 
C3H8 P ropaani 
C2H6 E taani 
CO Hiilim onoksid i 
CO 2 H iilidioksidi 
DOP  D ioktyyliftala atti 
H2O Vesi 
HC H iilivedyt 
NOx T ypen oksidit 
NO Typpioksidi 
NO 2 T yppidioksi di 
O2 H appi 
PT Hiukkas et 
PTFE Polytetraflu orieteeni 
L 146 /12 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
2.18. 3 Lyhente et 
CFV Kriittisen virtauk sen ve nturi 
CLD Kemilum inesenssi-ilmaisin 
FID L iekki- ionisaatioilmaisin 
HCLD Lämm itettävä kemilum inesenssi-ilm aisin 
HFID Lämm itettävä liekki- ionisaatioilmaisin 
NDIR Ei-dispersiiv inen infr apuna- analysaattor i 
NRSC Työkone iden v akiotilainen testisykli 
NRTC Työkone iden m uuttuvatilainen testisykli 
PDP S yrjäytyspumppu 
SSV Aliääniven turi" 
3) Muut etaan 3 jakso  seuraavasti : 
a) Lisätä än 3.1.4 kohta seuraavast i: 
"3.1.4. liitteen XIII  mukaiset merkinnät, jos  moottori on saat ettu markkinoil le jous tavaa järjest elmää 
koskevien  säännös ten mukaise sti." 
4) Muut etaan 4 jakso  seuraavasti : 
a) Lisätä än jakson  4.1.1 loppuun seu raava: 
"Kaikkien moot torien, jotka pääs tävät veden seka isia pako kaasuja , pakokaasujärjes telmä on varustet tava liit ännäll ä, 
joka sija itsee moottorist a virtaussu untaan  ennen kohti a, joissa pako kaasu jou tuu kosket uksii n veden (tai muun 
jäähdy tys/puhdis tusväl iainee n) kanssa, ja johon void aan tila päise sti liittää laittei ta näytte iden ott amiseksi  kaasu- ja 
hiukkas pääst öistä. On tärkeää, että tämän li itänn än kautta pakoka asust a saadaan hyvi n sekoitt unut edu stava näyt e. 
Liitän nän on olta va sisäis esti kiertei tetty standardi kierteill ä, joiden koko on enin tään puoli  tuumaa,  ja suljettu tulpalla, 
kun liitänt ää ei käytetä (vastaavat liitänn ät ovat sallitt uja)." 
b) Lisätään kohta seuraavasti: 
"4.1.2.4.  H iilimonoksidipä ästöt, hiilivetyjen ja typ en ok sidien pä ästöt yhte ensä se kä hiukkaspä ästöt eiv ät saa  
vaiheessa IIIA ylittää seuraa vassa taulukossa esitettyjä määr iä: 
Muissa sovellu ksissa k uin sisäv esialuksissa,  vetureissa ja moottoriv aunuissa k äytettävä t työntöv oimam oottorit: 
Luokk a: Nettoteho 
(P) 
(kW) Hiilimonok sidi 
(CO) 
(g/kWh) Hiilivedy t ja typen oksidit yhteensä 
(HC+NO x) 
(g/kWh) Hiukkaset 
(PT) 
(g/kWh) 
H: 130 k W /g163 P /g163 560 kW  3,5 4,0 0,2 
I: 75 kW  /g163 P < 1 30 kW 5,0 4 ,0 0,3 
J: 37 kW /g163  P < 7 5 kW  5,0 4 ,7 0,4 
K: 19 kW /g163 P < 3 7 kW  5,5 7,5 0,6 
Sisävesialuksissa käytettävät moottorit: 
Luokka: Iskutilavuus / nettoteho 
(SV/P) 
(litraa sylinteriä kohden/kW) Hiilimonoksidi 
(CO) 
(g/kWh) Hiilivedyt ja t ypen oksid it yhteensä 
(HC+NOx) 
(g/kWh) Hiuk kaset 
(PT) 
(g/kWh) 
V1:1 SV < 0,9 ja P ≥37 kW 5,0 7 ,5 0,40
V1:2 0,9 /g163 SV < 1 ,2 5,0 7 ,2 0,30
V1:3 1,2 /g163  SV < 2 ,5 5,0 7 ,2 0,20
V1:4 2,5 /g163  SV < 5  5,0 7 ,2 0,20
V2:1 5 /g163  SV < 1 5 5,0 7 ,8 0,27 
V2:2 15 /g163  SV < 2 0 ja 
P < 3 300 kW  5,0 8 ,7 0,50
V2:3 15 /g163 SV < 2 0 ja 
P ≥ 3 300 kW  5,0 9 ,8 0,50
V2:4 20 ≤ SV < 2 5 5,0 9 ,8 0,50
V2:5 25 ≤ SV /g163 30 5,0 1 1,0 0,50
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/13 FI 
Vetur eissa käyte ttävät työntöv oimam oottor it 
Luokk a: Nettoteho 
(P) 
(kW) Hiilimon oksidi 
(CO) 
(g/kWh) Hiilivedyt ja t ypen oksid it yhteensä 
(HC+NOx ) 
(g/kWh) Hiukkaset 
(PT) 
(g/kWh) 
RL A: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW 3,5 4 ,0 0,2 
 H iilimonoksidi 
(CO) 
(g/kWh) Hiilivedyt 
(HC) 
(g/kWh) Typen oksidit 
(NOx) 
(g/kWh) Hiukkaset 
(PT) 
(g/kWh) 
RH A: P > 560 kW 3,5 0,5 6,0 0,2 
RH A Moottorit, joiden P  > 2000 kW 
ja SV > 5 l/sylinteri 3,5 0,4 7,4 0,2 
Moottorivaunuiss a käytettävät työntövoimam oottorit 
Luokka: N ettoteho 
(P) 
(kW)  Hiilimon oksidi 
(CO) 
(g/kWh) Hiilivedyt ja t ypen oksid it yhteensä 
(HC+NOx ) 
(g/kWh) Hiukkaset 
(PT) 
(g/kWh) 
RC A: 130 kW < P 3,5 4 ,0 0,2 
" 
c) Lisätään kohta seuraav asti: 
"4.1.2.5 Hiilimonok sidipäästöt, hiilivetyjen ja type n oksidien päästöt (tai ne yhte ensä silloin,  kun se on 
asianmuka ista) sekä hiukkaspää stöt eivä t saa vaiheessa IIIB ylittää seur aavassa taulukossa esitettyjä 
määriä: 
Moottorit, joita k äytetään muussa tarkoituksessa kuin vetur eiden, 
moottor ivaunujen ja sisäv esialusten ty öntövoimana  
Luokka: Netto teho 
(P) 
(kW) Hiilimonoksi di 
(CO) 
(g/kWh) Hiilivedy t 
(HC) 
(g/kWh) Typen oksi dit 
(NOx)  
(g/kWh) Hiukkas et 
(PT) 
(g/kWh) 
L: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW  3 ,5 0,19 2,0 0,025 
M: 75 kW ≤ P < 130 kW 5 ,0 0,19 3,3 0,025 
N: 56 kW ≤ P <75 k W 5,0 0,19 3,3 0,025 
Hiilivetyjen ja typen oksidien summ a  
(HC + NOx)(g/kWh) 
P: 37 kW /g163  P < 5 6 kW  5,0 4 ,7 0,025 
Mootto rivaunuiss a käytettävät työntövoimamoottorit 
Luok ka: Nettoteho 
(P) 
(kW) Hiilimon oksidi 
(CO) 
(g/kWh) Hiilivedyt 
(HC) 
(g/kWh) Typen  oksid it 
(NOx) 
(g/kWh) Hiuk kaset 
(PT) 
(g/kWh) 
RC B: 130  kW < P 3,5 0,19 2,0 0,025 
Veturei ssa käytet tävät työn tövoimamoo ttorit 
Luokka : Nett oteho 
(P) 
(kW) Hiilimon oksidi 
(CO) 
(g/kWh) Hiilivedyt ja t ypen oksid it yhteensä 
(HC+NOx) 
(g/kWh) Hiuk kaset 
(PT) 
(g/kWh) 
R:B: 130 kW < P 3,5 4,0 0,025 
" 
d) Lisätään uuden  4.1.2.5 koh dan j älkee n seu raava koht a: 
"4.1.2.6  M itatut hiilim onoksidipäästöt,  hiiliv etyjen ja typ en ok sidien pä ästöt ( tai ne yhteensä silloin, kun se on 
asianmuk aista) sekä hiukkaspä ästöt eiv ät saa  vaiheessa IV ylittää  seuraavassa taulukossa esitettyjä 
määriä: 
L 146 /14 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Muissa sovelluksissa kuin v eturien,  moottorivaunujen ja sisävesialusten 
työntövoimana käytettävä t moottor it 
Luokka: Nettoteho 
(P) 
(kW) Hiilimonoksidi 
(CO)  
(g/kWh) Hiilivedyt 
(HC) 
(g/kWh) Typen oksidit 
(NOx) 
(g/kWh) Hiukkaset 
(PT) 
(g/kWh) 
Q: 130 k W ≤ P ≤ 560 k W 3,5 0,19 0,4 0,025 
R: 56 kW ≤ P < 130 k W 5,0 0,19 0,4 0,025 
" 
e) Lisätään k ohta seur aavasti: 
"4.1.2.7. E dellä 4. 1.2.4, 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 kohda ssa annetuissa raja-arvoissa on otettava  huomioon liitteessä I II 
olevan lisäyksen 5 mukaisesti laskettu huononem inen. 
Edellä 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 kohtaa n sisältyvien raja-arvoje n osalta,  kaikissa satunnaisesti valituissa 
kuorm itustiloissa, jotka kuuluvat määr ättyyn v alvonta-a lueeseen, ja lukuun ottamatta määr ättyjä 
moottorin käyttötiloja, joihin sellaista m ääräy stä ei sovelleta, niin lyhyen ajan k uin 30 sekuntia aik ana 
kerätyt päästönäyttee t saava t ylittää edellä olev ien taulukoiden raja-arvot enintään 100 prosentilla.  
Valvonta- alue, jonka osalta tätä pr osenttirajaa sovelletaan ja moottorin käyttötilat, joihin mää räystä ei 
sovelleta, määr itellään 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. " 
f) Nykyisestä 4.1.2.4 kohdasta tulee  4.1.2.8 kohta.  
2. MUUTE TAAN LI ITE III SEURAAVASTI: 
1) Muutetaan 1 jakso seuraavasti: 
a) Lisätään 1.1 k ohtaan seuraava: 
"Tässä liitteessä kuvataan kaksi testisykliä, joita sovelletaan liitteess ä I olevan 1 jakson säännösten mukaisesti: 
– NRSC-testi (Non- Road Steady Cycle; työkoneiden vakiotilainen testisykli), jota käytetään vaiheissa I , II ja 
IIIA ja vakionopeusmoottoreiden osalta myös vaiheissa I IIB ja I V kaasupäästöjen osalt a, 
– NRTC-testi (Non- Road Transient Cycle; työkoneiden muuttuvatilainen testisykli), jota käytetään 
hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa II IB ja IV kaikkien m oottoreiden osalta vakionopeusmoottoreita 
lukuun ottamatta. V almistajan valinnan mukaan tätä testiä voidaan käyttää myös vaiheessa I IIA sekä 
kaasupäästöjen mittaamiseen vaiheissa II IB ja IV. 
– Sisävesialuksissa käytettävik si tar koitettujen m oottoreiden osalta käy tetään I SO-testimenetelmää,  joka on 
määr itelty I SO 8178-4:2000 [E] -standardissa sekä I MO:n MARPOL 73/78 - yleissopimuksen liitteessä VI  
(NOx-säännöstö) . 
– Moottorivaunuissa käytettäväk si tar koitettujen työntöv oimamoottor ien osalta NRSC-testiä käytetään kaasu- ja 
hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa I IIA ja IIIB. 
– Vetur eissa käy tettäväksi tarkoitettujen työntövoimam oottorien osalta NRSC- testiä käy tetään k aasu- ja 
hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa I IIA ja IIIB." 
b) Lisätään k ohta seur aavasti: 
"1.3. M ittausperia ate 
Moottorin pakoka asuista m itattaviin päästöihin kuuluvat kaasum aiset a ineosat ( hiilimonoksidi,  hiiliv etyjen 
kokonaism äärä ja typen oksidit)  sekä hiuk kaset.  Tämän lisäksi hiilidioksidia käytetää n usein merkkikaasuna 
osa- ja täy svirta uslaimennusjär jestelmien laimennussuhtee n selv ittämiseksi.  Hyvän insinööritav an m ukaisesti 
suositellaan hiilidioksidin yleistä mittausta mittausonge lmien havaitsem iseksi testikäytön aikana.  
1.3.1 NRSC-testi 
Edellä mainittujen pa kokaasupäästöjen määr ät mitataan läm pimästä m oottorista e nnalta m äärätyssä 
käyttötilannesar jassa ottama lla jatkuv asti näytteitä raakapakokaasusta.  Testisyk li muodostuu useista nopeus-  
ja vääntömomenttitiloista (kuor mitustiloista),  jotka kattavat dieselmoottoreiden tyypillisimmät 
käyttöolosuhteet. Kunkin moodin a ikana määr itetään teho,  pakokaasun v irtaus ja kunk in kaa supäästön 
pitoisuus, ja mitatut ar vot painoteta an. Hiukkasnäy te laim ennetaan k äsitellyllä ulkoilm alla. Koko testin 
aikana otetaan yk si näyte,  joka kerätään sopiviin suodattimiin. 
Vaihtoehtoisesti nä yte otetaan kussakin moodissa er illisiin suodattimiin, ja syklin painotetut tulokset 
lasketaan.  
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/15 FI 
Kunk in pä ästön määr ät lasketa an gramm oina kilowattitu ntia kohti tämän  liitteen lisäykse ssä 3  kuvatulla  
tavalla.  
1.3.2 NRTC-testi 
Ennalta määr ätty m uuttuva testisyk li, joka pe rustuu liikkuviin työkoneisiin asenne ttujen moottor eiden 
käyttöolosuhteisiin, suoritetaan kaksi kerta a: 
– Ensimm äisen ke rran (kylmäk äynnistys),  kun moottori on jäähtynyt huoneenlämpöiseksi ja moottorin 
jäähdytysnesteen ja  öljyn,  jälkik äsittelyjärjestelmie n, apumoottorijär jestelmien sek ä kaikkien 
apumoottorin valvontalaitteiden lämpötila on vakiintuneet 20–30°C asteeseen. 
– Toisen k erran (kuumak äynnistys),  kun moottoria on kä ytetty k uumaksi 20 minuutin ajan heti 
kylmäk äynnistyssyklin pää ttymisen jä lkeen. 
Tämän tekstisyklin a ikana mitataan mainittujen pa kokaasupäästöjen määr ät. Dynamom etriltä saatavia 
moottorin vääntömom entin ja kierrosnopeuden signaa leja kä ytetään tehon integroim iseksi suhteessa syklin 
aikaan,  jolloin tulokseksi saa daan m oottorin syklin aik ana tek emä työ. Kaasumaisten aineosien pitoisuus 
syklin aik ana m ääritetään joko r aakapakok aasusta integr oimalla analysaattorin signaali täm än liitteen 
lisäyksen 3 mukaisesti tai CVS -täysvir tauslaimennusjärjestelm än laim ennetusta pak okaasusta integ roima lla 
tai ottama lla pussinäytteitä tämän liitteen lisäyksen 3 muk aisesti. H iukkaspäästöistä kerätään suhteellinen 
näyte laim ennetusta pak okaasusta e riteltyyn suodattimeen joko osav irtauslaimennuk sella tai 
täysvirtauslaim ennuksella. Käytetystä menetelmä stä riippuen joko laimennetun tai laime ntamattoman 
pakokaasun virtaus syklin aik ana m ääritetään pilaavien aineiden m assapäästöarvoje n laskem iseksi. 
Massapäästöarvot suhteutetaan m oottorin työhön kunk in pilaava n aineen päästön m äärittäm iseksi gr ammoina 
kilowattit untia kohti. 
Päästöt ( g/kWh)  mitata an sekä  kylmäkäynnistyk sen että kuumak äynnistyksen aikana.  Yhdistetyt ja painotetut 
päästöt lasketaa n painottam alla k ylmäkäy nnistyksen tulok sia 10 prosentilla ja kuum akäynnistyksen tuloksia 
90 pr osentilla. Painotetun yhdistelmätuloksen on täytettäv ä nor mit. 
Ennen kuin otetaa n käyttöön yhdistetty kylmä/k uumatestisarja,  symbolit ( liite I , 2.18 kohta) testisarja (liite 
III) ja laskentayhtälöt (liite III, liite III) on muutettava 15 ar tiklassa tar koitetun m enettelyn m ukaisesti." 
2) Muutetaan 2 jakso seur aavasti: 
a) Korv ataan 2. 2.3 kohta seur aavasti: 
"2.2.3 Ahtoilmajäähdytyksellä varustetut moottorit 
Ahtoilman läm pötila kir jataan, ja sen on oltava ilmoitetulla nim ellisnopeudella ja täydellä k uorma lla 
± 5 K:n sisällä valmistajan ilmoittamasta ahtoilman enimmäisläm pötilasta. Jäähdytysnesteen 
lämpötilan on oltava vähintään 293 K (20°C).  
Jos k äytetää n testauspajajä rjestelmää  tai ulkoista puhallinta , ahtoilm an lämpöt ilan on oltava 
ilmoite tun e nimm äistehon kierrosno peudella  ja täydellä  kuorm alla ± 5 K:n sisällä valm istajan 
ilmoitta masta ahtoilm an enimm äisläm pötilasta.  Ahtoilm an jäähdytt imen jäähdyty snesteen lämpöt ilaa 
ja jäähdyty snesteen virtausta edellä mainitu ssa asetuksessa  ei saa muutta a koko testisyk lin aikana.  
Ahtoilman  jäähdyttim en tilavuus määr itellään hyvän  insin ööritavan ja tyypilliste n ajoneuvo - tai 
laitesov ellusten perusteella.  
Ahtoil man jäähdyttimen asetukset voidaan vaihtoehtoisesti tehdä tammikuussa  1995 julkaistun SAE J 
1937  -menetelmän mukaisesti." 
b) K orvata an 2. 3 kohta seuraav asti: 
"Testimoottor in on oltava varustettu sellaisella ilman imujärje stelmällä, joka r ajoittaa ilma n imun ± 300 Pa:n sisään 
valmistajan puhtaalle ilm anpuhdistimelle ilm oittamasta a rvosta sellaisissa valmistajan ilmoittamissa moottorin 
käyttöolosuhteissa, jotka johtav at suur impaan mahdolliseen ilmavir taan. Rajoitukset on asetettava nimellisnopeudella 
ja täydellä kuomalla.  Testauspajajär jestelmää voidaan käyttää sillä edellytyk sellä, että se vastaa täysin m oottorin 
todellisia käyttöolosuhteita. " 
c) Korv ataan 2. 4 kohta 'Moottorin pakojär jestelmä' seuraav asti: 
"Testimoottor in on oltava varustettu pakojär jestelmällä, jonka v astapaine on /g177 650 Pa:n sisällä valmistajan 
ilmoittamasta arvosta niissä moo ttorin käyttöolosuhteissa, jotka johtavat suurimpaan ilmoitettuun tehoon. 
L 146 /16 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Jos moottor issa on pakokaasujen jälkikäsittelylaite,  pakoputken halkaisijan on oltava sama kuin k äytössä olev issa 
laitteiss a vähintään neljä pakoputken halkaisijaa vir taussuuntaa vastaan jälkikäsittelylaitt een sisältävän 
paisuntakamm ion syöttöaukosta lähtien. Etäisyyden pakosar jan laipasta tai tur boahtimen poistoaukolta 
jälkikäsittelylaitteeseen on oltava  sama kuin moottor ikokoonpanossa tai sen on oltava  valmistajan ilm oittamien, 
etäisyyttä k oskevien määr itelmien sisällä. Pakok aasujen v astapaineen ta i rajoituksen on oltava edellä m ainittujen 
perusteiden mukainen,  ja se voidaa n asettaa venttiilillä. Jälkikäsittelysäiliö voidaan poistaa har joitustestien ja 
moottorin mä ärityskäytön ajaksi, ja se v oidaan korv ata vastaavalla ei-aktiivista katalyytin k antajaa sisältävällä 
säiliöllä." 
d) Poistetaan 2.8 kohta. 
3) Muutetaan 3 jakso seur aavasti: 
a) Korv ataan 3 jakson otsik ko seur aavasti: 
"3. TESTIKÄYT TÖ (NRSC-TE STI)" 
b) Lisätään k ohta seur aavasti: 
"3.1. D ynamometrin asetusten määrittäminen 
Yksittäist en päästömittaus ten perustana käytetään ISO 14396: 2002 -standardin mukaista korjaamatonta 
jarrutehoa. 
Tietyt apulaitt eet, jotka ovat tarpeellisia vain koneen toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, 
on irrotettava testin ajaksi. E simerkkinä annetaan seuraava viitteelli nen luettelo:  
– jarrujen ilmak ompre ssori, 
– ohjaustehostimen k ompre ssori, 
– ilmastointikompressori, 
– hydraulisten toimilaitteiden pumput. 
Jos apulaitteita ei ole poistettu, niiden testinopeuksill a käyttämä teho on määr itettävä dynamometrin asetusten 
laskemiseksi paitsi, jos kyseiset apulaitteet ovat olennainen osa moottoria ( esimerkiksi ilmajäähdytteisten 
moottoreiden jäähdytystuulettimet). 
Imurajoituksen ja pakoputken vastapaineen asetukset on säädettävä valmistajan ilmoittamiin ylärajoihin 2.3 ja 
2.4 kohdan m ukaisesti. 
Suurimmat vääntömomenttiarvot v aadituilla testin opeuksilla on määr itettävä kokeilemalla, jotta voidaan 
laskea vääntömomenttiarv ot vaadituille testimoodeille. Valmistajan on ilmoitettava suurin vääntömomentti 
testinopeuksi lla sellaisten moottoreiden osalta, joita ei ole suunniteltu käytettäväksi tietyn täyden 
kuormituksen v ääntömomenttikäyrän alueen yläpuolella. 
Moottorin asetus kutakin testimoodia varten lasketaan seuraavalla k aavalla: 
/g40/g41AE AE M PLxP P S /g45/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230/g43 /g61100
Jos suhde 
03,0/g179
MAE
PP
tyyppihyv äksynnän myöntäv ä tekninen v iranom ainen voi tarkistaa P AE:n arvon."  
c) Nykyisestä 3.1–3.3 kohdasta tulee 3.2–3.4 kohta. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/17 FI 
d) Nykyisestä 3.4 kohdasta  tulee 3.5 kohta ja se korvataan seuraavasti: 
"3.5 Laim ennuss uhtee n säätö 
Hiuk kasnäy tteen keräysjär jestelm ä käynnistet ään ja pidetään käynn issä o hitustilassa yhden suodattim en 
menet elmässä  (valinna ista monen suodattim en menet elmässä ). Laimen nusilma n taustahiuk kastaso voidaa n määrittää 
ajama lla laime nnusilma a hiukka ssuotimie n läpi. Jos k äytetää n suo datettua laime nnusilma a, yksi mittaus voidaa n 
tehdä milloin tahansa ennen testiä,  sen aikana tai sen jälkee n. Jos la imennu silmaa  ei suodateta , mittaus on te htävä 
yhdelle koko  testin aikana otetulle näyttee lle. 
Laim ennusilm a on säädettäv ä siten, että suodattim en pinnan lämpöt ila on kussakin testimoo dissa 315 K:n (42 °C) ja 
325 K:n (52 °C) välillä . Koko naislaim ennussuhtee n on oltava vähintä än neljä.  
Huomau tus: Vakiot ilaisessa menett elyssä su odattimen  lämpöt ila voida an pi tää en immäis lämpö tilassa 325 K (52 ° C) 
tai tätä al haisempan a sen  sijaan, ett ä noud atetaan lä mpöt ila-aluet ta 42  °C – 52  °C. 
Yhden  tai mon en su odattimen  menete lmissä su odattimen  läpi kulkeva n näyt teen massa virran su hde l aimen nettuun 
pakok aasumass avirta an on p idettävä vaki ona t äysvi rtaus järjestelmissä kai kissa moode issa. Mas sasuhteen on  
pysyttävä ± 5 %: n rajoi ssa moodi n keski arvoon  nähde n, pait si kun kin moo din 10 ens immäis en sek unnin aikana 
sellaisissa järjestelmis sä, joi ssa ei ole  ohitusmah dollisuutta. Osavi rtaus laimennu sjärjestelmis sä, joi ssa käytet ään 
yhden suo dattimen men etelmää, suo dattimen l äpi ku lkevan  massa virran on py syttävä ± 5  %:n raj oissa moo din 
keski arvoon  nähd en, pai tsi kunkin  moodi n 10 en simmä isen seku nnin aikan a sellaisissa järjestelmis sä, joi ssa ei ole  
ohitusmahdo llisuutta. 
Järjestelmissä, joi ssa CO 2:n ja NOx:n pitoisuutta valvota an, CO 2:n tai NOx:n pitoisuus laimennusilm assa on 
mitattav a jok aisen te stin alussa ja lopussa.  Ennen te stiä ja sen jälk een m itattujen laimennusilm an CO 2:n tai NOx:n 
taustapitoisuuksien on oltav a 100 ppm:n (CO 2) ja 5 ppm:n (NO x) sisällä toisistaan. 
Kun käytetään laimennetun pakokaasun analyysijärjestelmää, me rkitykselliset taustapitoisuudet on määritettävä 
ottamalla laimennusilmaa näytteeksi näytepussiin koko testisarjan kestoajan. 
Jatkuva (mu un kuin pussin) taustapitoisuus mitataan vähintään kolmessa kohdassa eli alussa, lopussa ja lähellä syklin 
keskikohtaa, ja näistä lasketaan keskiarvo. V almistajan pyynnöstä taustamittaukset voidaan jättää tekemättä." 
e) Nykyisestä 3.5 ja 3.6 ko hdasta tulee 3.6 ja 3.7 ko hta. 
f) Korv ataan nykyinen 3.6.1 kohta seuraavasti: 
"3.7.1 Laitteiden eritelmät liitteessä I olev an 1A jakson mukaisesti: 
3.7.1. 1 Eritelmä A 
Liitteessä I olevien 1A jakson i kohdan ja A jakson iv kohdan soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden osalta 
testimoottorin dynamome trikäytössä on noudatettava seuraav aa 8 moodin sykliä1: 
Mood in numero Moott orin kierrosnopeus Kuormitus P ainotuskerroin 
1 Nimellisnopeus 100 0,15 
2 Nimellisnopeus 75 0,15 
3 Nimellisnopeus 50 0,15 
4 Nimellisnopeus 10 0,10
5 Välinopeus 100 0,10
6 Välinopeus 75 0,10
7 Välinopeus 50 0,10
8 Joutokäynti --- 0,15 
3.7.1. 2 Eritelmä B 
Liitteessä I olevan 1A jakson ii kohdan soveltamisalaan k uuluvien moottoreiden osalta testimoottorin 
dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 5 moodin sykliä1: 
Mood in numero Moott orin pyörimisnope us Kuormitus P ainotuskerroin 
1 Nimellisnopeus 100 0,05 
2 Nimellisnopeus 75 0,25 
3 Nimellisnopeus 50 0,30
4 Nimellisnopeus 25 0,30
5 Nimellisnopeus 10 0,10
1Muu tetaan  alav iite 1 seuraavas ti: V astaa ISO 8178-4: 2002(E) -standard in 8.3.1.1 kohdassa kuvattu a C1 -sykliä. 
1Muu tetaan  alav iite 2 seuraavas ti: V astaa ISO 8178-4: 2002(E) -standard in 8.4.1 kohdassa kuvattu a D2-sykliä . 
L 146 /18 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Kuorm itusarvot ovat m oottorin perustehoa vastaavasta vääntömom entista laskettuja prosentuaalisia arvoja; 
moottorin perusteho määr itellään k orkeimmak si käy tettävissä olev aksi tehok si säädettäv än tehojak son aika na, 
jossa moottor ia voida an käyttää r ajoittamattoman tuntimäär än ajan vuodessa ilm oitetuissa olosuhteissa, kun 
huolto suor itetaan ilm oitetuin välia join ja valmistajan määr äämällä tavalla.  
3.7.1.3 Eritelm ä C 
Sisävesialuksissa käytettävik si tar koitettujen työntöv oimamoottor eiden11 osalta käytetään 
ISO-te stimenetelmää, joka on mä äritelty ISO 81 78-4:2002(E) -st andardissa sekä IMO: n MARPOL 7 3/78 
-yleissopimuksen liitteessä VI (NOx -säännöstö). 
Työntövoimamoottorit, joissa on kiinteänousuinen potkuri, on testattava dynamom etrillä, jossa käytetään 
seuraavaa 4 moo din vakiosykliä2, joka on kehitetty kuvaamaan kaupallisten laivadieselmoottorien 
käytönaikaista toimintaa: 
Moodin numero Moottorin nopeus K uormitus Painoker roin 
1 100% (N imellinen) 100 0,20
2 91% 75 0,50
3 80% 50 0,15 
4 63% 25 0,15 
Vakionopeudella käytettävät sisävesien työntövoimamoottorit, joissa on jatkuvasäätöinen potkuri tai 
sähköisesti kytketyt potkurit, on testattava dynamometr illä käyttäen seuraavaa 4 moodin vak iosykliä3, jolle on 
ominaista sama ku orma  ja painokerroin  kuin edellä kuvatussa syklissä, mu tta mo ottorin käyd essä kussakin 
tilassa nimellisnopeudella: 
Moodin numero Moottorin nopeus K uormitus Painoker roin 
1 Nimell.  1 00 0,20
2 Nimell.  7 5 0,50
3 Nimell.  5 0 0,15 
4 Nimell.  2 5 0,15 
µµµµµµµµµµµµ µµµµµµµ 
11 Vaki onopeuksiset apumoottorit on sertifioitava  
ISO D2 -kä yttösyklin eli 5 moo din vakiosyklin mu kaiseksi, joka on esitetty kohdassa 
3.7.1 .2, ku n taas vaihtuvanopeuksiset apumoottorit on sertifioitava ISO C 1 käyttösyklin 
eli 8 moo din vakiosyklin mu kaiseksi, joka on esitetty kohdassa 3.7.1 .1. 
22 Vastaa ISO 81 78-4: 2002(E) -standardin 8.5.1 , 8.5.2  ja 8.5.3 kohdassa kuvattua E2-sykliä. 
Neljä moodia on saatu  keskimääräisestä pot kurin nousust a, joka perustuu käytönaikais iin 
mittauksi in. 
33 Vastaa ISO 81 78-4: 2002(E) -standardin 8.5.1 , 8.5.2  ja 8.5.3 kohdassa kuvattua E2-sykliä. 
3.7.1.4.  Eritelmä D  
Liitteessä  I olevan 1A  jakson v kohdan  soveltami salaa n kuuluvi en mootto reiden osa lta tes timoot torin 
dynamomet rikäytöss ä on noudat ettava se uraavaa 3 moodin sy kliä11: 
Mood in numero Moott orin nope us Kuormitus P ainokerroin 
1 Nimell. 100 0,25 
2 Välinopeus 50 0,15 
3 Joutokäynti - 0,60
1 1 Vastaa IS O 8178-4: 2002( E) -standardin F- sykliä." 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/19 FI 
g) K orvata an nyk yinen 3. 7.3 kohta seur aavasti: 
"Testisarja käynnistetään.  Testi on suor itettava te stisykleille edellä mainittujen m oodinumer oiden jär jestyksessä. 
Jokaisen testisyk lin alkuosan ylimenoajan jälkeisen e ri moodin a ikana määr itetty pyör imisnopeus on pidettävä ± 1 
%:n r ajoissa nimellispyör imisnopeudesta tai,  jos se on suurempi,  ± 3min-1 rajoissa, paitsi joutokäynnin kohdalla, 
jonka on oltava valmistajan ilmoittamien toleranssien rajoissa. Vaadittava  vääntömomentti on ylläpidettäv ä siten,  että 
keskiar vo sinä aikana,  jona mittauksia tehdään, pysyy ± 2 %:n rajoissa suurimm asta vä äntömomentista 
testauspyörimisnopeudella.  
Kutak in mit tauskohtaa varten  on vält tämät öntä varata kymme nen min uutin väh immäis aika. Jo s jotakin konet ta varte n 
vaadi taan pitempiä n äytteenottoaikoja, jot ta saadaan riitt ävä hiu kkasmas sa mit taussuotimee n, test imoo din ajanj aksoa 
voidaan pi dentää tarpe en mukaa n. 
Testimoo din pituus on  kirjatt ava ja s iitä on rapo rtoitava. 
Pakokaa supäästöjen pitoisuusarvot on mi tattava j a kirjat tava t estimoo din viimei sten kolme n minu utin ajal ta. 
Hiukka snäytteenottoa ja kaasu päästöjen mit tausta ei s aa alo ittaa enn en kui n moot tori on  vakaant unut sille tas olle, 
jolla vakaa ntuminen  valmis tajan ilmoituksen mukaan  saavu tetaan, ja  niiden on p äätyttävä saman aikaisesti. 
Polttoaineen lämpö tila on mit attava pol ttoaineen ruis kupu mpun i mun koh dalta tai va lmistajan määrit telemäll ä taval la 
ja mit tauspaikka on merkit tävä mui stiin." 
h) Nykyis estä 3.7 kohd asta tulee 3.8 koh ta. 
4) Lisätään 4 jakso  seuraa vasti: 
4. TESTIKÄYTTÖ (NRTC-TESTI) 
4.1 Johdanto 
Työko neiden muut tuvatilainen testisykli (NRTC) on l ueteltu liitteen III lisäykses sä 4 no rmalis oitujen nopeu s- ja 
väänt ömomen ttiarvoje n seku nneittain etenevä nä sarj ana, jo ta voi daan sovel taa kai kkiin  tämän di rektii vin 
soveltamisalaan kuulu viin dieselmoo ttoreihin. Test in suorittamiseksi moott orin te stisolulle normali soidut arvot 
muunn etaan testattavan  yksit täisen moott orin to dellisiksi arvoi ksi moo ttorin kartoi tuskäyrän pe ruste ella. Tätä 
muunt amista kut sutaan no rmalis oinnin poistoksi, ja sen  avull a määrite ltyä testisykliä kutsu taan testattavan moo ttorin 
viitesykl iksi. Testi sykli suoritetaan te stisolulle näil lä no peud en ja vää ntömoment in vii tearvo illa, ja nop euden ja 
väänt ömomen tin takai sinkytken täarvo t kirjat aan. Tes tikäytön valid oimiseksi testin pääty ttyä tehd ään 
regressi oanalyysi kierros nopeuden ja vään tömo menti n viit earvoj en ja t akais inkyt kentäarvoj en väli llä. 
4.1.1 Estolaitteiden, irration aalisen rajoit tamis en tai  irration aalisten pääs töjenrajo itusstrategi oiden käyt tö on  kiell etty. 
4.2 Moottorin kartoi tusmenet tely
Kun tu otetaan NR TC te stisolulle, ennen  testisykliä on teh tävä moo ttorin kartoi tus kierrosn opeu s- ja 
väänt ömomen ttikäyrän mää rittämiseksi. 
4.2.1 Kartoitu snopeusal ueen määritt äminen 
Suurin  ja pie nin kartoit usnopeu s määrit ellään se uraavas ti: 
Pienin kart oitusnopeus = joutokäynti 
Suurin karto itusnope us = nhi x 1,02 tai kierr osnop eus, jossa täyd en kuormituksen vääntö momentti put oaa 
nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alhaisempi (jossa n hi on suuri nopeus, millä tarkoitet aan suurinta  moottorin 
kierrosnopeut ta, jossa saavut etaan 70 % nimell istehosta). 
4.2.2 Moot torin kartoitus käyrä 
Moot tori on lämmitettävä  enimmäisteho lla mootto rin muuttuji en vakioimiseks i moottorin valmist ajan suos itusten ja 
hyvän insi nööritavan mukais esti. Kun moottori on vakioit u, moottorin kartoitus  suoritetaan  seuraavien menettel yjen 
mukaisest i. 
4.2.2.1 Muuttuvat ilainen kartoitus 
a) Moot tori irrotetaan kuormasta ja sitä käytet ään jouto käyntino peudel la. 
b) Moot toria käytetään  ruiskutuspu mpun täyskuormitu sasen nossa  alimmalla kartoitus nopeud ella. 
c) Moot torin kierrosnopeut ta nostet aan alimmasta kartoit usarvosta yli mpään kartoitus arvoon keskimäärin 8 ± 1 
L 146 /20 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
min-1/s nopeudella.  Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kir jattava ja näyttee nottotaajuuden on 
oltava vähintään yksi piste sekunnissa. 
4.2.2.2 Vaiheittainen kartoitus 
a) Moottori ir rotetaan kuorm asta ja sitä käy tetään joutok äyntinopeudella. 
b) Moottoria k äytetään ruiskutuspum pun täysk uormitusasennossa alimmalla kartoitusnopeude lla. 
c) Moottorin k äydessä täy dellä k uormituk sella pidetään yllä alinta kartoitusnopeutta vähintään 15 sekunnin ajan 
ja viim eisten 5 sekunnin k eskimäär äinen v ääntömome ntti kir jataan. Suurim man vääntömom entin kä yrä 
pienimmästä kartoitusnopeudesta suur impaan kartoitusnopeutee n määritetään kasvattam alla nopeutta 
vaiheittain korkeintaan 100 ± 20/m in ker rallaan.  Kuta kin testipistettä pidetään yllä  vähintään 15 sekunnin 
ajan ja viimeisten 5 sekunnin keskimä äräinen vääntömom entti kir jataan. 
4.2.3 Kartoituskäy rän luomine n 
Kaikk i 4.2.2 kohdan mukaisesti kirjatut tietopisteet on yhdistettävä pisteiden välisen lineaarisen interpoloinnin avulla. 
Tästä saa tava vääntömom enttikäyr ä on kartoituskäyrä , ja sen avulla muunnetaan liitteessä I V kuvatun moottorin 
dynamom etriajon norma lisoidut vääntöm omenttiar vot testisyk lin todellisiksi vääntömom enttiarvoik si, kuten 4 .3.3 
kohdassa k uvataan.  
4.2.4 Vaihtoehtoinen kartoitus 
Jos valm istaja uskoo,  että edellä m ainitut kar toitusmenetelmät eivät ole  turvallisia tai ne eiv ät edusta jonkin m oottorin 
ominaisuuksia,  voidaa n käyttää m uita ka rtoitusmenetelm iä. Kyseisten v aihtoehtoisten tekniik oiden on vastattava 
eriteltyjen kartoitusm enetelmien tarkoitusta,  eli niiden avulla on voitav a määrittää suurin käytettävissä oleva 
vääntömom entti kaik illa testisyklien aikana saavutettavilla kierrosnopeuksilla. Asianosaisten osapuolten on 
hyväksyttäv ä sekä  poikk eaminen tässä kohdassa ilmoitetuista k artoitusmenete lmistä tur vallisuus- tai 
sopimattomuussyistä että v aihtoehtoisen me nettelyn per ustelut. Rajoitetuilla tai tur boahdetuilla m oottoreilla 
vääntömom enttikäyr ää ei kuitenkaan missään tapa uksessa saa ajaa lask evilla k ierrosnopeuksilla. 
4.2.5 Testien toistam inen 
Moottoria e i tarvitse k artoittaa ennen jok aista testisykliä.  Moottori on uudelleenk artoitettava  ennen testisykliä, jos: 
– edellisestä kar toituksesta on kulunut k ohtuuttoman pitk ä aika asiantuntijan harkinna n muk aisesti 
tai 
– moottoriin on tehty fyysisiä m uutoksia tai uudelleenkalibr ointeja, jotka saattav at vaikuttaa m oottorin 
suorituskyk yyn. 
4.3 Viitetestisyklin muodostaminen 
4.3.1 Viiten opeus 
Viiten opeus (nref) vastaa liitteen I II lisäyksessä 4 annetuissa moottorin dynamome trisäädöissä eriteltyjä 100-pr osentin 
norma lisoituja nopeusar voja. On selv ää, että v iitenopeuden nor malisoinnin poistosta seuraav a todellinen 
moottorisyk li riippuu suur elta osin oikean viitenopeuden valinnasta. Viitenopeus määr itellään seur aavasti: 
nref = alhain en nopeus + 0,95 x (suuri nopeus – alhaine n nopeus)  
(suuri nopeus on suurin moottor in kierrosnopeus,  jolla saavutetaa n 70 % nime llisteho sta, ja alhainen  nopeus on 
alhaisin moottor in kierrosnopeus, jolla sa avutetaa n 50 % nim ellistehosta) . 
4.3.2 Kierrosnopeude n normalisoinn in poisto 
Nopeuden  normalisointi poistetaan seura avan kaavan avulla: 
Todel linen nopeus =  % nopeu s x (viitenopeu s – joutokäyn tinopeus) + joutokäyn tinopeus 
100
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/21 FI 
4.3.3 Vääntöm omentin normalisoinni n poisto 
Liitteen  III lisäyksessä  4 annettuje n moottor in dy namom etrisäätöjen vääntö mom enttiar vot norm alisoidaa n vastaav an 
kierrosno peuden enimm äisvää ntömom entiksi.  Viitesyk lin vääntöm omentt iarvojen norm alisointi on poistettav a 4.2.2 
kohdan  mukaisest i määritetyn kartoituskäy rän avulla seuraavasti: 
Todellin en vääntö mom entti = % momentt i x enimmäisvää ntömom entti
100
edellä 4.3.2 kohdassa määr itetyn vastaa van todellisen nopeuden  osalta. 
4.3.4 Esim erkki norm alisoinninpo istomen ettelystä  
Tässä es imerkissä po istetaan seu raavan testi pisteen normalis ointi: 
prosentuaali nen nopeus = 43 % 
prosent uaali nen vääntö momentti  = 82 % 
Oletet aan seuraavat  arvot: 
viitenopeu s = 2200 /min 
joutokäynt inopeus  = 600 /min 
jolloin tul okseksi  saadaan 
todel linen  nopeus  = 600100/g402200 – 600/g41 43
/g43/g180
 = 12 88 /min 
Kun kartoituskäyrältä saatu enimmäi svääntömomentti on 700 Nm mo ottorin kierrosnopeudella 1288 /min 
todellinen vääntömomentti =100 700 82/g180 
 = 574 N m 
4.4 Dynamometr i 
4.4.1 Punnitus kennoa käytettäess ä vääntömomenttisigna ali on siirrettävä moottorin akseliin ja dynamometrin inertia on 
otettava huomioon . Moottorin todellin en vääntömomentti on punnitu skennost a luettu vääntömomentti lis ättynä 
kulmakiihtyvyydell ä kerr otulla jarrun hitausmomentil la. Ohjausjärjestelmän on tehtävä tämä laskutoimitu s 
tosiaikais esti. 
4.4.2 Jos moottori testat aan pyörrevir tadynamometrillä, suosit ellaan, että niiden pist eiden lukumäärä, joissa erotus 
D sp sp n T /g81/g215/g215/g215/g45 /g38/g1122 on pienempi kuin -5 %  suurimmas ta vääntömomentista, on  korke intaan 30 (T sp on 
vaadittu vääntömom entti,spn/g38
 on moo ttorin kierrosnopeuden derivaatta ja Θ D on pyörrevirtadynamome trin 
pyörimishitaus). 
L 146 /22 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
4.5 Päästötestin k ulku 
Testisarjan etenemistä kuvataan seuraav assa vuok aaviossa. 
Moottorin v almistelu, testiä edeltäv ät mittaukset, toiminnan ta rkastuk set ja kalibroinnit 
/g175/g175
Tehdään  moottorin kartoi tus (enimmäis vääntömo mentti käyrä) 
/g175/g175
Tehdään  tarvittaes sa yksi tai  useampi harjo itussykli moot torin, test isolun ja pääst öjärjes telmien  tarkastamis eksi. 
/g175/g175
ALO ITUS 
/g175/g175
Ajeta an määrättyä esivakiointisykliä vähintään 20 minuutin  ajan moottorin ja hiukkasjärjestelmän vakioimiseksi, 
tunnelijärjestelmä mukaan luettuna (osavirtaus tai täysvirtaus). 
Hiukkaset kerätään harjoitussuod attimeen. 
/g175/g175
Mootto rin käydessä  asetetaan hiukkasjärjestelmä ohitus tilaan ja vaihdetaan hiukkassuoda ttimen tilalle vakautettu ja punn ittu 
näytteenottos uoda tin. Kaikki muut järjestelmät asetetaan valmiustilaan näytteenottoa  ja tiedonkeruuta varten. 
/g175/g175
Pakoka asupäästötestin kuu ma sykl i käyn nistetään vi iden minu utin kulu essa joko  sammut etusta moott orista tai käyn nissä 
olevasta moot torista, jo ka on s aatettu joutokäyn titilaan. 
Ennen  mitta ussykliä void aan tarvitt aessa ajaa yks i tai usea mpi ha rjoitussykli moott orin, te stisolun ja  pääs töjärjestelmien  
tarkas tamiseksi. 
4.5.1 Näytt eenottosuodattimien val mistelu 
Jokaine n suo datin on sij oitettav a vähintään  tuntia ennen testiä petrimalja an, joka on su ojattu pölyko ntamin aatiolta ja 
jossa ilma voi vaihtua , ja asetettav a punnituska mmioon vakautusta varten. Vakautusajan  lopu ssa jo kainen  suod atin on 
punnittav a ja paino o n merkittävä muistiin.  Tämän jälkee n suo datin varastoidaan  sulje ttuun petrimalja an tai 
sinetöityy n suo datintelin eeseen siihen asti, kunnes sitä tarvitaan testauk sessa.  Suodatin on käytettä vä kahde ksan 
tunnin kuluessa  punnituskam miosta poistam isesta.  Taarapaino on kirjattava.  
4.5.2 Mittauslaitteiston asentaminen 
Instrumentit ja näytteenottimet on asennettav a vaatimusten mukaisesti.  Täysvirtauslaim ennusjärjestelmä än on 
liitettävä ulosvirtausputki. 
4.5.3 Laimennusjär jestelmän ja moottorin käynnistäminen ja esivak iointi 
Laimennusjär jestelmä ja moottori käynnistetään ja läm mitetään.  Näytteenottojärjestelm ä esiva kioidaan käyttämällä  
moottoria nimellisnopeudella ja  100 prosentin vääntömom entilla vähintää n 20 minuuttia ja käyttämällä samaan 
aikaan joko osav irtausnäytteenottojär jestelmää tai CVS -täysvir tausjärjestelmää , jossa on toissijainen 
laimennusjär jestelmä. Hiukkaspää stöjen har joitusnäytteet ke rätään.  Hiuk kasnäytesuodattimien ei tar vitse olla 
vakautettuja tai punnittuja,  ja ne voidaan heittää pois. S uodatinaineita v oidaan v aihtaa v akioinnin aik ana, kunhan 
kokonaisnäytteenottoaik a suodatinten ja näytteenottojär jestelmän läpi on yli 20 minuuttia. Virtaukset sääde tään 
muuttavatilaista testiä var ten va littuihin likimää räisiin virtausar voihin. Vääntöm omenttia pienennetään 100 prosentin 
vääntömom entista pitäen tarpeen mukaan yllä nim ellisnopeutta siten, ettei ylitetä näytteenottovyöhyk keen 
enimmäisläm pötilaa, joka on 191 oC. 
4.5.4 Hiukkasnäytteen kerä ysjärjestelmän käynnistäminen 
Hiukka snäytteen keräys järjestelmä käyn nistetään ja  asetetaan ohi tusasentoon. Laimen nusilman  taustahiukkas taso 
voidaan mää rittää ottamall a näyt e laime nnusilmasta enne n pako kaasu n sisääntuloa laime nnustunneliin. 
Taustahiukkas näyte olisi parasta kerätä muu ttavatilaisen sykli n aikan a, jos käy tettävissä on toi nen 
hiukkasn äytejärjestelmä. Mu ussa tapa uksessa voida an käyt tää samaa hi ukkas näytejärjestelmää , jota käy tetään 
muut tuvatilaisen syk lin hiukka snäytteen keräämi seen. Jos käyt etään suo datettua laime nnusilmaa, void aan te hdä yks i 
mittaus ennen  testiä tai  sen jä lkeen . Jos la imenn usilmaa ei  suod ateta, mitta ukset tehdään ennen  testiä sekä sen  jälke en 
ja las ketaa n tulosten kes kiarvo. 
4.5.5 Laimen nusjärjestelmän s äätö 
Täysvirtau slaimennus järjest elmän laimen netun  pakokaasun  kokonaisvi rta tai osavirta uslaimennus järjest elmän läpi  
kulkeva laimen nettu  pakokaasuvi rta säädetä än site n, ettei järjes telmään  kondenso idu vett ä ja suodat timen pin nan 
lämpötila on 315 K:n (42 °C) ja 325 K:n ( 52 °C) välillä. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/23 FI 
4.5.6 Analysaatto reiden tarkastus 
Päästö analysa attorit on nollattava  ja kohdiste ttava.  Jos käyte tään näytepu sseja,  ne on tyhjenne ttävä.  
4.5.7 Moottorin k äynnistäminen 
Vakautettu moottori on käynnistettävä viiden minuutin kuluessa lämm ittämisen päättymisestä valmistajan omistajan 
käsikirjassa suositteleman käynnistysmenetelmän mukaisesti joko tuotantokäynnistysmoottorin tai dynamometrin 
avulla. Testi voidaan valinnaisesti käynnistää viiden minuutin kuluessa moottorin esivakiointivaiheesta moottoria 
sammuttamatta, kun moottori on saatettu joutokäyntitilaan. 
4.5.8 Syklin kulku 
4.5.8.1 Testijakso 
Testijakso alkaa, kun sammuk sissa oleva moottori k äynnistetään esivakiointivaiheen  jälkeen, tai se alkaa 
joutokäyntitil asta, kun aloitetaan suoraan esivakiointitilasta moottorin käydessä. Testi on suoritettava liitteen II I 
lisäyksessä 4 määritellyn v iitesyklin mukaisesti. Moottorin kierr osnopeuden ja vääntömomentin ohjauksen 
asetusarvojen taajuuden on oltava 5 Hz tai suurempi ( suositus : 10 Hz) . Asetusarvot lasketaan lineaarisesti 
interpoloimalla viitesyklin 1 Hz:n asetusarvojen välillä. Moottorin k ierrosnopeuden ja v ääntömomentin 
takaisinkytkentä on kir jattava testisyklin aikana vähintään ker ran sekunnissa, ja signaalit voidaan suodattaa 
elektronisesti. 
4.5.8. 2 Analysaattorin vaste 
Jos sykli käynnistetään suoraan esivakiointivaiheesta, m ittauslait teisto on käynnistettävä samanaikaisesti moottorin 
tai testijakson käynnistämisen kanssa: 
– aloitetaan laimennusilman kerääminen tai analysointi, jos käytetään täysvir tauslaimennusjärjestel mää, 
– käytetystä menetelmästä r iippuen aloitetaan raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun ker ääminen tai 
analysointi, 
– aloitetaan laimennetun pakokaasun määr än sekä tar vittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen, 
– aloitetaan pakokaasun massavirr an kir jaaminen, jos k äytetään raakapak okaasun analysointia, 
– aloitetaan dynamometrin k ierrosnopeuden ja v ääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen. 
Jos käytetään raak apakokaasun mittausta, päästöpitoisuuksia (HC, CO ja N Ox) ja pakokaasun m assavirtaa on 
mitattava jatkuvasti ja tulokset on tallennettava tietokonejärjestelmään vähintään 2 H z:n taajuudella. Kaikk i muut 
tiedot voidaan kirjata vähintään 1 Hz:n näytteenottotaaj uudella. Analogisten analysaattoreiden vaste on kir jattava, ja 
kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arv ioinnin aikana. 
Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, H C- ja NOx- pitoisuuksi a on m itattava jatkuvasti laimennustunneliss a 
vähintään 2 Hz:n taajuudella. Keskimäär äiset pitoisuudet  määr itetään integroimalla analysaattorin signaalit testisyklin 
ajalta. Järjestelmän vasteaika ei saa ylittää 20:tä sekuntia, ja se on tar vittaessa sovitettava yhteen CVS:n vir tauksen 
muutosten ja näytteenottoajan/tes tisyklin poikkeamien kanssa. CO- ja CO 2-pitoisuudet määritetään integroimalla tai 
analysoimalla syklin aikana näytepussiin kerä tyt pitoisuudet. Laimennusilman kaasupäästöjen pitoisuudet määritetään 
integroimalla tai kerääm ällä taustapussiin. Ka ikki muut mitattavat parame trit kirjataan tekemällä mittaus vähintään 
kerran  sekunnissa (1 Hz ). 
4.5.8.3 Hiukkasten kerä äminen 
Jos sykli käynnistetään suoraan esivakiointivaiheesta, hiukkasnäytteen kerä ysjärjestelmä o n vaihdettava ohitustilasta 
hiukkasten keräämistilaan samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa. 
Jos käytetään osavirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama 
hiukkasnäytteenottimen tai siirtoputken läpi pidetään samassa suhteessa pakokaasun massavirtaan.  
Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama 
hiukkasnäytteenottimen tai siirtoputken läpi pidetään ± 5 prosentin tarkkuudella asetetusta virtauksesta. Jos 
virtauksen kompensointia (eli näytevirtauksen suhteellista säätöä) käy tetään, on osoitettava, että päätunnelin 
virtauksen suhde hiukkasten näytevirtaukseen vaihtelee enintään ± 5 prosenttia asetusarvostaan (paitsi 
näytteenkeruun 10 ensimmäi sen sekunnin aikana). 
Huomautus: K aksoislaimennust oiminnassa näytevirta on näytesuodattimien virtauksen ja 
toisiolai mennusilman virtauksen v älinen nettoero. 
L 146 /24 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Kaasumittar in (kaasumittar eiden) tai vir tausmittausvälineistön syötön ke skimäär äinen läm pötila ja paine on 
kirjattav a. Jos asetettua virtausta ei voida  säilyttää koko syklin aja n (± 5 prosentin tarkk uudella) suodattimen suuren 
hiukkaskuor mituksen vuoksi,  testi ei ole pätevä.  Testi on suor itettava uudelleen k äyttäen pie nempää virtausta ja/tai 
halkaisijaltaan suuremp aa suodatinta.  
4.5.8.4 Moottorin pysähtym inen 
Jos moottori pysähtyy m illoin tahansa testisyklin  aikana, moottori on esivak ioitava ja käynnistettävä uudelleen, ja 
testi on toistetta va. Jos jossakin tarvittavis ta testil aittei sta esiin tyyvika testisykl in aikana, testi ei ole pätevä. 
4.5.8. 5 Testin jälkeiset toimet 
Kun testi on suoritettu k okonaan, pakok aasun massavirr an ja laimennetun pak okaasun tilavuusvirran mittaus ja 
kaasun virtaus näytepusseihi n on lopetettava ja hiukkasten näytepumppu on pysäytettävä. Integroiduissa 
analysointij ärjestelmissä näytteenoton on jatkuttava, kunnes järjestelmän vasteajat ov at kuluneet umpeen.  
Mahdo lliste n keräyspussie n pitoisuude t on analysoitava mahdo llisim man pian ja joka tapauksessa viimeistään 20 
minuutin  kuluessa testisyklin päättymisestä. 
Päästötestin jälkeen ana lysaattoreille tehdään uus intatarka stus nollakaasulla ja sama lla vertail ukaas ulla. Test in tulos 
katsotaan hyv äksyttäväksi , jos en nen testiä ja sen j älkeen sa adut tulokset eroavat  enin tään kaksi  prosen ttia 
vertai lukaasun arvos ta. 
Hiukka ssuodattimet on  palautettava pun nituskammioo n viimeistään tunn in kul uttua testin pää ttymisestä. Niitä  on 
vakau tettava vähin tään tunn in ajan pe trimal jassa, jo ka on s uojattu pöl ykon taminaatiolta ja jossa ilma  voi vai htua, 
minkä  jälke en ne  punn itaan. Suo datinten koko naispaino kirjat aan. 
4.6 Testikäyt ön veri fiointi 
4.6.1 Tietojen siirtymä  
Takaisi nkytkenn än ja viites yklin arvojen  välisen ai kaviiveen  aiheutt aman paino tuksen  minimoimis eksi koko 
mootto rin kierrosnopeu den ja väänt ömomenti n takaisi nkytkent äsigna alin se kvenssi ä voidaan edi stää tai  jätätt ää 
ajallisesti suh teessa viitekie rrosnopeud en ja -vääntömoment in sekvens siin. Jos takais inkytken täsignaalej a siirretään, 
sekä kierrosnop eutta  että vääntö momentti a on siirrettävä sa man verran samaan suunt aan. 
4.6.2 Syklin työ n laskemin en 
Syklin to dellinen työ W act (kWh) lasket aan kirjattu jen moott orin kierrosnope uden ja väänt ömomenti n 
takais inkytken täarvojen  kunkin parin avull a. Syklin todel lista työtä W actverrataan syklin  viitetyö hön W ref ja sen 
avulla  lasketaa n jarrukohtais et pääst öt. Samaa metodia käyt etään se kä moottorin  todell isen et tä viitet ehon 
integroi miseen . Jos arvot on määritettä vä vierekkäisten  viitearvojen  tai vierekkäist en mittau sarvojen väli in, käytetään  
linea arista int erpoloi ntia. 
Syklin vii tetyö n ja todel lisen työn int egroinnis sa kaikki negat iiviset vääntö momentin  arvot on asetett ava nolla ksi ja 
otettava mukaan laskui hin. Jos  integroint i suorite taan 5 Hz:ä pie nemmällä taa juude lla, ja jos ti ettyn ä ajanjaks ona 
vääntömo mentin  arvo muuttuu pos itiivises ta negati iviseks i tai negati ivises ta posi tiiviseksi , negatiivin en osa on 
lasket tava ja aset ettava no llaksi . Positiivi nen osa on  sisäl lytettävä inte groituun  arvoon. 
Wact-arvon o n oltav a –15 % – + 5 % W ref-arvosta. 
4.6.3 Testisyklin tilastollinen validointi 
Kierr osnopeuden, vääntöm omentin ja tehon takaisinkytkentäar vot on regressoitava lineaarisesti v iitearvoihin nähden.  
Tämä on tehtävä takaisinkytkentätietojen siirr on jälkeen,  jos täm ä vaihtoehto v alitaan. Menetelmänä on käytettävä 
pienimmän neliösumm an menetelm ää, jossa yhtälöllä on seur aava m uoto: 
y = mx + b 
jossa: 
y =  k ierrosnopeuden (min-1), vääntöm omentin ( Nm) tai tehon (k W) takaisinkytkennän ( todellinen) ar vo 
m = regressiolinjan kaltevuus 
x =  k ierrosnopeuden (min-1), vääntöm omentin ( Nm) tai tehon (k W) viitearvo 
b = regressiolinjan y-leikkaus 
Y-arvon X -arvolle asetettu estima atin keskivir he (SE) ja determinaatioker roin ( r²) on laskettava kullekin 
regressiolinjalle. 
Tämä analyysi suositellaan suoritettavak si 1 H z:n taajuudella. Jotta testi voidaan katsoa kelpoiseksi,  taulukossa 1 
esitettyjen perusteiden on täytyttävä. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/25 FI 
Tauluk ko 1: Reg ressio linjan toleranssit 
 K ierrosnopeus Vääntöm omentti Teho 
Y-arvon X -arvolle asetettu estima atin 
keskivir he (SE) enintään 100 min-1enintään 13 % tehon 
kartoitukses sa saadus ta 
moottorin suurimmasta 
vääntömomenti sta enintä än 8 % tehon 
kartoitukses sa saadus ta 
moottorin suurimmasta 
tehost a 
Regressiolinjan kaltevuus, m 0,95 – 1, 03 0,83 – 1, 03 0,89 – 1, 03 
Determinaatiokerr oin, r ² vähintään 0,9700 vähintään 0,8800 vähintään 0,9100
Regressio linjan  Y-leikkaus, b ± 50 min-1± 20 Nm  tai /g177  2 % 
suurimmas ta 
vääntömomentista sen 
muka an, k umpi on 
suurem pi ± 4 kW tai /g177 2 % 
suurimmas ta tehosta sen 
muka an, k umpi on suuremp i 
Regressioanalyysistä saa poistaa pisteitä taulukossa 2 ilmoitetuista kohdista ennen regre ssiolaskelman tekemistä. 
Kyseisiä pisteitä ei kuitenkaan saa poistaa syklin työn ja päästöjen laskelmista. Joutokäyntipiste määritellään 
pisteeksi, jossa normalisoitu viitevääntömomentti on 0 % ja norma lisoitu viitenopeus 0 %. P isteiden poistoa voidaan 
soveltaa koko sykliin tai mihin tahansa syklin osaan. 
Taulukko 2: Pisteet, jotka saa poistaa regre ssioanalyysistä 
(pisteet, joihin poistoa sovelletaan, on eriteltävä) 
EHTO KIER ROSNOPEU S-, JA /TAI VÄÄ NTÖM OME NTTI- 
JA/TAI TEHOPIS TEET, J OTKA  VOIDA AN 
POIST AA VAS EMMALLA PALSTALLA 
ESITET YIN EHDOIN  
Ensimmäis et 24  (±1) seku ntia ja vi imeiset 25 se kuntia Kierros nopeus, väänt ömome ntti ja teho 
Kaasu läppä täys in au ki, väänt ömomen tin 
takaisinkytken tä < 95 %  viite väänt ömomen tista Väänt ömomen tti ja/tai teh o 
Kaasu läppä täys in au ki, kierrosn opeu den 
takaisinkytken tä < 95 %  viite nopeudesta Kierrosn opeu s ja/tai teho  
Kaasu läppä kiin ni, kierros nopeuden takai sinkytken tä > 
joutokäynt inopeus + 50 min-1, ja väänt ömomen tin 
takaisinkytken tä > 105  % viit evään tömo menti sta Vään tömome ntti ja/tai teho 
Kaas uläppä kiinni, kierrosn opeuden takaisinkytkentä /g163
joutokäyntinope us + 50 m in-1, ja vääntöm omentin 
takaisinkytkent ä = valmistajan ilmoitt ama/mitattu 
joutokäyntimomentti ± 2 % enim mäisvääntömomentista Kierr osnopeus ja/tai teho 
Kaasuläppä kiinni ja kier rosnopeuden taka isinkytkentä 
> 105 % viitenopeudesta Kierr osnopeus ja/tai teho 
" 
5) Korv ataan lisäys 1 seuraavasti: 
"LISÄYS 1 
MITTAU S- JA NÄYT TEENOT TOMEN ETELMÄT 
1. MITTAU S- JA NÄYT TEENOT TOMEN ETELMÄT ( NRSC-T ESTI ) 
Testattavan m oottorin kaa su- ja hiukkaspäästöt on m itattava liitteessä V I kuvatuilla m enetelmillä. Liitteen VI  
menetelmissä k uvataan suositellut analyysijärjestelmä t kaasupäästöjä v arten (1.1 kohta) ja suositellut hiukkasten 
laimennus- ja näytteenottojärjestelmät (1.2 kohta).  
1.1 Dynamom etrin eritelm ä 
Testeissä on käytettävä m oottoridynamometriä, jonka ominaisuudet riittävät liitteessä II I olevassa 3.7.1 kohdassa 
kuvatun testisyklin suorittamiseen. V ääntömomentin ja pyör imisnopeuden mittauslaitt eilla on voitava mitata teho 
ilmoitetuiss a rajoissa. Lisälaskelmat voivat olla tarpeen. Mittaus laitteist on tarkk uuden on oltava sellainen, ettei 1.3 
kohdassa ilmoitettujen lukujen suurimpia toleransseja ylitetä. 
1.2 Pakokaasuvirta 
Pakokaasuvirta on määr itettävä jollakin 1.2.1–1. 2.4 kohdassa m ainitulla menetelmällä. 
L 146 /26 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
1.2.1 Suora mittausme netelm ä 
Pakok aasuvirr an suor a mittaaminen virtaussuuttime lla tai vastaavalla mittausjärjestelm ällä ( yksityiskohtaiset tiedot, 
ks. stand ardi ISO 5167:2000) . 
Huomautus: Suoran kaasuvir ran mittaaminen on va ikea tehtävä.  Päästöarvov irheisiin vaikuttavie n 
mittausvir heiden v älttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin. 
1.2.2 Ilman ja polttoaineen m ittausmenetelmä 
Ilmavirran ja polttoainevirr an m ittaus. 
Testeissä on käytettävä  ilma virtam ittareita ja polttoainev irtamittar eita, joiden tar kkuus on m ääritelty 1.3 kohdassa. 
Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti: 
GEXHW  = G AIRW + G FUEL (märän pakokaasun mass a) 
1.2.3 Hiilitasapainomenet elmä 
Pakomas san laske minen  polttoaineenkulutuksesta ja pako kaasu pitoisuuksista hiilitasapainomenet elmää  käyttä en (lii te 
III, lisäys  3). 
1.2.4 Merkki kaasu n mitt ausmenet elmä 
Tässä menet elmäs sä mit ataan merkkikaa sun pitoisuus pa kokaas ussa. Pakokaas uvirta an ruis kutetaan tunn ettu määrä 
jalokaas ua (esi m. puhda sta heliumia) merkkika asuksi. Kaas u seko ittuu ja  laimen ee pako kaasu un, mutt a se ei s aa 
reagoid a pakop utkessa. Kaasun  pitoisuus mit ataan pako kaasu näytteestä. 
Merkki kaasu n täyd ellisen seko ittumisen varmis tamis eksi pakokaa sun näytt eenottimen on s ijaittava vähi ntään 1 
metrin  tai 30  kertaa pako putken hal kaisijan mita n pääs sä, riip puen  siitä, kumpi on  suuremp i, virtau ssuuntaan 
merkkikaas un ruis kutuspisteestä. Näytte enotin voi daan sijoittaa läh emmäs rui skutuspistettä, jos t äydellinen 
sekoittumin en varmenn etaan vertaama lla merkkikaas upitoisuutta viite pitoisuuteen, kun  merkkikaas u ruisk utetaan 
moot torista virta ussuuntaa vas taan. 
Merkki kaasu virta sä ädetään se llaiseksi, et tä merkkika asupitoisuus joutokäyn tinopeu della seko ittumisen jäl keen on  
alhaisempi kui n merkkikaa suanalysaattorin täysi  asteikko. 
Pakok aasuvirta la sketaan seuraavas ti: 
/g40/g41aEXHWconc concGG
/g45 /g180/g180/g61
mixEXH T
60/g114
jossa 
GEXHW = hetkell inen pakokaa sumass avirta (kg/s) 
GT = merkki kaasuvirta (cm ³/min) 
concmix = merkkika asun het kellinen pitoisuus sekoi ttumisen jälkeen (ppm) 
/g114EXH = pakokaa sun ti heys (kg/m³) 
conc a = merkki kaasun taustapitoisuus imui lmassa (pp m) 
Merkkika asun taustapitoisuus (conca) voidaan määrittää laskemalla välittömästi ennen testikäyttöä ja testikäytön 
jälkeen mitattujen arvojen keskiarvo.  
Jos taustapitoisuus on alle 1 % merkk ikaasun pitoisuudesta sekoittumisen jälkeen (concmix) suurimmalla 
pakokaa suvirrall a, taust apitoisuus void aan jät tää huo miott a. 
Koko järjes telmän  on täyte ttävä pa kokaasu virran mittau kselle asete tut ta rkkuusvaat imukse t, ja se on kali broita va 
lisäykses sä 2 oleva n 1.11.2 kohd an mukais esti. 
1.2.5 Ilmanvirran ja ilma n ja polt toaineen su hteen  mittaus menete lmä 
Tähän mene telmää n sisältyy  pakomass an las keminen  ilmavirrasta  ja ilman ja po lttoainee n suht eesta. Hetkelli nen 
pakokaa sumas savirta  lasket aan seu raavasti : 
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180/g43 /g180 /g61
/g108st11
A/FG GAIRW EXHW
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/27 FI 
kun 
5,14 /st/g61FA
/g40/g41
/g40/g414
HC4
CO CO24
CO CO2
CO24
COCO24
CO
4
HC4
CO
10 10 6,907810
3,510
13,510 2
1
45,0 10
210
-100
/g45 /g45/g45
/g45/g45
/g45/g45
/g180 /g43 /g180 /g43 /g180/g180 /g43 /g180
/g247/g247/g247/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231/g231/g231/g231
/g232/g230
/g180/g180
/g43/g180/g180 /g180
/g45
/g215 /g43/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180 /g45/g180
/g61
conc conc concconc conc
concconcconcconc
concconc
/g108
jossa 
A/F st = stoikiometr inen ilm an ja polttoaineen suhde ( kg)/kg 
/g108 = suhte ellinen ilman ja poltt oaineen  suhde 
conc CO2 = kuiva CO 2-pitoisuus (%) 
concCO= kuiva CO-pitoisuus (ppm) 
concHC = HC-pitoisuus (ppm) 
Huomautus: Laskelmassa viitataan dieselpolttoaineeseen, jonka H/C-suhde on 1,8. 
Ilmavirtamittarin on täytettävä taulukossa 3 asetetut tarkkuusvaatimukset, käytetyn CO 2-analysaattorin on täytettävä 
1.4.1 ko hdan vaatimukset ja koko järjestelmän on täytettävä pakokaasuvirran mittaukselle asetetut 
tarkkuusvaatimukset. 
Ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitetta, kuten sirkoniumoksidityyppistä anturia, voidaan vaihtoehtoisesti käyttää 
suhteellisen ilman ja polttoaineen suhteen mittaamiseen 1.4.4 ko hdan vaatimusten mu kaisesti. 
1.2.6 Laimennetun pakokaasun kokonaisvirtaus 
Käyte ttäessä täys virtau slaimenn usjärjestelmää lai menne tun pakokaa sun kokona isvirtaus  (GTOTW) on mitat tava 
PDP:ll ä tai C FV:ll ä tai SS V:llä  (liite VI, 1.2.1.2 kohta). Tarkkuu den on  oltava lii tteen III lisäyks essä 2 ole van 2.2 
kohdan  säännö sten mukainen. 
1.3 Tarkkuus 
Kaikki en mit tauslaitteiden kalib roinn in on  perust uttava kans allisiin tai kans ainvälisiin standard eihin, ja kali broin nissa 
on no udatettava tau lukossa 3 esit ettyjä vaa timuksia. 
Taulukko 3:  Mittauslaitteiden tarkkuus  
Nro Mittauslaite Tarkku us
1 Moottorin pyörimis nopeus /g177 2 % lukemasta tai /g177 1 % moo ttorin enimmäi sarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi 
2 Vääntöm omentti /g177 2 % lukemasta tai /g177 1 % moo ttorin enimmäi sarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi 
3 Polttoaineenkulutus /g177 2 % moo ttorin enimmäi sarvosta 
4 Ilman kulutus /g177 2 % lukemasta tai /g177 1 % moo ttorin enimmäi sarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi 
5 Pakok aasuvirta /g177 2,5 % lukemasta tai /g177 1,5 % mo ottorin enimmäi sarvosta riippuen siitä, ku mpi on suurem pi 
6 Lämpötilat  /g163 600 K /g177 2 K a bsoluuttinen arvo 
7 Lämp ötilat > 600 K /g177 1 % lukemasta 
8 Pakokaasun paine /g1770,2 kPa absoluuttinen ar vo 
9 Imuilm an alipaine /g1770,05 kPa absoluuttinen ar vo 
10 Ilmanpaine /g1770,1 kPa absoluuttinen ar vo 
11 Muut paineet /g1770,1 kPa absoluuttinen ar vo 
12 Absoluuttinen kosteus /g177 5 % lukemasta 
13 Laimennusi lman virta /g177 2 % lukemasta 
14 Laimennett u pakokaasuvirta /g177 2 % lukemasta 
L 146 /28 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
1.4 Kaasuaineosien määr ittäminen 
1.4.1 Analysaattorin yleiset er itelmät 
Analysaattoreiden mittausalueen on sovelluttav a pak okaasun aineosien pitoisuuksien mittauksessa vaadittavalle 
tarkk uudelle ( 1.4.1.1 kohta).  Analysaattor eita on suositeltavaa k äyttää siten,  että mitattu pitoisuus osuu 15 ja 100 
prosentin välille tä ydestä asteik osta. 
Jos täyden asteikon a rvo on 155 ppm (tai ppmC) tai jos käytetään alle 15 prosentin arvoilla riittävän ta rkkoja ja 
erotteluk ykyisiä tuloksia antav ia lukula itteita ( tietokoneet, tietojenker uulaitteet),  myös alle 15 pr osenttia täydestä 
asteikosta olev at pitoisuudet ovat hy väksyttäv iä. Tässä tapa uksessa on tehtävä lisäkalibrointeja kalibrointik äyrien 
tarkk uuden v armistamiseksi, ks. liitteen I II lisäyksessä 2 oleva  1.5.5.2 kohta.  
Laitte iston sähkömagne ettisen yhteen sopivuuden  (EMC) on oltava sell aisella taso lla, että li sävirheet  voidaan 
minimoida. 
1.4.1.1 Mittausvirhe 
Analysaat tori ei saa poi keta kalib roinnin  nimellis pisteestä  enemmän kuin ± 2 % lukemast a tai, jos se on su urempi, ± 
0,3 % täydes tä astei kosta. 
HUOMAUTUS:  Tässä vaat imukses sa tarkkuudel la tarkoitet aan analy saattorin lukeman poi kkeamaa 
nimell isistä kalibroi ntiarvoi sta, jotka sa adaan kali brointi kaasua käyt täen (/g186  oikea arvo ). 
1.4.1.2 Toistettavuus 
Toistettavuuden, joka on määritelmän muk aisesti 2,5 kertaa kym menen peräkkäisen kalibrointi- tai vertailukaasun 
vasteen keskipoikkeama, on oltava enintään ± 1 % täyden asteikon pitoisuudesta kullekin 155 ppm:n (tai ppmC) 
ylittävälle alueelle tai ± 2 % kullekin 155 ppm:n (tai ppmC) alittavalle alueelle. 
1.4.1.3 Koh ina 
Analysaattorin huipusta huippuun -va ste nolla- ja kalibrointi- tai vertailukaasulle minä tahansa kymmen en sekunnin 
jaksona ei saa ylittää kahta prosenttia kaikkien käytettävien alueiden täydestä asteikosta. 
1.4.1.4 Nollapisteen poikkeama 
Nollapisteen poikke aman on  oltava tun nin aikana  alle 2  % alimma n käyte ttävän alu een tä ydestä asteikosta. 
Nollavast eeksi  määritel lään keskimä äräine n vast e, kohin a mukaan  luettuna, noll akaas uun 30 seku nnin ajan jakson 
aikan a. 
1.4.1.5 A steikon poikke ama 
Asteikon po ikkeama n on ol tava t unnin aikana al le 2 % al imman käy tettävän  aluee n täyd estä asteikosta. Aste ikko 
määrite llään as teikkovas teen ja nol lavas teen välis eksi eroksi. A steikkova steeksi määritel lään keskimä äräine n vast e, 
kohina mukaa n lue ttuna, nol lakaa suun 30 se kunn in ajanjakson aikana . 
1.4.2 Kaasun  kuivaus 
Mahdollisen kaas un kui vauslaitteen vaik utuksen mitat tavien kaas ujen pitoisuuteen on ol tava mah dollisimman pi eni. 
Kemial lisia kui vauslaitteita ei saa  käyttä ä veden  poistamis een nä ytteestä. 
1.4.3 Analysaattorit 
Tämän l isäyksen  1.4.3.1–1 .4.3.5 kohd assa kuvat aan käy tettäviä mitt ausperiaa tteita. Liitt eessä VI anneta an 
yksityiskohtainen kuvau s mitt ausjärjestelmistä. 
Mitattavat kaasut on an alysoitava seuraavi lla laitteilla. Ei-li neaarisissa an alysaattoreissa saa käy ttää linearisoivia 
piirejä. 
1.4.3.1 Hiili monoksi din (CO) analy ysi 
Hiilimon oksidianalysaattorin on  oltava tyyp iltään ei -disp ersiivinen infrapun a-abs orptioanalysaattori (NDIR). 
1.4.3.2 Hii lidioksidin (CO 2) analyysi 
Hiilidioksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (ND IR). 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/29 FI 
1.4.3.3 Hiiliv etyjen (HC) analyy si 
Hiiliv etyanal ysaattor in on  oltava tyypiltä än lämm itetty liekk i-ionisaatioilm aisin (HFID), jonka ilmaisin ta, venttiile jä, 
putkistoja  ja muita osia lämm itetään siten,  että kaasun lämpöt ilana voidaa n pitää 463 K (190 °C) ± 10K.  
1.4.3.4 Typen ok sidien ( NOx)  analyysi 
Typen oksidien analysaattorin on oltava tyypiltään kemiluminesenssi-ilmaisin (CLD) tai lämmitetty 
kemilum inesenssi-ilmaisin (HCLD ), jossa on NO 2/NO- muunnin,  jos mittaus tehdään kuivana . Jos m ittaus tehd ään 
märkänä,  on käytettäv ä HCLD- analysaattor ia, jonka muuntime n läm pötilan on  oltav a yli 328 K  (55 °C) , jos ve den 
aiheuttama n vaimennuk sen tar kastuksen (liitteen III lisäyksen 2 kohta 1. 9.2.2) tulos on tyydyttäv ä.  
Sekä CLD:n että HCLD:n os alta näytt eenott okäytävän sei nämät pidet ään lämpöti lassa 328 K – 473 K (55 °C – 200 
°C) muuntimeen  asti kuivana tapa htuvass a mittaukses sa ja analysa attoriin  asti märkänä tapahtuvas sa mittauks essa. 
1.4.4 Ilman ja polttoai neen suht een mittaamin en 
Edellä 1.2.5 kohdass a määritellyn pakokaas uvirran määrittämiseen käytett ävän ilman ja poltt oaineen  suhteen 
mittaus laitteen on oltava sirkoni umoksidi tyyppi nen laaja-alu einen ilma-pol ttoainesuh deantu ri tai lambda-anturi. 
Antu ri on kiinnitet tävä suoraan pakopu tkeen kohdas sa, jossa pakokaas un lämpöti la on riittävän korkea estämään 
veden kondensoitumisen.  
Antu rin ja siihen kiin teästi liittyvien elektronis ten laitt eiden tarkkuuden  on oltava seuraaviss a rajoissa:  
/g177 3 % lukemasta /g108 < 2 
/g177 5 % lukemasta 2  /g163/g108 < 5 
/g177 10 % lukemasta 5  /g163/g108
Edellä mää ritellyn tarkku uden saavuttamiseksi anturi on  kalibroitava laitevalmistajan ohj eiden muk aisesti. 
1.4.5 Kaas upäästöjen näy tteenotto 
Kaasu päästöjen näy tteenottimet  on sij oitettava ain akin 0,5 metrin  tai kol me kertaa pa kopu tken halkai sijan mit an 
päähän – riip puen  siitä, kumpi on  suuremp i – virtau ssuuntaa vast aan pa kokaas ujärjestelmän  poistoaukosta 
mahdo llisuuksien mukaan  ja riit tävän  lähel le moot toria, jotta void aan varmis taa, et tä pako kaasu n lämpö tila on ant urin 
kohdal la vähin tään 34 3 K (70 °C). 
Jos monis ylinterisessä moot torissa on  monih aarain en pako sarja, näytt eenottimen imua ukko on  sijoitettava nii n kauas  
virtau ssuuntaan, et tä näy te edu staa kaikki en syl intereide n keski määräis iä pää stöjä. Jos  monis ylinterisessä 
moot torissa, esi merkiksi  V-mootto rissa, on sel keäst i toisistaan erillä än ol evat pa kosarjat, näy te voi daan ottaa kust akin 
ryhmäst ä erikse en ja l askea  pakokaa sun keskimä äräiset pää stöt. Myö s muit a menet elmiä , joide n on os oitettu 
vastaavan  edell ä maini ttuja mene telmiä, void aan käy ttää. Pakokaas upäästöjen lasken nassa on  käytet tävä pa kokaas un 
kokon aismass avirta a. 
Jos pakokaa sun koost umuks een vai kutetaan jollakin jälki käsittelyjärjestelmäl lä, pako kaasu näyte on ot ettava 
virtau ssuuntaa vast aan tä llaisesta laitteesta I vaihe en tes teissä ja virtau ssuuntaan tä llaisesta laitteesta II vaihee n 
testeissä. Kun hiu kkast en määrit telyyn käyt etään täys virtau slaimenn usjärjestelmää, kaasu päästöt voida an myös  
määritt ää lai menne tusta pako kaasu sta. Näytte enottimien on o ltava lähe llä hiukka snäytteenotinta laime nnustunnelissa 
(liitteen V kohta 1.2.1 .2, DT, ja kohta  1.2.2 , PSP). CO ja CO 2voida an vaih toehtoisesti määrittää  ottamal la näyt teet 
pussiin ja mitta amall a pito isuus näy tepussista. 
1.5 Hiukkas ten määrit tämin en 
Hiukkas ten määrit tämin en vaati i laime nnusjärjes telmän . Laimennu s void aan to teuttaa jo ko 
osavi rtausl aimenn usjärjest elmäl lä tai  täysvi rtausl aimenn usjärjest elmäll ä. Laimennu sjärje stelmän virtaus kapas iteetin 
on olt ava riitt ävä est ämään tä ysin veden kond ensoitumi nen la imenn us- ja näyt teenottojärjes telmi in ja pi tämään  
laime nnetun pako kaasu n lämpö tila 315 K:n  (42 °C) ja 325  K:n (52 °C) väli llä väl ittömäst i virtaus suuntaa vas taan 
suodattimien pi timis tä. Laimen nusilmast a saa poi staa kosteu den enn en sen  johta mista  laimenn usjärjest elmään , jos 
ilman  kosteu s on su uri. Jos ul koilma n lämpö tila on all e 293 K (20 °C ), laimennu silma on suo siteltavaa esi lämmit tää 
lämpö tilan yläraj an 303  K (30 °C) yläpuo lelle. Laimennu silman lämpö tila saa kuit enkin  olla en intään 325  K (52 °C) 
ennen  pakokaas un joh tamis ta lai mennu stunneliin. 
Huomaut us: V akiotilaises sa menettelyssä suodattimen lämpötila voidaan pitää enimmäislämpötilassa 325 K 
(52 °C) tai tätä alhaisempana sen sijaan, että noudatetaan lämpötila-aluetta 42 °C – 52 °C. 
Osavirtauslaimennusjärjestelmässä hiukkasten näytteenotin on kiinnitettävä lähelle kaasupäästöj en näytteenotinta 
siitä virtaussuuntaa vastaan, kuten 4. 4 kohdassa on m ääritelty, ja liitteess ä VI olevan 1. 2.1.1 kohdan kuvien 4–12 
mukaisesti (EP  ja SP ). 
L 146 /30 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Osavir tauslaimennusjär jestelmä on suunniteltava hajottamaan pakokaasuv irta kahteen osaan, joista pienem pi 
laimennetaan ilmalla ja jota sen jälke en käytetään hiukkasten mittaukseen.  Täm än vuoksi on olennaisen tär keää,  että 
laimennussuhde määr itetään er ittäin tar kasti. Pakok aasuvirta  voidaa n jaka a eri menetelmillä,  jolloin käytettävä  
jakomenete lmä määr ää käytettävät näytteenottolaitteet ja -menettelyt varsin pitkälle ( liitteen V I kohta 1. 2.1.1). 
Hiukka sten mass an määrit tämis eksi tarvita an hi ukkas ten n äytteenottojärjestelmä, hiu kkast en näy tteenottosuodattimet, 
mikrogrammavaa ka ja pu nnituskammio, jo nka lämp ötila ja ko steus on  sääde lty. 
Hiukka sten näyt teenotossa voida an käyt tää kah ta mene telmää: 
– yhden suo dattimen men etelmäss ä käyte tään yhtä s uodatinpari a (tämän l isäyksen  1.5.1.3 koht a) kaikis sa 
testisyklin mood eissa. Näyt teenottoaikoja ja -virtoj a on se urattava erit täin tarkas ti testin näyt teenottovaiheen 
aikan a. Testi sykliä varte n tarvit aan kui tenkin vai n yksi  suod atinpari . 
– monen  suod attimen men etelmäss ä käyte tään erilli stä suod atinpari a (tämän l isäyksen  1.5.1.3 koht a) test isyklin 
kussakin moodi ssa. Tämä menet elmä mah dollistaa jo ustavammat  näytt eenottomenet telyt, mutt a vaati i 
useampia  suod attimia. 
1.5.1 Hiukka sten näyt teenottosuodattimet  
1.5.1.1 Suodattimen eritelm ä 
Varmentamistesteissä on kä ytettävä fluorihiilipinnoitettuja lasikuitusuodattim ia tai fluorihiilipohjaisia 
kalvosuodattimia.  Erikoissovelluk siin voidaan käyttää myös erilaisia suodatinmater iaaleja. Kaikkie n 
suodatintyyppien 0, 3 µm  DOP (dioktyyliftalaatti) -keräystehokkuuden on oltava vähintään 99 % kaasun 
pintanopeudella 35–100 cm/s. Kun suor itetaan v astaavuustestejä la borator ioiden välillä tai va lmistajan ja 
hyväksyntäv iranom aisen vä lillä, on kä ytettävä laadultaan täy sin toisiaan vastaavia suodattimia. 
1.5.1.2 Suodattim en koko 
Hiukkassuodattim en pienin halkaisija on 47 mm  (suodatusläpimitta 37 mm). Myös halkaisijaltaan suurempia  
suodattimia v oidaan k äyttää ( 1.5.1.5 kohta).  
1.5.1.3 Ensisijaiset suodattimet ja toissijaiset suodattim et 
Laimennetusta pakokaasusta on otettava  testijakson aikana näytteet sar jaan sijoitetulla suodatinparilla (yksi 
ensisijainen suodatin ja yk si toissijainen suodatin) . Toissijainen suodatin saa sijaita enintään 100 mm virtaussuuntaan 
ensisijaisesta suodattimesta,  eikä se saa kosk ettaa ensisijaista suodatinta. Suodattimet voidaan punnita er ikseen tai 
parina siten, että tahr apuolet ov at vastakkain.  
1.5.1.4 Suodattimen pintanopeus 
Kaasun pintanopeuden suodattimen läpi on oltava 35–100 cm /s. Paineen putoamisen kasvu testin alun ja lopun välillä 
saa olla enintään 25 k Pa. 
1.5.1.5 Suodattimen kuorm itus 
Seuraavassa taulukossa esitetään yleisimpien suodatinkokojen suositellut  vähimm äiskuormitukset. S uurten 
suodattimien v ähimmäisk uormituk sen on oltava 0, 065 mg  1000 mm²:n suodatusalaa kohden. 
Suodattimen halkaisija Suositeltu suodatu salan halkaisija 
(mm) Suosit eltu vähimmäis kuormitus (mg) 
47 37 0,11 
70 6 0 0,25 
90 8 0 0,41 
110 1 00 0,62 
Monen  suodatti men menetelmässä suo siteltu suodat timen vähimmäiskuormitus  kaikkien suodatti mien summalle 
saadaan edel lä esitet yn sovellett avan arvon ja m oodien  kokonaislukumäärän neli öjuuren tulon a. 
1.5.2 Punnitus kammion ja analyysivaa'an eritelmät 
1.5.2. 1 Punnituskammion olosuhteet 
Kammion (tai huoneen), jossa hiukkassu odatti met vakautetaan ja punni taan, lämpötila n on pysyttävä alueel la 295 K 
(22 °C) ± 3 K kaikkien suodatinten vakautuksen ja punnituksen ajan. Kosteus on pidettävä 282,5 K  (9,5 °C) ± 3 K 
kastepis teessä  ja 45 ± 8 prosentin  suhteell isessa kosteudes sa. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/31 FI 
1.5.2.2 Vertailus uodat timen punnitu s 
Kammion (tai huoneen)  ilmassa ei saa olla epäpuhta uksia (esim erkiksi pölyä) , jotka voisiv at laskeutu a 
hiukk assuodattim ille niiden vakauttam isen aikana . Punnitu shuoneen olot saava t poiketa 1.5.2.1 kohdassa  eritellyistä,  
jos po ikkeama kestää  enintään 30 m inuuttia.  Punnituska mmion on täytettäv ä vaaditut eritelmät  ennen henkilö kunnan  
saapum ista sinne.  Ainak in kaksi käyttä mätönt ä vertailusuodatint a tai vertailusuodatinp aria on punnittav a neljän 
tunnin kuluessa  näytteenot tosuodattim en tai -suod atinpar in pu nnitukse sta, mutta mieluim min samana ikaisesti  näiden 
kanssa.  Niiden on oltava saman koko isia ja samasta mater iaalista kuin näyttee nottosuodat timien.  
Jos v ertailusuodattim ien (suod atinpar ien) keskim ääräinen paino muuttuu  yli 10/g109g näytt eenot tosuoda ttimien 
punn itusten väl illä, on kaikki näy tteenottosuodattimet hei tettävä poi s ja pääs tötestit uusittava. 
Jos 1.5.2.1 kohdas sa esi tettyjä pun nituskammio n vakaus kriteerej ä ei täyt etä, mutt a vertailu suodattimen 
(suoda tinparin) punn itus on edell ä esit ettyjen krite erien mukai nen, valmi staja voi joko  hyväksyä  
näytteenottosuodattimien pai not ta i hylä tä tes tit, korjata pun nitushuoneen s äätöjärjes telmän  ja uusi a test in. 
1.5.2.3 An alyys ivaaka 
Kaikkie n suod attimien pai nojen määritt ämise en käyte ttävän anal yysivaa'an tarkkuu den (keski poikke aman) on olt ava 
2 µg ja erotuskyvyn 1 µg ( 1 numero = 1 µg) . 
1.5.2.4 Staa ttisen sä hkön vai kutus ten el imino imine n 
Staat tisen säh kön vaiku tuksen eli minoi miseks i suodattimet on  neutral isoitava ennen pu nnitusta esimerkiks i 
poloniumne utraloijalla tai vaikut ukseltaan vas taavalla laitteella. 
1.5.3 Hiukkas näytteiden mitt aukse n lisäeritel mät 
Kaikki la imenn usjärjest elmän ja  näytt eenot tojärjeste lmän raaka- ja lai mennet un pako kaasu n kanss a kosket uksiin 
joutuvat os at pako putke sta suoda tintelineesee n on suu nniteltava site n, että hi ukkast en keräänt yminen  tai 
muutt umine n on mahdo llisimman  vähäis tä. Kaikki os at on val mistettava sähkö ä joht avista materiaal eista, jotka ei vät 
reagoi pako kaasu n aine osien kans sa, ja ne on  maadoit ettava sähkö isesti säh köstaattisten vaiku tusten es tämis eksi. 
2. MITTAUS- JA NÄYTTEENOTTOMENETELMÄT (NRTC-TESTI)  
2.1 Johdanto 
Testattavan moottorin kaasu-  ja hiukk aspäästöt on mitattava liitteen VI  menetelmillä. Liitteen VI menetelmissä 
kuvataan suositellut analyysijärjestelmät kaasupäästöjä varten ( 1.1 kohta)  ja suositellut hiukkasten laimennus- ja 
näytteenottojärjestel mät ( 1.2 kohta) . 
2.2 Dynamometr i ja testisolun laitteet 
Seuraavia laitteita on käytettävä testattaessa moottoreiden päästöjä moottoridynamometr issä: 
2.2.1 Moottoridynamom etri 
Testeissä on käytettävä m oottoridynamometriä, jonka ominaisuudet riittävät tämän liitteen lisäyksess ä 4 k uvatun 
testisyklin suorittamiseen. Vääntömomentin ja pyörimisnopeuden mittauslaitteil la on voitava mitata teho 
ilmoitetuiss a rajoissa. Lisälaskelmat voivat olla tarpeen. Mittaus laitteist on tarkk uuden on oltava sellainen, ettei 
taulukossa 3 ilmoitettujen lukujen suurimpia toleransseja ylitetä. 
2.2.2 Muut laitteet 
Polttoaineen ja ilman kulutuksen, jäähdytysnesteen  ja voiteluaineen lämpötilan, pakokaasun paineen ja imuilman 
alipaineen, pakokaasun ja imuilman lämpötilan, ilmanpaineen, kosteuden ja polttoaineen lämpötilan mittauslaittei ta 
on käytettävä tar peen mukaan.  Kyseisten laitteiden on oltava taulukossa 3 esitettyjen vaatimusten mukaiset: 
Taulukko 3: Mittauslaitteiden tarkkuus 
Nro Mittauslai te Tarkkuus
1 Moottorin pyör imisnopeus /g177 2 % lukemasta tai /g177 1 % moo ttorin enimmäi sarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi 
 2 Vääntömomentti /g177 2 % lukemasta tai /g177 1 % moo ttorin enimmäi sarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi 
3 Polttoaineenkulutus /g177 2 % moo ttorin enimmäi sarvosta 
4 Ilman kulutus /g177 2 % lukemasta tai /g177 1 % moo ttorin enimmäi sarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi 
L 146 /32 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Nro Mittausl aite Tarkkuus
5 Pakok aasuvirta  /g177 2,5 % lukemasta tai /g177 1,5 % m oottorin enimmäi sarvosta riippuen siitä, kumpi on 
suurem pi 
6 Lämpötilat  /g163 600 K /g177 2 K a bsoluuttinen arvo 
7 Lämp ötilat > 60 0 K /g177 1 % lukemasta 
8 Pakokaasun paine /g1770,2 kPa absoluuttinen ar vo 
9 Imuilm an alipaine /g1770,05 kPa absoluuttinen ar vo 
10 Ilmanpaine /g1770,1 kPa absoluuttinen ar vo 
11 Muut paineet /g1770,1 kPa absoluuttinen ar vo 
12 Absoluuttinen kosteus /g177 5 % lukemasta 
13 Laimennusi lman virta /g177 2 % lukemasta 
14 Laimennett u pakokaasuvirta /g177 2 % lukemasta 
2.2.3 Raakapakoka asuvirta 
Raakapakoka asun päästöjen laskemiseksi ja osavir tauslaimennusjärjestelm än ohjaam iseksi on tiedettävä pakokaasun 
massavir ta. Pakok aasun m assavirr an m äärittäm iseen voidaa n käyttää jotain seuraav ista mene telmistä. 
Päästölaskelm ia varten molempien jäljempänä kuvattujen menetelmien vasteajan on oltava  yhtä suuri tai pienem pi 
kuin ana lysaattorilta vaadittu v asteaika,  siten kuin se on mä äritelty lisäyksessä 2 olevassa 1. 11.1 kohdassa. 
Osavir tauslaimennusjärje stelmän ohja us vaatii nopeampaa vastetta. Tosiaikaisella ohjauksella v arustetun 
osavirtauslaim ennusjärjestelmä n vasteaika saa  olla enintään 0, 3 sekuntia.  Aiemm in tallennettuun testikäyttöön 
perustuvalla ennakoivalla ohjauksella v arustetun osavirtauslaim ennusjärjestelmä n pak okaasuvir ran mittauksen 
vasteaika saa olla enintään 5 sekuntia, kun nousuaik a on enintään 1 sekunti. Laitevalm istajan on ilmoitettava 
järjestelmä n vasteaika. Pakok aasuvirr an ja osavirtauslaim ennusjärjestelmä n yhdistetyt vasteaikav aatimukset on 
esitetty 2. 4 kohda ssa. 
Suora mittausmenetelm ä 
Hetkellisen pakokaasuv irran suor a mittaus voidaan tehdä esim erkik si seur aavilla järjestelmillä: 
– paine-er olaitteet, kuten v irtaussuutin ( yksityiskohtaiset tiedot, ks. standardi ISO 5167:2000)  
– ultraääniv irtausmittar i 
– pyörr evanavir tausmittari.  
Päästöarvovirhe isiin vai kuttavien mitt ausvirhei den vä lttämiseksi on ryhdy ttävä varoto imen piteisiin. Näihi n 
toimenpi teisiin sisältyy laitteen huol ellinen ase ntamine n moot torin pakoj ärjestelmään l aitevalmistajan suos itusten ja 
hyvän  insinööritavan muka isesti. Laitt een as ennu s ei s aa vai kuttaa ete nkään  moott orin s uoritusarvoihi n ja pä ästöihin. 
Virtau smittarien on t äytettävä tau lukossa 3 esi tetyt tarkkuus vaatimuks et. 
Ilman ja  polttoaineen mit tausmen etelmä 
Menetelmään s isältyy ilma virran ja  polttoainevirran mit taus sopivilla virtau smittareilla. Hetkel linen pa kokaa suvirta 
lasketaan seuraava sti: 
GEXHW  = G AIRW + G FUEL (märän pakokaasun mass a) 
Virtaus mittarien o n täyt ettävä tau lukossa 3 esit etyt tarkkuus vaatimukse t, minkä li säksi niiden on  oltava riitt ävän 
tarkkoj a, jott a ne täy ttävät myös  pakokaa suvirran mitta ukselle asetetut tarkkuus vaatimukse t. 
Merkki kaasu n mitt ausmenet elmä 
Menetelmäss ä mitat aan merkkik aasun pitoisuus pakokaa sussa. 
Pakokaa suvirtaan rui skutetaan tun nettu määrä jal okaas ua (esi m. puhda sta heliumia) merkkika asuksi. Kaas u seko ittuu 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/33 FI 
ja laimen ee pakok aasuun,  mutta se ei saa reagoid a pakoputk essa. Kaasun pitoisuus mitata an pakok aasunäy tteestä.  
Merkkikaasun täydellisen sekoittumisen varmistamiseksi pakokaasun näytteenottimen on sijaittava vähintään 1 
metrin tai 30 kertaa pakoputk en halkaisijan mitan päässä, riippu en siitä, kumpi on suurempi, virtauss uunta an 
merkkikaasun ruiskutusp isteestä. Näytteenotin voidaan sijoittaa lähemmäs ruiskutuspi stettä, jos täydellinen 
sekoittuminen varmennetaan vertaamalla merkkikaasupitoisuutta  viitepitoisuuteen, kun merkkikaasu ruiskutetaan 
moottorista virtauss uunta a vastaan. 
Merkkikaasuvirta säädetään sellaiseksi, että merkkikaasupitoisuus jouto käyntino peud ella sekoittum isen jälkeen on 
alhaisempi kuin merkkikaasuanalysaattorin täysi asteikko. 
Pakoka asuvirta l asketaan seuraa vasti: 
/g40/g41aEXHWconc concGG/g45 /g180/g180/g61
mixEXH T
60/g114
jossa 
GEXHW = hetkell inen pakokaa sumass avirta (kg/s) 
GT  =  m erkkikaasuvir ta (cm ³/min) 
conc mix= merkk ikaasun hetkellinen pitoisuus  sekoittumisen jälkeen ( ppm) 
/g114EXH  = pakokaasu n tiheys (kg/m³) 
conc a = merkkikaasun taust apitoi suus imuilmassa (ppm) 
Merkkikaasun  taustap itoisuus ( conc a) voidaan määrittää laskemalla välittömästi ennen testikäyttöä ja testikäytön 
jälkeen mitattujen arvojen keskiarvo.  
Jos taustapitoisuus on alle 1 % merkk ikaasun pitoisuudesta sekoittumisen jälkeen (concmix) suurimmalla 
pakokaa suvirrall a, taust apitoisuus void aan jät tää huo miott a. 
Koko järjes telmän  on täyte ttävä pa kokaasu virran mittau kselle asete tut ta rkkuusvaat imukse t, ja se on kali broita va 
lisäykses sä 2 oleva n 1.11.2 kohd an mukais esti. 
Ilmanvirran ja ilma n ja polt toaineen su hteen  mittaus menete lmä 
Mene telmää n sisältyy  pakomass an las keminen  ilmavirrasta  ja ilman ja po lttoainee n suht eesta. Hetkelli nen 
pakokaa sumas savirta  lasket aan seu raavasti : 
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180/g43 /g180 /g61
/g108st11
A/FG GAIRW EXHW
kun 
5,14 /st/g61FA
/g40/g41
/g40/g414
HC4
CO CO24
CO CO2
CO24
COCO24
CO
4
HC4
CO
10 10 6,907810
3,510
13,510 2
1
45,0 10
210
-100
/g45 /g45/g45
/g45/g45
/g45/g45
/g180 /g43 /g180 /g43 /g180/g180 /g43 /g180
/g247/g247/g247/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231/g231/g231/g231
/g232/g230
/g180/g180
/g43/g180/g180 /g180
/g45
/g215 /g43/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180 /g45/g180
/g61
conc conc concconc conc
concconcconcconc
concconc
/g108
jossa 
A/F st = stoikiometr inen ilm an ja polttoaineen suhde ( kg/kg) 
/g108 = suhte ellinen ilman ja poltt oaineen  suhde 
conc CO2 = kuiva CO 2-pitoisuus (%) 
concCO= kuiva CO-pitoisuus (ppm) 
concHC= HC-pitoisuus (ppm) 
HUO MAUTU S: Laskelmassa viitataan dieselpolttoaineeseen, jonka H/C-suhde on 1,8. 
Ilmavirtamittarin on täytettävä taulukossa 3 esitetyt tarkkuusvaatimukset, käytetyn CO 2-analysaattorin on täytettävä 
2.3.1 ko hdan vaatimukset ja koko järjestelmän on täytettävä pakokaasuvirran mittaukselle asetetut 
tarkkuusvaatimukset. 
Ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitetta, kuten sirkoniumoksidityyppistä anturia, voidaan vaihtoehtoisesti käyttää 
L 146 /34 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
suhteellisen ilman ja polttoaineen suhteen m ittaamiseen 2.3.4 kohda n vaatimusten m ukaisesti. 
2.2.4 Laimennettu pakokaasuv irta 
Laimennetun pakokaasun sisältämien pä ästöjen laske miseksi on tiedettäv ä laim ennetun pak okaasun massavir ta. 
Laimennetun pakokaasun kokonaisvir ta syk lin aikan a (kg/testi)  lasketa an syk lin aikan a mitatuista ar voista ja 
virtauksen m ittauslait teen vastaavista kalibr ointitiedoi sta (V0 PDV: lle, KV CFV:lle ja C d SSV: lle) jollain lisäyksen 3 
kohdassa 2.2.1 kuvatuista menetelmistä. Jos hiukkas- ja kaasupäästönäytteiden kokonaismassa on yli 0,5 % C VS:n 
kokonaisvirrasta, CVS:n virtaus korjataan tai hiukkasnäytevirta palautetaan CVS:ään ennen virtauksen 
mittauslaitetta. 
2.3 K aasuaineosien  määr ittäminen 
2.3.1 Analysaatt orin yleiset er itelmät 
Analysaatt oreiden mittausalueen on sovelluttava pakokaasun aineosien pitoisuuksien mittauksessa vaadittavalle 
tarkkuudelle ( 1.4.1.1 kohta). Analysaatt oreita on suositeltavaa käyttää siten, että mitattu pitoisuus osuu 15 ja 100 
prosentin välille täydestä asteikosta. 
Jos täyden asteikon arvo on 155 ppm (tai ppmC) tai jos käytetään alle 15 prosentin arvoilla r iittävän tarkkoja ja 
erottelukykyisiä tuloksia antavia lukulaitteita (tietokoneet, tietojenkeruulaitteet), myös alle 15 prosenttia täydestä 
asteikosta olevat pitoisuudet  ovat hyv äksyttäviä. Tässä tapauksessa on tehtävä lisäkalibrointeja kalibrointikäyrien 
tarkkuuden v armistamiseksi, liitteen III  lisäyksen 2 k ohta 1.5.5. 2. 
Laitteiston sähkömagneettisen yhteenso pivuuden (EMC) on oltava sellaisella tasolla, että lisävirheet v oidaan 
minimoida.  
2.3.1.1 Mittausvirhe 
Analysaatto ri ei saa poiketa kalibroinnin nimellispisteestä enemmän k uin ± 2 % lukemasta tai ± 0,3 % täydestä 
asteikosta riippuen siitä, kum pi on suurem pi. 
HUOMAUTUS: Tässä vaatimuksessa tark kuudella tarkoitetaan analysaattorin lukem an poikkeamaa 
nimellisist ä kalibrointiarv oista, jotka saadaan k alibrointikaasua käyttäen (/g186  oikea arvo ).
2.3.1.2 Toistettavuus 
Toistettavuuden, joka on määritelmän muk aisesti 2,5 kertaa kym menen peräkkäisen kalibrointi- tai vertailukaasun 
vasteen keskipoikkeama, on oltava enintään ± 1 % täyden asteikon pitoisuudesta kullekin 155 ppm:n (tai ppmC) 
ylittävälle alueelle tai ± 2 % kullekin 155 ppm:n (tai ppmC) alittavalle alueelle. 
2.3.1.3 Koh ina 
Analysaattorin huipusta huippuun -va ste nolla- ja kalibrointi- tai vertailukaasulle minä tahansa kymmen en sekunnin 
jaksona ei saa ylittää kahta prosenttia kaikkien käytettävien alueiden täydestä asteikosta. 
2.3.1.4 Nollapisteen poikkeama 
Nollapisteen poikke aman on  oltava tun nin aikana  alle 2  % alimma n käyte ttävän alu een tä ydestä asteikosta. 
Nollavast eeksi  määritel lään keskimä äräine n vast e, kohin a mukaan  luettuna, noll akaas uun 30 seku nnin ajan jakson 
aikan a. 
2.3.1.5 A steikon poikke ama 
Asteikon po ikkeama n on ol tava t unnin aikana al le 2 % al imman käy tettävän  aluee n täyd estä asteikosta. Aste ikko 
määrite llään as teikkovas teen ja nol lavas teen välis eksi eroksi. A steikkova steeksi määritel lään keskimä äräine n vast e, 
kohina mukaa n lue ttuna, nol lakaa suun 30 se kunn in ajanjakson aikana . 
2.3.1.6 Nousua ika 
Raakapako kaasu n anal yysissä mitta usjärjestelmään as ennetun analy saattorin nous uaika saa ol la korkei ntaan 2,5 
sekuntia. 
HUOMA UTUS: Pelkän  analy saattorin vaste ajan arvioin ti ei yksin  riitä s elkeä sti määritt elemä än sitä, sop iiko 
koko jä rjestelmä muu ttavatilaiseen testaukseen. Til avuud et ja eri tyisesti järje stelmässä olevat 
tyhjät tilavuudet eivät  vaikut a aino astaan s iirtoaikaa n näyt teenottimesta ana lysaattoriin, vaan 
ne vaik uttavat myö s nou suaikaan . Myös  analy saattorin sisäiset siirtoajat määritel lään 
analysaattorin vast eajaksi, kut en NOx-anal ysaattorin muun nin tai ved enerot in. Koko 
järjestelmän vas teajan määrit telyä kuvat aan li säyks essä 2 ole vassa 1.11.1 ko hdassa. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/35 FI 
2.3.2  Kaasun kuivaus 
Kaasun kuivauksee n sovelleta an samoja eritelmiä kuin NRSC -testisy kliin (ks. 1.4.2 kohta edellä ) jäljempänä 
kuvatu lla tava lla. 
Mahdo llisen kaasun kuivausl aitteen  vaikutuksen mitatt avien kaasujen  pitoisu uteen on olta va mahdollisi mman pieni. 
Kemiall isia kuivaus laitteita ei saa käytt ää veden poi stami seen näyttee stä. 
2.3.3  Analy saatto rit 
Analy saatto reihin sovelle taan samoja eritelmiä  kuin NRSC-testi sykliin  (1.4. 3 kohta) jäljempänä kuvatull a tavalla. 
Mitattava t kaasut  on analys oitava seuraavil la lait teilla. Ei-lineaa risissa anal ysaat toreis sa saa käyt tää lin eariso ivia 
piirejä. 
2.3.3. 1 Hiilimonoksidin (CO) analyysi 
Hiilimono ksidian alysaat torin on oltava tyypil tään ei-dispe rsiivinen inf rapuna-absorptio analysa attori (NDI R). 
2.3.3.2 Hiilidioksi din (CO 2) analyysi 
Hiilidioksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (ND IR). 
2.3.3.3 Hiilivetyjen (HC ) analyysi 
Hiilivetyanalysaattorin on oltava tyypiltään lämmitetty liekki-ionisaatioilmaisin (HF ID), jo nka ilmaisinta, venttiilejä, 
putkistoja ja mu ita osia lämmi tetään siten, että kaasun lämpötilana voidaan pitää 463 K (19 0 °C) ± 10K. 
2.3.3 .4 Ty pen oksidien (NOx) an alyysi 
Typen oksi dien ana lysaa ttorin on  oltava tyypi ltään  kemilumines enssi-ilmais in (CLD) tai lämmitett y 
kemiluminesens si-ilmaisin (HCLD), jossa on NO 2/NO- muunnin,  jos mittaus tehdään kuivana . Jos m ittaus tehd ään 
märkänä,  on käytettäv ä HCLD- analysaattor ia, jonka muuntime n läm pötilan on  oltav a yli 328 K  (55 °C) , jos 
vesijäähdyty skokeen (liitteen III lisäyksen 2 kohta 1. 9.2.2) tulos on tyydyttäv ä. 
Sekä CLD:n että H CLD:n osalta nä ytteenottokä ytävän seinämät pidetään lämpötilassa 328 K  – 473 K  (55 °C – 200 
°C) m uuntimeen asti k uivana tapahtuvassa mittaukse ssa ja analysaattor iin asti märkänä tapahtuvassa mittaukse ssa. 
2.3.4 Ilman ja polttoaineen suhteen mittaam inen 
Edellä 2.2.3 kohdassa m äärite llyn pa kokaa suvirr an m äärittä miseen käytettäv än ilm an ja polttoaineen suhteen 
mittauslaitteen  on oltava sirkon iumoksidity yppinen laaja- alueinen ilma- polttoainesuhdeantur i tai lambda- anturi.  
Antur i on kiinnitettävä suoraan pakoputkeen kohdassa , jossa  pakokaasun lämpötila on riittävän korkea estämään 
veden kondensoitumisen. 
Antur in ja siihen kiinteästi liittyvien elektronist en laitteiden tarkkuude n on oltava seuraavissa rajoissa: 
/g177 3 % lukemasta /g108 < 2 
/g177 5 % lukemasta 2 /g163/g108 < 5 
/g177 10 % lukemasta 5 /g163/g108
Edellä mää ritellyn tarkku uden saavuttamiseksi anturi on  kalibroitava laitevalmistajan ohj eiden muk aisesti. 
2.3.5 Kaas upäästöjen näy tteenotto 
2.3.5.1 Raakapakoka asuvirta 
Raakapakoka asun päästöjen laskemiseen sovelletaan samoja eritelm iä kuin NRSC-testisykliin (1.4.4 kohta) 
jäljempänä kuvatulla tavalla.  
Kaasu päästöjen näy tteenottimet  on sij oitettava ain akin 0,5 metrin  tai kol me kertaa pa kopu tken halkai sijan mit an 
päähän – riip puen  siitä, kumpi on  suuremp i – virtau ssuuntaa vast aan pa kokaas ujärjestelmän  poistoaukosta 
mahdo llisuuksien mukaan  ja riit tävän  lähel le moot toria, jotta void aan varmis taa, et tä pako kaasu n lämpö tila on ant urin 
kohdal la vähin tään 34 3 K (70 °C). 
L 146 /36 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Siinä tapa uksessa, että k ysymykse ssä on monisylinterine n moottori,  jossa on haar oitettu pakosar ja, 
näytteenottoputken suu tulee sijoittaa r iittävän pitk älle v irtaussuuntaan,  jotta varmistetaan,  että näyte e dustaa 
keskimä äräistä pakokaasupää stöä kaik ista sylinter eistä. Jos monisylinter isessä moottor issa, esimer kiksi V-
moottorissa,  on selkeästi toisistaan erillään olevat pakosar jat, näyte v oidaan ottaa kustakin ryhm ästä er ikseen ja  
laskea pakokaasun keskimä äräiset päästöt. Myös muita menetelmiä , joiden on osoitettu vastaav an edellä mainittuja 
menetelmiä , voidaan käyttää.  Pakokaasupäästöjen laskennassa on  käytettävä pakokaasun kokonaisma ssavirtaa.  
Jos pa kokaasun koostum ukseen  vaikute taan jollakin  jälkikäsittelyjär jestelm ällä, pakokaasunäyte  on otettav a 
virtaussuuntaa  vastaan tällaisesta  laitteesta I vaihee n testeissä ja virtaussuuntaan tällaisesta  laitteesta II vaiheen 
testeissä.  
2.3.5.2 Laimennettu pakokaasuv irta 
Jos käytetä än täysv irtauslaimennusjär jestelmää,  sovelletaa n seur aavia eritelm iä.
Moottorin ja täysvirtauslaim ennusjärjestelmä n välisen pakoputk en on oltava liitteen VI vaatimusten m ukainen. 
Kaasupäästöjen näytteenotin ( näytteenottimet)  on asennettava laimennustunneliin hiuk kasten nä ytteenottimen lähelle 
kohtaan, jossa laimennusilm a ja pakokaasu ovat hy vin sek oittuneet. 
Näytteenotto voidaan yleensä tehdä  kahdella tav alla: 
– epäpuhtauksia kerätään näyte pussiin koko syklin ajan ja mitataan testin päätyttyä, 
– epäpuhtauksia kerätään jatk uvasti ja ne integr oidaan k oko syk lin ajalle; tämä menetelmä  on pakollinen H C:n 
ja NOx:n osalta. 
Taustapitoisuuksista k erätään näytteet näy tepussiin ylempää  laime nnustunnelista, ja taustapitoisuudet vähennetä än 
päästöpitoisuuksista lisäyksessä 3 oleva n 2.2.3 kohdan mukaisesti.  
2.4 Hiukkasten määr ittäminen 
Hiukkasten määr ittäminen v aatii laim ennusjärjestelmä n. Laimennus voidaan toteuttaa joko 
osavirtauslaim ennusjärjestelmä llä tai täysvirtauslaim ennusjärjestelmä llä. Laimennusjär jestelmän virtausk apasiteetin 
on oltava  riittävä e stämään täysin ve den k ondensoituminen laim ennus- ja näytteenottojär jestelmiin ja pitämään 
laimennetun pakokaasun lämpötila 315 K:n ( 42 °C) ja 325 K:n ( 52 °C) välillä v älittömästi v irtaussuuntaa vastaan 
suodattimien pitim istä. Laimennusilma sta saa poistaa kosteuden ennen sen johtamista laim ennusjärjestelmä än, jos 
ilman k osteus on suuri. Jos ulkoilma n läm pötila on alle 293 K (20 °C),  laime nnusilma on suositeltavaa esiläm mittää 
lämpötilan y lärajan 303 K (30 °C) yläpuole lle. Laimennusilma n läm pötila saa kuitenkin olla enintään 325 K (52 °C) 
ennen pak okaasun johtam ista laimennustunneliin.  
Hiukka sten näyt teenotin on as ennettava lähe lle kaasu päästöjen näy tteenotinta, ja ase nnuksen on olt ava 2.3.5 ko hdan  
säänn östen mukainen . 
Hiukka sten mass an määrit tämis eksi tarvita an hi ukkas ten n äytteenottojärjestelmä, hiu kkast en näy tteenottosuodattimet, 
mikrogrammavaa ka ja pu nnituskammio, jo nka lämp ötila ja ko steus on  sääde lty. 
Osavi rtaus laimennu sjärjestelmän  eritel mät 
Osavi rtaus laimennu sjärjestelmä on  suun niteltava haj ottamaan  pakokaa suvirta kaht een os aan, jo ista pien empi 
laimenne taan ilmal la ja j ota sen jäl keen käy tetään hi ukkas ten mi ttaukseen. Tämän  vuoksi  on ole nnaisen tärkeää, et tä 
laimennu ssuhde mää ritetään erit täin tarkas ti. Pakoka asuvirta voi daan jakaa eri men etelmillä, joll oin käytet tävä 
jakomenet elmä mää rää käyte ttävät näy tteenottolaitteet ja -menet telyt varsi n pitkälle (liit teen VI kohta 1.2.1.1). 
Osavi rtaus laimennu sjärjestelmän  ohja us vaa tii nopea a järjes telmävast etta. Järjes telmän muun nosaika mää ritetään 
lisäykse n 2 kohd assa 1.11.1 ku vatulla menete lmäll ä. 
Jos pakokaa suvirran mitta uksen (ks. edel linen koh ta) ja os avirta usjärjestelmän yhd istetty muunn osaika al le 0,3 
sekuntia, voida an käyt tää to siaikaista ohja usta. Jos  muunn osaika on  yli 0,3 s ekunt ia, on käy tettävä ai emmin 
tallennettuun testikäyt töön perus tuvaa enna koiva a ohj austa. Täss ä tapa uksessa nous uaika saa ol la eni ntään 1 seku nti 
ja yhd istelmän  viive en intään 10  sekun tia. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/37 FI 
Järjestelmä n kokonaisv aste on su unniteltav a siten, että varmisteta an pakok aasun massav irtaan suhteutettu  edustava 
hiukk asnäyte,  GSE. Suhteen määr ittämiseks i on tehtävä regr essioan alyysi G SE:n ja G EXHW välillä vähin tään 5 Hz: n 
tiedonkeruut aajuu della, ja seuraavat  kriteerit on tä ytettävä: 
– GSE:n ja G EXHW:n väli sen regressi oanal yysin korrelaati okertoi men r2 on oltava vähintään 0,95. 
– GSE:n ja G EXHW:n väli nen est imaati n keskivi rhe saa oll a enint ään 5 % GSE:n enimmäisarvosta. 
– Regressiol injan G SE-leikkaus saa olla enintään /g177  2 % GSE:n enimmäisarvosta. 
Vaihtoehtoi sesti voidaan  tehdä esitesti , ja esites tin pakokaasumassa virtasignaalia voidaan käyttää hiukkasj ärjestelmän 
näytevirran ohjaukseen ("ennakoiva ohjaus"). Tällainen menettely on tarpeen, jos hiukkasjärjestelmän muunnosai ka, 
t50,P, ja/tai pakokaasu massavirtas ignaali n muunnosa ika, t 50,F, on yli 0,3 sekuntia. Osavirtausl aimennus järjeste lmän 
oikea ohjau s saavutet aan, jos G SE:n ohjaukseen käytett ävän esitesti n G EXHW,pre :n aikame rkkiä siirretää n 
"ennakointiajalla" t50,P + t 50,F. 
GSE:n ja G EXHW:n väli sen korrelaa tion määrittämis een käyte tään varsi naisen tes tin ai kana kerätty jä tie toja siten , että 
GEXHW:n aikaa  mukautet aan G SE:hen li ittyvä llä t 50,F:llä (t 50,P:tä ei käytetä  ajan mukauttamis een). G EXHW:n ja G SE:n 
välinen aikasiirtymä on siis niid en lisäyksess ä 2 olevan 2.6 kohdan mukaisesti määriteltyje n muunnosaikojen  välinen 
ero. 
Osavirtauslaimennu sjärjestelmis sä on kiinnitett ävä erityistä huomiota näytevirran GSE tarkkuuteen, jos sitä ei mitata 
suoraan, vaan se määritetään virtauseron mittauksella: 
GSE = G TOTW – G DILW 
Tässä  tapauks essa /g177 2 prosentin tarkkuu s GTOTW:lle ja G DILW:lle ei rii tä takaamaan  GSE:n riittävää tarkkuutta. Jos 
kaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, eron suurimm an virheen on oltava sellainen, että GSE:n tark kuus on ± 
5 %, k un laimennuss uhde on alle 15. Se voidaan laskea ottamalla kunkin lait teen virheistä neliöll inen keskiarvo. 
GSE:n riittävä tarkkuus voidaan saavuttaa jollain seuraavist a menetelmistä: 
a) GTOTW:n ja G DILW:n ab soluuttinen tarkku us on  /g1770,2 %, m ikä ta kaa sen, että GSE:n tarkkuus on /g163  5 %, kun  
laimennussuhde on 15. Suuremm illa laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä. 
b) Kalibroidaan GDILW suhteessa G TOTW:iin siten, ett ä saavute taan samat  GSE:n tarkkuudet kuin a k ohdassa . 
Yksityiskoht aisia tieto ja tällaises ta kalibroinnist a on annettu lisäykses sä 2 olevassa 2.6 kohdassa. 
c) GSE:n tarkkuus määr itetään epäsu orasti laimennuss uhteen tarkkuudesta, joka määritetään mer kkikaasulla, 
esim. CO 2:lla. Tässäkin tapauksessa saavutetaa n a kohdan menetelm ää vastaavat GSE:n tarkkuudet. 
d) GTOTW:n ja G DILW:n ab soluuttinen tarkku us on  /g177 2 % täydestä asteikosta, GTOTW:n ja G DILW:n eron suu rin virhe 
on 0,2 %  ja epäl ineaarisu usvirhe on /g177 0,2 % suurim masta testin aikana havaitusta G TOTW:sta. 
2.4.1 Hiukkast en näytt eenot tosuodatt imet 
2.4.1.1 Suodatt imen eritelmä 
Varmentamist esteissä on käyt ettävä fl uorihii lipinnoitettuja las ikuitusuodattimia tai flu orihiil ipohjaisia 
kalvosu odatt imia. Erikoisso velluks iin void aan käyttä ä myös erilais ia suod atinmat eriaalej a. Kaikkien 
suodatintyyppie n 0,3 µm D OP (dioktyylif talaatti) -keräysteho kkuuden  on oltava vähi ntään  99 % kaasun 
pintanope udell a 35–100  cm/s. Kun suoritet aan vasta avuust estejä laborato rioiden  välillä  tai valmist ajan ja 
hyväksyn täviranomai sen väli llä, on käytet tävä laadu ltaan  täysin  toisi aan vasta avia suod attimia. 
2.4.1.2 Suodattimen koko 
Hiukkass uodat timen pie nin hal kaisija on 47 mm (suodatu släpimitta 37 mm).  Myös hal kaisijaltaan suurempi a 
suodattimia voidaan  käyttää (2.4.1.5 kohta). 
2.4.1.3 Ensisi jaiset suod attimet ja tois sijaiset suodat timet 
Laimenne tusta pakokaasu sta on ot ettava te stijakson aika na näytt eet sarjaan  sijoi tetulla suod atinp arilla (yksi 
ensisijainen su odati n ja yksi toi ssijainen  suodat in). Toissi jaine n suoda tin saa  sijait a enintä än 100 mm virtaussu untaa n 
ensisijaisesta suod attimesta, eikä se saa  koskettaa  ensis ijaista su odati nta. Suodat timet void aan punn ita eriksee n tai 
parina sit en, että tahrapu olet ovat  vastakkain . 
2.4.1.4 Suodattimen pintanop eus 
Kaasun  pintan opeud en suod attimen läpi on ol tava 35–1 00 cm/s. Paineen  putoamis en kasvu tes tin alu n ja lopun välill ä 
saa oll a enintä än 25 kPa. 
L 146 /38 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
2.4.1.5 Suodattim en kuorm itus 
Seura avassa taulukossa esitetää n yleisim pien suodatinkok ojen suositellut vähimm äiskuorm itukset. Suurten 
suodattim ien v ähimm äiskuor mituk sen on  oltav a 0,065 m g 1000 m m²:n suod atusalaa kohden.  
Suodatt imen halkais ija 
(mm) Suosit eltu suo datus alan läpi mitta 
(mm) Suosit eltu vähimmäis kuormitus 
(mg) 
47 37 0,11 
70 6 0 0,25 
90 8 0 0,41 
110 1 00 0,62 
2.4.2 Punnitus kammion ja analyysivaa'an eritelmät 
2.4.2. 1 Punnituskammion olosuhteet 
Kammion (tai huoneen), jossa hiukkassu odatti met vakautetaan ja punni taan, lämpötila n on pysyttävä alueel la 295 K 
(22 °C) ± 3 K kaikkien suodatinten vakautuksen ja punnituksen ajan. Kosteus on pidettävä 282,5 K  (9,5 °C) ± 3 K 
kastepis teessä  ja 45 ± 8 prosentin  suhteell isessa kosteudes sa. 
2.4.2. 2 Ver tailusuodat timen punnitus 
Kammion (tai huoneen) ilmassa ei saa olla epäpu htauksi a (esimerkiksi pölyä), jotka voisivat  laskeutua 
hiukkass uodatt imille niid en vakauttamisen  aikana. Punnitushuo neen olot saavat  poiketa 2.4.2.1 kohdassa eritellyis tä, 
jos poikkeama kestää enin tään 30 minuutt ia. Punnituskammion on täyt ettävä vaaditu t eritelmät ennen henkilö kunnan 
saapumis ta sinne. Ainaki n kaksi käyttämätöntä  vertailusuodat inta tai vertailus uodati nparia on punnit tava neljän 
tunnin  kuluessa näytt eenotto suodat timen tai -suodati nparin punnit uksesta , mutta mieluimmin samanaikaises ti näiden 
kanssa. Niiden on oltava saman kokois ia ja samasta materiaalis ta kuin näytteen ottos uodatt imien. 
Jos vertailus uodatt imien (suodati nparien) keskimääräinen paino muuttu u yli 10 /g109g näytt eenot tosuoda ttimien 
punn itusten väl illä, on kaikki näy tteenottosuodattimet hei tettävä poi s ja pääs tötestit uusittava. 
Jos 2.4.2.1 kohdas sa esi tettyjä pun nituskammio n vakaus kriteerej ä ei täyt etä, mutt a vertailu suodattimen 
(suoda tinparin) punn itus on edell ä esit ettyjen krite erien mukai nen, valmi staja voi joko  hyväksyä  
näytteenottosuodattimien pai not ta i hylä tä tes tit, korjata pun nitushuoneen s äätöjärjes telmän  ja uusi a test in. 
2.4.2.3 An alyys ivaaka 
Kaikkie n suod attimien pai nojen määritt ämise en käyte ttävän anal yysivaa'an tarkkuu den (keski poikke aman) on olt ava 
2 µg ja erotuskyvyn 1 µg ( 1 numero = 1 µg) . 
2.4.2.4 Staa ttisen sä hkön vai kutus ten el imino imine n 
Staat tisen säh kön vaiku tuksen eli minoi miseks i suodattimet on  neutral isoitava ennen pu nnitusta esimerkiks i 
poloniumne utraloijalla tai vaikut ukseltaan vas taavalla laitteella. 
2.4.3 Hiukkas näytteiden mitt aukse n lisäeritel mät 
Kaikki la imenn usjärjest elmän ja  näytt eenot tojärjeste lmän raaka- ja lai mennet un pako kaasu n kanss a kosket uksiin 
joutuvat os at pako putke sta suoda tintelineesee n on suu nniteltava site n, että hi ukkast en keräänt yminen  tai 
muutt umine n on mahdo llisimman  vähäis tä. Kaikki os at on val mistettava sähkö ä joht avista materiaal eista, jotka ei vät 
reagoi pako kaasu n aine osien kans sa, ja ne on  maadoit ettava sähkö isesti säh köstaattisten vaiku tusten es tämis eksi." 
6) Muutetaan lis äys 2 se uraavast i: 
a) Muutetaan ots ikko seu raavast i: 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/39 FI 
"LISÄYS  2 
KALI BROI NTIMEN ETTELY (NRSC, NRTC1)" 
b) Muutetaan 1.2.2 kohta seuraavasti: 
Lisät ään nykyis en teksti n jälkeen  seuraavat kohda t:  
"Tämä tarkkuus tarkoit taa sit ä, että sekoit ukseen  käytettävä t primaarikaasut  on pystyt tävä määrittämää n vähintä än 
/g177 1 prosentin tarkkuudella ja että määrityksen on perustuttava kansallisiin tai kansainvälisiin kaasustandardeihin. 
Tarkastus suoritetaan 15 ja 50 prosentin välillä täydestä asteikosta kunkin sellaisen kalibroinnin osalta, jossa 
käytetään sekoituslaitetta. Jos ensimmäi nen tarkastus epäonnistuu, voidaan suorittaa lisätarkastus jollain toisella 
kalibrointikaasulla. 
Vaihtoehtoisesti sekoituslaite voidaan tarkastaa lineaarisella instrume ntilla, esimerkiksi käyttämällä NO-ka asua 
CLD:n kanssa. Instrume ntin vertailuarvo asetetaan suoraan instrumenttiin yhdistetyllä vertailukaasulla. Sekoituslaite 
on tarkastettava käytetyissä asetuksissa, ja nimellisarvoa on verra ttava instrume ntin mitattuun pitoisuuteen. Täm än 
erotuksen on oltava kussakin pisteessä ± 1 % nimellisarvosta. 
Muita hyvään insinööritapaan perustuvia men etelmiä voidaan käyttää kaikkien osapuolten etukäteen antamalla 
suostumuksella. 
HUOM AUTUS: Analysaattorin tarkan kalibrointikäyrän määrittämisessä suositellaan käytettävän 
tarkkuuskaasunjakajaa, jonka tarkkuus on /g177 1 %. Laitevalmistajan on kalibroitava 
kaasunjakaja." 
c) Muutetaan 1.5.5.1 kohta seuraavasti: 
i) Korvataan ensimmä inen v irke seuraavasti: 
"Analysaattor in kalibrointik äyrä laadita an ain akin kuudella kalibr ointipisteellä (nollaa  lukuun ottam atta),  
jotka jakautuv at mahdollisimm an tasa isesti." 
ii) Korvataan kolmas alakohta seuraa vasti: 
"Kalibr ointikäyr ä saa  poik eta enintään ± 2 % kunk in kalibrointipiste en nim ellisarv osta ja enintään ± 0,3 % 
täydestä asteikosta nollakohdassa. " 
d) Korvataan 1.5.5.2 kohdan viimeine n alak ohta seu raavasti: 
"Kalibr ointikäyr ä saa  poik eta enintään ± 4 % kunk in kalibrointipiste en nim ellisarv osta ja enintään ± 0,3 % täydestä 
asteikosta nollakohdassa. " 
e) Korvataan 1.8.3 kohta seu raavasti: 
"Hapen vaikutus määr itetään otettaessa analysaattor i käyttöön ja  laajoje n huoltoje n jälk een. 
Valitaan  sellaine n alue , jossa hape n vaikutuksen  määrittä misessä käytettäv ät kaasut ov at yle mmän  50 prosentin 
alueella.  Testin suor ittamisen aikana uunin läm pötilan on  oltav a vaatimusten mukaine n. 
1.8.3.1 Hapen vaikutuk sen m äärittä misessä käytettäv ät kaasut 
Hapen vaikutuk sen m äärittä misessä käytettäv ien k aasujen on sisällettä vä propaa nia, jossa on 350 ppm C /g177 75 
ppmC hiilivetyä. Pitoisuusarvo o n mä äritettävä kalibrointikaasujen toleransseille kaikkien hiilivetyjen ja 
epäpuhtauksien kro matografisella analyysillä tai dynaamisella sekoituksella. Hap ella varu stetun typen on 
toimittava tärkeimpänä laimennusaineena. Di eselmoottoreiden testaukseen tarvittavat sekoitukset ovat 
seuraavat: 
O2-pitoisuus Täyttökaasu 
21 (2 0 – 2 2) Typp i 
10 (9  – 22 ) Typp i 
5 (4 –  6) Typp i 
1Kalibroin timen ettely on sama NR SC- ja  NRTC-testeille 1.11 ja 2.6 kohdassa es itettyjä vaatim uksia lu kuun ottam atta. 
L 146 /40 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
1.8.3.2 Menettely
a) Analysaattori nollataan. 
b) Analysaattorin vertailukaasun arvoksi asetetaa n 21 prosentin happisekoitus. 
c) Nollavaste tarka stetaan uudelleen . Jos vasteen arvo on muuttunut y li 0,5 % täydestä asteik osta, toistetaan a ja 
b alak ohta. 
d) Syötetään hapen v aikutuksen määr ittämisen 5 prosentin ja 10 prosentin kaasut. 
e) Nollavaste tarka stetaan uudelleen . Jos vasteen arvo on muuttunut y li ± 1 % täydestä asteik osta, testi 
toistetaan. 
f) Hapen vaikutus (%O 2I) kun kin d alakohdassa tarkoitetun seoksen osalta lasketaan seuraavasti: 
/g40/g411002 /g215/g45/g61
BCBIO
A = b alakohda ssa käytetyn vertailukaasun hiilivetypitoisuus (ppm C) 
B = d alakohda ssa käytettyjen hapen vaikutuksen määrittämisen vertailukaasujen hiilivetypitoisuu s (ppm C) 
C = analysa attorivaste 
/g40/g41DAppmC /g61
D = prosen ttiosuus A:sta joh tuvasta täyde n asteikon anal ysaattorivast eesta. 
g) Hapen  vaikut uksen prose nttiosuuden (%O 2I) on oltava alle ± 3,0 % kaikkien vaadittujen hapen vaikutuksen 
määrittämisessä käytettyjen kaasujen osalta ennen testausta. 
h) Jos hapen vaikutus on yli ± 3,0 %, v almistajan ohjeiden ylä- ja alapuolella olevaa ilmavirtaa on säädettävä 
portaittain ja 1.8.1 ko hta toistettava kunkin virra n osalta. 
i) Jos hapen vaikutus on yli ± 3,0 % ilmavirran säätämisen jälkeen, polttoainevirtaa ja sen jälkeen näytevirtaa 
muutetaan ja 1.8.1 ko hta toistetaan kunkin uuden asetuksen osalta. 
j) Jos hapen vaikutus on edelleen yli ± 3,0 %, a nalysaattori, FID-po lttoaine tai polttimen ilma on korjattava tai 
vaihdettava ennen testausta. Se n jälkeen tässä kohdassa esitetty men ettely toistetaan korjatuille tai 
vaihdetuille laitteille tai kaasuille. 
f) Muutetaan 1.9.2.2 ko hta seuraavasti: 
i) Korv ataan ensimmäinen alakohta seuraavasti: 
"Tätä tar kistusta käytetään ainoastaan kostean kaasun konsentraatiomittauksiin. V eden vaime nnuksen 
laskemisessa on otettava huomioon NO- vertailukaasun laimentaminen ve sihöyryllä ja seoksen 
vesihöyrykonsentraation määrittäminen testauksen aikana odotettuun ar voon. (H)CLD-analysaattorin läpi 
johdetaan  
NO-vertailukaasua,  jonka konsentraatio on 80–100 prosenttia tavallisen k äyttöalueen koko asteikosta, ja NO-
arvo kirjataan arvona D. NO-vertailukaasu kuplitetaan tämän jälkeen huoneenlämpöisen v eden läpi ja 
johdetaan (H )CLD- analysaattorin läpi, jonka jälkeen NO-arvo kirjataan arvona C. Veden lämpötila 
määritetään ja kir jataan F:nä. Seoksen ky lläisen vesihöyryn paine, joka vastaa kuplitusveden läm pötilaa F, on 
määritettävä ja kir jattava ar vona G. Seoksen vesihöyr ykonsentraatio ( H, prosentteina) lasketaan seuraav asti:" 
ii) Korva taan kolmas alakohta seuraav asti: 
"ja kir jataan De:nä.  Dieselpakokaasun osalta kokeen aikana suurin odotettavissa oleva pakok aasun 
vesihöyrypitoisuus (%)  arvioidaan pakokaasun CO 2-enimmäispitoisuudesta tai laimentamattomasta 
CO 2-vertailukaasupitoisuudesta (A, mitattuna 1.9. 2.1 k ohdan mukaisesti) olettaen, että polttoaineen atomien 
H/C-suhde on 1,8:1, seuraavasti:" 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/41 FI 
g) L isätään kohta seuraa vasti: 
"1.11 NRTC-testissä tehtäviä raakapakok aasumittauk sia koskevat lisäkalibr ointivaatim ukset 
1.11. 1 Analyy sijärjestelm än vasteajan tarkastaminen 
Vasteaja n arvioinnissa käytettäv ien jär jestelmän asetusten on oltav a täsm älleen samat kuin testikäytön 
mittaukse ssa (eli ana lysaattor in paine , virrat, suodatinasetukset ja kaikki muut vasteaik aan v aikuttav at 
muuttujat) . Vasteaik a määrite tään te kemä llä suor a kaasukytk entä n äytteenottim en im uaukkoo n. 
Kaasuky tkennän on tapa hduttava alle 0, 1 sek unnissa. Testissä käytettäv ien k aasujen on aihe utettava 
pitoisuudenmuutos,  joka on vähintään 60 % täydestä asteikosta.  
Kunki n yksi ttäisen kaas uaineosan pi toisuus on ki rjattava. Vaste ajaks i määrit ellään kaa sunkytken nän j a 
kirjat un pi toisuuden as ianmu kaisen muut oksen väli nen ai kaero. Järje stelmän vas teaika (t 90) koost uu vii veest ä 
mittausanturiin ja  antu rin nou suajasta. Viive eksi määritel lään aika muu toksesta (t0) siihen, kunnes vaste on 10 
% lopullisesta lukemasta (t10). No usuajaksi määritellään 10 % ja 90 % lopullisesta lukemasta olevien 
vasteiden välinen aika (t90 – t10). 
Analysaattori- ja pakovirtasignaalien aikojen yhdenmukaistamista varten raakapakokaasun mittauksessa 
muunnosajaksi määritellään aika muutoksesta (t0) siihen, kun nes vaste on 50 % lopullisesta lukemasta (t50). 
Järjestelmän vasteaika saa olla enintään 10 sekuntia ja nousuaika enintään 2,5 sekuntia kaikille rajoitetuille 
aineosille (CO , NOx, H C) ja kaikilla käytetyillä mittausalueilla. 
1.11.2 Pakokaasuvirran mittaamiseen tarkoitetun me rkkikaasuanalysaattorin kalibrointi 
Jos käytetään me rkkikaasupitoisuuden mittaamiseen tarkoitettua analysaattoria, se on kalibroitava 
standardikaasua käyttämällä. 
Kalibrointikäyrä laaditaan ainakin kymm enellä kalibrointipisteellä (nollaa lukuun ottamatta), jotka jakautuvat 
siten, että puolet pisteistä sijaitsee välillä 4 % – 20 % analysaattorin täydestä asteikosta ja loput välillä 20 % – 
100 % täydestä asteikosta. Ka librointikäyrä lasketaan pienimmän neliösumm an men etelmällä. 
Kalibrointikäyrä saa poiketa kunkin kalibrointipisteen nimellisarvosta enintään ± 1 % täydestä asteikosta 
alueella, joka on 20 % – 100 % täydestä asteikosta. Lisäksi kalibrointikäyrä saa poiketa nimellisarvosta 
enintään ± 2 % alueella, joka on 4 % – 20 % täydestä asteikosta. 
Ennen testikäyttöä analysaattori on nollattava ja asetettava vertailukaasun arvot käyttämällä nollakaasua ja 
vertailukaasua, jonka nimellisarvo on yli 80 % analysaattorin täydestä asteikosta."
h) Korv ataan 2.2 ko hta seuraavasti: 
"Kaasun virtausmittareiden tai virtauksen mittauslaitteiden kalibroinnin on perustuttava kansallisiin ja/tai 
kansainvälisiin standardeihin. 
Mittausvirhe saa olla enintään ± 2 % lukemasta. 
Osavirtauslaimennusjärjestelmissä on kiinnitettävä erityistä huomiota näytevirran GSE tarkkuuteen, jos sitä ei mitata 
suoraan, vaan se määritetään virtauseron mittauksella: 
GSE = G TOTW – G DILW 
Tässä  tapauks essa /g177 2 prosentin tarkkuu s GTOTW:lle ja G DILW:lle ei rii tä takaamaan  GSE:n riittävää tarkkuutta. Jos 
kaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, eron suurimm an virheen on oltava sellainen, että GSE:n tark kuus on ± 
5 %, k un laimennuss uhde on alle 15. Se voidaan laskea ottamalla kunkin lait teen virheistä neliöll inen keskiarvo." 
i) Lisätään kohta seuraavasti:  
"2.6 Osavirtauslaimennusjärjestelmää koskevat lisäkalibrointivaatimukset 
2.6.1 Määräajoin tehtävä kalibrointi 
Jos näytekaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, v irtausmittari tai vir tauksen mittauslaite on 
kalibroitava jollakin seuraavista menetelmistä siten, että tunneliin menevä näytevirta GSE täyttää  lisäyks essä 1 
olevas sa 2.4 kohdas sa esit etyt tarkkuus vaatimuks et: 
GDILW:n virta usmittari kytket ään sa rjaan GTOTW:n virtaus mittarin  kanssa ja näi den kahden  virtausmitt arin 
väline n ero kalibroida an vähint ään viide ssä pi steessä sit en, että virtaus arvot on jaett u tasai sin väle in 
alhai simman tes tin aikan a käytetyn  GDILW-arvon ja testis sä käytet yn G TOTW-arvon välille. Laimenn ustunneli  
voidaa n ohitt aa. 
L 146 /42 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Kalibroitu massavir talaite k ytketään sarjaan G TOTW:n virtaus mittarin  kanssa ja tarkkuus  tarkasteta an test issä 
käytety llä arvolla . Tämän jälkeen kalib roitu mass avirtalai te kytketää n sarjaan G DILW:n virtaus mittarin  kanssa 
ja tarkkuus tarkas tetaan vähint ään viide llä aset uksell a, jotka vastaa vat laimenn ussuhdett a  
3–50 su htees sa test in aikana  käytettyy n GTOTW:hen. 
Siirtop utki TT irrotetaan  pakokaasu virrasta, ja siirtop utkeen  kytketään kali broitu virtau ksen mitt auslaite, 
jonka alu e sopii  GSE:n mitta ukseen . Tämän jälkeen G TOTW säädetä än test issä käytettyy n arvoon ja G DILW
sääde tään vaih eittain vähin tään viit een arvoon, jotka vast aavat lai mennus suhteita q väli llä 3–5 0. 
Vaihtoe htoisesti voidaan  käyttää erityi stä kali brointi virtaust ietä, jos sa tunn eli ohi tetaan, mutta joss a 
vastaa vien mitta reiden läp i kulkeva kokonai svirta ja lai mennus ilman virta pid etään sa mana kuin varsina isessa 
testissä. 
Siirtop utkeen  TT syötetään  merkkikaasua. Merkkikaasu  voi olla pakoka asun ai neosa , kuten CO 2 tai NO x. 
Kun merk kikaasuaineosa on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Täm ä tehdään viidelle laimennussuhteelle 
välillä 3–50. Näy tevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta q: 
GSE = G TOTW /q
Kaasu analysaattorin tarkku udet on ote ttava huo mioo n G SE:n tarkkuude n takaa miseksi. 
2.6.2 Hiilivirran t arkast amine n 
On eritt äin suositeltavaa tarkas taa hi ilivirta to dellista pakoka asua käytt äen, kos ka näin  voida an hava ita 
mittaukseen ja  ohja ukseen liittyvät on gelmat  ja varment aa osa virtau slaimenn usjärjestelmän asi anmuka inen 
toiminta. Hiili virran tarkas tus olisi tehtävä väh intään jo ka kerta kun  asenn etaan uus i moot tori ta i kun 
testisolun kokoo npan oon tehd ään merkit täviä muuto ksia. 
Moottoria on käy tettävä s uurimman  vääntö moment in kuo rmituks ella ja no peud ella tai mi llä tahan sa muu lla 
vakio tilaisella moodi lla, joka tu ottaa vähi ntään 5 % CO 2:ta. Osavir tausnäytteenottojä rjestelm ää on  käytettävä 
laimennusk ertoim ella, joka on noin 15:1. 
2.6.3 Testiä edeltävä tarkastus 
Testiä edeltävä tarkastus on tehtävä kahden tunnin k uluessa e nnen te stikäyttöä seuraa valla tavalla: 
Virtausmittar eiden tarkkuus on tar kastettav a sam alla m enetelmä llä, jota on käytetty kalibr oinnissa. Tarkastus 
on tehtä vä vähintään kahdessa pisteessä, mukaa n luettuina  GDILW:n virtausar vot, jotka vastaav at 
laimennussuhteita  5–15 testissä k äytetyllä GTOTW-arvolla. 
Jos ede llä kuvatu n kalibroin timenet telyn  pöytäkirjo illa voidaan os oittaa, että virtaus mittarien  kalibroint i 
pysyyvakaan a pitkä llä ai kaväli llä, te stiä edel tävä ta rkastu s void aan jä ttää tekemät tä. 
2.6.4 Muunn osajan määrittäminen 
Muun nosaj an arvioinn issa käytettävi en järjest elmän aset usten on oltava  täsmäll een samat kui n testi käytön 
mittau ksess a. Muunno saika määrite llään  seuraavalla  menetelmäl lä: 
Riippumat on vertailu virtausmi ttari, joll a on näytevi rtaan sovel tuva mitta usalue, kytketään sa rjaan 
näytt eenot timen kans sa lähel le sitä . Tämän virtausmitt arin muunno sajan  on oltava all e 100 ms vasteaj an 
mittau ksess a käytetyl lä virtausa skelkoo lla, ja virtaukse n rajoitu ksen on olt ava riittävän  alhaine n, jotta se ei  
vaikuta  osavirtaus laimenn usjärjestel män dynaamis iin su oritus arvoihin  ja on hyvän insi nöörita van mukainen . 
Osavirtaus laimenn usjärjestel män pakokaas uvirran (tai ilmavirran, jos pakokaas uvirta laske taan) syöt teese en 
tehdä än askelmu utos alhais esta virtau ksest a vähintä än 90 prosent tiin täydest ä asteiko sta. Aske lmuuto ksen 
laukai simen ol isi ol tava sama, jota käyt etään enn akoivan oh jaukse n käynnis tämise en varsinai sessa testi ssä. 
Pakokaasu nvirran askelhe räte ja virtausmit tarin vaste  on kirjattava vähi ntään  10 Hz:n näytt eenot totaa juudella. 
Näistä  tiedoi sta määritet ään osavi rtausla imennu sjärjes telmän muun nosai ka, joka on aika askelh erätteen  
aloittamise sta virtaus mittarin  vasteen 50 -prosenti n pist eeseen . Samalla tavoin  määritetään 
osavirta uslaimennu sjärjes telmän G SE-signaal in ja pakokaa suvirtau smitt arin G EXHW-signaa lin muu nnosajat. 
Näitä si gnaale ja käytet ään kunki n test in jäl keen suo ritettaviss a regressiot arkastu ksissa (lisä ykses sä 1 oleva  
2.4 kohta). 
Laskel ma tois tetaan vähin tään vii dellä nous u- ja laskuh erättee llä, ja tu loksi sta la sketa an keskia rvo. Tästä 
arvosta  vähenne tään vertai luvirta usmit tarin si säinen muunn osaika (< 100 ms). Tämä on 
osavi rtausl aimenn usjärjeste lmän "en nakoi va" arvo, jota so velletaan li säyks essä 1 olevan 2.4 koh dan 
mukais esti." 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/43 FI 
7) Lisätää n seuraava jakso: 
"3. C VS-JÄ RJESTEL MÄN KA LIBR OINTI 
3.1 Y leistä 
CVS-jär jestelmä on kalibroitava käyttämällä tarkk aa virtausmittaria sekä laitteita, joilla käyttöolosuhteita voidaan 
muuttaa.  
Virtaus järjestelmän läpi on mitattava erilaisilla virtauksen käyttöasetuksilla, ja järjestelmän ohjausparametrit on 
mitattava ja suhteutettava virtaukseen. 
Kalibroinnissa voidaan käyt tää erityyppisiä virtausmittareita, esimerki ksi kalibroitua venturia, kalibroitua 
laminaarista virtausmittaria tai kalibroitua turbiinimittaria. 
3.2 Syrjä ytyspumpun  (PDP) kalib rointi 
Kaikki p umppuun liittyvät para metrit on mi tattava samanaikaisesti pum pun kanssa sarjaan kytketyn 
kalibrointiventurin parame trien kanssa. Laskettu virtaus (m3/min pumpun syötössä, absoluuttinen paine ja läm pötila) 
on piir rettäv ä käyränä suhte essa k orrelaatiofunktioo n, joka on pum pun par ametr ien m äärätyn y hdistelmän arvo. 
Tämän  jälkeen o n määrite ttävä lineaar inen fun ktio, joka suhteuttaa pumpun virtauksen ja korrelaatiofunktion . Jos 
CVS:n käyttö on m oninopeuksinen,  kalibrointi on tehtä vä kaikilla käytetyillä  alueilla . 
Lämpötila  on pidettävä vakaa na kalibroinnin  aikana. 
Kaikk ien k alibrointiv enturin ja CV S-pum pun v älisten liitoste n ja putkistojen vuodot on pidettä vä alle 0, 3 prosentissa 
alhaisimm asta v irtauspistee stä (suurin rajoitus ja alha isin P DP-nopeuspiste) . 
3.2.1 Tietojen analysointi 
Ilman virtaus (Qs) kullakin rajoitusasetuksella (vä hintään 6 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan 
määrittämän men etelmän avulla vakio-oloissa m3/min- arvona. Ilman virtaus muunnetaa n täm än jälk een pum pun 
virtauksek si (V 0) kuu tiometreinä pumpun kierrosta kohti (m3/kierros) pum pun syötö n absoluuttise ssa paine essa ja 
lämpötilassa seuraa vasti: 
As
pT
nQV3.101
2730x x /g61
jossa 
Qs =  ilman virtaus vakio-ol oissa (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) 
T =  lämpötila pumpun syötössä ( K) 
pA =  absol uuttinen paine  pumpun syöt össä (p B- p1) (kPa ) 
n =  pumpun kierrosnopeus (kierrosta/s) 
Jotta voidaan ottaa huomioon pumpun paineenvaihteluiden ja pumpun jättämän vuorovaikutus, on laskettava pumpun 
nopeuden, pumpun syötön ja lähdön välisen paine-eron ja absoluuttisen pumpun lähtöpaineen välinen 
korrelaatiokerroin (X 0) seuraavasti: 
Ap
pp
nX/g68x/g611
0
jossa 
pp/g68= pumpun syö tön ja lähd ön välinen  paine-ero (kPa)  
pA =  absol uuttinen lähtö paine pumpu n lähdös sä (kPa) 
Kalibroint iyhtäl ö on luotava tekemäll ä lineaarinen  pienimmän neliö summan sovitu s seuraavasti : 
)(0 0 0 XmDV x /g45 /g61
D0 on leikkauspistevakio ja m ku lmakerro invakio, jotka kuvaavat regre ssiolinjoja. 
L 146 /44 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Jos CVS- järjestelm ä on moninopeuksinen,  pum pun er i virtausalueille luotujen kalibrointik äyrien on oltava  likipitäen 
samansuuntaisia, ja leik kauspistearv ojen ( D0) on suurennuttava, kun pumpun virtausalue pienenee. 
Yhtälöstä laskettujen arvojen on oltava ± 0,5 prosentin sisällä mitatusta arvosta V 0. m:n  arvo t vaihtelevat pumpusta 
riippuen. Hiu kkasten vaikutus vähentää ajan myö tä pumpun jättämää, mi kä näkyy m:n pienentyneissä arvo issa. 
Tämä n vuoksi kalibrointi on suoritettava pum pun käyttöönoton yhteydessä ja suuremp ien huoltojen jälkeen, ja jos 
koko  järjestelmän verifiointi (3.5 k ohta) ilmaisee pumpun jättämän m uuttuneen. 
3.3 K riittisen virtauksen venturin (CFV) ka librointi 
CFV :n kalibrointi perustuu kriittisen venturin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus  on syöttöpaineen ja -lämpötilan funktio 
seuraavasti: 
TpKQA v
sx/g61
jossa 
Kv = ka librointikerro in 
pA = ab soluuttinen paine venturin syötössä (kPa ) 
T = l ämpötila venturin syötössä (K) 
3.3.1 Tietojen analysointi 
Ilman virtaus (Q s) kullakin rajoitusasetuksella (vä hintään 8 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan 
määrittämän men etelmän avulla vakio-oloissa m3/min- arvona. Kalibr ointiker roin lasketaan kunkin asetuksen 
kalibrointitiedoista seuraav asti: 
AS
vpT QKx/g61
jossa 
Qs = ilman virtaus vakio-ol oissa (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) 
T = lämpötila ventur in syötössä ( K) 
pA = absol uuttinen paine ventu rin syötöss ä (kPa)  
Kriitt isen virtau ksen aluee n määrit tämis eksi Kv on piirrettävä venturin syöttöpaineen funktiona. Kri ittisellä 
(kuri stetulla) virtauksella Kv:n arvo on verrattain v akio.  Paineen alentuessa (alipain een k asvaessa)  venturin kuristus 
poistuu ja Kv pienenee, mik ä ilmaisee, että CFV toimii sallitun alueen ulkopuolella. 
Keskimääräinen K V ja keskipoikkeama on laskettava vähintään kahdeksassa pisteessä kriittisen virtauksen alueella. 
Keskipoikkeama saa olla enintään ± 0,3 % K V:n keskimää räisestä arvosta. 
3.4 Aliääniventur in (SSV) kalibr ointi 
SSV:n kalibrointi perustuu aliääniven turin virtausyhtälöön.  Kaasun v irtaus on syöttöp aineen ja -lämpötilan ja SSV:n 
syötön ja  kurkun välisen pa ineenalennuk sen funk tio seur aavasti: 
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g45 /g61
4286.1 47143.1 4286.1 2
011 1
rr r
TPCdA QA d SSV/g98
jossa 
A0 = kokoelma vakioita  ja yksiköiden muunn oksia 
= 0,006111 SI- yksikköinä /g247
/g248/g246/g231
/g232/g230
/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
221
31
min mm kPaK m
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/45 FI 
d =  S SV:n kurkun halkaisij a (m)  
Cd =  S SV:n purkauskerroin 
PA =  absol uuttinen paine ventu rin syötöss ä (kPa)  
T = lämpöt ila ventu rin syötös sä (K) 
r =  SSV:n kurkun ja syötö n absol uuttisen staatt isen paineen  suhde = 
APP/g68/g451
ß =  SSV:n kurkun ha lkaisijan d suhde  syött öputken sis ähalkaisijaan = Dd
3.4.1 Tietojen ana lysointi 
Ilman virtaus (QSSV) kullakin virtaus asetu ksella (vähintään  16 asetus ta) lasketa an virtausmi ttarin ti edois ta valmist ajan 
määrittämän  menetelmän  avulla vakio-ol oissa m3/min- arvona. Purkausker roin lasketaan kunkin asetuksen 
kalibrointitiedoista seuraav asti: 
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g45/g61
4286.1 47143.1 4286.1 2
011 1
rr r
TPdAQ
C
ASSV
d
/g98
jossa 
QSSV = ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa,  273 K) (m3/s) 
T = läm pötila v enturin syötössä ( K) 
d = SSV:n kurkun halkaisija (m) 
r = SSV:n k urkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde = 
APP/g68/g451
ß = SSV:n kurkun hal kaisijan d su hde sy öttöputke n sisähalkaisijaan = Dd
Aliää nivirtauksen alueen määrittämiseksi Cd on piirrettävä SSV: n kurkussa määritellyn Reynoldsin luvun funktiona. 
Re SSV: n kurkussa lasketaan seuraavalla kaavalla: 
/g109dQASSV
1 Re/g61
jossa 
A1 = kokoelma vakioita  ja yksiköiden muunn oksia 
= 25, 55152 /g247
/g248/g246/g231
/g232/g230/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230
mmm
s mmin 1
3
QSSV = ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K) ( m3/s) 
d =  SSV:n ku rkun halk aisija ( m) 
µ = kaasu n abs oluuttinen tai dyn aamin en vis kositeetti, jok a on las kettu seu raavall a kaaval la: 
TSbT
TSbT
/g43/g61/g43/g61
12123
/g109 kg/m-s
L 146 /46 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
jossa 
b = em piirinen vakio = 
21610 458,1
msKkg/g215
S = empiirinen vakio = K4,110
Koska Q SSV on syöte Re-kaavassa, laskelma on aloitettava arvaamalla alustavasti kalibrointiventurin QSSV tai Cd ja 
sitä on toistettava niin kauan, kunnes QSSV konvergoi. Kon vergointimenetelmän tarkkuuden on oltava vähintään 0,1 
%. 
Saatavalla kalibrointikäyrän sopivuusyhtälöllä laskettujen C d-arvo jen on oltava ± 0,5 prosentin sisällä mitatuista C d-
arvoista kussakin k alibrointipist eessä vähintään kuudessatoista pist eessä aliäänivirtauksen alueella. 
3.5 Koko jär jestelmän verifiointi 
CVS-näytteenottojärjestelmän ja analysointijärjestelmän kokonaistarkkuus on m ääritettävä syöttämällä tunnettu 
massa pilaavaa kaasua järjestelmään sen toimiessa norm aalisti. Pilaava aine analysoidaan ja massa lasketaan liitteen 
III lisäyksessä 3 olevan 2.4.1 kohdan mukaisesti lukuun ottamatta pr opaania, jolle on k äytettävä ker rointa 0,000472 
HC:n kertoimen 0,000479 sijasta. Tähän v oidaan käyttää jompaa kumpaa seur aavista tekniikoista. 
3.5.1 Mittaaminen kriittisen virtausaukon avulla 
CVS-järjestelmään syötetään tunnettu määrä puhdasta kaasua (propaania) kalibroidun kr iittisen aukon kautta. Jos 
syöttöpaine on riittävän suuri, kriittisen virtausaukon avulla säädettävä virtaus ei riipu aukon lähtöpaineesta 
(kriittises tä virtauksesta).  CVS- järjestelmää käytetään samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötesti ssä noin 5–10 
minuutin ajan. Kaasunäyte analysoidaan tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun 
massa lasketaan. N äin määr itetyn massan on oltava ± 3 pr osentin sisäll ä syötetyn kaasun tunnetusta massasta. 
3.5.2 Mittaaminen gravimetr isen tekniikan avulla 
Pienen propaanilla täytetyn sylinterin paino m ääritetään ± 0, 01 gr amman tar kkuudella. CVS- järjestelmää käytetään 
samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestiss ä noin 5–10 m inuutin ajan samalla, kun järjestelmään syötetään 
hiilimonoksidi a tai pr opaania. Syötetyn puhtaan kaasun määrä määritetään painoerot punnitsemalla. Kaasunäyte 
analysoidaan tavallisen laittei ston (näytepussi- tai integr ointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa lasketaan. Näin 
määritetyn m assan on oltava ± 3 prosentin sisällä syötetyn kaasun tunnetusta massasta. 
8) Muutetaan lisäys  3 seur aavasti: 
a) Lisätään tämän lisäyksen otsikko seur aavasti: "TIET OJEN ARVIOIN TI JA LASKUTOI MITUSTE N TE KEMINE N" 
b) Muutetaan 1 jak son otsikko seuraav asti: "TI ETOJE N ARVI OINTI JA LASKUT OIMI TUSTE N TEKE MINE N 
(NRSC- TEST I)" 
c) Korvataan 1.2 kohta seuraavasti: 
"1.2 Hiukkaspäästöt 
Suodattimien näytteiden kokonaismassat (M SAM,i) kirjataan kussakin m oodissa hiukkasten arvioimiseksi. 
Suodattimet on palautettava punnituskammioon, jossa niitä vakautetaan v ähintään yhden ja enintään 80 
tunnin ajan, minkä jälkeen ne punnitaan. S uodattimien bruttopaino kirjataan ja siitä vähennetään suodattimien 
taarapaino (k s. liitteen II I kohta 3.1) . Hiukkasten massa M f on ensisijaiseen suodattimeen ja toissijaiseen 
suodattimeen jääneiden hiukkasten ma ssan summa.  Jos taustakorjausta käytetään, suodattimen läpi virtaavan 
laimennusilman massa (M DIL) ja hiukkasten ma ssa (M d) on kirjattava. Jos mittauksia on tehty enemmä n kuin 
yksi, kerroin M d / M DIL on laskettava kullekin yksittäiselle mittaukselle, ja arvoista on otettava keskiarvo." 
d) Korv ataan 1. 3.1 kohta seur aavasti: 
"1.3.1 Pakok aasuvirr an m äärittäm inen 
Kullekin moodille on määr itettävä pakokaasuv irta (GEXH W) liitteen III li säyksen 1 kohtien 1.2.1–1.2.3 
mukaisesti. 
Kun käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, on kullekin moodille määritettävä laimennetun pakokaasun 
kokonaisvirta (GTOTW) liitteen III li säyksen 1 ko hdan 1.2.4 mu kaisesti." 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/47 FI 
e) Korvataa n 1.3.2–1 .4.6 kohta seuraavasti: 
"1.3.2 Märk ä/kuiv a-korjaus (GEXHW, ) on määritett ävä kunkin  moodin  osalt a liitteen III lisäyks en 1 kohti en 1.2.1–
1.2.3 mukais esti. 
Kun käytet ään G EXHW :ta, mitat tu pit oisuus on muu tettava märkäpohj aiseksi seu raavien kaavo jen mukai sesti, 
ellei itse mit tausta ole te hty märkäpoh jalla: 
conc (m ärkä)  = k w × co nc (kuiva) 
Raak apakokaasulle: 
/g91/g93 /g91/g93 /g40/g41/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g43 /g43 /g180 /g180 /g43/g61
2 21,,% % 005,088,111
wrWK kuivaCO kuivaCOK
Laimenne tulle pakokaasu lle: 
12
1,,200) %( 88,1
1W eW Kmärk ä CO
K /g45/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230 /g180
/g45 /g61
tai 
/g247/g247/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231/g231/g231
/g232/g230
/g180/g43/g45/g61
200) %( 88,111
21
1,,kuiva COKKW
eW
Laimennu silmal le: 
/g40/g41 /g40/g41 /g91/g93
/g40/g41 /g40/g41 /g91/g93
211 ,
1022,6/1 /11 608,1 1000/1 /11 608,11
/g45/g180 /g180 /g45/g180 /g180
/g61/g180 /g43 /g45/g180 /g180 /g43/g180 /g43 /g45/g180 /g180
/g61/g45/g61
d d Bd d
da da d
WW dW
Rp pp R
HDF H DF HDF H DF H
kk k
Imuilmalle (jos se poikkeaa laimennusilmasta): 
/g40/g41
222 ,
1022,6608,1 1000608,11
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61/g180 /g43/g180/g61/g45/g61
a a Ba a
aaa
WW aW
Rp pp RHHHkk k
jossa 
Ha: imuilman absoluuttinen kosteus (gramma a vettä / kg kuivaa  ilmaa) 
Hd: laim ennusilman absoluuttinen kosteus (gramma a vettä / kg kuivaa  ilmaa) 
Rd: laim ennusilman suhteellinen kosteus (%) 
Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%) 
pd: laim ennusilman kyllästym ishöyry npaine (kPa) 
L 146 /48 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
pa: imuilman kyllästym ishöyry npaine (kPa) 
pB: barometr inen k okonaispaine (kPa). 
Huomau tus: Ha ja Hdvoida an joh taa ede llä kuva tusta suh teellisen kost euden  mittau ksest a taikka kas tepisteen 
mitta ukses ta, höyrynp aineen mitt aukse sta ta i kuivan /märän lämp ötilan mitt aukse sta yl eisesti 
hyväksyttyjä kaavo ja käy ttäen. 
1.3.3  N Ox:n kos teuskorjau s 
Koska NOx-pä ästöt riippuvat ympärö ivän ilma n olosuhteista, NOx-p itoisuus on ko rjattava ympärö ivän ilma n 
lämp ötilan ja ko steuden mu kaan kerto imella K H, joka saadaan seuraavalla kaa valla: 
/g40/g41 /g40/g41 298 0,0045 10,71 0,0182-11
/g45 /g180 /g43 /g45 /g180a aH=
T Hk
jossa 
Ta: ilman lämpötila (K) 
Ha: imuilman kosteus (gramma a vettä / kg kuivaa ilmaa)  
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aRpppRH
jossa 
Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%) 
pa: imuilman kyllästym ishöyry npaine (kPa) 
pB: barometr inen k okonaispaine (kPa) 
Huom autus: Havoida an joh taa ede llä kuva tusta suh teellisen kost euden  mittau ksest a taikka kas tepisteen 
mitta ukses ta, höyrynp aineen mitt aukse sta ta i kuivan /märän lämp ötilan mitt aukse sta yl eisesti 
hyväksyttyjä kaavo ja käy ttäen. 
1.3.4 Pääst öjen massavi rtojen  laskemi nen 
Pääst öjen massavi rrat kulleki n moodi lle la sketa an seu raavast i: 
a) Raakapakokaa sulle1: 
Gas mass = u ×  conc × G EXHW  
b) Laimennetulle pakokaasulle1: 
Gas mass = u ×  conc × G TOTW  
jossa 
conc c on taustakorjattu pitoisuus 
/g40/g41 /g40/g41
/g40/g41 /g40/g41410 /4,13/11
2/g45/g180 /g43 /g43 /g61/g45/g180 /g45 /g61
HC CO COd c
conc conc conc DFDF conc conc conc
tai 
DF=13,4/concCO2
Kerroint a u-märkä on käyt ettävä seu raavan ta ulukon 4 muka isesti: 
1 N Ox-pitois uus (N Oxconc tai N Oxconc c) on kerrottava  arvolla K HNO x (ede llä 1.3.3 kohdassa mainitt u NO x:n kosteuskorja uskerroin ) 
seuraavas ti: K HNOx x co nc tai KHNOx x conc c
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/49 FI 
Tauluk ko 4: Kertoimen u-märkä arvot pa kokaasun eri aineosille  
Kaasu  u  c onc 
NOx 0,0015 87 ppm 
CO 0,0009 66 ppm 
HC 0,0004 79 ppm 
CO 2 1 5,19 prosenttia 
HC:n tiheys perustuu hiilen ja v edyn keskimäär äiseen suhteeseen 1:1,85. 
1.3.5  O mina ispäästöjen laskemi nen 
Ominai späästö (g/kWh) las ketaa n kaiki lle yksit täisille ain eosille seuraa vasti: 
/g229/g229
/g61/g61
/g180/g180
/g61
n
ii in
ii mass
WFPWF Gas
Yksittäinen kaa sui
11
jossa P i = P m,i + P AE,i
Edellä olevassa laskelmassa käytetyt painotuskertoimet ja moo dien lukumäärät (n) o vat liitteessä III ol evan 3.7.1 
kohdan mu kaiset. 
1.4 H iukkaspää stön lask eminen 
Hiukkaspäästö lask etaan seur aavalla tav alla: 
1.4.1 Kosteuskor jausker roin hiukkasille 
Koska dieselmoottor ien hiuk kaspäästöt ovat riippuv aisia y mpär öivän ilman olosuhteista, hiukkasten  massavir ta on 
korjattava ympär öivän ilman kosteuden mukaa n kertoim ella K p, joka saadaan seuraavalla kaa valla: 
/g40/g41 /g40/g41 71,10 0133,0 1/1 /g45 /g180 /g43 /g61a P H K
jossa 
Ha: imuilman kosteus (gramma a vettä / kg kuivaa ilmaa)  
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aRpppRH
jossa 
Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%) 
pa: imuilman kyllästym ishöyry npaine (kPa) 
pB: barometr inen k okonaispaine (kPa) 
Huom autus:  Havoida an joh taa ede llä kuva tusta suh teellisen kost euden  mittau ksest a taikka kas tepisteen 
mitta ukses ta, höyrynp aineen mitt aukse sta ta i kuivan /märän lämp ötilan mitt aukse sta yl eisesti 
hyväksyttyjä kaavo ja käy ttäen. 
1.4.2 Osavirta uslaimenn usjärjest elmä 
Hiukkas päästöjen lopu lliset, raporto itavat testitulokset  on määritet tävä se uraavien  vaihei den avul la. Koska 
laime nnussuhteen sää dössä voida an käytt ää eri tapo ja, ekvival entin laimen netun pakokaa sun mas savirran G EDF
määritt ämise ksi käyt etään  erilais ia las kenta menete lmiä. Kaikki en las kelmien  on perust uttava yksit täisten moo dien (i) 
keskia rvoihin  näytt eenot toaikana. 
L 146 /50 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
1.4.2.1 Isokineettiset järjestelm ät 
GEDFW,i  = G EXHW,i  × q i
/g40 /g41
/g40/g41 r Gr G G
q
i EXHWi EXHW i DILW
i/g180/g180 /g43
/g61
,, ,
jossa r  vastaa isokineettisen näytteenottim en A p ja pakoputken AT poikkileikkauspinta-alojen suhdetta: 
TP
AAr/g61
1.4.2.2 Järjestelmä t, joissa mitataan CO 2- tai NO x-pitoisuus 
GEDFW,i  = G EXHW,i  × q i
iA iDiA iE
iConc ConcConc Concq
, ,, ,
/g45/g45/g61
jossa 
Conc E = me rkkikaasun mä rkäpitoisuus raakapakokaasussa 
ConcD = me rkkikaasun mä rkäpitoisuus laimennetussa pakokaasussa 
ConcA = me rkkikaasun mä rkäpitoisuus laimennusilmassa 
Kuiva pohjalla mit atut pitoisuudet on muut ettava märkäpo hjaisiksi 1.3.2 koh dan muka isesti. 
1.4.2.3 Järjestelmät, jo issa käyte tään CO 2-mittausta ja hiilitasapainomenetelmää 
iA iDi FUEL
i EDFWCO COG
G
,2 ,2,
,6,206
/g45/g180
/g61
jossa 
CO 2D = laimennetun  pakokaasun CO 2-pitoisuus 
CO 2A = laimennusilman CO2-pitoisuus 
(märkäpitoisuus tilavuusprosentteina) 
Tämä yhtälö perustuu hiilitasapaino-olettamukseen (moottoriin syötetyt hiiliatomit poistuvat CO2:na) ja on johdettu 
seuraa vien vaiheiden kautta: 
GEDFW,i = G EXHW,i × q i
ja 
/g40/g41iA iD i EXHWi FUEL
iCO CO GG
q
,2 ,2 ,, 6,206
/g45 /g180/g180
/g61
1.4.2.4 Järjestelmä t, joissa käytetä än virtauksen mittausta 
GEDFW,i = G EXHW,i × q i
/g40/g41i DILW i TOTWi TOTW
iG GGq
, ,,
/g45/g61
1.4.3  T äysvirtauslaimennusjärjestelmä 
Hiukkaspäästöjen lopullis et, raportoitavat testitulokset on määritettävä seur aavien vaiheiden avulla. 
Kaikkien laskelmien on perustuttava yksittäisten moodien (i)  keskiar voihin näytteenottoaikana. 
GEDFW,i = G TOTW,i 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/51 FI 
1.4.4 Hiuk kasten massav irran laskem inen 
Hiuk kasten massav irta on lasketta va seuraavasti: 
Yhden suodattim en menet elmässä : 
/g40/g41
1000aver EDFW
SAMf
massG
MM
PT /g180 /g61
jossa 
(GEDFW)aver testisyklin ajalta määritetään laskemalla yhteen yksittäisten moodien kesk iarvot näytteenottoajanjaksolta: 
/g40/g41
/g229/g229
/g61/g61
/g61/g180 /g61
n
ii SAM SAMn
iii EDFWaver EDFW
M MWF G G
1,1,
jossa i = 1, … n 
Monen suodattim en m enetelmä ssä: 
/g40 /g41
1000,
,, aver i EDFW
i SAMif
massG
MM
PT /g180 /g61
jossa i = 1, … n 
Hiukk asten m assavir ran taustakor jaus v oidaan tehdä seuraa vasti: 
Yhden suodattimen menetelm ässä: 
/g40/g41
100011
1aver EDFWni
ii
i DILd
SAMf
massG
WF
DF MM
MM
PT /g180
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45 /g180 /g45 /g61 /g229/g61
/g61
Jos te hdään useamp i kuin y ksi mittaus,  (Md/MDIL) on korvattava arvolla (Md/MDIL)aver. 
/g40/g41 /g40 /g414
2 10 /4,13/g45/g180 /g43 /g43 /g61 concHC concCO concCO DF
tai 
DF=13, 4/concCO 2 
Monen suodattimen menetelmässä: 
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g180
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45 /g180 /g45 /g61
100011,
,,
,i EDFW
i DILd
i SAMif
i massG
DF MM
MM
PT
Jos tehdään useampi kuin yksi mittaus, (M d/MDIL) on korvattava arvolla (Md/MDIL)aver. 
/g40/g41 /g40 /g414
2 10 /4,13/g45/g180 /g43 /g43 /g61 concHC concCO concCO DF
tai 
DF=13, 4/concCO 2 
L 146 /52 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
1.4.5  O mina ispäästöjen laskemi nen 
Hiukka sten omin aispäästö PT (g/kWh) la sketaan se uraavas ti1: 
Yhden suoda ttimen menetelmässä: 
/g229
/g61/g180/g61n
ii imass
WFPPTPT
1
Monen  suoda ttimen menetelmässä: 
/g229/g229
/g61/g61
/g180/g180
/g61n
ii in
ii i mass
WFPWF PT
PT
11,
1.4.6  T ehollinen painotu skerr oin 
Yhden suodat timen menetelmäs sä kunkin moodin teho llinen  painotus kerroin WF E,i lasketa an seuraava sti: 
/g40/g41
/g40/g41i EDFW SAMaver EDFW i SAM
iEG MG M
WF
,,
,/g180/g180
/g61
jossa i = 1,… n 
Tehollisten painotusker toimien arvo saa poiketa enintään ± 0,005 ( absoluuttinen arvo) liitteessä I II olev assa 3. 7.1 
kohdassa luetelluista painotusker toimista. " 
f) Lisätään jakso seuraa vasti: 
"2. TIETOJEN ARV IOINTI JA LASK UTO IMITUSTEN TEKEMINEN (NRTC-T ESTI) 
Tässä ja ksoss a kuvataan seu raavia kahta mitta usperia atetta, joita void aan käyttä ä pilaavi en ainei den pääs töjen  
arvioint iin NRTC -testin  aikana: 
– kaasumai set ain eosat  mitataan raakapako kaasus ta tosi aikais esti, ja hiukkaset määrite tään 
osavirta uslaimennus järjest elmällä , 
– kaasumai set ain eosat  ja hiukkaset  määritetään täy svirtaus laimenn usjärjestel mällä (CVS-järjest elmällä ). 
2.1 Kaasupä ästöjen las keminen raakapako kaasus ta ja hiukkas pääst öjen las keminen os avirtaus laimenn usjärje stelmällä 
2.1.1 Johdant o 
Kaasumai sten aineos ien hetke llisen pito isuuden sign aaleja  käytetään  päästöj en massan  laskemise en kertomalla ne 
pakokaas un hetkel lisellä mass avirralla. Pakokaasun  massavirta void aan mitata  suoraan tai las kea käyttämäl lä liit teen 
III lisäyks essä 1 ole vassa 2.2.3 kohda ssa kuvatt uja menete lmiä (imuilman  ja poltto ainevi rran mittaus, 
merkkikaasumenet elmä, imuilman ja il man ja poltt oaine en suht een mittau s). Er ityistä huomio ta on kiinn itettävä eri 
laitteiden  vasteaiko ihin. Nämä erot on otett ava huomioo n sovitt amalla yht een signa alien  ajat. 
Hiukkast en osal ta pakokaas un massavi rran signaalej a käytetään  osavirtaus laimenn usjärje stelmän ohjauks een 
pakokaas un massavi rtaan suht eutet un näytt een otta miseksi . Suhde tarkistet aan sovel tamalla  näytevirran ja 
pakokaas uvirran välist ä regressioanal yysiä li itteen III lisäyks essä 1 ole vassa 2.4 kohda ssa kuvatu lla taval la. 
2.1.2 Kaasuai neosi en määrittämin en 
2.1.2.1 P äästöjen  massan laskeminen 
Pilaavie n aineid en massa M gas (g/testi ) määritetään pilaavien ainei den raakapitoisuuksi sta lasketus ta päästöjen  
hetkellis estä massasta, taulukos sa 4 esitetyist ä u-ar voista (ks. m yös kohta 1.3.4) ja pakokaasun massavirrasta, joka on 
mukautettu muunnos ajan suhteen, ja integroimalla hetkellis et arvot syklin ajalta. P itoisu udet olisi  parasta mitata 
märkänä. Jos ne mitataan kuivana, hetkellisil le pitoisu usarvoille on tehtävä jäljempänä kuvattu märkä/kuiva-korjaus 
ennen muiden laskelmien tekemistä.  
1Hiukkas ten massa virta PT mass on kerrot tava a rvolla K p (ede llä 1.4.1 kohdassa mainitt u hiukkasten koste uskorjausker roin). 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/53 FI 
Tauluk ko 4: Kertoimen u-märkä arvot pa kokaasun eri aineosille  
Kaasu  u  c onc 
NOx 0,0015 87 ppm 
CO 0,0009 66 ppm 
HC 0,0004 79 ppm 
CO 2 1 5,19 prosenttia 
HC:n tiheys perustuu hiilen ja v edyn keskimäär äiseen suhteeseen 1:1,85. 
Seuraavaa kaavaa on käytettävä:  
Mgas = /g229/g61
/g61/g180 /g180 /g180ni
ii EXHWfG conc u
1, i1
 (gram moina / testi) 
jossa 
u = pakokaasu n aineosa n tiheyden  ja pakokaasun tih eyden suhd e 
conc i= vastaavan ain eosan het kelline n pitois uus raakapakokaasu ssa (ppm) 
GEXHW,i = hetkel linen pakokaa sumas savirta  (kg/s) 
f = tietojen näytt eenott otaaju us (Hz) 
n =  m ittausten lu kumää rä 
NOx-laskelmassa on käytettävä  edellä  kuvattua kosteuskor jausker rointa k H. 
Hetkellisesti mitattu pitoisuus on muu tettava märk äpohjaiseksi jäljempänä kuvatulla tavalla, ellei itse mittausta ole 
tehty märkäpohjalla. 
2.1.2.2 Märkä/kuiva-korjaus 
Jos hetkellisesti mitattu pitoisuus on mitattu kuivapohjalla, se on mu utettava m ärkäpohjaiseksi seuraavien kaavojen 
mukaisesti: 
concmärkä = k Wxconc kuiva
jossa 
/g40/g41 /g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g43 /g43 /g180 /g180 /g43/g61
21,,
2005,0 88,111
W CO COrWK conc concK
kun
kW2 = /g40/g41aa
* 1,608 10001,608
HH
/g43/g180
jossa 
conc CO2 = k uiva CO 2-pitoisuus (%) 
concCO= kuiva CO-pitoisuus (%) 
Ha = imuilman kost eus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa) 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aRp pp RH
Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%) 
L 146 /54 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
pa: imuilman kyllästym ishöyry npaine (kPa) 
pB: barometr inen k okonaispaine (kPa) 
Huom autus: Havoida an joh taa ede llä kuva tusta suh teellisen kost euden  mittau ksest a taikka kas tepisteen 
mitta ukses ta, höyrynp aineen mitt aukse sta ta i kuivan /märän lämp ötilan mitt aukse sta yl eisesti 
hyväksyttyjä kaavo ja käy ttäen. 
2.1.2.3 NOx:n kos teus- ja lämpöt ilako rjaus 
Koska NOx-pääs töt rii ppuva t ympäröivä n ilman  olosuhteista, NOx-pitois uus on  korjatta va ympäröivän  ilman 
kosteuden  ja lämpöt ilan mukaan kertoi mella, jo ka saada an seu raavalla  kaavalla : 
/g40/g41 /g40/g41 298 0,0045 10,71 0,0182-11
/g45 /g180 /g43 /g45 /g180a aH=
T Hk
kun 
Ta = imuilman lämpö tila (K) 
Ha = imuilman kost eus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa) 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aRp pp RH
jossa 
Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%) 
pa: imuilman kyllästym ishöyry npaine (kPa) 
pB: barometr inen k okonaispaine (kPa) 
Huom autus:  H avoida an joh taa ede llä kuva tusta suh teellisen kost euden  mittau ksest a taikka kas tepisteen 
mitta ukses ta, höyrynp aineen mitt aukse sta ta i kuivan /märän lämp ötilan mitt aukse sta yl eisesti 
hyväksyttyjä kaavo ja käy ttäen.  
2.1.2.4 Ominai späästöjen la skemin en 
Omina ispäästöt (g/kWh) las ketaan kai kille yksi ttäisille aineosille seuraa vasti: 
Yksit täinen kaasu  =  Mgas/Wact
jossa 
Wact = liitteessä III  olevassa 4.6.2 kohdassa määr itelty syklin todellinen työ (kWh)  
2.1.3 Hiukkasten määr ittäminen 
2.1.3.1 Päästöje n massan laskem inen 
Hiukkasten massa MPT (g/testi ) on laskett ava joll akin seu raavista  menetelmi stä: 
a) 
1000EDFW
SAMfM
MM
PTM /g180 /g61
jossa 
Mf = syklin aikan a kerätyn hiukkasnäyt teen massa (mg) 
MSAM = hiukka skeruus uoda ttimien lä pi kul kevan lai mennet un pako kaasu n massa  (kg) 
MEDFW = ekvivale ntti laimenn etun pakokaas un mass a sykli n aikana  (kg) 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/55 FI 
Ekvivalen tin laimen netun pakok aasunm assan koko naisma ssa sy klin aikana  määritetään seuraavasti: 
fG Mni
iEDFW EDFW1
1i,/g180 /g61/g229/g61
/g61
i i EXHW i EDFW q G G /g180 /g61, ,
/g247/g248/g246/g231/g232/g230/g45/g61
i DILW i TOTWi TOTW
iG GGq
, ,,
jossa 
GEDFW,i = hetkel linen ekvivale ntti laimenn etun pakokaas un mass avirta (kg/s) 
GEXHW,i  = hetkel linen pakokaa sumas savirta  (kg/s) 
qi  =  h etkellinen laimennussuhde 
GTOTW,I = hetkel linen  laimennet un pakokaas un massavi rta laimennu stunnelin  läpi (kg/s) 
GDILW,i = hetkellinen laimen nusilman  massa virta (kg/s ) 
f = tietojen näy tteenottotaajuus (Hz) 
n  =  m ittausten lu kumää rä 
b) 
1000*sf
PTrMM/g61
jossa 
Mf = syklin aikan a kerätyn hiukkasnäyt teen massa (mg) 
rs = keskimä äräinen  näytes uhde  testin aikan a 
kun 
jossa 
TOTWSAM
EXHWSE
sMM
MMr /g180 /g61
MSE = näytte eksi otet un pakokaasu n massa syklin  aikana (kg)  
MEXHW = pakokaa sun koko naismassa virta sykl in aikan a (kg) 
MSAM  = hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa ( kg) 
MTOTW = laimenn ustunneli n läpi kulke van laimenn etun pako kaasun  massa (kg) 
HUOMAUTUS: Jos käyt etään kokon aisnäyttee nottojärjes telmää, MSAM and M TOTW ovat samat.
L 146 /56 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
2.1.3.2 Kosteuskor jauskerr oin hiukk asille 
Koska dieselmoottorie n hiukk aspäästöt ova t riippuvaisia y mpär öivän ilm an olosuhteista,  hiukk aspitoisuus on 
korjattav a ympäröivä n ilma n kosteude n mukaan kertoim ella K p, joka saadaan seuraavalla kaa valla: 
/g40/g41 /g91/g93 10,71 0,013311
ap/g45 /g180 /g43/g61
Hk
jossa 
Ha = imuilman kost eus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa) 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aRp pp RH
Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%) 
pa: imuilman kyllästym ishöyry npaine (kPa) 
pB: barometr inen k okonaispaine (kPa) 
Huom autus: Havoida an joh taa ede llä kuva tusta suh teellisen kost euden  mittau ksest a taikka kas tepisteen 
mitta ukses ta, höyrynp aineen mitt aukse sta ta i kuivan /märän lämp ötilan mitt aukse sta yl eisesti 
hyväksyttyjä kaavo ja käy ttäen. 
2.1.3.3 Ominai späästöjen la skemin en 
Hiukkas päästö (g/kWh) las ketaan  seuraaval la taval la: 
act p PT WK MPT / /g180 /g61
jossa 
Wact = liitteessä III  olevassa 4.6.2 kohdassa määr itelty syklin todellinen työ (kWh)  
2.2 Kaasu-  ja hiukkasaineosien määr ittäminen tä ysvirtauslaim ennusjärjestelmä llä 
Laimennetun pakokaasun sisältämien pää stöjen laskem iseksi on tiedettävä laimennetun pakokaasun massavir ta. 
Laimennetun pakokaasun kokonaisvir ta syklin aikana MTOTW (kg/test i) laske taan sykli n aikan a mitat uista arvois ta ja 
virtau ksen mittau slaitteen vas taavia kalib rointitietoja (V0 PDP: lle, KV CFV:lle ja C d SSV: lle) vo idaan käyttää 
2.2.1 kohdassa kuvatuissa menetelmissä. Jos hiukkasnäytteen (MSAM) ja kaasupäästö näytte iden kokonai smassa on  yli 
0,5 % CVS:n kokonais virrasta (M TOTW), CVS:n virtau s korjataan  MSAM:n osa lta ta i hiukka snäytevirta  palaut etaan  
CVS:ään enn en virtauksen mitt auslai tetta. 
2.2.1 Laimennet un pakokaasu n virtauksen määrittämin en 
PDP-CVS- järjeste lmä 
Mass avirta syklin aikan a lasketaan  seuraavasti, jos lai mennetun  pakokaasun lämpö tila pid etään lämmönvai htimen 
avulla ± 6 K:n sisäl lä koko syklin ajan : 
MTOTW = 1,293 xV 0x N Px (p B - p 1) x 273 / (101,3 x T) 
jossa 
MTOTW = laimenn etun pako kaasun  massa sykli n aikana märkäpohj alla 
V0 = pumpatun  kaasun tilavuu s kierrosta kohti test iolos uhteis sa (m³/kierr os) 
NP = pumpun kierrosten kokona ismäärä testi n aikana 
pB = testisolun  ilmanpaine  (kPa) 
p1 = ilmanpai neen alit tava alipai ne pumpun syöt össä (kPa) 
T = laimenne tun pakokaas un keskimääräinen lämpö tila pumpu n syötös sä syklin aikan a (K)  
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/57 FI 
Jos k äytetää n järjestelmää , jossa on virtauksen komp ensaatio (eli järjestelm ää, jossa  ei ole lämm önvaihd inta), 
hetkel listen päästöjen  massa on la skettav a ja integroitava  koko syklin ajalta.  Tässä tapauk sessa laime nnetun 
pakok aasun hetkel linen massa lasketa an seuraavasti: 
MTOTW,i  = 1 ,293 xV 0x N P,ix (p B - p 1) x 273 / (101,3 x T) 
jossa 
NP,i = pumpu n kierrost en kokon aismä ärä ajanj akson a 
CFV-CVS-järj estelmä 
Massavirt a sykli n aikan a laske taan seuraavas ti, jos  laimen netun pakoka asun lämpöt ila pi detään lämmön vaiht imen 
avull a ± 11 K:n si sällä koko sykl in aja n: 
MTOTW = 1,293 x t xK vx pA / T 0,5 
jossa 
MTOTW = laimenn etun pako kaasun  massa sykli n aikana märkäpohj alla 
t = syklin  aika (s) 
KV = kriittisen vi rtauk sen vent urin kalibrointikerroin  normaa liolosuhteissa 
pA = absoluuttinen pai ne ven turin syö tössä (kPa) 
T = absoluuttinen lämp ötila ven turin syö tössä (K) 
Jos käyte tään järj estelmää, jos sa on  virtau ksen kompen saatio (eli jä rjestelmää, jo ssa ei ol e lämmö nvaihdinta), 
hetkellisten pä ästöjen mass a on l askettava ja i ntegroitava kok o sykl in ajalta. Täss ä tapauksessa laimenn etun 
pako kaasun he tkellinen mas sa lasketaan s euraa vasti: 
MTOTW,i  = 1 ,293 x/g68tix K Vx pA / T 0,5
jossa  
/g68ti =  a janjakso (s) 
SSV-CVS-järjestelmä 
Mass avirta syklin aikana  lasketaan seu raavasti, jos laimenn etun pakokaas un lämpöti la pidetä än lämmönvaihti men 
avulla ± 11 K:n sisä llä koko syklin aja n: 
SSV TOTW Q M x293,1/g61
jossa 
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g215 /g45 /g61
4286.1 47143.1 4286.1 2
011 1
rr r
TPCdA QA d SSV/g98
A0 = kokoelma vakioita ja yksiköi den muunnoks ia 
= 0,006111 SI  yksikköinä /g247
/g248/g246/g231
/g232/g230
/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
221
31
min mm kPaK m
d = SSV:n kurkun halkaisija (m) 
Cd = SSV: n purkauskerro in 
PA = abs oluuttinen pai ne ven turin syö tössä (kPa) 
T = lämpöt ila ven turin s yötössä, (K) 
L 146 /58 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
r = SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde =
APP/g68/g451
ß = SSV:n kurkun halka isijan d su hde sy öttöputke n sisähalkaisijaan = Dd
Jos k äytetää n järjestelmää , jossa on virtauksen komp ensaatio (eli järjestelm ää, jossa  ei ole lämm önvaihd inta), 
hetkel listen päästöjen  massa on la skettav a ja integroitava  koko syklin ajalta.  Tässä tapauk sessa laime nnetun 
pakok aasun hetkel linen massa lasketa an seuraavasti: 
i SSV TOTW t Q M /g68 /g61 x x293,1
jossa 
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g45 /g61
4286.1 47143.1 4286.1 2
011 1x
rr r
TPCdA QA d SSV/g98
/g68ti =  a janjakso (s) 
Tosia ikaine n laskelma al oitetaan joko C d:n kohtuullisella arvolla, kuten 0,98,  tai Qssv:n kohtuullisella arvolla.  Jos 
laskelma aloitetaan Q ssv:llä, Q ssv:n aloitusarv oa kä ytetään Re:n arviointiin.  
Reyn oldsin luvun SSV:n kurkussa on kaikkien päästötestien aikana oltava niiden Reyn oldsin lukujen alueella, joita 
käytetään lisäyksessä  2 olevassa 3.2 kohda ssa tarkoitetun kalibrointikäyrän johtamisessa. 
2.2.2 NOx:n kosteuskor jaus 
Koska NOx-päästöt riippuvat ymp äröivän ilman olosuhteista, NO x-pitoisuus on korjattava ymp äröivän ilman 
kosteuden kertoimella, joka saadaan seuraavalla kaavalla: 
/g40/g41 /g40/g41 298 0,0045 10,71 0,0182-11
/g45 /g180 /g43 /g45 /g180a aH=
T Hk
jossa 
Ta = ilman lämpötila (K) 
Ha = imuilman kosteus (gramm aa vettä / kg kuivaa ilmaa) 
210220,6
/g45x x /g45x x/g61
a a Ba a
aRp ppRH
Ra = imuilman suh teelli nen kosteu s (%) 
pa = imuilman kyllä stymis höyrynpain e (kPa)  
pB = barometrinen kokonai spain e (kPa)  
Huomau tus: Havoida an joh taa ede llä kuva tusta suh teellisen kost euden  mittau ksest a taikka kas tepisteen 
mitta ukses ta, höyrynp aineen mitt aukse sta ta i kuivan /märän lämp ötilan mitt aukse sta yl eisesti 
hyväksyttyjä kaavo ja käy ttäen. 
2.2.3 Pääst öjen massavi rran laskemin en 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/59 FI 
2.2.3.1 Vakiomassa virtajärjestelm ät 
Järjestelmissä , joissa on lä mmö nvaihdi n, pilaav ien aineiden  massa MGAS (g/tes ti) mää ritetään s euraa van yh tälön 
avulla 
MGAS = u x  conc x MTOTW
jossa 
u = pakokaasu n aineosa n tiheyden  ja pakokaasun tih eyden suhd e, siten kuin se on ilmoit ettu 2.1.2.1 
kohdass a olevassa tau lukoss a 4 
conc = integroimall a (pakollinen NOx:lle  ja HC:lle) tai puss imittau ksella saa dut keskimääräise t 
taustakorjatut pit oisuu det syklin  aikana (ppm) 
MTOTW = 2.2.1 kohdan mukais esti määritetty lai mennetu n pakokaas un kokonai smass a syklin ai kana (kg) 
Koska NOx-päästö t riippuvat  ympäröivän ilman ol osuhteista, NOx-pitoisu us on korjatt ava 2.2.2 kohdass a kuvatull a 
ympäröivän il man kosteu den kertoimel la k H. 
Kuivapohjalla mitatut pitoisuudet on muu tettava märk äpohjaisiksi 1.3.2 kohdan mu kaisesti. 
2.2.3.1.1 Taustakorjattujen pitoisuuksien mä ärittäminen 
Pilaavien aineiden nettopitoisuuksien mä ärittämiseksi mitatuista pitoisuuksista on vähennettävä kaasumaisten 
pilaavien aineiden keskimääräiset taustapitoisuudet. Tau stapitoisuuksien keskimääräiset arvo t voidaan mä ärittää 
näytepussimenetelmällä tai jatkuvan mittauksen pohjalta integroimalla. Seuraavaa kaavaa on käytettävä: 
conc =  conc e - concdx (1 - ( 1/DF))
jossa 
conc = kyseisen pilaavan  aineen pi toisuus laimenn etussa pakok aasussa korja ttuna laimen nusilman 
sisältämällä kys eisen pi laavan ai neen määräll ä (ppm) 
conc e = laimenne tussa pakokaasus sa mitattu  kyseisen pil aavan aineen pit oisuu s (ppm) 
conc d = laimennu silmas sa mitattu  kyseisen pil aavan aineen pit oisuu s (ppm) 
DF = laimennuskerroin 
Laimennus kerroin lasketaan seuraavas ti: 
DF = 4
2 10) (4,13
/g45x /g43 /g43eCO HCe COe conc conc conc
2.2.3. 2 Vir tauskompensoidut järjestelmät 
Jos järjestelmässä ei ole lämmönvaihdinta, pilaavien aineiden massa M GAS (g/testi) on määritettävä laskemalla 
hetkellisten päästöjen massa ja integr oimalla hetkelliset arv ot koko syklin ajalta. Myös taustakor jausta sovelletaan 
suoraan hetkelliseen pitoisuusarvoon. Seuraavaa kaavaa on käytettävä: 
/g40/g41 /g40/g41 /g40/g41 u DF conc Mu conc M Md TOTW ie i TOTWn
iGAS /g180 /g45/g180 /g180 /g45/g180 /g180 /g61/g229
/g61/11, ,
1
jossa 
conc e,i = laimennetussa  pakokaasussa mitattu kyseisen pilaavan aineen hetkellinen pitoisuus ( ppm)  
conc d = laimennu silmas sa mitattu  kyseisen pil aavan aineen pit oisuu s (ppm) 
u = pakokaasu n aineosa n tiheyden  ja pakokaasun tih eyden suhd e, siten kuin se on ilmoit ettu 2.1.2.1 
kohdass a olevassa tau lukoss a 4 
MTOTW,i = laimenne tun pakoka asun het kellin en massa (2.2.1 kohta) (kg) 
L 146 /60 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
MTOTW = laimenn etun pako kaasun  kokonais massa sykl in aikana  (2.2.1 kohta) ( kg) 
DF = 2.2.3.1.1 kohdan mukais esti määritetty lai mennus kerroin 
Koska NOx-päästö t riippuvat  ympäröivän ilman ol osuhteista, NOx-pitoisu us on korjatt ava 2.2.2 kohdass a kuvatull a 
ympäröivän il man kosteu den kertoimel la k H. 
2.2.4 Ominaispäästöjen laskeminen 
Ominai späästöt (g/kWh ) lasket aan kai kille yksit täisille ain eosille seuraa vasti: 
Yksit täinen kaas u = Mgas/Wact
jossa 
Wact = liitteessä III  olevassa 4.6.2 kohdassa määr itelty syklin todellinen työ (kWh)  
2.2.5 Hiukkaspää stön laskem inen 
2.2.5.1 Massavir ran laskem inen 
Hiukkasten massa M PT (g/testi) on laskettava seur aavasti: 
MPT = 1000TOTW
SAMfM
MMx
Mf = syklin aikan a kerätyn hiukkasnäyt teen massa (mg) 
MTOTW = 2.2.1 kohdan mukais esti määritetty lai mennetu n pakokaas un kokonai smass a syklin ai kana (kg) 
MSAM = laimennu stunn elista hiukkasten  keräämistä varten otetun lai mennetun  pakokaasun mass a (kg)  
ja 
Mf =  M f,p + Mf,b, jos nämä on punnittu e rikseen (mg) 
Mf,p = ensisijai seen suodattimeen kerättyjen hiukkasten massa (m g) 
Mf,b = toissij aiseen suodattimeen kerättyjen hiukkasten m assa (mg ) 
Jos käytetään kaksoislaimennusjärjestelmää, toisiolaimennusilman massa on v ähennettävä hiukkassuodattimien läpi 
johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun kokonaismassasta. 
MSAM   = MTOT - M SEC 
jossa 
MTOT = hiukkass uodattimien  läpi johd etun kaksoi slaimenn etun pakokaa sun massa  (kg) 
MSEC = toisiolaimennus ilman mass a (kg)  
Jos la imennu silman taustahiuk kastaso on m ääritetty liitteessä III olevan  4.4.4 kohdan  mukaisest i, hiukk asten massaa n 
voidaa n tehdä taustak orjaus. Tässä tapauk sessa hiukk asten massa (g/testi)  on lasketta va seuraavasti: 
100011TOTW
DILd
SAMf M
DF MM
MM
x
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230/g45x /g45
jossa 
Mf, MSAM, MTOTW= katso edel lä 
MDIL = taustahiukkasn äytteenottimen ot taman ens iölaimennu silman massa  (kg) MPT  = 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/61 FI 
Md = ensiö laimennu silmas ta kerättyjen taus tahiukkas ten massa (mg) 
DF = 2.2.3.1.1 kohdan mukaisesti  määritetty laimennu skerroin 
2.2.5.2 Kosteuskorjaus kerroin hiukkasill e 
Koska diesel moottorien  hiukkaspääs töt ovat riippu vaisia ympäröivän il man olosuh teista, hiukkaspito isuus  on 
korjattava ympäröivän ilman kost euden mukaan kertoimell a K p, joka saadaan seuraavalla kaa valla: 
/g40/g41 /g91/g93 10,71 0,013311
ap/g45 /g180 /g43/g61
Hk
jossa 
Ha = imuilman kost eus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa) 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aRp pp RH
jossa 
Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%) 
pa: imuilman kyllästym ishöyry npaine (kPa) 
pB: barometr inen k okonaispaine (kPa) 
Huom autus:  H avoida an joh taa ede llä kuva tusta suh teellisen kost euden  mittau ksest a taikka kas tepisteen 
mitta ukses ta, höyrynp aineen mitt aukse sta ta i kuivan /märän lämp ötilan mitt aukse sta yl eisesti 
hyväksyttyjä kaavo ja käy ttäen. 
2.2.5.3 Ominai späästöjen la skemin en 
Hiukkas päästö (g/kWh) las ketaan  seuraaval la taval la: 
act p PT WK MPT / /g180 /g61
jossa 
Wact = liitteessä III  olevassa 4.6.2 kohdassa määr itelty syklin todellinen työ (kWh) " 
9) Lisätään seuraav at lisäykset: 
L 146 /62 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
"LISÄYS 4
NRTC- TESTIN DYN AMOMETRI AJO 
Aika Norma- N orma - Aika Norm a- Norm a- Aika Norm a- Norm a- 
(s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö 
(%) ( %)  ( %) (%) ( %) (%) 
1 0 0 5 2 1024 61 03 74 24 
2 0 0 5 3 1024 11 04 77 6 
3 0 0 5 4 1023 11 05 76 12 
4 0 0 5 5 89 21 06 74 39 
5 0 0 5 6 82 0107 72 30 
6 0 0 5 7 47 11 08 75 22 
7 0 0 5 8 23 11 09 78 64 
8 0 0 5 9 13 110 1 02 34 
9 0 0 6 0 18 111 103 28 
10 0 0 6 1 13 112 103 28 
11 0 0 6 2 15 113 103 19 
12 0 0 6 3 16 114 103 32 
13 0 0 6 4 14 115 104 25 
14 0 0 6 5 14 116 103 38 
15 0 0 6 6 061 17 103 39 
16 0 0 6 7 14 118 103 34 
17 0 0 6 8 92 11 19 102 44 
18 0 0 6 9 25 56 120 1 03 38 
19 0 0 7 0 6 42 61 21 102 43 
20 0 0 7 1 6031 122 103 34 
21 0 0 7 2 63 20123 102 41 
22 0 0 7 3 62 24 124 103 44 
23 0 0 7 4 64 81 25 103 37 
24 1 3 75 58 44 126 103 27 
25 1 3 76 65 10127 104 13 
26 1 3 77 65 12 128 104 30 
27 1 3 78 68 23 129 104 19 
28 1 3 79 69 30130 1 03 28 
29 1 3 80 7 13 0131 104 40 
30 1  6  8 1 74 15 132 104 32 
31 1 6 82 71 23 133 101 63 
32 2 1 83 73 20134 102 54 
33 4 13 84 73 21 135 102 52 
34 7 18 85 73 19 136 102 51 
35 9 21 86 7033 137 103 40 
36 17 20 8 7 7034 138 104 34 
37 33 42 88 65 47 139 102 36 
38 57 46 89 66 47 140 1 04 44 
39 44 33 90 6 45 31 41 103 44 
40 3 1 0 9 1 65 45 142 104 33 
41 22 27 92 66 38 143 102 27 
42 33 43 93 67 49 144 103 26 
43 80 4 9 94 69 39 145 79 53 
44 105 47 95 69 39 146 51 37 
45 98 70 9 6 66 42 147 24 23 
46 104 36 97 71 29 148 13 33 
47 104 65 98 75 29 149 19 55 
48 96 71 99 72 23 150 4 5 30 
49 101 62 100 7 42 21 51 34 7 
50 1 02 51 101 75 24 152 14 4 
51 102 50 1 02 73 30153 8 16 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/63 FI 
Aika Norma- N orma - Aika Norm a- Norm a- Aika Norm a- Norm a- 
(s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö 
(%) ( %)  ( %) (%) ( %) (%) 
154 15 6 205 2018 256 102 84 
155 39 47 206 27 34 257 58 66 
156 39 4 207 32 33 258 64 97 
157 35 26 208 41 31 259 56 80 
158 27 38 209 43 31 260 5 1 67 
159 43 40 2 10 3 73 32 61 52 96 
160 1 4 23 211 26 18 262 63 62 
161 10 1 0 2 12 18 29 263 71 6 
162 15 33 213 14 51 264 33 16 
163 35 72 214 13 11 265 47 45 
164 60 3 9 215 12 92 66 43 56 
165 55 31 216 15 33 267 42 27 
166 47 30 2 17 2025 268 42 64 
167 16 7 218 25 17 269 75 74 
168 0 6  2 19 31 29 270 6 8 96 
169 0 8  2 20 3 66 62 71 86 61 
170 0 8  2 21 66 40272 66 0 
171 0 2  2 22 5013 273 37 0 
172 2 17 223 16 24 274 45 37 
173 10 2 8 224 26 50275 68 96 
174 28 31 225 64 23 276 80 9 7 
175 33 30 2 26 81 20277 92 96 
176 36 0 2 27 83 11 278 90 9 7 
177 19 10 2 28 79 23 279 82 96 
178 1 18 229 76 31 280 9 4 81 
179 0 1 6 230 6 82 42 81 90 8 5 
180 1  3  2 31 59 33 282 96 65 
181 1 4 232 59 32 83 70 9 6 
182 1 5 233 25 72 84 55 95 
183 1 6 234 21 10285 70 9 6 
184 1 5 235 2019 286 79 96 
185 1 3 236 41 0287 81 71 
186 1 4 237 57 288 71 60 
187 1 4 238 45 289 92 65 
188 1 6 239 46 290 8 2 63 
189 8 18 240 4 62 91 61 47 
190 2 0 5 1 241 45 292 52 37 
191 49 19 242 75 293 24 0 
192 41 13 243 16 28 294 20 7  
193 31 16 244 28 25 295 39 48 
194 28 21 245 52 53 296 39 54 
195 21 17 246 5082 97 63 58 
196 31 21 247 26 40298 53 31 
197 21 8 248 48 29 299 51 24 
198 0 1 4 249 54 39 300 4 8 40 
199 0 1 2 250 6 042 301 39 0 
200 3  8  2 51 48 18 302 35 18 
201 3 22 252 54 51 303 36 16 
202 12 20 2 53 88 90304 29 17 
203 14 20 2 54 1038 43 05 28 21 
204 16 17 255 1038 53 06 31 15 
L 146 /64 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Aika Norma- N orma - Aika Norm a- Norm a- Aika Norm a- Norm a- 
(s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö 
(%) ( %)  ( %) (%) ( %) (%) 
307 31 10 3 58 29 0409 34 43 
308 43 19 359 18 13 410 6 8 83 
309 49 63 360 2 51 14 11 102 48 
310 7 8 61 361 28 24 412 62 0 
311 78 46 362 34 53 413 41 39 
312 66 65 363 65 83 414 71 86 
313 78 97 364 8044 415 91 52 
314 84 63 365 77 46 416 89 55 
315 57 26 366 76 50417 89 56 
316 36 22 367 45 52 418 88 58 
317 20 3 4 368 61 98 419 78 69 
318 19 8 369 61 69 420 9 8 39 
319 9 10 3 70 6 34 94 21 64 61 
320 5  5  3 71 32 0422 90 3 4 
321 7 11 372 1084 23 88 38 
322 15 15 373 17 74 24 97 62 
323 12 9 374 16 13 425 100 5 3 
324 13 27 375 11 64 26 81 58 
325 15 28 376 95 427 74 51 
326 16 28 377 91 24 28 76 57 
327 16 31 378 12 46 429 76 72 
328 15 20 3 79 15 30430 8 5 72 
329 17 0 3 80 2 62 84 31 84 60 
330 2 0 3 4 381 13 94 32 83 72 
331 21 25 382 16 21 433 83 72 
332 20 0 3 83 24 44 34 86 72 
333 23 25 384 36 43 435 89 72 
334 30 5 8 385 65 85 436 86 72 
335 63 96 386 78 66 437 87 72 
336 83 60 3 87 63 39 438 88 72 
337 61 0 3 88 32 34 439 88 71 
338 26 0 3 89 46 55 440 8 7 72 
339 29 44 390 4 74 24 41 85 71 
340 6 8 97 391 42 39 442 88 72 
341 80 9 7 392 27 0443 88 72 
342 88 97 393 14 54 44 84 72 
343 99 88 394 14 14 445 83 73 
344 102 86 395 24 54 446 77 73 
345 100 8 2 396 6090447 74 73 
346 74 79 397 53 66 448 76 72 
347 57 79 398 7048 449 46 77 
348 76 97 399 77 93 450 7 8 62 
349 84 97 400 7 96 74 51 79 35 
350 8 6 97 401 46 65 452 82 38 
351 81 98 402 69 98 453 81 41 
352 83 83 403 8097 454 79 37 
353 65 96 404 74 97 455 78 35 
354 93 72 405 75 98 456 78 38 
355 63 60 4 06 56 61 457 78 46 
356 72 49 407 42 0458 75 49 
357 56 27 408 36 32 459 73 50
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/65 FI 
Aika Norma- N orma - Aika Norm a- Norm a- Aika Norm a- Norm a- 
(s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö 
(%) ( %)  ( %) (%) ( %) (%) 
460 7 9 58 511 85 73 562 43 25 
461 79 71 512 84 73 563 30 6 0 
462 83 44 513 85 73 564 40 4 5 
463 53 48 514 86 73 565 37 32 
464 40 4 8 515 85 73 566 37 32 
465 51 75 516 85 73 567 43 70 
466 75 72 517 85 72 568 70 5 4 
467 89 67 518 85 73 569 77 47 
468 93 60 5 19 83 73 570 7 9 66 
469 89 73 520 7 97 35 71 85 53 
470 8 6 73 521 78 73 572 83 57 
471 81 73 522 81 73 573 86 52 
472 78 73 523 82 72 574 85 51 
473 78 73 524 94 56 575 70 3 9 
474 76 73 525 66 48 576 50 5  
475 79 73 526 35 71 577 38 36 
476 82 73 527 51 44 578 30 7 1 
477 86 73 528 6023 579 75 53 
478 88 72 529 64 10580 8 4 40 
479 92 71 530 6 31 45 81 85 42 
480 9 7 54 531 7037 582 86 49 
481 73 43 532 76 45 583 86 57 
482 36 64 533 78 18 584 89 68 
483 63 31 534 76 51 585 99 61 
484 78 1 535 75 33 586 77 29 
485 69 27 536 81 17 587 81 72 
486 67 28 537 76 45 588 89 69 
487 72 9 538 76 30589 49 56 
488 71 9 539 8014 590 7 9 70 
489 78 36 540 7 11 85 91 104 59 
490 8 1 56 541 71 14 592 103 54 
491 75 53 542 71 11 593 102 56 
492 60 4 5 543 65 25 94 102 56 
493 50 3 7 544 31 26 595 103 61 
494 66 41 545 24 72 596 102 64 
495 51 61 546 64 70597 103 60 
496 68 47 547 77 62 598 93 72 
497 29 42 548 8068 599 86 73 
498 24 73 549 83 53 600 7 6 73 
499 64 71 550 8 35 0601 59 49 
500 9 0 7 1 551 83 50602 46 22 
501 100 6 1 552 85 43 603 40 6 5 
502 94 73 553 86 45 604 72 31 
503 84 73 554 89 35 605 72 27 
504 79 73 555 82 61 606 67 44 
505 75 72 556 87 50607 68 37 
506 78 73 557 85 55 608 67 42 
507 80 7 3 558 89 49 609 68 50 
508 81 73 559 87 70610 7 7 43 
509 81 73 560 9 13 96 11 58 4 
510 8 3 73 561 72 36 12 22 37 
L 146 /66 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Aika Norma- N orma - Aika Norm a- Norm a- Aika Norm a- Norm a- 
(s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö 
(%) ( %)  ( %) (%) ( %) (%) 
613 57 69 664 92 72 715 102 64 
614 68 38 665 91 72 716 102 69 
615 73 2 666 9071 717 102 68 
616 40 1 4 667 9071 718 102 70 
617 42 38 668 91 71 719 102 69 
618 64 69 669 9070720 1 02 70 
619 64 74 670 9 072 721 102 70 
620 6 7 73 671 91 71 722 102 62 
621 65 73 672 9071 723 104 38 
622 68 73 673 9071 724 104 15 
623 65 49 674 92 72 725 102 24 
624 81 0 6 75 93 69 726 102 45 
625 37 25 676 9070727 102 47 
626 24 69 677 93 72 728 104 40 
627 68 71 678 91 70729 101 52 
628 70 7 1 679 89 71 730 1 03 32 
629 76 70 6 80 9 17 17 31 102 50 
630 7 1 72 681 9071 732 103 30 
631 73 69 682 9071 733 103 44 
632 76 70 6 83 92 71 734 102 40 
633 77 72 684 91 71 735 103 43 
634 77 72 685 93 71 736 103 41 
635 77 72 686 93 68 737 102 46 
636 77 70 6 87 98 68 738 103 39 
637 76 71 688 98 67 739 102 41 
638 76 71 689 100 69 740 1 03 41 
639 77 71 690 9 96 87 41 102 38 
640 7 7 71 691 100 71 742 103 39 
641 78 70 6 92 99 68 743 102 46 
642 77 70 6 93 100 69 744 104 46 
643 77 71 694 1027 27 45 103 49 
644 79 72 695 1016 97 46 102 45 
645 78 70 6 96 100 69 747 103 42 
646 80 7 0 6 97 1027 17 48 103 46 
647 82 71 698 1027 17 49 103 38 
648 84 71 699 1026 97 50 1 02 48 
649 83 71 700 1 027 17 51 103 35 
650 8 3 73 701 1026 87 52 102 48 
651 81 70 7 02 100 69 753 103 49 
652 80 7 1 703 1027 0754 102 48 
653 78 71 704 1026 87 55 102 46 
654 76 70 7 05 1027 0756 103 47 
655 76 70 7 06 1027 27 57 102 49 
656 76 71 707 1026 87 58 102 42 
657 79 71 708 1026 97 59 102 52 
658 78 71 709 100 68 760 1 02 57 
659 81 70 7 10 1 027 17 61 102 55 
660 8 3 72 711 1016 47 62 102 61 
661 84 71 712 1026 97 63 102 61 
662 86 71 713 1026 97 64 102 58 
663 87 71 714 1016 97 65 103 58 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/67 FI 
Aika Norma- N orma - Aika Norm a- Norm a- Aika Norm a- Norm a- 
(s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö 
(%) ( %)  ( %) (%) ( %) (%) 
766 102 59 817 81 46 868 83 16 
767 102 54 818 8039 869 83 12 
768 102 63 819 8032 870 8 3 9 
769 102 61 820 8 12 88 71 83 8 
770 1 03 55 821 8026 872 83 7 
771 102 60 8 22 8023 873 83 6 
772 102 72 823 8023 874 83 6 
773 103 56 824 8020875 83 6 
774 102 55 825 81 19 876 83 6 
775 102 67 826 8018 877 83 6 
776 103 56 827 81 17 878 59 4 
777 84 42 828 8020879 50 5  
778 48 7 829 81 24 880 5 1 5 
779 48 6 830 8 12 18 81 51 5 
780 4 8 6 831 8026 882 51 5 
781 48 7 832 8024 883 50 5  
782 48 6 833 8023 884 50 5  
783 48 7 834 8022 885 50 5  
784 67 21 835 81 21 886 50 5  
785 105 59 836 81 24 887 50 5  
786 105 96 837 81 24 888 51 5 
787 105 74 838 81 22 889 51 5 
788 105 66 839 81 22 890 5 1 5 
789 105 62 840 8 12 18 91 63 50 
790 1 05 66 841 81 31 892 81 34 
791 89 41 842 81 27 893 81 25 
792 52 5 843 8026 894 81 29 
793 48 5 844 8026 895 81 23 
794 48 7 845 81 25 896 80 2 4 
795 48 5 846 8021 897 81 24 
796 48 6 847 81 20898 81 28 
797 48 4 848 83 21 899 81 27 
798 52 6 849 83 15 900 8 1 22 
799 51 5 850 8 31 29 01 81 19 
800 5 1 6 851 83 99 02 81 17 
801 51 6 852 83 89 03 81 17 
802 52 5 853 83 79 04 81 17 
803 52 5 854 83 69 05 81 15 
804 57 44 855 83 69 06 80 1 5 
805 98 90 8 56 83 69 07 80 2 8 
806 105 94 857 83 69 08 81 22 
807 105 100 8 58 83 69 09 81 24 
808 105 98 859 76 59 10 8 1 19 
809 105 95 860 4 98 911 81 21 
810 1 05 96 861 51 79 12 81 20 
811 105 92 862 51 20913 83 26 
812 104 97 863 78 52 914 80 6 3 
813 100 8 5 864 8038 915 80 5 9 
814 94 74 865 81 33 916 83 100 
815 87 62 866 83 29 917 81 73 
816 81 50 8 67 83 22 918 83 53 
L 146 /68 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Aika Norma- N orma - Aika Norm a- Norm a- Aika Norm a- Norm a- 
(s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö 
(%) ( %)  ( %) (%) ( %) (%) 
919 80 7 6 970 8 13 91 021 82 35 
920 8 1 61 971 81 38 1022 79 53 
921 80 5 0 9 72 8041 1023 82 30 
922 81 37 973 81 301024 83 29 
923 82 49 974 81 23 1025 83 32 
924 83 37 975 81 19 1026 83 28 
925 83 25 976 81 25 1027 76 60 
926 83 17 977 81 29 1028 79 51 
927 83 13 978 83 47 1029 86 26 
928 83 10 9 79 81 901030 8 2 34 
929 83 8 980 8 17 51 031 84 25 
930 8 3 7 981 80601032 86 23 
931 83 7 982 81 48 1033 85 22 
932 83 6 983 81 41 1034 83 26 
933 83 6 984 81 301035 83 25 
934 83 6 985 8024 1036 83 37 
935 71 5 986 81 201037 84 14 
936 49 24 987 81 21 1038 83 39 
937 69 64 988 81 29 1039 76 70 
938 81 50 9 89 81 29 1040 7 8 81 
939 81 43 990 8 12 71 041 75 71 
940 8 1 42 991 81 23 1042 86 47 
941 81 31 992 81 25 1043 83 35 
942 81 30 9 93 81 26 1044 81 43 
943 81 35 994 81 22 1045 81 41 
944 81 28 995 81 201046 79 46 
945 81 27 996 81 17 1047 80 4 4 
946 80 2 7 997 81 23 1048 84 20 
947 81 31 998 83 65 1049 79 31 
948 81 41 999 81 54 1050 8 7 29 
949 81 41 1000 8 15 01051 82 49 
950 8 1 37 1001 81 41 1052 84 21 
951 81 43 1002 81 35 1053 82 56 
952 81 34 1003 81 37 1054 81 30 
953 81 31 1004 81 29 1055 85 21 
954 81 26 1005 81 28 1056 86 16 
955 81 23 1006 81 24 1057 79 52 
956 81 27 1007 81 19 1058 78 60 
957 81 38 1008 81 16 1059 74 55 
958 81 40 1 009 8016 1060 7 8 84 
959 81 39 1010 8 32 31 061 80 5 4 
960 8 1 27 1011 83 17 1062 80 3 5 
961 81 33 1012 83 13 1063 82 24 
962 80 2 8 1013 83 27 1064 83 43 
963 81 34 1014 81 58 1065 79 49 
964 83 72 1015 81 601066 83 50 
965 81 49 1016 81 46 1067 86 12 
966 81 51 1017 8041 1068 64 14 
967 80 5 5 1018 8036 1069 24 14 
968 81 48 1019 81 26 1070 4 9 21 
969 81 36 1020 8 61 81 071 77 48 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/69 FI 
Aika Norma- N orma - Aika Norm a- Norm a- Aika Norm a- Norm a- 
(s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö 
(%) ( %)  ( %) (%) ( %) (%) 
1072 103 11 1123 66 62 1174 76 8 
1073 98 48 1124 74 29 1175 76 7 
1074 101 34 1125 64 74 1176 67 45 
1075 99 39 1126 69 401177 75 13 
1076 103 11 1127 76 21 178 75 12 
1077 103 19 1128 72 29 1179 73 21 
1078 103 7 1129 66 65 1180 6 8 46 
1079 103 13 1130 5 46 91 181 74 8 
1080 1 03 10 1 131 69 56 1182 76 11 
1081 102 13 1132 69 401183 76 14 
1082 101 29 1133 73 54 1184 74 11 
1083 102 25 1134 63 92 1185 74 18 
1084 102 20 1 135 61 67 1186 73 22 
1085 96 60 1 136 72 42 1187 74 20 
1086 99 38 1137 78 21 188 74 19 
1087 102 24 1138 76 34 1189 70 2 2 
1088 100 3 1 1139 67 801190 7 1 23 
1089 100 2 8 1140 7 067 1191 73 19 
1090 9 8 3 1141 53 701192 73 19 
1091 102 26 1142 72 65 1193 72 20 
1092 95 64 1143 6057 1194 64 60 
1093 102 23 1144 74 29 1195 70 3 9 
1094 102 25 1145 69 31 1196 66 56 
1095 98 42 1146 76 11 197 68 64 
1096 93 68 1147 74 22 1198 30 6 8 
1097 101 25 1148 72 52 1199 70 3 8 
1098 95 64 1149 62 96 1200 6 6 47 
1099 101 35 1150 5 47 21 201 76 14 
1100 9 4 59 1151 72 28 1202 74 18 
1101 97 37 1152 72 35 1203 69 46 
1102 97 60 1 153 64 68 1204 68 62 
1103 93 98 1154 74 27 1205 68 62 
1104 98 53 1155 76 14 1206 68 62 
1105 103 13 1156 69 38 1207 68 62 
1106 103 11 1157 66 59 1208 68 62 
1107 103 11 1158 64 99 1209 68 62 
1108 103 13 1159 51 86 1210 5 4 50 
1109 103 10 1 160 7 053 1211 41 37 
1110 1 03 10 1 161 72 36 1212 27 25 
1111 103 11 1162 71 47 1213 14 12 
1112 103 10 1 163 7042 1214 0 0 
1113 103 10 1 164 67 34 1215 0 0 
1114 102 18 1165 74 21 216 0 0 
1115 102 31 1166 75 21 1217 0 0 
1116 101 24 1167 74 15 1218 0 0 
1117 102 19 1168 75 13 1219 0 0 
1118 103 10 1 169 76 101220 0 0 
1119 102 12 1170 7 51 31 221 0 0 
1120 9 9 56 1171 75 101222 0 0 
1121 96 59 1172 75 71 223 0 0 
1122 74 28 1173 75 13 1224 0 0
L 146 /70 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Aika Norma- N orma - Aika Norm a- Norm a- Aika Norm a- Norm a- 
(s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö (s) n opeus vääntö 
(%) ( %)  ( %) (%) ( %) (%) 
1225 0 0 
226 0 0 
1227 0 0 
1228 0 0 
1229 0 0 
1230 0 0 
1231 0 0 
1232 0 0 
1233 0 0 
1234 0 0 
1235 0 0 
1236 0 0 
1237 0 0 
1238 0 0
Seuraav assa esitetään NRTC-testin dynam ometriajo graafisesti.  
NRTC-d ynamometriajo
020406080100120
02 00 400 600 800 1000 1200Nopeus [ %]
020406080100120
02 00 400 600 800 1000 1200
Aika [ s ]Vääntöm omentti [%]
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/71 FI 
Lisäy s 5 
Kestävyys vaatimukse t 
1. Päästö kesto jakso  ja huonon emiskerto imet 
Tätä lis äystä  sovelle taan ain oastaan vaihe iden IIIA ja III B ja IV puristus sytytysmoot toreihi n. 
1.1 Valmist ajien  on määritettä vä huono nemiske rtoimen (DF) arvo kulleki n säänn ellylle pila avalle  aineell e kaikkien 
vaiheen  IIIA ja III B moott oriperheid en osal ta. Tällai sia huo nonemi skertoimi a käytetää n tyyppi hyväksyn tää ja 
tuotantol injan testa usta varten. 
1.1.1 Huonon emiskerto imien määritt ämiseks i tehtä vä testi  on suorite ttava se uraavasti : 
1.1.1.1 Valmist ajan on  suoritet tava kestä vyyste stejä mootto rin käyttöt untien kartutta miseksi  koestus ohjel man mukaises ti. 
Ohjelma on  valitta va hyvän ins inööritavan mukais esti siten, ett ä se edust aa käytös sä olevan  moottorin  toimint aa ja 
antaa  kuvan pääst öomina isuuksien  huonon emises ta. Kestävyys testijakson olis i tyypi llisesti eduste ttava vähi ntään  
neljäsosaa pääst ökest ojaks osta (EDP ). 
Toimint a-aikaa kartutt avia käytt ötunteja voi daan kerätä käyt tämäll ä mootto reita dynamo metrites tipen kissä  tai 
todel lisissa käyt töolosuhteissa. Kestävyys testejä void aan nope uttaa siten , että koestu sohjelmaa suo ritetaa n 
suuremmall a kuormitukse lla kuin  mitä normaalis sa käytös sä tyypi llisesti esiint yy. Moott orin valmis tajan  on 
määritett ävä hyvän ins inööritavan mukais esti nopeut uskerroin, jol la moott orin kestä vyyste stituntien määrä 
suhteutet aan vasta avaan määrään pääs tökes tojakson tu nteja. 
Valmist ajan su osittelemaa  rutiinih uolto-ohjel maa lukuun  ottamatt a mitään pää stöihin vaiku ttavia komponen tteja ei 
saa hu oltaa tai  vaiht aa kest ävyys testijakson aikan a. 
Valmist ajan on  valitta va hyvän ins inööritavan mukais esti testimootto ri, osajärjes telmät  tai kompone ntit, joita 
käytetä än pakokaas upääs töjen huono nemiske rtoimen määritt ämiseen  moottorip erheelle  tai mootto riperheil le, joide n 
pääst öjenh allintajärjeste lmiss ä käytetää n samankal taista tekni ikkaa. Perusteen a käytetää n sitä, ett ä testi mootto rin olis i 
vastat tava nii den moott oriperheid en pääst öjen hu onon emisomi naisuuksi a, joihin  huonon emiskerto imen arvoja 
sovel letaan tyyppi hyväksyn nän saami seksi . Mootto reita, joil la on erilai nen syl interin halkais ija ja is kun pitu us, 
erilain en syli nteriryhmit ys, erilais et ilman sy öttöjärjest elmät tai  erilaise t polt toainejärjes telmät , voidaan pit ää tois iaan 
vastaa vina pääs töjen huono nemiso minais uuksi en osal ta, jos täl laiselle jo htopäätöks elle on  riittävät  teknise t peruste et. 
Toise n valmist ajan il moitt amia huon onemis kertoimen arvoja  voidaan käyt tää, jos on  olemass a riittävät  perusteet  pitää 
teknii koita to isiaan vastaa vina pääs töjen  huonon emisen  suhtee n ja on olemas sa näytt öä siit ä, että test it on suo ritettu 
esitettyjen vaatimu sten mukaises ti. 
Testi mootto rille on teh tävä pääs tötestit tässä di rektiivis sä määritel tyjen  menettel yjen mukais esti moottorin  
totutusajon jäl keen, mutta enn en käyttö ajan karttu mista, sekä kes tävyys testin lopp uunsaattamisen jä lkeen. 
Päästö testejä void aan tehd ä myös säänn öllisin väli ajoin käyttöa jan kartutt amisen  aikana, ja niit ä voidaan  käyttää 
huon onemis trendie n määrittämis een. 
1.1.1.2 Hyväksynt äviranomai nen ei saa  olla läs nä huon onemis en määrittämi seksi  tehtävi ssä käyt töaja n kartuttami stesteissä 
tai pääst ötesteissä. 
1.1.1.3 Huonon emiskerto imen arvojen määrit tämine n kestävyy stesteistä 
Summaava huon onemis kerroin määritell ään arvoksi, joka sa adaan vähe ntämäl lä pääs tökes tojaks on alus sa määritet ty 
pääst öarvo siit ä pääst öarvosta , joka on määritett y edust amaan pääs töomin aisuuksia  päästö kesto jakso n lopus sa. 
Kertova huon onemis kerroin määritell ään arvoksi, joka sa adaan ja kamalla pää stöke stojakson lo pussa määritetty  
pääst ötaso pääst ökest ojaks on alus sa kirjatu lla pääs töarvoll a. 
Kulleki n säänn ellylle pila avalle  aineell e on määritett ävä erillis et huon onemis kertoimen arvot. Kun määritet ään 
NOx+HC-normiin li ittyvää huono nemiske rtoimen arvoa, summaava huo nonemi skerroin määritet ään pil aavien 
ainei den summan  perusteel la, mutta kuit enkin si ten, ettei  yhden pil aavan ain een pääs töjen  parantumin en voi kumota 
toisen ainee n pääst öjen hu onon emista . NOx+HC-normiin liit tyvän kertovan  huonon emiskerto imen määrittä miseksi  
HC:l le ja NOx:lle  on määritettä vä erillis et huon onemis kertoimet ja  niitä on  sovelle ttava erikse en huon ontuneide n 
pääst ötasojen la skemise en pääst ötestin tu lokse sta, minkä jäl keen saad ut huon ontuneet NOx- ja HC-arvot yhdis tetään 
normin noud attami sen tarkast amiseks i. 
Jos te stiä ei suorite ta koko pääs tökes tojaks on ajan, pääs töarvot pää stöke stojakson lo pussa määritetään  
ekstrapo loimal la test ijaksolle määritetty pää stöjen huon onemis trendi koko pä ästökesto jakso lle. 
L 146 /72 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Jos päästötestien tulokset on kirjattu säännöllisesti käyttöaik aa kartuttava n kestävyystestin a ikana, päästötasojen 
määr ittämiseen päästökestojakson lopussa on sovellettava hyviin k äytäntöihin per ustuvia v akiintuneita tilastollisia 
käsittelytekniikoita; lopullisten päästöar vojen m äärittäm isessä voidaan soveltaa tilastollisen mer kitsevyyden testausta. 
Jos laskelm an tuloksena  saadaan kertovan hu ononemisker toimen arvoksi alle 1,00 tai summ aavan 
huononemisker toimen arvoksi alle 0,00,  kertovasta huononemisker toimesta on käytettävä  arvoa 1,00 ja summ aavasta 
huononem iskertoimesta  arvoa 0,00.  
1.1.1.4 Valmistaja voi hyv äksyntävir anomaisen suostumuksella käyttää huononemisker toimen a rvoja,  jotka on mä äritetty 
sellaisten kestäv yystestien tuloksista,  jotka on tehty huononemisker toimen a rvojen määr ittämiseksi raskaide n 
tieajoneuvojen puristussytytysmoottor eiden tyyppihy väksyntää varte n. Tämä on sallittua, jos testatun 
tieajoneuvomoottor in tekniik ka vastaa niiden liikk uvien ty ökoneiden moottoriper heiden tek niikkaa,  joihin 
huononemisker toimen a rvoja sovelletaan tyyppihyväksynnä n saam iseksi. Tieajoneuvom oottorin päästöjen 
kestävyystestin tuloksista johdetut huononemisker toimen a rvot on laskettav a 2 kohdassa m ääriteltyjen 
päästökestojaksojen perusteella.   
1.1.1.5 Jos moottor iperheessä käytetään vakiintunutta tekniikkaa , kyseisen m oottoriper heen huononem iskertoim en 
määr ittämiseen v oidaan tyyppihy väksyntäv iranom aisen suostumuk sella käy ttää hyv ään insinöör itapaan per ustuvaa 
analyysiä te stauksen sijasta.  
1.2 Hyväk syntähakemuk sissa annettavat tiedot huononem iskertoim ista 
1.2.1 Puristussytytysm oottoreiden,  joissa ei käytetä jälk ikäsittelylaitetta, moottoriper heen tyy ppihyväksyntähak emuksessa 
on ilmoitettav a summ aava huononemisker roin kullekin pilaavalle aineelle. 
1.2.2 Puristussytytysm oottoreiden,  joissa käytetään jälkikäsittelylaitetta,  moottor iperheen tyyppihyväksyntä hakemuk sessa 
on ilmoitettav a kertova  huononem iskerr oin kullek in pilaava lle aineelle.  
1.2.3 Valmistajan on pyydettäe ssä annettava  tyyppihyv äksyntävir anomaiselle huononemisker toimen a rvoja tukevat tiedot. 
Näihin k uuluvat ty ypillisesti päästötestien tulok set, käyttöaikaa kartuttav a koestusohjelma ja huoltomenettelyt sekä 
tarvittae ssa tiedot, jotka tuk evat hyvän insinöörintavan mukaisesti tehtyjä pääte lmiä te kniikan vastaavuudesta.  
2. Vaiheen IIIA, IIIB ja IV moottor eiden päästök estojaksot 
2.1 Valmistajien on kä ytettävä taulukossa 1 esitettyjä päästöke stojaksoja. 
Taulukko 1: Vaiheen I IIA, IIIB ja I V puristussytytysmoottor eiden päästök estojaksoluokat (tuntia)  
Luokka (tehoal ue) Käyttöi kä (tuntia) 
Pääst ökestojakso 
/g163 37 kW 
(vakionopeusmoottorit) 3 000
/g163 37 kW 
(muu t kuin vaki onopeusmoottorit) 5 000
/g62 37 kW 8 000
Sisävesialuksissa käytettävät moottorit 
Moottorivaunujen mo ottorit 10000
10000
3. MUUTETAAN LIITE  V SEURAAVA STI: 
1) Korvataan otsikot seu raavasti: 
"HYVÄKSY NTÄTESTE IHIN JA TUO TANNON VAATIMUSTEN MUKAISUUD EN T ODEN TAMISEEN MÄÄ RÄTYN 
VERTAILU POLTTO AINEE N TE KNISET OMINAISU UDET 
LIIKKUV IEN TYÖ KONE IDEN VERTAILUPO LTTOAIN E PURISTUSS YTYTY SMOOTTOREI LLE,  JOTKA O N 
TYYPP IHYVÄKSYTTY  TÄYTTÄMÄÄN VAIHE EN I JA II  RAJA-AR VOT,  SEK Ä SISÄVE SIALUKS ISSA 
KÄYTETTÄVI LLE MOOTTOREI LLE" 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/73 FI 
2) Lisätää n nykyisen  dieselver tailupolttoa inetta koske van tauluko n jälkeen seuraava:
"LIIKKUV IEN TYÖ KONE IDEN VERTAILUP OLTTO AINE PURIST USSYT YTYSMOO TTOREI LLE,  JOTK A ON 
TYYP PIHYVÄKSY TTY TÄYTTÄMÄÄN VAIHE EN IIIA RAJA-ARVOT 
Muutt uja Yksikkö Raja-arvot1 T estimenetelmä 
Alaraja Yläraja 
Setaanil uku252 54,0 E N-ISO 5165 
Tiheys15°C:ssa k g/m3 8 33 837 EN-ISO 3675 
Tislaut uminen:  
 50%:n piste °C 2 45 - EN-ISO 3405 
 95%:n piste °C 345 350 E N-ISO 3405 
- Loppu kiehumispiste °C -  3 70 E N-ISO 3405 
Leimah duspiste °C 5 5 - EN 22719 
CFPP °C - -5 EN 116 
Viskositeetti 40°C: ssa mm2/s 2,5 3,5 EN-ISO 3104 
Polysykliset aromaattiset  hiilivedyt%  m/m 3,0 6 ,0 I P 391 
Rikkipitoisuus3mg/kg - 300 A STM D 5453 
Kuparikorroosio - luokka 1 EN-I SO 2160
Conrads on-hiili jäämä (10% DR) % m/m - 0,2 EN-I SO 10370
Tuhkapit oisuu s % m/m - 0,01 EN-I SO 6245 
Vesipit oisuu s % m/m - 0,05 EN-I SO 12937 
Neutraloin tiluku  (vahva happo) mg KOH /g - 0,02 ASTM D 974 
Hapetu sstabiilisuus4 m g/ml - 0,025 EN-ISO 12205 
1Erite lmissä mai nitut arvo t ova t "todellisia arvoja ". Ra ja-arvo jen määrit tämisessä on  sove llettu ISO 4259  -stan dardi n 
"Petroleu m produ cts - Determin ation an d app lication of  preci sion dat a in rel ation to meth ods of te st" ehto ja, ja  
pienintä arvo a määrit ettäessä on huo mioitu pienin ero  2R n ollan yl äpuolella; suurimma n ja p ienimmän  arvon 
asetuksessa pienin ero on 4 R (R = t oistettavuus). 
Huol imatta tästä toimenp iteestä, joka  on väl ttämätö n tek nisistä syistä, polt toaineen val mistajan pitäisi kuitenkin 
pyrki ä nol la-arvo on silloin, kun määrä tty suurin arvo  on 2R , ja kes kimää räiseen arvoon  silloin, kun o n ann ettu 
enimmäis - ja vähi mmäis rajat. Jos on ta rpeen  selvittää, täyt tääkö po lttoaine eri telmien  vaati muks et, so velletaan 
ISO 4259 -st andardin vaat imuks ia. 
2Setaani n vaihtelu väli ei ole 4R: n vähimmäisvaih teluväl iä koskevan vaatimukse n mukainen. Jos kuiten kin 
polttoaineen  toimittaj an ja käyttäjän  välillä on erimielis yyksiä, voidaan nii den ratkaisemis eksi käyttää ISO 4259 -
stand ardin vaatimuksi a, jos tehdään yksit täisten määritysten si jasta riittävä määrä toistomitt auksia tarpeel lisen 
tarkkuuden saavut tamiseks i. 
3Testi ssä käyte tyn pol ttoaineen tos iasiallinen rikkipito isuus on ilmoi tettava.  
4Vaik ka hapetusstabiilisuus on säädelty, on  todennäköistä, että vara stointiaika on rajallinen. T oimittajalta on 
pyydettävä ohjeet varasto-olosuhteista ja -ajasta. 
LIIKKUVIEN TYÖKONEIDEN VERT AILUPOL TTOA INE PURISTUS SYTYTYS MOOT TOREILL E, JOTKA  ON 
TYYPPIHYVÄK SYTTY TÄ YTTÄ MÄÄN VA IHEEN IIIB RA JA-ARVOT 
Raja-arvot1
Muuttu ja Yksikkö Alaraja Yläraja Testimenetelmä 
Setaani luku254,0 E N-ISO 5165 
Tiheys 15 °C:ssa kg/m3 8 33 837 EN-ISO 3675 
Tislaut uminen: 
50 %:n piste °C 245 - EN-ISO 3405 
95 %:n piste °C 345 350 E N-ISO 3405 
- Loppu kiehumispiste °C -  3 70 E N-ISO 3405 
Leimah duspiste °C 5 5 - EN 22719 
CFPP °C - -5 EN 116 
Viskositeetti 40 °C:ssa mm2/s 2,3 3,3 EN-ISO 3104 
Polysykliset aromaattiset  hiilivedyt%  m/m 3,0 6 ,0 I P 391 
Rikkipitoisuus3mg/kg - 10 A STM D 5453 
Kuparikorroosio - luokka 1 EN-I SO 2160
Conrads on-hiili jäämä (10 % DR) % m/m - 0,2 EN-I SO 10370
Tuhkapit oisuu s % m/m - 0,01 EN-I SO 6245 
L 146 /74 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Raja-ar vot1
Muuttu ja Yksikkö Alaraja Yläraja Testimenetelmä 
Vesipitoisuus %  m/m - 0,02 EN-ISO 1 2937 
Neutral ointiluku (vahva  happ o) mg KOH/g - 0,02 ASTM  D 974 
Hape tusstabiilisuus4 m g/ml - 0,025 EN-ISO 12205 
Voitelevuus (kulumi själjen hal kaisija 
60 °C:ssa suoritetun HFR R-testin 
jälkeen) µm - 400 C EC F-06 -A-96  
Rasv ahappojen metyyliesterit (FAME)  k ielletty
1Erite lmissä mai nitut arvo t ova t "todellisia arvoja ". Ra ja-arvo jen määrit tämisessä on  sove llettu ISO 4259  -stan dardi n 
"Petroleum pr oducts - Deter mina tion and application of pr ecision data in relation to met hods of test" ehtoja, ja 
pienintä arvoa määritettäessä on huomioitu pienin er o 2R nollan yläpuolella; suur imman ja pienimmän arvon 
asetuksessa pienin ero on 4R ( R = toistettavuus).  
Huolimatta tästä toime npiteestä, joka on välttämätön teknisistä syistä, polttoaineen valm istajan pitäisi kuitenkin 
pyrkiä nolla-arv oon silloin, kun määrätty suurin ar vo on 2R, ja keskimäär äiseen arv oon silloin, kun on annettu 
enimmäis- ja vähimm äisrajat. Jos on tar peen selvittää, täyttääkö polttoaine er itelmien vaatimuk set, sovelletaan 
ISO 4259 -standar din va atimuksia.  
2Setaani n vaihtelu väli ei ole 4R: n vähimmäisvaih teluväl iä koskevan vaatimukse n mukainen. Jos kuiten kin 
polttoaineen  toimittaj an ja käyttäjän  välillä on erimielis yyksiä, voidaan nii den ratkaisemis eksi käyttää ISO 4259 -
stand ardin vaatimuksi a, jos tehdään yksit täisten määritysten si jasta riittävä määrä toistomitt auksia tarpeel lisen 
tarkkuuden saavut tamiseks i. 
3Tyypin I testi ssä käyte ttävän  poltto aineen  todell inen rikkipi toisuus on il moitet tava. 
4Vaik ka hapetusstabiilisuus on säädelty, on  todennäköistä, että vara stointiaika on rajallinen. T oimittajalta on 
pyydettävä ohjeet varasto-olosuhteista ja -ajasta." 
 4. MUUT ETAA N LIITE VII SEURA AVA STI: 
Korva taan lisäys 1 seuraava sti: 
"Lisäys 1 
PURI STUS SYTY TYSMO OTTO REID EN TEST AUSTU LOK SET 
TEST AUSTU LOK SET 
1. NRSC-TE STIN SUORI TUST A KO SKEVAT TIEDOT1: 
1.1 T estauksessa käytetty vertailupolttoaine 
1.1.1 Setaaniluku: .........................................................................................................................................
1.1.2 Rikkipitoisu us:.....................................................................................................................................
1.1.3 Tiheys: ................................................................................................................................................
1.2  Voiteluaine 
1.2.1  M erkki (merkit): ..................................................................................................................................
1.2.2 Tyyppi (tyypit): ...................................................................................................................................
(ilmoitetaan öljyn prosenttiosuus seoksessa, jos voiteluaine ja polttoaine sekoitetaan) 
1.3 Moottorikäyttöinen laittei sto (tarv ittaessa) 
1.3.1 Numer ointi ja tu nnistetie dot:...............................................................................................................
1.3.2 Tehon kulutus ilmoitetuilla moo ttorin pyörimisnopeuksilla (valmistajan ilmoitus): 
Moottorin eri pyörimisnopeuksilla käytetty teho P AE (kW)1 tämän liitteen lisäys 3 
huomioon otettuna 
Laitteisto Välinopeus (tarvittaessa) Nimellisnopeus 
Yhteensä:  
1Saa olla enint ään 10 % testau ksen aikana mitat usta teho sta. 
1Jos per usmoott oreita on usei ta, tiedot o n merki ttävä jokaisesta . 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/75 FI 
1.4  Mootto rin suoritusarvot 
1.4.1  M oottorin py örimisnopeudet: 
Joutokäynti: ................................................................................................................................................r/min 
Välin opeus: ................................................................................................................................................. r/min 
Nimellisnopeus: ............................................................................................................... ........................... r/min 
1.4.2  M oottorin te ho1
Tehoas etus (kW)  moottorin eri pyörimis nopeu ksilla 
Olosuh teet Välinop eus (tarvittae ssa) Nimelli snopeus 
Testi ssä mita ttu maksimi teho (P M)  
(kW)  (a) 
Tämän lisäyksen 1.3.2 kohdan tai liitteessä III o levan 
3.1 kohdan mukainen moottorikäyttöisen laitteiston kuluttama 
kokonaisteho (PAE)  
(kW)  (b) 
Liitteessä  I olevas sa 2.4 kohdas sa määritelt y moottorin  
netto teho  
(kW)  (c) 
c = a + b 
1.5  P äästötasot  
1.5.1 Dynamom etrin asetukset ( kW) 
Dynamo metrin  asetukset (kW) mootto rin eri pyö rimisn opeu ksilla 
Kuormit us pros entteina V älinopeus (tarvittaessa) Nimellisnopeus 
10 (tar vittaessa) 
25 (tar vittaessa) 
50
75  
100
1.5.2  N RSC- testin päästötu lokset: 
CO: ...........................................g/kWh 
HC: ...........................................g/kWh 
NOx: .........................................g/kWh 
NMHC+NO x: ...........................g/kWh 
Hiukkaset: .................................g/kWh 
1.5.3 NRSC-testissä käytetty näytteenottojärjestelmä: 
1.5.3.1 Kaasupäästöt1:.............................................................................................................................. ...........
1.5.3.2 H iukkaset1:.............................................................................................................................. ................
1.5.3.2.1 Menetelmä2: yksi suodatin / monta suoda tinta 
1Liitteessä I ole van 2.4 kohdan vaatimusten mukaisesti mita ttu korja amaton te ho. 
1Merkit ään liitteessä VI olevas sa 1 jaksossa määritellyt kuvien numerot. 
2 T arpeeton yliviivataan. 
L 146 /76 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
2. NRTC- TESTIN SUO RITU STA KOS KEV AT T IEDOT3: 
2.1  NRTC -testin pä ästötulokset: 
CO: ...........................................g/kWh 
NMHC:  ..................................... g/kWh 
NOx:  ......................................... g/kWh 
Hiukkaset: ................................. g/kWh 
NMHC +NOx:  ........................... g/kWh 
2.2 N RTC- testissä käytetty näytteenottojärjestelmä: 
Kaasupäästöt1: ........................................................................................................................................
Hiukkaset1: .............................................................................................................................................
Menetelmä2: yksi suodatin / monta suoda tinta 
5. MUUT ETAAN  LIITE XII SEURAAVASTI : 
Lisätään 3 kohta seu raavasti: 
"3. Seuraavat tyyppihyv äksynnät ja tar vittaessa asiaa koskev at hy väksyntä merkit tu nnustetaan tämän direk tiivin 
mukaista  hyväksym istä v astaavik si 9 artiklan 3 kohdassa määr iteltyjen moottor iluokkien H, I ja J (vaihe IIIA) ja 
moottor iluokkien K, L ja M (vaihe IIIB) osalta; 
3.1 Direktiivin 88/77/ETY , sellaisena kuin se on muutettuna direk tiivillä 99/96/EY , mukaise t tyyppihyväk synnät, jotka 
täyttävät direk tiivin 2 artiklassa ja liittee ssä I olev assa 6. 2.1 kohdassa säädetyt vaatim ukset vaiheen B1, B2 tai C 
osalta. 
3.2 Yhdistyneiden  Kansakuntien Euroopan ta louskomission säännön N:o 49.03 muutossar jat, jotka täyttävät 5.2 kohdassa 
säädetyt vaatim ukset vaiheiden B1, B2 tai C osalta. " 
µµµµµ µ 
3Jos per usmoott oreita on usei ta, tiedot o n merki ttävä jokaisesta . 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/77 FI 
LIITE II 
"Liite VI 
ANAL YSOINTI- JA NÄY TTEENOTTOJÄRJES TELMÄ 
1. K AASU - JA H IUKKASN ÄYT TEENOTTOJÄRJES TELMÄT  
Kuva nro Kuvaus  
2 Raakapakoka asun analysointijär jestelmä 
3 Laimennetun pakokaasun analysointijärjestelmä  
4 Osavir taus, isokineettinen v irta, imupuha ltimen ohjaus,  näytteenotto jakeittain 
5 Osavir taus, isokineettinen v irta, painepuhaltim en ohjaus,  näytteenotto jakeittain 
6 Osavir taus, CO 2:n tai NOx:n ohjaus,  näytteenotto jakeittain 
7 Osavir taus, CO 2- tai hiilitasapaino, ko konaisnäytteenotto 
8 Osavir taus, yksi v enturi ja pitoisuusmittaus,  näytteenotto jakeittain 
9 Osavir taus, kaksoisventur i tai -aukk o ja pitoisuusmittaus, nä ytteenotto jak eittain 
10 O savirtaus, moniput kijak o ja pitoisuusmitta us, näyttee notto jakeitt ain 
11 Osav irtaus, virtauksen  ohja us, koko naisnäytt eenotto 
12 Osav irtaus, virtauksen  ohja us, näyttee notto jakeitt ain 
13 Täysv irtaus, syrjäytyspum ppu tai kriittisen virtauksen  ventur i, näyttee notto jakeitt ain 
14 Hiuk kasnäy tteen keräysjär jestelm ä 
15 Täysv irtausjär jestelm än laime nnusjär jestelm ä 
1.1 Kaasup äästöjen määr ittämin en 
Jäljem pänä olevassa  1.1.1 kohdassa  ja kuvissa  2 ja 3 on yksityi skohtaise t kuvauk set su ositelluista näyttee notto-  ja 
analysoin tijärjestelm istä. Koska  erilaisilla koko onpanoilla  voidaan saada samana rvoisia tuloksia,  tarkkaa yhdenm ukaisuut ta 
näiden kuvie n kanssa ei vaadita.  Mittau slaitteide n, venttiili en, solenoidie n, pumppu jen ja kytkim ien kaltaisi a lisäosia voidaa n
käyttä ä lisätietojen  hankkim iseen ja osajärjestelm ien toiminto jen yhteenso vittam iseen.  Jos joitakin  osia ei joissakin 
järjestelm issä t arvita tarkkuuden  varmistamise en, ne voidaa n jättää pois, jos se  on hyvän  insin ööritavan muka ista. 
1.1.1 Pakokaasu n aineosat CO, CO 2, HC, NOx 
Seuraavassa kuvataan raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun kaasupäästöjen analysointijärjestelmä, joka perustuu: 
– HFID- analysaattorin käyttöön hiilivetyjen mittaamisessa, 
– NDIR -analysaattoreiden käyttöön hiilimonoksidin ja hiilidioksidin mittaamisessa, 
– HCLD-a nalysaattorin tai vastaavan käyttöön typen oksidien mittaamisessa. 
Raakapakokaasusta (ku va 2) kaikkien aineosien näyte voidaan ottaa yhdellä näytteenottimella tai kahdella lähellä toisiaan 
sijaitsevalla näytteenottimella, jolloin näyte jaetaan sisäisesti eri analysaattoreihin. On  huolehdittava siitä, ettei pakokaasun 
aineosien (mu kaan luettuina vesi ja rikkihappo) ko ndensoitumista tapahdu analysointijärjestelmän missään kohdassa. 
Laimennetusta pakokaasusta (ku va 3) hiilivetyjen näyte on otettava eri näytteenottimella kuin muiden aineosien näyte. On  
huolehdittava siitä, ettei pakokaasun aineosien (muk aan luettuina vesi ja rikkihappo) ko ndensoitumista tapahdu 
analysointijärjestelmän missään kohdassa. 
L 146 /78 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Kuva  2 
Pakok aasun CO- , NOx-  ja HC-analysointijär jestelmän vuokaav io  
nolla -
kaasu
vertailu-
kaasu
nolla -
kaasu
vertailukaas unollakaas u
nollakaas uV1
V1F1 F2
F1 F2P
PT1
SP1
2 valinnaista näytteenotintaT2 G1
HC
ilma poltto-
ainepoisto
poisto
poisto
poistopoisto
poistopoisto
R3
R1 R2
FL1
T5
B
V13 V12V11CO
CO
2CT3 G2
V4
V5FL5
FL6
FL8T4G3
V13 V12T5V9
V7 V8 V10
R4FL4
FL2HSL1
HSL2HSL1
SL
V3NO
R5nollaka asu
vertailukaas unolla -
kaasu
vertailukaas uT5
poisto
O
2FL7
V6nolla kaas u
vertailukaas u
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/79 FI 
Kuva 3 
Laim ennetun pakok aasun CO-,  CO 2-, NOx- j a HC -analysointijärjestelmän vuokaavio  
nolla-
kaasu
vertailukaasu
nolla -
kaasu
vertailukaas unollakaas u
vertailu-
kaasunollakaas u
vertailukaas unollakaas u
V1F1 F2
F1 F2P
PT1
T1SP2
SP2T2 G1
HC
ilma poltto-
ainepoisto
poisto
poisto
poistopoisto
poistopoisto
R3
R1 R2
FL1
T5
B
V13 V12V11CO
CO
2CT3 G2
V4
V5FL5
FL6
FL3T4G3
V9
V7 V8 V10
R4FL4
FL2HSL1
HSL2HSL1
SL
V3NO
R5V1PSPPSS:lle, ks.  kuva 14
sama tas o
ks. kuva 14BK
BK BGDTks. kuva 13
V14
Kuvaukset – Kuvat 2 ja 3 
Yleinen toteamus:  
Kaikki  kaasu n näyt teenottokäyt äväss ä oleva t osat on pi dettävä kut akin järjes telmää varten  määritel lyssä lämpöt ilassa. 
– SP1 Ra akapa kokaas un näy tteenotin (ain oastaan kuva 2) 
Pääst ä suljettu, moni reikäi nen j a suo ra ruostu matto masta teräks estä valmi stettu näytt eenotin on suo siteltava. 
Sisähalkaisija ei saa  olla näytt eenottolinjan sisähalkaisijaa suu rempi. Näyt teenottimen s einämän paks uus saa ol la 
enintään 1 mm. Reikiä  on olt ava vähi ntään kolme  kolmel la eri ta solla, ja ni iden koon on  oltava sel lainen, et tä ne 
ottavat nä ytteet suunnilleen s amast a virtau ksesta. Näyt teenottimen on  peitettävä vähi ntään 80 pros enttia pako putken 
halkaisijasta. 
– SP2 Laime nnetun pak okaas un HC -näytt eenotin (ainoa staan kuva 3 ) 
Näytt eenottimen on o ltava 
– määrite tty hiilivetynäytteenottolinjan (HSL3) ens immäis en 254 –762 mill imetri n alu eelle, 
– sisähalkaisijaltaan vähi ntään 5 mm, 
– asennettu laimennu stunneliin DT (1.2.1.2 kohta ) kohtaa n, jos sa laimenn usilma ja p akokaa su ova t hyvi n 
sekoittuneet (eli no in 10  tunn elin hal kaisijaa virtau ssuuntaan koh dasta, jos sa pak okaas u tulee 
laimennu stunneliin), 
– (säteittäisesti) riitt ävän kau kana mui sta näytt eenottimista ja tu nnelin seinämi stä pyörtei lyn ha itallisten 
vaikutusten väl ttämiseksi, 
– lämmit etty siten, ett ä kaasu virran lämp ötila näy tteenottimen  poistoaukolla on 46 3 K (190 °C ) ± 10 K. 
– SP3 Laime nnetun pak okaas un CO, CO 2, NOx-nä ytteenotin (ainoastaan kuva 3) 
L 146 /80 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Näytteenottime n on oltava 
/g45 samassa tasossa kuin SP2, 
/g45 (säteitt äisesti) riittävän kaukana  muista näytt eenott imista  ja tunneli n seinämis tä pyörteil yn haital listen 
vaikut usten vält tämis eksi, 
/g45 lämmitett y ja eristetty koko pit uudel taan vähimmäis lämpöti laan 328 K (55 °C) veden kondens oitumi sen 
estämis eksi. 
– HSL1 Lämmitetty näytt eenott olinja 
Näytteen ottolinjasta otetaa n kaasunäyt e yhdellä näy tteeno ttimel la jakopis teesee n (jakopist eisiin) ja HC-
analys aattorii n. 
Näytteen ottolinjan  
/g45 sisähalkais ijan on olt ava vähintään  5 millimetriä ja enint ään 13,5 millimet riä, 
/g45 on oltava valmis tettu ruostumatto masta teräkses tä tai poly tetraflu orieteeni stä (PTFE),  
/g45 on pidet tävä seinä mä lämpötila ssa 463  (190 °C) ± 10 K mitatt una kustaki n erikseen sääde tystä lämmitetyst ä 
osast a, jos pakokaasun  lämpötil a näytteen ottimessa on enin tään 463 K (190 °C), 
/g45 seinä män lämpötil an on oltava yli  453 K ( 180 °C ), jos pakokaa sun lämpöt ila näytt eenott imessa on  yli 463 K 
(190 °C), 
/g45 pidet tävä kaasu lämpöt ilassa 463 K (190 °C) ± 10 K välitt ömästi  ennen lämmitet tyä suod atinta (F2) ja HFID-
laitetta. 
– HSL2 Lämmitetty NOx-näytteeno ttolinja 
Näytteen ottolinjan  
– on pidettävä  seinäm ä läm pötilassa 328–473 K (55–200 °C) muuntimeen saakka,  kun käytetään 
jäähdytyskylpyä,  ja analysaattoriin saakka,  kun jäähdytyskylpyä ei käytetä, 
– on oltava  valmistettu r uostumattomasta teräk sestä tai PTFE :stä. 
Koska näytteenottolinja täyty y läm mittää ainoastaan v eden ja rikkihapon konde nsoitumisen estäm iseksi, 
näytteenottolinjan läm pötila r iippuu polttoaineen rikkipitoisuudesta. 
– SL Näytteenottolinja CO:ta ( CO 2) vart en 
Näytt eenottolinjan o n oltava valmi stettu PTFE:st ä tai ruo stumatto masta teräks estä. Se voi ol la lämmi tetty tai  
lämmit tämät ön. 
– BK Tau stapussi (vali nnainen, ai noastaan kuva 3) 
Taustapitoisuuksien mitt aamis ta varte n. 
– BG Näytep ussi (valin nainen, ain oastaan kuva 3, CO ja  CO 2) 
Näytepitoisuuksien mittaamista varten. 
– F1 Lämmitetty esisuodatin (valinnainen) 
Lämpötilan on oltava sama kuin HSL1:ssä. 
– F2 Lämmitetty suodatin 
Suodattimen on poistettava kaasunäytteestä kaikki kiinteät hiukkaset ennen analysaattoria. Lämpötilan on oltava 
sama kuin HSL1:ssä. Suodatin on vaihdettava tarvittaessa. 
– P Lämmitetty näytteenottopumppu 
Pumppu on lämmitettävä samaan lämpötilaan kuin HSL1. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/81 FI 
– HC 
Lämmitetty  liekki-ionisaatioi lmaisin (HFID) hiilivetyj en määr ittämistä  varten. Lämpötila on pidettäv ä välillä 453–
473 K (180–2 00 °C). 
– CO, CO 2
NDIR-anal ysaattorit hii limonoksidin ja hi ilidioksidin määri ttämistä varten. 
– NO 2 
CLD- tai  HCLD-ana lysaattori typ en oks idien määrit tämis tä varte n. Jos  käytet ään HC LD-anal ysaattoria, sen l ämpöt ila 
on pid ettävä  välill ä 328–4 73 K (55–200  °C). 
– C Mu unnin 
NO 2 on pelkistettävä m uuntimen avulla katalyyttisesti NO :ksi ennen analysointia CLD- ta i HCLD-a nalysaattorissa. 
– B Jäähdytyskylpy
Veden jäähdyttämiseksi ja kondensoimiseksi pakokaasunäytteestä. Kyl py on pidettävä lämpötilassa 273–277 K (0– 4 
°C) jään tai jäähdytyslaitteiston avulla. Kyl py on valinnainen, jos vesihöyry ei häiritse analysaattoria liitteen III 
lisäyksessä 2 olevan 1.9.1 ja 1.9.2 kohdan mu kaisesti. 
Näytteestä ei saa poistaa vettä kemiallisten kuivainten avulla. 
– T1, T 2, T3  Lämp ötila-anturit 
Kaasu virran lämp ötilan seuraami sta varten. 
– T4 Lämpöti la-antu ri 
NO 2-NO-mu untimen lämpötila. 
– T5 Lämpötila-anturi 
Jäähdytyskylvyn lämpötilan seuraamista varten. 
– G1, G2, G3 Painemittari 
Näytt eenottolinjojen pai neen mitta amista varte n. 
– R1, R 2 Pain eensäädin 
HFID-analy saattorin ilman  (R1) ja pol ttoaineen (R2 ) paine en sää tämis tä varte n. 
– R3, R 4, R5 Pai neensäädin 
Näytt eenottolinjojen pai neen ja anal ysaattoreihin menevä n virtau ksen säätämistä varte n. 
– FL1, FL2, FL3 Virtausmitt ari 
Näytt een oh itusvirtauksen se uraamis ta varte n. 
– FL4–F L7 Virtau smittari (vali nnainen) 
Analysaattoreid en läp i kulke van virta uksen seu raamis ta varte n. 
– V1–V6 Vali ntaventtiili 
Sopiva vent tiilistö nä yte-, vertai lukaasu- tai nol lakaa suvirran valit semiseksi anal ysaattorille. 
– V7, V8 Solen oidiventtiili 
NO 2-NO-mu untimen ohittamista varten. 
– V9 Ne ulaventtiili 
NO 2-NO-mu untimen ja ohituksen kautta kulkevan virtauksen tasapainottamista varten. 
L 146 /82 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
– V10,  V11 Ne ulaventtiili 
Analysaattoreihin menevän  virtausten säätäm istä var ten. 
– V12,  V13 V ipuventtiili 
Lauhteen tyhjentämiseksi kylvystä B. 
– Valintave nttiili V14 
Näyte-  tai taustapussin valitsem ista var ten. 
1.2  H iukkasten määr ittäminen 
Jäljempänä  1.2.1 ja 1.2.2 kohdassa sekä kuvissa 4–15 on yksityiskohta iset k uvaukset suositelluista la imennus-  ja 
näytteenottojär jestelmistä.  Koska erilaisilla kokoonpa noilla v oidaan saada samanar voisia tuloksia,  tarkkaa 
yhdenmuk aisuutta n äiden kuvien kanssa ei vaadita.  Mittauslaitteide n, venttiilien,  solenoidie n, pumppujen ja 
kytkim ien k altaisia lisäosia v oidaan käyttää lisätietojen hankkim iseen ja  osajär jestelmien toimintojen 
yhteensovitta miseen.  Jos joitakin osia ei joissakin järjestelm issä tar vita tarkkuuden varmistamise en, ne voidaan jättää 
pois, jos se on hyv än insinöör itavan mukaista . 
1.2.1  L aimennusjärjestelmä 
1.2.1. 1 Osavirtauslaimennusjärjestelmä (kuv at 4–12)1
Seuraavassa kuvataa n laimennus järjestel mä, joka perustuu pakokaasuvi rran osan laimentamise en. Pakokaasuvirran 
jakaminen ja si tä seuraava laimennu sproses si voidaan  toteutt aa erilaisil la laimennu sjärjest elmätyypei llä. Hiukkasten 
keruuta varten joko laimennet tu pakokaasu  kokonaisuu dessa an tai vain osa laimen netus ta pakokaasus ta voidaan 
johta a hiukkasnäyt teen keräysjärjest elmään (1.2.2 kohta, kuva 14). Ensin mainitust a menetelmästä  käytetään 
nimitys tä kokonais näyttee notto , toisesta  jakeittai nen näytte enotto . 
Laimennus suhte en laskeminen  riippuu käytetys tä järjestel mätyypis tä. 
Seuraavia tyyppej ä suosit ellaan : 
– Isokineettiset järjestelmät (kuv at 4 ja 5) 
Näissä järjestelmissä siirtoputkeen tuleva virtaus sovitetaan kokonaispakokaasuvirtaan kaasun nopeuden ja/tai 
paineen suhteen, mik ä vaatii häiriöttömän ja tasaisen pakokaasuvirran näytteenottimen kohdalla. Tä mä saadaan 
yleensä aikaan käyttämällä resonaattoria ja suoraa lähestymisputkea näytteenottokohdasta virtaussuuntaa vastaan. 
Jakosuhde lasketaan sen jälkeen helposti mitattavista arv oista, ku ten putken läpimitoista. On  huomattava, että 
isokineesiä käytetään ainoastaan virtausolosuhteiden yhteensovittamiseen eikä kokojakauman yhteensovittamiseen. 
Jälkimmäi nen ei ole tavallisesti välttämätöntä, koska hiukkaset ovat riittävän pieniä seuraam aan nesteen 
virtausviivoja. 
– Virtausohjatut järjestelmät ja pitoisuusmittaus (ku vat 6–10) 
Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja 
kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa. Laimennussuhde määritetään merkk ikaasupitoisuuksista. Näi tä ovat esimerk iksi 
CO 2 tai NO x, joita esiintyy luonnostaan moo ttorin pakokaasussa. Pitoisuudet laimennuspakokaasussa ja 
laimennusilmassa mitataan, kun taas pitoisuus raakapakokaasussa voidaan joko mitata suoraan tai määrittää 
polttoainevirran ja hiilitasapainon yhtälöstä, jos polttoaineen koostumus tunnetaan. Järjestelmiä voidaan ohjata 
lasketulla laimennussuhteella (ku vat 6 ja 7) tai virtauksella siirtoputkeen (ku vat 8, 9 ja 10). 
– Virtausohjatut järjestelmät ja virtausmittaus (kuv at 11 ja 12) 
Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja 
kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa. La imennussuhde määritetään näiden kahden virtauksen erosta. Vi rtausmittarien 
tarkka kalibrointi toisiinsa nähden on välttämätöntä, ko ska näiden kahden virtauksen suhteellinen suuruus voi johtaa 
merk ittäviin virheisiin suuria laimennussuhteita käytettäessä. Vi rtauksen ohjaus tapahtuu hyvin yksinkertaisesti 
pitämällä laimennuspakokaasuvirtaus vakiona ja vaihtelemalla tarvittaessa laimennusilmavirtausta. 
Osavirtauslaimennusjärjestelmien etujen saavuttamiseksi on kiinnitettävä huomiota siihen, että vältetään hiukkasten 
hävikkiin siirtoputkessa liittyvät mahdolliset ongelmat, ja siihen, että varmistetaan edustavan näytteen ottaminen 
moottorin pakokaasusta, sekä jakosuhteen määrittämiseen. 
Kuvatuissa järjestelmissä kiinnitetään huomiota näihin kriittisiin alueisiin. 
1Kuviss a 4–12 esitetään  mon entyypp isiä os avirtaus laimen nusjärjestelm iä, joita voidaan  tavallises ti käyttää vak iotilaisess a test issä (NRSC -
testiss ä). Mu uttavatilais een tes tiin liittyvien  erittäin tarkk ojen rajoit usten  vuok si muuttavatilaises sa tes tissä (NRT C-testis sä) void aan 
kuiten kin käyttää ain oastaan niitä os avirtauslaim ennu sjärjestelmiä (kuvat 4–12), jotk a täyttävät liitteen I II lisäyks essä 1 ole vassa 2.4 
kohd assa "Osavirtau slaimen nusjärjestelmän  eritelmät" es itetyt vaatimu kset. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/83 FI 
Kuva 4 
Osav irtauslaime nnusjär jestelm ä sekä isokinee ttinen näyttee notin ja näytteen otto jakeitt ain 
(SB-oh jaus)  
ks. ku va 14DAF
EPTTDTdPSPPB FM1
ISP
FC1l > 10*d
ilma
pakok aasuPTT
hiukkasnä ytteen
kerä ys-
järjestelmäänSB
poisto
DPT
delta p
Raakapako kaasu siirretään p akopu tkesta EP lai mennu stunneliin DT siirto putken TT kaut ta isokineettisellä näytt eenottimella  
ISP. Pakokaas un pa ine-ero  pakop utken ja nä ytteenottimen si sääntulon väl illä mitat aan pa ineanturilla DPT. Tämä signa ali 
lähetetään vi rtauks en oh jaimelle FC1 , joka oh jaa imupu hallinta SB pi tämää n yllä nol lapaine-ero a näyt teenottimen kärj essä. 
Näissä olosuhteissa pakoka asun nop eudet EP:ss ä ja ISP:s sä ova t sama t, ja virta us ISP:n  ja TT:n  kautt a on vaki o-osu us (jako -
osa) pakokaa suvirrasta. Ja kosuhde mää ritetään EP:n  ja ISP:n po ikkileikkau spinta-al oista. Laime nnusilman virta us mit ataan 
virtau ksen mitta uslaitteella FM 1. Laimen nussuhde las ketaa n laimennu silman virta uksesta ja jako suhteesta. 
L 146 /84 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Kuva  5 
Osavir tauslaimennusjär jestelmä sekä isokineettinen nä ytteenotin ja näytteenotto jak eittain ( PB-ohjaus)  
DAF
EPTT DTd
PBFM1
ISP
delta pFC1DPTl > 10*d
ilma
pako kaasuPSP
PTT
ks. k uva 1 4 hiukka snäytteen
keräys-
järjest elmäänpoistoSB
Raakapako kaasu siirretään p akopu tkesta EP lai mennu stunneliin DT siirto putken TT kaut ta isokineettisellä näytt eenottimella  
ISP. Pakokaas un pa ine-ero  pakop utken ja nä ytteenottimen si sääntulon väl illä mitat aan pa ineanturilla DPT. Tämä signa ali 
lähetetään vi rtauks en oh jaimelle FC1 , joka oh jaa pa inepuhallinta PB  pitämään yl lä no llapaine-eroa näy tteenottimen kärjes sä. 
Tämä tap ahtuu ottamall a pien i osa laimen nusilmasta, jonka vi rtaus  on jo mit attu virtau ksen mitta uslaitteella FM 1, ja 
syöttämällä se TT: hen p aineilma-aukon  avull a. Näiss ä olo suhteissa pakoka asun nop eudet EP:ss ä ja ISP:s sä ova t sama t, ja 
virtau s ISP:n ja  TT:n kau tta on vakio -osuu s (jako-o sa) pako kaasuvirrast a. Jakos uhde määrite tään EP:n ja ISP:n  
poikkile ikkau spinta-al oista. Laime nnusilma imetä än DT:n  läpi imupu haltimella SB , ja virtau s mita taan FM1: llä DT:n 
sisääntulon kohd alla. Laimen nussuhde las ketaa n laimennu silman virta uksesta ja jako suhteesta. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/85 FI 
Kuva 6 
Osav irtauslaime nnusjär jestelm ä sekä CO 2- tai NO x-pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain 
DAF
EPSPTTDTd
PBl > 10*dEGA EGA
EGAilma
pakokaasuks. kuva 14hiukkasnäytteen
keräys-
järjes telmää nPSP
PTTSB
poistovalinnainen
PB:lle ta i SB:lleFC2
Raakapakok aasu siir retään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siir toputken TT kautta.  
Merkk ikaasupitoisuudet (CO 2 tai NO x) mi tataan raakapakokaasusta ja laimennetusta pakokaasusta sekä laimennusilmasta 
pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. Nämä signaalit lähetetään virtauksen ohjaimelle FC2, joka ohjaa joko painepuhallinta PB 
tai imupuhallinta SB pitämään yllä haluttu pakokaasun jako ja laimennussuhde DT :ssä. Laimennussuhde lasketaan 
merk kikaasupitoisuuksista raakapakokaasussa, laimennetussa pakokaasussa ja laimennusilmassa. 
L 146 /86 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Kuva  7 
Osavir tauslaimennusjär jestelmä sekä CO 2-pitoisuuden mittaus, hiilitasapaino ja kokonaisnäytteenotto 
DAF
EPSPTTDTd
PBEGA EGA
G FU EL
pakok aasuilmaPTT
yksityisk ohdat
kuvassa 15FH
Pvalinnainen P:lle
PSS
valinnainen FC2:s taFC2
Raakapakok aasu siir retään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siir toputken TT kautta.  CO 2-
pitoisuudet mitataan laimennetusta pakokaasusta ja laim ennusilmasta pa kokaasuanalysaa ttor(e)illa EGA. CO 2- ja 
polttoainevirta G FUEL-signaalit lähetetään joko virtauksen ohjaimeen FC 2 tai hiukkasnäytteen kerä ysjärjestelmän virtauksen 
ohjaimeen FC3 (ku va 14). FC2 ohjaa painepuhallinta PB, kun  taas FC3 ohjaa hiukkasnäytteen kerä ysjärjestelmää (kuv a 14), 
säätäen virra t järjestelmään ja siitä ulos siten, että pidetään yllä haluttu pakokaasujako ja laimennussuhde DT:ssä. 
Laimennussuhde lasketaan CO 2-pitoisuuksista ja G FUEL-arvo sta käyttämällä hiilitasapaino-oletusta. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/87 FI 
Kuva 8 
Osav irtauslaime nnusjär jestelm ä yhdellä ventur illa, pitoisuusmitta us ja näytteenot to jakeittai n 
DAF
EPSPTTDTdPB l > 10*d
EGAEGA
ilma
pakokaasuEGA
ks. ku va14 hiukkasnä ytteen
kerä ys-
järjest elmäänpoistoPSP
PTTVN
Raakapako kaasu siirtyy pako putkesta EP laimen nustunneliin DT näy tteenottimen SP ja si irtoputken TT kaut ta ven turin VN 
DT:ss ä aikaa nsaaman al ipaineen ansiosta. Kaasu n virtau s TT:n  läpi riippu u liikemäärän  vaihd osta vent urivyö hykkee llä, ja 
siksi siihen vai kuttaa kaas un ab soluuttinen lämp ötila TT:n  ulostulon koh dalla. Tämän se urauks ena pa kokaas un ja ko tie tyn 
tunnelin virtau ksen osalta ei ole vaki o, ja lai mennu ssuhde p ienellä kuormitu ksella on  jonki n verran alh aisempi ku in suurella 
kuormit uksella. Merkkikaa supitoisuudet (CO 2 tai NO x) mi tataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja 
laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA, ja laimennussuhde lasketaan näin mitatuista arvo ista. 
L 146 /88 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Kuva  9 
Osavir tauslaimennusjär jestelmä kaksoisventur illa tai -aukolla, 
pitoisuusmittaus ja näytteenotto jak eittain 
DAF
TTDTd
PBl > 10*d
EGAEGA
PCVPCVHE
EPilma
pakoka asuPSPEGA
PTT
ks. k uva 1 4hiukka snäytteen
keräys-
järjest elmään
poistoSB
FD1
FD2
Raakapako kaasu siirretään p akopu tkesta EP lai mennu stunneliin DT näytt eenottimen SP ja si irtoputken TT kaut ta virta uksen 
jakajan avul la, joka  sisältää sarj an aukk oja tai ven tureita. Ensi mmäine n (FD1) sij aitsee EP: ssä ja toi nen (FD2) TT: ssä. 
Lisäksi kaks i paineenohjausventtiiliä (PCV1 ja PC V2) tarvita an yll äpitämään  jatku vaa pako kaasun ja koa oh jaama lla EP:n 
vastapainetta ja DT:n  pain etta. PCV1 si jaitsee EP:ss ä SP:st ä myötä virtaa n, ja PCV2  sijaitsee pai nepu haltimen PB  ja DT:n 
välissä. Merkkikaa supitoisuudet (CO 2 tai NO x) mi tataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta 
pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. Ne ovat tarpeen pakokaasujaon tarkistamiseksi, ja niitä voidaan käyttää säätämään 
PCV1:tä ja PCV2:ta tarkkaa jako-ohjausta varten. Laimennussuhde lasketaan me rkkikaasupitoisuuksista. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/89 FI 
Kuva 10
Osav irtauslaime nnusjär jestelm ä sekä moniput kijak o, 
pitoisuusm ittaus ja näytteen otto jakeitt ain 
DAF
DTdl > 10*dEGA
HE
EGA
DPT
EPTT
DAFilma
ilmaraitisilm aruis kutusPSP
ks. kuva 14hiuk kas-
näytteen
keräys-
järjest elmäänPTT
SB
DCFD3FC1EGA
poisto
Raakapakok aasu siir retään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta virtauk sen jak ajalla F D3, joka 
koostuu useista pakoputkee n EP asennetuista putk ista, joiden m itat ova t sam at (sama halkaisija,  pituus ja taiv utussäde).  
Näistä putkista y hden läpi tuleva pakokaasu johdetaan D T:hen ja jäljellä olevien putkien läpi tulev a pak okaasu johdetaan 
vaimennustilan DC läpi.  Pakokaasujak o määräy tyy täte n putkie n kok onaislukumäär än per usteella. Jatkuva jaon ohjaus vaatii 
nollapaine-e ron DC:n ja TT:n ulostulon välillä,  joka  mitataan pa ine-er oilmaisimella DPT.  Nollapaine-e ro saadaan aikaan 
ruiskuttam alla r aitista ilma a DT:hen T T:n ulostulon kohdalla.  Merkkika asupitoisuudet ( CO 2 tai NO x) mi tataan 
raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. Ne ovat tarpeen 
pakokaasujaon tarkistamiseksi, ja niitä voidaan käyttää ohjaamaan ruiskutusilman virtausta tarkkaa jako-ohjausta varten. 
Laimennussuhde lasketaan me rkkikaasupitoisuuksista. 
L 146 /90 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Kuva  11 
Osavir tauslaimennusjär jestelmä sekä virtauk sen ohjaus ja kok onaisnäytteenotto 
DAF
EPSPTTDTd
FM1FC2
GEXH
tai
GAIR
GFUELtai
pako kaasupoisto
yksityiskohd at
kuvassa 15FH
PPSSPTTvalinna inen  P:lle (PSS)
Raakapak okaasu siirretään pakoputk esta E P laimennu stunneliin DT näytteenottim en SP ja siir toputken TT kautta.  Tunnelin 
läpi k ulkeva a kokonaisv irtaa sääd etään virtauksen ohjaimella  FC3 ja hiu kkasnä ytteen keräysjär jestelmän  
näytteenotto pumpulla P (kuva 16). 
Laimennu silmavi rtaa ohjat aan virtaukse n ohjai mella FC2 , joka voi käyttää G EXH-, GAIR- tai G FUEL-arvoja komentos ignaal eina 
haluttua pakokaas un jakoa  varten. Näytteen  virta DT:hen on kokon aisvirran ja laimennu silma virran välinen  ero. 
Laimenn usilman virtaus  mitataan  virtauksen  mittaus laitteella FM1, ja kokona isvirta us hiu kkasnäy tteen  keräysjärjes telmän  
virtauks en mitta uslaitteella FM 3 (kuva 14). Laimennuss uhde la sketaa n näis tä kahdes ta virtauks esta. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/91 FI 
Kuva 12 
Osav irtauslaime nnusjär jestelm ä sekä virtauksen  ohja us ja näytteenot to jakeittai n 
DAF
EPSPTTDTd
PB FM1l > 10*d
GEX
tai
GAIR
GFUELtaiSB
FM2FC2
ilma
pako kaasuPB:lle
tai SB:lle
PSP
PTT
poistoks. k uva 1 4 hiukka s-
näytteen
keräys-
järjest elmään
ks. kuva  14
Raakapakokaasu siirr etään pakoputkesta E P laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken T T kautta.  
Pakokaasun jakoa sekä virtausta D T:hen ohjataan vir tauksen ohjaimella FC2, joka säätää painepuhaltimen PB ja 
imupuhaltimen SB v irtaukset ( tai nopeudet). Tämä on mahdollista, k oska hiukkasnäytteen keräysjär jestelmällä otettu näyte 
palautetaan DT:hen. GEXHW -, G AIRW- tai G FUEL-arvoja voi daan käyttä ä FC2 :n kome ntosignaaleina. Lai mennu silman virta us 
mitat aan virt auksen mit tauslaitteella FM1  ja kokon aisvirtau s virtau ksen mitta uslaitteella FM 2. Laimen nussuhde las ketaa n 
näistä kahd esta virtau ksesta. 
Kuvaukset  – Kuvat 4–12 
–- E P Pakopu tki 
Pakoput ki voi oll a eristet ty. Pakoput ken lämpö hitauden  vähentä miseks i suos itellaan pa ksuud en ja hal kaisijan 
väliseksi su hteeks i 0,015 ta i vähemmän. Jou stavien osi en käytt ö on rajoit ettava pitu uden  ja halkai sijan välis een 
suhteesee n 12 tai s itä pi enempää n. Mutkat  minimoid aan ine rtiakerrost umise n vähent ämiseks i. Jos järje stelmään 
kuulu u test ialustan äänenvai mennin , äänenvaime nnin voi myös oll a eristet ty. 
Isokine ettisen jä rjeste lmän osa lta pako putke ssa ei  saa olla  kulmia, mutkia  ja äkilli siä hal kaisijan muut oksia  ainakaan  
kuuden  putken ha lkaisijan matkalla  näytte enottimen  kärjestä virta ussuuntaa vasta an ja kolmen  putken ha lkaisijan 
matkall a näytt eenot timen kärje stä virta ussuuntaan. Kaasun  nopeud en näyt teeno ttovy öhykkee llä on  oltava yl i 10 m/s, 
paitsi jou tokäyn timoo din ai kana. Pakokaas un pain een hei lahtelut eivät saa  ylittää keskimää rin arvoa ± 500 Pa. 
Mikä än alus tatyy ppisen pakokaa sujärjeste lmän käytö n (mukaan luet tuina äänenva imenni n ja jälki käsittelylaite) 
lisäksi to teutettu toimenp ide pai neen he ilahtelujen vähe ntämi seksi  ei saa muut taa moot torin su oritus arvoja eikä 
aiheu ttaa hiukkas ten sa ostumista . 
Sella isten järjes telmi en osal ta, jois sa ei ole  isokin eettisiä näytt eenot timia , suosi tellaan suo raa putkea kuu den put ken 
halkai sijan matkal la näyt teeno ttime n kärjestä  virtauss uuntaa vasta an ja kolmen  putken ha lkaisijan matkalla  
näytt eenot timen  kärjestä virta ussuuntaan. 
– SP Näytteen otin (kuvat 6–12) 
Pieni mmän sis ähalka isijan on ol tava 4 mm. Pienimmän hal kaisijan su hteen  pakoput ken ja näyt teeno ttime n välil lä on 
oltava neljä . Näytteeno ttime n on olt ava avoin  putki, joka  osoit taa virtau ssuuntaa vastaa n pakopu tken keski viivan  
kohdal la, tai moni reikäine n näytt eenot in, kuten  on kuvattu  otsakkee n SP1 alla 1.1.1 koh dassa. 
– ISP Isokineett inen näytte enotin (kuvat 4 ja 5) 
Isokine ettinen näy tteenotin on asen nettava virtaus suuntaa vast aan suu nnattuna pakoput ken keskivi ivalle kohtaa n, 
jossa osan EP virtaus olosuhteet täyt tyvät, ja se  on suun niteltava an tamaan  suhte ellinen näyt e raakapakokaa susta. 
Pieni mmän sis ähalka isijan on ol tava 12 mm. 
L 146 /92 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Isokineettistä pakokaasun jakoa varten tar vitaan ohjausjärjestelmä  pitäm ään yllä nollapaine-er oa EP:n ja ISP:n välillä. 
Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet E P:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja massavirta ISP:n läpi on va kio-osuus 
pakokaasuv irrasta. ISP on liitettävä pa ine-er oilmaisimeen.  Ohja us nollapaine- eron aikaansaam iseksi E P:n ja  ISP:n 
välillä toteute taan puhaltim en nopeudella tai vir tauksen oh jaimella.  
– FD1,  FD2 Virtauksen jakaja (kuva 9) 
Sarja ventureita tai aukkoja  asennetaa n pakoputkeen  EP ja vastaavas ti siirtop utkeen TT suhtee llisen näytteen  
saamise ksi raakapakokaasus ta. Ohjausjärjes telmä, joka koostuu  kahdesta pain een-ohjaus venttii listä PCV1 ja PCV2, 
on tarpeen suht eellis ta jakoa varten ohjaamall a painett a EP:ssä ja DT:ssä. 
– FD3 Virtauksen jakaja (kuva 10) 
Sarja putkia (moniputki yksikkö) asennet aan pakoput keen EP ottamaan suhteel linen näyt e raakapakokaasust a. Yksi 
putkis ta syött ää pakokaasua lai mennust unneli in DT, kun taas toi set putket  poistavat  pakokaasua vaimennu stilaan DC. 
Putkilla  on oltava samat mitat (sama halkais ija, pituus , taivutuss äde) siten, että pakokaas un jako riippuu put kien 
kokonais määrästä. Suhteell ista jakoa  varten on oltava myös ohjausj ärjestelmä, jonka avull a nollapai ne-eroa pidetään 
yllä monipu tkiyksikö n DC:hen joh tavan ulos tulon  ja TT:n ulostul on välillä . Näissä olosu hteissa pakokaasu n nopeud et 
EP:ssä ja FD3:ss a ovat suhtees sa tois iinsa, ja vir taus TT on vakio-osuus  pakokaasuvirrasta. Nämä kaksi kohtaa on 
liitettävä paine -eroilmaisimeen DPT. Ohjaus nollap aine-eron aikaansa amiseksi  toteutet aan virtauksen ohj aimella 
FC1. 
– EGA Pakokaasua nalysa attori (kuvat 6–10) 
CO 2- tai NO x-analysaattoreita voidaan käyttää (h iilitasapainomenetelmää käytettäessä vain CO2). An alysaattorit on 
kalibroitava kuten kaasupäästöjen mittaukseen käytettävät analysaattorit. Pitoisuuserojen mä ärittämiseen voidaan 
käyttää yhtä tai useampaa analysaattoria. 
Mittausjärjestelmien tarkkuuden on oltava sellainen, että GEDFW ,i:n tarkkuus on ± 4  pros enttia. 
– TT S iirtoputki (kuv at 4–12) 
Hiukkasnäytesiirtoputken on oltava 
– mahdollisimma n lyhyt,  kuitenk in enintään 5 me triä pitkä, 
– halkaisijaltaan samankok oinen tai suurempi kuin näy tteenotin, ei kuitenk aan suur empi kuin 25 mm, 
– laimennustunnelin k eskiviivan kohdalla ulostuleva ja virtaussuuntaan suuntautuva. 
Jos putken pituus on 1 me tri tai vä hemmän,  se on er istettävä aine ella, jonka suur in lämm önjohtavuus on 0,05 W/(m  × 
K), säteittäissuuntaisen e ristyksen paksuuden v astatessa näytteenottim en halk aisijaa. Jos putken pituus on enemmä n 
kuin 1 metri, se on eristettävä ja seinäm ä läm mitettävä vähimm äislämpötilaan 523 K (250 °C). 
Vaaditut siirtoputken seinämän lämpötilat v oidaan v aihtoehtoisesti määr ittää läm mönsiirr on standar dilaskelmilla.  
– DPT Paine- eroilma isin ( kuvat 4, 5 ja 10) 
Paine- eroilma isimen toim inta-alueen on oltava ± 500 Pa tai pienem pi. 
– FC1 V irtauksen ohjain (kuvat 4, 5 ja 10) 
Isokineettisten järjestelmie n (kuvat 4 ja 5) osalta vir tauksen ohjain on tar peen nollapaine- eron ylläpitämiseksi EP:n ja 
ISP:n välillä.  Säätö voi tapahtua: 
a) ohjaamalla imupuhaltimen (SB) nopeutta tai vir tausta ja pitämällä painepuhaltimen (PB) nopeus vakiona 
kunkin moodin a ikana (kuva 4); 
tai 
b) säätämällä imupuhallin ( SB) laimennetun pakokaasun tasaiselle ma ssavirr alle ja ohjaamalla painepuhaltimen 
PB vir tausta ja siten my ös pakok aasunäytevir taa siir toputken ( TT) pään alueella ( kuva 5). 
Jos jä rjestelmä on paineohja ttu, jäännösv irhe säätöpiir issä sa a olla enintään  ± 3 Pa. Paine en heilahte lut 
laime nnustunneli ssa sa avat olla keskimäär in enintään ± 250 Pa. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/93 FI 
Moniputkijä rjestelmässä  (kuva 10) virtauksen ohjain on ta rpeen pakok aasun suhteellista  jakoa varten, jotta voidaan pitää yllä 
nollapaine -ero moniputki yksik ön ulostulon ja TT:n ulostulon välillä . Säätö tapahtuu ohjaam alla DT:he n ruiskutett avan ilman 
virtausta TT:n ulostulon kohdall a. 
– PCV1,  PCV2 Paine ensäätöv enttiili (kuva 9) 
Kaksoisventu ri-/kaksoisaukk ojärjestelm ää varten tarvitaan kaksi paineensää töventti iliä virran suhte ellista jakoa 
varten ohjaam aan EP:n vastapaine tta ja DT:ssä olevaa  painetta.  Venttiilit on sij oitettav a SP:stä virtaussuuntaa n 
EP:ssä ja  PB:n ja DT:n väliin.  
– DC V aimennustila ( kuva 10) 
Vaime nnustila on asennettava moniputkiyksik ön ulostulon k ohdalle m inimoimaan paineheilahtelut pak oputkessa E P. 
– VN Ventur i (kuva 8) 
Vent uri asennetaan laimennustunneliin DT al ipaineen synnyttämiseksi siirtoputken TT ul ostulon alueella. 
Kaas uvirtaus TT:n läpi mää räytyy liikemä ärän vaihdosta venturivyöhykkeellä, ja se on periaatteessa verran nollinen 
painepuhaltimen PB  virtaukseen, mi kä johtaa vaki olaimennussuhteeseen. Kos ka liikemä ärän vaihtoon vaikuttaa TT :n 
ulostulossa vallitseva lämp ötila ja paine-ero EP: n ja DT:n  välillä, todellinen laimennussuhde on hieman pienempi 
pienellä kuormituksella kuin suurella kuormituksella. 
– FC2 Virt auksen ohjain (ku vat 6, 7, 1 1 ja 12, va linnainen) 
Virtauksen ohjainta voidaan käyt tää ohjaama an painepuhaltimen PB j a/tai imupuhaltimen SB  virtausta. Sen voi liittää 
pakokaasuvirta- tai polttoainevirtasignaaliin ja/tai CO 2:n tai NOx:n erotussignaaliin.  
Kun käyt etään pai neilmasyö ttöä (kuva 11), FC2  ohja a suo raan il mavirta a. 
– FM1  Virtauks en mit tauslaite (kuvat  6, 7, 11 ja 12) 
Kaasu mittari tai  muu virtau smittausvälineistö laimenn usilmavi rran mitta amiseksi. FM1 on  valin nainen, jos  
painepuh allin PB  on kali broitu mitt aamaan  virtaus ta. 
– FM 2 Virta uksen mitt auslaite (kuva 12 ) 
Kaasu mittari tai  muu virtau smittausvälineistö laimenn etun pakokaa suvirran mitta amiseksi. FM2 on  valin nainen, jos  
imup uhallin SB on kal ibroitu mit taama an virta usta. 
– PB Painep uhall in (kuvat 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 12) 
PB voi daan liittää vi rtauks en ohj aimee n FC1  tai FC 2 laimennu silman virta uksen säät ämiseksi. PB:tä  ei tarvit a 
käyte ttäessä läpp ävent tiiliä. PB:tä  voida an käyt tää mit taama an lai mennu silmavirta a, jos s e on kal ibroitu. 
– SB Imupuha llin (kuvat 4, 5, 6, 9, 10 ja 12) 
Ainoastaan jakei ttain tapahtuvaa nä ytteenottoa soveltavia järjes telmiä varten . SB:t ä void aan käy ttää mitt aamaan  
laimenne ttua pakoka asuvirtaa , jos se  on kali broitu. 
– DAF Laimenn usilmasuod atin (kuvat 4–12) 
Taustahiilivetyj en po istamiseksi suos itellaan, ett ä laime nnusilma suo datetaan ja esi puhdistetaan pu uhiilellä. 
Laimenn usilman lämpöt ilan on oltava  298 K (25 °C) ± 5 K. 
Valmis tajan pyy nnöstä laimen nusilmas ta on  otettava nä yte hy vän in sinööritavan muka isesti taustahiukkas tasojen 
määritt ämiseksi, ja nämä voi daan sen jä lkeen  vähent ää lai menne tusta pako kaasu sta mitat uista arvoi sta. 
– PSP Hiukkas näytteenotin (kuvat 4, 5, 6, 8, 9, 10 ja  12) 
Näytt eenotin on PTT:n  johto-osa  ja 
– se on  asen nettava virta ussuuntaa vas taan suun nattuna ko htaan, jos sa laimenn usilma ja p akokaa su ova t hyvi n 
sekoittuneet, eli l aimen nusjärjestelmien  laimen nustunnelin DT keski viiva lle suun nilleen 10 tun nelin 
halkaisijan pääh än virta ussuuntaan siitä kohd asta, joss a pakoka asu tulee sisään la imenn ustunneliin, 
– sen sisähalkaisijan on ol tava väh intään 12  mm, 
– sen seinämä void aan lä mmitt ää korkei ntaan 325  K:n (52 °C ) lämpöt ilaan su oralla lämmit yksel lä tai  
laimennu silman esi lämmit yksel lä, jos  ilman  lämpöt ila ei ole  yli 32 5 K (52 °C ) ennen p akokaa sun tuloa 
laimennu stunneliin, 
L 146 /94 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
– se voidaa n eristää. 
– DT Laim ennustunne li (kuvat 4–12 ) 
Laimennustunnelin 
– on oltava  riittävän pitk ä, jotta pak okaasu ja laim ennusilma sekoittuvat täydellisesti pyör revirtausolosuhteissa, 
– on oltava  valmistettu r uostumattomasta teräk sestä, ja sen 
– paksuuden ja halk aisijan suhteen on oltava  enintään 0,025 sellaisten laime nnustunneleiden osalta,  
joiden sisähalkaisija on yli 75 m m, 
– seinämän nimellispaksuuden on oltava  vähintään 1, 5 mm sellaisten laime nnustunneleiden osalta,  
joiden sisähalkaisija on 75 mm tai sitä pienempi,  
– halkaisijan on oltava vähintään 75 mm  jakeittain tapahtuvaa  näytteenottoa varte n, 
– halkaisijaksi kokonaisnäytteenottoa varte n suositellaan vähintään 25 mm , 
– seinämän voi läm mittää korkeintaan 325 K:n ( 52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityk sellä tai laimennusilman 
esilämmityk sellä, jos ilman lämpötila e i ole yli 325 K (52 °C) ennen pak okaasun sy öttämistä 
laimennustunneliin, 
– voi er istää. 
Moottorin pak okaasun on sekoituttava perusteellisesti la imennusilman kanssa. Jakeittain tapa htuvaa näytteenottoa 
soveltavissa järjestelmissä sekoituksen laatu on tarka stettava k äyttöönoton jälke en tunnelin CO 2-profiililla moo ttorin 
käydessä (ainakin neljästä toisistaan samalla etäisyydellä olevasta mittauskohdasta). Tarv ittaessa voidaan käyttää 
sekoitussuutinta. 
Huomautus: J os ympä ristön läm pötila laimennustunnelin (DT) läheisyydessä on alle 293 K (20 °C),  on 
ryhdyttävä v arotoimenpiteisiin, jottei menetettäisi hiukkasia laimennustunnelin viileisi in seinämiin. 
Sen vuoksi suositellaan tunnelin lämmittämistä ja/tai eristämistä edellä esitettyjen rajojen puitteissa. 
Suurilla moottorin kuormituksilla tunneli voidaan jäähdyttää vahingoittamattomalla k einolla, kuten 
kierrätyspuhaltimella, kunhan jäähdytysaineen lämpötila on vähintään 293 K  (20 °C). 
– HE Lämm önvaihdin ( kuvat 9 ja 10) 
Lämmönvaihtimen tehon on oltava r iittävä pitämään lämpötila imupuhaltimen SB sisääntulo n kohdalla ± 11 K:n 
rajoissa kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käy ttölämpötilast a. 
1.2.1. 2 Täysvirtauslaimennusjärjestelmä (k uva 13) 
Seuraavassa k uvataan kokonaispakokaasun laimennukseen per ustuva laimennusjärjestelmä, jossa käy tetään 
vakiokeräysjär jestelmää (CVS) . Pakokaasun ja laimennusilman seoksen koko tilavuus on mitattava. K äytössä voi olla 
PDP- , CFV - tai SSV- järjestelmä. 
Tämän jälkeen tapahtuvaa hiukkasten ker uuta varten näyte laimennetusta pakokaasusta ohjataan hiukkasnäytteen 
keräysjärjestelmään (1.2.2 kohta, kuvat 14 ja 15).  Jos tämä tehdään suoraan, tästä käytetään nimitystä yksinker tainen 
laimennus. Jos näyte laimennetaan vielä ker ran toisessa laimennustunnelissa, tästä käytetään nimitystä 
kaksinkertainen laimennus. Tämä on hyödyllistä, jos suodattimen etupinnan lämpötilavaatimusta ei pystytä 
täyttämään yhdellä laimennuksella. V aikka k aksinkertainen laimennusjärjestelmä onkin osittain 
laimennusjärjestelmä, se k uvataan hiukkasnäytteen ker äysjärjestelmän muunnoksena 1. 2.2 kohdassa ( kuva 15) , koska 
useimmat sen osat ov at samoja k uin tyypillisess ä hiukkasnäytteen ker äysjärjestelmässä. 
Kaasupäästöt voidaan määrittää myös täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennustunnelissa. Tämän v uoksi 
kaasuaineosien näytteenott imet on esitetty kuv assa 13, m utta niitä ei ole k uvausluettelos sa. V astaavat vaatimukset on 
kuvattu 1.1. 1 kohdassa. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/95 FI 
Kuvaukset (Kuva 13) 
– EP Pakoputk i 
Pakoputk en pituus moottorin pakosarja n ulostulon, turboahtime n ulostulon ta i jälkik äsittelylaitteen k ohdalta 
laimennustunneliin saa olla enintään 10 me triä. Jos järjestelmä n pituus on yli 4 me triä, kaikki yli 4 metriä 
pitkät putk et on eristettävä,  lukuun ottamatta linjassa olevaa savumittar ia, jos sellainen on kä ytössä. 
Eristyk sen säteittäisen paksuuden on oltava vähintään 25 mm . Eristysainee n läm mönjohtavuusar vo ei saa olla 
suure mpi kuin 0,1 W/(m × K) lämpötila ssa 673  K (400 °C)  mitattuna.  Pakoputk en lämpöhita uden 
vähentämisek si suositellaan pa ksuuden ja halkaisijan v äliseksi suhteek si 0,015 tai vä hemmän.  Joustavien 
osien käy ttö on rajoitettava  pituuden ja halk aisijan väliseen suhteeseen 12 tai sitä pienempään.  
Kuva 13  
Täysvirtau slaimennus järjest elmä 
DAF HE
PDP
CFVtai
SSVPTTPSP
EP valinna inenvalinna inen
ilma
pakokaasutaus tasu odattime en
ks. k uva 1 4
poisto poistoFC3
FC3jos EFC on kä ytössähiukkasnä ytteen kerä ysjärjestelm ään
tai DDS :ään,  ks. kuva 15pakokaasu n
anal ysointijärjestelmää nks. ku va 3
Raakapako kaasun koko naismäärä seko itetaan laimen nusilmaan lai mennu stunnelissa DT. Laimenn etun pakoka asun virtau s 
mitataan syrjäy tyspump ulla PDP, kriitti sen virtauks en vent urilla CFV tai  aliääniventurilla SSV. Suhtee lliseen 
hiukkasn äytteenottoon ja  virtauks en määrit yksee n void aan käy ttää lämmön vaihdinta HE tai  elekt ronis ta virta uksen 
kompen sointia EFC. Kos ka hiu kkasma ssan määrit ys peru stuu laimenne tun pakoka asun kokon aisvirtaa n, laime nnussuhdetta 
ei tarvitse laskea. 
– PDP Syrjäytyspu mppu 
PDP mitta a laimenne tun pakoka asun kokon aisvirran pump un kie rrosten  lukumä ärän ja p umpu n isku tilavuud en 
perus teella. Pakoka asujärjestelmän vas tapainetta ei saa al entaa kein otekoisesti PDP:n ta i laimennu silman 
sisääntulojärjestelmän avu lla. Staatt isen pako kaasun vas tapaineen, joka o n mita ttu CVS-järje stelmän o llessa 
käynn issä, on olt ava ± 1,5 kPa: n sisällä staattisesta pain eesta, joka on  mitat tu ilman yht eyttä CVS: ään s amall a 
moot torin pyörimi snopeud ella ja kuo rmituks ella. 
Kaasu seoksen lämpö tilan väl ittömäs ti PDP:n  edell ä on ol tava ± 6  K:n si sällä koke en aik ana no udatetusta 
keski määräis estä käytt ölämp ötilasta, kun vi rtauks en komp ensointia ei käyt etä. 
Virtauk sen kompen sointia void aan käy ttää aino astaan, jo s lämp ötila PDP:n  sisääntulon kohd alla on eni ntään 50 °C  
(323 K).  
L 146 /96 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
– CFV Kriittisen virtauk sen ve nturi 
CFV mittaa laimennetun kokonaispako kaasuvir ran pitämällä yllä v irtausta kuristetussa tilassa ( kriittinen virtaus) . 
Staattisen pak okaasun vastapaineen,  joka on m itattu CFV- järjestelm än ollessa käynnissä, on oltava  ± 1,5 kPa:n sisällä 
staattisesta paineesta,  joka on m itattu ilman yhteyttä CFV :hen sam alla m oottorin pyörim isnopeudella ja 
kuorm ituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi CFV:n edellä on oltava ± 11 K:n sisällä kokeen aikana 
noudatetusta k eskimäär äisestä kä yttölämpötilasta, kun v irtauksen kompensointia ei käytetä. 
– SSV Aliääniventuri 
SSV mittaa laimennetun kokonaispako kaasuvir ran syöttöpaineen ja -lämpötilan ja SSV:n syötön ja kurkun vä lisen 
paineenalennuksen funktiona. Staattisen pak okaasun vastapaineen,  joka on m itattu SSV -järjestelmän ollessa 
käynnissä, on oltava  ± 1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilm an yhtey ttä SS V:hen samalla 
moottorin pyörim isnopeudella ja kuorm ituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi SSV:n edellä on oltava ± 11 
K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta k eskimäär äisestä kä yttölämpötilasta, kun v irtauksen kompensointia ei käytetä. 
– HE Lämm önvaihdin ( valinnainen,  jos EFC on käytössä) 
Lämm önvaihtimen tehon on oltava riittävä pitämään lämpötila edellä v aadituissa r ajoissa. 
– EFC E lektronine n virtauksen k ompensointi ( valinnainen,  jos HE on kä ytössä) 
Jos lämpötilaa PDP:n, CFV:n tai SS V:n sisääntulon kohdalla ei pidetä edellä esitetyissä rajoissa,  tarvitaan virtauk sen 
kompensointijär jestelmä virtauk sen jatkuv aa mittaamista ja  hiukk asjärjestelm än suhteellisen näytteenoton ohja usta 
varten. Tätä tar koitusta varten jatkuvasti mitattuja vir taussignaaleja käytetään korjaam aan vastaavasti 
näytteenottovir tausta hiukk asnäytteen k eräysjär jestelmän hiukkassuodattimien läpi ( kuvat 14 ja 15). 
– DT Laimennustunneli 
Laimennustunnelin 
– on oltava halkaisijaltaan riittävän pieni pyör teisen virtauksen synnyttämiseksi ( Reynoldsi n luvun on oltava 
suurempi kuin 4000) ja riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisest i; 
sekoitussuu tinta voidaan käyttää, 
– on oltava halkaisijaltaan vähintään 75 m m, 
– voi er istää. 
Moottorin pakokaasu on johdettava v irtaussuuntaan kohdassa, jossa se tulee laimennustunneliin, ja sekoitettava 
perusteellisesti . 
Kun käytetään yksinkertaista laimennusta, laimennustunnelista otettu näyte siirretään hiukkasnäytteen 
keräysjärjestelmään (1.2.2 kohta, kuva 14) . PDP:n, CFV:n tai SSV :n virtauskapasiteetin on oltava riittävä pitämään 
laimennetun pakokaasun lämpötila 325 K :ssa (52 °C) tai sitä alempana v älittömästi ennen ensimmäistä 
hiukkassuodatint a. 
Kun käytetään kaksoislaimennusta, laimennustunnelis ta otettu näyte siirr etään toiseen laimennustunnelii n, jossa sitä 
laimennetaan edelleen, ja johdetaan sen jälkeen näytteenottosuodatt imien läpi ( 1.2.2 kohta, k uva 15).  PDP:n, CFV:n 
tai SSV:n virtauskapasiteetin on oltava r iittävä pitämään DT:ssä olevan laimennetun pakokaasuvirr an lämpötila 464 
K:ssa (191 °C) tai sitä alhaisempana näytteenottovyöhykkeellä. Toisen laimennusjärjestelmän on tuotettava r iittävästi 
toisiolai mennusilmaa pitämään kak soislaimennett u pakokaasuvirta lämpötila 325 K:ssa ( 52 °C) tai sitä alhaisempana 
välittömästi ennen ensimmäistä hiukkassuodatinta. 
– DAF L aimennusilmasuodatin 
Taustahiilivetyjen  poistamiseksi suositellaan, että laimennusilma suodatetaan ja esipuhdistetaan puuhiil ellä. 
Laimennusilman lämpötilan on oltava 298 K (25 °C) ± 5 K . Valmistajan pyynnöstä laimennusilmasta on otettava 
näyte hyvän insinööritavan m ukaisesti taustahiu kkastasojen määrittämiseksi, ja nämä voidaan sen jälkeen v ähentää 
laimennetusta pakokaasusta mitatuista arvoista. 
– PSP Hiukkasnäytteenotin 
Näytteenotin on PTT:n johto-osa ja 
– se on asennettava vir taussuunt aa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ov at hyvin 
sekoittuneet, eli laimennusjärjestelmien laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen  10 tunnelin 
halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunnelii n, 
– sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 m m, 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/97 FI 
– sen seinäm ä voidaan lämm ittää korkeinta an 325 K:n (52 °C) lämpöt ilaan suora lla lämm ityksel lä tai 
laime nnusilma n esilämm ityksel lä, jos il man lämpöt ila ei ole yli 325 K (52 °C)  ennen pakok aasun tuloa 
laime nnustunneli in, 
– se voidaan eristää. 
1.2.2 Hiukkasnäy tteen k eräysjär jestelmä (kuvat 14 ja 15)  
Hiukka snäytteen keräys järjestelmä tarvi taan hiukka sten keräämis eksi hiukka ssuodattimee n. Kun kyse essä on 
osavirtau slaimenn uksen kokon aisnäytteenotto, jos sa koko  laimen nettu pako kaasu näyte joh detaan su odattimien läp i, 
laimennu sjärjestelmä (1.2.1.1  kohta , kuvat 7 ja  11) ja näy tteenottojärjestelmä muodo stavat yle ensä yhte näisen 
kokon aisuuden. Kun kys eessä on os avirta uslaimen nuksen tai  täysvirtau slaimenn uksen jakei ttain tapahtuva näy tteenotto, jo ssa 
vain osa la imenn etusta pako kaasu sta ohja taan suod attimien  läpi, laimen nusjärjestelmä (1.2.1.1 koh ta, kuvat  4, 5, 6, 8, 9, 10 ja
12 se kä 1.2.1.2 koh ta, kuva 13 ) ja näyt teenottojärjestelmä muo dostavat yleen sä eri koko naisuudet. 
Tässä direkt iivissä täysvirtau slaimenn usjärjestelmän kaks oislaimennu sjärjestelmää  DDS (kuva 15) pide tään tyypi llisen, 
kuvas sa 14  esitetyn hiukka snäytteen keräys järjestelmän eri tyismuunn oksena. Kakso islaimen nusjärjestelmä si sältää kai kki 
hiukkasn äytteen keräy sjärjestelmän  tärkeät  osat, kuten s uodattimenp itimet ja n äytteenottopumpu n, sekä li säksi joitakin 
laimennu slaitteita, kuten  laimen nusilman  syöttölaitteen ja toi sen laimen nustunnelin. 
Säätöpiireihin koh distuvien vaik utusten vält tämis eksi suos itellaan, ett ä näyt teenottopumppua  käytet ään koko  testimene ttelyn 
ajan. Yhden su odattimen  menete lmässä on  käytet tävä oh itusjärjestelmää  näytt een oh jaami seksi näyt teenottosuodatinten läp i 
haluttuina ai koina. Kytken tätoiminnon häi riöt s äätöpiireihin on min imoitava. 
Kuvaukset  – Kuvat 14 ja 15 
– PSP Hiukkas näytteenotin (kuvat 14  ja 15) 
Kuvis sa esitetty hiukka snäytteenotin on  hiukka sten siirtopu tken PTT joht o-osa  ja 
– se on  asen nettava virta ussuuntaa vas taan suun nattuna ko htaan, jos sa laimenn usilma ja p akokaa su ova t hyvi n 
sekoittuneet, eli l aimen nusjärjestelmien  laimen nustunnelin DT keski viiva lle (1.2.1 kohta ) suunn illeen 10  tunn elin 
halkaisijan pääh än virta ussuuntaan siitä kohd asta, joss a pakoka asu tulee sisään la imenn ustunneliin, 
– sen sisähalkaisijan on ol tava väh intään 12  mm, 
– sen seinämä void aan lä mmitt ää korkei ntaan 325  K:n (52 °C ) lämpöt ilaan su oralla lämmit yksel lä tai  laimen nusilman  
esilämmit yksel lä, jos  ilman  lämpö tila ei ol e yli 3 25 K (52 °C ) ennen p akokaa sun tuloa laime nnustunneliin, 
– se voi daan eristä ä. 
L 146 /98 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
Kuva  14 
Hiukka snäytteen k eräysjär jestelmä 
FM3FC3FHBV
valinna inen
EGA:lta
PDP :ltä
CFV: ltä
GFU EL:ltatai
tai
taiPTT
Plaime nnustu nnelista D T
ks. ku vat 4–13
Näyte  laimen netusta pakoka asusta otetaan os avirta us- tai  täysvirtau slaimenn usjärjestelmän lai mennu stunnelista DT 
hiukkasn äytteenottimen PSP ja hi ukkas ten siirtoputken PTT kaut ta näy tteenottopumpu n P avull a. Näyte j ohdetaan 
hiukkasn äytteenottosuodattimet sisältävä(ie)n  suod attimenp itim(i)en FH läp i. Näytt een vi rtaus ta oh jataan vi rtauks en 
ohjaimel la FC 3. Jos  käytet ään el ektron ista virtau ksen kompen sointia EFC (kuva 13 ), laimenn ettua pako kaasuvirta a käyte tään 
koment osignaal ina FC 3:lle. 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/99 FI 
Kuva 15 
Laim ennusjär jestelm ä (ainoastaa n täysvir tausjär jestelm ä) 
FM4 DP
SDTBVFH FM3
BV valinnainenPTTP
FC3
PDP
tai
CFVlaime nnus-
tunnelista DT
ks. kuva 13poisto
Näyte laimenn etusta pako kaasusta siirretä än täysvirtaus laimenn usjärjestelmän la imen nustunnelista DT 
hiukkasnäytteenottimen PSP ja  hiukkasten siirtoputken PTT kau tta toiseen laimenn ustunneliin SDT , jossa se laimenn etaan 
vielä kerran. Sen  jälkeen näyt e joh detaan hiukkasnäytteenottosuodattimet sisältävä(ie )n suo dattimenpitim(i)en FH lä pi. 
Laime nnusilman vi rtaus  on ta vallisesti vakio , kun ta as nä ytteen virtau sta ohjataan vi rtauk sen ohjaimella FC3 . Jos käyte tään 
elektron ista virta uksen ko mpen sointia EFC (ku va 13), la imen nettua kokon aispako kaasuvirtaa käy tetään komen tosignaalina 
FC3:lle. 
– PTT Hiu kkasten siirtoputki (kuvat 1 4 ja 1 5) 
Hiuk kasten siirtoputken pituus saa o lla enin tään 1 02 0 mm, ja se n pituus on pidettävä mah dollisimman  pien enä a ina, 
kun se  on mahdo llista. 
Nämä mit at ko skevat 
– osavirtauslaimennuksen jakei ttain tapahtuvaa nä ytteenottoa ja yksinkert aista 
täysvirtaus laimenn usjärjestelmää nä ytteenottimen  kärjes tä suodattimen  pitimeen, 
– osavirtauslaimennuksen kokon aisnäytteenottoa laim ennustunnelin pää stä suodattimen pitimeen, 
– täysvirtaus kaksoislaimenn usjärjestelmää nä ytteenottimen  kärjes tä toiseen laimen nustunneliin. 
Siirtoputki 
– voidaan lämmittää suoralla lämmityk sellä tai laimennusilman esilämmityk sellä siten,  että seinämän lämpötila 
on en intään 325 K  (52 °C) , jos ilm an lämpötila ei ole  yli 325 K  (52 °C)  enne n pak okaasun tuloa 
laimennustunneliin, 
– voidaan eristää.  
– SDT Toinen laim ennustunneli ( kuva 15) 
Toisen laimennustunnelin  läpimitan on oltava vähintään 75 mm , ja sen on oltava r iittävän pitkä siten, että 
kaksoislaimennetun näytteen viipymisaika on vähintään 0, 25 sekuntia. E nsisijai sen suodattimen pidin FH on 
sijoitett ava kor keintaan 300 mm :n päähän SDT :n ulostulosta. 
Toinen laimennustunneli 
– voidaan lämmittää suor alla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä siten, että seinämän lämpötila 
on enintään 325 K (52 °C), jos ilman lämpötila e i ole yli 325 K (52 °C) ennen pak okaasun tuloa 
laimennustunneli in, 
– voidaan eristää. 
– FH Suodattimenpidin( pitimet) (kuvat 14 ja 15)  
Ensisijaiselle ja t oissijaiselle suodattimelle voi daan käyt tää yhtä  suodatinkoteloa tai erillisiä suodatinkoteloita. 
Liitteen III lis äyksessä 1 ol evan 1.5.1.3  kohd an vaa timukset on tä ytettävä. 
Suodattimenpidin(pitimet) 
– voidaan lämmi ttää suoralla lämmi tyksellä tai laim ennusilman  esilämmi tyksellä siten, että  seinämä n lämp ötila 
on eni ntään 325  K (52 °C), jos  ilman l ämpöt ila ei  ole yl i 325  K (52 °C), 
L 146 /100 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
– voidaan eristää.  
– P Näytteenottopumppu (kuvat 14 ja 15)  
Hiukka snäytteenottopumpun  on sij aittava rii ttävän kauk ana tu nnelista siten, ett ä sisääntulokaasu n lämpö tila pysy y
vakio na (± 3 K), jos virta uksen korjau sta FC3: n avul la ei kä ytetä. 
– DP Laimenn usilmapu mppu (kuva  15) (ainoa staan täy svirtauskakso islaimen nus) 
Laimen nusilmap umppu  on sij oitettava si ten, et tä toisiolaimennu silmaa syö tetään lä mpöt ilassa 298 K (25 °C ) ± 5 K. 
– FC3 Virtauks en ohja in (kuvat 14 ja 15 ) 
Virtauks en oh jainta o n käyte ttävä kompen soimaan hi ukkas näytteen virtaus  lämpöt ilan ja vas tapaineen vaih teluiden 
osalta näytt een kul kureit illä, jos mu ita keino ja ei o le käyt ettävissä. Virtau ksen ohja in vaad itaan, jos  käytet ään 
elektronis ta virta uksen kompe nsaatiota EFC  (kuva 13). 
– FM3  Virtauks en mit tauslaite (kuvat  14 ja 15 ) (hiukkas näytevirta ) 
Kaasu mittari tai  virtaus mittausvälineistö on  sijoitettava riitt ävän kau as näy tteenottopumpus ta siten, et tä 
sisääntulokaasu n lämp ötila pys yyvakio na (± 3 K), jos virta uksen korjau sta FC3: n avul la ei käy tetä. 
– FM4  Virtauks en mit tauslaite (kuva 15 ) (laimenn usilma, ain oastaan täysvirtau skaks oislaimennu s) 
Kaasu mittari tai  virtaus mittausvälineistö on  sijoitettava sit en, ett ä sisääntulokaasu n lämpö tila pysy y 298 K: ssa (25 
°C) ± 5 K. 
– BV Pall ovent tiili (vali nnainen) 
Pallo venttiilin halkai sija ei sa a olla pien empi ku in nä ytteenottoputken sisähalkaisija, ja sen kyt kentäajan on ol tava 
alle 0,5 seku ntia. 
Huomautu s: Jos ympä ristön  lämpöti la PSP:n, PTT:n, SDT:n ja FH:n lä heisyydess ä on alle  239 K (20 °C), on 
ryhdyt tävä varo toimenpi teisiin, jott ei mene tettäisi hiukkas ia näi den os ien vi ileisiin seiniin. Sen 
vuoks i suositellaan nä iden osien lämmi ttämistä ja/t ai eris tämis tä vas taavissa kuvauks issa esitettyjen 
rajojen pu itteissa. Samoi n suo sitellaan, et tei suod attimen et upinnan  lämpöt ila olisi näyt teenoton 
aikan a alle  293 K (20 °C ). 
Suuril la moo ttorin kuormi tuksilla edel lä main itut osat void aan jä ähdyttää vahin goittamat tomal la kei nolla, kute n 
kierräty spuhaltimell a, kunha n jääh dytysaineen lämpöt ila on vähi ntään 293  K (20 °C). 
µµµµµ 
30.4.20 04 Euroo pan unionin  virallin en leh ti L  146/101 FI 
LIITE III 
"Liite XIII 
'JOUS TAVA N JÄ RJESTELM ÄN' M UKAIS ESTI M ARKKINOILLE SA ATET TUJA  MOOT TOR EITA KO SKEVA T 
SÄÄ NNÖKSET 
Laitevalmistajan (OEM ) pyy nnöstä ja hyväksyntäviranomaisen luvan saatuaan mo ottorivalmistaja voi raja-arv ojen kahden toisiaan 
seuraavan vaiheen välisenä ajanjaksona saattaa seuraavien säännösten m ukaisesti markki noille rajoitetun määrä n mo ottoreita, jotka 
ovat vain raja-arvo jen edellisen vaiheen muka isia. 
1. MOOT TOR IVALM ISTA JAN JA  OEM-VA LMIS TAJAN TO IMET 
1.1 O EM-val mistajan, jok a haluaa käytt ää joustojärjestelmää, on  pyyd ettävä hy väksyntäviran omai selta lupa sa ada ostaa kah den 
päästövaiheen välisenä ajanjaksona moo ttoritoimittajiltaan jäljempä nä 1.2  ja 1.3 . kohdi ssa kuva tut määrät mo ottoreita, jot ka 
eivät noudata sen he tkisiä päästöjen raja -arvoja , mutta  on hy väksytty läh impä än aikaisempa an pä ätösrajojen vai heeseen. 
1.2 Joustojärjestelmän pui tteissa markkin oille saatettujen moo ttorien mä ärä ei s aa mis sään moo ttorikategori assa ylittää 20 
prosenttia OEM-val mistajan kys eiseen moot toriluokkaan  kuul uvia moot toreita sisältävästä laitemy ynnistä (las kettuna 
keskiarvo na vi idestä viime isestä myynt ivuodesta EU: n markkin oilla). Jo s OEM -valmi staja on  markkino inut laitteita EU:ss a 
vähemmän ku in viisi vuot ta, kes kiarvo  lasketaan se n ajanjakson muka an, jo na OEM -valmi staja on  markkino inut laitteita 
EU:s sa. 
1.3 Vaih toehtona 1.2  kohd alle OEM-va lmistaja voi  halu tessaan pyy tää moot torivalmi stajalleen lupaa saattaa markkino ille 
joustojärjestelmän pui tteissa kiinteän mää rän moo ttoreita. Mo ottorien  määrä kus sakin moo ttoriluokassa ei saa yl ittää 
seuraavia  arvoja : 
Moottoriluokk a Moottorien  määrä 
19–3 7kW 200
37–7 5kW 150
75–1 30kW 100
130– 560kW  5 0
1.4 OEM-valm istajan on liitettävä hakemukseensa hyväk syntäviranomaiselle seuraavat tiedot: 
a) näyte mer kinnöistä, jotka kiinnitetään liikkuvaan työkoneeseen, johon joustojärjestelmän puitteissa markkinoille 
saatettu moottori asennetaan. T arroissa on oltava seuraav a teksti: "Kone nro ... (koneiden sar ja) kaikkiaan . .. koneesta 
(koneiden kok onaismäärä k yseisessä teholuokass a), moottorin nro ... ja tyyppihyväksynnän (dir. 97/68/EY) nro ...", ja  
b) näyte moottoriin kiinnitettävästä täydentävästä mer kinnästä, joka sisältää tämän liitteen 2.2. kohdassa tarkoitetun 
tekstin.  
1.5 OEM-valistajan on ilmoitettava kunkin jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisille joustojärjestelmän käytöstä. 
1.6 OEM-valm istajan on toimitettava hyväksyntäviranoma iselle kaikki joustojärjestelmän täytäntöönpanoon liittyvät tiedot, joita
hyväksyntäviranomainen päätöksen tekemiseksi pyytää. 
1.7 OEM-valm istaja toimittaa kuuden kuukauden v älein kunkin jäsenvaltion hyväksyntävir anomaiselle raportin käyttämänsä 
joustojärjestelmän täytäntöönp anosta. Raportin on sisällettävä kasautuvat tiedot joustojärjestelmän puitteissa mark kinoille 
saatettujen moottoreiden ja liikkuvien työkoneiden m ääristä sekä moottorien ja liikkuv ien työkoneiden sarjanumer ot, ja 
jäsenvaltiot, joihin liikkuvia työkoneita mar kkinoilla on asetettu. Täm än menettelyn on jatkuttava niin kauan k uin 
joustojärjestelmää käytetään. 
2.  M OOTTORIVA LMISTA JAN TOIMET 
2.1 Joustavan järje stelmän muka isesti moo ttorivalmistaja voi  saattaa markki noille moot toreita, joille on an nettu hyväks yntä 
tämän liitteen 2 koh dan mukai sesti. 
2.2 Moottoriva lmistajan on kiinnitettävä n äihin mo ottoreihin tarra, jo ssa on seuraava t eksti: "Joustojärjestelmän mu kaisesti 
markkin oille saatettu moo ttori". 
3. HYVÄKSYNTÄ VIRANOM AISEN TOIMET 
3.1 Hyväks yntävira noma isen on arvi oitava joustojärjestelmää ko skevien pyyn töjen ja niihin liitettyjen asiakirjojen sisältö. 
Arvion perusteella se ilmoittaa OEM-val mistajalle joustojärjestelmää ko skevasta myö nteisestä tai kielteisestä päätöksestään." 
µµµµ µµ 
L 146 /102 Euroo pan unionin  virallin en leh ti 3 0.4.2004 FI 
LIITE IV 
Lisät ään seuraavat  liitte et: 
"Liite XIV  
CCNR vaihe I 1 
PN 
(kW) CO 
(g/kWh) HC 
(g/kWh) NOx 
(g/k/W h) PT 
(g/kWh ) 
37 ≤ P N < 75  6 ,5 1,3 9 ,2 0,85 
75 ≤ P N < 13 0 5 ,0 1 ,3 9,2 0,70
P ≥ 130 5 ,0 1 ,3 n ≥ 2800 tr/min = 9.2  
500 ≤ n < 2 800 tr/min = 4 5 x n  (-0.2)0,54 
µµµµµµµµµµµµµµµµµ 
1 CCNR  Pöytäkirja 19, Reinin navigaatio n keskuskomiss ion 11. toukokuuta 200 0 antama päätösl auselma." 
"Liite XV 
CCNR  vaihe II  1
PN 
(kW) CO 
(g/kWh) HC 
(g/kWh) NOx 
(g/kWh ) PT 
(g/kWh ) 
18 ≤ P N < 37  5 ,5 1,5 8 ,0 0,8 
37 ≤ P N < 75  5 ,0 1 ,3 7,0 0,4 
75 ≤ P N < 13 0 5 ,0 1 ,0 6 ,0 0,3 
130 ≤ P N < 56 0 3 ,5 1,0 6 ,0 0,2 
PN ≥ 56 0 3 ,5 1,0 n  ≥ 31 50 mi n-1 = 6,0 
343 ≤ n < 3150 min-1 = 45 n(-0,2) –3 
n < 343 min-1 = 11,00,2 
µµµµµµµµ µµµµµµµµ µ 
1 CCNR Pöytäkirja 21, Reinin nav igaation keskuskom ission 31. toukok uuta 2001 antam a päätöslauselma."