Komission päätös,

tehty 12 päivänä tammikuuta 2001,

yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.2060 - Bosch/Rexroth)

(tiedoksiannettu numerolla K(2000) 3785)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2004/123/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 30 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1310/97(2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon menettelyn aloittamisesta tässä asiassa 29 päivänä elokuuta 2000 tehdyn komission päätöksen,

on kuullut keskittymiä käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa(3),

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Komissio vastaanotti 13 päivänä heinäkuuta 2000 asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (jäljempänä "sulautuma-asetus") 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sulautumahankkeesta. Suunnitelman mukaan Robert Bosch GmbH (jäljempänä "Bosch") aikoo hankkia sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan Mannesmann Rexroth AG:ssä (jäljempänä "Rexroth"). Rexroth on Mannesmann Atecs AG:n (jäljempänä "Atecs") eli Mannesmann AG:n holdingyhtiön tytäryhtiö.

(2) Tutkittuaan ilmoitusta komissio totesi, että ilmoitettu toimenpide kuuluu asetuksen (ETY) N:o 4064/89 soveltamisalaan ja sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan on vakavia epäilyjä. Tästä syystä komissio teki 29 päivänä elokuuta 2000 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla päätöksen aloittaa sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan mukainen menettely.

Neuvoa-antava komitea antoi 4 päivänä joulukuuta 2000 lausuntonsa päätösluonnoksesta.

I OSAPUOLTEN TOIMIALAT

(3) BOSCH on kansainvälinen yhtiö, joka toimii autoteollisuuden ja viestintätekniikan sekä kulutushyödykkeiden (esim. sähköiset työkalut ja kodinkoneet) ja tuotantohyödykkeiden (automaatio- ja pakkaustekniikka) aloilla.

(4) REXROTH toimii suoraan tai tytäryhtiöidensä välityksellä hydrauliikan (hydrauliset käyttö-, ohjaus- ja säätökomponentit, koneikot ja järjestelmät, pumput, moottorit ja vaihteet) ja automaation alalla (elektroniset ohjaus- ja käyttöjärjestelmät, liike- ja säätötekniikka).

II TOIMENPIDE

A KESKITTYMÄN TAUSTAA

(5) Mannesmann siirtyi keväällä 2000 Vodafone Airtouch plc:n(4) omistukseen. Yritysoston tavoitteena oli kansainvälisen telekonsernin muodostaminen. Tästä syystä Mannesmann päätti luopua kone- ja autoteollisuuden liiketoiminnasta. Myyntiä varten perustettiin Atecs-väliholdingyhtiö, jolla on viisi tytäryhtiötä eli Dematic, VDO, Sachs, Demag Krauss-Maffei ja Rexroth. Atecsin osakkaita ovat Mannesmann (54 %) ja sen kokonaan omistama tytäryhtiö Mannesmann Investment GmbH (jäljempänä "Mannesmann Investment") (46 %).

(6) Siemensin tarkoituksena on hankkia Atecs ja samalla siis myös Atecsin tytäryhtiöt yksinomaiseen määräysvaltaansa. Heti tämän toimenpiteen jälkeen Bosch hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan Rexrothissa. Tämä menettely koskee kyseistä keskittymää.

B TOIMENPITEEN TOTEUTTAMINEN

(7) Siemens hankkii yksinomaisen määräysvallan Atecsissa ostamalla osakepääomasta 50 prosenttia ja kaksi osaketta. Mannesmannille jää Atecsin pääomasta loput 50 prosenttia, josta vähennetään kaksi osaketta. Se säilyttää äänioikeutensa yhtiökokouksessa.

(8) Osakkeiden osto tapahtuu seuraavasti: Mannesmann Investment myy 46 prosenttia Atecsista omistamastaan osuudesta Siemensille. Pääomankorotuksessa, jossa Mannesmann pidättäytyy merkintäoikeudesta, Siemens saa merkitsemiensä osakkeiden perusteella 50 prosenttia ja kaksi osaketta Atecsin osakepääomasta. Siemens ja Mannesmann ovat lisäksi sopineet peruuttamattomasta osto- ja myyntioptiosta Mannesmannin haltuun jäävien Atecsin osakkeiden osalta. Siemens voi käyttää optiota 1 päivästä tammikuuta 2002 joulukuun 31 päivään 2003 ja Mannesmann puolestaan merkintäajan päättymisestä 30 päivään syyskuuta 2002.

C BOSCHILLE YKSINOMAINEN MÄÄRÄYSVALTA REXROTHISSA

(9) Heti kun Siemens on hankkinut Atecsin määräysvaltaansa, Bosch hankkii yksinomaisen määräysvallan Rexrothissa.

(10) Bosch ja Rexroth allekirjoittavat liiketoiminnan luovutusta ja määräysvaltaa koskevat sopimukset. Sopimusten perusteella Bosch saa määräysvaltaansa Rexrothin.

(11) Liiketoiminnan luovutusta koskevassa sopimuksessa määrätään, että Bosch vastaa Rexrothin liiketoiminnasta omissa nimissään ja omaan lukuunsa (Rexroth-Betriebspachtvertrag, jäljempänä "BPV", 1 §:n 2 momentti). Rexroth luovuttaa Boschin käyttöön yrityksen koko laitekannan. BPV:n 9 §:n mukaan Rexrothille maksetaan liiketoiminnan luovutuksesta kuukausittain maksua, jonka määrä on kiinteä. Yrityksen taloudellisella menestyksellä ei ole vaikutusta kyseisen maksun suuruuteen.

(12) Määräysvaltaa koskevan sopimuksen (Beherrschungsvertrag) perusteella Rexroth asetetaan johtavan yrityksen Boschin alaisuuteen, jolla on sen jälkeen valtuudet antaa määräyksiä Rexrothin hallitukselle. Rexrothille maksetaan kiinteää "voitto-osuutta". Yrityksen liiketoiminnan menestyksellä ei ole vaikutusta kyseisen osuuden suuruuteen.

(13) Boschin ja Rexrothin välisten sopimusten lisäksi myös Bosch ja Siemens (Rexrothin osakkaana) sisällyttivät kolmannella lisäyksellä täydentävään konsortiosopimukseen (Ergänzenden Konsortialvertrag, jäljempänä "EKV") järjestelyjä, jotka turvaavat Boschin määräysvallan Rexrothissa.

(14) EKV:n III jakson 1 §:ssä Siemens ja Bosch sopivat, että Boschilla on yksinomainen vastuu Rexrothin liiketoiminnasta ja yksinomainen määräysvalta yhtiössä.

(15) EKV:n III jakson 4 §:ssä Siemens sitoutuu käyttämään äänioikeuttaan Rexrothin yhtiökokouksessa ainoastaan Boschin ohjeiden mukaan. Siemens huolehtii siitä, että Rexrothin hallintoneuvostoon valitaan osakkaiden edustajiksi vain Boschin nimeämiä henkilöitä.

(16) EKV:n IV jakson 3 §:n mukaan Boschilla on yksinomainen taloudellinen vastuu kaikista Rexrothin liiketoimintaan liittyvistä mahdollisuuksista ja riskeistä.

(17) Atecsilla Rexrothin osakkaana ja emoyhtiöllä Siemensillä - Atecsin kautta - ei siis ole minkäänlaista vaikutusvaltaa Rexrothiin. Lisäksi niiden omistajanoikeudet rajoittuvat Rexrothin osalta edellä mainittuun maksuun ja kiinteään "voitto-osuuteen".

III YHTEISÖNLAAJUINEN VAIKUTUS

(18) Asianomaisten yritysten yhteenlaskettu maailmanlaajuinen liikevaihto on yli 5000 miljoonaa euroa (Bosch: 27906 miljoonaa euroa, Rexroth [...]*(5) miljoonaa euroa) ja kummankin yhtiön yhteisönlaajuinen liikevaihto on yli 250 miljoonaa euroa (Bosch: [...]* miljoonaa euroa, Rexroth: [...]* miljoonaa euroa). Osapuolten yhteisönlaajuisesta liikevaihdosta yli kaksi kolmasosaa ei ole kertynyt yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. Toimenpiteellä on siis yhteisönlaajuista vaikutusta. Kyseessä ei ole ETA-sopimuksen mukainen yhteistyötapaus.

IV SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

1) MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

(19) Bosch ja Rexroth toimivat kumpikin automaatiotekniikan tuotteiden valmistuksen ja myynnin alalla. Boschin liiketoimintayksikkö tällä alalla on nimeltään Automaatiotekniikka ja Rexrothin yksiköt ovat Rexroth Hydraulics, Brueninghaus Hydromatik, Lohmann & Stolterfoht, Rexroth Indramat, Rexroth Star, Rexroth Mecman ja Rexroth Gießerei.

(20) Osapuolet jakavat yritysten toimialat seuraaviin ryhmiin: teollisuushydrauliikka, mobilehydrauliikka, pneumatiikka, sähkökäytöt ja ohjaustekniikka, lineaaritekniikka, kokoonpano- ja jäysteenpoistotekniikka, ruuvaus- ja puristusjärjestelmät ja valimotekniikka.

1. HYDRAULIIKKA

(21) Teknisesti hydrauliikka tarkoittaa energian ja signaalien siirtoa paineen alaisessa nesteessä suljetussa tai avoimessa järjestelmässä. Hydrauliikan eri tekniikat ovat hydrostatiikka, joka on energian ja signaalien siirtoa nesteen staattisen paineen avulla, ja hydrodynamiikka, jossa energian ja signaalien siirto tapahtuu liike-energian avulla. Kumpaakin tekniikkaa hyödynnetään monissa voimansiirto- ja ohjaussovelluksissa.

(22) Hydrauliikka jaetaan kokoonpanon ja käyttötarkoituksen erojen perusteella teollisuus- ja mobilehydrauliikkaan. Teollisuus- ja mobilehydrauliikan käyttöön tarkoitettujen komponenttien teknisen suunnittelun peruslähtökohta on sama. Komissio ja osapuolet katsovat kuitenkin, että ne on jaettava erillisiksi merkityksellisiksi tuotemarkkinoiksi(6). Tämä johtuu pääasiassa eroista tuotteiden kokoonpanossa, koossa, kuormituskyvyssä ja elinkaaressa, jotka perustuvat erilaisiin suoritusvaatimuksiin. Elinkaaren ja kuormituskyvyn osalta teollisuushydrauliikan komponenteille asetettavat vaatimukset ovat huomattavasti suuremmat, sillä ne altistuvat pitkäaikaiselle kulutukselle. Sen sijaan siirrettäviin työkoneisiin tarkoitettujen mobilehydrauliikan komponenttien on oltava sopivan painoisia ja värinää kestäviä. Nämä erot ja niistä johtuvat teollisuuden käyttösovellusten erot merkitsevät sitä, että teollisuushydrauliikan komponentteja ei yleensä voida korvata mobilehydrauliikan komponenteilla.

Hydraulikomponentit

(23) Teollisuuden käyttöön tarkoitettujen hydraulisten laitteiden tärkeimmät komponentit ovat yleensä samoja. Mekaanisesti toimiva hydraulipumppu tuottaa hydraulista energiaa, joka siirretään venttiileiden kautta hydraulisylinteriin tai hydraulimoottoriin, jossa se muuntuu mekaaniseksi energiaksi.

(24) Osapuolten toimittamien tietojen mukaan hydraulisten laitteiden yksittäisiä komponentteja ei voida niiden käyttötarkoituksen vuoksi korvata toisillaan. Lisäksi osapuolet selittävät, että nämä hydraulisen teollisuuden komponentit myydään erillisinä tuotteina koneiden valmistajille. Vaikka komission tutkimukset osoittivat, että osa komponenteista myydään järjestelmäkokonaisuuksina, ne vahvistivat myös, että osapuolten markkinamääritelmä pitää suurelta osin paikkansa. Pääosa asiakkaista ostaa hydraulikomponentit yksittäisinä tuotteina. Ei ole teknisiä vaatimuksia, joiden perusteella asiakkaiden olisi ostettava komponentit järjestelmänä. Markkinatutkimuksessa ilmeni lisäksi, että yksittäisiä hydraulikomponentteja ei yleensä mukauteta alakohtaisesti. Teollisuushydrauliikan ala voidaan jakaa hydraulipumppujen, hydraulimoottoreiden, elektronisten hydrauliventtiileiden, hydraulisten lisälaitteiden kuten hydraulikoneikkojen ja ohjauslohkojen erillisiin tuotemarkkinoihin (vrt. asia IV/M.152 - Volvo/Atlas).

1.1 Teollisuushydrauliikka

(25) Teollisuushydrauliikan markkinat koostuvat osapuolten toimittamien tietojen mukaan erillisistä komponenttimarkkinoista. Hydraulipumput, hydraulimoottorit, hydraulisylinterit, hydrauliventtiilit, hydrauliset lisälaitteet, hydraulikoneikot ja ohjauslohkot muodostavat erilliset tuotemarkkinat.

1.1.1 Hydraulipumput

(26) Osapuolten mukaan hydraulipumppujen markkinat on jaettava edelleen segmentteihin. Eri hydraulipumpputyypit muodostavat erilliset markkinansa. Osapuolten mielestä tekniset ratkaisut ja toimintatavat ovat niin erilaiset, että niitä ei voi korvata toisillaan. Näin ollen aksiaalimäntäpumput, radiaalimäntäpumput, siipipumput ja hammaspyöräpumput erotetaan erillisiksi markkinoikseen.

(27) Hammaspyöräpumppu on hydraulipumppu, joka koostuu kahdesta tai useammasta yhteisvaikutteisesti rungon sisällä toimivasta hammaspyörästä. Tilavuusvirta muodostuu hammaslovien ja rungon sivulevyjen välissä. Hammaspyöräpumput ovat pääasiassa vakiotilavuuspumppuja. Hammaspyöräpumput ovat kalliita ja niillä on suuri pyörimisnopeus (malleittain jopa 6000 kierrosta minuutissa).

(28) Siipipumpun pesään on epäkeskisesti sijoitettu roottori, jonka siivet nojaavat pesän sisäpintaan ja siirtyvät roottorin urissa säteittäisesti. Roottorin pyöriessä siipisolien syrjäytymistilavuus muuttuu. Siipipumput voivat olla vakiotilavuus- tai säätötilavuuspumppuja.

(29) Komission tutkimus on vahvistanut tämän markkinajaon siltä osin, että siipi- ja hammaspyöräpumput eivät kuulu mäntäpumppujen markkinoille (aksiaali- ja radiaalimäntäpumput). Mäntäpumppuja ei voida korvata hammaspyöräpumpuilla. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että hammaspyöräpumppu on aina vakiotilavuuspumppu(7), kun mäntäpumput puolestaan ovat enimmäkseen säätötilavuuspumppuja(8). Asiakkailta saatujen vastausten perusteella myöskään mäntäpumppuja ei voida korvata siipipumpuilla. Pääsyynä tähän on siipipumppujen käyttöpaineen rajoitukset (enintään 200 baaria).

1.1.1.1 Mäntäpumput

(30) Osapuolten mukaan aksiaali- ja radiaalimäntäpumppujen ei voida katsoa kuuluvan hydraulimäntäpumppujen yleisille markkinoille. Vaikka syrjäyttämisperiaate on kummassakin pumppumallissa samankaltainen, joitakin eroja kuitenkin on. Radiaalimäntäpumput toimivat osapuolten toimittamien tietojen mukaan kierrosnopeuksilla, jotka ovat enintään 1800 kierrosta minuutissa. Tästä syystä niitä ei voida yhdistää huomattavasti nopeammin käyviin polttomoottoreihin. Aksiaalimäntäpumput toimivat osapuolten mukaan sitä vastoin kierrosnopeuksilla, jotka ovat jopa 3000 kierrosta minuutissa. Tästä syystä ne voidaan liittää polttomoottoreihin ja sopivat osapuolten mukaan etenkin mobilehydrauliikan käyttösovelluksiin, toisin kuin radiaalimäntäpumput.

(31) Osapuolten mukaan toinen olennainen ero liittyy käyttöpaineeseen. Radiaalimäntäpumppujen käyttöpaine on enintään 350 baaria, kun aksiaalimäntäpumppujen käyttöpaine on maksimissaan 450 baaria. Tämä mahdollistaa käytön teollisuushydrauliikan sovelluksissa, joissa vaaditaan korkeaa paineensietokykyä. Lisäksi aksiaalimäntäpumppujen maksimaalinen tilavuusvirta on 1000 cm3, kun radiaalimäntäpumppujen tilavuusvirta rajoittuu 250 cm3:iin. Radiaalimäntäpumppujen rakenne on monimutkaisempi ja hankintakustannukset ovat näin ollen korkeammat. Aksiaalimäntäpumppuihin verrattuna ne kuluvat osapuolten mukaan vähemmän ja niiden huoltoväli on pidempi. Osapuolten mukaan kirjometallien puuttuminen on radiaalimäntäpumppujen etuna vesipohjaisia hydraulinesteitä pumpattaessa. Päätelmänä osapuolet esittävät, että mainittujen erojen pohjalta on perusteltua tarkastella aksiaali- ja radiaalimäntäpumppuja erillisinä markkinoina.

(32) Komission selvitykset ovat osoittaneet, että aksiaalimäntäpumpun korkeammalla kierrosnopeudella ei ole merkitystä teollisuushydrauliikassa, sillä pumppuja ei kyseisellä alalla yleensä käytetä polttomoottoreissa. Vaikka korkeampi kierrosnopeus on tärkeä etu mobilehydrauliikassa, sillä ei ole merkitystä tarkasteltavana olevilla teollisuushydrauliikan markkinoilla. Aksiaalimäntäpumppujen korkeampi enimmäiskäyttöpaine ja suurempi enimmäistilavuusvirta verrattuna radiaalimäntäpumppuihin on sitä vastoin kyseisten pumppujen erityisetuna, sillä tämä mahdollistaa monipuolisemmat käyttösovellukset. Näin ollen suurimmassa osassa tapauksista radiaalimäntäpumppu voidaan korvata aksiaalimäntäpumpulla. Aksiaalimäntäpumppua ei sen sijaan voida samassa laajuudessa korvata radiaalimäntäpumpulla niiden teknisten rajoitusten vuoksi, jota sen enimmäiskäyttöpaine ja -tilavuusvirta asettavat. Komission tutkimukset ovat osoittaneet radiaalimäntäpumppujen korkeammista hankintakustannuksista, että asiakkaiden kannalta korkeampi hankintahinta tasoittuu radiaalimäntäpumppujen paremmalla kestävyydellä ja pidemmillä huoltoväleillä. Kun siis tarkastellaan pumppujen kokonaiselinkaarta, molemmat pumpputyypit kilpailevat suoraan keskenään. Radiaalimäntäpumppujen erityisedulla vesipohjaisia hydraulinesteitä käytettäessä ei ole asiakkaiden enemmistölle merkitystä, sillä vesipohjaiset hydraulinesteet ovat erittäin harvinaisia hydraulisten laitteiden painenesteenä.

(33) Päätelmänä komissio toteaa, että molemmat pumput voidaan korvata toisillaan merkittävässä määrin. Uuden konesukupolven rakennusvaiheessa valmistaja voi valita vapaasti radiaali- tai aksiaalimäntäpumpun välillä. Kun päätös tietyn pumpputyypin valinnasta on tehty, valmistaja kokoaa koneen, jossa pumppua käytetään, valitun pumpputyypin erityisvaatimusten mukaisesti. Valinta tapahtuu tavallisesti ennen uuden konesukupolven suunnittelua, koska tässä vaiheessa pumppujen erityispiirteet voidaan vielä ottaa huomioon. Markkinatutkimus on osoittanut, että aksiaali- ja radiaalimäntäpumppujen asiakkaat kilpailuttavat tietoisesti Boschia ja Rexrothia, jotta ne saisivat aikaan hinta- ja laatukilpailua.

(34) Tästä syystä komissio päättelee, että tässä päätöksessä aksiaali- ja radiaalimäntäpumput muodostavat yhteiset mäntäpumppujen markkinat.

1.1.2 Teollisuushydrauliventtiilit ja elektroniikka

(35) Hydrauliikassa käytetään venttiilejä hydraulinesteen ohjaamiseen ja säätöön siten, että vaikutetaan tilavuusvirran käynnistymiseen, pysähtymiseen, suuntaan, paineeseen ja määrään. Venttiilit myydään yksittäisinä komponentteina tai ohjauslohkojen tai hydraulikoneikkojen osina. Ilmoituksen tehneiden osapuolten lähtökohtana on, että ainoastaan erillisinä komponentteina myytävät venttiilit kuuluvat näille markkinoille, mutta ohjauslohkojen tai hydraulikoneikkojen osina myytävät venttiilit kuuluvat ohjauslohkojen ja hydraulikoneikkojen markkinoille.

(36) Venttiilit liittyvät tiiviisti hydraulisiin toimilaitteisiin rakennettuun ohjauselektroniikkaan ja -sensoriikkaan. Käytetyt elektroniikkakomponentit ja sensorit ovat sovelluskohtaisia ja ne myydään yleensä yhdessä venttiilien kanssa.

(37) Sekä Bosch että Rexroth valmistavat hydrauliventtiilejä. Osapuolten mukaan monet yhtä tai useampaa ohjaustehtävää hoitavista venttiilityypeistä voidaan korvata toisillaan vain rajoitetusti niiden rakenteen, ominaisuuksien ja käyttötarkoituksen vuoksi. Venttiilit voidaan jakaa seuraaviin tuoteryhmiin:

- Hydromekaaniset paine-, virta- ja vastaventtiilit,

- Suuntaventtiilit ja moduuliventtiilit,

- Jatkuvatoimiset venttiilit (proportionaali- ja servoventtiilit).

1.1.2.1 Hydromekaaniset paine-, virta- ja vastaventtiilit

(38) Hydromekaaniset paine-, virta- ja vastaventtiilit ohjaavat hydraulijärjestelmän tilavuusvirtaa, säätävät toivottua järjestelmäpainetta ja estävät nestevirran kulun tiettyyn suuntaan. Komission tutkimukset vahvistivat osapuolten näkemyksen, jonka mukaan hydromekaanisten paine-, virta- ja vastaventtiilien käyttösovellukset eroavat suuntaventtiileistä ja moduuliventtiileistä sekä proportionaali- ja servoventtiileistä.

1.1.2.2 Suuntaventtiilit ja moduuliventtiilit

(39) Suuntaventtiilit ja moduuliventtiilit (patruunaventtiilit) ohjaavat ensisijaisesti tilavuusvirran suuntaa, kuten sen käynnistymistä ja pysähtymistä. Komission tutkimukset vahvistivat osapuolten näkemyksen, jonka mukaan suunta- ja moduuliventtiilien käyttösovellukset eroavat sekä hydromekaanisista virta-, paine- ja vastaventtiileistä että proportionaali- ja servoventtiileistä.

1.1.2.3 Jatkuvatoimiset venttiilit (proportionaali- ja servoventtiilit)

(40) Hydrauliikkateollisuudella ei ole yhtenäistä käsitettä jatkuvasti säädettäville venttiileille. Saksankielinen Stetigventile-käsite ymmärretään pääasiassa yläkäsitteeksi jatkuvatoimisille paine-, virta- ja suuntaventtiileille, kun taas vastaavaksi englanninkieliseksi yläkäsitteeksi valitaan yleensä proportional valves. Jatkuvatoimisissa venttiileissä järjestelmän ohjaamiseen liittyviä eri muuttujia (esimerkiksi tilavuusvirtaa, järjestelmäpainetta ja nestevirran sulkemista, öljyvirran käynnistystä ja pysähtymistä sekä suuntaa) voidaan säätää sähköisesti. Näin ollen hydraulijärjestelmässä muuttuva tulosignaali voidaan vaihtaa proportionaaliseen hydrauliseen tai pneumaattiseen lähtösignaaliin. Jatkuvatoimiset venttiilit eroavat teknisesti edellä mainituista venttiilityypeistä, koska niiden mekaniikka mahdollistaa sen, että venttiilissä ei ole vain kahta kytkentävaihtoehtoa (on/off tai vasen/oikea tai 100 % / 0 %), vaan monia yksittäisiä kytkentävaiheita.

(41) Jatkuvatoimisille venttiileille on ominaista, että niiden säätöjä voidaan muunnella enemmän kuin yllä mainittujen venttiilityyppien ja näin ollen ne soveltuvat monimutkaisempiin käyttötarkoituksiin. Tästä syystä komission lähtökohtana tässä päätöksessä on, että jatkuvatoimisten venttiilien markkinat eroavat sellaisten edellä mainittujen venttiilien markkinoista, joita ei voida säätää jatkuvasti.

(42) Teollisuushydrauliikassa ei ole selkeitä määritelmiä tai sitovia normeja erityyppisten jatkuvasti säädettävien venttiilien erottelemiseksi. Jatkuvatoimiset venttiilit voidaan kuitenkin jakaa seuraaviin pääryhmiin:

- proportionaaliventtiilit,

- regelventtiilit,

- servoventtiilit.

(43) Proportionaaliventtiilissä proportionaalimagneetti ohjaa luistia venttiilipesässä hallitun voimavaikutuksen aikaansaamiseksi. Ohjausjännitettä säätämällä saadaan mielivaltainen määrä väliasentoja (0 %-100 % eli "proportionaalinen säätö"). Proportionaaliventtiilejä valmistetaan sekä asematakaisinkytkennällä varustettuina että ilman asematakaisinkytkentää. Näiden venttiilityyppien erot perustuvat ennen kaikkea teknisissä ratkaisuissa tarvittavan elektroniikan eroihin. Ilman asematakaisinkytkentää toimivia venttiileitä ei ole regelventtiilien tavoin varustettu sisäisillä takaisinkytkennöillä ja tästä syystä ne ovat hitaampia ja epätarkempia. Servoventtiilit toimivat signaalien vahvistajina (ohjauslaitteen heikkovirtasignaali). Öljysuihkusuutinta käännetään magneetin avulla venttiilin sisässä erittäin ohuen öljysuihkun suuntaamiseksi joko vasemmalle tai oikealle luistista. Luistin asemaa voidaan näin siirtää erittäin tarkasti vasemmalle tai oikealle pääventtiilissä.

(44) Osapuolten mielestä kaikki jatkuvatoimiset venttiilit kuuluvat yksille tuotemarkkinoille, koska ne ovat täysin korvattavissa toisillaan toimintatarkoitustensa ja käyttösovellusmahdollisuuksiensa suhteen. Osapuolet myöntävät kuitenkin, että jatkuvatoimisten venttiilien valmistajat myyvät niitä standardoituina tuotteina, joille on ominaista standardoidut liitäntäkuviot ja esiasetetut käyttötarkoitukset (ns. Ventil-Hardware). Osapuolten toimittamien tietojen mukaan erilaisille jatkuvatoimisille venttiilityypeille on sekä kysyntä- että tarjontapuolella ominaista selkeä käyttösovellusten joustavuus. Jatkuvatoimisten venttiilien toimintatarkoitukset määräytyvät näin ollen niiden rakenteen perusteella. Venttiilin rakenteen sekä ohjattavuuden ja säädettävyyden mukaan venttiilillä voidaan ohjata hydraulista voimaa tai muuttaa tilavuutta hydraulisessa toimilaitteessa. Niitä voidaan käyttää kaikissa laitteissa, joissa tällainen toiminto on tarpeen. Osapuolten näkemyksen mukaan tällaisia Ventil-Hardware-tuoteryhmän tuotteita ei mukauteta laitetyypeittäin.

(45) Komission tutkimuksessa on kuitenkin ilmennyt, että jatkuvatoimisten venttiilien markkinat voitaisiin jakaa edelleen erillisiin markkinasegmentteihin. Tutkimukset ovat vahvistaneet osapuolten tiedot siltä osin, että eri venttiilityypeille on standardoituja liitäntäkuvioita, mutta niiden korvattavuus on rajoitettu toimintatarkoituksen ja hinnan suhteen. Haastatellut markkinatoimijat eivät siis tee toimintatarkoituksen perusteella eroa proportionaali-, regel- ja servoventtiilien välillä sinänsä, vaan tavallisesti erottelu perustuu dynamiikan (kulmanopeus)(9), hystereesin(10) ja säätövirheiden(11) ominaisarvoihin.

(46) Markkinatoimijoiden mukaan asematakaisinkytkennällä varustetut ja ilman asematakaisinkytkentää toimivat proportionaaliventtiilit eroavat toisistaan myös toimintatarkoituksensa ja hinnan suhteen. Asematakaisinkytkennällä varustetut proportionaaliventtiilit ovat nopeampia ja tarkempia ja tästä syystä ne valmistetaan tarkempien asennustietojen perusteella. Ne ovat 1,5-2,5 kertaa kalliimpia kuin ilman asematakaisinkytkentää toimivat proportionaaliventtiilit.

(47) Ilman asematakaisinkytkentää toimivia servoventtiilejä käytetään sitä vastoin erittäin vähän ja pääasiassa pienten tilavuusvirtojen ohjaamiseen (enintään noin 50 l/min). Näiden venttiilien hintataso on lähes sama kuin asematakaisinkytkennällä varustettujen proportionaaliventtiilien, kun asematakaisinkytkennällä varustetut servoventtiilit ovat puolestaan selvästi kalliimpia. Niitä käytetään suurempien hydraulisten suoritusten ohjaamiseen sekä vaativampiin säätöteknisiin sovelluksiin.

(48) Tässä päätöksessä voidaan jättää avoimeksi, jaetaanko venttiilien tuotemarkkinat erillisiin markkinasegmentteihin, sillä kumpikaan markkinoiden rajaus ei johda määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen.

1.1.3 Hydraulikoneikot ja ohjauslohkot

(49) Hydraulikoneikot ja ohjauslohkot ovat esiasennettuja ja itsenäisiä hydraulikomponenttien ja lisälaitteiden muodostamia ryhmiä. Hydraulikoneikoissa sähköenergia (sähkömoottorein) tai lämpöenergia (polttomoottorein) muunnetaan hydrauliseksi energiaksi. Kummassakin tapauksessa käyttömoottorin pyörimisliike ja vääntömomentti muunnetaan hydraulipumpun avulla tilavuusvirraksi ja paineeksi. Hydraulikoneikko muodostuu moottorista, pumpusta, venttiileistä, ohjauslohkoista ja erilaisista lisäosista.

(50) Ohjauslohko on metallia ja siihen voidaan asentaa useita venttiilejä joko aufbau-tekniikalla (vain poraukset lohkossa) tai einbau-tekniikalla (venttiilit ovat osittain lohkon sisällä). Ohjauslohkon toiminnan edellyttämät liitännät porataan lohkoon ja kytketään piiriin. Ohjauslohkoille on ominaista kompakti rakenne ja tiivisteiden vähäinen tarve.

(51) Hydraulikoneikkoja ja ohjauslohkoja valmistetaan ja myydään kokonaisuuksina. Ne asennetaan ryhmänä teollisuuslaitteisiin kuten työkoneisiin.

(52) Tässä päätöksessä voidaan jättää avoimeksi, kuuluvatko ohjauslohkot ja koneikot samoille vai erillisille tuotemarkkinoille, sillä kumpikaan markkinoiden rajaus ei johda määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen.

1.2 Mobilehydrauliikka

(53) Teollisuus- ja mobilehydrauliikan välisen erottelun perusteella komissio katsoo tässä päätöksessä, että hydraulipumput, hydraulimoottorit, mobilesylinterit, hydrostaattinen paineensiirto, mobileventtiilit ja elektroniikka sekä hydraulilisälaitteet muodostavat itsenäiset komponenttimarkkinansa.

1.2.1 Mobileventtiilit

(54) Komission tutkimukset ovat vahvistaneet osapuolten käsityksen siitä, että mobileventtiilejä ei voida jakaa erillisiin markkinasegmentteihin, koska niiden toiminta on pitkälti integroitunut ohjauslohkoihin ja venttiilit on valmistettu erityistarkoituksiin. Voidaan jättää avoimeksi, onko pumppujen ja moottoreiden komponenttimarkkinat jaettava edelleen markkinasegmentteihin, sillä kumpikaan markkinoiden rajaus ei johda määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen.

2. SÄHKÖKÄYTÖT JA OHJAUSTEKNIIKAT

(55) Sähkökäytöt ja ohjaustekniikat voidaan osapuolten mukaan jakaa niiden teknisten ratkaisujen perusteella seuraaviin markkinoihin: servokäytöt, taajuudenmuuttimet ja numeeriset ohjaukset (CNC).

2.1 Servokäytöt

(56) Servokäyttö on säätölaitteesta ja servomoottorista muodostuva kokonaisuus, jota käytetään takaisinkytkennän avulla asemoinnin ja nopeudensäädön sovelluksissa.

(57) Tässä päätöksessä voidaan jättää avoimeksi, kuuluvatko servokäytöt ja muut sähkökäytöt ja ohjaustekniikat samoille vai erillisille tuotemarkkinoille, sillä kumpikaan markkinoiden rajaus ei johda määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen.

2) MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

(58) Hydraulikomponenttien merkitykselliset maantieteelliset markkinat on osapuolten mukaan tuotemarkkinoista riippumatta määriteltävä ETA:n laajuisiksi. Näillä komponenteilla ei ole yhteismarkkinoilla tariffiesteitä tai muita kaupan esteitä, kuljetuskustannukset ovat vähäiset, rajat ylittävä kauppa on merkittävää ja käytössä on kansainvälisesti hyväksytyt normit ja standardit. Komissio on jo aikaisemmin(12) määritellyt kyseiset markkinat yhteisön laajuisiksi. Tätä asiaa koskevat tutkimukset ovat vahvistaneet markkinamääritelmän soveltuvan myös käsiteltävänä olevaan tapaukseen. Komissio katsoo tässä päätöksessä, että maantieteelliset markkinat ovat ETA:n laajuiset.

3) KILPAILULLINEN ARVIO

1. HYDRAULIIKKA

1.1 Teollisuushydrauliikka

1.1.1 Pumput

1.1.1.1 Mäntäpumput

(59) Rexroth on aksiaalimäntäpumppujen johtava valmistaja ja myy [40-50]* prosenttia kaikista aksiaalimäntäpumpuista ETA:ssa. Bosch on puolestaan radiaalimäntäpumppujen johtava valmistaja ja se myy [40-50]* prosenttia kaikista radiaalimäntäpumpuista ETA:ssa. Osapuolet eivät valmista toista mainittua pumpputyyppiä yhtä poikkeusta lukuun ottamatta(13).

(60) Mäntäpumppujen yhteismarkkinoilla Boschin markkinaosuus on [5-15]* prosenttia ja Rexrothin [30-40]* prosenttia. Suurimmat kilpailijat ovat Parker [5-15]* prosentin, Denison [5-15]* prosentin ja Eaton [5-15]* prosentin markkinaosuudella. Muita kilpailijoita ovat Wepuco ([< 10]* prosenttia), Hawe ([< 10]* prosenttia) ja muut yhtiöt ([15-25]* prosenttia). Osapuolten toimittamien tietojen mukaan ETA:n laajuinen markkinavolyymi on [< 200]* miljoonaa euroa.

(61) Komissio epäilee vakavasti keskittymähankkeen soveltuvuutta yhteismarkkinoille suuren yhteenlasketun markkinaosuuden ja seuraavien syiden perusteella:

(62) Johtavien valmistajien sulautuminen johtaa lähes [40-50]* prosentin yhteenlaskettuun markkinaosuuteen. Sulautuman jälkeen osapuolet muodostavat yli [...]* kertaa suuremman yksikön kuin niiden suurimmat yksittäiset kilpailijat Parker, Denison ja Eaton. Sulautunut yhtiö olisi ainoa tarjoaja, jonka tuotevalikoima kattaisi sekä radiaali- ja aksiaalimäntäpumput että muut teollisuushydrauliikan tärkeimmät komponentit. Komission tutkimukset ovat osoittaneet monien asiakkaiden odottavan, että tarjoaja pystyy toimittamaan kaikki koneeseen tarvittavat komponentit. Tämä johtuu etenkin siitä, että teknisesti vaativat koneet edellyttävät yksittäisten komponenttien optimaalista yhteensoveltuvuutta. Asiakkaiden ja kilpailijoiden arvioiden perusteella uuden kilpailukykyisen kilpailijan tulo markkinoille kestäisi vähintään 1-3 vuotta.

(63) Tästä syystä komissio päättelee, että keskittymä johtaisi Boschin määräävään asemaan mäntäpumppujen markkinoilla.

1.1.1.2 Hammaspyöräpumput

(64) Hammaspyöräpumppujen markkinoilla ei ole päällekkäisyyttä, koska Bosch ei valmista niitä.

1.1.1.3 Siipipumput

(65) Siipipumppujen markkinoilla osapuolten markkinaosuus on [15-25]* prosenttia (Bosch [...]* % ja Rexroth [...]* %). Suurimmat kilpailijat ovat Parker [5-15]* prosentin, Eaton [30-40]* prosentin, Denison [20-30]* prosentin ja Berama [5-15]* prosentin markkinaosuudella. Koska Eatonin ja Denisonin markkinaosuudet olisivat keskittymän jälkeenkin osapuolten yhteenlaskettua markkinaosuutta suuremmat, näillä markkinoilla ei aiheutuisi kilpailuongelmia.

1.1.2 Hydrauliventtiilit ja elektroniikka

(66) Venttiilien yhteismarkkinoilla osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus on [20-30]* prosenttia (Rexroth: [...]* %; Bosch: [...]* %). Tärkeimmät kilpailijat ovat Parker [< 15]* prosentin, Moog [< 10]* prosentin, Eaton/Vickers [< 10]* prosentin, Atos [< 10]* prosentin ja Denison [< 10]* prosentin osuudella. Bosch/Rexrothin tavoin kilpailijat ovat maailmanlaajuisia yrityksiä ja harjoittavat toimintaa myös muilla teollisuushydrauliikan segmenteillä. Venttiilien markkinat ovat lisäksi pitkälti hajautuneet. Seitsemän suurinta valmistajaa kattaa hieman yli [45-55]* prosenttia markkinoista, mutta useiden pienten valmistajien hallussa on lähes [45-55]* prosenttia markkinoista.

(67) Atos ei valmista servoventtiilejä, mutta muiden mainittujen yritysten tuotevalikoima kattaa kaikentyyppiset venttiilit. Päätelmänä on, että kilpailijat pystyisivät nostamaan markkinaosuuttaan, jos osapuolet yrittävät nostaa hintoja.

1.1.2.1 Hydromekaaniset paine-, virta- ja vastaventtiilit

(68) Hydromekaanisten paine-, virta- ja vastaventtiilien markkinoilla osapuolten markkinaosuus on [20-30]* prosenttia (Bosch [...]* % ja Rexroth [...]* %). Myös näillä markkinoilla kilpailijoita ovat Parker [0-20]* prosentin, Denison [5-15]* prosentin, Eaton [< 10]* prosentin ja Atos [< 10]* prosentin markkinaosuudella. Huolimatta pienemmistä markkinaosuuksista kyseisten yritysten kilpailupotentiaali riittää rajoittamaan osapuolten toimintamahdollisuuksia markkinoilla (ks. 66 ja sitä seuraava johdanto-osan kappale).

1.1.2.2 Suunta- ja moduuliventtiilit

(69) Suunta- ja moduuliventtiilien markkinoilla osapuolet saavuttavat [20-30]* prosentin markkinaosuuden (Bosch [...]* % ja Rexroth [...]* %). Kilpailijoita ovat Parker [5-15]* prosentin, Eaton [5-15]* prosentin ja Atos [< 10]* prosentin osuudella. Tämäkään etumatka ei muodosta vielä määräävää asemaa, koska kilpailijat voivat rajoittaa tehokkaasti Bosch/Rexrothin toimintamahdollisuuksia markkinoilla (ks. 66 ja sitä seuraava kappale).

1.1.2.3 Jatkuvatoimiset venttiilit (proportionaali- ja servoventtiilit)

(70) Jatkuvatoimisten venttiilien markkinoilla ei esiinny kilpailuongelmia mitään vaihtoehtoista markkinamääritelmää soveltamalla. Osapuolet eivät saa millään tutkituilla vaihtoehtoisilla markkinoilla yli [15-25]* prosentin osuutta. Vaikka osapuolista keskittymän kautta tuleekin markkinajohtajia, tällainen markkinaosuus ei vielä johda määräävän aseman syntymiseen, koska kilpailijat rajoittavat osapuolten toimintamahdollisuuksia (vrt. 66 ja sitä seuraava kappale).

1.1.2.3.1 Kaikkien jatkuvatoimisten venttiilien markkinat

(71) Kaikentyyppiset proportionaali- ja servoventtiilit kattavilla markkinoilla osapuolet saavat keskittymän jälkeen [15-25]* prosentin markkinaosuuden (Bosch [...]* % ja Rexroth [...]* %). Kilpailijoita ovat Moog [15-25]* prosentin, Parker [< 10]* prosentin, Atos [< 10]* prosentin ja Eaton [< 10]* prosentin markkinaosuudella. Määräävän aseman syntyminen on epätodennäköistä osapuolten riittävän pienen markkinaosuuden ja markkinoiden edellä kuvailtujen ominaisuuksien vuoksi (vrt. 66 ja sitä seuraava kappale).

1.1.2.3.2 Proportionaaliventtiilien markkinat

(72) Asematakaisinkytkennällä varustettujen ja ilman asematakaisinkytkentää toimivien proportionaaliventtiilien markkinoilla osapuolten markkinaosuus on [15-25]* prosenttia (Bosch [...]* % ja Rexroth [...]* %). Kilpailijoita ovat Moog [12-20]* prosentin, Parker [< 10]* prosentin, Atos [< 10]* prosentin ja Eaton [< 10]* prosentin markkinaosuudella. Määräävän aseman syntyminen on epätodennäköistä osapuolten riittävän pienen markkinaosuuden ja markkinoiden edellä kuvailtujen ominaisuuksien vuoksi (vrt. 66 ja sitä seuraava kappale).

1.1.2.3.3 Asematakaisinkytkennällä varustettujen proportionaaliventtiilien markkinat

(73) Asematakaisinkytkennällä varustettujen proportionaaliventtiilien markkinoilla osapuolten markkinaosuus on keskittymän jälkeen [15-25]* prosenttia (Bosch [...]* % ja Rexroth [...]* %). Kilpailijoita ovat Moog [34-40]* prosentin, Parker [< 10]* prosentin, Atos [< 10]* prosentin ja Eaton [< 10]* prosentin markkinaosuudella. Määräävän aseman syntyminen on epätodennäköistä osapuolten riittävän pienen markkinaosuuden ja markkinoiden edellä kuvailtujen ominaisuuksien vuoksi (vrt. 66 ja sitä seuraava kappale).

1.1.2.3.4 Ilman asematakaisinkytkentää toimivien proportionaaliventtiilien markkinat

(74) Ilman asematakaisinkytkentää toimivien proportionaaliventtiilien markkinoilla osapuolten markkinaosuus on [15-25]* prosenttia (Bosch [...]* % ja Rexroth [...]* %). Kilpailijoita ovat Moog [5-15]* prosentin, Parker [< 10]* prosentin, Atos [< 10]* prosentin ja Eaton [< 10]* prosentin markkinaosuudella. Määräävän aseman syntyminen on epätodennäköistä osapuolten riittävän pienen markkinaosuuden ja markkinoiden edellä kuvailtujen ominaisuuksien vuoksi (vrt. 66 ja sitä seuraava kappale).

1.1.2.3.5 Servoventtiilien markkinat

(75) Servoventtiilien markkinoilla ei esiinny päällekkäisyyttä, koska Bosch ei valmista servoventtiilejä.

1.2 Mobilehydrauliikka

1.2.1 Mobileventtiilit

(76) Oman arvionsa perusteella osapuolet saavuttavat mobileventtiilien markkinoilla [10-20]* prosentin (Bosch [...]* % ja Rexroth [...]* %) markkinaosuuden, kun markkinoiden kokonaisvolyymi on 1090 miljoonaa euroa. Kilpailijoiden arvioiden mukaan markkinoiden yhteenlaskettu volyymi saattaa kuitenkin olla vain 750000 euroa. Pienemmälläkin markkinavolyymillä osapuolten markkinaosuus olisi vain noin [15-25]* prosenttia. Määräävän aseman syntyminen on epätodennäköistä osapuolten riittävän pienen markkinaosuuden vuoksi.

2. SÄHKÖKÄYTÖT JA OHJAUSTEKNIIKAT

2.1 Servokäytöt

(77) Tiukimmilla ja osapuolten kannalta epäedullisimmilla servokäyttöjen markkinoilla osapuolten markkinaosuus olisi keskittymän jälkeen [10-20]* prosenttia (Bosch [...]* % ja Rexroth [...]* %). Tällöin Siemens olisi markkinajohtaja 18,7 prosentin osuudella. Muita kilpailijoita ovat Fanuc ja Baumüller, joiden kummankin markkinaosuus on 5,6 prosenttia.

Boschin ja Siemensin suhde

(78) Servokäyttöjen markkinoilla Siemens olisi Boschin ja Rexrothin vahvin kilpailija. Komission on tästä syystä tutkittava, johtaako keskittymähanke Boschin ja Siemensin yhteiseen määräävään markkina-asemaan. Tämä tilanne on erityisen todennäköinen, jos Siemensin määräysvalta Atecsissa - eli Rexrothin emoyhtiössä - johtaa Siemensin ja Rexroth/Boschin välisen kilpailun rajoittamiseen.

(79) Boschilla ja Siemensillä ei kuitenkaan ole samansuuntaisia, toiminnan koordinointia edistäviä intressejä. Siemensin intressit Rexrothin omistajana on liiketoiminnan luovutusta ja määräysvaltaa koskevien sopimusten mukaan rajattu yrityksen tuloksesta riippumattomaan maksuun. Boschilla ja Siemensillä ei siis ole yhteistä taloudellista etua Rexrothin operatiivisen liiketoiminnan osalta.

(80) Sopimuksiin ei myöskään liity Atecsia koskevia yhtiöoikeudellisia tiedonsaantioikeuksia, jotka voisivat johtaa kilpailun kannalta merkityksellisten tietojen vaihtoon. Siemensin tiedonsaantioikeudet Rexrothin osalta koskevat vain edellä mainittua maksua, jonka Rexroth saa Boschilta. Kyseinen maksu ei kuitenkaan riipu operatiivisesta liiketoiminnasta, joten kilpailukäyttäytymisen yhteensovittaminen Atecsia koskevan tiedonsaantioikeuden perusteella ei tule kysymykseen.

(81) Jotta voidaan sulkea pois mahdollisuudet epäviralliseen tietojenvaihtoon, Bosch ja Siemens ovat lisäksi sitoutuneet varmistamaan, että Rexrothin hallintoneuvostoon tai hallitukseen nimettävät henkilöt eivät ole Siemensin tai Siemensiin sidoksissa olevien yritysten työntekijöitä. Siemens ja Bosch varmistavat myös, että Atecsin, VDO:n, Dematicin, Sachsin, Demag Krauss Maffein ja niihin sidoksissa olevien yritysten hallintoneuvostoihin ja hallituksiin ei nimetä henkilöitä, jotka toimivat samanaikaisesti Rexrothin tai siihen sidoksissa olevien yritysten taikka Boschin tai sen tytäryhtiön, jolle Rexrothin liiketoiminnan harjoittaminen on siirretty, hallituksessa tai liikkeenjohdossa tai hallintoneuvostossa.

(82) Näiden rakennevaikutteisten sopimusten lisäksi osapuolet ovat antaneet komissiolle sitoumuksen siitä, että ne eivät käytä tiedonsaantioikeuksia Atecsin tasolla ja jopa kieltäytyvät toimittamasta pyydettyjä tietoja.

(83) Bosch/Rexrothin ja Siemensin vaikutuspiirien erottaminen toisistaan rakenteellisesti perustuu 79-81 kappaleessa kuvailtuihin järjestelyihin. Tästä syystä ei ole syytä pelätä, että keskittymä johtaisi Siemensin ja Bosch/Rexrothin yhteiseen määräävään asemaan markkinoilla.

V ILMOITUKSEN TEHNEIDEN OSAPUOLTEN EHDOTTAMAT SITOUMUKSET

A SITOUMUKSET

(84) Poistaakseen keskittymähankkeen soveltuvuutta yhteismarkkinoille koskevat komission epäilyt(14), Bosch ja Rexroth ovat antaneet komissiolle seuraavat sitoumukset.

(85) Bosch sitoutuu myymään radiaalimäntäpumppuihin liittyvän liiketoiminnan. Luovutuksessa ostajalle siirretään tuotekehitys ja valmistus, asiakassuhteet ja niihin liittyvät toimitussopimukset, muut liiketoiminnan jatkamisen kannalta tarpeelliset omaisuuserät ja työntekijät.

(86) Bosch sitoutuu myymään liiketoiminnan ostajalle, joka on Boschista riippumaton, elinkelpoinen, jo olemassa oleva ja eurooppalaisilla teollisuushydrauliikan markkinoilla toimiva yritys. Ostajalla on oltava tarvittavat taloudelliset resurssit ja kokemus, jotta se voi toimia aktiivisena kilpailijana teollisuushydrauliikan mäntäpumppujen markkinoilla Euroopassa. Bosch varmistaa antamiensa sitoumusten avulla, että liiketoiminta siirretään kuvaillulla tavalla. Bosch sitoutuu määräaikaiseen kilpailukieltoon radiaalimäntäpumppujen alalla ja työntekijöiden palkkaamista koskevaan kieltoon. Lisäksi se sitoutuu korvaamaan ostajalle asiakashankinnassa mahdollisesti aiheutuvat tulonmenetykset. Ostajan on oltava komission hyväksymä.

(87) Bosch aikoo tehdä radiaalimäntäpumppuihin liittyvän liiketoiminnan myynnistä sitovan sopimuksen ostajan kanssa jo ennen kuin komissio tekee päätöksensä keskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille edellyttäen, että komissio hyväksyy ostajan tämän päätöksen nojalla. Bosch sitoutuu siihen, että keskittymän täytäntöönpanokielto on voimassa kunnes radiaalimäntäpumppuihin liittyvän liiketoiminnan myynnistä päästään sitovaan sopimukseen. Bosch sitoutuu tässä yhteydessä nimittämään riippumattoman ja kokeneen toimitsijamiehen valvomaan, että radiaalimäntäpumppuihin liittyvän liiketoiminnan taloudellinen arvo ja kilpailukyky säilyy ennallaan myyntiin asti. Bosch sitoutuu lisäksi siirtämään toimitsijamiehen tehtäväksi liiketoiminnan myynnin toteutumisen valvonnan, jos myyntitapahtumaa ei ole saatu vielä päätökseen keskittymän toteutumishetkellä.

(88) Toimitsijamiehellä on oikeus päättää muuhun luovutettavaan omaisuuteen ja toteutettaviin tukitoimiin liittyvistä sopimusjärjestelyistä, mikäli osapuolet eivät pääse asiasta keskenään sopimukseen. Bosch sitoutuu antamaan toimitsijamiehelle kaiken mahdollisen tuen ja tiedon (6-8 kappale).

B SITOUMUSTEN ARVIOINTI

(89) Ehdotettujen sitoumusten tarkoituksena on ensiksikin varmistaa, että Boschin ja Rexrothin päällekkäiset markkinaosuudet mäntäpumppujen markkinoilla poistetaan: myydessään radiaalimäntäpumppuihin liittyvän liiketoiminnan Bosch luopuu kaikesta toiminnastaan mäntäpumppujen alalla. Näin ollen Bosch valmistaa ja myy keskittymän jälkeen vain Rexrothin aksiaalimäntäpumppuja.

(90) Lokakuun 20 päivänä 2000 toimitettu sitoumus varmistaa, että epäilyt, jotka komissio esitti menettelyn ensimmäisessä vaiheessa ja jotka koskivat tulevan ostajan mahdollisuuksia jatkaa menestyksekkäästi radiaalimäntäpumppuihin liittyvää liiketoimintaa, otetaan riittävällä tavalla huomioon. Koska Bosch sitoutuu myymään liiketoimintansa jo olemassa olevalle ja Euroopan hydrauliikkamarkkinoilla toimivalle yritykselle, jonka on lisäksi täytettävä riittäviä taloudellisia resursseja ja riittävää markkinakohtaista kokemusta koskevat vaatimukset, on voitu varmistaa, että ostaja täyttää hydrauliikan alalla tarvittavat markkinakohtaiset kilpailukriteerit.

(91) Sitoumusten 2 artiklaan sisältyvät, liiketoiminnan luovutusta koskevat toimenpiteet ovat tärkeitä täydentäviä keinoja, jotka antavat tulevalle ostajalle lisätukea Boschin radiaalimäntäpumppuihin liittyvän liiketoiminnan jatkamiseen. Bosch sitoutuu myös korvaamaan ostajalle tulonmenetykset, joita aiheutuu ensimmäisten kolmen vuoden aikana siitä, jos yksi tai useampi kymmenestä suurimmasta nykyisestä Bosch-radiaalimäntäpumppujen sarjatuotantokoneiden asiakkaasta vaihtaa Rexrothin aksiaalimäntäpumppuihin. Tämä sitoumus ja Boschin sitoutuminen määräaikaiseen kilpailukieltoon radiaalimäntäpumppujen alalla varmistaa sen, että osapuolet eivät hanki välittömästi liiketoiminnan myynnin jälkeen Boschin asiakaskantaa takaisin. Tuleva ostaja saa näin toiminnalleen käynnistyskauden, jonka aikana se voi tulla menestyksekkäästi markkinoille.

(92) Bosch on lisäksi sitoutunut noudattamaan sulautuma-asetuksen 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua keskittymän täytäntöönpanokieltoa kunnes sitova myyntisopimus on tehty. Tämä sitoumus merkitsee, että osapuolet voivat toteuttaa keskittymisen vasta sitten kun radiaalimäntäpumppujen liiketoiminta on myyty komission hyväksymälle ostajalle. Komissio pitää myös tätä sitoumusta välttämättömänä, jotta voidaan poistaa epäilyt, joita markkinatutkimuksessa ilmeni kyseisen liiketoiminnan myynnin käytännön onnistumisen suhteen.

(93) Täytäntöönpanokielto sitovan myyntisopimuksen tekemiseen asti on tarkoituksenmukainen keino, jolla voidaan sulkea pois varsin mahdollinen riski, että keskittymän toteuttaminen ennen myyntiä johtaisi osapuolten yhteenlasketun markkinaosuuden siirtymiseen automaattisesti Boschille. Tätä mahdollisuutta ei käytännössä voitaisi muuten sulkea pois riittävän varmasti, sillä jos käytettävissä ei ole kilpailukykyisen radiaalimäntäpumpputoiminnan ostajan tarjoamaa pitkäaikaisesti houkuttelevaa vaihtoehtoa, asiakkaat siirtyisivät ostamaan Boschilta (Rexrothin) aksiaalimäntäpumppuja. Tämä supistaisi radiaalimäntäpumppujen markkinaosuutta. Tällaista markkinakehitystä ei voida kuvailluissa olosuhteissa pitää epätodennäköisenä, sillä mäntäpumppujen markkinoilla asiakassuhteet ovat perinteisesti kestäviä. Osapuolten sitoutuminen täytäntöönpanokieltoon ja muut niiden antamat sitoumukset varmistavat nykyisen markkinatilanteen säilymisen siihen saakka kunnes radiaalimäntäpumppuihin liittyvä liiketoiminta siirtyy kilpailukykyiselle ostajalle.

(94) Kun keskittymä on hyväksytty, mutta sitä ei saa panna täytäntöön ennen myyntisitoumuksen täyttämistä, voi syntyä tilanne, jossa sulautuman osapuolille on etua myynnin kohteena olevan omaisuuserän arvon alentamisesta siten, että se ei käytännössä enää ole luovutuskelpoinen. Tällainen tilanne saattaisi olla todennäköinen muun muassa silloin, kun sulautuvat yritykset voivat luottaa siihen, että (tällaisen tilanteen mukaisesti lasketut) markkinaosuudet ja tulonmenetykset voitaisiin kompensoida niiden tulojen kasvulla, joita saadaan myymällä osapuolten toisia tuotteita samoilla markkinoilla.

(95) Tämä mahdollisuus on etukäteen estetty Boschin antamalla sitoumuksella, jonka perusteella riippumaton toimitsijamies valvoo radiaalimäntäpumppuihin liittyvää liiketoimintaa ja sen kilpailukykyisyyden säilymistä ennen myyntiä. Lisäksi komissio myöntää, että keskittymän täytäntöönpanon lykkääminen pidemmälle erityisen markkinatilanteen aikaansaamiseksi mäntäpumppujen markkinoille ei tässä tapauksessa olisi edes osapuolten kannalta mahdollista. Osapuolten muiden keskittymän vaikutuspiiriin kuuluvien taloudellisten toimintojen suhteellisen suuri merkitys kuvastaa komission mielestä selvästi sitä, että Boschin edun mukaista on toteuttaa komission hyväksymä myyntitoimenpide mahdollisimman nopeasti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ilmoitettu toimenpide, jolla Robert Bosch GmbH hankkii Mannesmann Rexroth AG:n yksinomaiseen määräysvaltaansa, julistetaan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sillä ehdolla, että osapuolet noudattavat antamiaan sitoumuksia, jotka on esitetty tämän päätöksen liitteessä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu seuraaville:

Robert Bosch GmbH Zentralabteilung Recht Z.Hd. Herrn RA Dr. Dieter Berg Robert-Bosch-Platz 1 D - 70839 Gerlingen-Schillerhöhe

Mannesmann Rexroth AG z.Hd. Herrn Dr. Albert Hieronimus Jahnstraße 3-5 D - 97816 Lohr am Main

Tehty Brysselissä 12 päivänä tammikuuta 2001.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1, oikaistu EYVL L 257, 21.9.1990, s. 13.

(2) EYVL L 180, 9.7.1990, s. 1.

(3) EYVL C 39, 13.2.2004.

(4) Vrt. komission päätös COMP/M.1795, tehty 12 päivänä huhtikuuta 2000.

(5) Tätä tekstiä on osin muokattu, jotta varmistetaan, ettei luottamuksellista tietoa paljasteta; nämä kohdat on kirjoitettu hakasulkuihin ja merkitty tähdellä.

(6) vrt. asia IV/M.152 - Volvo/Atlas.

(7) Pumput, joissa tilavuusvirta on vakio.

(8) Pumput, joissa tilavuusvirta on säätyvä.

(9) Kyseinen arvo tarkoittaa aikavakiota eli sitä aikaa, joka tarvitaan (sähköisen) tulosignaalin muuntamiseksi hydrauliseksi lähtösignaaliksi.

(10) Suurin erotus saman lähtösignaalin mennessä koko signaalialueen läpi (eli meno-paluu).

(11) Virhe takaisinkytkentäpiirin ohjauslaitteessa, joka alittaa jatkuvatoimisen venttiilin vastekynnyksen.

(12) Ks. asia IV/M.152 Volvo/Atlas, johdanto-osan 15 kappale ja sitä seuraava kappale.

(13) Ainoa poikkeus on pieni vakiotilavuuksinen radiaalimäntäpumppu, jota Rexroth valmistaa.

(14) Liitteessä esitetyt sitoumukset muodostavat kiinteän osan tätä päätöstä.

LIITE

Päätöksen 1 artiklassa mainittujen sitoumusten teksti on saatavana Euroopan komission kilpailun pääosaston Internet-osoistteesta:

Internet: http://europa.eu.int/comm/ competition/mergers/cases/ decisions/m2060_de.pdf