Nro Kohde Teknisen vaatimuksen laatutaso Testausmenettely Navigointisimulaattori Tutkasimulaattori

1. Sisävesiliikenteen tutkalaitteisto Simulaattorissa on asennettuna vähintään yksi sisävesiliikenteen tutkalaitteisto, jolla on samat toiminnot kuin ES-TRIN-normin mukaisella tyyppihyväksytyllä sisävesiliikenteen tutkalaitteistolla. Todennetaan, onko laitteistolla samat toiminnot kuin tyyppihyväksytyllä sisävesiliikenteen tutkalaitteistolla. x x

2. Viestintäjärjestelmä Simulaattorissa on asennettuna viestintäjärjestelmä, johon sisältyvät — vaihtoehtoinen sisäinen puhelinyhteys sekä — kaksi itsenäistä sisävesiliikenteen radioviestintäjärjestelmää. Todennetaan, onko simulaattoriin asennettu viestintäjärjestelmät. x x

3. Sisävesien ECDIS-järjestelmä Simulaattorissa on asennettuna vähintään yksi sisävesien ECDIS-järjestelmä. Todennetaan, onko laitteistolla samat toiminnot kuin sisävesien ECDIS-järjestelmällä. x

4. Toiminta-alue Toiminta-alue käsittää vähintään yhden edustavan joen, johon kuuluu sivuhaaroja tai kanavia sekä satamia. Alueen silmämääräinen tarkastus. x x

5. Äänimerkit Äänimerkkejä voidaan antaa jalkapolkimien tai painikkeiden avulla. Todennetaan, toimivatko jalkapolkimet tai painikkeet asianmukaisesti. x x

6. Yönavigoinnin valotaulu Simulaattoriin on asennettu yönavigoinnin valotaulu. Todennetaan, toimiiko yönavigoinnin valotaulu asianmukaisesti. x x

7. Kulkuneuvon matemaattiset mallit Vähintään kolme matemaattista mallia edustavista kulkuneuvotyypeistä, joissa käytetään erilaisia propulsiomenetelmiä ja joissa on erilaiset lastausolosuhteet; yksi kulkuneuvoista voi olla hinaaja, yksi keskikokoinen kulkuneuvo (esim. pituus 86 m) ja yksi suuri kulkuneuvo (esim. pituus 110 tai 135 m). Todennetaan, ovatko kolme pakollista mallia käytettävissä. x

8. Kulkuneuvon matemaattiset mallit Vähintään yksi matemaattinen malli edustavasta kulkuneuvotyypistä (esim. pituus 86 m). Todennetaan, onko pakollinen malli käytettävissä. x

9 Käytettävissä olevan kohdealuksen numero (1) Simulaattorissa on kohdealus vähintään viidestä Euroopan liikenneministerikonferenssin (CEMT) luokasta. Todennetaan, onko käytettävissä edellytetty määrä ja valikoima kohdealuksia. x x

10. Radioasemanhoitajan työpiste Radioasemanhoitaja kykenee käyttämään viestintään kaikkia VHF-taajuuksien kanavia. Radioasemanhoitaja kykenee seuraamaan kanavien käyttöä. Todennetaan, kykeneekö radioasemanhoitaja käyttämään viestintään kaikkia VHF-taajuuksien kanavia ja pystyykö radioasemanhoitaja seuraamaan kaikkien kanavien käyttöä. x x

11. Erilaiset harjoitukset On mahdollista luoda, tallentaa ja tehdä erilaisia harjoituksia, joita on voitava muokata niitä tehtäessä. Suoritetaan erilaisia toimintoja. x x

12. Erilliset harjoitukset Kun koetta suorittaa useampi kuin yksi hakija, hakijan harjoitukset eivät saa vaikuttaa toisen hakijan kokeeseen. Koe toistetaan kullekin hakijalle erikseen. x x

13. Kulkuneuvon siltatoiminnot ja siltojen malli Ohjaushytti on suunniteltu yhden henkilön suorittamaa tutkanavigointia varten ES-TRIN-normin 2017/1 mukaisesti. Todennetaan, vastaavatko siltojen malli ja laitetoiminnot sovellettavia sisävesiliikenteen kulkuneuvolle asetettuja teknisiä vaatimuksia. Todennetaan, onko ohjaushytti suunniteltu yhtä ohjaustoimintoja hoitavaa henkilöä varten. x x

14. Ohjauspaikka (silta/koppi) Ohjauspaikka muistuttaa muotonsa ja kokonsa puolesta sisävesialusten ohjauspaikkaa. Silmämääräinen tarkastus. x x

15. Radioasemanhoitajan työpiste 1. On erillinen tila, jossa radioasemanhoitaja(t) ja koevalvoja(t) voivat istua ja jossa koevalvoja näkee hakijan tutkakuvan. 2. Ohjaushytti ja radioasemanhoitajan työpiste ovat erillään toisistaan. Ne ovat mahdollisimman hyvin äänieristettyjä. 3. Radioasemanhoitaja pystyy käyttämään vähintään kahta VHF-kanavaa samaan aikaan. 4. Radioasemanhoitaja pystyy määrittelemään selvästi, mitä radioviestintäkanavaa hakija käyttää. Radioasemanhoitajan työpisteen silmämääräinen tarkastus ja toiminnallisuustarkastus. x x

16. Valmistelu-/seurantatila Mahdollisuus toistaa harjoitus radioasemanhoitajan työpisteessä tai seurantatilassa. Arviointitoimia seurataan. x x

Oma kulkuneuvo (2)

17. Vapausasteet Simulaattori kykenee visualisoimaan liikkeen kuudella vapausasteella. Simulaattorissa toteutettuja vapausasteita voidaan arvioida havainnoimalla visualisointijärjestelmää tai instrumenttien avulla. Sen vuoksi seuraavat toimenpiteet toteutetaan käyttäen pientä kulkuneuvoa, joka tavallisesti liikkuu omaleimaisemmin ja nopeammin kuin isommat kulkuneuvot. — Jos horisontti keinuu, kun katsotaan eteenpäin navigoitaessa kaarteita myötäillen, tehdään keinuntaliike. — Jos kulkuneuvon keula nousee ja laskee ja pituussuuntainen kiihtyvyys on suuri, tehdään jyskintäliike. — Jos kaikuluotaimen näyttö muuttuu, kun edetään suurilla nopeuksilla veden syvyyden pysyessä vakiona, tehdään nostoliike. Tämä testi tarkoittaa nopeuspainuman (squat) mallintamista. x

18. Vapausasteet Simulaattori kykenee visualisoimaan liikkeen kolmella vapausasteella. Simulaattorissa toteutetut vapausasteet arvioidaan. x

19. Propulsiojärjestelmä Propulsiojärjestelmän kaikkien osien simulointi tehdään lähes todellisuutta vastaavasti, ja siinä otetaan huomioon kaikki olennaiset vaikutukset. Propulsiojärjestelmä testataan kiihdytys- ja pysäytyskokeilla, joiden aikana voidaan havainnoida moottorin (reagointi kaasuun) ja kulkuneuvon suoritusta (maksiminopeus ja aikakäyttäytyminen). x x

20. Valvontalaitteet Valvontalaite käyttäytyy peräsimen kääntymisnopeuden osalta hyvin paljon todellisen valvontalaitteen tavoin ja se ottaa huomioon tärkeimmät vaikutukset. Valvontalaitteiden simuloinnin laadun testaamiseksi voidaan tehdä erilaisia tutkimuksia. Annetaan rajat sille, milloin käyttäytymistä ei voida arvioida ilman tilamuuttujia koskevia sääntöjä. — Reagointi: Valvontalaitetta käytetään liikuttaessa eteenpäin ja taaksepäin. Havainnoidaan, alkaako kulkuneuvon suunta muuttua. — Peräsimen kääntymisnopeus: Valvontalaitetta käytetään ja kääntymisnopeus havaitaan näytöllä. Se voidaan mitata, jos kääntymisnopeus on realistinen. x x

21. Matalan veden vaikutukset Rajoittuneen vedensyvyyden vaikutukset tehon tarpeeseen ja ohjauskäyttäytymiseen mallinnetaan oikein laadullisesti. Ehdotetaan kahta testityyppiä, jotka mahdollistavat matalan veden vaikutusten tarkastelun laadun arvioimisen: Kulku suoraan eteenpäin: mitataan eri vedensyvyyksissä saavutettu suurin nopeus, yhdenmukaistetaan se syvässä vedessä saavutetun nopeuden kanssa ja esitetään graafisesti suhteessa syväys/vedensyvyys-parametriin (T/h). Vertaaminen mallitesteistä saatuihin tietoihin antaa tietoa matalan veden vaikutuksen simuloinnin laadusta. Kääntöympyrä: ohjaamalla kulkuneuvoa tasaisella teholla sivusuunnassa rajoittamattomassa vedessä peräsinkulman ollessa 20° voidaan rekisteröidä paikallaan olevan kääntyvän kulkuneuvon nopeuden, sortokulman, kääntymisnopeuden ja kääntöympyrän halkaisijan pysyvät arvot veden syvyyden vähentyessä asteittain. Esittämällä kyseiset tiedot graafisesti suhteessa T/h-parametriin voidaan määrittää, kuinka sortokulma, kääntymisnopeus, nopeus ja kääntöympyrän halkaisija muuttuvat veden syvyyden mukaan. x

22. Virtauksen vaikutus Kulkuneuvolla on vähintään kaksi virtauksen mittauskohtaa, jotta virtauksen aiheuttama mutkailumomentti voidaan laskea. Suunnitellaan testit, joilla tarkistetaan kyseisen suorituskykyyn vaikuttavan seikan olemassaolo ja sen huomioonottaminen simulaatiossa. — Oma ilman propulsiota oleva kulkuneuvo viedään jokeen, jossa on virtausta. Havainnoidaan, viekö virtaus kulkuneuvoa. Lisäksi tarkistetaan, kiihtyykö sen nopeus virran nopeuteen asti. Jos virtaus noudattaa joen suuntaa, tarkistetaan vielä, kääntyykö kulkuneuvo jossain määrin pystyakselinsa ympäri. — Koe tultaessa sataman sisääntuloväylään joelta, jossa on virtausta, osoittaa, missä laajuudessa simulaattori laskee realistisesti epätasaisen virtauksen aikaansaaman mutkailumomentin. x x

23. Tuulen vaikutus Tuulen vaikutus luo voimia vaakatasossa tuulen todellisen nopeuden ja suunnan mukaisesti. Tuuli aiheuttaa myös mutkailu- ja keinuntaliikettä. Tuulen vaikutuksen laatutason testaamiseksi voidaan tehdä erilaisia testejä. Jotta vaikutus olisi helposti havaittavissa, on syytä valita suhteellisen suuria tuulen nopeuksia. Tehkää testi seuraavasti: suorittakaa testi sekä vastatuulelle että sivutuulelle kahdella eri tuulen nopeudella alueella, johon kohdistuu vain tuulen vaikutus. Aloittakaa tuuli ja huomioikaa kulkuneuvon käyttäytyminen. Lopettakaa tuuli ja huomioikaa kulkuneuvon käyttäytyminen uudelleen. Aloittakaa liikkumattomalla kulkuneuvolla. x

24. Rannan vaikutus Sivuttaissuuntainen voima ja mutkailumomentti pyrkivät muuttumaan, kun etäisyys rantaan ja nopeus kasvavat. Rannan vaikutuksen testaamiseksi tarvitaan harjoitusalue, jonka yhdellä sivulla on rantapengerrys tai seinämä. Tehdään seuraavat testit: — Kulkuneuvo etenee seinämän suuntaisesti. Testataan, vaikuttaako seinämä suoraviivaiseen liikkeeseen, vetääkö seinämä kulkuneuvoa puoleensa ja kääntyykö keula siitä poispäin. — Kulkuneuvon etäisyys rantaan tai seinämään ja nopeus vaihtelevat, ja havainnoidaan, kuinka vaikutus muuttuu. x

25. Kahden kulkuneuvon keskinäinen vuorovaikutus Kulkuneuvot ovat vuorovaikutuksessa; lasketaan realistiset vaikutukset. Kahden kulkuneuvon keskinäisen vuorovaikutuksen testaamiseksi kokonaisuudessaan tehdään kahdella omalla kulkuneuvolla simulaattoriharjoitus sivusuunnassa rajoittamattomassa vedessä. Jos tämä ei ole mahdollista, testissä voidaan käyttää toisena kulkuneuvona myös liikennekulkuneuvoa. Jotta tuloksista saataisiin hyvä arvio, kulkuneuvojen on lähdettävä liikkeelle samansuuntaisilla kursseilla ja suhteellisen pienen sivusuuntaisen välimatkan päässä toisistaan. — Sekä ohituksen että kohtaamisen osalta testataan, missä määrin omalla kulkuneuvolla ilmenee vetovoimaa tai kiertoliikettä. — Veden syvyyttä vähennetään. Testataan, kasvaako vuorovaikutus. — Kasvatetaan kulkuneuvojen välistä etäisyyttä sen selvittämiseksi, väheneekö vuorovaikutus. — Toisen kulkuneuvon nopeutta lisätään. Testataan toiminnallinen vuorovaikutus ohittavan kulkuneuvon vaikutuksen ja kohtaamishetken nopeuden välillä. x

26. Nopeuspainuma (squat) Mallinnetaan sekä dynaaminen painuma että trimmi suhteessa nopeuteen, veden syvyyteen ja syväykseen. Ominaisuus testataan parhaiten alueella, jolla vesi on sivusuunnassa rajoittamaton ja vedensyvyys on muuttumaton. — Kokeella selvitetään, voidaanko nopeuspainuma testata käyttämällä kaikuluotaimia. — Kölivaran erilaiset arvot keulassa ja perässä osoittavat, onko kulkuneuvolla trimmi. — Lisäämällä nopeutta testataan nopeuspainuman (kölivaran ero liikkumattoman ja liikkeellä olevan kulkuneuvon välillä) ja kulkuneuvon nopeuden välinen toiminnallinen suhde. — Testataan, kasvaako nopeuspainuma, kun nopeus pysyy vakiona mutta veden syvyys vähenee. x

27. Kanavan vaikutus Takaisinvirtauksen ottaminen huomioon. Takaisinvirtaus ei ole lineaarisessa suhteessa kulkuneuvon nopeuteen. Takaisinvirtaus on fysikaalinen vaikutus, joka tuotetaan simulaattorissa kulkuneuvoon kohdistuvana vastusvoimana. Tämän testaamiseksi kulkuneuvo sijoitetaan kapeaan kanavaan, jossa se kulkee tasaisesti vakioteholla. Sen jälkeen mitataan nopeus. Tehoa lisätään, ja nopeus mitataan. Testi toistetaan avoimessa vedessä käyttäen samaa tasaista tehoa (kaksi tasoa). Odotetut vaikutukset ovat seuraavat: — Nopeus on kapeassa kanavassa pienempi kuin avoimessa vedessä samoilla tehoarvoilla. — Suuremmalla tehoarvolla nopeusero on suurempi kuin pienemmällä arvolla. x

28. Sulun vaikutus Sululla kulkuneuvoon kohdistuvat samat vaikutukset kuin kanavassa. Sulku saa aikaan lisävaikutuksen, sillä sululle saapuessaan kulkuneuvo, jolla on suuri tukkiva vaikutus, aiheuttaa uppoumavirtauksen (mäntävaikutus). Kanavan vaikutusta koskeva testi osoittaa takaisinvirtauksen. Tätä testiä ei tarvitse toistaa. Mäntävaikutus voidaan esitellä seuraavasti: — Viekää kulkuneuvo sululle melko suurella nopeudella. Sululle saapumisen jälkeen kulkuneuvoon kohdistuu lisävastus (hidastus). Kun propulsio pysäytetään, peruutusvoimia on edelleen oltava käytettävissä ja kulkuneuvon on peruutettava hieman. — Käynnistäkää kulkuneuvo sululla, asettakaa propulsio vakiosäädölle. Kulkuneuvo lähtee sululta, ja siihen kohdistuu mäntävaikutuksen aiheuttama vastusvoima. Kun kulkuneuvo on poistunut sululta (kulkuneuvo on vapaa sulun vaikutuksesta), vastusvoima lakkaa, mikä voidaan todeta nopeuden äkillisenä lisäyksenä. x

29. Karilleajo Karilleajo hidastaa kulkuneuvon kulkua, se voidaan kuulla äänestä mutta ei kaikissa tapauksissa johda kulkuneuvon pysähtymiseen. Karilleajosta ilmoitetaan käyttäjälle. Karilleajon testaamiseksi tarvitaan harjoitusalue, jonka pohja on sileä ja loivasti nouseva. Tässä yhteydessä tarkastellaan soveltuvien syvyystietojen olemassaoloa itse simulaattorissa, ei visualisointijärjestelmässä olevaa kuvaa. Jos kyseessä on ajautuminen rantamatalikolle, testataan, pysähtyykö kulkuneuvo todella, ja jos näin on, pysähtyykö se äkillisesti vai hidastaen. Karilleajon aikana testataan kulkuneuvon vaakatason muutos visualisointijärjestelmällä. Tasaisen pohjan päällä erittäin matalassa vedessä kulkemisen osalta testataan, ajaako kulkuneuvo karille nopeuspainuman vuoksi, kun nopeus kasvaa yhtäjaksoisesti. Kaiken karille tai matalikolle ajon yhteydessä testataan, liittyykö tilanteeseen ääni. x

30. Karilleajo Kulkuneuvo–ranta-törmäys, kulkuneuvo–kulkuneuvo-törmäys, kulkuneuvo–silta-törmäys Karilleajosta sekä kulkuneuvo–ranta-, kulkuneuvo–kulkuneuvo- ja kulkuneuvo–silta-törmäyksestä ilmoitetaan simulaatiossa hakijalle ja käyttäjälle. Silmämääräinen tarkastus x

31. Kulkuneuvo–ranta-törmäys Kulkuneuvo–ranta-törmäys ilmoitetaan simulaatiossa vähintään äänellä. Simulaatio hidastaa kulkuneuvon vauhtia. Törmäystä koskeva laskelma tehdään käyttäen kaksiulotteista kulkuneuvon mallia. Kulkuneuvo–ranta-törmäyksen simulaatiota voidaan testata vain sellaisten harjoitusalueiden osalta, joilla on erilaisia esineitä rannalla. Ohjaamalla kulkuneuvo eri esineitä vastaan voidaan testata, pystyykö simulaattori havaitsemaan ne ja reagoimaan niihin. Eri esineiden osalta testataan, onko olemassa tiettyjä esinetyyppejä, joiden kohdalla ei ilmene reaktiota törmäykseen. Törmäyksen ääni voidaan testata simulaattorin äänentoistojärjestelmällä, jos sellainen on käytettävissä. Törmäyksen havainnointi visualisointijärjestelmässä näyttää, tapahtuuko törmäys äkillisesti vai simuloituuko törmäyksenvaimennusvyöhyke. Pienellä törmäyskulmalla ja alhaisella nopeudella tapahtuva törmäys voi näkyä, jos lasketaan kimmoisa törmäys. x

32. Kulkuneuvo–kulkuneuvo-törmäys Kulkuneuvo–kulkuneuvo-törmäys ilmoitetaan simulaatiossa vähintään äänellä. Simulaatio hidastaa kulkuneuvon vauhtia. Törmäystä koskeva laskelma tehdään käyttäen kaksiulotteista kulkuneuvon mallia. Edellyttäen, ettei oman kulkuneuvon kannalta ole väliä, onko toinen kulkuneuvo, johon se törmää, myös oma kulkuneuvo vai liikennekulkuneuvo, voidaan toteuttaa erilaisia yhteentörmäyksiä. Testataan, minkälainen vaikutus simulaattorissa ilmenee kulkuneuvo–kulkuneuvo-törmäyksen aikana omalle kulkuneuvolle ja onko havaittavissa ääni. Kouluttajan työpisteessä testataan riittävän suurennoksen avulla, käytetäänkö yhteentörmäyksen havaitsemiseen kulkuneuvon ääriviivoja. Testataan, tapahtuuko törmäys täsmälleen samalla hetkellä, kun ääriviivat koskettavat toisiaan. Testataan, onko myös eri muotoisille kulkuneuvoille olemassa yhteentörmäyksen täsmällinen havainto. x

33. Kulkuneuvo–silta-törmäys Kulkuneuvo–silta-törmäykset havaitaan käyttäen muuttumatonta korkeuden arvoa (joka vastaa alennettua ohjaushyttiä, alennettua mastoa). Törmäykset ilmoitetaan simulaatiossa vähintään äänellä. Simulaatio hidastaa kulkuneuvon vauhtia. Tämän tilanteen tutkimiseksi harjoitusalueella on oltava silta ja on käytettävä sisävesien elektronista merikarttaa. Testataan, syntyykö törmäys, kun kuljetaan sillan ali siten, että vapaata tilaa ei ole riittävästi, sekä se, mitä ilmenee jatkosimulaatiossa. Testataan, onko turvallinen kulku mahdollinen alentamalla vedenkorkeutta tai lisäämällä syväystä riittävästi. Tämä on myös testattava visualisointijärjestelmässä. Aluksen törmäyskohdan testaamiseksi tarvitaan useita harjoituskertoja, jos kohtia on vain yksi. Tällöin voidaan myös paikantaa, aiheuttaako silta törmäyksen keskiviivalla vai ulkoreunoilla. x

34. Korkeussäädettävä ohjaushytti Törmäyskorkeus ja katsepiste ovat mukautettavissa sillan asentoon. Korkeussäädettävä ohjaushytti voi olla jatkuvassa liikkeessä. Edellytyksenä tämän suorituskykyyn liittyvän piirteen testaamiselle on, että käytettävissä on tyypillinen sisävesikulkuneuvo, esim. 110 metrin pituinen kulkuneuvo. Perusvalmiuksia tähän toimintoon voidaan testata sillä, onko käytettävissä ohjauslaite sillan asennon muuttumisen varalta. Toimintoa voidaan testata sillalla, ja on tarkistettava, voidaanko asento valita vapaasti ja onko liike äkillistä vai tapahtuuko se realistisella nopeudella. Sijoittamalla lähelle toinen oma kulkuneuvo voidaan testata, onko kyseinen toiminto käytettävissä visualisointijärjestelmässä myös muulle kulkuneuvolle. Voidaan havainnoida, liikkuvatko myös navigointivalot ja päivämerkit toisen oman kulkuneuvon korkeussäädettävän ohjaushytin nostoliikkeen mukaisesti visualisointijärjestelmässä. x

35. Köydet Visualisointijärjestelmä näyttää sekä kulkuneuvon että köyden dynamiikan (esim. höllyys, kimmoisuus, paino ja katkeaminen sekä kiinnitykset pollarikohtiin). Köysikiinnitystä testataan harjoitusalueella, jossa on laiturimuuri. Köyttä käytettäessä testataan, kiinnittyykö köysi tiettyihin pollarikohtiin. Köyden katkeaminen testataan yrittämällä pysäyttää kulkuneuvo köydellä täydestä nopeudesta. Köyden höltyminen testataan vähentämällä voimaa ja etäisyyttä. x

36. Ankkurit Ankkurit voidaan laskea ja nostaa ylös. Veden syvyys ja kettingin dynamiikka otetaan huomioon. Ankkurin toimintaa voidaan tutkia harjoitusalueella, jolla veden syvyys on rajoitettu, käyttäen omaa kulkuneuvoa, jolla on yksi tai useampia ankkureita. On tarkoituksenmukaista, että käytettävissä on jatkuva virtaus, jonka nopeus vaihtelee. Ankkurin lasku ja nostaminen ylös on mahdollista vain, jos tietyt toimintaedellytykset täyttyvät. Tarkistetaan myös, onko käytettävissä välineitä kettingin pituuden ilmaisemiseen. Testataan, onko nopeus erilainen, kun ankkuri lasketaan ja kun se nostetaan ylös. Lisäksi tarkistetaan, kuuluuko asianmukainen ääni. Veden syvyyttä vaihtelemalla testataan, vaikuttaako veden syvyys ankkurin toimintaan. Vähäisellä virtausnopeudella testataan, alkaako kuluneuvo heilua ja pysähtyykö se ankkuroitumisen jälkeen. Jatkuvasti kasvavan virtauksen olosuhteissa testataan, pitääkö ankkuri kulkuneuvon paikallaan. Jos yksi ankkuri ei pidä kulkuneuvoa paikallaan, testataan, pysähtyykö se, jos käytetään kahta ankkuria. x

37. Hinaus (kahden kulkuneuvon välinen toimenpide) Hinattaessa otetaan huomioon kummankin kulkuneuvon sekä köysikytkennän dynamiikka. Harjoitusalueena hinaustoiminnon testausta varten voi olla aava merialue. Oman hinaavan tai hinattavan kulkuneuvon lisäksi tarvitaan toinen kulkuneuvo (oma tai liikennekulkuneuvo). Perusedellytystä hinauksen toteuttamiseksi voidaan testata kiinnittämällä hinausköysi oman kulkuneuvon ja toisen kulkuneuvon välille. Jos tämä ei ole mahdollista, testataan, onko annettu vähintään yksi vaihtoehtoinen menetelmä virtuaalisesta hinaajasta tulevan voiman määrittelemiseksi. Testataan, voiko hinausapuna käytettävä toinen kulkuneuvo kiihdyttää hinauksessa olevaa omaa kulkuneuvoa, ja myös, voiko se aiheuttaa mutkailuliikkeen vetämällä kulkuneuvoa sivusuunnassa. Testataan, voiko oma hinaava kulkuneuvo liikuttaa toista kulkuneuvoa sopivilla liikkeillä ja pysäyttää sen sekä voidaanko toinen kulkuneuvo myös saattaa kiertoliikkeeseen vetämällä sitä sivusuunnassa. x

Liikennekulkuneuvo

38. Liikennekulkuneuvojen määrä Käytettävissä on vähintään kymmenen liikennekulkuneuvoa. Osoitetaan testillä, voidaanko harjoitukseen liittää vaadittu määrä kulkuneuvoja. x x

39. Liikennekulkuneuvojen valvonta Liikennekulkuneuvo voi noudattaa reittejä ja muuttaa kurssia ja nopeutta todellisuutta vastaavalla tavalla. Valvontatoimintojen saatavuus testataan perustamalla uusi harjoitus, jossa on mukana liikennekulkuneuvo. x x

40. Liikekäyttäytyminen Liike on suhteellisen tasaista. Sovelletaan liikennekulkuneuvon valvontaan liittyvää testausmenettelyä. x x

41. Tuulen vaikutus Liikennekulkuneuvo reagoi tiettyyn tuuleen siten, että syntyy sortokulma. Harjoituksessa käytetyllä tuulella luodaan liikennekulkuneuvolle sortokulma, joka muuttuu tuulen nopeuden ja suunnan mukaan. x

42. Virtauksen vaikutus Liikennekulkuneuvo reagoi tiettyyn virtaukseen siten, että syntyy sortokulma. Harjoituksessa käytetyllä virtauksella luodaan liikennekulkuneuvolle sortokulma, joka muuttuu virtauksen nopeuden ja suunnan mukaan. x x

43. Kuvaosasto ja kuvan koko Visualisointijärjestelmä mahdollistaa näkymän koko horisontista (360 astetta). Horisontaalinen näkökenttä voidaan saavuttaa vähintään 210 asteen muuttumattomalla näkökentällä sekä sitä horisontin loppuosan osalta täydentävillä yhdellä tai useammalla vaihtuvalla näkökentällä. Vertikaalinen näkökenttä mahdollistaa alhaalla veteen ja ylhäällä taivaaseen ulottuvan näkymän sellaisena kuin se olisi nähtävissä normaalissa ohjausasennossa ohjaushytistä. Käynnissä olevan simulaattorin silmämääräinen tarkastus. x

44. Kuvan erotuskyky Erotuskyky vastaa ihmissilmän erotuskykyä. Kuvataajuus (ihannetapauksessa > 50 kuvaa sekunnissa ja vähimmäistapauksessa tuottaa todenmukaisen jouhevan kuvan) mahdollistaa nykimättömän kuvan. Erotuskyky testataan silmämääräisellä tarkastuksella. x

45. Muut yksityiskohdat ja näytön laatu Näyttöjärjestelmän tarkkuus ylittää yksinkertaistetun kuvauksen. Se näyttää kaikissa olosuhteissa hyvän näkymän navigointialueesta. Visuaalinen mallinnus testataan silmämääräisellä tarkastuksella. x

46. Veden pinta Kulkuneuvon synnyttämät aallot ovat riippuvaisia kulkuneuvon nopeudesta. Veden syvyys otetaan huomioon. Tuulen synnyttämät aallot vastaavat tuulen suuntaa ja nopeutta. Silmämääräisellä tarkastuksella osoitetaan, muuttuvatko kulkuneuvon synnyttämät aallot kulkuneuvon nopeuden mukaan ja tuulen synnyttämät aallot tuulen suunnan ja nopeuden mukaan. x

47. Aurinko, kuu, taivaankappaleet Aurinko ja kuu noudattavat 24 tunnin jaksotusta. Sijainnit eivät vastaa aivan tarkkaan simulaation paikkaa ja päivää. Yötaivaalla voi olla tähtiä mielivaltaisesti. Silmämääräisellä tarkastuksella osoitetaan, voidaanko aurinkoa, kuuta ja taivaankappaleita päivä-, yö- ja hämäräajan tilanteissa muokata. x

48. Sää Paikallaan olevat korkeat pilvikerrokset esitetään. Lisäksi voidaan esittää sadetta, auerta ja sumua. Silmämääräinen tarkastus näyttää tarvittavan tarkkuuden. x

49. Ympäristömelu Moottorin melu tuotetaan todellisuutta vastaavalla tavalla. Moottorin melu testataan hiljaisissa sää- ja meriolosuhteissa arvioimalla melu kaikilla moottorin nopeuksilla. Määritetään, kuuluuko moottorin ääni ja ovatko ääni ja äänen voimakkuus asianmukaisia. x x

50. Ulkoiset melun lähteet (esim. moottorin melu, varoittavat äänimerkit ja ankkuri) Yksittäiset äänimerkit soitetaan todellisuutta vastaavalla tavalla, mutta niitä ei voida paikantaa akustisesti. Ensiksi aktivoidaan kaikki liikkumattoman oman kulkuneuvon ohjaushytissä käytettävissä olevat äänimerkit yksi toisensa jälkeen. Arvioidaan, ovatko äänimerkkien ääni ja äänen voimakkuus todenmukaisia. Toisessa vaiheessa aktivoidaan samat äänimerkit toisessa kulkuneuvossa ja etäisyyttä alukseen muutetaan. Tutkitaan, soitetaanko oikeat äänimerkit oikealla tavalla ja oikealla voimakkuudella. Kaikki kulkuneuvon ohjaushytissä olevat apuvoimalaitteet (esim. ankkurit) on aktivoitava erikseen. Todennetaan, onko toiminnan tila havaittavissa kuuloaistilla. x

51. Ulkoinen melu (äänimerkit) Kohdealukselta tulevat äänimerkit ovat kuultavissa. Harjoituksessa annetaan äänimerkki kohdealukselta. x

52. Sisäinen akustinen informaatio Siltakoneistoista lähtevät äänimerkit kuulostavat todellisilta, mutta ne tulevat simulaattorin konsolissa sijaitsevista kaiuttimista. Kaikki käytettävissä olevien ohjaushytin laitteiden äänimerkit aktivoidaan yksi toisensa jälkeen. Testataan, ovatko äänimerkit laitteiden itsensä lähettämiä vai tulevatko ne simulaattorin kaiuttimista ja millä etäisyydellä ne kuulostavat todellisilta. x

53. Kuuleminen Käyttäjä kykenee kuulemaan kaikki kulkuneuvon ohjaushytistä lähtevät äänet. Simuloinnin yhteydessä testataan, lähetetäänkö äänet kulkuneuvon ohjaushytistä selkeästi ja ymmärrettävästi ja onko äänen voimakkuus säädettävissä. x

54. Tallennus Kulkuneuvon ohjaushytistä lähtevät äänet tallennetaan synkronoidusti simuloinnin kanssa. Tehdään harjoitus, johon sisältyy radioviestintää ja ääniä. Toistettaessa on kuultava oikea äänitallenne synkronisesti simulaation toiston kanssa. x

55. Tutkan vaatimustenmukaisuus Horisontaalisen suuntiman kulman tarkkuuden on oltava eurooppalaisen teknisen spesifikaation (ETSI) EN 302 194 mukainen. Pystysuorassa suunnassa rajoitettuun avautumiskulmaan liittyvät vaikutukset ovat tunnistettavissa, esimerkiksi siltojen kautta kuljettaessa. ”Vertikaalinen” vaatimustenmukaisuus: Sillan alituksen simulointi, ottaen huomioon — antennin korkeus vedenpinnan yläpuolella senhetkisellä syväyksellä, — säteilykulma tutkakeilan ja kulkuneuvon trimmin mukaisesti, — sillan korkeus sillan alareunan ja vedenpinnan välisenä etäisyytenä. x x

56. Erotuskyky Tutkan simuloinnilla luodaan todenmukainen tutkakuva. Tutkan simulointi täyttää spesifikaation (ETSI) EN 302 194 [1] vaatimukset. Sopiva erotuskyky osoitetaan 1 200 metrin etäisyydellä: kaksi esinettä, joiden atsimutaalinen etäisyys on 30 metriä, yksilöidään kahtena erillisenä esineenä. Kaksi 1 200 metrin etäisyydellä samassa suunnassa olevaa esinettä, joiden välinen etäisyys on 15 metriä, yksilöidään kahtena erilaisena esineenä. x x

57. Oman tai muun kulkuneuvon aiheuttama varjostus Varjostuminen vastaa trigonometrisiä suhteita, mutta se ei ota huomioon kulkuneuvon dynaamisen sijainnin muutoksia. Oman kulkuneuvon aiheuttama varjostus testataan lähestymällä poijua ja määrittämällä etäisyys, kun kulkuneuvon keula peittää poijun. Tämän etäisyyden on oltava realistinen. Muun kulkuneuvon aiheuttama varjostus testataan sijoittamalla kaksi kulkuneuvoa samaan suuntaan. Kun pienempi kulkuneuvo sijoitetaan suuremman kulkuneuvon taakse, pienempi kulkuneuvo ei saa näkyä tutkakuvassa. x x

58. Aalto- ja sadevälke Suodattimien säätö ja niiden vaikutukset ovat samaa suuruusluokkaa kuin todellisilla hyväksytyillä laitteilla. Arviointi tehdään kytkemällä suodattimet päälle ja säätämällä niitä. x x

59. Valekaiut Valekaikuja syntyy. Lisäksi moninkertaisten kaikujen taajuus muuttuu etäisyyden mukaan todenmukaisella tavalla. Harjoituksessa, jossa on monta kohdealusta, valekaikujen on oltava näkyviä. Testin aikana havainnoija etsii häiriöitä ja moninkertaisia kaikuja. x x

60. Veden syvyys Pohjan pinnanmuodot kuvataan yksityiskohtaisesti syvyyskäyrien ja luotausten avulla tai millä tahansa muulla suuren erotuskyvyn menetelmällä, sikäli kuin tietoja on saatavilla. Purjehdittaessa tutkittavan alueen läpi testataan, näyttääkö kaikuluotain todenmukaisia arvoja. x

61. Virtaus Virtaus voidaan määritellä sattumanvaraisesti vähintään kaksiulotteisilla vektorikentillä, joilla on kulkuneuvon kokoon ja asianomaiseen alueeseen mukautettu suuri erotuskyky. Virtauksen vaikutus testataan antamalla oman kulkuneuvon ajelehtia joella. Kulkuneuvon on liikuttava virtauksen mukana todenmukaisella tavalla. x x

62. Vuorovesi Vuorovesitiedot annetaan karkeaa spatiaalista tai temporaalista erotuskykyä tai niitä molempia käyttäen. Vuoroveden vaikutusta kelluviin esineisiin voidaan arvioida simuloimalla mieluiten pientä kelluvaa esinettä, johon ei vaikuta minkäänlainen työntö- tai muu voima (esim. tuulen tai köysien vaikutuksesta). Muuttamalla ajankohtaa päivän aikana voidaan testata, ovatko vuorovesivirtaus ja vedenkorkeus riippuvaisia ajankohdasta ja todenmukaisia. Vedenkorkeus voidaan nähdä suoraan kaikuluotaimesta, ja se voidaan kirjata koko päivän osalta, jolloin sitä voidaan verrata mitattuihin tai laskettuihin tietoihin. x

63. Tuuli Voidaan määritellä tuulen vaihtelut ja tuulen vektorikentät, joita voidaan muokata paikallisesti. Jos kulkuneuvolle on ”asennettu” tuulimittari, sillalle sijoitettu laite näyttää tuulen suhteellisen nopeuden ja suunnan. Erilaisten tuulikenttien vaikutus kulkuneuvon dynamiikkaan testataan. x

64. Liikkumattomien esineiden 2D/3D-simulointimallit Esineen korvaaminen 2D-mallilla on sallittua vain, jos esine on kaukana eikä sitä tunnisteta. Jos kulkuneuvo liikkuu koko simulaatioalueella, joka on tarkoitus validoida, havainnoidaan kiinteät esineet. Voidaan todeta, millä etäisyydellä ja millä tavalla tarkkuus vähenee sekä se, käytetäänkö 2D-malleja. x

65. Liikkumattomia esineitä koskeva tarkkuus Hyvä tarkkuus mahdollistaa esineiden esittämisen todenmukaisina, vaikka muodossa ja pinnassa on tunnistettavissa yksinkertaisuuksia. Arvioitava koulutusalue varataan, ja oma kulkuneuvo sijoitetaan paikalleen. Ensiksi tutkitaan, onko kaikki navigoinnin kannalta tärkeät esineet identifioitu. Näkymän täytyy ensi näkemältä vaikuttaa todenmukaiselta. x

66. Liikuteltavien esineiden päivä- ja yömallit Pimeässä mikä tahansa esine voidaan valaista. Navigoinnin kannalta tärkeät valonlähteet voivat säteillä valoa ennalta määriteltyjen ominaispiirteiden mukaisesti. Arvioitava koulutusalue varataan, ja oma kulkuneuvo sijoitetaan paikalleen. Simuloinnin ajankohdaksi asetetaan keskiyö. Testataan, onko kaikki navigoinnin kannalta tärkeät esineet valaistu simulaatiossa todellisuutta vastaavasti. Lisäksi testataan, onko muita esineitä valaistu. Jos simulaattoriohjelma sen mahdollistaa, kouluttaja kytkee aiottujen kohteiden valaistuksen vuorotellen päälle ja pois. x

67. Liikuteltavien esineiden 2D/3D-simulointimallit Kaksiulotteisia esineitä käytetään ainoastaan taustalla (pitkä etäisyys), ne vaivoin näkyvät. Muutoin käytetään 3D-malleja. Arvioitava harjoitusalue varataan, ja oma kulkuneuvo valitaan. Navigointi toteutetaan koko alueella, ja samaan aikaan käytetään, havainnoidaan ja arvioidaan käytettävissä olevia liikuteltavia esineitä sen määrittämiseksi, onko niissä tasaisia pintoja, jotka kääntyvät havainnoijaan päin. x

68. Tarkkuustaso Jos tarkkuutta on parannettu, esineet esitetään todenmukaisina, vaikka muodot ja pinnat näkyvätkin yksinkertaistettuina. Oma kulkuneuvo liikkuu mielivaltaisesti valitulla toiminta-alueella. Käytetään arvioitavia liikkuvia esineitä. Niiden on näyttävä todenmukaisina. x

69. Valojen ja päivämerkkien asettaminen Esitettäviä valoja ja merkkejä voidaan kytkeä toimintaan yksittäin, sillä kaikki valot ja merkit on tallennettu tietokantaan erikseen ja asemoidaan todellisen kulkuneuvon vaatimusten sekä asianomaiseen kulkuneuvoon sovellettavan sääntelyn mukaisesti. Kaikilla harjoitusalueilla käytetään liikennekulkuneuvon välittömässä läheisyydessä olevaa omaa kulkuneuvoa. Mahdollisuuksien mukaan käyttäjä kytkee päälle kaikenlaiset liikennekulkuneuvolla olevat päivämerkit ja liikennevalot. Simulaattorin niin salliessa käytetään liikennekulkuneuvon sijasta toista omaa kulkuneuvoa. Myös toiselle omalle kulkuneuvolle asetetaan kaikenlaiset valot ja päivämerkit. Ensimmäisen oman kulkuneuvon ohjauspaikassa testataan, mitkä valot ja päivämerkit ovat nähtävissä kahdella muulla kulkuneuvolla. x

70. Päivä- ja yömallit Valonlähteet voivat vilkkua tiettyjen ominaispiirteiden mukaisesti. Oma kulkuneuvo navigoi toiminta-alueella. Simuloinnin ajankohdaksi asetetaan klo 24:00. Mahdollisuuksien mukaan käyttäjä kytkee päälle kaikki käytettävissä olevat kyseisiin kohteisiin asennetut valonlähteet silmämääräistä tarkastusta varten. x

71. Tutkan heijastavuus Tutkakuvan kaiku on todenmukainen ja riippuvainen katselukulmasta. Testataan, liittyykö heijastaviin esineisiin todenmukainen kaiku. x x

72. Aaltojen ja sateen aiheuttamat kaiut Aaltoiluun liittyvät kaiut tallennetaan tyypilliselle aaltomallille, joka kattaa myös aaltoiluun perustuvan vedenkorkeuden vaihtelun. Sateen kautta syntyvät kaiut esitetään todenmukaisella tavalla. Aaltoiluun perustuvat kaiut testataan käyttäen eri aallonkorkeuksia ja aallokon eri suuntia. Sateeseen perustuvat kaiut testataan. x x

73. Aallot Aaltoilua ja aallokon suuntaa voidaan muokata; kulkuneuvo liikkuu todenmukaisesti. Testataan, vaihteleeko kulkuneuvon liike aaltoilun mukaan. Aallokon suuntien ja aallonkorkeuden on oltava nähtävissä. x

74. Sade Kaikki sääolosuhteet (näkyvyyden rajoittuminen, sade, mutta ei salamointi ja pilvien muodostuminen) ovat käytettävissä ja niiden ansiosta muodostuu johdonmukainen tilannekuva. Tehdään silmämääräinen tarkastus, jotta nähdään, onko näkyvyys mahdollisesti heikentynyt. x

75. Karttanäyttö Sisävesien ECDIS-järjestelmän tiedot täyttävät uusimman Euroopan unionin tai Reinin navigaation keskuskomission julkaiseman säännöstön vaatimukset (komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 909/2013 tai RNKK:n sisävesien ECDIS-järjestelmän versio 2.3 tai sen päivitetty versio). Tarkistetaan, onko ECDIS-ohjelmisto sertifioitu ja onko käytössä sisävesien elektroninen merikartta. x

76. Mittayksiköt Simulaattori käyttää Euroopan sisävesiliikenteessä käytettäviä yksikköjä (km, km/h). Käytetyt yksiköt arvioidaan. x x

77. Kielivaihtoehdot Käytetään kokeen kieltä ja/tai englantia. Välineiden kieli tarkistetaan. x x

78. Harjoitusten määrä On mahdollista luoda, tallentaa ja tehdä erilaisia harjoituksia, joita on voitava muokata niitä tehtäessä. Suoritetaan erilaisia toimintoja. x x

79. Omien kulkuneuvojen määrä Jokaista siltaa varten voidaan käyttää erillistä omaa kulkuneuvoa. Esitellään monia siltoja koskevat erilliset harjoitukset (tapauksen mukaan). x

80. Tietojen tallennus Kaikki simuloinnin toistamiseksi tarvittavat simulaatioarvot, mukaan lukien hakijan suoritukseen liittyvät video ja ääni, tallennetaan. Aloitetaan simulaatioajo ja tallennetaan se. Simulaatio ladataan uudelleen ja se tarkistetaan, jotta tiedetään, ovatko kaikki olennaiset tiedot tallennetusta simulaatioajosta käytettävissä. x x