2001/1/EY: Komission päätös, tehty 15 päivänä helmikuuta 2000, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Dessauer Geräteindustrie GmbH:lle (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 515)



Virallinen lehti nro L 001 , 04/01/2001 s. 0010 - 0020



Komission päätös, tehty 15 päivänä helmikuuta 2000, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Dessauer Geräteindustrie GmbH:lle (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 515) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2001/1/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Saksa on EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoittanut komissiolle 26 päivänä toukokuuta 1998 päivätyllä, 29 päivänä toukokuuta 1998 numerolla NN 63/98 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Dessauer Geräteindustrie GmbH:lle (jäljempänä "DGI") myönnettävistä tuista. Komissio on esittänyt 23 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä täydentäviä kysymyksiä, joihin Saksa on vastannut 7 päivänä elokuuta 1998 ja 22 päivänä syyskuuta 1998 päivätyillä sekä samana päivänä saapuneiksi merkityillä kirjeillä. Lisätietoja on toimitettu 11 päivänä marraskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, joka on merkitty saanpuneeksi 12 päivänä marraskuuta 1998, 6 päivänä joulukuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, joka on merkitty saapuneeksi 7 päivänä joulukuuta 1998, 18 päivänä tammikuuta 1999 ja 21 päivänä tammikuuta 1999 päivätyillä kirjeillä, jotka on merkitty saapuneiksi samana päivänä ja 27 päivänä tammikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, joka on merkitty saapuneeksi 28 päivänä tammikuuta 1999. (2) Komissio on saanut Saksalta 18 päivänä helmikuuta 1998 tietoja, jotka on vahvistettu 5 päivänä maaliskuuta 1999 ja joiden mukaan yritystä uhkaa maksukyvyttömyys. (3) Komissio on ilmoittanut Saksalle 18 päivänä toukokuuta 1999 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Saksa on vastannut menettelyn aloittamista koskevaan ilmoitukseen 25 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä, 29 päivänä kesäkuuta 1999 saapuneeksi merkityllä kirjeellä sekä ilmoittanut komissiolle, että DGI:tä koskeva maksukyvyttömyysmenettely oli aloitettu 30 päivänä maaliskuuta 1999. (4) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. Komission asianomaisilta saamat huomautukset on toimitettu Saksalle 22 päivänä syyskuuta 1999 ja 18 päivänä marraskuuta 1999 päivätyillä kirjeillä ja Saksalle on annettu mahdollisuus esittää niistä lausuntonsa. II KUVAUS A Tuensaaja (5) DGI on Dessauer Gasgeräte GmbH:n yhtiöoikeudellinen seuraaja. Se kehittää, valmistaa ja jakelee kaasu- ja sähköliesiä (lattialiesiä ja kalusteliesiä), kaasulämmittimiä ja kytkentäkaappeja. Vuoden 1994 joulukuusta alkaen yritys on ollut holdingyhtiö, jolla on neljä tytäryhtiötä: Dessauer Umform- Oberflächentechnik GmbH, Dessauer Gasgeräte GmbH, Dessauer Schaltschrankbau GmbH ja Dessanova Vermögensverwaltungs GmbH. (6) Konsernilla oli vuonna 1998 234 työntekijää, ja 33,48 miljoonan Saksan markan liikevaihdollaan se tuotti noin 7 miljoonaa Saksan markkaa tappiota. Se on pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa(3) tarkoitettu pk-yritys. (7) Yrityksen päätoimipaikka Saksassa on Sachsen-Anhaltin osavaltiossa sijaitseva Dessau, jonka työttömyysaste on 23,7 prosenttia. Jopa 99 prosenttia yrityksen liikevaihdosta kertyy Saksan markkinoilta ja jäljelle jäävä prosentti muista jäsenvaltioista. B Yksityistäminen (8) Joulukuussa 1994 DGI yksityistettiin avoimen ja varauksettoman tarjouskilpailun jälkeen takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 1994 alkaen. Yritys myytiin 10 miljoonalla Saksan markalla korkeimman tarjouksen tehneelle Michael Schröerille. (9) Vuoden 1994 loppuun mennessä liikevaihto laski 60 prosenttia, ja kauppahinta sovittiin alennettavaksi yhteen Saksan markkaan. Yksityistämisen yhteydessä Treuhandanstalt (jäljempänä "THA") toteutti yrityksen hyväksi erilaisia toimenpiteitä, joiden kokonaisarvo kohosi 71,05 miljoonaan Saksan markkaan. Nämä toimenpiteet kuuluivat komission hyväksymän Treuhand-järjestelmän E 15/92 soveltamisalaan(4). (10) Lisäksi yritys sai vuosina 1993-1995 hyväksytyn tukiohjelman "Gemeinschaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur" (Saksan aluetuen yhteisjärjestelmän) mukaisia tukia 3,95 miljoonaa Saksan markkaa (Sachsen-Anhaltin varoista)(5). (11) Schröer myi 30 päivänä lokakuuta 1996 45 prosenttia yrityksen osakkeista Jürgen Franz Bergerille ja 35 prosenttia Lothar Karl Riegelille, kummallekin yhden Saksan markan kauppahinnasta. Schröer piti itse 20 prosenttia osakkeista. C Rakenneuudistus 1 Ongelmat (12) Liikevaihdon kasvu vuosina 1991-1993 johtui uusien osavaltioiden siirtymisestä käyttämään kaupunkikaasun sijaan maakaasua. Siirtymävaiheen päätyttyä vuonna 1994 liikevaihto taantui merkittävästi. Vuonna 1995 liikevaihto laski edellisvuodesta vielä 30 prosenttia. Ensimmäiset toimenpiteet tuotannon kasvattamiseksi ja kustannusten alentamiseksi käynnistettiin vuonna 1996. (13) Lisäongelman muodosti tuotannossa vuodesta 1993 alkaen ilmennyt tekninen vika, jonka vuoksi yrityksen oli vedettävä valmistamiaan liesiä pois markkinoilta(6). Koska vika merkitsi suurta riskiä terveydelle ja turvallisuudelle, sen korjaamiseen oli ryhdyttävä välittömästi. Vian poistamisesta aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat 14,55 miljoonaa Saksan markkaa. DGI:n vakuutusyhtiö Colonia Versicherung AG korvaa näistä kustannuksista 20 prosenttia(7). (14) Yritys oli aikaisemmin keskittänyt toimintansa uusissa osavaltioissa alempaan hintaluokkaan. Sen perinteiset markkinat ovat kylläiset ja Itä-Euroopan halpatuottajat aiheuttavat niillä voimakkaita kilpailupaineita. Yritys pyrkii vakiinnuttamaan asemansa korkealaatuisten tuotteiden myyjänä, mikä edellyttää tuotannon suuntaamista uudelleen kehittämällä nykyaikaisia, laadukkaita tuotteita. (15) Maksuvalmiutensa parantamiseksi DGI myi kiinteistöjä, joita Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (jäljempänä "BvS") osti siltä 13 päivänä maaliskuuta 1997 5,4 miljoonalla Saksan markalla(8). Tästä määrästä 4,45 miljoonaa Saksan markkaa maksettiin myyjälle ja lopuilla 0,95 miljoonalla Saksan markalla lyhennettiin BvS:n olemassa olevaa 2,88 miljoonan Saksan markan saatavaa DGI:ltä. Jäljelle jääneen 1,93 miljoonan Saksan markan maksamista lykättiin(9). Komissio toteaa, että DGI:n maksukyvyttömyysmenettelystä laaditussa raportissa tämän lykätyn velan koko määrä ilmoitetaan 2,66 miljoonaksi Saksan markaksi. 2 Rakenneuudistussuunnitelma (16) Rakenneuudistussuunnitelma oli laadittu vuosiksi 1997-2000. Saksan toimittamien tietojen mukaan rakenneuudistuksesta aiheutuvat kustannukset olivat yhteensä 27,1 miljoonaa Saksan markkaa ja aiheutuivat seuraavista kohteista: - tuotannon suuntaaminen uudelleen ja siihen liittyvät tuoteinnovaatiot, - laitteiden automatisointi ja nykyaikaistaminen, - kustannusten alentaminen, - tuottavuuden kasvattaminen. (17) Herd 2000 -ohjelman oli tarkoitus mahdollistaa DGI:n valmistamien nykyaikaisten kaasu- ja sähköliesien valikoiman monipuolistaminen. Kytkentäkaappien osalta tavoitteena oli kysyntälähtöisen tuotannon avulla ottaa paremmin huomioon asiakkaiden toiveet ja lyhentää toimitusaikoja. Tällä tuotantonsa suunnan muutoksella DGI pyrki saavuttamaan aseman yrityksen kannalta tärkeimpien merkityksellisten markkinoiden ylemmässä hintaryhmässä. (18) Monet käytettävissä olleista tuotantolaitteista eivät vastanneet silloisia teknisiä vaatimuksia ja siksi ne oli ajanmukaistettava. Ohjelmaan kuului koneiden ja laitteiden ostaminen, automatisointi ja nykyaikaistaminen tuotannon järkiperäistämiseksi ja kustannusten alentamiseksi. (19) Merenberg/Reichbornin toimipaikan sulkeminen oli ensimmäinen toimenpide, jolla kustannuksia oli tarkoitus alentaa. Lisäksi tavoitteena oli käydä toimittajien kanssa uudet neuvottelut, joilla materiaalikulut saataisiin jopa 10 prosenttia alhaisemmiksi, sekä ottaa käyttöön joustavat työajat henkilöstökulujen alentamiseksi ja tehostaa maksujen valvontaa avoimien saatavien vähentämiseksi. (20) DGI:n tarkoituksena oli lisätä tuottavuutta toteuttamalla joukko toimenpiteitä: toiminnanohjausjärjestelmä, tosiaikainen materiaalinhallinta, kysyntää vastaava resurssien ohjaus, arvioitujen/suunniteltujen kustannusten laskenta, yksikkökustannusten laskenta, liiketoimintaprosessien optimointi, ryhmätyö ja palkitseminen, tulospalkkaus sekä johtotason rakenteiden ja tavoitteiden uudistaminen. (21) Saksan toimittamien tietojen mukaan yrityksen kaatuminen johtui muun muassa siitä, että lisärahoitusta ei voitu enää saada. Tämä voi tarkoittaa, että rakenneuudistusten toteuttamiseksi oli olemassa uusia suunnitelmia, joista Saksa ei kuitenkaan toimittanut komissiolle lähempiä tietoja. 3 Rakenneuudistuskustannukset (22) Yhteenveto: >TAULUKON PAIKKA> (23) Saksan alun perin ilmoittamat rakenneuudistuskustannukset sisälsivät 13,2 miljoonaa Saksan markkaa, jota varten tarvittiin yksityinen pankkilaina ja Sachsen-Anhaltin osavaltion takaus. Myöhemmän kirjeenvaihdon aikana Saksa ilmoitti, ettei lainaa eikä takausta oltu myönnetty. Saksan käsityksen mukaan tämä osoitti, että tarvittavien rakenneuudistuskustannusten alkuperäinen määrä oli ilmoitettu 13,2 miljoonaa Saksan markkaa liian korkeana. (24) Toteamus, että yrityksen kaatuminen olisi johtunut muun muassa 13,2 miljoonan Saksan markan lainan käyttömahdollisuuden puuttumisesta, tarkoittaa kuitenkin, että rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset olivat muutetussa yhteenvedossa esitettyjä huomattavasti korkeammat ja että niiden määrä oli kaikkiaan 40,3 miljoonaa Saksan markkaa. Saksan muutetun laskelman tueksi esittämät tiedot olivat näin ollen joko puutteellisia tai harhaanjohtavia, eivätkä ne missään tapauksessa pitäneet yhtä taloudellisten tosiasioiden kanssa. D Rahoitustoimenpiteet (25) Rahoitustoimenpiteet jakautuivat BvS:n, Sachsen-Anhaltin osavaltion ja sijoittajien kesken seuraavasti: BvS:n rahoitusosuus >TAULUKON PAIKKA> (26) BvS otti vastatakseen vikojen poistamisesta aiheutuneet yhteensä 14,55 miljoonan Saksan markan kustannukset osoittamalla tarkoitukseen 5 miljoonaa Saksan markkaa avustuksena ja 9,55 miljoonaa Saksan markkaa korottomana lainana. Tämän lainan vakuutena oli DGI:n vakuutusyhtiölleen Colonia Versicherung AG:lle esittämä vahingonkorvausvaatimus, jonka yritys luovutti BvS:n hyväksi. Tasoituksen jälkeen vakuutuksen oli määrä kattaa 20 prosenttia kokonaiskustannuksista (n. 2,91 miljoonaa Saksan markkaa). Laina pienenisi tällä määrällä, ja siksi se kuuluisi sijoittajan omaan rahoitusosuuteen. Sachsen-Anhaltin osavaltion rahoitusosuus >TAULUKON PAIKKA> Sijoittajan rahoitusosuus >TAULUKON PAIKKA> (27) Kuten edellä esitetyt tiedot osoittavat, julkinen rahoitustuki on vähintään 17,22 miljoonaa Saksan markkaa, josta 3,38 miljoonaa Saksan markkaa on myönnetty investointiavustuksina ja 0,27 miljoonaa Saksan markkaa investointitukina, ja kumpikin määrä sisältyy hyväksyttyihin tukijärjestelmiin. Vähintään 13,57 miljoonan Saksan markan tukitoimenpiteet, eli velan takaisinmaksun lykkääminen sekä vikojen korjaamiseen myönnetty avustus ja laina maksetaan hyväksyttyjen tukijärjestelmien ulkopuolelta, ja siksi komission on arvioitava ne. E Markkina-analyysi 1 Kaasulla ja sähköllä toimivat kodinkoneet (28) Yrityksen tärkeimmät merkitykselliset markkinat käsittävät vähintään Euroopan. Kaupan esteitä ei ole ja teknisen yhdenmukaistamisen osalta sähkölaitteita koskevat yhteisön säännökset ovat voimassa ETA-sopimuksen allekirjoittaneissa EFTA-maissa. Suuret eurooppalaiset valmistajat ovat yleensä vahvasti edustettuina omilla "kotimarkkinoillaan". Yhteisön ja EFTA-maiden yhdentymisestä ja sitä seuranneesta kaupan esteiden poistumisesta johtuu, että markkinat ovat laajentuneet kansallisten alueiden ulkopuolelle(10). (29) Yhteisö kuuluu edelleen suurimpiin jakelumarkkinoihin, vaikka Euroopan merkitys onkin vähenemässä Aasian markkinoihin verrattuna. Kolmansista maista, erityisesti Aasian ja Itä-Euroopan maista tuleva kilpailupaine on ilmeisesti jatkuvasti lisääntymässä, mikä vaikuttaa jo kielteisesti yhteisön valmistajien markkinaosuuksiin. Yleinen markkinasuuntaus kiihdyttää yritysten keskittymistä, kun yritysostojen ja yhteisyritysten määrä kasvaa sekä tuotteet ja toiminnot yleiseurooppalaistuvat. (30) Saksalla on sähköisten ja muiden lämmittimien valmistajana johtoasema Euroopassa. Kulutuksen odotetaan kasvavan lähivuosina noin 2,5 prosenttia ja odotukset ovat Saksassa ja Italiassa maltillisen optimistisia. Yleinen kehitys osoittaa tuoteinnovaatioiden, käyttömukavuuden, ympäristönsuojelun ja energiansäästön muuttuvan entistä tärkeämmiksi(11). (31) Nämä markkinat ovat kylläiset ja niillä on ylituotantoa(12). Euroopan markkinoilla kasvun odotetaan olevan maltillista noin 2-3 prosentin tasoa. (32) Virallisen tutkintamenettelyn aloittamisen vuoksi esitettyjen tietojen mukaan liesimarkkinat ovat olleet jo joitakin vuosia taantumassa ja niitä hallitsevat itäeurooppalaiset valmistajat, jotka voivat myydä selvästi alhaisemmin hinnoin. 2 Teollisuuden kytkentäkaapit (33) DGI:n toissijainen toiminta käsittää sisätiloihin tarkoitettujen kytkentäkaappien valmistuksen ja jakelun. Kaappien tehtävänä on työntekijöitä joutumasta kosketukseen kaappien sisällä olevien laitteiden kanssa ja jossain määrin suojata laitteita lialta, pölyltä ja syöpymiseltä. Markkinat ovat läheisesti yhteydessä niiden sisällä pidettävien kytkentälaitteiden markkinoihin. Sähköntuotannon liikakapasiteetin ja investointien vähenemisen myötä markkinoiden kasvu on hidastunut viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana(13). III MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMINEN (34) Muodollinen tutkintamenettely aloitettiin 24 päivänä huhtikuuta 1999 ja samalla kehotettiin toimittamaan tietoja, koska kannattavuuden palauttaminen vaikutti erittäin epätodennäköiseltä ennen kaikkea siksi, että yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi tehty suunnitelma perustui nähtävästi epärealistisiin oletuksiin. Saksan toimittamat rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksia koskevat tiedot olivat joko puutteelliset tai harhaanjohtavat eivätkä kaikesta päätellen vastanneet taloudellisia tosiasioita. Vaikka markkinat olivat kylläiset ja niillä oli ylituotantoa, suunnitelmaan ei sisältynyt mainittavaa kapasiteetin purkamista. IV ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET (35) Kun Saksalle osoitettu kirje oli heinäkuussa 1999 julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, komissio vastaanotti huomautukset DGI:n konkurssipesän hoitajalta ja Yhdistyneeltä kuningaskunnalta. Nämä huomautukset on lähetetty Saksalle, jolle annettiin mahdollisuus esittää niistä lausuntonsa. V ARVIOINTI (36) Saksaa kehotettiin 18 päivänä toukokuuta 1999 tietojen toimittamista koskevalla määräyksellä esittämään komissiolle kuukauden kuluessa riittävät tiedot, joiden perusteella kohteena olevat tutkimuksen toimenpiteet voitaisiin arvioida. Komissio pahoittelee, että Saksa ei noudattanut tietojen toimittamista koskevaa määräystä, ja käyttää siksi seuraavassa arvioinnissaan saatavilla olevia tietoja EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen N:o 659/1999(14) 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti. A EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki (37) Valtion varoista rahoitetut, edellä mainitulla alalla toimivalle vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnetyt tukitoimenpiteet voivat olla omiaan vääristämään kilpailua tai vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Yksittäiset toimenpiteet on tutkittava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (38) Kiinteistöjen myyntiä BvS:lle ei voida katsoa tueksi, koska myynti tapahtui markkinaehdoin ja noudattaen komission tiedonannossa julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista(15) vahvistettuja periaatteita. (39) Investointiavustukset määrältään 3,38 miljoonaa Saksan markkaa sisältyivät komission hyväksymään järjestelmään. Siinä vahvistettuja enimmäismääriä ei ylitetty(16). Investointituet määrältään 0,27 miljoonaa Saksan markkaa sisältyvät myös hyväksyttyyn tukiohjelmaan eivätkä ne ylitä siinä vahvistettuja enimmäismääriä(17). Näin ollen komission ei tarvitse arvioida näitä toimenpiteitä, mutta ne on otettava huomioon oikeasuhteisuuden arvioinnissa. (40) Sekä 1,93 miljoonan Saksan markan tai 2,66 miljoonan Saksan markan takaisinmaksun lykkääminen että 5 miljoonan Saksan markan avustus ja 6,64 miljoonan Saksan markan laina katsotaan uusiksi tuiksi. Nämä toimenpiteet on rahoitettu julkisista varoista ja ne vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Yritykselle on koitunut niistä etuja, joita se ei olisi kyseisessä vaikeassa tilanteessa saanut yksityiseltä sijoittajalta. Näin ollen hyväksyttyjen tukijärjestelmien ulkopuoliset DGI:n rakenneuudistukseen myönnetyt uudet tuet, jotka komission on arvioitava, ovat yhteensä vähintään 13,57 miljoonaa Saksan markkaa. B EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyt poikkeukset (41) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että valtiontuet, jotka vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla suosimalla jotakin yritystä, eivät sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin ne vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tällaiset tuet eivät yleensä sovellu yhteismarkkinoille, elleivät ne kuulu 87 artiklan 2 tai 3 kohdan poikkeusmääräysten soveltamisalaan. (42) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida soveltaa tähän tapaukseen, koska tuet eivät ole luonteeltaan sosiaalisia, niitä ei ole myönnetty yksittäisille kuluttajille eikä tarkoitettu luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi eivätkä ne ole tiettyjen Saksan liittotasavallan alueiden talouden hyväksi myönnettyä tukea. (43) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa on määrätty muista poikkeuksista. Tämä tapaus kuuluu 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan, koska tukien päätarkoituksena ei ole aluekehityksen edistäminen, vaan vaikeuksissa olevan yrityksen pitkäaikaisen kannattavuuden palauttaminen. Tämän määräyksen mukaisesti komissio voi harkintansa mukaan sallia valtiontukia, jotka myönnetään tietyn taloudellisen toiminnan edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevissa suuntaviivoissaan(18) komissio on ilmoittanut edellytykset, joiden perusteella se päätyy harkinnassaan myönteiseen tulokseen. Komission käsityksen mukaan tässä ei ole mahdollista soveltaa mitään muita, esimerkiksi tutkimusta ja kehitystä, pk-yrityksiä tai työllisyyttä ja koulutusta koskevia yhteisön suuntaviivoja. 1 Kannattavuuden palauttaminen (44) Rakenneuudistustukien myöntäminen edellyttää sellaisen toteuttamiskelpoisen, johdonmukaisen ja laajan rakenneuudistusohjelman olemassaoloa, jonka avulla yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus voidaan palauttaa kohtuullisessa ajassa ja joka perustuu realistisiin oletuksiin. DGI:n tapauksessa nykyinen ohjelma on tullut voimaan vuonna 1997, ja se piti saattaa lopullisesti päätökseen vuoteen 2000 mennessä. Komissio toteaa, että odotettua tavoitetta ei ole saavutettu. (45) Yhteenveto: >TAULUKON PAIKKA> (46) Kuten luvuista käy ilmi, liikevaihto pieneni vuonna 1998, vuonna 1999 sen odotettiin jälleen kasvavan ja rakenneuudistuksen viimeisenä toteuttamisvuonna sen piti kasvaa 25 prosenttia. Suunnitelman tärkein perusta oli uusien liesien ja asiakkaiden toivomusten mukaisesti valmistettavien kytkentäkaappien menestyminen ja näin saavutettava merkittävä liikevaihdon kasvu, mikä olisi varmistanut pitkällä aikavälillä yrityksen kannattavuuden. Markkinatilanne huomioon ottaen tämä oletus ei ilmeisesti ollut realistinen vaan perustui ulkoisiin tekijöihin, joihin yrityksellä ei ollut mahdollisuutta vaikuttaa. (47) DGI:n maksukyvyttömyysmenettelyä koskevassa raportissa sanotaan suoraan, että yritys noudatti väärää markkinastrategiaa. Raportissa todetaan, että oli epärealistista odottaa liesien supistuvan kysynnän korvautuvan uuden lieden menestyksen avulla. Asiakkaiden toivomusten mukaan valmistettujen kytkentäkaappien pääsy kilpailijan hallitsemille markkinoille ei perustunut raportin mukaan realistisiin hintaoletuksiin(19). (48) Rakenneuudistussuunnitelma, joka esitettiin rakenneuudistuskustannuksia koskevan muutetun laskelman tueksi, oli joko puutteellinen tai harhaanjohtava. Rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ilmoitettiin 13,2 miljoonaa Saksan markkaa liian alhaisiksi, ja siksi ne olivat muutetun laskelman lukuja huomattavasti korkeammat. Näin ollen yrityksen pitkäaikaisen kannattavuuden suunniteltu palauttaminen ei perustunut taloudellisiin tosiasioihin. (49) Komissio päättelee, että suunnitelma ei perustunut realistisiin oletuksiin eikä se näin ollen soveltunut palauttamaan DGI:n pitkän aikavälin kannattavuutta. 2 Ei kohtuutonta kilpailun vääristymistä (50) Rakenneuudistussuunnitelmaa toteutettaessa on ryhdyttävä mahdollisuuksien mukaan toimenpiteisiin kilpailijoihin kohdistuvien haittavaikutusten korjaamiseksi. Jos näin ei tehdä, myönnetyt yksityistämiseen liittyvät tuet ovat ristiriidassa yhteisen edun kanssa eikä niiden hyväksyminen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla ole mahdollista. (51) Jos kysyntä- ja tarjontaolosuhteiden puolueeton arviointi osoittaa, että yhteisön merkityksellisillä markkinoilla, joilla yritys toimii, on rakenteellista liikakapasiteettia, rakenneuudistussuunnitelmalla on suhteessa saadun tuen määrään osallistuttava kyseisen toimialan rakenneuudistukseen merkityksellisillä markkinoilla supistamalla tai lakkauttamalla peruuttamattomasti tuensaajan kapasiteettia. (52) Rakenneuudistuksen yhteydessä toteutettiin tuotannon sopeuttamistoimenpiteitä(20). Yrityksen vuosituotannon kappalemäärä oli Saksan toimittamien tietojen mukaan supistunut rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen 8500 kappaleella. Tämän ilmoitettiin johtuvan suurimmaksi osaksi siitä, että osa tuotannosta oli siirretty Tsekin tasavaltaan. Koska merkitykselliset markkinat ovat ainakin Euroopan laajuiset, ei komissio voi pitää tuotannon siirtämistä toiseen Euroopan valtioon suuntaviivoissa tarkoitettuna pysyvänä kapasiteetin supistamisena. Lisäksi sopeutusten jälkeinen kokonaistuotanto merkitsee Saksan antamien tietojen mukaan kapasiteetin hyödyntämistä vain 54-prosenttisesti. Näin ollen on selvää, että yrityksen potentiaalinen kapasiteetti on säilynyt ennallaan eikä sen supistuminen ole missään tapauksessa pysyvää. (53) Komissio vahvistaa, että sekä pääasialliset että toissijaiset markkinat, joilla DGI toimii, ovat kylläiset ja niillä on liikakapasiteettia. Tästä huolimatta DGI ei ollut suunnitellut kapasiteetin supistamista ja odotti liikevaihtonsa kasvavan. Vaikka DGI katsottaisiin pk-yritykseksi, joka sijaitsee EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukialueella(21), ei komissio voi sulkea pois kilpailun kohtuuttoman vääristymisen mahdollisuutta, kun otetaan huomioon liikakapasiteettitilanne, joka merkityksellisillä markkinoilla yksiselitteisesti vallitsee. Lisäksi komissio toteaa, että DGI:llä on 234 työntekijää ja siksi se lähes ylittää pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistetut pk-yrityksille asetetut vaatimukset(22). 3 Tuen suhde rakenneuudistuksen kustannuksiin ja hyötyihin (54) Rakenneuudistuksen toteuttamiseksi tarvittavan tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava mahdollisimman vähäiseksi, ja sen on oltava suhteessa yhteisön odottamaan hyötyyn. Siksi sijoittajien on osallistuttava omilla varoillaan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen. Lisäksi tuki on myönnettävä sellaisessa muodossa, että yritys ei saa ylimääräisiä käteisvaroja, joita se voisi käyttää rakenneuudistusprosessiin kuulumattomaan aggressiiviseen ja markkinoita vääristävään toimintaan. (55) DGI:n tapauksessa käteisvaroja myönnettiin yhteensä 15,29 miljoonaa Saksan markkaa. Velan takaisinmaksun lykkääminen ei vaikuta likviditeettiin. Kuitenkin tuensaaja saa tukia yhteensä vähintään 17,22 miljoonaa Saksan markkaa. (56) Saksan toimittamassa muutetussa laskelmassa rakenneuudistuskustannuksiksi esitetään 27,11 miljoonaa Saksan markkaa, mutta nämä tiedot ovat ilmeisesti noin 13 miljoonaa Saksan markkaa liian alhaiset, joten määrä on yhteensä 40,31 miljoonaa Saksan markkaa. Siksi ei ole mahdollista todeta, olivatko näiden kustannusten kattamiseksi myönnetyt rahoitustoimenpiteet rakenneuudistuksen toteuttamiseksi riittäviä. (57) Sijoittajat ovat sitoutuneet käyttämään omia varojaan yhteensä 9,88 miljoonaa Saksan markkaa. Koska rakenneuudistuksen kokonaiskustannusten määrästä ei ole varmaa tietoa, sijoittajien oman osuuden oikeasuhteisuutta on vaikea arvioida. Se näyttää muodostavan 24-36 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista. 4 Rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen kokonaan (58) Yrityksen on toteutettava komissiolle toimitettu rakenneuudistussuunnitelma kokonaan. Saksa ei ole ilmoittanut komissiolle, kuinka suuri osa rakenneuudistussuunnitelmasta oli maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamiseen mennessä toteutettu, vaikka tätä tietoa oli nimenomaisesti vaadittu menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, johon sisältyi tietojen toimittamista koskeva määräys. Kun otetaan huomioon tietojen puuttuminen ja tosiasia, että rakenneuudistuksen toteuttamisjakso kesti vuodesta 1997 vuoteen 2000 ja että yritys haki maksukyvyttömyysmenettelyä 3 päivänä maaliskuuta 1999, komissio katsoo, ettei tämä suuntaviivojen ehto ole täyttynyt. VI PÄÄTELMÄT (59) Komissio toteaa, että Saksa on myöntänyt tuen DGI:lle sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa ja että tuki ei sovellu yhteismarkkinoille. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Saksan Dessauer Geräteindustrie GmbH:lle (jäljempänä "DGI") myöntämä vähintään 6,93 miljoonan euron (13,57 miljoonan Saksan markan) valtiontuki, koroilla lisättynä, ei sovellu yhteismarkkinoille. Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuki koostuu seuraavista toimenpiteistä: - laina, jonka Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (jäljempänä "BvS") on myöntänyt ja jonka määrä on 3,39 miljoonaa euroa (6,64 miljoonaa Saksan markkaa) - avustus, jonka BvS on myöntänyt ja jonka määrä on 2,55 miljoonaa euroa (5 miljoonaa Saksan markkaa) - BvS:n myöntämästä erääntyneestä velasta jäljellä oleva määrä, jonka takaisinmaksua on lykätty ja joka Saksan antamien tietojen mukaan on 0,98 miljoonaa euroa (1,93 miljoonaa Saksan markkaa) ja joka DGI:n maksukyvyttömyysmenettelyä koskevassa raportissa ilmoitetaan 1,36 miljoonaksi euroksi (2,66 miljoonaksi Saksan markaksi), sen mukaan, kumpi määristä on oikea, vastaavasti määräytyvät korot mukaan luettuna. 2 artikla 1. Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajalle sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin. 2. Tuki on perittävä takaisin kansallisten menettelyjen mukaisesti. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun sääntöjenvastainen tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. 3 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL C 213, 24.7.1999, s. 12. (2) Ks. alaviite 1. (3) EYVL C 213, 23.7.1996, s. 4. (4) E 15/92, SG (92) D/17613, 8.12.1992. Treuhand-järjestelmän E 15/92 3 kohdassa määrätään, että jos yksikään tarjoaja ei ole valmis maksamaan positiivista hintaa ja THA päättää kuitenkin myydä, kyseessä voi olla tukitoimenpide, mikäli yrityksen lakkauttaminen olisi edullisempi ratkaisu. Tällaiset negatiiviseen hintaan tehdyt kaupat oli ilmoitettava komissiolle, jos yritys työllisti yli 1000 työntekijää. DGI:ssä oli alle 1000 työntekijää eikä se ylittänyt järjestelmässä määrättyjä raja-arvoja, joten toimenpiteet kuuluivat järjestelmän soveltamisalaan. (5) 21. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe zur verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (yhteisjärjestelmän 21. puitesuunnitelma). Tämän lain soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteet luokitellaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisiksi alueellisiksi investointituiksi ja ne on hyväksytty EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätyn poikkeuksen nojalla (tuki N 292/92). (6) Vuoden 1998 lokakuuhun saakka oli tarkastettu 27000 liettä. Yritys oletti, että vika saataisiin kokonaan korjatuksi vuoden 2000 loppuun mennessä. (7) DGI on luovuttanut oikeutensa Colonia Versicherung AG:lta saataviin korvauksiin BvS:lle, joten Colonia Versicherung AG maksaa rahat suoraan BvS:lle. (8) Tämä myynti noudattaa johdonmukaisesti periaatteita, jotka on vahvistettu komission tiedonannossa julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista (EYVL C 209, 10.7.1997). Myynti tapahtui markkinaehdoin ja markkina-arvon määritti riippumaton kiinteistöjen arvioitsija (arkkitehti Heinz Spies Dortmundin teollisuus- ja kauppakamarin nimittämänä) yleisesti tunnustettuja markkinaindikaattoreita ja arviointiperusteita käyttäen. (9) Tämä määrä oli sopimuksen mukaan tarkoitus maksaa takaisin korollisissa erissä 30 päivään kesäkuuta 1999 ja 30 päivään kesäkuuta 2000 mennessä (sovellettava korko oli 2 peruspistettä Saksan keskuspankin virallista diskonttokorkoa korkeampi). Velan vakuutena on Schröerin henkilökohtainen 1 miljoonan Saksan markan takaus sekä yrityksen varastoja ja vaihto-omaisuutta 0,931 miljoonan Saksan markan arvosta. (10) Komission 21 päivänä kesäkuuta 1994 asiassa N:o IV/M.458 antama päätös (EYVL C 187, 9.7.1994) (11) Panorama der EU-Industrie 1997, julkaisu N:o 2, 13-60 NACE (Korj. 1) 29.7. (12) Yritystoiminnan pääosaston 17 päivänä helmikuuta 1999 päivätty kirje 01520. (13) Panorama der EU-Industrie 1997, julkaisu N:o 2, 15-8, NACE (Korj. 1) 31.20. (14) EYVL L 83, 27.3.1999. (15) EYVL C 209, 10.7.1997. (16) Gemeinschaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur -ohjelman 27. puitesuunnitelman (N 100/98) mukaiset investointiavustukset. Suunnitelman 2.5 kohdassa sanotaan, että yhteisjärjestelmän varoista voidaan rahoittaa enintään 50 prosenttia tarvittavista investoinneista. (17) Investointitukia koskevan lain (Investitionszulagengesetz) mukaan pk-yrityksien vuoden 1998 loppuun mennessä toteutettuihin lain soveltamisalaan kuuluviin investointeihin voidaan myöntää enintään 10 prosentin investointituet. Vuodesta 1999 alkaen yläraja nousee 20 prosenttiin. (18) EYVL C 368, 23.12.1994. (19) Tältä lohkolta odotettiin vuonna 1998 15-18 miljoonan Saksan markan liikevaihtoa, kun tosiasiassa saavutettiin vain 5 miljoonaa Saksan markkaa. (20) Niihin kuuluvat varaosien tuotannon siirtäminen toisiin yrityksiin, kunnossapitotoimintojen ulkoistaminen ja tuotannon eri alueiden sopeuttaminen. (21) Tuomioistuimen asiassa C 169/95, Espanjan kuningaskunta v. komissio, 14 päivänä tammikuuta 1997 antama tuomio, Kok. 1997, s. I-135. (22) Katso alaviite 3.