98/347/EY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä toukokuuta 1998, innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä - Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite



Virallinen lehti nro L 155 , 29/05/1998 s. 0043 - 0052



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 19 päivänä toukokuuta 1998, innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä - Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite (98/347/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (4), sekä katsoo, että 1) Amsterdamissa 16 ja 17 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti osana työttömyyden vähentämiseksi toteutettavia toimenpiteitä Euroopan investointipankkia (EIP) ja Euroopan investointirahastoa (EIR) muun muassa kehittämään järjestelmän, jonka kautta myönnetään riskipääomaa pk-yritysten korkean teknologian hankkeisiin, ja se tunnusti näin pk-yritysten, innovaatioiden ja teknologian sekä uusien työpaikkojen välisen yhteyden sekä lisäksi merkityksen, joka riskipääomalla on tuettaessa uusien työpaikkojen luomista, 2) työllisyyttä käsitelleessä Eurooppa-neuvoston erityiskokouksessa Luxemburgissa 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 suhtauduttiin myönteisesti Euroopan parlamentin tekemään kasvua ja työllisyyttä koskevaan aloitteeseen, jossa ehdotettiin työllistämiseen varattujen talousarviomäärärahojen lisäämistä; Euroopan parlamentti otti vuoden 1998 talousarviota koskevassa päätöksessään yhteisymmärryksessä neuvoston kanssa talousarvioon uuden otsakkeen B5-5 (Työmarkkinat ja teknologinen innovaatio) 450 miljoonan ecun suuruisen määrärahan myöntämiseksi kolmen vuoden aikana (1998-2000) pk-yritysten ja työmarkkinoilla toteutettavien innovatiivisten toimien ja hankkeiden rahoittamista varten; vuonna 1998 määrärahasta on myönnetty 30 miljoonaa ecua työmarkkinoilla toteutettavien innovatiivisten toimien ja hankkeiden rahoittamiseksi; Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota tekemään osana tätä aloitetta mahdollisimman pian ehdotuksia innovatiivisten ja uusia työpaikkoja luovien pk-yritysten tukemiseksi tarkoitetuiksi rahoitusvälineiksi, jotta neuvosto voisi hyväksyä ehdotukset nopeasti; näillä uusilla välineillä on vahvistettava Euroopan investointipankin rahoittamaa ja Euroopan investointirahaston hallinnoimaa Euroopan teknologiaohjelmaa (European Technology Facility, ETF) antamalla käyttöön riskipääomaa, tukemalla pk-yritysten välisten kansalliset rajat ylittävien yhteisyritysten perustamista sekä perustamalla Euroopan investointirahastoon erityinen takuurahasto, jolla voitaisiin helpottaa pk-yrityksiä rahoittavien laitosten riskinottoa, 3) EIP ja EIR ovat jo ryhtyneet toimenpiteisiin perustamalla Euroopan teknologiaohjelman, jonka kautta myönnetään riskipääomarahoitusta teknologiaan suuntautuneille pk-yrityksille olemassa olevien riskipääomarahastojen välityksellä, 4) neuvosto teki 9 päivänä joulukuuta 1996 päätöksen 97/15/EY kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000) (5); tämän ohjelman tarkoituksena on muun muassa parantaa laina- ja riskipääomarahoituksen saantia, helpottaa erityisten rahoitusvälineiden kehittämistä sekä edistää nopeasti kasvavien pk-yritysten pääomamarkkinoiden kehittymistä, 5) komissio teki 5 päivänä marraskuuta 1997 päätöksen 97/761/EY yhteisön pk-yrityksille suunnatun kansalliset rajat ylittävien yhteisyritysten perustamiseen tarkoitetun tukimekanismin hyväksymisestä (6); tämä rahoitukseltaan suppea aloite käynnistettiin osana kolmatta monivuotista ohjelmaa pk-yritysten hyväksi, 6) neuvosto teki 15 päivänä joulukuuta 1994 päätöksen 94/917/EY tutkimusta sekä teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien tulosten levittämistä ja hyödyntämistä koskevasta erityisohjelmasta (1994-1998) (7), missä säädetään toiminnoista, joilla parannetaan teknologian hyödyntämistä, kehittämistä ja levittämistä koskevien yhteisön järjestelmien rahoitusympäristöä Euroopassa; komissio antoi 25 päivänä marraskuuta 1996 tiedonannon "Ensimmäinen Euroopan innovaatiota koskeva toimintasuunnitelma - Innovaatio kasvun ja työllisyyden palveluksessa", jossa kaavaillaan innovaation rahoituksen helpottamista Euroopassa erityisesti rohkaisemalla investointeja riskipääomaan ja osakepääomaan, varsinkin käynnistysvaiheen investointeihin ja innovatiivisiin, nopeasti kasvaviin yrityksiin, joissa suurin osa uusista työpaikoista syntyy, ja vahvistamalla Euroopan investointirahaston innovaatioiden tukemiseen suunnattua toimintaa; tämä päätös olisi pantava täytäntöön mainittujen toimintojen kanssa asianmukaisesti yhteensovitettuna, 7) tämän ohjelman puitteissa pk-yrityksille suunnattavan rahoitustukiohjelman toteuttamisessa olisi ohjelman tavoitteiden mukaisesti kiinnitettävä erityistä huomiota pieniin yrityksiin, joissa on enintään 100 työntekijää, 8) riskipääoman puute on erityinen ongelma uusille yrityksille sekä laajentumaan pyrkiville pk-yrityksille ja erityisesti sellaisille pk-yrityksille, jotka hyödyntävät uutta teknologiaa ja innovatiivisia ideoita; tämä riskipääomamarkkinoiden osa-alue ei Euroopassa ole riittävän kehittynyt ja siihen sisältyvät suurimmat riskit, jotka saattavat johtaa suuriin tappioihin; julkisen sektorin määrätietoinen osallistuminen kannustaa yksityisen sektorin toimijoita tekemään jatkoinvestointeja toiminnan alkuvaiheessa oleviin tai kasvaviin pk-yrityksiin, 9) pk-yrityksillä on usein vaikeuksia saada pankeista rahoitusta rajat ylittävien yhteisyritysten kehittämiseen niiden rahoituslaitoksille aiheuttaman suuremman riskin takia; kehittämällä yhteisön pk-yritysten välisiä yhteisymmärryksiä voidaan hyödyntää paremmin sisämarkkinoiden mahdollisuuksia, edistää investointeja ja kaupankäyntiä sekä vaikuttaa myönteisesti työllisyyteen ja talouskasvuun; lainat ja tuet ovat soveliaimmat toimenpiteet, joiden avulla pk-yritykset voivat voittaa kansalliset rajat ylittävien yhteisyritysten perustamiseen liittyvät rahoitukselliset vaikeudet, 10) pankkilainat ovat pk-yrityksille tärkeä ulkoinen rahoituslähde; lainarahoituksen saaminen on pk-yrityksille vaikeaa, sillä pankit ovat usein haluttomia myöntämään sitä niille; pk-yrityksille myönnetään lainaa usein ainoastaan reaalivakuuksia vastaan; lainatakaukset ovat edullinen väline, joka helpottaa lainan saantia; sekä aineelliset että aineettomat investoinnit olisi otettava mukaan järjestelmään; takauksilla on mahdollista saavuttaa merkittäviä kerrannaisvaikutuksia, 11) tämä päätös on oikeudellinen perusta erityistoimenpiteille, joilla täydennetään muita yhteisön toimenpiteitä ja joita ei voida paremmin toteuttaa jäsenvaltioiden tasolla, ja jotka siten ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisia; tässä päätöksessä rajoitutaan vähimpään, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi, eikä sillä ylitetä sitä, mikä on tarpeen tätä tarkoitusta varten, ja sen vuoksi se on suhteellisuusperiaatteen mukainen, 12) komission olisi jaksotettava eri järjestelmille myönnettävät määrärahat kolmen vuoden kauden aikana siten, että huomioidaan järjestelmien kyky käyttää rahoitusta ja tehokkuus sen mukaan arvioituna, millaisia mahdollisuuksia niihin sisältyy, mitä vaikutuksia niillä on pk-yritysten rahoituksen saantiin ja mitä välittömiä ja pitkän aikavälin vaikutuksia niillä on pysyvien työpaikkojen luomiseen, 13) pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa 96/280/EY (8) esitettyä pk-yritysten määritelmää olisi sovellettava tämän päätöksen täytäntöönpanossa, 14) EIR perustettiin kesäkuussa 1994 edistämään yhteisön tavoitteita kannustamalla investointeja Euroopan laajuisiin verkkoihin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin; yhteisöstä tuli rahaston jäsen neuvoston päätöksellä 94/375/EY (9); rahastolla on ohjesääntönsä mukaisesti valtuudet antaa lainatakauksia ja tehdä oman pääoman ehtoisia investointeja, 15) jäljempänä 3 ja 5 artiklassa mainituissa komission ja EIR:n välillä tehtävissä yhteistyösopimuksissa olisi otettava huomioon tarve varmistaa järjestelmiä koskeva tehokas tiedottaminen, 16) EIR on ilmaissut haluavansa osallistua tämän päätöksen mukaisen Euroopan teknologiaohjelmaan perustuvan käynnistysjärjestelmän ja pk-yritysten takausjärjestelmän täytäntöönpanoon; Euroopan teknologiaohjelmaan perustuvan käynnistysohjelman täytäntöönpanossa EIR:n olisi pyrittävä varmistamaan yksityisen sektorin mahdollisimman suuri tarkoituksenmukainen riskipääomaosuus, 17) välittäjinä toimivat rahoituslaitokset olisi valittava avoimuutta noudattaen, 18) komissio hallinnoi eurooppalaista yhteisyritystä koskevaa järjestelmää (Joint European Venture) päätöksen 97/761/EY mukaisesti, ja 19) EIP:n ja EIR:n rahoittamat toimenpiteet eivät kuulu perustamissopimuksen valtiontukea koskevien määräyksien soveltamisalaan; jos näillä toimenpiteillä on tukea saaviin pk-yrityksiin samankaltaisia vaikutuksia kuin valtiontuella, niissä on otettava huomioon vastaavan valtiontuen yhteismarkkinoille soveltuvuudelle asetetut rajoitukset ja edellytykset, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman tavoite Perustetaan innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset) annettavaa rahoitustukea koskeva ohjelma, jäljempänä `ohjelma`, jonka tarkoituksena on edistää työpaikkojen luomista helpottamalla ja tukemalla komission suosituksen 96/280/EY määritelmän mukaisten innovatiivisten pk-yritysten perustamista ja kasvua tukemalla niiden investointitoimintaa rahoitusmahdollisuuksia lisäämällä. Ohjelma kohdistetaan pk-yrityksiin, joilla on kasvuedellytyksiä ja siten mahdollisuus luoda työpaikkoja. 2 artikla Ohjelman kuvaus Ohjelma koostuu kolmesta toisiaan täydentävästä järjestelmästä, jotka ovat Euroopan investointirahaston (EIR) hallinnoima riskipääomaohjelma ("ETF-käynnistysjärjestelmä"), komission hallinnoima pk-yritysten välisten kansalliset rajat ylittävien yhteisyritysten yhteisössä tapahtuvan perustamisen tukemiseen tarkoitettu rahoitukseen osallistuminen ("eurooppalainen yhteisyritys") sekä EIR:n hallinnoima takausjärjestelmä ("pk-yritysten takausjärjestelmä"). 3 artikla ETF-käynnistysjärjestelmä 1. Yhteisö osallistuu pk-yritysten riskipääoman rahoitukseen pääasiassa niiden perustamisvaiheessa ja toiminnan alkuvaiheessa ja/tai innovatiivisten pk-yritysten osalta investoimalla, tarvittaessa yhteistyössä jäsenvaltioihin perustettujen muiden osallistuvien järjestelmien kanssa, asianomaisiin erikoistuneisiin riskipääomarahastoihin ja erityisesti pienehköihin tai äskettäin perustettuihin rahastoihin, alueellisiin rahastoihin tai tiettyihin toimialoihin ja teknologioihin keskittyneisiin rahastoihin, tai tutkimuksen ja kehityksen tuloksien hyödyntämistä rahoittaviin riskipääomarahastoihin, esimerkiksi rahastoihin, jotka liittyvät tiede- ja tutkimuskeskuksiin, välttäen päällekkäisyyttä EIP:n ja EIR:n toimien kanssa sekä pienentämällä näihin välineisiin liittyviä riskejä. 2. EIR valitsee ja tekee riskipääomarahastoihin suuntautuvat investoinnit sekä hallinnoi niitä toimien tarvittaessa yhdessä kansallisten järjestelmien kanssa. ETF-käynnistysjärjestelmän toteuttamiseen liittyvistä yksityiskohtaisista ehdoista ja edellytyksistä, mukaan lukien sen seuranta ja valvonta, määrätään komission ja EIR:n välillä tehtävässä yhteistyösopimuksessa. 3. Yhteistyösopimuksessa otetaan huomioon liitteessä I oleva alustava suunnitelma. 4 artikla Eurooppalainen yhteisyritys 1. Yhteisö myöntää pk-yrityksille rahoitusta uusien kansalliset rajat ylittävien yhteisyritysten perustamiseksi Euroopan unioniin. Yhteisön rahoitusosuudella on tarkoitus kattaa osa kansalliset rajat ylittävien yhteisyritysten suunnittelusta ja perustamisesta aiheutuvista menoista. Rahoituksen enimmäismäärä on hanketta kohti 100 000 ecua, joka kattaa: a) enintään 50 prosenttia hyväksyttävistä menoista, kuitenkin enintään 50 000 ecua; b) enintään 10 prosenttia tehtyjen käyttöomaisuusinvestointien kokonaismäärästä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä pieniin yrityksiin, joissa on enintään 100 työntekijää. 2. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja hyväksyttäviä menoja ovat ne välttämättömät menot, jotka syntyvät eurooppalaisten pk-yritysten muodostaman liitteessä II olevassa 6 kohdassa määritellyn kansalliset rajat ylittävän yhteisyrityksen suunnittelusta ja perustamisesta. 3. Rahoitushakemukset ohjataan komissiolle rahoituksen välittäjien verkoston kautta. Eurooppalaista yhteisyritystä koskevan järjestelmän toteuttamisessa otetaan huomioon liitteessä II oleva alustava suunnitelma. 5 artikla Pk-yritysten takausjärjestelmä 1. Yhteisö myöntää talousarviosta varoja pk-yrityksille myönnettävien lainojen lisäämiseksi annettavista EIR:n takauksista ja vastatakauksista aiheutuvien kustannusten kattamiseen kasvattamalla jäsenvaltioiden julkisella tai yksityisellä sektorilla toimivien takausohjelmien valmiuksia, keskinäiset takausohjelmat mukaan lukien; järjestelmän avulla voidaan tukea myös kaikkia sellaisia pk-yritysten riskien jakamiseen liittyviä välineitä, joita EIP tai muut asianmukaiset rahoituslaitokset voivat tarjota. Asianmukainen yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa varmistetaan EIR:n ja järjestelmää täytäntöönpanevien kansallisten viranomaisten välisellä yhteydenpidolla. 2. Talousarvioista myönnettävät määrärahat kattavat kaikki järjestelmästä aiheutuvat kustannukset, mukaan lukien EIR:n takaustappiot ja kaikki muut järjestelmästä aiheutuneet hyväksyttävät kustannukset ja menot. Järjestelmästä yhteisön talousarvioon aiheutuville kustannuksille asetetaan yläraja siten, että EIR:lle tämän toiminnan osalta asetettuja talousarviomäärärahoja ei missään olosuhteissa ylitetä; niistä ei aiheudu vastuusitoumusta yhteisön talousarvioon. 3. Etusija annetaan pienille yrityksille, joissa on enintään 100 työntekijää. EIR:n antamat takaukset ovat osatakauksia; EIR ja välittäjänä toimiva rahoituslaitos sopivat aina riskin jakamista koskevasta järjestelystä. EIR toimii tämän välineen täytäntöönpanossa aina kun se on mahdollista yhteistyössä sellaisten takuujärjestelmien kanssa, jotka on laadittu etupäässä apuvälineeksi sellaisten lainojen rahoittamisessa, joita pankkijärjestelmä ei mielellään myöntäisi ilman takuukatetta sekä sen varmistamiseksi, että luotonantaja kantaa osan riskistä. 4. Pk-yritysten takausjärjestelmän toimeenpanon yksityiskohtaisista ehdoista ja edellytyksistä, mukaan lukien sen seuranta ja valvonta, määrätään komission ja EIR:n yhteistyösopimuksessa. 5. Yhteistyösopimuksessa otetaan huomioon liitteessä III oleva alustava suunnitelma. 6 artikla Hallintopalkkiot EIR:lle maksettavat hallintopalkkiot on määrättävä hyväksytyn markkinakäytännön mukaisesti ja ne voidaan ottaa aloitteelle varatuista määrärahoista. 7 artikla Kertomuksen antaminen ja arviointi 1. Komissio antaa vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän päätöksen ja siihen liittyvien eri järjestelmien täytäntöönpanosta, erityisesti päätöksen vaikutuksesta pk-yritysten rahoituksen saatavuuteen ja sen välittömästä vaikutuksesta työpaikkojen syntymiseen, ennakoiduista vaikutuksista työpaikkojen luomiseen pitkällä aikavälillä sekä eri järjestelmille myönnettävän rahoituksen ja ohjelman tavoitteiden keskinäisestä yhteensopivuudesta. 2. Komissio esittää neljänkymmenenkahdeksan kuukauden ohjelman hyväksymisestä arvion ohjelmasta, erityisesti sen kokonaiskäytöstä, sen välittömistä vaikutuksista työpaikkojen syntymiseen ja mahdollisista vaikutuksista työpaikkojen luomiseen pitkällä aikavälillä. 8 artikla Loppusäännös Rajoittamatta sitä, mitä liitteessä I olevassa 5 kohdassa, liitteessä II olevassa 4 kohdassa ja liitteessä III olevassa 10 kohdassa on mainittu, tämä ohjelma päättyy 31 päivänä joulukuuta 2000. 9 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Se tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan. Tehty Brysselissä 19 päivänä toukokuuta 1998. Neuvoston puolesta G. BROWN Puheenjohtaja (1) EYVL C 108, 7.4.1998, s. 67 (2) EYVL C 138, 4.5.1998 (3) Lausunto annettu 26. maaliskuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) Lausunto annettu 17. huhtikuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (5) EYVL L 6, 10.1.1997, s. 25 (6) EYVL L 310, 13.11.1997, s. 28 (7) EYVL L 361, 31.12.1994, s. 101 (8) EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4 (9) EYVL L 173, 7.7.1994, s. 12 LIITE I ALUSTAVA SUUNNITELMA ETF-KÄYNNISTYSJÄRJESTELMÄN TOTEUTTAMISESTA 1. Johdanto EIR hallinnoi ETF-käynnistysjärjestelmää toimeksiannon nojalla. Se sijoittaa järjestelmälle myönnettyjä yhteisön määrärahoja asianomaisiin erikoistuneisiin riskipääomarahastoihin, ja/tai tarvittaessa yhteistyössä jäsenvaltioihin perustettujen muiden osallistuvien järjestelmien kanssa, erityisesti pienehköihin tai äskettäin perustettuihin rahastoihin, alueellisiin rahastoihin tai rahastoihin, jotka ovat keskittyneet erityisaloihin tai -teknologioihin, tai tutkimuksen ja kehityksen tuloksien hyödyntämistä rahoittaviin riskipääoma-rahastoihin, esimerkiksi rahastoihin, jotka liittyvät tiede- ja tutkimuskeskuksiin. Nämä rahastot puolestaan myöntävät riskipääomaa pk-yrityksille. ETF-käynnistysjärjestelmä vahvistaa EIP:n yhteistyössä EIR:n kanssa perustamaa Euroopan teknologian rahoitusjärjestelmää investointipolitiikalla, johon sisältyy suurempi riski sekä välittäjinä toimivien rahastojen että niiden investointikäytäntöjen osalta. 2. Välittäjät EIR toimii parhaansa mukaan kohdistaakseen investointinsa yhteisön laajuisesti erityisesti pienehköihin tai äskettäin perustettuihin rahastoihin, alueellisiin rahastoihin, jotka voivat toimia tukialueilla tai niiden ulkopuolella, tai tiettyihin toimialoihin tai teknologioihin keskittyneisiin rahastoihin tai riskipääomarahastoihin, jotka toimivat tiede- ja tutkimuskeskusten yhteydessä. Välittäjät valitaan hyvän liiketavan mukaisesti, rehellisesti ja avoimesti, jotta vältetään kilpailun vääristyminen ottaen huomioon tavoitteena oleva työskentely monenlaisten erityisrahastojen kautta. 3. Investoinnin enimmäismäärä Välittäjänä toimivaan riskipääomarahastoon tehtävän ETF-käynnistysjärjestelmän piiriin kuuluvan investoinnin enimmäismäärä on yhteensä 25 prosenttia kyseisen rahaston omasta pääomasta, ja poikkeustapauksissa se voi olla enintään 50 prosenttia; näitä poikkeuksia ovat esimerkiksi uudet rahastot, jotka todennäköisesti toimivat voimakkaina katalysaattoreina riskipääomamarkkinoiden kehityksessä jonkin erityisteknologian alalla tai jollakin tietyllä alueella. Komission on selostettava vuosikertomuksessaan kaikki yksittäiset tapaukset, joissa EIR on tehnyt investoinnin, joka on ollut suurempi kuin 25 prosenttia koko omasta pääomasta. Sitoumus yhteen riskipääomarahastoon ei saa ylittää kymmentä miljoonaa ecua. Välittäjinä toimivien riskipääomarahastojen on salkun monipuolisuuden osalta noudatettava vakiintunutta markkinakäytäntöä. EIR:n on pyrittävä varmistamaan yksityisen sektorin tarkoituksenmukainen, mahdollisimman suuri riskipääomaosuus. 4. Tasavertaisuus investoinneissa ETF-käynnistysjärjestelmän puitteissa välittäjinä toimiviin rahastoihin tehtyjen investointien osalta toimitaan samalla tavalla kuin muiden pääomasijoittajien kohdalla. 5. Järjestelmän kesto ETF-käynnistysjärjestelmä on perustettu pitkäaikaiseksi järjestelyksi, jonka positiot riskipääomarahastoissa ovat tavallisesti 5-12-vuotisia. EIR pyrkii parhaansa mukaan sitomaan järjestelmälle osoitetut määrärahat mahdollisimman täysimääräisesti viimeistään talousarviosta suoritettujen asianmukaisten maksujen toteutusvuotta seuraavan kalenterivuoden aikana. Missään tapauksessa investointien kesto ei ylitä kuuttatoista vuotta yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta. 6. Investointien realisointi Koska suurin osa ETF-käynnistysjärjestelmän mukaisista investoinneista tehdään arvopaperipörssissä noteeraamattomina ja alhaisen maksuvalmiuden omaaviin riskipääomarahastoihin, näiden investointien realisointi perustuu välittäjinä toimivien rahastojen pk-yrityksiin tekemien investointien myynnistä saatujen tuottojen jakoon. 7. Toteutetuista investoinneista saatujen tuottojen investoiminen uudelleen Toteutetuista investoinneista saadut tuotot voidaan investoida uudelleen ohjelman neljän ensimmäisen toimintavuoden aikana. Tätä aikaa voidaan pidentää enintään kolmella vuodella, jos järjestelmästä on tehty tyydyttävä arviointi 48 kuukauden kuluttua sen hyväksymisestä. 8. Sijoitustili EIR:on perustetaan sijoitustili, jolla järjestelmää tukevat talousarviovarat pidetään. Tämä tili on korollinen, ja saadut korot lisätään järjestelmän määrärahoihin. EIR:n ja ETF-käynnistysjärjestelmän mukaisesti tekemät investoinnit sekä EIR:n hallintopalkkiot ja muut hyväksyttävät kustannukset veloitetaan sijoitustililtä, ja realisoiduista investoinneista saaduilla tuotoilla puolestaan hyvitetään sijoitustiliä. Neljän vuoden kuluttua järjestelmän aloittamisesta tai, jos järjestelmän uudelleeninvestointikautta on jatkettu, jatketun uudelleeninvestointikauden päätyttyä kaikki tilille jääneet varat, jotka ovat muita kuin myönnettyjä mutta vielä nostamatta/investoimatta olevia varoja ja hyväksyttävien kustannusten ja menojen, esimerkiksi EIR:n hallintopalkkion, kohtuulliseen kattamiseen tarvittavia varoja, palautuvat yhteisön talousarvioon. 9. Tilintarkastustuomioistuin On toteutettava tarvittavat järjestelyt, jotta Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa suoritettujen maksujen oikeellisuuden. LIITE II ALUSTAVA SUUNNITELMA EUROOPPALAISTA YHTEISYRITYSTÄ KOSKEVAN JÄRJESTELMÄN TOTEUTTAMISESTA 1. Johdanto Eurooppalaista yhteisyritystä koskevan järjestelmän kautta myönnetään rahoitusta, jonka avulla tuetaan pk-yritysten välisten kansalliset rajat ylittävien yhteisyritysten perustamista Euroopan unionin alueella. Se perustuu suppeaan aloitteeseen, joka käynnistettiin kolmannessa monivuotisessa pk-yritysohjelmassa, joka hyväksyttiin yhteisön pk-yrityksille suunnatun kansalliset rajat ylittävien yhteisyritysten perustamiseen tarkoitetun tukimekanismin hyväksymisestä 5 päivänä marraskuuta 1997 tehdyllä komission päätöksellä 97/761/EY. 2. Välittäjät Pk-yritykset voivat osallistua järjestelmään välittäjien kautta, jotka voivat olla pankkeja tai muita soveltuvia rahoituslaitoksia. Rahoituksen välittäjien verkostoon kuuluu rahoituksen välittäjiä, jotka on valittu edellä mainitun 5 päivänä marraskuuta 1997 käynnistetyn aloitteen mukaisesti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistavan uuden kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Komissio tarkastaa hakemusten kelpoisuuden järjestelmän tavoitteet huomioiden. 3. Hakemusmenettely Pk-yritysten on toimitettava tämän järjestelmän rahoitusosuuksia koskevat hakemukset jollekin välittäjistä. Välittäjä vastaa hakemuksen arvioinnista ja, jos arvio on myönteinen, toimittaa sen komissiolle. Komissio tarkastaa hakemusten hyväksyttävyyden järjestelmän tavoitteet ja erityisesti sen työllisyysvaikutukset huomioiden. 4. Rahoitusosuuksien maksaminen Rahoitusosuudet, joiden kokonaismäärä ei saa ylittää 100 000:ta ecua, maksetaan pk-yritykselle rahoituksen välittäjän kautta, joka suorittaa kaikki maksut viivytyksittä ja niistä mitään vähentämättä. Ensimmäinen erä, joka on enintään 50 000 ecua ja joka kattaa 50 prosenttia yhteisyrityksen suunnitteluun ja perustamiseen liittyvistä hyväksyttävistä menoista, maksetaan kahdessa osassa. Takaisin maksettava 50 prosentin ennakko (enintään 25 000 ecua) maksetaan heti komission hyväksyttyä hakemuksen. Toinen osa, 50 prosenttia (enintään 25 000 ecua), maksetaan, kun kaikista aiheutuneista kustannuksista on esitetty tositteet, ja se perustuu hankkeesta laadittuun yksityiskohtaiseen arviointiin, jonka avulla yhteisyrityksen ja suunniteltujen investointien toteutettavuus voidaan arvioida. Takaisin maksettava ennakko muutetaan avustukseksi komission hyväksyttyä nämä asiakirjat. Toinen maksuerä, joka on enintään 10 prosenttia investoinnista, suoritetaan sen jälkeen, kun komissiolle on toimitettu riittävä selvitys investoinnin täydellisestä toteutuksesta ja uuden toiminnan aloittamisesta. Toisen maksuerän (10 prosenttia investoinnista) saavan pk-yrityksen on sitouduttava toimittamaan komissiolle viiden vuoden ajan tiedot perustetun yhteisyrityksen toiminnasta ja erityisesti siitä, miten monta työpaikkaa sillä on luotu. 5. Ulkopuoliset hallintokustannukset Järjestelmän hallinnoinnissa turvaudutaan hankkeiden seurantaan erikoistuneiden ulkopuolisten asiantuntijoiden apuun. Nämä asiantuntijat ovat ulkopuolisia palvelujen tarjoajia, jotka valitaan kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Aloitteen talousarviomäärärahasta varataan enintään 5 prosenttia ulkopuolisiin hallintokustannuksiin. 6. Yhteisyrityksen määritelmä Yhteisyrityksen käsite tulkitaan laajasti eli se voi tarkoittaa kaikenlaisia yhteenliittymiä, kumppanuuksia tai yhteisyrityksiä suppeassa merkityksessä, jotka johtavat uuden oikeushenkilön syntymiseen teollisuuden, palvelujen, kaupan tai käsiteollisuuden alalla, mikäli seuraavat edellytykset täytetään: - hanke luo uutta taloudellista toimintaa, johon sisältyy investointeja ja uusien työpaikkojen luomista yhteisössä. Olemassa olevien toimintojen siirtäminen ei täytä hyväksymisperusteita. Hyväksymisperusteita ei täytä myöskään olemassa olevan yrityksen ostaminen; - yhteistyökumppaneiden on osallistuttava aktiivisesti yhteisyrityksen toimintaan ja kannettava siitä riittävä vastuu. Hyväksymisperusteita ei täytä yritys, josta yksi yhteistyökumppaneista omistaa yli 75 prosenttia. Kaikki yhteisyrityksen omistuksessa kolmen vuoden kuluessa komission kanssa tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta tapahtuvat muutokset on ilmoitettava komissiolle, jotta se voi arvioida rahoitukseen osallistumisensa uudelleen; - yhteisyrityksen on oltava vähintään kahden eri jäsenvaltioihin sijoittuneen pk-yrityksen äskettäin perustama. 7. Hyväksyttävät menot Hyväksyttäviä menoja ovat yhteisyrityksen suunnitteluun ja perustamiseen liittyvät menot: valmistelutyöstä aiheutuneet menot (markkinatutkimukset, oikeudellisen kehyksen valmistelu, ympäristövaikutusten arviointi, tekniset standardit, liiketoimintasuunnitelma jne.); ulkopuolisten asiantuntijoiden palkkiot (lakimiehet, neuvonantajat, kirjanpitäjät): todellisiin kustannuksiin sekä matkakustannuksiin ja majoitus- ja oleskelukuluihin perustuvat palkkiot (komission palveluhankintasopimuksissa vahvistettujen määräysten mukaisesti); sisäisistä asiantuntijoista aiheutuvat (ulkomaanmatkoihin liittyvät) kulut: päivärahat, matkakustannukset sekä majoitus- ja oleskelukulut (komission palveluhankintasopimuksissa vahvistettujen määräysten mukaisesti). Enintään kymmenen prosenttia toteutuneesta investoinnista kattavan avustuksen osalta pidetään investointina kaikkea sellaisen pysyvän aineellisen tai aineettoman omaisuuden hankintaa tai tuottamista, joka kirjataan yhteisyrityksen taseeseen käyttöomaisuudeksi ja arvostetaan yleisesti hyväksyttyjen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti. Rahoituskustannuksia ja kumppaneiden etsimisestä aiheutuneita menoja ei korvata. Päätöksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaiset menot rahoitetaan vain, jos 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisille menoille on myönnetty rahoitusta merkittävän kansalliset rajat ylittävän yhteisyrityksen valmistelutyötä varten, jolloin varmistetaan, että määrärahoja myönnetään vain hankkeisiin, joilla on todellisia liiketaloudellisia menestymismahdollisuuksia. Investointituen hyväksymisen edellytyksenä on tyydyttävä selvitys investoinnin loppuun saattamisesta ja uuden toiminnan aloittamisesta. 8. Tuen saajien velvoitteet On toteutettava tarvittavat järjestelyt, jotta Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin tai komission yksiköt voivat tarkastaa tuen saajien maksuvaatimusten tueksi esittämien selvitysten sekä suoritettujen maksujen oikeellisuuden. LIITE III ALUSTAVA SUUNNITELMA PK-YRITYSTEN TAKAUSJÄRJESTELMÄN TOTEUTTAMISESTA 1. Johdanto EIR hallinnoi pk-yritysten takausjärjestelmää toimeksiannon nojalla. Kun EIR myöntää vastatakauksia tai tarvittaessa yhteistakauksia jäsenvaltioissa toimiville takausjärjestelmille, sekä suoria takauksia EIP:lle tai muulle soveltuvalle rahoituksen välittäjälle, sille näistä takauksista aiheutuvat tappiot korvataan yhteisön varoista. Tämän ansiosta järjestelmä voidaan kohdentaa sellaisiin kasvumahdollisuuksia omaaviin pk-yrityksiin, kuten pieniin ja äskettäin perustettuihin yrityksiin, joilla on erityisiä vaikeuksia rahoituksen saamisessa näille yrityksille myönnettäviin lainoihin liittyvien suurten riskien vuoksi. 2. Välittäjät Välittäjinä voivat toimia jäsenvaltioiden julkisella tai yksityisellä sektorilla toimivat takausjärjestelmät, keskinäiset takausjärjestelyt mukaan lukien, EIP tai mikä tahansa muu soveltuva rahoituslaitos, joka toimii yhdessä minkä tahansa riskinottoa koskevan pk-yritysohjelman kanssa. Välittäjät valitaan hyvän liike- ja markkinatavan mukaisesti, rehellisesti ja avoimesti. Valinnassa otetaan huomioon a) vaikutus pk-yritysten käyttöön asetetun velkarahoituksen määrään ja/tai b) vaikutus pk-yritysten velkarahoituksen saatavuuteen ja/tai c) vaikutus kyseisen välittäjän myöntämien pk-lainojen riskinottoon. 3. Pk-yrityksille myönnettävät hyväksyttävät lainat Rahoitukselliset arviointiperusteet, jotka koskevat pk-yrityksille myönnettävien lainojen kelpoisuutta saada takaus pk-yritysten takausjärjestelmän kautta, määritellään tapauskohtaisesti kunkin välittäjän kohdalla niiden takausohjelmien osana, joissa ne jo toimivat. Tavoitteena on tavoittaa mahdollisimman monta pk-yritystä. Näiden sääntöjen on vastattava kyseisen alueen markkinaolosuhteita ja -käytäntöjä. Takauksilla ja vastatakauksilla katetaan pääosassa alle sadan työntekijän pk-yrityksille myönnettyjä lainoja. Erityistä huomiota kiinnitetään aineettoman käyttöomaisuuden rahoitukseen tarkoitettuun lainanantoon. 4. EIR:n takaukset EIR:n myöntämät takaukset koskevat yksittäisiä lainoja tietyssä lainakannassa, joka voi olla olemassa oleva lainakanta silloin, kun takuun myöntäminen johtaa pk-yrityksille tapahtuvan lainanannon lisääntymiseen, tai lainakanta, joka perustetaan tietyn ajanjakson kuluessa. EIR:n myöntämät takaukset kattavat osan perustana olevaan lainakantaan liittyvistä luottoriskeistä sekä kyseisen rahoituksen välittäjän kanssa jaetusta riskistä. 5. EIR:n yhteenlaskettujen tappioiden enimmäismäärä EIR:n velvollisuus maksaa osuus lainatappioista välittäjälle jatkuu, kunnes tietyn lainakannan tappioiden kattamiseksi suoritettujen maksujen yhteenlaskettu määrä, josta on vähennetty vastaavien takaisin perittyjen tappioiden yhteenlaskettu määrä, saavuttaa ennakolta sovitun määrän, minkä jälkeen EIR:n takaus peruutetaan ilman eri toimenpiteitä. 6. EIR:n ja välittäjien tasavertaisuus EIR:n myöntämät takaukset ovat tavallisesti tasavertaisia välittäjän myöntämien takauksien tai soveltuvissa tapauksissa lainojen kanssa. 7. Sijoitustili EIR:on perustetaan sijoitustili, jolla järjestelmää tukevat talousarvion määrärahat pidetään. Tämä tili on korollinen, ja saadut korot lisätään järjestelmän määrärahoihin. 8. EIR:n oikeus nostaa varoja sijoitustililtä EIR:lla on oikeus veloittaa sijoitustililtä maksuja, joilla se hoitaa takausjärjestelmän mukaisten yhteenlaskettujen tappioiden enimmäismäärään liittyvät velvoitteensa sekä, komission hyväksynnän saatuaan, mitä tahansa muita hyväksyttäviä kustannuksia, esimerkiksi hallintopalkkioita, hyväksyttäviä oikeudellisia palkkioita sekä järjestelmän tiedotusmenoja. 9. Sijoitustilille maksettavat takaisin perityt tappiot Sijoitustilille hyvitetään kaikki sellaisista luottotappioista takaisin perityt varat, joiden takaukset on jouduttu maksamaan tililtä. 10. Järjestelmän kesto Pk-yrityksille myönnettävien yksittäisten takauksien kestoksi on suunniteltu 5-10 vuotta. Jos sijoitustilillä on riittävästi varoja, EIR tekee uusia takaussitoumuksia enintään neljän vuoden ajan järjestelmän hyväksymispäivästä. Kaikki sijoitustilillä jäljellä olevien takauksien päättymisajankohtana olevat suorittamattomat määrät palautuvat yhteisön talousarvioon. 11. Tilintarkastustuomioistuin On toteutettava tarvittavat järjestelyt, jotta Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa suoritettujen maksujen oikeellisuuden.