ROMANIA: LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA KUMPPANUUS (98/C 202/08)

1. JOHDANTO

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio suositti heinäkuussa 1997 neuvostolle antamassaan lausunnossa, että liittymisneuvottelut olisi aloitettava Romanian kanssa heti, kun se on edistynyt riittävästi Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien edellytysten täyttämisessä. Tämä suositus perustuu lausunnossa olleeseen arviointiin, jonka perusteella komissio katsoo, että i) Romania on lähellä vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen suojelua koskevien poliittisten perusteiden täyttämistä, ii) Romania on edistynyt huomattavasti markkinatalouteen siirtymisessä, mutta sillä olisi suuria vaikeuksia selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä ja iii) edistymisestä huolimatta Romania ei ole saattanut yhteisön säännöstön olennaisia osia osaksi kansallista lainsäädäntöään eikä ottanut niitä käyttöön. Tämän vuoksi on epävarmaa, kykenisikö Romania vastaamaan jäsenyyden asettamista velvoitteista keskipitkällä aikavälillä, ja lisäksi huomattavat hallinnolliset uudistukset ovat välttämättömiä, jotta Romania voisi saattaa voimaan ja soveltaa yhteisön säännöstöä.

Eurooppa-sopimus säilyy Euroopan unionin ja Romanian välisten suhteiden perustana. Liittymistä valmistelevaa strategiaa kuitenkin vahvistetaan, jotta apua voidaan suunnata kunkin hakijamaan erityisiin tarpeisiin lausunnossa todettujen erityisten ongelmien ratkaisemisen tukemiseksi. Komissio toteaa Agenda 2000 -asiakirjassa: "Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla on kaksi päätavoitetta. Ensimmäisenä tavoitteena on yhdistää unionin tarjoamat eri tukimuodot yksiin puitteisiin osaksi liittymistä valmistelevaa kumppanuutta ja työskennellä näissä puitteissa hakijamaiden kanssa selkeästi määriteltyjen jäsenyyttä valmistelevien ohjelmien pohjalta, joihin sisältyy hakijoiden sitoutuminen erityisesti ensisijaisiin tavoitteisiin ja niiden toteuttamisaikatauluun. Toisena päätavoitteena on perehdyttää hakijamaat unionin politiikkoihin ja menettelytapoihin antamalla niille mahdollisuus osallistua yhteisön ohjelmiin".

Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on olennainen osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, ja sillä otetaan käyttöön kaikki hakijamaille suunnattavat apumuodot yksiin puitteisiin yhdistettyinä. Komissio on tehnyt päätöksen tästä liittymistä valmistelevasta kumppanuudesta kuultuaan Romaniaa ja noudattaen neuvoston vahvistamia periaatteita, ensisijaisia tavoitteita, välivaiheen tavoitteita ja edellytyksiä.

2. TAVOITTEET

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission lausunnossa Romanian hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi. Lisäksi kehykseen on tarkoitus sisällyttää näiden ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanemisen avustamiseksi Romanialle myönnettävissä olevat rahavarat sekä kyseiseen apuun liittyvät edellytykset. Liittymistä valmisteleva kumppanuus tarjoaa kehyksen useille politiikan välineille, joita käytetään jäsenyyttä hakeneiden maiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jonka Romanian on määrä hyväksyä, sekä talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteinen arviointi, sopimus järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan sekä sisämarkkinoiden yleiset ohjeet. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne pannaan täytäntöön erityistä menettelyä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet ovat kumppanuuden mukaisia.

3. PERIAATTEET

Kunkin jäsenyyttä hakeneen maan osalta määritetyt keskeisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät maiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että:

- hakijamaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen;

- hakijamaassa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa;

- hakijamaa pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan lukien poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.

Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti hakijamaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhteisön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen, ja Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on välttämätöntä, mutta yksinään riittämätöntä; on tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan.

4. ENSISIJAISET TAVOITTEET JA VÄLIVAIHEEN TAVOITTEET

Komission lausunnoissa ja niitä koskevassa neuvoston tarkastelussa on tuotu esiin sellaisten toimien laajuus, jotka hakijamaiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla valmistautuakseen unioniin liittymiseen. Kyseisissä lausunnoissa ja tarkastelussa katsottiin, että mikään näistä maista ei täytä tällä hetkellä kokonaan kaikkia Kööpenhaminassa vahvistettuja edellytyksiä. Tämä tilanne edellyttää välivaiheen tavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin kuhunkin on liityttävä asianomaisten maiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet. Näiden tavoitteiden saavuttamisesta riippuu hakijamaille myönnettävän avun määrä sekä jo joidenkin maiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden hakijamaiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistäminen. Ensisijaiset tavoitteet ja välivaiheen tavoitteet on jaettu kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty Romanian realistisia mahdollisuuksia toteuttaa tavoitteet tai edistyä niiden toteuttamisessa pitkälle vuoden 1998 loppuun mennessä. Koska aika on lyhyt ja ottaen huomioon tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava hallinnollinen toimintavalmius lyhyen aikavälin tavoitteiden lukumäärä on pieni. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteuttaminen voi alkaa ja sen olisi alettava jo vuoden 1998 aikana.

Romaniaa pyydetään laatimaan maaliskuun loppuun mennessä yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jossa olisi vahvistettava aikataulu näiden ensisijaisten tavoitteiden ja välivaiheen tavoitteiden toteuttamiseksi sekä mainittava mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan tarvittavien henkilöstön ja rahavarojen määrä.

Liittymistä valmisteleva kumppanuus merkitsee sitä, että Romanian on huolehdittava kaikista lausunnossa mainituista asioista, joista esitetään tiivistelmä liitteessä. Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perusteiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaansaattamista ja täytäntöönpanoa.

Komission lausunnon ja sitä koskevan neuvoston tarkastelun perusteella Romanialle on määritetty jäljempänä esitetyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välivaiheen tavoitteet.

4.1. Lyhyen aikavälin tavoitteet (1998)

- Talouden uudistaminen: keskipitkän aikavälin talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden vahvistaminen ja yhteinen arvionti Eurooppa-sopimuksen yhteydessä; hallituksen talousuudistusohjelman tyydyttävä edistyminen, mukaan lukien kahden pankin yksityistäminen, useimpien régie autonome -muotoisten yhtiöiden muuttaminen liikelaitoksiksi, ulkomaisten sijoitusten järjestelmän tehokas täytäntöönpano; useiden suurten, valtion omistamien teollisuuslaitosten (esim. hiili- ja teräsalat) ja maatalouslaitosten rakennemuutos/yksityistäminen (erityisesti tappioita ja maksurästejä pienentämällä); kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa tehtyjen sopimusten täytäntöönpanon jatkaminen.

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: virkamieslainsäädännön luonnoksen hyväksyminen ja edistyminen julkishallinnon uudistamisessa; kasviensuojelua ja eläinlääkintää koskevat tarkastukset erityisesti ulkorajoilla olevilla toimipaikoilla; rahoitusala (pankki- ja rahoituspalvelualojen sekä pääomamarkkinoiden valvontaelinten lujittaminen); tulli; varainhoidon valvonta- ja tilintarkastusjärjestelmien lujittaminen; kilpailupolitiikka; trustien vastaiset elimet ja valtionavun valvontaelimet; ympäristö; alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden luomisen aloittaminen.

- Sisämarkkinat: mukaan lukien pankkialan ja pääomamarkkinoiden rakennemuutos; yhtiölainsäädännön uudistamisen päätökseen saattaminen, mukaan lukien toimenpiteet yritysten kehittämisen sekä pienten ja keskisuurten yritysten edistämiseksi; ulkomaiset suorat sijoitukset; välillisen verotuksen yhdenmukaistaminen ja sen soveltamisen tehostaminen; julkisten hankintojen yhdenmukaistaminen, valtionapua koskevan lainsäädännön antaminen ja valtionavun ensimmäisen vaiheen määritys; standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten perustaminen.

- Oikeus- ja sisäasiat: erityisesti lisätoimet korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumista koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; rajavalvonnan parantaminen.

- Ympäristö: puitelainsäädännön ja horisontaalisen lainsäädännön saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä jatkaminen, yksityiskohtaisten lähentämisohjelmien ja yksittäisiin toimiin liittyvien täytäntöönpanostrategioiden laatiminen ja täytäntöönpano; näiden ohjelmien ja strategioiden suunnittelu ja täytäntöönpanon aloittaminen.

4.2. Keskipitkän aikavälin tavoitteet

- Poliittiset edellytykset: lastensuojelun uudistusten jatkaminen; lisäpyrkimykset romaniväestön yhtäläisen aseman turvaamiseksi; yksilönvapauden suojaaminen; tuomioistuinten toiminnan parantaminen.

- Talouden uudistaminen: erityistä huomiota olisi kiinnitettävä perustan luomiseksi tuottavuuden kestävälle kasvulle ja valtionyhtiöiden, mukaan lukien pankit, rakennemuutoksen/yksityistämisen jatkamiseksi.

- Talouspolitiikka: talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteisen arvioinnin säännöllinen tarkastelu Eurooppa-sopimuksen yhteydessä, minkä tavoitteena on Kööpenhaminassa vahvistettujen, unionin jäsenyyttä koskevien edellytysten täyttäminen ja yhteisön säännöstön käyttöönotto talous- ja rahapolitiikan alalla (talouspolitiikan yhteensovittaminen, lähentymisohjelmien esittäminen, liiallisten alijäämien välttäminen); vaikka Romanian ei oleteta ottavan käyttöön euroa heti unioniin liityttyään, sen odotetaan harjoittavan politiikkaa, jonka tavoitteena on tosiasiallinen lähentyminen unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti sekä nimellinen lähentyminen, joka mahdollistaa lopullisena tavoitteena euron käyttöönoton.

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: erityisesti laaja-alaisen julkishallinnon uudistusohjelman täytäntöönpano; huomattavia ponnistuksia julkishallinnon, mukaan lukien kilpailuviranomaiset, parantamiseksi; sisäisen varainhoidon valvonnan lujittaminen; tuomioistuinjärjestelmän toiminnan parantaminen; yhteisön lainsäädäntöä ja sen soveltamista koskevan koulutuksen järjestäminen tuomioistuimille; oikeus- ja sisäasioiden instituutioiden lujittaminen (riittävän ja tarpeeksi koulutetun henkilöstön varmistaminen erityisesti poliisivoimissa, rajavartiostossa, ministeriöissä ja tuomioistuimissa); tulli- ja verohallintojen uudistaminen yhteisön säännöstön soveltamisvalmiuden varmistamiseksi sekä elintarvikevalvonnan hallinnon lujittaminen; ydinvalvontaviranomaisen lujittaminen.

- Sisämarkkinat: yritysten kehittämisen edistäminen, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset; yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstöön nähden televiestinnän, kuluttajansuojan ja sisäisten energiamarkkinoiden aloilla; audiovisuaalipolitiikka; henkisen omaisuuden säännösten täytäntöönpano; vakuutusala; kilpailupolitiikka, erityisesti kilpailulainsäädännön tehokas täytäntöönpano; standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten lujittaminen; markkinoiden valvontajärjestelmä perustaminen; teollisuustuotteiden teknisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen.

- Oikeus- ja sisäasiat: rajavalvontajärjestelmien parantaminen; valmiudet käsitellä turvapaikka- ja siirtolaisasioita; järjestäytyneen rikollisuuden (erityisesti rahanpesu, huumeet ja ihmiskauppa) ja korruption torjunta; viisumimenettelyjen yhdenmukaistaminen unionin käytännön mukaiseksi ja kansainvälisiin sopimuksiin liittyvän yhdenmukaistamisen päätökseen saattaminen ottaen erityisesti huomioon Schengenin sopimusten määräysten soveltaminen.

- Maatalous: mukaan lukien maarekisterin ja toimivien maamarkkinoiden perustaminen; yhdenmukaistaminen yhteisön maataloussäännöstöön nähden (mukaan lukien eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevat asiat sekä erityisesti ulkorajoilla suoritettavat tarkastukset); huomion kiinnittäminen maatalouden ympäristöasioihin ja biologiseen monimuotoisuuteen; yhteisön maatalouspolitiikan täytäntöönpanovalmiuden kehittäminen erityisesti hallinnon perusjärjestelmien ja hallintorakenteiden osalta maatalouden markkinoiden valvomiseksi sekä rakennetoimenpiteiden ja maaseudun kehittämistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevien vaatimusten käyttöönotto ja täytäntöönpano; tiettyjen elintarvikkeiden jalostuslaitosten sekä testaus- ja analysointilaitosten toiminnan parantaminen; maatalouselintarvikealan rakenneuudistus.

- Kalastus: yhteisen kalastuspolitiikan voimaansaattamis- ja täytäntöönpanovalmiuksien kehittäminen.

- Liikenne: lisäpyrkimykset yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstöön nähden erityisesti meri-, rautatie- ja maantiekuljetusten (turvallisuussäännöt ja verotus) aloilla sekä tarpeelliset, liikenteen infrastruktuuriin suuntautuvat investoinnit Euroopan laajuisten verkkojen laajentamiseksi.

- Työllisyys ja sosiaalikysymykset: sopivien työmarkkinarakenteiden kehittäminen ja työllisyyspolitiikan yhteinen tarkastelu valmistautumiseksi osallistumaan unionin yhteensovittamiseen; työvoima-, työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön yhteensovittaminen sekä täytäntöönpanojärjestelmien kehittäminen; erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan kehysdirektiivin säännösten antaminen varhaisessa vaiheessa; naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien voimaan saattaminen; aktiivisen ja itsenäisen sosiaalisen vuoropuhelun kehittäminen edelleen; sosiaaliturvan kehittäminen edelleen; naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien voimaan saattaminen; sitoutuminen saattamaan kansanterveyden vaatimukset unionin vaatimusten mukaisiksi.

- Ympäristö: valvonta- ja täytäntöönpanorakenteiden sekä -valmiuksien kehittäminen; yksittäisiä säädöksiä koskevien lähentämisohjelmien jatkuva suunnittelu ja täytäntöönpano; erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota ilma- ja vesialoihin; ympäristönsuojeluvaatimukset ja kestävän kehityksen tarve on otettava huomioon kansallisia alakohtaisia politiikkoja laadittaessa ja täytäntöönpantaessa.

- Aluepolitiikka ja yhteenkuuluvuus: oikeusperustan käyttöönoton päätökseen saattaminen; hallinnollisten rakenteiden ja talousarviomenettelyjen kehittäminen; rahoitus välineiden ja valvontajärjestelmien lujittaminen, jotta Romania voi osallistua unionin rakenneohjelmiin siihen liityttyään.

5. YHTEISÖN TEKNISEN AVUN JA RAHOITUSAVUN TÄRKEIMMÄT VÄLINEET

5.1. Rahavarojen ohjelmointi

Vuosille 1995-1997 myönnetyt Phare-ohjelman määrärahat olivat yhteensä 284 miljoonaa ecua. Edellyttäen, että Phare-ohjelman talousarvio hyväksytään jäljellä olevan ajanjakson osalta, komissio vahvistaa määrärahat vuosille 1998 ja 1999. Romaniaa voidaan lisäksi tukea vuodelle 1998 suunnitellun ns. catch-up-välineen avulla, jolla voidaan rahoittaa yksityistämiseen, rakenneuudistukseen, ulkomaisten suorien sijoitusten edistämiseen ja korruption torjuntaan liittyviä hankkeita. Rahoitusehdotukset esitetään Phare-ohjelman hallintokomitealle asetuksen (ETY) N:o 3906/89 mukaisesti. Jäsenyyttä hakeneiden maiden osallistumista yhteisrahoitukseen edellytetään järjestelmällisesti kaikissa investointihankkeissa. Komissio toimii Romanian, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä valmisteleviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi. Vuodesta 2000 alkaen annettava rahoitusapu sisältää maataloudelle annettavan avun ja rakennevälineen, joilla asetetaan koheesiorahastoa vastaavat toimenpiteet etusijalle. Romania saa lisäksi rahoitusta suoraan yhteisön säännöstöön liittyvistä monikansallisista ohjelmista.

Phare-ohjelma on vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein rahoitusväline. Phare-ohjelman ensisijaisena tavoitteena on auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maita valmistautumaan unioniin liittymiseen keskittämällä avunanto yhteisön säännöstön käyttöönottoon ja erityisesti liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa määriteltyihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Komissio allekirjoittaa Romanian kanssa vuosittain rahoituspöytäkirjan, jossa Romania sitoutuu täyttämään tässä liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määritellyt eri tavoitteet ja komissio sitoutuu osallistumaan niiden toteuttamisen rahoittamiseen. Yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnissa otetaan huomioon ensisijaiset tavoitteet ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman aikataulu.

Lisäksi rahoitusavun myöntäminen on tiiviisti sidoksissa Romanian hallituksen yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa tekemien sitoumusten noudattamiseen. Tiettyjä liittymistä valmistelevia toimia voidaan lujittaa jo nyt (esim. instituutioiden rakentamisen tukeminen), mutta muut, kuten esimerkiksi ympäristöön ja ydinturvaan liittyvien yhteisön säännöstön vaatimusten täyttämiseksi suunniteltujen merkittävimpien investointihankkeiden rahoitus on ohjelmoitava viiden tai kuuden vuoden ajanjaksolle.

Phare-apua kanavoidaan vuodesta 1998 alkaen seuraavien toimien avulla:

- Instituutioiden rakentaminen (noin 30 prosenttia), johon sisältyvät demokraattisten instituutioiden, oikeusvaltion, julkishallinnon ja kaikkien julkisista palveluista vastaavien laitosten lujittaminen, jotta voidaan perustaa tarvittavat institutionaaliset ja hallinnolliset rakenteet sekä kouluttaa yhteisön säännöstön soveltamisen edellyttämä henkilöstö. Instituutioiden rakentamisen tukeminen tapahtuu käytännössä muun muassa koulutuksen ja teknisen avun muodossa sekä Romanian ja jäsenvaltioiden vastaavien laitosten ja hallintojen välisen kummitoiminnan (twinning) avulla. Alussa tämä kummitoiminta keskittyy ensisijaisiin aloihin kuten rahoitukseen, maatalouteen, ympäristöön sekä oikeus- ja sisäasioihin.

- Investointien tukeminen (noin 70 prosenttia), jonka tavoitteena on mahdollistaa tarvittavat investoinnit Romanian infrastruktuurin mukauttamiseksi yhteisön säännöstön mukaiseksi. Tämä tuki keskittyy i) rakenteellisiin toimiin, johon sisältyvät erityisesti maatalouden rakenneuudistus, alueellinen kehittäminen sekä investoinnit inhimilliseen ja henkiseen pääomaan ja johon voisivat sisältyä Phare-määrärahat tutkimuksen ja teknologisen kehityksen puiteohjelmiin osallistumiseksi, ii) yhteisön vaatimusten noudattamiseen erityisesti ympäristön, maatalouden, teollisuuden, työturvallisuuden ja -terveyden, liikenteen ja televiestinnän aloilla, iii) laaja-alaisen infrastruktuurin (1) yhteisrahoitukseen ja iv) pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiseen (2).

5.2. Kansainvälisten rahoituslaitosten tehtävät

Liittymistä valmisteleva kumppanuus antaa uutta voimaa ja uuden keskittymiskohteen Romanian ja kansainvälisten rahoituslaitosten väliselle yhteistyölle. Liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä käytettäviksi tarjotut avustusvarat toimivat alkupääomana ja katalysaattorina kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saataville kehittämisrahoituksen suuremmille määrille. Komissio kehittää tätä toimintaa yhdessä hakijamaiden, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä edeltäviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi.

Vuodet 1997-1999 kattavan uuden lainanantovaltuutuksen mukaisesti EIP voi rahoittaa Keski- ja Itä-Euroopan maita 3 520 miljoonalla eculla. Vuoden 1998 alkupuolella EIP:n hallintoneuvoston hyväksymällä liittymistä valmistelevalla välineellä korotetaan tätä määrää 7 miljardiin ecuun. EIP:n lainoja käytetään liittymisprosessin helpottamiseksi kaikilla aloilla, joille EIP myöntää rahoitusta.

6. EDELLYTYKSET

Yhteisön avun edellytyksenä on, että Romania noudattaa Eurooppa-sopimuksen mukaisia sitoumuksiaan, jatkaa toimia Kööpenhaminassa vahvistettujen edellytysten täyttämiseksi ja edistyy tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanossa. Näiden yleisten edellytysten noudattamatta jättäminen saattaa johtaa neuvoston päätöksen antamiseen rahoitusavun keskeyttämisestä 16. maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 4 artiklan nojalla.

7. LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAN AVUN TÄYTÄNTÖÖNPANO

Romanialle annettavan rahoitusavun myöntämisen edellytyksenä on Romanian ehdottamien hankkeiden toteuttamiskelpoisuus, jotta ne voidaan sisällyttää rahoituspöytäkirjaan. Jos hankkeista on järjestettävä tarjouskilpailu, komissio rahoittaa ainoastaan hankkeita, jotka ovat valmiita tarjouskilpailumenettelyyn rahoituspöytäkirjaa allekirjoitettaessa. Lisäksi samaa alaa koskevista aikaisemmista tai jo olemassa olevista sitoumuksista on oltava sovittu kokonaisuudessaan tai niistä on oltava sopimassa parhaillaan. Tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi rahoitettavat hankkeet eivät saa olla periaatteessa 2:ta tai 3:a miljoonaa ecua pienempiä erityisesti infrastruktuurihankkeiden tapauksessa. Jos nämä periaatteet johtavat tilanteeseen, jossa Romania ei pysty käyttämään sille osoitettua koko ohjeellista määrärahaa, määrärahaa pienennetään asianmukaisesti. Ohjeellisen ja lopullisen määrärahan erotus siirretään horisontaaliseen pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja/tai laaja-alaista infrastruktuuria koskevaan välineeseen. Tästä määrästä ei makseta myöhempiä suorituksia.

Romanian hallitusta pyydetään ottamaan käyttöön täytäntöönpanorakenne, jolla varmistetaan yhdenmukaisuus ja täydentävyys kaikkiin Euroopan unionin rahoitusavun muotoihin ja kansallisiin varoihin nähden. Kansallinen koordinoija vastaa yleisen liittymisprosessin ja yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnin välisestä tiiviistä yhteydestä.

Romanian hallitus perustaa vuoden 1998 aikana (mieluimmin valtiovarainministeriön yhteyteen) kansallisen rahaston investointien edistämistä ja instituutioiden rakentamista varten. Kyseisen rahaston toiminnasta vastaa kansallinen valtuuttava viranomainen. Kansallinen rahasto vastaa keskusyksikkönä, jonka kautta Phare-varat ja muiden yhteisön rahoitusavun muotojen varat ohjataan, näiden varojen hallinnosta hajautetussa täytäntöönpanossa avoimuuden lisäämiseksi ja varojen hajaantumisen vähentämiseksi. Sillä on kokonaisvastuu varojen hallinnosta, mukaan lukien rahoituspöytäkirjan määräysten noudattaminen, ja sillä on velvollisuus antaa selvitys varojen käytöstä komissiolle. Rahasto myös varmistaa rahoituspöytäkirjassa tarkoitettujen kansallisten ja muiden yhteisrahoitukseen sisältyvien varojen liikkuvuuden ja valvoo niitä. Kansallisen rahaston yksityiskohtaisista tehtävistä ja vastuualueista määrätään erillisessä rahoituspöytäkirjassa.

Komissio harjoittaa yhteistyössä Romanian hallituksen kanssa rahoitusavun täytäntöönpanon hajauttamista edistävää politiikkaa Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetuksen, ja erityisesti sen 105 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja edellyttäen että tietyt edellytykset täyttyvät. Tämän tarkoituksena on luoda asetettujen rajojen mukaisesti asteittain komission ja Romanian välinen suhde, jossa vastuu jaetaan rakennerahastojen täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden välillä vallitsevan suhteen periaatteiden mukaisesti.

Tässä yhteydessä komissio voi Romanian sitä pyytäessä tutkia mahdollisuutta soveltaa Phare-hankkeiden tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyissä kansallisia hankintamenettelyjä erityisesti investointien alalla. Komissio tekee päätöksen asiassa sen tutkittua muun muassa Romanian hankintalainsäädännön yhdenmukaisuutta yhteisön julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja yhteisön varainhoitoasetuksen perussäännöksiin nähden, mukaan lukien syrjimätön osallistuminen tarjouskilpailuihin ja 118 artiklan säännökset. Komissio päättää kansallisten hankintasääntöjen soveltamisesta tapauskohtaisesti, mikä vahvistetaan erillisellä rahoituspöytäkirjalla.

Ohjelman täytäntöönpanon valvonta tapahtuu yhdessä komission kanssa erillisissä rahoituspöytäkirjoissa vahvistettua menettelyä noudattaen. Phare-ohjelman mukaisen avun täytäntöönpanon tehokkaan valvonnan varmistamiseksi kuhunkin Phare-ohjelmaan sisältyvät määrällisesti ilmaistut fyysiset ja rahoitukselliset tavoitteet, jotka esitetään yksityiskohtaisesti rahoituspöytäkirjassa. Toimien tehokkuuden ja asetettujen tavoitteiden toteutumisen arvioimiseksi kaikille Phare-ohjelmasta rahoitetuille toimille suoritetaan jälkiarviointi.

8. VALVONTA

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanoa valvotaan Eurooppa-sopimuksen yhteydessä. Valvominen aloitetaan vuonna 1998, ennen kuin komissio antaa neuvostolle ensimmäisen säännöllisin väliajoin annettavan kertomuksensa, jossa arvioidaan Romanian edistymistä, mukaan lukien liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpano.

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asianomaisia osa-alueita käsitellään osa-alueesta vastaavassa alakomiteassa. Assosiaatiokomitea käsittelee ensisijaisiin tavoitteisiin ja välivaiheen tavoitteisiin liittyvää yleistä kehitystä, edistymistä ja ongelmia sekä alakomiteoiden sille käsiteltäviksi toimittamia erityisiä kysymyksiä. Assosiaatiokomitea raportoi assosiaationeuvostolle liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanosta.

Phare-ohjelman hallintokomitea varmistaa, että rahoituspäätökset ovat liittymistä valmistelevan kumppanuuden mukaisia.

Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta muutetaan tarvittaessa 16 päivänä maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti. Komissio ehdottaa, että tätä kumppanuutta tarkastellaan ennen vuoden 1999 loppua ja säännöllisin väliajoin sen jälkeen. Näissä tarkasteluissa arvioidaan tarvetta tarkentaa välivaiheen tavoitteita sen perusteella, kuinka Romania on edistynyt tämän kumppanuuden mukaisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.

(1) Investointihankkeissa Romanian edellytetään noudattavan täydentävyyden periaatetta osallistumalla vähintään 25 prosentin rahoitusosuudella yhteisesti rahoitettuihin hankkeisiin.

(2) Pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten on käytettävissä horisontaalinen väline pienille yrityksille tarkoitettujen investointipääomien puutteen korjaamiseksi.

LIITE

Romanian on käsiteltävä kaikkia lausunnossa mainittuja asioita. Tässä liitteessä esitetään tiivistelmänomainen luettelo näistä kysymyksistä toimenpidesuosituksina. Ne luetellaan siinä järjestyksessä kuin ne esiintyvät lausunnossa, eikä niitä näin ollen ole asetettu tärkeys- tai kiireellisyysjärjestykseen. Ensisijaiset toimintatavoitteet on kunkin hakijamaan osalta esitetty itse liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyvinä ensisijaisina tavoitteina ja välivaiheen tavoitteina.

1. Poliittiset arviointiperusteet

Romanian olisi kiinnitettävä jatkuvasti huomiota laillisuusperiaatteen noudattamiseen valtiokoneiston kaikilla tasoilla.

Lisätoimenpiteitä tarvitaan korruption torjumiseksi, oikeuslaitoksen toiminnan parantamiseksi ja yksilön vapauksien suojelemiseksi poliisin ja salaisen palvelun toiminnalta tai oikeuskäsittelyn aikana.

Romanien asemaa on yhä parannettava ja lastensuojelua koskevia uudistuksia on toteutettava.

2. Taloudelliset arviointiperusteet

Taloudellisen tilanteen vakiinnuttamiseksi ja laajan, johdonmukaisen ja realistisen talousuudistusstrategian toteuttamiseksi on tehtävä jatkuvaa työtä. Talouden suuri rakennemuutos, jossa toteutetaan tervettä finanssipolitiikkaa ja jota tuetaan tällaista politiikkaa noudattamalla, on yhä tarpeen. Suurten valtionyhtiöiden yksityistämistä ja rakenneuudistusta on nopeutettava. Hintojen, erityisesti energian hintojen, vapauttaminen on saatava päätökseen. Epävarmuus omistusoikeuksista ja maakauppojen esteet olisi poistettava nopeasti.

Erityisesti on kiinnitettävä huomiota rahoitusalan rakenneuudistukseen eli valtion omistamien pankkien yksityistämiseen, rahoitusmarkkinoiden vakiinnuttamiseen ja tehokkaiden sääntelymekanismien perustamiseen. Maataloudessa uudistuksia tarvitaan tehokkuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi.

3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet

3.1. Rajattomat sisämarkkinat

Neljä vapautta

Yleinen toimintaympäristö - Romanian on yleensä tehostettava toimiaan, jotta maan lainsäädäntö saataisiin vastaamaan yhteisön lainsäädäntöä. On toteutettava julkisia hankintoja koskevia lainsäädäntöuudistuksia, saatettava tietosuojaa koskevan lainsäädännön antaminen päätöksen ja lujitettava teollis- ja tekijänoikeuksien valvontamekanismeja.

Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Puitelait, joiden avulla Romania voi omaksua Euroopan unionin järjestelmän perusperiaatteet, on saatava vahvistettua entistä nopeammin. On pantava täytäntöön teollisuustuotteita koskevat puitelait ja perustettava riippumattomat perusrakenteet standardointia ja vaatimustenmukaisuuden arviointia varten. Lisäksi on yhdenmukaistettava alakohtainen lainsäädäntö ja luotava markkinoiden seurantajärjestelmä.

Pääomien vapaa liikkuvuus - Ulkomaisia suoria sijoituksia koskevaa sääntelyä ja hallintoa on yksinkertaistettava ja tuettava parantamalla yleensä hallinnon, oikeuslaitoksen ja kansantalouden rakenteita. Rahoitusjärjestelmän rakeenteellisen heikkouden vahvistamista on nopeutettava.

Palvelujen vapaa liikkuvuus - Romanian on toteutettava lisätoimenpiteitä pankkivalvonnassa ja rahanpesun torjunnassa sekä rajoitettava luottolaitosten luottoriskejä. Heikon pankkialan vakauttamisessa valtion omistamien pankkien yksityistäminen on ratkaisevaa. Romanian keskuspankin riippumattomuutta ja valvontakykyä on vahvistettava. Arvopaperimarkkinat ovat vielä alkuvaiheessaan ja lakiuudistusta on tehostettava. Lisäksi markkinoiden valvontaviranomaisten asemaa on lujitettava. Vakuutuslainsäädäntö on annettava, ja siihen liittyvät täytäntöönpano- ja valvontamekanismit on luotava.

Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Ammattipätevyyden vastavuoroista tunnustamista koskevaa lainsäädäntöä on yhdenmukaistettava ja siihen liittyviä täytäntöönpanorakenteita on perustettava entistä tehokkaammin. Lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseksi tarvittavien lainsäädäntö- ja täytäntöönpanotoimien varmistamiseksi.

Kilpailu

Kilpailulainsäädännön tehokasta täytäntöönpanoa on edistettävä. Kaikista nykyisistä valtiontuista on laadittava laaja luettelo, jota on säännöllisesti päivitettävä yhteisön käytäntöjen mukaisesti. On luotava kansallinen valtiontukia koskeva sääntelyjärjestelmä, jota sovelletaan valtiontukien valvontaan ja myöntämiseen. Kaikki nykyiset tukitoimet on tarkastettava, ja toimia, jotka eivät ole Eurooppa-sopimuksen mukaisia, on muutettava tai ne on lopetettava. Uusia tukitoimia on seurattava järjestelmällisesti. Jotkin yhteisön säännöstön vastaiset yksinoikeudet ja valtion monopolit on asteittain mukautettava yhteisön säännöksiin ja/tai poistettava.

3.2. Innovaatiot

Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso

Koulutusjärjestelmän uudistamista on välttämätöntä jatkaa. Jotta kilpailukyky ja tuotannon laatu paranisivat, on kiinnitettävä erityistä huomiota korkea-asteen koulutukseen, oppisuunnitelmauudistukseen tehtäviin investointeihin, opettajien koulutukseen ja palkkaukseen, oppikirjoihin ja välineisiin.

Tutkimus ja teknologinen kehittäminen

On jatkettava työtä yrityksiin kohdistuvan tutkimus- ja kehitystoiminnan edistämiseksi, ja käytettävissä olevia määrärahoja on suunnattava entistä enemmän yksityisen sektorin toimintaan. Tavoitteena on nykyisen järjestelmän rationalisointi.

Televiestintä

Telealan politiikassa ja sääntelyssä tarvitaan huomattavia muutoksia, jotta ne vastaisivat EU:n direktiivien säännöksiä ja jotta varmistettaisiin sääntelyviranomaisen tuloksekas toiminta ja riippumattomuus. Samalla on huomattava, että yhteisön säännöstössä edellytetään nykyisin, että valtiot varmistavat ajanmukaisten puhelinpalvelujen saatavuuden kaikkialla kohtuulliseen hintaan. Tämän velvollisuuden täyttäminen vaatii huomattavia järjestelmäinvestointeja.

Audiovisuaalinen ala

Nykyiseen lainsäädäntöön tehtävät muutokset on saatava päätökseen. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota riippumattoman eurooppalaisen tuotannon edistämiseen ja joihinkin mainostamiseen tai sponsorointiin liittyviin sääntöihin.

3.3. Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset

Talous- ja rahaliitto

Kansantaloudessa olisi pyrittävä pitämään inflaatio ja korot alhaalla ja varmistamaan luottamus talouteen.

Verotus

Erityisiä toimenpiteitä tarvitaan verovapauden soveltamisalan ja ulkomaisille verovelvollisille suoritettavan ALV-palautusjärjestelmän osalta. Erot Romanian valmisteverojärjestelmän ja Euroopan unionin vaatimusten välillä on syytä panna merkille. Valmisteverojen alalla olisi erityistä huomiota kiinnitettävä varastojärjestelmän luomiseen väliaikaisen valmisteverottomuusjärjestelmän mukaisesti kuljetettavia tavaroita varten. Valmisteverojen rakenteet ja määrät on saatettava yhteisön mallin mukaisiksi. Valvontamenettelyjä on parannettava.

Tilastot

Toimia on toteutettava niiden puutteiden korjaamiseksi, joita esiintyy alakohtaisessa tilastoinnissa, kuten alueellisissa ja kotitalouksia, maataloutta sekä ympäristöä koskevissa tilastoissa. Lisäksi kansantalouden neljännesvuositilinpitoa ja rahoitustilinpitoa sekä yritys- ja maarekisterien laatua on parannettava.

3.4. Politiikat eri aloilla

Teollisuus

Kilpailukyvyn parantamiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla edistetään avoimia, kilpailuun perustuvia markkinoita ja Euroopan yhteisön teollisuuspolitiikan muodostavan välineistön omaksumista sekä markkinoiden toiminnan osalta (valmistevaatimukset ja markkinoille pääsy, kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) että teollisuuden sopeutumiskykyyn liittyvien toimien osalta (vakaa makrotaloudellinen ympäristö, teknologia, koulutus jne.). Joillakin aloilla, kuten elintarviketeollisuudessa sekä teräs-, kaivos- ja muussa raskaassa teollisuudessa on tarpeen jatkaa rakenneuudistusta.

Maatalous

On tehtävä huomattavasti työtä yhteisön säännöstön käyttöönottamiseksi jalostamattomia maataloustuotteita käsittelevässä ja maataloustuotteita elintarvikkeiksi jalostavassa teollisuudessa. Ensisijaisesti olisi huolehdittava eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskevien vaatimusten täytäntöönpanosta ja soveltamisesta. Lisäksi käsittelytilat ja -menetelmät olisi uudistettava niin, että ne täyttävät Euroopan yhteisön elintarvikehygienia- ja laatustandardit. Hallintorakenteita olisi vahvistettava, jotta varmistetaan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) välineiden todellinen täytäntöönpano ja soveltaminen. YMP:n välineitä ovat ulkomaankaupan järjestelyt ja niihin liittyvät maaseudun kehittämis- ja monipuolistamistoimet. Maatalouden ja maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden yksityistäminen olisi saatettava nopeasti päätökseen, ja toimia olisi toteutettava parantuneen tehokkuuden ja kilpailukyvyn tukemiseksi.

Kalastus

Kalastusalan hallintoa on vahvistettava yhteisen kalastuspolitiikan tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi erityisesti seuraavilla aloilla: kalavarojen säilyttäminen ja hoito, valvonta- ja tarkastusjärjestelmän soveltaminen, kalastus- ja vesiviljelyalan yhteisten markkinajärjestelyjen hallinto, kalastus- ja vesiviljelyalan rakennepolitiikan soveltaminen, kalastusalusrekisterin ylläpito, tilastotietojen keruu ja Euroopan unionin kalastukseen liittyvän ympäristönsuojelupolitiikan toteuttaminen.

Energia

Toimia on huomattavasti tehostettava lainsäädännön yhdenmukaistamisessa, monopoliaseman sääntelyssä, mukaan lukien tuonti ja vienti, energian hinnoittelussa, kiinteiden polttoaineiden alalla myönnettävän valtiontuen osalta ja hätätilanteisiin varautumisessa, mihin kuuluu pakollisten öljyvarastojen kokoaminen. Energia-alalla tarvitaan rationalisointia ja rahoitusta koskevaa avoimuutta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä energiatehokkuuteen ja ympäristöstandardeihin. Ydinturvallisuusstandardeja (erityisesti laitosten toimintaan liittyviä) olisi kehitettävä asianmukaisesti. Turvallisuudesta vastaavan viranomaisen riippumattomuutta olisi tuettava, ja jätteiden varastointiin olisi kehitettävä pitkän aikavälin ratkaisuja. Lisäksi olisi kehitettävä yleinen energiapolitiikka.

Liikenne

Toimenpiteisiin on ryhdyttävä Euroopan laajuisten verkkojen - erityisesti tärkeimmän tieverkon - parantamiseksi ja laajentamiseksi. Maanteiden tavaraliikenteen (tieliikenneturvallisuus, mitat ja painot, verotus), meriliikenteen (turvallisuus) ja lentoliikenteen aloilla on tehtävä työtä tarvittavien lakien antamiseksi ja niiden noudattamiseksi käytännön täytäntöönpanossa. Merikuljetukset ja maanteiden tavaraliikenne ovat ongelmallisia erityisesti turvallisuuden kannalta. Romanian olisi myös parannettava hallintorakenteitaan, joihin kuuluvat esimerkiksi turvallisuudesta vastaavat viranomaiset. Kansallisella tasolla olisi ryhdyttävä kehittämään erityisstrategioita liikenneinfrastruktuurin kehittämisen ja rahoituksen varmistamiseksi.

Pienet ja keskisuuret yritykset

Toimia on toteutettava pk-yrityksiä koskevan politiikan parantamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi sekä lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamiseksi, jotta niitä voitaisiin soveltaa entistä paremmin pk-yrityksiin. Tavoitteena on lisäksi lujittaa tukirakenteita ja lisätä pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta.

3.5. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset

Lainsäädäntöä on yhdenmukaistettava EU:n lainsäädännön vaatimusten kanssa kaikilla alueilla. Eniten työtä on tehtävä työterveyden ja -suojelun, kansanterveyden, työmarkkinoiden ja työllistämispolitiikan aloilla. Työsuojeluvalvontaa on tehostettava ja sosiaaliturvajärjestelmä on uudistettava rahoitusongelmien aiheuttamien rajoitusten mukaisesti. Hallintorakenteita on vahvistettava, jotta lainsäädäntö voidaan panna käytännössä täytäntöön.

Aluepolitiikka ja koheesio

Romanian on kehitettävä monipuolinen aluekehitystä koskeva rakenne, johon kuuluu politiikka, lainsäädäntö ja välineet. Lisäksi Romanian on kehitettävä hallinnollista kykyään EY:n varojen hoitoon ja yhtenäisen aluekehityspolitiikan toteuttamiseen yhteisön jäseneksi liityttyään. Nykyisten viranomaisten aluepolitiikkaan liittyviä tehtäviä ja vastuualueita on selkeytettävä.

3.6. Elämänlaatu ja ympäristö

Ympäristö

Romania on lähentänyt lainsäädäntöään yhteisön säännöstöön varsin vähän, joten työtä on tehtävä huomattavasti lähentämisen edistämiseksi. Hallinnollista kykyä on parannettava ympäristöasioiden huomioon ottamiseksi markkinataloudessa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ilmaa, jätteitä ja vettä koskevien kehysdirektiivien sekä ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annetun direktiivin (IPPC-direktiivi) saattamiseen nopeasti osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lisäksi olisi vahvistettava rahoitusstrategioita suuria investointeja vaativien vesi-, ilma- ja jätealan lainsäädäntöä varten.

Yleensä ottaen Romanian on asetettava ympäristöasiat entistä tärkeämpään asemaan, lisättävä huomattavasti niihin kohdistuvaa rahoitusta ja kehitettävä hallinnollista kykyään ja rahoittamismahdollisuuksiaan. Paljon työtä on tehtävä riittävän täytäntöönpano- ja soveltamisrakenteen kehittämiseksi. Yleistä tietoisuutta ympäristöasioista on lisättävä.

Kuluttajansuoja

Lainsäädäntöä on muutettava muun muassa hintojen ilmoittamisen, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuvan myynnin, etämyynnin, kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden, kohtuuttomien sopimusehtojen ja kulutusluottojen alueilla. Kuluttajansuojalainsäädännön soveltaminen käytännössä on varmistettava, ja tähän tarkoitukseen on varattava tarvittava rahoitus. On kehitettävä tehokas ja riippumaton kuluttajaliike, jota julkiset viranomaiset tukevat.

3.7. Oikeus- ja sisäasiat

Oikeus- ja sisäasioista vastaavien viranomaisten luotettavuutta käytännössä on parannettava. Kaikilla oikeus- ja sisäasioiden alueilla on saatava aikaan huomattavaa edistystä, mikä riippuu ratkaisevasti laajemmasta institutionaalisesta ja hallintouudistuksesta. Lainsäädännön alueella Romanian olisi ratifioitava tietosuojasopimus, allekirjoitettava rahanpesun torjunnasta tehdyt kansainväliset sopimukset, ratifioitava tärkeimmät huumeiden väärinkäyttöä koskevat sopimukset ja muutettava huumelainsäädäntönsä keskeistä sisältöä. Lisäksi Romanian olisi saatava uuden ulkomaalaislain säädäntötyö valmiiksi ja pyrittävä puuttumaan sen avulla erityisesti laittomaan maahanmuuttoon, pimeään työvoimaan, laittomien maahanmuuttajien karkottamiseen sekä oleskelulupajärjestelyjen tiukentamiseen. Niin ikään Romanian on ratifioitava tärkeimmät kansainväliset rikosoikeudelliset sopimukset, parannettava oikeudellista yhteistyötä EU-maiden kanssa ja liityttävä Luganon sopimukseen.

Turvapaikanhakijoiden asioita käsittelevään yksikköön on saatava asiantunteva henkilökunta ja toimintaan on annettava huomattavasti koulutusta. Rajavalvontajärjestelmää on parannettava ja rajavartiosto uudistettava. Huumeiden väärinkäytön torjuntaa ja saatavuuden vähentämistä koskevat toimintaperiaatteet ovat vasta alkuvaiheessa, ja niitä on kehitettävä. Työtä on tehtävä huomattavasti poliisivoimien ammattimaisuuden lisäämiseksi. Lisäksi on tehostettava toimia talous- ja rahoitusalalla esiintyvän järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi, johon kuuluu myös aseiden ja radioaktiivisten aineiden kauppa, väärennökset, autovarkaudet, laiton liiketoiminta ja ihmiskauppa.

Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että institutionaaliseen kehitykseen on käytettävissä tarvittavat voimavarat. Paljon työtä on tehtävä oikeus- ja sisäasioista vastaavien laitosten ja oikeuslaitoksen uudistusten jatkamiseksi.

3.8. Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka

Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet

Romanian on valmistauduttava soveltamaan liittymisestään alkaen yhteisön tekemiä erilaisia yhteistyö- ja suosituimmuussopimuksia, monen- ja kahdenvälisiä kauppapoliittisia sitoumuksia sekä yhteisön yksipuolisia kaupanpuolustuskeinoja.

Kehitysyhteistyö

Romanian on valmistauduttava soveltamaan liittymisestään alkaen Lomén yleissopimuksen kauppajärjestelyjä AKT-valtioihin ja osallistumaan yhdessä muiden jäsenvaltioiden kanssa Euroopan kehitysrahaston rahoitukseen.

Tulli

Tullilainsäädäntö on yhdenmukaistettava yhteisön lainsäädännön kanssa ja organisaatio ja henkilöstön tehtävät on saatettava nykyaikaisen tullihallinnon vaatimuksia vastaaviksi. Huomattavia toimia tarvitaan sen varmistamiseksi, jotta tulliviranomaiset tuntevat lainsäädännön perusteellisesti. Toimia on toteutettava niiden atk-järjestelmien käyttöönottamiseksi, joita täysi osallistuminen tulliliiton ja sisämarkkinoiden toimintaan edellyttää. Tulliviranomaisia on erityisesti pyrittävä valmistamaan siihen, että niiden on ryhdyttävä soveltamaan taloudellisesti vaikuttavia tullimenettelyjä, tullisuspensiojärjestelmää ja tariffikiintiöitä ja -kattoja. Strategisessa suunnittelussa on varauduttava vahvistamaan Romanian ja Euroopan unioniin liittymishetkellä kuulumattomien maiden välisellä ulkorajalla sijaitsevia tullitoimipaikkoja.

3.9. Varainhoitoa koskevat kysymykset

Tarpeelliset varainhoidon hallinnon ja valvonnan mekanismit on luotava, jotta yhteisön politiikkoja voidaan toteuttaa tyydyttävällä tavalla. On välttämätöntä tehostaa sisäisen varainhoidon valvontatehtäviä ja Romanian tilintarkastusviraston tehtävät olisi rajoitettava ulkoisten tarkastusten suorittamiseen. Olisi perustettava petostentorjunnasta keskitetysti vastaava elin. Nykyistä kirjanpito- ja tullijärjestelmää olisi muutettava omien varojen järjestelmän tehokkaan hallinnon varmistamiseksi. Kansantalouden tilinpidon luotettavuus on varmistettava, jotta Romanian BKTL-varat lasketaan oikein.

4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä

Jotta yhteisön säännöstö voidaan panna todella täytäntöön ja sitä voidaan käytännössä soveltaa, Romanian hallintorakenteiden vahvistamiseksi on toteutettava tärkeitä uudistuksia käytännöllisesti katsoen kaikilla EU:n kannalta merkityksellisillä aloilla. Erityisesti on tuettava niitä viranomaisia, jotka huolehtivat yhteisön vaatimusten oikeasta soveltamisesta sisämarkkinoihin. Lisäksi on tuettava tulliviranomaisten toimintaa. Uudistuksen onnistuminen edellyttää julkishallinnon viranomaisten asemaa koskevan lain antamista. Niin ikään olisi kehitettävä laaja julkishallinnon uudistusstrategia, jota uudistusprosessin ohjaamisesta vastaavien valtion virastojen olisi seurattava ja valvottava.

Sääntely- ja valvontaelimiä on vahvistettava seuraavilla aloilla: pankki- ja vakuutusala, valtiontuet, televiestintä, liikenneturvallisuus, standardit ja sertifiointi, työsuojeluvalvonta, verotus, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutarkastukset, elintarvikevalvonta, varainhoidon valvonta, ympäristö, kuluttajansuoja, rahanpesun torjunta, turvapaikan hakeminen ja maahanmuutto, rajavalvonta, poliisi ja oikeudellinen yhteistyö sekä julkisten menojen tehokas hallinto ja valvonta mukaan lukien petostentorjuntaa koskevat säännökset.

Toimia on tehostettava henkilöstön pätevyyden lisäämiseksi yhteisöön liittyvissä asioissa ja yleensä julkishallinnon tehtävien tehokkaassa hoidossa. Toimiin olisi kuuluttava laajan kansallisen koulutusstrategian kehittäminen ja kansallisen koulutuslaitoksen perustaminen julkishallinnon viranomaisten kouluttamiseksi.

Oikeusjärjestelmää on vahvistettava lisäämällä henkilöstön määrää, voimavaroja ja alan asiantuntemusta. Tuomareita on laajalti koulutettava EU-asioiden tuntemuksessa.