KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2011,

sähkön ja lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen määrittämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY soveltamiseksi ja komission päätöksen 2007/74/EY kumoamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 9523)

(2011/877/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon hyötylämmön tarpeeseen perustuvan sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämisestä sisämarkkinoilla ja direktiivin 92/42/ETY muuttamisesta 11 päivänä helmikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Komissio on tarkastellut uudelleen sähkön ja lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja ottaen huomioon jäsenvaltioiden toimittamat tiedot, jotka koskevat operatiivista käyttöä todellisissa olosuhteissa. Parhaan saatavilla olevan ja taloudellisesti perusteltavissa olevan teknologian kehitys uudelleentarkastelun kattamana ajanjaksona 2006–2011 osoittaa, että sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen osalta päätöksessä 2007/74/EY tehtyä erottelua yhteistuotantolaitoksen rakentamisvuoden mukaan ei tulisi enää soveltaa laitoksiin, jotka on rakennettu 1 päivänä tammikuuta 2006 tai sen jälkeen. Sen sijaan vuonna 2005 tai sitä ennen rakennettuihin laitoksiin olisi edelleen sovellettava rakentamisvuoden mukaan vaihtelevia viitearvoja, jotta voidaan ottaa huomioon parhaassa saatavilla olevassa ja taloudellisesti perusteltavissa olevassa teknologiassa havaittu kehitys. Lisäksi uudelleentarkastelussa todettiin tuoreiden kokemusten ja analyysin perusteella, että ilmasto-olosuhteisiin liittyviä korjauskertoimia olisi sovellettava edelleen. Myös verkossa vältettyjä häviöitä koskevien korjauskertoimien soveltamista olisi jatkettava, koska verkkohäviöt eivät ole muuttuneet viime vuosina. Verkossa vältettyjä häviöitä koskevia korjauskertoimia olisi sovellettava myös puupolttoaineita ja biokaasua käyttäviin laitoksiin.

On tarpeen varmistaa vakaat olosuhteet yhteistuotantoon tehtäville investoinneille sekä investoijien luottamuksen jatkuminen. Tämän vuoksi on asianmukaista jatkaa sähkön ja lämmön nykyisten yhdenmukaistettujen viitearvojen soveltamista myös vuosina 2012–2015.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen vahvistaminen

Sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot esitetään liitteessä I ja lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot liitteessä II.

2 artikla

Yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen soveltaminen

1. Jäsenvaltioiden on sovellettava niitä liitteessä I esitettyjä yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja, jotka liittyvät yhteistuotantoyksikön rakentamisvuoteen. Näitä yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja sovelletaan 10 vuoden ajan yhteistuotantoyksikön rakentamisesta.

2. Alkaen yhdennestätoista vuodesta yhteistuotantoyksikön rakentamisesta jäsenvaltioiden on sovellettava yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja, joita 1 kohdan nojalla sovelletaan 10 vuotta vanhaan yhteistuotantoyksikköön. Näitä yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja sovelletaan vuoden ajan.

3. Tämän artiklan soveltamiseksi yhteistuotantoyksikön rakentamisvuodella tarkoitetaan sitä kalenterivuotta, jona sähköntuotanto aloitetaan.

3 artikla

Sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen korjauskertoimet

1. Jäsenvaltioiden on sovellettava liitteessä III olevassa a kohdassa esitettyjä korjauskertoimia liitteessä I esitettyjen yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen mukauttamiseksi keskimääräisiin ilmasto-olosuhteisiin kussakin jäsenvaltiossa.

Jos viralliset säätiedot osoittavat, että tietyn jäsenvaltion alueella ilman vuotuisessa lämpötilassa on viiden celsiusasteen tai sitä suurempia eroja, kyseinen jäsenvaltio voi asiasta komissiolle ilmoitettuaan käyttää useita ilmastovyöhykkeitä ensimmäisen kohdan soveltamiseksi ja soveltaa tällöin liitteessä III olevassa b kohdassa esitettyä menetelmää.

2. Jäsenvaltioiden on sovellettava liitteessä IV esitettyjä korjauskertoimia liitteessä I esitettyjen yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen mukauttamiseksi verkossa vältettyihin häviöihin.

3. Kun jäsenvaltiot soveltavat sekä liitteessä III olevassa a kohdassa että liitteessä IV esitettyjä korjauskertoimia, niiden on sovellettava liitteessä III olevaa a kohtaa ennen liitteen IV soveltamista.

4 artikla

Yhteistuotantoyksikön nykyaikaistaminen

Jos olemassa oleva yhteistuotantoyksikkö nykyaikaistetaan ja nykyaikaistamisen investointikustannukset ylittävät 50 prosenttia uuden vastaavan yhteistuotantoyksikön investointikustannuksista, 2 artiklan soveltamiseksi yhteistuotantoyksikön rakentamisvuotena pidetään sitä kalenterivuotta, jona nykyaikaistetun yhteistuotantoyksikön sähköntuotanto aloitetaan.

5 artikla

Polttoaineseos

Jos yhteistuotantoyksikössä käytetään useampaa kuin yhtä polttoainetta, erillisen tuotannon yhdenmukaistettuja hyötysuhteen viitearvoja sovelletaan suhteessa eri polttoaineiden energiapanoksen painotettuun keskiarvoon.

6 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös 2007/74/EY.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

(1) EUVL 52, 21.2.2004, s. 50.

(2) EUVL 32, 6.2.2007, s. 183.

(1) Jos lämpötila on 250 °C tai sitä korkeampi, on käytettävä suoran lämmönkäytön arvoja.

LIITE III

Keskimääräisiin ilmasto-olosuhteisiin liittyvät korjauskertoimet sekä menetelmä ilmastovyöhykkeiden määrittämiseksi sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen soveltamiseksi (3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut)

a) Keskimääräisiin ilmasto-olosuhteisiin liittyvät korjauskertoimet

Ilman lämpötilaan liittyvä korjaus perustuu tietyn jäsenvaltion vuosittaisen keskilämpötilan ja ISO-standardin mukaisten vakio-olosuhteiden (15 °C) väliseen eroon.

Korjaus on seuraava:

i) hyötysuhteen alentaminen 0,1 prosenttiyksiköllä kutakin 15 °C:n ylittävää astetta kohti;

ii) hyötysuhteen korottaminen 0,1 prosenttiyksiköllä kutakin 15 °C:n alittavaa astetta kohti.

Esimerkki:

Jos vuosittainen keskilämpötila jäsenvaltiossa on 10 °C, kyseisessä jäsenvaltiossa olevan yhteistuotantoyksikön viitearvoa on korotettava 0,5 prosenttiyksiköllä.

b) Menetelmä ilmastovyöhykkeiden määrittämiseksi

Kunkin ilmastovyöhykkeen rajat muodostuvat (kokonaisina celsiusasteina ilmaistuista) vuotuisen keskilämpötilan lämpökäyristä, joiden ero on vähintään 4 °C. Vierekkäisten ilmastovyöhykkeiden ilman vuotuisen keskilämpötilan eron on oltava vähintään 4 °C.

Esimerkki:

Tietyssä jäsenvaltiossa ilman vuotuinen keskilämpötila paikassa A on 12 °C ja paikassa B 6 °C. Ero on yli 5 °C. Jäsenvaltio voi nyt määrittää kaksi ilmastovyöhykettä, joita erottaa 9 °C:n lämpökäyrä. Näin muodostuu 9 °C:n ja 13 °C:n lämpökäyrien väliin yksi ilmastovyöhyke, jossa ilman vuotuinen keskilämpötila on 11 °C, ja 5 °C:n ja 9 °C:n lämpökäyrien väliin toinen ilmastovyöhyke, jossa ilman vuotuinen keskilämpötila on 7 °C.