96/636/YOS: Yhteinen toiminta, 28 päivältä lokakuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella oikeusalalla toimivien tuki- ja vaihto-ohjelmasta ("Grotius")



Virallinen lehti nro L 287 , 08/11/1996 s. 0003 - 0006



YHTEINEN TOIMINTA, 28 päivältä lokakuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella oikeusalalla toimivien tuki- ja vaihto-ohjelmasta ("GROTIUS") (96/636/YOS) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionista ja erityisesti sen K.3 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja K.8 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo, että jäsenvaltiot pitävät oikeudellisen yhteistyön vahvistamista yhteistä etua koskevana asiana, kehyksen luominen oikeusalan toimijoiden koulutusta, tiedotusta, tutkimusta ja henkilövaihtoa varten edistää jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmän ja oikeuslaitoksen keskinäistä tuntemusta, niiden yhteneväisyyksien tiedostamista sekä vähentää jäsenvaltioiden välisen oikeudellisen yhteistyön esteitä, nämä tavoitteet ovat tehokkaammin saavutettavissa Euroopan unionin tasolla kuin yksittäisen jäsenvaltion tasolla odotettujen säästöjen ja suunniteltujen toimien kasautumisvaikutusten ansiosta, tämä yhteinen toiminta ei rajoita yhteisön toimivaltaa varsinkaan ammatillisen koulutuksen alalla eikä siten haittaa yhteisön toimia tämän politiikan toteuttamiseksi, etenkään Leonardo da Vinci -ohjelmaa, ja tämä toiminta ei vaikuta oikeudellisen yhteistyön alalla voimassa oleviin menettelyä koskeviin sääntöihin, ON HYVÄKSYNYT SEURAAVAN YHTEISEN TOIMINNAN: 1 artikla 1. Perustetaan vuosiksi 1996-2000 GROTIUS-niminen edistämis- ja vaihto-ohjelma oikeusalalla toimiville edistämään oikeusjärjestelmien ja oikeuslaitosten keskinäistä tuntemusta ja helpottamaan jäsenvaltioiden välistä oikeudellista yhteistyötä. 2. Ohjelman kohderyhmään kuuluvat oikeusalan toimijat: tuomarit (mukaan lukien tutkintatuomarit), syyttäjät, asianajajat, yliopistollinen ja tieteellinen henkilöstö, ministeriöiden virkamiehet, oikeusalalla toimivat, rikospoliisin virkamiehet, ulosottomiehet, tuomioistuinten tulkit ja muut oikeusalan ammatit. 3. Alat, joille tukea myönnetään, ovat: - koulutus - vaihto- ja harjoitteluohjelmat - tapaamisten järjestäminen - tutkimukset - tietojenvaihto. 2 artikla Ohjelman toteuttamiseksi tarvittava rahoitusohje vuosiksi 1996-2000 on 8,8 miljoonaa ecua. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa. 3 artikla Seuraavia tavoitteita edistävät hankkeet voivat tulla kysymykseen koulutuksen alalla: - kielitaidon kehittäminen, erityisesti muun kuin oman äidinkielen lakikielen käytännön tuntemus, - muiden jäsenvaltioiden oikeuslaitosten ja menettelyjen sekä niiden toiminnan tuntemus, - kokemusten vaihto oikeusalalla toimivien koulutuksesta vastaavien henkilöiden sekä perus- ja täydennyskoulutuksesta vastaavien oppilaitosten välillä, - ohjelman toteuttamiseksi järjestettävän koulutus-, vaihto- ja harjoittelutoiminnan sekä konferenssien tai seminaarien valmistelu. 4 artikla Osana koulutuksellisia vaihto- ja harjoitteluohjelmia voivat tulla kysymykseen hankkeet, joiden tavoitteet ovat seuraavat: - rajoitetun ajanjakson kestävän toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvan harjoittelun järjestäminen oikeudellisessa toimielimessä tai oikeusalalla toimivan henkilön ohjauksessa taikka Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa tai Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa, - erityisaiheisiin liittyvien vierailujen järjestäminen oikeudellisiin toimielimiin tai oikeusalalla toimivan henkilön luo useammassa jäsenvaltiossa taikka Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen tai Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen. 5 artikla Osana tapaamisten järjestämistä voivat tulla kysymykseen hankkeet, joiden tavoitteet ovat seuraavat: - yleisesti kiinnostavia oikeudellisia kysymyksiä käsittelevien kahdenvälisten tai eurooppalaisten konferenssien järjestäminen, - oikeudelliseen yhteistyöhön liittyviä ajankohtaisia tai uusia kysymyksiä käsittelevien usean alan yhteisten konferenssien järjestäminen, - sellaisten seminaarien järjestäminen, joissa eri jäsenvaltioiden tuomarit antavat tuomion samassa keksityssä oikeustapauksessa ("sentencing"). 6 artikla Seuraavia tavoitteita edistävät hankkeet voivat tulla kysymykseen opintojen ja tutkimuksen alalla: - ohjelman toteuttamiseksi valittujen hankkeiden aiheiden valmisteleva analysointi, - ohjelman toteuttamiseksi järjestettyjä harjoittelujaksoja tai kokouksia koskevien kertomusten analysointi, - oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien aiheiden tutkimuksen yhteensovittaminen. 7 artikla Seuraavia tavoitteita edistävät hankkeet voivat tulla kysymykseen tietojenvaihdon alalla: - lainsäädännön muutoksia tai uudistusehdotuksia koskevan tiedon välittäminen painetussa tai sähköisessä muodossa alkutekstinä tai käännöksenä, - tiedon levittäminen 3, 4 ja 5 artiklassa tarkoitetuista toimista, 4 artiklassa tarkoitettujen tapaamisten tuloksista tai 6 artiklassa tarkoitettujen tutkimusten tuloksista sekä niiden sovelluksista, - oikeudellisen yhteistyön alaan liittyvistä artikkeleista, julkaisuista, tutkimuksista ja lainsäädännöstä luetteloja sisältävien tietokantojen ja/tai asiakirjaverkostojen luominen. 8 artikla 1. Yhteisön rahoitusta saavilla hankkeilla on oltava eurooppalainen ulottuvuus ja vähintään kahden jäsenvaltion on osallistuttava niihin. 2. Hankkeista vastaavat voivat olla kansallisia tai valtiosta riippumattomia toimielimiä, etenkin oikeusalan oppilaitoksia ja tuomareita kouluttavia oppilaitoksia sekä tutkimuskeskuksia. 3. Rahoitettavien hankkeiden valinnassa sovelletaan erityisesti seuraavia arviointiperusteita: - käsiteltävien aiheiden yhdenmukaisuus oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien käynnissä olevien tai suunniteltujen neuvoston toimintaohjelmien kanssa, - oikeudellisten välineiden kehittämisen tai toteuttamisen edistäminen, joista määrätään perustamissopimuksen VI osastossa, - eri hankkeiden vastavuoroinen täydentävyys, - niiden ammattien määrä, joille hanke on suunnattu, - vastuullisen toimielimen laatu, - toimien toiminnallinen luonne ja käytännön toteutettavuus, - osanottajien valmistautuminen, - mahdollisuus käyttää hankkeen tuloksia oikeudellisen yhteistyön edistämiseen jatkossa. 4. Näihin hankkeisiin voi osallistua oikeusalalla toimivia jäsenyyttä hakeneista maista tai muista kolmansista maista, jos osanotto osoittautuu hyödylliseksi hankkeiden lopulliselle tavoitteelle. 9 artikla Rahoituspäätöksissä ja niihin perustuvissa sopimuksissa edellytetään komission harjoittamaa seurantaa ja rahoitusvalvontaa sekä tilintarkastustuomioistuimen suorittamia tilintarkastuksia. 10 artikla 1. Tukea voi saada kaikenlaisiin kustannuksiin, jotka aiheutuvat suoraan toiminnan toteuttamisesta ja jotka on sidottu tiettynä sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. 2. Yhteisön talousarviosta myönnettävän tuen osuus ei saa ylittää 80:tä prosenttia toiminnan kustannuksista. 3. Käännös- ja tulkkauskustannuksiin, tietotekniikkakustannuksiin ja kesto- tai kulutushyödykekustannuksiin tukea voi saada vain, jos ne ovat hankkeen toteuttamisen kannalta olennaisia, ja niiden osuus kokonaistuen määrästä voi olla enintään 50 prosenttia, tai 80 prosenttia silloin, kun ne ovat toiminnan luonteen kannalta välttämättömiä. 4. Tiloista, yleisistä laitteistoista sekä valtion ja julkisten laitosten virkamiesten palkoista aiheutuvat kustannukset voidaan hyväksyä tuen piiriin vain, jos ne liittyvät kansallisista poikkeaviin asemapaikkoihin tai tehtäviin, jotka koskevat nimenomaan eurooppalaisen ulottuvuuden omaavan toiminnan toteuttamista. 11 artikla 1. Komissio vastaa tämän yhteisen toiminnan mukaisesta toiminnasta ja hyväksyy sen soveltamissäännöt etenkin kustannusten valintaperusteiden osalta. 2. Se laatii vuosittain asianomaisten ammattiryhmien asiantuntijoiden avustuksella ehdotuksen tämän yhteisen toiminnan toteuttamista koskevaksi vuosiohjelmaksi aiheenmukaisten painopistealueiden osalta ja käytettävissä olevien määrärahojen jakamisesta eri toiminta-alojen kesken. 3. Se laatii vuosittain arvion ohjelman toteuttamistoimenpiteistä edellisenä vuonna. 12 artikla 1. Komissiota avustaa komitea, johon kuuluu yksi edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 2. Komissio tekee komitealle ehdotuksen vuosiohjelmaksi, mukaan lukien ehdotus käytettävissä olevien määrärahojen jakamisesta eri toiminta-alojen kesken, samoin kuin ehdotukset soveltamissäännöiksi ja hankkeiden arvioinniksi. Komitea tekee ratkaisunsa yksimielisesti ja antaa lausuntonsa kahden kuukauden määräajassa. Puheenjohtaja voi lyhentää määräaikaa asian kiireellisyyden perusteella. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Jos myönteistä lausuntoa ei anneta määräajassa, komissio joko peruuttaa ehdotuksensa tai tekee ehdotuksen neuvostolle, joka tekee ratkaisunsa yksimielisesti kahden kuukauden kuluessa. 13 artikla 1. Hankkeet, joihin rahoitusta haetaan, on toisesta tilikaudesta alkaen esitettävä komission tarkasteltaviksi 31 päivään maaliskuuta mennessä sinä varainhoitovuonna, jolle ne on kirjattava. 2. Komissio tutkii sille esitetyt hankkeet 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen asiantuntijoiden avustuksella. 3. Komission edustaja esittää hankkeet, joiden rahoitus on alle 50 000 ecua, 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle. Komitea tekee ratkaisunsa perustamissopimuksen K.4 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa määrätyllä enemmistöllä ja antaa lausuntonsa määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa hankkeen kiireellisyyden mukaan. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 4. Komissio laatii 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle luettelon hankkeista, joiden rahoitus on yli 50 000 ecua ja jotka on esitetty sille vuosiohjelmaan kuuluvina. Komissio osoittaa hankkeet, jotka se hyväksyy, ja perustelee valintansa. Komitea antaa lausuntonsa kahden kuukauden määräajassa eri hankkeista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.4 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa määrätyllä enemmistöllä. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Jos myönteistä lausuntoa ei anneta määräajassa, komissio joko peruuttaa kyseisen hankkeen (kyseiset hankkeet) tai esittää sen (ne) sekä komitean mahdollisen lausunnon neuvostolle, joka tekee ratkaisunsa kahden kuukauden kuluessa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.4 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa määrätyllä enemmistöllä. 14 artikla 1. Komissio hallinnoi ohjelmaan sisältyviä ja Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimia 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (1) mukaisesti. 2. Esittäessään 13 artiklassa tarkoitettuja rahoitusehdotuksia sekä 10 artiklassa mainittuja arviointeja komissio ottaa huomioon varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon sekä erityisesti taloudellisuuden ja kustannustehokkuuden periaatteet. 15 artikla Komissio tiedottaa ohjelman toteuttamisesta vuosittain parlamentille ja neuvostolle. Ensimmäinen kertomus laaditaan varainhoitovuoden 1996 päätyttyä. 16 artikla Tämä yhteinen toiminta tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Sitä sovelletaan viisi vuotta, minkä jälkeen se voidaan uusia. Se julkaistaan virallisessa lehdessä. Tehty Luxemburgissa 28 päivänä lokakuuta 1996. Neuvoston puolesta D. SPRING Puheenjohtaja (1) EYVL N:o L 356, 31.12.1977, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom, EHTY) N:o 2335/95 (EYVL N:o L 240, 7.10.1995, s. 12).