LIITE

Pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan ja leviämisen torjunta Arabiliiton jäsenvaltioissa (2018–2020)

1. YUTP-tuen tausta ja perustelut

Tämä hanke perustuu Arabiliiton ja unionin toteuttamiin aiempiin toimiin, joilla autetaan Arabiliiton jäsenvaltioita torjumaan laittomia pienaseita ja kevyitä aseita arabialueella. Laittomien pienaseiden poistaminen arabialueella on ratkaisevaa, jotta voidaan vähentää kaikkia väkivallan muotoja ja edistää kestävää kehitystä ja vaurautta Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti niin arabialueella kuin naapurialueillakin, mukaan lukien Eurooppa.

Tarkemmin sanoen hankkeen tavoitteena on vahvistaa Arabiliiton jäsenvaltioiden valmiuksia panna YK:n pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskeva toimintaohjelma, jäljempänä ’pienasetoimintaohjelma’, ja kansainvälinen jäljittämisväline täytäntöön Arabiliiton jäsenvaltioiden määrittelemien prioriteettien ja tarpeiden mukaisesti. Hankkeen normatiiviseen kehykseen sisältyy myös kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelma ja erityisesti tavoite 16.4. Isäntävaltiona toimivan Arabiliiton jäsenvaltion toiveista riippuen myös YK:n ampuma-asepöytäkirjaa ja asekauppasopimusta voidaan käyttää vertailukohtina hankkeeseen liittyvissä valmiuksien kehittämistoimissa (vienti- ja tuontivalvonta, tarkoituksenvastaisten siirtojen estäminen jne.).

2. Hankkeen tavoitteet ja pitkän aikavälin kestävyys

Hankkeen perimmäisenä päämääränä on vahvistaa kestävällä tavalla Arabiliiton jäsenvaltioiden valmiuksia panna pienasetoimintaohjelma ja kansainvälinen jäljittämisväline täytäntöön, myös laittomien pienaseiden ja terrorismin torjumiseksi, Arabiliiton jäsenvaltioiden määrittelemien prioriteettien ja tarpeiden mukaisesti. Tämän päämäärän saavuttamiseksi hankkeella on seuraavat päätavoitteet:

a) Kehitetään kestävällä tavalla Arabiliiton jäsenvaltioiden kansallisia valmiuksia torjua pienaseiden ja kevyiden aseiden laitonta leviämistä, torjua terrorismia ja parantaa turvallisuutta konfliktin jälkeisissä tilanteissa.

b) Kehitetään kestävällä tavalla Arabiliiton alueellisia valmiuksia vastata samoihin haasteisiin.

c) Vahvistetaan Arabiliiton jäsenvaltioiden suorittamaa pienaseiden ja kevyiden aseiden kansallista valvontaa niiden elinkaaren keskeisissä vaiheissa.

d) Vaihdetaan tehokkaammin parhaita käytäntöjä ja saatuja kokemuksia.

Arabiliiton jäsenvaltioiden kanssa käydyissä neuvotteluissa on käynyt ilmi, että ne kaipaavat apua ja tukea eräillä tietyillä aloilla, aivan erityisesti laittomien asevirtojen kansallisten torjuntavalmiuksien kehittämisessä (ks. tarkemmin 3 jakso). Hankkeen kaikki osa-alueet, myös tarvearviointiin ja toteutuksen jälkeiseen arviointiin liittyvät osa-alueet, on suunniteltu siten, että hankkeen avulla voidaan tarjota tuntuvia valmiuksia sen suunnitelluille tuensaajille eli Arabiliiton jäsenvaltioiden valtiollisille laitoksille ja virkamiehille sekä Arabiliiton sihteeristölle (asevalvonta- ja aseriisuntaosasto).

3. Toiminnan kuvaus

Unionin hankkeen ”Pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan ja leviämisen torjunta Arabiliiton jäsenvaltioissa (2018–2020)” tavoitteena on vastata Arabiliiton jäsenvaltioiden esiin tuomiin tarpeisiin seuraavilla prioriteettialoilla:

Ala 1:

Pienaseiden ja kevyiden aseiden kansainvälisten siirtojen valvonta (laittomien asevirtojen torjunta)

1.1 Vienti-, tuonti ja kauttakuljetuslupien myöntäminen sekä viennin, tuonnin ja kauttakuljetuksen valvonta (riskinarviointi jne.)

1.2 Pienaseiden ja kevyiden aseiden tarkoituksenvastaisten siirtojen estäminen luvattomille vastaanottajille

1.3 Pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden osien havaitseminen kuljetettaville tavaroille ja rahdille tehtävien tarkastusten yhteydessä (tarkastusmenetelmät, -tekniikat ja -laitteet jne.)

Ala 2:

Laittomien pienaseiden lähteiden tunnistaminen ja häiritseminen (lainvalvontaviranomaisten valmiuksien kehittäminen)

2.1 Maa-, ilma- ja merirajojen valvonta, myös teknologian siirto

2.2 Merkitseminen, jäljittäminen ja tietojen säilyttäminen

2.3 Lisätekniikat ja -menetelmät aseiden tutkimiseksi ja tarkastamiseksi (ballistisen tiedon käyttö, salakuljetusreittien ja -menetelmien tunnistaminen ja häiritseminen jne.)

Ala 3:

Muut pienaseiden valvontatoimenpiteet

3.1 Varastojen hallinta ja turvallisuus

Ala 4:

Aseistariisunta, demobilisaatio ja yhteiskuntaan sopeuttaminen (DDR-toiminta)

4.1 DDR-asiantuntemuksen, parhaiden käytäntöjen ja saatujen kokemusten vaihto

4.2 Avustaminen kansallisten DDR-ohjelmien suunnittelussa

4.3 Muut Arabiliiton jäsenvaltioille annettavan tuen muodot konfliktin jälkeisessä vaiheessa

On syytä huomata, että vaikka eräät Arabiliiton jäsenvaltiot olivat pyytäneet tätä osa-aluetta, se herätti vähemmän kiinnostusta kuin muut tässä osiossa luetellut alat. Se ei sen vuoksi ole hankkeen painopiste.

Ala 5:

Laittomiin pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden tehokkaampaan valvontaan liittyvän tiedon tarjoaminen:

5.1 Arabiliiton jäsenvaltioiden lakien ja asetusten arviointi; mahdollisia muutoksia ja tarkistuksia koskeva neuvonta

5.2 Asiaa koskevien tutkimusten, julkaistujen selvitysten ja muiden asiakirjojen kääntäminen arabiaksi

Edellä mainittuihin tarpeisiin vastaamiseksi hankkeeseen sisältyvät seuraavat osa-alueet:

1. Alueellinen koordinointi: avajaiskokous Kairossa

2. Osa-alueellinen koordinointi: osa-alueelliset työpajat

3. Arviointikäynnit

4. Koulutus asianomaisessa maassa

5. Lainsäädännöllinen apu

6. Tiedottaminen arabiaksi

7. Alueellinen koordinointi: päätöskokous Kairossa

8. Hankkeen seuranta ja arviointi (mukaan lukien tilintarkastus)

3.1 Alueellinen koordinointi: avajaiskokous Kairossa

3.1.1 Tavoite: Tehdään hanketta tunnetuksi sekä aloitetaan yhteydenpito Arabiliiton jäsenvaltioihin ja maakohtaisten erityistarpeiden kartoittaminen (alustava tarvearviointi) (prioriteettialat 1–5).

3.1.2 Toimet: Arabiliiton jäsenvaltioiden ylemmille virkamiehille ja hankkeeseen liittyvistä kysymyksistä vastaavalle Arabiliiton henkilöstölle Kairossa järjestettävä viikon pituinen avajaiskokous, jossa käsitellään hankkeen kaikkia näkökohtia (prioriteettialat 1–5).

3.1.3 Toiminnan tulokset: Yhteyksien luominen Arabiliiton jäsenvaltioihin; maakohtaisten erityistarpeiden kartoittaminen; kokouksen yhteenvetoraportin laatiminen.

3.2 Osa-alueellinen koordinointi: osa-alueelliset työpajat

3.2.1 Tavoite: Tarjotaan Arabiliiton jäsenvaltioille tilaisuus jakaa osa-alueellisella tasolla kokemuksia ja hyviä käytäntöjä sekä määritetään toteutuksen prioriteetit hankkeeseen liittyvillä aloilla (prioriteettialat 1–4).

3.2.2 Toimet: Hankkeen keskivaiheilla järjestettävät viikon pituiset työpajat kolmella eri osa-alueella (alustavasti Maghreb, arabialainen Sahel ja Itä-Afrikka; Mashrek; Arabian niemimaa ja Irak) (yhteensä kolme viikkoa). Kuhunkin työpajaan osallistuvista Arabiliiton jäsenvaltioista päätettäisiin Kairon avajaiskokouksessa (3.1 kohta) tai pian sen jälkeen.

3.2.3 Toiminnan tulokset: Kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto hankkeeseen liittyvillä aloilla; toteutuksen prioriteettien määrittely; työpajan yhteenvetoraportin laatiminen.

3.3 Arviointikäynnit

3.3.1 Tavoite: Selvitetään maakohtaisia erityistarpeita ja valmistellaan maassa tarjottavaa jatkokoulutusta ja -avustustoimintaa (prioriteettialat 1–5).

3.3.2 Toimet: Kenttäkäynnit apua pyytäneisiin Arabiliiton jäsenvaltioihin.

3.3.3 Toiminnan tulokset: Arviointikäyntien päätökseen saattaminen; sellaisen lyhyen luottamuksellisen raportin laatiminen kustakin käynnistä isäntävaltiona toimivalle Arabiliiton jäsenvaltiolle, jossa pyritään määrittelemään maan erityistarpeet (nykyisten toimintapolitiikkojen ja toimenpiteiden kartoittaminen, normatiiviset ja muut puutteet sekä niiden korjaamisen esteet).

3.4 Koulutus asianomaisessa maassa

3.4.1 Tavoite: Kehitetään kestävällä tavalla asianomaisen Arabiliiton jäsenvaltion valmiuksia valvoa pienaseita kyseisen valtion etujen ja tarpeiden mukaan (prioriteettialat 1–4).

3.4.2 Toimet:

Apua pyytäneille Arabiliiton jäsenvaltioille järjestettävät koulutustilaisuudet asianomaisessa maassa. Koulutusta voitaisiin antaa Arabiliiton kaikille 22 jäsenvaltiolle (viikko valtiota kohden) tai pienemmälle Arabiliiton jäsenvaltioiden ryhmälle (useita vierailuja kyseisiin valtioihin, esim. kaksi viikkoa koulutusta Arabiliiton 11 jäsenvaltiolle).

Kuhunkin viikon pituisen koulutukseen kuuluu seuraavaa: a) ensimmäinen päivä, jolloin ylemmille valtion virkamiehille esitellään hankkeen kaikki kyseisen Arabiliiton jäsenvaltion kannalta kiinnostavat/merkitykselliset näkökohdat, b) kaksipäiväinen koulutus kentällä toimiville johtajille (hankkeen asiantuntijat käsittelevät samanaikaisesti kyseisen Arabiliiton jäsenvaltion kannalta kiinnostavia/merkityksellisiä aihealueita), c) kaksipäiväinen käytännön koulutus kentällä toimivalle henkilöstölle (hankkeen asiantuntijat käsittelevät samanaikaisesti kyseisen Arabiliiton jäsenvaltion kannalta kiinnostavia/merkityksellisiä aihealueita).

Useita vierailuja toteutettaessa hankkeella pyrittäisiin lisäämään kansallista omistajuutta laajentamalla ja syventämällä ensimmäisellä vierailulla annettua koulutusta erityisesti aloilla, jotka isäntävaltiona toimiva Arabiliiton jäsenvaltio on määritellyt tärkeimmiksi prioriteeteiksi.

3.4.3 Toiminnan tulokset: Koulutustilaisuuksien vaikutukset arvioitaisiin sen selvittämiseksi, missä määrin hankkeen valmiuksien kehittämistavoitteet on saavutettu.

3.5 Lainsäädännöllinen apu

3.5.1 Tavoite: Arvioidaan pienaseisiin liittyvää lainsäädäntöä tällaista apua pyytäneissä Arabiliiton jäsenvaltioissa; määritetään mahdolliset muutokset ja tarkistukset lainsäädäntöön (prioriteettialat 1–4).

3.5.2 Toimet: Asiakirjoihin perustuva tutkimus ja yhteydenpito pyynnön esittäneeseen Arabiliiton jäsenvaltioon; kenttäkäynti (viikon pituinen); ja seurantaraportti ja yhteydenpito pyynnön esittäneeseen Arabiliiton jäsenvaltioon.

3.5.3 Toiminnan tulokset: Lyhyen luottamuksellisen raportin, jossa määritetään mahdollisia muutoksia ja tarkistuksia lainsäädäntöön, laatiminen isäntävaltiona toimivalle Arabiliiton jäsenvaltiolle.

3.6 Tiedottaminen arabiaksi

3.6.1 Tavoite: Vastataan Arabiliiton jäsenvaltioiden tarpeeseen saada riippumatonta ja luotettavaa tietoa pienaseista ja aseellisesta väkivallasta arabian kielellä (prioriteettiala 5).

3.6.2 Toimet: Tärkeimpien julkaisujen ja asiakirjojen (julkaistut raportit, parhaita käytäntöjä koskevat ohjeet jne.) kääntäminen arabiaksi. Näitä voisivat olla esimerkiksi Small Arms Surveyn YK:n pienaseprosessia käsittelevä opas ”Guide to the UN Small Arms Process” sekä sen fyysisen turvallisuuden ja varastojen hallinnan väline ”Physical Security and Stockpile Management (PSSM) Matrix”.

3.6.3 Toiminnan tulokset: Erityisiin tuloksiin kuuluisi mm. tärkeiden kirjojen, raporttien ja taustaselvitysten kääntäminen sekä podcastien ja blogikirjoitusten laatiminen arabiaksi. Tämän toiminnan ansiosta pienaseita ja aseellista väkivaltaa koskevan riippumattoman ja luotettavan arabiankielisen tiedon saatavuus paranisi huomattavasti.

3.7 Alueellinen koordinointi: päätöskokous Kairossa

3.7.1 Tavoite: Arvioidaan hanke ja suunnitellaan tulevaa yhteistyötä (prioriteettialat 1–5).

3.7.2 Toimet: Hankkeen päätteeksi Kairossa järjestettävä kaksipäiväinen kokous Arabiliiton jäsenvaltioiden ylemmille virkamiehille ja hankkeeseen liittyvistä kysymyksistä vastaavalle Arabiliiton henkilöstölle.

3.7.3 Toiminnan tulokset: Keskustelu hankkeesta ja hankkeen arviointi; suunnitelmien laatiminen pienaseiden valvontaa koskevaa tulevaa yhteistyötä varten; kokouksen yhteenvetoraportin laatiminen.

3.8 Hankkeen seuranta ja arviointi

3.8.1 Tavoite: Varmistetaan, että hanke on täyttänyt sisällölliset tavoitteensa ja että hankkeen menot on suoritettu hyväksytyn talousarvion mukaisesti.

3.8.2 Toimet: Hankkeeseen sisällytetään sekä sisäinen että ulkoinen seurantamekanismi hankkeen eri osa-alueiden vaikutusten mittaamista varten. Sisäistä seurantamekanismia johtaa työsuhteessa oleva tulosperusteisen hallinnoinnin asiantuntija hankkeen henkilöstön tuella. Ulkoiseen arviointiin sisältyy ulkopuolisen arviointiryhmän palkkaaminen; arviointiryhmä matkustaa hankkeen päätteeksi pidettävään kaksipäiväiseen kokoukseen Kairoon, osallistujiksi valittuihin Arabiliiton jäsenvaltioihin (enintään kahdeksaan valtioon) ja hankkeen pääasiallisten toteuttajien – Small Arms Survey, Kansainvälinen rikospoliisijärjestö ja Maailman tullijärjestö – päätoimipaikkoihin. Hankkeeseen sisältyy myös unionin vaatimusten mukainen tilintarkastus.

3.8.3 Toiminnan tulokset: Hankkeen vaikutusten arvioinnin saattaminen päätökseen; tilintarkastuksen saattaminen päätökseen.

4. Toteutuksesta vastaavat tahot ja kumppanuudet

Hankkeen johtava toteuttaja on Small Arms Survey (SAS), Genevessä Graduate Institute of International and Development Studies -laitoksessa toimiva tutkimuskeskus. Hanketta toteuttaessaan SAS tukeutuu erityisesti Kansainvälisen rikospoliisijärjestön (Interpol) ja Maailman tullijärjestön (WCO) panokseen. Interpolilla on ensisijainen vastuu prioriteettialoista 2.2 ja 2.3 (lainvalvontaviranomaisten valmiuksien kehittäminen) ja WCO:lla prioriteettialoista 1 ja 2.1 (kansainvälisten siirtojen valvonta, rajavalvonta mukaan lukien).

SAS käyttää tarvittaessa muita järjestöjä alihankkijoina, jotka avustavat hankkeen muilla osa-alueilla (mahdollisesti myös varastojen hallintaa ja turvallisuutta koskevalla osa-alueella). Osallistuvien Arabiliiton jäsenvaltioiden tarpeista ja toiveista riippuen muutkin järjestöt, myös kansalaisjärjestöt, sekä Arabiliiton tietyt erityisvirastot voisivat osallistua hankkeen toteuttamiseen.

Lisäksi toteuttavat tahot koordinoivat toimintansa Arabiliiton jäsenvaltioissa toimivien valtiollisten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa sekä alueella mahdollisesti toteutettavien unionin ohjelmien kanssa sen varmistamiseksi, että kaikki hankkeen puitteissa toteuttavat toimet täydentävät jo olemassa olevia aloitteita ja pohjautuvat niihin.

SAS ja sen toteutukseen osallistuvat kumppanit toteuttavat myös tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen hankkeen näkyvyyden unionin suuntaviivojen mukaisesti.

5. Kesto

Hankkeen suunniteltu kesto on 24 kuukautta. Arabiliiton jäsenvaltion kiinnostuksesta ja käytettävissä olevista varoista riippuen hankkeen jatkaminen ensimmäisen kahden vuoden jakson jälkeen mahdollistaisi hankkeen alkuvaiheessa toteutettujen, valmiuksia kehittävien toimien jatkuvuuden ja vakiinnuttamisen. Esimerkiksi tietylle Arabiliiton jäsenvaltiolle alkuvaiheessa annettu koulutus voitaisiin uusia ja sitä voitaisiin laajentaa ja testata ja mukaan voitaisiin ottaa enemmän henkilöstöä kestävyyden varmistamiseksi. Arabiliiton jäsenvaltiot, jotka eivät saaneet ensimmäisessä vaiheessa kaikkea toivomaansa koulutusta tai lainsäädännöllistä apua, voisivat saada sitä toisessa vaiheessa. Arabiliiton jäsenvaltiot, jotka havaitsivat uusia asevalvontaan liittyviä tarpeita tai prioriteetteja esimerkiksi hankkeen ensimmäisessä vaiheessa hankkimiensa valmiuksien pohjalta, voisivat saada näillä aloilla apua toisessa vaiheessa.