NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 25 päivänä tammikuuta 1999,

tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta "Käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta" (1998-2002) (1999/168/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),

sekä katsoo, että

1) Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellään 182/1999/EY (4) hyväksyneet tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä `TTK`) koskevan Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (jäljempänä `viides puiteohjelma`) vuosiksi 1998-2002; puiteohjelmassa esitetään käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan alalla toteutettavien toimien pääperiaatteet sekä tieteelliset ja teknologiset tavoitteet,

2) perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön puiteohjelman kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin ja että kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista,

3) Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY (5) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettuja erityisohjelmia koskevien neuvoston päätösten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on teettänyt ulkopuolisen arvioinnin ja toimittanut sen sekä sitä koskevat päätelmänsä ja huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle,

4) perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustuloksista saatujen tietojen levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä `osallistumista ja tietojen levittämistä koskevat säännöt`) 25 päivänä joulukuuta 1998 tehtyä neuvoston päätöstä 1999/65/EY (6) sovelletaan tähän erityisohjelmaan; kyseisissä säännöissä sallitaan yhteisen tutkimuskeskuksen osallistuminen tähän erityisohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin,

5) tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksenmukaiseksi tehdä Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen tai assosiaatiosopimukseen perustuvan yhteistyön lisäksi kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa erityisesti perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla,

6) tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyjä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja hyödyntää TTK:n tuloksia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) käyttöön, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta,

7) tiedeyhteisön, teollisuuden ja käyttäjien on tärkeää osallistua merkittävästi toiminnan määrittelyyn, ja tarvittaessa niiden olisi osallistuttava tämän ohjelman täytäntöönpanoon,

8) viidennen puiteohjelman tutkimustoimet on suunnattava myös innovaatioon muun muassa ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden edistämiseksi,

9) pk-yrityksiä olisi erityisesti rohkaistava osallistumaan,

10) tämän ohjelman toteuttamisessa on otettava huomioon yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva yhteisön politiikka,

11) tehokkaalla ja avoimella hallinnolla ohjelmasta tulee tehokkaampi ja käyttäjäystävällisempi,

12) hallinnolliset kulut olisi sisällytettävä yhteisön talousarvioon avoimuutta edistävällä tavalla,

13) tämän ohjelman täytäntöönpanoa on syytä seurata, jotta ohjelmaa voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arviointi ohjelman toteuttamisen etenemisestä, ja

14) tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa on kuultu erityisohjelmien tieteellisestä ja teknisestä sisällöstä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti 25 päivän tammikuuta 1999 ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi erityisohjelma `Käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta` (jäljempänä `erityisohjelma`).

2 artikla

1. Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä on viidennen puiteohjelman liitteen III mukaisesti 3 600 miljoonaa euroa, josta enintään 7,5 % varataan komission hallinnollisiin menoihin.

Tämän rahamäärän viitteellinen jakautuminen käy ilmi liitteestä I.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta rahamäärästä varataan

- 857 miljoonaa euroa kaudeksi 1998-1999

ja

- 2 743 miljoonaa euroa kaudeksi 2000-2002.

Neuvosto mukauttaa viimeksi mainittua määrää viidennen puiteohjelman 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa määritellyin edellytyksin viidennen puiteohjelman 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa. Erityisohjelmaa toteutettaessa ei ennen neuvoston päätöstä saa ylittää ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyä määrää.

3. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä asetettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten ottaen huomioon monivuotisten rahoitusnäkymien perusteella käytettävissä olevat varat.

3 artikla

1. Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet käyvät ilmi liitteestä II. Ne ovat yhdenmukaiset viidennen puiteohjelman liitteessä I esitettyjen periaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden kanssa.

2. Toteutettavien TTK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valintaperusteita, jotka on mainittu osallistumista ja tietojen levittämistä koskevien sääntöjen 10 artiklassa.

Lisäksi teollisuuden olisi osallistuttava yhteisesti rahoitettaviin teollisiin toimiin yleensä toiminnan luonteen ja tarkoituksen mukaisesti.

Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa määritelty työohjelma, noudatetaan kaikkia kyseisiä perusteita, vaikkakin niitä voidaan painottaa eri tavalla.

3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tietojen levittämistä koskevia sääntöjä.

4. Yhteisön osallistumista puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa.

Ohjelman epäsuorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV.

Ohjelman täytäntöönpanosäännöt annetaan tämän päätöksen liitteessä III.

4 artikla

Ottaen huomioon 3 artiklassa tarkoitetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio:

a) seuraa kulloinkin soveltuvalla riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella erityisohjelman täytäntöönpanoa ja tekee tarvittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvostolle ehdotuksia erityisohjelman mukauttamiseksi; ja

b) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvioinnin erityisohjelmaan kuuluvilla aloilla toteutettavista toimista.

5 artikla

1. Komissio laatii työohjelman, jossa määritellään:

a) yksityiskohtaisesti liitteessä II olevat tavoitteet ja TTK:n painopisteet;

b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu;

c) liitteessä III mainitut koordinointijärjestelyt ja järjestelyt viidennen puiteohjelman kolmannen toimen innovaatioon ja pk-yritysten osallistumiseen liittyvien tavoitteiden tukemiseksi; sekä

d) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden soveltamista koskevat järjestelyt kutakin epäsuoraa TTK-tointa varten.

2. Työohjelmassa otetaan huomioon tiedeyhteisön, teollisuuden ja käyttäjien asiaan liittyvät edut. Epäsuorat TTK-toimet toteutetaan työohjelman perusteella osallistumista ja tietojen levittämistä koskevissa säännöissä annettujen menettelyjen mukaisesti.

3. Työohjelma päivitetään tarvittaessa, ja komissio antaa sen kaikkien asianomaisten osapuolten käyttöön käyttäjäystävällisessä muodossa, myös sähköisessä muodossa.

6 artikla

1. Komissio vastaa tämän erityisohjelman täytäntöönpanosta.

2. Seuraavien toimenpiteiden toteuttamiseen sovelletaan 7 artiklassa säädettyä menettelyä:

- 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman laatiminen ja päivitys, myös ehdotuspyyntöjen sisällön osalta,

- rahoitettaviksi ehdotettujen TTK-toimien hyväksyminen mukaan lukien kolmansien maiden yksiköiden osallistuminen, kun tämän ohjelman mukainen yhteisön osuus on vähintään 1,5 miljoonaa euroa,

- viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvioinnin toimeksiannon laatiminen,

- liitteessä I esitetyn rahamäärän viitteellisen jakautumisen mahdollinen tarkistus.

7 artikla

1. Komissiota avustaa ohjelmakomitea (jäljempänä `komitea`), joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.

2. Edellä 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa edellä tarkoitetuista ehdotuksista toimenpiteiksi määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.

3. a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.

b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.

Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa yhdeksän viikon määräajassa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.

4. Komissio tiedottaa säännöllisesti komitealle erityisohjelman toteuttamisen yleisestä edistymisestä ja erityisesti kaikkien tästä ohjelmasta rahoitettujen TTK-toimien edistymisestä.

8 artikla

Komissio tiedottaa säännöllisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille ohjelman toteuttamisen yleisestä edistymisestä, myös pk-yritysten osallistumisesta ja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisesta.

9 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 1999.

Neuvoston puolesta

J. FISCHER

Puheenjohtaja

(1) EYVL C 260, 18.8.1998, s. 16.

(2) Lausunto annettu 15. joulukuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(3) EYVL C 407, 28.12.1998, s. 123.

(4) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1.

(5) EYVL L 126, 18.5.1994, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18.12.1997, s. 1).

(6) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 46.

LIITE I

TARPEELLISEKSI ARVIOIDUN RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN

>TAULUKON PAIKKA>

LIITE II

PÄÄPERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET

JOHDANTO

Olemme keskellä perustavanlaatuista muutosta teollisesta yhteiskunnasta tietoyhteiskunnaksi. Tietoyhteiskuntaan liittyvät tekniikat leviävät yhä laajemmin kaikkeen teolliseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan ja nopeuttavat kansantalouksien ja yhteiskuntien maailmanlaajuistumista luomalla erityisesti pk-yrityksille uusia mahdollisuuksia päästä maailmanmarkkinoille.

Euroopan teollisuuden kilpailukyky, työllisyys, elämänlaatu ja kestävä kasvu ovat riippuvaisia sen kyvystä pysyä kehityksen kärjessä ja omaksua tietoyhteiskunnan teknologioita. Auttamalla syrjäisiä ja maaseutuyhteisöjä pääsemään eristyneisyydestään ja osallistumaan maailmantalouteen tietoyhteiskunnan tekniikat lisäävät myös yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa.

Samalla kuitenkin tietoyhteiskunnan kehitystä tukevat teknologiat kehittyvät nopeasti. Tietojenkäsittelyn ja viestinnän nopea kehittyminen avaa uusia kiinnostavia mahdollisuuksia. Kehitys kulkee erillisistä järjestelmistä kohti verkostoituneita tietojärjestelmiä ja prosesseja. Digitalisoituminen johtaa tietojenkäsittelyn, viestinnän ja tiedotusvälineiden lähentymiseen. Sisältö saa yhä suuremman merkityksen. Järjestelmien lisääntyvä monimuotoisuus ja monimutkaisuus asettaa kuitenkin uusia haasteita niiden kehittämiselle ja käytölle.

Tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia ei voida hyödyntää täysimittaisesti Euroopassa pelkästään nykyisten järjestelmien ja sovellusten pohjalta. Keskeiset vaatimukset kuten helppokäyttöisyys, luotettavuus, yhteentoimivuus ja ennen kaikkea kohtuuhintaisuus ovat vielä kaukana, jotta tietoyhteiskunnan tekniikat (eli tieto- ja viestintätekniikka ja niitä hyödyntävät järjestelmät, sovellukset ja palvelut) leviäisivät laajalle kaikilla aloilla. Tarvitaan jatkuvia ponnisteluja tutkimuksessa, teknologisessa kehittämisessä, tulosten esittelyssä ja tekniikoiden käyttöönotossa. Näissä ponnisteluissa on kaikkien toimien osalta keskityttävä yleisesti kiinnostaviin aiheisiin kuten käyttöoikeuksiin, helppokäyttöisyyteen, kustannustehokkuuteen, yhteentoimivuuteen ja standardointiin. Niissä olisi otettava huomioon myös näiden toimien sosioekonomiset vaikutukset ja etenkin uuden tieto- ja viestintätekniikan käyttöönoton ja lisääntyneen käytön aiheuttamat yhteiskunnalliset muutokset ja niiden vaikutukset eri väestöryhmiin kiinnittäen erityistä huomiota naisiin ja nuoriin. Ensisijaisen tärkeää tässä yhteydessä on käsitellä saatavuutta ja käytön helppoutta.

Ohjelman strategiset tavoitteet

Tietoyhteiskunnan tekniikat -ohjelman (Information Society Technologies) strategisena tavoitteena on toteuttaa Euroopassa tietoyhteiskunnan hyödyt sekä nopeuttamalla sen kehittymistä että varmistamalla, että kansalaisten ja yritysten tarpeet otetaan huomioon.

Ohjelmalla on neljä toisiinsa liittyvää erityistavoitetta, joilla sekä kohdennetaan tutkimusta että mahdollistetaan tutkimustoiminnan ja poliittisten tavoitteiden yhteennivoutuminen niin, että tietoyhteiskunnasta muodostuisi yhtenäinen ja kattava. Yksittäisten ihmisten kannalta tavoitteena on vastata korkealuokkaisia ja kohtuuhintaisia yleisiä palveluja koskeviin Euroopan kansalaisten tarpeisiin ja odotuksiin. Euroopan yritysten, työntekijöiden ja kuluttajien vaatimusten ja huolenaiheiden huomioon ottamiseksi tavoitteena on antaa sekä yksityishenkilöille että organisaatioille mahdollisuus innovaatioihin sekä parempaan tuottavuuteen ja yksilöiden tehokkuuteen sekä työssä että liiketoiminnassa kuitenkin samalla parantaen yksilöiden työelämän laatua. Multimedian sisällöllä on keskeinen asema tietoyhteiskunnassa; tähän liittyvänä tavoitteena on vahvistaa Euroopan asemaa alan huipulla ja parantaa sen mahdollisuuksia hyödyntää täysimääräisesti luovuuttaan ja kulttuuriaan. Tietoyhteiskunnan perustana olevien keskeisten tekniikoiden ja perusrakenteiden osalta tavoitteena on tukea niiden kehittämistä, lisätä niiden soveltamiskelpoisuutta ja nopeuttaa niiden käyttöönottoa Euroopassa.

Uusi lähestymistapa. Yhteisön rahoittama tieto- ja viestintätekniikan ja niiden sovellusten tutkimus kuuluu osana tietoyhteiskuntaa koskevaan Euroopan unionin kokonaisstrategiaan, joka määriteltiin toimintasuunnitelmassa Euroopan tie tietoyhteiskuntaan, ja jota tarkistettiin marraskuussa 1996 hyväksytyllä toimintasuunnitelmalla. Tietoyhteiskunnan tekniikat -ohjelmassa tarkastellaan puiteohjelman tietoyhteiskuntaosuutta uudesta näkökulmasta.

Yhtenäisyys. Tietoyhteiskunnan tekniikat -ohjelman asiayhteys, tarkoitus ja tavoitteet edellyttävät yhtä yhtenäistä ohjelmaa, joka kuvastaa toisaalta tekniikoiden ja viestintämuotojen ja toisaalta teollisuuden ja markkinoiden lähentymistä sekä sisällön merkityksen kasvua, ja vastaa tarpeeseen yhdistää tutkimus ja kehitys tuotteiden käyttöönottoon liittyviin toimiin. Tämän vuoksi ohjelma koostuu neljästä avaintoiminnosta, joissa keskitytään neljään erityistavoitteeseen, sekä erityisestä toimesta, joka koskee tulevan ja kehittymässä olevan teknologian pitkällä aikavälillä tapahtuvaa tai suuririskisempää tutkimusta. Nämä toimet täydentävät toisiaan ja ne on muodostettu ryhmittämällä yhteen sellaiset tekniikat, järjestelmät, sovellukset ja palvelut sekä tutkimus-, kehitys- ja käyttöönottotoimet, joilla on eniten yhtäläisyyksiä tai keskinäistä riippuvuutta. Kullakin toimella on omat painopisteensä ja tärkeysjärjestyksensä, mutta keskeiset kysymykset helppokäyttöisyydestä, yhteentoimivuudesta, luotettavuudesta ja kohtuuhintaisuudesta ovat mukana kaikkialla ohjelmassa. Näin ollen kussakin avaintoiminnossa ovat tarvittaessa tasapainossa kaikki TTK-toimet perustutkimuksesta esittely- ja käyttöönottotoimiin.

Koko ohjelmalle yhteiset aihepiirit. Toimien koordinointi ja integrointi yhdessä yhteisessä työohjelmassa tekee mahdolliseksi koko ohjelmassa käsiteltävän aihepiirin (esim. rajapinnat, liikkuvuus tai satelliitteihin liittyvät toimet), jota voidaan käsitellä johdonmukaisesti useammassa kuin yhdessä toimessa, jossa kussakin keskitytään aihepiirin tarkasteluun kunkin toimen näkökulmasta. Keskittämistä ja yhtenäistämistä käytetään toimien kohdentamiseen, koordinointiin ja yhdentämiseen. Ohjelmassa kehitetään integroituja sovellusympäristöjä kansalaisten, yritysten ja viranomaisten saumattoman vuorovaikutuksen mahdollistamiseksi toteuttamalla käyttäjävaatimusten mukaan suunniteltuja julkisten ja yksityisten palvelujen johdonmukaisia ryhmiä. Työn tuloksia esitellään ja arvioidaan kaupungeista tai alueista koostuvissa digitaalisissa kokeiluympäristöissä digitaalisten yhteisöjen kehittymisen helpottamiseksi kaupunkiympäristöissä, maaseudulla sekä syrjäisillä ja kaikkein kaukaisimmilla alueilla. Toimintaa koordinoidaan tarvittavalla tavalla muiden avaintoimintojen, esimerkiksi "Huomisen kaupunki ja kulttuuriperintö" -avaintoiminnon ja rakennerahaston aloitteiden kanssa. Toiminnassa hyödynnetään ohjelman kaikkien osien toimia.

Joustavuus. Toimien teknologinen laajuus mahdollistaa sisällön painottamisen myöhemmin uudella tavalla jatkuvan toimintaohjelman avulla (joka laaditaan yhdessä keskeisten osallistujien kanssa) vastaamaan elinkeinoelämän ja yhteiskunnan tarpeiden ja teknisen toimintaympäristön muutoksia.

Sosioekonomiset tarpeet. Tietoyhteiskunnan tekniikoiden käyttöönotto aiheuttaa suuria muutoksia monille tavaroille, palveluille ja prosesseille. Toiminnan tavoitteena on hyödyntää määrällisesti ja laadullisesti tietoyhteiskunnan tekniikoiden elinkeinoelämässä ja yhteiskunnallisessa toiminnassa tuomat edut aina kilpailykykyisemmistä työ- ja liiketoimintatavoista laadukkaampiin ja edullisempiin yleishyödyllisiin palveluihin ja uusiin vapaa-ajan vieton muotoihin saakka. Ohjelmassa otetaan huomioon tietotekniikan eettiset näkökohdat, tarve poistaa sukupuolisyrjinnän kaltaiset tekijät, tarve varmistaa pääsyn ja käytön helppous, sekä väestön ikääntyminen ja tarve lisätä luonnonvarojen käytön tehokkuutta ja vähentää ympäristövaikutuksia. Sosioekonominen tutkimus tietoyhteiskunnan tekniikoiden käyttöönoton edistämiseksi integroidaan koko ohjelmaan ja sen hallinnointiin yhdessä sellaisten yhteisön muiden hankkeiden, esim. aluekehitysohjelmien, tulosten kanssa, joissa määritetään tietoyhteiskunnan tekniikoiden tarpeet. Samoin on tehty tilastointityölle, jolla on keskeinen merkitys tietoyhteiskunnassa ja jolle tietoyhteiskunnan tekniikat luovat uusia mahdollisuuksia saavuttaa korkeimmat laatustandardit ja levittää tuloksia mahdollisimman laajalti, nopeasti ja kattavasti. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että innovaationäkökulma otetaan aktiivisesti huomioon ja siihen, että pk-yritysten osallistumista tuetaan, jotta tutkimustulokset otetaan tehokkaasti käyttöön taloudellisten ja yhteiskunnallisten hyötyjen saavuttamiseksi.

Eurooppalainen lisäarvo. Tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntäminen edellyttää tekniikoita, infrastruktuureja, sovelluksia ja palveluja, jotka ovat kaikkialla ja milloin tahansa jokaisen käytettävissä oli kyse sitten liiketoimintaan liittyvästä käytöstä tai yksityiskäytöstä. Euroopassa tähän tarvitaan tutkimusyhteistyötä ja yhteistoimintaa teknologisessa kehittämisessä toisaalta riittävän toimintalaajuuden ja toisaalta tarvittavan yhteentoimivuuden aikaansaamiseksi. Yleiseurooppalaista tutkimusta tarvitaan myös, jotta sisältö kuten myös sen luominen ja käyttö heijastaa ja hyödyntää EU:n kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta.

Euroopan kilpailukyky. Tietoyhteiskunnan tekniikat toimivat osana tuotteita ja prosesseja tai tärkeänä tukena niille kaikilla talouselämän aloilla. Voidakseen toimia kilpailukykyisesti maailmanmarkkinoilla Euroopan on hallittava sekä tietoyhteiskunnan tekniikoiden tarjonta että käyttö. Tässä tarkoituksessa ja tietämyksen jalostamiseksi innovaatioiksi tässä ohjelmassa yhdistetään tietoyhteiskunnan tekniikoiden käyttöönottoa edistävä toiminta tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen tekniikoiden käytön edellytyksenä olevien vaatimusten ja ehtojen täyttymiseksi. Esittelyjen ja kokeiluhankkeiden lisäksi tähän kuuluu sellaisten taitojen kehittäminen ja levittäminen, joita tarvitaan tutkimus- ja kehitystulosten käyttöönottoon (esim. validoinnit, arvioinnit, tiedottaminen, koekäyttäjäohjelmat ja parhaiden käytäntöjen esittelyt), yhteisymmärryksen lisääminen ja standardointi.

YHTEYDET MUIHIN OHJELMIIN

Ohjelman nivoutuminen muihin aihepiirikohtaisiin ohjelmiin perustuu tietoyhteiskunnan tekniikoiden kehittämiseen, esittelyyn ja käyttöönoton edistämiseen liittyvien toimien keskittämiseen tähän ohjelmaan ja niiden hyödyntämisen (alakohtaisen integrointitutkimuksen ja käytön) keskittämiseen muiden aihepiirikohtaisten ohjelmien alakohtaisiin toimintakokonaisuuksiin. Toiminta sovitetaan tiiviisti yhteen muiden ohjelmien ja asiaan liittyvien toimintapoliittisten hankkeiden kanssa aloilla, joilla tietoyhteiskunnan tekniikoiden hyödyntäminen on keskeistä. Erityistä huomiota kiinnitetään ohjelmiin, joissa käsitellään tuotantoa, liikennettä, ympäristöä ja terveydenhuoltoa. Satelliittipalveluihin liittyviä toimia koordinoidaan muiden ohjelmien asiaan liittyvien toimien ja hankkeiden kanssa avaruuteen liittyvien toimien yhteensovittamista käsittelevässä komission työryhmässä. Ihmisoikeuksien ja eettisten periaatteiden täysimääräinen kunnioittaminen varmistetaan kaikessa erityisohjelman toiminnassa Euroopan parlamentin ja neuvoston viidennestä puiteohjelmasta tekemän päätöksen 6 artiklan mukaisesti.

Tietoyhteiskunnan maailmanlaajuisen luonteen vuoksi kansainvälinen yhteistyö on hyvin tärkeää tietoyhteiskunnan tekniikoiden kehittämisessä ja käyttöön ottamisessa. Tämä näkyy ohjelmaan osallistumisessa ja sen toiminnassa, johon kuuluu IMS-hankkeen (Intelligent Manufacturing Systems) kaltaisen kansainvälisen toiminnan tukeminen, sekä ohjelman yhteyksissä yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistamista koskevaan ohjelmaan, jossa tuetaan yhteisön ulkopuolisten maiden organisaatioita.

Ohjelman kansainvälisyyden edistämiseksi käytetään myös erityistoimia, joilla helpotetaan yhteisön ulkopuolisten maiden organisaatioiden osallistumista ja ylläpidetään yhteyksiä näiden maiden asiantuntijoihin, jotka ovat saaneet koulutuksensa Euroopassa. Tarvittaessa näitä toimia koordinoidaan COST-ohjelman kanssa ja käytetään täydentämään niitä. Ohjelmaan sisällytetyillä innovaatiotoimilla painotetaan ohjelman tulosten hyödyntämisen ja käytön edistämistä ja varmistetaan yhteensopivuus ja yhteydet ohjelman "Innovaatioiden edistäminen ja pk-yritysten osallistumisen kannustaminen" sisältämien toimien kanssa. Lisäksi yhteyksiä Eurekaan, Euroopan laajuisia verkkoja koskevaan toimintaan ja muihin yhteisön välineisiin hyödynnetään tulosten entistä laajempaan käyttöönottoon ja levittämiseen tarkoitettujen kanavien ja menetelmien luomiseksi. Yhteydet ohjelmaan "Innovaatioiden edistäminen ja pk-yritysten osallistumisen kannustaminen" täydentävät tähän ohjelmaan sisältyviä pk-yritysten tehokkaampaan osallistumiseen tähtääviä toimia (esimerkiksi palkinnot uusia aluevaltauksia tekevälle tutkimukselle).

Eurooppalaisten tutkijoiden taitotiedon, osaamisen ja pätevyyden sekä tähän ohjelmaan kuuluvilla aloilla tehtävän tutkimuksen sosioekonomisten vaikutusten ymmärtämisen parantaminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa riittävän asianmukainen asiantuntemus ja saada aikaan konkreettisia ja kestäviä vaikutuksia. Koulutus ja sosioekonominen tutkimus ovat näin ollen olennainen osa tätä ohjelmaa, ja niitä täydennetään tarvittaessa yhteyksillä horisontaaliseen ohjelmaan "Tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen" sekä Euroopan sosiaalirahaston aloitteisiin. Koulutustoimissa tuetaan apurahoja, jotka toteutetaan Marie Curie -apurahoina horisontaalisessa ohjelmassa vahvistettuja määritelmiä ja sääntöjä noudattaen. Tähän ohjelmaan kuuluva "Tutkimuksen verkostoituminen" on yhteydessä horisontaalisen ohjelman tukeen, joka koskee suurtehoisten laskentakeskusten käyttömahdollisuuksia, sekä muiden aihepiirikohtaisten ohjelmien toimintaan, joka koskee tutkimusinfrastruktuurien tukemista.

COSTin ja Eurekan tarjoamat mahdollisuudet hyödynnetään täysimääräisesti, samoin kuin yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa, jotta saavutettaisiin synergiaetuja tämän ohjelman toimien ja hankkeiden sekä kansallisella tasolla rahoitettujen tutkimushankkeiden välillä. Eureka-yhteistyössä tärkeimpiä yhteisesti kiinnostavia aihepiirihankkeita voidaan kehittää avaintoimintokokonaisuuksissa valintaperusteiden ja puiteohjelman menettelyjen mukaisesti.

a) AVAINTOIMINNOT

i) Kansalaisille tarkoitetut järjestelmät ja palvelut

Tavoitteet ja TTK:n painopisteet

Toiminnan tarkoituksena on edistää sellaisten uuden sukupolven käyttäjäystävällisten, luotettavien, kustannustehokkaiden ja yhteentoimivien yleisten palvelujen luomista, jotka täyttävät käyttäjien tarpeet siten, että ne ovat joustavasti kenen tahansa käytettävissä missä ja milloin tahansa. Toiminta kattaa koko avaintoimintoa koskevat TTK-toimet sekä erityiset TTK-toimet mm. ikääntyneiden ja vammaisten erityistarpeista huolehtimisen, terveydenhuollon, hallinnon, ympäristön sekä liikenteen ja matkailun aloilla, mukaan lukien asiaankuuluva koulutus. Tiettyjä kysymyksiä, joita käsitellään tämän ohjelman kaikissa osissa, tarkastellaan perusteellisemmin, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon tähän avaintoimintoon liittyvien palvelujen tyypillisten käyttäjien odotukset ja tarpeet, mukaan lukien tietoturva, yksityisyyden suoja, sosioekonomiset ja eettiset näkökohdat, sekä erityisesti uusien palvelujen käyttökelpoisuus ja käyttäjäystävällisyys.

- Terveys

Toiminta kattaa sekä uuden sukupolven tietokoneistetut kliiniset järjestelmät, kehittyneet etälääketieteen palvelut ja terveydenhuollon verkkosovellukset terveydenhuollon ammattilaisten, hoidon jatkuvuuden ja terveyspalvelujen hallinnon tukemiseksi että sellaiset älykkäät järjestelmät, joiden ansiosta ihmiset voivat osallistua entistä enemmän oman terveytensä edistämiseen ja ottaa siitä suuremman vastuun.

TTK:n painopisteet: ammattimainen terveydenhuolto: järjestelmät, jotka parantavat terveydenhuollon ammattilaisten valmiuksia sairauksien ehkäisemisessä, diagnosoinnissa, hoidossa ja kuntouttamisessa; näihin kuuluvat älykkäät, noninvasiiviset diagnoosi- ja hoitojärjestelmät, älykkäät lääketieteelliset apuvälineet ja kehittynyt lääketieteellinen kuvantaminen: kehittyneet etälääketieteen sovellukset, keskitettyjä palveluja tarjoavat "virtuaalisairaalat"; nopeat ja turvalliset verkot ja sovellukset, joilla hätäpalvelut, sairaalat, laboratoriot, apteekit, ensiapuyksiköt ja hoitolaitokset liitetään toisiinsa hoidon jatkuvuuden turvaamiseksi; terveyspalvelujen työnhallinta ja työn uudelleensuunnittelu; uuden sukupolven sähköiset terveyskortit ja arkistot, jotka sisältävät kattavat terveystiedot; henkilökohtaiset terveydenhoitojärjestelmät: kohtuuhintaiset ja käyttäjäystävälliset henkilökohtaiset terveydenseurantajärjestelmät sekä kiinteät tai kannettavat sairauksien ennaltaehkäisyjärjestelmät, mukaan lukien kehittyneet ja edulliset anturit, muuntimet ja mikrojärjestelmät; henkilökohtaiset lääketieteelliset neuvontalaitteet sairauksien ehkäisyä ja hoitoa varten; etäjärjestelmät ja -sovellukset hoidon tukemiseksi kaikissa yhteyksissä; käyttäjäystävälliset ja varmennetut tietojärjestelmät kansalaisille suunnatun terveyskasvatuksen ja -valistuksen tukemiseksi; toimintaa täydennetään käyttöönottotoimilla, joihin kuuluu validointeja, arviointeja ja koekäyttöhankkeita sekä muita parhaita toimintatapoja edistäviä hankkeita.

- Henkilöt, joilla on erityistarpeita, mukaan lukien vammaiset ja vanhukset

Toiminnassa tarkastellaan käyttöliittymiä ja sopeutus- ja tukijärjestelmiä, joilla pyritään helpottamaan ympäristön asettamista esteistä ja fyysisestä tai älyllisestä vajavaisuudesta aiheutuvia ongelmia sekä älykkäitä järjestelmiä ja palveluja, joilla tuetaan itsenäistä asumista, yhteiskuntaan integroitumista ja osallistumista tietoyhteiskuntaan.

TTK:n painopisteet: "design-for-all" -periaatteen mukaiset tuotteet, järjestelmät ja palvelut mukaan lukien parannetut vuorovaikutukseen perustuvat suunnittelumenetelmät, monitoimipäätteet ja yleiset käyttöliittymät; mukautuvat järjestelmät: viestintävälineet henkilöille, joilla on erityistarpeita, sekä kodissa että kodin ulkopuolella tarvittavat liikkumisen apuvälineet, robotiikkaohjausjärjestelmät; kodeissa, työssä, koulussa, liikenteessä ja vapaa-aikana jne. tarvittavat multimediasovellukset jokapäiväisen elämän ja yhteiskuntaan integroitumisen helpottamiseksi; sosiaaliset tuki- ja tomintaverkot; uudet palvelumuodot; käyttöönotto: keskeisenä tekijänä ovat validointi ja esittelyt.

- Julkishallinto

Toiminnan kohteina ovat kaikkien hallinnon tasojen (esimerkiksi yhteisön, kansallisen tason, alueellisen tason ja paikallistason hallinnon) erityistarpeita palvelevat, erityisesti EU:n laajenemista ja syvenemistä tukevat multimediajärjestelmät ja -palvelut, joiden välityksellä kansalaisille tarjotaan vuorovaikutteisia palveluja ja/tai tuodaan ne heidän luonnollisille kohtauspaikoilleen, erityisesti syrjäisten alueiden ja maaseutualueiden asukkaiden saataville. Huomiota kiinnitetään tehokkuuden ja sisäisen suorituskyvyn parantamiseen.

TTK:n painopisteet: tekniikat ja palvelut demokraattisten käytäntöjen tosiaikaiseksi tukemiseksi sekä entistä parempien, etäisyydestä ja kielestä riippumattomien helppokäyttöisten ja kohtuuhintaisten mahdollisuuksien tarjoamiseksi tiedon ja palvelujen käyttöön, erityisesti kansalaisille ja yrityksille suunnattujen, palvelujen keskitetyn saannin ja liiketoimien keskitetyn hoidon tukemiseksi; kansalaisten ja hallinnon välisen vuorovaikutuksen helpottamiseen tarkoitetut monikieliset kohdennetut järjestelmät ja älykkäät monitoimijärjestelmät, mukaan lukien virtuaalifoorumien kehittäminen (julkiset kuulemiset, mielipidemittaukset jne.); järjestelmät ja välineet, jotka mahdollistavat sen, että tilastoja voidaan käyttää hallinnon avoimuuden ja sen palvelujen saatavuuden lisäämiseen sekä edistävät hallintojen välistä, multimediaa hyödyntävän tiedon vaihtoa; innovatiiviset sovellukset, jotka tukevat hallintoelinten mukauttamista yhteisön eri politiikkojen tieto- ja tiedonkäsittelyjärjestelmien vaatimuksiin; käyttöönotto: painopisteenä ovat parhaat käytännöt ja muut käyttöönottotoimet.

- Ympäristö

Toiminnan tärkeimpinä kohteina ovat hallinnon, eri toimialojen ja suuren yleisön käyttöön suunnitellut uuden sukupolven sekä sisä- että ulkoympäristön valvonta- ja ennustejärjestelmät sekä päätöksenteon tukijärjestelmät ja palvelut sekä riskien tunnistamiseen, arviointiin, seurantaan ja ennaltaehkäisyyn tarkoitetut kehittyneet järjestelmät ja palvelut sekä luonnonmullistusten tai ihmisten aiheuttamien hätätilanteiden hallintaan tai lieventämiseen tarkoitetut järjestelmät ja palvelut (mukaan lukien jalkaväkimiinojen raivaus).

TTK:n painopisteet: seuranta, ennusteiden laatiminen ja päätöksenteon tukeminen: ilman, veden ja maaperän laatua koskevat sekä luonnonvarojen seurantaan ja hallintaan tarkoitetut älykkäät tietojärjestelmät; kehittyneet järjestelmät veden, ilman, merten ja maaperän pilaantumisen sekä jätteiden aiheuttaman pilaantumisen seurantaan, ehkäisyyn ja niistä varoittamiseen; kustannuksiltaan alhaiset hajautetut valvontajärjestelmät, tehokkaat järjestelmät ja kehittyneet laitteet ympäristöä koskevan tiedon, myös maantieteellisen tiedon, yhdistelyyn, hakuun ja mallintamiseen; integroidut tieto- ja tukijärjestelmät kestävän kehityksen edistämiseksi ja ekologisen toiminnan ja luonnonvarojen oikean käytön tehostamiseksi; riskit ja hätätilanteet: satelliittikuvaa, kaukohavainnointia, anturijärjestelmiä, reaaliaikaisia järjestelmiä ja viestintäverkkoja hyödyntävät kehittyneet hallintajärjestelmät; käyttöönotto: keskeisenä tekijänä ovat validointi ja esittelyt.

- Liikenne ja matkailu

Toimintaan sisältyy tietoyhteiskunnan tekniikoiden kehittämistä, validointia ja esittelyjä, joiden kohteina ovat kaikkien liikennemuotojen hallintaan tarkoitetut älykkäät infrastruktuuri- ja ajoneuvojärjestelmät, mukaan lukien intermodaalinen rahti- ja matkustajaliikenne ja liikennöintiketjut, kaikkien liikennemuotojen turvallisuus ja toimintatehokkuus, joilla tuetaan muun muassa "Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen" -ohjelman toimia, sekä tiedottamiseen, liikkuvuuteen ja matkailuun liittyvät järjestelmät ja palvelut.

TTK:n painopisteet: valvonta-, paikantamis- ja ohjausjärjestelmät ja satelliittien välityksellä tai maanpäällisesti tapahtuvan viestinnän ja paikantamisjärjestelmien sekä kiinteiden, ajoneuvoihin sijoitettujen ja kannettavien vuorovaikutteisten multimedialaitteiden sekä etämaksujärjestelmien parantaminen tarvittavalla tavalla erityisesti liikenteen ja kysynnän hallintaa, joukko- ja henkilöliikennettä, koko logistiikkaketjua tukevia kalusto- ja rahtitoimintoja varten sekä käyttäjille tiedottamista varten; uudet liikenteenvalvontajärjestelmät sekä niihin liittyvät kehittyneet liittymät, simulointi- ja ennustelaitteet, myös laajamittaisten tapahtumien ja kriisitilanteiden hallintaan liittyvät järjestelmät; ajoneuvojen sisäiset ihmiskeskeiset järjestelmät mukaan lukien yhteydet täydentäviin telematiikkajärjestelmiin turvallisuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi, mukaan lukien näkyvyyden parantaminen, kuljettajan ajosuoritusten seuranta, esteiden havaitseminen ja kehittyneet varoitusjärjestelmät, törmäysten välttäminen, sääntöjen (esim. nopeusrajoitusten) noudattamista valvovat järjestelmät; ajoneuvojen älykästä toimintaa tukevat telemaattiset järjestelmät kaikissa liikennemuodoissa; ajoneuvojen sisäiset liikennetietopalvelut, mukaan lukien tietoviihde; multimediaa hyödyntävät kohdennetut tietojärjestelmät liikenne- ja matkailualaa varten, mukaan lukien etävaraukset ja -maksut, säähän, vapaa-aikaan ja matkailuun liittyvät järjestelmät ja -palvelut; päätöksenteon tukijärjestelmät tehokkuuden lisäämiseksi ja suunnittelun helpottamiseksi matkailualalla; virtuaaliseen liikkuvuuteen liittyvät palvelut; käyttöönotto: taloudellisen ja teknisen toteutettavuuden arvioinnit, pätevöintitoimet sekä parhaita käytäntöjä edistävät toimet.

ii) Uudet työtavat ja sähköinen kaupankäynti

Tavoitteet ja TTK:n painopisteet

Tämän toiminnan tarkoituksena on kehittää tietoyhteiskunnan tekniikoita, jotka auttavat eurooppalaisia työntekijöitä ja yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, parantamaan kilpailukykyään maailmanmarkkinoilla. Samalla sillä pyritään parantamaan yksittäisten työntekijöiden työelämän laatua hyödyntämällä tietoyhteiskunnan tekniikoita, joilla voidaan aikaansaada joustavuutta monien työtapoihin ja työn organisointiin kohdistuvien nykyisten rajoitusten poistamiseksi, mukaan lukien etäisyyden ja ajan aiheuttamat rajoitukset. Erityistä huomiota on kiinnitettävä uusien työmenetelmien yhteiskunnallisiin vaikutuksiin, erityisesti yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja elämänlaatuun kohdistuviin vaikutuksiin. Toiminta kattaa tavaroiden ja palveluiden kehittämisen ja kaupan erityisesti sähköisillä markkinoilla, ja siinä otetaan huomioon yksittäisten työntekijöiden, kuluttajien, yritysten ja organisaatioiden erilaiset tarpeet ja asiaan liittyvä koulutus. Maailmanlaajuisuus, erityisesti markkinoiden nopea kehittyminen, ja sosioekonomiset tekijät ohjaavat tätä toimintaa, ja tavoitteena on kehittää ja esitellä maailman parhaat työ- ja yrityskäytännöt hyödyntämällä Euroopan vahvuuksia, joita ovat esimerkiksi sähköiset maksutavat, älykortit, matkaviestintäjärjestelmät, liiketoimintaprosessin mallintamisohjelmistot ja yritysjohtamiseen tarkoitetut ohjelmistot sekä kuluttajansuoja.

- Joustavuuden ja liikkuvuuden sallivat työtavat ja etätyö sekä niihin liittyvät välineet

Toiminnan keskeisiä alueita ovat kilpailukykyisten, joustavien ja ihmiskeskeisten työtapojen ja työn organisoinnin aikaansaaminen, validointi ja esittely, myös hallinnossa ja voittoa tavoittelemattomissa järjestöissä, soveltamalla yhtenäistä liiketoimintaprosessit, työn organisoinnin, inhimillisten voimavarojen hallinnan ja tietoyhteiskunnan tekniikat yhdistävää lähestymistapaa, johon kuuluvat sosioekonomisten ja oikeudellisten tarpeiden erittely sekä maailmanlaajuista toimintaympäristöä ja nykyisiä liike-elämän käytäntöjä koskevat tekijät. Siinä käsitellään tasapuolisesti työntekijöiden, yritysten ja kuluttajien tarpeita. Toiminnan keskeisiä piirteitä ovat parhaita käytäntöjä koskevat kokeiluhankkeet, laajennettavissa olevat esittelyt sekä laajan koekäytön ja käyttöönoton kannustamiseksi suunnitellut levittämistoimet.

TTK:n painopisteet: työtavat: etätyö ja verkostoitunut yhteistyö; muuttuva työ; simulaatioon ja virtuaalitodellisuuteen perustuvat menetelmät sekä yksilötyöskentelyä että yhteistyötä varten; yrittäjyys ja muu itsenäinen työ; organisointi: uusien tai uudelleen järjestettyjen työmenetelmien ja -rakenteiden käyttöönotto kaikilla aloilla, mukaan lukien julkishallinto, ottaen huomioon nykyiset käytännöt; mukautumiskykyiset, laajennetut ja virtuaaliyritykset ja yksityisten henkilöiden verkostot; töidenhallinta ja integrointi; organisaatioihin liittyvät menetelmät, esimerkiksi yhteenliitetyt tiedot, esikuva-analyysi ja skenaariosuunnittelu; muuntautumismenetelmät sekä muutosten ja riskien hallinta; sosioekonomiset kysymykset (mukaan lukien tarvittavat tilastolliset menetelmät ja apuvälineet): muutosanalyysit; inhimilliset voimavarat ja koulutus; inhimilliset tekijät, helppokäyttöisyys, terveysvaikutukset, ergonomia ja työturvallisuus; vaikutukset oikeudellisiin ja sääntelypuitteisiin sekä yhdenmukaisuus näihin nähden; toimintaa täydennetään käyttöönottotoimilla, joihin kuuluu validointeja, arviointeja ja koekäyttötoimia sekä parhaita käytäntöjä edistäviä hankkeita.

- Hallintajärjestelmät tavaran- ja palveluntoimittajille ja kuluttajien tarpeisiin

Toiminnassa keskitytään saumattomaan kattavaan tukeen sähköiselle kaupankäynnille ja hajautetuille virtuaaliyrityksille ja -markkinapaikoille sekä aineellisten että aineettomien tuotteiden osalta. Toiminta kattaa sovellukset ja järjestelmät, joita käytetään kuluttajien, yksityisyrittäjien, liikeyritysten ja hallintojen sisäisessä ja niiden keskinäisessä vuorovaikutuksessa. Toiminnassa käsitellään liiketoiminta- ja työprosesseja kokonaisuudessaan sekä niiden tukemiseen tarvittavia tietoyhteiskunnan tekniikoita.

TTK:n painopisteet: tietoyhteiskunnan tekniikoihin liittyvät järjestelmät tuotekehitysprosesseja varten, mukaan lukien koko elinkaaren kattava tuki, tuote- ja prosessisuunnittelu, valmistus ja ylläpito, logistiikka ja jakelunhallinta, laadunvalvonta, tuottavuuden tutkimus; järjestelmät markkinointi- ja myyntiprosesseja varten, mukaan lukien vuorovaikutus asiakkaiden kanssa, neuvottelu- ja sopimustoiminta, massaräätälöinti, pakkaus ja kaupankäynti; järjestelmät taloushallintoa koskevien prosessien käsittelyä varten, joihin kuuluu euron huomioon ottaminen, mukaan lukien tilaukset, laskutus ja maksut, kirjanpito ja verotus; julkiset ja yksityiset hankinnat; järjestelmät hallintoprosessien käsittelyä varten, mukaan lukien päätöksenteon tukeminen ja suunnittelu; virtuaalisten ja todellisten markkinapaikkojen hallintajärjestelmät; järjestelmät liiketoimintaa koskevan online-tiedon hakuun ja hallintaan, mukaan lukien hakemistot ja luettelot; järjestelmät kuluttajaprosessien käsittelyä varten, mukaan lukien tuotteen- ja palvelunvalinta ja -hankinta; järjestelmät kuluttajansuojan tukemiseksi; käyttöönotto: painopistealueena parhaat käytännöt ja muut käyttöönottotoimet; toimintaa täydennetään validoinneilla ja arvioinneilla kokeiluhankkeissa sekä yhtenäistämistoimin standardeihin vaikuttamiseksi.

- Tietojen suojaus ja verkon turvallisuus sekä muut luottamusta edistävät tekniikat

Toiminnassa keskitytään tekniikoihin, jotka lisäävät tietojärjestelmiin, niihin liittyviin palveluihin ja tietolähteisiin kohdistuvaa luottamusta ja vahvistavat niiden asemaa uusien työskentely- ja liiketoimintatapojen luotettavina, tehokkaina ja käyttäjäystävällisinä apuvälineinä. Tähän sisältyy tiedon eheyden suoja, teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointi, yksityisyyden suoja ja tietokonerikollisuuden vastainen taistelu, joilla täydennetään keskeinen teknologia ja infrastruktuurit -avaintoiminnon yhteydessä tehtävää työtä.

TTK:n painopisteet: sähköiset allekirjoitus-, varmentamis- ja autentikointitekniikat; tuotetietojen esittäminen; petosten ja tavaroiden väärentämisen torjunta; sähköiset teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointitekniikat; yksityisyyden suojaa lujittavat tekniikat, mukaan lukien henkilö- ja liiketoimintatietojen luvattoman keräämisen, tallentamisen ja julkistamisen estämiseen tarkoitetut tekniikat; turvalliset sähköiset liiketoimet ja maksut, mukaan lukien nimettömät maksut ja seuraavan sukupolven älykorttien integrointi; kriittisten järjestelmien hallinnointi ja seuraavan sukupolven luotettavat sähköisen kaupankäynnin perusrakenteet; oikeudellisten ja sääntelypuitteiden lujittumisen ja näiden noudattamisen tukeminen; tekniikat, joiden ansiosta kuluttajien ja yritysten luottamus suurien tietomäärien tarkoituksenmukaiseen hallintaan lisääntyy, mukaan lukien käyttäjäkohtaisten tarpeiden huomioon ottaminen; käyttöönotto: teknologian arvioinnit, kokeiluhankkeet, esittelyt luottamuksen lisäämiseksi ja yhtenäistäminen yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja kansainvälisesti tunnustettujen standardien edistämiseksi.

iii) Multimedian sisältö ja työkalut

Tavoitteet ja TTK:n painopisteet

Toiminnan tarkoituksena on edistää tulevaisuuden tietotuotteiden ja -palvelujen toimivuutta, käyttökelpoisuutta ja hyväksymistä kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden mahdollistamiseksi ja myötävaikuttaa Euroopan kulttuuriperinnön arvottamiseen ja hyödyntämiseen, edistää luovuutta sekä parantaa koulutus- ja opetusjärjestelmiä elinikäisen oppimisen alalla. Toiminta kattaa digitaalisen sisällön, myös audiovisuaalisen sisällön, luomiseen, käsittelyyn, hallintaan, verkottamiseen, käyttöön saamiseen ja hyödyntämiseen tarkoitetut uudet mallit, menetelmät, tekniikat ja järjestelmät. Tutkimuksen tärkeänä ulottuvuutena ovat uudet sosioekonomiset ja teknologiamallit tiedon, tietämyksen ja taitotiedon esittämistä varten. Toiminnassa käsitellään sekä sovelluspainotteista tutkimusta, jossa keskitytään julkaisutoimintaan, audiovisuaaliseen alaan, kulttuuriin, opetukseen ja koulutukseen, että kieli- ja sisältöteknologian tutkimusta kaikilla sovellusaloilla; lisäksi siihen kuuluu validointia, käyttöönottoa, yhtenäistämistä ja standardeja.

- Vuorovaikutteiset sähköiset julkaisut, digitaalinen perintö ja kulttuurisisältö

Vuorovaikutteisten sähköisten julkaisujen osalta toiminnassa keskitytään niin kaupalliseen kuin yksityiskäyttöönkin tarkoitettuihin uusiin julkaisu- ja mediamalleihin (mukaan lukien WWW:n kehittäminen). Toiminnassa käsitellään tulevia julkaisujärjestelmiä, joilla pystytään käsittelemään uudenlaisia sisältöyhdistelmiä ja tarjoamaan käyttäjille entistä paremmat mahdollisuudet vuorovaikutukseen ja hallintaan. Lisäksi toiminta kattaa uudet sisältömuodot kuten virtuaaliobjektit, useiden käyttäjien ympäristöt tai monitasoisen virtuaalisen animaatioaineiston. Toiminnassa käsitellään kolmea nopeasti kehittyvää sovellusaluetta: faktajulkaisuja, erityisesti tieteellistä ja liiketaloudellista tietoa sisältäviä julkaisuja; uutis- ja viihdejulkaisuja, erityisesti uutisia, ajanvietettä ja kansalaisille suunnattua tietoa sekä maantieteellistä ja tilastollista tietoa, mukaan lukien asiaankuuluva sosioekonominen tieto erityisesti silloin, kun mutkikkaan tiedon esittämiseksi asiaa tuntemattomille käyttäjille tarvitaan uusia esitysmuotoja. Digitaalista perintöä ja kulttuurisisältöä koskevan toiminnan tarkoituksena on parantaa kulttuuriperintöön tutustumismahdollisuuksia, helpottaa sen arvottamista ja edistää kulttuurin kehittymistä laajentamalla kirjastojen, museoiden ja arkistojen tärkeää osuutta "kulttuuritalouden" syntymisessä, mihin kuuluu myös taloudellinen, tieteellinen ja tekninen kehittäminen. Toiminnassa käsitellään erityisesti uusia digitaalisia prosesseja, ja se kattaa erityisesti ne liiketoiminnalliset ja taloudelliset mallit, jotka vauhdittavat uusien kumppanuuksien syntymistä verkottumisen ja kansalaisille suunnattujen palvelujen avulla.

TTK:n painopisteet:

- vuorovaikutteisten sähköisten julkaisujen osalta: luovan sisällön tuottaminen kehittyneiden etäyhteistyötä hyödyntävien reaaliaikaisten laadinta- ja suunnittelujärjestelmien ja taitojen kehittämisen avulla (esimerkiksi kolmiulotteisessa tai virtuaalitodellisuussuunnittelussa ja käsitteellisessä mallintamisessa); erityyppisistä lähteistä tulevan sisällön koonti- ja uudelleenkäyttöjärjestelmät; yhteistyötä hyödyntävä luova ilmaisu ja julkaisutoiminta; digitaalisen sisällön hallinta hajautettua ja verkotettua sisältöä tukemalla; suurien tietomäärien käsittely innovatiivisilla tavoilla (kuten visualisoimalla, skenaariosuunnittelun tai tila-analyysin avulla); uusien mittaustapojen suunnittelu tietovarantojen arvioimiseksi; sisällönjakelun kohdentaminen (push- tai pull-tekniikoiden avulla) sisällön kustannustehokkaan paketoinnin, mainonnan ja siihen liittyvien liiketoimien, asiakasprofiilien, kohdennetun sisällön ja esitystavan avulla (niin, että käyttäjän yksityisyyden suojaa kunnioitetaan); alakohtaisen ja kaikille aloille yhteisen sisällön välisen rajan tutkiminen; toimintaa täydennetään käyttöönottotoimilla, joihin kuuluu validointeja, arviointeja ja koekäyttötoimia sekä muita parhaita toimintatapoja edistäviä hankkeita,

- digitaalisen perinnön ja kulttuurisisällön osalta yhtenäinen ja parannettu pääsy digitaalisessa ja perinteisessä muodossa oleviin heterogeenisiin, hajautettuihin ja verkostoituneisiin kokoelmiin ja tietoarkistoihin (joita ovat esimerkiksi kirjastojen kokoelmat, museoiden näyttelyaineisto, julkisten arkistojen kokoelmat, multimediataiteen arkistot tai ääniarkistot, digitaaliset filmikokoelmat ja digitaaliset elokuvajakeluverkot) ja niiden sisältämiin tietoihin; suurten aineistokokoelmien toimivuuden parantaminen tarjoamalla monipuolista ja suorituskykyistä vuorovaikutteisuutta sekä kehittyneitä hallintatekniikoita ja tekijänoikeuksien valvontaa; arvokkaiden multimediasisältöjen säilyttäminen ja niiden saaminen monista eri lähteistä, mukaan lukien sähköinen aineisto ja hauraiden fyysisten esineiden sähköisessä muodossa olevat kaksoiskappaleet; käyttöönotto: keskeisenä tekijänä validoinnit ja esittelyt.

Opetus ja koulutus

Tämän toiminnan tarkoituksena on tarjota Euroopan unionille malli kehittyneen teknologian kustannustehokkaaseen ja saumattomaan toteuttamiseen opetus- ja koulutusjärjestelmien parantamiseksi. Toiminnassa käsitellään erityisesti erilaisten opetus- ja oppimisprosessien yleisiä tarpeita, uusia lähestymistapoja elinikäiseen oppimiseen sekä innovatiivisia pedagogisen multimediamateriaalin integrointitapoja.

TTK:n painopisteet: oppimisprosessin parantaminen entistä itsenäisemmän ja yksilöllisemmän oppimisen avulla: toimintaan sisältyy oppijalle annettava paikallinen tuki, vertaisryhmäopetus, etätutorointi, opintokokonaisuuksien ja kurssien suunnittelujärjestelmät ja merkintäjärjestelmät; laadukkaamman opetusaineiston kehittäminen parantamalla sisällöllistä laatua, perustana olevia pedagogisia ja didaktisia lähestymistapoja ja aineiston soveltuvuutta mukautettavaksi oppijan tarpeisiin; toiminnassa käsitellään uusia opetuksen suunnittelun työkaluja, oppijoiden mallintamistekniikoita, tietämyksen siirtämisessä käytettäviä mallinnusmenetelmiä sekä oppimisen ergonomiaa, ja toiminta kattaa aineiston yksinkertaisesta hypermediasta kehittyneisiin simulaatioihin; opetusresurssien ja -palveluiden ulottaminen kaikkien saataville: toiminnassa käsitellään yleisiä toimintaympäristöjä, jotka mahdollistavat palvelujen rajoittamattoman saannin heterogeenisissa verkoissa, mihin sisältyy myös tietovarantojen yksilöimismenetelmien ja niihin liittyvien hakumenetelmien yhdenmukaistaminen; käyttöönottotoimet.

Luonnollisiin kieliin liittyvä teknologia

Tässä toiminnassa käsitellään kehittynyttä luonnollisen kielen teknologiaa, joka mahdollistaa kustannustehokkaan kanssakäymisen eri kielten ja kulttuurien välillä, luontaiset käyttöliittymät digitaalisiin palveluihin sekä multimedian sisällön entistä luonnollisemman omaksumisen ja käytön. Toiminnassa käsitellään kirjoitetun ja puhutun kielen teknologiaa ja sen käyttöä sellaisilla avainalueilla kuin yritysjulkaisut ja kaupallinen julkaisutoiminta, opetus ja koulutus, kulttuuriperintö, maailmanlaajuinen yritystoiminta ja sähköinen kaupankäynti, julkiset palvelut ja laitokset sekä ryhmät, joilla on erityistarpeita. Toiminnassa kehitellään myös sähköisiä kielellisiä tietokantoja, jotka ovat standardoidussa ja uudelleen käytettävässä muodossa.

TTK:n painopisteet: monikielisyyden lisääminen järjestelmiin tietokierron kaikissa vaiheissa, mukaan lukien sisällön luominen ja ylläpito useilla kielillä, ohjelmistojen ja sisällön lokalisointi, tietokonekääntäminen ja -tulkkaus sekä tietokoneavusteinen kieltenopetus; järjestelmien luonnollisen vuorovaikutteisuuden ja helppokäyttöisyyden lisääminen silloin, kun multimodaalinen vuorovaikutus, viestien ja viestinnällisten tapahtumien ymmärtäminen, rajoittamaton kielellisen aineksen syöttö ja tuotto ja näppäimistön käyttöä vähentävä toiminta voivat parantaa sovelluksia merkittävästi; digitaalisen sisällön aktiivisen omaksumisen ja käytön mahdollistaminen, minkä yhteydessä hyödynnetään kielen syvärakenteen analyysissä käytettäviä prosessointimalleja, välineitä sekä tekniikoita, sekä metatiedon tuottamista, tietämyksen koostamista, sisällön merkityksen luokittelua ja tiivistämistä, mukaan lukien älykkäät kieleen perustuvat apuvälineet; toimintaa täydennetään käyttöönottotoimilla, joihin kuuluu validointeja, arviointeja ja koekäyttötoimia sekä muita parhaita toimintatapoja edistäviä hankkeita.

Tiedon saanti, suodattaminen, analysointi ja käsittely.

Tässä toiminnassa käsitellään lähinnä kehittyneitä tietosisällön hallintatekniikoita, jotka antavat käyttäjälle mahdollisuuden valita, vastaanottaa ja käsitellä (käyttäjän yksityisyyden suojaa kunnioittaen) ainoastaan haluamaansa tietoa erilaisten lähteiden määrän kasvaessa jatkuvasti. Suurten multimediavarantojen hallintajärjestelmien (mukaan lukien WWW) avaintoimintojen parannukset tukevat tietopalvelujen kustannustehokasta jakelua sekä palveluiden käyttöä.

TTK:n painopisteet: tiedonhallinta: monipuoliset digitaalisen tietosisällön kuvausmallit, jotka tila- ja aikanäkökohtien lisäksi kattavat kaikki tiedon esitysmuodot ja ihmisen aistit; näihin malleihin liittyvät apuvälineet, joiden avulla käyttäjät voivat mahdollisesti epätäydellisten käsitteiden ja omien elementtiensä pohjalta kehittää omia tietoprofiileja; täysin uudenlaisten kognitiivisten suhteiden luominen järjestelmien ja käyttäjien välille yksilöityjen hakuprofiilien tai visualisointitekniikoiden avulla; tiedonhallintajärjestelmät: uudet multimedia-tietolähteiden organisointi- ja hallintamenetelmät: toiminnassa tutkitaan kehittyneitä järjestelmiä sellaista tietojen arkistointia varten, johon liittyy käytönvalvontamekanismeja, laadunvarmistusta, eheyden valvontaa ja multimediafragmenttien teknistä suojaamista; tiedon luokittelu, merkitseminen ja suodattaminen, joka mahdollistaa valikoivan tiedonhaun (mukaan lukien muuhun kuin tekstitietoon perustuva navigointi ja haku) ja suodattamisen (mukaan lukien laittoman ja haitallisen aineiston valvonta); käyttöönotto: koekäyttötoimet ja muut käyttöönottotoimet; toimintaa täydennetään validoinnilla ja arvioinneilla kokeiluhankkeissa sekä yhtenäistämisellä standardeihin vaikuttamiseksi.

iv) Keskeinen teknologia ja infrastruktuurit

Tavoitteet ja TTK:n painopisteet

Toiminnalla pyritään edistämään tietoyhteiskunnalle välttämättömiä korkeatasoisia tekniikoita, nopeuttamaan niiden käyttöönottoa ja laajentamaan niiden käyttöalaa. Toiminnassa käsitellään tietojenkäsittely-, viestintä- ja verkostoitumistekniikoiden ja infrastruktuurien lähentymistä. Toiminnassa keskitytään useille sovelluksille yhteisiin tekniikoihin ja infrastruktuureihin, kun taas ainoastaan yhtä sovellusta koskevia tekniikoita ja infrastruktuureja käsitellään kyseisen sovelluksen yhteydessä puiteohjelman muissa osissa.

- Tietojenkäsittelyyn ja tietojenkäsittelyn hallintaan sekä viestintään ja verkkoihin liittyvät tekniikat, mukaan lukien laajakaistasovellukset, sekä niiden käyttöönotto, yhteentoimivuus ja soveltaminen.

Toiminnassa keskitytään tietojenkäsittely-, televiestintä- ja radio- ja televisioverkko- sekä järjestelmäteknologian kehittämiseen ja näiden lähentymiseen.

TTK:n painopisteet: samanaikaiset järjestelmät: tekniikat ja välineet etätietolähteiden yhteiskäyttöä ja vuorovaikutteista käyttöä varten ja samanaikainen käyttö heterogeenisissä laitteisto- ja ohjelmistojärjestelmissä ja -rakenteissa maantieteellisesti hajallaan olevissa paikoissa; reaaliaikaiset järjestelmät suurien tietomäärien käsittelyyn; perustekniikat ja -työkalut reaaliaikaisiin sulautettuihin järjestelmäsovelluksiin - tässä yhteydessä on myötävaikutettava standardien syntymiseen tai noudatettava niitä; laajakaistateleverkot: luotettavat ja suurikapasiteettiset terabittitason optiset siirtotekniikat; keskeisenä kohteena fotonitekniikat runko- ja liittymäverkkojen täydellisen optisen transparenssin kehittämiseksi; erityisesti täysoptisten verkkojen tekniikat ja rakenteet: topologinen ja toiminnallinen rakenne, kytkentä ja reititys, käyttö ja hallinta; verkkojen yhdistämiseen tarkoitetut tekniikat (lähinnä kiinteiden verkkojen ja matkaviestinverkkojen, myös satelliittiverkkojen, lähentymiseen liittyen) ja uudet palvelutyypistä riippumattomat verkkorakenteet ja järjestelmät sen varmistamiseksi, että kaikilla käyttäjillä on mahdollisuus saada kohtuukustannuksin laajakaistaiset, sijainnista riippumattomat multimediapalvelut käyttöönsä; verkkojen yhteensopivuus ja yhteistoiminta erityisesti verkonhallinta- ja palvelutasolla kapasiteetin, joustavuuden ja toimivuuden lisäämiseksi sekä kilpailun ja uusien älyverkkopalvelujen (joihin liittyy myös Internetin kehitys) syntymiseksi; yleiset palvelunhallintamenetelmät ja työkalut, jotka pystyvät käsittelemään entistä mutkikkaampaa verkkoa, uusia verkkorakenteita ja palvelun laatua koskevia vaatimuksia sekä verkon luotettavuudelle ja turvallisuudelle asetettuja tavoitteita; käyttöönotto: parhaiden käytäntöjen edistämis- ja siirtämistoimenpiteet, yhtenäistämistoimet standardien kehittämiseksi, tekniikoiden ja palvelujen testaus ja validointi kenttäkokeiden avulla.

- Ohjelmisto-, järjestelmä- ja palvelutekniikat ja -suunnittelu mukaan lukien korkeatasoiset tilastointijärjestelmät.

Toiminnassa keskitytään tuotteissa ja palveluissa käytettävien ohjelmistokeskeisten järjestelmien kehittämiseen, hyödyntämiseen, käyttöön ja laadun parantamiseen sekä tuotanto- ja yritysprosessien parantamiseen, mihin liittyvät myös testaus- ja validointitekniikat ja -välineet kaikissa toimintavaiheissa.

TTK:n painopisteet: ohjelmistojen ja järjestelmien suunnittelussa keskitytään luotettaviin, elinkelpoisiin ja laajennettaviin järjestelmiin ja käsitellään tuotekehitysprosessin nopeuttamista ja kustannusten alentamista; keskeisenä kysymyksenä on luotettavien menetelmien ja välineiden käyttö ja edelleen kehittäminen; avainasemassa on ohjelmistojen modulaarisuus, erityisesti asiakaskohtaisten ja sarjavalmisteisten rakenneosien yhdistäminen järjestelmiin; palvelujen suunnittelussa käsitellään heterogeenisten toiminta- alustojen ja verkkojen yhdistämistä, uusien palveluiden yhä suurempaa mutkikkuutta ja kehittyneisyyttä sekä näiden palvelujen kehittämistä ja tarjontaa - tavoitteena on kehittää teknologiaa ja työkaluja nopeiden, asiakaskohtaisten ja kustannustehokkaiden palvelujen suunnittelua, toteuttamista, tarjontaa ja hallintaa varten niin, että on mahdollista luoda avoin tieto- ja viestintäpalveluiden infrastruktuuri, joka täyttää tarpeelliset luotettavuudelle, turvallisuudelle ja palvelujen laadulle asetetut vaatimukset; ohjelmistotekniikoiden osalta tuetaan tietämyspohjaisia menetelmiä ja työkaluja, jotka lisäävät järjestelmien käyttökelpoisuutta ja suorituskykyä sekä verkon älykkyyttä; näihin sisältyy laadultaan korkeatasoisen tiedon (tilasto- ja hallintatiedot mukaan lukien) oikea-aikainen keruu, työstäminen, levitys ja viestittäminen; käyttöönotto: painopisteenä ovat parhaat käytännöt ja muut käyttöönottotoimet; toimintaa täydentävät teknologian, järjestelmien ja palvelujen validointi ja arviointi kenttäkokeiden avulla sekä toiminnan yhtenäistäminen standardien kehittämiseksi.

- Reaaliaikaiset, suuressa mittakaavassa toteutetut simulaatio- ja havainnollistamistekniikat.

Toiminnassa käsitellään kehittyneiden simulointi- ja havainnollistamistekniikoiden ja -ympäristöjen kehittämistä ja käyttöönottoa kaikilla sovellusaloilla. Toimintaan sisältyy hajautettuja simulaatioita ja jaettuja virtuaaliympäristöjä.

TTK:n painopisteet: simulointi ja havainnollistaminen; simulointiympäristöjä koskevassa toiminnassa käsitellään tiedon esikäsittelyä, kehittynyttä jälkikäsittelyä (mukaan lukien havainnollistaminen ja virtuaalitodellisuus) ja työkaluja simuloinnin validointiin kokeellisen tiedon ja arkistotiedon avulla; painopisteenä ovat työkalut simuloinnin ottamiseksi käyttöön teollisissa ja liike-elämän prosesseissa; tekniikat ja työkalut hajautettua simulointia varten, jossa tuetaan erityisesti heterogeenisten ohjelmisto- ja laitejärjestelmien yhteensopivuutta; suuriin verkkoihin laajennettavissa olevat jaetut virtuaaliympäristöt; olioiden toteuttaminen itsenäisten toimijoiden ja havainnollistamisen avulla, esim. lumehahmojen (avatarien) välityksellä; toimintaa täydennetään käyttöönottotoimilla, joihin kuuluu validointeja, arviointeja ja koekäyttötoimia sekä muita parhaita toimintatapoja edistäviä hankkeita.

- Matka- ja henkilöviestintä ja viestintäjärjestelmät mukaan lukien satelliittivälitteiset järjestelmät ja palvelut.

Toiminnassa käsitellään siirtymistä sellaiseen yhtenäiseen saumattomaan verkkoon, jonka avulla voidaan varmistaa henkilökohtainen kytkettävyys maailmanlaajuisesti ja mahdollistaa langattoman multimediaviestinnän ja -palveluiden käyttö kaikille paikasta ja ajasta riippumatta toiminteiltaan, laadultaan ja suorituskyvyltään kiinteän verkon palveluja vastaavalla tavalla.

TTK:n painopisteet: toiminnassa pyritään ensisijaisesti kehittämään ja parantamaan kohtuuhintaisia maanpäällisiä ja satelliittivälitteisiä sekä julkisia että yksityisiä langattomia ja laajakaistaisia uuden sukupolven verkkorakenteita, järjestelmiä ja tekniikoita, jotka hyödyntävät uusia taajuusjakoja, tukemaan kehittyneitä palveluja ja maksimoimaan taajuuksien käytön tehokkuus ja verkon suorituskyky; tarkastelemaan erilaisten monikerroksisessa, moniulotteisessa solurakenteessa käytettävien radiojärjestelmien avulla saavutettavaa alueellista kattavuutta; painopistealueena on palveluiden liikkuvuus ja päätelaitteiden sijainninseuranta kiinteissä ja langattomissa maanpäällisissä ja satelliittivälitteisissä verkoissa; ohjelmistoiltaan uudelleen konfiguroitavissa olevat verkot, järjestelmät ja päätteet entistä tehokkaamman verkkosuunnittelun, yhteentoimivuuden ja yhteensopivuuden helpottamiseksi; pienoiskokoiset, edulliset, vähän virtaa kuluttavat kannettavat ja matkaviestintäpäätteet (sekä laite- että ohjelmistonäkökohdat otetaan huomioon); vuorovaikutteisia matka- ja henkilöviestinnän multimediapalveluja tukevat tekniikat, palvelut ja sovellukset, joilla on alueellinen tai maailmanlaajuinen kattavuus ja jotka on yhdistetty tarvittaessa maanpäällisiin ja satelliittinavigointipalveluihin; käyttöönotto: keskeisenä tekijänä laajakaistaisten vuorovaikutteisten matkaviestinnän multimediatekniikoiden ja -palvelujen validointi ja esittelyt; suurta huomiota kiinnitetään myös teknologian arviointiin ja toiminnan yhtenäistämiseen standardien edistämiseksi.

- Ihmisen eri aistien käyttöön perustuvat käyttöliittymät: Toiminnassa käsitellään luonnonmukaisia tapoja käyttää ja lähettää aineistoa ja olla vuorovaikutuksessa järjestelmien kanssa. Toimintaan sisältyy kehittyneiden anturi-, toimilaite- ja näyttötekniikoiden kehittämistä.

TTK:n painopisteet: multimodaaliset, moniaistiset käyttöliittymät ja uudet apuvälineet ja laitteet sekä validointi ja arviointi ovat toiminnassa erityisen tärkeitä; kehitetään tekniikoita, jotka mahdollistavat kuva- ja äänimaiseman käsittelyn, ymmärtämisen ja synteesin ja nämä tekniikat integroidaan uusien ratkaisujen löytämiseksi työhön ja vapaa-aikaan tai ajanvietteeseen; toiminta helpottaa esimerkiksi näkökykyä tehostavien ja virtuaalitodellisuuteen liittyvien tekniikoiden käyttöönottoa; käsitellään ammattilaisille ja kuluttajille suunnattuihin sovelluksiin tarkoitettujen kehittyneiden näyttötekniikoiden kehittämistä ja käyttöönottoa; erityisesti korostetaan edullisten ja vähän virtaa kuluttavien käyttöliittymien sekä kannettavissa osajärjestelmissä ja matkaviestinnän osajärjestelmissä käytettävien uusien joustavien materiaalien käyttöä; lisäksi käsitellään mukautuvuutta käyttäjien tarpeisiin, tietoa terveysvaikutuksista, vuorovaikutuksen mallintamista ja profilointia; käyttöönottoa edistetään erityisesti koekäyttötoimien avulla.

- Oheislaitteet, osajärjestelmät ja mikrojärjestelmät:

Toiminnassa käsitellään sellaisten kehittyneiden ja älykkäiden (tietotekniikan ja viestinnän) verkko-oheislaitteiden tarvetta, jotka ovat sekä monikäyttöisiä että käyttäjäystävällisiä. Osajärjestelmiä koskeva toiminta kattaa tietojenkäsittelyjärjestelmien ja viestintäjärjestelmien ja -verkkojen rakenneosat. Älykkäitä mikrojärjestelmiä koskevassa toiminnassa käsitellään tässä yhteydessä pienoiskokoisia järjestelmiä, joihin sisältyy prosessoivia anturi- ja/tai toimilaitetoimintoja ja joissa on tavallisesti kaksi tai useampia seuraavista ominaisuuksista: sähköinen, mekaaninen, optinen, kemiallinen, orgaaninen, biologinen, magneettinen tai muu ominaisuus integroituna yksittäiseen mikrosiruun tai monisiruiseen hybridiin.

TTK:n painopisteet: oheislaitteiden ja päätteiden sekä tietojen hakuun, varastointiin ja käsittelyyn tarkoitettujen ohjelmisto- ja laitemoduulien teknologisessa kehittämisessä ovat keskeisellä sijalla integrointi, virrankulutuksen vähentäminen ja koon pienentäminen; yksi tärkeä vaatimus on kehittyneiden massamuistimenetelmien kehittäminen; osajärjestelmät: rakenneosien lisäksi keskitytään erityisesti kotjärjestelmiin; mikrojärjestelmät: toiminnassa keskitytään älykkäisiin, ensisijaisesti lääketieteellisiin, biokemiallisiin, ympäristöteknisiin, ajoneuvoteollisiin ja lentoteknisiin sovelluksiin tarkoitettujen älykkäiden mikrojärjestelmien laajemman soveltamisen edistämiseen sekä niiden käyttöön mittaus- ja valvontajärjestelmissä ja -osajärjestelmissä; ensisijaisena tavoitteena on siirtää osaamista tutkimuksesta teollisuuden käyttöön ja helpottaa nykyisten tekniikoiden käyttöä prototyyppien valmistuksessa ja pienimuotoisessa tuotannossa; optisten liitäntöjen integroiminen erittäin suorituskykyisissä sovelluksissa käytettäviin mikroelektronisiin osajärjestelmiin ja mikrojärjestelmiin (esimerkiksi optoelektronisiin piirilevyihin); toimintaa tukevat Kilpailukykyisen ja kestävän kehityksen edistäminen -ohjelmassa lueteltuja toimenpiteitä täydentävinä älykkäiden mikrojärjestelmien valmistettavuutta ja niihin liittyviä teollista valmistusta, laiteliitäntöjä, pakkausta, materiaaleja ja tarvikkeita koskevia tekniikoita koskevat toimet yhdessä tarvittavan suunnittelun ja simuloinnin tuen kanssa; käyttöönotto: toimintaa täydennetään koordinaation ja standardien edistämiseksi yhtenäistämistoimin erityisesti mikrojärjestelmien alalla koekäyttöhankkeiden avulla.

- Mikroelektroniikka:

Toiminnassa käsitellään materiaaleja, laitteita, prosesseja, suunnittelua ja testausmenetelmiä ja -välineitä, jotka mahdollistavat elektronisten komponenttien kehittämisen, pakkaamisen, yhteenliittämisen ja käytön. Lähestymistapa on järjestelmäsuuntautunut ja sovellusvetoinen, ja sen tarkoituksena on lujittaa vahvuuksia ja hyödyntää teknologiset mahdollisuudet tukeutumalla sellaisiin soveltuviin mikroelektroniikan teknologiaratkaisuihin, jotka parhaiten täyttävät yleiset sovellusvaatimukset.

TTK:n painopisteet: sovellusmenetelmät ja sovellustyökalut ja laitteistojen ja ohjelmistojen yhteissuunnittelun menetelmät ja apuvälineet; avainasemassa olevia teknisiä vaatimuksia käsitellään puolijohdemateriaalien ja -laitteistojen kehittämisen ja arvioinnin ja erityisesti kehittyneimmän sukupolven pakkaus- ja yhteenliittämistekniikoiden tukemisen avulla; lähinnä pyritään laajentamaan käyttöalaa kehittämällä kustannustehokkaita aktiivisia tai passiivisia piistä, piipohjaisista materiaaleista tai yhdistelmämateriaaleista valmistettavia puolijohdekomponentteja ja osajärjestelmiä yleisiä piirteitä omaaviin järjestelmiin, jollaisia ovat erityisesti kannettavat laitteet (vähän virtaa käyttävät, suurtaajuiset langattomat viestintäjärjestelmät), mutkikkaat tai erittäin suorituskykyiset järjestelmät, luotettavuutensa ja kestävyytensä ansiosta epäedullisissa olosuhteissa käytettävät järjestelmät, mittaus- ja valvontalaitteet; painopistealueena on kehittyneiden signaalin- ja tietojenkäsittelytoimintojen kehittäminen, käyttäjäkohtainen muokkaaminen ja liittäminen osajärjestelmiin yhdessä niihin kuuluvan muistin sekä syöttö/tulostustoimintojen kanssa; lisäksi painopisteenä ovat makrosolut ja erilaisten sovellusluokkien työkalut; optiset tekniikat; uudet optiset lähteet, optoelektroniset integroidut piirit, aktiiviset ja passiiviset optiset komponentit ja laitteet, jotka hyödyntävät uusia aallonpituuksia, mukaan lukien orgaanisiin yhdisteisiin pohjautuvat optoelektroniset laitteet; käyttöönotto: sovellus- ja suunnitteluvalmiuksien edistämistä käsitellään aihekokonaisuuksittain; erityisesti kiinnitetään huomiota teknologian arviointiin, koekäyttötoimiin ja muihin parhaiden käytäntöjen edistämistoimenpiteisiin.

b) TUTKIMUKSEEN JA TEKNOLOGISEEN KEHITTÄMISEEN LIITTYVÄT YLEISET TOIMET

TULEVA JA KEHITTEILLÄ OLEVA TEKNOLOGIA

Tämä tulevaa ja kehitteillä olevaa teknologia koskeva erityistoimninta kattaa pitemmän aikavälin tutkimuksen tai erityisen suuria riskejä sisältävän tutkimuksen. Riskejä kompensoivat mahdollisuus suuriin edistysaskeliin ja mahdolliset teolliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset. Tutkimus on ensisijaisesti joko monitieteistä tai jollakin kehittyvällä tutkimusalalla tapahtuvaa toimintaa. Toiminnan avulla lujitetaan ideoiden, aloitteiden ja ihmisten yhteyksiä ja liikkumista akateemisen maailman ja teollisuuden välillä Euroopan unionissa. Toiminta täydentää jokaiseen avaintoimintoon sisällytettyä alakohtaista toimintaa.

Jotta tietoyhteiskunnan tekniikoita koskeva toiminta olisi mahdollisimman kattavaa, meidän on ns. bottom-up -lähestymistavan mukaisesti suhtauduttava avoimesti kaikkiin uusiin ideoihin, joilla mahdollisesti on teollisia tai yhteiskunnallisia vaikutuksia. Tätä avoimuutta on tuettava tietyillä aloilla kohdennettujen ja asianmukaisesti koordinoitujen, luonteeltaan strategisten ja kannustavien toimien avulla. Tärkeää on joustavuus ja oikea tasapaino kannustustoimissa, joissa toisaalta tarvitaan huolellista mutta nopeaa suunnittelua ja toisaalta avointa suhtautumista uusiin lupaaviin ideoihin heti kun niitä syntyy.

Avoin alue

Luonnollisestikaan käsiteltäviä aiheita ei voida määritellä etukäteen. Hanke-ehdotukset voivat käsitellä esimerkiksi suuntaa-antavasti tietämysteknologiaa (joka kattaa tiedon esittämis-, luomis- ja käsittelytekniikat), laskentaintensiivisiin ja suurta kaistanleveyttä edellyttäviin sovelluksiin liittyviä tekniikoita, tulevaisuuden laitteita ja piirejä (myös nano-, kvantti-, fotoni- ja bioelektroniikkaan perustuvat piirit ja hyvin laajalti käyttöönotettavat tekniikat) sekä erittäin monimutkaisia järjestelmiä (jollaisia ovat esimerkiksi erittäin suorituskykyiset tietokoneet ja huippukehittyneet älyverkot).

Kannustavat toimet

Avoimen alueen täydentämiseksi ohjelman täytäntöönpanon aikana määritellään joukko strategisia kannustavia toimia, jotka koskevat merkittäviä tulevaisuuden kasvualoja, joilla toimia on koordinoitava tiiviisti. Aiheiden määrittäminen perustuu niiden mahdollisiin teollisiin ja yhteiskunnallisiin pitkän aikavälin vaikutuksiin (mukaan lukien uusien yritysten kautta toteutuva työllistävä vaikutus) tai tieteellisen kehityksen tarjoamiin mahdollisuuksiin tai näiden kahden yhdistelmään. Kannustavien toimien suunnittelussa on otettava huomioon se, että tieteen edistysaskeleiden myötä odottamatta avautuviin mahdollisuuksiin on voitava tarttua nopeasti.

Kukin toimi koostuu joukosta itsenäisiä, mutta tiiviisti yhteensovitettuja ja asianmukaisesti verkostoituneita hankkeita. Aloitteen verkostoitumista voidaan lujittaa keskustutkimuslaitosten avulla, jos laitokset tarjoavat mittakaavaetuja eri hankkeisiin osallistujille. Tällaisia yhteisiä rakenteita voisivat olla esimerkiksi koeluonteiset jaetut nanovalmistustilat, mallitilat tai tutkimusyhteisöt käyttöliittymien tai virtuaalitodellisuuden alalla suoritettavia kokeita varten jne.

Varsinainen valinta suoritetaan tarkoituksenmukaisina ajankohtina tutkimusyhteisöä kuulemalla. Tätä edeltää hyvin laajalti pyydettyihin kattaviin tieteellisiin ja teknologisiin näkemyksiin perustuvan asialistan laatiminen. Ennakkotietoa pyritään hankkimaan sekä strategisten työryhmien, joiden tarkoituksena on suuntausten ja tutkimuskohteiden määrittäminen, että teknologian seurannan avulla, joka toteutetaan tarvittaessa tiiviissä yhteistyössä yhteisen tutkimuskeskuksen alaisen teknologian alan ennusteita laativan tutkimuslaitoksen sekä Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknologisten vaihtoehtojen arviointia käsittelevän yksikön kanssa.

c) TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIEN TUKEMINEN

TUTKIMUKSEN VERKOSTOITUMINEN

Kansallisten tutkimus- ja koulutusverkkojen yhdistäminen laajakaistayhteyksin

Tavoitteena on helpottaa kansallisten tutkimus-, opetus- ja koulutusverkkojen välisten Euroopan laajuisten laajakaistaa hyödyntävien yhteyksien perustamista siten, että niiden suorituskyky ja laatu vastaa Euroopan korkeakouluissa ja teollisuudessa työskentelevien tutkijoiden yhteisiä tarpeita ja että syntyvä verkko edustaa jatkossakin alan uusinta kehitystä. Tämä merkitsee nykyisen kapasiteetin (34 Mbit/s) nostamista ensiksi 622 megabittiin sekunnissa ja lopulta useiksi gigabiteiksi sekunnissa, mukaan lukien tuki eri palvelutasoille ja mahdollisuus tarvittaviin yhteyksiin yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa, kun otetaan huomioon Internetin maailmanlaajuinen kehittyminen. Tämän ansioista voidaan aloittaa tehokas eurooppalainen tutkimus- ja koulutusyhteistoiminta (johon kuuluu "virtuaalilaboratorioiden" ja "virtuaalilaitosten" perustaminen), jonka mahdollistaa kehityksen huippua edustavien Internet-pohjaisten sovellusten hyödyntäminen korkeakoulujen ja teollisuuden tutkimusyhteisöissä. Tämä toiminta tukee tutkimusta kaikilla aloilla ja siten koko puiteohjelmaa.

Eurooppalaiset kehittyneet koeympäristöt

Tavoitteena on yhdistää puiteohjelman kaikkien avaintoimintojen johtavat tutkimus- ja kehitys-, esittely- ja käyttöönottotoimet, jotka liittyvät uuden sukupolven viestintätekniikoihin, yhteyskäytäntöihin, palveluihin ja hajautettuihin sovelluksiin. Tämä yksittäisten toimijoiden, teollisuuden, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten luomien koeympäristöjen kokeiluluonteinen yhteenliittäminen Euroopassa (yhdessä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa ylläpidettävien tarvittavien yhteyksien kanssa) luo käytännöllisen perustan tutkimusyhteistyölle (esimerkiksi fotoniverkkojen, telepalveluja koskevien käytäntöjen ja matkaviestinnän laajakaistapalvelujen alalla). Tämän kokeilun avulla on myös mahdollista saada varhaisessa vaiheessa käyttöön kehittynein mahdollinen infrastruktuuri, mikä puolestaan mahdollistaa kehittyneillä sovelluksilla varhaisessa vaiheessa tehtävät kokeet (esimerkiksi suurten tietomäärien etähavainnollistamisessa, metalaskennassa ja verkostoituneeseen monitasoiseen virtuaalitodellisuuteen liittyvässä teknologiassa), jotka edellyttävät erittäin suurta kaistanleveyttä tai uusia palveluja. Kokeilun avulla varmistetaan myös se, että Euroopalla on johtoasema uuden sukupolven verkkokäytäntöjen (mukaan lukien Internet-käytännöt) ja muiden syntymässä olevien laajakaistapalvelujen määrittelyssä, standardoinnissa ja validoinnissa. Sen avulla edistetään kehittyneiden verkkorakenteiden, -palvelujen ja -sovellusten yhteensopivuutta ja "saumattomuutta" pitkällä aikavälillä.

LIITE III

OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖT

Erityisohjelma pannaan täytäntöön viidennen puiteohjelman liitteissä II ja III tarkoitettujen epäsuorien TTK-toimien kautta. Lisäksi sovelletaan seuraavia tätä ohjelmaa koskevia erityissääntöjä:

1. Liitännäistoimenpiteet

Liitännäistoimenpiteitä ovat erityisesti

- käyttöönottoa edistävät toimenpiteet, kuten kokeilut, parhaita käytäntöjä koskevat toimet, koekäyttäjätoimet, arviointi- ja kvalifiointitoimet ja muut toimet, joilla pyritään edistämään laajaa käyttöönottoa erityisesti pk-yrityksissä sekä innovaatiota,

- standardointia tukevat toimenpiteet ja muut toimenpiteet, joilla edistetään tietotekniikan, järjestelmäsovellusten ja palveluiden käytettävyyttä, yhteensopivuutta ja luotettavuutta,

- tutkimusinfrastruktuurien ja muiden TTK-toimintaan tarvittavien laitosten yhteenliittämistä tukevat toimenpiteet,

- erityisohjelmaa tukevat tutkimukset, tulevan toiminnan valmistelu mukaan lukien,

- tiedonvaihdolle, konferensseille, seminaareille, työryhmille tai muille tieteellisille ja teknisille kokouksille sekä ryhmitettyjen TTK-toimien hallinnoimiselle annettava tuki,

- ulkopuolisen asiantuntemuksen käyttö, mukaan lukien tietokannat, erityisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua erityisohjelman vuosittaista tarkastelua, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ulkopuolista arviointia, epäsuorien TTK-tointen arviointia ja niiden toteuttamisen seurantaa varten,

- tietoyhteiskunnan teknologisesta kehityksestä aiheutuvien sosiaalis-taloudellisten vaikutusten analyysit,

- tiedon tuottamiseen ja levittämiseen sekä viestintään liittyvä toiminta, mukaan lukien tieteelliset julkaisut, tulosten hyödyntämiseen ja teknologian siirtoon liittyvä toiminta, innovaatiorahoituksen kannustaminen sekä teollis- ja tekijänoikeuksien tukeminen,

- erityisohjelman TTK-toimiin liittyvä muu kuin Marie Curie -apurahojen puitteissa toteutettava koulutustoiminta,

- tutkijoille sekä pk-yrityksille tarkoitettujen tiedotus- ja tukiohjelmien tukeminen,

- ulkopuolisen asiantuntemuksen käyttö tiedotusta, tukea, tutkimusta ja innovaatiota edistävien palvelujen ja verkkojen perustamisessa ja käyttöönotossa.

Viidennen puiteohjelman liitteen IV mukaisesti yhteisön osuus edellä ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden rahoituksesta, joita ei toteuteta julkisin hankinnoin, voi olla 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Yhteisön rahoitusosuus voidaan järkevän ja tehokkaan varainhoidon periaatteen mukaisesti rajoittaa joidenkin toimien tai toimenpiteiden osalta enintään 100 prosenttiin sellaisten luokkien rahoituksesta, jotka arvioidaan tarpeellisiksi tai tarkoituksenmukaisiksi toiminnan erityistavoitteiden saavuttamiseksi.

2. Koordinointia koskevat järjestelyt

Komissio huolehtii siitä, että ohjelmaan kuuluvat epäsuorat TTK-toimet täydentävät toisiaan, erityisesti ryhmittämällä ne yhteisen tavoitteen ympärille, sekä siitä, että päällekkäinen työ vältetään, ottaen kuitenkin huomioon epäsuorien TTK-tointen ehdottajien oikeutetut etunäkökohdat.

Komissio myös varmistaa, että erityisohjelman toimet koordinoidaan niiden toimien kanssa, jotka toteutetaan

- muissa erityisohjelmissa, joilla viides puiteohjelma pannaan täytäntöön,

- tutkimus- ja koulutusohjelmissa, joilla pannaan täytäntöön tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) 22 päivänä joulukuuta 1998 tehty neuvoston päätös 1999/64/Euratom (1),

- muissa eurooppalaisissa tutkimuksen puiteohjelmissa, kuten Eurekassa ja COSTissa,

- muissa tutkimukseen liittyvissä Euroopan yhteisön välineiden, kuten Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmien, Euroopan investointirahaston, rakennerahastojen ja Euroopan investointipankin puitteissa.

Koordinointi toteutetaan

i) yksilöimällä yhteiset aihealueet tai painopisteet, mikä johtaa erityisesti

- tietojen vaihtoon,

- yhteisesti päätettyjen hankkeiden toteuttamiseen, mikä merkitsee erityisesti yhden, osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 9 artiklassa tarkoitetun menettelyn toteuttamista yhteisesti;

ii) jakamalla epäsuoria TTK-toimia koskevat ehdotukset uudelleen erityisohjelmien välillä tai erityisohjelman ja tutkimus- ja koulutusohjelman välillä.

(1) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 34.