1.

Muutetaan liite I seuraavasti: a) Korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Maksutasetilastot Euroopan keskuspankki (EKP) edellyttää, että maksutasetilastotiedot toimitetaan kahdella eri raportointitiheydellä eli kuukausittain ja neljännesvuosittain vastaavanpituisilta kalenterijaksoilta. Vuositason tiedot kootaan laskemalla yhteen jäsenvaltioiden kyseiseltä vuodelta ilmoittamat neljännesvuositason tiedot. Maksutasetilastojen on oltava mahdollisimman yhdenmukaisia rahapolitiikan harjoittamista varten toimitettavien muiden tilastotietojen kanssa – tällaisia tilastotietoja ovat erityisesti neljännesvuosittainen kansatalouden tilinpito (ml. sektoreittain) ja kuukausittaiset raha- ja pankkitilastot. 1.1 Kuukausittaiset maksutasetilastot Tavoite Tavoitteena on laatia euroalueen kuukausittainen maksutase, josta ilmenevät tärkeimmät rahatalouden tilaan ja valuuttamarkkinoihin vaikuttavat erät (ks. liitteessä II oleva taulukko 1). Vaatimukset On tärkeää, että tilastotiedot soveltuvat käytettäviksi euroalueen maksutaseen laskennassa. Koska kuukausittaisten maksutasetietojen toimitusaika on lyhyt ja tiedot ovat hyvin pitkälle aggregoituja ja koska tietoja käytetään rahapolitiikan harjoittamisessa ja valuuttaoperaatioissa, EKP sallii pakottavissa tapauksissa joitakin poikkeamia kansainvälisistä suosituksista (ks. 2 artiklan 4 kohta). Kirjaamiskäytännön ei tarvitse olla täysin suoriteperusteinen. Jos muunlaisia tietoja ei voida toimittaa määräajan kuluessa, EKP hyväksyy myös arvioidut tai alustavat tiedot, edellyttäen etteivät ne poikkea merkittävästi kansallisista standardeista ja että tällaisten arvioitujen tai alustavien tietojen toimittamisella varmistetaan tietojen riittävä laatu. Kussakin pääerässä vaaditaan taloustoimien erittely varoihin ja velkoihin (tai vaihtotaseen erien osalta tuloihin ja menoihin). Yleisesti ottaen tästä seuraa, että kansallisten keskuspankkien on eriteltävä kansainväliset taloustoimet niihin, jotka kohdistuvat muissa euroalueen jäsenvaltioissa oleviin, ja niihin, jotka kohdistuvat euroalueen ulkopuolella oleviin. Kansallisten keskuspankkien on tehtävä nämä erittelyt yhdenmukaisella tavalla. Kun euroalueen jäsenvaltioiden määrässä tapahtuu muutoksia, kansallisten keskuspankkien on muutettava euroalueen maiden kokoonpanon määritelmää siitä päivästä lukien, jona muutos tapahtuu. Euroalueen aikaisempien ja uusien jäsenvaltioiden kansallisilta keskuspankeilta pyydetään niiden luotettavimmat arviot laajentunutta euroaluetta koskevista historiatiedoista. Jotta euroalueen arvopaperisijoituksia koskevien kuukausittaisten tietojen aggregointi olisi mielekästä, on erotettava toisistaan euroalueella olevien liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevat taloustoimet ja euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevat taloustoimet. Euroalueen arvopaperisaamisissa nettomääräisiä taloustoimia koskevat tilastot laaditaan laskemalla yhteen euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevat ilmoitetut nettomääräiset taloustoimet. Euroalueen arvopaperiveloissa nettomääräiset taloustoimet laaditaan laskemalla yhteen kotimaisten velkojen yhteismäärään liittyvät nettomääräiset taloustoimet ja euroalueella olevien liikkeeseen laskemiin ja ostamiin arvopapereihin liittyvät nettomääräiset taloustoimet. Arvopaperisijoitustuloihin sovelletaan vastaavia raportointivaatimuksia ja aggregaattien laatimismenetelmää. Maksutasetilastojen rahataloudellisen esityksen laatimista varten kansallisten keskuspankkien edellytetään toimittavan tiedot eriteltyinä institutionaalisen sektorin mukaan. Kuukausittaisen maksutaseen yhteydessä käytetään seuraavaa sektorikohtaista erittelyä: — suorat sijoitukset: a) talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki; b) rahamarkkinarahastot; c) julkisyhteisöt; d) muut sektorit, — arvopaperisaamiset ja muut sijoitukset: a) keskuspankki; b) talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki; c) rahamarkkinarahastot; d) julkisyhteisöt; e) muut sektorit. Kansallisten keskuspankkien edellytetään sellaista maksutaseen sektorikohtaista erittelyä varten, joka mahdollistaa maksutaseen rahataloudellisen esityksen laatimisen, toimittavan tiedot euroalueella olevien liikkeeseen laskemien arvopaperisijoitusten nettomääräisistä taloustoimista eriteltyinä sen institutionaalisen sektorin mukaan, johon liikkeeseenlaskija kuuluu. Lisäksi arvopaperivelat eritellään kotimaisen liikkeeseenlaskijan institutionaalisen sektorin mukaan. Euroalueen arvopaperivelkoja koskeviin nettomääräisiin taloustoimiin liittyvät sektoreittain eritellyt tilastot laaditaan tämän jälkeen laskemalla yhteen asianomaisten sektorien kotimaiset yhteenlasketut velat nettomääräisinä ja vastaavat euroalueella olevien liikkeeseen laskemien ja ostamien arvopapereiden taloustoimet nettomääräisinä. Kansalliset keskuspankit (ja tarvittaessa muut toimivaltaiset viranomaiset) keräävät tietoja arvopaperisijoituksista noudattaen yhtä niistä malleista, jotka esitetään liitteessä VI olevassa taulukossa. 1.2 Neljännesvuosittaiset maksutasetilastot Tavoite Euroalueen neljännesvuosittaisen maksutaseen tarkoituksena on antaa yksityiskohtaisempia tietoja kansainvälisten taloustoimien tarkempaa analyysiä varten. Myös eri maiden talouden yksityiskohtainen seuranta perustuu neljännesvuosittaisiin maksutasetietoihin. Näistä tilastoista saadaan tietoja erityisesti euroalueen sektorikohtaisen taseen ja rahoitustaseen laatimista sekä Euroopan komission (Eurostat) kanssa yhteistyössä julkaistavaa unionin/euroalueen maksutasetta varten. Vaatimukset Neljännesvuosittaiset maksutasetilastot ovat mahdollisimman tarkoin kansainvälisten suositusten mukaisia (ks. 2 artiklan 4 kohta). Vaadittava neljännesvuosittaisten maksutasetilastotietojen erittely on esitetty liitteen II taulukossa 2. Pääomansiirtoja ja rahoitustasetta koskevat yhdenmukaistetut käsitteet ja määritelmät on esitetty liitteessä III. Neljännesvuosittaisen vaihtotaseen erittely on samankaltainen kuin kuukausittaisen vaihtotaseen. Tulot on tarpeen eritellä tarkemmin neljännesvuosittain. Rahoitustaseessa EKP noudattaa muiden sijoitusten erän osalta Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) maksutasetta ja ulkomaista varallisuutta koskevan käsikirjan kuudennen painoksen (Balance of Payments and International Investment Position Manual, jäljempänä BPM6) vaatimuksia. Erittelyjen esitystavassa on yksi eroavaisuus (sektori on etusijalla). Tämä sektorierittely on yksityiskohtaisempi mutta vastaa kuitenkin BPM6:ssä sovellettua erittelyä, jossa instrumentit ovat etusijalla. Käteisraha ja talletukset erotetaan lainoista ja muista sijoituksista, kuten BPM6:n esitystavassa. Kansallisten keskuspankkien edellytetään erittelevän euroalueen jäsenvaltioihin kohdistuvat taloustoimet ja kaikki muut kansainväliset taloustoimet. Euroalueen arvopaperisaamisissa nettomääräisiä taloustoimia koskevat tilastot laaditaan laskemalla yhteen euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevat ilmoitetut nettomääräiset taloustoimet. Euroalueen arvopaperiveloissa nettomääräiset taloustoimet laaditaan laskemalla yhteen kotimaisten velkojen yhteismäärään liittyvät nettomääräiset taloustoimet ja euroalueella olevien liikkeeseen laskemiin ja ostamiin arvopapereihin liittyvät nettomääräiset taloustoimet. Arvopaperisijoitustuloihin sovelletaan vastaavia raportointivaatimuksia ja aggregaattien laatimismenetelmää. Kansallisten keskuspankkien on lisäksi toimitettava institutionaalisen sektorin mukaan eritellyt neljännesvuosittaiset tiedot. Tämä tietovaatimus on IMF:n standardijaottelua yksityiskohtaisempi. Kansallisten keskuspankkien on toimitettava neljännesvuosittaiset tiedot seuraavien sektoreiden osalta: a) keskuspankit, b) talletuksia vastaanottavat yhteisöt, muut kuin keskuspankki, c) rahamarkkinarahastot, d) julkisyhteisöt, e) muut sijoitusrahastot kuin rahamarkkinarahastot, f) vakuutuslaitokset ja eläkerahastot, g) muut rahoituslaitokset, h) yritykset, ja i) kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt. Neljännesvuosittaisia tietoja koskevat vaatimukset ovat samat kuin kuukausittaisen maksutaseen osalta laadittaessa euroalueen arvopaperivelkoihin liittyviä nettomääräisiä taloustoimia koskevia tilastoja euroalueella olevien liikkeeseenlaskijoiden sektorin mukaan. Kansantalouden tilinpitojärjestelmän mukaisesti BPM6:ssä suositellaan, että korot kirjattaisiin suoriteperusteisesti. Tämän suosituksen noudattaminen vaikuttaa sekä vaihtotaseeseen (sijoitustuloihin) että rahoitustaseeseen.”; b) Korvataan 3 kohta seuraavasti: ”3. Ulkomainen varallisuusasema Tavoite Ulkomainen varallisuusasema on koko euroalueen ulkomaisia saamisia ja velkoja koskeva laskelma rahapolitiikan ja valuuttamarkkinoiden analysointia varten. Sen avulla voidaan erityisesti arvioida jäsenvaltioiden ulkoista haavoittuvuutta sekä seurata niiden likvidien varojen kehitystä, jotka ovat rahaa hallussaan pitävän sektorin hallussa ulkomailla. Näillä tilastotiedoilla on keskeinen asema ulkomaita koskevan tilin laatimisessa euroalueen neljännesvuosittaisessa rahoitustilinpidossa. Myös eri maiden talouden yksityiskohtainen seuranta – myös makrotalouden epätasapainoa koskevan komission menettelyn (*1) puitteissa – perustuu neljännesvuosittaisiin ulkomaista varallisuusasemaa koskeviin tilastoihin. Vaatimukset Kansalliset keskuspankit toimittavat neljännesvuosittain ulkomaista varallisuusasemaa varten tilastojakson lopun kantatiedot sekä valuuttakurssien tai muiden hintojen muutoksista johtuvia arvostusmuutoksia koskevat tiedot. Ulkomaista varallisuusasemaa koskevat tilastotiedot ovat mahdollisimman tarkoin kansainvälisten suositusten mukaisia (ks. 2 artiklan 4 kohta). EKP laskee koko euroalueen ulkomaisen varallisuusaseman kokonaisuutena. Euroalueen ulkomaisen varallisuusaseman erittely on esitetty liitteessä II olevassa taulukossa 4. Ulkomainen varallisuusasema osoittaa kantatiedot tarkasteluajanjakson lopussa arvostettuna jakson lopun hintoihin. Kantojen arvon muutokset voivat johtua seuraavista seikoista. Ensinnäkin osa kantojen arvon muutoksesta tarkasteluajanjaksona johtuu taloustoimista, jotka on kirjattu maksutaseeseen. Toiseksi osa jakson alun ja lopun välisistä kantatietojen muutoksista johtuu saamisten ja velkojen hintojen muutoksesta. Kolmanneksi, jos kannat on kirjattu muiden valuuttojen kuin ulkomaisen varallisuusaseman laadinnassa käytetyn valuutan määräisinä, myös valuuttakurssien muutokset muihin valuuttoihin nähden vaikuttavat näiden kantojen arvoon. Muista kuin edellä mainituista syistä johtuvia muutoksia pidetään jakson aikana tapahtuneina muina volyymin muutoksina. Euroalueen virta- ja kantatietojen asianmukainen yhteensovittaminen edellyttää, että hinnoista, valuuttakurssien muutoksista ja muista arvostuseristä johtuvat volyymin muutokset esitetään erikseen. Ulkomaisen varallisuusaseman sisällön olisi vastattava mahdollisimman tarkoin neljännesvuosittaisen maksutaseen virtatietoja. Käsitteet, määritelmät ja erittelyt ovat niin ikään vastaavanlaiset kuin neljännesvuosittaisessa maksutaseessa. Ulkomaista varallisuusasemaa koskevien tietojen pitäisi mahdollisimman pitkälle vastata muita tilastoja, erityisesti raha- ja pankkitilastoja sekä rahoitustilinpitoa. Kuukausittaisen ja neljännesvuosittaisen maksutaseen osalta, kansallisten keskuspankkien edellytetään ulkomaista varallisuusasemaa koskevissa tilastoissa erittelevän toisistaan yhtäältä saamiset ja velat, joissa vastapuolena on toisen euroalueen jäsenvaltion kotimainen yksikkö, ja toisaalta muut kansainväliset saamiset ja velat. Arvopaperisijoitusten osalta edellytetään erittelyä hallussa oleviin euroalueella olevien liikkeeseen laskemiin arvopapereihin ja hallussa oleviin euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemiin arvopapereihin. Euroalueen arvopaperinettosaamisia koskevat tilastot laaditaan aggregoimalla ilmoitetut euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemiin arvopapereihin liittyvät saamiset. Euroalueen arvopaperinettovelkoja koskevat tilastot laaditaan aggregoimalla kotimaiset yhteenlasketut velat ja hallussa olevat euroalueella olevien liikkeeseen laskemat ja ostamat arvopaperit. Arvopaperisaamiset ja -velat ulkomaisessa varallisuusasemassa laaditaan yksinomaan kantatiedoista. Kansalliset keskuspankit (ja tarvittaessa muut tilastoviranomaiset) keräävät vähintään neljännesvuosittaiset arvopaperilajikohtaiset kantatiedot saamisista ja veloista noudattaen yhtä niistä malleista, jotka on esitetty liitteessä VI olevassa taulukossa. (*1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1174/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, täytäntöönpanotoimista liiallisen makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi euroalueella (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 8), ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).”;"