LIITE

SISÄLLYSLUETTELO

1. JOHDANTO 23

1.1 Lyhenteet 23

1.2 Viiteasiakirjat 23

1.3 Tekninen viitekehys 24

1.4 Maantieteellinen soveltamisala 24

2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA SOVELTAMISALA 24

2.1 Tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluva toiminta 24

2.2 Tämän YTE:n soveltamisalaan kuulumaton toiminta 25

2.3 Osajärjestelmän yleiskuvaus 25

2.3.1 Kyseeseen tulevat prosessit6 25

3. OLENNAISET VAATIMUKSET 26

3.1 Olennaisten vaatimusten täyttäminen 26

3.2 Olennaisten vaatimusten näkökohdat 26

3.3 Yleisiin vaatimuksiin liittyviä näkökohtia 26

3.3.1 Turvallisuus 26

3.3.2 Luotettavuus ja saatavuus 26

3.3.3 Terveys 26

3.3.4 Ympäristönsuojelu 26

3.3.5 Tekninen yhteensopivuus 27

3.3.6 Esteettömyys 27

4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS 27

4.1 Johdanto 27

4.2 Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät 27

4.2.1 Rahtikirjan tiedot 28

4.2.2 Reittipyynnöt ja reitin käyttöoikeudet 28

4.2.3 Junan valmistelu 30

4.2.4 Junan kulkua koskevat tiedot ja ennusteet 31

4.2.5 Ilmoitukset liikennehäiriöistä 32

4.2.6 Lähetyksen ETI/ETA 32

4.2.7 Vaunujen liikkeet 34

4.2.8 Laadun parantamiseen pyrkivä tiedonvaihto 35

4.2.9 Pääviitetiedot 35

4.2.10 Erilaiset viitetiedostot ja -tietokannat 36

4.2.11 Verkot ja viestintä 37

4.3 Rajapintojen toiminnalliset ja tekniset eritelmät 39

4.3.1 Rajapinnat infrastruktuuria koskevan YTE:n kanssa 39

4.3.2 Rajapinnat ohjausta, hallintaa ja merkinantoa koskevan YTE:n kanssa 39

4.3.3 Rajapinnat liikkuvan kaluston osajärjestelmän kanssa 40

4.3.4 Rajapinnat käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n kanssa 40

4.3.5 Rajapinnat henkilöliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kanssa 40

4.4 Käyttötoimintaa koskevat säännöt 40

4.4.1 Tietojen laatu 41

4.4.2 Keskitetyn kuvaustietokannan käyttö 42

4.5 Kunnossapitoa koskevat säännöt 42

4.6 Ammatilliset pätevyysvaatimukset 42

4.7 Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset 42

5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT 43

5.1 Määritelmä 43

5.2 Osatekijöiden luettelo 43

5.3 Osatekijöiden suoritustasot ja eritelmät 43

6. OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI JA OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS 43

6.1 Yhteentoimivuuden osatekijät 43

6.1.1 Arviointimenettelyt 43

6.1.2 Moduuli 43

6.2 Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva osajärjestelmä 43

6.2.1 Tietoteknisten välineiden vaatimustenmukaisuuden arviointi 43

7. KÄYTTÖÖNOTTO 44

7.1 Johdanto 44

7.2 Muutoksenhallinta 45

7.2.1 Muutoksenhallintaprosessi 45

7.2.2 Tämän asetuksen lisäyksessä I lueteltuja asiakirjoja koskeva erityinen muutoksenhallintaprosessi 45

Lisäys I – Luettelo teknisistä asiakirjoista 47

Lisäys II – Sanasto 48

Lisäys III – Tavara-/henkilöliikenteen telemaattisten sovellusten kansallisen yhteyspisteen tehtävät 56

1. JOHDANTO

1.1 Lyhenteet

Taulukko 1

Lyhenteet

Lyhenne Määritelmä CI Yhteinen rajapinta (Common Interface) EC Euroopan komissio ERA Euroopan unionin rautatievirasto (European Union Railway Agency), käytetään myös nimeä ’virasto’ IM Rataverkon haltija (Infrastructure Manager) ISO Kansainvälinen standardisoimisjärjestö (International Organization for Standardization) LCL Vajaa kontillinen (Less than Container Loads) LRU Vastaava rautatieyritys (Lead Railway Undertaking) RISC Rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuuskomitea (Rail Interoperability and Safety Committee) RU Rautatieyritys (Railway Undertaking) TAF Tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset (Telematics Applications for Freight) TAP Henkilöliikenteen telemaattiset sovellukset (Telematics Applications for Passengers) TCP/IP Tiedostonsiirrossa käytettävä ohjausprotokolla / Internetprotokolla (Transmission Control Protocol/Internet Protocol) YTE Yhteentoimivuuden tekninen eritelmä WK Liikkuvan kaluston haltijat (Wagon Keepers)

1.2 Viiteasiakirjat

Taulukko 2

Viiteasiakirjat

1.3 Tekninen viitekehys

Tässä yhteentoimivuuden teknisessä eritelmässä, jäljempänä ’tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva YTE’, käsitellään direktiivin (EU) 2016/797 liitteen II toiminnallisin perustein laaditussa luettelossa esitettyä ja saman liitteen 2.6 kohdan b alakohdassa kuvattua osajärjestelmän ”telemaattiset sovellukset” tekijää ”tavarakuljetuksiin liittyvät sovellukset”.

Tämän tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n tarkoituksena on varmistaa tietojen tehokas vaihtaminen vahvistamalla tekniset puitteet, jotka on täytettävä, jotta kuljetusprosessi on mahdollisimman kannattava taloudellisesti. Se kattaa tavaraliikenteen sovellukset sekä tavaraliikenteen ja muiden liikennemuotojen välisten yhteyksien hallinnan, mikä tarkoittaa, että siinä keskitytään pelkän junien toiminnan lisäksi myös rautatieyrityksen kuljetuspalveluihin. Turvallisuuteen liittyviä seikkoja käsitellään vain tietoalkioiden olemassaolon kannalta. Arvoilla ei ole vaikutusta junan turvalliseen liikennöintiin, eikä tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n vaatimusten noudattamista voida katsoa turvallisuusvaatimusten noudattamiseksi.

Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva YTE vaikuttaa myös rautatiekuljetusten käyttäjien käyttöedellytyksiin. Tässä yhteydessä sanalla käyttäjät ei tarkoiteta ainoastaan rataverkon haltijoita tai rautatieyrityksiä, vaan myös kaikkia muita palveluntarjoajia, kuten vaunukalustoyhtiöitä, yhteiskuljetusyhtiöitä ja jopa asiakkaita.

1.4 Maantieteellinen soveltamisala

Tätä YTE:ä sovelletaan direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä I olevassa 1 kohdassa määriteltyyn unionin rautatieverkkoon.

2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA SOVELTAMISALA

2.1 Tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluva toiminta

Direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä II olevan 2.6 kohdan b alakohdassa määritellään tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva osajärjestelmä.

Se sisältää erityisesti seuraavat osat:

— tavaraliikenteen sovellukset, mukaan luettuina tiedotusjärjestelmät (tavaroiden ja junien ajantasainen seuranta),

— junien lajittelu- ja jakelujärjestelmät, jolloin jakelujärjestelmillä tarkoitetaan junan kokoamista,

— varausjärjestelmät, jolla tässä tarkoitetaan reitin varaamista,

— yhteyksien järjestämisen muiden liikennemuotojen kanssa sekä saateasiakirjojen tuottamisen sähköisessä muodossa.

2.2 Tämän YTE:n soveltamisalaan kuulumaton toiminta

Asiakkaille tarkoitetut tai eri palveluntarjoajien, kuten rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden, väliset maksu- ja laskutusjärjestelmät eivät kuulu tämän YTE:n soveltamisalaan. Kuljetuspalveluista suoritettavien maksujen perusteeksi tarvittavat tiedot ovat kuitenkin saatavissa luvun 4.2 (Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät) mukaisen tietojenvaihdon edellyttämästä järjestelmästä.

Aikataulujen pitkän aikavälin suunnittelu ei kuulu tämän telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n soveltamisalaan. Joissain kohdin viitataan kuitenkin pitkän aikavälin suunnittelun tuloksiin siltä osin, kuin se liittyy junien kulun vaatimaan tehokkaaseen tiedonvaihtoon.

2.3 Osajärjestelmän yleiskuvaus

2.3.1 Kyseeseen tulevat prosessit

Asiakkaan tarpeita huomioon otettaessa yksi palveluista on kuljetusketjun organisointi ja hallinta vastaavan rautatieyrityksen ja asiakkaan välisen sopimuksen mukaisesti.

Vastaava rautatieyritys on asiakkaan yksinomainen yhteyspiste. Jos kuljetusketjussa on mukana enemmän kuin yksi rautatieyritys, vastuussa oleva rautatieyritys vastaa myös rautatieyritysten keskinäisestä koordinoinnista. Tämän palvelun voi hoitaa myös huolitsija tai mikä muu yhteisö tahansa.

Tämä rautateiden tavaraliikennettä koskeva YTE on direktiivin (EU) 2016/797 mukaan rajoitettu rataverkon haltijoiden ja rautatieyritysten / vastaavien rautatieyritysten tietojenvaihtoon. Tämän YTE:n avulla vastaava rautatieyritys voi toimittaa asiakkaalle erityisesti seuraavat tiedot:

— reittitiedot;

— ”juna kulussa” -ilmoitus sopimuksen mukaisiin ilmoittautumispisteisiin, sisältäen vähintään sopimuksen kattaman kuljetuksen lähtö-, luovutus-, vaihto- ja saapumiskohdat;

— lähetyksen arvioitu saapumisaika (Estimated Time of Arrival, ETA) lopulliseen määränpäähän, myös ratapihoille ja intermodaaliterminaaleihin;

— toimintahäiriöt. Saatuaan tietoonsa toimintahäiriön vastaava rautatieyritys ilmoittaa siitä asiakkaalle hyvissä ajoin.

Näiden tietojen ilmoittamista koskevat tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten mukaiset viestit määritellään luvussa 4.

Rautatieyrityksillä / vastaavilla rautatieyrityksillä on yleensä oltava vähintään seuraavat valmiudet:

— valmius MÄÄRITELLÄ palvelujen hinta ja kuljetusajat, vaunujen saatavuus (tarvittaessa), vaunujen / intermodaalisten lastausyksikköjen tiedot (sijainti, tila ja vaunun / intermodaalisen lastausyksikön arvioitu saapumisaika (ETA)), paikka, jossa lähetykset voidaan lastata tyhjiin vaunuihin, kontteihin jne.;

— valmius TOTEUTTAA palvelu, joka on määritelty luotettavasti ja saumattomasti käyttäen yhteisiä liiketoimintaprosesseja ja toisiinsa liitettyjä järjestelmiä. Rautatieyrityksillä, rataverkon haltijoilla ja muilla palveluntarjoajilla ja sidosryhmillä, kuten tullilla, on oltava mahdollisuus elektroniseen tiedonvaihtoon;

— valmius MITATA toteutetun palvelun laatu verrattuna siihen, mitä oli määritelty, ts. laskutuksen oikeellisuus tarjoukseen verrattuna, todelliset kuljetusajat luvattuihin verrattuna, vaunutoimitukset tilattuihin verrattuna, ETA-ajat todellisiin saapumisaikoihin verrattuna;

— valmius TOIMIA tuottavasti siten, että junien, infrastruktuurin ja kaluston kapasiteettia hyödynnetään vaunujen / intermodaalisten lastausyksikköjen ja junien aikataulujen laadinnan edellyttämien liiketoiminnan prosessien, järjestelmien ja tiedonvaihdon avulla.

Tyhjien vaunujen käsittely on erityisen tärkeää puhuttaessa yhteentoimivista vaunuista. Periaatteessa lastattujen ja tyhjien vaunujen käsittelyssä ei ole eroa. Tyhjien vaunujen kuljetus tapahtuu myös lähetysmääräysten perusteella, ja näiden tyhjien vaunujen liikkuvan kaluston haltijaa on pidettävä asiakkaana.

3. OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1 Olennaisten vaatimusten täyttäminen

Unionin rautatiejärjestelmän, osajärjestelmien ja niiden yhteentoimivuuden osatekijöiden on direktiivin (EU) 2016/797 mukaisesti täytettävä kyseisen direktiivin liitteessä III yleisellä tasolla esitetyt olennaiset vaatimukset.

Tämän YTE:n soveltamisalan osalta YTE:n luvussa 3 lueteltujen olennaisten vaatimusten täyttyminen varmistetaan sillä, että osajärjestelmä on luvussa 4 (Osajärjestelmän kuvaus) esitettyjen tietojen mukainen.

3.2 Olennaisten vaatimusten näkökohdat

Olennaiset vaatimukset koskevat

— turvallisuutta

— luotettavuutta ja käytettävyyttä

— terveyttä

— ympäristönsuojelua

— teknistä yhteensopivuutta

— esteettömyyttä.

Olennaiset vaatimukset voivat direktiivin (EU) 2016/797 mukaisesti koskea yleisesti koko Euroopan laajuista rautatiejärjestelmää tai erityisesti kutakin osajärjestelmää ja sen osatekijöitä.

3.3 Yleisiin vaatimuksiin liittyviä näkökohtia

Yleisten vaatimusten merkitys tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta määritetään seuraavasti:

3.3.1 Turvallisuus

Direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä III olevien 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 1.1.4 ja 1.1.5 kohdan olennaiset vaatimukset eivät ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeitä.

3.3.2 Luotettavuus ja saatavuus

”Junien liikkumiseen liittyvien kiinteiden tai liikkuvien osatekijöiden seuranta ja huolto on järjestettävä ja toteutettava sekä niiden laajuus määritettävä siten, että ne pysyvät toimintakuntoisina tarkoitetuissa olosuhteissa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään erityisesti seuraavissa kohdissa:

— 4.2.9 kohta: pääviitetiedot,

— 4.2.10 kohta: erilaiset viitetiedostot ja tietokannat,

— 4.2.11 kohta: verkot ja viestintä.

3.3.3 Terveys

Direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä III olevien 1.3.1 ja 1.3.2 kohdan olennaiset vaatimukset eivät ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeitä.

3.3.4 Ympäristönsuojelu

Direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä III olevien 1.4.1, 1.4.2, 1.4.3, 1.4.4 ja 1.4.5 kohdan olennaiset vaatimukset eivät ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeitä.

3.3.5 Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä III olevan 1.5 kohdan olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

3.3.6 Esteettömyys

Direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä III olevan 1.6 kohdan olennainen vaatimus ei ole telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kannalta tärkeä.

4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS

4.1 Johdanto

Rautatiejärjestelmä, jota direktiivi (EU) 2016/797 koskee ja jonka osa telemaattisten sovellusten osajärjestelmä on, on integroitu järjestelmä, jonka yhtenäisyys on todennettava. Yhtenäisyys on tarkastettava erityisesti siltä osin kun on kyse osajärjestelmän eritelmistä, osajärjestelmän liitännöistä integroituun järjestelmään sekä käyttö- ja kunnossapitosäännöistä.

Kun otetaan huomioon kaikki sovellettavat olennaiset vaatimukset, tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmää kuvaavat seuraavat ominaisuudet:

4.2 Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Edellä luvussa 3 esitettyjen olennaisten vaatimusten valossa osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät ovat seuraavat:

— rahtikirjan tiedot,

— reittipyynnöt ja reitin käyttöoikeudet,

— junan valmistelu,

— junan kulkua koskevat tiedot ja ennusteet,

— ilmoitukset toimintahäiriöistä,

— vaunun / intermodaalisen lastausyksikön ETI/ETA,

— vaunujen liikkeet,

— laadun parantamiseen pyrkivä tiedonvaihto,

— pääviitetiedot,

— erilaiset viitetiedostot ja tietokannat,

— verkot ja viestintä.

Luvussa 4 ja sen alaluvuissa vahvistetun lisäksi kukin sidosryhmä voi vaihtaa viestejä muiden samaan tavaraliikennepalveluun osallistuvien sidosryhmien kanssa 4.2.2.3 (vain liikennöinnin ja junan valmistelun aikana), 4.2.4.2, 4.2.4.3, 4.2.5.2, 4.2.6.3 ja 4.2.6.4 kohdan mukaisesti edellyttäen, että nämä sidosryhmät ovat tunnistettavissa. Lähettäjä voi periä tällaisten viestien vaihdosta maksun.

Vastaava rautatieyritys vastaa asiakkaille annettavista tiedoista sopimuksen mukaisesti.

Tarkemmat eritelmät määritellään kattavassa dataluettelossa. Viestien ja luettelon datan pakolliset formaatit määritellään lisäyksessä I luetellussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”. Lisäksi samaan tarkoitukseen voidaan käyttää muita olemassa olevia standardeja, jos osapuolet ovat sopineet niiden käytöstä erityisesti yhdistetyissä/intermodaalisissa kuljetuksissa tai sellaisten EU:n jäsenvaltioiden alueella, joilla on raja kolmansien maiden kanssa.

Viestin rakenteeseen liittyviä yleisiä huomautuksia

Viesteissä on rakenteellisesti kaksi datajoukkoa:

— ohjausdata: määritellään luettelon viestien pakollisessa otsikossa;

— viestin sisältämät tiedot: määritellään kunkin luettelossa esitetyn viestin pakollisessa/vapaaehtoisessa sisällössä ja pakollisessa/vapaaehtoisessa datajoukossa.

Jos viesti tai tietoalkio määritellään tässä asetuksessa vapaaehtoiseksi, sen käytöstä päättävät asianomaiset osapuolet. Näiden viestien ja tietoalkioiden soveltamisesta on sovittava sopimuksessa. Jos dataluettelon vaihtoehtoiset tietoalkiot ovat tietyissä olosuhteissa pakollisia, tämä on täsmennettävä dataluettelossa.

4.2.1 Rahtikirjan tiedot

4.2.1.1 Asiakkaan rahtikirja

Asiakkaan on lähetettävä rahtikirja vastaavalle rautatieyritykselle. Rahtikirjassa on oltava kaikki tiedot, joita tarvitaan lähetyksen kuljettamiseen lähettäjältä vastaanottajalle asiakirjan ”Yhtenäiset oikeussäännökset sopimuksesta tavaran kansainvälisistä rautatiekuljetuksista (CIM)”, asiakirjan ”Vaunujen käyttöä kansainvälisessä rautatieliikenteessä koskevia sopimuksia koskevat yhdenmukaiset oikeussäännökset (CUV)” mukaisesti. Vastaavan rautatieyrityksen on täydennettävä näitä tietoja lisätiedoilla. Rahtikirjan osatiedot, lisätiedot mukaan luettuina, kuvataan tämän asetuksen lisäyksessä I olevassa taulukossa mainituissa asiakirjoissa ”TAF TSI – ANNEX D.2: APPENDIX A (WAGON/ILU TRIP PLANNING” ja ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model (4)”.

Open Access -periaatteella toimittaessa asiakkaaseen sopimussuhteessa olevalla vastaavalla rautatieyrityksellä on kaikki tiedot saatavilla olevan datan lisäämisen jälkeen. Mitään viestienvaihtoa toisten rautatieyritysten kanssa ei tarvita. Nämä tiedot ovat myös lyhyellä varoitusajalla tehtävän reittipyynnön perustana, mikäli se on tarpeen rahtikirjan vaatimusten täyttämiseksi.

Seuraavat viestit koskevat toimintaa muulla kuin Open Access -periaatteella. Näiden viestien tiedot voivat myös olla lyhyellä varoitusajalla tehtävän reittipyynnön perustana, mikäli se on tarpeen rahtikirjan vaatimusten täyttämiseksi.

4.2.1.2 Lähetysmääräykset

Lähetysmääräys on ensisijaisesti rahtikirjan tietojen lisäys. Vastaavan rautatieyrityksen on toimitettava se kuljetusketjussa mukana oleville rautatieyrityksille. Lähetysmääräykseen on sisällyttävä kaikki ne tiedot, jotka rautatieyritys tarvitsee hoitaakseen vastuullaan olevan kuljetuksen siihen saakka, kunnes se luovuttaa sen seuraavalle rautatieyritykselle.

Lähetysmääräyksen pakollinen tietorakenne ja viestin yksityiskohtaiset muodot luetellaan lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model” kohdassa ”ConsignmentOrderMessage”.

Näiden lähetysmääräysten pääasiallinen sisältö on seuraava:

— tiedot lähettäjästä ja vastaanottajasta,

— reititystiedot,

— lähetyksen tunniste,

— vaunun tiedot,

— aika- ja paikkatiedot.

4.2.2 Reittipyynnöt ja reitin käyttöoikeudet

4.2.2.1 Alustavat huomautukset

Reitti määrittää ne pyydettävät, hyväksyttävät ja tosiasialliset tiedot junan reitistä ja junan ominaisuuksista reitin eri osuuksilla, jotka on tallennettava. Seuraavassa esitetään tiedot, joiden on oltava rataverkon haltijan tai käyttöoikeuden myöntävän elimen käytettävissä. Nämä tiedot on päivitettävä aina niiden muuttuessa. Vuotuista reittiä koskevien tietojen onkin annettava mahdollisuus hakea dataa lyhyen aikavälin muutoksia varten. Jos asiakkaaseen kohdistuu vaikutuksia, vastaavan rautatieyrityksen on tiedotettava asiasta asiakkaalle.

Lyhyellä varoitusajalla tehtävä reittipyyntö

Junan kulussa tapahtuvien poikkeamien tai lyhyellä varoitusajalla syntyneen kuljetustarpeen takia rautatieyrityksellä tai hakijalla on oltava mahdollisuus saada rataverkosta tilapäisreitti.

Rautatieyrityksen/hakijan, joka toimii vastuussa olevana hakijana, on annettava rataverkon haltijalle kaikki tarvittavat tiedot siitä, milloin ja missä junan halutaan kulkevan, sekä sen fyysiset ominaisuudet siltä osin, kuin niillä on merkitystä infrastruktuurin kannalta. Nämä vaatimukset koskevat kaikkia lyhyellä varoitusajalla tehtäviä reittipyyntöjä. Tätä varten ei ole määritelty vähimmäisaikaa Euroopan unionin tasolla. Verkkoselostuksessa saatetaan määritellä vähimmäisaikoja.

Lyhyellä aikavälillä tehtävä reittipyyntö ei sisällä liikenteenhallinta-asioita. Lyhyellä varoitusajalla pyydettävien reittien ja liikenteen hallinnan tekemien reittimuutosten ajallisesta rajanvedosta sovitaan paikallisesti ja siitä voidaan mainita verkkoselostuksessa.

Tässä asetuksessa ei säädetä rautatieyritykseen / hakijaan / rataverkon haltijaan reittipyyntö- ja myöntämisprosessien aikana sovellettavista vaatimuksista. Asiaankuuluvia tietoja annetaan komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2019/773 (1) (käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE).

4.2.2.2 Reittipyynnön sisältävä viesti

Rautatieyrityksen/hakijan, joka toimii vastuussa olevana hakijana, on lähetettävä reittiä pyytääkseen infrastruktuurin haltijalle tai käyttöoikeuden myöntävälle elimelle reittipyynnön sisältävä viesti.

Reittipyynnön sisältävän viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.2.3 Reitin tiedot sisältävä viesti

Rataverkon haltijan tai suunnittelevana rataverkon haltijana toimivan käyttöoikeuden myöntävän elimen on lähetettävä reittipyynnön lähettäneelle rautatieyritykselle tai hakijalle vastaukseksi reitin tiedot sisältävä viesti.

Reitin tiedot sisältävän viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.2.4 Reitin vahvistuksesta kertova viesti

Reittiä pyytävän rautatieyrityksen/hakijan, joka toimii vastuussa olevana hakijana, on lähetettävä infrastruktuurin haltijalle tai käyttöoikeuden myöntävälle elimelle sen ehdottaman reitin vahvistamiseksi reitin vahvistuksesta kertova viesti.

Reitin vahvistuksesta kertovan viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.2.5 Reitin tiedot hylkäävä viesti

Reittiä pyytävän rautatieyrityksen/hakijan, joka toimii vastuussa olevana hakijana, on lähetettävä asiaankuuluvalle rataverkon haltijalle tai käyttöoikeuden myöntävälle elimelle sen ehdottamien reitin tietojen hylkäämiseksi reitin tiedot hylkäävä viesti.

Reitin tiedot hylkäävän viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.2.6 Reitin peruutuksesta kertova viesti

Rautatieyrityksen/hakijan, joka toimii vastuussa olevana hakijana (suunnitteluvaiheessa) tai vastuussa olevana rautatieyrityksenä (käyttövaiheessa), on lähetettävä vahvistetun reitin tai reitin osan peruuttamiseksi asiaankuuluvalle rataverkon haltijalle tai käyttöoikeuden myöntävälle elimelle reitin peruutuksesta kertova viesti.

Reitin peruutuksesta kertovan viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.2.7 ”Reitti ei käytettävissä” -viesti

Rataverkon haltija / käyttöoikeuden myöntävä elin, joka toimii suunnittelevana rataverkon haltijana (suunnitteluvaiheessa) tai vastuussa olevana rataverkon haltijana (käyttövaiheessa), on lähetettävä sopimussuhteiselle rautatieyritykselle/hakijalle ”reitti ei käytettävissä” -viesti, jos rautatieyrityksen tai hakijan vahvistama reitti ei ole enää käytettävissä.

Rataverkon haltijan on ilmoitettava rautatieyritykselle heti, kun se tietää, ettei reitti ole käytettävissä. ”Reitti ei käytettävissä” -viesti voidaan lähettää koska tahansa reittiä koskevan sopimuksen tekemisen ja junan lähdön välisenä aikana. Tämän viestin lähettämisen syynä voi esimerkiksi olla reitillä oleva este.

”Reitti ei käytettävissä” -viesti tarkoittaa, ettei reittiä tai sen osaa voi käyttää eikä sitä enää ole.

Jos on käytettävissä vaihtoehtoinen reitti, rataverkon haltijan on lähetettävä vaihtoehtoehdotus ilman rautatieyrityksen erillistä pyyntöä yhdessä tämän viestin kanssa tai heti kun vaihtoehtoinen reitti on tiedossa. Tämä tehdään ”reitti ei käytettävissä” -viestiin liittyvän reitin tiedot sisältävän viestin avulla. Jos vaihtoehtoista reittiä ei ole mahdollista tarjota, rataverkon haltijan on ilmoitettava tästä rautatieyritykselle välittömästi.

”Reitti ei käytettävissä” -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.2.8 ”Ilmoitus viestin vastaanottamisesta” -viesti

Kunkin tällaisen viestin vastaanottajan on lähetettävä kyseisen viestin lähettäjälle ilmoitus viestin vastaanottamisesta kertoakseen, että sen järjestelmä on vastaanottanut viestin.

”Ilmoitus viestin vastaanottamisesta” -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.3 Junan valmistelu

4.2.3.1 Yleiset huomautukset

Tässä perusparametrissa kuvataan ne viestit, jotka on vaihdettava junaa valmisteltaessa ennen sen lähtöä.

Junan valmisteluun sisältyy junan ja reitin yhteensopivuuden tarkastaminen. Tarkastuksen tekee rautatieyritys asianosaisten rataverkon haltijoiden toimittamien infrastruktuurin kuvausta ja sen rajoituksia koskevien tietojen perusteella.

Vastuussa olevan rautatieyrityksen on lähetettävä junakokoonpano seuraavalle vastuussa olevalle rautatieyritykselle, jos seuraava rautatieyritys ottaa junan kokonaisuudessaan vastuulleen. Sopimusten mukaan vastuussa olevan rautatieyrityksen on lähetettävä viesti myös rataverkon haltijalle (haltijoille). Näin on tehtävä myös silloin, kun kyseisen reitin on varannut toinen vastuussa oleva hakija, joka on valtuuttanut vastuussa olevan rautatieyrityksen hoitamaan junan kulkua. Vastuussa oleva rautatieyritys hoitaa viestien vaihdon rataverkon haltijan kanssa myös silloin, kun se antaa junan kulun toisen rautatieyrityksen hoidettavaksi.

Jos junan kokoonpanoa jossain paikassa muutetaan, tämä viesti on lähetettävä uudelleen vastuussa olevan rautatieyrityksen päivittämin tiedoin.

4.2.3.2 Junan kokoonpanoa koskeva viesti

Vastuussa olevan rautatieyrityksen on lähetettävä junan kokoonpanoa koskeva viesti, jossa määritellään junan kokoonpano, seuraavalle samaan tavaraliikennepalveluun osallistuvalle vastuussa olevalle rautatieyritykselle ja vastaavalle rautatieyritykselle. Verkkoselostuksen mukaan vastuussa olevan rautatieyrityksen on lähetettävä junan kokoonpanoa koskeva viesti myös rataverkon haltijalle (haltijoille).

Junan kokoonpanoa koskevan viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

Rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan välisessä viestinvaihdossa toimitettavat vähimmäistiedot junan kokoonpanon osalta määritellään täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/773 (käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE) 4.2.2.7.2 kohdassa.

4.2.3.3 ”Juna valmis” -viesti

Vastuussa olevan rautatieyrityksen on lähetettävä rataverkon haltijalle ”juna valmis” -viesti aina, kun juna on valmis käyttämään rataverkkoa junan valmistelun jälkeen, ellei rataverkon haltija kansallisten sääntöjen nojalla hyväksy aikataulua ”juna valmis” -viestiksi.

Yhdistetyissä kuljetuksissa terminaalinpitäjä lähettää ”juna valmis” -viestin rautatieyritykselle aina, kun vaunukokonaisuus on valmis lähtöön. Rautatieyrityksen, joka siirtää vaunukokonaisuuden rataverkon haltijan rataverkon piiriin, on lähetettävä ”juna valmis” -viesti rautatieyritykselle, joka hoitaa junan liikennöinnin kyseisessä rataverkossa.

”Juna valmis” -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.4 Junan kulkua koskevat tiedot ja ennusteet

4.2.4.1 Yleiset huomautukset

Tässä perusparametrissa määrätään junan kulkua koskevista tiedoista ja ennusteista. Siinä on kuvattava kuinka vuoropuhelua rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välillä ylläpidetään junan kulkua koskevien tietojen ja junan kulkua koskevien ennusteiden vaihtamiseksi.

Tämä perusparametri määrää, kuinka rataverkon haltijan on oikeaan aikaan lähetettävä rautatieyritykselle sekä seuraavalle junan kulkuun liittyvälle rataverkon haltijalle junan kulkua koskevia tietoja.

Junan kulkua koskevien tietojen avulla voidaan selvittää yksityiskohtaisesti junan tilanne sovituissa ilmoittautumispisteissä.

Junan kulkua koskevien ennusteiden avulla voidaan arvioida junan saapumisaika sovittuihin ennustepisteisiin. Rataverkon haltijan on lähetettävä tämä viesti rautatieyritykselle sekä seuraavalle junan kulkuun liittyvälle rataverkon haltijalle.

Junan kulun aikaiset ilmoittautumispisteet määritetään sopimuksissa.

Tämä rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden välinen tiedonvaihto tapahtuu aina johtavan rataverkon haltijan ja junan kulusta vastuussa olevan rautatieyrityksen välillä. Näin on tehtävä myös silloin, kun kyseisen reitin on varannut toinen vastuussa oleva hakija, joka on valtuuttanut vastuussa olevan rautatieyrityksen hoitamaan junan kulkua. Vastuussa oleva rautatieyritys hoitaa viestien vaihdon rataverkon haltijan kanssa myös silloin, kun se antaa junan kulun toisen rautatieyrityksen hoidettavaksi.

Vastaavan rautatieyrityksen on sopimuksen mukaisesti toimitettava asiakkaalle junan kulkua koskeva ennuste ja junan kulkua koskevat tiedot. Osapuolet sopivat ilmoittautumispisteistä sopimuksessa.

4.2.4.2 ”Junan kulkuennuste” -viesti

Rataverkon haltijan on lähetettävä tämä viesti junan kulun hoitavalle rautatieyritykselle luovutuspisteen, vaihtopisteen ja junan määränpään osalta 4.2.4.1 kohdassa kuvatulla tavalla.

Sopimukseen perustuvissa yhdistetyissä kuljetuksissa vastaavan tai vastuussa olevan rautatieyrityksen on varmistettava, että ”junan kulkuennuste” -viesti toimitetaan terminaalinpitäjälle.

Lisäksi rataverkon haltijan on lähetettävä viesti rautatieyritykselle muiden ilmoittautumispisteiden osalta rautatieyrityksen / rataverkon haltijan sopimusten mukaisesti.

Junan kulkua koskeva ennuste voidaan lähettää myös ennen junan lähtöä. Rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan on keskenään sovittava, miten suuri lisäviivästys kahden ilmoittautumispisteen välillä antaa aihetta ensimmäisen tai uuden ennusteen lähettämiseen. Jos viivästymisaika ei ole tiedossa, rataverkon haltijan on lähetettävä liikennehäiriötä koskeva viesti (ks. ilmoitukset liikennehäiriöistä, 4.2.5 kohta).

Junan kulkuennusteen sisältävässä viestissä on oltava ennustettu saapumisaika sovituille ennustepisteille.

Rataverkon haltijan on lähetettävä tämä viesti seuraavan junan kulkuun liittyvän rataverkon haltijalle.

”Junan kulkuennuste” -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.4.3 ”Juna kulussa” -ilmoitus ja junan viivästymisen syytä koskeva viesti

Rataverkon haltijan on lähetettävä vastuussa olevalle rautatieyritykselle ”juna kulussa” -ilmoitus

— lähdettäessä lähtöpisteestä, saavuttaessa määränpäähän,

— saavuttaessa luovutuspisteisiin, vaihtopisteisiin ja sopimuksen mukaisiin ilmoittautumispisteisiin (esim. käsittelypisteisiin) sekä lähdettäessä niistä.

Heti kun viivästyksen syy on tiedossa (ensimmäinen oletus) ja kun viivästyksen syystä on uutta ajantasaista tietoa, rataverkon haltijan olisi toimitettava tiedot vastuussa olevalle rautatieyritykselle erillinen junan viivästyksen syytä koskeva viesti.

”Juna kulussa” -ilmoituksen ja junan viivästymisen syytä koskevan viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.5 Ilmoitukset liikennehäiriöistä

4.2.5.1 Yleiset huomautukset

Tässä perusparametrissa määrätään, kuinka liikennehäiriöitä koskevia tietoja käsitellään rautatieyrityksen ja infrastruktuurin haltijan välillä.

Kun rautatieyritys saa tietää vastuullaan olevan junan kulussa sattuneesta häiriöstä, sen on välittömästi ilmoitettava siitä asianomaiselle rataverkon haltijalle (rautatieyritys voi tehdä tämän suullisesti). Jos junan kulku keskeytyy, rataverkon haltija lähettää junan kulun keskeytymisestä kertovan viestin sopimussuhteiselle rautatieyritykselle ja seuraavalle rataverkon haltijalle.

Jos viivästyksen kesto on tiedossa, rataverkon haltijan on sen sijaan lähetettävä junan kulkuennusteen sisältävä viesti.

4.2.5.2 Junan kulun keskeytymisestä kertova viesti

Jos junan kulku keskeytyy, rataverkon haltijan on lähetettävä tämä viesti seuraavalle junan kulkuun liittyvälle rataverkon haltijalle ja vastuussa olevalle rautatieyritykselle.

Sopimukseen perustuvissa yhdistetyissä kuljetuksissa vastaavan rautatieyrityksen tai rautatieyrityksen on varmistettava, että junan kulun keskeytymisestä kertova viesti toimitetaan terminaalinpitäjälle.

Junan kulun keskeytymisestä kertovan viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.6 Lähetyksen ETI/ETA

4.2.6.1 Alustavat huomautukset

Eritelmän 4.2.2 kohdassa (Reittipyyntö) kuvaillaan pääasiassa rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan välistä viestintää. Yksittäisten vaunujen tai intermodaalisten lastausyksikköjen valvonta ei kuulu tämän tiedonvaihdon piiriin. Se tehdään rautatieyrityksen tai vastaavan rautatieyrityksen tasolla junaan liittyvien viestien perusteella, ja se kuvaillaan jäljempänä 4.2.6 (Lähetyksen ETI/ETA) – 4.2.7 (Vaunujen liikkeet) kohdassa.

Vaunuja tai intermodaalisia lastausyksikköjä koskevaa tiedonvaihtoa ja tietojen päivitystä hoidetaan pääasiassa reittisuunnitelmia ja vaunujen liikkeitä koskevia tietoja tallentamalla (4.2.10.2 kohta: Muita tietokantoja).

Asiakkaalle tärkein tieto on aina lähetyksen arvioitu saapumisaika (ETA) ja junan arvioitu saapumisaika (TETA). Vaunua koskeva ETA-aika ja ETI-aika ovat myös vastaavan rautatieyrityksen ja rautatieyrityksen välisen viestinnän perustietoja. Nämä tiedot ovat tärkein keino, jolla vastaava rautatieyritys seuraa lähetyksen fyysistä kuljetusta ja tarkistaa, että se on asiakkaalle annetun sitoumuksen mukainen.

Junaa koskevissa viesteissä olevat arvioidut ajat liittyvät kaikki junan saapumiseen tiettyyn pisteeseen, joka voi olla luovutuspiste, vaihtopiste, junan määränpää tai muu ilmoittautumispiste. Kaikki nämä ajat ovat junan arvioituja saapumisaikoja (TETA-aikoja).

Vastaava rautatieyritys toimittaa sopimuksen mukaisesti asiakkaalle arvioidun saapumisajan (ETA) ja arvioidun vaihtoajan (ETI) lähetyksen tasolla sekä junan arvioidun saapumisajan (TETA) junan tasolla. Osapuolet sopivat yksityiskohtien tasosta sopimuksessa.

Yhdistettyjen kuljetusten osalta viesteissä, jotka sisältävät lastausyksiköiden (esim. kontit, vaihtokorit, puoliperävaunut) tunnisteet, on käytettävä joko BIC- tai ILU-koodia ISO 6346:n tai EN 13044:n mukaisesti.

4.2.6.2 ETI- ja ETA-aikojen laskeminen

ETI- ja ETA-aikojen laskeminen perustuu tietoihin, jotka saadaan johtavalta rataverkon haltijalta, joka lähettää ’junan kulkuennuste’ -viestissä junan arvioidun saapumisajan määrättyihin ilmoittautumispisteisiin (vähintään luovutus-, vaihto- tai saapumiskohtiin sekä intermodaaliterminaaleihin) sovitulla reitillä, esimerkiksi kahden rataverkon haltijan väliseen luovutuspisteeseen (tässä tapauksessa TETA on sama kuin ETH).

Rautatieyrityksen on laskettava kuljetusketjussa seuraavana olevaa rautatieyritystä varten vaunujen ja/tai intermodaalisten lastausyksikköjen vaihtopisteitä tai muita sovitulla reitillä olevia ilmoittautumispisteitä koskeva arvioitu vaihtoaika (ETI).

Yhdistettyjä kuljetuksia koskevat huomautukset: Vaunuissa olevien intermodaalisten lastausyksikköjen osalta vaunun ETI-ajat ovat myös intermodaalisten lastausyksikköjen ETI-aikoja. Intermodaalisten lastausyksikköjen ETA-aikojen osalta on huomattava, ettei rautatieyrityksellä ole mahdollisuutta laskea näitä ETA- tai TETA-aikoja muuten kuin rataverkon haltijan julkisen rataverkon osalta. Näin ollen rautatieyritys voi toimittaa ETI-ajat vain sellaisten rautatieyritysten osalta, jotka antavat saapumisterminaalin operaattorille ETA- tai TETA-ajat. Tämän ETA- tai TETA-ajan perusteella terminaalinpitäjä toimittaa ETP:n yhdistetyn kuljetuksen harjoittajalle, joka toimittaa saman ETP:n loppuasiakkaalle (esimerkiksi huolitsijalle tai logistiikkapalvelun tarjoajalle).

Vastaava rautatieyritys vastaa ETA- ja TETA-ajan vertaamisesta asiakkaalle annettuun sitoumukseen.

ETA- ja TETA-ajan poikkeamat asiakkaalle annetusta sitoumuksesta on käsiteltävä sopimuksen mukaisesti, ja ne voivat käynnistää vastaavan rautatieyrityksen hälytysten hallintaprosessin. Hälytysviesti on tarkoitettu tämän prosessin tuloksista tiedottamiseen.

Vastaavalla rautatieyrityksellä on oltava mahdollisuus tehdä hälytysten hallintaprosessin perustaksi juna- tai vaunukohtainen poikkeamia koskeva tiedustelu. Tämä vastaavan rautatieyrityksen tekemä tiedustelu ja rautatieyrityksen vastaus on myös eritelty jäljempänä.

4.2.6.3 Vaunun ETI- ja ETA-aikaa koskeva viesti

Tämän viestin tarkoitus on ETI- tai päivitetyn ETI-ajan lähettäminen vastuussa olevalta rautatieyritykseltä kuljetusketjussa seuraavana olevalle rautatieyritykselle.

Kaikki vaunujen kuljetusketjussa olevat vastuussa olevat rautatieyritykset lähettävät vastaavalle rautatieyritykselle ETA-ajan tai päivitetyn ETA-ajan. Vastaava rautatieyritys laskee sopimuksen mukaisesti kerättyjen ETI-aikoihin perusteella tarkan ETA- tai TETA-ajan ja toimittaa sen asiakkaalleen ja terminaalinpitäjälle.

Vaunun ETI- ja ETA-aikaa koskevan viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.6.4 Hälytysviesti

Verrattuaan ETA-aikaa ja asiakkaalle annettua sitoumusta vastaava rautatieyritys voi lähettää kuljetuksessa mukana oleville rautatieyrityksille hälytysviestin. Hälytysviestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

Huomautus: Toimittaessa Open Access -periaatteella ETI- ja ETA-aikojen laskeminen on rautatieyrityksen sisäinen prosessi. Tässä tapauksessa rautatieyritys on itse vastaava rautatieyritys.

4.2.7 Vaunujen liikkeet

4.2.7.1 Alkuhuomautuksia

Vaunujen liikkeiden raportoimiseksi näihin viesteihin sisältyvät tiedot on tallennettava ja niiden on oltava sähköisesti käytettävissä. Valtuutettujen osapuolten on myös vaihdettava niitä sopimuksen mukaisissa viesteissään.

— ’Vaunu valmis’ -ilmoitus

— Vaunun lähtöilmoitus

— Vaunun saapuminen ratapihalle

— Vaunun lähtö ratapihalta

— ’Vaunuun liittyvät poikkeamat’ -viesti

— Vaunun saapumisilmoitus

— Vaunun toimitusilmoitus

Vastaavan rautatieyrityksen on sopimuksen mukaisesti toimitettava vaunun liikkeitä koskevat tiedot asiakkaalle käyttäen jäljempänä kuvattuja viestejä.

4.2.7.2 ”Vaunu valmis” -ilmoitus

Vastaava rautatieyritys ei välttämättä ole kuljetusketjun ensimmäinen rautatieyritys. Tässä tapauksessa vastaavan rautatieyrityksen on kerrottava kuljetusta hoitavalle rautatieyritykselle, että vaunu on valmis vedettäväksi asiakkaan sivuraiteelta (vastaavan rautatieyrityksen sitoumuksen mukaisessa lähtöpaikassa) annettuna lähtöaikana (lähtöpäivänä ja -aikana).

Nämä tiedot voidaan tallentaa vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan. ”Vaunu valmis” -ilmoituksen pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.7.3 Vaunun lähtöilmoitus

Rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavalle rautatieyritykselle päivämäärä ja aika, jolloin vaunu vedettiin lähtöpaikaltaan.

Nämä tiedot voidaan tallentaa vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan. Tällä viestillä vastuu vaunusta siirtyy asiakkaalta rautatieyritykselle. Vaunun lähtöilmoituksen pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.7.4 ”Vaunun saapuminen ratapihalle” -viesti

Rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavalle rautatieyritykselle, että vaunu on saapunut sen ratapihalle. Tämä viesti voi perustua 4.2.4 kohdan (Junan kulkuennuste) mukaiseen ”juna kulussa” -ilmoitukseen. Tämä tieto voidaan tallentaa vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan. ”Vaunun saapuminen ratapihalle” -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.7.5 ”Vaunun lähtö ratapihalta” -viesti

Rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavalle rautatieyritykselle, että vaunu on lähtenyt sen ratapihalta. Tämä viesti voi perustua 4.2.4 kohdan (junan kulkuennuste) mukaiseen ”juna kulussa” -ilmoitukseen. Tämä tieto voidaan tallentaa vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan. ”Vaunun lähtö ratapihalta” -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.7.6 ”Vaunuun liittyvät poikkeamat” -viesti

Rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavalle rautatieyritykselle, jos vaunulle tapahtuu jotain odottamatonta, jolla voi olla vaikutusta ETI- tai ETA-aikaan tai joka vaatii lisätoimia. Tämä viesti edellyttää useimmissa tapauksissa myös uuden ETI- tai ETA-ajan laskemista. Jos vastaava rautatieyritys päätyy uuteen ETI- tai ETA-aikaan, se lähettää tämän viestin lähettäneelle rautatieyritykselle vastausviestin, jossa on maininta ”ETI/ETA pyydetty” (viesti: ”vaunuun liittyvät poikkeamat” -viesti, uuden ETI-/ETA-ajan pyyntö). Uusi ETI-/ETA-aika on laskettava 4.2.6 kohdan (lähetyksen ETI/ETA) mukaisesti.

Tämä tieto voidaan tallentaa vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan. ”Vaunuun liittyvät poikkeamat” -viestin pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.7.7 Vaunun saapumisilmoitus

Vaunun tai intermodaalisen yksikön kuljetusketjun viimeisen rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavalle rautatieyritykselle, kun vaunu on saapunut sen ratapihalle (rautatieyrityksen alueelle). Vaunun saapumisilmoituksen pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.7.8 Vaunun toimitusilmoitus

Kuljetusketjun viimeisen rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavalle rautatieyritykselle, että vaunu on sijoitettu vastaanottajan sivuraiteelle.

Huomautus: Toimittaessa Open Access -periaatteella kuvattu ”vaunujen liikkeet” -prosessi on rautatieyrityksen (vastaavan rautatieyrityksen) sisäinen prosessi. Sen on kuitenkin tehtävä kaikki laskelmat ja tallennettava tiedot samalla tavoin kuin jos se olisi vastaava rautatieyritys, jolla on sopimus asiakkaan kanssa ja tälle annettu sitoumus.

Vaunujen 1 ja 2 ETI-ajan laskemista koskevaan esimerkkiin 1 perustuvien viestien (ks. 4.2.6.2 kohta, ETI/ETA-laskelma) järjestystä esittävä kaavio sisältyy vaihtoraportointia kuvaavaan kaavioon, joka on lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex A.5: Figures and Sequence Diagrams of the TAF TSI messages” (luku 6).

4.2.8 Laadun parantamiseen pyrkivä tiedonvaihto

Ollakseen kilpailukykyinen Euroopan rautatiealan on annettava asiakkailleen parempaa palvelua (katso myös direktiivin (EU) 2016/797 liitteessä III oleva 2.7.1 kohta). Kuljetuksen jälkeen tehtävä laadun mittaus on laadun parantamisen kannalta oleellinen prosessi. Asiakkaalle tarjotun palvelun laadun mittaamisen lisäksi vastaavien rautatieyritysten, muiden rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden on mitattava niiden palvelun osien laatua, joista asiakkaalle tarjottava tuote koostuu. Prosessissa rataverkon haltijat ja rautatieyritykset (erityisesti, jos ne ovat vastaavia rautatieyrityksiä) valitsevat yksittäisen laatuparametrin, reitin tai sijainnin sekä mittausjakson, jonka aikana todellisia tuloksia verrataan ennalta määrättyihin kriteereihin, jotka on yleensä määritelty sopimuksessa. Mittausprosessin tuloksista on selvästi käytävä ilmi saavutettu taso sopimuspuolten kesken sovittuun tavoitteeseen verrattuna.

4.2.9 Pääviitetiedot

4.2.9.1 Esipuhe

Vaunujen haltija asettaa saataville liikkuvaa kalustoa koskevat tiedot junan valmistelun tueksi liikkuvan kaluston viitetietokantaan.

4.2.9.2 Liikkuvan kaluston viitetietokannat

Liikkuvan kaluston haltija vastaa liikkuvaa kalustoa koskevien tietojen tallentamisesta liikkuvan kaluston viitetietokantaan.

Yksittäisiin liikkuvan kaluston viitetietokantoihin tallennettavat tiedot selostetaan yksityiskohtaisesti lisäyksen I lisäyksessä C.

Liikkuvan kaluston viitetietokantoihin sisältyvien teknisten tietojen on oltava helposti käytettävissä siten, että kutakin toimintoa varten siirrettävän tiedon määrä minimoidaan. Tietokantojen sisällön on oltava kaikkien palveluntarjoajien (erityisesti rataverkon haltijoiden ja rautatieyritysten) käytettävissä oikeuksiin perustuvien strukturoitujen käyttöoikeuksien nojalla.

Liikkuvan kaluston viitetietokannan sisältämät tiedot voidaan ryhmitellä seuraavasti:

— todistuksiin ja rekisteröinteihin liittyvät hallinnolliset tiedot. Lisäksi vaunujen haltijat voivat komission asetuksen (EU) N:o 445/2011 (2) 5 artiklan mukaisesti tallentaa ECM-todistuksen tunnistenumeron yksittäisiin liikkuvan kaluston viitetietokantoihin.

— Suunnittelutiedot, joihin kuuluvat kaikki liikkuvan kaluston (fyysiset) perustekijät, erityisesti rautatieyritysten junan kulun suunnittelua ja junien liikennöintiä varten tarvitsemat tiedot.

Haltijan velvollisuus on varmistaa, että nämä tiedot ovat käytettävissä ja että niiden taustalla olevat prosessit on käyty läpi.

Liikkuvan kaluston viitetietokannan pakollisen rakenteen ja noudatettavien osien määritelmä esitetään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.10 Erilaiset viitetiedostot ja -tietokannat

4.2.10.1 Viitetiedostot

Tavarajunien käyttämiseksi Euroopan rautatieverkossa on seuraavien viitetiedostojen oltava kaikkien palveluntarjoajien (rataverkon haltijoiden, rautatieyritysten, logistiikkapalvelujen tarjoajien ja liikkuvan kaluston haltijoiden) saatavana ja käytettävissä. Tietojen on aina vastattava todellista tilannetta. Jos viitetiedosto on yhteisessä käytössä henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n kanssa, kehityksen ja muutosten on oltava yhdenmukaisia henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n kanssa optimaalisen synergian aikaansaamiseksi.

Euroopan rautatieviraston on keskitetysti säilytettävä ja ylläpidettävä seuraavien viitedatojen yksilöityjä koodeja:

— viitetiedosto, jossa on kaikkien rataverkon haltijoiden, rautatieyritysten ja palveluntarjoajayhtiöiden tunnisteet,

— viitetiedosto, jossa on tiettyjen paikkojen (ensisijaisten ja toissijaisten paikkojen) tunnisteet.

Euroopan rautatievirasto säilyttää kopion sijaintikoodien ja yritystunnisteiden viitetiedostosta. Henkilökohtaisesta pyynnöstä ja rajoittamatta teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien säännösten soveltamista nämä tiedot ovat saatavilla julkista tarkastelua varten.

Muut koodiluettelot määritellään lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex D.2: Appendix F – TAF TSI Data and Message Model”.

4.2.10.2 Vaunujen ja intermodaalisten lastausyksikköjen käyttöä koskeva tietokanta (vapaaehtoinen)

Junien ja vaunujen liikkeiden seuraamiseksi voidaan asentaa vaunujen ja intermodaalisten lastausyksikköjen käyttöä koskeva tietokanta, jota päivitetään reaaliaikaisesti jokaisen oleellisen tapahtuman jälkeen. Valtuutetuilla yhteisöillä, kuten liikkuvan kaluston haltijoilla ja hallinnoilla, voi olla mahdollisuus käyttää tietoja, joita ne tarvitsevat kahdenvälisten sopimusten mukaisia toimintojaan varten.

Vastaavan rautatieyrityksen ja rautatieyritysten välinen viestintä yhteistoimintatilassa perustuu vaunujen ja/tai intermodaalisten lastausyksikköjen numeroihin. Tämän takia rautatieyrityksen, joka viestii rataverkon haltijoiden kanssa junatasolla, on jaoteltava nämä tiedot vaunuihin ja intermodaalisiin lastausyksikköihin liittyviksi. Nämä vaunuihin ja intermodaalisiin lastausyksikköihin liittyvät tiedot voidaan säilyttää vaunujen ja intermodaalisten lastausyksikköjen käyttöä koskevassa tietokannassa. Junan liikkeitä koskevia tietoja lisätään tai päivitetään vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan asiakkaille tiedoksi. Vaunun tai intermodaalisen lastausyksikön liikkeitä koskevia tietoja sisältävä tietokannan osa perustetaan viimeistään silloin, kun asiakas ilmoittaa ajan, jolloin vaunut tai intermodaaliset lastausyksiköt ovat lähtövalmiina. Tämä aika on ensimmäinen vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön käyttöä koskevaan tietokantaan tehtävä itse kuljetusmatkaa koskeva merkintä. Vaunujen liikkeitä koskevat viestit on määritelty 4.2.7 kohdassa (Vaunujen liikkeet). Tämän tietokannan on oltava käytettävissä yhteisen rajapinnan välityksellä (4.2.11.1: Yleinen arkkitehtuuri ja 4.2.11.6 kohta: Yhteinen rajapinta).

Vaunujen ja intermodaalisten lastausyksikköjen käyttöä koskeva tietokanta on vaunujen seurannan kannalta tärkein tietokanta ja sen vuoksi myös mukana olevien rautatieyritysten ja vastaavan rautatieyrityksen välisen viestinnän kannalta. Tässä tietokannassa on tiedot vaunun ja intermodaalisen lastausyksikön liikkeistä lähdöstä aina siihen saakka, kun ne lopulta toimitetaan asiakkaan sivuraiteelle, sekä ETI-ajat ja todelliset ajat eri paikoissa ja lopullisen perille toimittamisen ETA-aika. Tietokannassa on myös tieto liikkuvan kaluston eri tiloista esimerkiksi seuraavasti:

— Tila: liikkuvan kaluston lastaus Tätä tilatietoa tarvitaan tiedonvaihtoon rautatieyrityksen ja rataverkon haltijoiden ja muiden kuljetuksessa mukana olevien rautatieyritysten kanssa.

— Tila: lastattu vaunu matkalla Tätä tilatietoa tarvitaan tiedonvaihtoon rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen, muiden rataverkon haltijoiden ja muiden kuljetuksessa mukana olevien rautatieyritysten kanssa.

— Tila: tyhjä vaunu matkalla Tätä tilatietoa tarvitaan tiedonvaihtoon rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välillä, muiden rataverkon haltijoiden ja muiden kuljetuksessa mukana olevien rautatieyritysten kanssa.

— Tila: liikkuvan kaluston lastin purku Tätä tilatietoa tarvitaan tiedonvaihtoon määränpäässä toimivan rautatieyrityksen ja kuljetuksesta vastaavan rautatieyrityksen välillä.

— Tila: tyhjä vaunu kalustonhallinnan valvonnassa Tätä tilatietoa tarvitaan, jotta saataisiin tietoja tietyntyyppisten vaunujen saatavuudesta.

4.2.10.3 Tietokantoja koskevia lisävaatimuksia

Jokaisen järjestelmän (tietokannan) on oltava selkeästi määritelty, ja sen tietojen johdonmukaisuuden tukena on oltava tietojen käyttömahdollisuuksia ja saatavuutta koskevat säännöt.

4.2.11 Verkot ja viestintä

4.2.11.1 Yleinen arkkitehtuuri

Tietotekniikka-arkkitehtuurin tavoitteena on vaihtaa tietoja suojatussa ja luotettavassa ympäristössä kaikkien Euroopan rautatiealueeseen kuuluvien rautatiesektorin toimijoiden kesken.

Tässä osajärjestelmässä tapahtuu ajan kuluessa suurten ja monimutkaisten rautatieliikenteen yhteentoimivuuteen liittyvien telemaattisten yhteisöjen kasvua ja vuorovaikutusta satojen mukana olevien toimijoiden (rautatieyritysten, rataverkon haltijoiden jne.) välillä, jotka kilpailevat ja/tai toimivat yhteistyössä palvellakseen markkinoiden tarpeita.

Tällaisia rautatieliikenteen yhteentoimivuuteen liittyviä yhteisöjä tukeva verkko- ja viestintäinfrastruktuuri perustuu kaikkien osallisena olevien toimijoiden tuntemaan ja käyttämään yhteiseen tiedonvaihdon arkkitehtuuriin.

Ehdotettu tiedonvaihdon arkkitehtuuri

— on suunniteltu sovittamaan yhteen erilaisia tietomalleja muuntamalla semanttisesti eri järjestelmien välillä lähetettäviä tietoja ja sovittelemalla liiketoimintaprosessin ja sovellustason protokollan välisiä eroja,

— vaikuttaa mahdollisimman vähän eri toimijoiden nykyisin käyttämiin tietotekniikka-arkkitehtuureihin,

— turvaa jo tehtyjen tietotekniikkainvestointien arvon säilymisen.

Tiedonvaihdon arkkitehtuuri perustuu tietotekniikka-alan valtavirran jatkuviin standardeihin, millä varmistetaan asiaankuuluva kyberturvallisuuden taso tunnistettujen riskien mukaisesti. Kaikkien toimijoiden välisen vuorovaikutuksen on taattava rautateiden yhteentoimivuuden yleinen eheys ja yhtenevyys tarjoamalla keskitettyjä palveluja.

Arkkitehtonisen konseptin toteutus, esimerkiksi vertaisviestintä, perustuu yhteisen rajapinnan teknisiin standardeihin, jotka kuvataan lisäyksessä I mainitussa teknisessä asiakirjassa ”ERA-TD-104 Annex D.2: Appendix E – Common Interface”.

Lisäyksessä I mainitussa asiakirjassa ”TAF TSI – Annex A.5: Figures and Sequence Diagrams of the TAF TSI messages” (1.5 kohta) on yleistä arkkitehtuuria esittävä kuva.

4.2.11.2 Verkko ja tietoturva

Tässä tapauksessa verkolla tarkoitetaan viestinnän menetelmää ja filosofiaa, ei fyysistä verkkoa.

Verkolla on oltava tarvittava kyberturvallisuustaso.

Rautatieliikenteen yhteentoimivuus perustuu kaikkien osallisena olevien toimijoiden tuntemaan ja käyttämään yhteiseen tiedonvaihdon arkkitehtuuriin, ja tämä rohkaisee uusia toimijoita, erityisesti asiakkaita, tulemaan mukaan ja laskee mukaantulon kynnystä.

Tietoturvakonsepti voidaan toteuttaa kahden vertaisen välisen CSI-pinon eri kerroksissa.

Jotta saavutetaan hyvä tietoturva, kaikkien viestien on oltava itsessään kaiken tiedon sisältäviä, mikä tarkoittaa, että viestissä olevat tiedot on suojattu ja vastaanottaja voi varmistaa viestin aitouden. Tämä voidaan saada aikaan käyttämällä salausta ja samantapaista allekirjoitusmenettelyä kuin sähköpostin salauksessa käytetään.

4.2.11.3 Salaus

Tietojen siirtoon ja tallentamiseen voidaan liiketoiminnan vaatimusten mukaan käyttää joko epäsymmetristä tai symmetristä salausta. Tätä varten on toteutettava julkisen avaimen infrastruktuuri (PKI).

Salaus perustuu yhteisen rajapinnan teknisiin standardeihin, jotka kuvataan lisäyksessä I mainitussa teknisessä asiakirjassa ”ERA-TD-104 Annex D.2: Appendix E – Common Interface”.

4.2.11.4 Keskitetty kuvaustietokanta

Keskitetyn kuvaustietokannan on kyettävä hoitamaan seuraavia elementtejä:

— metadata – strukturoitua dataa, joka kuvaa viestien sisältöä,

— julkisen avaimen infrastruktuuri (PKI),

— varmentaja (CA).

Keskitetyn kuvaustietokannan hallinnan tulisi olla jonkin yleishyödyllisen yleiseurooppalaisen organisaation vastuulla. Jos keskitettyä kuvaustietokantaa käytetään henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n yhteydessä, sen kehittämisen ja muutostyön tulee tapahtua mahdollisimman yhdenmukaisesti henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n kanssa optimaalisten synergiaetujen saavuttamiseksi.

4.2.11.5 Yhteinen rajapinta

YTE:n noudattaminen tietojenvaihdon osalta tarkoittaa tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten dataluettelon tietoalkioiden (XSD) pakollista vaihtoa tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n 4.2 kohdan määräysten mukaisesti.

Tässä voidaan käyttää yhteisiä rajapintoja koskevia eritelmiä, mukaan lukien XSD:n käyttö ilman erillistä osapuolten välistä sopimusta. Yhteisten rajapintojen eritelmiä olisi mukautettava säännöllisesti uusien viestintäteknologioiden huomioon ottamiseksi.

Eri viestintäteknologioiden yhdistäminen on mahdollista, kunhan osapuolet ovat tehneet tästä nimenomaisen sopimuksen ja kyseinen yhdistelmä on yhteisiä rajapintoja koskevien eritelmien mukainen.

Yhteisen rajapinnan on kyettävä hoitamaan seuraavia tehtäviä:

— lähtevien viestien muotoilu metadatan mukaan,

— lähtevien viestien allekirjoitus ja salaus,

— lähtevien viestien varustaminen osoitteella,

— saapuvien viestien aitouden varmistaminen,

— saapuvien viestien salauksen purkaminen,

— saapuvien viestien sisällön ja metadatan vastaavuuden tarkistaminen,

— erilaisten tietokantojen yhteiskäyttö.

Kustakin yhteisen rajapinnan kohdasta voidaan käyttää kaikkia YTE:n mukaisia tietoja jokaisessa vaunujen haltijassa, vastaavassa rautatieyrityksessä, rautatieyrityksessä, rataverkon haltijassa jne. riippumatta siitä, ovatko tietokannat keskitettyjä vai paikallisia (ks. myös lisäyksessä I mainittu asiakirja ”TAF TSI – Annex A.5: Figures and Sequence Diagrams of the TAF TSI messages” (luku 1.6)).

Jos yhteistä rajapintaa käytetään yhdessä henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n kanssa, sen kehittämisen ja muutostyön tulee tapahtua mahdollisimman yhdenmukaisesti henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n kanssa optimaalisten synergiaetujen saavuttamiseksi. Saapuvien viestien aitouden varmistamisen tuloksen perusteella voidaan toteuttaa minimitasoinen viestinkuittaus:

i) kun tulos on positiivinen, lähetetään ACK-kuittaus,

ii) kun tulos on negatiivinen, lähetetään NACK-kuittaus.

Yhteinen rajapinta käyttää keskitetyn kuvaustietokannan tietoja näitä tehtäviä hoitaessaan.

Jos toimija perustaa keskitetylle kuvaustietokannalle paikallisen ”peilitietokannan”, kyseisen toimijan on tällöin itse varmistettava, että paikallinen peilitietokanta on keskitetyn kuvaustietokannan tarkka ja ajan tasalla oleva kopio.

4.2.11.6 Protokollat

Kehitystyössä käytettävien protokollien on kuuluttava käytössä oleviin internetprotokolliin (jotka tunnetaan yleisesti nimillä TCP/IP, UDP/IP jne.).

4.3 Rajapintojen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Kun otetaan huomioon 3 luvussa luetellut olennaiset vaatimukset, rajapintojen toiminnalliset ja tekniset eritelmät ovat seuraavat:

4.3.1 Rajapinnat infrastruktuuria koskevan YTE:n kanssa

Infrastruktuuria koskevat alajärjestelmät käsittävät seuraavat liikenteen hallinta-, paikantamis- ja navigointijärjestelmät: verkossa tapahtuvaan pitkän matkan henkilöliikenteeseen ja tavaraliikenteeseen tarkoitetut tekniset tietojenkäsittely- ja televiestintälaitteet, jotta taataan verkon varma ja häiriötön käyttö ja tehokas liikenteen hoito.

Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva osajärjestelmä käyttää käyttötoimintaa varten tarkoitettuja tietoja, jotka saadaan reittisopimuksesta mahdollisesti täydennettynä rataverkon haltijan tekemillä rajoitusilmoituksilla. Näin ollen tämän YTE:n ja infrastruktuuri-YTE:n välillä ei ole suoranaista rajapintaa.

4.3.2 Rajapinnat ohjausta, hallintaa ja merkinantoa koskevan YTE:n kanssa

Ainoat yhteydet ohjausta, hallintaa ja merkinantoa koskevaan osajärjestelmään ovat

— reittisopimukset, joissa rataosuuden kuvauksessa annetaan tärkeitä tietoja käytettävistä liikenteen ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteista, sekä

— erilaiset liikkuvan kaluston viitetietokannat, joihin on tallennettava tiedot liikkuvan kaluston ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteista.

4.3.3 Rajapinnat liikkuvan kaluston osajärjestelmän kanssa

Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva osajärjestelmä määrittelee ne liikkuvaa kalustoa koskevat tekniset ja käyttöön liittyvät tiedot, joiden on oltava käytettävissä.

Liikkuvaa kalustoa koskevassa YTE:ssä eritellään vaunun ominaisuudet. Jos vaunun ominaisuudet muuttuvat, ne on tietokannan normaalin ylläpitoprosessin yhteydessä päivitettävä liikkuvan kaluston viitetietokantoihin. Näin ollen tämän YTE:n ja liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n välillä ei ole suoranaista rajapintaa.

4.3.4 Rajapinnat käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n kanssa

Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa osajärjestelmässä eritellään menettelyt ja niihin liittyvät laitteet, joiden avulla voidaan varmistaa erilaisten rakenteellisten osajärjestelmien yhdenmukainen käyttö sekä niiden tavanomaisen toiminnan että vajaatoiminnan aikana, mukaan luettuina erityisesti junien ohjaus ja liikenteen suunnittelu ja hallinta.

Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva osajärjestelmä erittelee pääasiassa tavarakuljetuksiin liittyviä sovelluksia, joita ovat rahdin ja junien reaaliaikainen valvonta sekä muihin kuljetusmuotoihin olevien yhteyksien hallinta. Jotta varmistetaan molempien YTE:ien yhdenmukaisuus, käytetään seuraavassa selostettua menettelyä.

Kun tämän YTE:n kannalta oleelliset käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n eritelmät valmistuvat ja/tai vaativat muutoksia, on asiasta keskusteltava tästä YTE:stä vastaavan elimen kanssa.

Jos muutoksia on tehtävä sellaisiin tämän YTE:n eritelmiin, jotka liittyvät käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä esitettyihin käyttöä koskeviin vaatimuksiin, on asiasta keskusteltava käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevasta YTE:stä vastaavan elimen kanssa.

4.3.5 Rajapinnat henkilöliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmän kanssa

Rajapinta Tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset -YTE:n viite Henkilöliikenteen telemaattiset sovellukset -YTE:n viite Juna valmis 4.2.3.3 ”Juna valmis” -viesti 4.2.14.1 ”Juna valmis” -viesti kaikille junille Junan kulkuennuste 4.2.4.2 ”Junan kulkuennuste”-viesti 4.2.15.2 ”Junan kulkuennuste” -viesti kaikille junille Junan kulkutiedot 4.2.4.3 Junan kulkutiedot 4.2.15.1 ”Junan kulkutiedot” -viesti kaikille junille Junan kulun keskeytymisestä kertova viesti rautatieyritykselle 4.2.5.2 Junan kulku keskey-tynyt 4.2.16.2 ”Junan kulku keskeytynyt” -viesti kaikille junille Lyhyen aikavälin aikataulutietojen käsittely 4.2.2 Reittipyyntö 4.2.17 Lyhyen aikavälin aikataulutietojen käsittely junia varten Yhteinen rajapinta 4.2.11.6 Yhteinen rajapinta rautatieyrityksen / infrastruktuurin haltijan viestintää varten 4.2.21.7 Yhteinen rajapinta rautatieyrityksen / infrastruktuurin haltijan viestintää varten Keskitetty kuvaustietokanta 4.2.11.5 Keskitetty kuvaustietokanta 4.2.21.6 Keskitetty kuvaustietokanta Viitetiedostot 4.2.10.1 Viitetiedostot 4.2.19.1 Viitetiedostot

4.4 Käyttötoimintaa koskevat säännöt

Tämän asiakirjan 3 luvussa esitettyjen olennaisten vaatimusten mukaisesti tässä YTE:ssä tarkoitettua osajärjestelmää koskevat seuraavat käyttösäännöt:

4.4.1 Tietojen laatu

Tietojen laadun varmistamiseksi jokaisen YTE:n mukaisen viestin alkuperäinen lähettäjä vastaa viestiin sisältyvien tietojen oikeellisuudesta viestin lähettämishetkellä. Jos tietojen laadunvarmistuksessa käytettävät lähdetiedot ovat saatavissa tässä YTE:ssä esitetyistä tietokannoista, näissä tietokannoissa olevia tietoja on käytettävä tiedon laadunvarmistukseen.

Jos tietojen laadunvarmistuksessa käytettävät lähdetiedot eivät ole saatavissa tässä YTE:ssä esitetyistä tietokannoista, viestin alkuperäisen lähettäjän on tehtävä tietojen laadunvarmistus omia resurssejaan käyttäen.

Tietojen laadunvarmistus sisältää vertaamisen tässä YTE:ssä esitetyistä tietokannoista saatuihin tietoihin sekä tarvittaessa loogiset tarkistukset, joilla varmistetaan tietojen ja viestien ajantasaisuus ja jatkuvuus.

Tiedot ovat korkealuokkaisia, jos ne soveltuvat aiottuun käyttöön, mikä tarkoittaa, että

— niissä ei ole virheitä eli ne ovat käytettävissä, tarkkoja, ajantasaisia, täydellisiä, yhdenmukaisia muiden lähteiden kanssa jne. ja

— niillä on halutut ominaisuudet eli ne ovat oleellisia, kattavia, riittävän yksityiskohtaisia, helppolukuisia, helposti tulkittavia jne.

Tietojen laatua kuvaavat ensi sijassa seuraavat ominaisuudet:

— tarkkuus

— täydellisyys

— oikeellisuus

— oikea-aikaisuus.

Tarkkuus:

Tarvittavat tiedot (data) on kerättävä mahdollisimman taloudellisesti. Tämä käy päinsä vain, jos alkuperäistiedot kirjataan mahdollisuuksien mukaan vain kerran koko kuljetuksen osalta. Tämän vuoksi alkuperäistiedot pitäisi tuoda järjestelmään mahdollisimman lähellä niiden alkuperää, jotta ne voidaan täysin sisällyttää myöhempiin käsittelyvaiheisiin.

Täydellisyys:

Ennen viestien lähettämistä on niiden täydellisyys ja syntaksi tarkistettava metadatan avulla. Näin myös vältetään tarpeetonta liikennettä verkossa.

Kaikkien saapuvien viestien täydellisyys on myös tarkistettava metadatan avulla.

Oikeellisuus:

Tietojen oikeellisuus on varmistettava ottamalla käyttöön toimintasääntöjä. Tiedon syöttämistä kahteen kertaan on vältettävä ja tietojen omistaja on selvästi ilmoitettava.

Näiden toimintasääntöjen toteuttamistapa vaihtelee säännön monimutkaisuuden mukaan. Yksinkertaisten sääntöjen kohdalla riittävät tietokannan rajoitukset ja liipaisuehdot. Kun kyse on monimutkaisemmista säännöistä, jotka edellyttävät tietoja eri taulukoista, on käytettävä validointimenettelyjä, joissa tietoversion oikeellisuus tarkistetaan, ennen kuin liitäntään lähetettävät tiedot luodaan ja uusi tietoversio tulee käyttöön. Siirrettävien tietojen validointi määriteltyjen toimintasääntöjen avulla on varmistettava.

Oikea-aikaisuus:

Tiedon oikea-aikainen saanti on tärkeää. Jos tiedon tallennus tai viestien lähetys käynnistyy tietyn tietojärjestelmän tapahtuman liipaisemana, oikea-aikaisuus ei ole ongelma, kunhan tietojärjestelmä on asianmukaisesti suunniteltu toimintaprosessien vaatimusten mukaiseksi. Useimmissa tapauksissa heräte viestin lähettämiseen kuitenkin tulee käyttäjältä tai ainakin se perustuu käyttäjältä tulleeseen lisäsyötteeseen. Oikea-aikaisuusvaatimusten täyttämiseksi tiedot on päivitettävä mahdollisimman pian myös sen varmistamiseksi, että järjestelmän automaattisesti lähettämien viestien asiasisältö on oikea.

Kyselyjen vasteajat on eri sovellusten ja käyttäjätyyppien kohdalla määriteltävä yksityiskohtaisissa tietoteknisissä eritelmissä. Kaikki tietojen päivitykset ja vaihdot on tehtävä mahdollisimman pian.

Tietojen laatumittarit:

Yksityiskohtaisissa tietoteknisissä eritelmissä on määriteltävä asianmukaiset prosenttiluvut seuraaville parametreille:

— tietojen täydellisyys (täytettyjen tietokenttien prosenttiosuus) ja oikeellisuus (arvoiltaan vastaavien taulukkojen/tiedostojen/tietueiden prosenttiosuus),

— tietojen oikea-aikaisuus (tietyssä ajassa käyttöön saatujen tietojen prosenttiosuus),

— vaadittu tarkkuus (tallennettujen ja todellisiin arvoihin verratessa oikeaksi todettujen arvojen prosenttiosuus).

4.4.2 Keskitetyn kuvaustietokannan käyttö

Keskitetyn kuvaustietokannan toiminnot on määritelty 4.2.11.5 kohdassa (Keskitetty kuvaustietokanta). Tietojen laadunvarmistuksen takia keskitettyä kuvaustietokantaa käyttävä yhteisö vastaa metadatan päivityksestä ja laadusta sekä käytön valvonnan hallinnoinnista. Metadatan laadun on täydellisyyden, oikeellisuuden, oikea-aikaisuuden ja tarkkuuden osalta mahdollistettava tämän YTE:n mukainen asianmukainen toiminta.

4.5 Kunnossapitoa koskevat säännöt

Tämän asiakirjan 3 luvussa esitettyjen olennaisten vaatimusten valossa tämän YTE:n mukaista osajärjestelmää koskevat seuraavat ylläpitosäännöt:

Kuljetuspalvelun laatu on turvattava myös silloin, kun tietojenkäsittelylaitteisto vioittuu kokonaan tai osittain. Sen vuoksi on suositeltavaa asentaa kaksinkertaiset järjestelmät tai erityisen luotettavat tietokoneet, joiden keskeytymätön toiminta ylläpitotoimien aikana on varmistettu.

Erilaisia tietokantoja koskevat ylläpitonäkökohdat on mainittu 4.2.10.3 kohdassa (Tietokantoja koskevia lisävaatimuksia).

4.6 Ammatilliset pätevyysvaatimukset

Osajärjestelmän käyttöön ja ylläpitoon sekä tämän YTE:n toteuttamiseen tarvittavalta henkilöstöltä edellytetään seuraavaa ammatillista pätevyyttä:

Tämän YTE:n toteuttaminen ei vaadi kokonaan uutta laitteisto- ja ohjelmistojärjestelmää uusine henkilöstöineen. YTE:n vaatimusten toteuttaminen johtaa vain nykyisen henkilöstön hoitaman toiminnan muutoksiin, parannuksiin tai laajennuksiin. Tämän vuoksi kansallisten ja eurooppalaisten ammatillista pätevyyttä koskevien säännösten lisäksi ei tule mitään uusia vaatimuksia.

Tarpeen mukaan järjestettävän henkilöstön lisäkoulutuksen ei pitäisi rajoittua pelkästään laitteiden käytön opettamiseen. Kaikkien työntekijöiden on tiedettävä ja ymmärrettävä oma tehtävänsä kuljetuksen kokonaisprosessissa. Henkilöstön on erityisesti tiedostettava korkean suoritustason ylläpitämisen tärkeys, koska sillä on ratkaiseva merkitys myöhemmin käsiteltävän tiedon luotettavuuden kannalta.

Junien kokoonpanon ja käytön edellyttämä ammatillinen pätevyys on määritelty käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä.

4.7 Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset

Kyseessä olevan osajärjestelmän (tai 1.1 kohdassa määritellyn teknisen soveltamisalan) käyttöön ja ylläpitoon sekä tämän YTE:n toteuttamiseen tarvittavan henkilöstön työterveys- ja turvallisuusolot ovat seuraavat:

Kansallisten ja eurooppalaisten työterveys- ja turvallisuusmääräysten lisäksi ei ole lisävaatimuksia.

5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

5.1 Määritelmä

Direktiivin (EU) 2016/797 2 artiklan 7 kohdassa säädetään seuraavaa:

Yhteentoimivuuden osatekijöillä tarkoitetaan ”osajärjestelmään kuuluvan tai siihen liitettäväksi tarkoitetun laitteen sellaista perusosaa, perusosien ryhmää, osakokonaisuutta tai kokonaisuutta, josta rataverkon yhteentoimivuus riippuu suoraan tai välillisesti”. ”Osatekijän” käsite kattaa aineellisten esineiden lisäksi myös aineettomat hyödykkeet kuten tietokoneohjelmat.

5.2 Osatekijöiden luettelo

Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat niihin liittyvät direktiivin (EU) 2016/797 säännökset.

Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan osajärjestelmän osalta ei ole määritetty yhteentoimivuuden osatekijöitä.

Tämän YTE:n vaatimusten täyttämiseen tarvitaan vain tavanomaisia tietoteknisiä laitteita, joilta ei edellytetä mitään erityistä yhteentoimivuutta rautatieympäristössä. Tämä pätee tietokonelaitteiston osiin ja käytettyihin standardiohjelmistoihin, kuten käyttöjärjestelmään ja tietokantoihin. Sovellusohjelmistot ovat käyttäjäkohtaisia, ja niitä voidaan mukauttaa ja parannella kunkin toiminnallisuuden ja tarpeiden mukaan. Sovellusintegraatioarkkitehtuuria koskevassa ehdotuksessa oletetaan, että sovellukset eivät välttämättä käytä samaa sisäisten tietojen mallia. Sovellusintegraatio määritellään prosessiksi, jossa erikseen suunnitellut sovellusjärjestelmät saadaan toimimaan yhdessä.

5.3 Osatekijöiden suoritustasot ja eritelmät

Katso 5.2 kohta. Tämä kohta ei ole tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n kannalta oleellinen.

6. OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI JA OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS

6.1 Yhteentoimivuuden osatekijät

6.1.1 Arviointimenettelyt

Ei oleellinen tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n kannalta.

6.1.2 Moduuli

Ei oleellinen tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n kannalta.

6.2 Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva osajärjestelmä

Direktiivin (EU) 2016/797 liitteen II mukaan osajärjestelmät jaetaan rakenteellisin ja toiminnallisin perustein.

Rakenteellisia osajärjestelmiä koskevien YTE:ien kohdalla vaatimustenmukaisuuden arviointi on pakollinen. Tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset -osajärjestelmä kuuluu toiminnallisin perustein luokiteltuun alueeseen, eikä tässä YTE:ssä määritellä mitään vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevia moduuleja.

6.2.1 Tietoteknisten välineiden vaatimustenmukaisuuden arviointi

Euroopan rautatiealan käyttämistä tietoteknisistä välineistä vastaavat hankkeet voivat pyytää Euroopan rautatievirastoa arvioimaan, ovatko kyseiset välineet YTE:ien vaatimusten mukaisia.

Arviointipyyntöön on liitettävä

— käyttötapausta koskeva asiakirja, joka sisältää seuraavat:

— tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n kattama toiminto,

— viittaus tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n asianomaiseen kohtaan,

— testattavien viestien luettelo ja niihin liittyvät asiakirjat (niiden lähetystiheys mukaan lukien),

— kuvaus tietoteknisestä järjestelmästä, joka käyttää tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten viestejä,

— kuvaus tietojärjestelmän tietoliikenneliitäntä (CI, muu jne.),

— tieto siitä, koskeeko pyyntö EU:n rahoittaman hankkeen välitavoitetta,

— vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kohteen kannalta merkityksellinen tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n teknisten asiakirjojen versio,

— tietojärjestelmän XML-tiedosto(t) ja sitä (niitä) vastaava(t) XSD-tiedosto(t).

Euroopan rautatievirasto suorittaa tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevat testin ja toimittaa vaatimustenmukaisuusraportin hakijalle kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun arvioinnin on vahvistettu olevan täydellinen. Vaatimustenmukaisuusraportissa käsitellään seuraavat näkökohdat:

— sisältääkö (yksi tai useampi) viesti kaikki tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n pakolliset osat,

— onko (yksi tai useampi) viesti tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n teknisten asiakirjojen mukainen,

— onko viestien lähetystiheys tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n mukainen.

Myös muita kuin XML-viestejä voidaan toimittaa testaukseen sen määrittämiseksi, sisältävätkö ne tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n pakolliset osat. Tällaisissa tapauksissa toimitetaan XSD-tiedosto(je)n sijaan viestin rakenteen kuvaus, joka sisältää kuvauksen dataelementeistä/-kentistä ja jossa tarvittaessa mainitaan sovelletut standardit ja niiden versio.

7. KÄYTTÖÖNOTTO

7.1 Johdanto

Tämä YTE koskee tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset -osajärjestelmää. Direktiivin (EU) 2016/797 liitteen II mukaan kyseessä on toiminnallinen osajärjestelmä. Siksi tämän YTE:n soveltamisessa ei tukeuduta uusiin, uusittuihin tai parannettuihin osajärjestelmiin, kuten on tavallista rakenteellisiksi luokiteltujen osajärjestelmien kohdalla, paitsi tässä YTE:ssä erikseen mainituissa tapauksissa.

a) Projektinhallinta Kehittämistä ja käyttöönottoa hallinnoi ohjauskomitea. Ohjauskomitea muodostaa strategisen hallintorakenteen, jotta tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n käyttöönottotyötä voidaan johtaa ja koordinoida tehokkaasti. Tämä käsittää menettelytapojen, strategisen suunnan ja prioriteettijärjestyksen vahvistamisen. Komissio ja rautatiealan edunvalvontajärjestöjen nimeämä henkilö toimivat yhdessä tämän ohjauskomitean puheenjohtajina, ja ohjauskomitea koostuu seuraavista: — asetuksen (EU) 2016/796 5 artiklan 3 kohdassa määritellyt Euroopan tasolla toimivat edustavat rautatiealan elimet (”rautatiealan Euroopan tasolla toimivat edunvalvontajärjestöt”), — Euroopan rautatievirasto; — komissio sekä — tarkkailijoina muut ohjauskomitealle ehdotetut organisaatiot, kun tälle on asianmukaiset tekniset ja organisatoriset perusteet.

b) Järjestelmän kehitystyö Kaikkien mukana olevien toimijoiden on otettava järjestelmä käyttöön omien yleissuunnitelmiensa mukaisesti. Niiden toimijoiden ilmoittama yksilöllinen suunnitelma, jotka eivät ole toimittaneet yksilöllistä yleissuunnitelmaa, on sitova.

c) Käyttöönotto ja toiminnan seurantaprosessi Koko Euroopassa yhdenmukaistetun käyttöönoton ja toiminnan seurantaa hallinnoi tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten täytäntöönpanoa käsittelevä yhteistyöryhmä (ICG). Tämä Euroopan rautatieviraston perustama ja hallinnoima yhteistyöryhmä muodostuu seuraavista: — Euroopan rautatievirasto; — kansalliset yhteyspisteet (ks. lisäys III); — edunvalvontajärjestöt ja — muut organisaatiot, joilla on asiaankuuluva tekninen ja organisatorinen kokemus. Täytäntöönpanoa käsittelevä yhteistyöryhmä vastaa seuraavista: — täytäntöönpanon ja toiminnan edistymisen arviointi, yleissuunnitelmasta poikkeamisten analysointi ja parannustoimien ehdottaminen; — kansallisten yhteyspisteiden avustaminen tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n täytäntöönpanon ja toiminnan seurannassa kansallisella tasolla; — tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n täytäntöönpanoa ja toimintaa koskevien raporttien hyväksyminen; — raportointi Euroopan komissiolle Euroopan rautatieviraston kautta.

7.2 Muutoksenhallinta

7.2.1 Muutoksenhallintaprosessi

Muutoksenhallintamenettelyjä suunnitellaan sen varmistamiseksi, että muutosten kustannukset ja hyödyt analysoidaan asianmukaisesti ja että muutokset toteutetaan hallitusti. Virasto määrittelee, ottaa käyttöön sekä tukee ja hallinnoi näitä menettelyjä, joiden on sisällettävä:

— muutoksen perustana olevien teknisten rajoitusten tunnistaminen

— maininta siitä, kuka vastaa muutoksen toteuttamismenettelyistä

— toteutettavien muutosten hyväksymismenettely

— muutostenhallinnan, versiojulkaisujen, siirtymän ja laajennuksen suuntaviivat

— yksityiskohtaisten eritelmien hallinnoinnista sekä laadunvarmistuksesta ja järjestelmän kokoonpanon hallinnasta vastaavien tahojen määrittely.

Muutoksenhallintalautakunnan (CCB) muodostuu viraston, rautatiealan edunvalvontaelinten ja jäsenvaltioiden edustajista. Tällaisella eri osapuolten välisellä kytköksellä varmistetaan järjestelmällinen näkökulma tehtäviin muutoksiin ja kattava arvio niiden vaikutuksista. Muutoksenhallintalautakunta asetetaan aikanaan viraston suojelukseen.

7.2.2 Tämän asetuksen lisäyksessä I lueteltuja asiakirjoja koskeva erityinen muutoksenhallintaprosessi

Virasto laatii tämän asetuksen lisäyksessä I lueteltuja asiakirjoja koskevan muutoksenhallintajärjestelmän seuraavien kriteerien mukaisesti.

1) Asiakirjoihin vaikuttavat muutospyynnöt esitetään joko jäsenvaltioiden tai asetuksen (EU) 2016/796 38 artiklan 4 kohdassa määriteltyjen Euroopan tasolla toimivien edustavien rautatiealan edunvalvontajärjestöjen tai tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n ohjauskomitean välityksellä.

2) Virasto kerää ja säilyttää muutospyynnöt.

3) Virasto esittää muutospyynnöt niitä varten perustetulle Euroopan unionin rautatieviraston työryhmälle, joka arvioi ne ja valmistelee ehdotuksen ja liittää siihen tarvittaessa taloudellisen arvionsa.

4) Tämän jälkeen virasto esittää muutospyynnön ja siihen liittyvän ehdotuksen muutoksenhallintalautakunnalle, joka joko hyväksyy muutospyynnön, jättää sen hyväksymättä tai jättää asian pöydälle.

5) Jos muutospyyntöä ei hyväksytä, virasto lähettää pyynnön esittäjälle joko tiedon hylkäämisen syystä tai muutospyyntöluonnosta koskevan lisätietopyynnön.

6) Jos muutospyyntö hyväksytään, teknistä asiakirjaa on muutettava.

7) Jos muutosta koskevan pyynnön hyväksymisestä ei päästä yhteisymmärrykseen, virasto toimittaa komissiolle lisäyksessä I mainittujen asiakirjojen ajantasaistamista koskevan suosituksen, uuden luonnosversion asiakirjasta sekä muutospyynnöt ja niiden taloudellisen arvioinnin ja asettaa nämä asiakirjat saataville verkkosivuillaan.

8) Teknisen asiakirjan uusi versio ja hyväksytyt muutospyynnöt asetetaan nähtäville viraston verkkosivuille. Virasto pitää jäsenvaltiot ajan tasalla direktiivin (EU) 2016/797 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetun komitean välityksellä.

9) Jos muutospyyntö edellyttää tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n lakitekstin muuttamista, virasto lähettää Euroopan komissiolle pyynnön tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n tarkistamiseksi ja/tai teknisen lausunnon pyytämiseksi virastolta.

10) Jos muutoksenhallinta vaikuttaa elementteihin, jotka ovat yhteiskäytössä henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n kanssa, muutokset on tehtävä niin, että jo käyttöön otetun henkilöliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n muutokset ovat mahdollisimman vähäisiä, jotta saavutetaan optimaaliset synergiaedut.

(1) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/773, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja päätöksen 2012/757/EU kumoamisesta (EUVL L 139I, 27.5.2019, s. 5).

(2) Komission asetus (EU) N:o 445/2011, annettu 10 päivänä toukokuuta 2011, tavaravaunujen kunnossapidosta vastaavien yksiköiden sertifiointijärjestelmästä ja asetuksen (EY) N:o 653/2007 muuttamisesta (EUVL L 122, 11.5.2011, s. 22).