Neuvoston asetus (ETY) N:o 2080/92, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1992, maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä



Virallinen lehti nro L 215 , 30/07/1992 s. 0096 - 0099

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 43 s. 0234

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 43 s. 0234



NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 2080/92, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1992, maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo, että maatalousmaan metsityksellä on erityisen tärkeä merkitys maankäytön ja ympäristön kannalta, ja se vähentää metsätaloustuotteiden puutetta yhteisössä ja täydentää yhteisön politiikkaa, jonka tavoitteena on maatalous-tuotannon ohjaaminen, maanviljelijöiden kokemukset maatalousmaan metsityksestä osoittavat, että olemassa olevat tukijärjestelmät, joiden tarkoituksena on edistää metsitystä, ovat riittämättömiä ja että viime vuosina maataloustuotannosta poistetun maatalousmaan metsitys ei ole osoittautunut kovin tyydyttäväksi, olisi siis suotavaa korvata 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91(4) VIII osastossa tarkoitetut maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamistoimenpiteet sellaisilla toimenpiteillä, jotka paremmin edistäisivät maatalousmaan metsityksen tehostamista, metsityskustannuksista hyvitettävät määrät on vahvistettava yhteisössä todettuja todellisia metsityskustannuksia vastaavalle tasolle, viidelle ensimmäiselle vuodelle vahvistettu aleneva palkkio, jonka on tarkoitus korvata osa uusien metsien hoitokustannuksista, voi merkittävästi edistää metsitystä, lisäksi tavoite lisätä maatalousmaan metsitystä yhteisen maatalouspolitiikan suuntaamiseksi edellyttää sellaisten palkkioiden käyttöönottoa, joilla korvataan maanviljelijöille tulojen menetykset metsitetyn maatalousmaan tuottamattomana aikana, monissa tapauksissa muut yksityishenkilöt kuin maataloustuottajat metsittävät maatalousmaata ja on suotavaa säätää tätä henkilöryhmää kannustavia toimenpiteitä; olisi siis otettava käyttöön hehtaaripalkkio, joka myönnettäisiin muille maatalousmaata metsittäville yksityishenkilöille kuin maataloustuottajille, monilla yhteisön alueilla julkiset viranomaiset ja erityisesti kunnat voivat hoitaa maatalousmaan metsityksen; tästä syystä näiden julkisten viranomaisten metsitystoimintaa olisi tuettava ja vahvistettava, sellaisten nopeakasvuisten puulajien istutus, joita viljellään lyhyessä kierrossa, on yleensä melko kannattavaa; olisi siis riittävää säätää yhteisön tuesta tällaisten lajien istuttamiselle päätoimisten maataloustuottajien toimesta sekä metsityskustannuksiin annettavasta yhteisön tuesta, metsitettyjen alueiden parantaminen maatiloilla voi lisätä maataloudessa työskentelevien henkilöiden tuloja; erityisesti korkkitammituotannon rakenteen ja sen erityisongelmien vuoksi on tarpeen lisätä olemassa olevien tammimetsien säilyttämistä, tihentämistä ja parantamista koskevia toimenpiteitä, koska yhteisö osallistuu toiminnan rahoitukseen, sen on pystyttävä varmistamaan, että jäsenvaltioiden antamat täytäntöönpanosäännökset johtavat tavoitteiden saavuttamiseen; tästä syystä olisi toteutettava jäsenvaltioiden ja komission yhteistyö päätöksellä 89/367/ETY(5) perustetussa pysyvässä metsäkomiteassa, ja on tarpeen lisätä tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden toteuttamiseksi käytettävissä olevat voimavarat niihin voimavaroihin, jotka on säädetty rakennerahastoja koskevien säännösten mukaisten toimien toteuttamiseksi ja erityisesti niiden toimien toteuttamiseksi, joita sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 2052/88(6) 1 artiklan 1 ja 5 b kohdassa määriteltyjen tavoitteiden mukaisilla alueilla, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tukijärjestelmän tavoite Perustetaan yhteisön tukijärjestelmä, jonka rahoittamiseen Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosasto osallistuu seuraavista syistä: - yhteisen markkinajärjestelyn yhteydessä säädettyjen muutosten täydentämiseksi, - metsävarojen parantumisen edistämiseksi pitkällä aikavälillä, - ympäristön tasapainon kanssa paremmin sopusoinnussa olevan luonnontilaisten alueiden hoidon edistämiseksi, - kasvihuoneilmiön torjumiseksi ja hiilidioksidin oton lisäämiseksi. Mainitun yhteisön tukijärjestelmän tavoitteena on edistää: a) metsitystä maatalousmaan vaihtoehtoisena käyttönä; b) metsänhoitoon liittyvien toimintojen kehittämistä maatiloilla. 2 artikla Tukijärjestelmä 1. Tukijärjestelmään voi sisältyä: a) metsityskustannusten korvaamiseen tarkoitettuja tukia; b) sellainen vuotuinen palkkio metsitetyltä hehtaarilta, jonka tarkoituksena on korvata metsitettyjen alueiden hoitokustannukset viiden ensimmäisen vuoden ajan; c) sellainen vuotuinen palkkio metsitetyltä hehtaarilta, jonka tarkoituksena on korvata maatalousmaan metsityksestä johtuvat tulonmenetykset; d) tukia metsitettyjen alueiden parantamiseen tarkoitetuille sijoituksille rakentamalla esimerkiksi tuulenmurtajia, palonkatkaisulinjoja, vedenottopaikkoja ja metsäautoteitä sekä korkkitammimetsiköiden parantamiseen. 2 a) Edellä 1 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitettuja tukia voidaan myöntää kaikille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, jotka metsittävät maatalousmaata. b) Edellä 1 artiklan c alakohdassa tarkoitetut tuet hyvitetään ainoastaan, jos niitä on myönnetty: - maataloustuottajille, joita maatalouden varhaiseläketukea koskevasta yhteisön järjestelmästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2079/92(7) tarkoitettu varhaiseläkejärjestelmä ei koske, - jollekin muulle yksityisoikeudelliselle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle. c) Jos kyseessä on lyhytaikakiertoviljely, 1 artiklan a alakohdassa tarkoitetut tuet hyvitetään ainoastaan, jos ne on myönnetty asetuksen (ETY) N:o 2328/91 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisille päätoimisille maataloustuottajille, ja istuttaminen on mukautettu paikallisiin oloihin siten, että se on sopusoinnussa ympäristön kanssa, d) Joulukuusien istuttamisen osalta tukia ei voida hyvittää. e) Tämän asetuksen 1 artiklan d alakohdassa säädetyt tuet hyvitetään ainoastaan, jos ne on myönnetty maataloustuottajille tai maataloustuottajien yhdistyksille. 3. Lisäksi järjestelmään voi kuulua yhteisön rahoitusosuus jäsenvaltioiden toimivaltaisten julkisten viranomaisten metsittämän maatalousmaan metsityskustannuksiin. 3 artikla Tukien määrät Edellä 2 artiklassa tarkoitettujen tukien hyvitettävät enimmäismäärät vahvistetaan seuraavasti: a) seuraavat metsityskustannukset: - 2 000 ecua hehtaarilta eukalyptuksen istuttamiseen, - 3 000 ecua hehtaarilta havupuiden istuttamiseen, - 4 000 ecua hehtaarilta lehtipuiden tai vähintään 75 prosenttia lehtipuita käsittävien sekametsien istuttamiseen; b) hoitokustannukset: - 250 ecua hehtaarilta vuodessa kahtena ensimmäisenä vuonna ja 150 ecua hehtaarilta seuraavina vuosina havupuiden istuttamiseen, - 500 ecua hehtaarilta vuodessa kahtena ensimmäisenä vuonna ja 300 ecua hehtaarilta seuraavina vuosina lehtipuiden tai vähintään 75 prosenttia lehtipuita käsittävien sekametsien istuttamiseen. Jäsenvaltiot voivat yhdistää a ja b kohdassa tarkoitetut tuet ja porrastaa mainitun yhteissumman maksun viiden vuoden ajalle, jos uusien istutusalueiden hoito varmistetaan; c) palkkio, jonka tarkoituksena on korvata tulojen menetykset: - 600 ecua hehtaarilta vuodessa, jos metsityksen suorittaa sellainen maataloustuottaja tai maataloustuottajien ryhmittymä, joka on viljellyt maata ennen sen metsitystä, - 150 ecua hehtaarilta vuodessa, jos metsityksen suorittaa joku muu 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu edunsaaja enintään 20 vuoden ajaksi ensimmäisestä metsityksestä lukien. d) kustannukset metsänparannuksesta: - 700 ecua hehtaarilta metsänparannukseen ja tuulenmurtajien rakentamiseen, - 1 400 ecua hehtaarilta korkkitammimetsien uudistamiseen ja parantamiseen, - 18 000 ecua kilometriltä metsäautoteiden rakentamiseen, - 150 ecua sellaiselta hehtaarilta, jolla on palonkatkaisulinja ja vedenottopaikkoja. Edellä mainittuihin sijoituksiin sisältyvät kustannukset maatalouskoneiden sopeuttamisesta käytettäväksi metsätyössä. Jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä ja käytettävissä olevien määrärahojen puitteissa komissio voi 5 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää metsänparannukseen käytettävien enimmäismäärien korottamisesta enintään 1 200 ecuun, ja korkkitammimetsien uudistamiseen ja parantamiseen käytettävien enimmäismäärien korottamisesta enintään 3 000 ecuun. 4 artikla Tukiohjelma 1. Jäsenvaltiot toteuttavat 2 artiklassa tarkoitetun tukijärjestelmän monivuotisten kansallisten tai alueellisten 1 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin tähtäävien ohjelmien avulla; ohjelmissa määritetään erityisesti: - edellä 2 artiklassa tarkoitettujen tukien määrät ja kesto metsitykseen käytettävien eri puulajien ja tyyppien todellisten metsitys- ja hoitokustannusten tai tulonmenetyksen perusteella, - tukien myöntämisen edellytykset, ja erityisesti metsitystä koskevat edellytykset, - ympäristölle aiheutuvien vaikutusten arvioimiseksi ja valvomiseksi toteutetut toimenpiteet sekä niiden yhteensopivuus maankäytön suunnitteluperusteiden kanssa, - toteutettujen tai suunniteltujen ylimääräisten - maatalouden parissa ja maaseudulla toimivien henkilöiden riittävän tiedonsaannin varmistamiseksi toteutetut toimenpiteet. 2. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa myös alueellisia metsityssuunnitelmia, jotka ilmentävät ympäristötilanteen, luonnonolojen ja maatalouden rakenteiden vaihtelevuutta. Alueellisiin metsityssuunnitelmiin kuuluu erityisesti: - metsityksen tavoitteen määrittäminen, - metsitettävien alueiden sijaintia ja ryhmittelyä koskevat edellytykset, - noudatettavat metsänhoitokäytännöt, - paikallisiin oloihin sopeutuvien puulajien valinta. 5 artikla Ohjelmien tutkimusmenettely 1. Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle 4 artiklassa tarkoitettuja kansallisia tai alueellisia ohjelmia koskevat suunnitelmat sekä lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, jotka ovat olemassa tai jotka ne aikovat hyväksyä tämän asetuksen soveltamisen mahdollistamiseksi ennen 30 päivää heinäkuuta 1993, ja mukaan on liitettävä arvio kustannuksista, jotka ohjelmien toteuttamisesta vuosittain aiheutuu. 2. Komissio tutkii jäsenvaltioiden toimittamat tiedot määrittääkseen: - ovatko ne tämän asetuksen mukaisia ottaen huomioon tämän asetuksen tavoitteet ja eri toimenpiteiden väliset yhteydet, - niiden kustannusten luonteen, joiden rahoitukseen se osallistuu, - niiden kustannusten kokonaismäärä, joihin se osallistuu. 3. Komissio päättää kansallisten tai alueellisten ohjelmien hyväksymisestä ottaen huomioon 2 kohdassa tarkoitetut tekijät. Tätä varten komission edustaja antaa päätöksellä 89/367/ETY perustetun pysyvän metsäkomitean käsiteltäväksi tätä koskevan päätösluonnoksen. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa: - komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä, - neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä luetelmakohdassa säädetyn määräajan kuluessa. Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut metsityssuunnitelmat. 6 artikla Yhteisön rahoitusosuus Yhteisön rahoitusosuus on asetuksen (ETY) N:o 2052/88 1 artiklan 1 kohdassa määritellyn tavoitteen mukaisilla alueilla 75 prosenttia ja muilla alueilla 50 prosenttia. 7 artikla Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komissio antaa tarvittaessa 5 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen soveltamisesta. 8 artikla Loppusäännökset 1. Kumotaan asetuksen (ETY) N:o 2328/91 25, 26 ja 27 artikla. Niitä sovelletaan kuitenkin edelleen ennen tämän asetuksen 4 artiklassa tarkoitettujen ohjelmien voimaantuloa myönnettyihin tukiin. 2. Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden mahdollisuuteen toteuttaa ylimääräisiä tukitoimenpiteitä, joiden myöntämisen edellytykset eroavat tässä asetuksessa säädetyistä edellytyksistä, tai joiden määrä ylittää tässä asetuksessa säädetyt rajat sillä edellytyksellä, että nämä toimenpiteet on toteutettu perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan mukaisesti. 3. Kolmen vuoden kuluttua päivästä, jona tämä asetus on tullut voimaan jäsenvaltioissa, komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta. 9 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Luxemburgissa 30 päivänä kesäkuuta 1992. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Arlindo MARQUES CUNHA (1) EYVL N:o C 300, 21.11.1991, s. 12 (2) EYVL N:o C 94, 13.4.1992 (3) EYVL N:o C 98, 21.4.1992, s. 25 (4) EYVL N:o L 218, 6.8.1991, s. 1 (5) EYVL N:o L 165, 15.6.1989, s. 14 (6) EYVL N:o L 185, 15.7.1988, s. 9 (7) EYVL N:o L 215, 30.7.1992, s. 97