FI Euroopan unionin virallinen lehti L 327/71

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 26 päivänä huhtikuuta 2006,

valtiontukiohjelmasta C 39/03 (ex NN 119/02), jonka Kreikka on pannut täytäntöön lentoliikenteen harjoittajien hyväksi 11 ja 14 päivän syyskuuta 2001 välisenä aikana aiheutuneiden tappioiden vuoksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1580)

(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/768/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Kreikan liikenneministeriö esitti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti 24 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä ja 26 päivänä syyskuuta 2002 numerolla TREN (2002) A/66844 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Euroopan komissiolle yksityiskohtaisen selvityksen järjestelystä, jonka mukaisesti lentoyhtiöille maksetaan korvauksia 11 päivän syyskuuta 2001 terrori-iskuista aiheutuneista tappioista.

(2) Koska ohjelma pantiin täytäntöön ennen kuin komissio oli hyväksynyt sen muodollisesti, se kirjattiin ilmoittamattomaksi tueksi numerolla NN 119/2002. Komission yksiköt ilmoittivat tästä saantitodistuksella varustetulla kirjeellä 28 päivänä lokakuuta 2002 (TREN (2002) D/17401).

(3) Komissio ilmoitti Kreikalle 27 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tuesta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

(4) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

(5) Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

(6) Komissio vastaanotti Kreikan ensimmäiset huomautukset menettelyn aloittamisesta 3 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 10 päivänä joulukuuta numerolla SG (2003) A/12211.

(7) Kreikka ilmoitti kirjeessä lähettävänsä lisätietoja. Koska komissio ei saanut lisätietoja, komission yksiköt antoivat 15 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (TREN D (2004) 4128) Kreikan viranomaisille viimeisen mahdollisuuden toimittaa lisätiedot 15 päivän kuluessa. Jos lisätietoja ei toimiteta, komissio tekisi päätöksensä hallussaan olevien tietojen perusteella. Kreikan viranomaiset eivät ole vastanneet tähän kirjeeseen.

2. ILMOITETUN TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

(8) Yhdysvalloissa 11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen seurauksena ilmatila oli osittain suljettu useiden päivien ajan. Ilmatilan sulkeminen koski erityisesti Yhdysvaltoja, jossa ilmatila oli kokonaan suljettu 11 päivästä syyskuuta14 päivään syyskuuta 2001 ja avattiin asteittain ilmailulle vasta 15 päivästä syyskuuta 2001 alkaen. Muut valtiot joutuivat toteuttamaan samanlaisia toimenpiteitä koko alueellaan tai osalla aluettaan.

(9) Tästä syystä lentoyhtiöt joutuivat kyseisenä ajankohtana peruuttamaan lentoja, joilla käytetään kyseistä ilmatilaa. Ne myös kärsivät tappioita, jotka johtuivat muun liikenteen häiriöistä ja siitä, että osaa matkustajista ei pystytty kuljettamaan määränpäähänsä.

(10) Tapahtumien laajuuden ja äkillisyyden ja niistä lentoyhtiöille aiheutuneiden kustannusten vuoksi jäsenvaltioiden oli suunniteltava poikkeuksellisia korvaustoimenpiteitä.

(11) Tämän päätöksen kohteena olevassa ohjelmassa määrätään lentoyhtiöiden ajalla 11 päivästä syyskuuta15 päivään syyskuuta 2001 kärsimien tappioiden korvaamisesta. Käytännössä ilmoitetun ohjelman perusteella maksetaan korvauksia tämän ajanjakson jälkeenkin aiheutuneista tappioista.

(12) Ilmoituksensa tueksi Kreikan viranomaiset toteavat, että Yhdysvaltojen ilmatilan sulkemisella oli suoria vaikutuksia lentoyhtiöihin vielä 14 päivän syyskuuta 2001 jälkeenkin, sillä Olympic Airwaysin 16 päivän syyskuuta lento New Yorkiin peruttiin ennakoivasti, koska tietoja mahdollisuudesta laskeutua New Yorkiin ei ollut saatavilla. Myös 15 päivänä syyskuuta 2001 aiheutuneita kustannuksia korvattiin.

(13) Korvauksiin olivat oikeutettuja ne lentoyhtiöt, joilla on Kreikan viranomaisten yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 (3) nojalla myöntämä toimilupa.

(14) Kreikan viranomaiset totesivat kuulleensa kaikkia lentoyhtiöitä, jotka olivat oikeutettuja korvauksiin. Paikallisviranomaiset pyysivät 24 päivänä lokakuuta ja 5 päivänä joulukuuta 2001 päivätyillä kirjeillä kaikkia kreikkalaisia lentoyhtiöitä hakemaan korvauksia, mutta ainoastaan kolme lentoyhtiötä jätti korvaushakemukset. Näistä yksi, Axon Airlines, lopetti toimintansa 3 päivänä joulukuuta 2001 eli ennen korvausten maksamista heinäkuussa 2002. Kreikka päätti olla maksamatta korvausta tälle lentoyhtiölle, koska korvauksen tarkoituksena oli mahdollistaa lentoyhtiöiden toiminnan jatkuminen ilman, että terrori-iskuista aiheutuneet kustannukset vaikuttavat niihin kohtuuttomasti. Muut lentoyhtiöt, joille on maksettu korvauksia, ovat Olympic Airways, jäljempänä ’OA’, ja Aegean Cronus, jäljempänä ’AC’.

(15) Ilmoituksessa Kreikan viranomaiset totesivat, että OA:lle maksettiin 4 827 586 euroa ja AC:lle 140 572 euroa; 24 päivänä syyskuuta 2002 ilmoitettu summa oli näin ollen yhteensä 4 968 158 euroa. Nämä summat otettiin sovellettavan Kreikan lainsäädännön mukaisesti TASS- ja TAEA-rahastoista, jotka on tarkoitettu lentokenttien kehittämiseen ja uudenaikaistamiseen.

(16) Kreikan viranomaiset ilmoittivat, että lentoyhtiöt olivat saaneet jäljennöksen 14 päivänä marraskuuta 2001 päivätystä komission yksiköiden kirjeestä, joka muodosti perustan korvausvaatimuksille.

(17) Kreikka on määritellyt korvauskelpoiset kustannukset lentoyhtiöille aiheutuneiksi ja suoraan tapahtumiin liittyviksi kustannuksiksi; niihin sisältyvät matkustajatulojen menetykset, rahtitulojen menetykset, sellaisten tavaralähetysten tuhoutumisesta aiheutuneet tappiot, jotka eivät päässeet määränpäähänsä, reittien muuttamisesta ja lentokoneiden toisella lentokentällä seisomisesta ilmatilan sulkemisen vuoksi aiheutuneet kustannukset sekä matkustajien tai miehistön majoittamisesta aiheutuneet kustannukset.

(18) Kreikan viranomaisten toimittamassa ilmoituksessa korvauskelpoisia tappioita ei rajoitettu niihin reitteihin, joihin joidenkin valtioiden päätös sulkea osittain ilmatilansa vaikutti suoraan, vaan ne koskivat todellisuudessa lentoyhtiöiden koko verkostoa ja korvauksia oli mahdollista maksaa koko verkostossa aiheutuneista kokonaistappioista.

(19) Kreikka on toimittanut komissiolle enemmän tai vähemmän yksityiskohtaisia tietoja kustakin tuensaajasta.

(20) Kreikka totesi komissiolle tekemässään ilmoituksessa, että kokonaiskorvaus oli alle 4/365 yhtiön vuotuisesta liikevaihdosta. Se ei koskenut pelkästään Yhdysvaltoihin, Kanadaan ja Israeliin suuntautuneita lentoja vaan yhtiön koko verkostoa.

(21) Kustannuksia korvattiin 1 645 000 000 Kreikan drakmaa (4 827 586 euroa) ja ne jakautuivat seuraavasti: 1. Matkustajatulojen menetykset Matkustajatulojen menetykset ovat noin 1 390 000 000 Kreikan drakmaa (4 079 237 euroa), ja summasta noin 1 234 500 000 drakmaa (3 622 894 euroa) koskee ajanjaksoa 11 päivästä15 päivään syyskuuta 2001; noin 821 000 000 drakmaa (2 409 393 euroa) koskee yhtiön tappioita Pohjois-Atlantin ilmatilassa. Loppu eli noin 413 000 000 drakmaa (1 212 203 euroa) koskee yhtiön muuta verkostoa, pääasiassa kotimaan ja Euroopan verkostoa mutta myös Lähi-idän, Afrikan, Australian ja Aasian verkostoa. Lisäksi noin 150 000 000 drakmaa (440 206 euroa) koskee 16 päivänä syyskuuta 2001 Pohjois-Atlantin verkostossa aiheutuneita tappioita. Korvauksen määrä laskettiin vertaamalla rekisteröityä liikennettä mainitulla ajanjaksolla yhtiön rekisteröityyn liikenteeseen vastaavien päivien aikana edellisellä viikolla ja korjaamalla saatua lukua vastaavalla ajanjaksolla vuonna 2000 esiintyneen vaihtelun mukaisesti. Tappio laskettiin keskimääräisen hinnan perusteella tämän ajanjakson aikana kunkin määränpääryhmän osalta. 2. Muut menetetyt tulot ja aiheutuneet kustannukset Kyse on pääasiassa seuraavista: a) rahtitulojen menetykset: 95 000 000 drakmaa (278 797 euroa) b) tuotteiden tuhoutumisesta aiheutuneet kustannukset: 6 000 000 drakmaa (17 608 euroa) c) ylimääräisiin turvatarkastuksiin liittyvät muut kustannukset: yhteensä 19 000 000 drakmaa (55 759 euroa) d) lentojen peruutuksista, reittien muutoksista ja lentokoneiden jäämisestä kentälle ulkomailla aiheutuneet kustannukset: 17 384 737 drakmaa (51 019 euroa) e) siirtolennoista (”ferry flights”) (4) aiheutuneet ylimääräiset kustannukset: 163 000 000 drakmaa (478 357 euroa) f) majoituskustannukset tai ylityökustannukset: 50 000 000 drakmaa (146 735 euroa). 3. Vähennykset Vähennykset koskevat polttoainesäästöjä, joiden suuruus on 95 000 000 drakmaa (278 797 euroa).

(22) Kreikka on ilmoittanut komissiolle, että kokonaiskorvaus laskettiin samanlaisten, mutta luonnollisesti pienempien tappioiden perusteella, koska yhtiöllä ei ollut Atlantin ylittäviä lentoja. Korvaus oli yhteensä 47 900 000 drakmaa (140 572 euroa).

(23) Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, koska se epäili, onko tällainen tukiohjelma perustamissopimuksen mukainen. Tämä johtuu ensinnäkin siitä, että ohjelma ylittää Yhdysvalloissa suoritettujen terrori-iskujen seurauksista ilmailualalla 10 päivänä lokakuuta 2001 Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun komission tiedonannon (5), jäljempänä ’10 päivänä lokakuuta 2001 annettu tiedonanto’, 35 kohdassa määrätyn ajanjakson, ja myös ja ennen kaikkea siitä, että kun ajanjaksoa jatketaan yli 14 päivän syyskuuta 2001, kyse ei ole enää poikkeuksellisesta tapahtumasta ja korvauskelpoisen tappion luonne muuttuu.

3. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(24) Yksikään asianomainen ei esittänyt komissiolle huomautuksia kuukauden määräajassa.

4. KREIKAN HUOMAUTUKSET

(25) Kreikan viranomaiset eivät toimittaneet komissiolle lisähuomautuksia kuukauden määräajassa, joka asetettiin tiedonannossa menettelyn aloittamisesta. Kreikan viranomaisten 23 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyssä ja komissiossa 28 päivänä heinäkuuta numerolla TREN (2003) A/26329 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä viitattiin 27 päivänä toukokuuta 2003 tehtyyn päätökseen annettuun vastaukseen, mutta kyse oli ainoastaan luottamuksellisten tietojen poistamisesta julkaisua varten. Komission saatua valmiiksi ensimmäisen luonnoksen päätöksestä Kreikka kuitenkin lopulta lähetti huomautuksia 3 päivänä joulukuuta 2003. Tässä kirjeessä ilmoitettiin lisätietojen toimittamisesta, mutta huolimatta siitä, että komission yksiköt pyysivät 15 päivänä maaliskuuta 2004 uudelleen Kreikkaa täydentämään huomautuksiaan, Kreikka ei koskaan toimittanut lupaamiaan lisätietoja.

(26) Kreikan viranomaiset täsmensivät 3 päivänä joulukuuta 2003 päivätyssä kirjeessään osaa ilmoitetuista OA:n kustannuksista tavalla, joka poikkesi ilmoituksesta. Viranomaiset esimerkiksi täsmensivät, mitkä summat koskivat ajanjaksoa 11 päivästä14 päivään syyskuuta 2001 ja mitkä 14 päivän syyskuuta 2001 jälkeistä aikaa. Ne eivät täsmentäneet ollenkaan AC:n osalta ilmoitettuja summia.

1. OA:n kärsimät vahingot ajanjaksolla 11 päivästä14 päivään syyskuuta 2001

(27) Kreikka on ilmoittanut, että OA:lle aiheutui tappioita 11 päivän ja 14 päivän syyskuuta 2001 välisenä aikana Yhdysvaltojen, Kanadan ja Israelin ilmatilan sulkemisen vuoksi. Tämän vuoksi kuusi edestakaista Atlantin ylittävää lentoa ja yksi edestakainen lento Israeliin peruttiin. Näiden lentojen vahvistettujen matkustajamäärien ja keskimääräisten matkustajaa kohden laskettujen tulojen perusteella Kreikka ilmoitti, että OA kärsi 654 650 000 drakman (noin 1 921 203 euron) tappiot, jotka oikeuttavat korvaukseen.

(28) Lisäksi Kreikan viranomaiset ilmoittivat OA:lle aiheutuneen kustannuksia tällä ajanjaksolla myös kahdesta muusta syystä. Ensinnäkin yksi lentokone joutui seisomaan Kanadassa koko kyseisen jakson; tästä aiheutuneet kustannukset ovat 12 967 457 drakmaa (noin 38 056 euroa). Toiseksi Ateenasta Yhdysvaltoihin 11 päivänä syyskuuta lähteneen lennon paluusta aiheutui lisäkustannuksia 1 165 600 drakmaa (3 421 euroa).

(29) Yhteensä Kreikan ilmoittamat OA:n kustannukset ajanjaksolla 11 päivästä14 päivään syyskuuta 2001 ovat näin ollen 668 783 057 drakmaa (noin 1 962 680 euroa).

2. OA:n tappiot 14 päivän syyskuuta 2001 jälkeen

(30) Kreikka ilmoitti OA:lle aiheutuneen kustannuksia 14 päivän syyskuuta 2001 jälkeen kolmesta edestakaisesta Atlantin ylittävästä lennosta 15 ja 16 päivänä syyskuuta; lennoista yksi suuntautui Yhdysvaltoihin ja kaksi Kanadaan. Näiden lentojen vahvistettujen matkustajamäärien ja keskimääräisten matkustajaa kohden laskettujen tulojen perusteella Kreikka ilmoitti, että OA kärsi 333 000 000 drakman tappiot, jotka oikeuttavat korvaukseen. Kreikka ilmoitti tämän summan vastaavan 1 270 726 euroa; tämä on ilmeisesti laskuvirhe, sillä euroalueeseen liittymisen yhteydessä sovellettua drakman muuntokurssia (1 euro = 340,75 drakmaa) käytettäessä summaksi saadaan noin 977 257 euroa.

(31) Lento New Yorkiin 15 päivänä syyskuuta 2001 peruutettiin laskeutumisaikojen niukkuuden vuoksi. Vaikka New Yorkin JFK:n lentokenttä avattiin 14 päivänä syyskuuta klo 23 Ateenan aikaa, OA ei pystynyt saamaan laskeutumisaikaa niiden suuren kysynnän vuoksi. Kreikka totesi pyytäneensä OA:ta vahvistamaan tilanteen, ja ilmoitti, että tämä vahvistus toimitettaisiin komissiolle. Koska komissio ei ole saanut muita kirjeitä, näin ei ole tapahtunut.

(32) Lennot Kanadaan 15 ja 16 päivänä syyskuuta peruutettiin siitä syystä, että Kanadaan jääneet lentokoneet saapuivat Kreikkaan myöhässä. Kreikka totesi, että OA:lla ei ollut käytettävissä toista pitkän matkan lentokonetta 15 päivän syyskuuta lennolle muiden suunniteltujen lentojen vuoksi. Syyskuun 16 päivän lennon osalta lentokoneen jo edellä mainitun myöhäisen saapumisen vuoksi ei ollut mahdollista suorittaa teknisiä tarkastuksia ja saada laskeutumisaikaa uudelle lennolle Kanadaan, minkä vuoksi OA peruutti lennon.

(33) Toisen OA:lle aiheutuneiden ja osittain korvattujen kustannusten ryhmän muodostivat OA:n suorittamat siirtolennot. Kyse on kolmesta lennosta, joista yksi lennettiin Yhdysvaltoihin 18 päivänä syyskuuta 2001 ja kaksi Kanadaan 20 ja 26 päivänä syyskuuta 2001 Kreikan viranomaisten mukaan seurauksena Yhdysvaltojen ja Kanadan hallitusten painostuksesta lennättää matkustajat Ateenasta takaisin Pohjois-Amerikkaan. Kyseiset matkustajat maksoivat tavanomaisen hinnan, mutta lentokoneet palasivat Ateenaan tyhjinä. Paluulentojen kustannukset lentoaikojen (”block hours”) perusteella laskettuina olivat yhteensä 166 051 680 drakmaa (noin 487 312 euroa).

(34) Yhteensä Kreikan ilmoittamat OA:n kustannukset ajanjaksolla 14 päivän syyskuuta 2001 jälkeen ovat näin ollen 499 051 680 drakmaa (noin 1 464 569 euroa). Kaikkien Kreikan viranomaisten 3 päivänä joulukuuta 2003 päivätyssä kirjeessään esittämien selvennysten tarkoituksena on perustella 1 167 834 737 drakman (noin 3 427 249 euron) korvaus kaikkien kyseessä olevien ajanjaksojen osalta.

5. TUEN ARVIOINTI

(35) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että poikkeuksia lukuun ottamatta jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(36) Avustuksissa lentoyhtiöille on kyse valtion varojen käytöstä niiden hyväksi, ja ne muodostavat sen vuoksi taloudellisen edun lentoyhtiöille.

(37) Toimenpide on suunnattu lentoliikenteelle ja on sen vuoksi luonteeltaan valikoiva. Lisäksi ohjelmasta tukea saaneet lentoyhtiöt on nimetty selvästi.

(38) Jäsenvaltion lentoyhtiöt kilpailevat muiden jäsenvaltioiden lentoyhtiöiden kanssa lentoliikenteen markkinoilla, jotka on vapautettu kilpailulle 1 päivästä tammikuuta 1993, jolloin asetus (ETY) N:o 2407/92, yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23 päivänä heinäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2408/92 (6) ja lentoliikenteen kuljetus- ja rahtimaksuista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2409/92 (7) tulivat voimaan. Ilmoituksen mukaan tukeen oikeutetut lentoyhtiöt toimivat aktiivisesti yhteismarkkinoilla. Niille myönnetyt avustukset ja sitä kautta saatu etu vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja ovat omiaan vaikuttamaan kilpailuun.

(39) Toimenpiteet ovat valtiontukea, joka on perustamissopimuksen mukaista ainoastaan, jos se kuuluu jonkin poikkeuksen soveltamisalaan.

(40) Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdan poikkeuksia ei voida soveltaa, koska tarkasteltavana olevassa asiassa ei ole kyse yksittäisille kuluttajille myönnettävästä sosiaalisesta tuesta eikä tuesta tietyille Saksan liittotasavallan alueille.

(41) Koska kyseessä ei myöskään ole tuki tiettyjen alueiden kehityksen edistämiseen eikä tuki taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, eikä tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen edistämiseen, perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohta eivät myöskään ole sovellettavissa.

(42) Lopuksi 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan poikkeuksia, joiden tarkoituksena on Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistäminen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen sekä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistäminen, ei voida myöskään soveltaa tässä asiassa.

(43) Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuu ”tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi”. Komissio katsoi 10 päivänä lokakuuta 2001 antamassaan tiedonannossa, että 11 päivän syyskuuta 2001 tapahtumia voidaan pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna poikkeuksellisena tapahtumana.

(44) Komissio selittää 10 päivänä lokakuuta 2001 annetun tiedonannon 35 kohdassa ehdot, joita se pitää välttämättöminä, jotta näihin tapahtumiin liittyvät korvaukset noudattaisivat 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytyksiä: ”Komissio katsoo, että Yhdysvaltojen ilmatilan sulkemisesta 11.–14. syyskuuta 2001 suoraan aiheutuneet kustannukset ovat välitön seuraus syyskuun 11. päivän 2001 tapahtumista. Jäsenvaltiot voivat näin ollen kompensoida näitä kustannuksia perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla, kunhan seuraavat ehdot täyttyvät: — Korvaus maksetaan syrjimättömästi jäsenvaltion kaikille lentoyhtiöille. — Korvaus koskee vain 11.–14. syyskuuta 2001 toteutuneita kustannuksia, jotka johtuvat Yhdysvaltain viranomaisten määräämästä lentoliikenteen keskeyttämisestä. — Korvauksen määrä lasketaan täsmällisesti ja objektiivisesti vertaamalla kunkin lentoyhtiön kyseisten neljän päivän aikana rekisteröimää liikennettä saman lentoyhtiön edellisviikon aikana rekisteröimään liikenteeseen ja korjaamalla näin saatu tulos vastaavan ajanjakson aikana vuonna 2000 tapahtuneen kehityksen mukaan. Korvauksen enimmäismäärä, jossa on otettava huomioon sekä toteutuneet kustannukset että vältetyt kustannukset, on yhtä suuri kuin kyseisten neljän päivän aikana asianmukaisesti todettu tulojen menetys. Määrä on joka tapauksessa vähemmän kuin 4/365 yhtiön liikevaihdosta.”

(45) Komissio toteaa, että kaikki lentoyhtiöt, joilla on kyseisen jäsenvaltion myöntämä julkisen liikenteen toimilupa, kuuluvat ohjelman soveltamisalaan, vaikka muodollisesti korvausta hakikin ainoastaan kolme lentoyhtiötä. Se, että lentoyhtiöistä Axon Airlines suljettiin ohjelman ulkopuolelle siitä syystä, ettei se enää harjoittanut toimintaa ajankohtana, jolloin lentoyhtiöille ilmoitettiin kirjeitse tästä ohjelmasta, eikä tuen maksamisajankohtana, ei tee ohjelmasta syrjivää. Toimenpide ei näin ollen selvästikään ole syrjivä. Komissio toteaa kuitenkin, että Kreikan viranomaiset ilmoittivat tietoja ainoastaan OA:n kustannuksista ja saamista korvauksista eivätkä toimittaneet ollenkaan tietoja AC:n osalta.

(46) Edellä kuvaillut korvaukset koskevat pääasiassa 11 ja 14 päivän syyskuuta välistä ajanjaksoa, jonka komissio määritteli 10 päivänä lokakuuta 2001 annetussa tiedonannossaan ja joka on otettu huomioon komission aikaisemmissa tämän alan päätöksissä (8); ne koskevat kuitenkin myös 15 päivää syyskuuta 2001 ja sen jälkeistäkin aikaa.

(47) Komissio hyväksyi 10 päivänä lokakuuta 2001 annetussa tiedonannossaan periaatteen, joka koskee Yhdysvaltojen viranomaisten päättämästä ilmatilan sulkemisesta suoraan aiheutuvien vaikutusten korvaamista. Komission tiedonannon soveltamista koskevia käytännön yksityiskohtia tarkennettiin komission yksiköiden 14 päivänä marraskuuta 2001 jäsenvaltioille lähettämässä kirjeessä. Tässä kirjeessä todetaan erityisesti, että koko lentoliikenteen pysäyttämisen Yhdysvaltojen alueella ja siitä Euroopan ilmatilassa aiheutuvien häiriöiden välillä on oltava suora yhteys. Tältä osin voidaan todeta, että toimenpiteellä, siinä muodossa kuin Kreikan viranomaiset kuvailivat sitä vastauksessaan menettelyn aloittamiseen, myönnetään korvaus, joka on rajattu niihin reitteihin tai verkostoihin, joihin ilmatilan, esimerkiksi Pohjois-Amerikan ilmatilan (Yhdysvallat ja Kanada) ja Israelin ilmatilan, sulkeminen vaikutti. Tätä periaatetta sovellettiin konkreettisesti komission aikaisemmissa vastaavissa päätöksissä (9).

(48) Ajanjaksolla 11 päivästä14 päivään syyskuuta 2001 ja kyseisen ajanjakson aikana aiheutuneiden, ilmatilan sulkemiseen suoraan liittyvien tappioiden osalta toimenpide noudattaa komission määrittämiä rajoituksia ja erityisesti vaatimusta, jonka mukaan korvauskelpoisten kustannusten on oltava suoraan yhteydessä ilmatilan sulkemiseen.

(49) Korvauskelpoisten toimintatappioiden laskentamenetelmä perustuu komission tiedonannossa esitettyyn menetelmään, jonka teknisiä laskentasääntöjä tarkennettiin komission yksiköiden 14 päivänä marraskuuta 2001 jäsenvaltioille lähettämässä kirjeessä. Kyseisten neljän päivän aikana menetetyt tulot määritettiin peruutetuille lennoille paikan varanneiden matkustajien määrän perusteella. Kreikan viranomaiset tarkensivat vastauksessaan, että matkustajakohtaiset tappiot vastasivat OA:n tosiasiallisesti kärsimää tappiota, joka oli 654 650 000 drakmaa (noin 1 921 203 euroa). Korvauskelpoiset lisäkustannukset, jotka liittyivät yhden lentokoneen pitkittyneeseen seisontaan Kanadassa kyseisellä ajanjaksolla ja olivat suuruudeltaan 12 967 457 drakmaa (noin 38 056 euroa), sekä Yhdysvaltoihin matkalla olleen lennon kääntymisestä takaisin Ateenaan 11 päivänä syyskuuta aiheutuneet 1 165 600 drakman (3 421 euron) lisäkustannukset laskettiin samaa menetelmää käyttäen. Lisäksi jäsenvaltion soveltama enimmäismäärä, 4/365 liikevaihdosta, vastaa komission määrittelemää määrää. Komissio katsoo sen vuoksi, että tämä laskelma pysyy komission tiedonannossa määritetyn enimmäismäärän puitteissa ja vastaa näiden neljän päivän aikaisia nettomääräisiä tulonmenetyksiä.

(50) Tämän vuoksi komissio päättelee, että Kreikan OA:n hyväksi ilmatilan sulkemisen vuoksi ajanjaksolla 11 päivästä14 päivään syyskuuta 2001 toteuttamat toimenpiteet, joiden arvo on yhteensä 668 783 057 drakmaa (noin 1 962 680 euroa), noudattavat 10 päivänä lokakuuta 2001 annetussa tiedonannossa vahvistettuja sääntöjä. Näin ollen ne ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisia.

(51) Vaikka komissio totesi 10 päivänä lokakuuta 2001 antamansa tiedonannon 35 kohdassa Yhdysvaltojen ilmatilan sulkemisen 11 päivästä14 päivään syyskuuta 2001 olevan ”poikkeuksellinen tapahtuma” ja tästä sulkemisesta johtuvien tappioiden korvaamisen soveltuvan yhteismarkkinoille, se ei ole sanonut suhtautuvansa samoin muihin tappioihin, jotka liittyvät epäsuorasti ilmatilan sulkemiseen. Tämä koskee erityisesti 15 syyskuuta tapahtuneen ilmatilan uudelleen avaamisen jälkeen lentoyhtiöille aiheutuneita tappioita.

(52) Komissio totesi 10 päivänä lokakuuta 2001 antamassaan tiedonannossa, että korvauskelpoisten kustannusten oli oltava ”toteutuneita kustannuksia, jotka johtuvat … viranomaisten määräämästä lentoliikenteen keskeyttämisestä”.

(53) Komissio toteaa kuitenkin, että tilanne 14 päivän syyskuuta jälkeen ei johtunut enää lentoliikenteen keskeyttämisestä vaan siitä, että kyseiset lentoyhtiöt pystyivät liikennöimään lentoreittejä vain rajoitetusti.

(54) Tämä pätee toimenpiteisiin, jotka Kreikka toteutti OA:n hyväksi ja jotka koskevat kolmea Atlantin ylittävää edestakaista lentoa (yksi Yhdysvaltoihin ja kaksi Kanadaan), joita ei liikennöity 15 ja 16 päivänä syyskuuta ja joista aiheutui OA:lle 333 000 000 drakman (noin 977 257 euron) tappio.

(55) Mitä tulee laskeutumisaikojen niukkuuteen New Yorkissa, Kreikka vahvisti, että JFK:n lentokenttä New Yorkissa avattiin liikenteelle 14 päivänä syyskuuta klo 23 Ateenan aikaa, mutta OA ei onnistunut saamaan laskeutumisaikaa niiden kovan kysynnän vuoksi. Komissio ei ole saanut muita tietoja syistä, joiden vuoksi OA ei saanut laskeutumisaikaa vaikka muut yhtiöt saivat niitä. Joka tapauksessa enää ei ollut yleisesti mahdotonta lentää Yhdysvaltoihin.

(56) Samoin Kanadaan suuntautuneiden lentojen peruuttaminen 15 ja 16 päivänä syyskuuta oli seurausta OA:n tekemästä valinnasta; joko yhtiöllä ei ollut käytettävissä toista pitkän matkan lentokonetta ja se hoiti mieluummin muut suunnitellut lennot tai se ei pystynyt suorittamaan teknisiä tarkastuksia ja hankkimaan laskeutumisaikoja ajoissa ja joutui sen vuoksi peruuttamaan lennot.

(57) OA:n Yhdysvaltoihin 18 päivänä syyskuuta 2001 ja Kanadaan 20 ja 26 päivänä syyskuuta 2001 lentämistä siirtolennoista, joista aiheutui kustannuksia 166 051 680 drakmaa (noin 487 312 euroa) Kreikan viranomaiset totesivat itse, että ne suoritettiin, koska Yhdysvaltojen ja Kanadan hallitukset painostivat OA:ta tuomaan matkustajat takaisin Ateenasta Pohjois-Amerikkaan. Näin ollen kyse on OA:n päätöksestä, joka koski lentoja ajanjaksolla, jolloin ilmatila ei ollut enää suljettu. Tämän vuoksi jäsenvaltio ei voi myöntää niihin rahoitusta. Jos kolmannet maat todella olivat tilanneet nämä lennot, OA:n on itse pyydettävä niiltä korvausta, jos se katsoo olevansa oikeutettu saamaan korvausta.

(58) Komissio on johdonmukaisesti todennut muissa päätöksissä (10), ettei se voi huomioida syyskuun 11 päivän terrori-iskujen epäsuoria vaikutuksia, kuten vaikeuksia liikennöidä reittejä 15 päivästä syyskuuta alkaen, samalla tavoin kuin suoria vaikutuksia eli ilmatilan tiettyjen osien täydellistä sulkemista 14 päivään syyskuuta asti, jonka seurauksena näitä ilmatiloja käyttävien reittien liikennöinti oli mahdotonta. Terrori-iskujen epäsuorat vaikutukset tuntuivat monilla maailmantalouden aloilla enemmän tai vähemmän pitkään, mutta muiden taloudellisten tai poliittisten kriisien tavoin niiden ei voida katsoa olevan poikkeuksellinen tapahtuma ja sen vuoksi oikeuttavan perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamista.

(59) Komissio katsoo sen vuoksi, että ohjelman ne osat, jotka koskevat 14 päivän syyskuuta 2001 jälkeistä aikaa, eivät ole perustamissopimuksen mukaisia; erityisesti tämä koskee Kreikan esittämiä kustannuksia, joita OA:lle aiheutui 14 päivän syyskuuta 2001 jälkeen ja joiden suuruus on 491 051 680 drakmaa (noin 1 464 569 euroa), koska ne aiheutuivat 10 päivänä lokakuuta 2001 annetun tiedonannon 35 kohdassa määrätyn ajankohdan jälkeen ja myös ja ennen kaikkea siitä syystä, että ajanjakson ylittymisen seurauksena kyse ei ole enää poikkeuksellisesta tapahtumasta eikä tappio ole enää korvauskelpoinen. Näitä toimintatukia ei voida hyväksyä minkään muun perustamissopimuksen määräyksen nojalla. Sen vuoksi tuet, jotka liittyvät 14 päivän syyskuuta 2001 jälkeiseen aikaan, eivät ole perustamissopimuksen mukaisia. Komissio toteaa tältä osin, että Kreikan 3 päivänä joulukuuta 2003 päivätyssä vastauksessaan yksilöimä kokonaissumma on pienempi kuin alun perin ilmoitettu ja todennäköisesti maksettu summa. Se muistuttaa, että kaikki OA:lle myönnetty tuki, joka ylittää edellä mainitun 668 783 057 drakman (noin 1 962 680 euron) summan, on perustamissopimuksen vastaista ja se on perittävä takaisin.

(60) Mitä tulee 16 päivänä lokakuuta 2001 kokoontuneen liikenneneuvoston päätelmiin, joihin Kreikka viittaa ilmoituksensa tueksi, komissio muistuttaa, että päätelmät ovat ainoastaan poliittisesti suuntaa-antavia eivätkä ne ole oikeudellisesti sitovia arvioitaessa tukien yhdenmukaisuutta perustamissopimuksen kanssa. Lisäksi, vaikka neuvosto kehottaakin komissiota mainittujen päätelmien 7 kohdassa arvioimaan 14 päivän syyskuuta 2001 jälkeisen ajan osalta tapauskohtaisesti korvausta, joka voitaisiin myöntää puolueettomien kriteerien perusteella niiden rajoitusten hyvittämiseksi, joita kohdemaat ovat asettaneet eurooppalaisille lentoyhtiöille, se toteaa myös, että tuki tai korvaus ei saa johtaa toiminnanharjoittajien välisen kilpailun vääristymiseen. Komission tehtävänä on varmistaa toiminnanharjoittajien tasapuolinen kohtelu; tässä yhteydessä se toteaa, ettei se ole hyväksynyt muidenkaan jäsenvaltioiden lentoyhtiöille ehdotettuja korvauksia 14 päivän syyskuuta jälkeisistä kustannuksista.

(61) Komissio toteaa, että Kreikka ei ole AC:n osalta koskaan yrittänyt toimittaa minkäänlaisia tietoja korvauksen perustelemiseksi. Komission käytettävissä ei sen vuoksi pyynnöistä huolimatta ole mitään tietoja, joiden perusteella se voisi vahvistaa tuen yhdenmukaisuuden perustamissopimuksen kanssa. Lisäksi komissio toteaa Kreikan viranomaisten todenneen ilmoituksessaan, ettei kyseinen yhtiö liikennöinyt Atlantin ylittäviä lentoja. Sen vuoksi komission mielestä on epätodennäköistä, että AC:n tapauksessa voitaisiin vahvistaa edellä mainittu välttämätön suora yhteys korvauskelpoisten kustannusten ja ilmatilan sulkemisen välillä 10 päivänä lokakuuta 2001 annetun tiedonannon mukaisesti. Näin ollen komission on pääteltävä, että kyseinen tuki ei ole perustamissopimuksen mukaista, ja vaadittava perimään se takaisin.

6. PÄÄTELMÄT

(62) Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että Kreikka on pannut kyseessä olevan tuen täytäntöön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ja päättelee tuen olevan osittain perustamissopimuksen ja varsinkin sen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan vastaista, sen mukaisesti kuin sitä tulkitaan 10 päivänä lokakuuta 2001 annetussa tiedonannossa.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Kreikka on myöntänyt Olympic Airwaysille kattamaan tappiot, joita tälle lentoyhtiölle aiheutui ilmatilan osittaisesta sulkemisesta 11 päivän syyskuuta 2001 terrori-iskujen jälkeen, soveltuu yhteismarkkinoille siltä osin kuin kyse on korvauksista ajanjaksolle 11 päivästä14 päivään syyskuuta 2001 enintään 668 783 057 Kreikan drakman (noin 1 962 680 euron) enimmäismäärään asti.

2 artikla

Valtiontuki, jonka Kreikka on myöntänyt Olympic Airwaysille kattamaan tappiot, joita tälle lentoyhtiölle aiheutui ilmatilan osittaisesta sulkemisesta 11 päivän syyskuuta 2001 terrori-iskujen jälkeen, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin kyse on korvauksista 14 päivän syyskuuta 2001 jälkeiselle ajanjaksolle. Kreikan ilmoituksen mukaan tällaisten korvausten määrä on 976 216 943 Kreikan drakmaa (noin 2 864 907 euroa).

3 artikla

Valtiontuki, jonka Kreikka on myöntänyt Aegean Cronusille kattamaan tappiot, joita tälle lentoyhtiölle aiheutui ilmatilan osittaisesta sulkemisesta 11 päivän syyskuuta 2001 terrori-iskujen jälkeen, ei sovellu yhteismarkkinoille. Kreikan ilmoituksen mukaan tällaisten korvausten määrä on 47 900 000 Kreikan drakmaa (noin 140 572 euroa).

4 artikla

1. Kreikan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 2 ja 3 artiklassa tarkoitettujen ja tuensaajille sääntöjenvastaisesti maksettujen tukien perimiseksi takaisin.

2. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan/tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko lasketaan aluetukien avustusekvivalentin laskennassa käytetyn viitekoron perusteella.

5 artikla

Kreikan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 26 päivänä huhtikuuta 2006. Komission puolesta Jacques BARROT Varapuheenjohtaja

(1) EUVL C 199, 23.8.2003, s. 3.

(2) Ks. alaviite 1.

(3) EYVL L 240, 24.8.1992, s. 1.

(4) Ilmoituksessa englanniksi.

(5) KOM(2001) 574.

(6) EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8.

(7) EYVL L 240, 24.8.1992, s. 15.

(8) Ks. alaviitteet 9 ja 10.

(9) Ks. vastaavat päätökset, jotka koskevat Ranskaa (N 806/2001, 30.1.2002), Yhdistynyttä kuningaskuntaa (N 854/2001, 12.3.2002) ja Saksaa (N 269/2002, 2.7.2002) ja jotka ovat saatavilla seuraavalla Internetsivulla: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports.htm.

(10) Ks. komission 11 päivänä joulukuuta 2002 tekemä kielteinen päätös 2003/196/EY valtiontukiohjelmasta C 42/2002 (ex N 286/2002), jonka Ranska aikoo toteuttaa ranskalaisten lentoyhtiöiden hyväksi ja jolla jatketaan 14 päivää syyskuuta 2001 pidemmälle kustannuksista maksettavia korvauksia, jotka alun perin hyväksyttiin päätöksessä N 806/2001 (EUVL L 77, 24.3.2003, s. 61).

Ks. myös 31 päivänä huhtikuuta 2003 tehty osittain kielteinen päätös 2003/637/EY valtiontukiohjelmasta C 65/02 (ex N 262/02, jonka Itävalta suunnitteli toteuttavansa itävaltalaisten lentoyhtiöiden hyväksi (EUVL L 222, 5.9.2003, s. 33).