Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle tietyistä yhteisön toimenpiteistä syrjinnän torjumiseksi



Virallinen lehti nro C 369 , 21/12/1999 s. 0003 - 0009



Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle tietyistä yhteisön toimenpiteistä syrjinnän torjumiseksi (1999/C 369/03) 1. JOHDANTO Euroopan unioni perustuu vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteille, jotka ovat yhteisiä kaikille jäsenvaltioille(1). Kaikkien ihmisten oikeus tasa-arvoiseen kohteluun lain edessä ja oikeus suojeluun syrjintää vastaan ovat perusoikeuksia ja olennaisen tärkeitä demokraattisen yhteiskunnan toiminnalle. Sillä voimistetaan taloudellista ja sosiaalista koheesiota ja edesautetaan näin taloudellista ja sosiaalista edistystä sekä korkeaa työllisyystasoa. Amsterdamissa kesäkuussa 1997 kokoontuneet valtioiden ja hallitusten päämiehet tunnustivat, että nyt on entistä tärkeämpää korostaa näitä periaatteita. He päättivät vahvistaa Euroopan unionin toimintakykyä alalla ja sisällyttää Euroopan yhteisön perustamissopimukseen 13 artiklan, jolla annetaan yhteisölle erityisvaltuudet toimia sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen ja syrjinnän torjuminen on tärkeää EU:n kansalaisten vuoksi, ja sillä myös vahvistetaan heidän sitoutumistaan unionin ihanteisiin. On myös tärkeää - myöskin laajentumisen yhteydessä - tehdä selväksi, että näiden periaatteiden on oltava muutakin kuin pelkkää sanahelinää. Tämän tiedonannon yhteydessä esitettyjen ehdotusten tarkoituksena on hyödyntää yhteisölle 13 artiklalla annettua uutta toimivaltaa. 2. KANSAINVÄLINEN, KANSALLINEN JA YHTEISÖÖN LIITTYVÄ TAUSTA Ihmisten oikeus olla joutumatta mielivaltaisen syrjinnän kohteeksi on jo kauan tunnustettu kansainvälisissä järjestöissä, Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa. 2.1 Kansainvälinen tausta Oikeus syrjimättömyyteen on tunnustettu itsenäiseksi oikeudeksi tai se on liitetty muihin perusoikeuksiin kuuluvaksi oikeudeksi esimerkiksi taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa YK:n kansainvälisessä yleissopimuksessa, kaikkinaisen naisten syrjinnän ja rotusyrjinnän poistamista koskevissa YK:n yleissopimuksissa, Euroopan neuvoston yleissopimuksessa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi sekä työtä ja ammattia koskevassa ILO:n yleissopimuksessa N:o 111(2). Vaikka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet tai ratifioineet nämä kansainväliset sopimukset, rotusyrjintää koskevaa YK:n yleissopimusta ja ILO:n yleissopimusta N:o 111 lukuun ottamatta, niissä ei kuitenkaan anneta yksityishenkilöille laillista oikeutta vedota tuomioistuimeen. Sopimuksen allekirjoittaminen merkitsee lähinnä sitä, että valtio on sitoutunut kunnioittamaan oikeutta syrjimättömyyteen oman lainkäyttövaltansa piirissä. 2.2 Kansallinen tausta Jäsenvaltioiden perustuslaeissa ja muussa lainsäädännössä käsitellään huomattavasti eri lailla oikeutta tasavertaisuuteen ja syrjinnän kieltämistä(3). 2.2.1 Perustuslakiin sisältyvät määräykset Kaikissa jäsenvaltioissa yhtä lukuun ottamatta on perustuslakiin sisältyviä määräyksiä, joissa kielletään eri muotoinen syrjintä. Yhdistyneellä kuningaskunnalla ei ole kirjoitettua perustuslakia, mutta sen kirjoittamattomassa perustuslaissa kielletään syrjintä. Näiden perustuslakiin sisältyvien määräysten sanamuoto vaihtelee eri jäsenvaltioissa. Joissakin nimenomaisesti annetaan kattava luettelo syrjintäperusteista, jotka on kielletty. Joissakin taas perustuslakiin sisältyy viitteellinen luettelo, jossa on syrjinnän kieltäviä yleisiä lausekkeita. Niissä viitataan esimerkiksi "muihin edellytyksiin taikka henkilökohtaisiin tai sosiaalisiin olosuhteisiin" tai "muihin tekijöihin". Useimpien jäsenvaltioiden perustuslaeissa katetaan eksplisiittisesti seuraavat syrjintäperusteet: rotu tai etninen alkuperä, uskonto tai vakaumus ja yhä useammin myös vammaisuus(4). Vaikka monissa jäsenvaltioissa on kehitetty normaalia lainsäädäntöä, jolla kielletään ikään perustuva syrjintä, vain yhden jäsenvaltion perustuslaissa viitataan siihen eksplisiittisesti. Yhden jäsenvaltion perustuslakituomioistuin taas on julistanut ikään perustuvan syrjinnän sisältyvän implisiittisesti perustuslakiinsa(5). Kolmen muun jäsenvaltion(6) tuomioistuimet ovat tulkinneet kansallista perustuslakia niin, että siinä kielletään sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä. Useimmissa jäsenvaltioissa yksityishenkilöt voivat vedota tuomioistuimeen perustuslakiin sisältyvien syrjinnänvastaisten tai yhtäläistä kohtelua koskevien lausekkeiden perusteella. Muissa jäsenvaltioissa yksityishenkilöillä ei ole täyttä oikeutta vedota perustuslain yhtäläistä kohtelua koskeviin määräyksiin kansallisissa tuomioistuimissa. Määräykset muodostavat kuitenkin periaatteet, joihin julkisen toiminnan tulisi perustua ja joihin joissakin tapauksissa voidaan vedota, kun tutkitaan, ovatko yleiset säädökset perustuslain mukaisia. 2.2.2 Yleiset säädökset Kaikkien jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmän yleisiin säädöksiin sisältyy säännöksiä yhtäläisestä kohtelusta ja syrjinnän kieltämisestä työsuhteen eri osa-alueilla. Nämä koskevat esimerkiksi työpaikkojen saantia, palkkausta ja työehtoja. Monissa jäsenvaltioissa yhtäläistä kohtelua ja syrjinnän kieltämistä koskevat säännöt on puettu yleisten lausekkeiden muotoon. Niissä viitataan kaikkiin työhön liittyviin vaiheisiin, kaikkiin työehtoihin tai muihin ehtoihin, ja niissä voidaan mainita myös erikseen aiheita kuten työaika, palkka tai ylentäminen. Joidenkin jäsenvaltioiden järjestelmissä jotkin lausekkeet tai määräykset mitätöityvät tai kumoutuvat, jos ne vaikuttavat syrjivästi tai saavat aikaan syrjivää kohtelua. Yleisemmin ottaen useissa jäsenvaltioissa ei ole kattavaa lainsäädäntöä (työlakeihin tai rikoslakiin sisältyvien yksittäisten säännösten lisäksi) rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, ikään ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Kahdessa jäsenvaltiossa erityiseen syrjinnänvastaiseen lainsäädäntöön ei sisälly ikään ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä; kahdessa muussa jäsenvaltiossa taas ikä ja vammaisuus eivät kuulu soveltamisalaan, ja yhdessä jäsenvaltiossa ikä ei kuulu soveltamisalaan. 2.3 Euroopan unioniin liittyvä tausta 2.3.1 Yhteisön lainsäädäntö Euroopan yhteisö on jo pitkään sitoutunut yhtäläisten mahdollisuuksien ja naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun puolustamiseen, ja se on jatkuvasti osoittanut sitoutumistaan kaikenlaisen muunkin syrjinnän torjumiseen erilaisten välineiden avulla. Se on muun muassa antanut yhteisiä julistuksia, päätöslauselmia, direktiivejä ja toimintaohjelmia(7). Vuonna 1989 annetussa työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön peruskirjassa tunnustetaan kaikenlaisen syrjinnän torjumisen merkitys, jotta saavutettaisiin kaikkien yhtäläinen kohtelu. Yhteisöä on kuitenkin arvosteltu usein asian liian rajoittuneesta käsittelystä ja varsinkin siitä, ettei sillä ollut erityistä oikeusperustaa toimille, jotka koskevat muuta kuin miesten ja naisten yhtäläistä kohtelua työmarkkinoilla. Varmistaakseen syrjinnänvastaisen yhteisön lainsäädännön soveltamisen odoteltaessa hallitustenvälisen konferenssin tuloksia komissio antoi 13 päivänä joulukuuta 1995 tiedonannon rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja antisemitismistä. Siinä se lupasi ehdottaa tarpeen mukaan syrjinnänvastaisten lausekkeiden sisällyttämistä annettaessa uutta ja tarkistettaessa ja päivitettäessä vanhaa yhteisön lainsäädäntöä. Tämän mukaisesti yleisiä syrjinnänvastaisia lausekkeita sisällytettiin useisiin komission ehdotuksiin ja erityisesti työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevan asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muutettuun versioon. Periaatteen vuoksi myös Euroopan yhteisöjen virkamiehiä koskevien henkilöstösääntöjen 1 artiklan a kohta muutettiin vuonna 1998 niin, että siihen sisältyy rotuun, poliittiseen, filosofiseen tai uskonnolliseen kantaan, sukupuoleen tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumista koskeva lauseke. Kesäkuussa 1997 järjestetyssä hallitustenvälisessä konferenssissa valtioiden ja hallitusten päämiehet sisällyttivät Amsterdamin sopimuksella Euroopan yhteisön perustamissopimukseen uuden 13 artiklan. Siinä yhteisölle annetaan erityinen toimivalta toteuttaa toimia sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkupuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Cardiffissa kesäkuussa 1998 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa valtioiden ja hallitusten päämiehet ilmoittivat toivovansa lisäehdotuksia yhteisiksi toimiksi rasisminvastaista toimintasuunnitelmaa koskevan komission tiedonannon antamisen jälkeen. Unionin syrjinnänvastainen sitoumus vahvistettiin selkeästi lokaluussa 1999 Tampereella pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. 2.3.2 Perusoikeuksia koskevat säännökset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa määrätään, että unioni pitää arvossa perusoikeuksia sellaisina kuin ne taataan Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksessa. Yleissopimuksen 14 artiklassa annetanan yleiset syrjinnänvastaiset periaatteet. Määräys on kuitenkin huomattavasti suppeampi kuin EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan täytäntöönpanoa koskevat ehdotetut toimenpiteet. Vaikka yleissopimuksen 14 artiklassa kielletään syrjintä, siinä ei anneta yksilöille oikeuksia ja määrätään velvoitteita ainoastaan hallituksille. Lisäksi siinä viitataan syrjinnänvastaiseen periaatteeseen hyvin väljin sanamuodoin. Perustamissopimuksen 13 artiklan täytäntöönpanoa koskevissa ehdotuksissa sen sijaan annetaan oikeudelliset puitteet pantavaksi täytäntöön jäsenvaltioissa ja säädetään heti sovellettavista oikeuskeinoista ja mahdollisuudesta vedota kansallisiin tuomioistuimiin. Kesäkuussa 1999 Kölnissä pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa valtioiden ja hallitusten päämiehet päättivät perusoikeuksia koskevan Euroopan unionin peruskirjan laatimisesta. Asiakirjan laatimisella, vaikkakin se on rinnakkainen toimi, on huomattavaa merkitystä. Tässä vaiheessa ei kuitenkaan ole vielä selvää, määrätäänkö peruskirjassa välittömästi sovellettavista oikeuskeinoista. Perustamissopimuksen 13 artiklaan liittyviä ehdotuksia ei ole syytä tehdä riippuvaisiksi peruskirjan lopullisesta hyväksymisestä. 2.3.3 Muut EU:n aloitteet - Neuvosto hyväksyi 15 päivänä heinäkuuta 1996 yhteisen toiminnan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta(8). Yhteisen toiminnan päätavoitteena oli varmistaa tehokas oikeudellinen yhteistyö jäsenvaltioiden välillä rasismin ja muukalaisvihan vastaisessa toiminnassa. Yhteisessä toiminnassa painotetaan tarvetta estää "näiden rikosten tekijöitä hyötymästä siitä, että rasistiset ja muukalaisvihamieliset toimet luokitellaan eri tavalla eri valtioissa, minkä vuoksi näiden rikosten tekijät liikkuvat valtiosta toiseen rikosoikeudenkäyntien tai rangaistusten täytäntöönpanon välttämiseksi ja voivat siten jatkaa toimintaansa rangaistuksetta" Huhtikuussa 1998 valmistuneessa yhteisen toiminnan täytäntöönpanoa koskevassa raportissa osoitetaan, että yhteisessä toiminnassa esitetyt käyttäytymismuodot ovat jo rangaistavia rikoksia jäsenvaltioiden lainsäädännössä tai että jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ollaan tarkistamassa kyseisenlaisten käyttäytymismuotojen käsittelemiseksi rikoksina. Raportista kävi kuitenkin ilmi, että lisätoimiin olisi tarvetta esimerkiksi yhteyspisteiden alalla yhteisön toiminnan tehostamiseksi. Neuvosto tarkastelee täytäntöönpanoa uudelleen kesäkuun 2000 loppuun mennessä. Komissio arvioi tarpeen muihin alaa koskeviin aloitteisiin. Tässä se ottaa huomioon Amsterdamin sopimuksella käyttöön otetut uudenlaiset oikeudelliset välineet sekä kesäkuussa 2000 valmistuvan yhteistä toimintaa koskevan raportin. - Heinäkuussa 1999 annettiin tiedonanto rikoksen uhreista Euroopan unionissa(9). Siinä keskitytään pääasiassa henkilöihin, jotka joutuvat uhriksi muussa kuin asuinjäsenvaltiossaan. Tiedonannon tarkoituksena on saada aikaan keskustelua konkreettisista toimenpiteistä, joilla voidaan parantaa rikoksen uhrien asemaa. Siinä ehdotetaan toimenpiteitä, jotka koskevat ehkäisyä, avustusta, korvaamista ja uhrien asemaa oikeudenkäynneissä. Tietyt ihmisryhmät, esimerkiksi ulkomaalaiset, ovat erityisen alttiita joutumaan uhriksi, ja tämän perusteella olisi kiinnitettävä erityistä huomiota heille annettavaan apuun ja tällaisten palveluiden saatavuuteen. Tampereella 15.-16. lokakuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin uhrien suojelun ja heidän oikeusturvansa parantamista. - Komissio on jo rahoittanut joitakin rasismin ja muukalaisvihan ehkäisyyn ja torjuntaan liittyviä hankkeita oikeus- ja poliisiasioiden koulutus- ja vaihto-ohjelmien (Grotius ja OISIN) puitteissa. Hankkeiden tarkoituksena on helpottaa oikeudellista yheistyötä lisäämällä tietoa jäsenvaltioiden lainsäädännöstä, menettelyistä ja laitoksista, prantaa poliisien koulutusta etnisten vähemmistöjen huomioon ottamisessa sekä vaikuttaa uudenlaisten toimintalinjojen kehittämiseen poliisien työhönotossa niin, että poliisivoimissa olisi enemmän edustajia eri yhteisöistä ja vähemmistöistä. Näistä hankkeista saatavien tulosten perusteella komissio pyrkii tukemaan lisätoimia, joilla vahvistetaan oikeudellista yhteistyötä, lainkäyttöviranomaisten asemaa ja poliisien koulutusta rasismin ja muukalaisvihan torjunnassa. 3. KUULEMINEN Kauan ennen Amsterdamin sopimuksen allekirjoittamista eri toimielimet ja asiaan liittyvät tahot - erityisesti Euroopan parlamentti ja kansalaisjärjestöt - olivat vaatineet Euroopan tasoista lainsäädäntöä syrjinnän torjumiseksi. Rotusyrjintää koskevan lainsäädännön tarve tunnustettiin laajalti vuonna 1997 järjestetyn Euroopan rasisminvastaisen teemavuoden aikana, ja komissio ilmoitti vuosiksi 1998-2000 laaditussa sosiaalisessa toimintaohjelmassaan, että se aikoo aloittaa kattavan keskustelun 13 artiklan täytäntöönpanosta ja mahdollisuudesta käynnistää kaikenlaisen syrjinnän torjuntaan tarkoitettu puiteohjelma. Uuden perussopimuksen allekirjoittamisen jälkeen komissio on järjestänyt laajamittaisia kuulemistilaisuuksia kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten, jäsenvaltioiden sekä Euroopan parlamentin kanssa tällaisen lainsäädännön soveltamisalasta. Kuulemisen osana järjestettiin virallinen sarja seminaareja ja konferensseja Oxfordissa, Manchesterissa, Innsbruckissa, Wienissä ja Berliinissä sekä toinen sosiaalipoliittinen foorumi Brysselissä kesäkuussa 1998. Monet unionin toimielinten, jäsenvaltioiden, kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten edustajat keskustelivat aiheista, jotka koskivat perustamissopimuksen 13 artiklassa tarkoitettuihin syihin perustuvan kaikenlaisen syrjinnän torjumista. Lisäkeskusteluja käytiin Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumissa ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä. Euroopan parlamentti hyväksyi tammikuussa ja joulukuussa 1998 kaksi päätöslauselmaa, joissa tuotiin selvästi esiin sen kanta 13 artiklan hyödyntämisestä rasismin torjunnan alalla, ja maaliskuussa 1999 Euroopan parlamentin työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunta hyväksyi valmisteluasiakirjan, jossa tuetaan yleisesti syrjinnän torjuntaan tarkoitettua laaja-alaisesti sitovaa oikeudellista välinettä. Lisäksi jäsenvaltioiden hallitusten edustajia kuultiin syrjinnän torjuntaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän puitteissa. Kuulemisten aikana avaintoimijat vahvistivat seuraavien neljän periaatteen merkityksen: - tarve edistyä laajalla rintamalla: pidettiin tarpeellisena toteuttaa yhteisön toimia, joissa käsitellään syrjintäperusteita laaja-alaisesti niiden erityispiirteet mutta myös samankaltaisuus huomioon ottaen, - tarve ottaa huomioon jäsenvaltioiden eritasoinen edistys: joissakin jäsenvaltioissa nojaudutaan pelkästään perustuslakiin syrjimättömyyttä koskevien oikeuksien vahvistamisessa, joissakin taas on kehitetty erityislainsäädäntöä tietyille aloille, - tarve hyödyntää täysimittaisesti otollista tilannetta ja poliittista tahtoa, niin että voitaisiin nopeuttaa edistystä erityisillä aloilla mahdollisuuksien mukaan, - tarve osallistua käytännön toimintalinjojen kehittämiseen kentällä samoin kuin syrjimättömyyttä koskevien oikeuksien vahvistamiseen: kaksitahoinen lähestymistapa perustuu sitovaan lainsäädäntöön ja sitä vahvistetaan toimintaohjelmalla. 4. KOMISSION EHDOTUSPAKETTI Komissio on ottanut nämä näkemykset samoin kuin saamansa yksityiskohtaisemmat kommentit huomioon kehittäessään ehdotuspakettia. Se on myös nojautunut sukupuolisen syrjinnän torjunnasta saatuihin kokemuksiin. Aiemmista kokemuksista on käynyt ilmi, että lainsäädäntö on olennainen osa syrjinnän vastaista strategiaa, jolla pyritään muuttamaan asenteita ja käyttäytymistä, ja sillä annetaan selvä signaali siitä, mitä yhteiskunta pitää hyväksyttävänä, mutta se ei kuitenkaan ole riittävä yksistään. Lainsäädäntöä on tuettava konkreettisilla toimilla, joiden avulla ihmiset voivat oppia muiden onnistuneista ja epäonnistuneista kokemuksista ja liittää nämä kokemukset omiin syrjinnänvastaisiin toimiinsa paikallistasolla, jossa toiminta on usein kaikkein tehokkainta. Perustamissopimuksessa annetaan neuvostolle toimivalta toteuttaa aiheellisia toimia syrjinnän torjumiseksi. Sukupuolisen syrjinnän alalta saadut kokemukset ovat osoittaneet, että tehokkain tapa torjua syrjintää on edistää yhtäläistä kohtelua ja antaa samalla jäsenvaltioille mahdollisuus hyväksyä positiivisia erityistoimia korvaukseksi ptikän aikaa epätasa-arvoisuuksista kärsineille ryhmille, joita perinteisesti ei ole kohdeltu tasa-arvoisesti. Yhteisö vastustaa jo aktiivisesti syrjintää erityisesti työllisyys- ja sosiaalialalla. Komissio on ottanut nämä kokemukset huomioon ehdottaessaan joukkoa aloitteita, jotka perustuvat erilaisiin oikeudellisiin välineisiin. Aloitteet perustuvat näihin kokemuksiin, ja niissä on otettu huomioon, että syrjintä ulottuu työmarkkinoita laajemmalle ja edellyttää integroitua lähestymistapaa. Koko paketilla osallistutaan syrjinnän torjumiseen ja yhtäläisen kohtelun edistämiseen. Komission ehdottamilla direktiiviluonnoksilla ei ole vaikutusta kansallisiin perustuslakeihin ja Common Law -järjestelmään sisältyviin tasavertaisuutta koskeviin määräyksiin. Ehdotuksilla pyritään vain täydentämään ja vahvistamaan kansallisia lainsäädäntötoimia, joilla pannanan täytäntöön tasavertaisuuden periaate. Ensimmäiseksi komissio tekee ehdotuksen direktiiviksi kaiken 13 artiklassa tarkoitettuihin syihin perustuvan syrjinnän torjumiseksi työmarkkinoilla. Sukupuolinen syrjintä on jätetty ehdotuksesta pois, koska sitä on käsitelty yhteisön lainsäädännössä 1970-luvulta saakka ja sillä on oma oikeusperusta työllisyysalan toimia varten (perustamissopimuksen 141 artikla). Ehdotuksessa käsitellään alaa, jolla mistä tahansa syystä tapahtuva syrjintä on ilmeisintä ja jolla se usein vahingoittaa erityisen paljon henkilön menestymismahdollisuuksia yhteiskunnassa. Toiseksi komissio esittää rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumista koskevan direktiiviehdotuksen, jota sovelletaan muuallekin kuin työmarkkinoihin. Siinä otetaan huomioon Euroopan rasisminvastaisesta teemavuodesta saadut kokemukset yhteisössä ja varsinkin voimakas poliittinen tahto toimia rotusyrjinnän torjumiseksi mahdollisimman monelta kannalta. Ehdotuksia laatiessaan komissio on ottanut huomioon aikaisemmat alaan liittyvät toimet ja etenkin kokemukset, joita on saatu sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjumisesta. Siihen liittyvät direktiivi 76/207/ETY (yhtäläinen kohtelu) ja sen jälkeen annetut muut alaa koskevat direktiivit, esimerkiksi direktiivi 97/80/EY (todistustaakka). Komissio on ottanut huomioon myös syrjintää koskevat kansainväliset oikeudelliset välineet. On tärkeää korostaa, että näiden kahden direktiiviluonnoksen soveltamisala on osittain päällekkäinen sikäli, että molemmissa käsitellään rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää työllisyyden alalla. Syynä tähän on se, että vaikka ehdotukset ovat samankaltaisia, ne on tarkoitettu itsenäisiksi säädöksiksi, jotka voivat toimia irrallaan toisistaan. Jos neuvosto hyväksyy toisen direktiivin ennen toista, myöhemmin hyväksyttävää ehdotusta muutetaan tämän mukaisesti. Kolmanneksi komissio ehdottaa toimintaohjelmaa, jonka tarkoituksena on täydentää lainsäädäntöehdotuksia tukemalla jäsenvaltioiden pyrkimyksiä torjua syrjintää. Tämä koskee kaikkea 13 artiklassa tarkoitettuihin syihin perustuvaa syrjintää, sukupuolista syrjintää lukuun ottamatta. Yhteisön aikaisemmista toimista saatujen kokemusten perusteella ja perustamissopimuksen muissa määräyksissä - erityisesti sen 2, 3 ja 141 artiklassa - naisten ja miesten tasa-arvolle annetun merkityksen vuoksi sukupuoleen perustuva syrjintä sisällytetään uuteen tasa-arvoa koskevaan ohjelmaan, jota komissio on parhaillaan laatimassa. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklan uusien määräysten mukaisesti komissio kuitenkin varmistaa, että sukupuolinäkökulma otetaan tehokkaasti huomioon kaikessa toiminnassa ja toimissa, jotka sisältyvät muihin syihin perustuvan syrjinnän torjumista koskevaan ohjelmaan. Yhteisöllä on huomattavaa kokemusta sellaisista käytännön toimista, joilla tuetaan muita usein syrjinnän kohteena olevia ryhmiä - huomattavia vähemmistöjä, vanhuksia ja vammaisia. Tästä kokemuksesta suuri osa on saatu toimista, joiden tarkoituksena on integroida henkilöitä yhteiskuntaan eikä niinkään poistaa syrjintää, jonka kohteena he ovat. Nämä kokemukset on kuitenkin otettu huomioon ehdotetun toimintaohjelman suunnittelussa ja rakenteessa ja varsinkin se painottamisessa, että syrjittyjen ryhmien olisi osallistuttava ohjelman täytäntöönpanoon. Yhdessä nämä kolme ehdotusta muodostavat toiminnalle kattavan perustan ja antavat vähimmäisoikeudet syrjimättömyyteen kaikille, ja niitä tuetaan käytännön toimilla, joilla edistetään oikeuksien tehokasta soveltamista. Ehdotukset eivät kuitenkaan ole yhteisön ainoa vastaus. On olennaisen tärkeää, että syrjintää torjutaan kaikessa yhteisön ja jäsenvaltioiden toiminnassa. Yhteisö on käynnistänyt joukon toimia, joissa otetaan tämä tarve huomioon. Ensinnäkin työllisyyden suuntaviivoissa velvoitetaan jäsenvaltiot torjumaan naisiin kohdistuvaa syrjintää ensisijaisesti kaikissa työmarkkinoita koskevissa toimissaan. Niissä myös vaaditaan jäsenvaltioita kiinnittämään erityishuomiota vammaisten, etnisten vähemmistöjen ja muiden - myös syrjinnän takia - mahdollisesti työmarkkinoilla epäsuotuisammassa asemassa olevien ryhmien ja henkilöiden tarpeisiin. Toiseksi nämä ryhmät voivat saada rakennerahastojen tavanomaista avustusta. Lisäksi Euroopan sosiaalirahasto käsittelee yhteisön uuden EQUAL-aloitteen kautta aiheita, jotka liittyvät syrjäytymiseen, syrjintään ja epätasa-arvoisuuteen työhön liittyvissä kysymyksissä. Se keskittyy jäsenvaltioiden ja komission sopimiin ensisijaisiin aiheisiin, jotka liittyvät Euroopan työllisyysstrategian neljään pilariin. Yhteisön toimintaohjelmasta ei anneta tukea toimille, jotka voivat saada sitä EQUAL-aloitteesta. Kolmanneksi uusilla koulutus- ja nuorisoalan ohjelmilla edistetään heikommassa asemassa olevien ryhmien integroitumista. Näihin ryhmiin kuuluvat myös eri syistä syrjinnän kohteeksi joutuneet ihmiset. Integroitumisen edistäminen on yksi ohjelmien laaja-alaisista painopistealueista. Neljänneksi komissio on valmistelemassa uutta yhteisön toimintaohjelmaa naisten ja miesten tasa-arvon alalla. Ohjelma perustuu nykyisestä, 31. joulukuuta 2000 päättyvästä toimintaohjelmasta saatuihin arvokkaisiin kokemuksiin. Lopuksi komissio on myös valmistelemassa 137 artiklan mukaista toimintaohjelmaa sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. Syrjintä voi tietenkin olla osatekijänä sosiaalisessa syrjäytymisessä. Integraatio-ohjelmalla edistetään toimintalinjakeskeistä yhteisön tasoista yhteistyötä niiden toimien tukemiseksi, joita jäsenvaltioissa on toteutettu sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Siinä keskitytään tukemaan jäsenvaltioiden toimenpiteitä, joilla ne pyrkivät edistämään syrjäytyneiden tai syrjäytymisvaarassa olevien ryhmien integroitumista yhteiskuntaan. Pakettiin sisältyvässä ohjelmassa, joka perustuu 13 artiklaan, sitä vastoin keskitytään tukemaan ja parantamaan jäsenvaltioiden syrjinnänvastaisten toimenpiteiden tehokkuutta. Komissio aikoo myös hyödyntää Amsterdamin sopimuksen voimaantulon myötä saamiaan uusia mahdollisuuksia, jotka tehtiin selväksi Tampereella kokoontuneen ylimääräisen Eurooppa-neuvoston päätelmissä. Kaikenlaisen syrjinnän ja erityisesti rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjuminen on olennainen edellytys sille, että Euroopan unioni säilyy ja kehittyy vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan mukaisesti. Komissio toi nämä perusperiaatteet esiin heinäkuussa 1998 antamassaan tiedonannossa(10), komission puheenjohtaja Prodi toisti ne Suomen pääministerille Lipposelle 23 päivänä syyskuuta 1999 lähettämässään kirjeessä ja Euroopan parlamentti tuki niitä 16 päivänä syyskuuta 1999 antamassaan päätöslauselmassa. Hallitusten ja valtioiden päämiehet vahvistivat ne yksimielisesti, ja nyt tarvitaan niiden täytäntöönpanoa. Komission on jatkettava syrjinnänvastaista toimintaansa myös käyttämällä aloiteoikeuttaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon kuuluvien uusien toimenpiteiden osalta. Sopimuksen 29 artiklassa viitataan nimenomaisesti rasismin ja muukalaisvihan ehkäisemiseen ja torjumiseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen IV osastossa turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaan. 5. TALOUDELLINEN VAIKUTUS Jäsenvaltioista saadut kokemukset osoittavat, että ihmisryhmillä, jotka joutuvat useimmin syrjinnän kohteeksi, on todennäköisesti eniten vaikeuksia yhteiskuntaan integroitumisessa ja työmarkkinoille pääsyssä. Kahdella ehdotetulla direktiivillä, joilla torjutaan syrjintää eri tilanteissa, edistetään laajempaa osallistumista yhteiskunnan toimintaan ja etenkin työllistettävyyttä ja tuetaan näin ihmisten kykyä hyödyntää taloudellisia ja sosiaalisia mahdollisuuksiaan täysimittaisesti. Samalla niillä varmistetaan, että yhteiskunta ja yritykset pystyvät hyödyntämään mahdollisimman hyvin käytettävissä olevat henkilöresurssit. Tähän pyrittäessä joillekin yrityksille, jotka tällä hetkellä eivät sovella syrjinnänvastaisia säännöksiä, koituu väliaikaisia kustannuksia uusiin vaatimuksiin sopeutumisesta (esimerkiksi asianmukaisen henkilöstön kouluttamisesta). Tätä seikkaa käsitellään yksityiskohtaisemmin molempien direktiivien vaikutustenarviointilomakkeissa, jotka ovat ehdotusten liitteinä. 6. TOISSIJAISUUS JA SUHTEELLISUUS: PERUSTELUT JA LISÄARVO Sisällyttäessään perustamissopimukseen uuden 13 artiklan valtioiden ja hallitusten päämiehet tunnustivat tarpeen ryhtyä yhteisön tasoisiin toimiin syrjinnän torjumiseksi. Syrjinnänvastainen toiminta ei kuitenkaan kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan, ja perustamissopimuksen 5 artiklan mukaisesti "yhteisö toimii vain siinä tapauksessa ja siinä laajuudessa kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, jotka suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten takia voidaan tämän vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla". Tämä ehto täytyy näissä kolmessa ehdotuksessa, jotka ovat tämän tiedonannon liitteenä. Toissijaisuus Useimpien jäsenvaltioiden perustuslakiin ja/tai oikeusjärjestykseen sisältyy määräyksiä, joilla taataan oikeus syrjimättömyyteen. Näiden määräysten soveltamisala ja täyäntöönpano - ja tuomioistuimeen vetoamisen helppous - vaihtelevat kuitenkin suuresti jäsenvaltioiden välillä. Direktiiviluonnoksissa annetaan joukko yhtäläistä kohtelua koskevia periaatteita, joissa katetaan tärkeimmät aiheet kuten suojelu häirintää vastaan, mahdollisuus positiivisiin erityistoimiin, asianmukaiset oikeuskeinot ja täytäntöönpanotoimet. Periaatteita sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa, ja taataan näin yksilöille samantasoinen suoja syrjintätapauksissa. Yhteisön tasoiset yhteiset standardit voidaan saavuttaa vain koordinoiduilla toimilla. Suhteellisuus Jos perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan Euroopan tasoista lainsäädäntöä, siinä on kuitenkin rajoituttava säätämään vain tarpeellisesta. Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden lainsäädännöissä edelleen esiintyvät erot, on välttämätöntä määritellä yhteiset periaatteet, jotta voidaan panna perustamissopimuksen 13 artikla täytäntöön. Kaikkien asiaan liittyvien tahojen kanssa käydyissä laajoissa kuulemisissa sekä jäsenvaltiot että kansalaisjärjestöt kuitenkin korostivat, että on tärkeää kunnioittaa jäsenvaltioiden eri perinteitä, jotta saavutettaisiin joustavuus täytäntöönpanossa ja vältettäisiin tuhoamasta joissakin jäsenvaltioissa jo sovellettavia hyviä toimintatapoja. Tämän vuoksi ehdotuksissa pyritään asettamaan tiettyjä vaatimuksia, jotka perustuvat joihinkin yleisiin periaatteisiin ja joiden täytäntöönpanoon jäsenvaltioille annetaan huomattavasti päätösvaltaa. Tässä otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset perinteet ja olosuhteet, mutta ei kuitenkaan estetä jäsenvaltioita antamasta tiukempia säännöksiä. Lähestymistapakaan ei ole uusi, koska sitä on hyödynnetty naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa yhteisön lainsäädännössä. Toimintaohjelmaa koskevassa päätösluonnoksessa mahdollistetaan jäsenvaltioiden toimijoiden välinen monenkeskinen yhteistyö. Tällä parannetaan syrjinnänvastaisten toimintalinjojen ja toimintatapojen tehokkuutta koko yhteisössä. Tällainen yhteistyö edellyttää. Euroopan tasoista koordinointia, jotta taattaisiin toimivuus ja estettäisiin päällekkäisyydet muiden yhteisön aloitteiden kanssa. Ohjelman suunnittelussa on hyödynnetty laajaa ennakkoarviointia, jolla pyrittiin tunnistamaan parhaat tavat tuoda lisäarvoa jäsenvaltioiden nykykäytäntöihin yhteisön tuella. PÄÄTELMÄT Komissio on valmistellut tätä pakettia pitkän aikaa jäsenvaltioiden, kansalaisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja Euroopan parlamentin kanssa käytyjen laajojen neuvotteluiden vuoksi. Käsitellyt aiheet ovat poikkeuksellisen arkaluontoisia, koska niillä on suoraa vaikutusta yhteiskunnallisiin käsitteisiin. Komissio lähestyy asiaa järkevästi, vähitellen ja käytännöllisesti. Toimintaohjelmalla pyritään lisäämään yleistä tietoisuutta syrjinnästä, joka koskee huomattavaa ihmismäärää suoraan tai välillisesti. Kahdessa direktiivissä asetetaan tiettyjä vaatimuksia, mutta jätetään jäsenvaltioille vapaus valita niiden soveltamistapa. Kahdella ehdotetulla direktiivillä on tarkoitus panna täytäntöön perustamissopimuksen 13 artikla. Ensimmäisessä direktiivissä annetaan yleiset puitteet yhtäläistä kohtelua varten työmarkkinoilla kieltämällä 13 artiklassa annettuihin eri syihin perustuva syrjintä. Toinen direktiivi vastaa tarpeeseen torjua rotusyrjintää muuallakin kuin työmarkkinoilla, ja siinä kielletään syrjintä muilla yhteisön toimivaltaan kuuluvilla alueilla. Vastauksena Tampereella kokoontuneen Euroopa-neuvoston esittämään toimintakehotukseen ja estämättä mitenkään perusoikeuksien eurooppalaisen peruskirjan laatimista komissio katsoo, että on tarpeen toimia nyt. Yhteisön toimi on selkeä merkki siitä, että syrjintää ei hyväksytä Euroopan unionissa. (1) Liitteessä I esitetään EU:n julistuksia ja päätöslauselmia sekä Euroopan yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden hyväksymiä muita asiakirjoja, jotka koskevat ihmisoikeuksia ja perusvapauksia. (2) Liitteissä III ja IV esitetään YK:n ja Euroopan neuvoston ihmisoikeuksia koskevia asiakirjoja sekä ILO:n yleissopimuksia. (3) Liitteissä V ja VI esitetään jäsenvaltioiden perustuslakeihin ja muuhun lainsäädäntöön sisältyviä säännöksiä, jotka koskevat sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumista. (4) Belgiassa, Ranskassa, Luxemburgissa ja Ruotsissa ei ole perustuslakiin sisältyviä määräyksiä, joissa käsiteltäisiin näitä syrjintäperusteita; Espanjan tuomioistuimet ovat tulkinneet perustuslain 14 pykälää, jonka mukaan "espanjalaiset ovat yhdenvertaisia lain edessä ilman mitään syntymään, rotuun, sukupuoleen, uskontoon, mielipiteeseen tai mihinkään muihin henkilökohtaisiin taikka sosiaalisiin edellytyksiin tai olosuhteisiin perustuvaa syrjintää" niin, että siihen sisältyy myös vammaisuus, Italian tuomioistuimet ovat päätyneet tähän tulkintaan perustuslain 3, 4 ja 38 pykälän perusteella. Alankomaiden perustuslain 1 pykälän mukaan "Kaikkia ihmisiä Alankomaissa on kohdeltava yhdenveroisesti yhdenveroisissa olosuhteissa. Uskontoon, vakaumukseen, poliittiseen kantaan, rotuun tai sukupuoleen taikka mihinkään muuhun syyhyn perustuvaa syrjintää ei sallita". Alankomaiden tuomioistuimet ovat tulkinneet tätä niin, että siihen sisältyy vammaisuus. (5) Espanjan perustuslain 14 pykälä. (6) Näiden kolmen maan perustuslaissa säädetään implisiittisestä oikeudesta syrjintää vastaan. Espanja - 14 pykälä; Alankomaat - 1 pykälä ja Suomi - 5 pykälän 2 momentti, sellaisena kuin siihen on viitattu johdanto-osassa. (7) Liitteessä II esitetään Euroopan unionin toimielinten laatimia asiakirjoja, joissa käsitellään vammaisuutta, rotua tai etnistä alkuperää, ikää ja sukupuolista suuntautumista. (8) EYVL L 185, 24.7.1996, s. 5. (9) KOM(1999) 349 lopullinen. (10) KOM(98) 459 lopullinen, 14.7.1998. LIITTEET I. Ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevat EY:n toimielinten ja jäsenvaltioiden julistukset ja asiakirjat II. Vammaisuutta, rotua tai etnistä alkuperää, ikää ja sukupuolista suuntautumista koskevat EY:n toimielinten asiakirjat III. Taulukko: YK:n ja Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksia, joita EU:n jäsenvaltiot eivät ole allekirjoittaneet IV. Taulukko: ILO:n yleissopimukset V. Taulukko: Perustuslakeihin sisältyvät syrjinnänvastaiset määräykset VI. Taulukko: Syrjinnänvastainen lainsäädäntö LIITE I Ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevat EU:n julistukset sekä Euroopan yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden muut asiakirjat - Pariisin Eurooppa-neuvoston kokouksessa annettu julistus (19.-20. lokakuuta 1972) - Eurooppalaista identiteettiä koskeva asiakirja (Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston kokous, 14. joulukuuta 1973) - Perusoikeuksia koskeva yhteinen julistus (Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, 5. huhtikuuta 1977) - Demokratiaa koskeva julistus (Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston kokous, 8. huhtikuuta 1978) - Euroopan yhtenäisasiakirja (helmikuu 1986) - Ihmisoikeuksia koskeva lausunto (ulkoministereiden kokous Euroopan poliittisen yhteistyön puitteissa ja neuvosto, 21. heinäkuuta 1986) - Perusoikeuksia ja perusvapauksia koskeva julistus (Euroopan parlamentti, 12. huhtikuuta 1989) - Ihmisoikeuksia koskeva julistus (Luxemburgin Eurooppa-neuvoston kokous, 28.-29. kesäkuuta 1991) - Ihmisoikeuksia, demokratiaa ja kehitysyhteistyötä koskeva julistus (neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltiot, 28. marraskuuta 1991) - Sopimus Euroopan unionista (johdanto, yleiset määräykset ja erityiset määräykset unionin kansalaisuudesta, kehitysyhteistyöstä, yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta sekä yhteistyöstä oikeus- ja sisäasioiden alalla) - Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan unionin perustamisesta, 10. helmikuuta 1994 (EYVL C 61, 1994, s. 155). (Päätöslauselmassa on liitteenä Euroopan unionin perustamista 1994 koskeva luonnos, hyväksynyt EP:n institutionaalisten asioiden valiokunta) - Euroopan parlamentin päätöslauselma naisten vapauksista ja perusoikeuksista, 6. toukokuuta 1994 - Komission tiedonanto kansanvallan periaatteiden ja ihmisoikeuksien sisällyttämisestä yhteisön ja kolmansien maiden sopimuksiin (KOM(95) 216, 23.5.1995) - Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Euroopan unioni ja ihmisoikeuksien ulkoinen ulottuvuus: Roomasta Maastrichtiin ja edemmäs (KOM(95) 567, 22.11.1995) - Komission kertomus ihmisoikeuksien ja kansanvaltaistamisen edistämiseksi toteutetuista toimista (vuonna 1995), KOM(96) 672 lopull. - Euroopan parlamentin päätöslauselma ihmisoikeuksista maailmassa vuosina 1995-1996 ja unionin ihmisoikeuspolitiikasta, 12. joulukuuta 1996 - Euroopan parlamentin päätöslauselma komission kertomuksesta ihmisoikeuksien ja kansanvaltaistamisen edistämiseksi toteutetuista toimista (vuonna 1995) (KOM(96) 672 - C4-0095/97) - Amsterdamin sopimus (esimerkiksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 6, 7, 11, 46 ja 49 artikla sekä 12, 13, 17, 136 ja 141 artikla) - Euroopan parlamentin päätöslauselma komission sisäisen ihmisoikeus- ja demokratisointiasioista vastaavan yhtenäisen koordinointirakenteen perustamisesta, 19. joulukuuta 1997 (A4-0393/97) - Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, 12.-13. joulukuuta 1997 - Euroopan parlamentin päätöslauselma ihmisoikeuksien kunnioittamisesta Euroopan unionissa (1996) (A4-0034/98) - Cardiffissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, 15.-16. kesäkuuta 1998 - Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Demokratisoituminen, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja moitteeton julkinen hallinto: Euroopan unionin ja AKT-maiden välisen kumppanuuden haasteet (KOM(98) 146 lopull.) - Yhteinen kanta, jonka neuvosto on määritellyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.2 artiklan perusteella ihmisoikeuksista, kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteesta ja hyvästä hallintotavasta Afrikassa, 25. toukokuuta 1998 - Euroopan unionin julkilausuma ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 50. vuosipäivänä, annettu 10.12.1998 - Neuvoston asetus (EY) N:o 975/1999, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1999, demokratian ja oikeusvaltion kehittämisen ja lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen yleistavoitetta edistävien kehitysyhteistyötoimien täytäntöönpanoa koskevista vaatimuksista, EYVL L 120, 8.5.1999, s. 8 - Neuvoston asetus (EY) N:o 976/1999, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1999, demokratian ja oikeusvaltion kehittämisen ja lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen yleistavoitetta kolmansissa maissa yhteisön yhteistyöpolitiikan puitteissa edistävien yhteisön toimien, jotka ovat muita kuin kehitysyhteistyötoimia, täytäntöönpanoa koskevista vaatimuksista, EYVL L 120, 8.5.1999, s. 8 - Barros Mouran mietintö: Ihmisoikeudet maailmassa vuosina 1997-1998 ja EU:n ihmisoikeuspolitiikka (A4-0410/98 Euroopan parlamentti) - Schaffnerin mietintö: Ihmisoikeuksien kunnioittaminen Euroopan unionissa vuonna 1997 (A4-0468/98 Euroopan parlamentti) - Kölnissä 3.-4. kesäkuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät ja Eurooppa-neuvoston päätös EU:n perusoikeuskirjan laatimisesta LIITE II Vammaisuutta, rotua tai etnistä alkuperää, ikää ja sukupuolista suuntautumista koskevat EU:n toimielinten asiakirjat VAMMAISUUS Päätöslauselmat Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma vammaisten sosiaalisesta integraatiosta yhteisön tasolla, 21. joulukuuta 1981 (EYVL C 347, 31.12.1981) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden opetusministereiden päätöslauselma vammaisten lasten ja nuorten integraatiosta tavallisiin opetusjärjestelmiin, 31. toukokuuta 1990 (EYVL C 162, 3.7.1990) Euroopan parlamentin päätöslauselma vammaisten ihmisoikeuksista, 14. joulukuuta 1995 (EYVL C 17, 22.1.1996) Euroopan parlamentin päätöslauselma vammaisten ihmisten oikeuksista (A4-0391/96) Euroopan parlamentin päätöslauselma komisson tiedonannosta vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista (A4-0044/97) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista, 20. joulukuuta 1996 (EYVL C 12, 13.1.1997) Neuvoston päätöslauselma vammaisten yhtäläisistä työllisyysmahdollisuuksista, annettu 17. kesäkuuta 1999 (EYVL C 186, 2.7.1999) Päätökset Neuvoston päätös 88/231/ETY, tehty 18 päivänä huhtikuuta 1988, yhteisön toisesta toimintaohjelmasta vammaisten hyväksi (HELIOS) (EYVL L 104, 23.4.1988) Neuvoston päätös 93/136/ETY, tehty 25 päivänä helmikuuta 1993, yhteisön kolmannesta toimintaohjelmasta vammaisten hyväksi (HELIOS II 1993-1996) (EYVL L 234, 17.9.1993) Neuvoston päätös 93/512/ETY, tehty 21 päivänä syyskuuta 1993, vammaisia ja vanhuksia koskevasta yhteisön teknisestä aloitteesta (TIDE) (1993-1994) (EYVL L 240, 25.9.1993) Suositukset Neuvoston suositus 86/379/ETY, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1986, vammaisten työllistämisestä yhteisössä (EYVL L 225, 12.12.1986) Raportit Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle Helios-ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista (1988-1991) (SEC(92) 1206 lopull.) Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle yhteisön kolmannen vammaisten hyväksi toteutettavan toimintaohjelman (Helios II) arvioinnista (1993-1996) (KOM(98) 15 lopull.) Päätelmät Neuvoston päätelmät vammaisten työllistämisestä yhteisössä (EYVL C 173, 12.6.1989) Tiedonannot Komission tiedonanto vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista - Euroopan yhteisön uusi vammaisstrategia (KOM(96) 406 lopull.) ROTU TAI ETNINEN ALKUPERÄ Päätöslauselma Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma rasismin ja muukalaisvihan torjunnasta, 29. toukokuuta 1990 (EYVL C 157, 27.6.1990) Euroopan parlamentin päätöslauselma rasismista ja muukalaisvihasta (B4-0261/94) Euroopan parlamentin päätöslauselma rasismista, muukalaisvihasta ja antisemitismistä (B4-1239/95) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma rasismin ja muukalaisvihan torjunnasta työllisyyden ja sosiaaliasioiden alalla, annettu 5 päivänä lokakuuta 1995 Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma Euroopan rasismin vastaisesta vuodesta (1997), annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996 (EYVL C 237, 15.8.1996) Euroopan parlamentin päätöslauselma rasismista, muukalaisvihasta ja antisemitismistä sekä Euroopan rotusyrjinnän vastaisen vuoden (1997) tuloksista (EYVL C 56, 23.2.1998) Julistukset Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus rasismia ja vierasvihaa vastaan (EYVL C 158, 25.6.1986) Julistus antisemitismistä, rasismista ja muukalaisvihasta (Dublinissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto, 25.-26. kesäkuuta 1990) Julistus rasismista ja muukalaisvihasta (Maastrichtissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto, 9.-10. joulukuuta 1991) Työmarkkinaosapuolten yhteinen julistus rotusyrjinnän ja muukalaisvihan ehkäisemisestä sekä tasa-arvoisen kohtelun edistämisestä työpaikalla (lokakuu 1995) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien julistus rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin torjunnasta nuorisoasioiden alalla, annettu 24 päivänä marraskuuta 1997 (EYVL C 368, 5.12.1997) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien julistus monimuotoisuuden kunnioittamisesta sekä rasismin ja muukalaisvihan torjunnasta, annettu 16 päivänä joulukuuta 1997 (EYVL C 1, 3.1.1998) Asetukset Neuvoston asetus (EY) N:o 1035/97, annettu 2 päivänä kesäkuuta 1997, Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta (EYVL L 151, 10.6.1997) Eurooppa-neuvoston päätelmät Korfulla 24.-25. kesäkuuta 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät rasismista ja muukalaisvihasta Essenissä 9.-10. joulukuuta 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät rasismista ja muukalaisvihasta Cannesissa 25.-26. kesäkuuta 1995 kokontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät rasismista ja muukalaisvihasta Madridissa 15.-16. joulukuuta 1995 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät rasismista ja muukalaisvihasta Firenzessä 21.-22. kesäkuuta 1996 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät rasismista ja muukalaisvihasta Dublinissa 13.-14. joulukuuta 1996 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät rasismista ja muukalaisvihasta Tiedonannot Komission tiedonanto rasismista, muukalaisvihasta ja antisemitismistä sekä ehdotus neuvoston päätökseksi vuoden 1997 nimeämiseksi Euroopan rotusyrjinnän vastaiseksi vuodeksi (KOM(95) 653 lopull.) Komission tiedonanto - Rasismin vastainen toimintasuunnitelma (KOM(98) 183 lopull.) Muut Yhteinen toiminta, 15 päivänä heinäkuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella, rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta Rasismia ja muukalaisvihaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean (Kahnin komitea) raportit, jotka on laadittu Essenissä, Cannesissa, Madridissa ja Firenzessä pidettyjä Eurooppa-neuvoston kokouksia varten IKÄ Suositukset Neuvoston suositus, annettu 10 päivänä joulukuuta 1982, eläkeikää koskevista yhteisön politiikan periaatteista (EYVL L 357, 18.12.1982) Raportit Komission rapportti neuvostolle eläkeikää koskevista yhteisön politiikan periaatteista 10 päivänä joulukuuta 1982 annetun neuvoston suosituksen soveltamisesta (KOM(86) 365 lopull.) Komission raportti eläkeikää koskevista yhteisön politiikan periaatteista 10 päivänä joulukuuta 1982 annetun neuvoston suosituksen 82/857/ETY soveltamisesta jäsenvaltioissa (SEC(92) 2288 lopull.) SUKUPUOLINEN SUUNTAUTUMINEN Päätöslauselmat Euroopan parlamentin päätöslauselma sukupuolisesta syrjinnästä työpaikoilla (EYVL C 104, 16.4.1984) Euroopan parlamentin päätöslauselma transseksuaalien syrjinnästä (EYVL C 256, 9.10.1989) Euroopan parlamentin päätöslauselma homoseksuaalien yhtäläisistä oikeuksista EY:ssä (EYVL C 61, 28.2.1994) Julistukset Neuvoston julistus, annettu 19 päivänä joulukuuta 1991, naisten ja miesten ihmisarvon suojelua työpaikoilla, sukupuolisen häirinnän torjumiseksi tarkoitetut käytännesäännöt mukaan lukien, koskevan komission suosituksen täytäntöönpanosta (EYVL C 27, 4.2.1992) LIITE III Tärkeimpiä YK:n ja Euroopan neuvoston (EN) ihmisoikeussopimuksia, joita EU:n jäsenvaltiot eivät ole allekirjoittaneet (tiedot saatu asiakirjasta "Leading by Example: A Human Rights Agenda for the European Union for the Year 2000"(1)) >TAULUKON PAIKKA> (1) Euroopan yliopistoinstituutin hanke, jota komissio rahoittaa ja joka toteutetaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 50. vuosipäivän kunniaksi; lokakuu 1998. LIITE IV Asiaan liittyviä ILO:n yleissopimuksia >TAULUKON PAIKKA> ILO:N YLEISSOPIMUKSIA - Yleissopimus (N:o 111), joka koskee työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvaa syrjintää, 1958 - Yleissopimus (N:o 142), joka koskee ammatinvalinnanohjauksen ja ammattikoulutuksen osuutta kehitettäessä inhimillisiä voimavaroja, 1975 - Yleissopimus (N:o 159), joka koskee ammatillista kuntoutusta ja työllistämistä (vajaakuntoiset henkilöt), 1985 LIITE V Perustuslailliset määräykset, jotka koskevat rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumista >TAULUKON PAIKKA> LIITE VI Muu kuin rikoslainsäädäntö rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi >TAULUKON PAIKKA>