Neuvoston päätöslauselma koulutuksesta eurooppalaisessa ohjausjaksossa: varmistetaan tietoon perustuva keskustelu uudistuksista ja investoinneista

(2020/C 64/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

palauttaa mieleen tämän asian poliittisen taustan liitteessä esitetyn mukaisesti,

KOROSTAA SEURAAVAA:

— Eurooppalainen ohjausjakso on hallintoprosessi, jonka ensisijaisena tavoitteena on auttaa jäsenvaltioita koordinoimaan talous-, työllisyys- ja finanssipolitiikkaansa. Sen vuoksi siinä käsitellään Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti myös muiden politiikanalojen, kuten koulutuksen, rakenneuudistuksia, joilla voidaan edistää työllisyyttä, kasvua ja kilpailukykyä ja joilla voi olla myönteisiä heijastusvaikutuksia.

— Pian eurooppalaisen ohjausjakson perustamisen jälkeen opetusministerit korostivat valmiuttaan edistää Eurooppa 2020 -strategian ja eurooppalaisen ohjausjakson täytäntöönpanoa. Viime vuosikymmenen aikana tämä on toteutunut eri muodoissa ja eri tavoin.

— Vuoden 2020 strategiakauden lopussa ja tulevaisuutta silmällä pitäen on tärkeää vahvistaa koulutusalan panosta eurooppalaista ohjausjaksoa koskevissa keskusteluissa, jotta voidaan varmistaa näyttöön perustuva keskustelu koulutusalan uudistuksista ja koulutukseen tehtävistä investoinneista ilman, että prosessista tehdään liian monimutkainen ja hallinnollisesti vaativampi.

— Koulutusalan eurooppalaisessa yhteistyössä käsitellään yhteisiä koulutukseen liittyviä haasteita kunnioittaen samalla toissijaisuusperiaatetta ja jäsenvaltioiden toimivaltaa. Toissijaisuusperiaate on otettava huomioon myös eurooppalaisessa ohjausjaksossa.

OTTAA MYÖS HUOMIOON SEURAAVAA:

— Uudessa kasvustrategiassa, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa, kestävyys on valtavirtaistettu kaikkiin unionin politiikkoihin, myös koulutukseen.

— Vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa 2020 eurooppalaisen ohjausjakson painopiste on jälleen kestävässä kehityksessä, ja siinä kiinnitetään huomiota seuraaviin seikkoihin: — parannetaan koulutusjärjestelmien osallistavuutta ja laatua, jotta voidaan edistää kaikkien ihmisten osallisuutta tulevaisuuden yhteiskunnissa; — paikataan digiosaamisvajetta; — uudistetaan peruskoulutusta, jotta voidaan kääntää oppimistulosten kehityssuunta lukutaidossa, matematiikassa ja luonnontieteissä, joissa heikosti suoriutuvien määrä on ollut kasvussa; — kehitetään kattavia osaamisstrategioita, joissa keskitytään yksilöllisiin täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeisiin; — tuetaan aikuisia työntekijöitä laajempien ja korkeatasoisempien osaamiskokonaisuuksien omaksumisessa; — vähennetään koulunkäynnin keskeyttämistä ja parannetaan ammatillisen koulutuksen laatua ja houkuttelevuutta; — investoidaan osaamisen kehittämiseen ja laadukkaaseen koulutukseen tuottavuuden ja innovoinnin lisäämiseksi, mikä on tärkeää oikeudenmukaisuuden ja osallisuuden edistämisessä ja yhteenkuuluvuuden varmistamisessa unionissa; — parannetaan julkisen talouden laatua erityisesti aloilla, jotka edistävät pitkän aikavälin kasvua, mukaan lukien koulutus.

— Valtiovarain- ja opetusministerit kävivät Brysselissä 8. marraskuuta 2019 ensimmäisen yhteisen periaatekeskustelun aiheesta ”Euroopan vahva taloudellinen perusta: koulutuksen vaikuttavuus, tehokkuus ja laatu”. Keskustelussa ministerit — korostivat inhimillistä pääomaa ratkaisevana tekijänä talouskasvun, kilpailukyvyn, työllistettävyyden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja osallisuuden sekä yhteiskuntien selviytymiskyvyn edistämisessä; — korostivat tarvetta lisätä tehokkaita ja vaikuttavia investointeja koulutukseen, taitoihin ja osaamiseen laadun, määrän, osallistavuuden ja tasapuolisuuden osalta; — huomauttivat koulutukseen tehtävien investointien laajemmista seurauksista, jotka vaikuttavat myönteisesti nykyisiin ja tuleviin menoihin työllisyyden, terveydenhuollon ja sosiaalipalvelujen kaltaisilla aloilla ja johtavat sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen ja vaurauteen.

TOTEAA SEURAAVAA:

1. Koulutusta koskevien ET 2020 -vertailuarvojen (1) osalta voidaan todeta, että korkea-asteen koulutusta ja varhaiskasvatusta koskevat vertailuarvot on jo saavutettu unionin keskitasolla. Lisäksi on lähestulkoon saavutettu vertailuarvot, jotka koskevat vastavalmistuneiden työllistymistä ja koulunkäynnin keskeyttäneiden osuuden vähentämistä. Haasteena on kuitenkin edelleen saavuttaa 15-vuotiaiden alisuoriutumista PISA-testissä sekä aikuiskoulutusta koskevat vertailuarvot (2).

2. Unionin edistyminen ET 2020 -vertailuarvojen saavuttamisessa edistää merkittävästi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäisen periaatteen (3) toteutumista sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteen 4 (4) saavuttamista.

TOTEAA SEURAAVAA:

3. Viime vuosikymmenen aikana eurooppalaisen ohjausjakson politiikan sisällössä on kiinnitetty entistä enemmän huomiota koulutukseen liittyviin haasteisiin ja tavoitteisiin, mikä on otettu huomioon useammissa asiaan liittyvissä maakohtaisissa suosituksissa. (5) Tällaisia maakohtaisia suosituksia saavien jäsenvaltioiden määrä on myös vähitellen kasvanut, ja vuoden 2019 eurooppalaisessa ohjausjaksossa niitä annettiin kaikille 28 jäsenvaltiolle.

4. Vuoden 2019 eurooppalaisen ohjausjakson aikana maaraportteihin sisällytettiin uusi liite, jossa esitetään komission yksiköiden alustavat näkemykset eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisista investointialoista ja koheesiopolitiikan rahoituksesta vuosina 2021–2027. Siinä otetaan huomioon muun muassa tarve priorisoida koulutusinvestoinnit.

5. Tiettyjä koulutuksen suuntauksia, jotka liittyvät Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin, seurataan sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun avulla.

KATSOO, ETTÄ:

6. Koulutus on kestävän kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden näkymien kannalta olennaisen tärkeässä asemassa, ja avaintaitojen (6) kehittäminen sekä liikkuvuuden ja elinikäisen oppimisen edistäminen on inhimillisen pääoman kehittämisen kannalta tärkeää. Työmarkkinoiden tarpeisiin vastaamisen lisäksi laadukas ja osallistava koulutus mahdollistaa itsensä toteuttamisen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja osallistavat yhteiskunnat.

7. On tärkeää omaksua kokonaisvaltainen lähestymistapa ja kehittää ja toteuttaa kattavia elinikäisen oppimisen strategioita ja politiikkoja, joissa otetaan huomioon oppiminen kaikissa yhteyksissä ja puitteissa – olipa se virallista, epävirallista tai arkioppimista – ja kaikilla tasoilla, varhaiskasvatuksesta ja yleissivistävästä koulutuksesta korkea-asteen, ammatilliseen ja aikuiskoulutukseen.

8. Investoiminen koulutukseen on tehokkain tapa investoida ihmisiin ja tulevaisuuteen, ja on kiistatonta, että koulutusinvestoinneista saadaan sosiaalista ja taloudellista hyötyä yksilöille, työnantajille ja koko yhteiskunnalle.

9. Koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020) tarjoavat mahdollisuuksia asiantuntijavaihtoon ja analyyttiseen vertaisvaihtoon jäsenvaltioiden välillä. Ne myös tukevat Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa tietoon perustuvilla poliittisilla keskusteluilla koulutukseen liittyvistä haasteista ja prioriteeteista, mukaan lukien eurooppalaisessa ohjausjaksossa määritellyt haasteet ja prioriteetit.

10. Koulutuksella on ollut tärkeä rooli Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa, ja kaksi ET 2020 -viitearvoa edustavat koulutusta koskevia Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteita (koulunkäynnin keskeyttämisen vähentäminen ja korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden määrän lisääminen). Lisäksi ET 2020 -prosessia hyödynnetään eurooppalaisessa ohjausjaksossa vuosittaiseen koulutuksen seurantakatsaukseen sisältyvien kattavien temaattisten ja maakohtaisten tietojen avulla.

11. ET 2020 -vertailuarvoja voidaan pitää arvokkaina politiikan vetureina, ja yhdessä jäsenvaltioiden välisen parhaiden käytäntöjen vaihdon kanssa ne voivat toimia inspiraationa politiikan muutoksiin johtavien koulutusalan uudistusten kehittämiselle ja toteuttamiselle ja vauhdittaa niitä. ET 2020 -vertaisoppimistoimet, -vertaisarvioinnit ja -vertaisneuvonta, jotka tarjoavat arvokkaita mahdollisuuksia oppimiseen ja politiikan uudelleentarkasteluun, voivat olla hyödyllisiä maakohtaisen tai jäsenvaltioryhmille suunnatun tuen antamisessa vastauksena myös eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä havaittuihin ongelmiin.

12. Myös komission tiedonkeruumatkat voivat lisätä komission tosiasioihin perustuvaa ja analyyttistä ymmärrystä koulutuksen prioriteeteista, erityispiirteistä ja toimintapolitiikan kehityksestä jäsenvaltioissa ja edistää sitä, että se vastaa paremmin todellisuutta.

KOROSTAA SEURAAVAA:

13. ET 2020 -vertailuarvojen saavuttamisessa on unionin tasolla edistytty lupaavasti mutta epätasaisesti: jäsenvaltiot ovat edenneet eri tahtiin ja vaihtelevassa laajuudessa. Edistymisen vakiinnuttaminen ja lisäparannusten tekeminen edellyttävät kansallisista olosuhteista riippuen lisätoimia tai uusia toimia. On olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot jatkavat pyrkimyksiään parantaa edelleen koulutuksen laatua, tasapuolisuutta, osallistavuutta ja tarkoituksenmukaisuutta.

14. Koulutusuudistusten onnistunut toteuttaminen ja tulosten konkretisoituminen vaativat riittävästi aikaa, ja usein eurooppalaisen ohjausjakson vuotuista seurantajaksoa pidemmän ajan. Maakohtaisia suosituksia laadittaessa on tärkeää tunnustaa jäsenvaltioiden vastuu ja sallia joustavuus uudistusten suunnittelussa sekä antaa riittävästi aikaa ja mahdollisuuksia panna ne täytäntöön sekä arvioida niitä.

15. Koulutusalan uudistuksista eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa käytävissä keskusteluissa on tärkeää varmistaa asioiden sijoittaminen oikeaan asiayhteyteen sekä kansallisten haasteiden ja jo toteutettujen uudistustoimenpiteiden ymmärtäminen. Kun tiedonhankintamatkoilla analysoidaan kansallisia koulutusjärjestelmiä ja niihin liittyviä politiikkatoimia, kahdenvälisen tiedotuksen ja seurantaraportoinnin olisi kuitenkin oltava tarkkarajaista eikä näkökulma saisi olla liian laaja, jotta vältetään hallinnollisten lisärasitteiden syntyminen.

16. Koulutukseen on investoitava riittävästi ja tarkoituksenmukaisesti, jotta voidaan säilyttää unionin talouden kilpailuetu, varmistaa sen kansalaisten hyvinvointi ja antaa heille mahdollisuus hyödyntää potentiaaliaan. Koulutuksen tuottaman taloudellisen ja sosiaalisen hyödyn todentamiseksi tietojen on oltava paremmin saatavilla ja niiden on oltava vertailukelpoisempia, ja on panostettava enemmän yhteisten kriteerien ja luotettavien menetelmien kehittämiseen investointien tehokkuuden mittaamiseksi.

17. Unionin varoilla olisi edelleen oltava merkittävä asema koulutusjärjestelmien nykyaikaistamisen tukemisessa ja eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä yksilöityihin kansallisiin ja alueellisiin haasteisiin sekä muihin jäsenvaltioiden yksilöimiin haasteisiin ja tarpeisiin vastaamisessa.

SOPII SEURAAVAA:

18. EU:n neuvoston vaihtuvan puheenjohtajavaltion olisi varmistettava, että koulutusala jatkaa työskentelyä eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyvien kysymysten parissa ja tarjoaa niihin tarvittaessa oikea-aikaisen panoksensa siltä osin kuin ne liittyvät koulutukseen muun muassa — edesauttamalla vuoropuhelua sekä poliittisella että teknisellä tasolla, mukaan lukien mahdolliset yhteiset ministerikokoukset, joissa käydään poliittisia keskusteluja koulutukseen liittyvistä monialaisista kysymyksistä, kuten tutkimuksesta, työllisyydestä tai inhimilliseen pääomaan ja koulutusinfrastruktuuriin tehtävistä investoinneista; — tarkastelemalla mahdollisuutta käyttää koulutusta käsittelevän korkean tason työryhmän kokouksia foorumina epävirallisille keskusteluille eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyvistä kysymyksistä. Koulutuskomitea voisi myös keskustella maakohtaisten suositusten noudattamisessa saavutetusta edistyksestä keskittyen monialaisiin, useita jäsenvaltioita koskeviin kysymyksiin asianomaisten jäsenvaltioiden suostumuksella; — kehottamalla komissiota antamaan säännöllisesti ja oikea-aikaisesti tietoja koulutuskysymyksistä, jotka liittyvät eurooppalaisen ohjausjakson tiettyihin välitavoitteisiin, joita on asetettu esimerkiksi vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa ja maakohtaisissa raporteissa.

19. Eurooppalaisen ohjausjakson nykyisen hallintokehyksen puitteissa olisi lisättävä yhteistyötä koulutuksen ja muiden sellaisten alojen välillä, joihin liittyy samoja poliittisia kysymyksiä, jotta voidaan käydä mielekkäämpiä ja paremmin tietoon perustuvia keskusteluja koulutukseen liittyvistä uudistuksista ja investoinneista. Tätä voidaan tukea edistämällä koulutuskomitean ja työllisyyskomitean sekä – tarvittaessa ja mahdollisesta yhteisestä poliittisesta kysymyksestä riippuen – muiden johtavien eurooppalaista ohjausjaksoa käsittelevien komiteoiden välistä vuoropuhelua. Tältä osin EU:n neuvoston kulloisenkin puheenjohtajavaltion olisi edelleen tarkasteltava mahdollisuuksia — varmistaa aina asian niin vaatiessa koulutuskomitean ja työllisyyskomitean välinen yhteistyö koulutukseen liittyvien maakohtaisten suositusten monenvälisten arviointien yhteydessä ja eurooppalaisen ohjausjakson prosessin kannalta merkityksellisissä yhteistä etua koskevissa asioissa; — antaa koulutuskomitealle mahdollisuus tukea työllisyyskomiteaa maakohtaisten suositusten luonnosten tarkastelussa ottaen huomioon lisäarvo, jonka syvällisempi näkemys jäsenvaltioiden koulutuspolitiikoista voi tuoda; — valmistella tarvittaessa koulutuskomitean kirjallisia kannanottoja työllisyyskomitealle työllisyyden suuntaviivoihin liittyvistä koulutusalan kysymyksistä; — huolehtia prioriteettien ja toimien yhteisestä suunnittelusta ja suunniteltuja prioriteetteja ja toimia sekä komiteoiden saavuttamia tuloksia koskevasta oikea-aikaisesta tietojenvaihdosta, erityisesti koulutuskomitean ja työllisyyskomitean puheenjohtajien välillä, ottaen huomioon eurooppalaisen ohjausjakson etenemisaikataulu; — kannustaa tärkeimpien eurooppalaista ohjausjaksoa käsittelevien komiteoiden puheenjohtajia, erityisesti työllisyyskomitean puheenjohtajaa, osallistumaan koulutuskomitean asiaankuuluviin kokouksiin, esimerkiksi eurooppalaisen ohjausjakson alussa ja lopussa antaakseen tilannekatsauksen ja tiedottaakseen koulutusta koskevista kehityskuluista.

JA ILMAISEE SITOUTUVANSA:

20. Jatkamaan toimia koulutuksen laadun, tasapuolisuuden, osallistavuuden ja työmarkkinarelevanssin parantamiseksi muun muassa kehittämällä tarvittaessa ja kansalliset olosuhteet huomioon ottaen kokonaisvaltaisia taitoja ja elinikäistä oppimista koskevia strategioita.

21. Osallistumaan edelleen koulutusalan kysymysten osalta eurooppalaiseen ohjausjaksoon ja uuden kasvustrategian eli Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanoon koulutusalan näkyvyyden lisäämiseksi ja jotta sen merkitys mahdollistavana rakennepolitiikkana tunnustettaisiin laajemmin.

22. Seuraamaan edelleen edistymistä kohti unionin tasolla yhteisesti sovittuja koulutusalan tavoitteita, joiden tuloksia voidaan tapauksen mukaan hyödyntää eurooppalaista ohjausjaksoa koskevassa prosessissa.

PYYTÄÄ KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA MUKAISESTI JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN ASIANMUKAISESTI HUOMIOON OTTAEN:

23. tiedottamaan koulutuskomitealle eurooppalaisen ohjausjakson aikataulusta ja sen eri välitavoitteista.

24. jatkamaan koulutuksen seurantakatsauksen edistämistä, mukaan lukien sen panos koulutusta koskevan näytön vahvistamiseen eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, varmistaen samalla, että seurantakatsaus perustuu näyttöpohjaisiin havaintoihin ja luotettaviin menetelmiin ja toimien tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

25. varmistamaan vuotuisen koulutuksen seurantakatsauksen valmistelun yhteydessä oikea-aikaisen yhteistyön jäsenvaltioiden kanssa sekä sen, että seurantakatsaus kuvastaa tarkasti toteutettuja uudistuksia ja kansallisten koulutusjärjestelmien erityispiirteitä.

26. tarkastelemaan mahdollisuutta antaa tarvittaessa koulutuksen seurantakatsaukseen liitettävä komission tiedonanto, jotta sen pohjalta voitaisiin laatia tärkeimpiin koulutuksen seurantakatsauksessa yksilöityihin kysymyksiin liitettäviä neuvoston poliittisia viestejä.

27. hakemaan synergioita ja täydentävyyttä koulutusalaan liittyvien erilaisten analyyttisten toimien välillä erityisesti varmistamalla, että indikaattoreita ja vertailuarvoja käsittelevä pysyvä työryhmä osallistuu paremmin eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä käytettäviin indikaattoreihin liittyvään työhön.

28. esittämään tiedonantonsa eurooppalaisesta koulutusalueesta, mukaan lukien eurooppalaisen koulutusyhteistyön vuoden 2020 jälkeiset strategiset puitteet, jotka kattavat kaikki koulutustasot ja -alat elinikäisen oppimisen näkökulmasta. Tähän olisi sisällyttävä vertailuarvoja ja indikaattoreita, jotka kuvastavat jäsenvaltioiden määrittämiä prioriteetteja, ottaen huomioon tietojen saatavuus ja eri jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuus sekä aiempien kuulemisten tulokset.

29. päivittämään digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman ja Euroopan uuden osaamisohjelman, jotta voidaan reagoida nykyisiin osaamishaasteisiin ja vastata teknologisista ja yhteiskunnallisista muutoksista seuraaviin tulevaisuuden haasteisiin.

30. tutkimaan keinoja, joilla investointien erilaisia taloudellisia ja sosiaalisia tuloksia voitaisiin mitata vertailukelpoisemmin kehittämällä julkisten koulutusmenojen mittausmenetelmiä ja indikaattoreita tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

31. tekemään tiivistä yhteistyötä OECD:n ja Unescon kanssa näyttöön perustuvien analyysien laadun parantamiseksi ja yleisen seuranta- ja raportointiprosessin kehittämiseksi mahdollisuuksien ja tarpeiden mukaan.

32. edistämään edelleen avointa vuoropuhelua komission ja jäsenvaltioiden välillä koulutukseen liittyvistä maakohtaisista suosituksista ottaen huomioon kansallisten koulutusjärjestelmien erityispiirteet.

(1) ET 2019 -seurantakatsauksen sisältämien viimeisimpien tietojen mukaan korkea-asteen tai vastaavan koulutuksen suorittaneiden 30–34-vuotiaiden osuus on noussut 40,7 prosenttiin (tavoitteena 40 prosenttia). Varhaiskasvatukseen osallistuvien nelivuotiaiden ja sitä vanhempien alle oppivelvollisuusikäisten lasten osuus on 95,4 prosenttia (95 prosentin tavoite on saavutettu). Koulunkäynnin keskeyttäneiden osuus on tällä hetkellä 10,6 prosenttia (tavoitteena alle 10 prosenttia). Työllistyneiden vastavalmistuneiden osuus on tällä hetkellä 81,6 prosenttia (tavoitteena 82 prosenttia). Koulutukseen osallistuvien aikuisten osuus on vain 11,1 prosenttia, mikä jää selvästi alle 15 prosentin tavoitteen.

(2) Viimeisimmän PISA 2018 -tutkimuksen mukaan heikosti suoriutuvien osuus on edelleen suuri lukutaidossa (21,7 %), matematiikassa (22,4 %) ja luonnontieteissä (21,6 %), mikä tarkoittaa, että joka viidennen 15-vuotiaan tulokset ovat EU:ssa edelleen kaukana vastaavasta EU:n tavoitteesta.

(3) ”Jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä.” (Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (2017) ensimmäinen periaate).

(4) ”Taataan kaikille avoin, tasa-arvoinen ja laadukas koulutus sekä elinikäiset oppimismahdollisuudet.” (YK: n kestävän kehityksen tavoite 4).

(5) Työllisyyskomitean ja sosiaalisen suojelun komitean yhteinen arviointiraportti Eurooppa 2020 -strategiasta (2019) mukaan työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alan maakohtaisten suositusten määrä on kasvanut jatkuvasti verrattuna maakohtaisten suositusten kokonaismäärään. Vuonna 2018 yli puolet maakohtaisista suosituksista sisälsi työllisyys- tai sosiaalikysymyksiä. Koko kaudella 2011–2018 työllisyyttä ja sosiaalisia näkökohtia koskevat maakohtaiset suositukset liittyivät pääasiassa osaamiseen ja koulutukseen (20 %).

(6) Sellaisina kuin ne on määritelty elinikäisen oppimisen avaintaidoista 22. toukokuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa.