EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2463,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2022,

välineen perustamisesta tuen antamiseksi Ukrainalle vuonna 2023 (makrotaloudellinen rahoitusapu plus)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 212 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Unionin ja Ukrainan assosiaatiosopimus (2), johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue, tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2017.

(2) Vuonna 2014 Ukraina alkoi toteuttaa kunnianhimoista uudistusohjelmaa, jonka tarkoituksena on vakauttaa maan taloutta ja parantaa sen kansalaisten toimeentuloa. Sen tärkeimpiä painopisteitä ovat korruptiontorjunta sekä perustuslain, vaalijärjestelmän ja oikeuslaitoksen uudistaminen. Kyseisten uudistusten toteuttamista tuettiin perättäisillä makrotaloudellisilla rahoitusapuohjelmilla, joiden puitteissa Ukraina on saanut unionilta apua yhteensä 6,6 miljardia euroa lainoina.

(3) Uhkan kasvaessa Ukrainalle myönnettiin juuri ennen Venäjän hyökkäystä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/313 (3) nojalla makrotaloudellisena hätäapuna 1,2 miljardia euroa rahoitusta lainoina, jotka maksettiin sille kahdessa 600 miljoonan euron erässä maalis- ja toukokuussa 2022.

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/1201 (4) mukaisella, enintään 1 miljardin euron suuruisella unionin poikkeuksellisella makrotaloudellisella rahoitusavulla tuettiin Ukrainan talousarviota nopeasti ja kiireellisesti, ja tuki maksettiin Ukrainalle kokonaisuudessaan kahdessa erässä 1 ja 2 päivänä elokuuta 2022. Kyseinen apu muodosti ensimmäisen vaiheen Ukrainalle suunnitellusta enimmillään 9 miljardin euron poikkeuksellisesta makrotaloudellisesta rahoitusavusta, josta komissio ilmoitti 18 päivänä toukokuuta 2022 antamassaan tiedonannossa ”Ukrainan hätäapu ja jälleenrakennus” ja jonka 23 ja 24 päivänä kesäkuuta 2022 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi.

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/1628 (5) oli uusi vaihe unionin suunnitellun poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanossa. Sillä luotiin perusta vielä enintään 5 miljardin euron lisämäärän myöntämiseksi Ukrainalle erittäin edullisin ehdoin myönnettävinä lainoina, joista 2 miljardia euroa maksettiin 18 päivänä lokakuuta ja loput 3 miljardia euroa olisi määrä maksaa vuoden 2022 loppuun mennessä.

(6) Venäjän 24 päivänä helmikuuta 2022 aloittama provosoimaton ja perusteeton hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on johtanut Ukrainassa rahoitusmarkkinoilta saatavan rahoituksen tyrehtymiseen ja julkisten tulojen jyrkkään laskuun, kun taas julkiset menot, joilla puututaan humanitaariseen tilanteeseen ja ylläpidetään valtion palvelujen jatkuvuutta, ovat lisääntyneet huomattavasti. Kyseisessä erittäin epävarmassa ja epävakaassa tilanteessa Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kesällä 2022 esittämät parhaat arviot Ukrainan rahoitustarpeista viittasivat poikkeukselliseen noin 39 miljardin Yhdysvaltain dollarin rahoitusvajeeseen vuonna 2022; tästä noin puolet voitaisiin kattaa kansainvälisen tuen avulla. Tuolloisissa poikkeusoloissa katsottiin, että päätöksen (EU) 2022/1628 mukaisen unionin makrotaloudellisen rahoitusavun ripeä myöntäminen Ukrainalle on tarkoituksenmukainen lyhyen aikavälin vastaus Ukrainan makrotaloudelliseen vakauteen kohdistuviin huomattaviin riskeihin. Kyseisen päätöksen mukaisella uudella, enintään 5 miljardin euron suuruisella poikkeuksellisella makrotaloudellisella rahoitusavulla oli määrä tukea Ukrainan makrotaloudellista vakautta, vahvistaa maan välitöntä selviytymiskykyä ja säilyttää sen elpymiskyky ja edistää näin Ukrainan julkisen velan kestävyyttä ja viime kädessä maan kykyä täyttää taloudelliset velvoitteensa.

(7) Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan käynnistymisestä lähtien unioni, sen jäsenvaltiot ja eurooppalaiset rahoituslaitokset ovat saaneet liikkeelle 19,7 miljardia euroa Ukrainan taloudellisen, sosiaalisen ja rahoituksellisen selviytymiskyvyn tukemiseen. Kyseiseen määrään sisältyy unionin talousarviosta myönnettävä 12,4 miljardin euron määräinen tuki, mukaan lukien poikkeuksellinen makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin tuki, joka on taattu kokonaan tai osittain unionin talousarviosta, sekä jäsenvaltioiden myöntämä 7,3 miljardin euron määräinen lisärahoitus.

(8) Lisäksi neuvosto päätti Ukrainan asevoimien tukemisesta Euroopan rauhanrahastosta 3,1 miljardin euron määrällä neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/509 (6) mukaisesti sekä Ukrainaa tukevasta sotilaallisesta avustusoperaatiosta, johon osoitetaan 0,1 miljardia euroa yhteisiin kustannuksiin neuvoston päätöksen (YUTP) 2022/1968 (7) mukaisesti. Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat myös toimittaneet poikkeuksellista hätäapua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/836 (8) mukaisesti luontoissuorituksina unionin pelastuspalvelumekanismin kautta, mikä on suurin hätäoperaatio kyseisen mekanismin perustamisen jälkeen ja millä kanavoidaan miljoonia hätäaputarvikkeita Ukrainaan ja alueelle.

(9) Kesäkuun 23 päivänä 2022 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti myöntää Ukrainalle ehdokasmaan aseman. Käynnissä oleva vahva tuki Ukrainalle on unionin keskeinen prioriteetti. Koska Venäjän hyökkäyssodan Ukrainan taloudelle, kansalaisille ja yrityksille aiheuttamat vahingot ovat valtavat, käynnissä oleva vahva tuki Ukrainalle edellyttää organisoitua kollektiivista lähestymistapaa, joka vahvistetaan tällä asetuksella unionin tuen antamiseksi Ukrainalle (makrotaloudellinen rahoitusapu plus) perustetussa välineessä, jäljempänä ’väline’.

(10) Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on strateginen geopoliittinen uhka koko unionille ja edellyttää, että jäsenvaltiot pysyvät vahvoina ja yhtenäisinä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että unionin tuki otetaan käyttöön nopeasti ja että sitä voidaan mukauttaa joustavasti ja asteittain välittömän hätäavun antamiseksi ja lyhyen aikavälin kunnostamisen tukemiseksi matkalla kohti tulevaa jälleenrakentamista.

(11) Välineen yleistavoitteena on osaltaan kuroa umpeen Ukrainan rahoitusvaje vuonna 2023 erityisesti tarjoamalla Ukrainan valtion talousarvioon erittäin edullisin ehdoin ennakoitavaa, jatkuvaa, hallittua ja oikea-aikaista lyhyen aikavälin taloudellista tukea, mukaan lukien tarvittaessa ennalleen palauttamisen rahoittaminen ja tuen tarjoaminen sodanjälkeiseen jälleenrakentamisen käynnistämiseen, jotta Ukrainaa voidaan tukea sen tiellä kohti yhdentymistä Eurooppaan.

(12) Välineen yleistavoitteen saavuttamiseksi apua olisi myönnettävä makrotaloudellisen vakauden tukemiseen Ukrainassa ja Ukrainan ulkoisten rahoitusrajoitteiden helpottamiseen. Komission olisi toteutettava välineestä annettava tuki unionin ulkoisen toiminnan eri alojen ja muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen tavoitteiden yhteydessä toteutettavien toimenpiteiden keskeisten periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti.

(13) Välineen keskeisten tukialojen olisi katettava myös tuki kriittisten toimintojen ja infrastruktuurin ennalleen palauttamiseen, korjaamiseen ja ylläpitämiseen sekä hätäapu sitä tarvitseville ihmisille ja pahiten kärsineille alueille aineellisen ja sosiaalisen tuen, tilapäisten asuntojen sekä asuin- ja infrastruktuurirakentamisen osalta.

(14) Välineen avulla olisi myös vahvistettava Ukrainan viranomaisten kykyä valmistautua tulevaan sodanjälkeiseen jälleenrakentamiseen ja tarvittaessa liittymistä valmistelevan prosessin varhaiseen valmisteluvaiheeseen, mukaan lukien Ukrainan instituutioiden vahvistaminen, julkishallinnon uudistaminen ja sen vaikuttavuuden lisääminen sekä läpinäkyvyys, rakenneuudistukset ja hyvä hallinto kaikilla tasoilla.

(15) Välineellä tuetaan unionin Ukrainaan soveltamaa ulkopolitiikkaa. Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi työskenneltävä tiiviisti yhdessä koko tukioperaation keston ajan unionin ulkopolitiikan yhteensovittamiseksi ja sen johdonmukaisuuden varmistamiseksi. Ukrainalle välineestä annettava tuki edistää edelleen merkittävästi IMF:n, Maailmanpankin ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten arvioimien Ukrainan rahoitustarpeiden täyttämistä ottaen huomioon Ukrainan kyvyn rahoittaa itseään omilla varoillaan. Tuen määrää vahvistettaessa otetaan huomioon myös kahden- ja monenvälisiltä avunantajilta odotetut rahoitusosuudet sekä unionin muiden ulkoisten rahoitusvälineiden aiempi käyttäminen Ukrainassa ja unionin kaikkien toimenpiteiden tuottama lisäarvo.

(16) Ukrainan tilanne edellyttää vaiheittaista lähestymistapaa, jossa makrotaloudelliseen vakauteen sekä välittömään hätä- ja kunnostusapuun keskittyvään välineeseen olisi liitettävä jatkuvaa tukea Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/947 (9) perustetusta naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä – Globaali Eurooppa sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (10) mukaisesta humanitaarisesta avusta.

(17) Tässä asetuksessa olisi vahvistettava välineen käytettävissä olevat varat 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi ja mahdolliset maksut 31 päivään maaliskuuta 2024 saakka. Enintään 18 miljardia euroa olisi asetettava saataville lainoina. Lisäksi tässä asetuksessa olisi säädettävä korkotuesta 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2027 väliseksi ajaksi. Jotta varmistetaan, että korkokustannukset katetaan lainojen koko elinkaaren ajan, jäsenvaltioiden rahoitusosuudet olisi uusittava vuoden 2027 jälkeen ja niitä olisi jatkettava ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina, ellei niitä kateta tulevissa monivuotisissa rahoituskehyksissä muilla keinoin. Sen vuoksi jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia voitaisiin mahdollisesti jatkaa vuoden 2027 jälkeen.

(18) Tässä asetuksessa olisi säädettävä jäsenvaltioiden mahdollisuudesta asettaa käyttöön lisävaroja ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina, jotka pannaan täytäntöön välinettä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti. Tällainen mahdollisuus myöntää lisärahoitusta ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina olisi annettava myös kiinnostuneille kolmansille maille ja osapuolille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (11), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 21 artiklan 2 kohdan d ja e alakohdan mukaisesti. Synergioiden ja täydentävyyden edistämiseksi on aiheellista sallia, että tällaiset jäsenvaltioiden, kiinnostuneiden kolmansien maiden ja osapuolten lisärahoitusosuudet voitaisiin asettaa saataville myös asetuksilla (EU) 2021/947 ja (EY) N:o 1257/96 perustettuihin ohjelmiin välineen tavoitteita edistävien toimenpiteiden rahoittamiseksi.

(19) Jäsenvaltioiden vapaaehtoisten rahoitusosuuksien olisi oltava peruuttamattomia, ehdottomia ja vaadittaessa maksettavia. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä tätä varten komission kanssa varainhoitoasetuksen 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rahoitusosuussopimus. Tällaisen rahoitusosuussopimuksen olisi katettava rahoitusosuus korkotuesta ja jäsenvaltion niin halutessa myös lisämääriä.

(20) Välineestä annettavan tuen ennakkoedellytyksenä olisi oltava, että Ukraina edelleen noudattaa toimivia demokratian mekanismeja ja kunnioittaa sen instituutioita, kuten parlamentaarista monipuoluejärjestelmää, sekä oikeusvaltioperiaatetta ja takaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen.

(21) Välineestä annettava tuki olisi kytkettävä politiikkaa koskeviin ehtoihin, jotka vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa. Kyseisiin ehtoihin tulisi kuulua myös sitoumuksia, joilla vahvistetaan maan taloudellista suorituskykyä ja häiriönsietokykyä sekä liiketoimintaympäristöä, helpotetaan kriittistä jälleenrakennusta ja vastataan energia-alan haasteisiin.

(22) Politiikkaa koskevia ehtoja olisi täydennettävä tiukoilla raportointivaatimuksilla, joilla varmistettaisiin, että varat käytetään tehokkaasti, läpinäkyvästi ja vastuullisesti.

(23) Ukrainan tilanne huomioon ottaen on aiheellista säätää yhteisymmärryspöytäkirjan väliarvioinnista.

(24) Välineestä annettavan tuen maksamisen edellytyksenä olisi oltava ennakkoehtojen noudattaminen, tyydyttävä täytäntöönpano ja edistyminen politiikkaa koskevien ehtojen täytäntöönpanossa.

(25) On aiheellista säätää mahdollisuudesta arvioida uudelleen Ukrainan rahoitustarpeita ja vähentää tukea, keskeyttää sen maksaminen tai peruuttaa se, jos kyseiset tarpeet vähenevät olennaisesti alkuperäisiin ennusteisiin verrattuna välineestä annettavan tuen maksukaudella. On myös aiheellista säätää mahdollisuudesta keskeyttää tai peruuttaa maksut, jos välineestä annettavan tuen maksamisen edellytykset eivät täyty.

(26) Tilanteessa, jossa Ukrainalla on kiireellisiä rahoitustarpeita, on aiheellista järjestää rahoitustuki varainhoitoasetuksen 220 a artiklassa säädetyn ja siinä yhtenä rahoitusmenetelmänä käyttöön otetun hajautetun rahoitusstrategian mukaisesti, jonka odotetaan lisäävän unionin joukkolainojen likviditeettiä ja unionin toteuttamien liikkeeseenlaskujen houkuttelevuutta ja kustannustehokkuutta.

(27) Kun otetaan huomioon Venäjän hyökkäyssodan aiheuttama Ukrainan vaikea tilanne ja Ukrainan tukeminen sen pitkän aikavälin vakausuralla, on aiheellista myöntää Ukrainalle lainoja erittäin edullisin ehdoin, joiden enimmäiskesto on 35 vuotta ja joiden pääoman takaisinmaksu alkaa aikaisintaan vuonna 2033. On myös aiheellista poiketa varainhoitoasetuksen 220 artiklan 5 kohdan e alakohdasta ja antaa unionille mahdollisuus kattaa korkokustannukset ja luopua Ukrainalle muuten koituvista hallinnollisista kustannuksista. Korkotuki olisi myönnettävä varainhoitoasetuksen 220 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna välineenä, jolla katsotaan voitavan varmistaa välineestä annettavan tuen vaikuttavuus. Se olisi rahoitettava jäsenvaltioiden vapaaehtoisilla lisärahoitusosuuksilla, ja sen olisi tultava saataville asteittain sitä mukaa kun jäsenvaltioiden kanssa tehdyt sopimukset tulevat voimaan.

(28) Ukrainan tulisi voida kunakin vuonna pyytää korkotukea ja hallinnollisista kustannuksista luopumista.

(29) Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2021/947 31 artiklan 3 kohdan toisessa virkkeessä säädetään, tämän asetuksen mukaisista lainoista johtuvaa rahoitusvastuuta ei pitäisi tukea ulkosuhdetoimien takuujärjestelyllä. Välineestä annettavan tuen olisi oltava varainhoitoasetuksen 220 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusapua. Kun otetaan huomioon taloudelliset riskit ja se, että rahoitusapu on tarkoitus kattaa talousarvion liikkumavarasta, välineen mukaista lainojen muodossa annettavaa rahoitusapua varten ei ole tarkoitus muodostaa varauksia, ja poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 211 artiklan 1 kohdassa säädetään, rahoitusastetta ei pitäisi vahvistaa prosenttiosuutena tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä.

(30) Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (12) puitteissa ei tällä hetkellä ole mahdollista kattaa välineen nojalla myönnetyistä lainoista johtuvia rahoitusvastuita. On asianmukaista etsiä vaihtoehtoista ratkaisua lisävarojen lähteeksi ennen kyseiseen asetukseen mahdollisesti tehtävää muutosta, joka mahdollistaisi talousarviovarojen käyttöönoton takauksena yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (13) 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa.

(31) Jäsenvaltioiden takausten muodossa antamat vapaaehtoiset osuudet on määritetty asianmukaiseksi välineeksi tarjota suojaa, joka mahdollistaa tämän asetuksen mukaiset lainanotto- ja lainanantotoimet. Jäsenvaltioiden takausten olisi oltava asianmukainen suojatoimi, jolla varmistetaan unionin kyky maksaa välineen nojalla myönnettyjen lainojen tueksi otetut lainat takaisin.

(32) Jäsenvaltioiden antamien takausten olisi katettava välineestä lainojen muodossa annettava tuki enintään 18 000 000 000 euroon asti. On tärkeää, että jäsenvaltiot saattavat takausten antamiseen sovellettavat kansalliset menettelyt päätökseen mahdollisimman nopeasti. Kun otetaan huomioon tilanteen kiireellisyys, kyseisten menettelyjen päätökseen saattamiseen tarvittava aika ei saisi viivästyttää Ukrainalle lainojen muodossa annettavan tarvittavan rahoitustuen maksamista tämän asetuksen nojalla. Samaan aikaan välineestä lainojen muodossa annettava rahoitustuki olisi asetettava saataville vaiheittain sitä mukaa kun jäsenvaltioiden antamat takaukset tulevat voimaan. Moitteettoman varainhoidon ja varovaisuuden periaatteen mukaisesti komission olisi järjestettävä lainat ottaen asianmukaisesti huomioon luottokelpoisuutensa. Enintään 18 000 000 000 euron tuen olisi kuitenkin oltava kokonaisuudessaan käytettävissä siitä päivästä alkaen, jona aletaan soveltaa asetukseen (EU, Euratom) 2020/2093 tai sen seuraajaan tehtyä muutosta, jossa säädetään unionin talousarvion puitteissa välineestä myönnettävien lainojen takaamisesta yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa.

(33) Jäsenvaltioiden takausten olisi oltava peruuttamattomia, ehdottomia ja vaadittaessa maksettavia (on demand). Kyseisillä takauksilla olisi varmistettava unionin kyky maksaa takaisin pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta lainatut varat. Takauksiin ei enää olisi voitava kohdistaa maksuvaatimuksia siitä päivästä alkaen, jona aletaan soveltaa asetukseen (EU, Euratom) 2020/2093 tai sen seuraajaan tehtyä muutosta, jossa säädetään unionin talousarvion puitteissa välineestä myönnettävien lainojen takaamisesta yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa. Takaukset olisi vaadittava maksettavaksi takaisin siinä tapauksessa, että unioni ei saa Ukrainalta ajoissa maksua välineestä myönnetyistä lainoista, mukaan lukien erityisesti tapaukset, joissa maksuaikataulua on mistä tahansa syystä muutettu, sekä odotettavissa olevat ja odottamattomat takaisinmaksujen laiminlyönnit.

(34) Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 211 artiklan 4 kohdan c alakohdassa säädetään, välineestä myönnettyjä lainoja koskevien lainasopimusten nojalla takaisin perityt määrät olisi maksettava takaisin jäsenvaltioille, jotka ovat täyttäneet takaukseen perustuvat maksuvaatimukset.

(35) Ennen jäsenvaltioiden antamiin takauksiin kohdistuvien maksuvaatimusten esittämistä komission olisi yksinomaista harkintavaltaansa käyttäen ja omalla vastuullaan unionin toimielimenä, jonka tehtäväksi on annettu unionin yleisen talousarvion toteuttaminen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317 artiklan mukaisesti, tarkasteltava kaikkia varainhoitoasetuksen 220 a artiklassa säädetyn hajautetun rahoitusstrategian puitteissa käytettävissä olevia toimenpiteitä tässä asetuksessa vahvistettuja rajoituksia noudattaen. Takauksia koskevassa maksuvaatimuksessa komission olisi tarpeen mukaan ilmoitettava jäsenvaltioille kyseisestä tarkastelusta.

(36) Sen suhteellisen osuuden, jolla kukin jäsenvaltio osallistuu takauksen kokonaismäärään (jakoperuste) olisi vastattava jäsenvaltioiden suhteellista osuutta unionin bruttokansantulosta. Takaukseen perustuvat maksuvaatimukset olisi esitettävä määräsuhteessa jakoperustetta käyttäen. Jakoperustetta olisi mukautettava suhteutetusti ja väliaikaisesti, kunnes kaikki komission ja jäsenvaltioiden väliset takaussopimukset tulevat voimaan.

(37) On aiheellista, että komissio ja Ukraina tekevät lainatukea koskevan lainasopimuksen yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Sen varmistamiseksi, että välineestä annettavaan tukeen liittyvät unionin taloudelliset edut suojataan tehokkaasti, Ukrainan olisi toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, jotka liittyvät petosten, korruption ja muiden kyseiseen tukeen mahdollisesti liittyvien sääntöjenvastaisuuksien estämiseen ja torjumiseen. Lisäksi lainasopimuksessa ja rahoitussopimuksessa olisi määrättävä, että komissio huolehtii tarkastuksista, tilintarkastustuomioistuin suorittaa tilintarkastuksia ja Euroopan syyttäjänvirasto käyttää toimivaltaansa varainhoitoasetuksen 129 ja 220 artiklan mukaisesti.

(38) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on Ukrainan rahoitusvajeen korjaaminen vuonna 2023, erityisesti tarjoamalla Ukrainan valtionbudjetille erittäin edullisia lyhyen aikavälin helpotuksia ennakoitavalla, jatkuvalla, hallitulla ja oikea-aikaisella tavalla, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

(39) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (14) mukaisesti.

(40) Venäjän provosoimaton ja perusteeton hyökkäyssota on aiheuttanut poikkeukselliset olosuhteet, jotka tekevät asiasta kiireellisen, ja sen vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta.

(41) Ukrainan tilanne huomioon ottaen tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

UNIONIN TUKI UKRAINALLE

1 JAKSO

Yleiset säännökset

1 artikla Kohde 1. Tällä asetuksella perustetaan väline, jolla unioni antaa tukea Ukrainalle (makrotaloudellinen rahoitusapu plus), jäljempänä ’väline’, lainojen, ei-takaisinmaksettavan tuen ja korkotuen muodossa. 2. Siinä vahvistetaan välineen tavoitteet, sen rahoitus, välineestä annettavat unionin rahoituksen muodot ja tällaista rahoitusta koskevat säännöt.

2 artikla Välineen tavoitteet 1. Välineen yleistavoitteena on tarjota Ukrainalle ennakoitavaa, jatkuvaa, hallittua ja oikea-aikaista lyhyen aikavälin taloudellista tukea, rahoittaa ennalleen palauttamista ja tarjota tilanteen mukaan tukea sodanjälkeisen jälleenrakentamisen käynnistämiseen, jotta Ukrainaa voidaan tukea sen tiellä kohti yhdentymistä Eurooppaan. 2. Yleistavoitteen saavuttamiseksi tärkeimmät erityistavoitteet ovat erityisesti seuraavien tukeminen: a) makrovakaus ja Ukrainan ulkoisten ja sisäisten rahoitusrajoitteiden helpottaminen; b) tapauksen mukaan liittymistä valmistelevan prosessin varhaiseen valmisteluvaiheeseen tähtäävä uudistusohjelma, mukaan lukien Ukrainan instituutioiden vahvistaminen, julkishallinnon uudistaminen ja sen vaikuttavuuden lisääminen sekä läpinäkyvyys, rakenneuudistukset ja hyvä hallinto kaikilla tasoilla; c) kriittisten toimintojen ja infrastruktuurin palauttaminen ennalleen ja hätäapu sitä tarvitseville ihmisille.

3 artikla Tuettavat osa-alueet Tavoitteiden saavuttamiseksi välineestä tuetaan muun muassa seuraavia: a) Ukrainan rahoitustarpeiden kattaminen maan makrovakauden säilyttämiseksi; b) ennalleen palauttaminen, joka kohdistuu esimerkiksi kriittiseen infrastruktuuriin, kuten energiainfrastruktuuriin, vesihuoltojärjestelmiin, liikenneverkkoihin, Ukrainan teihin tai siltoihin, tai strategisiin talouden aloihin ja sosiaaliseen infrastruktuuriin, kuten terveydenhuoltolaitoksiin, kouluihin ja kotiseudultaan siirtymään joutuneille henkilöille tarkoitettuun majoitukseen, tilapäinen majoitus ja sosiaalinen asuntotarjonta mukaan lukien; c) alakohtaiset ja institutionaaliset uudistukset, mukaan lukien korruption torjunta ja oikeuslaitoksen uudistukset, oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, hyvä hallintotapa sekä kansallisten ja paikallisten instituutioiden nykyaikaistaminen; d) Ukrainan jälleenrakentamisen valmistelu; e) tuki Ukrainan sääntelykehyksen mukauttamiseksi unionin sääntelykehykseen ja Ukrainan yhdentyminen sisämarkkinoihin sekä talouden kehityksen vahvistaminen ja kilpailukyvyn parantaminen; f) Ukrainan hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen asianmukaisin keinoin, mukaan lukien teknisen avun käyttö.

4 artikla Välineestä saatavilla oleva tuki 1. Välineestä on 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2023 väliseksi ajaksi saatavilla tukea enintään 18 000 000 000 euroa lainoina, joita voidaan nostaa 31 päivään maaliskuuta 2024 saakka, jollei 5 artiklasta muuta johdu. Tuki tulee saataville vaiheittain sitä mukaa kun jäsenvaltioiden takaukset tulevat voimaan 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, eikä se koskaan ylitä kyseisten takaussopimusten kattamia määriä. Tämän kohdan toisen alakohdan soveltaminen kuitenkin päättyy ja tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu tuki tulee kokonaisuudessaan saataville siitä päivästä alkaen, jona aletaan soveltaa asetukseen (EU, Euratom) 2020/2093 tai sen seuraajaan tehtyä muutosta, jossa säädetään tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta, unionin talousarviosta myönnettävien lainojen takaamisesta yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa. 2. Jollei 7 artiklan 1 kohdasta muuta johdu, välineestä on 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2027 välisenä aikana saatavilla lisätukea 17 artiklassa tarkoitettujen menojen kattamiseen. Tämän lisätuen saatavuus voi jatkua 31 päivän joulukuuta 2027 jälkeen, jollei 7 artiklan 1 kohdasta muuta johdu. 3. Jos siitä määrätään tämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti tehtävässä tai asetusten (EU) 2021/947 ja (EY) N:o 1257/96 mukaisesti tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa, tämän asetuksen 7 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitetut saatavilla olevat lisämäärät voidaan panna täytäntöön ei-takaisinmaksettavana tukena, jolla rahoitetaan tämän asetuksen 2 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia toimenpiteitä kyseisten asetusten sääntöjä noudattaen. 4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetuilla määrillä voidaan kattaa tukimenoja, joita aiheutuu välineen täytäntöönpanosta ja sen tavoitteiden saavuttamisesta, mukaan lukien hallinnollinen tuki, joka liittyy tällaisen täytäntöönpanon edellyttämiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin, sekä menoja, joita aiheutuu päätoimipaikassa ja unionin edustustoissa välineen edellyttämästä hallinnollisesta ja koordinointituesta sekä välineestä rahoitettujen toimien hallinnoinnista, mukaan lukien tiedotus- ja viestintätoimet sekä organisaatiotason tietotekniikkajärjestelmät.

5 artikla Rahoitusosuudet jäsenvaltioiden takauksien muodossa 1. Jäsenvaltiot voivat osallistua rahoitukseen antamalla takauksia yhteensä enintään 18 000 000 000 euroa 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun välineestä lainojen muodossa myönnettävän tuen osalta. 2. Jos jäsenvaltiot osallistuvat rahoitukseen, se toteutetaan antamalla komission kanssa tehtävän takaussopimuksen mukaisia peruuttamattomia, ehdottomia ja vaadittaessa maksettavia takauksia 6 artiklan mukaisesti. 3. Asianomaisen jäsenvaltion suhteellinen osuus tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä (jakoperuste) vastaa kyseisen jäsenvaltion suhteellista osuutta unionin yhteenlasketusta bruttokansantulosta, sellaisena kuin se esitetään varainhoitovuodeksi 2023 vahvistetun unionin yleisen talousarvion, sellaisena kuin se hyväksyttiin 23 päivänä marraskuuta 2022 lopullisesti, otsakkeen Yleinen tulotaulukko osassa A (Unionin vuotuisen talousarvion rahoittaminen, Johdanto) olevan taulukon 4 sarakkeessa 1. 4. Takaukset tulevat voimaan kunkin jäsenvaltion osalta komission ja asianomaisen jäsenvaltion välisen 6 artiklassa tarkoitetun takaussopimuksen voimaantulopäivänä. 5. Takauksiin perustuvista maksuvaatimuksista johtuvat määrät ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisia ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, joilla katetaan tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua välineestä lainojen muodossa annettavaa tukea koskevia rahoitusvastuita. 6. Ennen jäsenvaltioiden antamiin takauksiin kohdistuvien maksuvaatimusten esittämistä komissio tarkastelee yksinomaista harkintavaltaansa käyttäen ja omalla vastuullaan kaikkia varainhoitoasetuksen 220 a artiklassa säädetyn hajautetun rahoitusstrategian puitteissa käytettävissä olevia toimenpiteitä tässä asetuksessa vahvistettuja rajoituksia noudattaen. Tällainen tarkastelu ei vaikuta tämän artiklan 2 kohdan nojalla annettujen takausten peruuttamattomaan, ehdottomaan ja vaadittaessa maksettavaan luonteeseen. Takauksia koskevassa maksuvaatimuksessa komissio ilmoittaa tarpeen mukaan jäsenvaltioille kyseisestä tarkastelusta. 7. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 211 artiklan 4 kohdan c alakohdassa säädetään, Ukrainalta takaisin perityt tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun välineestä lainojen muodossa annettavaan tukeen liittyvät määrät palautetaan kyseisille jäsenvaltioille tämän asetuksen 6 artiklan a alakohdan nojalla jäsenvaltioiden täyttämien takausten perusteella esitettyjen maksuvaatimusten määrään saakka.

6 artikla Takaussopimukset Komissio tekee kunkin 5 artiklassa tarkoitetun takauksen antavan jäsenvaltion kanssa takaussopimuksen. Kyseisessä sopimuksessa vahvistetaan kaikille jäsenvaltioille samat takausta koskevat säännöt, joihin kuuluu erityisesti määräyksiä, a) joissa jäsenvaltiot velvoitetaan täyttämään 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua välineestä lainojen muodossa annettavaa tukea koskevat komission maksuvaatimukset; b) joilla varmistetaan, että takaukseen perustuvat maksuvaatimukset esitetään määräsuhteessa ja 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun jakoperusteen mukaisesti; jakoperustetta mukautetaan suhteutetusti ja väliaikaisesti siihen saakka, kunnes kaikki komission ja jäsenvaltioiden väliset takaussopimukset tulevat voimaan 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti; c) joissa todetaan, että takauksiin perustuvilla maksuvaatimuksilla varmistetaan unionin kyky maksaa takaisin varat, jotka se on lainannut 16 artiklan 1 kohdan nojalla pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta, siinä tapauksessa, että Ukraina on laiminlyönyt takaisinmaksun, mukaan lukien tapaukset, joissa maksuaikataulua on mistä tahansa syystä muutettu, sekä odotettavissa olevat ja odottamattomat takaisinmaksujen laiminlyönnit; d) joilla varmistetaan, jos jäsenvaltio ei ole täyttänyt ajoissa takausten perusteella esitettyä maksuvaatimusta kokonaan tai osittain, komissiolla on oikeus esittää muiden jäsenvaltioiden antamiin takauksiin perustuvia maksuvaatimuksia kattaakseen kyseisen jäsenvaltion vastaavan osuuden. Tällaiset täydentävät vaatimukset tehdään suhteessa kunkin muun jäsenvaltion suhteelliseen osuuteen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta unionin bruttokansantulosta sellaisena kuin se on mukautettuna, kun ei oteta huomioon asianomaisen jäsenvaltion suhteellista osuutta. Jäsenvaltio, joka ei ole täyttänyt takaukseen perustuvaa maksuvaatimusta, on edelleen velvollinen täyttämään sen ja vastaa myös tästä mahdollisesti aiheutuvista kustannuksista. Mahdolliset ylimääräiset rahoitusosuudet palautetaan muille jäsenvaltioille määristä, jotka komissio on perinyt jäsenvaltiolta, joka ei ole täyttänyt maksuvaatimusta. Jäsenvaltiolle esitetty takaukseen perustuva maksuvaatimus on kaikissa olosuhteissa rajattu kyseisen jäsenvaltion takaussopimuksen mukaisesti antaman takauksen kokonaismäärää vastaavaksi; e) jotka koskevat maksuehtoja; f) joilla varmistetaan, että takaukseen ei enää olisi voitava kohdistaa maksuvaatimuksia siitä päivästä alkaen, jona aletaan soveltaa asetukseen (EU, Euratom) 2020/2093 tai sen seuraajaan tehtyä muutosta, jossa säädetään tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta, unionin talousarviosta myönnettävien lainojen takaamisesta yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien ja päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa.

7 artikla Jäsenvaltioiden ja kolmansien osapuolten rahoitusosuudet 1. Jäsenvaltiot voivat osallistua välineen rahoittamiseen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla määrillä. Kyseisten määrien rahoittamiseen osallistuvan asianomaisen jäsenvaltion rahoitusosuuden olisi vastattava kyseisen jäsenvaltion suhteellista osuutta unionin yhteenlasketusta bruttokansantulosta. Vuoden n rahoitusosuuksia varten bruttokansantulo-perusteinen suhteellinen osuus lasketaan osuutena unionin yhteenlasketusta bruttokansantulosta, sellaisena kuin se johtuu asiaankuuluvasta sarakkeesta unionin viimeisen vuotta n–1 koskevan hyväksytyn vuotuisen talousarvion tai lisätalousarvion tulopuolella. Tähän kohtaan perustuva välineestä annettava tuki tulee saataville komission ja asianomaisen jäsenvaltion välillä tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen määrien osalta kyseisen sopimuksen voimaantulon jälkeen. 2. Jäsenvaltiot voivat osallistua välineen rahoittamiseen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilla lisämäärillä. 3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. 4. Myös kiinnostuneet kolmannet maat ja osapuolet voivat osallistua välineen ei-takaisinmaksettavan tuen rahoittamiseen tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilla lisämäärillä, erityisesti siinä tapauksessa, että tuki liittyy tämän asetuksen 2 artiklan 2 kohdan b–c alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin. Kyseiset rahoitusosuudet ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan d ja e alakohdan mukaisesti ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja.

2 JAKSO

Välineestä annettavan tuen edellytykset

8 artikla Välineestä annettavan tuen ennakkoedellytys 1. Ennakkoedellytyksenä välineestä annettavan tuen myöntämiselle on, että Ukraina edelleen ylläpitää ja noudattaa toimivia demokratian mekanismeja – parlamentaarinen monipuoluejärjestelmä mukaan lukien – sekä oikeusvaltioperiaatetta ja takaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen. 2. Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto seuraavat 1 kohdassa säädetyn ennakkoedellytyksen täyttymistä välineestä myönnettävän tuen koko keston ajan, erityisesti ennen maksujen suorittamista, ottaen tilanteen mukaan asianmukaisesti huomioon komission säännöllisen laajentumiskertomuksen. Myös Ukrainan olosuhteet ja sotatilalain soveltamisen seuraukset maassa otetaan huomioon. 3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa sovelletaan neuvoston päätöksen 2010/427/EU (15) mukaisesti.

9 artikla Yhteisymmärryspöytäkirja 1. Komissio tekee Ukrainan kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa vahvistetaan erityisesti politiikkaa koskevat ehdot, alustava rahoitussuunnitelma ja 10 artiklassa tarkoitetut raportointivaatimukset, joihin välineestä myönnettävä unionin tuki liitetään. Politiikkaa koskevat ehdot kytketään tilanteen mukaan Ukrainan kokonaistilanne huomioon ottaen 2 ja 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin ja niiden täytäntöönpanoon sekä 8 artiklassa säädettyyn ennakkoedellytykseen. Kyseisiin ehtoihin kuuluu sitoutuminen moitteettoman varainhoidon periaatteisiin keskittyen korruption torjuntaan, järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan, petosten torjuntaan ja eturistiriitojen välttämiseen sekä läpinäkyvän ja vastuuvelvollisen kehyksen luomiseen ennalleen palauttamisen ja – tilanteen mukaan – jälleenrakentamisen hallinnointia varten. 2. Komissio voi tarkastella yhteisymmärryspöytäkirjaa uudelleen kauden puolivälissä. Uudelleentarkastelun seurauksena komissio voi muuttaa yhteisymmärryspöytäkirjaa. 3. Yhteisymmärryspöytäkirja hyväksytään ja sitä muutetaan 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

10 artikla Raportointivaatimukset 1. Ukrainaa koskevat raportointivaatimukset sisällytetään yhteisymmärryspöytäkirjaan, ja niillä varmistetaan erityisesti välineen nojalla annetun tuen käytön tehokkuus, läpinäkyvyys ja vastuuvelvollisuus. 2. Komissio tarkastaa säännöllisin väliajoin, että raportointivaatimukset täytetään ja että yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen politiikkaa koskevien ehtojen täyttämisessä edistytään. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kyseisen tarkastuksen tuloksista.

3 JAKSO

Välineestä annettavan tuen maksaminen, arviointi ja tietojenantovelvoitteet

11 artikla Välineestä annettavan tuen maksaminen 1. Jollei 12 artiklassa tarkoitetuista vaatimuksista muuta johdu, komissio asettaa välineestä annettavan tuen saataville erissä. Komissio päättää kunkin erän suorittamisaikataulusta. Kukin erä voidaan suorittaa kerralla tai useampina osaerinä. 2. Komissio hoitaa välineestä annettavan tuen maksamisen yhteisymmärryspöytäkirjaan sisältyvien politiikkaa koskevien ehtojen täyttymisestä tekemänsä arvion perusteella.

12 artikla Päätös välineestä annettavan tuen maksamisesta 1. Ukrainan on ennen kunkin erän suorittamista esitettävä maksupyyntö, johon on liitetty yhteisymmärryspöytäkirjan määräysten mukainen kertomus. 2. Komissio tekee päätöksen erien maksamisesta seuraavien vaatimusten täyttymisestä tekemänsä arvion perusteella: a) 8 artiklassa säädetyn ennakkoedellytyksen täyttyminen; b) yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittujen raportointivaatimusten täyttäminen tyydyttävällä tavalla; c) tyydyttävä edistyminen yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen politiikkaa koskevien ehtojen täytäntöönpanossa. 3. Ennen kuin välineestä annettavan tuen enimmäismäärä suoritetaan, komissio tarkastaa, että kaikki yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistetut politiikkaa koskevat ehdot täyttyvät.

13 artikla Välineestä annettavan tuen vähentäminen, keskeyttäminen ja peruuttaminen 1. Jos Ukrainan rahoitustarpeet vähenevät alkuperäisiin arvioihin nähden olennaisesti välineestä annettavan unionin tuen suorittamisen aikana, komissio voi vähentää tuen määrää taikka keskeyttää tai peruuttaa sen. 2. Jos 12 artiklan 2 kohdassa säädetyt vaatimukset eivät täyty, komissio keskeyttää tai peruuttaa välinestä annettavan tuen suorittamisen.

14 artikla Välineestä annettavan tuen täytäntöönpanon arviointi Komissio arvioi välineen täytäntöönpanon aikana välineestä annettavan tuen kannalta merkityksellisten Ukrainan rahoitusjärjestelyjen, hallinnollisten menettelyjen sekä sisäisten ja ulkoisten valvontamekanismien moitteettomuutta tekemällä operatiivisen arvioinnin, joka voidaan toteuttaa samanaikaisesti päätöksissä (EU) 2022/1201 ja (EU) 2022/1628 säädetyn operatiivisen arvioinnin kanssa.

15 artikla Tietojen antaminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoja edistymisestä välinestä annettavan tuen suhteen, mukaan lukien maksusuoritukset ja edistyminen 11 artiklassa tarkoitetuissa toimissa, ja toimittaa kyseisille toimielimille asiaan liittyvät asiakirjat ajallaan. Kun on kyse tuen keskeyttämisestä tai peruuttamisesta 13 artiklan 2 kohdan nojalla, komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viipymättä keskeyttämisen tai peruuttamisen syyt.

II LUKU

TUEN TÄYTÄNTÖÖNPANOON LIITTYVÄT ERITYISSÄÄNNÖKSET

16 artikla Lainanotto- ja lainanantotoimet 1. Välineestä lainojen muodossa annettavan tuen rahoittamiseksi komissiolle annetaan valtuudet lainata tarvittavat varat unionin lukuun pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta varainhoitoasetuksen 220 a artiklan mukaisesti. 2. Lainojen muodossa välineestä annettavan tuen yksityiskohtaiset ehdot vahvistetaan varainhoitoasetuksen 220 artiklan mukaisessa lainasopimuksessa, joka tehdään komission ja Ukrainan välillä. Lainojen laina-aika on enintään 35 vuotta. 3. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2021/947 31 artiklan 3 kohdan toisessa virkkeessä säädetään, Ukrainalle lainoina välineestä annettua makrotaloudellista rahoitusapua ei tueta ulkosuhdetoimien takuujärjestelystä. Tämän asetuksen nojalla annettavia lainoja varten ei muodosteta varauksia eikä varainhoitoasetuksen 211 artiklan 1 kohdasta poiketen vahvisteta rahoitusastetta prosenttiosuutena tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä.

17 artikla Korkotuki 1. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 220 artiklan 5 kohdan e alakohdassa säädetään, ja edellyttäen, että varoja on käytettävissä, unioni voi tämän asetuksen nojalla annettavien lainojen osalta vastata koroista myöntämällä korkotukea sekä kattaa lainanottoon ja lainanantoon liittyviä hallinnollisia kuluja, lukuun ottamatta lainojen ennenaikaiseen takaisinmaksuun liittyviä kustannuksia. 2. Ukraina voi kunakin vuonna pyytää unionilta korkotukea ja hallintokulujen kattamista.

18 artikla Ei-takaisinmaksettavaa tukea koskeva rahoitussopimus Tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ei-takaisinmaksettavan tuen yksityiskohtaiset ehdot vahvistetaan komission ja Ukrainan välillä tehtävässä rahoitussopimuksessa. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 220 artiklan 5 kohdassa säädetään, rahoitussopimus sisältää ainoastaan sen 220 artiklan 5 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja määräyksiä. Rahoitussopimus sisältää määräyksiä unionin taloudellisten etujen suojaamisesta, tarkastuksista, tilintarkastuksista, petosten ja muiden sääntöjenvastaisuuksien estämisestä sekä varojen takaisinperimisestä.

III LUKU

YHTEISET JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

19 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

20 artikla Vuosikertomus 1. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arvion tämän asetuksen I luvun täytäntöönpanosta, kyseistä täytäntöönpanoa koskeva arviointi mukaan lukien. Kyseisessä kertomuksessa a) tarkastellaan edistymistä välineestä annetun unionin tuen täytäntöönpanossa; b) arvioidaan Ukrainan talouden tilannetta ja näkymiä sekä tämän asetuksen I luvun 2 jaksossa tarkoitettujen vaatimusten ja ehtojen täyttymistä; c) osoitetaan yhteys yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen vaatimusten ja ehtojen, Ukrainan makrotaloudellisen tilanteen sekä välineestä annettavan tuen erien maksamista koskevien komission päätösten välillä. 2. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kahden vuoden kuluttua siitä, kun tuen saatavillaoloaika päättyy, jälkiarviointikertomuksen, jossa arvioidaan päätökseen saadun välineestä annetun unionin tuen tuloksia ja tehokkuutta ja sitä, missä määrin se on myötävaikuttanut avun tavoitteiden saavuttamiseen.

21 artikla Loppusäännökset Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Strasbourgissa 14 päivänä joulukuuta 2022. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies R. METSOLA Neuvoston puolesta Puheenjohtaja M. BEK

(1) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 24. marraskuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 10. joulukuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 14. joulukuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(2) Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välinen assosiaatiosopimus (EUVL L 161, 29.5.2014, s. 3).

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/313, annettu 24 päivänä helmikuuta 2022, makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle (EUVL L 55, 28.2.2022, s. 4).

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/1201, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle (EUVL L 186, 13.7.2022, s. 1).

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/1628, annettu 20 päivänä syyskuuta 2022, poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle, yhteisen vararahaston vahvistamisesta jäsenvaltioiden takauksilla ja varauksista eräitä päätöksen N:o 466/2014/EU nojalla taattuja Ukrainaan liittyviä rahoitusvastuita varten sekä päätöksen (EU) 2022/1201 muuttamisesta (EUVL L 245, 22.9.2022, s. 1).

(6) Neuvoston päätös (YUTP) 2021/509, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2021, Euroopan rauhanrahaston perustamisesta ja päätöksen (YUTP) 2015/528 kumoamisesta (EUVL L 102, 24.3.2021, s. 14).

(7) Neuvoston päätös (YUTP) 2022/1968, annettu 17 päivänä lokakuuta 2022, Ukrainaa tukevasta Euroopan unionin sotilaallisesta avustusoperaatiosta (EUMAM Ukraina) (EUVL L 270, 18.10.2022, s. 85).

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/836, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 185, 26.5.2021, s. 1).

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/947, annettu 9 päivänä kesäkuuta 2021, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta (EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1).

(10) Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96, annettu 20 päivänä kesäkuuta 1996, humanitaarisesta avusta (EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1).

(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(12) Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

(13) Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1).

(14) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

(15) Neuvoston päätös 2010/427/EU, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010, Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta (EUVL L 201, 3.8.2010, s. 30).