Neuvoston päätöslauselma,

annettu 28 päivänä lokakuuta 1999,

standardoinnin merkityksestä Euroopassa

(2000/C 141/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

1. PALAUTTAA MIELIIN Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tavoitteet, erityisesti tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden sekä kuluttajansuojan ja työntekijöiden suojelemisen lujittamisen ja ympäristön laadun säilyttämisen, suojelun ja parantamisen, ja teollisuuden kilpailukyvyn sekä tehtävän, joka standardoinnilla voi olla näiden tavoitteiden saavuttamisessa,

2. PALAUTTAA MIELIIN 7 päivänä toukokuuta 1985 antamansa päätöslauselman teknistä yhdenmukaistamista ja standardeja koskevasta uudesta lähestymistavasta(1) sekä 18 päivänä kesäkuuta 1992 antamansa päätöslauselman standardoinnin merkityksestä Euroopan taloudelle(2),

3. PANEE MERKILLE 13 päivänä toukokuuta 1998 annetun komission kertomuksen uuden lähestymistavan mukaisen eurooppalaisen standardoinnin tehokkuudesta ja avoimuudesta(3),

4. PALAUTTAA MIELIIN 18 päivänä toukokuuta 1998 antamansa päätelmät(4), joissa se toteaa muun muassa, että neuvostossa sekä muilla asianmukaisilla foorumeilla on komission selvityksen perusteella tarpeen jatkaa standardointikysymysten tarkastelua,

5. ON TIETOINEN siitä, että eurooppalaiselle standardoinnille on kehitetty vahva järjestelmä, ja erityisesti siitä, että tämä on osaltaan edistänyt merkittävästi yhtenäismarkkinoiden toimintaa, terveyden ja turvallisuuden suojelua, teollisuuden kilpailukykyä ja kansainvälistä kauppaa sekä tukenut kasvavaa määrää yhteisön politiikkoja,

6. KATSOO, että nyt on otollinen aika käsitellä niitä uuden lähestymistavan täytäntöönpanon osia, joilla kokemus on osoittanut, että parannusta voidaan saavuttaa,

7. TUNNUSTAA, että ympäristö, jossa standardointia tapahtuu, muuttuu nopeasti syistä, jotka johtuvat maailmanlaajuisista kauppasuhteista, tekniikan kehityksestä tai kuluttajien erityisistä toiveista; tunnustaa useiden erilaisten standardoinnin käsitteiden olemassaolon maailmanlaajuisella tasolla ja asianomaisten tahojen kasvavat pyrkimykset laatia teknisiä eritelmiä tunnustettujen standardoinnin perusrakenteiden ulkopuolella; ja tunnustaa, että nyt on otollinen aika ottaa käyttöön uusia politiikkoja, joilla vastataan uusiin haasteisiin ja eidstetään standardoinnin menestymistä tulevaisuudessa,

8. USKOO, että näihin tarpeisiin vastaamiseksi on rakennettava Euroopan nykyisen standardoinnin perusrakenteen varaan, mukaan lukien kansallisten standardointielinten nykyinen asema ja vastuu eurooppalaisissa ja kansainvälisissä standardointielimissä (kansallisen delegoinnin periaate),

9. TUNNUSTAA unionin laajentumisen myötä Euroopalle tarjoutuvat mahdollisuudet ja laajentumisen mukanaan tuomat haasteet hakijamaille ja näiden standardointielimille, jotta näistä tulisi osa Euroopan standardointijärjestelmää ja ne saisivat siitä täyden hyödyn,

10. KOROSTAA eurooppalaisen standardoinnin merkitystä Euroopan markkinoiden erityistarpeiden täyttämisessä, yleisen edun edistämisessä erityisesti Euroopan politiikkojen tukemiseksi, standardien tarjoamisessa uusilla aloilla, kansainvälisten standardien panemisessa täytäntöön yhtenäisellä tavalla ja - kansallisten standardointielinten riippumattomuutta kunnioittaen - jäsenvaltioiden standardointielinten välisen keskinäisen ymmärryksen sekä kansainväliseen standardointiin liittyvien yhtenäisten kantojen valmistelemisen helpottamisessa,

ON SOPINUT SEURAAVAA:

Standardoinnin periaatteet

11. VAHVISTAA, että standardointi on vapaaehtoista, konsensukseen perustuvaa toimintaa, jota asianomaiset tahot harjoittavat avoimuuteen ja julkisuuteen perustuen itse itseään varten riippumattomien ja tunnustettujen standardointijärjestöjen puitteissa ja joka johtaa vapaaehtoisten yhdenmukaisten standardien hyväksymiseen,

12. KOROSTAA, että standardien olisi oltava tarkoitukseensa sopivia, niiden olisi oltava erittäin laajalti hyväksyttävissä kaikkien asianomaisten osapuolten osallistuttua täysipainoisesti standardointiprosessiin, niiden olisi oltava toisiinsa nähden johdonmukaisia ja mahdollistettava teknologinen innovaatio ja kilpailu; tämän vuoksi niiden olisi perustuttava perusteelliseen tieteelliseen tutkimukseen, ne olisi päivitettävä säännöllisesti ja niiden olisi mahdollisuuksien mukaan oltava suoritusperusteisia,

13. KANNUSTAA eurooppalaisia standardointielimiä toisaalta ylläpitämään muun muassa lainsäädännön terveys-, turvallisuus- ja ympäristösäännösten tukemiseksi tarvittavien virallisten standardien laatimisen puitteita, ja sen lisäksi jatkamaan uusien toimintatapojen kehittämistä kehittyvien markkinoiden tarpeisiin mukauttamiseksi:

- laajentamalla asianomaisille osapuolille tarjottavien tuotteiden ja palvelujen valikoimaa,

- kehittämällä muina kuin virallisina standardeina käytettävien tuotteiden asteittaisen järjestelmän, johon sisältyy kunkin tuotteen tarkoitukseen soveltuvia laatimismenettelyjä ja kuulemisprosesseja ja joka mahdollistaa kyseisten tuotteiden muuttamisen tarvittaessa virallisiksi standardeiksi mahdollisimman pian

toteuttaen samaan aikaan viralliseen standardointiin liittyvää toimintaansa,

14. PYYTÄÄ komissiota tutkimaan, kuinka yhteisön periaatepuitteita olisi kehitettävä sellaisten eritelmien soveltamiseksi yhteisön politiikoissa, joilla ei ole virallisten standardien asemaa,

15. PYYTÄÄ komissiota tutkimaan, luovatko erot tieto- ja viestintäteknologian alan standardoinnin ja muiden alojen standardoinnin välillä ongelmia ja mahdollisuuksia, ja jos aiheuttavat, miten ne olisi otettava huomioon,

16. VETOAA kansallisiin ja eurooppalaisiin standardointielimiin, jotta nämä jatkaisivat Euroopan standardoinnin perusrakenteen toiminnan ja yhteisten eurooppalaisten tavoitteiden saavuttamisen tukemista,

Laajentuminen

17. ILMAISEE TYYTYVÄISYYTENSÄ hakijamaiden ja niiden standardointielinten toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on Euroopan unionin tukemana luoda ja kehittää edelleen tarvittavia standardoinnin perusrakenteita, jotta ne täyttäisivät eurooppalaisten standardointielinten jäsenyysvaatimukset ja näin mahdollistettaisiin täysipainoinen ja tehokas osallistuminen eurooppalaiseen standardointiin; vetoaa Euroopan standardointielimiin, jotta nämä tutkisivat tarkkaan tarvetta mukauttaa sisäisiä menettelyjään suurempaa jäsenmäärää varten,

Julkisen sektorin asema

18. KOROSTAA SITÄ, että viranomaisilla on perusteltu intressi eurooppalaisessa standardoinnissa sen yhteiskunnallisten vaikutusten vuoksi, mikä johtuu siitä tärkeästä asemasta, joka sille on annettu yhteisön politiikoissa, erityisesti uuden lähestymistavan mukaisen sääntelyn tukijana,

19. PYYTÄÄ viranomaisia tiedostamaan standardoinnin strategisen merkityksen, erityisesti pitämällä yllä sellaiset vakaat ja avoimet oikeudelliset, poliittiset ja rahoituspuitteet Euroopan tasolla sekä kansainvälisellä ja kansallisella tasolla, joissa standardointi voi kehittyä edelleen, huolehtimalla yhdenmukaisuudesta standardoinnin periaatteiden kanssa ja tarvittaessa osallistumalla standardointiprosessiin,

20. TOTEAA, että sisämarkkinoiden toteuttamiseksi luotu uusi lähestymistapa, jossa yhdistyvät direktiivin muodossa oleva virallinen väline ja vapaaehtoisesti sovellettavat eurooppalaiset standardit, on osoittautunut toimivaksi ja sen soveltamista olisi jatkettava, sekä pyytää komissiota tarkastelemaan järjestelmällisesti, voidaanko uuden lähestymistavan periaatetta soveltaa uusilla aloilla lainsäädännön parantamiseksi ja yksinkertaistamiseksi aina kun mahdollista,

21. KATSOO, että yhteisön ja eurooppalaisten standardointielinten yhteistyön olisi perustuttava yhteisten tavoitteiden luonnehtimaan kumppanuuteen ja että komission, kansallisten viranomaisten ja eurooppalaisten standardointielinten välille olisi luotava uusia yhteistyön ja avoimuuden järjestelyjä, ja kehottaa erityisesti eurooppalaisia standardointielimiä ottamaan käyttöön menettelyjä sellaiseten ongelmien ratkaisemiseksi yhteistyössä viranomaisten kanssa, jotka muuten saattaisivat johtaa suojalausekkeen käyttöön,

Tehokkuus

22. KEHOTTAA Euroopan standardointielimiä ajantasaistamaan jatkuvasti politiikkojaan standardointiprosessin tehostamiseksi, jotta markkinoiden ja pk-yritysten vaatimusten sekä tapauksen mukaan yhteisön toimeksiantojen ja yhteisön lainsäädännön mukaiset standardit voitaisiin antaa ajoissa ja jotta voitaisiin raportoida säännöllisesti politiikkojen vaikutuksista tehokkuuteen,

23. KEHOTTAA tässä yhteydessä Euroopan standardointielimiä harkitsemaan useammin neuvoa-antavan äänestämisen käyttöä standardointiprosessin varhaisemmassa vaiheessa konsensuksen toteamiseksi silloin, kun kaikki tarvittavat tekniset edellytykset täyttyvät, kun sovitut määräpäivät uhkaavat ylittyä ja kun ehdotus todennäköisesti saa taakseen vaaditun äänimäärän,

24. KEHOTTAA eurooppalaisia standardointielimiä kehittämään tai parantamaan konsensusta kansallisella tasolla tukevia nykyisiä järjestelyjä, joiden avulla ne voivat ottaa laajalti huomioon eri eturyhmien standardointiprosessin aikana esittämät kannat,

25. VETOAA komissioon, jotta tämä

- varmistaisi, että uuden lähestymistavan mukaiset standardointitoimeksiannot valmistellaan tarkkaan ja tehokkaasti ja että jäsenvaltioilla ja Euroopan standardointielimillä on riittävät mahdollisuudet vaikuttaa niihin,

- varmistaisi, että toimeksiantoja koskevaa standardointitoimintaa seurataan tarkkaan ja että Euroopan standardointielinten kanssa tarkastellaan todellista kehitystä edistäviä toimenpiteitä, ja

- laatisi osana jatkuvaa arviointiprosessia tutkimuksia standardoinnin kokonaisvaikutuksista ja osallistuisi läheisessä yhteistyössä Euroopan standardointielinten kanssa kyseisten elinten toiminnan esikuva-analyysijärjestelmän (benchmarking) luomiseen ja tiedottaisi neuvostolle, miten työskentely on edistynyt,

26. VETOAA jäsenvaltioiden viranomaisiin, jotta ne osallistuisivat asianmukaisesti ja ajoissa standardointiprosessiin varsinkin, jos standardointi tukee yhteisön politiikkaa tai jos se tapahtuu yleisen edun vuoksi,

27. KEHOTTAA kaikkia osapuolia osallistumaan aktiivisesti standardien laatimiseen ja standardointiprosessin hallinnointiin,

28. PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE, että Euroopan standardointielimet ovat antaneet yleistä, helppokäyttöistä, ajan tasalla olevaa ja heti saatavilla olevaa tietoa standardoinnin edistymisestä, ja kehottaa standardointielimiä parantamaan jatkuvasti tiedotustoimintaansa,

29. TOTEAA HUOLESTUNEENA, että yhdenmukaistettujen eurooppalaisten standardien laatiminen viipyy joillakin aloilla ja varsinkin ettei toistaiseksi ole olemassa rakennusalan tuotteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/106/ETY(5) mukaisia yhdenmukaisia standardeja, sekä vetoaa kaikkiin sidosryhmiin, jotta ne ryhtyisivät tarvittaviin toimenpiteisiin tavaroiden vapaata liikkuvuutta helpottavien standardien antamiseksi alalla,

Rahoitus

30. KATSOO, että osapuolten olisi periaatteessa itse vastattava standardien laatimiskustannuksista,

31. VAHVISTAA AIKOMUKSENSA antaa edelleen kohdennettua yhteisön taloudellista tukea eurooppalaiselle standardoinnille talousarvion asettamissa rajoissa,

32. KEHOTTAA kansallisia ja eurooppalaisia standardointielimiä ja viranomaisia tutkimaan, miten Euroopan yleisen standardointijärjestelmän elinkelpoisuus voitaisiin taloudellisesti parhaiten turvata ottaen huomoon nopeasti muuttuva eurooppalainen ja kansainvälinen ympäristö ja perinteisten tulonlähteiden odotettavissa olevat muutokset,

Kansainvälinen standardointi

33. TUNNUSTAA, että kansainväliset standardit ovat entistä tärkeämpiä markkinoiden muuttuessa maailmanlaajuisiksi, sekä VAHVISTAA olevansa sitoutunut kansainväliseen standardointiin ja Maailman kauppajärjestön kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen (TBT-sopimus) mukaisiin velvoitteisiin katsoen erityisesti, että sopimuksella olisi edistettävä täydellisten kansainvälisten standardien laajempaa käyttöä, ja todeten, että komissio, jäsenvaltiot ja Euroopan standardointielimet ovat luoneet välineitä, jotka mahdollistavat näiden velvoitteiden tehokkaan toteuttamisen,

34. VETOAA Euroopan unionin kauppakumppaneihin, jotta ne konkretisoisivat sitoutumisensa kansainväliseen standardointiin käyttämällä sellaisia sääntelymalleja, joihin voidaan yhdistää standardeja, ja edistäisivät standardien johdonmukaisuutta poistamalla kansainvälisten standardien kanssa ristiriidassa olevat kansalliset standardit, paitsi niissä tapauksissa, joissa kyseiset kansainväliset standardit olisivat tehottomia tai epäasianmukaisia esimerkiksi suojan riittämättömän tason tai merkittävien ilmastollisten tai maantieteellisten seikkojen taikka merkittävien teknisten ongelmien vuoksi,

35. KOROSTAA Wienin sopimuksen (ISO:n ja CEN:n välillä) ja Dresdenin sopimuksen (IEC:n ja CENELEC:n välillä) esimerkillisyyttä ja ROHKAISEE unionin kauppakumppanien standardointielimiä ottamaan käyttöön samankaltaisia järjestelyjä yhteistyön tekemiseksi kansainvälisten standardointielinten kanssa ja kansainvälisten standardien käyttöönottamiseksi,

36. KOROSTAA, että kansainvälisten standardointielinten eurooppalaisten osapuolten on tehtävä parhaansa, jotta kyseiset elimet olisivat tehokkaita ja avoimia ja jotta kansainväliset standardit olisivat riittävän korkealaatuisia täyttääkseen WTO:n TBT-sopimuksen mukaisen tehtävänsä,

37. KOROSTAA tarvetta varmistaa, kansallisten standardointielinten riippumattomuus huomioon ottaen, että Euroopan tasolla määritellyt edut ovat yhtenäisesti esillä sekä kansainvälisissä standardointielimissä että hallitustenvälisissä foorumeissa, sekä sitä, että tätä varten komission, jäsenvaltioiden ja Euroopan standardointielinten on laadittava asianmukaiset menettelyt tärkeiden tietojen vaihtamiseksi ja valmistelevien neuvottelujen käymiseksi,

38. MUISTUTTAA eurooppalaisia osapuolia siitä,

- että on tarpeen ottaa täysin huomioon yhteisön lainsäädännön olennaiset vaatimukset ja

- että muun muassa perustamissopimuksen 137 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot voivat määritellä työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta työpaikalla, ympäristönsuojelua, kuluttajansuojaa ja muita asiaan kuuluvia politiikkoja koskevia kansallisia vaatimuksia

laadittaessa yhdenmukaistettua standardia kansainvälisesti,

39. KOROSTAA, että eri osapuolten, kuten työntekijöiden, kuluttajien ja ympäristönsuojelun etujärjestöjen, olisi voitava osallistua standardointiprosessin kaikkiin tärkeisiin vaiheisiin laadittaessa standardeja kansainvälisellä tasolla,

40. PYYTÄÄ komissiota laatimaan jäsenvaltioita kuullen suuntaviivat kansainvälisissä yhteyksissä toteutettavalle eurooppalaiselle standardointipolitiikalle, jossa otetaan huomioon edellä 33-39 kohdassa esiin tuodut seikat, ja antamaan neuvostolle kertomuksen heinäkuuhun 2001 mennessä. Kyseisten suuntaviivojen olisi perustuttava eurooppalaisesta standardoinnista saatuihin kokemuksiin ja sen vahvuuksiin siten, että niillä vaikutetaan osaltaan sellaisten kansainvälisten standardien laatimiseen läheisessä yhteistyössä Euroopan kauppakumppaneiden kanssa, joilla on huomattava merkitys kaupan teknisten esteiden poistamisessa,

Päätelmä

41. KEHOTTAA komissiota antamaan 30 päivään kesäkuuta 2001 mennessä neuvostolle kertomuksen tämän päätöslauselman mukaisesti toteuttamistaan toimista,

42. PÄÄTTÄÄ TARKASTELLA tämän päätöslauselman täytäntöönpanoa muun muassa komission kertomuksen pohjalta sekä tehdä tarvittaessa päätöksen lisätoimista.

(1) EYVL C 136, 4.8.1985.

(2) EYVL C 173, 9.7.1992.

(3) KOM(98) 291.

(4) 8884/98 MI 60 ECO 91.

(5) EYVL L 40, 11.2.1989, S. 12.