LIITE

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”CIDRE DE NORMANDIE” / ”CIDRE NORMAND”

EU-nro: PGI-FR-00089-AM01 – 4.1.2017

SAN ( ) SMM ( X )

1. Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

Nimi : Organisme de défense et de gestion des cidres sous indication géographique protégée Osoite : 123 rue Saint-Lazare, 75008 PARIS Puhelin : +33 145222432 Faksi : +33 145222485 Sähköpostiosoite : contact@odgcidresigp.com

Ryhmä on 1. heinäkuuta 1901 annetulla lailla säännelty järjestö. Se koostuu siiderin valmistukseen käytettävien hedelmien tuottajista ja jalostajista ja sillä on oikeus pyytää muutoksia tuote-eritelmään.

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3. Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

— ☐ Tuotteen nimi — ☒ Tuotteen kuvaus — ☒ Maantieteellinen alue — ☒ Alkuperätodisteet — ☒ Tuotantomenetelmä — ☒ Yhteys maantieteelliseen alkuperään — ☒ Merkinnät — ☒ Muu: [Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ja hakijaryhmän yhteystietojen päivittäminen, valvontaelimen yhteystiedot, kansalliset vaatimukset, liitteet]

4. Muutoksen/muutosten tyyppi

— ☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. — ☐ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5. Muutos/muutokset

5.1 Tuotteen kuvaus

— Kohta ”Les cidres de Normandie -siiderit valmistetaan Normandiassa tuotetuista tuoreista siiderihedelmistä saatuja puristemehuja käyttämällä” korvataan seuraavasti: ”Cidre de Normandie / Cidre normand on kuohuvaa siideriä, joka valmistetaan käymismenetelmällä rajatulla maantieteellisellä alueella tuotetuista tuoreista siiderihedelmistä (siideriomenoista tai päärynöistä).” Tällä määritelmällä täsmennetään siiderin kuohuvaa piirrettä ja sitä, että siideriä voidaan valmistaa vain siiderihedelmistä. Cidre de Normandie -siiderin valmistukseen on aina käytetty yksinomaan maantieteellisellä alueella sijaitsevien hedelmäviljelmien siiderihedelmiä. Tämä rajoitus mainitaan voimassa olevan tuote-eritelmän raaka-aineita koskevassa kohdassa. Täsmennys esitetään heti tuotekuvauksen alussa, ja sen seurauksena poistuu epäselvyys muiden hedelmien esiintymisestä tuotteessa.

— Lisätään eritelmään kohta, jossa määritellään siiderihedelmät: Siiderihedelmillä tarkoitetaan siiderin valmistuksessa käytettäviä omenoita tai päärynöitä, joista saatavan mehun tanniinipitoisuus (polyfenolipitoisuus) on vähintään 0,6 g/l muuttumatonta tai hapettunutta tanniinihappoa. Voimassa olevassa tuote-eritelmässä viitataan suositeltujen hedelmälajikkeiden luetteloon, joka on tuote-eritelmän liitteenä. Luettelo ei ole tyhjentävä, ja hedelmälajikkeet kehittyvät jalostuksen myötä. Ohjeellinen hedelmälajikeluettelo korvataan jälkiruokahedelmistä tanniinipitoisuudeltaan eroavien siiderihedelmien määritelmällä.

— Tuotteen pakkaustapaa koskevat kohdat poistetaan. Mainitut pakkaukset ovat ohjeellisia ja yleisimmin käytettyjä pakkauksia. Kaikki pakkaustavat ovat siis sallittuja.

— Raaka-ainetta koskevat säännökset siirretään tuotteen valmistusmenetelmää koskevaan kuvaukseen. Korvataan normandialaisten hedelmäviljelmien lajikerakennetta koskeva viimeinen kappale seuraavasti: ”Hedelmäviljelmillä kasvatettujen eri lajikkeiden suuren määrän ansiosta maantieteellisellä alueella voidaan löytää sopiva tasapaino erityyppisten lajikkeiden välillä. Koska viljelyalasta kirpeiden tai makeankirpeiden lajikkeiden osuus on yli kolmannes, yli kolmannes on makeita ja loput hapokkaita tai happamia omenalajikkeita, siiderinvalmistajat voivat sekoittaa eri lajikkeiden hedelmiä löytääkseen sopivimmat sekoitukset.” Myös hedelmäviljelmiä koskevat prosenttiluvut poistetaan (”Normandian korkearunkoiset hedelmäviljelmät koostuvat pääasiassa makeista (44 %) ja makeankirpeistä lajikkeista (37 %). Myös uusilla matalarunkoisilla hedelmäviljelmillä 60 prosenttia lajikkeista on makeita ja makeankirpeitä”), koska kyseiset viljelmät kuvastivat hakijaryhmään kuuluvien toimijoiden kasvattamaa, suojatun maantieteellisen merkinnän piiriin kuuluvia viljelmiä vastaavaa osaa normandialaisista hedelmäviljelmistä tiettynä hetkenä. Vaikka osuuksia ei pohjimmiltaan kyseenalaisteta, kyseisissä luvuissa on tapahtunut muutoksia.

— Ainesosien (juomavesi, sokeri, lisäaineet, säilöntäaineet, makeutusaineet, hiilidioksidi) ominaisuuksia koskeva kappale poistetaan lukuun ottamatta karamelliväriä koskevaa virkettä, joka siirretään tuotteen valmistusmenetelmää koskevaan kuvaukseen. Karamelliväri on edelleen ainoa sallittu väriaine. Kyseisten seikkojen poistamisessa on kyse kohtien, joista säädetään yleisissä kansallisissa ja Euroopan unionin säädöksissä, päivittämisestä erityisesti elintarvikelisäaineiden osalta.

— Fyysis-kemiallisia ja aistinvaraisia ominaispiirteitä koskevat kohdat on jäsennelty uudelleen kuvauksen sujuvoittamiseksi, millä varmistetaan johdonmukaisuus tuotteen kuvauksessa ja vältetään tarpeeton toisto. Jäljelle jääviä ryhmiä on kolme: tärkeimmät fyysiset, kemialliset ja aistinvaraiset ominaispiirteet.

— Cidre de Normandie / Cidre normand -siiderin tärkeimpiä fyysis-kemiallisia ominaispiirteitä täsmennetään seuraavasti: Se on ”kirkas tai samea juoma, joka valmistetaan siiderihedelmien puristamisesta syntyvän massan mehun käymistuotteesta ja mahdollisesti lisäämällä tuotteeseen vettä. Juoma on kuplivaa ja kuohuu kevyesti.” Nämä ominaisuudet mainitaan voimassa olevassa tuote-eritelmässä aistinvaraisina ominaisuuksina. Lisäksi siinä todetaan, että ”Teollisuuskäyttöön ja tuoteseosten kehittämiseen tarkoitettuja valmistusmääriä voidaan markkinoida ilman kuohumisominaisuutta.” Siideriä voidaan todellakin hyödyntää teollisuuskäytössä, kuten etikan tuotannossa, tai tuoteseosten, kuten mehujen valmistuksessa. Vaikka tätä käyttöä ei ole nimenomaisesti mainittu voimassa olevassa tuote-eritelmässä, Cidre de Normandie -siideriä, joka ei kuohu, on aina käytetty.

— Cidre de Normandie -siiderin kemiallisten ominaispiirteiden osalta säilytetään ainoastaan kolme tavoitearvoa, jotka koskevat juoman vähimmäistilavuusprosentteina ilmaistua kokonaisalkoholipitoisuutta, vähimmäistilavuusprosentteina ilmaistua todellista alkoholipitoisuutta ja haihtuvien happojen enimmäispitoisuutta. Vähimmäistilavuusprosentteina ilmaistun kokonaisalkoholipitoisuuden osalta säilytetään ainoastaan kaikkiin Cidre de Normandie -siidereihin sovellettava 5,0 prosentin arvo, kun taas pelkästään cidre bouché -siideriin sovellettava 5,5 prosentin arvo poistetaan. Muut arvot (raudan, etanaalin ja rikkidioksidin enimmäispitoisuudet) poistetaan, koska ne käyvät ilmi kansallisesta sääntelystä (30. syyskuuta 1953 annetusta ”décret”-säädöksestä), jota sovelletaan kaikkiin siidereihin ja jotka eivät näin ollen koske erityisesti Cidre de Normandie -siideriä.

— Cidre de Normandie -siiderin aistinvaraisten ominaispiirteiden sisältöä ei muuteta. Luettavuuden helpottamiseksi kyseiset kohdat yhdistetään yhdeksi kohdaksi: ”Cidre de Normandie / Cidre normand -siiderille ovat tunnusomaisia voimakkaat ja vaihtelevat hedelmäiset (omena, sitrushedelmä, persikka, aprikoosi jne.) aromit. Cidre de Normandie eli Cidre normand -siiderin väri vaihtelee vaaleankeltaisesta tummaan oranssiin. Melko voimakas väri siiderissä on tavallinen ja johtuu siitä, että suuri osa seoksesta muodostuu polyfenoleja, jotka hapettuvat erityisesti hedelmälihan kuorikäymisen yhteydessä, runsaasti sisältävistä hedelmälajikkeista (makeat, makeankirpeät jne.). Cidre de Normandie -siideri tunnetaan kirpeän, happaman ja makean maun yhdistelmästä, jossa on juuri oikea tasapaino.” Aromien, makujen ja värien yhdistelmiin sisältyy siiderien luonnollinen moninaisuus, joka vaihtelee seoskohtaisesti: ilmaisut ilmentävät olemassa olevien ominaispiirteiden suurta kirjoa; kaikki ominaispiirteet eivät esiinny järjestelmällisesti ja samanaikaisesti jokaisessa siiderissä.

— Kaikki muut määräykset, joita ei ole mainittu edellä (raudan, etanaalin ja rikkidioksidin enimmäispitoisuudet sekä siiderikohtaiset erityisominaisuudet), poistetaan. Ne käyvät nimittäin ilmi siidereiden yleisasetuksesta, jossa määritellään erityisesti eri siiderityypit (”bouché”, makea, käsittelemätön ja puolikuiva).

5.2 Maantieteellinen alue

Kohta ”Cidres de Normandie -siidereitä (siidereitä ja tiivistemehuja) valmistetaan ainoastaan Normandiassa. Normandialla tarkoitetaan seuraavien departementtien muodostamaa aluetta” korvataan seuraavasti:

”Siiderihedelmien tuotanto ja Cidre de Normandie -siiderin valmistus pakkaamista lukuun ottamatta tapahtuvat jäljempänä mainituista kunnista muodostuvalla maantieteellisellä alueella. Maantieteellinen alue sijaitsee historiallisessa Normandiassa ja siihen kuuluvilla pienillä alueilla (Perche, Domfrontais, Plaine d’Alençon, Pays de Bray). Se ulottuu Normandian hallinnollisen alueen departementteihin ja pieneen osaan naapuridepartementteja Mayenne, la Sarthe, Eure-et-Loir ja Oise.”

Maantieteellisen alueen rajaamisessa on voimassa olevassa tuote-eritelmässä viitattu departementteihin ja kantoneihin. Kantonit on korvattu kantonit muodostavien kuntien luettelolla, koska kuntiin ei tule herkästi muutoksia.

Maantieteellisen alueen kartta on liitetty tekstiin.

Näillä muotoa koskevilla muutoksilla ei muuteta maantieteellisen alueen rajausta.

5.3 Alkuperätodisteet

— Poistetaan kohta ”Cidres de Normandie -siidereitä, pakkaamista lukuun ottamatta, saa valmistaa ainoastaan maantieteellisellä alueella sijaitsevissa tuotantoyksiköissä.” Siinä olevissa määräyksissä kuvaillaan valmistusvaiheita, joiden on ehdottomasti tapahduttava maantieteellisellä alueella, ja ne on näin ollen siirretty maantieteellisen alueen rajausta koskevaan kohtaan.

— Yleisesti ottaen kohtaa ”Alkuperätodisteet” täydennetään alkuperän jäljitettävyyden parantamiseksi. Kyseisessä kohdassa täsmennetään, että toimijoiden on varmistettava tuotteiden jäljitettävyys ja oltava ryhmän tunnistettavissa.

— Muutoksia tehdään seuraaviin kohtiin: — Pakkaukseen merkittävät tiedot: kohta poistetaan, koska siihen sisältyy yleisiä velvollisuuksia, jotka koskevat tuotteen pakkausmerkintöjä, eivätkä jäljitettävyyttä. — Valmistuksen valvontaa koskevat tiedot: valmistamista kuvaava sana ”fabrication” korvataan sanalla ”élaboration”, joka on oikea termi siiderialalla. Käsite ”tuotantokortti” poistetaan, koska kyse on asiakirjatyypistä, joka voi sisältyä vastaavien tietojen seurannan mahdollistavaan varastokirjanpitojärjestelmään.

— Raaka-aineet: Ilmaisu ”muulta alueelta kuin Normandiasta” korvataan ilmaisulla ”maantieteellisen alueen ulkopuolelta”, jotta voidaan yksiselitteisesti erottaa Cidre de Normandie -siideriin valmistukseen soveltuvat hedelmät muista hedelmistä. Lähetysluetteloa kuvaava ilmaisu ”titre de mouvement” korvataan jokaisessa toimitetussa erässä ilmaisulla ”bon de livraison”. Lähetysluettelossa kuvaillaan siiderihedelmien ominaisuuksia. Lähetysluettelosta tulee näin nykyistä täsmällisempi.

— Valmistus (josta käytetty ilmaus ”fabrication” korvataan ilmauksella ”élaboration”): tämä kohta on yhdistetty kohdan ”Pakkaus ja jakelu” kanssa. Sanamuotoa tarkistetaan määräysten selkiyttämiseksi: Ilmaisu ”edellä määritellyt asiakirjat” korvataan ilmaisulla ”varastokirjanpito”.

— Jäljitettävyyttä lukuun ottamatta kohdan ”Pakkaaminen ja jakelu” tiedot poistetaan, koska ne liittyivät pakkausvaiheeseen, jota ei välttämättä toteuteta maantieteellisellä alueella.

— Lisätään kohta, jossa käsitellään tuotettuja määriä koskevaa ilmoitusta sekä velvoitetta ylläpitää siiderihedelmien tuottajia varten rekisterejä (lohkojen sijainti, vastaavat lajikkeet, siideri- ja jälkiruokahedelmien välinen erottelu) ja varastokirjanpitoa, jonka kaikki asiakirjat vastaavat muiden toimittajien asiakirjoja (siiderihedelmien, mehujen tai mehutiivisteiden ja siiderin lähetys- ja saapumistiedot).

— Jäljitettävyyden yhteenvetokaavio on lisätty.

5.4 Tuotantomenetelmä

— Raaka-aineet: Tämä kohta lisätään valmistusmenetelmää koskevaan kuvaukseen. Siihen sisältyvät tiedot, jotka sisältyvät voimassa olevan tuote-eritelmän kohtaan ”Tuotteen kuvaus” (siiderihedelmälajikkeiden ryhmät niiden ominaisuuksien perusteella – tanniinipitoisuus, happamuus). Viittaus suositeltavien siiderihedelmälajikkeiden luetteloon korvataan siiderihedelmän määritelmällä (omenoita ja päärynöitä, joista saatavan mehun tanniinipitoisuus (polyfenolipitoisuus) on vähintään 0,6 g/l muuttumatonta tai hapettunutta tanniinihappoa). Cidre de Normandie -siiderin valmistukselle on luonteenomaista hyvin monien siiderihedelmälajikkeiden käyttö toisiaan täydentävinä makuina. Vain osa näistä lajikkeista näkyy voimassa olevan tuote-eritelmän suositeltavien lajikkeiden luettelossa, joka on rajallinen ja epäjohdonmukainen. Esimerkiksi 20. huhtikuuta 1967 ja 30. toukokuuta 1980 annettujen määräysten sisältämät suositellut lajikkeet, jotka kaikki sisältyvät annetun raaka-aineen määritelmään, eivät ole kokonaan mukana tässä luettelossa. Myöskään paikalliset perinteiset lajikkeet eivät ole tässä luettelossa, vaikka näitä lajikkeita on hyvin paljon. Koska on vaikea ottaa käyttöön johdonmukaisia, tarkkoja ja tyhjentäviä lajikeluetteloita, tekstissä säilytetään siiderihedelmien erotteleva analyyttinen kriteeri. Siiderihedelmien ominaisuuksiin kuuluvat tanniinit, joita happamuuden kanssa käytetään lajikkeiden luokittelemiseen makuryhmiin; näin voidaan tehdä erilaisia sekoituksia. Määritellyn hedelmäjoukon puitteissa siiderihedelmät jaetaan perinteisesti viiteen ryhmään, joiden perusteella siiderinvalmistajat voivat ne luokitella. Tähän liittyen seuraavassa virkkeessä korvataan luku 6 luvulla 5 lyöntivirheen korjaamiseksi: ”Siiderihedelmälajikkeet luokitellaan 6 ryhmään, joista tärkeimmät ovat seuraavat”.

— Valmistusvaiheet: Juoman valmistusta ja omenoiden puristamista käsittelevään kohtaan lisätään, että suojatun maantieteellisen merkinnän kattamalta maantieteelliseltä alueelta peräisin olevien siiderihedelmien täytyy olla puhtaita jalostusketjun alussa. Kyseinen vaatimus liittyy hedelmien pesua koskevan vaatimuksen poistamiseen. Pesua ei vaadita, jos hedelmät kerätään käsin ja/tai siten, etteivät ne koske maahan. Kohdassa, jossa käsitellään käymistä edeltävää selkeytystä, mainitut menetelmät (kirkastaminen, yksinkertainen pektiinin poistaminen tai sitä seuraava kirkastaminen, erottelutoimet) korvataan ilmaisulla ”sallitut ja vakiintuneet käytännöt ja käsittelyt”. Luetellut toimet eivät kaikki ole järjestelmällisesti pakollisia. Kyseisten toimien toteuttaminen riippuu toimijoiden asiantuntemuksesta. Kohdasta ”käyminen” poistetaan luvalliset käytännöt (siiderien sekoittaminen keskenään, siiderin makeuttaminen, sokerin käyttäminen luonnollisesti kuohuvan cidre bouchén valmistamiseksi), koska ne käyvät ilmi yleisasetuksesta. Käymisen jälkeistä kirkastamista käsittelevässä kohdassa täsmennetään, että kirkastamista seuraa (tai ei seuraa) sentrifugointi tai suodattaminen. Sentrifugoinnin ja suodattamisen tarkoituksena on erottaa suspendoituneet hiukkaset lingolla ja suodattaa ne pois, jotta saadaan kirkkaampi tuote. Nämä toimet vaikuttavat siiderin ulkonäköön, mutta eivät sen makuun. Sillä, että ne ovat vapaaehtoisia toimia, jotka voidaan toteuttaa kirkastamisen jälkeen, ei ole näin ollen merkittävää vaikutusta tuotteeseen. Kohdan ”Pullokäyminen tai hiilidioksidin lisääminen” otsikossa ilmaisu ”hiilidioksidin lisääminen” korvataan ilmaisulla ”hiilihapotus”. Hiilihapotus on sallittu jo voimassa olevassa tuote-eritelmässä. Tällä muutoksella pyritään välttämään hämmennystä kahden samamerkityksisen termin välillä: juomien hiilihapotus viittaa elintarviketeollisuuteen. Juomiin lisätään hiilidioksidia kuohuominaisuuden aikaansaamiseksi. Pakkaamista ja varastointia koskevat määräykset poistetaan, koska niillä ei aseteta erityisiä rajoitteita. Lisätään tuotteen elinkaaresta kaavio, jossa tehdään yhteenveto normandialaisen siiderin valmistuksen eri vaiheista.

5.5 Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Syy-yhteyttä koskeva kohta on jaettu kolmeen osaan, jotta voidaan paremmin määritellä maantieteellisen alueen erityispiirteet, tuotteen erityispiirteet ja syy-yhteys. Nämä ovat tekstiin tehtäviä muutoksia, jotka eivät vaikuta sisältöön.

5.6 Merkinnät

Pakkausmerkinnöissä on mainittava juoman nimi eli ”Cidre de Normandie” / ”Cidre normand”.

Muut tämän kohdan säännökset poistetaan voimassa olevasta tuote-eritelmästä. Ne esiintyvät useimmissa kansallisissa määräyksissä, joita sovelletaan joko siidereihin (mm. cidre bouchéen, täysmehuun, luonnolliseen kuohumisominaisuuteen, luonnolliseen pullokäymiseen liittyvät vapaaehtoiset maininnat) tai paljon laajempiin tuotekategorioihin (vaatimustenmukaisuustodistus). Muut määräykset eivät ole sitovia (mahdollisuus antaa kuluttajalle tietoa tuotteen luonteesta, alkuperästä, valmistuksesta, erityisominaisuuksista ja aistinvaraisista ominaisuuksista).

Tuote-eritelmästä poistetaan velvoite mainita valvontaelin pakkausmerkinnöissä. Nämä tiedot ovat joka tapauksessa saatavissa, ja valvontaelin voi vaihtua.

Koska SMM-tunnus on ollut pakollinen 4.1.2016 lähtien, tuote-eritelmästä poistetaan niin ikään viittaus, jonka mukaan on pakollista mainita ”SMM ja/tai suojattu maantieteellinen merkintä”.

5.7 Muu

— Yhteystietojen ajantasaistaminen

Tuote-eritelmään lisätään INAO:n (laatumerkeistä ja alkuperänimityksistä vastaava virasto, Institut national de l’origine et de la qualité) yhteystiedot, sillä se on jäsenvaltion toimivaltainen yksikkö asetuksen (EU) N:o 1151/2012 mukaisesti. Lisäksi hakijaryhmän nimi ja yhteystiedot on päivitetty alan organisaatiossa tapahtuneiden muutosten vuoksi.

— Valvontaelin

Valvontaelimen yhteystiedot on korvattu valvonnan alan toimivaltaisen valvontaviranomaisen yhteystiedoilla. Tämän muutoksen tarkoituksena on välttyä eritelmän muuttamiselta valvontaelimen vaihtuessa.

— Kansalliset vaatimukset

Lisätään taulukko, jossa esitetään tärkeimmät valvottavat seikat.

— Liitteet

Voimassa olevan tuote-eritelmän liitteet poistetaan. Ne sisältävät joko maantieteellistä aluetta koskevia sitovia määräyksiä, jotka on siirretty tuote-eritelmään, tai ei-sitovia tietoja.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”CIDRE DE NORMANDIE” / ”CIDRE NORMAND”

EU-nro: PGI-FR-00089-AM01 – 4.1.2017

SAN ( ) SMM ( X )

1. Nimi/nimet

”Cidre de Normandie” / ”Cidre normand”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.8 Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet (mausteet jne.)

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Cidre de Normandie / Cidre normand on kuohuvaa siideriä, joka valmistetaan käymismenetelmällä rajatulla maantieteellisellä alueella tuotetuista tuoreista siiderihedelmistä (siideriomenoista tai päärynöistä).

Siiderien valmistuksessa käytettävät mehut voivat olla osittain tiivistemehuja, kunhan niiden määrä (ennalleen saatettuna mehuna ilmaistuna) on korkeintaan 40 prosenttia käytettyjen puristemehujen kokonaismäärästä.

Hedelmäviljelmillä kasvatettujen eri lajikkeiden suuren määrän ansiosta maantieteellisellä alueella voidaan löytää sopiva tasapaino erityyppisten lajikkeiden välillä. Koska viljelyalasta kirpeiden tai makeankirpeiden lajikkeiden osuus on yli kolmannes, yli kolmannes on makeita ja loput hapokkaita tai happamia omenalajikkeita, siiderinvalmistajat voivat sekoittaa eri lajikkeiden omenoita löytääkseen sopivimmat sekoitukset.

Cidre de Normandie / Cidre normand on kirkas tai samea juoma, joka valmistetaan siiderihedelmien puristamisesta syntyvän massan mehun käymistuotteesta ja mahdollisesti lisäämällä tuotteeseen vettä. Juoma on kuplivaa ja kuohuu kevyesti.

Juoma on kuohuvaa, koska siinä on hiilidioksidia käymisen ja/tai lisäämisen tuloksena.

Teollisuuskäyttöön ja tuoteseosten kehittämiseen tarkoitettuja valmistusmääriä voidaan markkinoida ilman kuohumisominaisuutta.

Cidre de Normandie / Cidre normand -siiderin väri vaihtelee vaaleankeltaisesta oranssiin. Sille ovat tunnusomaisia voimakkaat ja vaihtelevat hedelmäiset (omena, sitrushedelmä, persikka, aprikoosi jne.) aromit ja kirpeän, happaman ja makean maun yhdistelmä, jossa on juuri oikea tasapaino.

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Cidre de Normandie / Cidre normand -siiderin valmistukseen käytetään siiderihedelmiä. Jälkiruokahedelmiä ei käytetä. Siiderihedelmillä tarkoitetaan siiderin valmistuksessa käytettäviä hedelmiä ja päärynöitä, joista saatavan mehun tanniinipitoisuus (polyfenolipitoisuus) on vähintään 0,6 g/l muuttumatonta tai hapettunutta tanniinihappoa.

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Hedelmien tuotanto ja niiden jalostaminen siideriksi (mehun valmistaminen hedelmiä puristamalla, siiderin valmistaminen mehun käymisen seurauksena). Raakamehu saadaan käyttämällä lämmittämätöntä vettä, käyminen tapahtuu kylmässä tai huoneenlämmössä, ainoa sallittu väriaine on karamelliväri.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

—

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Juomassa on oltava seuraava nimi: ”Cidre de Normandie” / ”Cidre normand”.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

— Seine-Maritimen departementti kaikki kunnat

— Euren departementti: kaikki kunnat

— Calvadosin departementti: kaikki kunnat

— Manchen departementti: kaikki kunnat

— Ornen departementti: kaikki kunnat

— Oisen departementista seuraavat kunnat: Blacourt, Le Coudray-Saint-Germer, Cuigy-en-Bray, Espaubourg, Flavacourt, Hodenc-en-Bray, Labosse, Lachapelle-aux-Pots, Lalande-en-Son, Lalandelle, Puiseux-en-Bray, Saint-Aubin-en-Bray, Saint-Germer-de-Fly, Saint-Pierre-es-Champs, Sérifontaine, Talmontiers, Le Vaumain, Le Vauroux, Abancourt, Blargies, Boutavent, Bouvresse, Broquiers, Campeaux, Canny-sur-Thérain, Escles-Saint-Pierre, Formerie, Fouilloy, Gourchelles, Héricourt-sur-Thérain, Lannoy-Cuillère, Moliens, Monceaux-l’Abbaye, Mureaumont, Omécourt, Quincampoix-Fleuzy, Romescamps, Saint-Arnoult, Saint-Samson-la-Poterie, Saint-Valery, Villers-Vermont, Elencourt, Beaudéduit, Briot, Brombos, Cempuis, Daméraucourt, Dargies, Feuquières, Grandvilliers, Grez, Halloy, Le Hamel, Hautbos, Lavacquerie, Laverrière, Le Mesnil-Conteville, Offoy, Saint-Maur, Saint-Thibault, Sarcus, Sarnois, Sommereux, Thieuloy-Saint-Antoine, Achy, Blicourt, Bonnières, Fontaine-Lavaganne, Gaudechart, Haute-Épine, Hétomesnil, Lihus, Marseille-en-Beauvaisis, Milly-sur-Thérain, La Neuville-sur-Oudeuil, La Neuville-Vault, Oudeuil, Pisseleu, Prévillers, Rothois, Roy-Boissy, Saint-Omer-en-Chaussée, Villers-sur-Bonnières, Bazancourt, Buicourt, Crillon, Ernemont-Boutavent, Escames, Fontenay-Torcy, Gerberoy, Glatigny, Grémévillers, Hannaches, Hanvoile, Haucourt, Hécourt, Lachapelle-sous-Gerberoy, Lhéraule, Loueuse, Martincourt, Morvillers, Saint-Deniscourt, Saint-Quentin-des-Prés, Senantes, Songeons, Sully, Thérines, Villembray, Villers-sur-Auchy, Vrocourt ja Wambez

— Eure-et-Loirin departementista seuraavat kunnat: Argenvilliers, (Les) Autels-Villevillon, Authon-du-Perche, (La) Bazoche-Gouet, Beaumont-les-Autels, Béthonvilliers, Brunelles, Champrond-en-Perchet, Chapelle-Guillaume, Chapelle-Royale, Charbonnières, Coudray-au-Perche, (Les) Étilleux, (La) Gaudaine, Luigny, Margon Miermaigne, Moulhard, Nogent-le-Rotrou, Saint-Bomer, Saint-Jean-Pierre-Fixte, Soizé, Souancé-au-Perche, Trizay-Coutretot-Saint-Serge ja Vichères

— Mayennen departementista seuraavat kunnat: Ambrières-les-Vallées, Chantrigné, Couesmes-Vaucé, La Haie-Traversaine, Le Pas, St-Loup-du-Gast, Soucé, Le Housseau-Brétignolles, Lassay-les-Châteaux, Rennes-en Grenouilles, St-Julien-du-Terroux, Ste-Marie-du-Bois, Thuboeuf, Gorron, Hercé, Lesbois, St-Aubin-Fosse-Louvain, Vieuvy, Désertines, Boulay-les-Ifs, Champfremont, Ravigny, St-Pierre-des-Nids, Champéon, Charchigné, Le Horps, Montreuil-Poulay ja Le Ribay

— Sarthen departementista seuraavat kunnat: Nogent-le-Bernard, Avezé, Dehault, La-Chapelle-du-Bois, La-Ferté-Bernard, Préval, St-Aubin-des-Coudrais, Louzes, Neufchâtel-en-Saosnois, Assé-le-Boisne, Douillet-le-Joly, Montreuil-le-Chétif, St-Aubin-de-Locquenay, St-Georges-le-Gaultier, St-Léonard-des-Bois, St-Paul-le-Gaultier, Sougé-le-Ganelon, Ancinnes, Gesnes-le-Gandelin ja Moulins-le-Carbonnel.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Normandian geologinen ympäristö lännessä on Massif Armoricain -vuoristo, kun taas idässä se kuuluu Pariisin altaaseen. Normandiassa vallitsee leuto ja kostea ilmasto, jolle on ominaista se, etteivät kesät ole liian kuivia. Normandian ilmastotyyppi on merellinen. Talvet ovat suhteellisen leutoja rannikolla, mutta sisämaassa ankarampia. Kesät ovat siellä viileitä ja kosteita. Sademäärät ovat suhteellisen suuria. Geologisesta monimuotoisuudesta on seurauksena maisemien jonkinasteinen monimuotoisuus, jota leuto ja kostea ilmasto kuitenkin rajoittaa. Tämän vuoksi tietyt ruoho- ja pensasmaisemat ovat samanlaisia monissa osissa Normandiaa.

Koska luonnonolosuhteet ovat olleet erityisesti sademäärien osalta suotuisat, siiderihedelmien viljely, joka alkoi keskiajalla Espanjasta (Biskaja) peräisin olevien lajikkeiden kasvattamisella, levisi nopeasti koko Normandiaan.

Normandiasta tuli siten siiderihedelmäviljelmien (siideriomena- ja päärynäpuut) ensisijainen alue Ranskassa.

Käytettävät hedelmät ovat peräisin maantieteelliseltä alueelta, joka on yksi Euroopan tärkeimmistä perinteisistä ja nykyisistä tuotantoalueista ja jossa siiderinvalmistuksen laaja ja tunnustettu taitotieto on kehittynyt.

Tuottajat ja myöhemmässä vaiheessa paikalliset kasvinjalostajat ja puunhoitajat ovat valikoineet, parantaneet ja sopeuttaneet kasviaineistoa Normandian ilmasto-olosuhteisiin. Tuloksena on erittäin suuri määrä siideriomena- ja päärynälajikkeita, jotka eroavat toisistaan tanniinipitoisuudeltaan ja erityiseltä tekniseltä soveltuvuudeltaan. Hankkimalla tai ottamalla käyttöön paikallisiin tuotanto-olosuhteisiin ja jalostukseen soveltuvia uusia lajikkeita tämä lukumäärä kasvaa edelleen, ja alalla taataan geenivarojen biologisen monimuotoisuuden ylläpitäminen.

Normandia on myös erityisen jalostamiseen liittyvän osaamisen kehto.

Lisäksi Normandiassa siideri näyttää olevan todellinen kulinaarinen ja historiallinen kiintopiste, joka on gastronomiassa läsnä kaikkialla.

Se, että siideriä alettiin ajan mittaan viedä entistä laajemmalle alueelle, johti valmistusmenetelmien kehittymiseen. Siideriä valmistettiin 1800-luvun puoliväliin asti maatiloilla. Kulutuksen kasvun myötä käsityöläiset ja juomateollisuus ryhtyivät valmistamaan tätä juomaa. Ne paneutuivat jalostusprosessiin (kirkastaminen, varastointi kylmässä, pastörointi, hiilihapotus) kehittääkseen toimintaansa.

Mekaanisten puristamistekniikoiden ansiosta on voitu lisätä puristamisen tuloksena saatavan mehun määrää heikentämättä hedelmien erityisominaisuuksia.

Suodattamista on kehitetty vaiheittain 1900-luvun alusta lähtien. Tällä on pyritty parantamaan siiderien säilyvyyttä. Suuret siiderinvalmistajat alkoivat noin vuonna 1950 pastöroida makeita siidereitä niiden säilytysajan pidentämiseksi ja mikro-organismien kehittymisen estämiseksi. Lisäksi pastörointi mahdollisti juomien kuljetukset kaukaisempiin kohteisiin.

Raaka-aineeseen sovellettava tunnustettu taitotieto kehittyi taidoksi valmistaa maineikasta siideriä. Kulutus oli osa alueellista kulttuuriperintöä, mutta levisi ajan myötä alueen ulkopuolelle.

Normandialaisen perimätiedon mukaan Biskajan merimiehet toivat siiderinvalmistuksen salaisuuden mukanaan 500-luvulla. Siideri yleistyi nopeasti vasta 1100-luvulla, ensin Touquesin ja Rislen laaksoissa, sen jälkeen Cotentinissa ja lopuksi Pays de Caux’ssa. 1300-luvulla siideri alkoi syrjäyttää cervoise-oluen, ja Normandiassa myytiin siideriä suunnilleen yhtä paljon kuin viiniä. Satavuotisen sodan jälkeen siideristä oli tullut 1400-luvulla yleinen juoma Ala- ja Keski-Normandiassa. Biskajalaisen Guillaume de Dursusin saapuminen Cotentiniin merkitsi todellista edistysaskelta siiderinvalmistuksessa 1500-luvulta alkaen. Hänen vaikutuksestaan viljeltyjen siideriomenalajikkeiden laatu parani. Muut paikalliset tilanomistajat noudattivat hänen esimerkkiään ja alkoivat valita ja hoitaa lajikkeita. Ludvig XIII:n valtakaudella Normandian viinitarhat katosivat lähes kokonaan viinien verotuksen vuoksi; omenapuiden viljely kehittyi edelleen. Siiderinkulutus kasvoi entisestään. Myöhemmin kuitenkin sodilla, veroilla ja yleisellä kurjuudella oli epäedullinen vaikutus omenapuihin ja siideriin kohdistuneeseen kiinnostukseen.

1700-luvun alusta alkaen intendentit, maatalousyhdistykset ja Ranskan valtioneuvosto (Conseil d’État) yhdistivät voimansa parantaakseen ja kannustaakseen omenapuiden viljelyä. 1800-luvulla siiderin valmistus elpyi, ja kulutus kasvoi voimakkaasti vuoden 1870 jälkeen.

Siiderin tuotanto ja jalostus kehittyivät merkittävästi 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa, etenkin kun alan yritykset hyötyivät tislaamotoiminnasta (erityisesti valtion työllistävästä vaikutuksesta alkoholialalla) toiseen maailmansotaan asti.

Siiderin tuotanto ylitti Ranskassa oluen tuotannon 1920-luvulla. Parhaina tuottovuosina Manchen, Calvadosin, Ala-Seinen (nykyisen Seine-Maritimen) ja Ornen departementit tuottivat reilusti yli miljoona hehtolitraa. Normandia on suurin siideriomenoiden tuotantoalue ja on ollut sitä 1920-luvulta lähtien.

Normandian osuus siiderin kokonaistuotannosta Ranskassa on lähes 45 prosenttia.

Cidre de Normandie / Cidre normand -siideri valmistetaan erityisistä hedelmistä, siideriominoista tai päärynöistä, joiden erityisominaisuudet perustuvat erityisesti polyfenoleihin. Jälkiruokahedelmiä ei käytetä, mutta päärynät ovat sallittuja: perinteisesti niitä on saatettu käyttää sekoituksissa erityisesti happamuutensa ansiosta. Erityisesti suodatusasteesta riippuen juoma on kirkas tai samea, ja sen väri voi vaihdella vaaleankeltaisesta oranssiin siideriomenalajikkeista ja käytetyistä menetelmistä riippuen. Sille on ominaista laaja makujen kirjo, jossa eri hedelmälajikkeista peräisin olevia makuja tasapainottaa käymättömien sokereiden pehmeys. Juoma on hieman kuohuva ja pirskahteleva, mutta se ei kuohu suussa liian voimakkaasti.

Vahva alueellinen identiteetti ja alan kehitys ovat lujittaneet normandialaisen siiderin mainetta.

Siiderintuotanto monipuolistui jo kauan sitten paikallisten toimijoiden vaikutuksesta. Tuotannon erityisluonne perustuu siiderihedelmien, omenoiden ja päärynöiden, joita Normandiassa käytetään joskus tasapainottamaan sekoituksen happamuutta, käyttöön ja siiderinvalmistusta koskevaan taitotietoon.

Siideriomena- ja päärynäpuiden kehittäminen on ollut mahdollista siiderintuotannon (mutta ei viininviljelyn) kannalta suotuisien fyysisten olosuhteiden, leudon ja kostean ilmaston sekä sen ansiosta, etteivät kesät ole liian kuivia.

Ranskan nykyäänkin suurimmat siiderihedelmäviljelmät kehittyivät Normandiassa jo 1900-luvun alussa, minkä vuoksi alue on tullut tunnetuksi siideriomenapuun kotimaana. Siiderinvalmistuksessa tarvittavan taitotiedon hallitseminen – erityisesti tanniinisilta ominaisuuksiltaan erityisiä, olosuhteisiin sopeutuneita ja tunnustettuja lajikkeita koskeva tutkimus – on mahdollistanut kuluttajan tunnustaman erityistuotteen kehittämisen.

Eri tekniikoiden, kuten mekaanisen puristamisen, ennen käymistä ja sen jälkeen suoritettavan kirkastamisen, käymisen ja erilaisiin sekoituksiin liittyvän taitotiedon ansiosta on voitu ajan kuluessa kerätä parhaat hedelmät ja säilyttää tuotteen erityisominaisuudet.

Lopuksi voidaan todeta, että siiderien stabilointia ja säilytystä koskevan taitotiedon (pullottaminen, suodattaminen, pastörointi jne.) kehityksen ja uusiin teknologioihin sopeutumisen myötä normandialaisia siidereitä alettiin vaiheittain viedä entistä laajemmalle alueelle.

Kaikkien näiden tekijöiden vaikutuksesta on pystytty valmistamaan siidereitä, joiden laatu tunnustetaan osaksi alueen kulttuurista ja kulinaarista perintöä.

Koko jäsenvaltion alueella saatavilla olevan Cidre de Normandie -siiderin kulutus on levinnyt alueen ulkopuolelle samalla kun juoma on säilyttänyt alueelliset ominaispiirteensä ja sen maine on kasvanut.

Kulttuurisesta ja kulinaarisesta näkökulmasta on todettava, että kuluttajien mielikuvissa omenapuut liittyvät vahvasti normandialaiseen maisemaan. Cidre de Normandie on näin ollen juurtunut kansallisiin mielikuviin samalla kun siideri on vertaansa vailla oleva normandialainen juoma.

Monet siiderijuhlat (joiden viettopaikoista voidaan mainita muun muassa Barenton, Beuvron-en-Auge, Vimoutiers, Le Sap, Auffay ja Forges-les-Eaux) ja maistelukilpailut (Saint-Jean des cidres alueellisella tasolla ja paikalliset kilpailut esimerkiksi Pays de Caux’ssa) ovat osoituksena tuotteen maineesta ja sen kuulumisesta kiinteästi normandialaisiin perinteisiin.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-830d0e1e-32b9-4d63-82b9-f99ef2dce5d5/telechargement