KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 17 päivänä heinäkuuta 1996,

neuvoston asetuksen N:o (ETY) 4064/89 (Asia N:o IV/M.737 - Ciba-Geigy/Sandoz) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (97/469/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89, jäljempänä `sulautuma-asetus` (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan,

ottaa huomioon 2 päivänä toukokuuta 1996 tehdyn komission päätöksen aloittaa menettely tässä asiassa,

ottaa huomioon yrityskeskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon (2),

sekä katsoo seuraavaa:

1. Ilmoitus, joka tehtiin 27 päivänä maaliskuuta 1996, koskee suunnitelmaa sulauttaa Baselissa sijaitsevat Ciba-Geigy AG, jäljempänä `Ciba`, ja Sandoz AG, jäljempänä `Sandoz`, uudeksi yhtenäiseksi yritykseksi Novartis AG:ksi, jäljempänä `Novartis`.

2. Päätöksellään 18 päivänä huhtikuuta 1996 komissio päätti lykätä keskittymän toteuttamista asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (sulautuma-asetuksen) 7 artiklan 2 kohdan ja 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kunnes se tekee asiassa lopullisen päätöksen.

3. Tutkittuaan ilmoituksen komissio on tullut siihen tulokseen, että hanke kuuluu sulautuma-asetuksen soveltamisalaan ja sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille on vakavia epäilyjä. Tämän vuoksi komissio päätti 2 päivänä toukokuuta 1996 aloittaa sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn.

4. Neuvoa-antava komitea käsitteli tämän päätöksen luonnosta 2 päivänä heinäkuuta 1996.

I. OSAPUOLET

5. Ciba valmistaa terveydenhuollossa, maataloudessa ja teollisuudessa käytettäviä biologisia ja kemiallisia tuotteita.

6. Sandoz valmistaa terveydenhuollossa, ravitsemusalalla, maataloudessa ja teollisuudessa käytettäviä biologisia ja kemiallisia tuotteita.

II. KESKITTYMÄ

7. Osapuolten suunnittelema sulautuma on sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu keskittymä. Ciba ja Sandoz on tarkoitus sulauttaa uudeksi yhtenäiseksi yritykseksi nimeltä Novartis. Tästä seuraavassa osakkeiden vaihdossa Sandozin osakkeenomistajat saavat 55 prosenttia ja Ciban osakkeenomistajat 45 prosenttia Novartiksen osakkeista.

8. Osapuolten sopimuksen mukaan sulautuma ei koske kolmea alaa. Ciban toiminta-alat erikoiskemikaalit (teollisuuskemikaalit), jotka muodostuvat tekstiiliväreistä, kemikaaleista, lisäaineista, pigmenteistä ja polymeereista, siirretään sulautumisen jälkeen erillisiin yhtiöihin, joiden kattoyhtiö noteerataan pörssissä ja jonka osakkeet Novartis siirtää osakkeenomistajille. Osapuolten antamien tietojen mukaan tämän osakkeiden siirron jälkeen Novartiksen ja uuden kattoyhtiön välillä ei ole konsernisuhdetta. Osapuolten mukaan Ciban yksikkö Mettler-Toledo myytiin amerikkalaiselle sijoittajaryhmälle AEA MT Inc:lle 2 päivänä huhtikuuta 1996. Kauppasopimus toteutuu sen jälkeen kun tarvittava viranomaisten hyväksyminen on saatu. Sandozin yksikkö Bau & Umwelt (rakennuskemikaalit) on järjestetty MBT Holding AG:hen ja on tarkoitus myydä ennen sulautumista tai sen jälkeen. Näitä kolmea aluetta pidetään 1 artiklan 2 kohdan mukaisina osallistuvina yrityksinä, jos ne myöhemmin liitetään Novartikseen.

III. YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS

9. Ciban ja Sandozin yhteenlaskettu maailmanlaajuinen liikevaihto ylittää 5 miljardia ecua. Ciban maailmanlaajuinen liikevaihto on noin 13,1 miljardia ecua ja Sandozin noin 9,1 miljardia ecua. Molemmilla yrityksillä on yli 250 miljoonan ecun liikevaihto yhteisössä. Ciban liikevaihto yhteisössä ylittää 4 miljardia ecua ja Sandozin 2,5 miljardia ecua. Yhteisön alueelta kertyneestä kokonaisliikevaihdostaan sekä Ciba että Sandoz saavuttavat enintään kaksi kolmasosaa samasta jäsenvaltiosta.

IV. ARVIOIMINEN SULAUTUMA-ASETUKSEN 2 ARTIKLAN NOJALLA

10. Ciballa ja Sandozilla on osittain päällekkäistä liiketoimintaa terveydenhoitoalan tuotteiden (health care), kasvinsuojelutuotteiden (crop protection), eläintautien (animal health) ja siementen alalla (seeds).

11. Osapuolten tietojen mukaan päällekkäisyyttä ei ole teollisuuskemikaalien alalla (industrial chemicals), ravitsemusalalla (nutrition), rakennuskemikaaleissa eikä vaakojen alalla. Näillä aloilla toisen osapuolen markkinaosuus ylittää eräillä markkinoilla 25 prosenttia, mutta koska päällekkäistä tuotantoa ei ole, keskittymä ei vahvista nykyisiä markkina-asemia.

A. TERVEYDENHOITOALAN TUOTTEET

12. Terveydenhoitoalan tuotteet käsittävät osapuolten antamien tietojen mukaan farmaseuttiset valmisteet, piilolasit ja piilolasien hoitoaineet. Päällekkäistä toimintaa Ciballa ja Sandozilla on ainoastaan farmaseuttisten valmisteiden alalla.

13. Osapuolten mukaan Ciban markkinaosuus piilolasien ja niiden hoitoaineiden alalla on Euroopan talousalueella alle 25 prosenttia. Kansallisella tasolla Ciballa on piilolasien alalla seitsemässä jäsenvaltiossa ja piilolasien hoitoaineiden alalla kuudessa jäsenvaltiossa 25-41 prosentin markkinaosuus. Koska markkinaosuudet eivät kasva eikä ole muita todisteita Ciban markkina-aseman vahvistumisesta keskittymän vuoksi, keskittymän ei voida katsoa johtavan määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen.

14. Useiden farmaseuttisten valmisteiden markkinoilla keskittymähanke sen sijaan johtaa markkinaosuuksien kasvuun. Lähemmin on kuitenkin tarkasteltava ainoastaan rauwolfiaan, beetasalpaajiin, kalsitoniineihin, lihasrelaksantteihin sekä HS-TK-geeniterapian osa-alueisiin kohdistuvia vaikutuksia. Myöskään näillä aloilla keskittymä ei johda määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen markkinoilla.

1. Tuotemarkkinoiden rajaaminen

15. Komissio on toistuvasti käsitellyt farmaseuttisten valmisteiden markkinoiden rajaamista ja omaksunut näissä päätöksissään useita periaatteita (katso seuraavat päätökset: 10.6.1991, Sanofi/Sterlin Drug, 29.4.1993, Procordia/Herbamond; 18.4.1994, Rhone Poulenc/Cooper; 20.6.1993 La Roche/Syntex; 19.9.1994, AHP/Cyanamid; 28.2.1995, Glaxo/Wellcome; 3.4.1995, Behringwerke AG/Armour Pharmaceutical Co.; 22.6.1995, Hoechst/Marion Merrell Dow; 28.9,1995, Upjohn/Pharmacia).

a) Lääkkeet

16. Lääkkeet voidaan jakaa terapeuttisiin luokkiin Maailman terveysjärjestön hyväksymän ja käyttämän anatomis-terapeuttis-kemiallisen luokittelujärjestelmän ("ATC:n") mukaan. Tämä luokittelu, jota komissio on käyttänyt myös aiemmissa tapauksissa, mahdollistaa lääkkeiden ryhmittelyn niiden koostumuksen ja terapeuttisten ominaisuuksien mukaan.

17. ATC-luokittelujärjestelmän kolmas taso mahdollistaa lääkkeiden ryhmittelyn niiden terapeuttisten indikaatioiden eli niiden käyttötarkoituksen mukaan ja sitä voidaan sen vuoksi käyttää toiminnallisena markkinamäärittelynä. Voi kuitenkin olla järkevää suorittaa analyysejä myös ATC-luokittelun muilla tasoilla. Esimerkiksi voi olla tarpeen yhdistää tiettyjä ryhmiä. Näin tehdään silloin, jos eri ATC-luokista peräisin olevat valmisteet korvaavat toisensa tietyn sairauden hoidossa. Toisaalta voi myös olla järkevää määritellä markkinat kapeammin, jos kyseisillä lääkkeillä on selvästi erilaiset indikaatiot. Tällöin on otettava huomioon, että lääkkeiden käytössä voi olla kansallisia eroja.

18. Tämän lisäksi lääkkeet voidaan jakaa eri lohkoihin erilaisten erityisesti kysyntään liittyvien perusteiden mukaan. Erottelu voi perustua siihen, onko lääke reseptilääke vai ei. Lääkkeet voidaan myös jakaa sellaisiin, jotka sairausvakuutus korvaa kokonaan tai osittain ja sellaisiin, joita ei korvata. Nämä lohkot menevät osittain päällekkäin. Useimmat reseptilääkkeet korvataan, kun taas useimpia reseptivapaita lääkkeitä ei korvata. Lääkkeen luokittelu tiettyyn lohkoon ei ole myöskään pysyvää. Se perustuu ennemminkin viranomaisten päätökseen, mikä voi johtaa vaihtoihin lohkoista toisiin.

19. Osapuolet ovat komission kanssa yhtä mieltä siitä, että markkinoiden rajaaminen ATC-luokittelun kolmannen tason perusteella on asianmukainen useimmissa tapauksissa, koska kolmannen tason tuotteiden käyttötarkoitus on pääasiassa sama, eivätkä valmisteet ole vaihdettavissa muiden luokkien tuotteiden kanssa. Osapuolet ovat kuitenkin samaa mieltä siitä, että markkinavastapuolen näkökulmasta katsottuna tämä rajaus ei aina vastaa vaatimusta toiminnallisesta vaihdettavuudesta. Osapuolten mielestä poikkeuksia syntyy, jos ATC-luokat eivät eroa toisistaan terapeuttisten käyttötarkoitusten vaan vähintään myös farmakologisten vaikutusperiaatteiden ja käyttötavan suhteen. Tällöin markkinat on voitu rajata eräissä tapauksissa liian suppeasti, toisissa liian laajasti.

20. Osapuolten kilpailijat, joilta komissio on tiedustellut asiaa, yhtyvät periaatteessa tähän käsitykseen. Niidenkään mielestä tuotemarkkinoiden rajaaminen ATC-luokittelun kolmannen tason perusteella ei ole jokaisessa yksittäisessä tapauksessa sopiva vaan voi olla liian suppea tai laaja.

21. Tuotteiden vaihdettavuudessa ei niinkään ole kysymys niiden fysikaalis-teknisistä tai kemiallisista ominaisuuksista vaan niiden toiminnallisesta vaihdettavuudesta käytöstä päättävän tahon kannalta katsottuna, reseptilääkkeiden osalta siis yksityislääkäreiden kannalta katsottuna. Lääkäreiden käytettävissä olevat puolueettomat tieteelliset tiedot lääkkeiden vaikuttavista ominaisuuksista ja yhtäläisyyksistä vaikuttavat kuitenkin jatkuvasti siihen, millaisia reseptejä nämä kirjoittavat (katso esimerkiksi Bundesgerichtshofin päätös WuW/E BGH 1445, 1447 ff., Valium). Markkinoiden rajaamisen laajemmin voi estää esimerkiksi se, että potilaat sietävät lääkkeitä eri tavalla ja hinnat ovat erilaiset. Tämän vuoksi reseptilääkkeiden markkinoita ei voida rajata ainoastaan sen perustella, käytetäänkö eri lääkkeitä samaan sairauteen eli luokitellaanko ne samaan indikaatioryhmään. Ratkaisevaa on pääasiassa yhtenevien lääkinnällisten syiden perusteella tapahtuva lääkkeen määrääminen. Tällaisia lääkkeenmääräämiskäytäntöjä voidaan vertailla sen perustella, vastaavatko lääkkeet toisiaan esimerkiksi vaikutusperiaatteiden, lääkkeen sietokyvyn, myrkyllisyyden ja sivuvaikutusten suhteen.

22. Koska osapuolten mukaan ATC-luokittelu ei sisällä vastaavia tietoja, osapuolet ovat jakaneet markkinat ja esittäneet tähän perustuvat tiedot eurooppalaisten lääkevalmistajien yhdistyksen EPHMRA:n laatiman luokittelun mukaan, johon myös IMS:n luvut perustuvat ja joka osapuolten mukaan vastaa pitkälle ATC-luokittelua. Komission tutkimuksissa on selvinnyt, että myös osapuolten kilpailijat pitävät lähtökohtanaan mahdollisimman pitkälle ulottuvaa yhtäläisyyttä. Käytännön syistä komissio käyttää jäljempänä osapuolten käyttämää jakoa ja nimityksiä.

23. Osapuolten mielestä ATC-luokittelujärjestelmän kolmannen tason perusteella tapahtuva rajaaminen on keskittymän merkityksellisten tuotemarkkinoiden kannalta liian suppea tiettyjen korkean verenpaineen (rauwolfia, beetasalpaajat) ja osteoporoosin hoitoon (kalsitoniini) tarkoitettujen lääkkeiden osalta, jotka pääindikaatioittensa osalta voidaan vaihtaa ja vaihdetaan muihin ATC-luokkiin kuuluviin tuotteisiin. Lihasrelaksanttien kannalta se taas on liian laaja rajaus. Muiden keskittymän arvioinnin kannalta merkityksellisten lääkkeiden osalta osapuolet pitävät markkinoiden rajaamista ATC-luokittelun kolmannen tason perusteella pääasiassa sopivana. Komission tutkimuksissa ei ole tullut esille mitään, minkä vuoksi tämä ei olisi perusteltua.

(1) Rauwolfia ja beetasalpaajat

24. Rauwolfia on verenpainetta alentava aine. ATC-koodissa C2D Rauwolfia & Comb. Diureticsissa on osapuolten mukaan kysymys lääkeaineesta, joka koostuu tavallisesti reserpiinistä ja diureetista eli virtsan eritystä lisäävästä aineesta. Reserpiini on kasviperäinen vaikuttava aine, jonka huono puoli on, että sen jatkuva käyttö voi aiheuttaa masennusta. Diureettien sivuvaikutuksena voi esiintyä kaliumin puutosta, erityisesti jos niitä käytetään suurina annoksina ja pitkäaikaisesti. Sivuvaikutuksia pyritään vähentämään yhdistelemällä useita vaikuttavia aineita.

25. Rauwolfia-valmisteet ovat osapuolten mukaan vanhimpia markkinoilla olevia verenpainetta alentavia lääkkeitä. Osapuolten mukaan verenpaineen alentamiseksi on olemassa useita muitakin luokiteltuja aineita, jotka markkinoille tulojärjestyksessä lueteltuina ovat pääasiassa diureetteja, keskushermostoon vaikuttavia verenpainelääkkeitä, beetasalpaajia, vasodilaattoreita (verisuonia laajentavia aineita), kalsiuminestäjiä ja ACE:n estäjiä. Nämä ovat reseptilääkkeitä kaikissa Euroopan talousalueen maissa. Hoito valitaan tapauskohtaisesti verenpaineen vakavuuden, siihen liittyvien sairauksien, edeltävän hoidon ja lääkärin terapeuttisen kokemuksen perusteella. Useimmiten on eri mahdollisuuksia saman terapeuttisen tavoitteen saavuttamiseksi. Myös eräät osapuolten kilpailijat ja maininneet muita ATC-luokkien kolmannen tason valmisteita, joita käytetään verenpaineen hoitoon, mikä poikkeaa ATC-luokittelun kolmannen tason periaatteellisesta soveltuvuudesta markkinoiden rajaamiseen.

26. Osapuolten mukaan rauwolfia oli vielä 10-15 vuotta sitten liikevaihdoltaan suurin verenpainelääke eräissä maissa, kuten Saksassa, Itävallassa ja Italiassa. Osapuolten mukaan rauwolfia-valmisteet ovat olleet nyt muutamia vuosia lääketieteellisesti vanhentuneita. Monet nuoremmat lääkärit eivät enää käytä kyseisiä valmisteita, vaan hoitavat korkeaa verenpainetta ainoastaan vaiheittaisen hoitosuunnitelman mukaisesti. Komission selvityksissä on vahvistunut, että alan julkaisuissa rauwolfiaa ei enää selvästikään pidetä tärkeimpänä eli ensisijaisesti käytettävänä aineena verenpaineen alentamiseksi. Osapuolten mukaan rauwolfia-valmisteita käytetään edelleen vanhojen potilaiden hoitoon niissä maissa, joissa ne aiemmin olivat yleisiä. Niitä määrätään pääasiassa potilaille, joille ne ovat sopineet hyvin jo pitemmän aikaa. Rauwolfia-valmisteiden markkinaosuus verenpaineen hoidossa pienenee kuitenkin jatkuvasti. Vaikka kyseinen korvaaminen on eri laajuista eri jäsenvaltioissa, komission tutkimuksissa ei ole ilmennyt syytä ottaa rauwolfian kohdalla huomioon tuotemarkkinoiden erilaisia kansallisia rajauksia.

27. Vaikka edellä todettiin, että rauwolfia yhä useammin korvataan muilla verenpainelääkkeillä, rauwolfia-valmisteiden ja muiden mainittujen verenpainelääkkeiden markkinoiden yhdistäminen yksiksi tuotemarkkinoiksi herättää epäilyjä. Tätä vastaan on esimerkiksi se, että lääkkeen valinta riippuu muun muassa potilaan iästä ja mahdollisista sivuvaikutuksista. Verenpaineen hoitoon käytettävien yksittäisten lääkkeiden sivuvaikutukset eroavat osittain huomattavasti toisistaan, minkä vuoksi lääkkeen korvaaminen toisella ei ole mahdollista osalle potilaita. Lisäksi esimerkiksi Saksassa on käytössä Saksan verenpaineyhdistyksen (Deutsche Liga zur Behandlung des hohen Blutdrucks e.V.) vaiheittainen ohjelma, jossa verenpaineen eri hoitovaiheissa käytetään eri valmisteita. Myös tämä on vastoin oletusta täydellisestä keskinäisestä korvattavuudesta. Tämän lisäksi on otettava huomioon myös osapuolten mainitsemat rauwolfia-tuotteiden ominaisuudet. Rauwolfia-valmisteet eivät enää ilmeisesti ole ensimmäinen vaihtoehto hoidettaessa verenpainetta. Tämä rajoittaa niiden vaihdettavuutta sellaisten valmisteiden kuten beetasalpaajien ja diureettien kanssa. Rauwolfia-valmisteiden kysynnän jatkuva lasku osoittaa myös, että kyseisiä valmisteita määrätään nykyisin pääasiassa ainoastaan tietylle potilasryhmälle. Myös osapuolet viittaavat siihen, että rauwolfiaa määrätään nykyään lähinnä ainoastaan vanhemmille potilaille. Ajatellen rauwolfian korvattavuutta muilla verenpainelääkkeillä merkitykselliset markkinat osoittautuvat joka tapauksessa laajemmiksi kuin pelkästään ryhmä C2D Rauwolfia.

28. Voitaisiin myös harkita beetasalpaajien ja diureettien markkinoiden yhdistämistä, koska komission selvitysten mukaan molemmat lääkkeet ovat verenpaineen hoidossa ensisijaisesti käytettäviä aineita. Valmisteiden erilaisen vaikutustavan ja sivuvaikutusten vuoksi yhdistäminen on kuitenkin hyvin epävarmaa. Komission selvitysten mukaan koodin C7B Betablocker Comb.:n ja C7A Betablocker Plainin markkinat voitaisiin kuitenkin yhdistää. Betablocker Comb:t ovat valmistajan tekemiä beetasalpaajien ja muiden valmisteiden yhdisteitä. Tällainen käyttö on ilmeisesti vähenemässä, ja sitä korvaa puhtaiden beetasalpaajien ja erilaisten muiden lääkkeiden yhdistetty käyttö. Eri lääkkeiden käytöllä on se etu, että hoitavan lääkärin on helpompi annostella ne. Yhdisteiden etu taas on se, että potilaan tarvitsee ottaa vähemmän tabletteja eikä tämän tarvitse huolehtia itse annostelusta. Puhtaiden beetasalpaajien yhdistäminen beetasalpaajayhdisteisiin vastaa myös ATC-koodin Rauwolfia & Com. Diuretics rakennetta. Puhtaiden beetasalpaajien ja beetasalpaajayhdisteiden erottaminen erillisiksi markkinoiksi johtaisi taloudellisesti yhteenkuuluvien tuotteiden asiattomaan erottamiseen kaksiksi markkinoiksi. Tämän päätöksen kannalta ei ole tarpeen selvittää enempää beetasalpaajien vaihdettavuutta muiden verenpainelääkkeiden kanssa.

(2) Kalsitoniinit

29. Kalsitoniini on osapuolten esittämän mukaan hormoni, jota syntyy luonnostaan ihmiskehossa. Se lisää luun muodostumista ja on tavallisesti tasapainossa luumassaa vähentävien hormonien kanssa. Vanhenemisen myötä tämä tasapaino kääntyy joskus luumassan vähenemiseksi. Tästä seuraa osteoporoosi. Tämän mukaisesti H4A-koodin kalsitoniineja käytetään pääasiassa osteoporoosin hoitoon. Osapuolten mukaan Ruotsissa ja Alankomaissa kalsitoniinien käyttö on sallittua ainoastaan Pagetin taudin, erään harvinaisen luusairauden hoidossa.

30. Osapuolet esittävät, että kaikki osteoporoosin hoidossa käytetyt valmisteet ovat vaihdettavissa kalsitoniinien kanssa. Niiden mukaan tämä pitää paikkansa ainakin H4A-luokan Calcitonen ja useimpien tuoteluokan M5B Bone Calcium Regulators (bisfosfonaatit) valmisteiden suhteen, jotka ovat osapuolten mukaan kaikissa Euroopan talousalueen maissa reseptilääkkeitä. Saksalaisten koulukunnan mukaan fluoridit (A12C Other mineral supplements) ja kalsitoniinit ovat lisäksi rajoitetussa määrin keskenään vaihdettavissa. Osapuolten mukaan korvaavina tuotteina voidaan jossain määrin käyttää myös erityisesti osteoporoosin ehkäisemiseen käytettäviä mineraalivalmisteita (A12A Calcium). Osapuolten käsityksen mukaan korvaavina aineina voidaan käyttää myös hormonivalmisteita (G3C Estrogen & Com.).

31. Osapuolten mukaan lääkärin kannalta osteoporoosin ehkäisyn ja hoidon välillä ei ole selvää eroa. Raja on liukuva. Vielä ei ole olemassa kansainvälisesti tunnustettuja, yhteneviä ja puolueettomia perusteita sille, milloin lääkitys on aloitettava. Kustannusnäkökohdat, lääkärin kokemus ja koulutus, erilaiset kansalliset koulukunnat ja potilaalle koituvat sivuvaikutukset ovat hoitotavan valinnan kannalta keskeisiä perusteita. Mainittujen valmisteiden käytön painopisteet käyvät kuitenkin ilmi myös osapuolten antamista tiedoista.

32. Komission selvityksissä on ilmennyt, että ainakin kalsitoniineja ja useimpia bisfosfonaatteja voidaan pääasiassa pitää keskenään korvattavina ja ne kuuluvat sen vuoksi samoille tuotemarkkinoille. Molempien painopiste on osteoporoosin hoidossa eikä sen ehkäisyssä. Osapuolten mukaan molemmat lisäävät luutiheyttä ja oikein käytettyinä niiden sivuvaikutukset ovat vähäiset. Osapuolten mukaan kalsitoniinien sinänsä vähäisiä sivuvaikutuksia voivat olla lämmön tunne, nenän limakalvojen ongelmat ja pahoinvointi. Jos bisfosfonaatteja ei käytetä oikein, ne voivat osapuolten mukaan aiheuttaa närästystä ja vatsavaivoja. Uusimpien bisfosfonaattien sietokyky on oletettavasti parempi. Osapuolten mukaan molempien suhteen on käynnissä tutkimuksia, joilla pyritään todistamaan luumurtumien riskin väheneminen pitkällä aikavälillä, mikä on jo osoitettu keskipitkän aikavälin osalta. Tämän vuoksi ne lienevät ainakin potilaiden enemmistön kannalta keskenään vaihdettavissa. Osapuolet ovat esitelleet useita julkaisuja, joista käy ilmi bisfosfonaattien ja kalsitoniinien samanlainen käyttö.

33. Tämä saa tukea komission selvitysten tuloksista. Myös Ruotsin kilpailuvirasto on ilmoittanut komissiolle Medical Products Agencylle tehtyjen kyselyiden vahvistaneen, että bisfosfonaatit voidaan useimmissa tapauksissa vaihtaa kalsitoniineihin. Virasto on lisäksi tähdentänyt, että tämä voi päteä myös muihin osapuolten mainitsemiin valmisteisiin.

34. Tosin valmisteiden erilaisia vaikutusperiaatteita voitaisiin pitää osoituksena siitä, että kalsitoniinit ja bisfosfonaatit eivät ole keskenään vaihdettavissa. Myös valmisteiden avulla muodostuneet luukudokset ilmeisesti poikkeavat rakenteeltaan hiukan toisistaan. Osapuolten mukaan kalsitoniineilla on lisäksi kipuja lievittävä vaikutus. Tällä seikalla ei kuitenkaan ole merkitystä, koska osteoporoosi ei yleensä aiheuta kipuja. Ottaen huomioon, että osteoporoosin syntysyistä ei ole olemassa riittäviä todisteita, kumpikaan vaikutusperiaate ei tunnu olevan yksittäisen potilaan kannalta paremmin tai huonommin soveltuva. Osapuolten mukaan kalsitoniinia voidaan toistaiseksi antaa ainoastaan nenän kautta tai ruiskeina, kun taas osteoporoosin hoitamiseksi sallitut bisfosfonaatit voidaan nauttia suun kautta. Tosin osapuolet huomauttavat, että eräs brittiläinen yritys on ilmoittanut testanneensa suun kautta annettavaa valmistetta menestyksellisesti ja aikovansa hakea sille lupaa vuoden lopussa. Lisäksi eräs italialainen yritys on ilmeisesti onnistunut kehittämään suun kautta nautittavan kalsitoniinin. Valmisteiden vielä toistaiseksi erilaiset nauttimistavat eivät kuitenkaan ole kalsitoniinia saavien potilaiden kannalta merkityksellisiä. Bisfosfonaattien nauttiminen suun kautta ei siten ole potilaiden kannalta haitallista eikä estä valmisteiden keskinäistä vaihdettavuutta. Sitä paitsi yksittäisissä ATC-luokissa yhdistetään samoille tuotemarkkinoille eri tavalla nautittavia tuotteita, joten tätä eroa ei voida esittää yleisesti ratkaisevana tekijänä. Kaikki bisfosfonaatit eivät kuitenkaan kuulu samoille markkinoille. Ciban bisfosfonaatti (merkki Aredia) kattaa vain rajoitetun käyttöalueen eikä sitä sallita eikä se sovellu osteoporoosin hoitoon. Sitä voidaan käyttää ainoastaan infuusionesteenä, kun taas osapuolten antamien tietojen mukaan kaikki muut nykyaikaiset bisfosfonaatit voidaan nauttia suun kautta.

35. Lopputulos on, että osteoporoosin hoidossa sallittuja bisfosfonaatteja voidaan pitää ainakin sulautumien valvonnan kannalta kalsitoniinien kanssa vaihdettavissa olevina. Lukuun ottamatta sellaista kalsitoniinia käyttävää vähemmistöä, joka mahdollisesti ei voi korvata sitä muilla valmisteilla, ei ole mahdollista luoda kalsitoniinille omaa hinnoittelustrategiaa, joten sen tarjoajien kilpailullinen liikkumavara kaikki käyttäjät huomioon ottaen riippuu osteoporoosin hoidossa käytettävien bisfosfonaattien tarjoajista. Lisäksi kalsitoniineja korvataan bisfosfonaateilla myös Pagetin taudin hoidossa.

(3) Lihasrelaksantit

36. Kolmanteen ATC-tasoon kuuluvat lihasrelaksantit tehoavat osapuolten käsityksen mukaan erilaisiin indikaatioihin, jotka erotetaan toisistaan vasta neljännellä tasolla ja jotka tässä erottelussa voidaan korvata muiden luokkien lääkkeillä.

37. M3B-luokan lihasrelaksantit ovat osapuolten mukaan reseptilääkkeitä kaikissa Euroopan talousalueen valtioissa. Osapuolten mukaan Ciban (Lioresal) ja Sandozin (Sirdalud) valmisteiden indikaatiot menevät vain merkityksettömässä määrin päällekkäin. Erilaiset indikaatiot oikeuttavat olettamaan markkinoiden olevan erilliset. Osapuolten mukaan multippeliskleroosin ja muiden vastaavien sairauksien aiheuttamat vakavat lihaskouristukset ja väärästä kuormituksesta johtuvat noidannuoleen tai vastaavaan jännitystilaan johtavat harmittomat lihasjännitykset voidaan erottaa toisistaan. Lioresalia käytetään lähes yksinomaan ensin mainittuun tarkoitukseen, Sirdaludia sen sijaan pääasiassa viimeksi mainittuun.

38. Ciban valmistetta saa käyttää ainoastaan keskushermoston sairauksista seuraavan spastisuuden hoitoon, ja Sandozin valmistetta sekä keskushermoston sairauksista seuraavan spastisuuden että lihasjännityksen hoitoon. Osapuolten mukaan Sandozin tuotteen markkinoinnissa keskitytään täysin lihasjännitysten hoitoon. Osapuolten mukaan lääkemääräyksiä koskevissa mielipidetiedusteluissa on saatu seuraavat keskimääräiset käyttötarkoitukset: Lioresalista [. . .]] (3) määrätään keskushermoston sairauksista seuraavaan spastisuuden hoitoon, [. . .] lihasjännityksiin ja [. . .] muihin tarkoituksiin, Sirdaludista [. . .] lihasjännityksiin, [. . .] keskushermoston sairauksista seuraavaan spastisuuden hoitoon ja [. . .] muihin tarkoituksiin. Muihin tarkoituksiin on yhdistetty useita mainintoja sekä keskushermoston että lihasjännitysten piiriin kuuluvista vähäisemmistä indikaatioista, joiden osuus osapuolten mukaan on joka tapauksessa alle [. . .] tai joista ei saatu selvää taikka niitä ei muista syistä voitu luokitella asianmukaisesti. Muiden käyttötarkoitusten suurempi osuus Lioresalin kohdalla voi osapuolten mukaan johtua siitä, että on olemassa paljon harvinaisia ja erinimisiä sairauksia, joihin liittyy spastisuutta, ja jotka oikeastaan kuuluisivat luokkaan "keskushermoston sairauksista seuraava spastisuus".

39. Jaettaessa M3B-luokan lihasrelaksantit kaksiin asian kannalta merkityksellisiin tuotemarkkinoihin osapuolten mukaan molemmilla käyttötarkoituksilla on korvaavia yhteyksiä N5C-luokan rauhoittaviin lääkkeisiin sekä spastisuuden osalta myös N2B-luokan kipulääkkeisiin, C4A:n serebro-perifeerisiin vasodilatoijiin, N3A:n epilepsialääkkeisiin ja G4B:n virtsaelintensairauksien lääkkeisiin ja harmittomien lihasjännitysten osalta N2B-luokan särkylääkkeisiin ja M1A:n reumalääkkeisiin. Tämän päätöksen kannalta ei kuitenkaan ole tarpeen päättää markkinoiden rajaamisesta laajemmiksi.

40. Tämän vuoksi on yksinkertaisinta päätellä, että ATC-luokittelun kolmas taso M3B lihasrelaksantit jaetaan kaksiin itsenäisiin tuotemarkkinoihin, joista toinen käsittää keskushermoston sairauksista aiheutuvan spastisuuden hoitoon tarkoitetut lääkkeet, ja toinen tavanomaisten lihasjännitysten hoitoon tarkoitetut lääkkeet, ja kyseiset lääkkeet voivat olla vaihdettavissa muiden ATC-luokkien valmisteiden kanssa.

b) Vaikuttavat aineet

41. Lääkkeiden valmistukseen sisältyy yleensä kaksi erillistä prosessia: vaikuttavien aineiden valmistus ja lääkkeiden valmistus. Lääkkeiden valmistuksella tarkoitetaan vaikuttavan aineen sekoittamista muihin aineisiin ja galeenisen muodon kuten kapseleiden tai tablettien valmistamista. Vaikuttavia aineita valmistetaan sekä niiden itsensä vuoksi että kauppatavaraksi. Tämän vuoksi vaikuttavilla aineilla on omat markkinansa, jotka edeltävät lääkevalmisteiden markkinoita.

c) Tulevat markkinat

42. Lääketeollisuuden kilpailuedellytysten perusteellinen selvittäminen edellyttää sellaisiin tuotteisiin perehtymistä, jotka eivät vielä ole markkinoilla, mutta joiden kehittäminen on jo edennyt pitkälle (tavallisesti erittäin merkittävän investoinnin jälkeen). Näiden tuotteiden mahdollisuuksia kilpailla muiden tuotteiden kanssa, jotka ovat joko kehitteillä tai jo markkinoilla, voidaan arvioida ainoastaan niiden ominaisuuksien ja suunnitellun terapeuttisen käytön perusteella. Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että lääketeollisuuden yritykset eivät yleensä käy kauppaa tutkimuksesta tai kehityksestä, vaan käyttävät niitä pääasiassa omien vaikuttavien aineiden ja tuotteiden kehittämiseksi. Toisaalta tutkimuksen alalla esiintyy yhteistyötä lääketeollisuuden yritysten ja julkisten ja yksityisten tutkimuslaitosten sekä sellaisten pienten bioteknologiayritysten välillä, joilla kyllä on tarvittavaa tietotaitoa mutta ei tarpeeksi varoja eikä välineitä markkinointiluvan edellyttämien kliinisten kokeiden hoitamiseksi tai lääkkeiden valmistamiseksi itse. Komission on tutkittava tutkimus- ja kehitysmahdollisuudet ja selvitettävä niiden merkitys jo olemassa olevien mutta myös tulevien markkinoiden kannalta.

43. Useat osapuolten kilpailijat, joilta komissio tiedusteli asiaa, totesivat, että suuntauksena on antaa tutkimus ja kehitys ulkopuolisten yritysten hoidettavaksi. Monet eivät pidä tutkimuksen tai kehityksen markkinoita omina markkinoinaan. Tämä johtuu ilmeisesti siitä, että ainakin tutkimusta harjoittavat lääkevalmistajat käyttävät tutkimusta ja kehitystä edelleen selvästi eniten omiin tarkoituksiinsa.

44. Jos tutkimusta ja kehitystä on arvioitava sen merkityksen kannalta, joka niillä on tuleville markkinoille, asian kannalta merkityksellisten markkinoiden rajaaminen ei tietenkään ole yhtä selvää kuin olemassa olevien markkinoiden kohdalla. Markkinat voidaan rajata nykyisten ATC-luokkien mukaisesti ainoastaan silloin, jos on tarkoitus korvata jo olemassa olevia tuotteita. Muissa tapauksissa rajaamisen on perustuttava niihin hoidonaiheisiin, joihin tulevia tuotteita on tarkoitus käyttää. Tässä yhteydessä on otettava huomioon periaatteessa erilaiset vaikutustavat. Nyt käsiteltävä keskittymä antaa aihetta tutkia tarkemmin osapuolten tutkimustoimintaa aivo- ja muiden kasvainten hoitoon käytettävän HS-TK-geeniterapian alalla. Osapuolten mukaan HS-TK-geeniterapiassa ei ole kyse geneettisen sairauden hoidosta vaan menetelmästä, jolla terapeuttinen aine voidaan ohjata ennalta määrättyyn paikkaan. HS-TK-geeniterapia on osapuolten mukaan eräs uusi geeniterapian muoto, jolla siirretään entsyymigeeni vektorijärjestelmän avulla sairaisiin soluihin. Tämän jälkeen annetaan lääkkeen esiaste, joka aktivoituu entsyymigeenin toimesta. Lääkkeen esiasteella tarkoitetaan lääkeaineen esivaihetta, jonka vaikutus yhdessä entsyymigeenin kanssa on soluja tappava. Sairaat solut siis tapetaan. Vaikutus ei kohdistu terveisiin soluihin. Osapuolet esittävät, että HS-TK-geeniterapialla on suora kilpailusuhde muihin geeniterapian muotoihin ja muihin menetelmiin, kuten kemoterapiaan, immuunihoitoon tai sädehoitoon.

45. Osapuolten näkemykseen voidaan yhtyä ainoastaan silloin, jos on olemassa myös muita kasvainten hoitoon tarkoitettuja menetelmiä. Nämä kuitenkin poikkeavat vaikutukseltaan huomattavasti HS-TK-geeniterapiasta. Kuten lääkkeiden markkinoiden rajaamisessa, tässäkään ei voida pitäytyä pelkästään yhteiseen hoitotavoitteeseen. Enneminkin on otettava huomioon erilaiset vaikutusperiaatteet, jotka johtavat erilaiseen tehokkuuteen ja erilaiseen sietokykyyn. Lääkkeiden markkinoiden määrittelyn tavoin aivo- ja muiden kasvainten hoitoon tarkoitetun HS-TK-geeniterapian voidaan katsoa muodostavan tulevaisuudessa omat tuotemarkkinansa. Tämän päätöksen kannalta ei kuitenkaan ole tarpeen tehdä lopullista päätöstä muiden hoitomuotojen mukaan ottamisesta.

46. Sandozin amerikkalaisen tytäryhtiön GTI:n tutkimukset HS-TK-geeniterapian alalla ovat tutkimus- ja kehitysvaiheissa II/III. Tämä tarkoittaa, että GTI on jo saavuttanut huomattavaa edistystä tällä alueella ja markkinoille pääsy 3-5 vuoden kuluessa näyttää mahdolliselta. Osapuolet huomauttavat, että huolimatta GTI:n saavuttamasta edistyksestä, on vielä hyvin epävarmaa, otetaanko tätä hoitomuotoa koskaan käyttöön. Komissio on havainnut, että markkinoilla tunnetaan kiinnostusta tätä hoitomuotoa kohtaan, mikä osoittaa, että missään nimessä kysymyksessä ei ole liiketoiminnallisesti merkityksetön ala. Komissio on paremminkin todennut, että taloudellinen panostus on ollut runsasta ja markkinoilla pohditaan jo HS-TK-geeniterapian markkinointia.

2. Maantieteelliset markkinat

a) Lääkkeiden valmistus

47. Komission tähänastisen päätöskäytännön mukaan farmaseuttisten valmisteiden markkinat ovat kansalliset. Tämän menettelyn kuluessa tehdyt selvitykset osoittavat, että ei ole syytä poiketa tähänastisesta päätöskäytännöstä. Tätä näkemystä tukevat myös vastaukset, joita komissio sai osapuolten kilpailijoiden parissa tekemäänsä kyselyyn.

48. Toisaalta on olemassa pyrkimyksiä yhtenäistämiseen Euroopan tasolla. Teknisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen yhteisössä ja uusien luvanmyöntämismenettelyjen käyttöönotto lääkkeille osoittavat yhtenäismarkkinaohjelman toteutuneen lääkkeiden tieteellisten ja teknisten edellytysten osalta. Vuodesta 1995 lääkkeitä valmistavilla yrityksillä on mahdollisuus (ja bioteknologian tuotteiden osalta velvollisuus) toimittaa uuden lääkkeen lupahakemus Euroopan lääkearviointivirastolle, joka antaa suosituksensa komissiolle, jonka päätös sitoo kaikkia jäsenvaltioita. Tällä hetkellä jäsenvaltioissa voidaan sallia sama lääke erilaisiin indikaatioihin.

49. Lääkkeiden myynti riippuu niistä hallinnollisista menettelyistä tai ostokäytännöistä, joita kansalliset terveysviranomaiset ovat omaksuneet jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi eräät maat vaikuttavat hintoihin suoraan tai epäsuorasti ja sosiaalivakuutusjärjestelmästä saatava korvaus on erilainen eri lääkeluokille. Tästä syystä lääkkeiden hinnat vaihtelevat eri jäsenvaltioissa. Tämän lisäksi merkkien ja pakkausten koon samoin kuin jakelujärjestelmien suhteen vallitsee merkittäviä eroja. Nämä erot johtavat markkinoiden kansallisiin ominaispiirteisiin.

b) Vaikuttavien aineiden valmistus

50. Lääkkeiden markkinoita edeltävät vaikuttavien aineiden markkinat sen sijaan muodostavat kansainväliset markkinat, jotka on tutkittava vähintään yhteisön tasolla. Koska tulliesteet puuttuvat ja tuotantolisenssien vastavuoroinen tunnustaminen Yhdysvaltain ja Euroopan talousalueen välillä on yleistä, markkinoiden rajaamista laajemmiksi voidaan myös harkita. Komission kyselyyn vastanneet osapuolten kilpailijat olivat taipuvaisia pitämään markkinoita maailmanlaajuisina.

c) Tulevat markkinat

51. Jos tulevia tuotemarkkinoita voidaan tarkastella tiettyjen alojen tutkimuksen ja kehityksen perusteella, mainituilla kansallisilla rajoituksilla ei ole suurta merkitystä. Tuleville markkinoille on ominaista se, että yhdellekään tuotteelle ei ole vielä myönnetty lupaa. Ottaen huomioon tutkimuksen ja kehityksen yleensä maailmanlaajuisen luonteen, tulevien markkinoiden tarkastelun on siten perustuttava vähintään yhteisön markkinoihin, mahdollisesti myös maailmanlaajuisiin markkinoihin. Kyselyyn vastanneet kilpailijat vahvistavat tämän arvion pääosin. Osittain huomautetaan, että yksittäistapauksissa markkinat voidaan rajata eri tavalla hankkeesta riippuen. Rajattaessa tulevia markkinoita maantieteellisesti myös patenttien alueellisella ulottuvuudella voi olla merkitystä. Patentit HS-TK-geeniterapiaan haetaan ja myönnetään Yhdysvalloissa ja Euroopassa erikseen. Patenttitilanteella on huomattavaa merkitystä patentinhaltijan kilpailijoiden markkinointimahdollisuuksien kannalta. Patenttien erot voivat johtaa tulevaisuudessa erilaiseen kilpailutilanteeseen Euroopan yhteisössä ja sen ulkopuolella. Tämän päätöksen yhteydessä voidaan lähteä siitä, että asian kannalta merkitykselliset maantieteelliset markkinat muodostuvat Euroopan yhteisöstä.

3. Kilpailullinen arviointi

52. Perustamisensa jälkeen Novartis on Glaxo Welcomen jälkeen maailman toiseksi suurin farmaseuttisten valmisteiden tarjoaja. Lisäksi on olemassa useita muita suuria tarjoajia, kuten Hoechst Marion Roussel, Merck & Co., Bristol Myers Squibb, American Home Products, Johnson & Johnson, Pfizer, Rhone Poulenc Rorer ja Smith Kline Beecham. Novartiksen osuus lääkkeiden maailmanlaajuisesta liikevaihdosta jäänee alle 5 prosentin.

53. Ciba ja Sandoz toimivat kemiallisten tehoaineiden tutkimuksen, kehityksen ja tuotannon sekä lääkkeiden tuotannon ja markkinoinnin alalla. Osapuolten mukaan Novartis tulee toimimaan pääasiassa seitsemällä lääketieteellisellä alalla: immunologia/tulehdukset, keskushermoston häiriöt, sydämen verenkierto, hormoni- ja aineenvaihduntasairaudet, syöpä, ihotaudit ja astma.

a) Lääkkeet

(1) Yleiset markkinaedellytykset

54. Lääkkeiden valmistajat myyvät tuotteitaan tarvittaessa kansallisten myyntiyhtiöidensä kautta tukkukauppiaille, jotka puolestaan myyvät apteekeille, sairaaloille ja muille suurostajille. Valmistajat ja niiden kansalliset myyntiyhtiöt myyvät myös jonkin verran suoraan suurostajille. Myynti on järjestetty eri tavalla EY:n eri jäsenvaltioissa. Tärkeimpänä ostajana farmasian alan tukkuyritykset myyvät periaatteessa kaikkia kyseisessä maassa tarjolla olevia lääkkeitä. Tukkuyrityksillä on suuret varastot ja vain vähän vaikutusta niiltä ostettavien lääkkeiden valintaan ja määrään. Yleensä ne vain toteuttavat lääkäreiden ja apteekkien valinnat.

55. Useimpien lääkkeiden hintoja säännellään joko suoraan tai epäsuorasti kansallisilla laeilla. Erilaisten hinta- ja korvausjärjestelmien vuoksi lääkkeiden hintaerot ovat suuret eri jäsenmaiden välillä.

56. Farmaseuttisten valmisteiden markkinoille on yleisesti tunnusomaista se, että valmisteet saatetaan markkinoille kehityksen ja kokeilun jälkeen, jonka jälkeen niillä on - tapauskohtaisesti eri pituinen - laajenemisvaihe, jonka kuluessa myös patenttitilanteesta riippuen markkinoille tulee kilpailijoita. Markkinamenestyksestä riippuen markkinoille tulee patenttisuojan lakattua lisää kilpailijoita, jotka tarjoavat samoja lääkkeitä niiden geneerisellä nimellä.

57. Asiaa koskevaan kyselyyn vastanneiden farmasian alan yritysten mukaan uusien valmisteiden markkinoille pääsyä rajoittavat olennaisesti eniten tutkimuksen ja kehityksen pituus ja tuotteiden korkeat markkinointikustannukset, jotka johtuvat muun muassa kansallisten lupien tarpeellisuudesta.

58. Markkinoille voivat tulevaisuudessa päästä yritykset, joiden valmisteet ovat tällä hetkellä tutkimus- ja kehitysvaiheessa. Osapuolten mukaan voidaan erotella erilaisia kehitysvaiheita. Vaiheella I tarkoitetaan ihmisillä tehtävien kliinisten kokeiden aloittamista (noin 8-12 vuotta ennen markkinoille saattamista). Vaiheessa I olevien hankkeiden onnistumismahdollisuudet ovat enintään 10 prosenttia. Yritykset eivät yleensä julkista vaiheessa I olevaa toimintaansa. Vaihe II (alkaa noin 6-7 ennen markkinoille saattamista) koskee potilaalle annettavan oikean annostuksen ja käyttöalueiden määrittämistä. Onnistumismahdollisuudet ovat 30 prosenttia. Vaiheessa III (alkaa noin 3-4 vuotta ennen markkinoille saattamista) pyritään todistamaan vaikutus suurempia potilasryhmiä käyttäen. Vielä vaiheessa III epäonnistumisriski voi olla yli 50 prosenttia. Kliinisten kokeiden päätyttyä alkaa rekisteröintivaihe, joka kestää yleensä vähintään 1-2 vuotta. Luvan saannin jälkeen jäsenvaltiosta riippuen kuluu käytännössä vielä 6-12 kuukautta, ennen kuin hinta on asetettu ja hyväksytty ja sosiaalivakuutuksesta maksettavasta korvauksesta sovittu, jonka jälkeen tuote lopulta voidaan saattaa markkinoille (4).

59. Patenttisuojan lakattua markkinoille pääsy ei osapuolten mukaan tule kalliiksi sellaisille kilpailijoille, jotka jo toimivat lääkkeiden valmistuksen parissa. Osapuolten mukaan markkinoille pääsyyn liittyy suuria kustannuksia niin kauan kuin lääkkeen vaikuttavan aineen patenttisuoja on voimassa. Kilpailijan on hankittava lisenssi tai kehitettävä toinen vaikuttava aine, joka toimii samalla tai vastaavalla tavalla mutta ei riko alkuperäistä patenttia. Tämän jälkeen rinnakkaistuotteen on läpikäytävä koko esikliininen ja kliininen kehitysprosessi, mikä osapuolten mukaan voi kestää 10 vuotta ja maksaa 300 miljoonaa ecua.

60. Jos jonkin lääkeryhmän lääkkeelle on annettu lupa ainoastaan yhteen hoitotarkoitukseen, osapuolten mukaan voidaan yleensä lähteä siitä, että sitä todella käytetään vain tähän yhteen tarkoitukseen. Sellaiseen indikaatioon, jota varten ei ole saatu lupaa, kohdistuva kaikenlainen mainonta ja myynninedistäminen on kiellettyä. Jos lääkäri kirjoittaa reseptin sellaiseen hoitotarkoitukseen, jota varten ei ole lupaa, siitä seuraa hänelle erityisiä vastuuriskejä. Kustannusten korvattavuuden osalta järjestelmät poikkeavat maasta toiseen. Yksittäistapauksessa kustannukset mahdollisesti korvataan myös silloin, kun lääkettä käytetään sen sallitun hoitotarkoituksen ulkopuoliseen tarkoitukseen, jos tälle on selvä lääkinnällinen peruste. Kaiken kaikkiaan lääkkeiden käytöllä muihin kuin sallittuihin indikaatioihin ei ole lääkkeiden kokonaiskäytön kannalta määrällisesti havaittavaa merkitystä.

61. Lääkkeiden tuotannon erityispiirteillä on vaikutusta markkinaosuuksien painoarvoon markkinatilannetta arvioitaessa. Tämä pitää paikkansa ainakin silloin, kun kyseisillä markkinoilla voi kilpailla geneerisillä tuotteilla ja kun markkinoilla toimii muita kilpailijoita, joilla on alkuperäisvalmisteita. Tällaisten markkinoille jäävien tai niille tulevien tuotteiden taholta tuleva kilpailu on lääketeollisuudessa yleensä arvioitava suuremmaksi kuin muilla teollisuuden aloilla. Tämä johtuu ennen kaikkea siitä, että valmistajan on huomattavasti helpompi laajentaa kapasiteettia, mikä rajoittaa markkinaosuutensa perusteella johtavan kilpailijan kilpailullista liikkumavaraa huomattavasti enemmän kuin sellaisille markkinoilla, joilla kilpailijat voivat laajentaa kapasiteettiaan vain kuluttamalla siihen huomattavia voimavaroja ja usein vasta pitkällä aikaviiveellä. Lääkkeiden tarjoajilla ei yleensä ole tällaisesta aikaviiveestä seuraavaa kilpailullista liikkumavaraa, koska jo markkinoilla toimiva tarjoaja voi laajentaa kapasiteettiaan suhteellisen nopeasti. Tämä voi tapahtua joko käyttämällä omaa tuotantokapasiteettia tai erityisesti sellaisten lääkkeiden osalta, joilla ei ole patenttisuojaa, antamalla tuotanto kolmannen osapuolen hoidettavaksi. Osapuolten mukaan vaikuttavien aineiden ja lääkkeiden valmistajien kapasiteetin käyttöasteen arvioidaan olevan koko alalla noin 50 prosenttia. Tämä koskee tosin rajoitetusti patenttisuojattuja uusia valmisteita, joiden suhteen tuotannon tilaaminen muualta voi johtaa liikesalaisuuksiin liittyviin ongelmiin.

(2) Keskittymän vaikutukset

62. Farmaseuttisten valmisteiden markkinoilla osapuolet toimivat useilla markkinoilla ja niillä on huomattavat markkinaosuudet useilla kansallisilla markkinoilla. Jos tuotemerkit jaetaan Maailman terveysjärjestön ATC-luokittelujärjestelmän kolmannen tason mukaan, hankkeesta ei monilla kansallisilla markkinoilla seuraa markkinaosuuksien kasvua, vaikka toinen osapuolista usein onkin erittäin vahvassa asemassa kyseisillä markkinoilla.

63. Ilmoituksessaan osapuolet nimeävät 48 kansalliset markkinat, jotka ovat kyseessä olevia markkinoita sulautuma-asetuksen mukaisessa merkityksessä ja koskevat 23 eri tuoteryhmää (A4A Antinauseants, C1E Nitrites, C2D Rauwolfia & comb. & Diuretics, C5C Variocose Therapie syst., C7A Betablocker Plain, C7B Betabloker Comb., D4A Topical Antipuritics, G3C Estrogens, G3F Estrogen & Progesteron Comb., H4A Calcitonins, L4A Immunosuppressive Agents, M1A Antirheumatic, nonsteroidal, M3B Muscle Relaxants, central, N2C Antimigranies, N7B Antismoking Products, R2A Throat Preps., S1X Other Ophthalmological, A12B Potassium, A12C other mineral supplements, H2B Corticosteroids Comb., R1B Syst. Nasalpreparations, R3C N-Steroidal Resp., R5D Antitussives).

64. Osapuolten markkinaosuudet kasvavat monilla kyseessä olevilla markkinoilla vain vähän. Lisäksi niiden valmistamien lääkkeiden patenttisuoja on usein lakannut ja tarjolla on geneerisiä tuotteita. Vaikuttaa siltä, että geneerisiä tuotteita tuodaan ensisijaisesti suurille markkinoille. Tämä voi johtua siitä, että markkinoille pääsykustannukset, joita geneeristen tuotteiden valmistajalle lääkkeiden kansallisten lupavaatimusten vuoksi aiheutuu, ovat liikevaihdoltaan vähäisillä markkinoilla edelleen huomattava este markkinoille pääsylle, joten tarjonnan muuttuminen kyseisillä markkinoilla ei välttämättä riipu pelkästään patenttisuojan lakkaamisesta. Kansallisen luvan saamiseen liittyvät kustannukset muodostuvat varsinaisista lupakustannuksista ja sitä varten tarvittavien asiakirjojen laatimiskustannuksista. Tosin asiakirjoja, jotka on laadittu luvan saamiseksi yhdessä jäsenvaltiossa, voidaan ainakin osittain käyttää haettaessa lupaa muissa jäsenvaltioissa.

65. Toinen osapuolista saavuttaa lisäksi yli 25 prosentin markkinaosuuden 13 kansallisilla markkinoilla, jotka muodostuvat 7 eri tuotteesta (C1C, C2C, C5B, D1A, D6A, J1H, N4A). Tosin näillä markkinoilla molemmat osapuolet toimivat yksittäisillä tuotemarkkinoilla Euroopan talousalueella ilman, että markkinaosuudet kansallisilla markkinoilla kasvaisivat. Ei ole myöskään nähtävissä, että osapuolet olisivat tässä suhteessa edes mahdollisessa kilpailusuhteessa toisiinsa. Markkinat ovat yleensä pienet, ja osapuolten toiminta EY:n laajuisesti vähäistä. Osapuolten markkinoille tuloa kannustavia tekijöitä ei ole havaittavissa.

66. Toinen osapuolista saavuttaa vähintään 25 prosentin markkinaosuuden 137 kansallisilla markkinoilla, jotka muodostuvat 37 tuotteesta ja joilla vain toiselle osapuolelle kertyy liikevaihtoa Euroopan talousalueella. Näillä markkinoilla keskittymähankkeesta ei ole odotettavissa määräävän aseman muodostumista tai vahvistumista. Koska päällekkäistä toimintaa ei ole, keskittymä ei vähennä tämänhetkistä kilpailua. Vaikka osapuolia pidettäisiin farmaseuttisten valmisteiden tarjoajina periaatteessa mahdollisina kilpailijoina, tämä pätee samalla lailla muihin farmaseuttisten valmisteiden suuriin tarjoajiin. Tämän vuoksi mahdollinen kilpailu ei rajoitu merkittävästi.

67. Sellaisten tuotteiden osalta, joilla markkinat voidaan rajata ATC-luokittelusta poiketen laajemmiksi, tämä markkinoiden laajempi rajaaminenkaan ei johda osapuolten toiminnan suurempaan päällekkäisyyteen eikä suurempiin markkinaosuuksiin markkinoilla, joilla markkinaosuudet kasvavat.

68. Siinä määrin kun osapuolilla on vaiheissa II ja III olevia tutkimus- ja kehityshankkeita, tästäkään ei seuraa lisää päällekkäisyyksiä markkinoilla, joilla toisella osapuolella jo on vahva markkina-asema.

69. Arvioitaessa keskittymän vaikutuksia tuotemarkkinoihin voidaan periaatteessa ottaa huomioon eräitä yleisiä markkinaedellytyksiä:

- usein esiintyy valtiollista hintasäännöstelyä, joka rajoittaa tarjoajien kilpailullista toimintavapautta,

- on olemassa yleinen paine alentaa terveydenhuollon kustannuksia, mikä lisää tarjoajiin kohdistuvaa hintapainetta,

- markkinoilla toimivien farmaseuttisten valmisteiden tarjoajien on menestyksen jälkeen yleensä helpompi lisätä kapasiteettiaan kuin muilla teollisuusaloilla toimivien tarjoajien. Kilpailijoiden suurempi reagointijoustavuus tekee suurista markkinaosuuksista merkitykseltään suhteellisia.

(a) Rauwolfia & Comb. Diuretics

70. Jos tarkastellaan verenpainelääkkeiden alaa kokonaisuudessaan, osapuolten osuus on suhteellisen pieni. Erään kilpailijan mukaan osapuolten osuus vastaavasti rajatuilla markkinoilla on EY:n laajuisesti noin 6,2 prosenttia ja suuntaus on laskeva. Jo tämä osapuolten yhteenlaskettu merkitys tekee niiden yksittäisillä tuotemarkkinoilla saavuttamista markkinaosuuksista suhteellisia.

71. Rauwolfia-valmisteiden muiden tarjoajien ja muiden verenpainelääkkeiden taholta tuleva kilpailu estää myös keskittymän jälkeen osapuolten kilpailullisen liikkumavaran, joka olisi tyypillistä markkinoilla määräävässä asemassa olevalle yritykselle.

72. Jos tarkastellaan pelkästään rauwolfian myyntiä, osapuolten osuus tosin näyttää suurelta. Kaikilla merkityksellisillä markkinoilla on kuitenkin myös muita rauwolfian tarjoajia.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

73. Lisäksi on otettava huomioon, että luokan C2D Rauwolfia & Comb. & Diuretics liikevaihto on voimakkaassa laskussa. Myös osapuolten liikevaihdot ovat absoluuttisesti tarkasteltuna laskeneet. Osapuolten mukaan niiden lääkkeillä ei enää ole myöskään patenttisuojaa. Niiden peruspatentit kahdelle vaikuttavalle aineelle lakkasivat vuosina 1976-1979.

74. Osapuolten tietojen mukaan Ciban tuotteiden hinnat nousivat vuosina 1993-1995 yli 10 prosenttia ja Sandozin yli 5 prosenttia. Tämä hintojen nousu ei kuitenkaan poikkea kovin paljon kyseisen ajankohdan yleisestä hintojennoususuuntauksesta, joten sitä ei voida yleisesti pitää osoituksena erityisen suuresta toiminnallisesta liikkumavarasta. Tämä koskee erityisesti Sandozin selvästi alhaisempaa hintojen nousua, mikä viittaa siihen, että edes Saksan markkinoiden selvästi suurimmalla tarjoajalla ei ollut hinnallisesti suurempaa liikkumavaraa kuin sen kilpailijoilla.

75. Kilpailullista liikkumavaraa, joka on tyypillistä markkinoilla määräävässä asemassa olevalle yritykselle, rajoittaa rauwolfian osalta muiden verenpainelääkkeiden taholta tuleva ratkaiseva kilpailupaine. Jo beetasalpaajien tarkastelu osoittaa, että osapuolten osuus laski vuonna 1995 Saksassa noin 11 prosenttiin, Italiassa noin 18 prosenttiin, Itävallassa noin 7 prosenttiin, Espanjassa noin 5 prosenttiin ja Euroopan talousalueella alle 9 prosenttiin. Tämän vuoksi ei ole odotettavissa, että keskittymähanke johtaa määräävän aseman syntymiseen.

(b) Beetasalpaajat

76. Luokassa C7B Betablocker Comb. osapuolilla ei periaatteessa enää ole patenttisuojaa. Markkinoilla on geneerisiä tuotteita. Ciballa on vielä muun muassa logrotonia sisältävän valmisteen "specific fractionable sustained-released tablets" patentti; tämä patentti lakkaa vuonna 2000.

77. Ainoastaan Ranskassa osapuolilla on suuret yhteiset osuudet C7B Betablocker Comb. -luokan markkinoilla. Vuonna 1995 Ciban osuus oli noin 55,1 prosenttia ja Sandozin noin 11,6 prosenttia, yhteensä noin 66,7 prosenttia. Osapuolten mukaan näiden tuotteiden ainoa suurempi tarjoaja oli Merck Sharp and Dohm noin 33,3 prosentin osuudellaan. Näillä tuotteilla Ranskassa saavutettu kokonaisliikevaihto oli kuitenkin ainoastaan 3,6 miljoonaa ecua. Samalla kun Betablocker Comb:n myynti Ranskassa ja Euroopan talousalueella laskee, Betablocker Plainin osuus sen sijaan kasvaa selvästi. Osapuolten yhteinen osuus beetasalpaajien markkinoilla Betablocker Plain mukaan lukien, oli Ranskassa vuonna 1993 noin 7,8 prosenttia, vuonna 1994 noin 6,8 prosenttia ja vuonna 1995 noin 6 prosenttia. Osapuolten mukaan beetasalpaajien johtava tarjoaja Euroopan talousalueella on Zeneca. Keskittymän seurauksena ei ole odotettavissa osapuolten määräävää asemaa markkinoilla.

(c) Kalsitoniinit ja bisfosfonaatit

78. Osteoporoosin ja Pagetin taudin hoitoon käytettävien kalsitoniinien ja bisfosfonaattien markkinoilla osapuolilla ei yleensä ole suuria markkinaosuuksia. Tuotemarkkinoilla osapuolten kilpailuvahvuus perustuu yksinomaan niiden toimintaan kalsitoniinien alalla. Osapuolet eivät toimi osteoporoosin ja Pagetin taudin hoitoon käytettävien bisfosfonaattien markkinoilla.

79. Kalsitoniinin suhteen osapuolten vahvuudet ovat hyvin erilaiset. Sandoz oli ensimmäinen, joka toi kalsitoniinin nenäsumutteen markkinoille. Edut ruiskeisiin verrattuna johtivat Sandozin myyntilukujen huomattavaan kasvuun. Osapuolten mukaan Italiassa nenäsumutteita tarjoavat myös Rhône-Poulenc, Procter & Gamble ja geneeristen tuotteiden valmistajat. Luvan myöntäminen nenäsumutteille on odotettavissa myös muissa maissa. Ciba sen sijaan on turhaan yrittänyt kehittää nenäsumutetta. Osapuolten mukaan on varmaa, että Ciban käyttämää Humancalcitoninia voidaan käyttää ainoastaan ruiskeena eikä suun kautta annettavaa sovellusta ole odotettavissa. Tämän vuoksi Ciba on toistaiseksi lopettanut kilpailupyrkimykset kalsitoniininsa osalta lähes kokonaan.

80. Osapuolten mukaan niiden kalsitoniinia koskevien peruspatenttien voimassaolo on päättynyt kaikissa Euroopan talousalueen maissa. Ciballa on edelleen kaksi patenttia: Stable Solutions Containing Human Calcitonin (patenttisuoja 12/2011 asti) ja Fibrillated Human Calcitonin (patenttisuoja 4/2012 asti). Miacalcicille (salmcalcitonin) Sandozilla tosin on menetelmäsuoja Itävallassa vuoteen 1997 ja Nasal Spray Formulierungin patentti vuoteen 2003. Miacalcic on osapuolten mukaan yksi niiden menestyksekkäimmistä tuotteista. Oman ilmoituksensa mukaan osapuolilla on tällä alueella kehitteillä myös muita tuotteita, jotka voivat tulla markkinoille lähivuosina. Sandozilla on kaksi kalsitoniinin kehitelmää tutkimusvaiheessa II, ja osapuolten mukaan tuotteet ovat siten noin 3-4 vuoden päässä markkinoille saattamisesta. Nämä kehitelmät on tarkoitettu hoitamaan osteoporoosin erityismuotoa, joka johtuu kortisonivalmisteiden pitkäaikaisesta käytöstä.

81. Tarkkoja liikevaihtolukuja on käytettävissä ainoastaan kalsitonniinien tuoteryhmästä, ei merkityksellisistä markkinoista. Tämän vuoksi seuraavat tiedot markkinaosuuksista perustuvat osapuolten arvioihin. Markkinarakenteen suhteen yhdessäkään jäsenvaltiossa ei ole odotettavissa, että keskittymähanke johtaisi osapuolten määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen osteoporoosin ja Pagetin taudin hoitoon sallitun kalsitoniinin tai bisfosfonaatin markkinoilla.

- Belgia

82. Osapuolten yhteinen markkinaosuus on noin 21 prosenttia (Sandoz noin 21 prosenttia, Ciba noin 0 prosenttia). Osapuolet lähtevät siitä, että lähivuosina Ciba joutuu poistumaan Belgian markkinoilta.

- Saksa

83. Saksassa Sandozilla oli osapuolten mukaan vuoteen 1990 asti huomattava markkina-asema. Vuodesta 1991 markkinoille on tullut useita uusia valmistajia. Samaan aikaan myynti on laskenut. Kuten markkinoille tulleiden uusien yritysten menestys osoittaa, kilpailu on tämän vuoksi kiristynyt huomattavasti. Osapuolten esittämien lukujen perusteella niiden markkinaosuus laske bisfosfonaatit mukaan lukien noin 51 prosenttiin (Sandoz noin 34 prosenttia, Ciba noin 17 prosenttia). Tämän markkinaosuuden suuntaus on edelleen laskeva, koska Saksassa bisfosfonaatit on vasta otettu käyttöön osteoporoosin hoidossa. Osapuolten mukaan selvästi johtava bisfosfonaattien tarjoaja on Boehringer Mannheim. Osapuolten mukaan myös Medac, Procter & Gamble ja Gehe toimivat Saksassa.

84. Saksaa koskien osapuolten ovat esittäneet pakkausten määrään perustuvan laskelman kalsitoniinin osuuksista, josta käy selvästi ilmi geneeristen tuotteiden valmistajien menestys. Laskelmasta ilmenee, että pakkausten perusteella Sandozin myymän valmisteen Karilin osuus on laskenut 95,12 prosentista vuonna 1986 22,23 prosenttiin vuonna 1995. Cibalcalcin-valmisteen osuus nousi vuoden 1989 markkinoille tulon jälkeen 18,83 prosenttiin vuonna 1994 ja laski vuonna 1995 15,87 prosenttiin. Ciban markkinamenestys, jonka huippu saavutettiin vuonna 1994, on osapuolten mukaan yhteydessä Humancalcitoninin mainonnan edistämiseen. Esimerkiksi vuonna 1992 markkinoille tulleen Hexalin valmisteen, Calcin, osuus on kasvanut vuodesta 1993 vain hiukan ja vuonna 1995 sen osuus johtavana valmisteena oli 25,34 prosenttia, ja Ratiopharmin valmiste Calcitonin, joka tuli markkinoille vuonna 1994, saavutti vuonna 1995 jo 10 prosentin osuuden. Jenapharmin valmisteen Ostostabilin osuus vuonna 1995 oli 1,69 prosenttia. Muita tarjoajia ovat muun muassa Rhône-Poulenc Rorer, Azupharma, Tosse, Duarachemie ja Pharmacia Upjohn. Osapuolten mukaan se, että pelkästään ruiskeina annettavalla kalsitoniinilla ei pitemmän päälle ole markkinamahdollisuuksia, käy selvästi ilmi vain ruiskeina annettavan Rhône-Poulenc Rorerin valmisteen Calsynarin markkinaosuuden kehityksestä, joka oli vuonna 1991 huipussaan 16,92 prosentissa, mutta oli vuonna 1995 enää 4,49 prosenttia.

- Ranska

85. Ranskassa osapuolten yhteiset markkinaosuudet ovat laskeneet vuodesta 1991 lähtien. Sandoz uskoo pääsevänsä noin vuonna 1998 nenäsumutteellaan Ranskan markkinoille. Lähtökohta on, että tämän jälkeen myös muut valmistajat tuovat markkinoille nenän tai suun kautta nautittavan valmisteen. Osteoporoosin hoidossa kalsitoniinin kanssa vaihtoehtoinen bisfosfonaatti on saavuttanut yhtä suuren markkinaosuuden kuin kalsitoniini. Jos bisfosfonaatit otetaan mukaan, osapuolten yhteinen markkinaosuus on niiden esittämien arvioiden mukaan vain noin 21 prosenttia (Sandoz noin 6 prosenttia, Ciba noin 15 prosenttia).

- Kreikka ja Portugali

86. Kreikassa ja Portugalissa kalsitoniinin markkinat ovat kasvaneet merkittävästi viime vuosina. Sandozin markkinaosuudet ovat laskeneet selvästi vuodesta 1993, ja Ciban osuus on pudonnut 2-3 prosenttiin. Samaan aikaan markkinoille on tullut uusia kilpailijoita, jotka, kuten Rhône-Poulenc Rorer, ovat saavuttaneet merkittävän markkinaosuuden. Jos bisfosfonaatit otetaan mukaan, osapuolten yhteinen markkinaosuus Kreikassa on niiden esittämien arvioiden mukaan noin 54 prosenttia (Sandoz noin 53 prosenttia, Ciba noin 1 prosentti). Koska bisfosfonaatit otettiin Kreikassa käyttöön vasta jokin aika sitten, tämän markkinaosuuden huomattava pieneneminen on odotettavissa. Jos bisfosfonaatit otetaan mukaan, osapuolten yhteinen markkinaosuus Portugalissa on niiden esittämien arvioiden mukaan noin 66 prosenttia (Sandoz noin 63 prosenttia, Ciba noin 3 prosenttia). Portugalissa bisfosfonaatit otettiin käyttöön vasta jokin aika sitten. Osapuolten mukaan ne tulevat pääosin korvaamaan kalsitoniinin osteoporoosin hoidossa myös sen vuoksi, että kalsitoniinin käyttöä osteoporoosin hoidossa on tarkoitus säännellä hallituksen toimenpitein. Tämän vuoksi samanlainen läpimurto markkinoille kuin tapahtui Italiassa on mahdollista myös Portugalissa.

- Italia

87. Italiassa oli vuonna 1990 selvästi suurimmat kalsitoniinimarkkinat, joiden arvo oli noin 350 miljoonaa ecua. Kalsitoniinin runsas käyttö on osapuolten mukaan johtanut Italiassa siihen, että terveysviranomaiset haluavat rajoittaa sen määräämistä ja ovat leikanneet korvattavien kustannusten osuutta. Markkinat ovat kutistuneet 85 prosenttia vuodesta 1994. Kilpailu on kiristynyt. Osapuolten käsityksen mukaan Ciba ei tule selviämään enää kauaa. Jos bisfosfonaatit otetaan mukaan, osapuolten yhteinen markkinaosuus on niiden esittämien arvioiden mukaan enää ainoastaan noin 11 prosenttia (Sandoz noin 11 prosenttia, Ciba noin 0 prosenttia).

- Itävalta

88. Ciban markkinaosuudet ovat voimakkaassa laskussa Itävallassa. Norjalaisen valmistajan Nycomedin kilpailevalla tuotteella Elcimenilla on huomattava markkina-asema. Jos bisfosfonaatit otetaan mukaan, osapuolten yhteinen markkinaosuus on niiden esittämien arvioiden mukaan enää noin 24 prosenttia (Sandoz noin 21 prosenttia, Ciba noin 3 prosenttia).

- Ruotsi ja Alankomaat

89. Ruotsissa ja Alankomaissa kalsitoniinin käyttö on sallittua ainoastaan Pagetin taudin hoidossa, ei osteoporoosin. Näissä maissa markkinat ovat tämän vuoksi arvoltaan erittäin pienet. Osteoporoosia hoidetaan pääasiassa hormonivalmisteilla ja uusilla bisfosfonaateilla. Jos kalsitoniini sallitaan osteoporoosin hoidossa, markkinavolyymi kasvaa huomattavasti. Tämä kannustaisi muita tarjoajia pyrkimään markkinoille. Ruotsin kilpailuviranomaisten mukaan Ruotsissa on rekisteröity 6 kalsitoniinin kanssa vaihdettavaa bisfosfonaattia, joita tarjoavat muun muassa Astra, Roche ja Boehringer Mannheim. Ruotsissa kaikkien patenttien voimassaolo on lisäksi jo päättynyt, joten muissa jäsenvaltioissa toimivien kilpailijoiden markkinoille tulo vaikuttaa mahdolliselta, jos osapuolet korottavat hintojaan.

(d) Lihasrelaksantit

90. Luokan M3B lihasrelaksanttien osalta osapuolten markkinaosuudet kasvavat vain vähän. Osapuolten valmisteet löytyvät pääasiassa muilta markkinoilta. Vaikka M3B lihasrelaksantteja tarkasteltaisiin kokonaisuutena, useiden kilpailevien valmisteiden vuoksi keskittymä ei johda määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen.

91. Lääkkeiden erilaisen käytön ja mahdollisesti osittain korvaavien muiden valmisteiden vuoksi markkinaosuuksien tarkka laskeminen on vaikeaa. Osapuolten mukaan vaikea spastisuus on useiden sairauksien oire.

92. Tavanomaisten lihasjännitysten hoidon osalta markkinaosuudet eivät kasva mainittavasti. Ainoastaan Sandozin valmisteita saadaan käyttää tähän indikaatioon. Tosin lääkemääräyksiä koskevan mielipidetiedustelun mukaan 3 prosenttia Ciban valmisteesta käytetään tavanomaisten lihasjännitysten hoitoon, vaikka se ei ole sallittua. Ottaen huomioon tällaiseen tilastolliseen arviointiin väistämättä liittyvät yksinkertaistukset ja erittäin vähäisen liikevaihto-osuuden, Ciban valmistetta ei voida pitää Sandozin valmisteen kilpailijana tällä alueella. Vaikka oletettaisiin, että vähäistä vahvistavaa vaikutusta ilmenee, tämä ei kuitenkaan johtaisi määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen. Osapuolten mukaan Sandozilla on ainesuoja Sirdaludille Belgiassa vain vuoteen 1998 ja menetelmäsuoja Espanjassa vuoteen 1997. Muuten patenttisuoja ei enää ole voimassa. Geneerisiä valmisteita on erittäin paljon, ja kilpailevia tuotteita runsaasti.

93. Keskushermoston sairauksista johtuvan spastisuuden hoitoon tarkoitettujen lääkkeiden markkinoilla osapuolten toiminta ei ole merkittävällä tavalla päällekkäistä. Tosin molemmat valmisteet ovat sallittuja tässä hoitotarkoituksessa. Sandozin tuotteen markkinointi on kuitenkin suuntautunut ainoastaan yksinkertaisten lihasjännitysten hoitoon. Sandozin tuotteen kokonaisliikevaihdosta vain 8 prosenttia muodostuu valmisteen määräämisestä spastisuuden hoitoon. Koska Sandozin tuotteella on lupa myös tähän hoitotarkoitukseen, osapuolten toiminta menee jonkin verran päällekkäin. Tämä on kuitenkin hyvin vähäistä eikä johda määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen. Osapuolten mukaan Ciban valmisteella ei ole enää patenttisuojaa. Siitä alkaen kun patenttisuoja lakkasi, Lioresalille on osapuolten mukaan tullut useita geneerisiä tuotteita. Osapuolten mukaan kilpailullista liikkumavaraa rajoittaa lisäksi joukko vaikean spastisuuden hoidossa käytettäviä muita tuotteita, esimerkiksi bentsodiasepiinien ryhmän valmisteet.

b) Vaikuttavat aineet

94. Ciban ja Sandozin toiminta vaikuttavien aineiden valmistusmarkkinoilla on niiden oman ilmoituksen mukaan marginaalista. Ne valmistavat vaikuttavia aineita lähes yksinomaan omiin tarkoituksiinsa. Tämän vuoksi keskittymästä ei ole odotettavissa määräävän aseman muodostumista tai vahvistumista.

c) Tulevat markkinat

95. Yritysten vahvuutta tutkimuksessa ja kehityksessä on hankala arvioida, koska tällaisten ponnisteluiden menestystä voidaan tavallisesti arvioida vasta niiden päätyttyä. Yritysten nykyisiä tutkimus- ja kehitysvoimavaroja ei kuitenkaan voida jättää huomiotta kilpailullisessa arvioinnissa, koska yrityksen kilpailuvahvuus tulevaisuudessa perustuu juuri näihin voimavaroihin.

96. Osapuolet ovat erityisen vahvoja bio- ja geenitekniikan alalla. Tämä perustuu ennen kaikkea yhteistyösopimuksiin amerikkalaisten yritysten ja tutkimuslaitosten kanssa ja osuuksiin niissä. Näiden osuuksien ja yhteistyösopimusten kautta osapuolet voivat myös päästä käyttämään alan patentteja. Tämä antaa aihetta lähempään tarkasteluun aivo- ja muiden kasvainten hoitoon käytettävän geeniterapiatutkimuksen alalla. Tässä yhteydessä merkitystä on erityisesti Sandozin 100 prosentin osuudella GTI:ssa ja Ciban 49,9 prosentin osuudella Chironissa, joka on lisättävissä.

97. GTI:n tutkimukset HS-TK-geeniterapian alalla ovat vaiheessa II/III. Euroopan yhteisön käsittäviä patentteja on haettu. Chironin tytäryhtiöllä Viagenilla on osapuolten mukaan esikliinisessä eli vaihetta I edeltävässä vaiheessa olevia tutkimustöitä. Tulosten toteutumisen aikataulua on hankala määrittää tällä alalla. Koska tavallisesti yritetään parantaa sairauksia, joita ei tähän mennessä ole pystytty hoitamaan riittävästi, kehitetyille menetelmille on mahdollista saada lupa paljon nopeammin kuin tavallisille lääkkeille, jotka vain korvaavat saatavilla olevan ja toimivan lääkkeen.

98. Selvitystensä yhteydessä komissio on havainnut, että näiden osuuksiensa vuoksi osapuolilla voi olla yksinoikeudet käyttää laajoja retroviraalisten HS-TK (herpes simplex thymidine kinase)-rakenteiden ja retroviraalisten vektoreiden patentteja sekä patentteja, jotka koskeva menetelmiä aivo- ja muiden kasvainten hoitamiseksi tällaisten retroviraalisten vektoreiden avulla. Sandoz näyttää olevan tällä alalla vahva erityisesti tytäryhtiönsä GTI:n kautta, joka ponnistelee Yhdysvalloissa kehittääkseen geeniterapian aivokasvainten hoitamiseksi. Viagenilla on patenttihakemuksia läheisillä aloilla, jotka voivat olla hyödyllisiä aivokasvainten hoidossa käytettävän toimivan geeniterapian kehittämisen kannalta. Patenttihakemukset kattavat niin laajan patenttihankkeiden alan, että jos patentteja myönnetään haetussa tai vastaavassa laajuudessa, keskittymän jälkeen niiden yhdistelmä voi johtaa siihen, että osalla tutkimusaluetta (aivo- ja muiden kasvainten geeniterapiassa) muut kilpailijat pääasiassa suljetaan pois.

99. Tulevaisuuden markkinoilla patenttioikeudet voivat muodostua huomattavaksi esteeksi kilpailijoiden kannalta. Tutkimus- ja kehitystuloksia markkinoitaessa on usein otettava huomioon lukuisia muiden yritysten patentteja. Tämän vuoksi yritysten on joko löydettävä ratkaisu markkinoida tutkimus- ja kehitystuloksiaan loukkaamatta patenttioikeuksia tai hakea vastaavia lisenssejä. Mitä enemmän tietyllä tutkimusalalla on patentteja ja mitä laajemmin ne on määritelty, sitä vaikeampaa tämä voi yksittäisessä tapauksessa olla. Erityisiä ongelmia voi syntyä, jos yksittäiset tarjoajat hankkivat itselleen sellaisia patentteja, joiden vuoksi muiden tarjoajien on vaikeaa tai jopa mahdotonta päästä markkinoille loukkaamatta näitä patenttioikeuksia. Jos keskittymä johtaa tällaiseen patenttiyhdistelmään, siitä voi seurata markkinoiden jakaminen.

100. Osapuolet väittävät, että ainakin osa patenttihakemuksista, erityisesti Chironin hakemukset on laadittu niin väljästi, että patentin saaminen ilman tarkempaa määrittelyä on erittäin epätodennäköistä. Sitä paitsi Chironille kuuluvat patentit eivät nykyisessä muodossaan koske aivo- ja muiden kasvainten hoitoa. Tämän vuoksi osapuolet ovat sitä mieltä, että vaikka kyseiset patentit myönnettäisiin, keskittymästä ei seuraa sellaista patenttien lisäystä, joka voisi johtaa markkinoiden jakamiseen. Lopuksi osapuolet huomauttavat, että niillä ei ole yksinoikeuksia Chironille kuuluviin patentteihin.

101. Markkinoilta saatujen tietojen mukaan nyt käsiteltävässä tapauksessa GTI:n ja Viagenin tulevien patenttioikeuksien yhdistelmä voisi estää muita yrityksiä kehittämästä geeniterapiaa kasvainten hoitamiseksi tai muita hoitomuotoja. On vielä epäselvää, syntyykö tällainen tilanne todella. Joka tapauksessa keskittymä voi vaikeuttaa kilpailijoiden neuvotteluasemaa niiden hankkiessa lisenssiä GTI:ltä tai Chironilta keskittymän jälkeen. Johtaako tämä vaikeutuminen todella määräävään asemaan, riippuu olennaisesti kolmesta seikasta:

1) Ei ole varmaa, että geeniterapia lopulta osoittautuu toimivaksi hoitomuodoksi.

2) Muut tutkimustulokset voivat avata mahdollisuuksia kiertää yhdistettyjen patenttien aiheuttamat esteet.

3) Patenttitilanne on erittäin epäselvä. Toistaiseksi osapuolet ovat tehneet vasta patenttihakemukset. Patentit on vielä myönnettävä.

102. Jos nämä kolme seikkaa toteutuvat, keskittymähankkeesta voi seurata rakenteellinen vaara kasvainten hoidossa käytettävän HS-TK-geeniterapian tulevien markkinoiden jakamisesta. Tällöin olisi osapuolten vallassa antaa muille kilpailijoille mahdollisuus päästä markkinoille myöntämällä näille lisenssit.

103. Ensimmäinen seikka tulee esille aina kun tarkastellaan tulevia markkinoita. Se tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, että ensin on synnyttävä markkinat, jotta voi muodostua ongelma. Kuten edellä ilmenee, GTI:n tutkimushankkeet ovat jo vaiheessa II/III. Vaikka vielä ei voida tietää, otetaanko tätä uutta menetelmää käyttöön kasvainten hoidossa, tutkimuksessa saavutetun edistyksen vuoksi se on kuitenkin riittävän todennäköistä näiden markkinoiden kilpailullisen suojaamisen kannalta.

104. Myös toista seikkaa on hankala arvioida nykytilanteen pohjalta. Jos patentit tulevaisuudessa estävät osapuolten kilpailijoita markkinoimasta tuotteitaan, korkeiden tutkimuskustannusten vuoksi nämä pyrkivät löytämään kiertotien, mikäli eivät saa lisenssiä. Puuttuvien tietojen vuoksi ei voida arvioida, löytyykö tällainen tie. Vaikka tällaisen tien hakemiseen voikin liittyä ylimääräisiä taloudellisia ja ajallisia kustannuksia, ei ole poissuljettua, että kilpailijat etsivät ja myös löytävät sen.

105. Kilpailuongelman syntymisen kannalta on olennaista, saavatko osapuolet sellaisia patentteja, joilla voi olla estävä vaikutus. Nyt on kysymys ensisijaisesti siitä estävästä vaikutuksesta, joka Chironille kuuluvilla patenttihakemuksilla voi olla sellaisten GTI:n kilpailijoiden kannalta, jotka ovat keksimässä kilpailevan tuotteen. Komission tutkimuksissa on ilmennyt, että tätä kohtaan tunnetaan huomattavaa pelkoa markkinoilla. Tällaisten patenttien myöntäminen riippuu kahdesta edellytyksestä. Ensinnäkin osapuolten on esitettävä patenttihakemuksensa sillä tavalla eritellyssä muodossa, että se sisältää kasvainten hoitoon käytettävän HS-TK-geeniterapian alueet. Tämä on kokonaan osapuolten vallassa. Tässä suhteessa keskittymähanke voi lisätä markkinoiden jakamisen vaaraa rakenteellisesti. Toinen edellytys on tällaisten patenttien varsinainen myöntäminen, eikä se ole osapuolten vallassa. Tosin myös pelkillä patenttihakemuksilla voi olla häiritsevää vaikutusta. Yritysten, jotka haluavat tuoda markkinoille HS-TK-geeniterapian kasvaimia varten, olisi otettava huomioon, että patentit mahdollisesti myönnetään laajasti määriteltyinä. Tämän vuoksi yritysten olisi ratkaistava, onko niiden ylipäätään toteutettava investointeja tällä alueella ja yritettävä löytää keino kiertää mahdollinen patentti. Käsitteellisellä tasolla tarkasteltuna tämä soveltuisi estämään kilpailijoiden pääsyn markkinoille. Tämä yksinään ei kuitenkaan riitä tekemään osapuolten asemaa näillä markkinoilla määrääväksi.

106. Tämän vuoksi ei voida päätellä riittävällä todennäköisyydellä, että keskittymä johtaisi tulevilla markkinoilla määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen markkinoilla.

107. Komissio on pannut merkille, että tämän sulautumamenettelyn yhteydessä osapuolet ovat antaneet seuraavan selvityksen: "Molemmat yritykset tekevät Novartis AG:n suhteen seuraavan sitovan julistuksen: Novartis käyttää oikeudellisia ja sopimukseen perustuvia vaikutusmahdollisuuksiaan, jotka sille koituu osakkuudestaan Chiron Corporationissa (Emeryville, Kalifornia/Yhdysvallat) ja nimittämiensä hallituksen jäsenten kautta, siten, että Chironin tytäryhtiö Viagene myöntää kiinnostuneille yrityksille tavanomaisin kaupallisin ehdoin muita kuin yksinoikeudellisia lisenssejä jokaiselle eurooppalaiselle patentille ja siitä johdetulle kansalliselle patentille, jota perustuu kasvainten HSTK- (Herpes Simplex Thymidine Kinase) geeniterapiaa koskeviin kansainvälisiin patenttihakemuksiin n:ot WO 89/09271 ja WO 90/07936. Tähän velvoitteeseen liittyy se varaus, että Novartiksen ja sen nimeämien hallituksen jäsenten käytöksen on oltava Yhdysvaltain oikeuden mukaisesti Chironin ja sen osakkeenomistajien edun mukaista. Se on voimassa 10 vuotta eurooppalaisten patenttien myöntämisestä."

B. KASVINSUOJELUALA

1. Tuotemarkkinoiden rajaus

108. Kasvinsuojelualalla erotetaan yleensä seuraavat alueet:

- rikkakasvien torjunta-aineet

- tautien torjuntaan tarkoitetut sienien torjunta-aineet

- hyönteisten torjunta-aineet

- siementen käsittely niiden ja niistä kasvavien kasvien suojaamiseksi taudeilta ja hyönteisiltä

- hivenaineet puutteiden kuten raudanpuutteen ehkäisemiseksi

- kasvunsäätelijät

a) Rikkakasvien torjunta-aineet

109. Ostajan näkökulmasta kunkin rikkakasvien torjunta-aineen suojelema kasvilaji on tärkeimpiä tekijöitä, joka määrää aineen korvattavuuden. Sen lisäksi muut tekijät kuten rikkakasvilaji, tehoaine ja kasvinsuojeluaineen käyttöajankohta vaikuttavat myös eri torjunta-aineiden keskinäiseen vaihdettavuuteen.

110. Jotkut rikkakasvien torjunta-aineet suojelevat useita kasvilajeja, esimerkiksi maissia ja viljaa, rikkakasveilta. Usein rikkakasvien torjunta-aineet eivät sovi useiden kasvien suojelemiseen. Siten ei juurikaan voida korvata keskenään viljojen, hedelmien ja sokerijuurikkaan suojelemiseen tarkoitettuja torjunta-aineita. Tämän vuoksi eri kasvilajien suojelemiseen tarkoitetuilla rikkakasvien torjunta-aineilla on eri markkinat (vrt. asia N:o IV/M.392 Hoechst/Schering, 16 kappale ja sitä seuraava, myös asian N:o IV/M.354 American Cyanamid/Shell, 11 ja sitä seuraavat kappaleet). Kilpailutilanteen arvioinnissa on kuitenkin otettava huomioon, että monilla rikkakasvien torjunta-aineilla on erittäin laaja vaikutuskirjo.

111. Rikkakasvien torjunta-aineiden jakaminen ryhmiin rikkakasvin mukaan, jolta sen on tarkoitus suojella, on myös mahdollista (vrt. myös asia N:o IV/M.354 American Cyanamid/Shell, 12 kappale). Tietyllä kasvilajille on kuitenkin useimmiten useita rikkakasveja, jotka koostuvat ruohoista ja leveälehtisistä rikkakasveista. Rikkakasvien torjunta-aineiden koostumus laaditaan siksi sellaiseksi, että ne vaikuttavat koko rikkakasvipopulaatioon. Tällaisen rikkakasvipopulaation koostumus kuitenkin vaihtelee vuodenajan mukaan. Siksi on olemassa rikkakasvien torjunta-aineita, jotka soveltuvat paremmin ruohojen torjuntaan, ja sellaisia, jotka soveltuvat paremmin leveälehtisten rikkakasvien torjuntaan. Komission selvityksen mukaan maanviljelijät ostavat yleensä useita erityistarkoituksiin käytettäviä rikkakasvien torjunta-aineita, joita he sekoittavat esiintyvän rikkakasvipopulaation mukaan, tai he ostavat valmistuotteen, joka sisältää halutun sekoituksen. Tämän vuoksi suppeamman ja laajemman vaikutuksen omaavia tuotteita voidaan periaatteessa vaihtaa. Lisäksi näiden tuoteryhmien väliset rajat eivät ole tarkat, mikä tekee yksiselitteisen järjestelmän mahdottomaksi.

112. Rikkakasvien torjunta-aineita ei voi myöskään jakaa niiden käyttöajankohdan mukaan, sillä ennen kylvöä, ennen itämistä tai itämisen jälkeen käytettävät (5) torjunta-aineet vaikuttavat kaikki samoihin rikkakasvilajeihin. Siksi ainakin ennen kylvöä ovat tietyn ryhmän torjunta-aineet maanviljelijän kannalta samanarvoisia.

b) Sienien torjunta-aineet

113. Sienien torjunta-aineita käytetään, jotta estettäisiin sienien tai homeiden aiheuttama kasvi(tuotteide)n pilaantuminen ennen ja jälkeen korjaamisen. Samanlaisen kemiallisen koostumuksen omaavia sienien torjunta-aineita voidaan käyttää sienien ja homeiden torjuntaan useille kasvilajeille. Siten voidaan samaa sienien torjunta-ainetta käyttää hedelmien, viljan, perunoiden ja sokerijuurikkaan suojelemiseksi. Ostamiseen vaikuttaa ostajan kannalta se, mihin vahinkoeliöön kyseinen sienien torjunta-aine vaikuttaa, ts. ei se, mitä kasvilajia kulloinkin halutaan suojella (vrt. asia N:o IV/M.392 Hoechst/Schering, 18 ja sitä seuraavat kappaleet).

114. Sienien torjunta-aineita ei yleensä käytetä yksittäisten vahinkoeliöiden torjumiseen, vaan kokonaisen vahinkoeliöjoukon (usein ennaltaehkäisevään) torjumiseen. Esimerkiksi tyypillisiä viljatauteja ovat ruostesieni, härmäsieni, silmätäplä, Septoria tai Fusarium. Sokerijuurikkaan neljä pääasiallista tautia ovat härmäsieni, ruostesieni, Cercospora ja Ramularia sekä niiden yhdistelmät. Perunaa sitä vastoin vaivaa melkein yksinomaan perunarutto. Koska eri kasveilla on erilaiset (vaikkakin osaksi yhteiset) taudit, on sienien torjunta-aineiden jakaminen kasvilajin mukaan mielekästä.

115. Sienien torjunta-aineiden markkinoiden jakamiseksi edelleen osiin ei komission mielestä ole syytä. Tosin esimerkiksi perunan sienien torjunta-aineet voidaan jakaa ns. "pinnalla vaikuttaviin tuotteisiin" (Contact Products), "sisälle meneviin tuotteisiin" (Penetrant Products) ja "systeemisiin tuotteisiin" (Systemic Products), mutta kaikki nämä valmisteet on kuitenkin tarkoitettu saman taudin torjumiseen, ne ovat osaksi ennaltaehkäisevää ja hoitavia, niiden vaikutusaika on eri pituinen, ja ne ovat jo osittain valmiiksi sekoitettuina tuotteissa tai maanviljelijä sekoittaa ne saadakseen aikaan parhaan mahdollisen vaikutuksen tietyissä olosuhteissa. Jako mainittuihin tuoteryhmiin ei ole siis asianmukaista ja johtaisi sitä paitsi niiden laskemiseen kahdesti tai kolmesti, koska jo rajattaessa kasvilajin mukaan sisältyy jako suppea- ja laajakirjoisiin aineisiin. Voidaan myös luopua tuotteiden jaosta suppea- ja laajakirjoisiin, koska tietyillä kasveilla on vain yksi torjuttava vahinkoeliö (esimerkiksi perunalla perunarutto), ja toisille kasveilla taas esiintyy useita vahinkoeliöitä. Sienien torjunta-aineilla on enimmäkseen laaja vaikutuskirjo tai sekä laaja vaikutusspektri että samalla erityisvaikutus johonkin tiettyyn vahinkoeliöön. Muuten koskevat vastaavat perustelut rikkakasvien torjunta-ainemarkkinoita (vrt. edellä). Myöskään sienien torjunta-aineiden jako sen mukaan, missä kasvin kehitysvaiheessa niitä käytetään, ei ole asianmukainen, osittain koska sellaisia sienien torjunta-aineita ei ole tai sitten niitä voidaan käyttää tai ne tehoavat myös muissa kehitysvaiheissa (vrt. myös jäljempänä siementen käsittelykohta), vaikka niillä torjuttaisiin vahinkoeliöitä kohdistetusti viljelykasvien kehityksen varhais-, keski- tai myöhäisvaiheessa.

c) Hyönteisten torjunta-aineet

116. Hyönteisten torjunta-aineet ovat viljelykasveja vahingoittavien hyönteisten torjuntakeinoja. Tässä pätee sama kuin sienien torjunta-aineille, eli samaa hyönteisten torjunta-ainetta käytetään tietyn hyönteislajin torjumiseen riippumatta kasvilajista. Koska kuitenkaan samat hyönteislajit eivät vahingoita kaikkia kasveja, on hyönteisten torjunta-aineiden jako kasvilajin mukaan aiheellista. Kilpailutilanteen arvioinnissa on myös tässä otettava huomioon, että monia hyönteisten torjunta-aineita käytetään eri kasveille.

117. Maanviljelijät ostavat yleensä tuotteita, joilla torjutaan kasvilajin mukaan erilaisia vahinkoeliöyhdistelmiä. He haluavat siksi joko laajavaikutteisia tuotteita, yhdistelmätuotteita (laaja teho ja erityinen käyttöalue) tai hyönteisten torjunta-aineita, joilla on suppea käyttöalue ja joita he sekoittavat itse. Maanviljelijän kannalta laajavaikutteiset hyönteisten torjunta-aineet ja suppeavaikutteisten hyönteisten torjunta-aineiden yhdistelmät periaatteessa ovat sen vuoksi toisiaan vastaavia. Lisäksi markkinoiden jaossa kasvilajin mukaan on jo otettu huomioon hyönteisten torjunta-aineiden jako vaikutuskirjon mukaan, joten edelleen jako laajan tai suppean vaikutuskirjon mukaan ei ole tästä syystä asianmukainen.

d) Siementen käsittely

118. Siementen käsittelyllä kasvinsuojeluaineilla on tarkoitus suojata siemenet ja niistä kasvavat kasvit taudeilta ja hyönteisiltä. Koska siementen käsittelyssä on otettava huomioon, mitkä taudit ja mitkä hyönteiset mahdollisesti vahingoittavat siemeniä ja niistä kasvavia kasveja, on tuotteiden (siemenien käsittelyyn tarkoitetut sienien ja hyönteisten torjunta-aineet) koostumus periaatteessa kasvin mukainen. Tämän vuoksi eri kasveille tarkoitettuja siementenkäsittelytuotteita voidaan vain vähäisessä määrin korvata toisilla tuotteilla. Asian kannalta merkitykselliset markkinat olisi siksi rajattava kasvilajin mukaan.

119. Osapuolet ovat esittäneet ilmoituksessaan, että siementenkäsittely muodostaisi kasvinsuojelualalla oman tuoteryhmän, mutta jättivät avoimeksi, onko tässä todella kyse erillisistä markkinoista. Samoin ilmoituksen liitteenä olevassa julkaisussa "Novartis, Backgrounder" puhutaan sivulla 17 tuoteryhmän "siementenkäsittely" kohdalla sienien ja hyönteisten torjunta-aineista.

120. Kahdessa myöhemmin luovutetussa asiakirjassa osapuolten käsitys oli, ettei siementenkäsittely muodosta erillisiä markkinoita. Tämä johtuu olennaisesti seuraavista syistä:

Loppukäyttäjä (maanviljelijä) voi ostaa valmiiksi käsiteltyjä siemeniä tai hän voi käsitellä siemenet itse. Hyönteisten torjunta-aineiden osalta maanviljelijä voi siementen käsittelyn sijasta lisätä hyönteisten torjunta-ainerakeita kylvöriviin kylvön aikana tai ruiskuttaa pinnalle tai riveihin nestemäistä valmistetta. Näiden ennaltaehkäisevien toimenpiteiden lisäksi maanviljelijä voi myös lykätä käsittelyä siihen, kunnes ensimmäiset merkit vahingosta ilmestyvät. Asiakirjaan liitetystä kuvasta käy ilmi, että käyttöajankohta, vaikutusaika ja käyttöaika sekä siementenkäsittelyn ominaisuudet menevät osin päällekkäin toisaalta rakeilla tapahtuvan maaperänkäsittelyn ja toisaalta nestemäisillä valmisteilla ennen kylvöä tapahtuvan maan pintakäsittelyn kanssa.

Sama koskee olennaisesti sienien torjunta-aineita. Pavuissa ja herneissä voi esiintyä seuraavia tauteja: itämistauteja, härmäsientä, Aschocyta-Septoria- ja Botrytis-tautia. Itämissairauksia torjutaan joko siementenkäsittelykeinoilla tuotteilla, jotka ainoastaan suojaavat siemeniä, tai siementenkäsittelytuotteilla, jotka torjuvat sekä itämissairauksia että myös härmäsientä ja Septoriaa. Härmäsientä ja Septoriaa voi torjua sekä siementenkäsittelyllä että ruiskutuksella. Botrytista voi torjua ainoastaan ruiskutuksella, ja tuotteita, jotka vaikuttavat Botrytikseen, voi käyttää myös Septorian torjumiseen. Siementenkäsittely on siten hyönteisten ja sienien torjunta-aineiden käytön erityislaji, jota käytetään samaan tarkoitukseen kuin maahan lisättäviä tai siihen ruiskutettavia tuotteita.

121. Siementenkäsittelyssä siemenet peitataan. Ciba ja Sandoz eivät peittaa siemeniä itse, vaan toimittavat siementenkäsittelyaineen ulkopuoliselle yritykselle, jolla on peittauslaitokset. Tämän takia ei komission mielestä tarvita omia markkinoita siementenkäsittelylle, mutta kylläkin siementen peittaukselle. Kuten edellä on kuvattu, maanviljelijän kannalta käsitellyt siemenet vastaavat maahan lisättyjä tai siihen ruiskutettuja sienien ja hyönteisten torjunta-aineita. Komissio on siksi tullut siihen tulokseen, ettei siementenkäsittelyllä ole omia markkinoita.

e) Hivenaineet

122. Hivenaineiden tarkoitus on torjua puutetiloja, esimerkiksi raudanpuutetta. Myös tässä voidaan rajaamista kasvilajin mukaan pitää asianmukaisena, koska tietty kasvilaji kärsii etupäässä tietyn ravintoaineen puutteesta.

f) Kasvunsääteet

123. Yksittäisten kasvilajien kasvunsääteet muodostavat omat markkinat. Näille markkinoille keskittymä ei johda markkinaosuuksien lisääntymiseen, koska Sandoz ei myy eikä valmista kasvunsääteitä.

g) Tehoaineet (myös vaikuttavat aineet)

124. Kasvinsuojeluaineiden valmistus tapahtuu kolmessa vaiheessa: tehoaineen valmistus, (kaava)valmisteen/tuotteen valmistus tehoaineista ja näiden tuotteiden pakkaaminen. Ciba ja Sandoz valmistavat kasvinsuojeluaineiden tehoaineita keskitetysti tehtaissa. Tuotteiden valmistus ja pakkaaminen tapahtuvat useissa laitoksissa. Ciba, Sandoz ja muut kilpailevat yritykset myös myyvät tai vaihtavat tehoaineita ulkopuolisten yritysten kanssa. Kasvinsuojeluaineiden tehoainemarkkinat ovat siis olemassa.

125. Kullakin tehoaineella on ainutlaatuiset ominaisuudet, ja se on usein patentoitu. Ainetta rekisteröitäessä eli tiettyä kasvinsuojeluainetta hyväksyttäessä on annettava tietoja myös näihin tuotteisiin sisältyvästä tehoaineesta (sisältyvistä tehoaineista). Jos valmistaja käyttää toista tehoainetta, syntyy toinen tuote, jolla on mahdollisesti samanlainen vaikutus kuin ensimmäisellä tuotteella, mutta jolle on haettava uudelleen hyväksymistä. Komission mukaan tällaisen hyväksymisen saamiseen kuluu kuudesta kuukaudesta kolmeen vuoteen. Lisäksi valmistajan on formuloitava tuote uudestaan ja osoitettava uuden tuotteen teho ennen luvan anomista, mikä vaatii myös aikaa. Näistä syistä tehoaineet eivät ole periaatteessa vaihdettavissa keskenään.

2. Maantieteelliset markkinat

126. Osapuolten mielestä kasvinsuojelualan tuotemarkkinat ovat yhteisönlaajuiset. Tällaisen markkinoiden rajaamisen puolesta puhuu se, että on olemassa lukuisia merkittäviä kansainvälisiä konserneja, keskitettyjä tuotantolaitoksia, alhaiset kuljetuskustannukset kokonaiskustannuksina mitattuna ja useimmiten yhteisönlaajuinen patenttisuoja tietylle kasvinsuojeluaineella. Lisäksi neuvoston direktiivillä 91/414/ETY (6) yhdenmukaistetaan kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattaminen Euroopan unionissa.

127. Toisaalta kasvinsuojeluaineet, sekä tehoaineet että tuotteet, on rekisteröitävä yhdessä jäsenvaltiossa ennen kuin ne voidaan saattaa markkinoille. Hakemuksen jättöpäivästä tuotteen hyväksymiseen kuluu jäsenvaltiosta ja tuotteesta riippuen (geneeriset valmisteet; uusi tehoaine ja/tai tuote) kuudesta kuukaudesta kolmeen vuoteen. Hintaerot jäsenvaltioissa yhdelle ja samalle tuotteelle ovat huomattavat; suuntausta yhdenmukaistamiseen ei ole nähtävissä. Lisäksi ostajat (maanviljelyosuuskunnat, muut tukkukauppiaat) ostavat vastaavia tuotteita kansallisella eivätkä Euroopan laajuisella tasolla. Myyjät ovat useimmiten tekemisissä kansallisten myynti- (osto-)organisaatioiden kanssa tai jopa myyvät tuotteitaan toisen valmistajan myyntiorganisaation kautta, joka toimii kyseisessä jäsenvaltiossa. Myös markkinaosuudet jakautuvat jäsenvaltioissa varsin eri tavoin, mikä on osoituksena erilaisista kilpailuolosuhteista jäsenvaltioissa. Lisäksi on olemassa eroja yksittäisten tuotteiden koostumuksessa ja myös käyttötavoissa erilaisten yksittäisissä jäsenvaltioissa olemassa olevien maanviljelystä, kasvien terveyttä, ympäristöä, ilmastoa, maaperän ominaisuuksia ja pinnanmuodostusta koskevien edellytysten mukaan (vrt. asian N:o IV/M.392 Hoechst/Schering, 20 ja seuraava kappale; myös asia N:o IV/M.354 American Cyanamid/Shell, 17 kappale ja sitä seuraavat).

128. Maantieteellisten viitemarkkinoiden rajaaminen sienien, rikkakasvien ja hyönteisten torjunta-aineiden sekä hivenainemarkkinoille voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, koska ahtaimmassakaan markkinoiden määrittelyssä (kansalliset markkinat) eikä laajemmissa markkinoiden määrittelyissä muodostu eikä vahvistu hallitseva asema keskittymän vuoksi.

129. Mitä tulee kasvinsuojelualan tehoaineiden markkinoihin, ne ovat vähintään yhteisönlaajuiset. Ostajat ovat enimmäkseen suurehkoja yrityksiä, joilla on hyvä yleisnäkemys markkinoista ja jotka ostavat näitä tuotteita jopa maailmanlaajuisesti. Lisäksi kuljetuskustannuksilla ei ole merkitystä eikä näillä markkinoilla ole kansallisista lupamääräyksistä aiheutuvia markkinoillepääsyrajoituksia.

3. Kilpailullinen arviointi

130. Seuraavassa esitetään tehoainemarkkinoita koskevat selvitykset. Koska kilpailuolosuhteet sienien, rikkakasvien ja hyönteisten torjunta-aineiden aloilla ovat hyvin samanlaiset, käsitellään ne yhteisesti b kohdassa. C kohdassa käsitellään hivenainealaa.

a) Kasvinsuojeluaineiden tehoaineet

131. Tehoainemarkkinat koskevat aina yhtä tehoainetta. Jos tällä tehoaineella on patentti- tai taitotietosuoja, on valmistavalla yrityksellä monopoli. Keskittymä ei aiheuta muutosta tähän tilanteeseen.

132. Yleiskemikaalien (commodities) (suojaamattomat tehoaineet) markkinoilla on paljon tarjoajia; periaatteessa kaikki yritykset, joilla on hallussaan asiaa koskeva teknologia, voivat tarjota niitä. Vain Ciba toimii markkinoilla. Kasvinsuojeluaineiden tehoainemarkkinoilla ei siksi aiheudu keskittymästä hallitsevan aseman syntymistä tai vahvistumista.

133. Kasvinsuojeluaineiden valmistajat ostavat tehoaineita kilpailijoilta ja käyttävät niitä omien tuotteiden valmistamiseen. Jos ostettu tehoaine on suojattu patentilla, joutuu ostaja riippuvuussuhteeseen. Jos patentinhaltija valmistaa tehoainetta, jolle löytyy paljon käyttöä sitä seuraavilla tuotemarkkinoilla, on hänellä potentiaalisesti vahva asema näillä seuraavilla markkinoilla, vaikka hänen oma markkinaosuutensa näillä markkinoilla olisi suhteellisen vähäinen.

134. Komission selvitysten mukaan myös kyseessä olevat osapuolet ostavat tehoaineita esimerkiksi kilpailijoilta ja myyvät niitä näille. Siten ei ole mahdotonta, että kilpailijoille ei tulevaisuudessa toimitettaisi tavaraa ja että Novartis voisi tällä tavoin vahvistaa asemaansa näillä seuraavilla markkinoilla. Haastatellut markkinaosapuolet eivät kuitenkaan pidä tällaista suhtautumista todennäköisenä. Koska kilpailijat ostavat vastavuoroisesti toisiltaan tehoaineita, syntyy vastavuoroisia riippuvuussuhteita.

b) Sienien, rikkakasvien ja hyönteisten torjunta-aineet

135. Komission selvitysten perusteella keskittymä vaikuttaisi jäljempänä lueteltuihin sienien, rikkakasvien ja hyönteisten torjunta-ainemarkkinoihin. Komission selvitysten mukaan markkinaosuudet voivat osittain poiketa huomattavasti (+/-10 prosenttia). Kuten jäljempänä esitetään, markkinaosuudet vaihtelevat vuodesta toiseen lisäksi jopa 10 prosenttia, joskus enemmänkin. Tästä seuraa tilanne, että keskittymä vaikuttaisi osittain toisiin markkinoihin aina vertailuvuoden mukaan. Näin kuitenkin käy vain harvoin, ja kun niin tapahtuu, ovat yhteiset osuudet markkinoilla, joihin keskittymän vaikutus kohdistuisi, kulloinkin tuskin enemmän kuin 15 prosenttia, jos perustana pidettäisiin muuta vuotta kuin vuotta 1995. Vertailuvuosi 1995 antaa siksi riittävän hyvän kuvan markkinoista, joihin keskittymä tosiasiallisesti vaikuttaisi.

136. Markkinaosuuslaskelmat perustuvat ainakin suurempien jäsenvaltioiden osalta ulkopuolisten yritysten tekemiin mielipidetutkimuksiin. Pienempien jäsenvaltioiden osalta osapuolet ovat tehneet laskelmat, ja komissio on ne tarkastanut kilpailijoiden toimittamien vertailutietojen avulla. Ciba ja Sandoz, mutta myös muut valmistajat, myyvät sienien ja rikkakasvien torjunta-aineita osittain toisille kasvinsuojeluaineiden tarjoajille, jotka puolestaan toimittavat nämä tuotteet kaupan. Osapuolet ovat ilmoituksissaan lukeneet nämä myydyt Sandoz- tai Ciba-tuotteet tarjoajien osalle. Samaten on muiden tarjoajien myymät kasvinsuojeluaineet, joita Ciba ja Sandoz toimittavat edelleen, luettu Ciban tai Sandozin osalle. Tämä markkinoiden arviointitapa vastaa sitä, jota käytetään mielipidetutkimuksissa.

137. Komission mielestä osapuolten käyttämä ja mielipidetutkimuksissa käytetty markkinaosuuden arviointi ei anna oikeaa kuvaa osapuolten ja kilpailijoiden tosiasiallisesta markkina-asemasta. Tämä pätee erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa Sandozilla (Ciballa) ei ole omaa myyntiorganisaatiota, mutta Ciballa (Sandozilla) on. Näissä tapauksissa on odotettavissa, että keskittymisen jälkeen Novartis myy tuotteet. Myös siellä, missä Sandoz ja/tai Ciba ovat perustaneet oman myyntiorganisaation, mutta siitä huolimatta myyvät joitakin tuotteita muiden tarjoajien kautta, määritellään osapuolten markkinaosuus kaikkien niiden valmistamien tuotteiden perusteella, sillä osapuolet voisivat periaatteessa uhata koska tahansa myynnistä huolehtivaa yritystä sillä, että ne ottaisivat tuotemyynnin kokonaan itselleen (myyntisopimuksissa sovitaan yleensä 12 kuukauden irtisanomisaika). Koska ulkopuoliset yritykset myyvät Ciba- ja Sandoz-tuotteita täydentääkseen omaa tuotevalikoimaansa ja Ciban tai Sandozin tuote myydään siten osittain pakettina ulkopuolisten yritysten tuotteiden kanssa, on kyseenalaista, eikä Ciban ja Sandozin tuotteiden liikevaihto laskisi, jos muiden yritysten kanssa tehdyt sopimukset purettaisiin. Tämän vuoksi osapuolten markkinaosuudet voivat olla yksittäistapauksissa hieman liian korkealle arvioidut. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tällä ei ole kuitenkaan merkitystä, koska myöskään ilman osapuolten markkinaosuuksien vastaavaa pienenemistä ei keskittymästä aiheudu hallitsevan aseman muodostumista tai vahvistumista.

138. Osapuolilla tulee olemaan keskittymän muodostamisen jälkeen hyvin laaja tuotevalikoima, osaksi tuotteet kilpailevat suoraan keskenään. Siksi on oletettavaa, että keskittymisen jälkeen tuotevalikoimaa karsitaan. Tämä tulee koskemaan erityisesti myös tuotteita, joita Ciba ja Sandoz ovat tähän mennessä myyneet ulkopuolisten lukuun täydentääkseen omaa tuotevalikoimaansa. Tästä syystä ja koska ulkopuolinen yritys voisi periaatteessa purkaa myyntisopimuksen kahdentoista kuukauden kuluessa, on oikeutettua pienentää osapuolten markkinaosuuksia sellaisella volyymillä, jonka osapuolet ovat saavuttaneet myymällä toisten tuotteita.

139. Kun markkinaosuudet arvioidaan mukaan lukien kilpailijoille myydyt tuotteet ja pois lukien kilpailijoilta ostetut tuotteet, ei sienien torjunta-ainealalla ole missään tapauksessa muita markkinoita, joita keskittymä koskisi, kuin mitä havaitaan laskemalla osuudet mielipidetutkimuksen mukaan, ja vain yhdessä tapauksessa todetaan maininnan arvoinen markkinaosuuden poikkeama, joka on aivan vähän yli 5 prosenttia (perunan sienien torjunta-aineet Ranskassa, jossa osapuolten yhteinen markkinaosuus pienenee 5 prosentilla). Rikkakasvien torjunta-ainealalla markkinaosuudet muuttuvat maininnan arvoisella tavalla hedelmien ja pähkinöiden osalta Ranskassa; ne pienenevät myös 5 prosentilla. Uusia markkinoita, joihin keskittymä vaikuttaa, on maissin rikkakasvien torjunta-aineiden alalla. Jos ei oteta lukuun kilpailijoiden kautta myytyjä tuotteita, vaikuttaa keskittymä neljiin markkinoihin, joiden yhteiset osuudet ovat korkeintaan [30-40 prosenttia]. Jos otetaan lukuun kilpailijoiden kautta myydyt tuotteet, saadaan kahdeksat markkinat, joihin keskittymä vaikuttaa, ja niiden yhteiset markkinaosuudet ovat korkeintaan [50-60 prosenttia] (7).

140. Keskittymä vaikuttaisi sienien, rikkakasvien ja hyönteisten torjunta-aineiden alalla seuraaviin markkinoihin:

Hedelmien ja pähkinöiden sienien torjunta-aineet

- Ranskassa ([20-30 %], Ciba [10-20 %], Sandoz [10-20 %])

- Portugalissa ([10-20 %], Ciba [10-20 %], Sandoz [alle 10 %])

Vihannesten sienien torjunta-aineet

- Belgiassa ([10-20 %], Ciba [10-20 %], Sandoz [alle 10 %])

- Ranskassa ([20-30 %], Ciba [10-20 %], Sandoz [10-20 %])

- Italiassa ([20-30 %], Ciba [20-30 %], Sandoz [alle 5 %])

Viljan sienien torjunta-aineet

- Belgiassa ([30-40 %], Ciba [10-20 %], Sandoz [10-20 %])

- Saksassa ([10-20 %], Ciba [10-20 %], Sandoz [alle 5 %])

- Ranskassa ([20-30 %], Ciba [20-30 %], Sandoz [alle 10 %])

- Isossa-Britanniassa ([20-30 %], Ciba [10-20 %], Sandoz [alle 10 %])

- Alankomaissa ([20-30 %], Ciba [10-20 %], Sandoz [alle 10 %])

- Itävallassa ([20-30 %], Ciba [20-30 %], Sandoz [alle 5 %])

- Espanjassa ([20-30 %] Ciba [10-20 %], Sandoz [10-20 %])

Perunan sienien torjunta-aineet

- Belgiassa ([20-30 %], Ciba [10-20 %], Sandoz [10-20 %])

- Saksassa ([10-20 %], Ciba [10-20 %], Sandoz [alle 5 %])

- Ranskassa ([40-50 %], Ciba [alle 10 %], Sandoz [40-50 %])

- Isossa-Britanniassa ([20-30 %], Ciba [10-20 %], Sandoz [alle 10 %])

- Italiassa ([20-30 %], Ciba [10-20 %], Sandoz [10-20 %])

- Portugalissa ([30-40 %], Ciba [20-30 %], Sandoz [10-20 %])

- Espanjassa ([30-40 %], Ciba [30-40 %], Sandoz [alle 10 %])

Sokerijuurikkaan sienien torjunta-aineet

- Belgiassa ([40-50 %]; Ciba [20-30 %], Sandoz [20-30 %])

- Ranskassa ([50-60 %]; Ciba [20-30 %], Sandoz [30-40 %])

- Italiassa ([20-30 %]; Ciba [10-20 %], Sandoz [alle 10 %])

- Itävallassa ([20-30 %]; Ciba [alle 5 %], Sandoz [20-30 %])

- Espanjassa ([20-30 %]; Ciba [20-30 %], Sandoz [alle 5 %])

Rehuherneiden ja -papujen sienien torjunta-aineet

- Ranskassa ([30-40 %]; Ciba [alle 10 %], Sandoz [20-30 %])

Hedelmien ja pähkinöiden rikkakasvien torjunta-aineet

- Ranskassa ([30-40 %]; Ciba [ 20-30 %], Sandoz [alle 10 %])

Vihannesten rikkakasvien torjunta-aineet

- Belgiassa ([20-30 %]; Ciba [ 20-30 %], Sandoz [alle 5 %])

- Isossa-Britanniassa ([20-30 %]; Ciba [ 10-20 %], Sandoz [alle 10 %])

Maissin rikkakasvien torjunta-aineet

- Belgiassa ([40-50 %]; Ciba [alle 10 %], Sandoz [30-40 %])

- Ranskassa ([30-40 %]; Ciba [ 20-30 %], Sandoz [10-20 %])

- Italiassa ([30-40 %]; Ciba [ 20-30 %], Sandoz [alle 10 %])

- Itävallassa ([40-50 %]; Ciba [ 20-30 %], Sandoz [20-30 %])

- Saksassa ([50-60 %]; Ciba [ 30-40 %], Sandoz [20-30 %])

- Alankomaissa ([30-40 %]; Ciba [ 10-20 %], Sandoz [10-20 %])

- Portugalissa ([10-20 %]; Ciba [ 10-20 %], Sandoz [alle 5 %])

- Isossa-Britanniassa ([40-50 %]; Ciba [ 30-40 %], Sandoz [10-20 %])

Hedelmien ja pähkinöiden hyönteisten torjunta-aineet

- Ranskassa ([20-30 %]; Ciba [ 10-20 %], Sandoz [ 10-20 %])

Vihannesten hyönteisten torjunta-aineet

- Italiassa ([20-30 %]; Ciba [ 10-20 %], Sandoz [alle 50 %])

Rehuherneiden ja papujen hyönteisten torjunta-aineet

- Ranskassa ([30-40 %]; Ciba [alle 10 %], Sandoz [30-40 %])

141. Seuraavassa keskitytään markkinoihin, joilla osapuolilla on 25 prosentin tai suuremmat yhteiset markkinaosuudet. Samanaikaisesti on kuitenkin arvioitava kilpailuolosuhteet muilla markkinoilla, joihin keskittymä vaikuttaa.

1) Markkinoiden koko, markkinaosuudet ja kilpailijat

Sienien torjunta-aineet

142. Viljan sienien torjunta-aineiden markkinoiden arvo talousyhteisössä oli vuonna 1995 noin 700 miljoonaa ecua, ja kasvoivat vuoteen 1994 nähden noin 8 prosenttia, kun taas vuosina 1992-1994 kasvunopeudet olivat negatiivisia. Suurimpia markkinoita ovat Ranska (1995: 322 miljoonaa ecua), Saksa (1995: 186 miljoonaa ecua) ja Iso-Britannia (1995: 121 miljoonaa ecua). Arvoltaan vertailukelpoiset markkinat ovat ainoastaan viljan rikkakasvien torjunta-aineilla.

143. Viljan sienien torjunta-aineiden Ranskan markkinoilla Ciba valloitti 1994-1995 [alle 5 prosenttia] markkinaosuuksista, mutta menetti vuoteen 1992 verrattuna [alle 5 prosenttia]. Sandoz menetti vuonna 1995 hieman enemmän kuin [alle 5 prosenttia], mutta säilytti kuitenkin markkinaosuutensa suunnilleen vuoteen 1992 verrattuna. Kilpailijoita ovat BASF, jonka markkinaosuus on [20-30 prosenttia] (kasvua [alle 5 prosenttia] verrattuna vuoteen 1994, mutta [10-20 prosenttia] vuoteen 1992 verrattuna), Bayer, jonka markkinaosuus on [10-20 prosenttia] ([vähemmän kuin -5 prosenttia] vuoteen 1992 verrattuna), Agrevo (Hoechstin ja Scheringin tytäryhtiö), jonka markkinaosuus on [10-20 prosenttia] ([vähemmän kuin -5 prosenttia] vuoteen 1993 verrattuna), Du Pont, jonka markkinaosuus on [alle 10 prosenttia] ([vähemmän kuin -10 prosenttia] vuoteen 1992 verrattuna) ja Zeneca, jonka markkinaosuus on [alle 10 prosenttia] ([vähemmän kuin -5 prosenttia] vuoteen 1992 verrattuna). Ranskassa pienillä ja muissa jäsenvaltioilla suuremmilla markkinaosuuksilla ovat mukana myös Rhône-Poulenc, American Cyanamid ja muita. Samantapaista kehitystä, toisin sanoen ajan mittaan selvästi laskevia markkinaosuuksia ja lukuisia vahvoja kilpailijoita voidaan havaita myös viljan sienien torjunta-aineiden markkinoilla Saksassa, Belgiassa, Alankomaissa, Espanjassa, Isossa-Britanniassa ja Itävallassa.

144. Perunan sienien torjunta-aineiden markkinoiden arvo Euroopan talousalueen laajuisesti on noin 132 miljoonaa ecua, ja kasvoi siten vuodesta 1992 noin 10 prosentilla. Suurimmat markkinat ovat Alankomaat (1995: 36 miljoonaa ecua), Saksa (27 miljoonaa ecua), Ranska (17 miljoonaa ecua), Iso-Britannia (12 miljoonaa ecua) ja Belgia (10 miljoonaa ecua).

145. Perunan sienien torjunta-aineiden markkinoilla Ranskassa ovat osapuolet yhteisellä markkinaosuudellaan [40-50 prosenttia] selvästi suurin kilpailija. Sandoz voitti vuodesta 1992 vuoteen 1994 [10-20 prosenttia] markkinaosuuksia, mutta menetti vuonna 1995 [alle 5 prosenttia] Ciba menetti vuonna 1993 [alle 10 prosenttia], voitti vuonna 1994 [alle 10 prosenttia] ja menetti vuonna 1995 jälleen hieman enemmän kuin [alle 20 prosenttia], Du Pont markkinaosuudella [alle 20 prosenttia], Agrevo markkinaosuudella [alle 10 prosenttia] ([vähemmän kuin +5 prosenttia] vuoteen 1992 verrattuna), JSB [alle 10 prosenttia] Elf-Aquitaine ([alle 10 prosenttia] markkinoille tulo vuonna 1993) ja Sostra markkinaosuudella [alle 10 prosenttia]. Markkinoilla on myös Rohm + Haas, mutta hyvin pienellä markkinaosuudella. Sama tilanne, tosin osapuolet eivät ole kaikkialla markkinajohtajia, on Portugalissa, Espanjassa ja myös muilla perunan sienien torjunta-aineiden markkinoilla, joihin keskittymä vaikuttaisi. Markkinaosuuksien heilahtelut ja vahvojen kilpailijoiden suuri määrä tekevät osapuolten korkeat markkinaosuudet suhteellisiksi perunan sienien torjunta-aineiden markkinoilla. Lisäksi myös jäljempänä käsiteltävät seikat kuten kilpailijoiden mahdollisuus nostaa tuotantoaan, monien uusien tuotteiden tuominen markkinoille sekä markkinoille tulon, geneeristen tuotteiden aiheuttaman hintakilpailun ja ostajien vastustuksen mahdollisuus rajoittavat osapuolten toimintamahdollisuuksia.

146. Sokerijuurikkaan sienien torjunta-aineiden markkinoiden arvo Euroopan talousalueen laajuisesti oli vuonna 1995 noin 40 miljoonaa ecua ja kasvoi siten vuodesta 1992 noin 30 prosentilla. Suurimmat markkinat ovat Italia (1995: 13 miljoonaa ecua), Ranska (12 miljoonaa ecua), ja Kreikka (6 miljoonaa ecua).

147. Sokerijuurikkaan sienien torjunta-aineiden markkinoilla Ranskassa osapuolet johtavat selvästi yhteisellä osuudella [50-60 prosenttia]. Ciba kasvatti markkinoitaan vuonna 1995 noin [alle 10 prosenttia] mutta pysyi vuoteen 1992 verrattuna suunnilleen samalla tasolla. Myös Sandoz säilytti markkinaosuutensa vuoteen 1992 verrattuna. Osapuolien jälkeen tulee Zeneca markkinaosuudella [10-20