2004/337/EY: Komission päätös, tehty 20 joulukuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä Asia COMP/E-1/36.212 — Itsejäljentävä paperi (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 4573) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 115 , 21/04/2004 s. 0001 - 0088



Komission päätös, tehty 20 joulukuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä Asia COMP/E-1/36.212 - Itsejäljentävä paperi (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 4573) (Ainoastaan englannin-, ranskan-, saksan- ja espanjankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2004/337/EY) SISÄLLYSLUETTELO >TAULUKON PAIKKA> EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta, ottaa huomioon 6 päivänä helmikuuta 1962 annetun neuvoston asetuksen N:o 17(1) eli perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimmäisen täytäntöönpanoasetuksen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1216/1999(2), ja erityisesti sen 3 ja 15 artiklan, ottaa huomioon 26 päivänä heinäkuuta 2000 menettelyn aloittamisesta tässä asiassa tehdyn komission päätöksen, on neuvoston asetuksen N:o 17 19 artiklan 1 kohdan ja kuulemisesta tietyissä EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan mukaisissa menettelyissä 22 päivänä joulukuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 2842/98(3) nojalla antanut asianomaisille yrityksille tilaisuuden esittää huomautuksensa komission niitä vastaan esittämistä väitteistä, on kuullut kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa, ottaa huomioon kuulemismenettelyistä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen(4), sekä katsoo seuraavaa: 1. OSA I - TOSISEIKAT 1.1 YHTEENVETO RIKKOMISESTA (1) Tämä päätös on osoitettu seuraaville EY:n perustamissopimuksen 81 artiklaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklaa rikkoneille yrityksille: - Arjo Wiggins Appleton Limited (AWA) - Bolloré SA (Bolloré) - Carrs Paper Ltd (Carrs) - Distribuidora Vizcaína de Papeles S.L. (Divipa) - Mitsubishi HiTech Paper Bielefeld GmbH (MHTP) - Papelera Guipuzcoana de Zicuñaga SA (Zicuñaga) - Papeteries Mougeot SA (Mougeot) - Papierfabrik August Koehler AG (Koehler) - Sappi Limited (Sappi) - Torraspapel SA (Torraspapel) - Zanders Feinpapiere AG (Zanders). (2) Rikkomisessa on kyse itsejäljentävän paperin eurooppalaisten tuottajien yhdistyksen AEMCP:n (Association of European Manufacturers of Carbonless Paper) jäsenten ja kolmen muun eurooppalaisen itsejäljentävän paperin tuottajan ja/tai jakelijan osallistumisesta EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan vastaiseen vastaiseen jatkuvaan sopimukseen ja/tai yhdenmukaistettuun menettelytapaan (tammikuusta 1994), joka kattoi koko yhteisön ja ETA:n ja jolla ne sopivat hinnankorotuksista, jakoivat myyntikiintiöt ja vahvistivat markkinaosuuksia sekä loivat järjestelmän, jolla kilpailua rajoittavien sopimusten täytäntöönpanoa valvottiin. (3) >TAULUKON PAIKKA> 1.2 ITSEJÄLJENTÄVÄÄ PAPERIA VALMISTAVA TEOLLISUUS 1.2.1 TUOTE (4) Käsiteltävä tuote on itsejäljentävä paperi (tunnetaan myös nimellä itsejäljentävä kopiopaperi). Itsejäljentävä paperi on tarkoitettu asiakirjojen moninkertaiseen jäljentämiseen. Se valmistetaan pohjapaperista, johon lisätään kerroksittain kemiallisia aineita(5). (5) Itsejäljentävä paperi perustuu siihen, että kaksi toisiaan täydentävää kerrosta reagoivat keskenään ja tuottavat kopion, kun niitä painetaan kirjoitettaessa käsin taikka kun niihin kohdistuu tulostimen tai kirjoituskoneen lyönti. Ensimmäinen kerros eli läpäisevä päällilehti (CB eli coated back) muodostuu mikrokapseleista, jotka sisältävät värinmuodostajia. Paine tai lyönti rikkoo mikrokapselit ja vapauttaa värinmuodostajat, jotka imeytyvät vastaanottavaan kerrokseen eli alilehteen (CF eli coated front). Alilehti muodostuu reaktiivisesta aineesta (aktiivisavesta), joka reagoi värinmuodostajien kanssa ja muodostaa terävän kopiojäljen. (6) Itsejäljentävää paperia valmistetaan seuraavia tyyppejä(6): - CB (coated back) on itsejäljentävä paperi, joka on päällystetty mikrokapseleita sisältävällä läpäisevällä kerroksella. Tällaista itsejäljentävää paperia käytetään lomakesarjan päällilehtenä. Sitä on olemassa eri laatuja (standardilaatu, optiseen lukuun soveltuva laatu sekä alapuolelta kevyesti päällystetty laatu, joka parantaa kopiojälkeä). - CFB (coated front and back) on itsejäljentävä paperi, joka on päällystetty yläpuolelta reaktiivisella aineella, joka toimii kemiallisena kehitteenä, ja alapuolelta mikrokapseleilla. Tällaista jäljentävää paperia käytetään lomakesarjan välilehtenä tai yhtenä välilehdistä. Se on sarjan keskellä oleva lehti, joka ottaa kopion vastaan ja siirtää sen. CFB on lehdistä herkin ja sitä valmistetaan standardilaatua; myös erikoissovelluksia varten valmistetaan joitain laatuja. - CF (coated front) on itsejäljentävä paperi, jota käytetään alilehtenä. Se on päällystetty yläpuolelta vastaanottavana kerroksena toimivalla reaktiivisella aineella, mutta alapuolella ei ole mikrokapseleilta, jotka voisivat puhjeta paineen alla. CF ei poikkea tavanomaisesta paperista käsittelynsä suhteen eikä ole yhtä herkkää kuin sarjan muut lehdet. CF:ää valmistetaan standardilaatua, optiseen lukuun soveltuvaa laatua sekä joitakin erikoissovelluksiin soveltuvia laatuja. (7) Kaikkia mainittuja itsejäljentäviä papereita on saatavilla valkoisena ja värillisenä, erityisesti sinisenä, vaaleanpunaisena, keltaisena ja vihreänä. Itsejäljentävien papereiden eri tyypeistä voidaan koota sarjoja yhdistämällä niitä eri tavalla vaatimusten mukaan. (8) Itsejäljentävän paperin koostumuksen vuoksi sitä on käsiteltävä varoen ja se on suojattava paineelta. Tämän vuoksi itsejäljentävän paperin kuljetus, varastointi ja painaminen edellyttävät varotoimia. Nykytekniikka mahdollistaa kuitenkin itsejäljentävän paperin liimaamisen, taittamisen ja yhdistämisen muihin pohjapapereihin (kartonki, paperi, hiilipaperi tai muovi). Itsejäljentävän paperin herkkyyttä voidaan tarvittaessa vähentää, siihen voidaan tehdä merkintöjä lyijykynällä, kuulakärkikynällä, kirjoituskoneella, tulostimella, teleksillä tai painokoneella, siitä voidaan tehdä tavallisia tai itsestään erottuvia lomakesarjoja, sitä voidaan käyttää optista lukua edellyttäviin sovelluksiin jne. (9) Yritysten lomakkeet(7) ovat aina olleet itsejäljentävän paperin suurin yksittäinen sovellus, jonka osuus koko kulutuksesta on yli 90 prosenttia(8). Muihin sovelluksiin kuuluvat muun muassa ketjulomakkeet(9). (10) Itsejäljentävä paperi myydään rullina (80 prosenttia) ja arkkeina (20 prosenttia)(10). Useimmat itsejäljentävän paperin tuottajat vastaavat arkkien kysyntään leikkaamalla rullat arkeiksi, mutta eräät pienet erikoistuneet tuottajat leikkaavat tuotteensa suoraan arkeiksi(11). (11) Carrs antaakin ymmärtää, että itsejäljentävä paperi kuuluu rullina ja arkkeina erillisille merkityksellisille tuotemarkkinoille. Carrs väittää, että "arkkien markkinat ovat kaupalliselta kannalta täysin erillään rullien markkinoista - sekä tuotantokustannusten, hinnoittelun että jakelukanavien osalta". Carrs toteaa myös, että rullien ja arkkien välillä on huomattavia eroja, joista Carrsin tapauksessa ovat osoituksena erot sen arkkeina toimittaman tuotteen, Signal Plusin, teknisissä eritelmissä. Carrsin mukaan rullat ja arkit voidaan erottaa toisistaan niiden loppukäytön ja loppukäyttäjien tarpeiden perusteella. Tämä tarkoittaa viime kädessä painotalojen vaatimusten ja niiden käyttämien painolaitteistojen ymmärtämistä(12). (12) Painotalot käyttävät kahdentyyppisiä painokoneita: rulla- ja arkkipainokoneita. Rullapainokoneet vetävät paperin koneen läpi jatkorullalta. Arkkipainokoneet työntävät arkit painokoneen läpi. Carrsin mukaan arkkipainokoneissa käytettävien paperiarkkien on oltava jäykempiä ja kestävämpiä kuin rullapainokoneissa käytettävän paperin hävikin pienentämiseksi ja painamisen nopeuttamiseksi. Carrs huomauttaa, että useimmat painotalot käyttävät yleensä joko rulla- tai arkkipainokoneita mutta eivät molempia. Carrsin mukaan painotalot eivät voi reagoida arkkien ja rullien hintasuhteiden muutoksiin vaihtamalla tuotteesta toiseen. Arkkipainokoneita käyttävät painotalot eivät voi myöskään leikata rullia arkeiksi(13). (13) Komissio päättelee, että koska kartelli kattaa sekä rullina että arkkeina toimitettavan itsejäljentävän paperin, tuotemarkkinoita ei tässä tapauksessa ole tarpeen määritellä tarkemmin. 1.2.2 ITSEJÄLJENTÄVÄN PAPERIN MARKKINAT 1.2.2.1 Tarjonta (14) Itsejäljentävän paperin tuotanto Euroopassa on yhä selvemmin suhteellisen harvojen suurten tuottajien hallinnassa pienempien toimittajien poistuttua markkinoilta(14). Kaikki ETA:n tärkeimmät tuottajat kuuluvat itsejäljentävän paperin eurooppalaisten tuottajien yhdistykseen (Association of European Manufacturers of Carbonless Paper, jäljempänä "AEMCP"). Käsiteltävänä olevan rikkomisen aikaan seuraavat yritykset olivat AEMCP:n jäseniä: Arjo Wiggins Appleton (AWA), Cartiere Sottrici Binda, Copigraph(15), Papierfabrik August Koehler, Papeteries Mougeot, Stora Feldmühle (myöhemmin Stora Carbonless Paper ja nykyään Mitsubishi HiTech Paper Bielefeld)(16), Zanders Feinpapiere, Sappi(17) ja Torraspapel. Nämä valmistajat ovat integroineet suurelta osin pohjapaperin ja kemikaalien tuotannon. (15) MHA:n AEMCP:lle vuonna 1996 laatiman raportin mukaan itsejäljentävän paperin markkinat EU:ssa olivat vuonna 1995 arvoltaan noin 850 miljoonaa euroa. Kyseisessä raportissa arvioidaan, että Länsi-Euroopassa (ETA ja Sveitsi) itsejäljentävän paperin tuotantokapasiteetti kyseisenä vuonna oli 1010000 tonnia, josta AEMCP:n jäsenten osuus oli 890000 tonnia (eli 88 %) Kun lukuun lisätään Itä-Euroopan tuotantokapasiteetti, koko Euroopan kapasiteetti nousee 1035000 tonniin(18). (16) AEMCP:n jäsenten osuus itsejäljentävän paperin myynnistä alueella, josta tuli vuonna 1994 ETA, oli rikkomisen aikaan yhteensä 85-90 prosenttia. Jäsenten arvioidut markkinaosuudet (lukuun ottamatta Bindaa, joka ei ole enää vuoden 1993 jälkeen toiminut markkinoilla) esitetään taulukossa 1(a). TAULUKKO 1 a) Sappin ja AWA:n esittämiin arvioihin perustuvat AEMCP:n jäsenten markkinaosuudet vuonna 1995((Asiakirja-aineisto, s. 217 (Sappin asiakirja) ja 3262-3265 (AWA:n asiakirja).)) >TAULUKON PAIKKA> (17) AEMCP:n jäsenten lisäksi on olemassa pieniä integroitumattomia tuottajia, kuten lomakepainajia, jotka tuottavat omaan käyttöönsä tai toimittavat pääasiassa paikallisille markkinoille ja ostavat pohjapaperin (raakapaperi) ja kemikaalit muilta valmistajilta(19). Tärkeimmät AEMCP:hen kuulumattomat tuottajat ovat Carrs (Yhdistynyt kuningaskunta), Fabriano (Italia), Hauffe (Saksa), Bartsch (Saksa), Zicuñaga (Espanja) ja Divipa (Espanja). Tämä päätös on osoitettu myös kolmelle näistä pienistä tuottajista eli Carrsille, Divipalle ja Zicuñagalle. Lisäksi seuraavien kahden itäeurooppalaisen yrityksen tiedetään valmistavan itsejäljentävää paperia: Aero (Slovenia) ja Krkonosské (Tsekin tasavalta)(20). (18) Taulukossa 1(b) esitetään kunkin tämän päätöksen kohteena olevan yrityksen koko vuonna 2000 ja niiden suhteellinen merkitys itsejäljentävän paperin markkinoilla ETA:ssa vuosina 1994 ja 1995. Luvut perustuvat vastauksiin, jotka yritykset antoivat tietopyyntöihin, ja komission arvioihin(21). TAULUKKO 1 b) Päätöksen kohteina olevien yritysten koko ja suhteellinen merkitys ETA:n itsejäljentävän paperin markkinoilla((Kaikki tässä päätöksessä esitetyt liikevaihtoluvut ilmoitetaan tarpeen mukaan ecuina tai euroina. Laskennassa euron osalta käytetyt valuuttakurssit ovat Euroopan komission liikevaihtojen laskentaa varten julkaisemat vuotuiset (tai joissakin tapauksissa kuukausittaiset) valuuttakurssit.)) >TAULUKON PAIKKA> 1.2.2.2 Kysyntä (19) Itsejäljentävän kopiopaperin tuottajien tärkeimpiä asiakkaita ovat painotalot, jotka muuntavat itsejäljentävän paperin yritysten käyttämiksi lomakkeiksi ja rulliksi. Osa painotaloista käyttää rullia ja osa arkkeja. Vuonna 1995 arviolta noin 2000 painotaloa Euroopassa käytti rullia ja noin 47000 arkkeja(22). (20) Rullat myydään painotaloille joko suoraan tai tukkumyyjien kautta, kun taas arkkien jakelu tapahtuu pääasiassa tukkumyyjien kautta. (21) Sappin mukaan tukkumyyjillä on huomattavaa markkinavoimaa, joka johtuu pääasiassa tuotannon ylikapasiteetista(23). Tukkumyyjät vaativat yhtenäisiä ja säännöllisiä toimituksia. Ne vaativat myös lyhyitä toimitusaikoja sekä toimitusten mukauttamista tarvitsemiensa lomakkeiden ja kokojen mukaisesti pitääkseen omat varastonsa pieninä(24). Carrs on todennut, että sen kokemuksen mukaan tukkumyyjät pyrkivät yleensä korottamaan arkkien hintaa aina kun se on mahdollista ja kannustavat tuottajia korottamaan hintojaan(25). (22) Koska itsejäljentävä paperi on merkkituote, toimittajien ja tukkumyyjien välillä on tiivis suhde. Toimittajilla on yleensä pitkäaikainen suhde tukkumyyjiinsä. Tämä johtuu ainakin osittain siitä, että tukkumyyjän vaihtaminen on kallista. Tämä taas johtuu myyjien pitämistä varastoista ja tuotemerkin markkinointiin tehdyistä investoinneista(26). (23) Sappin mukaan erityisesti AWA, Stora ja Torraspapel huolehtivat jakelustaan kokonaan tai osittain itse tai omien tukkumyyntiyritystensä kautta. Myös eräät pienet tuottajat, jotka yleensä toimittavat paikallisille markkinoille, myyvät usein suoraan asiakkaille. Muut itsejäljentävän paperin tuottajat myyvät pääasiassa riippumattomille tukkumyyjille(27). 1.2.2.3 Tarjonnan ja kysynnän kehitys Länsi-Euroopassa vuosina 1990-1996 (24) Länsi-Euroopan itsejäljentävän paperin markkinoille on tunnusomaista rakenteellinen ylikapasiteetti. Kapasiteetin käyttöaste vuonna 1995 oli 65 prosenttia(28). Kapasiteetti ei kasvanut viime vuosikymmenellä. Kysyntä sen sijaan laski 1990-luvun puolivälissä, ja laskun odotettiin jatkuvan(29). (25) Itsejäljentävän kopiopaperin kysyntä kasvoi nopeasti 1980-luvulla, kun itsejäljentävä paperi korvasi kertakäyttöhiilipaperin. Euroopan markkinoiden kypsymisen myötä yhä suurempi osa liiketoimista tapahtuu sähköisesti, ja tämä on laskenut kysyntää. Vuonna 1990 itsejäljentävän paperin kulutus Länsi-Euroopassa (alueella, josta tuli vuonna 1994 ETA, ja Sveitsissä) oli hiukan yli 700000 tonnia. Sen jälkeen kysynnän kasvu hiipui, kunnes vuosina 1995 ja 1996 kysyntä alkoi laskea(30). (26) Kulutus oli 1990-luvun puolivälissä suurinta Saksassa, jonka jälkeen jaetulla toisella sijalla olivat Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Italia oli Euroopan neljänneksi suurin kuluttaja, ja Benelux-maat olivat viidennellä sijalla(31). (27) Länsi-Euroopan kulutuksessa tapahtui 1990-luvulla suuria lyhytaikaisia vaihteluita. Suurin näistä tapahtui vuosina 1994-1995 ja syksyllä 1996. Mikulski Hall Associatesin AEMCP:lle vuonna 1996 laatiman tutkimuksen mukaan "vaihteluiden katsottiin yleensä johtuvan varastojen muutoksista, jotka aiheutuivat hintatason vaihteluista". Tutkimuksessa ei kuitenkaan mainita kysyntä- tai tarjontaolosuhteissa tapahtuneita erityisiä muutoksia, jotka selittäisivät kyseiset vaihtelut. Ainoa tutkimuksesta selvästi havaittava kehityssuuntaus on, että itsejäljentävän paperin kysyntä Länsi-Euroopassa on ollut vähäistä jo vuosia. Tutkimuksessa kiinnitetään huomiota pääasiassa siihen, että monikerroslomakkeissa tarvittavien lehtien määrä on vähentynyt. Itsejäljentävän paperin kysyntää rajoittavista tekijöistä merkittävin on kuitenkin se, että monikerroslomakkeiden tarve on vähentynyt organisaatioiden välisen tiedonsiirron (EDI), sähköisten viestimien ja viivakoodien sekä kontaktittoman painomenetelmän (laser- ja mustesuihkutulostimet) myötä(32). (28) Länsi-Euroopassa AEMCP:hen kuuluvien tuottajien toimitukset pysyivät vuodesta 1990 vuoteen 1996 suhteellisen tasaisesti 600000 tonnissa, mutta AEMCP:hen kuulumattomien tuottajien toimittamat määrät sen sijaan putosivat 112000 tonnista vuonna 1990 vain hiukan yli 70000 tonniin vuonna 1996. Tuonti Länsi-Euroopan ulkopuolelta puolittui samana aikana(33). Vuonna 1990 tuonnin osuus oli 1,4 prosenttia, mutta vuonna 1996 sen osuus oli laskenut noin 0,7 prosenttiin. Taulukossa 2 esitetään toimituksissa ja kulutuksessa Euroopan markkinoilla tapahtuneet muutokset(34). TAULUKKO 2 Itsejäljentävän paperin toimitukset ja kulutus: Länsi-Eurooppa, 1990-1996. >TAULUKON PAIKKA> Lähde: MHA:n raportti, joulukuu 1996. 1.2.2.4 Valtioiden välinen kauppa (29) ETA:ssa itsejäljentävän paperin tuotanto on keskittynyttä ja tehtaat sijaitsevat viidessä yhteisön jäsenvaltiossa: Belgiassa, Ranskassa, Saksassa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tuottajat myyvät yleensä kuitenkin koko ETA:ssa eivätkä kuljetuskustannukset näytä haittaavan kauppaa alueella(35). (30) Komissiolla on tarkat tiedot maakohtaisesta myynnistä alueella, josta tuli vuonna 1994 ETA, suurimmalta osalta kartellijaksoa seuraavien yritysten osalta: AWA, Divipa, Koehler, Mougeot, Sappi, Stora, Torraspapel, Zanders ja Zicuñaga(36). Tiedot osoittavat, että rikkomisen aikaan kyseisten yritysten yhteenlaskettu myynti ETA:ssa muualla kuin niiden kotimarkkinoilla (eli maissa, joissa niiden tuotantolaitokset sijaitsivat) oli yli 56 prosenttia. (31) Kartellijaksolle oli tyypillistä myös merkittävä kauppavaihto EU:n ja EFTA-maiden välillä. Vuonna 1994 itsejäljentävää paperia myytiin runsaasti Itävaltaan, Suomeen ja Ruotsiin. Vuodesta 1994 kauppaa käytiin myös Islannin ja Norjan kanssa. Rajatylittävä kauppa on siten vilkasta koko ETA:ssa. 1.2.3 TUOTTAJAT 1.2.3.1 Arjo Wiggins Appleton (32) Arjo Wiggins Appleton p.l.c. muutettiin 29 päivänä marraskuuta 2001 Arjo Wiggins Appleton Limitediksi. Se on yli 150 tytäryhtiötä ympäri maailmaa omistavan Arjo Wigginskonsernin emoyhtiö (AWA) ja toimii muun muassa itsejäljentävän paperin, lämpöpaperin, hienopaperin, päällystetyn paperin ja erikoispaperien valmistuksen ja jakelun alalla. AWA:lla on huomattavaa toimintaa kaikkialla Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa sekä osakkuuksia muualla maailmassa. Konserni on maailman suurin itsejäljentävän paperin valmistaja, ja sen markkinaosuus Euroopassa on yli 30 prosenttia ja Pohjois-Amerikassa 50 prosenttia. Itsejäljentävät paperilaadut oli järjestetty Arjo Wiggins Carbonless Paper Operation -toimialaksi (CPO) vuoteen 1998, jolloin perustettiin Carbonless & Thermal -toimiala. AWA:lla on itsejäljentävää paperia valmistavia tehtaita Belgiassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 1.2.3.2 Binda (33) Cartiere Sottrici S.p.A, jonka nimi muutettiin toukokuussa 1996 muotoon Binda S.p.A, valmisti itsejäljentävää paperia lokakuuhun 1993. Tuolloin Binda lopetti tuotannon ja teki AWA:n kanssa useita optiosopimuksia Biplura-tavaramerkkinsä ja monien itsejäljentävän paperin tuotannossa käytettyjen koneiden myynnistä. Kyseisiä optioita ei ole käytetty täysimääräisesti, ja AWA osti vuonna 1995 Bindalta Biplura-tavaramerkin ja yhden koneen. Binda jatkoi irrokepäällystetyn ja valupäällystetyn paperin tuotantoa elokuuhun 1998, jolloin se asetettiin selvitystilaan(37). (34) Binda mainitaan tässä päätöksessä kuvattaessa markkinatilannetta tosiseikkojen perusteella. Koska yritystä ei kuitenkaan ole enää olemassa eikä sillä ole yhtiöoikeudellista eikä liiketoiminnallista seuraajaa, komissio ei voi osoittaa tätä päätöstä Bindan käsittelyn osalta millekkään oikeushenkilölle tai luonnolliselle henkilölle lokakuuhun 1993 ulottuvan jakson osalta. 1.2.3.3 Carrs (35) Carrs Paper Limitedin (Carrs) kotipaikka on West Midlandsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yrityksen suora emoyhtiö on Carrs (Birmingham) Limited, joka on merkitty Englannin ja Walesin kaupparekisteriin. Carrs valmistaa ja myy itsejäljentävää paperia (lähes koko tuotanto arkkeja) Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja vie sitä pääasiassa Irlantiin ja Tanskaan. (36) Carrs on ollut edelläkävijä itsejäljentävän paperin markkinoilla ja siirtyi ensimmäisenä sinisestä mustaan itsejäljentävään paperiin vuonna 1983. Se otti ensimmäisenä käyttöön lasertulostimiin ja kopiointiin soveltuvat laadut vuonna 1991. Vuonna 1992 Carrs toi markkinoille Signal Plus -merkin, jonka se mainosti olevan ensimmäinen itsejäljentävä paperi, joka soveltuu hyvin käytettäväksi tulostimissa. 1.2.3.4 Copigraph (37) Copigraph SA oli ranskalaisen Bolloré SA:n (aiemmin Bolloré Technologies SA) kokonaan omistama tytäryhtiö marraskuuhun 1998, jolloin AWA osti sen. Copigraph SA kuului Bollorén erikoispapereiden toimialaan. Bolloré valmisti Thononin tehtaallaan pohjapaperia, joka päällystettiin Copigraphin Malesherbesin laitoksella Ranskassa ja Eupaco grafische Papiere GmbH & Co KG:n Wülfrathin laitoksella Saksassa (Bolloré osti Eupacon vuonna 1992 ja sulki sen päällystyslaitoksen vuonna 1995)(38). Kun Copigraph myi valmista itsejäljentävää paperia, sen päämarkkinat ETA:ssa olivat Ranska ja Saksa. 1.2.3.5 Divipa (38) Distribuidora Vizcaína de Papeles S.L. (Divipa) on espanjalainen yritys, joka ostaa itsejäljentävää paperia suurina rullina ja muuttaa ne arkeiksi ja pienemmiksi rulliksi myytäviksi Espanjan markkinoille. 1.2.3.6 Koehler (39) Papierfabrik August Koehler AG, jonka kotipaikka on Oberkirch, Saksa, on yksityisessä omistuksessa olevan Koehler-konsernin emoyhtiö ja omistaa Reacto Papier GmbH:n (Hannover) ja Koehler Kehl GmbH:n (Kehl) koko osakepääoman. Koehler valmistaa itsejäljentävää paperia, hienopaperia ja lämpöpaperia. 1.2.3.7 Mougeot (40) Papeteries Mougeot SA (Mougeot) on ranskalainen yhtiö, jonka kotipaikka on Laval-sur-Vologne, Ranska (Vosges) ja jossa määräysvaltaa käyttää [...](39) perhe. Mougeot tuottaa itsejäljentävää paperia Ranskassa, ja sen pääasialliset vientimarkkinat ovat Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa ja Itävalta. Itsejäljentävän paperin lisäksi Mougeot tuottaa WC- ja talouspaperia ja vaippoja, joita myydään jakelijoiden tuotemerkeillä. 1.2.3.8 Sappi (41) Sappi Limited (Sappi) on kansanvälinen yhtiö, jonka kotipaikka on Etelä-Afrikka. Se on Sappi-konsernin emoyhtiö. (42) Sappi tuli Euroopan itsejäljentävän paperin markkinoille vuonna 1990 ostamalla DRG:n Transcript-tehtaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tultuaan markkinoille Sappi toimi Euroopassa tytäryhtiönsä Sappi UK Limitedin kautta. Tämä perusti vuonna 1993 Sappi Limitedin toisen tytäryhtiön (Hannoversche Papierfabriken Alfeld-Gronau AG:n) kanssa Euroopan myyntiorganisaation yhteisyrityksenä, jonka nimeksi tuli Sappi Europe SA. Sappi Europe SA on ollut toukokuusta 1995 eurooppalainen holding-yhtiö, jolle Sappi UK Limited ja Hannoversche Papierfabriken Alfeld-Gronau AG raportoivat(40). KNP Leykamin (päällystetyn hiokkeettoman paperin suurin valmistaja Euroopassa) oston jälkeen huhtikuussa 1998 Sappi-konsernissa toteutettiin rakenneuudistus, ja nyt se muodostuu kahdesta liiketoimialasta: Sappi Fine Paper plc:stä ja Sappi Forest Productsista. Sappi Fine Paperin ydinliiketoiminta muodostuu päällystetystä ja päällystämättömästä hiokkeettomasta paperista, mekaanista massaa sisältävästä paperista, päällystetystä ja päällystämättömästä erikoispaperista ja tarrapaperin taustapaperista. Sappi Fine Paperin toimintaa hallinnoidaan kolmen alueellisen tytäryhtiön, Sappi Fine Paperin Euroopan, Pohjois-Amerikan ja Etelä-Afrikan yksiköiden kautta. Sappin itsejäljentävää paperia valmistava tehdas, Transcript, on Sappi Fine Paper plc:n tytäryhtiön, Sappi UK Limitedin omistuksessa. 1.2.3.9 Stora (43) Vuonna 1990 Stora Kopparbergs Bergslags AB osti saksalaisen paperinvalmistajan Feldmühle Aktiengesellschaftin. Stora Kopparbergs Bergslags AB on kansainvälinen teollisuuskonserni, jonka kotipaikka on Ruotsi ja joka valmistaa ja myy metsäteollisuuden tuotteita, erityisesti paperia, kartonkia, sellua ja sahatavaraa. Stora Feldmühle oli Stora Kopparbergs Berslags AB:n kokonaan omistama tytäryhtiö. Vuoden 1992 loppuun itsejäljentävään paperiin liittyvää liiketoimintaa konsernissa harjoitti suoraan Stora Feldmühle AG, joka oli AEMCP:n jäsen. Vuoden 1993 alussa tämä liiketoiminta siirtyi Stora Feldmühlen kokonaan omistaman uuden tytäryhtiön, Stora Carbonless Paper GmbH:n (SCP) vastuulle. Stora Carbonless Paper GmbH valmistaa itsejäljentävää paperia Saksassa ja myy sitä ympäri Eurooppaa. (44) Marraskuussa 1998 komissio hyväksyi Stora Kopparbergs Berslags AB:n ja suomalaisen metsäteollisuuskonsernin Enso Oyj:n välisen keskittymän. Keskittymän tuloksena Enso Oyj osti Stora Kopparbergs Bergslags AB:n koko osakepääoman. Syntynyt uusi yritys, Stora Enso Oyj (Stora Enso), aloitti toimintansa vuoden 1998 lopussa(41). (45) Välittömästi keskittymän toteuduttua Stora Enso myi enemmistöosakkuuden itsejäljentävää paperia valmistavasta tytäryhtiöstään Stora Carbonless Paperista Mitsubishi Paper Mills Ltd:lle ja vähemmistöosakkuuden Mitsubishi Corporationille. Kauppa tuli voimaan 31 päivänä joulukuuta 1998. Stora Ensolla on edelleen vähemmistöosakkuus Stora Carbonless Paper GmbH:ssa, jonka nimi muutettiin kaupan jälkeen Mitsubishi HiTec Paper Bielefeld GmbH:ksi. 1.2.3.10 Torraspapel (46) Torraspapel-konserni (Torraspapel) toimii pääasiassa painatukseen, kirjoittamiseen ja muihin sovelluksiin käytettävien korkealuokkaisten paperituotteiden valmistuksen ja myynnin alalla. Konsernin emoyhtiö on Torraspapel SA. Itsejäljentävään paperiin liittyvää liiketoimintaa konsernissa harjoittavat emoyhtiön kokonaan omistama tytäryhtiö Sarriopapel y Celulosa SA (Sarrió), jolla on tuotantolaitos Leitzassa, Espanjassa. Konserni ei valmistanut itsejäljentävää paperia ennen vuotta 1991, jolloin Grupo Torras SA (Torraspapel-konsernin silloinen emoyhtiö) osti Sarriopapel y Celulosa -tytäryhtiönsä kautta Sarrió SA:n koko liiketoiminnan kartongin valmistusta lukuun ottamatta(42). (47) CVC-konserni, joka on rahastonhoitopalveluita ja sijoitusneuvontaa tarjoava yksityinen pääomasijoittaja, hankki yksinomaisen määräysvallan Torraspapelissa (asia N:o COMP M.1728). CVC ei tätä ennen toiminut itsejäljentävän paperin markkinoilla. (48) Konserni on Espanjan paperimarkkinoiden johtaja, ja sen asema on vahva myös Portugalissa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 1.2.3.11 Zanders (49) Zanders Feinpapiere AG (Zanders) on saksalainen yritys, jonka kotipaikka on Bergisch Gladblach ja jolla on tuotantolaitoksia Bergisch Gladblachissa ja Dürenissä (molemmat sijaitsevat Saksassa). Zanders valmistaa pääasiassa päällystettyä paperia ja taivekartonkia sekä itsejäljentävää paperia ja erikoispapereita. (50) Zanders kuului tammikuuhun 2001 yhdysvaltalaiseen metsä- ja paperiteollisuusyhtiöön International Paperiin ollen osa sen kansainvälistä toimialaa. International Paperin saksalainen tytäryhtiö International Paper Deutschland Inc. & Co. Holdings KG omisti noin 72 prosenttia Zandersin osakkeista. International Paper kuuluu maailman suurimpiin korkealaatuisten paino- ja kirjoituspaperien valmistajiin. (51) Komissio sai 14 päivänä marraskuuta 2000 ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla suomalainen metsäteollisuuskonserni Metsä-Serla aikoi hankkia yksinomaisen määräysvallan Zanders Feinpapiere AG:ssä (asia N:o COMP/M.2245 - Metsä-Serla/Zanders). Komissio hyväksyi keskittymän joulukuussa 2000. Metsä-Serla ja International Paper saattoivat 3 päivänä tammikuuta 2001 päätökseen Zandersin siirtämisen Metsä-Serlan määräysvaltaan. Metsä-Serla muutti 6 päivänä huhtikuuta 2001 nimensä muotoon "M-real". 1.2.3.12 Zicuñaga (52) Papelera Guipuzcoana de Zicuñaga SA (Zicuñaga) kuuluu Madridissa sijaitsevaan Iberpapel-konserniin. Vuonna 1997 perustettu Iberpapel Gestión SA on paperiteollisuuden eri aloilla toimintaansa harjoittavan konsernin holding- ja emoyhtiö. Zicuñaga omistaa 100 prosenttia Hendayessa (Ranskassa) sijaitsevasta Papeteries de l'Atlantique SA:sta, joka on tuottanut itsejäljentävää paperia vuodesta 1992. 1.2.4 THE ASSOCIATION OF EUROPEAN MANUFACTURERS OF CARBONLESS PAPER - (AEMCP) (53) AEMCP:n perusti vuonna 1981 yhdeksän yritystä(43). Yhdistys toimi European Paper Instituteen (EPI) kuuluvana tuoteryhmänä 1990-luvun alkupuolelle, jolloin EPI sulautui toiseen paperiteollisuuden järjestöön, CEPACiin, ja ne muodostivat Euroopan paperiteollisuuden liiton (Confederation of the European Paper Industries, CEPI). Yhdistymisen jälkeen AEMCP:n silloinen puheenjohtaja, AWA:aa edustanut [AWA:n työntekijä]* aloitti järjestön "uudistamisen" tavoitteenaan sen virallinen ja oikeudellinen sijoittautuminen Belgiaan. Tästä seurasi, että 13 päivänä syyskuuta 1993 seuraavat yritykset allekirjoittivat uuden peruskirjan: Arjo Wiggins Appleton plc, Copigraph SA, Koehler AG, Papeteries Mougeot SA, Alfred Rose, Sappi Europe Ltd, Stora Feldmühle AG, Torraspapel SA ja Zanders Feinpapiere AG. Yhdistys hyväksyttiin Belgian lain mukaiseksi kansainväliseksi järjestöksi vuonna 1994. 1.3 MENETTELY 1.3.1 ASIAN TAUSTA (54) Syksyllä 1996 paperiteollisuuskonserni Sappi toimitti komissiolle tietoja ja asiakirjoja, joiden perusteella komissiolla oli aihetta epäillä, että itsejäljentävän paperin alalla oli toiminut salainen hintakartelli, johon Sappi osallistui tuottajana. Sappi vetosi sakkojen määräämättä jättämisestä tai lieventämisestä kartellitapauksissa annetun komission tiedonannon(44) määräyksiin. 1.3.2 TUTKIMUKSET (55) Saatuaan Sappin toimittaman aineiston komissio määräsi 23 päivänä tammikuuta 1997 päivätyllä päätöksellä asetuksen N:o 17 14 artiklan 3 kohdan mukaiset tarkastukset toteutettaviksi joidenkin itsejäljentävän paperin tuottajien toimitiloissa. Tarkastukset tehtiin 18 ja 19 päivänä helmikuuta 1997 seuraavien yritysten tiloissa: Arjo Wiggins Belgium SA, Papeteries Mougeot SA, Torraspapel SA, Sarriopapel y Celulosa SA ja Grupo Torras SA. (56) Heinäkuun ja joulukuun 1997 välisenä aikana tehtiin asetuksen N:o 17 14 artiklan 2 kohdan mukaiset tarkastukset seuraavien tuottajien tiloissa: - 2, 3 ja 4 päivänä heinäkuuta 1997: Sappi Limited, Sappi Europe Limited ja Sappi (UK) Limited - 21 ja 22 päivänä lokakuuta 1997: Arjo Wiggins Appleton P.L.C., Arjo Wiggins Europe Holdings Ltd., Arjo Wiggins SA ja sen tytäryhtiö Guerimand SA - 23 ja 24 päivänä lokakuuta 1997: Papeteries Mougeot SA - 6 ja 7 päivänä marraskuuta 1997: Torraspapel SA ja Sarriopapel y Celulosa SA - 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997: Unipapel, Sociedade Comercial de Celulose e Papel Lda - 4 ja 5 päivänä joulukuuta 1997: Stora Carbonless Paper GmbH - 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1997: Papierfabrik August Koehler AG. (57) Sappin kanssa tehdyn keskinäisen sopimuksen mukaisesti Sappin tytäryhtiön, Brysselissä sijaitsevan Sappi Europe SA:n tiloissa tehtiin tarkastus 25 päivänä heinäkuuta 1997. 1.3.3 TIETOPYYNNÖT (58) Maaliskuun 8. päivänä 1999 komissio toimitti asetuksen N:o 17 11 artiklan mukaiset tietopyynnöt Arjo Wiggins Appleton plc:lle, Papeteries Mougeot S.A:lle, Torraspapel S.A:lle, Cartiere Sottrici Binda S.p.A:lle, Carrs Paper Ltd:lle, Distribuidora Vizcaína de Papeles S.L:lle, Ekman Iberica S.A:lle ja Papelera Guipúzcoana de Zicuñaga S.A:lle. Maaliskuun 15. päivänä 1999 asetuksen N:o 17 11 artiklan mukaiset tietopyynnöt toimitettiin myös Papierfabrik August Koehler AG:lle, Stora Carbonless Paper GmbH:lle ja Zanders Feinpapiere AG:lle ja 20 päivänä joulukuuta 1999 Copigraph S.A:lle. (59) Asetuksen N:o 17 11 artiklan mukaisia tietopyyntöjä lähetettiin lopuksi myös Carrs Paper Ltd:lle, Stora Carbonless Paper GmbH:lle ja Torraspapel S.A:lle. (60) Tietopyynnöissä yrityksiä vaadittiin toimittamaan tietoja ilmoittamistaan hinnankorotuksista, myyntimääristä, asiakkaista, liikevaihdosta ja kokouksista kilpailijoiden kanssa. Samat kysymykset esitettiin Sappille. (61) AWA, Stora ja Copigraph myönsivät tietopyyntöön antamissaan vastauksissa osallistuneensa itsejäljentävän paperin tuottajien monenvälisiin kartellikokouksiin. AWA toimitti luettelon vuosina 1992-1998 kilpailijoiden välillä pidetyistä "sääntöjenvastaisista" kokouksista tai kokoussarjoista, joissa "joissa keskusteltiin myös itsejäljentävän paperin hinnoista, aiempi hintakehitys mukaan luettuna, ja vaihdettiin tietoja hinnankorotusaikeista"(45). Suurin osa (ja osa, josta on toimitettu eniten todistusaineistoa) näistä kokouksista pidettiin vuosina 1992-1995. Stora myönsi osallistuneensa kilpailijoiden välisiin kokouksiin, joissa "keskusteltiin paitsi alan yleisestä taloudellisesta tilanteesta, myös hinnoista", mutta huomautti, että "kilpailijat eivät päässeet sopimukseen hinnankorotuksista"(46). Kokoukset pidettiin vuoden 1992 lopun ja vuoden 1995 puolivälin välisenä aikana. Copigraph myönsi osallistuneensa kilpailijoiden välisiin kokouksiin, joissa "nostettiin itsejäljentävän paperin rullahintoja"(47), ja varsinkin eräs Copigraphin johtajista muistaa osallistuneensa kahteen tai kolmeen tällaiseen kokoukseen vuosina 1993 ja 1994. 1.3.4 TUOTTAJIEN YLEISET LAUSUNNOT ENNEN VÄITETIEDOKSIANNON VASTAANOTTOA (62) Mougeot ja Sappi ovat myöntäneet osallistuneensa itsejäljentävän paperin tuottajien järjestämiin monenvälisiin kartellikokouksiin. Kuten edellä jo todettiin, Sappi on toimittanut komissiolle näyttöä kartellin olemassaolosta. Saatuaan asetuksen N:o 17 11 artiklan mukaisen tietopyynnön Mougeot otti yhteyttä komissioon ja ilmoitti olevansa halukas yhteistyöhän sakkojen määräämättä jättämisestä tai lieventämisestä kartellitapauksissa annetun komission tiedonannon mukaisesti. Mougeot myönsi, että on olemassa itsejäljentävän paperin hinnoista sopiva kartelli, johon se oli osallistunut lokakuun 1993 ja heinäkuun 1995 välisenä aikana. Mougeot toimitti komissiolle myös tietoja kartellin rakenteesta ja erityisesti yksittäisistä kokouksista, joissa oli sovittu hinnoista ja joihin oli osallistunut sen edustajia(48). 1.3.5 HALLINNOLLINEN MENETTELY (63) Komissio aloitti 26 päivänä heinäkuuta 2000 menettelyn tässä asiassa ja antoi väitetiedoksiannon seuraaville yrityksille: Arjo Wiggins Appleton p.l.c, Binda S.p.A, Bolloré SA, Carrs Paper Ltd, Copigraph SA, Distribuidora Vizcaína de Papeles S.L., Iberpapel Gestión S.A., International Paper, Mitsubishi HiTech Paper Bielefeld GmbH (MHTP (Stora)), Mitsubishi Paper Mills Ltd, Papelera Guipuzcoana de Zicuñaga SA, Papeteries Mougeot SA, Papierfabrik August Koehler AG, Sappi Limited, Stora Enso Oyj, Torraspapel SA ja Zanders Feinpapiere AG. (64) Kaikki väitetiedoksiannon saaneet yritykset Binda S.p.A:ta, International Paperia ja Mitsubishi Paper Mills Ltd:tä lukuun ottamatta toimittivat kirjallisia huomautuksia vastauksena komission niitä vastaan esittämiin väitteisiin. (65) Kaikki yritykset saivat käyttöönsä komission tutkimusasiakirjat CD-ROM-kopiona, joka lähetettiin niille 1 päivänä elokuuta 2000. (66) Vastauksessaan väitetiedoksiantoon Koehler väitti, että asiakirjojen asettaminen käyttöön CD-ROM-kopiona ei noudata asiakirjoihin tutustumista koskevassa komission tiedonannossa(49) esitettyjä periaatteita, jotka perustuvat tapausoikeuteen. Koehler väitti, etteivät yritykset kykene tarkistamaan, sisältääkö CD-ROM todellakin kaikki komission hallussa olevat asiakirjat, jotka on toimitettava niille, tai ovatko asiakirjat CD-ROMilla kokonaisuudessaan vai onko asiakirjat kopioitu skannauksen yhteydessä vain osittain. Koehler pyysikin saada tutustua asiakirjoihin komission tiloissa CD-ROM-levyllä toimitetun aineiston lisäksi(50). (67) CD-ROMin ohessa yritykset saivat luettelon kaikista tutkimusaineistoon sisältyvistä asiakirjoista (juoksevalla numeroinnilla). Luetteloon on merkitty kunkin asiakirjan saatavuus. Koehlerille on lisäksi ilmoitettu, että osapuolet saavat CD-ROM-levyllä käyttöönsä kaikki komission tutkimuksissaan hankkimat asiakirjat lukuun ottamatta liikesalaisuuksia tai muita luottamuksellisia tietoja. Koehlerille tarjottiin mahdollisuus saada kuulemismenettelyistä vastaavalta neuvonantajalta vahvistus edellä mainittuihin tietoihin, mutta Koehler ei ole käyttänyt tätä mahdollisuutta hyväkseen(51). (68) Asiaa koskeva suullinen kuulemistilaisuus pidettiin 8 ja 9 päivänä maaliskuuta 2001. Kuulemistilaisuuteen osallistuivat seuraavat yritykset: Arjo Wiggins Appleton p.l.c, Carrs Paper Ltd, Distribuidora Vizcaína de Papeles S.L., Mitsubishi HiTech Paper Bielefeld GmbH, Papelera Guipuzcoana de Zicuñaga SA, Papeteries Mougeot SA, Papierfabrik August Koehler AG, Sappi Limited, Torraspapel SA ja Zanders Feinpapiere AG. (69) Kirjallisissa vastauksissaan väitetiedoksiantoon Torraspapel(52), Divipa(53) ja Zicuñaga(54) ovat kiistäneet osallistuneensa salaiseen sopimukseen. Useimmat väitetiedoksiannon saajista ovat kuitenkin myöntäneet kartellin olemassaolon ja osallistumisensa siihen. (70) Yritykset, jotka olivat myöntäneet jo aiemmin osallistuneensa kartelliin, eivät ole kiistäneet suurta osaa komission väitetiedoksiannossa kuvatuista havainnoista lukuun ottamatta kesän 1995 jälkeistä jaksoa. Sappi on ilmoittanut, että sen osallistuminen "päättyi ennen kuin se otti yhteyttä komissioon 19 päivänä syyskuuta 1996"(55). Mougeot on vahvistanut osallistuneensa kartelliin syyskuusta 1993 kesään 1995(56), kuten Copigraph(57). AWA ei ole kiistänyt väitetiedoksiannossa esitettyjä seikkoja, mutta on ilmoittanut kesän 1995 jälkeisen jakson osalta, että "myyntijohtajat kokoontuivat satunnaisesti kokouksiin kansallisella tasolla. [...] Jotkut yksittäiset kansalliset myyntijohtajat eivät katkaisseet kaikkia yhteyksiä muiden tuottajien palveluksessa oleviin kollegoihinsa. [...] Jos kokouksia pidettiin, ne perustuivat kuitenkin kansallisten johtajien paikallisiin aloitteisiin eikä niitä pitäisi katsoa kesään 1995 jatkuneen kartellin jatkeeksi"(58). Mitsubishi HiTech / Stora ei ole kiistänyt rikkomista vuodesta 1992 kesään/syksyyn 1995 ulottuvalla jaksolla(59). (71) Eräät yritykset, jotka olivat kiistäneet vastauksissaan komission tietopyyntöihin kaiken salaisen yhteistyön, ovat myöntäneet vastauksissaan väitetiedoksiantoon osallistuneensa kartelliin. Carrs on myöntänyt osallistuneensa Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeneisiin kokouksiin tammikuun 1993 ja maaliskuun 1997 välisenä aikana, mutta on ilmoittanut osallistumisensa aktiivisuuden vaihdelleen eri aikoina(60). Koehler ei ole kiistänyt joitakin seikkoja, jotka koskevat syksystä 1993 toukokuun 1995 loppuun ulottuvaa jaksoa(61). Zanders ei ole kiistänyt komission kartellista esittämää kuvausta vuodesta 1992 syksyyn 1995 ulottuvalla jaksolla(62). 1.4 RIKKOMISEN YKSITYISKOHDAT 1.4.1 JOHDANTO (72) Useimmat yrityksistä, joille tämä päätös on osoitettu, ovat myöntäneet osallistuneensa kartelliin. Yritysten kuvakset kartellista ovat kuitenkin joissakin tapauksissa poikenneet komission kuvauksista, ja ne ovat olleet eri mieltä kartellin alkamis- ja päättymisajankohdista. Tosiseikkojen paikkansapitävyyden myöntävät yritykset eivät kuitenkaan ole kertaakaan kiistäneet kartellin olemassaoloa syyskuusta 1993 kevääseen tai kesään 1995 ulottuvan jakson osalta. (73) Copigraph, Koehler ja Mougeot kiistävät osallistuneensa kartelliin ennen syyskuuta 1993 ja Stora (MHTP) ennen vuoden 1992 loppua. Sappin lausuntojen perusteella voidaan kuitenkin olettaa, että eurooppalaisten itsejäljentävän paperin valmistajien välillä oli salaisia yhteyksiä jo alan järjestön, AEMCP:n perustamisen aikaan vuonna 1981 ja erityisesti 1980-luvun puolivälistä lähtien(63). Sappin toimittamat todisteet osoittavat, että kartellikokoukset alkoivat vuonna 1989 ja jatkuivat Frankfurtissa 2 päivänä helmikuuta 1995 järjestettyyn kokoukseen asti. (74) Komissio rajaa tarkasteltavaa olevan kartellin arvioinnin tammikuussa 1992 alkaneeseen jaksoon, jolta komissiolla on yhteneviä lausuntoja kartellin osanottajilta ja vahvistavaa näyttöä itsejäljentävän paperin valmistajien välisestä säännöllisestä salaisesta yhteydenpidosta. (75) Kartellin päättymisen osalta on myös epäilyksiä siitä, kuten väitetiedoksiannossa ilmoitetaan, että osa viimeistään tammikuussa 1992 käyttöön otetuista salaisista järjestelyistä jatkui vielä syyskuun 1995 jälkeen. AWA:a, Carrsia ja Sappia lukuun ottamatta kaikki osapuolet kiistävät kuitenkin jatkaneensa salaista sopimusta syyskuun 1995 jälkeen. Myös osapuolet, jotka ovat myöntäneet osallistuneensa salaiseen sopimukseen ennen syyskuuta 1995 (Copigraph, Mougeot, Stora ja Zanders) kiistävät osallistuneensa siihen syyskuun 1995 jälkeen. AWA:n, Carrsin ja Sappin lausunnoissa esitetyt kuvaukset väitetyn salaisen yhteydenpidon luonteesta ja päivämääristä poikkeavat lisäksi huomattavasti toisistaan. Lausuntojen tukena ei ole myöskään riittävästi asiakirjanäyttöä eikä vahvistavaa näyttöä, jotta voitaisiin päätellä, että tämän menettelyn kohteena oleva toiminta jatkui vielä syyskuun 1995 jälkeen. (76) Komissio rajaakin tässä tapauksessa arviointinsa syyskuuhun 1995 ulottuvaan jaksoon, johon saakka sillä on vahvistavaa näyttöä kartellin olemassaolosta. 1.4.2 KARTELLIN PERUSPERIAATTEET 1.4.2.1 Tavoitteet (77) Komission tutkimuksissa havaittiin, että kartellin osapuolet sopivat yleisestä kilpailunvastaisesta suunnitelmasta, jonka päätarkoituksena oli parantaa osapuolten liiketoiminnan kannattavuutta korottamalla hintoja yhdessä. Tämän kokonaissuunnitelman puitteissa kartellin päätavoitteena oli sopia hinnankorotuksista ja myös korotusten aikataulusta (korotusten voimaantulopäivistä). Tämä toteutettiin pitämällä eritasoisia kartellikokouksia (yleisiä, kansallisia tai alueellisia). (78) Asiakirjoihin perustuvat todisteet yleisistä kartellikokouksista osoittavat, että suunnitelma pantiin täytäntöön pitämällä kokouksia, joissa osanottajat sopivat useista peräkkäisistä prosentuaalisista hinnankorotuksista kunkin ETA-maan osalta. Kansallisissa ja alueellisissa kartellikokouksissa kartellin jäsenet sopivat prosentuaalisista hinnankorotuksista ja useimmissa tapauksissa myös valvoivat aiemmin sovittujen hinnankorotusten täytäntöönpanoa. Espanjan ja Portugalin markkinoiden osalta osapuolet sopivat usein prosentuaalisten korotusten sijaan jokaiselle tuotteelle tavoitehinnan (CB, CFB ja CF). Kyseinen tavoitehinta oli samalla vähimmäishinta. (79) Sappilta löydetyssä asiakirjassa selitetään sovitut hinnankorotukset ainakin Espanjan markkinoiden osalta seuraavasti: "Tehdyissä sopimuksissa rullista käytetään ostohintaa, mutta arkeista myyntihintaa ja jokainen toimittaja saa päättää tukkumyyjiensä marginaalista"(64). Käsitteet "ostohinnat" ja "myyntihinnat" esiintyvät myös toisessa Sappilta löytyneessä asiakirjassa, jossa esitetään yhteenveto Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla 7 päivän helmikuuta 1994 ja marraskuun 1995 välisenä aikana toteutettavista hinnankorotuksista(65). Koska arkkien jakelu tapahtui yleensä tukkumyyjien kautta, tämä merkitsi, että arkkihinnat sovittiin tukkumyyjiltä perittävinä hintoina Rullat sen sijaan myydään joko suoraan loppukäyttäjille tai tukkumyyjien kautta, joten näyttää siltä, että rullahinnoista sovittiin loppukäyttäjiltä perittävinä hintoina. Koska kauppavirtojen kulku on sama kaikissa ETA-maissa, on todennäköistä, että hinnankorotuksista sovittiin samalla tavalla koko alueen osalta. (80) Rullahintojen osalta tuottajat sopivat myös ainakin Espanjan ja Portugalin markkinoilla hintojen erilaistamisesta asiakkaan neuvotteluvoiman mukaan. Kolme asiakirjaa, joissa käsitellään Espanjan markkinoita koskevia kokouksia, ja yksi asiakirja, jossa käsitellään Portugalin markkinoita koskevaa kokousta, osoittavat, että rullia ostavat asiakkaat oli jaettu kolmeen ryhmään - A, B ja C - ja jokaiselle ryhmälle oli sovittu erilaiset tavoitehinnat(66). Asiakirjassa 9 päivänä helmikuuta 1994 pidetystä Portugalin markkinoita koskevasta kokouksesta käsitellään lisäksi "vähimmäishinnan määrittelemistä ostovoiman mukaan" ja "asiakkaiden luokittelua ostovoiman mukaan"(67). Unipapelissa (Sappin agentti Portugalin markkinoilla) tehdyn tarkastuksen yhteydessä [Unipapelin työntekijä]* vahvisti, että asiakkaat jaettiin A-, B- ja C-ryhmään neuvotteluvoimansa perusteella(68). (81) Sovittujen hinnankorotusten täytäntöönpanon varmistamiseksi joissain kansallisissa kartellikokouksissa jaettiin myyntikiintiöt ja vahvistettiin markkinaosuudet jokaiselle osallistujalle(69). Määriä ja markkinaosuuksia koskevat sopimukset osoittavat, että sopimuspuolet pyrkivät estämään yhteisestä järjestelmästä poikkeamisen sekä pidättäytymään kilpailusta muilla kaupallisilla tekijöillä. Seuraava Mougeot'n lausunto kuvaa tilannetta: "[AWA:n työntekijä]* lisäsi, että kyse oli ennemminkin hintoihin kuin määriin liittyvästä ongelmasta, mutta hän huolehtisi siitä, että nämä ongelmat ratkaistaan heti kun me osallistumme kannattavuuden palauttamiseen"(70). 1.4.2.2 Organisaatio (82) Kartellikokouksia oli selvästi kahdentasoisia - yleisiä kartellikokouksia, joihin osallistuivat itsejäljentävän paperin alalla toimivien yritysten toimitusjohtajat, kaupalliset johtajat tai vastaavat ja kansallisia tai alueellisia kartellikokouksia, joihin osallistuivat kansalliset tai alueelliset myyntijohtajat usein ylimmän johdon kanssa. Mougeot'n ja Sappin lausunnot tukevat komission päätelmiä kartellin rakenteesta(71). a) Yleiset kartellikokoukset (83) Koko ETA:n kattava kartellin suunnittelu ja koordinointi tapahtui alan järjestön, AEMCP:n virallisten kokousten varjolla koolle kutsutuissa yleisissä kartellikokouksissa. (84) Yleisissä kartellikokouksissa osapuolet sopivat pääasiassa hinnankorotusten ajoituksesta ja määrästä (prosentteina) jokaisen ETA-maan osalta. Osapuolet sopivat useista peräkkäisistä hinnankorotuksista myös tuleville kuukausille. (85) AEMCP:n kokoukset toimivat kartellikokouksina vähintään tammikuusta 1992 syyskuuhun 1993. Kyseisestä ajankohdasta lähtien AEMCP:n virallisten kokousten yhteydessä järjestettiin erillisiä yleisiä kartellikokouksia (joko ennen virallista kokousta tai sen jälkeen) (ks. 107-109 kohta). (86) Komissio on saanut jäljennökset AEMCP:n virallisten kokousten pöytäkirjoista 23 päivänä tammikuuta 1992 pidetystä kokouksesta alkaen(72). AEMCP:n virallisia kokouksia pidettiin vuosina 1992-1995 viisi kertaa vuodessa. Liitteen I taulukossa A luetellaan sekä AEMCP:n viralliset kokoukset vuodesta 1992 alkaen että sellaiset yleiset kartellikokoukset, joista on asiakirjanäyttöä, syyskuun 1993 kokouksesta alkaen, jolloin alan järjestön toiminta ja kartellitoiminta päätettiin erottaa toisistaan. (87) AEMCP:n kokouksiin osallistuttiin yleensä säännöllisesti, ja rikkomisen aikaan AEMCP:n kaikki silloiset jäsenet osallistuivat kokouksiin: AWA, Binda, Copigraph, Koehler, Mougeot, Sappi, Stora, Torraspapel/Sarrió(73) ja Zanders. Osallistumisesta pidettiin kirjaa, ja jäseniltä vaadittiin selitys kokouksesta poisjääntiin. Esimerkiksi 29 päivänä helmikuuta 1996 pidetyn AEMCP:n kokouksen pöytäkirjassa on merkintä, jonka mukaan Sarrió oli poissa kokouksesta toisen kerran peräkkäin ja puheenjohtaja ottaisi yhteyttä siihen tiedustellakseen syitä poisjäänteihin(74). (88) Liitteen I taulukossa B esitetään jokaisen tuottajan osallistuminen AEMCP:n virallisiin kokouksiin tammikuusta 1992 aina kesään 1995. b) Kansalliset ja alueelliset kartellikokoukset (89) Yleisten kartellikokousten jälkeen pidettiin kansallisia tai alueellisia kartellikokouksia. Kyseisten kokousten tarkoituksena oli varmistaa, että yleisissä kartellikokouksissa sovitut hinnankorotukset pantiin täytäntöön kaikilla markkinoilla. Vaikuttaa siltä, että ylimmän johdon yleisissä kartellikokouksissa päättämät hinnankorotukset eivät olisi toteutuneet, elleivät myös alueelliset tai kansalliset johtajat olisi osallistuneet niihin. (90) Markkinakohtaisten (eli erillisten kansallisten/alueellisten) kartellikokousten syistä Mougeot on todennut seuraavaa: "AWA katsoi, että jos paikallismarkkinoista vastaavat johtajat eivät olisi mukana, mahdollisuudet päästä toivottuihin tuloksiin olisivat heikot, mikä oli syynä markkinakohtaisen kokousten pitoon". Mougeot totesi lisäksi, että "esimiehet kertoivat paikallisjohtajille hinnankorotuspyrkimyksistä, ja johtajien oli määriteltävä keskenään korotusten käytännön toteutus"(75). (91) Kansallisissa ja alueellisissa kartellikokouksissa vahvistettiin Euroopan tasolla sovitut hinnankorotukset tai muutettiin niitä tarvittaessa ja tarkistettiin aiempien hinnankorotusten noudattaminen. Mougeot'n lausunto vahvistaa myös sen, että kokouksissa sovittiin hinnankorotusten käytännön toteutuksesta. (92) Kansalliset ja alueelliset kartellikokoukset järjestettiin yleensä 1-3 kuukautta ennen yleisissä kartellikokouksissa sovitun hinnankorotuksen toteuttamista. Joskus myös kansallisissa kartellikokouksissa sovittiin kuitenkin useista peräkkäisistä hinnankorotuksista. (93) Komissiolla on todisteita seuraavia markkinoita koskevien kansallisten tai alueellisten kartellikokousten pidosta: Ranska, Portugali ja Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti(76), Itävalta, Saksa, Italia, Benelux-maat ja Pohjoismaat (129-188 kohta). (94) Kaikki AEMCP:n senhetkiset jäsenet osallistuivat joihinkin tai kaikkiin kansallisiin tai alueellisiin kartellikokouksiin. Lisäksi useisiin kansallisiin kartellikokouksiin osallistui myös AEMCP:hen kuulumattomia yrityksiä. Näistä jäsenistön ulkopuolisista yrityksistä Divipa ja Zicuñaga osallistuivat Espanjan markkinoita koskeneisiin kokouksiin ja Carrs osallistui Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoita koskeneisiin kokouksiin. c) Muut tuottajien väliset yhteydet (95) Muut kartellin jäsenet tiedottivat yleensä puhelimitse kartellikokouksesta pois jääneille kartellin jäsenille päätetyistä asioista. Mougeot on selittänyt, kuinka se sai tiedon yhdenmukaistetuista korotuksista, vaikka se ei osallistunutkaan kaikkiin kokouksiin: "Papeteries Mougeot sai muilta yrityksiltä, yleensä AWA:lta, puheluja, joissa ilmoitettiin markkinakohtaisten hinnankorotusten yksityiskohdista. Tämä jatkui vuoden 1995 puoliväliin."(77). (96) Toisinaan korotusten sovittua toteutusaikataulua oli tarkistettava, mutta uuden kokouksen järjestämiseen ei ollut aikaa eikä tarvetta. Tällaisissa tapauksissa kilpailijat ilmoittivat toisilleen suoraan, kuinka ne aikoivat toimia. Tämä tapahtui ilmeisesti yleensä puhelimitse, jolloin yhteydenotosta ei jäänyt mitään jälkiä. On kuitenkin kaksi asiakirjaa, jotka osoittavat, kuinka AWA ilmoitti Sappille päätöksestään tarkistaa joidenkin korotusten päivämääriä. Ensimmäinen asiakirja on faksi, jossa AWA ilmoittaa Sappille, että kesäkuun 1993 hinnankorotus on peruttava, koska kilpailijat eivät olleet nostaneet hintojaan(78). Toinenkin asiakirja on peräisin Sappilta ja siinä todetaan seuraavaa: "Puhelumme jälkeen ARJ/W [Arjo Wiggins] ilmoitti minulle [Sappin työntekijä]*, että he olivat päättäneet toimia Skandinaviassa kuukautta myöhemmin. Esim. 1.5.1994."(79). 1.4.2.3 Seurantajärjestelmä ja pakotteet (97) Itsejäljentävän paperin valmistajat vaihtoivat yrityskohtaisia, luottamuksellisia tietoja helpottaakseen hinnankorotuksista ja myyntikiintiöistä sopimista ja valvoakseen sopimusten noudattamista. Kansallisissa tai alueellisissa kartellikokouksissa osanottajat vaihtoivat yksityiskohtaisia ja yrityskohtaisia tietoja hinnoistaan ja myyntimääristään(80). Mougeot on vahvistanut sekä hinta- että määrätietojen vaihtamisen ja korostanut AWA:n asemaa tässä menettelyssä(81). (98) AEMCP:n jäsenten kyseisessä järjestössä harjoittamaan viralliseen yhteistyöhön sisältyy itsejäljentävän paperin toimituksia koskevien tilastotietojen kerääminen ja jakelu. Vuoden 1994 lopusta tilastopalvelua on hoitanut Deloitte & Touche, ja sitä ennen siitä huolehti COPACEL. AEMCP:n jäsenet toimittavat yrityskohtaiset tiedot kuukausittain Deloitte & Touchelle, joka yhdistää tiedot ja laatii niistä Länsi-Eurooppaa koskevat tilastot sekä muita Euroopan maita ja Euroopan ulkopuolisten maiden markkinoita koskevat yhdistetyt tilastot. Näissä AEMCP:n jäsenille tarjotuissa tilastoyhteenvedoissa ei eritellä yksittäisten tuottajien myyntimääriä. (99) Komissio löysi kuitenkin AWA:lta taulukkoja, joissa oli yksityiskohtaisia tietoja yksittäisten itsejäljentävän paperin tuottajien myynnistä. Ensimmäinen taulukkotyyppi sisältää eri tuottajien vuotuisen myynnin vuosina 1992, 1993 ja 1994 sekä "ennustetun" myynnin vuonna 1995 ja "budjetoidun" myynnin vuonna 1996 Benelux-maissa(82). AWA:n tiloista löydettiin myös taulukkoja, joissa on tietoja yksittäisten tuottajien myynnistä Yhdistyneen kuningaskunnan, Espanjan ja Portugalin markkinoilla vuonna 1995 (ja jopa vuonna 1996 ja ennusteet vuodeksi 1997)(83). Toisessa taulukkotyypissä luetellaan yksittäisten tuottajien osuudet Alankomaiden, Belgian/Luxemburgin ja koko Benelux-alueen markkinoista vuosina 1993 ja 1994 ja arvioiduista markkinaosuuksista vuonna 1995 (ja ennustetuista osuuksista vuonna 1996)(84). Kolmannessa taulukkotyypissä esitetään jokaisen tuottajan myynnin prosentuaalinen nousu tai lasku Benelux-maissa vuosina 1993/94, 1994/95, 1995/96 ja 1992/1995(85). Markkinaosuudet ja kasvu esitetään yhden desimaalin tarkkuudella. Kaikki taulukot on päivätty joulukuussa 1995(86). (100) Yhtä yksityiskohtaisia (esitetty yhden desimaalin tarkkuudella) tietoja markkinaosuuksista esitetään käsinkirjoitetuissa muistiinpanoissa, jotka Mougeot'n edustajat tekivät 6 päivänä joulukuuta 1994 Genevessä järjestetyssä kokouksessa(87). Muistiossa luetellaan AWA:n, Copigraphin, Zandersin, Sarrión (Torraspapelin), Koehlerin, Feldmühlen (Storan) ja Mougeot'n markkinaosuudet Ranskan markkinoilla vuosina 1994 ja 1995 (vuoden 1995 osuudet sovittiin kokouksessa). Kokouspöytäkirjat ja yritysten lausunnot osoittavat, että kartellin jäsenet vaihtoivat tietoja myös yrityskohtaisista myyntimääristä(88). (101) AWA:lta löydetyt taulukot, kartellikokousten pöytäkirjat ja muistiinpanot vahvistavat, että valvoakseen hinnoista sopimista ja kiintiöjärjestelmän toimintaa ainakin AEMCP:n jäsenet vaihtoivat tietoja myyntiluvuistaan ja markkinaosuuksistaan AEMCP:n sisällä tehdyn virallisen tilastotietojen keruun ja jakelun lisäksi. (102) Hintoja koskevien sopimusten täytäntöönpanon valvomiseksi hinnankorotuksista ilmoitettiin asiakkaille vakiomuotoisin kirjein. Mougeot'n mukaan [AWA:n työntekijä]* vaati, että hinnankorotuksista oli ilmoitettava asiakkaille vakiomuotoisella kirjeellä(89). Mougeot on vahvistanut, että AWA ja "osa tärkeimmistä toimijoista näillä markkinoilla" käyttivät tällaisia kirjeitä(90). Komissio on löytänyt ja saanut useita vakiomuotoisia kirjeitä monilta tuottajilta. (103) Mougeot väittää, että se sai tiloistaan löytyneet kilpailijoiden hinnankorotuksia koskevat kirjeet asiakkailta. Vaikka asiakkaat joskus välittivätkin tietoja, on selvää, että ainakin AWA piti kilpailijansa suoraan ajan tasalla hinnankorotusilmoituksistaan. Tämän vahvistaa sarja AWA:n asiakkailleen osoittamia hinnankorotuskirjeitä, jotka löytyivät Sappin Lontoon toimistosta ja joissa oli mukana allekirjoitettu AWA-käyntikortti, jossa luki "terveisin" Arjo Wiggins Belgium s.a.(91). (104) Mougeot'n antama kuvaus tapahtumista 1 päivänä lokakuuta 1993 pidetyssä kokouksessa osoittaa, että sopimusten noudattamatta jättämisestä määrättiin seuraamuksia: [AWA:n työntekijä]* ilmaisi erittäin selvästi, ettei hän suvaitse hinnankorotuksen laiminlyömistä ja että hän "hoitaisi henkilökohtaisesti" kaikki, jotka "jättäytyvät leikin ulkopuolelle"(92). Pyyntöön kuvailla valvontamekanismia ja [kyseisen AWA:n työntekijän]* ja AWA:n auktoriteettia Mougeot vastasi seuraavasti: "Meidän tietojemme mukaan ei ollut olemassa sopimuksia, papereita eikä oikeudellisia tekijöitä, joiden perusteella AWA olisi voinut vaatia valtuuksia. AWA oli kuitenkin markkinajohtaja moraalisista ja taloudellisista syistä. Perinteisille tuottajille [hän]* oli mies, joka oli tuonut AWA:n itsejäljentävän paperin menestyksekkäästi Euroopan markkinoille ja sittemmin saavuttanut rohkaisevia tuloksia Yhdysvalloissa. AWA:n taloudellinen ja alakohtainen painoarvo antoivat hänelle mahdollisuuden ilmoittaa, että jos korotuksia ei noudatettaisi, AWA ottaisi asiakseen musertaa markkinat soveltamalla hintapolitiikkaa, johon useimmat eivät pystyisi vastaamaan. Hän toi valtansa selvästi esiin murskaamalla Bindan Italiassa."(93). (105) AWA oli (ja on edelleen) Euroopan selvästi suurin itsejäljentävän paperin tuottaja, ja sen markkinaosuus ETA:ssa on noin 30-35 prosenttia. Sillä oli myös selvästi suurin tuotantokapasiteetti, kaksi kertaa suurempi kuin toiseksi tai kolmanneksi suurimmalla kilpailijalla ETA:ssa. On kuitenkin selvää, että AWA ei olisi pystynyt "murskaamaan" suurimpia kilpailijoitaan - Storaa ja Zandersia. (106) Vaikuttaa siltä, että AWA:n uhkailut tehosivat paremmin pienempiin kilpailijoihin. Mougeot väittää, että sen tuotannon pienimuotoisuuden vuoksi siihen kohdistuvat pakotteet ja uhkailut rajoittuivat nuhteisiin ("reproches"), joihin se vastasi lupaamalla toteuttaa tulevat hinnankorotukset. On kuitenkin viitteitä siitä, että valvoakseen sopimuksissa pitäytymistä AWA kohdisti tiukempia toimenpiteitä Torraspapeliin (toinen pieni tuottaja). Ranskan markkinoita koskeneessa kokouksessa 6 päivänä joulukuuta 1994 kartellin jäsenet olivat eri mieltä kokouksessa vaihdettujen, hinnankorotuksia ja määriä koskevien tietojen tarkkuudesta(94). [AWA:n työntekijä]* oli epäillyt Sarrión (Torraspapelin) esittämiä lukuja ja tarkistaakseen ne oli pyytänyt ja saanut luvan tarkistaa Sarrión myyntimääriä koskevat luvut yrityksen tiloissa(95). 1.4.3 KARTELLIKOKOUKSET JA MUU SALAINEN YHTEYDENPITO 1.4.3.1 Yleiset kartellikokoukset a) Yleiset kartellikokoukset vuonna 1993 toteutettuun AEMCP:n organisaatiouudistukseen asti (107) Sappi on myöntänyt, että kilpailijat tekivät salaisia sopimuksia säännöllisissä kokouksissa, joita pidettiin ainakin vuoden 1992 alusta. Eräs Sappin työntekijä on todennut, että tällaisia kokouksia pidettiin yhteisön tasolla vuodesta 1991. Myös AWA on myöntänyt, että tällaisia kokouksia pidettiin vuoden 1992 alusta. Lisäksi jakso, jolta komissiolla on laajoja todisteita säännöllisistä kokouksista ja yhteyksistä kansallisella ja alueellisella tasolla, alkaa tammikuussa 1992. Kyseiset todisteet koskevat erityisesti Espanjan ja Portugalin markkinoita käsitelleitä kokouksia. Muut samaan aikaan pidetyt kokoukset ja muu yhteydenpito koskevat Ranskan, Italian, Pohjoismaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoita. (108) Mougeot, joka liittyi AEMCP:hen vuoden 1992 lopussa(96), on antanut vuonna 1993 pidetyn AEMCP:n virallisen kokouksen sisällöstä lausunnon, josta komissio päättelee, että järjestön "uudistaminen" ("reconstitution") merkitsi myös kartellin uudelleenjärjestelyä. Mougeot toteaa seuraavaa: Todennäköisesti Frankfurtissa 14. syyskuuta 1993 pidetyssä AEMCP:n virallisessa kokouksessa tai sitä edellisessä kokouksessa - mutta viimeistään silloin, kun [AWA:n työntekijästä]* tuli AWA:n itsejäljentävän paperin tuotantoyksikön päällikkö - [hän]* päätti kutsua kaikkien markkinoiden suurimmat itsejäljentävän paperin tuottajat näihin "epävirallisiin" kokouksiin ja muuttaa AEMCP:n virallisten kokousten organisaatiota. [Hän]* päätti, että AEMCP:n kaikissa kokouksissa olisi vastedes läsnä lakimies kokousten virallistamiseksi ja menettelyihin kohdistuvan kritiikin ehkäisemiseksi. Hintoihin liittyviä seikkoja ei enää käsiteltäisi kyseisissä kokouksissa vaan pelkästään "epävirallisissa" kokouksissa(97). (109) Edellä lainattu lausunto osoittaa, että [AWA:n työntekijän]* valinta AEMCP:n puheenjohtajaksi 9 päivänä helmikuuta 1993(98) käynnisti kartellin myöhemmän uudelleenjärjestelyn. Edellä 108 kohdassa olevan lausunnon mukaan AEMCP:n kokouksessa 14 päivänä syyskuuta 1993 (tai sitä edeltävässä kokouksessa)(99) [AWA:n työntekijä]* ilmoitti muille AEMCP:n jäsenille päätöksestään järjestää itsejäljentävän paperin tuottajien kartellikokoukset järjestön kokousten ulkopuolella. Näyttää siltä, että AEMCP:n jäsenet pääsivät AWA:n ehdotuksen pohjalta yksimielisyyteen siitä, että puhtaasti alan tuottajajärjestöön liittyvä toiminta erotetaan kartellin toiminnasta. (110) Ensimmäinen AEMCP:n virallinen kokous, jossa oli mukana lakimies, pidettiin 18 päivänä marraskuuta 1993(100). Vaikuttaa siltä, että viimeistään tämän kokouksen jälkeen kartellin toiminta oli käytännössä siirretty AEMCP:n virallisista kokouksista "epävirallisiin" kokouksiin eli yleisiin kartellikokouksiin ja kansallisiin/alueellisiin kartellikokouksiin. (111) Mougeot'n lausunto vahvistaa näin ollen, että ennen AEMCP:n "uudistamista" sopimukset itsejäljentävän paperin hintojen vahvistamisesta tehtiin AEMCP:n virallisten kokousten yhteydessä ja uudistamisen jälkeen kyseisten kokousten ulkopuolella. (112) Seuraava lausunto, jonka eräs Sappi Europe SA:ssa helmikuusta 1993 työskennellyt Sappin työntekijä on antanut esimiestensä ja työtovereidensa osallistumisesta kartellikokouksiin, vahvistaa, että hinnoista sovittiin AEMCP:n virallisissa kokouksissa tai niiden yhteydessä pidetyissä kokouksissa: "Hän kuitenkin myöntää epäilleensä vahvasti, lähes tienneensä, että [kahdella Sappin työntekijällä]* oli tapaamisia kilpailijoiden kanssa. Hän muistaa, että jompikumpi saattoi tulla takaisin jostain kokouksesta, myös AEMCP:n kokouksista, esittäen hyvin selvän näkemyksen toteutettavista hinnankorotuksista, eivätkä kilpailijoiden reaktiot näyttäneet juurikaan huolettavan heitä. Hän tiesi, että he tapasivat toisinaan kilpailijoita, mutta ei tiennyt tapaamisten yksityiskohtia tai rakennetta. Hän oletti, että salainen yhteistyö koski hintoja ja oli EY:n laajuista."(101). (113) Komissio päätteleekin, että yleisiä kartellikokouksia järjestettiin jo ennen AEMCP:n ja kartellin syyskuussa 1993 toteutettua uudelleenjärjestelyä. Komissio päättelee 108 kohdassa olevasta Mougeot'n lausunnosta, että nämä kokoukset pidettiin AEMCP:n säännöllisten kokousten puitteissa. Komissiolla on AEMCP:n virallisten kokousten ajankohtia koskevia tietoja ja myös kokouspöytäkirjoja 23 päivänä tammikuuta 1992 pidetystä kokouksesta lähtien. Näiden kokousten pöytäkirjoista, jotka ovat komission hallussa, ilmenee, että tammikuun 1992 ja syyskuussa 1993 toteutetun organisaatiouudistuksen välillä pidettiin kahdeksan AEMCP:n kokousta, jotka kaikki pidettiin Zürichissä (ks. liite I, taulukko A). (114) AEMCP:n kokous 14 päivänä syyskuuta 1993 pidettiin Frankfurtissa. Kokoukseen ja myös kartellin uudelleenjärjestelyyn osallistui seuraavien yritysten (AEMCP:n kaikki silloiset jäsenet) edustajia: AWA, Copigraph, Koehler, Mougeot, Sappi, Stora, Torraspapel ja Zanders(102). b) Uudelleenjärjestelyn jälkeen pidetyt yleiset kartellikokoukset (115) Komissiolla on todisteita ja lausuntoja, joiden perusteella se voi eritellä seuraavien neljän yleisen kartellikokouksen menettelyt, tulokset ja osallistujat: - Pariisissa 19 päivänä tammikuuta 1994 pidetty kokous - Frankfurtissa 21 päivänä kesäkuuta 1994 pidetty kokous - Frankfurtissa 22 päivänä syyskuuta 1994 pidetty kokous - Frankfurtissa 2 päivänä helmikuuta 1995 pidetty kokous. (116) Kaikki yleiset kartellikokoukset pidettiin AEMCP:n virallisen kokouksen yhteydessä. (117) Vuoden 1994 ensimmäinen yleinen kartellikokous, jossa oli tarkoitus sopia ETA:ssa vuoden ensimmäisellä puoliskolla toteutettavista hinnankorotuksista ja valvoa niitä, pidettiin 19 päivänä tammikuuta Pariisissa(103). Tammikuun 19. päivänä 1994 pidetyn AEMCP:n virallisen kokouksen pöytäkirjan mukaan kokous alkoi klo 13.55 ja päättyi klo 15.30(104). AWA on vahvistanut, että kartellikokous pidettiin ennen AEMCP:n virallista kokousta ja AWA:n edustajina kokouksessa olivat [...]* (AWA Printing and Writingin silloinen pääjohtaja)(105) ja [...]* (AWA Carbonless Paperin silloinen myyntijohtaja). AWA toteaa muista osallistujista seuraavaa: "Kokoukseen uskotaan osallistuneen Koehlerin, Stora-Feldmühlen ja Zandersin johtoa tai osan niistä johtoa"(106). Komissiolla on hallussaan myös matkalaskulomake, josta ilmenee, että Koehlerin edustaja AEMCP:n virallisessa kokouksessa on voinut osallistua yleiseen kartellikokoukseen ennen virallista kokousta(107). Kopio [Mougeot'n työntekijän]* päivyristä osoittaa, että myös hän oli Pariisissa 19 päivänä tammikuuta 1994(108). (118) Komissio on löytänyt Sappilta 21 päivänä tammikuuta 1994 (kaksi päivää kokouksen jälkeen) päivätyn taulukon, jossa luetellaan useimpien ETA-maiden hinnankorotukset tammikuusta 1994 toukokuuhun 1995(109). Osa korotuksista vastaa 19 päivänä tammikuuta pidettyä yleistä kartellikokousta edeltäneiden kansallisten kartellikokousten pöytäkirjoissa esitettyjä korotuksia. Komissiolla on todisteita myös siitä, että kyseiset yritykset ja eräät muut itsejäljentävän paperin tuottajat panivat toteuttivat taulukoissa luetellut hinnankorotukset. Tämä kaikki tarjoaa lisänäyttöä yleisistä kartellikokouksista ja niissä tehdyistä sopimuksista (ks. 189-206 kohta). (119) Frankfurtissa pidettiin 21 päivänä kesäkuuta 1994 AEMCP:n virallinen kokous. Pöytäkirjan mukaan kokous avattiin klo 11.00 ja päätettiin klo 13.00(110). AEMCP:n virallisiin kokouksiin osallistuttiin yleensä säännöllisesti, ja 21 päivänä kesäkuuta 1994 pidettyyn kokoukseen osallistui AEMCP:n kaikkien jäsenyritysten (AWA, Copigraph, Koehler, Mougeot, Sappi, Stora, Torraspapel ja Zanders) edustajia. Näyttää siltä, että vakiintuneen käytännön mukaisesti kyseinen yleinen kartellikokous pidettiin hiukan ennen AEMCP:n virallista kokousta 21 päivänä kesäkuuta tai hieman sen jälkeen. Tämän vahvistaa 23 päivänä kesäkuuta 1994 (kahden päivän kuluttua AEMCP:N kokouksesta) päivätty taulukko, jossa luetellaan ETA-maissa 1 päivän kesäkuuta 1994 ja 1 päivän lokakuuta 1994 välisenä aikana toteutettavia hinnankorotuksia(111), ja todisteet, jotka osoittavat edellä mainittujen yritysten panneen korotukset täytäntöön (ks. 207-216 kohta). (120) AEMCP:n virallisen kokouksen yhteydessä Frankfurtissa pidettiin 22 päivänä syyskuuta 1994 toinen yleinen kartellikokous, jonka tarkoituksena oli sopia hinnankorotuksista ETA:ssa. AEMCP:n virallinen kokous avattiin klo 11.00 ja päätettiin klo 13.30(112). Yleinen kartellikokous pidettiin juuri ennen virallista kokousta hotelli Steinbergerin (Frankfurt) Jagdzimmer-huoneessa alkaen klo 8.30. Kokouksen kutsui koolle [AWA:n työntekijä]*. AWA ja Mougeot ja Mouegeot'n edustajan päivyrissä olevat muistiinpanot vahvistavat kokouksen pitämisen(113). Mougeot'n mukaan [AWA:n työntekijä]* ilmoitti kokouksessa osanottajille prosentuaalisista hinnankorotuksista ja maakohtaisesti päätetyistä täytäntöönpanopäivistä ja vaati heitä toteuttamaan yhtä suuret korotukset samanaikaisesti(114). (121) Komissio katsoo AWA:n ja Mougeot'n lausuntojen ja Koehlerin ja Storan edustajien matkalaskulomakkeiden(115) perusteella, että ainakin AWA:n, Koehlerin, Mougeot'n, Storan ja Zandersin edustajat osallistuivat tähän yleiseen kartellikokoukseen. Sappin, Torraspapelin ja AWA:n tiloista löydetyt taulukot(116), joissa luetellaan vastaavia hinnankorotuksia, osoittavat, että myös Sappin ja Torraspapelin edustajat osallistuivat kokoukseen (ks. 217-221 kohta). (122) Komissiolla on hallussaan pöytäkirja yleisestä kartellikokouksesta, jonka itsejäljentävän paperin eurooppalaiset tuottajat pitivät 2 päivänä helmikuuta 1995 Frankfurtin lentokentällä(117). Sappin mukaan tämän salaisen kokouksen tarkoituksena oli "keskustella eri maissa toteutettavista hinnankorotuksista"(118). Samana päivänä pidettiin AEMCP:n virallinen kokous Frankfurtin lentokentän terminaalissa 1 sijaitsevan Sheraton hotellin kokoushuoneessa. Kokouksen puheenjohtajana toimi [Koehlerin työntekijä]*. Virallinen kokous pidettiin klo 11.00-13.00, jonka jälkeen osallistujat lounastivat yhdessä(119). (123) Kartellikokous pidettiin todennäköisesti AEMCP:n virallisen kokouksen jälkeen. Sheraton-hotelli on vahvistanut Koehlerin varanneen kokoushuoneen 25 hengelle klo 11.00-18.00. Koehlerilta löytyneet 26 päivänä tammikuuta päivätyt käsinkirjoitetut muistiinpanot osoittavat, että suunnitteilla oli kaksi eri kokousta, joista ensimmäinen oli AEMCP:n virallinen kokous. Toinen kokous näyttää olleen kartellikokous, joka oli tarkoitus pitää pienemmällä joukolla virallisen kokouksen jälkeen. Muistiinpanoissa on seuraavat toisen kokouksen aikaa ja paikkaa koskevat merkinnät: "Tilojen varaus 8-10 henkilölle, Airport Center, huone nro 19 [huone nro 19 on kirjoitettu sivun reunaan], 2. helmikuuta 1995 klo 14.00-17.00 tai 18.00, Koehlerin nimellä."(120). (124) Kartellikokouksen pöytäkirjan mukaan kokoukseen osallistuivat(121): - [kolme AWA:n työntekijää]* - [Mougeot'n työntekijä]* - [kaksi Zandersin työntekijää]* - [kaksi Storan työntekijää]* - [kaksi Koehlerin työntekijää]* - [Sappin työntekijä]* - [kaksi Torraspapelin työntekijää]*. (125) Komissiolla on päivyreiden sivuja, matkalaskuja ja lippuja sekä tutkimusten aikana annettuja suullisia selvityksiä, jotka osoittavat, että kartellikokouksen pöytäkirjassa nimetyt AWA:n, Storan, Koehlerin ja Torraspapelin edustajat olivat kokouspäivänä Frankfurtissa(122). (126) Mougeot kiistää osallistuneensa 2 päivänä helmikuuta 1995 pidettyyn kartellikokoukseen ja ilmoittaa, ettei sillä ole mitään tietoa siitä, että kyseisenä päivänä olisi tehty yleinen hintasopimus(123). Mougeot on toimittanut lausunnon ja asiakirjoja edustajiensa ajankäytöstä virallisen kokouksen jälkeen. Nämä osoittavat, että [Mougeot'n työntekijä]* lähti Frankfurtista klo 14.33 ja [toinen Mougeot'n työntekijä]* klo 15.30(124). Todisteet Mougeot'n osallistumisesta kokouksessa sovittuihin hinnankorotusaloitteisiin ja kokouspöytäkirjaan kirjattu keskustelu Mougeot'n määrätarpeista ovat joka tapauksessa selkeä osoitus siitä, että Mougeot liittyi kokouksissa tehtyihin sopimuksiin (ks. jäljempänä 237 ja 250-251 kohta). Tämän vuoksi sen väite, jonka mukaan se ei osallistunut kokoukseen, ei ole asian arvioinnin kannalta merkityksellinen. Kokouksessa sovittujen hinnankorotusten toteuttamista koskeva asiakirjanäyttö on lisäosoitus myös muiden yritysten osallistumisesta kartelliin (ks. 228-240 kohta). (127) Koehlerilta löydetty asiakirja osoittaa, että 2 päivänä helmikuuta 1995 pidetyn yleisen kartellikokouksen jälkeen oli tarkoitus pitää vielä kolme vastaavaa kokousta vuonna 1995(125). Vakiintuneen käytännön mukaisesti nämä kokoukset oli tarkoitus pitää AEMCP:n virallisten kokousten yhteydessä. Kuten 14 päivänä helmikuuta 1995 päivätty asiakirja osoittaa, [kaksi Koehlerin työntekijää]* (Koehler, AEMCP:n puheenjohtaja vuonna 1995) ja [...]* (Koehler, AEMCP:n sihteeri vuonna 1995) olivat varanneet kokoushuoneet kolmea AEMCP:n kokousta varten(126) ja niiden jälkeisille pienemmän ryhmän kokouksille(127) 21 päiväksi huhtikuuta, 28 päiväksi kesäkuuta ja 29 päiväksi syyskuuta 1995. (128) AEMCP:n 29 päivänä syyskuuta 1995 pidetyn virallisen kokouksen pöytäkirjassa kerrotaan tilausten ja toimitusten määrän dramaattisesta laskusta heinäkuussa, elokuussa ja syyskuussa. Pöytäkirjassa todetaan myös, että "suurin ongelma kesäkuussa oli raaka-ainekustannusten nousu ja se, että paperin hintaa ei voitu nostaa tarpeeksi nopeasti yksittäisillä markkinoilla"(128). Keskustelua itsejäljentävän paperin Euroopan markkinoiden laskusta jatkettiin AEMCP:n kokouksessa 1 päivänä joulukuuta 1995, jolloin kokouksen puheenjohtaja [Koehlerin työntekijä]* korosti, että "jokaisen jäsenen on tehtävä kaikkensa itsejäljentävän paperin alan palauttamiseksi kannattavaksi". [Hän]* korosti myös ongelmaa, joka aiheutui ylikapasiteetista ja itsejäljentävän paperin hintojen laskusta useimmissa maissa, minkä hän totesi johtavan nollatulokseen ja jopa tappioihin(129). 1.4.3.2 Kansalliset ja alueelliset kartellikokoukset ja salainen yhteydenpito a) Yleistä (129) Yleisten kartellikokousten lisäksi komissio on saanut selville 20 kansallisen tai alueellisen kartellikokouksen päivämäärät ja pitopaikat. Kokouksissa käsiteltiin Ranskan, Portugalin, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan (Irlanti mukaan luettuna) markkinoita. Taulukossa 3 on luettelo näistä kokouksista. Komissio sai selville myös muita kokouksia, joiden pitoajankohtaa ei kuitenkaan ole voitu määrittää yhtä tarkasti. TAULUKKO 3 Kansalliset ja alueelliset kartellikokoukset helmikuusta 1992 kevääseen 1995 >TAULUKON PAIKKA> (130) Taulukossa 3 luetelluista kokouksista on asiakirjanäyttöä (epäviralliset kokouspöytäkirjat mukaan luettuina) ja lausuntoja, joissa kuvataan yksityiskohtaisesti niiden tarkoitusta, menettelyitä, tulosta ja usein myös osallistujia. (131) Liitteessä II käsitellään itsejäljentävän paperin tuottajien - ja niiden edustajien, jos tiedossa - osallistumista kokouskohtaisesti. Osanottajien erittelyä ei kuitenkaan voida pitää tyhjentävänä, koska kaikista kokouksista ei ole saatu varmuudella selville, keitä niihin osallistui. Osallistujista tietoja antaneet yritykset ovat esimerkiksi usein todenneet, että erikseen mainittujen henkilöiden lisäksi osallistujia on saattanut olla muitakin. (132) Taulukossa 3 lueteltujen kokousten lisäksi komissio päättelee AWA:n ja Copigraphin vastauksista komission tietopyyntöön ja Sappin lausunnoista, että vuosina 1992-1995 laittomia, kilpailunvastaisia yhteydenottoja ja kokouksia oli vähintään seuraavina ajanjaksoina ja seuraavista markkinoista(130): - vuosina 1992-1995 Ranskan, Italian, Portugalin ja Espanjan markkinoista - vuosina 1992-1995 Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin, Benelux-maiden ja Pohjoismaiden markkinoista(131); - vuosina 1993-1994 Itävallan ja Saksan markkinoista. (133) AWA:n, Copigraphin ja Sappin toimittamat tiedot sekä Ranskan, Portugalin, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoita koskeviin kokouksiin liittyvät asiakirjat ja lausunnot viittaavat siihen, että kansallisten tai alueellisten kokousten säännöllinen järjestelmä kattoi koko ETA:n. (134) Kyseisten kansallisten ja alueellisten kartellikokousten lisäksi samalta ajanjaksolta on runsaasti asiakirjoja muista itsejäljentävän paperin tuottajien välisistä kilpailunvastaisista yhteyksistä ja kokouksista. Kyseiset asiakirjat todistavat, että salainen yhteistyö koski samoja markkinoita eli Ranskan, Portugalin, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoita sekä Saksan, Pohjoismaiden ja Italian markkinoita. b) Ranska (135) AWA on todennut vastauksessaan komission tietopyyntöön, että kilpailijat pitivät kokouksia Pariisissa, Zürichissä ja Genevessä vuosina 1992-1995. Kokouksiin osallistui [...]* (myyntijohtaja, Tenor brand France, AWA Carbonless Papers) ja joskus myös [...]* (silloinen myyntijohtaja, Tenor brand France, AWA Carbonless Papers), [...]* (silloinen myyntijohtaja, AWA Carbonless Papers) ja [...]* (silloinen pääjohtaja, AWA Printing and Writing Papers)(132). AWA:n mukaan nämä kokoukset olivat "sääntöjenvastaisia kokouksia... joissakin niistä ... keskusteltiin myös itsejäljentävän paperin hinnoista sekä aiemmasta hintakehityksestä ja vaihdettiin myös tietoja aikomuksista ilmoittaa hintojen korotuksista"(133). (136) Sappi ja Mougeot ovat vahvistaneet lausunnoissaan monien Ranskan markkinoita käsitelleiden kartellikokousten pitämisen. Näiden kahden yrityksen antamien lausuntojen ja asiakirjojen perusteella komissio on voinut yksilöidä kahdeksan Ranskan markkinoita käsitelleen kartellikokouksen pitopäivät ja -paikat keväästä 1992 kevääseen 1995 ulottuvalla jaksolla (ks. liite II osallistujien osalta ja taulukko 3). (137) Kaksi ensimmäistä kokousta pidettiin Pariisissa, keväällä 1992 ja 1993(134), molemmat todennäköisesti huhtikuussa(135). Sappin mukaan näiden kokousten tarkoituksena oli "vaihtaa tietoja ja neuvotella asiakkaista sekä hinnoista, joita sovellettiin kyseisiin asiakkaisiin"(136). (138) Ranskan markkinoita käsitellyt kartellikokous pidettiin 1 päivänä lokakuuta 1993 Pariisissa(137). Sappin edustajan kokouksessa laatimaan osallistumismuistioon ("attendance note") on kirjattu kokouksen tulos(138). Sekä Sappi että Mougeot ovat myöntäneet, että kokouksen tarkoituksena oli sopia hinnankorotuksesta Ranskan markkinoilla. Sappin edustajan muistiinpanot osoittavat, että hinnankorotusten lisäksi osallistujat sopivat myös "Q4 1993 -kiintiöistä hinnankorotusten mahdollistamiseksi", "tukkumyyjien valvonnasta" ja "AWA ja Sarrio julkaisevat lehdistötiedotteet kustannusten kasvusta jne."(139). (139) Mougeot'n lausunto todistaa lisäksi viiden muun Ranskan markkinoita käsitelleen kokouksen pidon seuraavasti: 20 päivänä tammikuuta 1994 Châtillonissa, keväällä 1994 Nogent-sur-Marnessa, 6 päivänä joulukuuta 1994 Genevessä, 20 päivänä tammikuuta 1995 Zürichissä ja keväällä 1995. (140) Ranskan markkinoita käsitellyt kokous 20 päivänä tammikuuta 1994 pidettiin välittömästi 19 päivänä tammikuuta 1994 Pariisissa pidetyn yleisen kartellikokouksen jälkeen, ja sen kutsui koolle [AWA:n työntekijä]*. Kokouksen tarkoituksena oli seurata joulukuun 1993 hinnankorotuksia (joista sovittiin 1 päivänä lokakuuta 1993 pidetyssä kokouksessa) ja valmistella Ranskan markkinoilla toteutettavaa hinnankorotusta, joka oli tarkoitus panna täytäntöön 1 päivänä huhtikuuta 1994(140). (141) Toinen Ranskan markkinoita käsitellyt kokous pidettiin keväällä 1994. Mougeot on ilmoittanut, että kokous pidettiin todennäköisesti 31 päivänä toukokuuta Hotel Nogentelissa Nogent-sur-Marnessa ja myös tämän kokouksen kutsui koolle [AWA:n työntekijä]*(141). Mougeot'n mukaan tämän kokouksen tarkoituksena oli "tarkkailla Ranskan markkinoita ja käsitellä todennäköisesti 1 päivänä heinäkuuta 1994 toteutettavaa hinnankorotusta" ja [AWA:n työntekijä]* "vaati muita seuraamaan 6 prosentin korotusta, jonka AWA aikoi toteuttaa 1 päivänä heinäkuuta 1994"(142). (142) Mougeot on toimittanut edustajansa 6 päivänä joulukuuta 1994 Geneven Mövenpick-hotellissa pidetyssä kokouksessa laatimat muistiinpanot(143). Komission hallussa on myös sivu [Mougeot'n työntekijän]* vuoden 1994 päivyristä, jossa on 6 päivän joulukuuta kohdalla viittaus Mövenpickiin ja esitetään joitakin kokousta koskevia yksityiskohtia(144). Kokouksessa tarkasteltiin aiemmin (alkaen joulukuun 1993 korotuksesta ja päättyen lokakuun 1994 korotukseen) sovittujen hinnankorotusten toteuttamista. Mougeot vahvistaa kokousta koskevien muistiinpanojen perusteella, että seuraavissa kokouksissa sovittiin seuraavista rullien hintojen korotuksista: - 10 prosenttia 1 päivänä joulukuuta 1993, päätös kokouksessa 1 päivänä lokakuuta 1993 - 6 prosenttia 1 päivänä huhtikuuta 1994, päätös kokouksessa 20 päivänä tammikuuta 1994 - 6 prosenttia 1 päivänä heinäkuuta 1994(145), päätös kokouksessa 31 päivänä toukokuuta 1994 - 10 prosenttia 1 päivänä lokakuuta 1994 [päätettiin todennäköisesti kokouksessa heinäkuussa 1994]. (143) Koska korotukset olivat kumulatiivisia, kokonaiskorotuksen oli tarkoitus olla 36 prosenttia, mutta Mougeot korotti rullanhintojaan yhteensä vain 29 prosenttia. Mougeot'n mukaan [AWA:n työntekijä]* moitti sitä kokouksessa AWA:n ohjeiden laiminlyönnistä(146). (144) Mougeot'n edustajan kokouksessa laatimassa muistiossa on myös seuraava suunnitelma itsejäljentävän paperin hinnan muuttamisesta marraskuusta 1994 tammikuuhun 1996: "Marrask. 118 F, jouluk. 132 F, vuoden 1995 puoliväli 165 F, vuoden 1995 lopulla 170 F"(147). Tämä osoittaa, että osallistujat sopivat kokouksessa hinnankorotuksista ja niiden ajoittamisesta vuoden 1994 loppuun ja vuoteen 1995. Tämän aikataulun mukaan vuoden 1995 lopussa itsejäljentävän paperin hintaa oli tarkoitus korottaa 70 Ranskan frangia. (145) Mougeot on todennut, että 6 prosentin korotuksesta rullien hintoihin sovittiin Ranskan markkinoita käsitelleessä kokouksessa 6 päivänä joulukuuta 1994. Korotus oli pantava täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 1995(148). Edellä 120 kohdassa mainitussa yleisessä kartellikokouksessa 22 päivänä syyskuuta 1994 oli kuitenkin sovittu 10 prosentin korotuksesta rullien hintoihin ja 5 prosentin korotuksesta arkkien hintoihin. Myös nämä korotukset oli tarkoitus panna täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 1995 (ks. edellä taulukko 6). Päätelmää, jonka mukaan nämä korotukset vahvistettiin itse asiassa 6 päivänä joulukuuta pidetyssä kokouksessa, tukee se seikka, että ainakin AWA, Copigraph, Sappi, Stora, Torraspapel ja Zanders ilmoittivat näiden korotusten tulevan voimaan tammikuussa 1995 (Zandersin ilmoitus koski vain rullia). (146) Seuraava Ranskan markkinoita koskenut kokous pidettiin 20 päivänä tammikuuta 1995 Zürichissä. Tässä kokouksessa sovittiin hinnankorotuksen toteuttamisesta 1 päivänä huhtikuuta 1995 ja tarkasteltiin aiemmin sovittujen korotusten täytäntöönpanoa. Kokouksessa vaihdettiin myös tietoja kunkin yrityksen myyntimääristä Ranskan markkinoilla(149). Seuraava Ranskan markkinoita käsitellyt kokous pidettiin keväällä 1995. Tässä kokouksessa sovittiin heinäkuussa 1995 toteutettavista hinnankorotuksista (ks. 231 ja 232 kohta)(150). (147) On myös viitteitä siitä, että 137, 138 ja 139 kohdassa mainittujen kartellikokousten lisäksi vuonna 1994 järjestettiin kaksi Ranskan markkinoita koskenutta kokousta, toinen heinäkuussa ja toinen lokakuussa. Mougeot on todennut, että "vaikka meillä ei ole asiasta muistiota eikä tarkkaa muistikuvaa, on todennäköistä, että kokous pidettiin heinäkuussa 1994 saman vuoden lokakuussa toteutettavan hinnankorotuksen valmistelemiseksi. On mahdollista, että lokakuussa 1994 pidettiin vielä toinen kokous."(151). (148) AWA vahvistaa vastauksessaan väitetiedoksiantoon(152), että keväällä 1992, keväällä ja lokakuussa 1993, 6 päivänä joulukuuta 1994 ja 20 päivänä tammikuuta 1995 pidetyt kokoukset kuuluivat sen vastauksessa tietopyyntöön mainittuihin kilpailijoiden välisiin "sääntöjenvastaisiin" ("improper"(153)) kokouksiin. (149) Kyseiset asiakirjat ja Sappin, Mougeot'n ja AWA:n lausunnot sekä jotkin matkustusasiakirjat ja päivyrimerkinnät(154) osoittavat seuraavien yritysten osallistuneen Ranskan markkinoita käsitelleisiin kartellikokouksiin: AWA, Copigraph, Koehler, Mougeot, Sappi, Stora, Torraspapel ja Zanders. (Ks. liite II.) c) Saksa (150) Vastauksessaan komission tietopyyntöön AWA tunnustaa "sääntöjenvastaisista" kokouksista neljä Baselissa (Sveitsi), Ettlingenissä ja Wiesbadenissa (Saksa) vuosina 1993 ja 1994 järjestettyä kokousta, joihin osallistui [...]*, AWA Carbonless Papersin Saksan, Itävallan, Sveitsin ja Italian aluejohtaja. AWA:n mukaan kyseisiin kokouksiin osallistui joko osa tai jokainen seuraavista tuottajista: Koehler, Stora, Sarrió (Torraspapel), Hauffe ja Eupaco(155),(156). (151) Copigraph vahvistaa, että vuosina 1993-1994 kilpailijoiden välillä oli kokouksia, joihin osallistuivat Eupaco KG:n ja Copigraph GmbH:n yhteinen toimitusjohtaja ("joint Geschaftsführer") ja kaikkien 150 kohdassa mainittujen yritysten ylin johto AWA mukaan luettuna. Copigraph muistaa, että kyseisissä kokouksissa, joista yksi pidettiin Baselissa, "korotettiin itsejäljentävän paperin rullahintoja"(157). (152) Sappin edustajan Ranskan markkinoita käsitelleessä kokouksessa Pariisissa 1 päivänä lokakuuta 1993 tekemissä muistiinpanoissa on näyttöä siitä, että osapuolet suunnittelivat Saksan markkinoita koskevan kokouksen järjestämistä vuoden 1993 lopulla. Muistiinpanoissa todetaan: "Muut markkinat; ...Saksan markkinoita koskeva kokous - 26.11.93"(158). Sappi on vahvistanut, että tämä kokous pidettiin ja että sen edustaja oli todennäköisesti mukana kokouksessa(159). Komissio ei ole tietoinen osallistujien tarkasta määrästä eikä henkilöllisyydestä. d) Espanja ja Portugali (153) Espanjan ja Portugalin markkinoita koskevista salaisista sopimuksista on runsaasti asiakirja-aineistoa ja lausuntoja. Näille markkinoille oli ominaista tuottajien integroituminen jakeluun. Copigraphilla ja Sappilla oli myyntitoimistot Espanjassa, ja AWA:lla ja Torraspapelilla oli markkinoilla omat tukkumyyntiyhtiönsä. Divipa ja Zicuñaga myivät molemmat suoraan painotaloille. Ainoastaan Koehler, Stora ja Zanders (ja vuoden 1994 alkupuolelle asti myös Sappi(160)) eivät olleet integroituneet jakeluun Espanjassa (Zanders myi Torraspapelin kautta). Kuten edellä 17 kohdassa jo todettiin, kaksi tuottajaa, Divipa ja Zicuñaga, olivat pieniä integroitumattomia itsejäljentävien paperiarkkien tai pienten rullien tuottajia, jotka ostivat pohjapaperia ja kemikaaleja tai suuria rullia ("jumborullia") muilta tuottajilta. Salaisia yhteydenottoja oli kaikkien tuottajien (joita kutsutaan asiakirja-aineistossa usein "jakelijoiksi") välillä, nämä pienet tuottajat/jalostajat mukaan luettuina. (154) AWA myöntää, että Lissabonissa ja Barcelonassa järjestettiin vuosina 1992-1994 neljä "sääntöjenvastaista" Espanjan ja Portugalin markkinoita koskevaa kokousta, joihin [...]* (AWA:n myyntijohtaja Portugalissa) ja [...]* (Iberian niemimaan aluejohtaja) osallistuivat. Lisäksi vuosina 1992-1994 järjestettiin kolme tai neljä kokousta, joihin osallistuivat [...]* (AWA:n silloinen itsejäljentävän paperin myyntijohtaja Espanjassa) ja [...]*(161). (155) Sappi myöntää osallistuneensa Espanjan markkinoita koskeneisiin kartellikokouksiin helmikuusta 1992 alkaen ja toimittaa asiakirjoja, jotka osoittavat, että helmikuun 1992 alussa sovittiin yhteisestä hinnankorotuksesta, joka oli 10 Espanjan pesetaa/kg ja jonka soveltamisesta keskusteltiin 17 päivänä helmikuuta ja 5 päivänä maaliskuuta 1992 pidetyissä kartellikokouksissa. (156) Ensimmäisessä asiakirjassa, 9 päivänä maaliskuuta 1992 päivätyssä muistiossa, jonka Sappin Espanjan agentti lähetti Sappi Europelle, käsitellään hintojen korottamista "PTAs 10.-" kiloa kohden helmikuun alussa jakelijoiden (eli Espanjassa itsejäljentävää paperia myyvien) tavoitteen mukaisesti. Muistiossa kuvataan vaikeuksia, joita kohdattiin hinnankorotuksen toteutuksessa markkinoilla. Muistiossa todetaan, että "2) Transcritptia myyvät tukkumyyjät näyttävät olevan ainoita, jotka ovat korottaneet kaikkien asiakkaiden hintoja 10 pesetalla/kg", "3) S [Sarrió] väittää, että he ovat korottaneet kaikkien hintoja", "4) 'K:ta' [Koehleria] myyvät jakelijat ovat korottaneet hintoja vain harvoissa tapauksissa ... Divipa ei ole korottanut hintoja ollenkaan" ja "5) WT [Wiggins Teape, nykyinen Arjo Wiggins Appleton] puhuu suureen ääneen hinnankorotuksesta ja siitä, kuinka tiukasti ne ovat pitäneet kiinni siitä". Sappin agentti väittää muistiossa, että "... on ilmeistä, että Sappi Europe ei saa korotettua hintoja, elleivät muut toimittajat seuraa sitä", ja ehdottaa, että myös Papelera Zicuñaga integroitaisiin Espanjan markkinoiden yhdenmukaistettuihin hinnankorotuksiin(162). (157) Muistion mukaan Koehler ja Sarrió eivät todennäköisesti seuranneet helmikuun 1992 yhteistä korotusta, sillä ne pyrkivät houkuttelemaan Sappin asiakkaita itselleen. Tästä syystä päätettiin pitää kokous 17 päivänä helmikuuta 1992. Tilanteen vakavuudesta ja tärkeästä kokousaiheesta (josta [Sappin työntekijä]* ilmoitti [toiselle Sappin työntekijälle]* faksilla samana päivänä) on osoituksena se, että [ensin mainittu työntekijä]* pyrki saamaan yhteyden [jälkimmäiseen työntekijään]* jo viikonloppuna: "Yritin soittaa sinulle viikonloppuna Sarriolla työskentelevän yhteisen ystävämme antamista lisätiedoista, mutta et vastannut, joten otaksun, että olit ulkona. Puhuin [Norandumin työntekijän]* kanssa tänään ja tilanne on edelleen vähintäänkin epävarma Kohlerin ja Sarrion toimintatavan takia. Asianomaiset pitävän tänään kokouksen, jonka tuloksista ilmoitetaan minulle heti huomisaamuna. Soitan sinulle huomenna, jotta voimme keskustella asiasta"(163). (158) Neuvotteluja jatkettiin 5 päivänä maaliskuuta 1992 pidetyssä kokouksessa. [Sappin työntekijän]* 27 päivänä helmikuuta 1992 päivätyssä muistiossa esimiehelleen [Sappin työntekijälle]* viitataan itsejäljentävän paperin markkinoihin Espanjassa ("Carbonless market-Spain") ja todetaan seuraavaa: "Osallistun ensi viikolla muiden asianomaisten kanssa Barcelonassa kokoukseen, jossa keskustellaan Espanjan markkinoiden viimeaikaisesta liikehdinnästä. Kokous pidetään torstaina 5. maaliskuuta, ja [Norandumin työntekijä]* lähtee mukaani."(164) Sappi on vahvistanut, että tämä eurooppalaisten itsejäljentävänä paperin valmistajien välinen kokous pidettiin. Sappin mukaan kokouksen tarkoituksena oli "keskustella Espanjan markkinoiden viimeaikaisesta liikehdinnästä"(165). Helmikuun 10 pesetan/kg korotuksen oli ilmeisesti pannut täytäntöön vain Sappi, joka oli menettänyt sen takia monia asiakkaita. Tämän takia sen oli varmistettava, että markkinoiden kaikki tuottajat soveltaisivat tulevaisuudessa sovittavia korotuksia. Tästä aiheesta keskusteltiin epäilemättä Espanjassa maaliskuussa pidetyssä kokouksessa. (159) Unipapel, joka on Sappin agentti Portugalissa, on vahvistanut, että Barcelonassa pidettiin 16 päivänä heinäkuuta 1992 kartellikokous, jossa käsiteltiin Espanjan ja Portugalin markkinoita. Kokouksessa päätettiin korottaa itsejäljentävän paperin rullien hintoja Espanjassa ja Portugalissa(166). Unipapelin edustajan mukaan Sarrió (Torraspapel) ja Stora sovelsivat Portugalissa erittäin alhaisia, jopa peruspaperin hintaa alhaisempia hintoja. Unipapelin edustajan mukaan kokoukseen osallistui Unipapelin lisäksi Sarrión (Torraspapel), AWA:n ja Koehlerin edustajia ja kokouksen tarkoituksena oli "neuvotella hinnankorotuksista ja markkinaosuuksista. Sopimukset koskevat pääasiassa rullia; arkeista saatettiin tehdä vastaavia sopimuksia, mutta hän ei voi vahvistaa tätä". Tämä osoittaa, että kokouksessa päästiin sopimukseen ainakin rullien hinnankorotuksista ja markkinaosuuksista. Unipapelin edustaja huomauttaa, että tällaisia kokouksia järjestettiin useampiakin ja niissä "vaihdetaan tietoja myyntimääristä ja kunkin yrityksen soveltamista hinnoista"(167). (160) Vuodet 1993-1995 kattavalta jaksolta Sappi on toimittanut komissiolle lausunnon, jonka eräs sen työntekijöistä on antanut kartellin toiminnasta ja erityisesti itsejäljentävän paperin tuottajien välisistä kokouksista Espanjan markkinahintojen sopimiseksi. Sappi toteaa seuraavaa: "Hän [edellä mainittu työntekijä] osallistui Barcelonassa kuuteen tai seitsemään kokoukseen muiden toimittajien kanssa. Kyseisiä kokouksia järjestettiin noin neljä, viisi kertaa vuodessa. Hän uskoo osallistuneensa tällaiseen kokoukseen ensimmäisen kerran 19. lokakuuta 1993. Viimeisen kerran hän osallistui kokoukseen vuonna 1995."(168). (161) Kokousten tarkoituksesta ja asiasisällöstä Sappi toteaa seuraavaa: "kokousten tarkoitus oli nostaa hintoja Espanjan markkinoilla" ... "kokoukset johtivat yleensä sopimukseen hintojen prosentuaalisesta korotuksesta". Vaikka Sappi toteaa, että "sovittuja hinnankorotuksia ei koskaan toteutettu kokonaisuudessaan eikä niitä noudatettu sellaisinaan", on selvää, että hintoja Espanjan markkinoilla yritettiin nostaa yhdessä(169). (162) Komission hallussa on muistiinpanoja kyseisenä aikana järjestetyistä kartellikokouksista, joissa käsiteltiin Espanjan markkinoita. Muistiinpanot on Mougeot'n edustajan yhdessä kokouksessa laatimia muistiinpanoja lukuun ottamatta laatinut Sappin edustaja kyseisissä kokouksissa. Muistiot koskevat 30 päivänä syyskuuta 1993 Barcelonassa, 19 päivänä lokakuuta 1993, 3 päivänä toukokuuta 1994 Barcelonassa, 29 päivänä kesäkuuta 1994 Barcelonassa ja 19 päivänä lokakuuta 1994 Barcelonassa pidettyjen kokousten tuloksia. (163) Sappi on toimittanut komissiolle edustajansa 30 päivänä syyskuuta 1993 Barcelonassa pidetyssä kokouksessa laatimat käsinkirjoitetut muistiinpanot. Muistiinpanot osoittavat, että kokouksessa päästiin sopimukseen kunkin osallistujan "Q4-kiintiöstä" ("Q4 Quota") vuodelle 1993 ja sekä rullien että arkkien hinnankorotuksista. Lisäksi sovittiin, että "kutsuttaisiin koolle uusi kokous, jossa vahvistettaisiin sovitut kiintiöt"(170). Sappi on vahvistanut, että kokouksen tarkoituksena oli "sopia hintojen prosentuaalisesta korotuksesta"(171). (164) Kolmissa muissa Sappin edustajien laatimissa muistiinpanoissa kuvataan 19 päivänä lokakuuta 1993, 3 päivänä toukokuuta 1994 ja 29 päivänä kesäkuuta 1994 pidettyjen, Espanjan markkinoita käsitelleiden kokousten tuloksia(172). Kaksi jälkimmäistä kokousta pidettiin Barcelonassa ja ne kutsui koolle [Torraspapelin työntekijä]*. Ensimmäisen kokouksen pitopaikkaa ei tiedetä. Myös näissä kokouksissa sovittiin hinnoista. Toukokuun 3. päivänä pidettyä kokousta koskevat muistiinpanot osoittavat, että Torraspapel avasi kokouksessa hinnankorotusta koskevat keskustelut. (165) Lokakuun 19. päivänä 1993 pidettyä kokousta koskevien muistiinpanojen mukaan kokoukseen osallistuivat "Copigraphia lukuun ottamatta kaikki jakelijat"(173). Toukokuun 3. päivänä 1994 pidettyä kokousta koskevissa muistiinpanoissa on taulukko, johon on merkitty hinnat "tänään" ("hoy" eli 3 päivänä toukokuuta 1994)(174) ja 16 päivänä toukokuuta 1994 ja jossa todetaan, että kyseiset hinnat perustuivat jakelijoiden välisiin sopimuksiin ("acuerdos entre los distribuidores"). Kokousmuistiinpanoissa käytetty termi "jakelijat" on ymmärrettävä siltä kannalta, että kyseisten kokousten pitoajankohtana useimmat itsejäljentävää paperia Espanjan markkinoilla myyvistä toimittajista osallistuivat suoraan myös itsejäljentävän paperin jakeluun kyseisillä markkinoilla, kuten 153 kohdassa todetaan. Komissio katsookin, että molemmat kokousmuistiinpanoissa nimetyt itsejäljentävän paperin tuottajat osallistuivat kokouksiin ja kokouksissa sovittuihin hinnankorotuksiin (ks. liitteen II osallistujaluettelo). (166) Espanjan markkinoista 29 päivänä kesäkuuta 1994 pidettyä kokousta koskevien muistiinpanojen mukaan kyseisiä markkinoita koskeva toinen kartellikokous oli tarkoitus pitää 23 päivänä syyskuuta (yleisen kartellikokouksen jälkeisenä päivänä). Näyttää siltä, että suunnilleen mainittuna ajankohtana järjestettiin Espanjan markkinoita koskeva kokous tai esiintyi muuta salaista yhteydenpitoa, jossa päästiin sopimukseen hinnankorotuksesta, joka oli tarkoitus toteuttaa kyseisillä markkinoilla marraskuussa 1994. Tämä perustuu Sappin sisäiseen faksiin, joka viittaa siihen, että itsejäljentävän paperin tuottajat olivat sopineet marraskuussa 1994 toteutettavasta hinnankorotuksesta. Faksista ilmenee, että Espanjan markkinoiden johtaja, Torraspapel, oli alentanut hintojaan, minkä faksin laatija otaksui johtavan marraskuuksi sovitun hinnankorotuksen peruuttamiseen: "Johtajamme (TP) [Torraspapel] on ilmoittanut 10 pesetan hinnanalennuksesta, ja kaikki viittaa siihen, että marraskuun korotuksia ei toteuteta; yksikään jakelija ei ole tähän mennessä ilmoittanut korotuksista"(175). (167) Itsejäljentävän paperin tuottajat tapasivat uudelleen Barcelonassa 19 päivänä lokakuuta 1994 tehdäkseen uuden sopimuksen hintojen korottamisesta Espanjan markkinoilla. Kyseistä kokousta kuvataan Mougeot'n edustajan laatimissa käsinkirjoitetuissa muistiinpanoissa. Mougeot'n mukaan kokouksen kutsui koolle Torraspapel ja sen tarkoituksena oli "Espanjan markkinoiden organisointi" ("Organisation du Marché Espagnol"). Kokouksessa vahvistettiin Espanjan markkinoilla sovellettavat hinnat, jotka riippuivat kunkin asiakkaan koosta(176). (168) Portugalin markkinoita käsiteltiin Lissabonissa 9 päivänä helmikuuta 1994 pidetyssä kartellikokouksessa, jonka järjesti Sarrió (Torraspapel) todennäköisesti AWA:n kanssa(177). Sappin agentti Unipapel lähetti Sappille 31 päivänä tammikuuta ja 1 päivänä helmikuuta 1994 kaksi faksia, jotka koskivat myöhemmin pidettävää kilpailijoiden välistä kokousta ja joissa Sappia pyydettiin vahvistamaan, osallistuisivatko sen edustajat kokoukseen(178). Koska Sappin edustajista yksikään ei päässyt kokoukseen, [Sappin työntekijä]* ilmoitti Unipapelille faksilla, että sen oli edustettava kokouksessa Sappia, ja antoi tälle ohjeet, joiden mukaan Unipapelin oli pyrittävä korottamaan hintoja. Käsinkirjoitetut muistiinpanot faksissa osoittavat, että agentin osallistuminen "tehtaiden salaiseen kokoukseen" Sappin edustajana aiheutti keskustelua Sappilla(179). (169) Unipapel lähetti Sappi Europelle 14 päivänä helmikuuta 1994 päivätyllä faksilla raportin kyseisestä kokouksesta ("Portuguese market suppliers meeting 09.02.94"(180)). Unipapelissa tehdyn tarkastuksen yhteydessä annetussa suullisessa selvityksessä yrityksen edustaja väitti, ettei osallistunut kokoukseen ja että raportissa olevat tiedot toimitti [...]*, AWA:n silloinen itsejäljentävän paperin myyntijohtaja Portugalissa(181). Vaikka Unipapelin edustaja ei olisikaan osallistunut kokoukseen, hän oli hyvin perillä sen tuloksesta ja ilmoitti siitä Sappille asiana, jonka hän oli luvannut hoitaa Sappin puolesta. (170) AWA vahvistaa vastauksessaan väitetiedoksiantoon, että kaikki edellä mainitut Espanjan ja Portugalin markkinoita koskeneet kokoukset, jotka pidettiin vuosina 1992-1994, kuuluivat sen vastauksessa tietopyyntöön mainittuihin kilpailijoiden välisiin "sääntöjenvastaisiin" kokouksiin(182). (171) Useimmat asiakirjoista, jotka koskivat Espanjan ja Portugalin markkinoita käsitelleitä kokouksia, sisältävät myös osallistujaluettelon. Osassa asiakirjoista on kuitenkin vain epäsuora viittaus osallistujiin. Osallistujat ovat usein samat kuin ne, joiden AWA ilmoitti osallistuneen vuosina 1992-1994 pidettyihin kokouksiin(183). Sappi ja Mougeot ovat vahvistaneet osallistujaluettelon, joka on laadittu yrityksiltä saatujen kokousraporttien perusteella, tai täydentäneet kyseistä luetteloa(184). Nämä asiakirjat, lausunnot sekä jotkin matkustusasiakirjat ja päivyrimerkinnät(185) osoittavat seuraavien yritysten osallistuneen Espanjan ja Portugalin markkinoita käsitelleisiin kartellikokouksiin: AWA, Binda, Copigraph, Divipa, Koehler, Mougeot, Sappi, Stora, Torraspapel, Zandersja Zicuñaga (ks. myös liite II). (172) Kyseisten Espanjan ja Portugalin markkinoita käsitelleiden kokousten lisäksi Sappi on ilmoittanut monista muista päivämääristä, joina kilpailijat pitivät varsinkin Espanjan markkinoita koskeneita kokouksia. Sappi toteaa, että työntekijä, joka aina osallistui Espanjan markkinoita koskeneisiin kokouksiin [Sappin työntekijän]* kanssa, "uskoi, että kaikki päivämäärät hänen päivyrissään, joista löytyi [Sappin työntekijän]* nimi tai nimikirjaimet, merkitsivät kilpailijoiden kanssa pidettyjä kokouksia. Kyseiset päivyrin sivut ovat liitteenä ... niiden mukaan kokoukset ilmeisesti pidettiin 24. tammikuuta 1994, 18. 19. tai 20. huhtikuuta 1994, 29. kesäkuuta 1994 ... ja 19. joulukuuta 1994."(186). (173) Hintasopimuksia tehneen kartellin toiminnan jatkumisen Espanjan markkinoilla vuonna 1995 vahvistaa Sappin asiakirja, joka sisältää joitakin yksityiskohtia yrityksistä nostaa hintoja helmikuusta syyskuuhun/lokakuuhun 1995(187). Sappin mukaan kyseinen 26 päivänä syyskuuta 1995 päivätty asiakirja on osa sen sisäistä tutkimusta, joka koski hintakehitystä sen päämarkkinoilla(188). Rullista asiakirjassa todetaan seuraavaa: "... Mutta loppujen lopuksi sovitut hinnankorotukset myös toteutettiin (mikä piti kaikki samalla tasolla, lukuun ottamatta Zicuñagaa, jonka hinnat olivat 10 % alhaisemmat). Kyseiset korotukset perustuvat salaisiin sopimuksiin, joten niiden ajankohta ja suuruus on aina sama. Isoille asiakkaille on aina erityishinnat, mutta me emme ole ryhtyneet erityistoimenpiteisiin."(189). (174) Sappin agentin Unipapelin raportissa, joka koskee 9 päivänä helmikuuta 1994 järjestettyä kokousta, todetaan, että osanottajat sopivat kokouksessa Portugalin markkinoita koskevien kartellikokousten pitämisestä seuraavina kuukausina vuonna 1994: huhtikuu, toukokuu, kesäkuu, syyskuu ja marraskuu(190). Toukokuuta lukuun ottamatta kaikkina näinä kuukausina myös pidettiin AEMCP:n virallinen kokous. Portugalin markkinoita koskevien kokousten alustava aikataulu vastaa AEMCP:n virallisten kokousten yhteydessä pidettyjen yleisten kartellikokousten ja niitä kutakin seuranneiden kansallisten kartellikokousten aikataulua. (175) Salaisen yhteistyön jatkumisesta Portugalin markkinoilla vuonna 1995 on myös todisteita. Unipapelin Sappille lähettämä faksi, jossa selvitetään rullahintojen kehitystä, viittaa siihen, että kilpailijat olivat harjoittaneet salaista yhteistyötä tammikuusta syyskuuhun 1995 nostaakseen hintoja Portugalissa. Faksissa kerrotaan "aikomuksesta korottaa hintoja 15 prosenttia (mitä kukaan ei toteuttanut)" 1 päivänä tammikuuta 1995 ja todetaan, että 1 päivänä huhtikuuta 1995 "hintoja aiottiin taas korottaa (mitä kukaan ei tehnyt)". Samoin 1 päivänä syyskuuta 1995 tehtiin "taas yritys hintojen korjaamiseksi"(191). Vuoden 1995 kahdeksan ensimmäisen kuukauden aikana markkinoiden kokonaiskulutus Portugalissa laski 4,4 prosenttia. Vaikuttaakin siltä, että itsejäljentävän paperin tuottajat yrittivät korvata menettämänsä myyntimäärät nostamalla hintoja salaisella sopimuksella. (176) Vastauksessaan tutkimusten aikana esitettyihin suullisiin kysymyksiin Unipapelin edustaja kuvasi Portugalin markkinoita ja salaisen yhteistyön syitä toteamalla seuraavaa: "Asiakkaat sanoivat, että kaikki tuottajat olivat korottaneet hintoja samaan aikaan .... Tuntui siltä, että tuottajien välillä vallitsi Euroopan tasolla jonkinlainen markkinalogiikka. Kyseinen logiikka voisi selittää sen, mitä tapahtui Portugalin markkinoilla."(192). e) Yhdistynyt kuningaskunta (177) Sappi on myöntänyt osallistuneensa itsejäljentävän paperin