ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

Tasesähkömarkkinoiden toimintaa olisi myös pidettävä yhtenä mittarina. ”Ne markkinoiden toimijat, jotka eivät pysty helposti sovittamaan sähköntuotantoaan asiakaskuntansa tarpeisiin, saattavat joutua kärsimään hintaerosta siirtoverkko-operaattorin myymän vaje-energian ja sen ostaman ylituotannon välillä. Nämä siirtoverkko-operaattorin hinnat ovat joko sääntelijän määräämiä tai vaihtoehtoisesti käytetään markkinoihin perustuvaa mekanismia, jolloin hinta määräytyy niiden tarjousten mukaan, joita muut tuottajat tekevät oman tuotantonsa säätelemiseksi ylös- tai alaspäin. (…) Markkinoiden pienille toimijoille pahinta on se, että siirtoverkko-operaattorin osto- ja myyntihinnan välinen ero kasvaa suureksi. Näin tapahtuu monissa jäsenvaltioissa, ja se on omiaan estämään kilpailun kehittymistä. Suuri ero hintojen välillä voi olla merkki riittämättömästä kilpailusta tasesähkömarkkinoilla, joita saattaa hallita vain yksi tai kaksi päätuottajaa. Ongelma on vielä pahempi siellä, missä verkon käyttäjät eivät voi mukauttaa omaa toimintaansa lähes reaaliaikaisesti” (9). Englannissa, Skotlannissa ja Walesissa on ollut yhtenäiset tasesähkömarkkinat siitä lähtien, kun Britannian sähkökauppaa ja sähkönsiirtoa koskevat järjestelyt (British Electricity Trading and Transmission Arrangements, ”BETTA”) otettiin käyttöön. Markkinoiden keskeisten ominaisuuksien (markkinoihin perustuvan hinnoittelun, markkinoiden sulkeutumisen puolen tunnin välein ja melko pienen hintaeron) vuoksi voidaan katsoa, että ne ovat avoimet suoralle kilpailulle.
221.

Tämän kaksinaisen oletuksen taustalla on seuraava logiikka. Jos AZ Servizi -yhtiö saavuttaa 100 % suunnitelmaan sisältyvistä tehokkuustavoitteistaan, Fintecnan tekemä arviointi on oikea ja vuosina 2005–2008 kirjatulle lisämarginaalin olemassaololle ei ole syitä ja se on maksettava AZ Fly -yhtiölle. Tämä on se oletus, joka konkretisoitiin taloudellisin termein suunnitelmassa. Jos sen sijaan kehittämis- ja säästötoimenpiteet, jotka on laajalti määritelty, neuvoteltu ja jotka nykyinen (Alitalian) johto on käynnistänyt ja jotka on siten tietyssä mielessä ”myyty” sellaisinaan Fintecnalle, eivät mahdollista täysin tavoitteiden saavuttamista, Fintecnalle koituisi AZ Servizi -yhtiön tileissä ylimääräinen menoerä, jota yhtiöllä olisi mahdollisuus kompensoida pienentämällä alennusta tai marginaalia […] %. Komissio katsoo, että tämä sopimus, joka ei vääristä keinotekoisesti AZ Servizi -yhtiön arvon määrittämistä, on normaali sopimus vanhan ja uuden osakkeenomistajan välillä, jotka osallistuvat kumpikin yhtiön pääomaan ja joiden on lisäksi hoidettava keskinäistä asiakassuhdetta. Sopimus on luonteeltaan sellainen, että se luo ”win-win”-tilanteen kummallekin toimijalle, minkä vuoksi siihen on otettava myönteinen kanta.
(122)

Komission vakiintuneena käytäntönä on edellyttää perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisesti tuen takaisinperimistä tuensaajalta, jos tuki on myönnetty mainitun artiklan vastaisesti, ei sovellu yhteismarkkinoille eikä siihen voida soveltaa vähämerkityksisestä tuesta annettuja sääntöjä. Tämä käytäntö on vahvistettu neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa.
(10)

Markkinatutkimus osoitti, että syväpainotekniikka ei yleisesti ottaen ole korvattavissa offsetpainotekniikalla. Syväpainotekniikkaa käytetään yleensä suurten kappale- ja sivumäärien painamiseen (suuriin tilauksiin). Offsetmenetelmän käyttö on yleensä rajattu vain pienempiin kappale- ja sivumääriin (pienempiin tilauksiin). Sekä offset- että syväpainoprosessin kustannukset vaihtelevat merkittävästi tilauksen volyymin mukaan. Syväpainojen kiinteät kustannukset ovat suhteellisesti suuremmat, mutta niillä on suurempi kapasiteetti ja suorituskyky ja ne voivat tämän vuoksi käsitellä suuria sivumääriä nopeammin ja kustannustehokkaammin. Offsetpainoilla on myös enemmän rajoituksia sen suhteen, montako sivua ne pystyvät kerralla painamaan (enintään 72 sivua verrattuna syväpainokoneen 192 sivuun). Markkinatutkimus on vahvistanut, että offsetpainatus ei aiheuta kilpailupainetta yli 64-sivuisten aikakauslehtien syväpainatukselle, kun painos on yli 360 000 kappaletta, eikä yli 64-sivuisten esitteiden ja mainosten syväpainatukselle, kun painos on yli 450 000 kappaletta.
(106)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan komission on päätettävä sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Ranskan, Irlannin ja Italian on tämän vuoksi toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet 3 päivästä helmikuuta 2002 lähtien myönnetyn yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen perimiseksi takaisin tuensaajilta. Tämän mukaisesti Ranskan, Irlannin ja Italian on edellytettävä, että asianomaiset tuensaajat maksavat tuen takaisin kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta. Takaisinperittävään tukeen on sisällytettävä korko, joka lasketaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (35) mukaisesti.
(5)

Asetuksen (EY) N:o 1663/95 7 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa päätöksessä tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä määritellään se kussakin jäsenvaltiossa kyseisenä varainhoitovuonna toteutuvien menojen määrä, joka voidaan veloittaa EMOTR:n tukiosastolta asetuksen (EY) N:o 1258/1999 6 artiklan 1 kohdan b alakohdan perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta myöhempien kyseisen 7 artiklan 4 kohdan mukaisten päätösten soveltamista, sekä kyseisen varainhoitovuoden ennakoiden vähennykset ja keskeytykset asetuksen (EY) N:o 296/96 4 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut vähennykset mukaan luettuina. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (4) 154 artiklan mukaan tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen lopputulos, joka käsittää mahdollisen erotuksen 151 artiklan 1 kohdan ja 152 artiklan mukaisesti kyseisen varainhoitovuoden tileille kirjattujen menojen kokonaismäärän ja komission tässä päätöksessä hyväksymien menojen kokonaismäärän välillä, kirjataan yhdelle ainoalle momentille lisäyksenä tai vähennyksenä menoihin. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista siirtymäkauden säännöistä Tšekissä, Virossa, Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Unkarissa, Maltassa, Puolassa, Sloveniassa ja Slovakiassa EMOTR:n tukiosastosta rahoitettavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta 5 päivänä tammikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 27/2004 (5) 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen maaseudun kehittämismenojen osalta tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen lopputulos vähennetään komission myöhemmin suorittamista maksuista tai lisätään niihin.
(2)

Polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin perusasetuksen 5 artiklan nojalla sen jälkeen, kun Committee of Industrial Ethanol Producers of the European Union, jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 11 päivänä huhtikuuta 2005 valituksen edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa suuren osan eli tässä tapauksessa yli 30 prosenttia etyylialkoholin tuotannosta yhteisössä.
(5)

Komissio on tehnyt asetuksen (EY) N:o 1266/1999 12 artiklan 2 kohdan nojalla lisänalyysin Sapard-ohjelman toimenpiteestä 1.2 ”Laadunvalvonnan ja eläinlääkintä- ja kasvinterveystarkastusten rakenteiden sekä elintarvikkeiden laadun ja kuluttajansuojan parantaminen”, toimenpiteestä 3.2 ”Tuottajaryhmittymien perustaminen”, toimenpiteestä 3.3 ”Ympäristönsuojeluun ja maaseudun säilyttämiseen soveltuvat maatalouden tuotantomenetelmät” ja toimenpiteestä 3.5 ”metsätalous”. Komissio katsoo, että Romanian tasavalta täyttää myös kyseisten toimenpiteiden osalta yhteisön tuesta maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä valmisteleville toimenpiteille jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa liittymistä edeltävänä aikana annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1268/1999 soveltamista koskevista rahoitussäännöistä 7 päivänä kesäkuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2222/2000 (5) 4, 5 ja 6 artiklan ja liitteen säännökset sekä asetuksen (EY) N:o 1266/1999 liitteessä vahvistetut vähimmäisedellytykset.
(48)

On totta, että hallinnollisten resurssien käyttö saattaa vuosittaiseen kiinteään määrään perustuvassa järjestelmässä olla tehokkaampaa kuin päiväkohtaisesti laskettavaan kiinteään määrään perustuvassa järjestelmässä. Mitään erityisiä ammattikalastajien tilikirjanpitoa koskevia sääntöjä ei kuitenkaan ole olemassa, eivätkä Ruotsin viranomaiset ole pystyneet toimittamaan tilastotietoja ammattikalastajien pelkästään kalastuksesta peräisin olevista tuloista. Koska useimmilla ammattikalastajilla on tuloja useammasta kuin yhdestä taloudellisesta toiminnasta, on katsottava, että kalastuksesta peräisin oleviin vuosituloihin perustuvaa vuosittaista kiinteää määrää on vaikea selvittää. Erityisesti koska kalastuspäivien lukumäärä on kirjattava yhteisen kalastuspolitiikan säännösten mukaisesti ja koska se niin ollen on helposti saatavissa, komissio ei näe, mitä etua on siirtyä laskentamalliin, joka perustuu vuosituloihin.
(11)

Ilmoitettu tuki on myönnetty kahdelle De Tomaso -yhtymään kuuluvalle yritykselle kahdessa vaiheessa sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy tuen. Ensimmäinen suora tuki, jonka nimellismäärä on 9 519 817 euroa, myönnettiin UAZ Europa srl:lle huhtikuussa 2001. Toinen tuki, jonka nimellismäärä on 168 490 000 euroa, myönnettiin Società Consortile De Tomaso srl:lle elokuussa 2002. Tuki maksetaan vuosina 2004–2008. Tuki on osa komission hyväksymiä tukiohjelmia (6), joista säädetään laeilla ”Misure in favore delle attività produttive nelle aree depresse del Paese” (toimenpiteet maan kriisialueiden tuotantotoiminnan hyväksi, jäljempänä ’laki nro 488/1992’) ja ”Misure di razionalizzazione della finanza pubblica” (julkisen rahoituksen järkeistämistoimenpiteet, jäljempänä ’laki nro 662/1996’).
(27)

Liiketoiminnallisia investointeja on pidettävä dynaamisena prosessina. On tärkeää erottaa investointia edeltävä ja sen jälkeinen aika: • Yritysten on suunnitteluvaiheessa laadittava laskelmat odotetuista tuloista ja hankkeen kustannuksista ja päätettävä, onko investointi toteuttamiskelpoinen. Hanke toteutetaan, jos siitä odotettu tuotto on suurempi kuin vaadittava pääoman tuotto. Aluetuen tavoite on kannustaa yrityksiä muuttamaan toimintatapojaan ja investoimaan alueille, joille ne eivät muuten suuntautuisi. • Kun investointia on alettu toteuttaa, sen peruuttaminen on vaikeaa, koska merkittävä osa resursseista on kohdistettu kyseistä tarkoitusta varten varattuihin omaisuuseriin, joiden siirtäminen muualle on hankalaa. Jos kyseiset omaisuuserät myytäisiin, myyjä menettäisi osan sijoitetusta pääomasta.
(1)

Kyproksen edustajainhuoneen ympäristövaliokunnan puheenjohtaja antoi 15. syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellään EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti Euroopan unionille tiedoksi Kyproksessa vuonna 2005 tehdyn lakiehdotuksen, jonka tavoitteena on muuttaa elintarvikkeiden valvontaa ja myyntiä vuosina 1996–2005 koskevia lakeja (niin sanottua peruslainsäädäntöä) siten että muuntogeeniset elintarvikkeet velvoitetaan sijoittamaan suurmyymälöissä niille varattuun erityiseen paikkaan hyllyille, jotka ovat erillään muista kuin muuntogeenisistä tuotteista (jäljempänä ’lakiehdotus’), näin poiketen siitä, mitä on säädetty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EY) N:o 1829/2003 (1) ja (EY) N:o 1830/2003 (2).
115.

”Informaation vääristymisellä” tarkoitetaan sitä, että pääomasijoittajille voi koitua huomattavia kustannuksia soveltuvien investointitilaisuuksien kartoittamisesta. Informaatio-ongelmat ovat yleensä suurimpia pienten ja nuorten yritysten kohdalla ja erityisesti kun kyse on innovatiivisesta yrityksestä, joka pyrkii kehittelemään ennen kokeilemattomia tekniikoita, tuotteita ja markkinoita. Informaatiovaikeudet muodostavat merkittävän esteen pienemmille pääomainvestoinneille, koska investoinnin kustannukset eivät ole suhteutettuja investoinnin kokoon. Julkisilla osakemarkkinoilla noteerattuihin suuriin yrityksiin verrattuna investointeja tavoittelevia pieniä, noteeraamattomia yrityksiä koskeva tieto on paljon vähäisempää. Sijoittajille voi siksi aiheutua huomattavan suuret kustannukset sopivien tilaisuuksien etsimisestä. Lisäksi usein on vaikeaa arvioida yrityksen tulevaisuudennäkymiä. Näin on erityisesti silloin, kun johtoryhmä, tuote tai teknologia on aivan uusi. Pääomasijoittajien on tutustuttava sijoituskohteisiin huolellisesti ennen kuin he voivat tehdä perusteltuja sijoitusvalintoja. Tiedonkeruukustannukset ovat samat riippumatta investoinnin koosta, ja pienemmissä investoinneissa ne voivat olla suhteettoman suuret verrattuna investoinnista saatavaan mahdolliseen taloudelliseen tuottoon. Lisäksi tiettyyn yritykseen investoineiden pääomasijoittajien on pystyttävä seuraamaan investointinsa tulosta. Usein he liittyvät sitä varten yrityksen johtokuntaan ja saattavat käyttää merkittävästi aikaa ja voimia johdon tukemiseen, erityisesti jos yrityksen johtoryhmä on suhteellisen kokematon. Tämä voi parantaa merkittävästi sijoituskohteena olevan yrityksen suoritusta, mutta nämäkään kustannukset eivät ole suhteutettuja investoinnin kokoon.
(32)

Jotta perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta voitaisiin soveltaa, maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla myönnettävien investointitukien on noudatettava EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23. joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 (3) asiaankuuluvia säännöksiä. Jos tätä asetusta ei sovelleta tai jos kaikki vaaditut edellytykset eivät täyty, tukea on arvioitava maatalousalan valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (4) (jäljempänä ’yhteisön suuntaviivat’) asiaankuuluvien määräysten perusteella.
(38)

Kaikki 35 tislattua alkoholijuomaa valmistavaa maataloustuottajaa suhtautuvat kielteisesti komission kantaan. Suurin osa näistä tuottajista on pieniä maatalousalan perheyrityksiä. Kaikissa huomautuksissa kiistetään komission näkemys, jonka mukaan viljasta valmistettu tislattu alkoholijuoma on katsottava teolliseksi tuotteeksi. Huomautusten esittäjien mukaan kyse on selkeästi maataloustuotteesta. Huomautuksissa kritisoidaan lisäksi komission käyttämää ilmausta ”viljasta valmistettu tislattu alkoholijuoma (Kornbranntwein)”. Paremmin soveltuva nimitys DKV:lle toimitettavalle tuotteelle on tuottajien mukaan ”raaka alkoholi” (Rohalkohol) tai ”viljasta valmistettu raaka alkoholi” (Kornrohalkohol). DKV:lle toimitettu alkoholi ei maataloustuottajien mukaan ole juomakelpoinen tuote, vaan jatkojalostusta ja/tai uudelleentislausta edellyttävä tuote. Osassa huomautuksista todetaan, ettei maataloustuottajien tilanne ole verrattavissa teollisten tuottajien tilanteeseen, koska näihin kahteen tuottajaryhmään sovelletaan eri vaatimuksia. Huomautuksissa annetaan tässä yhteydessä tarkka selvitys viljasta valmistetun tislatun alkoholijuoman valmistusprosessin eri vaiheista. Prosessi on syntynyt osana elinkaarihallintaa (viljanviljely, tislaus, mäskin käyttö karjan rehuna ja lietteen käyttö viljan lannoitteena), jonka todetaan edellyttävän ympäristöä säästävien toimintatapojen tiukkaa noudattamista. Maataloustuottajien tislaamot katsovat tämän vuoksi, että niiden tapauksessa olisi edelleen sovellettava EY:n perustamissopimukseen sisältyviä maataloustuotteita koskevia määräyksiä. Lisäksi ne katsovat, että ne joutuisivat kiistatta epäedulliseen asemaan sellaisiin maatalousyrityksiin nähden, jotka toimittavat valmistamansa alkoholin BfB:lle, jos niihin sovellettaisiin EY:n perustamissopimukseen sisältyviä kilpailusääntöjä, jotka ovat maataloustuotteita koskeva määräyksiä tiukempia. Maataloustuottajien mukaan on varmaa, että ne joutuvat lopettamaan toimintansa, jos monopoli lakkautetaan 1 päivänä tammikuuta 2004, sillä monet niistä ovat tehneet investointeja, joista ne eivät enää tällaisessa tilanteessa pysty vastaamaan. Joissakin huomautuksissa todetaan, että alkoholin tislaus on maatalousyrityksen tärkein toiminto. Näin ollen jos se lopetetaan, koko yrityksen toiminta vaarantuu. Ammattijärjestö, joka edustaa maataloustuottajien tislaamoja, jotka markkinoivat viljasta valmistamansa tislatun alkoholijuoman itse, toteaa, että kyseinen alkoholijuoma on maataloustuote, ja katsoo, ettei komission pitäisi kyseenalaistaa tätä näkemystä. Lukuisissa huomautuksissa katsotaan lisäksi, etteivät tukitoimenpiteet voi vääristää kilpailua tai vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska viljasta valmistettu tislattu alkoholijuoma on tuote, jota voidaan valmistaa vain saksankielisillä alueilla.
(111)

Toisaalta on muita indikaattoreita, joita voidaan soveltaa vanhan yrityksen toimintaa jatkaviin yhtiöihin, kuten erityisesti nettovarallisuuden pienuus. Komissio muistuttaa, että Kahla II on konkurssitilassa olevan yhtiön seuraaja ja näin ollen se on oletettavasti menettänyt useiden asiakkaiden, toimittajien ja rahoituslaitosten luottamuksen. Jopa omaisuutensa hankintaa varten se tarvitsi valtion tukea. Kahla I:n omaisuutta koskevassa kauppasopimuksessa määrättiin, että uudella sijoittajalla, G. Raithelilla, on oikeus irrottautua sopimuksesta, jos rahoitus, johon kuului useita valtion toteuttamia toimenpiteitä (kuten TIB:n osakkuus ja valtion myöntämät lainat), ei olisi varma (34). Kahla II on myös ottanut haltuunsa Kahla I:n omaisuuden. Tämä ei ollut missään vaiheessa toteuttanut onnistunutta rakenneuudistusta, minkä vuoksi sen oli haettava konkurssimenettelyä. Jälkeen päin tehdyssä tarkastelussa on selvää, että myös rakenteelliset ongelmat olivat siirtyneet uudelle omistajalle, koska Kahla II ei saanut yksityistä rahoitusta ilman valtion tukea.
(5)

Jäsenvaltioiden on neuvoston päätöksen 2004/465/EY 8 artiklan mukaisesti sitouduttava menoihinsa 12 kuukauden kuluessa sen vuoden päättymisestä, jona tämä päätös on annettu niille tiedoksi. Niiden on myös noudatettava päätöksen 2004/465/EY säännöksiä, jotka koskevat hankkeiden käynnistämistä ja korvaushakemusten esittämistä.
(7)

Liettuan puutavaramarkkinoilla on ongelmia markkinoiden luonteen ja markkinoilla toimivien yritysten vuoksi. Markkinoita hallitsevat pienet paikalliset yritykset, jotka ovat usein jälleenmyyjiä ja välittäjiä, joita veroviranomaisten on ollut vaikea valvoa. Yleisin veronkiertotapa on seuraavanlainen: kun yritys on laskuttanut asiakasta tavarantoimituksesta, se katoaa jäljettömiin maksamatta veroa, mutta toimittaa asiakkaalle verovähennykseen kelpaavan kauppalaskun.
(6)

Toimenpide olisi kohdennettava siten, että sitä sovelletaan ainoastaan silloin, kun kyseessä on arvonlisäveron kiertäminen tai sitä koskeva petos ja eräät edellytykset on täytetty. Toimenpide on siis oikeassa suhteessa aiottuun tavoitteeseen nähden.
(2)

Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Georgian kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä.
4.

Päätökset tehdään enemmistöpäätöksinä, ja kullakin jäsenvaltiolla on vain yksi ääni. Tilintarkastuslautakunnan lausunnoissa on ilmoitettava, sovittiinko lausunnosta yksimielisesti vai enemmistöpäätöksellä. Lausuntoon on tarvittaessa liitettävä vähemmistön lausumat tai varaukset. Ellei lausuntoa hyväksytä yksimielisesti, tilintarkastuslautakunta toimittaa sen hallintotoimikunnalle ja liittää mukaan raportin, jossa erityisesti mainitaan eriävät mielipiteet ja niiden syyt. Lisäksi lautakunta nimeää esittelijän, jonka tehtävänä on toimittaa hallintotoimikunnalle kaikki tiedot, joita se katsoo tarvitsevansa ratkaistakseen erimielisyyden. Esittelijäksi ei saa nimetä erimielisyyden osapuolena olevan maan edustajaa.
(8)

Perustamissopimuksen 121 artiklassa tarkoitetuista lähentymisperusteista tehdyn pöytäkirjan 1 artiklan mukaan perustamissopimuksen 121 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla hintatason vakauden arviointiperusteella tarkoitetaan, että jäsenvaltio on saavuttanut kestävän hintatason vakauden ja tarkasteluajankohtaa edeltävän vuoden aikana todetun keskimääräisen rahanarvon alentumisasteen, joka ylittää enintään 1,5 prosentilla enintään kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavan asteen. Hintavakautta arvioitaessa inflaatiota mitataan yhdenmukaistetuilla kuluttajahintaindekseillä (YKHI), jotka on määritelty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2494/95 (10). Hintavakausperusteen arvioimiseksi jäsenvaltion inflaatiota on mitattu kahdentoista kuukausi-indeksin aritmeettisen keskiarvon prosentuaalisena muutoksena verrattuna edellisen jakson kahdentoista kuukausi-indeksin aritmeettiseen keskiarvoon. Maaliskuussa 2006 päättyneen yhden vuoden tarkastelujakson aikana kolme hintavakaudessa parhaiten suoriutunutta jäsenvaltiota olivat Ruotsi, jonka inflaatio oli 0,9 prosenttia, Suomi, jonka inflaatio oli 1,0 prosenttia ja Puola, jonka inflaatio oli 1,5 prosenttia. Komission ja EKP:n kertomuksissa on käytetty viitearvoa, joka on saatu laskemalla kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion inflaation yksinkertainen aritmeettinen keskiarvo, johon on lisätty 1,5 prosenttiyksikköä. Maaliskuussa 2006 päättyneen vuoden jakson viitearvo oli 2,6 prosenttia.
(1)

Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille: Isostaattisten erikoisgrafiittien markkinoihin vaikuttaneen kartellin osalta: — GrafTech International, Ltd — SGL Carbon AG — Le Carbone Lorraine SA — Ibiden Co., Ltd — Tokai Carbon, Co., Ltd — Toyo Tanso Co., Ltd — Nippon Steel Chemical Co., Ltd/NSCC Techno Carbon Co., Ltd — Intech EDM BV/Intech EDM AG. Puristettujen erikoisgrafiittien markkinoihin vaikuttaneen kartellin osalta: — SGL Carbon AG — GrafTech International, Ltd.