L 400/60 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 II 
(Säädökset, joita ei ta rvitse julkaista) 
 
NEUVOSTO 
Neuvoston päätös, 
tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, 
Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom)  
seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja  
koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) 
(2006/970/Euratom) 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perust amissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
1, 
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, 
                                                 
1 Lausunto annettu 15. kesäkuuta 2006 (ei vi elä julkaistu viral lisessa lehdessä). 
2 EUVL C 65, 17.3.2006, s. 9. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/61 
 sekä katsoo seuraavaa: 
1) Tutkimuksen ja koulutuksen alalla toteute ttavat yhteiset kansalli set ja Euroopan tason 
toimet ovat olennaisen tärkeitä taloud ellisen kasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin 
turvaamiseksi Euroopassa. 
2) Seitsemännen puiteohjelman olisi täydennett ävä EU:n muita tutkim uspoliittisia toimia, 
jotka ovat tarpeen Lissabonin strategian toteuttamiseksi, erityisesti koulutusta, kilpailukykyä, innovointia, teol lisuutta, työllisyyttä ja ympäristöä koskevia toimia. 
3) Seitsemäs puiteohjelma rakentuu niille tuloksille, joita sitä edeltäneessä puiteohjelmassa on 
saavutettu pyrittäessä luomaan  eurooppalaista tutkimusaluett a, ja vie niitä eteenpäin 
eurooppalaisen osaamistalouden ja -yhteiskunnan kehittämiseksi. 
4) Komission vihreässä kirjassa ”Energiahuo ltostrategia Euroopalle” tuodaan esille 
ydinvoiman käyttö keinona vähentää kasvihuone kaasupäästöjä sekä Eu roopan riippuvuutta 
tuontienergiasta. 
5) Komissio antoi 24 päivänä elokuuta 2005 päätel mät, jotka koskivat sellaisten yhteisön 
toimien täytäntöönpanon ja tulosten arviointia, jotka tällä alalla on to teutettu arviointia 
edeltäneiden viiden vuoden aikana, se kä päätelmiä koskevat huomautuksensa. 
L 400/62 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 6) ITER-neuvotteluja koskevien neuvotteluohj eiden muuttamisesta 26 päivänä marraskuuta 
2004 tehdyn neuvoston päätöksen mukaises ti seitsemännessä puiteohjelmassa 
toteutettavissa fuusiotutkimustoimissa keskitytään ennen kaikkea kansainvälisen 
lämpöydinkoereaktorin (ITER) toteuttami seen Euroopassa osana laajempaa 
fuusioenergiaohjelmaa. 
7) Seitsemännen puiteohjelman toteutuksen  yhteydessä voidaan perustaa Euroopan 
atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 45–51 artiklassa tarkoitettu ja yhteisyrityksiä. 
8) Seitsemännessä puiteohjelmassa tuettavissa tutkimustoimissa olisi noudatettava eettisiä 
perusperiaatteita, mukaan lukien Euroopan uni onin perusoikeuskirjaan  sisältyvät eettiset 
perusperiaatteet. Puiteohjelmassa on otet tu ja otetaan myös jatkossa huomioon 
luonnontieteiden ja uusien teknologioiden et iikkaa käsittelevän eur ooppalaisen työryhmän 
lausunnot. 
9) Tässä päätöksessä vahvistetaan puiteohjel man koko keston ajaksi ra hoituspuitteet, joita 
budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota kos kevasta kurinalaisuudest a ja moitteettomasta 
varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 te hdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja 
komission välisen toimielinten sopimuksen1 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan 
vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. 
                                                 
1 EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/63 
 10) On tärkeää varmistaa, että seitsemännen puiteohjelman varainhoito on moitteetonta ja että 
puiteohjelma on toteutukseltaan mahdollisimma n tehokas ja käyttäjäystävällinen ja 
helposti kaikkien osallistujien ulottuvilla. 
11) Seitsemännessä puiteohjelmassa olisi ote ttava asianmukaisesti huomioon naisten asema 
tieteessä ja tutkimuksessa ja pyritään edistämään heidän aktiivista osallistumistaan tutkimukseen. 
12) Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) olisi osal listuttava asiakaslähtöisen tieteellisen ja 
teknologisen tuen antamiseen yhteisön politiikko jen laatimista, kehittämistä, toteuttamista 
ja seurantaa varten. Täss ä suhteessa on hyödyllistä, et tä YTK toimii jatkossakin 
riippumattomana tieteen ja te knologian vertailukeskuksena EU:ssa sen erityisosaamiseen 
kuuluvilla aloilla. 
13) Eurooppalaisen tutkimustyön kansainvälisel lä ja maailmanlaajuisella ulottuvuudella on 
suuri merkitys kaikkia osapuolia hyödyttävänä  toimintana. Kaikkien maiden, jotka ovat 
tehneet asiaa koskevat sopimukset, olisi voit ava osallistua seitsemänteen puiteohjelmaan, 
ja hankekohtaisesti myös kolmansien maiden  yksiköiden ja kansai nvälisten tieteellisen 
yhteistyön järjestöjen olisi voitava  osallistua siihen, jos niid en osallistuminen on yhteisen 
edun mukaista. 
L 400/64 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 14) Seitsemännen puiteohjelman olisi edistettä vä Euroopan unionin laajentumista antamalla 
ehdokasmaille tieteellistä ja teknologista tuk ea, jotta ne voivat panna täytäntöön yhteisön 
säännöstön ja integroitua eur ooppalaiseen tutkimusalueeseen. 
15) Olisi myös toteutettava asianmukaiset toime npiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi 
sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menete ttyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin 
käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen ta loudellisten etujen 
suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 anne tun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) 
N:o 2988/951, komission paikan päällä suorittamist a tarkastuksista ja todentamisista 
Euroopan yhteisöjen taloudellisii n etuihin kohdistuvien petosten  ja muiden väärinkäytösten 
estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 anne tun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) 
N:o 2185/962 sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä 
toukokuuta 1999 annetun neuvoston as etuksen (Euratom) N:o 1074/19993 mukaisesti. 
16) Komissio on kuullut tieteellis-teknistä ko miteaa, joka on antanut lausuntonsa, 
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 
                                                 
1 EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. 
2 EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. 
3 EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/65 
 1 artikla 
Seitsemännen tutkimuksen ja koulut uksen puiteohjelman hyväksyminen 
Hyväksytään ydinalan tutkimusta ja koulutusta koskeva monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä 
'seitsemäs puiteohjelma', joka alkaa 1 päivän ä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 
2011. 
2 artikla 
Tavoitteet 
1. Seitsemännellä puiteohjelmalla pyr itään Euroopan atomienergiayhteisön 
perustamissopimuksen 1 artiklan ja 2 artiklan a alakohdan mukais iin yleisiin tavoitteisiin ja 
edesautetaan samalla eurooppalaisen tutkimusalueen varaan rakentuvan 
osaamisyhteiskunnan aikaansaamista. 
2. Seitsemäs puiteohjelma käsittää yhteisön tutkimukseen, teknologian kehittämiseen, 
kansainväliseen yhteistyöhön, teknisen tiedon le vittämiseen ja tulosten hyödyntämiseen 
liittyviä toimia sekä koulutustoimia, jotk a määritetään kahdessa erityisohjelmassa. 
Ensimmäinen erityisohjelma koos tuu seuraavista osa-alueista: 
a) fuusioenergiatutkimus, jonka tarkoit uksena on kehittää teknologiaa turvallista, 
kestävää, ympäristön kannalta vastuullis ta ja taloudellisesti elinkelpoista 
energialähdettä varten; 
b) ydinfissio ja säteilysuojelu, joiden osalta tavoitteena on erityisesti parantaa 
ydinfission sekä teollisuudessa ja lääk etieteessä tapahtuva n muun säteilyn käytön 
turvallisuutta, resurssite hokkuutta ja kustannustehokkuutta. 
L 400/66 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Toinen erityisohjelma käsittää yhteisen tutk imuskeskuksen (YTK) toimet ydinenergian 
alalla. 
3. Erityisohjelmien yleiskuvaukset  sisältyvät liitteeseen I. 
3 artikla 
Yhteisön kokonaisrahoituksen eni mmäismäärä ja ohjelmien osuudet 
1. Rahoituksen kokonaismäärä seitsemännen pu iteohjelman toteuttamiseksi vuosina  
2007–2011 on enintään 2 751 miljoonaa euroa. Määr ä jakautuu seuraavasti (milj. euroa): 
Fuusioenergiatutkimus1 1 947 
Ydinfissio ja säteilysuojelu 287 
YTK:n toimet ydinalalla 517 
2. Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osal listumiselle seitsemännen puiteohjelman 
rahoitukseen ovat liitteessä II. 
                                                 
1 Fuusioenergiatutkimukseen osoitetusta määr ästä varataan enintään 900 miljoonaa euroa 
liitteessä I lueteltuihin muihin kuin I TERin rakentamiseen liittyviin toimiin. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/67 
 4 artikla 
Yhteisöjen taloudelliste n etujen suojaaminen 
Tämän päätöksen nojalla rahoitettavissa yhteisön toimissa sovelletaan asetusta (EY, Euratom) 
N:o 2988/95 ja asetusta (Euratom, EY) N:o 2185/96 kaikkiin yhteisön oikeuden säännöksen tai 
määräyksen rikkomuksiin, mukaan lukien seits emännen puiteohjelman perusteella asetetun 
sopimusvelvoitteen rikkomukset, jo tka johtuvat taloudellis en toimijan teosta ta i laiminlyönnistä ja 
joiden tuloksena on tai voisi olla perusteettoman menon takia aiheutuva vahinko Euroopan unionin 
yleiselle talousarviolle tai unionin vastuulla olev ille talousarvioille. 
5 artikla 
Eettiset perusperiaatteet 
Kaikessa seitsemänteen puiteohjelmaan kuuluvassa  tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä 
perusperiaatteita. 
6 artikla 
Seuranta, arviointi ja uudelleentarkastelu 
1. Komissio seuraa jatkuvasti ja järjestelmällisesti seitsemännen puiteohjelman ja sen 
erityisohjelmien täytäntöönpanoa ja raportoi s äännöllisesti tämän seurannan tuloksista sekä 
levittää niistä tietoa. 
L 400/68 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 2. Komissio tekee viimeistään vuonna 2010 ulkopuo listen asiantuntijoiden avustuksella 
seitsemännestä puiteohjelmasta ja sen erityiso hjelmista konkreettisten tulosten perusteella  
väliarvioinnin, jonka perustana käytetään kuude nnen puiteohjelman jä lkikäteisarviointia.  
Arvioinnissa tarkastellaan käynnissä olevan tu tkimustoiminnan laatua, täytäntöönpanon ja 
hallinnoinnin laadukkuutta sekä edistymistä as etettujen tavo itteiden saavuttamisessa. 
3. Seitsemännen puiteohjelman päättymisen jälk een komissio teettää ohjelman perusteluja, 
toteutusta ja saavutuksia koskevan ul kopuolisen arvioinnin, jonka suorittavat 
riippumattomat asiantuntijat. 
Komissio toimittaa arvioinnin päätelmät ja niitä koskevat omat huomautuksensa Euroopan 
parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/69 
 7 artikla 
Voimaantulo 
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää se uraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin 
virallisessa lehdessä . 
Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2006. 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja  J.-E. ENESTAM 
 
L 400/70 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 LIITE I  
TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET,  
AIHEALUEET JA TOIMET 
JOHDANTO Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seits emäs ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen 
puiteohjelma jakautuu kahteen osaan, joista ens immäinen koostuu fuusioenergiatutkimukseen sekä 
ydinfissioon ja säteilysuojeluun liittyvistä "välillisistä" toimis ta ja toinen YTK:n "suorasta" 
tutkimustoiminnasta. 
I.A. FUUSIOENERGIATUTKIMUS Tavoite Tavoitteena on ITER-hankkeen tietoperustan kehitt äminen ja hankkeen toteuttaminen merkittävänä 
askeleena kohti prototy yppireaktorien luomista turvallisi a, kestäviä, ympäristön kannalta 
vastuullisia ja taloudellisesti elin kelpoisia voimala itoksia varten. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/71 
 Lähtökohdat 
Euroopan energiahuollossa on vakavia puutteita n iin lyhyellä, keskipit källä kuin pitkälläkin 
aikavälillä tarkasteltuna. Erityisesti tarvitaan toimenpiteitä, joilla vastataan energiansaannin 
varmuuteen, ilmastonmuutokseen ja kestävään kehit ykseen liittyviin haasteisiin sekä varmistetaan 
samalla, ettei tuleva talouskasvu vaarannu. 
Niiden toimien lisäksi, joita EU toteuttaa uusiu tuvien energialähteiden tutkimuksen alalla, 
fuusioenergia voi muutaman vuosikymmenen kuluttua olla merkittävä osatekijä EU:n kestävän ja 
varman energiansaannin turvaamisessa, kun markki noille saadaan kaupallisia fuusioreaktoreita. Sen 
onnistunut kehittäminen loisi turvallisen, kestäv än ja ympäristöä säästävän energialähteen. 
Eurooppalainen fuusiotutkimus käsittää kaikki f uusioenergiaan liittyvät to imet jäsenvaltioissa ja 
assosioituneissa kolmansissa maissa, ja sen pitk än aikavälin tavoitteena on saada yhdessä aikaan 
noin 30–35 vuodessa, teknologian ja tieteen kehitys huomioon ottaen, prototyyppireaktoreita edellä 
mainitut vaatimukset täyttäviä ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten. 
Pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi noudatetaan strategiaa, jonka ensimmäisenä 
päätavoitteena on ITERin rakentaminen (ITER on mittava koelaitos, jolla demonstroidaan 
fuusioenergian tieteellistä ja teknistä toteut ettavuutta). Tämän jälkeen on määrä rakentaa 
demonstraatiofuusiovoimalaitos DEMO. Strategiaan  liittyy dynaaminen ohjelma, jolla tuetaan 
ITERiä koskevaa tutkimus- ja kehitystyötä ja jossa kehitetään DEMOssa tarvittavia 
fuusiomateriaaleja, -teknologiaa ja -fysiikkaa.  Ohjelmaan osallistuvat Euroopan teollisuus, 
fuusioassosiaatiot ja kolma nnet maat, erityisesti ITER -sopimuksen sopimuspuolet. 
L 400/72 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Toimet 
1. ITERin toteuttaminen 
Tähän sisältyvät toimet, jotka liittyvät ITERin  yhteiseen toteuttamiseen (kansainvälisenä 
tutkimusinfrastruktuurina), erityisesti sijoituspaikan valmistelu, ITER-organisaation ja ITERistä vastaavan eurooppalaisen yhteisyr ityksen perustaminen, johdon ja henkilöstön 
valinta, yleinen tekninen ja hallinnollinen tuki , laitteiden ja laitosten rakentaminen ja 
hankkeen tukeminen rakentamisvaiheen aikana. 
2. ITERin toimintaa valmistelevat T&K-toimet 
Kohdennetussa fysiikka- ja teknologiaohjel massa hyödynnetään asiaan  liittyviä fuusio-
ohjelman laitoksia ja resursseja  eli JETiä ja muita olemassa olevia, tulevia tai rakenteilla 
olevia magneettiseen koossapitoon perustuvia la itteistoja (tokamakeja,  stellaraattoreita ja 
kääntökenttäpinteitä (RFP)).  Ohjelmassa arvioidaan I TERin keskeisiä teknologioita, 
valitaan ITER-hankkeessa käytettävät vaihtoehdot ja valmistellaan ITERin toimintaa kokeellisilla ja teoreettisilla toimilla. 
3. DEMOa valmistelevat teknologiatoimet 
Tähän sisältyvät fuusiomateriaalien ja kesk eisten fuusioteknologioiden, muun muassa 
vaipparakenteiden, voimakas kehittäminen se kä erityisen hankeryhmän perustaminen 
valmistelemaan kansainvälisen fuusiomateriaalien säteilytyslaitoksen (International Fusion Materials Irradiation Facilit y, IFMIF) rakentamista DEMOssa  käytettävien materiaalien 
kvalifiointia varten. Toimiin sisältyvät myös materiaalien säteilytystestaus ja -mallintaminen, DEMOn rakennekonseptia koskevat tutkimukset sekä fuusioenergian turvallisuus-, ympäristö- ja sosioekon omisia näkökohtia koskevat tutkimukset. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/73 
 4. Pidemmän aikavälin T&K-toimet 
Toimiin sisältyvät sellaisten magneettisen koossapidon ratkaisujen parannettujen mallien 
kehittäminen, joista voi olla hyötyä fuus iovoimalaitoksissa (toimissa keskitytään 
W7–X-stellaraattorin rakennustöiden loppuunsaattamiseen), fuusioplasmojen 
käyttäytymisen syvälliseen ymmärtämiseen täht äävä teoreettinen työ ja mallintaminen sekä 
inertiaalikoossapitoa koskevien jäsenvaltioiden siv iilitutkimustoimien koordinointi 
yhteydenpitotoimien avulla. 
5. Henkilöstövoimavarat ja koulutus 
Tähän sisältyvät toimet, joissa otetaan huo mioon ITERin välittömät ja keskipitkän 
aikavälin tarpeet ja fuusioteknologian tuleva  kehittäminen ja joiden avulla pyritään 
varmistamaan, että saatavilla on riittäväst i osaavaa, korkeasti koul utettua ja kokenutta 
henkilöstöä erityisesti fuusiofy siikan ja -tekniikan alalla. 
6. Infrastruktuurit 
Rakennettava kansainvälinen fuusioener giatutkimuslaitos ITER on osa uusia 
tutkimusinfrastruktuureita, joilla on vahva eurooppalainen ulottuvuus. 
7. Teknologiansiirtoprosessit  
ITER edellyttää uusia ja  entistä joustavampia organisaa tiorakenteita, jotta sen synnyttämän 
innovointi- ja teknologiaprosessin tulokset  saadaan siirretyks i nopeasti teollisuuden 
käyttöön ja jotta Euroopan teollisuuden kilp ailukyvyn parantamisen asettamiin haasteisiin 
voidaan vastata. 
L 400/74 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 I.B. YDINFISSIO JA SÄTEILYSUOJELU 
Tavoite Tavoitteena on luoda vankka tieteel linen ja tekninen perusta, j onka avulla voidaan nopeuttaa 
pitkäikäisen radioaktiivisen jätt een turvalliseen huoltoon liittyvää käytännön kehitystyötä, parantaa 
erityisesti ydinenergian turvallisuutta, re surssitehokkuutta ja kusta nnustehokkuutta ja luoda 
luotettava ja yhteiskunnallisesti  hyväksyttävä järjestelmä ihmise n ja ympäristön suojelemiseksi 
ionisoivan säteilyn vaikutuksilta. 
Lähtökohdat Ydinvoimalla tuotetaan tällä hetke llä kolmasosa kaikesta EU:ssa kulutetusta sähköstä, ja ydinvoima 
on merkittävin perussähkön lähde. Koska ydinvoimalaitoksen toiminnasta ei aiheudu 
hiilidioksidipäästöjä, ydinvoima on yhtenä tärkeänä tekijänä muka na pohdittaessa keinoja, joilla 
voidaan torjua ilmastonmuutosta ja vähentää Euroopan riippuvuutta t uontienergiasta. Koko 
Euroopan ydinalalle on ominaista uusimman hui pputeknologian käyttö, ja ala tarjoaa korkeaa 
osaamista vaativia työpaikkoja useille sadoille tuhansille ihmisille. Tulevaisuuden kehittyneempi ydinteknologia voisi tarjota ma hdollisuuksia parantaa merkittäväs ti tehokkuutta ja luonnonvarojen 
käyttöä, varmistaen samalla entistä korkeamma t turvastandardit ja pienemmän jätemäärän 
tuottamisen kuin nykyisi llä ratkaisuilla. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/75 
 Tämän energialähteen käytön jatkamiseen EU:ssa  liittyy kuitenkin merkittäviä kysymyksiä, jotka 
vaativat huomiota. Lisäponnisteluja tarvitaan, jotta yhteisön ydinturval lisuus säilyisi entiseen tapaan 
erinomaisena. Säteilysuojelun parantamin en on myös edelleen  yksi painopisteistä.  Keskeisiä 
kysymyksiä ovat reaktoreiden toimintaturvallisuu s ja pitkäikäisen jätteen käsittely. Molemmat 
kysymykset ovat jatkuvan teknisen ty ön kohteena, mutta asiaa on tarkaste ltava myös poliittisesta ja 
yhteiskunnallisesta näkökulmasta. Kaikessa säteilyn käytössä niin teollisuudessa kuin 
lääketieteessäkin kantavana periaatteena on ihmisten  ja ympäristön suojelu. Kaikille jäljempänä 
selostettaville aihealueille onkin ominaista se, että ensisijaisena päämääränä on varmistaa korkea 
turvallisuustaso. Toisaalta koko ydintutkimuksen ja -tekniikan alalla on olemassa selkeästi 
havaittavissa olevia tarpeita, jotka liittyvät tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksiin ja 
asiantuntemuksen saatavuuteen. Lisäksi yksittäisiä  tekniikan osa-alueita yhdistävät toisiinsa 
keskeiset monialaiset aiheet, kuten ydinpolttoainekierto, aktini dikemia, riskianalyysi ja 
turvallisuusarviointi, sekä yhteiskunnalli set ja hallintoon li ittyvät kysymykset. 
Tutkimusta tarvitaan myös uusien tieteellisten ja teknologisten mahdollisuuksien kartoittamiseksi ja 
puiteohjelman aikana esiin nouseviin uusiin politiikan  tarpeisiin vastaamisek si joustavalla tavalla. 
Toimet 1. Radioaktiivisen jätteen huolto 
Toteutukseen keskittyvä tutkimus- ja keh itystyö, jonka kohteena ovat kaikki keskeiset 
jäljellä olevat näkökohdat, jo tka liittyvät on käytetyn poltto aineen ja pitkäikäisen 
radioaktiivisen jätteen loppusijo ittamiseen maaperään, ja tarp een mukaan teknologioiden ja 
turvallisuuden demonstrointi, sekä perustan  luominen yhteisen eurooppalaisen näkemyksen 
muodostamiselle jätehuoltoon ja  jätteen loppusijoitukseen liittyvistä keskeisistä 
kysymyksistä. Partitiota ja transmutointia ja/tai muita loppusijoitetta van jätteen määrän 
ja/tai vaarallisuuden vähentämiseen tä htääviä ratkaisuja koskeva tutkimus. 
L 400/76 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 2. Reaktorijärjestelmät 
Tutkimus, jolla tuetaan kaikkien olenna isten nykyisten reakto rijärjestelmätyyppien 
turvallisen käytön jatkamista (polttoainekiertoon  liittyvät laitokset mukaan luettuna) ottaen 
huomioon uudet haasteet kuten käyttöiän pi dentäminen ja uusien kehittyneiden 
turvallisuusarviointimenetelmien kehittämi nen (joka käsittää sekä teknisen että 
inhimillisen näkökulman), myös vakavien onnettomuuksien varalta, sekä tutkimus, jossa arvioidaan tulevien reaktorijärjestelmien käyttömahdollisuuksia ja turvallisuus- ja jätehuoltonäkökohtia lyhyellä ja  keskipitkällä aikavälillä , tavoitteena EU:ssa jo saavutetun 
korkean turvallisuustaso n säilyttäminen ja radioaktiivisen jätteen pitkän aikavälin huollon 
merkittävä parantaminen. 
3. Säteilysuojelu 
Lääketieteellistä käyttöä ja onnettomuuksien ha llintaa koskeva tutkim us, jossa käsitellään 
erityisesti pienten annosten aiheuttamia riskejä ja jonka tarkoituksena on luoda tieteellinen 
pohja luotettavalle, tasapuoliselle ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävälle 
suojelujärjestelmälle, joka ei tarpeettomasti rajoita säteilyn hyödyllistä ja laaja-alaista käyttöä lääketieteessä ja te ollisuudessa. Tutkimus, jolla pyr itään minimoimaan sellaisten 
terroritekojen vaikutukset, jois sa käytetään ydin- ja säteilyaineita, sekä ydinaineiden 
päätyminen muuhun kuin niiden ilm oitettuun käyttötarkoitukseen. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/77 
 4. Infrastruktuurit 
Tuetaan mahdollisuuksia käyttää erilaisia tutkimusinfrastruktuureja, kuten 
materiaalitestaukseen tarkoitettuja laitoksia , maanalaisia tutkimuslaboratorioita sekä 
radiobiologian tutkimuslaitte istoja ja kudospankkeja, jotka ov at välttämättömiä teknisten 
saavutusten, innovaatioiden ja turvallisuuden korkean ta son säilyttämiseksi Euroopan 
ydinalalla . Lisäksi tuetaan näiden infrastru ktuurien keskinäistä yhteistyötä. 
5. Henkilöstövoimavarat, liikkuvuus ja koulutus 
Tuetaan tieteellisen osaamisen ja inhimillisten valmiuksien säilyttämistä ja kehittämistä 
(esimerkiksi yhteisten koulutustoimien avu lla), jotta voidaan ta ata sopivan pätevyyden 
omaavien tutkijoiden, insinöör ien ja työntekijöiden saat avuus ydinalalla pitkällä 
aikavälillä. 
II YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSE N (YTK) TOIMET YDINALALLA 
Tavoite Tavoitteena on sellaisen asiakaslähtöisen tiet eellisen ja teknisen tuen antaminen yhteisön 
poliittiselle päätöksentekoprosess ille ydinalalla, jonka avulla voi daan varmistaa tuki nykyisten 
politiikkojen toteutukselle ja seurannalle ja va stata joustavasti uusiin politiikan haasteisiin. 
L 400/78 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Lähtökohdat 
YTK tukee Euroopan energiahuoltostra tegian tavoitteita ja erityise sti sitä, että Kioton pöytäkirjan 
tavoitteet voitaisiin saavuttaa. Yhteisöllä on m onilla ydinteknologian osa-aloilla tunnustettua 
osaamista, joka perustuu alalla aiemmin saavut etun menestyksen muodostamalle vankalle pohjalle. 
YTK:n hyödyllisyys yhteisön politiikkojen tukijana  ja ydinalan tutkimuksen uusien suuntauksien 
myötävaikuttajana perustuu sen tieteelliseen asiantuntemukseen ja kiinteisiin yhteyksiin 
kansainväliseen tiedeyhteisöön sekä  yhteistyöhön muiden tutkimuskeskusten kanssa ja osaamisen 
levittämiseen. YTK:lla on pätevä henkilöstö ja alan  uusinta kehitystä edustavat laitteistot, joiden 
avulla se voi tehdä tunnustettua tieteellistä ja teknistä työtä, jotta eurooppalainen tutkimus säilyttäisi 
asemansa alan eturintamassa tieteellisen ja teknisen työnsä laadun kaut ta. YTK tukee yhteisön 
pyrkimystä ylläpitää perusosaamista ja asiantuntemusta tulevaisuutta varten tarjoamalla muille 
tutkijoille mahdollisuuksia käyttää YTK:n infrastr uktuureja sekä kouluttamalla nuoria tutkijoita ja 
edistämällä heidän liikkuvuuttaan, pitäen näin yl lä ydinalan osaamista Eu roopassa. Uusia tarpeita 
on ilmennyt etenkin ulkosuhteisiin ja turvallisuutee n liittyvillä politiikan alo illa. Näissä tapauksissa 
tarvitaan YTK:n omia varmennettuja tietoja, analyysej ä ja järjestelmiä, joita ei aina ole saatavilla 
markkinoilta. 
YTK:n ydinalan toimilla pyritään tyydyttämään T&K-vaatimukset sekä komission että 
jäsenvaltioiden tukemiseksi. Tämän ohjelman tavoitt eena on kehittää ja koot a osaamista ja tarjota 
aineksia keskusteluun, jota käydään ydinenerg ian tuotannosta ja se n turvallisuudesta ja 
luotettavuudesta, kestävyydestä ja  valvonnasta, sen aiheuttamista uhista sekä siihen liittyvistä 
haasteista, mukaan lukien innovatiiviste n ja uusien järjeste lmien arviointi. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/79 
 Toimet 
YTK:n toimissa keskitytään  seuraaviin aiheisiin: 
1) Ydinjätehuolto ja ympäristövaikutukset, joiden osalta tavoi tteena on ymmärtää 
ydinpolttoaineprosesseja energian tuotannos ta jätteen loppusijoitukseen ja kehittää 
toimivia ratkaisuja korkea-aktiivisen jätteen huoltoon kahden päävaihtoehdon pohjalta (suora loppusijoitus tai partitio ja transmut aatio). Erityisesti kehitetään toimia, joilla 
voidaan lisätä tietämystä ja parantaa pitkäikäis en jätteen prosessointia tai käsittelyä sekä 
tehostaa aktinideja koskevaa perustutkimusta. 
2) Ydinturvallisuus, jonka osalta tavoitt eena on tehdä tutkimusta, joka koskee nykyisin 
käytössä olevia ja uudenlaisia polttoainekiertoja, länsimaisten ja venäläisten reaktorityyppien reaktoriturvalli suutta sekä uusia reaktoriratk aisuja. Lisäksi YTK edistää ja 
koordinoi Euroopan osallistumista neljännen  sukupolven reaktoreita käsittelevään 
kansainväliseen tutkimus- ja kehitysfoorumiin (Generation IV International Forum), jossa ovat mukana maailman parhaat tutkimusorganisaatiot. YTK toimii tällä osa-alueella tutkimuksen integroijana ja huolehtii siit ä, että Eurooppa osallistuu GIF-foorumiin 
laadukkaalla panoksella. YTK toimii yksinom aan aloilla, joilla  voidaan parantaa 
innovatiivisten polttoainekiertojen turval lisuus- ja materiaalivalvontanäkökohtia ja 
erityisesti uusien polttoaineid en karakterisointia, testau sta ja analysointia, sekä 
järjestelmien turvallisuus- ja laatutavoittei den, turvallisuusvaatimusten ja kehittyneiden 
arviointimenetelmien kehittämistä. 
L 400/80 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3) Ydinmateriaalivalvonta, jonka osalta tavoitteena on tukea yht eisön sitoumusten 
noudattamista, erityisesti polttoainekiertoon lii ttyvien laitosten valvontaa keskittyen 
polttoainekierron loppupäähän, ja ympäristön ra dioaktiivisuuden seurantaa, lisäpöytäkirjan 
ja integroidun ydinmateriaa livalvonnan täytäntöönpanoa se kä toimia, joilla pyritään 
estämään ydinmateriaalien ja radioaktiivisten aineiden päätyminen laittoman kaupan kautta muuhun kuin niiden ilmoitett uun käyttötarkoitukseen. 
Lisäksi YTK edistää tosiasioihin perustuvaa keskustelua ja tietoon perustuvaa päätöksentekoa, jotka 
koskevat Euroopan energiantarpeen tyydyttämiseksi tarvittavaa energiayhdistelmää (mukaan lukien 
uusiutuvat energianläht eet ja ydinvoima). 
 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/81 
 LIITE II  
RAHOITUSJÄRJESTELYT 
Seitsemännen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettujen osallistumissääntöjen mukaisesti 
yhteisö tukee erilaisin rahoitu sjärjestelyin erityisohjelmissa määriteltyjä tutkimukseen ja 
teknologian kehittämiseen liittyviä toimia, mukaan lukien demons trointitoimet. Järjestelyjä 
käytetään joko yksin tai yhdistelmi nä erilaisten seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettavien 
toimien rahoittamiseen. 
1. FUUSIOENERGIAN RAHOITUSJÄRJESTELYT Fuusioenergian tutkimuksen alalla toimien erityis luonne edellyttää erityisjär jestelyjä. Rahoitustukea 
annetaan toimille, jotka toteutetaan seuraavissa yhteyksissä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti: 
1.1 Komission ja jäsenvaltioiden tai täysin a ssosioituneiden kolmansien maiden taikka 
jäsenvaltioissa tai täysin assosioituneissa kolmansissa maissa sijaitsevien yksiköiden 
väliset assosiaatiosopimukset , joissa määrätään yhteisön fuusioenergiaa koskevan 
tutkimusohjelman osan toteuttamisesta Eura tomin perustamissopimuksen 10 artiklan 
mukaisesti; 
1.2 Euroopan fuusiokehityssopimus (EFDA), j oka on komission ja jäsenvaltioissa ja 
assosioituneissa kolmansissa maissa sijaitsevien tai niiden puolesta toimivien organisaatioiden välillä tehty monenvälinen sopimus, jossa luodaan puitteet muun muassa 
assosioituneiden organisaatioiden ja teollisuuden fuusioteknologiaa koskevalle 
lisätutkimukselle, JET-laitteiden käytölle ja Euroopan osallistumiselle kansainväliseen 
yhteistyöhön; 
L 400/82 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 1.3 Euratomin perustamissopimuksen 45–51 artiklaan perustuva ITERistä vastaava 
eurooppalainen yhteisyritys;  
1.4 Euratomin ja kolmansien maiden väliset ka nsainväliset sopimukset, jotka kattavat 
fuusioenergian tutkimuksen ja kehittämisen alalla toteutettavat toimet, erityisesti ITER-sopimus; 
1.5 Muut yhteisön ja assosioituneiden organi saatioiden väliset m onenväliset sopimukset, 
erityisesti henkilöstön liikkuvuutta koskeva sopimus; 
1.6 Yhteisrahoitteiset toimet, jo illa edistetään fuusioenergian  tutkimusta elimissä, jotka 
sijaitsevat jäsenvaltioissa tai sellaisissa se itsemänteen puiteohjelmaan assosioituneissa 
kolmansissa maissa, joiden kanssa ei ole tehty assosiaatiosopimusta. 
Edellä mainittujen toimien lisäksi voidaan tote uttaa tutkijavoimavaroje n, koulutusapurahojen ja 
integroitujen infrastruktuurialoitteiden edistämiseen ja kehittämiseen liittyviä toimia sekä erityisiä 
tukitoimia, joiden tarkoituksena on erityisesti fuusioenergian tutk imuksen koordinointi, näitä toimia 
tukevien selvitysten tekeminen sekä julkai sujen, tiedonvaihdon ja koulutuksen tukeminen 
teknologian siirron edistämiseksi. 
2. MUIDEN OSA-ALUEIDEN RAHOITUSJÄRJESTELYT Seitsemännen puiteohjelman muuta kuin fuusioener giaa koskevia toimia rahoitetaan erilaisilla 
rahoitusjärjestelyillä. Järjestely jä käytetään joko yksin tai yhdist elminä erilaisten seitsemännessä 
puiteohjelmassa toteutettavien toimien rahoittamiseen. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/83 
 Erityisohjelmia koskevissa päätöksissä, työohjel missa ja ehdotuspyynnöissä mainitaan tarpeen 
mukaan: 
– eri toimien rahoituksessa käytetty järjestely (käytetyt järjestelyt), 
– osallistujat (esim. tutkimusla itokset, korkeakoulut, teollisuus, viranomaiset), joille voidaan 
myöntää rahoitusta, 
– toimet (tutkimus, kehittäminen, demonstrointi, koulutus, tulosten levittäminen, tietämyksen 
siirtäminen ja muut asiaan liittyvät toimet), jotka voidaan rahoittaa kullakin järjestelyllä. 
Jos erilaisten rahoitusjärjestelyn käyttäminen on mahdollista, työohjelmissa voidaan tarkentaa, mitä 
rahoitusjärjestelyä käytetään sitä aihe tta varten, josta e hdotuksia pyydetään. 
Rahoitusjärjestelyt ovat seuraavat: a) Pääasiassa ehdotuspyyntöjen pohjalta toteutettavien toimien tukeminen: 
1. Yhteistyöhankkeet 
 Tukea annetaan konsortioiden toteuttamille tutkimushankkeille, joissa on osallistujia eri maista. Tutkimushankkeiden tavoitt eena tulee olla uud en osaamisen tai 
teknologian tai uusien tuotteiden tai yhtei sten tutkimusresurssien kehittäminen. 
Hankkeiden koko, laajuus ja orga nisointi voivat vaihdella aloittain ja aiheittain. 
Hankkeet voivat vaihdella pi enistä tai keskisuurista kohdennetuista tutkimustoimista 
suurempiin integroiviin hankkeisiin, joi ssa kootaan huomattava määrä resursseja 
määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi. 
L 400/84 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 2. Huippuosaamisen verkostot 
 Tukea annetaan yhteisille tutkimusohjelmille , joiden toteuttamisesta vastaavat useat 
tutkimusorganisaatiot, jotka yhdistävät toimintoja an tietyllä alalla. Tutkimusryhmät 
toteuttavat ohjelmat pitkäai kaisena yhteistyönä. Näiden yhteisten tutkimusohjelmien 
toteuttaminen edellyttää virallista sitoum usta tutkimusorganisaatioilta, jotka 
yhdistävät osan voimavaroistaan ja toiminnoistaan. 
3. Koordinointi- ja tukitoimet 
 Tukea annetaan toimille, joiden tarkoit uksena on koordinoida tai tukea tutkimusta 
(verkottuminen, tutkijavaihto, selvitykset, konferenssit jne.). Nä itä toimia voidaan 
toteuttaa myös muilla tavoin kuin ehdotuspyynnöillä. 
4. Tutkijavoimavarojen ja liikkuvuuden edistämis- ja kehittämistoimet 
 Tutkijoiden koulutuksen ja urakehityksen tukeminen. 
b) Tukeakseen komission ehdotuks esta neuvoston päätösten perust eella toteutettavia toimia, 
yhteisö antaa rahoitustukea monirahoitteisille suuren mittakaavan aloitteille seuraavissa 
muodoissa: 
– rahoitus yhteisyritysten toteuttamiseen  Euratomin perustamissopimuksen  
45–51 artiklassa esitettyjen menettely jen ja säännösten mukaisesti; 
– rahoitus Euroopan etua palvelevien uu sien infrastruktuurien kehittämiseen. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/85 
 Yhteisö toteuttaa rahoitusjärjestel yt yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista 
koskevista säännöistä annettavan asetuksen säännöksiä, asiaan liittyviä valtiontukea koskevia asiakirjoja, erityisesti tutkimus- ja kehity styöhön myönnettävää valti ontukea koskevia yhteisön 
puitteita, sekä alalla sovellettavia kansainvälisiä  sääntöjä noudattaen. Näiden kansainvälisten 
puitteiden mukaisesti yhteis ön rahoituksen määrää ja muotoa on voitava mukauttaa 
tapauskohtaisesti ja erityisesti silloin, kun rahoitusta on mahdollista saada muista julkisista lähteistä, 
mukaan lukien muut yhteisön rahoituslä hteet, kuten Euroopan investointipankki. 
Jos epäsuorassa toimessa on osallistujia kehityksessä jälkeenjääneiltä alueilta (lähentymisalueilta
1 ja 
syrjäisimmiltä alueilta), rakennerahastoista myönne tään lisärahoitusta aina kun se on mahdollista ja 
tarkoituksenmukaista. 
3. SUORAT TOIMET – YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS 
Yhteisö toteuttaa YTK:n täytänt öön panemia toimia, joista käytetään nimitystä 'suorat toimet'. 
 
                                                 
1 Lähentymisalueet ovat alueita, jotk a määritellään 11. heinäkuuta 2006 Euroopan 
aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahast oa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä 
säännöksistä annetun neuvoston asetuk sen (EY) N:o 1083/2006 (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 
25) 5 artiklassa. Niihin lukeutuvat ra kennerahastorahoitukseen oikeutetut 
lähentymistavoitealueet sekä koheesiora hastorahoitukseen oi keutetut alueet.