KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 29 päivänä lokakuuta 1997,

EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä (Asia n:o IV/35.830 Unisource) (Ainoastaan englannin-, hollannin- ja ruotsinkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (97/780/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta,

ottaa huomioon 6 päivänä helmikuuta 1962 annetun neuvoston asetuksen N:o 17 (1), perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimmäisen täytäntöönpanoasetuksen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla, ja erityisesti sen 6 ja 8 artiklan,

ottaa huomioon 4 päivänä maaliskuuta 1996 tehdyn asetuksen N:o 17 4 artiklan mukaisen ilmoituksen poikkeuksen saamiseksi,

ottaa huomioon asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen pöytäkirjan 21 3 artiklan mukaisesti julkaistun tiivistelmän hakemuksesta ja ilmoituksesta (2),

on kuullut kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

I. ASIASELOSTUS

A. Johdanto

1) Unisource NV, jäljempänä "Unisource", on yhteisyritys, josta hollantilainen teletoiminnan harjoittaja PTT Telecom BV omisti 50 prosenttia ja Televerketin tytäryhtiö ja ruotsalaisen teletoiminnan harjoittajan Telia AB:n edeltäjä Swedish Telecom International 50 prosenttia, ja joka perustettiin 24 päivänä huhtikuuta 1992 sopimuspuolten kansainvälisten lisäarvoverkkojen keskittämiseksi. Osapuolet toteuttivat verkkojen siirron 1 päivästä tammikuuta 1993 alkaen.

Yhteisyritystä laajennettiin ensiksi 4 päivänä marraskuuta 1992 liittämällä Schweizerische PTT-Betriebe, jäljempänä "Swiss PTT", Unisourcen tytäryhtiöön Unisource Satellite Services BV:hen ja liittämällä myöhemmin 1 päivänä heinäkuuta 1993 näiden kahden yhtiön yhteenliittymä Unisourceen. Vuonna 1994 Unisource ja Telefónica aloittivat neuvottelut Telefónican liittämisestä Unisourceen. Neuvottelujen tuloksena tehdyt alkuperäiset sopimukset ilmoitettiin komissiolle 29 päivänä syyskuuta 1995 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (3), jäljempänä "sulautuma-asetus" mukaisesti. Sopimuksissa määrättiin Unisourcen ja Telefónican välisen yhteisyrityksen Unisource International NV:n perustamisesta.

2) Komissio totesi 6 päivänä marraskuuta 1995, että ilmoitettu toimenpide ei ollut yrityskeskittymä sulautuma-asetuksen 3 artiklan 2 kohdan merkityksessä, ja teki asiasta mainitun asetuksen (4) 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisen päätöksen. Komission päätöksen seurauksena ja sopimuspuolten pyynnöstä ilmoitus muutettiin asetuksen N:o 17 mukaiseksi ilmoitukseksi.

3) Samanaikaisesti kun komissio arvioi Unisource International NV:tä, käytiin jatkoneuvotteluja, joiden tuloksena liiketoimen rakennetta muutettiin siten, että Telefónica luovuttaa Unisourcelle tytäryhtiönsä Telefónica Transmisión de Datos SA:n ja Telefónica VSAT SA:n korvauksena 25 prosentin osuudesta Unisourcen pääomaan. Liiketoimen muuttamisesta ilmoitettiin lopullisesti 4 päivänä maaliskuuta 1996.

Telefónica ja BT ilmoittivat 18 päivänä huhtikuuta 1997 perustaneensa keskenään strategisen yhteenliittymän. Yhteenliittymä kattaa aluksi uusien kumppaneiden yhteisen toiminnan Amerikan mantereella, mutta myöhemmässä vaiheessa on määrä tehdä lisäsitoumuksia Espanjan, muun Euroopan ja muiden maailman maiden suhteen.

Ilmoituksen julkaisemisen jälkeen komissio pyysi Unisourcelta ja Telefónicalta lisätietoja siitä, mitä seurauksia tämän uuden yhteenliittymän perustamisella on Telefónican osakkuuteen Unisourcessa. Kumpikin yritys vakuutti vastauksessaan, että Unisource, sen osakkeenomistajat ja Telefónica kävivät parhaillaan neuvotteluja Telefónican vetäytymisestä Unisourcesta. Sen vetäytyminen yrityksestä vahvistetaan heti, kun sopimuspuolet ovat päässeet yksimielisyyteen tietyistä asiaankuuluvista seikoista. Unisourcen mukaan Telefónica ei 18 päivän huhtikuuta 1997 jälkeen ole osallistunut minkään Unisourcen päätöksentekoelimen toimintaan.

Ilmoituksesta muodostettavan kannan on siis perustuttava seuraaviin oletuksiin:

- Telefónican kanssa tehty avustussopimus on ainoa, joka ei jää voimaan.

- Espanjassa ja Etelä-Amerikassa harjoitettavassa toiminnassa tapahtuu muutoksia. Sen vuoksi kaikki viittaukset Telefónican osakkuuteen ja/tai Espanjaan oli poistettu.

- Alunperin Unisourcelle luovutettu omaisuus eli yleinen kytkentäinen dataverkko ja Telefónican satelliittiyksikkö siirretään täysin takaisin Telefónican omistukseen. Lisäksi Telefónica myy nykyiset osakkeensa Unisourcessa sinne jääville osakkeenomistajille.

- Telefónica on vastuussa Unisourcen tuotteiden jakelusta näitä palveluja käyttäville asiakkaille Espanjassa, kunnes Unisourcen kanssa käytävät neuvottelut ovat päättyneet.

Jos jokin näistä oletuksista osoittautuu vääräksi, komissio voi joutua arvioimaan uudelleen tämän päätöksen asetuksen N:o 17 8 artiklan perusteella.

B. Unisourcen osakkeenomistajat

4) PTT Telecom BV, jäljempänä "PTT Telecom", on Alankomaissa toimiva teletoiminnan harjoittaja, joka tarjoaa kotimaisia ja kansainvälisiä telepalveluja ja televiestintäinfrastruktuuria.

Royal PTT Nederland NV, jäljempänä "KPN", joka on julkinen osakeyhtiö, omistaa 100 prosenttia PTT Telecomin osakkeista. Alankomaiden valtio omistaa tällä hetkellä noin 44 prosenttia myydyistä (myös PTT Telecomin omistavan) KPN:n kantaosakkeista.

KPN:n liikevaihto vuonna 1994 oli 18 592 miljoonaa Hollannin guldenia (8 769 miljoonaa ecua), josta 12 686 (noin 6 000 miljoonaa ecua) oli peräisin PTT Telecomilta.

5) Swiss PTT on kaupparekisteriin merkitty julkisoikeudellinen laitos, joka on osa Sveitsin liittovaltion hallintoa. Se tarjoaa posti- ja telepalveluja. Swiss PTT:n kokonaisliikevaihto vuonna 1994 oli 13 838 miljoonaa Sveitsin frangia (8 989 miljoonaa ecua), josta televiestinnän osuus (palvelut ja infrastruktuurit) oli 9 256 miljoonaa Sveitsin frangia (6 010 miljoonaa ecua).

6) Telia AB on ruotsalainen teletoiminnan harjoittaja, joka tarjoaa kotimaisia ja kansainvälisiä telepalveluja ja infrastruktuuria. Se on osakeyhtiö, joka on merkitty kaupparekisteriin Ruotsin lainsäädännön mukaisesti. Ruotsin valtio omistaa sen koko osakekannan.

Telian liikevaihto vuonna 1995 oli 41 066 miljoonaa Ruotsin kruunua (4 729 miljoonaa ecua).

C. Yhteisyritys: Unisource

7) Unisource on teletoimintaa hajoittava holding-yhtiö, johon kuuluu seitsemän toimivaa tytäryhtiötä. Yhtymän kokonaisliikevaihto vuonna 1994 oli 933 miljoonaa Hollannin guldenia (443 miljoonaa ecua). Nettotulos oli 41,072 miljoonaa Hollannin guldenia (20 miljoonaa ecua) tappiollinen.

1. Unisourcen rakenne

8) Unisourcea johtaa hallitus ja hallintoneuvosto.

- Hallitus, jonka tehtävänä on huolehtia Unisourcen päivittäisestä liiketoiminnasta, muodostuu kolmesta yhtiökokouksen yksimielisesti nimittämästä jäsenestä. Nämä kolme jäsentä ovat hallituksen puheenjohtaja ja toimitusjohtaja, hallituksen varapuheenjohtaja ja rahoitusjohtaja sekä hallituksen varapuheenjohtaja ja liiketoiminnan johtaja. Kaikki hallituksen päätökset hyväksytään äänten enemmistöllä (5).

- Hallintoneuvosto valvoo hallituksen asiainhoitoa ja Unisourcen ja toimivien yhtiöiden liiketoiminnan yleistä suuntausta. Hallintoneuvostoon kuuluu neljä yhtiökokouksen nimittämää jäsentä. Kukin osakkeenomistaja nimittää yhden jäsenen. Hallintoneuvostossa on puheenjohtaja, joka vaihtuu joka toinen vuosi.

Suurin osa hallintoneuvoston päätöksistä (mukaan lukien vuotuinen talousarvio ja vuotuinen liiketoimintasuunnitelma) hyväksytään yksimielisellä ääntenenemmistöllä (6).

Kullakin toimivalla tytäryhtiöllä on oma hallituksensa tai johtoryhmänsä, jonka tehtäviin kuuluu vastata tytäryhtiön päivittäisestä liiketoiminnasta.

- Hallintoneuvoston on annettava yhtiön toiminnasta selonteko yhtiökokoukselle.

2. Unisourcen toiminnot

9) Unisourcen mukaan sen toiminnot voidaan jakaa kolmeen pääryhmään: yrityspalvelut, henkilökohtaiset palvelut ja verkkopalvelut. Näillä aloilla toimivat seuraavat tytäryhtiöt:

a) Yrityspalvelut

10) Unisourcen yrityspalveluista vastaava yhtiö Unisource Business Networks, jäljempänä "UBN", vastaa yleiseurooppalaisten, saumattomien päästä päähän toimivien dataverkkopalvelujen toimittamisesta, hallituista kaistanleveyspalveluista, sanomaliikenteestä ja ulkopuolisesta komponenttien hankinnasta. UBN:llä on tytäryhtiöitä Ruotsissa, Alankomaissa, Sveitsissä, Espanjassa, Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Belgiassa, Luxemburgissa, Norjassa, Tanskassa, Suomessa ja Italiassa.

11) Lisäksi Unisourcen kolmen alkuperäisen emoyhtiön vastaava kotimainen yleinen pakettikytkentäinen dataverkko (PSDN) annettiin vuonna 1993 vastaavien kotimaisten UBN:n tytäryhtiöiden käyttöön.

UBN:n tytäryhtiöt omistavat tietokeskukset, niihin liittyvät tietokannat ja verkon valvontakeskukset ja hoitavat niitä. Unisourcen osakkeenomistajat tarjoavat UBN:n kotimaisille tytäryhtiöille peruspalvelut (kiinteät piirit). Lisäksi osakkeenomistajat jälleenmyyvät Unisourcen palveluja paikalliselle asiakaskunnalleen. Verkkoja käytetään sekä yleiseurooppalaisten palvelujen että puhtaasti kotimaisten palvelujen tarjoamisen tukemiseen. Maakohtaiset kotimaiset palvelut käyttävät Unisource-tuotemerkkiä.

Kukin kansallinen verkko perustuu samaan teknologiaan ja verkot liittyvät toisiinsa Unisourcen omistaman yhteisen tukiverkon (Unidatan) kautta. Lisäksi kussakin maassa käytettäviä vastaavia PSDN-palveluja muutetaan parhaillaan vastaamaan Unisourcen PSDN-palvelua Unidataa laajemmalle ulottuvan PSDN-peruspalvelun luomiseksi.

Nämä kolme PSDN-verkkoa ja Unidata käyttävät samoja kansainvälisiä X.75-yhdyskäytäviä.

12) Puhelinpalveluista vastaava Unisource Voice Services, jäljempänä "UVS", on itse asiassa Unisourcen liiketoimintayksikkö, joka tarjoaa yleiseurooppalaisia IVPN-puhelinviestintäpalveluja ja muita suljetun käyttäjäryhmän palveluja.

13) Satelliittipalveluista vastaava Unisource Satellite Services, jäljempänä "USS", tarjoaa kansainvälisiä lisäarvo-, ääni-, video-, teksti- ja dataliikennepalveluja käyttämällä kiinteitä, hyvin pieniaukkoisia satelliittipäätteitä (VSAT). UBN:n palvelut voidaan sen avulla ulottaa syrjäisille alueille, jotka ovat maanpäällisen kattavuusalueen ulkopuolella.

b) Henkilökohtaiset palvelut

14) Korttipalveluista vastaava Unisource Card Services, jäljempänä "UC", tarjoaa henkilökohtaisia ja yrityskäyttöön tarkoitettuja jälkikäteen maksettavia puhelinkortteja.

15) Matkapuhelinpalveluista vastaava Unisource Mobile, jäljempänä "UM", tarjoaa yleiseurooppalaisia GSM-matkaviestinpalveluja. Lisäksi se hakee toimilupia matkaviestinverkkojen operaattoreille niiden kotimaiden ulkopuolella Euroopassa.

UM:llä on kolme tytäryhtiötä: ruotsalainen GEAB AB, norjalainen GEAB Norge AS ja saksalainen TMG GmbH, jotka toimivat kansallisten matkaviestinpalvelujen jakelijoina ja vähittäismyyjinä kotimaassaan. GEAB toimii Telenor Mobilen ja Netcomin jakelijana Norjassa ja TMG tarjoaa Saksassa palveluja saksalaisille D1-, D2-, ja E Plus -verkoille.

16) Tällä hetkellä UM kehittää virtuaalista matkaviestinverkkoa voidakseen tarjota saumattomia yleiseurooppalaisia GSM-teknologiaan perustuvia matkapuhelinpalveluja huomattavasti standardin mukaisia sijainninseurantatariffeja alempaan hintaan.

c) Verkkopalvelut

17) Verkkotoimintapalvelusta vastaava Unisource Carrier Services (UCS) vastaa tällä hetkellä Unisourcen osakkeenomistajien kansainvälisten verkkojen (7) hoidosta. UCS on hallintoyhtiö, koska Unisourcen osakkeenomistajat eivät saa luovuttaa kansainvälisiä verkkojaan ja toimilupiaan UCS:lle.

Tällä hetkellä UCS tarjoaa palveluja vain Unisourcen ja Uniworldin osakkeenomistajille. Vuonna 1997 se kuitenkin ryhtyy tarjoamaan verkkopalveluja kolmansille omissa nimissään Unisourcen osakkeenomistajilta (ja muilta teletoiminnan harjoittajilta) ostettujen ja yhtenäistetyllä tavalla palvelujen tarjoajille jälleenmyytyjen verkkopalvelujen perusteella. Verkkopalvelujen tarjoamisen ehdot ja edellytykset määritellään kunkin Unisourcen osakkeenomistajan ja UCS:n välisissä hankintasopimuksissa (8).

18) UCS on erittäin tärkeä Unisourcelle. Tulevaisuudessa se tarjoaa verkkotoimintapalveluja myös muille palvelujen tarjoajille. Niin tehdessään se rakentaa yleiseurooppalaisen verkon (PEN), joka voidaan liittää mihin tahansa verkkoon maailmassa ja joka perustuu SDH-teknologiaan (9) niissä maissa, joiden lainsäädäntö sallii kyseisen teknologian käytön.

Valmistuttuaan yleiseurooppalainen verkko on yhdistetty keskushallintoinen verkko, joka tarjoaa saumattomia telepalveluja Euroopassa. Kyseisen verkon etuna on, että se ulottuu useisiin Euroopan maihin, joten se tarjoaa nykyisiä kahdenvälisiä järjestelyjä paremman vaihtoehdon.

Yleiseurooppalaista verkkoa laajennetaan kahdessa vaiheessa. Ensimmäinen vaihe, jonka on tarkoitus valmistua vuoden 1996 kolmannen neljänneksen aikana, on kyseisten kolmen maan välinen hallittu suurtehoverkko, jolla on keskitetty verkon hallinta ja asiakaspalvelu. Toinen vaihe pyritään saamaan valmiiksi 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä. Siihen mennessä verkko pyritään laajentamaan maihin, jotka eivät ole osakkeenomistajia, ja sitä tehostetaan merkinanto- ja älyverkkopalvelujen tarjoamiseksi asiakkaille.

Tämän verkon tarjoamiin palveluihin tulevat kuulumaan kytkentäiset yhdysliikennepalvelut, kytkentäiset keskitinpalvelut, hallitut kaistanleveyspalvelut, yleisten puhelinverkkojen (PSTN) ja ISDN-verkkojen liikenne- ja merkinantopalvelujen jakelu.

19) Lisäksi verkkopalveluja tarjoaa toinen tytäryhtiö ITEMA (nimi aiotaan muuttaa nimeksi Unisource Information Services), joka toimii tietotekniikka-alalla. Se tarjoaa tietopalveluja ja tietotekniikkapalveluja Unisource-yhtymälle ja hyväksytyille yhteisille hankkeille Unisource-yhteenliittymässä. Lisäksi sillä on tärkeä merkitys Unisourcen osakkeenomistajien tietopalvelujen ja tietotekniikkapalvelujen yhdenmukaistamisessa.

Tiettyjen hankkeiden ja ohjelmien hallinnan, yhteensovittamisen ja valvonnan siirtämisestä ITEMA:lle on allekirjoitettu hallinnointisopimus. ITEMA saa toiminnastaan yleisen hallintokorvauksen.

3. Unisource-yhteenliittymä: yksi televiestintämaa

20) Unisourcen organisaatiota ja johtoa käsittelevän asiakirjan mukaan yksi yhteenliittymän tavoitteista on edistää menekkiä ja kannattavuutta sulauttamalla ja yhteensovittamalla emoyhtiöiden toimintoja ja luomalla palvelujen avoimuutta yhtiöiden kotimaiden välille. Tämä on määritelmä sille, mistä osapuolet käyttävät nimitystä "yksi televiestintämaa". Käytännössä ne muodostavat organisaation, joka on itsenäinen ja täysin erillään Unisourcen organisaatiosta ja joka koostuu seuraavista jaostoista:

Verkosta vastaavan jaoston

(Network Board, NB) tehtävänä on ensinnäkin strateginen päätöksenteko sellaisten verkkoa koskevien kysymysten osalta, joilla pyritään luomaan yhteinen avoin verkko ja joilla pyritään kaikin keinoin alentamaan kustannuksia, sekä toisaalta osakkeenomistajien kansallisten verkkojen ja verkkoarkkitehtuurien yhdenmukaistaminen ja yhdistäminen toistensa ja verkkotoimintapalveluista vastaavan Unisource Carrier Servicen kanssa (katso jäljempänä). Asianomaisten yhtiöiden pääjohtajat ovat tämän jaoston jäseniä.

Palvelusta ja jakelusta vastaavan jaoston

(Service and Distribution Board, S& DB) tehtävänä on toisaalta yhteistä palveluvalikoimaa koskeva strateginen päätöksenteko ja palvelujen yhdistäminen sekä toisaalta emoyhtiöiden kansallisten palvelujen yhdenmukaistaminen ja yhdistäminen toisiinsa ja vastaavien Unisourcen palvelujen kanssa.

T& K-jaosto

(R& D-Board) on vastuussa palveluvalikoiman vuotuista yhteistä tutkimus- ja kehitystoimintaa sekä T& K:n optimointia koskevasta strategisesta päätöksenteosta. T& K-jaosto tukee verkosta vastaavaa jaostoa sekä palvelusta ja jakelusta vastaavaa jaostoa.

Ostojaosto

(Purchasing Board, PB) on pääasiassa vastuussa toisaalta yhteisten kantojen luomisesta ja päätöksenteosta sellaisten alueiden osalta, joilla kannattaa tehdä yhteisostoja, ja toisaalta osto- ja logistiikkamenettelyn yhdenmukaistamisesta sekä tukijärjestelmissä että tavarantoimittajiin liittyvissä lähestymistavoissa.

Tietotekniikasta vastaava jaosto

(IT Board) on vastuussa yhteenliittymän jäseninä olevien yhtiöiden tietotekniikan suunnittelua, toimittamista ja käyttöönottamista koskevasta strategisesta päätöksenteosta sekä kansallisten tietotekniikkajärjestelmien yhdenmukaistamisesta ja yhdistämisestä emoyhtiöiden ja Unisourcen tietotekniikkajärjestelmien kanssa.

D. Ilmoitetut sopimukset

1. Sopimukset

21) Osapuolet ovat ilmoittaneet seuraavat Unisourcea koskevat sopimukset:

- yhteisyritys- ja osakkeenomistajasopimus liitteineen

- avustussopimus

- yhtiöjärjestys

- yhtiösäännöt

- osakeantia koskevat asiat ja

- UBN:ää, USS:ää, UC:tä UM:ää koskevat kilpailua rajoittavat sopimukset.

2. Sopimusehdot

a) Kilpailua rajoittavat määräykset

22) Yhteisyritys- ja osakkeenomistajasopimuksen 19 kohdan mukaisesti sopimuspuolet voivat harjoittaa Unisourcen ulkopuolella ja toisistaan riippumatta myös yhteistyöalojen ulkopuolisia toimintoja. Sopiessaan toimivan yhtiön kehittämisestä tai hankkimisesta taikka osallisuudesta siihen niiden on kuitenkin neuvoteltava ja tehtävä kilpailua rajoittava sopimus, joka on laadittu erityisesti kyseisessä toimivassa yhtiössä harjoitettavien liiketoimintojen perusteella.

Tähän mennessä on tehty neljä tällaista kilpailua rajoittavaa sopimusta, jotka koskevat UBN:n, USS:n, UC:n ja UM:n toimintaa.

- UBN:n toimintoja koskevan kilpailua rajoittavan sopimuksen mukaan sopimuspuolet keskittävät kansainväliset lisäarvolliset dataverkkopalvelut UBN:ään. Tämän seurauksena yksikään näistä kolmesta sopimuspuolesta ei tarjoa UBN:n toimintoja vastaavia palveluja lukuunottamatta Infonet-palveluja. Kukin niistä tarjoaa kansallisilla markkinoillaan UBN:n tuotevalikoiman toimien UBN:n edustajana tai jakelijana.

- USS-tytäryhtiötä koskevan kilpailua rajoittavan sopimuksen mukaan kukaan sopimuspuolista ei tarjoa USS:n tarjontaan verrattavia VSAT-palveluja. Kukin sopimuspuoli jakelee kansallisilla markkinoillaan USS:n valikoimaan kuuluvia tuotteita toimien USS:n edustajana tai jakelijana.

- UC:n kilpailua rajoittavan sopimusehdon mukaan sopimuspuolet keskittävät muissa kuin yleisöpuhelimissa käytettäviin puhelinkortteihin liittyvien palvelujen ja tuotekehityksen teknisen perustan omistuksen ja toiminnan UC:hen. Sen seurauksena sopimuspuolet eivät tarjoa UC:n yleiseurooppalaiseen tuotevalikoimaan verrattavia palveluja. Sopimuspuolet jatkavat kuitenkin muissa kuin yleisöpuhelimissa käytettävien omien puhelinkorttien markkinointia kotimaansa markkinoilla UC:n markkinoidessa ja myydessä korttejaan koko Euroopassa.

- Unisource Mobile -palveluja (GSM ja DCS 1800) koskevan kilpailua rajoittavan sopimusehdon mukaan Unisourcen osakkeenomistajat eivät voi tarjota UM:n tuotevalikoimaan verrattavia matkaviestinpalveluja koko Euroopan laajuisesti kotimaansa rajojen ulkopuolella. Kukin sopimuspuoli voi kuitenkin jatkaa GSM-palvelujen tarjoamista kotimaassaan ja ulkomailla Unisource Mobilen GSM-palveluja koskevien yhteistyösopimusten osana tehtyjen sijainninseurantasopimusten perusteella.

b) Palvelujen jakelu

23) UBN:n (10), UVS:n ja USS:n palvelujen jakelu hoidetaan yksinoikeudet omaavien jakelijoiden kautta. Kullakin Unisourcen osakkeenomistajalla on jakeluyksinoikeudet omassa kotimaassaan (Telialla on jakeluyksinoikeudet myös Norjassa ja Tanskassa). Yksinoikeudet omaavat jakelijat eivät saa hakea aktiivisesti asiakkaita oman alueensa ulkopuolelta ja niitä sitovat kilpailua rajoittavat sopimusehdot (11).

E. Merkitykselliset markkinat

24) Asian kannalta merkitykselliset markkinat ovat seuraavat (12).

1. Tuotemarkkinat

a) Yrityksille tarkoitetut varaamattomat telepalvelumarkkinat

25) Unisource pyrkii UBN:n, UVS:n ja USS:n kautta samoille markkinoille sekä yrityksille tarkoitettujen asiakaskohtaisten telepalvelumarkkinoiden että pakettikytkentäisten datasiirtopalvelujen osalta (joihin viitataan yhteisnimityksellä "yrityksille tarkoitetut varaamattomat telepalvelut"). Tarjotut palvelut kuuluvat seuraaviin luokkiin:

- yrityksille tarkoitetut äänipalvelut: maailmanlaajuiset virtuaaliset erillisverkkopalvelut (VPN), kansainväliset maksuttomat valikoidut korttipalvelut ja yksinkertaiset jälleenmyyntipalvelut sekä digitaaliset kytkentäpalvelut;

- dataviestintäpalvelut, jotka käyttävät mm. X.25-, Frame Relay- ja Internet-protokollaa (IP);

- ääni- ja dataviestintäpalveluille varattu siirto: hallitut kaistanleveyspalvelut ja VSAT;

- asiakasverkkoratkaisut: järjestelmien ja laitteiden toimittaminen, asiakaskohtaiset ja hallitut palvelut ja ulkopuolelta suoritetut hankinnat;

- järjestelmäperustaan perustuvat tehostetut palvelut: sanomaliikenne (mukaan lukien teleksin käyttö), lähiverkkojen (LAN) yhteenliittäminen, sähköinen dokumenttien siirto (EDI), video- ja audiokokoukset.

b) Matkapalvelumarkkinat

26) Matkatelepalvelujen markkinoihin sisältyy palveluja, joilla täytetään vakinaisen oleskelupaikkansa ulkopuolella asuvien tai työskentelevien henkilöiden tarpeet. Puhelinkorttipalveluilla (toisin sanoen etukäteen maksetut tunnusluvulliset tai -luvuttomat kortit ja jälkikäteen maksettavat kortit), mukaan lukien luottokortteihin ja muihin tuotemerkillisiin palvelukortteihin (asiakaskortteihin) sisältyvät puhelinkorttipalvelut, on tärkeä asema näiden palvelujen joukossa.

27) Yleiseurooppalaiset GSM-matkaviestinpalvelut, joita UM kehittää parhaillaan, on myös suunnattu täyttämään pääasiassa matkailijoiden tarpeita ja kuuluvat sen vuoksi näihin palveluihin. Niitä pidetään kuitenkin myös keinona laajentaa GSM-matkaviestinpalvelut yritysasiakkaiden kiinteisiin erillisverkkoihin tai virtuaalisiin erillisverkkoihin (VPN), joten ne voidaan tulevaisuudessa joutua sisällyttämään edellä mainittuihin markkinoihin.

c) Verkkotoimintapalvelujen markkinat

28) Verkkotoimintapalvelujen markkinoihin kuuluu siirtokapasiteetin vuokraaminen ja palvelujen tarjoaminen teleliikenteestä vastaaville ja telepalveluja tarjoaville kolmansille. Telemarkkinoiden vapautumisen ja laajentumisen myötä tehokkaan ja korkeatasoisen tietoliikennekapasiteetin kysyntä on lisääntynyt vanhojen ja uusien verkkotoiminnan harjoittajien keskuudessa. Tässä yhteydessä muiden yksittäisten verkkotoiminnan harjoittajien kanssa tehtäviä erillisjärjestelyjä koskeva perinteinen malli joutuu kilpailemaan maailmanlaajuisessa verkkoinfrastruktuurissa toimivien kilpailijoiden kanssa, jotka tarjoavat useita palveluja, joista tärkeimpiä ovat:

- kytkentäinen yhdysliikenne, toisin sanoen liikennöinti kahdenvälisissä toiminteissa alkuunpanevan verkkotoiminnan harjoittajan, välittäjänä toimivan verkkotoiminnan harjoittajan ja päättävän verkkotoiminnan harjoittajan välillä; alkuunpanevan tai päättävän verkkotoiminnan harjoittajan välillä ei tarvita kahdenvälisiä toiminteita vaan ainoastaan niiden ja välittäjänä toimivan verkkotoiminnan harjoittajan välillä;

- kohdennettu yhdysliikenne, toisin sanoen kiinteiden johtojen tarjoaminen välittäjänä toimivan verkkotoiminnan harjoittajan kotimaisen verkon kautta tapahtuvaan tietoliikennöintiin; tähän tarkoitukseen käytetyt kiinteiden johtojen toiminteet voivat sisältää erillisiä puhelinpiirejä tai leveäkaistaisen digitaalisen piirin, joita voidaan käyttää sekä puhelin- että datapalveluja varten;

- solmukohtien tarjoaminen, jolloin palvelun tarjoaja huolehtii joko kaikista kansainvälisistä yhteyksistä tai osasta niitä; tällainen tarjonta on yleensä suunniteltu uusia verkkotoiminnan harjoittajia varten, jotka on liitetty palvelujen tarjoajaan kahdenvälisten toiminteiden kautta ja joiden kansainvälinen liikenne on sulautettu muuhun liikenteeseen palvelun tarjoajan maailmanlaajuisessa verkossa, ja

- jälleenmyyntipalvelut sellaisia palvelujen tarjoajia varten, joilla ei ole omia kansainvälisiä televiestintätoiminteita.

Vaihtoehtoiset verkkotoiminnan harjoittajat, jotka antavat kansainvälisen teleliikenteensä määräävässä asemassa olevan teleorganisaation hoidettavaksi esimerkiksi teknisen riippuvuuden ja asiakastiedon kaupallisen arkaluontoisuuden vuoksi, vauhdittavat verkkotoimintapalvelujen kysyntää kasvavassa määrin.

Verkkotoimintapalvelujen ostajiin kuuluu vakiintuneita ja uusia verkkotoiminnan harjoittajia. Molemmat asiakasryhmät ovat vaativia ostajia. Uusien verkkotoiminnan harjoittajien joukosta voidaan erottaa toiminteiden perusteella toimivat verkkotoiminnan harjoittajat, jotka tarjoavat verkkopalveluja vaihtoehtoisessa infrastruktuurissa tai kaapelitelevisioverkoissa ja jotka pyrkivät suurempaan tehokkuuteen kansainvälisessä asiakasliikennöinnissä, kun taas muiden kuin toiminteiden perusteella toimivat verkkotoiminnan harjoittajat ja palvelujen tarjoajat yrittävät säilyttää kilpailullisen etulyöntiasemansa välttämällä riippuvuutta paikallisesta teleorganisaatiosta kansainvälisen asiakasliikenteen osalta.

2. Maantieteelliset markkinat

29) Jäljempänä selostettuja, kansallisia markkinoita koskevia poikkeuksia lukuun ottamatta Unisourcen tytäryhtiöidensä kautta tarjoamien palvelujen kattama maantieteellinen alue on rajat ylittävä alueellinen eli tässä tapauksessa yleiseurooppalainen alue. On kuitenkin otettava huomioon, että joitakin palveluja tarjotaan myös maailmanlaajuisesti kunkin asiakkaan tarpeista riippuen.

a) Yrityksille tarkoitettujen varaamattomien telepalvelujen markkinat

30) Yrityksille tarkoitettujen varaamattomien telepalvelujen ryhmässä palvelujen kustannusten ja hintojen ja asiakkaiden edellyttämän maantieteellisen kattavuuden välillä on suora yhteys. Erot ovat huomattavia ja johtuvat enimmäkseen joko johtojen vuokrauksesta tai muualla maailmassa sijaitsevista vasta muotoutumassa olevista taikka tilapäisistä infrastruktuureista aiheutuvista kustannuksista sekä tarpeesta taata palvelun taso jopa silloin, kun on kyse hyvin syrjäisistä kohteista. Yrityksille tarkoitettujen varaamattomien telepalvelujen kysyntää esiintyy suurkäyttäjien keskuudessa ainakin kolmella erillisellä maantieteellisellä markkina-alueella, eli maailmanlaajuisella, rajat ylittävällä alueellisella (eli tässä tapauksessa yleiseurooppalaisella) ja kansallisella tasolla.

Unisource tarjoaa asianomaisissa jäsenvaltioissa tähän ryhmään kuuluvia pakettikytkentäisiä datasiirtopalveluja rajat ylittävällä alueellisella ja kansallisella tasolla UBN:n (ja sen kotimaisten tytäryhtiöiden) kautta.

b) Matkapalvelumarkkinat

31) Matkapalvelumarkkinat näyttävät olevan yhä maailmanlaajuisempia: matkailijat pyytävät palveluja, joihin sisältyy yksi ainoa lasku ja kaikkialla toimivia yhdistettyjä toimintoja, kuten puheviestipalvelu, puheopasteiset palvelut ja tietojärjestelmiä. Nykyisten matkapalvelujen maantieteelliset rajoitukset johtuvat yleensä teknisistä puutteista, jotka on tarkoitus korjata lähitulevaisuudessa ja joihin kuuluu mm. matkaviestinjärjestelmien yhteensopimattomuus tai sellaisten etukäteen maksettujen korttien väliset erot, joilla ei ole yksilöllistä käyttäjätunnusta. Unisourcen tarjoamien palvelujen maantieteellinen alue voidaan kuitenkin tässä tapauksessa jättää avoimeksi, koska kapeiden maantieteellisten markkinoiden löytyminen ei vaikuttaisi sopimuspuolten kilpailuaseman arviointiin.

c) Verkkotoimintapalvelujen markkinat

32) Sekä verkkotoimintapalvelujen tarjonta että niiden kysyntä on luonnostaan rajat ylittävän alueellista. Kytkentäisen yhdysliikennekapasiteetin ostajan ja toimittajan välisellä maantieteellisellä läheisyydellä on tuskin merkitystä kytkentäisen yhdysliikenteen osalta, jota verkkotoiminnan harjoittajat käyttävät joko korvaamaan omien kansainvälisten linjojensa toimintaa tai selviytyäkseen kyseisten linjaliikenteen käytön huippukausista. Myös kohdennetut yhdysliikennepalvelut tarjoavat kaapeli- tai satelliittipohjaista reitityskapasiteettia kolmansien maiden kautta. Keskitinpalvelujen käyttö on puolestaan vaihtoehto lukuisten kahdenvälisten sopimusten tekemiselle yksittäisten verkkotoiminnan harjoittajien kanssa.

3. Osapuolten markkinaosuudet

a) Rajat ylittävät alueelliset markkinat

33) Unisourcen arvion mukaan sen oma markkinaosuus vuonna 1994 oli vähän yli 5 prosenttia Euroopan talousalueella mukaan luettuna Sveitsi, ottaen huomioon lisäarvopalvelut yrityksille (sisältäen suurimman osan palveluista edellä mainituilla kolmilla markkinoilla) ja vähän yli 15 prosenttia VSAT-palveluista.

b) Kansalliset markkinat

34) Kansallisista pakettikytkentäisistä datasiirtopalveluista Telialla oli vuonna 1995 78 prosentin osuus Ruotsissa (13), PTT Telecomilla ja Telefónicalla oli yli 95 prosentin osuudet Alankomaissa ja Espanjassa sekä Swiss PTT:llä lähes 100 prosentin osuus Sveitsissä. Kansallisten telepalvelujen markkinaosuudet olivat samana vuonna yhteensä seuraavat: Telia 91 prosenttia, PTT Telecom lähes 100 prosenttia ja Swiss PTT lähes 100 prosenttia.

4. Kilpailu markkinoilla

a) Rajat ylittävät alueelliset tai maailmanlaajuiset markkinat

35) Useat yritykset ovat joko yksin tai yhdessä kumppanien kanssa tulleet tai tulossa edellä määritellyille rajat ylittäville alueellisille tai maailmanlaajuisille markkinoille:

- Yrityksille suunnattujen varaamattomien telepalvelujen markkinat: BT-MCI:n (14) Concertin ja Atlas/Global Onen odotetaan tulevan tärkeimmiksi yhtiöiksi maailmanlaajuisilla markkinoilla. Muina tärkeinä yhtiöinä voidaan mainita Infonet, Sita ja International Private Satellite Partners.

- Matkapalvelumarkkinat: useat yritykset markkinoivat aktiivisesti puhelinkortteja, kuten yhdysvaltalaiset yritykset AT& T, MCI ja Sprint ja Global Onen kaltaiset yhteenliittymät. Lisäksi useimmat eurooppalaiset teletoiminnan harjoittajat ja jotkut uudet tulokkaat ovat aloittamassa direct-to-home (kotisoitto) ja collect-call (vastapuhelu) -palvelut pystyäkseen palvelemaan asiakkaitaan ulkomailla.

- Verkkotoimintapalvelun markkinat: kaikki teletoiminnan harjoittajat kilpailevat keskenään yhdysliikenne- ja keskitinpalveluista. Rajat ylittäville ja maailmanlaajuisille markkinoille on tulossa muutama yritys, joista Global One ja Hermes ovat periaatteessa tärkeimmät.

b) Kansalliset markkinat

36) Unisourcen jokaisella osakkaalla tulee olemaan lukuisia kilpailijoita omilla kotimaisilla pakettikytkentäisten datasiirtopalveluiden markkinoilla. Ruotsissa kyseiset palvelut on täysin vapautettu, Alankomaissa myönnettiin ainakin viisi toimilupaa 1 päivänä heinäkuuta 1996 ja palvelut vapautettiin siellä täysin 1 päivänä heinäkuuta 1997. Sveitsissä on myönnetty useita toimilupia. Jotkut näistä yhtiöistä (kuten Ruotsin Telenordia) ovat kansainvälisten yhteenliittymien kansallisia haarayhtiöitä.

F. Muutokset ja sitoumukset, jotka tehtiin komission puututtua asiaan

37) Tietyt ilmoitetun toimenpiteen piirteet osoittautuivat yhteensopimattomiksi yhteisön kilpailusääntöjen kanssa. Sen vuoksi komissio ilmoitti huolestumisestaan osapuolille kirjeellä 7 päivältä toukokuuta 1996. Ilmoitusmenettelyn kuluessa osapuolet ovat muuttaneet alkuperäisiä sopimuksiaan ja antaneet sitoumuksia komissiolle.

38) Lisäksi komissio kirjoitti neljälle asianomaiselle hallitukselle pyytäen tietoa olemassa olevista järjestelmistä ja niiden suunnitellusta kehityksestä. Tarvittaessa vaadittiin myös sääntöjen muuttamista tavalla, joka oli komission mielestä tarpeen yhtäläisen toimintakentän luomiseksi. Kyseisen toiminnan tulokset on koottu johdanto-osan kappaleisiin 68-71.

1. Sopimuksen muutokset

39) Seuraavat sitoumukset aiheuttivat muutoksia ilmoitettuihin sopimuksiin:

a) Edustajia koskevat järjestelyt

40) Unisource antaa sitoumuksensa siitä, että se tai sen tytäryhtiöt eivät toimi PTT Telecomin tai Telian yksinedustajina peruspalvelujen osalta ja että Unisource ei osallistu kiinteiden johtojen tarjoamiseen osakkeenomistajiensa puolesta, ennen kuin palvelut on täysin vapautettu kaikissa niissä maissa, joissa Unisourcella on osakkeenomistajia. Unisource voi kuitenkin ostaa kiinteitä johtoja osakkeenomistajilta omaa käyttöä varten. Se mitätöi perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan mukaisen poikkeuksen myöntämispäivästä alkaen yksinedustussopimuksensa PTT Telecomin kanssa kiinteiden johtojen osalta.

41) Unisource antaa sitoumuksensa siitä, että se tai sen tytäryhtiöt eivät toimi kiinteiden johtojen tarjoamisen osalta Swiss PTT:n tai Telefónican yksinomaisina edustajina, ennen kuin palvelut on täysin vapautettu kaikissa niissä maissa, joissa Unisourcella on osakkeenomistajia. Unisource voi kuitenkin ostaa kummaltakin yritykseltä kiinteitä johtoja omaa käyttöään varten.

b) Yhdysliikennettä koskevat neuvottelut

42) Unisource sitoutuu siihen, että se tai sen tytäryhtiöt ja varsinkaan UCS eivät missään muodossa toimi Unisourcen osakkeenomistajien yksinomaisina edustajina sellaisissa toimiluvan haltijoiden ja osakkeenomistajien välillä käytävissä neuvotteluissa, jotka koskevat Unisourcen osakkeenomistajien maissa tai niiden kautta tapahtuvan yhdysliikenteen tariffeja, ja että se ei osallistu neuvotteluihin osakkeenomistajien puolesta, ennen kuin palvelut on täysin vapautettu kaikissa niissä maissa, joissa Unisourcella on osakkeenomistajia.

2. Sopimuspuolten sitoumukset: tähän päätökseen liitetyt ehdot

43) Sopimuspuolet tekivät myös joitakin lisäsitoumuksia. Niiden noudattaminen on tämän päätöksen voimassaolon edellytyksenä asetuksen N:o 17 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

a) Syrjimättömyys

44) Jokaisella Unisourcen emoyhtiöistä on määräävä asema kotimarkkinoillaan ainakin siltä osin, kuin on kyse Unisourcen kilpailijoiden tarvitsemien kiinteiden johtojen tarjoamisesta kyseisillä kotimarkkinoilla. Koska Unisource lisäksi omistaa PSDN-verkot kaikilla kolmilla osakkeenomistajiensa kotimarkkinoilla, sillä on näiden infrastruktuurien ja palvelujen tarjoamisen suhteen määräävä markkina-asema kyseisillä markkinoilla. Varmistaakseen syrjimättömyyden ja estääkseen 86 artiklassa kielletyn määräävän markkina-aseman väärinkäyttämisen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sitä, että sopimuspuolet noudattavat asiaankuuluvaa yhteisön ja kansallista lainsäädäntöä, komissio aikoo pyytää Unisourcea ja/tai sen emoyhtiöitä noudattamaan seuraavia edellytyksiä:

45) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat siihen, että kaikki i) kenen tahansa muun osakkeenomistajan ja ii) Unisource-sopimusten nojalla perustettujen yksiköiden kanssa tehdyt sopimukset ovat puhtaasti kaupallisia eli että kyseisten sopimusten ehdot ja edellytykset ovat samat kuin kolmansille tarjotut ehdot ja edellytykset, kun on kyse varatuista toiminteista ja palveluista sekä sellaisista varatuista toiminteista ja palveluista, joiden suhteen kyseisillä osakkeenomistajilla on EY:n perustamissopimuksen 86 artiklassa tarkoitettu määräävä asema sen jälkeen, kun televiestintäinfrastruktuuri ja -palvelut on täysin ja tosiasiallisesti vapautettu kaikissa asianomaisissa maissa.

1) Kiinteät johdot (15)

46) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat siihen, että jollei näin jo ole toimittu, kiinteiden johtojen tarjoaminen suoritetaan erillisenä palveluna, jonka kirjanpito tapahtuu erillään vallitsevan kansallisen tai yhteisöoikeuden periaatteiden, sääntöjen ja menettelytapojen mukaan.

47) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat julkaisemaan (sekä kansallisten että kansainvälisten) johtojen vuokrauksen vakioehdot ja -edellytykset. Ehdot liittyvät johtojen teknisiin eritelmiin, toimitusaikaan, korjausaikaan, tariffeihin ja alennuksiin.

48) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat siihen, että kaikki tytäryhtiöiden tai Unisourcen saataville asetetut johtotyypit asetetaan samoin ehdoin ja edellytyksin myös kolmansien käyttöön.

49) PTT Telecom poistaa yleisistä ehdoistaan kaikki sellaiset lausekkeet, jotka sisältävät viittauksia kiinteiden johtojen (yleisten ehtojen lauseke 11.10) ja kansainvälisten puolipiirien käyttöön tavalla, jota ei voida perustella teknisillä näkökohdilla tai pakollisilla määräyksillä, ja sitoutuu olemaan lisäämättä tällaista lauseketta tai mainintaa (16).

2) Verkkojen yhteenliittäminen

50) Unisource ja sen tytäryhtiöt, erityisesti UBN sitoutuvat perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan mukaisen poikkeuksen myöntämispäivästä alkaen toteuttamaan ja ylläpitämään kolmansille pääsyn UBN:n kotimaisiin yleisiin dataverkkoihin (X.75-standardi tai jokin muu standardi, joka voi korvata sen) syrjimättömin kustannussopeutetuin ehdoin, jotka ovat hinnan, paljous- ja muiden alennusten sekä tarjotun yhteenliittämispalvelun laadun suhteen samat kuin niiden omille tytäryhtiöille tarjotut ehdot. Kyseisten ehtojen on oltava julkisia, ja hinnan on perustuttava kustannuksiin, jotka on määritelty ja jaoteltu analyyttistä kirjanpitomenetelmää käyttäen.

51) PTT Telecom julkistaa viimeistään tämän päätöksen hyväksymispäivästä PSTN- ja ISDN-verkkojen osalta verkkojen yhteenliittämistä koskevan vakiomuotoisen sopimuksen, jossa määrätään oikea-aikaisesta ja avoimesta verkkojen yhteen-liittämisestä ja joka sisältää palvelukohtaiset ehdot ja edellytykset (mukaan lukien tekniset standardit ja eritelmät), jotka ovat syrjimättömiä ja kustannuksiin perustuvia. Kustannukset on määriteltävä ja jaoteltava analyyttistä kirjanpitomenetelmää käyttäen. Komissiolle on toimitettava jäljennös kyseisestä sopimuksesta.

Verkkojen yhteenliittäminen toteutetaan kohtuullisessa määrässä liitäntäpisteitä ja kansainvälisten teknisten standardien mukaisesti yhteenliittämisen asianmukaisuuden ja tehokkuuden takaamiseksi siltä osin kuin se on välttämätöntä palvelujen yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Yhteenliittäminen toteutetaan käyttäen useita alueellisia verkkojen liitäntäpisteitä paikoissa, joissa on saatavilla kansainvälisten standardien mukaisia rajapintoja ja merkinantojärjestelmiä ja joissa se on taloudellisesti toteutettavissa. Kaikki kohtuulliset yhteenliittämistä, mukaan lukien pääsyä erityisverkkoihin, koskevat pyynnöt täytetään soveltamalla palvelukohtaisia ehtoja, jotka ovat syrjimättömiä ja kustannuksiin perustuvia.

52) PTT Telecom sitoutuu takaamaan myös jatkossa syrjimättömyyteen perustuvan pääsyn asiakastietokantoihin, jotka ovat välttämättömiä hakemistopalvelujen tarjoamiseksi kustannuksiin perustuvaan hintaan.

53) Swiss PTT julkaisee viimeistään tämän päätöksen tekemispäivänä PSTN- ja ISDN-verkkojen osalta verkkojen yhteenliittämistä koskevan vakiomuotoisen sopimuksen, joka on yhdenmukainen asiaankuuluvien Sveitsin säännösten ja yhteisön säännösten vastaavien vaatimusten kanssa. Sopimuksessa määrätään oikea-aikaisesta ja avoimesta verkkojen yhteenliittämisestä, ja se sisältää palvelukohtaiset ehdot ja edellytykset (mukaan lukien tekniset standardit ja eritelmät), jotka ovat syrjimättömiä ja kustannuksiin perustuvia. Kustannukset on määriteltävä ja jaoteltava analyyttistä kirjanpitomenetelmää käyttäen. Komissiolle on toimitettava jäljennös kyseisestä sopimuksesta.

Verkkojen yhteenliittäminen toteutetaan kohtuullisessa määrässä liitäntäpisteitä ja kansainvälisten teknisten standardien mukaisesti yhteenliittämisen asianmukaisuuden ja tehokkuuden takaamiseksi siltä osin kuin se on välttämätöntä palvelujen yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Yhteenliittäminen toteutetaan käyttäen useita alueellisia verkkojen liitäntäpisteitä paikoissa, joissa on saatavilla kansainvälisten standardien mukaisia rajapintoja ja merkinantojärjestelmiä ja joissa se on taloudellisesti toteutettavissa. Kaikki kohtuulliset yhteenliittämistä, mukaan lukien pääsyä erityisverkkoihin, koskevat pyynnöt täytetään soveltamalla palvelukohtaisia ehtoja, jotka ovat syrjimättömiä ja kustannuksiin perustuvia.

54) Swiss PTT sitoutuu asiaankuuluvan Sveitsin lainsäädännön mukaisesti takaamaan myös jatkossa syrjimättömyyteen perustuvan pääsyn asiakastietokantoihin, jotka ovat välttämättömiä hakemistopalvelujen tarjoamiseksi kustannuksiin perustuvaan hintaan.

55) Telia sitoutuu siihen, että sen verkkojen yhteenliittämispalvelut tarjotaan oikea-aikaisesti ja avoimesti ja että niiden palvelukohtaiset ehdot ja edellytykset (mukaan lukien tekniset standardit ja eritelmät) ovat syrjimättömiä ja kustannuksiin perustuvia. Kustannukset on määriteltävä ja jaoteltava analyyttistä kirjanpitomenetelmää käyttäen.

Kaikki kohtuulliset yhteenliittämistä, mukaan lukien pääsyä erityisverkkoihin, koskevat pyynnöt täytetään soveltamalla palvelukohtaisia ehtoja, jotka ovat syrjimättömiä ja kustannuksiin perustuvia.

b) Luottamuksellisten tietojen väärinkäytön ehkäiseminen

56) Unisource ja sen tytäryhtiöt ja varsinkaan UCS eivät toimita muille tytäryhtiöille tai osakkeenomistajille luottamuksellisia tietoja, jotka ne ovat saaneet toimiessaan Unisourcen osakkeenomistajien edustajina.

57) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat olemaan käyttämättä väärin asiakassopimuksia, esimerkiksi hintoja, koskevia luottamuksellisia tietoja, jotka ne ovat saaneet, koska ovat Unisourcen osakkeenomistajia, Unisource-sopimusten perusteella perustettujen yksiköiden hallitusten tai johtoryhmien jäseniä tai koska ne huolehtivat Unisourcen palvelujen jakelusta.

58) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat olemaan käyttämättä väärin muilta osakkeenomistajilta saatuja asiakassopimuksia koskevia luottamuksellisia tietoja, jotka ne ovat saaneet toimiessaan Unisource-sopimusten perusteella muodostettujen yksiköiden hallitusten tai johtoryhmien jäseninä.

59) Kaikki osakkeenomistajat varmistavat, että Unisource tai sen tytäryhtiöt eivät saa haltuunsa asiakassopimuksia, esimerkiksi hintoja, koskevaa luottamuksellista tietoa, joka on hankittu tarjottaessa palveluja Unisourcen kilpailijoille.

c) Ristikkäistukien ehkäiseminen

60) Osapuolet sitoutuvat olemaan myöntämättä komission antamissa televiestintäalan kilpailusäännöissä tarkoitettuja ristikkäistukia (17).

61) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat olemaan myöntämättä ristikkäistukea Unisource-sopimusten nojalla perustetuille yksiköille, jotka on rahoitettu sellaisesta liiketoiminnasta saaduilla tuloilla, jota harjoitetaan yksinoikeuksien tai EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan mukaisen määräävän markkina-aseman turvin.

62) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat varmistamaan, että jokainen yksikkö, joka on perustettu Unisource-sopimusten nojalla i) huolehtii omasta velkarahoituksestaan, ii) ei jaa toimintakustannuksiaan, kustannusten poistoja tai muita kustannuksia millekään osakkeenomistajien liiketoimintayksikölle, iii) perii osakkeenomistajilta saman hinnan kuin nämä perivät kolmansilta sellaisista palveluista, jotka kolmansille on myyty kaupallisina määrinä, ja iv) veloittaa osakkeenomistajilta hinnat omakustannushinnan perusteella tai muun puhtaasti kaupallisen hinnoitteluperiaatteen mukaisesti silloin, kun on kyse sellaisista tuotteista tai palveluista, joita ei myydä kolmansille kaupallisina määrinä.

63) Kaikki osakkeenomistajat takaavat avoimuuden varmistamalla tällä hetkellä voimassa olevan kansallisen ja yhteisön lainsäädännön mukaisten kirjanpitosääntöjen, periaatteiden ja menettelytapojen noudattamisen. Kyseiset kirjanpitosäännöt, periaatteet ja menettelytavat sisältävät käytettävää kustannuslaskentaa, kustannusten käsittelyyn käytettäviä kirjanpitokäytäntöjä ja valittuja kustannusten jaottelutapoja koskevia määräyksiä. Unisourcen ja Unisource-yhtiöiden saamat maksut ja siirrot voidaan tunnistaa kausittain annettavien kirjanpitokertomusten perusteella.

d) Palveluiden myynnin yhteen kytkemisen ehkäiseminen

64) PTT Telecom lupaa olla sitomatta yhteen minkään Unisourcen ja PTT Telecomin palvelun myyntiä. Lisäksi niin kauan kuin sillä on EY:n perustamissopimuksen 86 artiklassa tarkoitettu määräävä asema telepalvelujen ja/tai infrastruktuurien osalta, se tekee vain Unisourcen palveluja ja omia palveluitaan koskevia yhteistarjouksia siten, että asiakas tunnistaa sopimuslomakkeesta perityn hinnan ja muut kyseisiä palveluja koskevat ehdot ja edellytykset; lisäksi Telecom takaa, että yksittäiset palvelut ovat saatavilla erikseen vastaavin edellytyksin.

65) Swiss PTT lupaa olla sitomatta yhteen minkään Unisourcen ja Swiss PTT:n palvelun myyntiä. Lisäksi niin kauan kuin sillä on määräävä asema telepalvelujen ja/tai infrastruktuurien osalta, se tekee vain Unisourcen palveluja ja omia palveluitaan koskevia yhteistarjouksia siten, että asiakas tunnistaa sopimuslomakkeesta perityn hinnan ja muut kyseisiä palveluja koskevat ehdot ja edellytykset; lisäksi Swiss PTT takaa, että yksittäiset palvelut ovat saatavilla erikseen vastaavin edellytyksin.

66) Telia lupaa olla sitomatta yhteen minkään Unisourcen ja Telian palvelun myyntiä. Lisäksi niin kauan kuin sillä on EY:n perustamissopimuksen 86 artiklassa tarkoitettu määräävä asema telepalvelujen ja/tai infrastruktuurien osalta, se tekee vain Unisourcen palveluja ja omia palveluitaan koskevia yhteistarjouksia siten, että asiakas tunnistaa sopimuslomakkeesta perityn hinnan ja muut kyseisiä palveluja koskevat ehdot ja edellytykset; lisäksi Telia takaa, että yksittäiset palvelut ovat saatavilla erikseen vastaavin edellytyksin.

67) Kaikki sitoumukset ovat voimassa poikkeuksen myöntämispäivästä alkaen sen voimassaoloajan loppuun asti.

3. Muutokset Unisourcessa mukana olevien maiden lainsäädännössä

68) Komissio keskusteli asianomaisten maiden hallitusten kanssa vapauttamisen tasosta niillä kansallisilla markkinoilla, joita asia suoraan koskee, sekä lainsäädäntömekanismeista varmistaakseen tasapuolisen kehityksen kyseisillä televiestintämarkkinoilla. Keskustelun aikana käytiin kirjeenvaihtoa komission ja hallitusten välillä 10 päivästä huhtikuuta 1996 alkaen.

- Ruotsi

69) Ruotsissa vallitsee jo täysi vapaus.

Ruotsin viestintäministeri totesi kirjeessä 25 päivältä huhtikuuta 1996, että nykyinen 1 päivänä heinäkuuta 1993 annettu telelaki uudistetaan vuonna 1997. Uudistus on toteutettu. Tärkeimmät muutokset koskevat nykyisen sääntelyelimen (kansallinen posti- ja telelaitos) toimivaltaa, jota on laajennettu yhteenliittämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/33/EY (18) mukaisesti.

- Alankomaat

70) Alankomaiden hallitus vahvisti, että se hyväksyy sekä vaihtoehtoisen infrastruktuurin vapauttamiselle asetetun määräajan että täyden kilpailun toteuttamiselle asetetun määräajan. Lisäksi vahvistettiin myös, että Alankomaissa toimii riippumaton sääntelyelin.

Alankomaiden asiassa toimivaltainen ministeri ilmoitti vastauksessaan 25 päivältä kesäkuuta 1996, että kaapelitelevisioverkkoja on ollut mahdollista käyttää 1 päivästä tammikuuta 1996 alkaen vapautetuissa telepalveluissa ja kiinteinä johtoina. Lisäksi parlamentin antaman uuden lainsäädännön mukaisesti palvelut vapautettiin täysin 1 päivänä heinäkuuta 1997. Kaksi uutta toimilupaa, joissa ei ole alueellista rajoitusta, myönnettiin kiinteän infrastruktuurin asentamiseksi, ylläpitämiseksi ja käyttämiseksi 1 päivänä heinäkuuta 1996. Lisäksi myönnetään lukuisia alueellisesti rajoitettuja alueellisia toimilupia. Kaikkiin näihin uusiin infrastruktuuritoimilupiin sisältyy oikeus ja (välivaiheen jälkeen) velvollisuus toimittaa kiinteitä johtoja. Kaikilla niillä tulee olemaan etuoikeudet.

Kuka tahansa voi asentaa lisää kiinteitä verkkoja ilman toimilupaa. Tällaisia verkkoja käytetään kiinteiden johtojen tai telepalvelujen (paitsi puhelintoiminnan) tarjoamiseen. Kyseisillä verkoilla ei kuitenkaan ole etuoikeuksia.

Riippumaton sääntelyelin perustettiin 1 päivään elokuuta 1997 mennessä.

- Sveitsi

71) Sveitsin hallitus on vahvistanut hyväksyvänsä vaihtoehtoisen infrastruktuurin vapauttamiselle asetetun määräajan (1 päivä heinäkuuta 1996) ja täyden kilpailun toteuttamiselle asetetun määräajan (1 päivä tammikuuta 1998) sekä sen, että Sveitsissä toimii riippumaton sääntelyelin.

Sveitsin liikenteestä, viestinnästä ja energia-asioista vastaava ministeri totesi kirjeissä 2 päivältä heinäkuuta ja 13 päivältä syyskuuta 1996, että Sveitsin televiestintäala vapautetaan täysin 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä samanaikaisesti yhteisön kanssa. Uusi laki säädetään pian jäljelle jäävien rajoitusten poistamiseksi.

Vaihtoehtoisen infrastruktuurin vapauttamisen osalta ministeri ilmoitti, että 1 päivästä toukokuuta 1995 alkaen on myönnetty 15 koetoimilupaa (joista suurin osa kaapelitelevisiotoiminnan harjoittajille), joiden avulla tilaajille voidaan tarjota joitakin telepalveluja (pääsy Internetiin, tiedonsiirto, multimedia ja suljettujen käyttäjäryhmien välinen puhelinliikenne). Näitä toimilupia laajennettiin vuoden 1996 lopussa siten, että Sveitsin vaihtoehtoisten infrastruktuurien omistajille annettiin mahdollisuus harjoittaa kaupallista toimintaa erityisesti yrityksille tarkoitettujen telepalvelujen tarjoamiseksi. Swiss PTT:n kilpailijat, jotka tarjoavat telepalveluja yrityksille, saavat käyttää kyseisiä vaihtoehtoisia infrastruktuureja.

Olemassa olevaa sääntelyjärjestelmää (OFCOM) aiotaan täydentää viestintäkomissiolla, joka on riippumaton Sveitsin liittovaltion hallinnosta. Uusi komissio on vastuussa erityisesti päätöksistä, joihin saattaa liittyä eturistiriita säätelijän, OFCOMin, ja Swiss PTT:n omistajan, Sveitsin liittovaltion, välillä.

G. Kolmansien huomautukset

72) Kolmansista seitsemän, joita asia koskee, jätti huomautuksensa komissiolle sen jälkeen, kun asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen pöytäkirjan N:o 21 3 artiklan mukainen tiedonanto oli julkaistu (19). Huomautuksissa keskityttiin erityisesti osapuolten tekemiin muutoksiin ja sitoumuksiin. Yleisesti ottaen huomautuksissa oltiin yhtä mieltä tehdyistä muutoksista ja sitoumuksista. Jotkut huomautusten esittäjistä kuitenkin väittivät, että kyseiset muutokset ja sitoumukset eivät vielä riittäisi kohentamaan kilpailutilannetta kyseisissä maissa ja ehdottivat joidenkin sitoumusten täsmentämistä ja laajentamista. Useassa huomautuksessa viitattiin suotavuuteen asettaa osakkeenomistajille ja Unisource-sopimusten nojalla perustetuille yksiköille tilintarkastusta, asiakirja-aineiston kokoamista ja tietojen toimittamista koskevia velvoitteita edellytysten noudattamisen varmistamiseksi. Joissakin huomautuksissa tuotiin esille myös se, että komission olisi kohdeltava kaikkia yhteenliittymiä samalta pohjalta eli niille olisi luotava yhtäläiset toimintaedellytykset.

73) Joissakin muissa huomautuksissa viitattiin kyseisten maiden lainsäädäntöä koskevaan tilanteeseen ja täsmennettiin tarkasti, millaisia vaikeuksia tällaisten tilanteiden hoitamisessa on ollut.

74) Komissio tutki huolellisesti kaikki saadut huomautukset ja totesi, että komissio oli jo käsitellyt useimpia niissä ilmaistuja huolenaiheita ja että niistä oli keskusteltu yksityiskohtaisesti kyseisten osapuolten kanssa, jotka olivat tehneet tarvittavat ratkaisut ja toteuttaneet tarvittavat suojatoimet. Nämä huomautukset eivät siten vaikuttaneet 19 artiklan 3 kohdan mukaisessa tiedonannossa ilmoitettuun komission riippumattomaan kantaan, joka koski ilmoitettuja sopimuksia. Oikeusturvan varmistamiseksi vaikuttaa kuitenkin aiheelliselta täsmentää tässä päätöksessä joidenkin edellytysten soveltamisalaa ja kestoa, laajentaa joitakin edellytyksiä kattamaan myös Telia ja asettaa Unisourcelle ja sen osakkeenomistajille tilintarkastusta, asiakirja-aineiston kokoamista ja tietojen toimittamista koskevia velvoitteita.

II. OIKEUDELLINEN ARVIOINTI

A. EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohta ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohta

1. Yhteistyöhön perustuva rakenteellinen yhteisyritys

75) Unisource yhdistää emoyhtiöidensä toiminnot useilla Euroopan laajuisilla ja kolmansien maiden vapautetuilla telepalvelumarkkinoilla ja sen pyrkimyksenä on kehittää ja vallata uusia palveluja näillä markkinoilla. Tämä yhteisyritys aiheuttaa suuria muutoksia emoyhtiöiden rakenteeseen ja merkitsee ratkaisevaa askelta niiden alkaessa tarjota palveluja, jotka ovat luonteeltaan ja mittakaavaltaan paljon laajempia kuin niiden nykyiset kansalliset toiminnot. Siten emoyhtiöt yhdistävät Unisourcen kautta huomattavan määrän telepalvelujen tarjoamiseen ja markkinointiin liittyviä etuja.

a) Yhteinen määräysvalta

76) Johdanto-osan kappaleessa 8 kuvailtu Unisourcen hallintorakenne estää sen, että emoyhtiö olisi sellaisessa asemassa, että se yksin voisi vaikuttaa ratkaisevasti Unisourcen päätöksentekoon.

b) Emoyhtiöiden kilpailukäyttäytymisen yhteensovittaminen

77) Ennen Unisourcen toteuttamaa liiketointa sen jäsenet olivat ainakin periaatteessa toistensa mahdollisia kilpailijoita kaikkien niiden palvelujen tarjoamisessa, jotka Unisourcelle oli siirretty.

Liiketoimen toteuttamisen jälkeen Unisourcen osakkeenomistajat pysyivät toistensa tosiasiallisina kilpailijoina i) yrityksille tarkoitettujen varaamattomien telepalvelujen, erityisesti kansainvälisten ja/tai kansallisten virtuaalisten erillisverkkopalvelujen ((I)VPN), ja ii) matkapalvelujen, kuten erityisesti jälkikäteen maksettavien puhelinkorttien ja GSM-matkapuhelinpalvelujen, rajat ylittävillä alueellisilla markkinoilla.

- Yrityksille tarkoitettujen varaamattomien telepalvelujen osalta Unisourcen osakkeenomistajat voivat jatkaa nykyisten (I)VPN-palvelujensa markkinointia (20) asiakkailleen muiden teletoiminnan harjoittajien kanssa tehtyjen kahdenkeskisten sopimusten perusteella.

Lisäksi ne ovat myös toistensa tosiasiallisia tai mahdollisia kilpailijoita Infonet-palvelujen jakelun suhteen. Nykyisten suunnitelmien mukaan Unisourcen osakkeenomistajat jatkavat Infonet-palvelujen jakelua kansallisella alueellaan Unisourcen ulkopuolella.

- Matkapalvelujen markkinoiden osalta jonkin osakkeenomistajan korttia käyttävän kansallisen asiakkaan on mahdollista käyttää korttia paitsi kyseisen osakkeenomistajan kansallisella alueella, myös muiden Unisourcen kortin ja kyseisen osapuolen kortin kanssa kilpailevien osapuolten alueella.

- GSM:n osalta kaikki Unisourcen osakkeenomistajat pysyvät GSM-verkon operaattoreina omalla alueellaan. Lisäksi yksikään ilmoitettujen sopimusten lausekkeista ei estä osapuolia tekemästä sijainninseurantasopimusta muiden GSM-operaattorien kanssa. Siten GSM:n käyttäjä, joka on jonkin osapuolen asiakas, voi käyttää päätelaitettaan myös muiden osapuolten alueella tai minkä tahansa sellaisen operaattorin alueella, jonka kanssa on tehty sijainninseurantasopimus.

78) Komissio toteaa, että Unisourcea voidaan edelleen pitää rakenteellisena, yhteistyöhön perustuvana yhteisyrityksenä huolimatta kaikista niistä muutoksista, joita sen rakenteessa on tapahtunut sen jälkeen, kun komissio teki Unisource International NV:stä sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisen päätöksen (21).

2. EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan soveltaminen Unisourceen

79) Unisourcen emoyhtiöiden väliset sopimukset kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska ne rajoittavat kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

80) Unisource rajoittaa tosiasiallista ja mahdollista kilpailua emoyhtiöidensä välillä Euroopan tasolla ja kyseisten yhtiöiden kotimarkkinoilla.

- Unisourcen omistaa kolme teletoiminnan harjoittajaa, jotka toimivat myös omien kotimarkkinoidensa ulkopuolella. Lisäksi niillä kaikilla on muiden teletoiminnan harjoittajien kanssa kahdenvälisiä sopimuksia, jotka mahdollistavat palvelujen tarjoamisen yhteenliittymässä mukana olevien teletoiminnan harjoittajien kansallisten rajojen yli. Tässä suhteessa Unisourcen kaltaisen yhteenliittymän perustaminen ei ole ainoa puolueeton keino, jolla emoyhtiöt pääsevät kyseisille markkinoille.

- Kun on kyse kansallisilla markkinoilla tarjottavista palveluista, vapautettujen palvelujen tarjoajien määrä on suuri kaikissa niissä Euroopan maissa, joissa Unisourcella tulee olemaan toimintoja ja joihin kuuluvat myös ne kolmet kansalliset markkinat, joita asia suoraan koskee. Tämä osoittaa, että emoyhtiöillä on tarvittava rahoituskyky ja tekniset valmiudet selviytyä yksin kaikilla Euroopan kansallisilla markkinoilla.

Tällainen kilpailun rajoittaminen on erityisen vakavaa varsinkin, kun otetaan huomioon se, että kyseisillä emoyhtiöillä on määräävä markkina-asema kansallisten palvelujen ja kiinteiden johtojen tarjonnassa niillä kolmilla kansallisilla markkinoilla, joita asia suoraan koskee. Paitsi Ruotsissa, jossa palvelut vapautettiin täysin jo useita vuosia sitten, myös Alankomaissa oli perusinfrastruktuurien ja palvelujen monopoli, joka päättyi vasta hiljattain eli 1 päivänä heinäkuuta 1997. Sveitsissä on tällainen monopoli käytännössä 1 päivään tammikuuta 1998 asti.

3. EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan soveltavuus sopimusehtoihin

81) Seuraavat ehdot saattavat entisestään rajoittaa kilpailua:

1) johdanto-osan kappaleessa 20 kuvailtu "yhden televiestintämaan" rakenne,

2) yhteisyritys- ja osakkeenomistajasopimuksen 19 artiklassa määrätty kilpailun rajoittamista koskeva periaate, joka koskee UBN:ää, USS:ää, UC:tä ja UM:ää, ja

3) jakeluyksinoikeuksia koskevat järjestelyt UBN:n, UVS:n ja USS:n toimintojen osalta.

82) Näistä kolmesta ehdosta "yhden televiestintämaan" rakennetta ja yhteisyritys- ja osakkeenomistajasopimuksen 19 kohdan yleisperiaatetta kilpailun rajoittamisesta sekä UBN:ää, USS:ää, UC:tä ja UM:ää koskevaa kilpailua rajoittavaa sopimusta voidaan pitää lisärajoituksina. Sen vuoksi näitä rajoituksia ei arvioida EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan mukaisesti sellaisinaan, erikseen Unisourcesta. Emoyhtiöt perustivat Unisourcen lujittaakseen asemaansa merkityksellisillä rajat ylittävillä ja lopulta Euroopan laajuisilla markkinoilla.

- Vaikka "yhden televiestintämaan" rakenne voikin osaltaan lisätä emoyhtiöiden kilpailukäyttäytymisen yhteensovittamista niillä päätöksenteon alueilla, jotka eivät suoraan liity Unisourcen nykyisiin toimintoihin, sitä ei kuitenkaan voi käsitellä erikseen Unisourcesta, koska Unisourcessa tehdyt päätökset esimerkiksi verkkojen arkkitehtuurista, käytettävistä teknologioista tai T& K-toiminnan yhteensovittamisesta vaikuttavat Unisourcelle siirrettyjen erityisverkkojen lisäksi myös muihin verkkoihin, joita ei ole siirretty sille mutta joita nyt tai myöhemmin käytetään Unisourcen palvelujen tarjoamisessa tai jakelussa. Tämä sen vuoksi, että palvelujen tarjoamisen ulkomaisille asiakkaille on tapahduttava näiden asiakkaiden vaatimusten mukaisesti eli saumattomasti ja keskitetyn hankinnan periaatetta noudattaen, jos siinä aiotaan onnistua.

- Yleinen kilpailun rajoittamista koskeva velvoite ja joidenkin Unisourcen toimintojen suhteen sen jälkeen tehdyt kilpailua rajoittavat sopimukset osoittavat, että osakkeenomistajat ovat vakaasti sitoutuneet Unisourceen.

83) Toisaalta UBN:n, UVS:n ja USS:n suhteen tehdyt jakeluyksinoikeutta koskevat sopimukset ovat EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan vastaisia, koska niiden tavoitteena tai vaikutuksena on se, että kyseiset kansalliset markkinat eristetään asiaankuuluvien palvelujen tuonnilta muista Euroopan talousalueeseen kuuluvista valtioista. Tämä voi vaikuttaa haitallisesti kilpailuedellytyksiin Euroopan talousalueella ja Sveitsissä. Komissio ei voi pitää tällaisia jakeluyksinoikeutta koskevia sopimuksia yhteisyrityksen perustamiseen liittyvinä lisärajoituksina, kuten kahta muuta rajoittavaa ehtoa, koska myös sellaiset muut kuin yksinoikeuksiin perustuvat jakelumuodot ovat mahdollisia, jotka eivät hankaloita palvelujen suorittamista tai markkinointia.

4. Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

84) Unisourcen liiketoiminta-alueen ja sen tytäryhtiöiden tarjoamien palvelujen luonne sekä se, että palveluja kehitetään ja tarjotaan yhteisvoimin koko Euroopan talousalueelle ja Sveitsiin, aiheuttavat sen, että Unisourcen perustamisella on huomattava vaikutus jäsenvaltioiden sisäiseen kauppaan, koska se tarjoaa minkä tahansa kahden jäsenvaltion välisiä ja missä tahansa jäsenvaltiossa käytettäviä varaamattomia palveluja asiakkaille, jotka tarvitsevat yleiseurooppalaisia tai jopa maailmanlaajuisia palveluja.

Tämä näkemys on yhdenmukainen televiestintäalaa koskevissa komission suuntaviivoissa ilmaistun näkemyksen kanssa, jonka mukaan varaamattomia palveluja, laitteistoja ja satelliittiviestinnän infrastruktuuria koskevat sopimukset saattavat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (22).

Palvelujen jakelu yksinoikeudella lisää yhtenäismarkkinoiden jakautumista kansallisten rajojen mukaisesti, sillä se suojelee emoyhtiöitä niiden omilla kotimarkkinoilla. Sen vuoksi tämä erillinen ehto vaikuttaa jäsenvaltioiden keskinäiseen sekä jäsenvaltioiden ja EFTA-maiden väliseen kauppaan ja rikkoo EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa.

B. EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan soveltaminen

1. Tekninen ja taloudellinen kehitys

85) Unisource on kehittämässä todellisia yleiseurooppalaisia palveluja, jotka perustuvat osakkeenomistajilta saatuihin puhtaasti kotimaisiin verkkoihin ja palveluihin. Lisäksi Unisource voi vastata näiden palvelujen suurkäyttäjien kysyntään aikaisemmin kuin sen emoyhtiöt olisivat erikseen pystyneet vastaamaan. Näiden palvelujen tarjoaminen edellyttää ainakin jonkinlaista läsnäoloa ulkomailla.

86) Unisourcen muodostava liiketoimi helpottaa myös Euroopan laajuisen verkon rakentamista ja johtaa sellaisen rakenteen syntymiseen, joka auttaa Unisourcea tarjoamaan parempia palveluja asiakkailleen kaikkialla Euroopassa. Tämä koskee erityisesti UCS:ää, josta tulee lähitulevaisuudessa yksi tärkeimmistä yhteenliittymän kulmakivistä, kuten johdanto-osan kappaleessa 18 selostetaan.

87) Lisäksi Unisource merkitsee huomattavia kustannussäästöjä. Kustannussäästöt kertyvät itse toimintaan liittyvistä tekijöistä, kuten verkkojen integroinnista ja rationalisoinnista, toimintakustannuksista, teknisestä kehittämisestä ja huollosta, yleiskustannusten jakamisesta, rahoitusjärjestelmien jakamisesta, asiakaspalvelu- ja laskutusjärjestelmistä, ylimääräisen kapasiteetin rationalisoinnista tai taitotiedon ja teollis- ja tekijänoikeuksien yhdistämisestä. Kustannussäästöjen osuus kokonaiskustannuksista on yhteensä 1 prosentti vuonna 1996 ja nousee 15 prosenttiin vuonna 2000.

88) Tässä päätöksessä vahvistettujen ehtojen mukaisesti yhdenmukaistetut UBN:n verkot parantavat myös Unisourcen kilpailijoiden tarjoamien palvelujen tasoa, koska nämä voivat joko i) yhteenliittää verkkonsa Unisourcen tai sen osakkeenomistajien operoimiin yleisiin pakettikytkentäisiin dataverkkoihin tai ii) käyttää näitä yleisiä pakettikytkentäisiä dataverkkoja muista verkoista, kuten erityisesti yleisestä puhelinverkosta (PSTN) tai digitaalisesta monipalveluverkosta (ISDN) käsin, taikka iii) yhteenliittää verkkonsa emoyhtiöiden muihin verkkoihin, erityisesti PSTN-verkkoon. Jälkimmäinen on välttämätön kilpailukykyisten puhelinpalvelujen tarjoamisen kannattavuuden kannalta. Kiinteitä johtoja koskevat edellytykset parantavat entisestään kilpailijoiden kilpailuasemaa.

89) Jakeluyksinoikeutta koskevat järjestelyt tehostavat jakelua varmistamalla, että jakelijat keskittyvät markkinointitoimissaan omille alueilleen. Joka tapauksessa osapuolet ovat vahvistaneet, että yksinoikeuksien antaminen ei sulje pois passiivisen myynnin mahdollisuutta, koska asiakkaat voivat aina päättää, kenet he haluavat pääjakelijaksi. Lisäksi yleiseurooppalaisten palvelujen tarjoaminen ja jakelu asiakkaille edellyttää melkein aina fyysisesti useamman kuin yhden jakelijan toimintaa, jotta pystyttäisiin kattamaan kaikki maat, joissa asiakkaalla on toimintaa.

2. Kuluttajien saama hyöty

90) Unisource lyhentää aikaa, joka emoyhtiöiltä olisi yksinään kulunut uusien telepalvelujen kehittämiseen ja markkinointiin nopeasti muuttuvassa teknisessä ja kaupallisessa markkinaympäristössä. Liikeasiakkaat hyötyvät sekä uusien palvelujen laajemmasta tuotevalikoimasta että alhaisemmista hinnoista nopeammin kuin miten olisi käynyt, jos yhtiöt olisivat toimineet erikseen. Telepalvelujen lisääntynyt valikoima ja tähän liittyvät kustannusedut vaikuttavat edullisesti myös muihin televiestinnän osamarkkinoihin ja taloudellisiin toimialoihin ja auttavat parantamaan eurooppalaisten yhtiöiden kilpailuasemaa verrattuna muihin maailmanlaajuistuvilla markkinoilla toimiviin kilpailijoihin.

Lisäksi Unisourcen lujittaminen on kannattava vaihtoehto, joka lisää asiakkaiden vaihtoehtoja yleiseurooppalaisten palvelujen osalta.

91) Jakeluyksinoikeuksien järjestelmä varmistaa, että kutakin sopimusta kohden on yksi taho, johon voi ottaa yhteyttä. Tästä on huomattavia etuja varsinkin niille asiakkaille, joilla on ylikansallisia tai maailmanlaajuisia televiestintätarpeita ja jotka tähän asti ovat joutuneet hoitamaan asioita useiden eri maissa ja eri alueilla toimivien eri asiamiesten kanssa.

3. Välttämättömyys

92) Keskisuuret teletoiminnan harjoittajat näyttävät havainneen, että niiden on tarpeen muodostaa rakenteellisia strategisia yhteenliittymiä, jotka kattavat niin suuren osan Eurooppaa kuin mahdollista, jos ne aikovat kyetä palvelemaan yhä maailmanlaajuisemmaksi muuttuvaa asiakaskantaa. Vaikuttaa myös siltä, että ollakseen asiakkaiden mielestä uskottavia nämä yhteenliittymät vaativat integroitua hallintoa. Tämä koskee myös Unisourcea ja sen kolmea nykyistä emoyhtiötä.

Voimavaransa yhdistämällä osapuolet voivat lisäksi tarjota suuren joukon yleiseurooppalaisia palveluja pienemmillä kustannuksilla ja lyhyemmässä ajassa, kuten Unisource tekee.

93) Jakeluyksinoikeuden osalta yhteenliittymiin kuuluvat osapuolet pidättävät itsellään jakeluoikeuden kotivaltioissaan vastineena yhteenliittymään tekemistään investoinneista. Tässä suhteessa Unisourcen yleiseurooppalaisten palvelujen jakelu on välttämätöntä. Lisäksi myös passiivinen myynti on mahdollista, kuten edellä todettiin. Itse asiassa ei ole lainkaan harvinaista, että asiakkaat jostakin erityisestä syystä valitsevatkin toisen samaan yhteenliittymään kuuluvan jakelijan. On myös otettava huomioon, että sopimusten osapuolina on tavallisesti enemmän kuin yksi jakelija, mikä vähentää jakeluyksinoikeutta koskevista sopimuksista aiheutuvia mahdollisia kielteisiä vaikutuksia.

Komissio on havainnut, että muissa samanlaisissa yhteenliittymissä yksinjakelu suojelee emoyhtiöiden teollis- ja tekijänoikeuksia paremmin kuin muut järjestelyt (23). Tässä mielessä yksinoikeudet ovat tekijä, joka kannustaa yhteenliittymää jakamaan paitsi olemassa olevat teollis- ja tekijänoikeudet, myös Unisourcen kattaman alueen ulkopuolella olevilla markkinoilla tapahtuvan kehityksen.

4. Kilpailunrajoitusten poistaminen

94) Kun kyseisten kolmien markkinoiden kilpailutilannetta tarkastellaan lainsäädännön näkökulmasta, voidaan todeta, että kaikilla kyseisillä markkinoilla myönnettiin vaihtoehtoisia infrastruktuureja varten ainakin kaksi toimilupaa 1 päivään heinäkuuta 1996 mennessä, jolloin Alankomaissa myönnettiin tällaisia toimilupia. Tässä suhteessa muut telepalvelujen tarjoajat ovat nyt asemassa, jossa ne kilpailevat Unisourcen kanssa olematta kuitenkaan kokonaan riippuvaisia Unisourcen emoyhtiöistä (24).

95) Tämä tosiseikka vähensi komission huolta 85 artiklan 3 kohdan mukaisten vaatimusten täyttymisestä. Koska kuitenkin kestää vielä jonkin aikaa, ennen kuin vaihtoehtojen lisääntymisen edulliset vaikutukset alkavat näkyä, komissio arvioi tämän edellytyksen täyttymistä myös merkityksellisten markkinoiden rajat ylittävällä alueellisella tasolla sekä kotimarkkinoiden tasolla, jotka on kuvailtu edellä. Komissio teki asiasta seuraavat päätelmät:

a) Kansalliset markkinat

96) Sopimuspuolille ja Unisourcelle asetetut alunperin ilmoitettua liiketointa koskevat muutokset ja edellytykset varmistavat, ettei tämä liiketoimi vahvista Unisourcen osakkeenomistajien tai Unisourcen määräävää asemaa (Ruotsin, Alankomaiden ja Sveitsin kansallisen PSTN-verkon omistajana asianomaisen UBN:n tytäryhtiön kautta) maissa, joissa ne toimivat. Koska Unisourcen kilpailijoita kansallisilla markkinoilla ovat useissa tapauksissa muiden, rajat ylittävien alueellisten tai jopa maailmanlaajuisten yhteenliittymien paikalliset haaraliikkeet, kyseiset edellytykset auttavat parantamaan näiden muiden yhteenliittymien asemaa, koska niillä on näin paremmat mahdollisuudet palvella Unisourcen asiakkaita sen emoyhtiöiden kansallisilla markkinoilla.

- Kyseisten edellytysten pääasiallisena tarkoituksena on varmistaa, että Unisourcen emoyhtiöt eivät millään tavoin syrji Unisourcen kanssa kilpailevia kolmansia, jotka toimivat maassa, jossa emoyhtiöillä on määräävä asema. Sen vuoksi kiinnitettiin erityistä huomiota oikeuteen käyttää emoyhtiöiden infrastruktuuria ja vuokrata niiden johtoja. On selvää, että vaikka annetaankin mahdollisuus käyttää vaihtoehtoista infrastruktuuria, kilpailevien kolmansien on silti pitkälti turvauduttava määräävässä asemassa olevan osapuolen infrastruktuuriin, sillä ainoastaan se on riittävän kattava.

- Yhteenliittämisen osalta komissio otti huomioon, että Teliaa lukuun ottamatta emoyhtiöt eivät edes tarjonneet yhteenliittämispalveluja kolmansille osapuolille, joten se, että osapuolia pyydettiin tarjoamaan yhteenliittämispalveluja, oli kolmansien markkinoillepääsyn välttämätön edellytys. Jotta yhteenliittämistä koskevilla edellytyksillä olisi todellista vaikutusta, komissio asetti lisäehtoja jotka liittyvät vakiomuotoisten yhteenliittämissopimusten julkaisemiseen ja sopimusehtoihin sekä johtojen vuokrauksen tariffeihin ja vakioehtoihin. Kolmansien kyky tarjota kilpailevia palveluja riippuu myös niiden mahdollisuuksista saada käyttöoikeudet asiakastietokantoihin, joita markkinoiden uudet tulokkaat tarvitsevat voidakseen tarjota hakemistopalveluja.

- Ristikkäistuesta luopumista, erillistä kirjanpitoa ja analyyttisen kirjanpitojärjestelmän käyttöä koskevien lisäehtojen tarkoituksena on varmistaa, että mikä tahansa PSTN-verkko tai dataverkko kyseisissä maissa asetetaan samoin edellytyksin Unisourcen ja sen kilpailijoiden käyttöön.

TEKSTI JATKUU ASIAKIRJASSA ASIAK.NO: 397D0780.1

- Kilpailevat kolmannet ovat riippuvaisia kyseisistä emoyhtiöistä ja ovat siten vielä hyvin haavoittuvaisia. Sen vuoksi komissio vaati, että asetettaisiin ehtoja, luottamuksellisen tiedon väärinkäytön ehkäisemiseksi. Asiakastiedot ovat erittäin arvokkaita ja jollei niitä suojella erityisen tarkkaan, kilpailevien kolmansien asema käy hyvin vaikeaksi. Emoyhtiöt ovat myös poistaneet Unisource-sopimuksista kaikki sellaiset alunperin ilmoitetut lausekkeet, joissa Unisource tai jokin sen tytäryhtiöistä nimettiin emoyhtiön edustajaksi puolipiirien osalta. Kun otetaan huomioon, että tällaisia kansainvälisiä kiinteitä johtoja tarvitsevat joko Unisourcen kanssa kilpailevat palvelujen tarjoajat tai monikansalliset yritykset ja muut yksityiset verkko-operaattorit, Unisource olisi saanut edustussopimuksen perusteella käyttöönsä tietoja, joista olisi ollut sille kilpailullista etua kilpailijoihin nähden.

- Edellytys, jossa kielletään kutakin emoyhtiötä sitomasta yhteen omien ja Unisourcen palvelujen myyntiä, varmistaa mahdollisten laskennassa ilmenevien erojen todennettavuuden ja siis sen, että syrjimättömyyttä koskevat ehdot toimivat käytännössä. Eri palvelupakettien myyminen yhdellä sopimuksella kuuluu yleiseen kauppatapaan televiestintäalalla. Vapautetuilla telemarkkinoilla määräävässä asemassa olevat tarjoajat eivät yleensä saa sitoa toisiinsa eri palvelujen myyntiä eivätkä myöntää alennuksia palvelupaketeista erittelemättä i) palvelukohtaisia ehtoja ja edellytyksiä ja ii) niitä yksittäisiä palveluja, joista alennus myönnetään. Määräävässä asemassa olevat tarjoajat ovat velvollisia julkaisemaan kaikki tariffit ja niiden on pystyttävä näyttämään toteen, että palvelupaketeista myönnettävät alennukset ovat perusteltuja juuri palvelujen tarjoamisesta pakettina koituvien säästöjen vuoksi. Tämä edellytys perustuu näihin velvoitteisiin.

b) Rajat ylittävät alueelliset markkinat

97) Kuten edellä kappaleessa 35 selostettiin, Unisourcella on merkittäviä kilpailijoita yrityksille tarkoitettujen varaamattomien telepalvelujen, matkapalvelujen ja verkko-toimintapalvelujen rajat ylittävillä alueellisilla markkinoilla. Melkein kaikki televiestintäalan yhteenliittymät yrittävät päästä näille markkinoille.

Ensimmäisenä kohderyhmänä ovat pitkälle kehittyneet yritykset, joilla on laaja markkinatuntemus (ja joista monet ovat tähän asti huolehtineet itse televiestinnästään) sekä huomattavaa neuvotteluvoimaa.

Tällaiset asiakkaat voivat painostaa yhteenliittymiä täyttämään paremmin niiden tarpeet (ja alentamaan hintoja). Euroopan virtuaalisten erillisverkkojen käyttäjien yhdistys (European Virtual Private Network Users Association, EVUA) on selkeä esimerkki tästä isojen asiakkaiden aiheuttamasta kehityssuuntauksesta. EVUA:n jäsenet käyttävät puhelinviestintään yhteensä 2 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa.

98) Johdanto-osan kappaleessa 105 täsmennetyillä velvoitteilla pitää yksityiskohtaista kirjanpitoa ja toimittaa siitä tietoja varmistetaan, että Unisource-sopimusten nojalla perustetut yksiköt ja osakkeenomistajat kokoavat riittävästi tietoja, jotta komissio voisi arvioida niiden kilpailukäyttäytymistä. Nämä velvoitteet mahdollistavat myös sen, että kansalliset tuomioistuimet voivat antaa määräyksen esittää todisteet tässä päätöksessä vahvistettujen olennaisten edellytysten rikkomisesta sekä kilpailua rajoittavasta käyttäytymisestä, jos kolmannet tällaisen käyttäytymisen vuoksi vetoavat kansallisiin tuomioistuimiin.

99) Komission yksiköt esittivät kuitenkin kirjeessä 7 päivältä toukokuuta 1996 UCS:n toimintaa koskevan varauksen. UCS:n osallistuminen tiedonsiirron tariffeja koskeviin neuvotteluihin muiden teletoiminnan harjoittajien kanssa johti siihen, että muilla teletoiminnan harjoittajilla oli vähemmän mahdollisuuksia valita näiden palvelujen välillä, sillä ennen UCS:ää ne saivat kyseisiltä kolmelta emoyhtiöltä erilliset tarjoukset. Siten UCS:n toiminta rajoittaa kilpailua emoyhtiöiden välillä alueella, jolla ne ovat tosiasiallisesti kilpailijoita. Lisäksi tällaista liikennettä, joka on pääasiallisesti kansainvälistä puhelinliikennettä, ei sisällytetä Unisourcen toimintaan ainakaan ennen kuin palvelut on täysin vapautettu kaikissa niissä maissa, joita asia koskee.

Komission esitettyä kantansa osapuolet tarjoutuivat tekemään johdanto-osan kappaleessa 42 selostetun sitoumuksen.

100) Jakeluyksinoikeuksien osalta komissio totesi, että passiivisen myynnin mahdollisuus ja, mikä tärkeintä, vaihtoehtoisten infrastruktuurien yhä parempi saatavuus sekä verkkojen yhteenliittämisessä kansallisten PSTN-verkkojen kanssa sovellettavat syrjimättömyysehdot vähentävät jakeluyksinoikeuksia koskevista sopimuksista aiheutuvia kilpailua rajoittavia vaikutuksia.

101) Edellä olevan huomioon ottaen ja kun otetaan lisäksi huomioon vaaditut muutokset kyseisten maiden kansalliseen sääntelyyn sekä osapuolille asetetut ehdot, voidaan todeta, että EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan mukainen kilpailun poistamista koskeva edellytys on täyttynyt.

5. Päätelmät

102) Komissio toteaa, että Unisourcen perustaminen ja edellä käsitellyt yksittäiset rajoitukset täyttävät kaikki yksittäisen poikkeuksen soveltamiselle EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdassa asetetut edellytykset.

C. Poikkeuksen kesto ja siihen liittyvät ehdot ja velvoitteet

103) Asetuksen N:o 17 8 artiklan ja ETA-sopimuksen pöytäkirjan N:o 21 mukaisesti EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan mukainen päätös tehdään määräajaksi ja siihen voidaan liittää ehtoja ja velvoitteita. Asetuksen N:o 17 6 artiklan mukaisesti tällaisen päätöksen voimaantulopäivä ei saa olla ilmoituspäivää aikaisempi. Tämän huomioon ottaen nyt tehtävä päätös on sillä myönnettävien poikkeusten osalta voimassa:

1) siltä osin kuin on kyse Unisourcen perustamisesta ja siihen liittyvistä sopimuksista, viisi vuotta 1 päivästä heinäkuuta 1996 alkaen (25);

2) siltä osin kuin on kyse Unisourcen tai jonkin sen tytäryhtiön, erityisesti UCS:n toiminnoista (UCS on yksin vastuussa neuvotteluista Unisourcen osakkeenomistajien kotimaissa/niiden kautta tapahtuvan yhdysliikenteen hinnoista), siitä päivästä alkaen, kun palvelut on täysin vapautettu viimeisessä kyseisistä kolmesta osakkeenomistajien maasta, edellä 1 kohdassa määritellyn viisivuotisjakson loppuun asti;

3) siltä osin kuin on kyse kiinteiden johtojen tarjoamisesta yksinoikeudella osakkeenomistajien puolesta Unisourcen tai jonkin sen tytäryhtiön toimesta, siitä päivästä alkaen, kun palvelut on täysin vapautettu viimeisessä kyseisistä kolmesta osakkeenomistajien maasta, edellä 1 kohdassa määritellyn viisivuotisjakson loppuun asti.

104) Tämän päätöksen edellytyksenä on, että johdanto-osan kappaleissa 44-67 kuvaillut ehdot täyttyvät. Lisäksi päätös edellyttää tiettyjen velvoitteiden noudattamista. Nämä ehdot ja velvoitteet ovat välttämättömiä kilpailun häviämisen estämiseksi Euroopan talousalueen merkityksellisillä markkinoilla. Komissio tarkistaa osapuolten pyynnöstä, onko tähän päätökseen tarpeen liittää jokin erityinen ehto tai velvoite, jos olosuhteet muuttuvat oleellisesti ennen poikkeusajanjakson päättymistä.

105) Kun jäljempänä selostetut velvoitteet liittyvät kansallisiin tai yhteisön oikeuden voimassa oleviin velvoitteisiin, ne on asetettu varmistamaan, että osapuolet sitoutuvat lujasti noudattamaan sovellettavia oikeudellisia puitteita. Nämä velvoitteet ovat voimassa niin kauan kuin poikkeusta sovelletaan. Asetuksen N:o 17 8 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti komissio voi perua tämän päätöksen, jos osapuolet laiminlyövät jonkin näistä velvoitteista.

1) Tilintarkastus

Unisourcen ja kaikkien sen tytäryhtiöiden tilit tarkastetaan vuosittain. Tilintarkastuksessa vahvistetaan kirjanpidon perusteella se, että

a) näiden yksiköiden ja Unisourcen osakkeenomistajien väliset liiketoimet on toteutettu puhtaasti kaupalliselta pohjalta,

b) yritykset ovat noudattaneet kirjanpitomenettelyjä,

c) luvut ovat tarkkoja.

Ensimmäiset koko kalenterivuoden kattavat tilintarkastuskertomukset on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa vuoden 1997 päättymisestä.

2) Asiakirja-aineiston kokoamista koskevat velvoitteet

Kaikkien osakkeenomistajien ja kaikkien Unisource-sopimusten nojalla perustettujen yksiköiden on huolehdittava sellaisten aineistojen ja asiakirjojen kokoamisesta, joiden perusteella voidaan näyttää toteen, että edellä tarkoitettuja edellytyksiä on noudatettu, ja tämän aineiston on oltava käytettävissä komission tarkastuksen varalta.

3) Asiakirja-aineiston tarkastus

Sen toteamiseksi ja varmistamiseksi, että osakkeenomistajat tai Unisource ovat noudattaneet edellä tarkoitettuja ehtoja, kaikkien osakkeenomistajien ja kaikkien Unisource-sopimusten nojalla perustettujen yksiköiden on kohtuullisessa varoitusajassa ja ilman, että komission tarvitsee vedota asetuksen N:o 17 mukaisiin tarkastusvaltuuksiin, päästettävä komissio virka-aikana liiketiloihinsa tarkastamaan edellä tarkoitetun kokoamisvelvoitteen kattamaa aineistoa ja asiakirjoja sekä annettava suullisia selvityksiä näistä asiakirjoista.

4) Tietojen toimittamisvelvoitteet

Sen toteamiseksi, että edellä tarkoitettuja velvoitteita on noudatettu, kaikkien osakkeenomistajien ja kaikkien Unisource-sopimusten nojalla perustettujen yksiköiden on toimitettava komissiolle

a) kaikki tämän varmistamiseksi tarvittavat osakkeenomistajien tai Unisource-sopimusten nojalla perustettujen yksiköiden hallussa tai hallinnassa olevat aineistot ja asiakirjat joka kuudes kuukausi alkaen yhden vuoden kuluttua tämän päätöksen 1 artiklan mukaisen poikkeuksen hyväksymispäivästä, sekä

b) suulliset tai kirjalliset lisäselvitykset.

106) Tämä päätös ei rajoita EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan eikä ETA-sopimuksen 54 artiklan soveltamista,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan nojalla julistetaan, ettei EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa sovelleta viiteen vuoteen 1 päivästä heinäkuuta 1996 lukien:

1) komissiolle ilmoitettuun yhteisyritykseen Unisourceen, mukaan lukien liitännäiset velvoitteet, jotka koskevat (i) emoyhtiöltä edellytettävää "yhden televiestintämaan" rakennetta ja (ii) yhteisyritys- ja osakkeenomistajasopimuksen 19 kohdan ja kilpailun rajoittamista koskevien sopimusten mukaista kilpailun rajoittamista koskevaa yleistä periaatetta Unisource Business Networksin, Unisource Voice Servicesin, Unisource Cardsin ja Unisource Mobilen toimintojen suhteen,

2) yksinoikeuksien jakelujen järjestelyjä Unisource Business Networksin, Unisource Voice Servicesin ja Unisource Satellite Servicesin toimintoihin.

2 artikla

EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan nojalla julistetaan, ettei EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa sovelleta Unisourcen tai sen tytäryhtiöiden eikä varsinkaan UCS:n toimintoihin; UCS on yksin vastuussa neuvotteluista Unisourcen osakkeenomistajien maissa / niiden kautta tapahtuvan yhdysliikenteen tariffeista siitä päivästä alkaen, kun palvelut on täysin vapautettu viimeisessä kolmesta Unisourcen osakkeenomistajien maasta, 1 artiklassa määritellyn viisivuotisjakson päättymispäivään asti.

3 artikla

EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan nojalla julistetaan, ettei EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa sovelleta kiinteiden johtojen tarjoamiseen yksinoikeudella osakkeenomistajien puolesta Unisourcen tai sen tytäryhtiön toimesta siitä päivästä alkaen, kun palvelut on täysin vapautettu viimeisessä kolmesta Unisourcen osakkeenomistajien maasta, 1 artiklassa määritellyn viisivuotisjakson päättymispäivään asti.

4 artikla

Edellä 1, 2 ja 3 artiklassa säädetyt poikkeukset EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan soveltamisesta edellyttävät seuraavien ehtojen noudattamista:

I. Syrjimättömyys

1) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat siihen, että kaikki i) kenen tahansa muun osakkeenomistajan ja ii) Unisource-sopimusten nojalla perustettujen yksiköiden kanssa tehdyt sopimukset ovat puhtaasti kaupallisia eli että kyseisten sopimusten ehdot ja edellytykset ovat samat kuin kolmansille tarjotut ehdot ja edellytykset, kun on kyse varatuista toiminteista ja palveluista sekä sellaisista varatuista toiminteista ja palveluista, joiden suhteen kyseisillä osakkeenomistajilla on määräävä asema sen jälkeen, kun televiestintäinfrastruktuuri ja -palvelut on täysin ja tosiasiallisesti vapautettu kaikissa asianomaisissa maissa.

2) Edellä 1 alakohdassa esitetyn vaatimuksen loukkaamista ei pidetä tämän ehdon rikkomisena, ellei sillä ole merkittävää vaikutusta markkinoihin.

a) Kiinteät johdot

1) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat siihen, että jollei näin jo ole toimittu, kiinteiden johtojen tarjoaminen suoritetaan erillisenä palveluna, jonka kirjanpito pidetään erillään sovellettavan kansallisen tai yhteisön oikeuden periaatteiden, sääntöjen ja menettelytapojen mukaan.

2) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat julkaisemaan (sekä kansallisten että kansainvälisten) johtojen vuokrauksen vakioehdot ja -edellytykset. Ehdot liittyvät johtojen teknisiin eritelmiin, toimitusaikaan, korjausaikaan, tariffeihin ja alennuksiin.

3) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat siihen, että kaikki tytäryhtiöiden tai Unisourcen saataville asetetut johtotyypit asetetaan samoin ehdoin ja edellytyksin myös kolmansien käyttöön.

4) PTT Telecom poistaa yleisistä ehdoistaan kaikki sellaiset lausekkeet, jotka sisältävät viittauksia kiinteiden johtojen (eli lauseke 11.10) ja kansainvälisten puolipiirien käyttöön tavalla, jota ei voida perustella teknisillä näkökohdilla tai pakollisilla määräyksillä, ja sitoutuu olemaan lisäämättä tällaista lauseketta tai mainintaa.

5) Edellä kohdissa 1-4 esitettyjen vaatimusten loukkaamisia ei pidetä tämän ehdon rikkomisena, ellei sillä ole merkittävää vaikutusta markkinoihin.

b) Verkkojen yhteenliittäminen

1) Unisource ja sen tytäryhtiöt, erityisesti UBN sitoutuvat perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan mukaisen poikkeuksen myöntämispäivästä alkaen toteuttamaan ja ylläpitämään kolmansille pääsyn UBN:n kotimaisiin yleisiin dataverkkoihin (X.75-standardi tai jokin muu standardi, joka voi korvata sen) syrjimättömin kustannussopeutetuin ehdoin, jotka ovat hinnan, paljous- ja muiden alennusten sekä tarjotun yhteenliittämispalvelun laadun suhteen samat kuin niiden omille tytäryhtiöille tarjotut ehdot. Kyseisten ehtojen on oltava julkisia, ja hinnan on perustuttava kustannuksiin, jotka on määriteltävä ja jaoteltava analyyttistä kustannuslaskentamenetelmää käyttäen.

2) PTT Telecom julkistaa viimeistään tämän päätöksen hyväksymispäivästä PSTN-ja ISDN-verkkojen osalta verkkojen yhteenliittämistä koskevan vakiosopimuksen, jossa määrätään verkkojen nopeasta ja avoimesta yhteenliittämisestä ja joka sisältää palvelukohtaiset ehdot ja edellytykset (mukaan lukien tekniset standardit ja eritelmät), jotka ovat syrjimättömiä ja kustannuksiin perustuvia. Kustannukset on määriteltävä ja jaoteltava analyyttistä kustannuslaskentamenetelmää käyttäen. Komissiolle on toimitettava jäljennös kyseisestä sopimuksesta.

3) Verkkojen yhteenliittäminen toteutetaan kohtuullisessa määrässä liitäntäpisteitä ja kansainvälisten teknisten standardien mukaisesti yhteenliittämisen riittävyyden ja tehokkuuden takaamiseksi siltä osin kuin se on välttämätöntä palvelujen yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Yhteenliittäminen toteutetaan käyttäen useita alueellisia verkkojen liitäntäpisteitä paikoissa, joissa on saatavilla kansainvälisten standardien mukaisia rajapintoja ja merkinantojärjestelmiä ja joissa se on taloudellisesti toteutettavissa. Kaikki kohtuulliset yhteenliittämistä, mukaan lukien pääsyä erityisverkkoihin, koskevat pyynnöt täytetään soveltamalla palvelukohtaisia ehtoja, jotka ovat syrjimättömiä ja kustannuksiin perustuvia.

4) PTT Telecom sitoutuu takaamaan myös jatkossa syrjimättömyyteen perustuvan pääsyn asiakastietokantoihin, jotka ovat välttämättömiä hakemistopalvelujen tarjoamiseksi kustannuksiin perustuvaan hintaan.

5) Swiss PTT julkaisee viimeistään tämän päätöksen hyväksymispäivänä PSTN- ja ISDN-verkkojen osalta verkkojen yhteenliittämistä koskevan vakiomuotoisen sopimuksen, joka on yhdenmukainen asiaankuuluvien Sveitsin säännösten ja EU:n säännösten vastaavien vaatimusten kanssa. Sopimuksessa määrätään oikea-aikaisesta ja avoimesta verkkojen yhteenliittämisestä, ja se sisältää palvelukohtaiset ehdot ja edellytykset (mukaan lukien tekniset standardit ja eritelmät), jotka ovat syrjimättömiä ja kustannuksiin perustuvia. Kustannukset on määriteltävä ja jaoteltava analyyttistä kirjanpitomenetelmää käyttäen. Komissiolle on toimitettava jäljennös kyseisestä sopimuksesta.

6) Verkkojen yhteenliittäminen toteutetaan kohtuullisessa määrässä liitäntäpisteitä ja kansainvälisten teknisten standardien mukaisesti yhteenliittämisen asianmukaisuuden ja tehokkuuden takaamiseksi siinä määrin, kuin se on välttämätöntä palvelujen yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Yhteenliittäminen toteutetaan käyttäen useita alueellisia verkkojen liitäntäpisteitä paikoissa, joissa on saatavilla kansainvälisten standardien mukaisia rajapintoja ja merkinantojärjestelmiä ja joissa se on taloudellisesti toteutettavissa. Kaikki kohtuulliset yhteenliittämistä, mukaan lukien pääsyä erityisverkkoihin, koskevat pyynnöt täytetään soveltamalla pelvelukohtaisia ehtoja, jotka ovat syrjimättömiä ja kustannuksiin perustuvia.

7) Swiss PTT sitoutuu asiaankuuluvan Sveitsin lainsäädännön mukaisesti takaamaan myös jatkossa syrjimättömyyteen perustuvan pääsyn asiakastietokantoihin, jotka ovat välttämättömiä hakemistopalvelujen tarjoamiseksi kustannuksiin perustuvaan hintaan.

8) Telia sitoutuu siihen, että sen verkkojen yhteenliittämispalvelut tarjotaan oikea-aikaisesti ja avoimesti ja että niiden palvelukohtaiset ehdot ja edellytykset (mukaan lukien tekniset standardit ja eritelmät) ovat syrjimättömiä ja kustannuksiin perustuvia. Kustannukset on määriteltävä ja jaoteltava analyyttistä kirjanpitomenetelmää käyttäen. Kaikki kohtuulliset yhteenliittämistä, mukaan lukien pääsyä erityisverkkoihin, koskevat pyynnöt täytetään soveltamalla palvelukohtaisia ehtoja, jotka ovat syrjimättömiä ja kustannuksiin perustuvia.

9) Edellä kohdissa 1-8 esitettyjen vaatimusten loukkaamisia ei pidetä tämän ehdon rikkomisena, ellei sillä ole merkittävää vaikutusta markkinoihin.

II. Luottamuksellisten tietojen väärinkäytön ehkäiseminen

1) Unisource ja sen tytäryhtiöt ja varsinkaan UCS eivät toimita muille tytäryhtiöille tai osakkeenomistajille luottamuksellisia tietoja, jotka ne ovat saanet toimiessaan Unisourcen osakkeenomistajien edustajina.

2) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat olemaan käyttämättä väärin asiakassopimuksia, esimerkiksi hintoja, koskevia luottamuksellisia tietoja, jotka ne ovat saaneet, koska ne ovat Unisource NV:n osakkeenomistajia, Unisource-sopimusten perusteella perustettujen yksiköiden hallitusten tai johtoryhmien jäseniä tai koska ne huolehtivat Unisourcen palvelujen jakelusta.

3) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat olemaan käyttämättä väärin muilta osakkeenomistajilta saatuja asiakassopimuksia koskevia luottamuksellisia tietoja, jotka ne ovat saaneet toimiessaan Unisource-sopimusten perusteella muodostettujen yksiköiden hallitusten tai johtoryhmien jäseninä.

4) Kaikki osakkeenomistajat varmistavat, että Unisource tai sen tytäryhtiöt eivät saa haltuunsa asiakassopimuksia, esimerkiksi hintoja, koskevaa luottamuksellista tietoa, joka on hankittu tarjottaessa palveluja Unisourcen kilpailijoille.

5) Edellä kohdissa 1-4 esitettyjen vaatimusten loukkaamista ei pidetä tämän ehdon rikkomisena, ellei sillä ole merkittävää vaikutusta markkinoihin.

III. Ristikkäistukien ehkäiseminen

1) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat olemaan myöntämättä ristikkäistä tukea Unisource-sopimusten nojalla perustetuille yksiköille, jotka on rahoitettu sellaisesta liiketoiminnasta saaduilla tuloilla, jota harjoitetaan yksinoikeuksien tai EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan mukaisen määräävän markkina-aseman turvin.

2) Kaikki osakkeenomistajat sitoutuvat varmistamaan, että jokainen yksikkö, joka on perustettu Unisource-sopimusten nojalla i) huolehtii omasta velkarahoituksestaan, ii) ei jaa toimintakustannuksiaan, kustannusten poistoja tai muita kustannuksia millekään osakkeenomistajien liiketoimintayksikölle, iii) perii osakkeenomistajilta saman hinnan kuin nämä perivät kolmansilta sellaisista palveluista, jotka kolmansille on myyty kaupallisina määrinä, ja iv) veloittaa osakkeenomistajilta hinnat omakustannushinnan perusteella tai muun puhtaasti kaupallisen hinnoitteluperiaatteen mukaisesti silloin, kun on kyse sellaisista tuotteista tai palveluista, joita ei myydä kolmansille kaupallisina määrinä.

3) Kaikki osakkeenomistajat takaavat avoimuuden varmistamalla tällä hetkellä voimassa olevan kansallisen ja yhteisön lainsäädännön mukaisten kirjanpitosääntöjen, periaatteiden ja menettelytapojen noudattamisen. Kyseiset kirjanpitosäännöt, periaatteet ja nenettelytavat sisältävät käytettävää kustannuslaskentaa, kustannusten käsittelyyn käytettäviä kirjanpitokäytäntöjä ja valittuja kustannusten jaottelutapoja koskevia määräyksiä. Unisourcen ja Unisource-yhtiöiden saamat maksut ja siirrot voidaan tunnistaa kausittain annettavien kirjanpitokertomusten perusteella.

4) Edellä kohdissa 1, 2 ja 3 esitettyjen vaatimusten loukkaamista ei pidetä tämän ehdon rikkomisena, ellei sillä ole merkittävää vaikutusta markkinoihin.

IV. Yhteensitomisen ehkäiseminen

1) PTT Telecom lupaa olla sitomatta yhteen minkään Unisourcen ja PTT Telecomin palvelun myyntiä. Lisäksi niin kauan kuin sillä on EY:n perustamissopimuksen 86 artiklassa tarkoitettu määräävä asema telepalvelujen ja/tai infrastruktuurien osalta, se tekee vain Unisourcen palveluja ja omia palveluitaan koskevia yhteistarjouksia siten, että asiakas tunnistaa sopimuslomakkeesta perityn hinnan ja muut kyseisiä palveluja koskevat ehdot ja edellytykset; lisäksi Telecom takaa, että yksittäiset palvelut ovat saatavilla erikseen vastaavin edellytyksin.

2) Swiss PTT lupaa olla sitomatta yhteen minkään Unisourcen ja Swiss PTT:n palvelun myyntiä. Lisäksi niin kauan kuin sillä on määräävä asema telepalvelujen ja/tai infrastruktuurien osalta, se tekee vain Unisourcen palveluja ja omia palveluitaan koskevia yhteistarjouksia siten, että asiakas tunnistaa sopimuslomakkeesta perityn hinnan ja muut kyseisiä palveluja koskevat ehdot ja edellytykset; lisäksi Swiss PTT takaa, että yksittäiset palvelut ovat saatavilla erikseen vastaavin edellytyksin.

3) Telia lupaa olla sitomatta yhteen minkään Unisourcen ja Telian palvelun myyntiä. Lisäksi niin kauan kuin sillä on EY:n perustamissopimuksen 86 artiklassa tarkoitettu määräävä asema telepalvelujen ja/tai infrastruktuurien osalta, se tekee vain Unisourcen palveluja ja omia palveluitaan koskevia yhteistarjouksia siten, että asiakas tunnistaa sopimuslomakkeesta perityn hinnan ja muut kyseisiä palveluja koskevat ehdot ja edellytykset; lisäksi Telia takaa, että yksittäiset palvelut ovat saatavilla erikseen vastaavin edellytyksin.

4) Edellä kohdissa 1, 2 ja 3 esitettyjen vaatimusten loukkaamisia ei pidetä tämän ehdon rikkomisena, ellei sillä ole merkittävää vaikutusta markkinoihin.

5 artikla

Tämä päätös edellyttää seuraavien velvoitteiden noudattamista:

1) Tilintarkastus. Unisourcen ja kaikkien sen tytäryhtiöiden tilit tarkastetaan vuosittain. Tilintarkastuksessa vahvistetaan kirjanpidon perusteella se, että

a) näiden yksiköiden ja Unisourcen osakkeenomistajien väliset liiketoimet ovat tapahtuneet puhtaasti kaupalliselta pohjalta,

b) yritykset ovat noudattaneet kirjanpitomenettelyjä,

c) laskelmat on suoritettu oikein.

Ensimmäiset koko kalenterivuoden kattavat tilintarkastuskertomukset on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa vuoden 1997 päättymisestä.

2) Asiakirja-aineiston kokoamista koskevat velvoitteet. Kaikkien osakkeenomistajien ja kaikkien Unisource-sopimusten nojalla perustettujen yksiköiden on huolehdittava sellaisten aineistojen ja asiakirjojen kokoamisesta, joiden perusteella voidaan näyttää toteen, että 4 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä on noudatettu, ja tämän aineiston on oltava käytettävissä komission tarkastuksen varalta.

3) Asiakirja-aineiston tarkastus. Sen toteamiseksi ja varmistamiseksi, että osakkeenomistajat tai Unisource ovat noudattaneet 4 artiklassa tarkoitettuja edellytyksiä, kaikkien osakkeenomistajien ja kaikkien Unisource-sopimusten nojalla perustettujen yksiköiden on kohtuullisessa varoitusajassa ja ilman että komission tarvitsee vedota asetuksen N:o 17 mukaisiin tarkastusvaltuuksiin, päästettävä komissio virka-aikana liiketiloihinsa tarkastamaan 2 kohdassa tarkoitetun kokoamisvelvoitteen kattamaa aineistoa ja asiakirjoja sekä annettava suullisia selvityksiä näistä asiakirjoista.

4) Tietojen toimittamista koskevat velvoitteet. Sen toteamiseksi, että kohdissa 1, 2 ja 3 tarkoitettuja velvoitteita on noudatettu, kaikkien osakkeenomistajien ja kaikkien Unisource-sopimusten nojalla perustettujen yksiköiden on toimitettava komissiolle:

a) kaikki tämän varmistamiseksi tarvittavat osakkeenomistajien tai Unisource-sopimusten nojalla perustettujen yksiköiden hallussa tai hallinnassa olevat aineistot ja asiakirjat joka kuudes kuukausi alkaen yhden vuoden kuluttua 1 artiklan mukaisen poikkeuksen hyväksymispäivästä, sekä

b) suulliset tai kirjalliset lisäselvitykset.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu seuraaville:

PTT Telecom BV

PO Box 30150

NL-2500 GD Den Haag

Telia AB

Mårbackagatan 11

S-123 86 Farsta

Schweizerische PTT

Generaldirektion PTT

Viktoriastrasse 21

CH-3030 Bern.

Tehty Brysselissä 29 päivänä lokakuuta 1997.

Komission puolesta

Karel VAN MIERT

Komission jäsen

(1) EYVL 13, 21.2.1962, s. 204/62.

(2) EYVL C 44, 12.2.1997, s. 15.

(3) EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1 (oikaistu EYVL L 257, 21.9.1990, s. 13).

(4) EYVL C 13, 18.1.1996, s. 3 (viitepäätös).

(5) Jotkut päätökset vaativat kuitenkin hallintoneuvoston hyväksynnän, kuten esimerkiksi hankinnat, sopimusten tekeminen ja investoinnit.

(6) Ehdotonta enemmistöä vaaditaan Unisourcen ja osakkeenomistajiien välisistä liiketoimista johtuvien riitaisuuksien ratkaisemisessa.

(7) Kansainväliset verkot käsittävät kansainväliset kytkentäkeskukset kyseisissä kolmessa maassa, kansainväliset lähetyshuoltokeskukset, kansainväliset verkonhallintakeskukset, satelliittien maa-asemat, merenalaiset kaapelit ja muun kansainvälisen yhdysliikennekapasiteetin, ATM- ja SDH-ristikytkennät ja kyseisissä maissa sijaitsevien kyseisten yhtiöiden kansainväliset merkinantopisteet ja kaikki muut Unisourcen osakkeenomistajien rajat ylittävät toiminnot kyseisissä maissa.

(8) Tällainen sopimus on jo tehty UCS:n ja Uniworldin välillä (vrt. komission päätös asiassa N:o IV/35.738 Uniworld).

(9) Lyhenne sanoista "synkroninen digitaalinen hierarkia". Kyse on kansainvälisestä standardoidusta tiedonsiirtotekniikasta, joka mahdollistaa suuremman kapasiteetin kuituoptiikkaverkoissa, paremman kauko-ohjauksen ja automaattisen uudelleenohjauksen virhetapauksissa.

(10) Uniworld-kaupan jälkeen UBN:n jakelusopimus koskee kotimaisia datapalveluja ja kansainvälisiä datapalveluja (kahdenvälisiä) Uniworldin toiminta-alan ulkopuolella.

(11) UBN:ää koskeva kilpailua rajoittava sopimusehto sallii kuitenkin jakelun Infonetin (maailmanlaajuisella) datapalvelualueella. Infonet on maailmanlaajuisten lisäarvoa omaavien telepalvelujen tarjoaja, joka on rekisteröity kaupparekisteriin Yhdysvalloissa. Sen omistaa joukko teleorganisaatioita, joihin Unisourcen jäsenet kuuluvat. Infonetin palvelujen jakelu kaikkiin Euroopan maihin tapahtuu kunkin maan teletoiminnan harjoittajan liiketoiminnallisen yksikön kautta. Mitä tulee Unisourcen osakkeenomistajiin, tällaista liiketoiminnallista yksikköä ei siirretä Unisourcen alaisuuteen. Infonetin markkinaosuus on kaikissa näissä maissa alle 1 prosentti.

(12) Tämä markkinoiden määritelmä on sama kuin asiassa BT-MCI (komission päätös 94/579/EY, EYVL L 223, 27.8.1994, s. 36, kohta 5) sekä asioissa Atlas ja Global One (komission päätökset 96/546/EY ja 96/547/EY, EYVL L 239, 19.9.1996, s. 23 ja 57 sekä johdanto-osan kappaleet 4-15 ja 5-16.)

(13) Kaikissa tapauksissa UBN:n kotimaisen tytäryhtiön kautta.

(14) Tämän yhteenliittymän markkina-asema vahvistuu entisestään, kun se kehittyy täyteen valmiuteensa Telefónican liityttyä siihen.

(15) Kiinteiden johtojen tarjoamista koskevat ehdot ovat avoimen verkon tarjoamisen soveltamisesta kiinteisiin johtoihin 5 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/44/ETY mukaiset (EYVL L 165, 19.6.1992, s. 27).

(16) PTT Telecom on myös ilmoittanut, että sen yleisiin ehtoihin ei sisälly lauseketta, joka velvoittaisi asiakkaita paljastamaan, mihin tarkoitukseen ne aikovat käyttää kiinteitä johtoja, eikä se vaadi sellaisia tietoja (mahdollisilta) asiakkailta kiinteistä johdoista tehtyjen sopimusten jälkeen eikä niitä ennen.

(17) EYVL C 233, 6.9.1991, s. 2, 102 ja siitä seuraavat kohdat.

(18) EYVL L 199, 26.7.1997, s. 32.

(19) Ks. s. 1, alaviite 2. On huomattava, että kun 19 artiklan 3 kohdan mukainen tiedonanto julkaistiin, Telefónica oli yhä Unisourcen täysivaltainen jäsen.

(20) PTT Telecom: WVPN; Telia: Telia Intercall; Swiss Telecom: FlexNet

(21) Ks. johdanto-osan kappale 2.

(22) Ks. suuntaviivojen 39 kohta.

(23) Ks. päätöksen 95/546/EY johdanto-osan kappale 58, alaviite 12.

(24) Atlasta koskevan päätöksen voimaantulon edellytykseksi määrättiin kahden toimiluvan myöntäminen vaihtoehtoisille infrastruktuureille sekä Ranskassa että Saksassa (katso johdanto-osan 76 kappaleen a kohta, päätös 95/546/EY).

(25) Ks. johdanto-osan kappale 94.