Varainhoitovuoden 1997 talousarviotoimenpiteisiin liittyvä tulostili ja tase (laadittu 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 78 ja 81 artiklan mukaisesti) - Nide IV: Konsolidoitu tulostili ja tase - selittävät huomautukset



Virallinen lehti nro C 350 , 17/11/1998 s. 0001 - 0101



TULOSTILI JA TASE VARAINHOITOVUODEN 1997 TALOUSARVIOTOIMENPITEISIIN LIITTYVÄ (laadittu 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 78 ja 81 artiklan mukaisesti) NIDE IV KONSOLIDOITU TULOSTILI JA TASE - SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET (98/C 350/01) JOHDANTO-OSA RAKENNE 1. Euroopan unionin tulostili ja tase laaditaan 21. joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 78, 80 ja 81 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18. syyskuuta 1995 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2335/95. 2. Euroopan unionin tilit esitetään neljänä niteenä seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 3. Niteessä I selostetaan talousarvion toteuttamisen tärkeimpiä osa-alueita varainhoitovuoden aikana. Niteissä II ja III annetaan kunkin toimielimen osalta tietoja varainhoitovuoden toteutuneista tuloista ja menoista budjettinimikkeistön mukaisesti jaoteltuna. Niihin sisältyy myös taulukoita pääomaoperaatioista sekä otto- ja antolainauksesta. Tämä nide (Nide IV) sisältää Euroopan unionin varainhoitovuoden konsolidoidun tulostilin ja taseen sekä niiden selventävät huomautukset. Tulostilissä ja taseessa on ilmoitettu myös edellisen varainhoitovuoden vastaavat luvut. 1. KIRJANPIDON PERIAATTEET 1.1 Kansainväliset standardit (1) edellyttävät, että tilinpäätösten tavoitteena on esittää organisaatioiden toimintojen luonne ja osa-alueet, selvittää miten toiminnot on rahoitettu ja antaa lopullisia tietoja rahoitustoimien toteutumisesta. Euroopan komissio laatii vuosittaisen tulostilinsä ja taseensa juuri näiden tavoitteiden mukaisesti. Rahoitustoimenpiteiden toteutus varainhoitovuoden aikana esitetään niteen I osassa 2 "Selvitys varainhoidosta". Sen lisäksi, että tilinpäätöksissä on esitettävä edellä mainitut tiedot, ne on myös laadittava selkeään ja ymmärrettävään muotoon, niissä esitettävien tietojen on oltava asiaankuuluvia ja tietoja on voitava verrata eri varainhoitovuosien välillä. Tässä asiakirjassa noudatetaan myös näitä periaatteita. 1.2 Euroopan unionin toimielinten kirjanpito voidaan jakaa yleiseen kirjanpitoon ja budjettikirjanpitoon. Kirjanpito laaditaan kalenterivuosittain ecuina. 1.2.1 Yleisessä kirjanpidossa esitetään ns. kahdenkertaisen kirjanpidon menetelmän mukaisesti kaikki varainhoitovuoden menot ja tulot. Tarkoituksena on antaa kokonaiskuva rahoitusasemasta laatimalla kuluneen vuoden 31. joulukuuta tietoihin perustuva tase. Yleisessä kirjanpidossa noudatetaan kolmea periaatetta: - toimintojen jatkuvuuden periaate - varovaisuusperiaate, jonka ansiosta vastaavia ei voida arvostaa liian suuriksi ja vastattavia liian pieniksi - kirjanpidossa käytettävien menetelmien jatkuvuuden periaate - vastaavaa- ja vastattavaa-puolella ilmoitettuja määriä ei voida vähentää toisistaan Komissio tutkii mahdollisuutta esittää vastaisuudessa "laajennettu kirjanpitotulos" sen varmistamiseksi, että tiedot merkitään taseeseen eri varainhoitovuosina kulu- ja tuottotilin kautta. Tilisuunnitelmassa säilytetään ero kulu- ja tuottotilien sekä tasetilien välillä. Jotta tämä olisi mahdollista, tilisuunnitelmaan olisi sisällyttävä seuraavat seikat: a) kulu- ja tuottotilit jakautuvat seuraavasti: - talousarvion kulu- ja tuottotilit, joiden avulla voidaan asianmukaisesti seurata talousarvion toteutumista, sekä tilit, joista käyvät ilmi kurssierot. Näiden tilien avulla voidaan määritellä varainhoitovuoden saldo. - ylimääräiset kulu- ja tuottotilit, joiden avulla voidaan määritellä laajennettu kirjanpitotulos. b) tasetilit, joiden avulla voidaan esittää toimielimen rahoitusasema. Näiden tilien perusteella voidaan selvittää saamisten ja velkojen vaikutuksia rahoitusasemaan. 1.2.2 Talousarvion toteutumista voidaan seurata yksityiskohtaisesti budjettikirjanpidon ansiosta. Budjettikirjanpidon tarkoituksena on laatia - varainhoitoasetuksen VI osastossa tarkoitettu tulostili ja - varainhoitoasetuksen 34 artiklan tarkoittamia selvityksiä talousarvion toteuttamisesta. 2. KIRJANPIDOSSA NOUDATETTAVAT SÄÄNNÖT JA MENETELMÄT 2.1 Kirjanpito laaditaan 21. joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18. syyskuuta 1995 annetulla asetuksella ja täydennettynä tiettyjen varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetulla asetuksella. 2.2 Muunto ecuiksi 2.2.1 Kirjanpito hoidetaan ecuina. 2.2.2 Taseen laatimiseen käytetään 31. joulukuuta 1997 voimassa olleita ecun muuntokursseja lukuun ottamatta seuraavia tase-eriä: - Aineellinen käyttöomaisuus (irtaimisto ja laitteisto), jotka säilyttävät hankintahetkellä voimassa olevien kirjanpidollisten kurssien mukaisen arvonsa ecuina. - Seuraavaan varainhoitovuoteen siirrettävät määrärahat; osa näistä on kansallisissa valuutoissa tehtyjä maksusitoumuksia, jotka on muunnettu ecuiksi käyttäen joulukuun kuukausittaisia kirjanpidollisia kursseja kuitenkin niin, ettei kyseisten siirrettävien määrärahojen kokonaismäärän ecuina ilmaistua arvoa voida jälkikäteen korottaa. - Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta maksetut ennakot muunnetaan käyttäen sitä valuuttakurssia, joka oli voimassa niiden myöntämistä seuraavan kuukauden 10. päivänä. - Tiettyjen henkilöstöä koskevien maksuoperaatioiden muuntamisessa käytetään erityiskursseja. Muut operaatiot muunnetaan niiden toteuttamishetkellä voimassa olleiden kirjanpidollisten kurssien mukaisesti. 2.3 Tulot 2.3.1 Omat varat ja rahoitusosuudet merkitään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat hyvittäneet varainhoitovuoden kuluessa komission puolesta avaamilleen tileille. Arvonlisäverosta saatavien omien varojen, jäsenvaltioiden BKTL:oon perustuvien omien varojen sekä talousarvioon varattujen rahoitusosuuksien ja toisaalta tosiasiallisesti maksettavan määrän välinen ero lasketaan viimeistään seuraavan varainhoitovuoden heinäkuun 1. päivänä; erotus otetaan kyseisen varainhoitovuoden korjaavaan talousarvioon. 2.3.2 Muut tulot otetaan huomioon varainhoitovuoden aikana tosiasiallisesti perittyjen määrien perusteella. 2.4 Menot 2.4.1 Varainhoitovuoden saldoa laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään seuraavaan varainhoitovuoteen siirretyt saman varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat. 2.4.2 Varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista suoritetut maksut ovat sellaisia, jotka varainhoidon valvoja on hyväksynyt viimeistään 31. joulukuuta ja jotka tilinpitäjä on suorittanut viimeistään seuraavan tammikuun 15. päivänä. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16.10.1996-15.10.1997 välisenä aikana, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään seuraavan tammikuun 31. päivänä. 2.4.3 Maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja voidaan siirtää vain seuraavan varainhoitovuoden aikana käytettäviksi. Siirto tehdään seuraavan menettelyn mukaisesti: - jaksottamattomat määrärahat: siirto tehdään yleensä ilman eri toimenpiteitä silloin kun määrärahat vastaavat tehdyistä maksusitoumuksista suoritettavaksi jääviä maksuja; muissa tapauksissa siirtoon on saatava ennakolta budjettivallan käyttäjän lupa - jaksotetut määrärahat: käyttämättä jääneet maksumäärärahat yleensä peruuntuvat; ne voidaan kuitenkin siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen komission päätöksellä, jos seuraavan varainhoitovuoden maksumäärärahat eivät riitä aiempien maksusitoumusten tai siirrettyihin maksusitoumusmäärärahoihin liittyvien maksusitoumusten maksattamiseen. 2.5 Arvostussäännöt Jollei taseen selventävissä huomautuksissa toisin ilmoiteta, eri tase-erät arvostetaan seuraavasti: 2.5.1 Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus arvostetaan alkuperäisellä arvollaan, joka muunnetaan ecuiksi omaisuuden hankintahetkellä voimassa olleen kurssin mukaisesti. Komission omaisuudesta tehdään poistoja tasapoistomenetelmää käyttäen ja täysien kalenterivuosien perusteella (komission omaisuusluettelosta annetun asetuksen 8 jakso). 2.5.2 Varastot arvostetaan viimeisten hankintojen arvolla, joka muunnetaan ecuiksi 31. joulukuuta voimassa olleen kurssin mukaisesti. 2.5.3 Rahoitusomaisuus arvostetaan hankintahinnan perusteella. Jos omaisuus on valuuttamääräistä, se muunnetaan ecuiksi 31. joulukuuta voimassa olleen kurssin mukaisesti. Jos omaisuuden osalta on odotettavissa tappioita, varovaisuusperiaate määrää, että siihen on tehtävä arvonalennus. 2.5.4 Saamiset (paitsi kiinteämääräiset) merkitään kirjanpitoon nimellisarvollaan, joka muunnetaan ecuiksi 31. joulukuuta voimassa olleen kurssin mukaisesti. Saamisiin tehdään arvonkorjaus vain poikkeustapauksissa. Komissio tutkii, voidaanko arvonkorjausten määrää lisätä tulevaisuudessa. Silloin kun arvonkorjaus tehdään, siitä ilmoitetaan erikseen taseen selventävissä huomautuksissa. 2.5.5 Rahastojen sijoitukset ja rahat arvostetaan nimellisarvollaan, joka muunnetaan ecuiksi 31. joulukuuta voimassa olleen kurssin mukaisesti. Jos odotettavissa on tappioita, tehdään arvonalennus varovaisuusperiaatteen mukaisesti. 2.5.6 Velat arvostetaan nimellisarvollaan, joka muunnetaan ecuiksi 31. joulukuuta voimassa olleen kurssin mukaisesti, jos velat ovat valuuttamääräisiä. 2.6 Ennakot ja nopeutetut maksut Toimintamenoina suoritetut ennakkomaksut, yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä suoritettuja ennakkoja lukuun ottamatta, otetaan mukaan varainhoitovuoden menoihin eikä niitä esitetä konsolidoidun taseen vastaavaa-puolella. 2.7 EFTA-maiden osuus vuoden 1997 yleisestä talousarviosta Tiedot määrärahoista, jotka koskevat Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden osuutta yhteisön talousarviosta, esitetään tämän niteen taulukoissa. Näiden määrärahojen käyttöä koskevat yksityiskohtaiset tiedot esitetään taulukossa 15. 2.8 Varainhoitovuoden saldo Varainhoitovuoden saldo sisältää kaksi osaa (Euroopan unionin tulos ja ETAan kuuluvien EFTA-maiden osuuden tulos). Se koostuu seuraavien osien erotuksesta: - varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja - varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen siirretyt määrärahat (varainhoitovuoden menojen määritelmä esitetään edellä kohdassa 2.4.2) (2). Tähän erotukseen lisätään tai siitä vähennetään: - edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen määrärahojen peruuntumisesta peräisin oleva nettomäärä ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä jaksottamattomista määrärahoista suoritettavien maksujen mahdolliset, ecun kurssimuutoksista johtuvat ylitykset ja - varainhoitovuoden aikana kirjatuista kurssivoitoista ja -tappioista peräisin oleva saldo. Yhteisen tutkimuskeskuksen realisoimattomia kurssieroja ei merkitä kirjanpitoon kurssivoittoina tai -tappioina vaan ne kirjataan väliaikaistileille. 2.9 Konsolidointi Konsolidoitu tilinpäätös käsittää Euroopan parlamentin (sekä oikeusasiamiehen), neuvoston, komission (sekä virallisten julkaisujen toimiston ja yhteisen tutkimuskeskuksen), yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean tilinpäätökset. Konsolidointi tapahtuu kokonaisyhdentämismenetelmän mukaisesti. I LUKU TÄRKEIMMÄT TIEDOT EUROOPAN KOMISSION TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA VARAINHOITOVUONNA 1997 VUONNA 1997 TOTEUTUNEEN TALOUSARVION TULOS Vuonna 1997 toteutuneen talousarvion tulos esitetään konsolidoidun taseen vastattavissa otsikon I.B alla >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> II LUKU VARAINHOITOVUODEN 1997 KONSOLIDOITU TULOSTILI >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 13 MAKSATTAMATTA OLEVAT MAKSUSITOUMUKSET 31. JOULUKUUTA 1997 KEHITYS ALKUPERÄISEN MAKSUSITOUMUKSEN JÄLKEEN (mukaan lukien vuoden 1997 kuluessa maksatetut maksusitoumukset) > TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> III. LUKU EUROOPAN KOMISSION KONSOLIDOITU TASE 31. JOULUKUUTA 1997 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> ESIPUHE 1. Joulukuun 31. päivänä 1997 laaditun taseen kaavaa on parannettu seuraavasti: - Tase esitetään lyhyemmässä muodossa neljännessä neuvoston direktiivissä esitetyn kaavan mukaisesti niin, että otetaan kuitenkin huomioon julkisen laitoksen (Euroopan yhteisön) kirjanpitoon liittyvät erityispiirteet. Yksityiskohtaisempia tietoja annetaan selventävissä huomautuksissa. - Vuotta 1996 koskevat tiedot on luokiteltu samoin perustein kuin vuotta 1997 koskevat tiedot. - EBRD:n ja EIR:n pääoman merkitystä osuudesta maksamatta olevat osuudet esitetään vastedes pitkäaikaisen velan sijaan mahdollisena velkana taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. Vuoden 1996 taseen kokonaissumma on näin ollen 690 miljoonaa ecua pienempi kuin vuoden 1996 tilinpäätöksessä. - Aineeton käyttöomaisuus on merkitty kirjanpitoon. 2. Vuokrattu omaisuus, joka täyttää omaisuusluettelosta annetun asetuksen 7 artiklan kolme edellytystä, on sisällytetty ensimmäistä kertaa aineelliseen käyttöomaisuuteen (ks. selventävät huomautukset, kohta III.E). 3. Omaisuusluettelosta annetun asetuksen 8 osaston säännösten (3) perusteella komission on tehtävä poistoja kaikesta omaisuudestaan paitsi omistamistaan maa-alueista. Poistot lasketaan tasapoistomenetelmää käyttäen täydeltä vuodelta (poistoja ei tehdä ajan mukaan suhteellisesti). Kertoimet, joita poistoihin on sovellettu vuosittain 1. tammikuuta 1987 alkaen, esitetään omaisuusluettelosta annetun asetuksen liitteessä 6. Komissio ei ole esittänyt poistoja kirjanpidossa, koska niitä ei voitu tehdä neljän hallintokeskuksen osalta ja koska niitä ei ollut pakko tehdä muissa toimielimissä (4) ja koska taseesta haluttiin tehdä mahdollisimman yhtenäinen. Poistojen määrät (kokonaismäärä 31. joulukuuta 1997) esitetään kuitenkin selventävissä huomautuksissa. TASETTA KOSKEVAT SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET VASTAAVAA I. PERUSTAMISMENOT Tämän nimikkeen alla esitetään Euratomin varainhankintaan kuuluvien arvopaperien emissiokustannukset. Tase-erä on tässä taseessa luokiteltu uudestaan. Edellisinä vuosina se kuului ennakkomaksuihin ja siirtosaamisiin. >TAULUKON PAIKKA> II. AINEETON KÄYTTÖOMAISUUS Tähän nimikkeeseen kuuluvat atk-ohjelmistot, joiden hankinta-arvo on vähintään 400 ecua varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (Euratom, EHTY, EY) N:o 3418/93 130 artiklan mukaisesti. Tämä omaisuus on otettu ensimmäistä kertaa komission taseeseen, koska taseessa noudatetaan nyt omaisuusluettelosta ja Euroopan komission omaisuuden hallinnasta annettua asetusta, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1997. Aineetonta käyttöomaisuutta ei tarvitse merkitä kirjanpitoon muissa toimielimissä (5), mutta yhteisöjen tuomioistuin on ryhtynyt ajamaan asiaan muutosta. >TAULUKON PAIKKA> Joulukuun 31. päivänä 1997 3 121 532 ecusta laskettujen poistojen yhteismäärä oli yksin komission osalta yhteensä 1 251 731,79 ecua. >TAULUKON PAIKKA> III. AINEELLINEN KÄYTTÖOMAISUUS Aineellisen käyttöomaisuuden hankintakustannukset sisältyvät hankintavuoden talousarviomenoihin. Kustannukset esitetään taseessa kunnes omaisuus poistetaan käytöstä. Aineelliseen käyttöomaisuuteen kuuluvat kaikki hyödykkeet, joiden hankinta-arvo on vähintään 400 ecua varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (Euratom, EHTY, EY) N:o 3418/93 130 artiklan mukaisesti. Tässä taseessa on myös ensimmäistä kertaa otettu huomioon omaisuusluettelosta ja Euroopan komission omaisuuden hallinnasta annettu asetus, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1997. Komissio katsoo, että taseessa ilmoitettu käyttöomaisuuden määrä vastaa todellista tilannetta, mutta että määrään voidaan tehdä myöhemmin muutoksia, jos yhteisessä tutkimuskeskuksessa (YTK) tehdään fyysinen inventointi. YTK:n kiinteän omaisuuden ja maa-alueiden osalta on aloitettu inventointimenettely, jonka tulokset saataneen käyttöön vuoden 1998 kuluessa. Sevillan tutkimuskeskuksen atk-laitteistoa, irtainta omaisuutta ja autokantaa koskevia tietoja ei sen sijaan esitetä aineellisen käyttöomaisuuden yhteydessä. Komission yksiköt ovat pyrkineet perustelemaan erot vuoden 1996 ja vuoden 1997 taseissa ilmoitetun omaisuuden arvon osalta. Komission omaisuudesta tehdyt poistot on laskettu 31.12.1997 tietojen perusteella ja niitä voidaan analysoida seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Koska inventoinnissa käytettyjen ohjelmistojen avulla ei voida laskea poistoja, edellä esitetyissä luvuissa ei ole otettu huomioon edustustojen ja toimistojen hallussa olevaan omaisuuteen tehtyjä poistoja eikä tiettyjen tutkimuskeskusten hallussa olevaa omaisuutta, jotka lasketaan vuotta 1998 koskevassa taseessa. A. Maa-alueet ja rakennukset Brysselissä sijaitsevat sekä jäsenvaltioissa sijaitsevien edustustojen ja toimistojen käytössä olevat maa-alueet ja rakennukset, jotka on hankittu vuoden 1992 jälkeen, ilmoitetaan taseessa ecuiksi muunnetun osto-arvonsa perusteella hankintahetkellä voimassa olevan kurssin mukaisesti. Brysselissä sijaitsevien ennen vuotta 1981 hankittujen rakennusten arvo on laskettu tammikuussa 1981 voimassa olleen ecun muuntokurssin mukaisesti. Edustustojen ennen vuotta 1992 hankitut maa-alueet ja rakennukset on arvostettu uudelleen markkinahintojen perusteella. Arvostuksen ovat tehneet riippumattomat asiantuntijat, ja sen perusteella saadut luvut esitetään 31. joulukuuta 1997 päivätyssä taseessa. Poikkeuksena on OECD:ssä olevan edustuston rakennus, joka on saatu ilmaiseksi EHTY:ltä joulukuussa 1994 ja jonka tasearvon ovat määritelleet riippumattomat asiantuntijat markkinahintojen perusteella. Yhteinen tutkimuskeskus korotti kiinteän omaisuutensa arvoa 14 prosentilla ja muiden keskuksen yhteydessä sijaitsevien tilojen arvoa 20 prosentilla vuonna 1984. Näiden arvonkorotusten lisäksi investoinnit ovat nostaneet kyseisten rakennusten arvoa ja/tai pidentäneet niiden käyttöaikaa. B. Laitteistot, koneet ja työvälineet Eräät hyödykkeet, jotka ilmoitettiin ennen kiinteää ja irtainta omaisuutta koskevan nimikkeen alla, on luokiteltu tämän vuoden taseessa uudelleen. E. Vuokraus, rahoitus ja niihin verrattavat maksut Komission omaisuusluettelosta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti leasing-sopimusten ja erilaisten pitkäaikaisten vuokrasopimusten (bail, emphytéose) perusteella haltuun saatu omaisuus ilmoitetaan omaisuusluettelossa silloin kun se täyttää seuraavat kolme edellytystä: - omaisuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät sen käyttöönottajalle - vuokrasopimusta ei voida purkaa korvausta/sakkomaksua vastaan - vuokranantajalle taataan vuokrasopimuksessa korvaus tämän tekemistä investoinneista sekä palkkio. Jos omaisuus ei täytä yhtä näistä kolmesta edellytyksestä, se ilmoitetaan taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. Muiden toimielinten ei tarvitse merkitä tätä omaisuutta kirjanpitoon, joten niiden vuokra- tai rahoitusomaisuus tai niihin verrattavat maksut ilmoitetaan taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. >TAULUKON PAIKKA> G. Keskeneräiset rakennukset sekä aineellisesta käyttöomaisuudesta maksetut ennakkomaksut Tase-erässä esitetään tiettyjen toimistojen tai edustustojen rakennukset, jotka on rahoitettu alun perin EHTY:n talousarviosta. Vaikka EHTY:n kustannukset onkin maksettu kokonaan takaisin vuoden 1995 lopulla, kyseiset rakennukset esitetään yhä EHTY:n taseessa, koska omaisuuden siirtoa koskevia asiakirjoja ei ole vielä allekirjoitettu. IV. RAHOITUSOMAISUUS Rahoitusomaisuus koskee Euroopan unionin toimintoihin pysyvästi liittyviä pääomainvestointeja, joiden voidaan katsoa tukevan näitä toimintoja, ja toisaalta investointeja, joiden tarkoituksena on auttaa edunsaajia kehittämään liiketoimintojaan ilman että yrityksistä hankitaan pitkäaikaisia osakkuuksia. Rahoitusomaisuudeksi lasketaan myös jatkuvina maksettavat takaukset ja ennakkomaksut sekä takuurahaston netto-omaisuus. On kuitenkin tehtävä ero Euroopan yhteisön kolmansille antamien takauksien ja takuurahaston takauksien välillä. Takuurahaston tarkoituksena on kattaa yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyihin lainoihin liittyvät riskit. A. Investoinnit yhteisön toimintaan liittyviin organisaatioihin A.1. Osakkuudet ja osuudet EBRD:n osakkuudet Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankille annettiin alkupääomaa 10 miljardia ecua, josta yhteisö merkitsi 3 %. Pääoman maksettava osuus eli 30 % on suoritettu kokonaisuudessaan. Tase-erässä esitetään koko maksettavaksi määrätty EBRD:n pääoma, jonka komissio on maksanut. Pankin valtuusto päätti 15. huhtikuuta 1996 pidetyssä vuosikokouksessa kaksinkertaistaa enimmäispääoman määrän. Yhteisö sitoutui päätöksessä merkitsemään 30 000 uutta osaketta, joista kukin on arvoltaan 10 000 ecua. Päätöksen mukaan merkintäoperaatioon on aina kuuluttava maksettuja osakkeita ja vaadittaessa maksettavia osakkeita seuraavassa suhteessa: merkityistä osakkeista 22,5 % on oltava maksettuja osakkeita ja loppuosa vaadittaessa maksettavia osakkeita. Osakkuudet esitetään 31. joulukuuta 1997 laaditussa komission taseessa eri tavoin kuin vuoden 1996 taseessa. Pääoman merkitystä osuudesta vielä maksamatta olevat 210 miljoonaa ecua esitetään vastedes taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa eikä enää pitkäaikaisissa veloissa, kuten edellisinä vuosina. Varainhoitovuotta 1996 koskevat tiedot esitetään samalla tavalla. Sen vuoksi vuoden 1996 taseen kokonaismäärä saman vuoden tilinpäätöksessä ei vastaa vuoden 1997 tilinpäätöksessä esitettyä määrää. Osakkuudet Euroopan investointirahastossa (EIR) Kesäkuun 6. päivänä 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti komission edustaman Euroopan yhteisön osuus EIR:n pääomasta on yhteensä 600 miljoonaa ecua, mikä on 30 % EIR:n pääomasta. Komissio on maksanut kokonaan pääoman maksettavaksi määrätyn 20 prosentin osuuden. Osakkuudet esitetään 31. joulukuuta 1997 laaditussa komission taseessa eri tavoin kuin vuoden 1996 taseessa. Kuten EBRD:nkin kohdalla, pääoman merkitystä osuudesta vielä maksamatta olevat 480 miljoonaa ecua (80 %) esitetään vastedes taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. B. Muu rahoitusomaisuus B.1. Osakkuudet ja osuudet Tähän nimikkeeseen on koottu osakkuudet, joiden hankinnan tavoitteena on auttaa edunsaajia kehittämään liiketoimintaansa. Osakkuudet ECIP-ohjelmassa Tase-erä sisältää yhteisön hankkimat osuudet ja osakaslainat niiden yhteisyritysten pääomasta, jotka on perustettu European Community Investment Partners (ECIP) -ohjelman yhteydessä. ECIPin tase esitetään komission taseen liitteissä (nide II). Eurotech capital ja Venture consort Eurotech Capitalin osalta on kyse vuodesta 1990 alkaen maksetuista rahoitusosuuksista, jotka voidaan tietyin edellytyksin vaatia maksettaviksi takaisin sopimuksen umpeutuessa. Venture Consort -rahoitusvälineen osalta on puolestaan esitetty vuodesta 1985 alkaen maksetut rahoitusosuudet, joiden avulla pyritään edistämään sijoitustoimintaa innovatiivisia hankkeita kehittävissä pk-yrityksissä. Koska molemmissa tapauksissa on kyse riskipääomaoperaatioista, jotka kohdistuvat alkuvaiheessa oleviin monikansallisiin korkean teknologian hankkeisiin, kyseisten rahoitusosuuksien tämänhetkistä reaaliarvoa on erittäin vaikea arvioida. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti näiden rahoitusosuuksien arvosta on tehty 100-prosenttinen arvonkorjaus. Komission taseen liitteessä (nide II) on kuitenkin kaksi yhteenvetotaulukkoa näiden kahden rahoitusvälineen perusteella suoritetuista maksuista. >TAULUKON PAIKKA> B.3. Takaukset ja ennakkomaksut Tähän nimikkeeseen kuuluu se käyttöomaisuus, jota ei ole ilmoitettu aineellisen omaisuuden yhteydessä. Kyseessä ovat muun muassa maksetut takaukset ja takuut, kiinteistökustannuksista jatkuvasti maksettavat ennakkomaksut, eräälle kuljetusliikkeelle lainattu käyttöpääoma ja takuurahasto. Takuurahasto Rahaston tarkoituksena on kattaa yhteisön ulkopuolisille maille tai niissä toteutettaville hankkeille myönnettäviin lainoihin ja lainatakuisiin liittyvät riskit. Rahasto perustettiin 31. lokakuuta 1994 annetulla Euroopan unionin neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 2728/94. Rahaston varat hankitaan yleisestä talousarviosta suoritettavilla maksuilla, rahaston varojen sijoitusten tuottamilla koroilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahasto on suorittanut niiden takausmaksuja. Rahaston varainhoidosta vastaa Euroopan investointipankki (EIP) yhteisön puolesta annetulla valtuutuksella. Rahaston tulostili ja tase 31. joulukuuta 1997 ovat taseen liitteenä (nide II). Takuurahaston tilille hankittiin varoja yleisestä talousarviosta ensimmäisen kerran joulukuussa 1994. Komission taseen vastaavaa-puolella esitetty määrä on rahaston netto-omaisuuden arvo 31. joulukuuta 1997. Kun otetaan huomioon varovaisuusperiaate ja koska rahaston tarkoituksena on kattaa jatkuvasti velallisten maksuvelvoitteiden laiminlyöntiriskit, riskejä ja kuluja varten on perustettu rahaston netto-omaisuuden kokonaismäärän suuruinen varaus. >TAULUKON PAIKKA> V. PITKÄAIKAISET SAAMISET Tässä nimikkeessä esitetään yli vuoden pituiset Euroopan unionin saamiset jäsenvaltioilta ja yhteisön ulkopuolisilta mailta. Saamiset johtuvat joko lainavaroin tai talousarviovaroin myönnetyistä lainoista. A. Talousarviomäärärahoista myönnetyt lainat Nimike käsittää lähinnä lainat, jotka on myönnetty yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävän yhteistyön perusteella. Näiden lisäksi nimikkeen alla esitetään lainat, joita on myönnetty investointialan yhteisyritysten perustamiseen Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa, Välimeren alueen maissa ja Etelä-Afrikassa. Vuoden 1991 aikana Turkille myönnettiin 175 miljoonan ecun suuruinen laina osana Persianlahden kriisistä pahiten kärsiville maille annettavaa rahoitusapua. Vuoden 1996 taseessa tähän tase-erään sisältyivät myös lainat, jotka myönnettiin osana Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kehittämistä koskevaa MEDIA I -ohjelmaa. Koska lainasopimuksia ei kuitenkaan tehty suoraan komission ja lopullisen lainansaajan välillä, lainat on luokiteltu tässä taseessa uudelleen niin, että ne kuuluvat vastedes muihin saamisiin. Varainhoitovuotta 1996 koskevat tiedot on luokiteltu saman periaatteen mukaan. MEDIA II -ohjelmaa koskevat saamiset esitetään nimikkeessä "talousarviovaroista myönnetyt lainat" siksi, että komissio on tehnyt lainasopimukset suoraan lainansaajan kanssa. Nimikkeeseen sisältyy myös muita, paljon pienempiä talousarviovaroista myönnettyjä lainoja, kuten siirtotyöläisten hyväksi myönnetyt lainat ja yhteisön virkamiehille myönnetyt rakennuslainat. Nämä lainat esitetään yksityiskohtaisesti jäljempänä tässä niteessä. B. Lainavaroista myönnetyt lainat Neuvostolla on perustamissopimuksen nojalla valta hyväksyä yksimielisesti takaus- tai lainaohjelmia, jotka se katsoo EY:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeellisiksi. EY:n ottamat lainat sitovat suoraan Euroopan yhteisöä mutta eivät sen yksittäisiä jäsenvaltioita. Koska kyse on ottolainaukseen perustuvasta rahoitusomaisuudesta ja jotta yhteisön omaisuudesta, rahoitusasemasta sekä saavutetuista tuloksista annettaisiin todenmukainen ja kokonaisvaltainen kuva, koko tämän nimikkeen alle sijoittuva rahoitustoiminta esitetään taseena sekä kulu- ja tuottotilinä. Tämän rahoitustoiminnan taseet on konsolidoitu komission taseessa kokonaisyhdentämismenetelmän mukaisesti. Varainhoitovuoden 1997 otto- ja antolainauksesta kertyneet tuotot ja kulut voidaan esittää seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> EIP:n kanssa tehdyn sopimuksen perusteella EIP vastaa yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) riskeistä. Näin ollen kuluista tuottojen suhteen syntynyt ylijäämä katetaan EIP:n varoista. Tähän nimikkeeseen kuuluvat taseet, kulu- ja tuottotilit ja antolainat esitetään yksityiskohtaisesti komission taseen liitteenä olevissa taulukoissa (nide II). Antolainaus on kokonaisuudessaan kehittynyt seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> ECIPille myönnettyjen lainojen ja lainavaroista myönnettyjen lainojen yhteismäärästä 31. joulukuuta 1997 esitetään pitkäaikaisissa saamisissa ne lainat, joiden erääntymisaika on yli vuoden, ja lyhytaikaisissa saamisissa ne lainat, joiden erääntymisaika on alle vuoden. Muita talousarviovaroista myönnettyjä lainoja ei ole vielä voitu jakaa saman periaatteen mukaan. Sen vuoksi ne esitetään pitkäaikaisissa saamisissa. >TAULUKON PAIKKA> VI. VARASTOT Tämä nimike sisältää toimistotarvikkeista ja kulutushyödykkeistä koostuvan varaston arvon 31. joulukuuta 1997. Varaston arvoa on muutettu viimeisimpien hankintojen hintojen perusteella ja se on muunnettu ecuiksi 31. joulukuuta voimassa olleella kurssilla toimielinten yhteisen varastojen arvostusmenetelmän mukaisesti. Niinpä tähän nimikkeeseen kuuluu Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston julkaisuvarasto, jonka arvo on määritelty erityisten arvostussääntöjen mukaisesti (6). Lisäksi nimikkeeseen sisältyvät yhteiseen tutkimuskeskukseen hankittu tieteellinen ja tekninen laitteisto, halkeamiskelpoiset aineet ja raskasvesi. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti raskasveden, halkeamiskelpoisten aineiden sekä teolliseen ja tieteelliseen käyttöön tarkoitettujen näytteiden varastot arvostetaan vuosittain ja esitetään taseessa kauppa-arvollaan, joka on pienempi kuin todelliset aiheutuneet kustannukset. >TAULUKON PAIKKA> VII. LYHYTAIKAISET SAAMISET A. Rahoitussaamiset Tässä nimikkeessä ilmoitetaan korkeintaan yhden vuoden kuluttua erääntyvät saamiset, jotka koskevat antolainausta. B. Toistuvat saamiset B.1. Ennakot jäsenvaltioille Tase-erässä ilmoitetaan eräille jäsenvaltioille maksettuihin ennakoihin perustuvat saamiset. B.2. Saamiset jäsenvaltioilta: - EMOTR:n saamiset koostuvat lähinnä EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvistä saamisista jäsenvaltioilta: saamisia jäsenvaltioilta on kirjattu komission taseessa kahteen kertaan yhteensä 6 489 794,61 ecua. Koska virhe havaittiin vasta komission tilinpäätöksen jälkeen, oikaisu tehtiin konsolidoidussa taseessa. - Yhteisön maksama alv, joka on perittävä takaisin jäsenvaltioilta: tase-erässä ilmoitetaan saamiset, jotka johtuvat yhteisön maksamista veroista ja jotka peritään takaisin jäsenvaltioilta. - Muut saamiset: tase-erässä ilmoitetaan lähinnä saamiset, jotka koskevat keräämättä olevia omia varoja. >TAULUKON PAIKKA> 1 798,423 miljoonaa ecua vastaa jäsenvaltioilta perittäviä saamisia, jotka on voitu määrittää ja asianmukaisesti todeta. Myös sellaisista saamisista, joita ei vielä ole määritelty varmoiksi, likvideiksi ja erääntyneiksi on tehty "ennakoituja saamisia" ja ne on kirjattu "pro memoria" -merkinnällä komission kirjanpitoon. Ne esitetään seuraavan sivun taulukossa 3 "Ennakoidut saamiset". >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> B.3. Saamiset yhteisön toimielimiltä ja virastoilta Tämän nimikkeen alla esitetään Euroopan yhteisön erilaiset saamiset yhteisön organisaatioilta, jotka eivät kuulu konsolidoinnin piiriin ja joiden osalta toimielimet maksavat joitakin myöhemmin korvattavia menoja. B.4. Muut saamiset Tase-erään sisältyvät komission toiminnasta johtuvat saamiset, esimerkiksi perintämääräykset, jotka on merkitty tulopuolen kirjanpitoon todettuina saamisina, joita ei ole peritty. Tase-erään sisältyvät lisäksi saamiset sakoista, jotka ovat perimättä tai joiden perintä on keskeytetty, ja sakot, joille on hankittu pankkitakaus. Sakkosaamisien osalta saatujen pankkitakausten määrä on 420 695 411 ecua. Erään sisältyvät myös kaikki ne saamiset, jotka koostuvat lainavaroin rahoitetusta antolainauksesta. Tämän lisäksi erään sisältyvät takuurahaston toimintaa koskevat saamiset. Saamiset voidaan eritellä seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Varojen takaisin saamatta jäämisen riskin ja varovaisuusperiaatteen vuoksi takuurahaston toimintaan liittyvien kokonaisvarojen määrään on tehty sadan prosentin arvonalennus 31. joulukuuta 1997 maksamattomien saamisten osalta. Arvonalennus on otettu ja kirjattu taseen vastaavaa-puolelle alentamalla näiden saamisten arvoa. C. Erittelemättömät saamiset Tase-erässä esitetään lähinnä komission saamiset henkilöstöltään. VIII. VAROJEN SIJOITUKSET >TAULUKON PAIKKA> IX. RAHAT JA PANKKISAAMISET >TAULUKON PAIKKA> Tämä nimike kattaa kaikki komission käytettävissä olevat varat, jotka on sijoitettu (valtionkassan tai keskuspankin) tileille kussakin jäsenvaltiossa ja EFTA-maassa, avistatileille, ennakkomaksujärjestelmiin ja käteiskassoihin, sekä varat, jotka liittyvät lainavaroista suoritettavaan antolainaukseen ja siirtotyöläisten asunto-olojen parantamista koskeviin lainoihin. Nimikkeeseen sisällytetään ne edustustojen ennakkomaksujärjestelmien rahoitustoimenpiteet, joita ei ollut täsmäytetty yhteisön keskuskirjanpitoon tilinpäätöshetkellä. Yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitsevien kolmen pankin jouduttua konkurssiin niiden avistatileillä olevia yhteensä 1 288 513,83 ecun suuruisia varoja ei todennäköisesti voida periä takaisin. Tästä syystä ja varovaisuusperiaatteen mukaisesti rahoitustileihin on tehty arvonalennus ja se on kirjattu vastaavaa-puolelle (alentamalla ennakkomaksujärjestelmiä koskevan tase-erän arvoa). >TAULUKON PAIKKA> X. SIIRTOSAAMISET Tämä nimike kattaa korkosaamiset, lähinnä lainojen kertyneet, erääntymättä olevat korot, sijoutukset ja swapit; erilaiset kirjaamatta olevat menot eli menot, joita ei ole voitu lopullisesti kirjata talousarvioon ennen tilinpäätöstä, sekä ennakkoon maksetut kulut. >TAULUKON PAIKKA> VASTATTAVAA I. OMA PÄÄOMA A. Nettopääoma taloudellisten mukautusten jälkeen (ecuina) >TAULUKON PAIKKA> B. Varainhoitovuoden saldo >TAULUKON PAIKKA> C. Otto- ja antolainauksesta kertyvä ylijäämä Nimike sisältää edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt tulokset ja varainhoitovuoden aikana otetuin lainavaroin rahoitetun antolainauksen tuloksen. Kyseessä ovat ylijäämät, jotka eivät ole käytettävissä, vaikka niitä ei ole vielä sidottu mihinkään käyttötarkoitukseen. >TAULUKON PAIKKA> II. RISKI- JA KULUVARAUS >TAULUKON PAIKKA> III. PITKÄAIKAISET VELAT Tähän nimikkeeseen kuuluvat velat, joiden erääntymisaika on pitempi kuin yksi vuosi. >TAULUKON PAIKKA> Antolainauksen kehitys vuoden 1997 aikana voidaan esittää seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Antolainauksen yhteismäärästä 31. joulukuuta 1997 esitetään pitkäaikaisissa veloissa ne lainat, joiden erääntymisaika on yli vuoden, ja lyhytaikaisissa veloissa ne lainat, joiden erääntymisaika on alle vuoden. >TAULUKON PAIKKA> IV. LYHYTAIKAISET VELAT A. Ottolainojen rahoituskulut Tähän nimikkeeseen kuuluvat ottolainat, joiden erääntymisaika on alle vuoden. Vrt. yllä oleva taulukko. Yksityiskohtaiset tiedot ottolainoista esitetään jäljempänä olevissa taulukoissa. B. Muut rahoituskulut >TAULUKON PAIKKA> C. Tavanomaiset velat C.1. Velat jäsenvaltioille ja EFTAn jäsenmaille Tase-erä kattaa komission velat tietyille jäsenvaltioille. Tässä tapauksessa on kyse Alankomaiden maksamasta ennakosta avustustoimenpiteiden yhteisrahoittamiseksi Bangladeshissa. Tase-erä kattaa toisaalta myös Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvien EFTA-maiden rahoitusosuuksia koskevan varainhoitovuoden 1996 saldon, joka tasattiin vasta vuoden 1997 tammikuun aikana. C.2. Yhteisön toimielimet ja virastot Tase-erä kattaa yhteisön velat tietyille yhteisön virastoille, jotka eivät kuulu konsolidoinnin piiriin. C.3. Siirrettävät määrärahat Kaikkien toimielinten siirrettävät määrärahat 31.12.1997 voidaan eritellä seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> C.4. Erittelemättömät velat Tase-erään sisältyvät komission toiminnasta johtuvat velat. D. Muut velat Tase-erä kattaa lähinnä velat henkilöstölle sekä eri virastoille tai kolmansille osapuolille siirrettävät tulot. V. SIIRTOVELAT >TAULUKON PAIKKA> Tämä nimike koskee lainavaroista myönnettyjä lainoja, joiden taseet ja tulostilit esitetään tulostilin niteessä II. Tase-erässä ilmoitetaan otettujen lainojen ja swapien kertyneet ja erääntymättä olevat korot ja swap-operaatiot. Tähän kuuluvat myös tuloennakot eli tulot, joita ei voitu lopullisesti kirjata talousarvioon ennen tilinpäätöstä, ja tulot, jotka voidaan ottaa uudelleen käyttöön. Kilpailusääntöjen rikkomisen perusteella määrätyistä sakoista saadut tulot (50 611 348,95 ecua) kirjataan väliaikaistileille silloin kun kolmas osapuoli nostaa kanteen yhteisöjen tuomioistuimessa. Jos päätös tehdään kolmannen osapuolen hyväksi, vastaavat summat on palautettava tälle välittömästi. Niin kauan kuin tuomioistuin ei ole tehnyt lopullista päätöstään kanteesta, kyseisiä tuloja ei voida kirjata talousarvioon välittömästi perimisen jälkeen. IV. LUKU TASEEN ULKOPUOLISET MAKSUSITOUMUKSET EUROOPAN KOMISSION RAHOITUSVELVOITTEET, MAHDOLLISET KULUT JA SAAMISET 31. JOULUKUUTA 1997 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> SELVENTÄVÄT HUOMAUTUKSET TASEEN ULKOPUOLISET SITOUMUKSET - MAHDOLLISET VELAT JA SAAMISET 1. Jaksotettuja määrärahoja koskevien ja 31. joulukuuta 1997 maksattamatta olevien maksusitoumusten määrä on 52 524 096 369,13 ecua; joista 233 388 859,97 ecua katetaan vuodelta 1996 vuoteen 1997 siirretyillä maksumäärärahoilla. 2. Eräistä tukimäärärahoista ei tehty maksusitoumusta siksi, että komissio päätti tehdä maksusitoumuksia sellaisista määristä, joita ei ollut katettu talousarvioon otetuilla maksusitoumusmäärärahoilla. 2.1. + 2.2. Komissio on sitä mieltä, että Edinburghissa tehty päätös rahoituksen kokonaismäärästä on yhteisön menositoumus jäsenvaltioita kohtaan. Vuoden 1999 talousarvio onkin laadittava kyseistä kokonaismäärää noudattaen. Tämän vuoksi rakennerahastojen ja koheesiorahaston sitomatta jääneet tukimäärärahat on laskettu vähentämällä Edinburghissa sovitusta rahoituksen kokonaismäärästä vuosia 1994-1997 koskevat maksusitoumukset. Tämä määrä vastaa siis yhteisön tukikehysten, yhteisöaloitteiden ja koheesiorahaston osalta jäsenvaltioille ohjelmakaudeksi 1994-1999 annettujen sitoumusten kokonaismäärää 31. joulukuuta 1997 jälkeen (lukuun ottamatta petostentorjunnan, ympäristöarvioinnin sekä väliaikaisten ja innovatiivisten toimenpiteiden määrärahoja). Määrä ilmaisee kirjanpidossa noudatettavan varovaisuusperiaatteen mukaan kyseisten kahden rahaston mahdollisten maksuvelvoitteiden enimmäismäärän. 3. EMOTR:n tukiosasto 3.1. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16.10.1996-15.10.1997 välisenä aikana, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään seuraavan vuoden tammikuun 31. päivänä. Maksut, jotka jäsenvaltiot suorittivat 16.10.-31.12.1997 välisenä aikana, esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä tehdyllä päätöksellä 97/608/EY tukiosastosta irrotettiin 107 646 127,42 ecua (7) marraskuussa 1997 ilmoitettujen menojen perusteella. Ne on maksettava 2. tammikuuta 1998. 3.2. Kulujen lopullinen määrä ja niiden kirjaaminen talousarvioon riippuu siitä, miten kauan menettely kestää yhteisöjen tuomioistuimessa. 4.1. Takaus on oikeudellisesti määritelty EIP:n 31. joulukuuta 1997 mennessä allekirjoittamien lainojen perusteella (määrään sisältyvät kolmelle uudelle jäsenvaltiolle ennen liittymistä myönnetyt lainat). Kaikkia näitä lainoja ei ole kuitenkaan vielä nostettu. Lainojen kokonaismäärä 31. joulukuuta 1997 oli 5 746,2 miljoonaa ecua (5 534,3 miljoonaa ecua ilman uusia jäsenvaltioita), joka on siis yhteisön ottamien riskien kokonaismäärä. Joulukuun 31. päivään 1997 mennessä nostettujen lainojen kokonaismäärästä (7 040,43 miljoonaa ecua) on maksettu takaisin 1 294,23 miljoonaa ecua. Alla olevassa taulukossa esitetään yleisestä talousarviosta taattavien EIP:n lainojen kokonaismäärää koskevat vuosiennusteet (uusia jäsenvaltioita lukuun ottamatta), jotka perustuvat 31. joulukuuta 1997 nostettuihin määriin. >TAULUKON PAIKKA> Kolmansilta saadut takaukset, jotka koskevat yhteisön talousarviosta taattuja EIP:n myöntämiä lainoja (13 003 987 780 ecua), jakautuvat seuraavasti: - takaukset valtiolta tai siihen rinnastettavalta taholta: 85 % - takaukset julkisilta tai osittain julkisilta laitoksilta: 1 % - takaukset yksityisiltä rahoituslaitoksilta: 14 % 4.2. Euroopan yhteisö on myöntänyt lainaustoimintojensa yhteydessä lainoja, joiden takaukset on saatu kolmansilta. Nämä takaukset voidaan luokitella seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Yhteisö ei ole saanut takauksia kolmansilta rahoitusapujärjestelmästä myönnettäviin lainoihin. Takaukset näille yhteensä 1 905 000 000 ecun suuruisille lainoille on saatu takuurahastosta. 4.3. EIR:n antamien takausten määrä 31. joulukuuta 1997 oli yhteensä 2 171,8 miljoonaa ecua, jolloin EU:n mahdollinen riski on enimmillään 729,6 miljoonaa ecua (EIR:n pääomasta on merkitty 89,3 %). Koska Euroopan yhteisön osuus EIR:n pääomasta on yhteensä 600 miljoonaa ecua, yhteisö voisi pahimmillaan joutua maksamaan takaisin 129,6 miljoonaa ecua. Maksettava osa Euroopan yhteisön merkitsemästä pääomasta eli 80 % (480 miljoonaa ecua) esitetään niin ikään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa mahdollisena velkana (kohta 9). 5.1. Tähän tase-erään kuuluvat tiedot eivät voi olla tyhjentäviä, koska määrät ovat peräisin kirjanpidon ulkopuolelta. Erässä esitetään myös rakennukset, joista on tehty osto-option sisältävä vuokrasopimus. 5.1.1. Parlamentti Euroopan parlamentti teki tammikuussa 1992 osto-option sisältävän puitesopimuksen, joka koskee Brysselissä sijaitsevan rakennusryhmän pitkäaikaista vuokraamista. Ryhmään kuuluu kolme rakennusta, joiden alkuperäisiksi investointikustannuksiksi arvioitiin (vuoden 1992 arvolla) noin 1 030 miljoonaa ecua (BEF/ECU vaihtokurssi 31.12.1997). Puitesopimuksessa määrätään, että vuokrasopimus toteutetaan asteittain sitä mukaa kuin kyseiset rakennukset vapautuvat. Euroopan parlamentti sai 31. joulukuuta 1997 mennessä käyttöönsä kaikki kolme rakennusta, joiden lopulliset investointikustannukset olivat 1 127 miljoonaa ecua (BEF/ECU vaihtokurssi 31.12.1997). Kustannuksista oli taseen laatimisajankohtana maksettu jo 477 miljoonaa ecua eli kaikki kahden rakennuksen lopulliset investointikustannukset ja osa kolmannen rakennuksen investointikustannuksista. Koska Belgian hallitus on sitoutunut vastaamaan kolmannen rakennuksen tonttikustannuksista ja eräistä kunnallistekniikan kustannuksista, kolmen rakennuksen lopulliset investointikustannukset saattavat tietyin edellytyksin laskea 954 miljoonaan ecuun (BEF/ECU vaihtokurssi 31.12.1997). Euroopan parlamentti teki maaliskuussa 1994 osto-option sisältävän pitkäaikaisen vuokrasopimuksen Strasbourgissa sijaitsevasta rakennuskompleksista, jonka alkuperäisiksi investointikustannuksiksi (vuoden 1996 syyskuussa ajantasaistettu arvo) arvioitiin 454 miljoonaa ecua (vaihtokurssi FRF/ECU 31.12.1997). Taseen laatimisajankohtana ei ollut suoritettu yhtään maksua. Investointikustannuksia koskevat arviot eivät sisällä pitkäaikaisia rahoituskuluja. Euroopan parlamentti on myös tehnyt sopimuksia atk-laitteistojen vuokraamisesta. Se on sitoutunut maksamaan laitteistovuokria noin 1,3 miljoonaa ecua. 5.1.2. Yhteisöjen tuomioistuin Yhteisöjen tuomioistuin allekirjoitti 15. marraskuuta 1994 sopimuksen Luxemburgin hallituksen kanssa Palais-rakennuksen ns. A-, B- ja C-osan vuokraamisesta/ostamisesta. A-osan bruttopinta-ala on 26 635 m², B-osan 24 505 m² ja C-osan 14 809 m². Tuomioistuin on tilojen vuokralaisena sopimuksen koko voimassaolon ajan. Se voi käyttää osto-optiotaan maksettuaan koko myyntihinnan (8 artiklan 4 kohta) ja viimeistään 31. joulukuuta 2015. Edellä mainittuun sopimukseen tehdyn täydennyksen nro 1 perusteella tuomioistuimen maksettavaksi lankeava vuosikorvaus laski 405 miljoonaan Luxemburgin frangiin (LUF) 1. tammikuuta 1997. Myyntihinnan määrittelee sopimuspuolten yhteisesti nimeämä riippumaton asiantuntija (9 artikla). Asiantuntijaksi on nimetty KPMG-yhtiö. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Jos budjettivallan käyttäjä olisi päättänyt maksaa 31. joulukuuta 1997 koko maksamatta olevan osuuden sopimuksessa määrättyjen vuosikorvausten sijaan, maksettavaa olisi ollut 2,92 miljardia Luxemburgin frangia (71,6 miljoonaa ecua). Se, että maksamatta oleva osuus on huomattavasti pienempi kuin 31. joulukuuta 1996, johtuu ylimääräisestä 3,19 miljoonan ecun maksusta, jonka yhteisöjen tuomioistuin suoritti Luxemburgin valtion kanssa tehdyn sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan nojalla. Menojen huomattava väheneminen (22,7 miljoonaa ecua vuonna 1997 vs. 70,6 miljoonaa ecua vuonna 1996) johtuu siitä, että tuomioistuin suoritti vuonna 1996 ylimääräisen 50 miljoonan ecun lyhennyksen Palais-rakennukseen kuuluvia tiloja koskevan vuokra/ostosopimuksen perusteella. Tämän yksittäisen maksusuorituksen johdosta sopimukseen tehtiin täydennys, jonka mukaisesti 4 artiklassa määrättyä vuosikorvausta alennettiin 1. tammikuuta 1997 yli kolmanneksella. Lisäksi muista luvuista vapautui marginaalia ecun arvon noustua suhteessa Belgian ja Luxemburgin frangeihin. Tähän marginaaliin perustui määrärahasiirto, jonka ansiosta tuomioistuin pystyi vuonna 1997 suorittamaan sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan nojalla toisen, 3,2 miljoonan ecun ylimääräisen lyhennyksen. 5.2. Tähän tase-erään kuuluvat tiedot eivät voi olla tyhjentäviä, koska määrät ovat peräisin kirjanpidon ulkopuolelta. Erässä esitetään myös rakennukset, joista on tehty pitkäaikainen (alustavasti yli viisi vuotta voimassa oleva) vuokrasopimus ilman osto-optiota. Sopimukset voivat olla erimuotoisia (esimerkiksi tavallinen tai pitkäaikainen vuokrasopimus). Tase-erässä esitetyt määrät vastaavat sopimuksen voimassaoloaikana maksettavien sitoumusten määrää. Tästä on poikkeuksena yhteisöjen tuomioistuimen Palais-rakennus, josta on tehty vuokrasopimus määrittelemättömäksi ajaksi ja jota koskeva määrä vastaa yhden vuoden vuokraa. 5.2.1. Luxemburgissa sijaitsevan 2,29 hehtaarin suuruisen maa-alueen pitkäaikainen vuokrasopimus on voimassa 29 vuotta. 5.2.2. Tase-erässä esitetään komission käytössä olevat tilat, joista on tehty pitkäaikaisia vuokra-sopimuksia (bail, emphytéose) ja jotka eivät täytä omaisuusluettelosta annetun asetuksen 7 artiklan kolmea edellytystä (katso taseen selventävät huomautukset, kohta III.E). Tase-erässä esitetyt määrät koskevat kiinteistöveroa (précompte immobilier) sekä vuokrasopimusten ehtojen perusteella maksettavia vuokria. Määrä voidaan jakaa seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 5.2.3. Tase-erässä esitetään komission käytössä Luxemburgissa olevat tilat, joista on tehty vuokrasopimus. Näitä rakennuksia koskevia tietoja ei ole esitetty komission taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa, vaikka näin olisi pitänyt tehdä. 5.3. Tähän tase-erään kuuluvat tiedot eivät voi olla tyhjentäviä, koska määrät ovat peräisin kirjanpidon ulkopuolelta. Erässä esitetään myös rakennukset, joista on tehty käyttöleasingsopimus tai pitkäaikainen käyttösopimus (yli viideksi vuodeksi). Tase-erässä esitetyt määrät koskevat sopimusten ehtojen perusteella maksettavia vuokria. 8. Eläkesitoumukset 8.1. Johdanto Yhteisön eläkejärjestelmää koskevat säännökset määritellään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä, erityisesti V osaston (Virkamiehen palkkaus ja sosiaaliset edut) 3 luvussa (Eläkkeet) ja liitteessä VIII (Eläkejärjestelmää koskevat yksityiskohtaiset säännöt). Säännöksiä sovelletaan suoraan kaikissa jäsenvaltioissa. Järjestelmä kattaa kaikki erityyppiset eläkkeet (vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeet), ja siitä maksetaan myös perhe-etuudet. 8.2. Järjestelmän menot ja niiden rahoitus Henkilöstösääntöjen 83 artiklassa säädetään, että eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan yhteisöjen talousarviosta (toimielinten yhteisestä luvusta A-19 "Eläkkeet ja erorahat"). Jäsenvaltiot vastaavat eläke-etuuksien maksamisesta yhdessä eläkemenojen rahoittamiseksi vahvistetun jakoperusteen mukaisesti (1 kohdan ensimmäinen alakohta). Virkamiehet maksavat lisäksi kolmanneksen eläkejärjestelmän pitkäaikaisesta rahoituksesta pakollisena eläkemaksuna, jonka määräksi on vahvistettu 8,25 prosenttia peruspalkasta (2 kohta). Järjestelmää rahoitetaan siis sekä budjetista (komission talousarviosta) että eläkemaksuilla, ja jäsenvaltiot takaavat yhteisesti etuuksien maksamisen. 8.3. Järjestelmään liittyvät maksusitoumukset Kaikki ne eläkeoikeudet, jotka toimielimet takaavat henkilöstösääntöjen mukaisesti virkamiehilleen ja muulle henkilöstölleen, perustuvat lähinnä näiden maksamiin eläkemaksuihin ja aiheuttavat vakuutusmatemaattisen arvonsa perusteella talousarviosta rahoitettavia maksusitoumuksia. Maksusitoumukset osoittavat palveluksessa olevalle henkilöstölle luvattujen tai eläkkeellä olevalle henkilöstölle jo maksettavien etuuksien vakuutusmatemaattisen arvon 31. joulukuuta 1997. 8.4. Järjestelmän tasapainon seuranta Henkilöstösääntöjen 83 artiklan 4 kohdassa säädetään seuraavasti: "Jos yhden tai useamman pätevän asiantuntijan neuvoston pyynnöstä suorittama eläkejärjestelmän vakuutusmatemaattinen arviointi osoittaa, että virkamiesten maksama osuus ei riitä rahoittamaan kolmasosaa eläkejärjestelmästä maksettavista etuuksista, budjettivallan käyttäjät vahvistavat talousarviomenettelyn mukaisesti, (. . .) henkilöstösääntökomitean annettua lausuntonsa, eläkemaksujen määrään tai eläkeikään tehtävät muutokset". Vuosina 1986 ja 1989 suoritettujen vakuutusmatemaattisten arviointien perusteella voitiin todeta, että jos järjestelmä toimisi tosiasiallisena eläkerahastona, se voisi säilyä tasapainossa pitkällä aikavälillä. Komissio aloitti vuoden 1998 alussa uuden vakuutusmatemaattisen tutkimuksen, jonka tulokset saataneen syyskuun lopussa 1998. Tutkimuksen tarkoituksena on varmistaa, että järjestelmä säilyy tasapainossa myös nykyoloissa. 8.5. Kirjaaminen taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin Komissio on suorittanut vakuutusmatemaattisen arvioinnin, joka koskee tulevia eläkesitoumuksia. Arviointi perustuu yhteisön toimielinten ja virastojen henkilöstösääntöjen alaisen henkilöstön tilanteeseen 31.12.1997 (arviointi kohdistuu siis palveluksessa olevaan henkilöstöön, eläkeläisiin ja erilaisten korvausten edunsaajiin) niin, että otetaan huomioon henkilöstön kehitys vuodesta 1968. Tutkimus perustui VPBC-menetelmään (Vested Pension Benefits Credits), ja sen tulokseksi saatiin 14 miljardia ecua, jota on pidettävä alustavana arviona. Se on vahvistettava parhaillaan tehtävällä vakuutusmatemaattisella tutkimuksella, joka perustuu erityisiin tutkimusvälineisiin ja kattavampiin tilastollisiin otoksiin. 9. Mahdolliset velat, jotka johtuvat osakkuuksista yhteisön toimintaan liittyvissä organisaatioissa. Tässä kohdassa esitetty määrä sisältää - maksamatta olevat suoritukset komission merkitsemästä pääomaosuudesta >TAULUKON PAIKKA> - komission merkitsemät 30 000 osaketta (à 10 000 ecua) EBRD:n pääomasta. Pankin valtuusto päätti 15. huhtikuuta 1996 pidetyssä vuosikokouksessa kaksinkertaistaa enimmäispääoman. Komissio sitoutui tämän päätöksen mukaisesti merkitsemään edellä mainitun määrän osakkeita (neuvoston päätös 97/135/EY). Neuvoston päätöksen mukaan merkintäoperaatioon on aina kuuluttava maksettuja osakkeita ja vaadittaessa maksettavia osakkeita seuraavassa suhteessa: - maksettua pääomaa on 22,5 % eli yhteensä 67,5 miljoonaa ecua, jotka sidotaan ja maksetaan seuraavasti: - 1998: 33 750 000 ecua - 1999: 33 750 000 ecua - vaadittaessa maksettavaa pääomaa on 77,5 % eli 232,5 miljoonaa ecua. 10. Brysselin pääkaupunkialueella on alettu kerätä toimistotilojen käyttöveroa. Komissio on tiedustellut alueen viranomaisilta, voitaisiinko se vapauttaa kyseisestä verosta erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan perusteella. Viranomaiset antoivat alustavasti myönteisen vastauksen. Paikallisviranomaiset veivät kuitenkin asian oikeuteen, jossa tuomari vahvisti, että komissiolle annetaan vapautus pöytäkirjan mukaisesti. Lopullista päätöstä ei ole vielä tehty. Komissiolle epäedullinen päätös aiheuttaisi sille noin kahden miljoonan ecun vuosittaiset kustannukset. 11. Seuraavassa taulukossa esitetään kaikki tapaukset, joista on määrätty sakkoja kilpailusääntöjen rikkomisen vuoksi ja jotka ovat vireillä 31. joulukuuta 1997. Tapaukset on jaoteltu komission päätöksen tekovuosien mukaan. Taulukossa ei esitetä kyseiseen päivään mennessä selvitettyjä tapauksia. Koska tapaukset ovat monimutkaisia ja koskevat lukuisia yrityksiä sekä lukuisia eri tulkintoja, taulukossa ei voida esittää niiden kehittymistä usealta vuodelta. Siinä esitetäänkin ainoastaan kunkin vireillä olevan tapauksen nykytilanne komission alkuperäiseen päätökseen verrattuna. Yksityiskohtaisempi taulukko esitetään niteessä II. >TAULUKON PAIKKA> 12. Edellä oleva taulukko perustuu virallisiin ilmoituksiin, joita jäsenvaltiot ovat tehneet asetusten (ETY) N:o 595/91 (8), (EY) N:o 1681/94 (9) ja (EY) N:o 1831/94 (10) mukaisesti. Taulukossa ilmaistut määrät on jaoteltu jäsenvaltioittain. Niissä erotetaan toisistaan summat, jotka jäsenvaltiot ovat määränneet takaisin perittäväksi (määrät on laskettu joko todetun tai arvioidun määrän perusteella), ja summat, jotka on jo peritty takaisin tai joiden perimisen katsotaan olevan mahdotonta. Taulukossa esitetyt luvut ovat lähinnä teoreettisia enimmäismääriä eivätkä siis määriä, jotka voidaan ottaa käytettäväksi yhteisön talousarvioon. Tämä johtuu seuraavista syistä: - Jäsenvaltiot eivät aina toimita tietoja (varsinkaan riittävän ajoissa) toteuttamistaan perintätoimista. - Vaikka jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisuuksista periä varoja takaisin, on mahdotonta arvioida tarkkaan, miten paljon perittävänä olevia varoja todella saadaan takaisin. Varojen takaisinperintään sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä määrätään toisinaan, että perintämääräysten vanhentumisaika on 30 vuotta, jolloin kansalliset viranomaiset eivät usein halua luopua virallisesti takaisinperinnästä, vaikka sen toteuttamiseen olisi vain teoreettiset mahdollisuudet. Komissio kehottaakin jäsenvaltioita tarkistamaan säännöllisin väliajoin useita vuosia vanhat tapausluettelonsa ja poistamaan niistä varat, joiden takaisinperinnän katsotaan olevan mahdotonta. - Jos varojen takaisinperintä on jossakin tapauksessa asiallisesti mahdotonta, komission on päätettävä katetaanko varat, joita ei voida periä takaisin, yhteisöjen talousarviosta vai maksaako ne jäsenvaltio, joka ei ole toiminut asianmukaisella tavalla. Tällainen päätös (joka tehdään EMOTR:n tukiosaston osalta tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä) voidaan tehdä useankin vuoden kuluttua. (Komissiossa valmistellaan esimerkiksi parhaillaan varainhoitovuoden 1994 tilien tarkastamista ja hyväksymistä.) - Vaikka asianomainen jäsenvaltio olisi aloittanut varojen takaisinperinnän määräaikojen mukaisesti, ei ole varmaa, että perintä onnistuu. Tämä koskee etenkin niitä perintämääräyksiä, jotka annetaan tuomioistuinten käsiteltäväksi. - Rakennetoimiin kuuluvia yksittäisiä hankkeita osarahoitetaan monivuotisten ohjelmien varoilla. Takaisin perittäviä varoja ei voida määritellä tarkasti ennen kuin monivuotinen ohjelma saadaan päätökseen, koska sääntöjenvastaisiksi todetut varat voidaan tietyin edellytyksin osoittaa muihin, säännönmukaisiin hankkeisiin ja koska maksujen suorittaminen erissä (etenkin viimeinen maksuerä) tarjoaa joissakin tapauksissa mahdollisuuden oikaista maksueriä. Petostentorjuntaa koskeva kertomus vuodelta 1997 ei vielä tulostilin laadintahetkellä ollut valmistunut. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 13.1. Kyseessä ovat EMOTR:n tukiosaston erääntyneet saamiset, jotka esitetään velallisluettelossa ja joista jäsenvaltiot olivat tehneet ilmoitukset varainhoitovuoden lopussa (15.10.1997). Koska jäsenvaltioilta saadut tiedot ovat puutteellisia ja joska komission yksiköt ovat tutkineet tiedot vain osittain, niitä ei voida pitää luotettavina. Tämän vuoksi onkin todettava, että saamiset eivät täytä varman, likvidin ja erääntyneen saamisen edellytystä. 13.2. Varastoitujen maataloustuotteiden myynnistä todettiin 30. syyskuuta 1997 saatavan mahdollisesti 34,4 miljoonan ecun nettovoitto. Tämä määrä saadaan, kun 35,9 miljoonan ecun mahdollisesta voitosta vähennetään 1,5 miljoonaa ecua mahdollisia kuluja. Voiton määrä on selvästi pienempi kuin edellisenä vuonna. Tämä johtuu seuraavista seikoista: - Yli puolet (19,7 miljoonaa ecua) mahdollisten voittojen kokonaismäärästä saadaan vielä viljoista, vaikkakin voitot ovat huomattavasti pienentyneet. Tämä johtuu siitä, että varastojen määrällinen ja kirjanpidollinen arvo on nousussa, kun taas tuotekohtaisesti arvioitu myyntihinta on maailmanmarkkinahintojen alenemisen vuoksi laskussa. - Myös oliiviöljyä koskevan tase-erän osalta arvioidaan saatavan yhä huomattavia voittoja (9,1 miljoonaa ecua). Kuten varainhoitovuotta 1996 koskevassa tulostilissä jo todettiin, tämä johtuu siitä, että Italiassa (jolla yksistään on puolet oliiviöljyn varastoista yhteisössä) tapahtui varainhoitovuoden 1993 lopussa niin huomattava arvon aleneminen, että se vähensi kaikkien varastojen kirjanpitoarvoa huomattavasti varainhoitovuoden 1994 lopulla ennustettujen myyntiarvojen alapuolelle. Tämä liian voimakas arvon aleneminen johtui siitä, että Italia arvioi varastojensa kirjanpitoarvon liian korkeaksi ennen varainhoitovuoden 1993 lopulla tapahtunutta arvon alenemista. Siitä aiheutuu mahdollisesti vielä vuonna 1997 melko suuria voittoja. Uusien varastojen arvo lasketaan niiden perustamispäivän mukaan. Vuoden 1998 talousarvioon (alaluokkaan B1) on otettu 644 miljoonaa ecua varastojen arvon alenemista varten: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> (1) International Organisation of Supreme Audit Institutions (INTOSAI) Accounting Standard Framework - Syyskuu 1995. (2) ETAan kuuluvien EFTA-maiden osalta varainhoitovuodelta N varainhoitovuoteen N+1 siirrettyjen määrärahojen kokonaismäärä saadaan tietoon tilinpäätöksen jälkeen. Tämän vuoksi saldoa laskettaessa otetaan huomioon myös määrärahasiirrot varainhoitovuodelta N-1 varainhoitovuoteen N. (3) Asiakirja E/96/280, 22. päivältä tammikuuta 1997. (4) Toimielinten yhteistä omaisuusluetteloasetusta ei ole vielä annettu. (5) Toimielinten yhteistä omaisuusluetteloasetusta ei ole vielä annettu. (6) Katso Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston julkaisuvaraston arvostussäännöt. (7) 31.12.1997 kurssilla. (8) EMOTR:n tukiosasto. (9) Rakennetoimet.