Neuvoston lausunto,

annettu 22 päivänä tammikuuta 2002,

Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2001-2004

(2002/C 33/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97(1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli 22 päivänä tammikuuta 2002 Ruotsin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2001-2004. Neuvosto toteaa tyytyväisenä, että tarkistetussa lähentymisohjelmassa ennustetaan julkisen talouden rahoitusaseman pysyvän ylijäämäisenä koko kauden vuoteen 2004 asti, koska Ruotsi pitää keskipitkän aikavälin tavoitteena keskimäärin 2 prosentin ylijäämää suhteessa bruttokansantuotteeseen koko suhdannekierron ajan. Strategiaa, jossa menoja (suhteessa BKT:hen) pyritään vähentämään, tukevat sitoutuminen valtion menojen osalta menokattoihin, joilla on vahvistettu terveen julkisen talouden uskottavuutta viime vuosina, ja sitoutuminen tasapainoisiin talousarvioihin paikallishallinnossa. Strategiaan liittyy veroasteen alentaminen, johon on nyt lisätty uudet vuodeksi 2002 ehdotetut veronalennukset. Neuvosto pitää tätä julkisen talouden strategiaa asiamukaisena. Strategia noudattaa myös edellistä neuvoston lausuntoa(2) ja talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Neuvosto toteaa myös tyytyväisenä, että velkasuhde aleni viitearvon (60 % suhteessa BKT:hen) alapuolelle vuonna 2000 ja sen odotetaan alenevan edelleen huomattavasti jäljellä olevan ohjelmakauden aikana.

Ohjelman makrotaloudellinen skenaario, jossa BKT:n kasvuksi oletetaan 1,7 prosenttia vuonna 2001 ja 2,4 prosenttia vuonna 2002, vaikuttaa optimistiselta, ja neuvosto katsookin, että on olemassa merkittävä riski, että kasvu jää tätä hitaammaksi varsinkin vuonna 2002, koska maailmantalouden näkymät ovat synkistyneet skenaarion laatimisen jälkeen. Toisaalta tarkistetussa ohjelmassa esitetään hitaan kasvun skenaario, jonka mukaan julkinen talous on ylijäämäinen huolimatta merkittävästi hitaammasta kasvusta vuonna 2002. Vuosien 2003 ja 2004 osalta ohjelman projektiot vaikuttavat asiallisilta.

Neuvosto toteaa tyytyväisenä, että tarkistettuun ohjelmaan sisältyvien ylijäämätavoitteiden ansiosta Ruotsi täyttää edelleen täysin vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksen, jonka mukaan julkisen talouden rahoitusaseman tulee olla "lähes tasapainossa tai ylijäämäinen". Näin tulee olemaan, vaikka talouden kasvu olisi ohjelmassa ennakoitua hitaampaa ja julkisen talouden ylijäämät jäisivät pienemmiksi, kuten komission syksyn 2001 talousennusteessa ennakoidaan. Lisäksi neuvosto on tyytyväinen siihen, että ohjelmassa on kiinnitetty huomiota julkisen talouden kestävyyteen. Neuvosto toteaa, että Ruotsi pyrkii siihen säilyttämällä 2 prosentin ylijäämän suhteessa bruttokansantuotteeseen pitkällä aikavälillä. Vähentämällä velkoja ja korkomenoja tämä luo liikkumavaraa, jolla katetaan osa väestön ikääntymisen kustannuksista myöhempinä vuosina. Koska Ruotsin veroaste on suhteellisen korkea verrattuna muihin teollistuneisiin maihin, neuvosto kannustaa Ruotsia jatkamaan veroasteen alentamista.

Neuvosto toteaa, että Ruotsi täyttää tällä hetkellä hintavakautta koskevan lähentymiskriteerin ja sen odotetaan täyttävän tämän kriteerin vuoteen 2004 saakka. Inflaatio on ollut useita vuosia hyvin hidas, mutta keväällä 2001 inflaatio kiihtyi voimakkaasti ja on pysynyt suhteellisen nopeana sen jälkeen. Inflaatiopaineiden odotetaan kuitenkin olevan vaimeampia vuonna 2002 ja sen jälkeen, ja tätä kehitystä tukevat odotettu vaimea talouden toimeliaisuus ja jatkuva palkkamaltti.

Pitkät korot ovat Ruotsissa pysytelleet historiallisen alhaisella tasolla, vaikka yleisesti ottaen ne laskivat Ruotsissa vähemmän kuin monissa muissa jäsenvaltiossa vuonna 2001. Tämä saattaa liittyä Ruotsin kruunun heikentymiseen ja maailmantalouden näkymiä koskevan epävarmuuden lisääntymiseen. Ruotsin odotetaan täyttävän edelleen korkojen lähentymistä koskevan kriteerin. Ruotsi ei vieläkään täytä valuuttakurssikriteeriä. Ruotsin kruunun kurssi on heilahdellut edellisen tarkistuksen toimittamisen jälkeen, ja neuvosto toistaa, että Ruotsin on osoitettava kykenevänsä säilyttämään asianmukaisen kurssin kruunun ja euron välillä riittävän pitkän ajan ilman vakavia jännitteitä. Tätä varten neuvosto odottaa Ruotsin liittyvän aikanaan ERM2-mekanismiin, kuten neuvosto totesi jo vuoden 2000 tarkistetusta lähentymisohjelmasta antamassaan lausunnossa(3). Suuren ja kestävän talouskasvun saavuttamiseksi jatketaan edellisten ohjelmien strategiaa ja sen rakennetoimia on toteutettu. Varsinkin vieläkin suuren verorasituksen keventäminen kannustaa paremmin työntekoon, mikä on talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaista. Neuvosto on tyytyväinen näihin rakennetoimiin ja kehottaa Ruotsin hallitusta toteuttamaan ne määrätietoisesti.

(1) EYVL L 209, 2.8.1997.

(2) EYVL C 73, 6.3.2001.

(3) EYVL C 73, 6.3.2001.