b)

edistää yhteisymmärryksen saavuttamista ydinsulkusopimuksessa luotujen puitteiden pohjalta antamalla tukensa vuoden 1995 tarkistus- ja jatkamiskonferenssin päätöksille ja päätöslauselmalle sekä ydinsulkusopimuksen vuoden 2000 tarkistuskonferenssin päätösasiakirjalle, ottaen huomioon nykytilanteen ja edistäen muun muassa seuraavia olennaisia seikkoja: 1) Toteutetaan toimia ydinsulkusopimuksen loukkaamattomuuden säilyttämiseksi ja sen täytäntöönpanon tehostamiseksi. 2) Todetaan, että ydinsulkusopimus on ainutlaatuinen ja korvaamaton monenvälinen väline kansainvälisen rauhan, turvallisuuden ja vakauden säilyttämisessä ja vahvistamisessa, sillä se luo oikeudelliset puitteet ydinaseiden lisääntyvän leviämisen estämiseksi ja sellaisen todentamisjärjestelmän edelleen kehittämiseksi, jolla taataan ydinenergian käyttö yksinomaan rauhanomaisiin tarkoituksiin ydinaseettomissa valtioissa, sekä toimii ydinaseiden riisunnan jatkumisen olennaisena perustana ydinsulkusopimuksen 6 artiklan mukaisesti. 3) Edistetään ydinsulkusopimuksen saattamista maailmanlaajuiseksi. 4) Korostetaan, että on ehdottoman välttämätöntä varmistaa, että kaikki ydinsulkusopimuksen osapuolina olevat valtiot noudattavat täysimääräisesti kaikkia sopimuksen määräyksiä. 5) Vedotaan kaikkiin valtioihin, jotka eivät ole ydinsulkusopimuksen osapuolia, että ne tekisivät ydinsulku- ja aseriisuntasitoumuksia, ja vedotaan kyseisiin valtioihin, että ne liittyisivät ydinsulkusopimukseen ydinaseettomina valtioina. 6) Todetaan, että vuoden 2000 tarkistuskonferenssin päättämisen jälkeen on sattunut ydinaseiden leviämiseen liittyviä vakavia tapahtumia. 7) Korostetaan tarvetta vahvistaa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston asemaa lopullisen päätösvallan haltijana, jotta se Kansainvälisen atomienergiayhteisön (IAEA) perussäännön mukaisesti toteuttaisi tarvittavat toimet, ydinmateriaalivalvonnan soveltaminen mukaan luettuna, jos ydinsulkusopimuksesta seuraavia velvoitteita ei noudateta. 8) Muistutetaan mahdollisista seurauksista kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle, jos jokin valtio eroaa ydinsulkusopimuksesta. Edistetään toimenpiteitä mainitusta sopimuksesta eroamisen ennalta ehkäisemiseksi. 9) Pyydetään ydinalan yhteistyön keskeyttämistä valtion kanssa silloin, kun IAEA ei pysty antamaan riittäviä takeita siitä, että kyseisen valtion ydinohjelma on tarkoitettu ainoastaan rauhanomaisiin tarkoituksiin, kunnes IAEA pystyy kyseiset takeet antamaan. 10) Vedotaan Lähi-idän valtioihin, jotta Lähi-itään voitaisiin luoda ydinaseista sekä muista joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaa vyöhyke, joka olisi asianmukaisesti todennettavissa, vuoden 1995 tarkistus- ja jatkamiskonferenssin Lähi-itää koskevan päätöslauselman mukaisesti. 11) Koska Euroopan turvallisuus on yhteydessä Välimeren alueen turvallisuuteen, pidetään ensisijaisen tärkeänä ydinsulkujärjestelmän täytäntöönpanoa kyseisellä alueella. 12) Tunnustetaan ydinaseista vapaiden vyöhykkeiden merkitys rauhalle ja turvallisuudelle asianomaisella alueella sijaitsevien valtioiden kesken vapaasti sovittavien järjestelyjen pohjalta. 13) Korostetaan, että on kaikin mahdollisin keinoin pyrittävä torjumaan ydinterrorismin vaara, joka liittyy terroristien mahdollisuuteen saada ydinaseita tai ydinmateriaaleja, joita voidaan käyttää säteilyä levittävien laitteiden valmistuksessa, ja tässä yhteydessä korostetaan, että on noudatettava YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmasta 1540 (2004) seuraavia velvoitteita. Vaaditaan korkearadioaktiivisten säteilylähteiden turvallisuuden parantamista ja tuetaan tämän osalta G8-ryhmän ja IAEA:n toimia. 14) Todetaan ydinaseiden leviämisen ja terrorismin aiheuttaman kasvavan uhkan valossa, että on syytä hyväksyä joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskeva aloite, uhkien vähentämistä koskeva maailmanlaajuinen aloite sekä G8-ryhmän aloite maailmanlaajuisesta kumppanuudesta. 15) Kehotetaan saattamaan kattavat ydinmateriaalivalvontasopimukset ja lisäpöytäkirjat maailmanlaajuisiksi. 16) Todetaan, että kattavat ydinmateriaalivalvontasopimukset ja lisäpöytäkirjat toimivat pelotteena ydinaseiden leviämistä vastaan ja muodostavat nykyisin todentamista koskevan standardin, ja jatketaan ponnisteluja ydinsulkusopimuksesta seuraavien velvoitteiden mahdollisten rikkomisten jäljitettävyyden parantamiseksi. 17) Pyritään saamaan IAEA:n johtokunta toteamaan, että kattavan ydinmateriaalivalvontasopimuksen ja lisäpöytäkirjan tekeminen muodostaa nykyisin todentamista koskevan standardin. 18) Korostetaan IAEA:n ainutlaatuista asemaa sen todentamisessa, että valtiot täyttävät ydinaseiden leviämisen ehkäisemistä koskevat sitoumuksensa, ja niiden auttamisessa pyydettäessä vahvistamaan ydinmateriaalien ja ydinlaitosten turvallisuutta sekä pyydetään valtioita antamaan tukensa IAEA:lle. 19) Tunnustetaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) ja ydinsulkusopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisen, tehokkaan ja asianmukaisen vientivalvonnan merkitys. 20) Pannaan kansallisella tasolla täytäntöön tehokas viennin, kauttakulun, uudelleenlastauksen ja jälleenviennin valvonta sekä sitä varten asiaankuuluvia lakeja ja asetuksia. 21) Saatetaan voimaan tehokkaita ja varoittavia rikosoikeudellisia seuraamuksia laittoman viennin, kauttakulun, välitystoiminnan ja kaupan sekä niihin liittyvän rahoitustoiminnan ehkäisemiseksi YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) mukaisesti. 22) Kannustetaan Zangger-komiteaa ja ydinalan viejämaiden ryhmää jakamaan vientivalvontaa koskevia kokemuksiaan, jotta kaikki valtiot ottaisivat mallia Zangger-komitean järjestelyistä ja ydinalan viejämaiden ryhmän suuntaviivoista. 23) Muistutetaan, että on tarpeen pikaisesti vahvistaa ydinalan viejämaiden ryhmän suuntaviivoja niiden mukauttamiseksi joukkotuhoaseiden leviämisen ehkäisemisen uusiin haasteisiin. 24) Kehotetaan ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista tehdyn yleissopimuksen osapuolina olevia valtioita pyrkimään saattamaan yleissopimuksen muuttaminen pikaisesti päätökseen. 25) Tunnustetaan ydinsulkusopimuksen osapuolina olevien valtioiden oikeus käyttää ydinenergiaa rauhanomaisiin tarkoituksiin ydinsulkusopimuksen 4 artiklan mukaisesti sekä sopusoinnussa kyseisen sopimuksen 1, 2 ja 3 artiklan kanssa. 26) Korostetaan jatkuvan kansainvälisen yhteistyön merkitystä ydinturvallisuuden ja turvallisen ydinjätehuollon sekä säteilysuojan tehostamiseksi ja kehotetaan valtioita, jotka eivät ole tähän mennessä liittyneet kaikkiin asiaa koskeviin yleissopimuksiin, tekemään näin mahdollisimman pian ja täyttämään täysin tästä johtuvat velvoitteensa. 27) Todetaan, että ydinsulkusopimuksen osapuolina olevat valtiot sopimuksen 4 artiklan mukaisesti voivat käyttää ydinenergiaa rauhanomaisiin tarkoituksiin, muun muassa sähköntuotannossa, teollisuudessa, terveydenhuollossa ja maataloudessa. 28) Kannustetaan esittämään takeita, jotka koskevat ydinpolttoaineeseen liittyvien palvelujen tai itse polttoaineen saatavuutta asianmukaisissa olosuhteissa. 29) Pannaan merkille IAEA:n asiantuntijaryhmän raportti monikansallisesta lähestymistavasta ydinpolttoainekiertoon ja edistetään sitä, että sen tarkastelu aloitetaan pikaisesti IAEA:ssa. 30) Vaikka todetaankin, että ydinaseistusta on kylmän sodan päättymisen jälkeen vähennetty, korostetaan kuitenkin, että on välttämätöntä vähentää ydinasevarastoja kokonaisuudessaan jatkettaessa järjestelmällisiä ja asteittaisia ponnisteluja kohti ydinsulkusopimuksen 6 artiklan mukaista ydinaseriisuntaa, ja pannaan tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille vuonna 2003 ratifioitu Venäjän federaation ja Amerikan yhdysvaltojen välinen Moskovan sopimus, mutta korostetaan kuitenkin tarvetta saavuttaa lisää edistymistä niiden asevarastojen vähentämisessä. 31) Korostetaan tarvetta panna täytäntöön Venäjän ja Yhdysvaltojen presidenttien vuosina 1991–1992 antamat lausunnot, jotka liittyivät näiden maiden muiden kuin strategisten ydinasevarastojen yksipuoliseen vähentämiseen, ja vedotaan kaikkiin valtioihin, joilla on muita kuin strategisia ydinaseita, sisällyttämään kyseiset aseet niiden yleisiin asevalvonta- ja aseriisuntaprosesseihin, jotta kyseisten aseiden määrää voitaisiin vähentää ja ne voitaisiin poistaa. 32) Todetaan, että on syytä soveltaa peruuttamattomuuden periaatetta kaikkien ydinaseriisunnan ja asevalvonnan alan toimenpiteiden ohjenuorana, jolla vaikutetaan kansainvälisen rauhan, turvallisuuden ja vakauden säilyttämiseen ja vahvistamiseen ottaen huomioon nämä edellytykset. 33) Tunnustetaan ydinaseiden hävittämiseen ja poistamiseen sekä halkeamiskelpoisen aineen, sellaisena kuin se on määritelty maailmanlaajuisen G8-kumppanuuden puitteissa, poistamiseen tähtäävien ohjelmien merkitys ydinaseriisunnan kannalta. 34) Jatketaan avoimuuden edistämistä vapaaehtoisena luottamusta lisäävänä toimena aseidenriisunnan jatkamisen edistämiseksi. 35) Koska täydellinen ydinkoekieltosopimus (CTBT) on olennainen osa ydinaseriisunta- ja ydinsulkujärjestelmää ja jotta se voisi tulla voimaan mahdollisimman pian ja ehdoitta, vedotaan valtioihin, erityisesti mainitun sopimuksen liitteessä II lueteltuihin valtioihin, että ne allekirjoittaisivat ja ratifioisivat kyseisen sopimuksen viipymättä ja ehdoitta, ja odotettaessa sopimuksen voimaantuloa vedotaan kaikkiin valtioihin, että ne noudattaisivat moratoriota ja pidättyisivät kaikista sopimuksen velvoitteiden ja määräysten vastaisista toimista. Korostetaan täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestön valmistelutoimikunnan tekemän työn merkitystä ja tuetaan aktiivisesti sopimuksen ratifioineiden valtioiden erityisedustajaa, jonka tehtävänä on edistää kaikkien maiden liittymistä sopimukseen. 36) Vedotaan uudelleen aseidenriisuntakonferenssiin, että aloitettaisiin välittömästi ja saatettaisiin pikaisesti päätökseen neuvottelut syrjimättömästä ja maailmanlaajuisesti sovellettavissa olevasta sopimuksesta, jossa ydinaseisiin tai muihin ydinräjähteisiin käytettävien halkeamiskelpoisten aineiden tuotanto kielletään ilman ennakkoehtoja ja pitäen mielessä erityiskoordinaattorin raportti ja siihen sisältyvä toimeksianto, sekä kyseisen sopimuksen voimaansaattamista odotettaessa vedotaan kaikkiin valtioihin, että ne julistaisivat ja pitäisivät voimassa ydinaseisiin tai muihin ydinräjähteisiin käytettävien halkeamiskelpoisten aineiden tuotantoa koskevan moratorion. EU panee tyytyväisenä merkille niiden viiteen ydinasevaltioon kuuluvien valtioiden toimet, jotka ovat julistaneet asiaankuuluvan moratorion. 37) Vedotaan kaikkiin asianomaisiin valtioihin, että ne toteuttaisivat asiaankuuluvia käytännön toimia vahingossa syttyvän ydinsodan vaaran vähentämiseksi. 38) Tarkastellaan edelleen turvatakuiden antamista ydinsulkusopimuksen osapuolina oleville ydinaseettomille valtioille. 39) Vedotaan ydinasevaltioihin, että ne vahvistaisivat uudelleen olemassa olevat turvatakuut, jotka Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto on pannut merkille päätöslauselmassa 984 (1995), ja että ne allekirjoittaisivat ja ratifioisivat ydinaseista vapaita vyöhykkeitä koskevat asianmukaiset pöytäkirjat, jotka on laadittu tarvittavien neuvottelujen jälkeen ja joissa todetaan, että mainitunlaisilla vyöhykkeillä on sopimuspohjaiset turvatakuut. 40) Korostetaan yleisen aseidenriisunnan välttämättömyyttä. 41) Korostetaan, että on tärkeää saattaa maailmanlaajuisiksi ja panna täytäntöön biologisia ja toksiiniaseita koskeva yleissopimus (BTWC), kemiallisten aseiden kieltosopimus sekä tavanomaisten aseiden hallintaa edistävät yleissopimukset, toimenpiteet ja aloitteet. 42) Kehotetaan saattamaan maailmanlaajuisiksi ballististen ohjusten leviämisen vastaiset Haagin käytännesäännöt ja soveltamaan niitä käytännössä. 43) Pyritään ratkaisemaan alueelliseen epävakauteen ja turvattomuuteen liittyvät ongelmat sekä konfliktitilanteet, jotka ovat monien aseohjelmien taustalla.