2003/225/EY: Komission pﾤätös, tehty 19 päivänä kesäkuuta 2002, Thüringenin osavaltion pk-yritysten investointeja tukevasta ohjelmasta ja sen soveltamisesta yksittäistapauksissa (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 2143) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 091 , 08/04/2003 s. 0001 - 0012



Komission päätös, tehty 19 päivänä kesäkuuta 2002, Thüringenin osavaltion pk-yritysten investointeja tukevasta ohjelmasta ja sen soveltamisesta yksittäistapauksissa (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 2143) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2003/225/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottanut huomioon niiden huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: 1. MENETTELY (1) Komissio hyväksyi 27 päivänä lokakuuta 1993 tehdyllä päätöksellä Thüringenin osavaltion pk-yritysten investointeja tukevan ohjelman (KMU-Investitionsprogramm des Landes Thüringen) (jäljempänä "ohjelma")(2). Vuonna 1994 ilmoitettiin muutetusta versiosta, jonka komissio hyväksyi 7 päivänä lokakuuta 1994(3). (2) Ilmoitettu ohjelma ajanjaksolle 1994-1996 koski tukia tuotannollisia investointeja varten. Saksan viranomaiset kielsivät 26 päivänä elokuuta päivätyllä ja 30 päivänä elokuuta 1993 vastaanotetuksi kirjatulla tiedonannollaan erityisesti, että ohjelmaan sisältyisi vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettäviä tukia. Komission päätöksessä kielto mainitaan erikseen, ja komissio rajasi ohjelmalle antamansa luvan koskemaan yrityksiä, jotka eivät olleet vaikeuksissa. (3) Komissio hyväksyi 8 päivänä huhtikuuta 1998 tehdyllä päätöksellä tukiohjelman jatkamisen muutetuin ehdoin vuosina 1997-2001(4). Samalla komissio kuitenkin epäili, että ohjelmaa ei ollut toteutettu siinä muodossa, jossa se oli ilmoitettu ja jossa komissio oli sen hyväksynyt. Kyseiset epäilykset perustuivat Saksan vuosilta 1994 ja 1995 antamissa kertomuksissa ilmoitettuihin seikkoihin sekä vuosia 1995 ja 1996 koskeviin tietoihin. Saamiensa tietojen perusteella komissio ei voinut sulkea pois mahdollisuutta, että tukia vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen oli myönnetty. (4) Siksi komissio kehotti Saksaa (yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Italgrani antaman tuomion(5) mukainen tietojen antamista koskeva välipäätös) toimittamaan kaikki tiedot, joiden perusteella komissio voi todeta, onko tuet myönnetty hyväksytyn tukiohjelman mukaisesti. Annettaviin tietoihin oli sisällytettävä tuen myöntämiset yrityksille, joiden olisi pitänyt tuen myöntämishetkellä katsoa olevan vaikeuksissa, ja ehdot, joiden mukaisesti kyseiset tuet oli myönnetty. (5) Saksa vahvisti 7 päivänä elokuuta 1998 päivätyssä huomautuksessaan, ettei pelastamis- ja rakenneuudistustukien myöntäminen ollut hyväksytyn tukiohjelman mukaisesti mahdollista. Saksa ilmoitti kuitenkin myös, ettei tuen vastaanottajayrityksen taloudellista tilaa ollut tukia myönnettäessä viran puolesta tarkistettu. Samalla huomautetaan, että kyseisen kirjeen yhteydessä ei annettu tietoja kyseisistä yksittäistapauksista eikä tuen myöntämismenettelystä, vaikka tietojen antamista koskevassa välipäätöksessä oli sitä edellytetty. (6) Tästä syystä komissio ei pystynyt toteamaan, oliko tukiohjelma toteutettu siinä muodossa, jossa se oli ilmoitettu ja hyväksytty. (7) Komissio ilmoitti Saksalle 4 päivänä joulukuuta 1998 päivätyllä kirjeellä(6) päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely tukiohjelman aikaisemman toteuttamisen ja kaikkien sen toteuttamiseen liittyvien tapausten tutkimiseksi. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että Saksa ei ollut toimittanut huomautusten esittämiskehotuksessa vaadittuja tietoja yksittäisistä tapauksista ja että tukiohjelmaa oli sovellettu väärin. Siksi komissio on päättänyt yhteisöjen tuomioistuimen edellä mainitun tuomion nojalla arvioida suoraan, onko tukiohjelman soveltaminen ollut tähän mennessä EY:n perustamissopimuksen mukaista, aivan kuin kysymyksessä olisi uusi tuki. Samassa yhteydessä komissio on kehottanut Saksaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti esittämään huomautuksensa ja antamaan kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen tuen ja sen yksittäisissä tapauksissa soveltamisen arvioinnissa. (8) Samalla kirjeellä komissio kehotti Saksaa toimittamaan kuukauden kuluessa kaikki asiakirjat, tiedot ja luvut, jotka ovat tarpeen arvioitaessa tukiohjelman soveltuvuutta yhteismarkkinoille ja sen soveltamista yksittäistapauksissa. Komissio luetteli erikseen tiedot, jotka se erityisesti halusi toimitettavaksi. Samalla komissio huomautti, että jos sille ei toimitettaisi pyydettyjä tietoja, se tekisi päätöksensä käytettävissä olevien tietojen perusteella ja että se katsoisi yhteismarkkinoille soveltumattomiksi kaikki tukiohjelman puitteissa myönnetyt yksittäiset tuet, joiden yhteismarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa tarvittavia tietoja sille ei toimitettaisi. (9) Samalla kirjeellä komissio kehotti Saksaa toimittamaan välittömästi tuensaajille jäljennöksen kyseisestä kirjeestä. (10) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(7). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Komissio ei vastaanottanut yhtään asianomaisten huomautusta. (11) Saksa on esittänyt 5 päivänä maaliskuuta päivätyllä ja 8 päivänä maaliskuuta 1999 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä sekä 6 päivänä toukokuuta päivätyllä ja 10 päivänä toukokuuta 1999 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä huomautuksensa edellä mainitusta menettelystä. Saksa toimitti 26 päivänä syyskuuta päivätyllä ja 29 päivänä syyskuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komission kehotuksesta tiettyjä täydentäviä tietoja tukiohjelman mukaisesti etua saaneiden, vielä vuonna 2001 toiminnassa olleiden yritysten lukumäärästä. 2. KUVAUS TUESTA (12) Tukiohjelman tavoitteena on edistää nykyaikaistamis- ja kehittämistoimia pk-yrityksissä, joilla on markkinatalouteen siirtymisestä johtuvia taloudellisia vaikeuksia, ja tukea jalostustoimintaa harjoittavia uusia pk-yrityksiä. Tässä mielessä tukikelpoisia (alkuperäisen, 1 päivänä heinäkuuta 1993 päivätyn ilmoituksen 11 kappale) ovat tuotannolliset investoinnit (kiinteistöjen hankintaa lukuun ottamatta) ja rakenneuudistusohjelman osana toteutetut investoinnit. Saksa ilmoitti 26 päivänä elokuuta 1993 päivätyssä tiedonannossaan, että edellä mainittua rakenneuudistuksen käsitettä ei ollut tarkoitettu ymmärrettäväksi vaikeuksissa olevien yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustoimenpiteeksi. Sen sijaan käsitteellä tarkoitettiin taloudellisesti terveiden yritysten investointeja uuden haaraliikkeen perustamiseksi, olemassa olevan haaraliikkeen laajentamiseksi tai nykyaikaistamiseksi taikka uuden tuotannollisen menetelmän käyttöön ottamiseksi. (13) Kyseisen tukiohjelman rahoittamiseen varattiin alun perin 24 miljoonaa euroa, mutta määrä kasvatettiin myöhemmin 42 miljoonaan euroon. Alkuinvestointituki myönnetään avustuksen muodossa ja sen määrä on rajoitettu 2,5 miljoonaan euroon hankkeelta ottaen huomioon Thüringenin osavaltiossa sovellettava alueellinen enimmäismäärä. Suurten yritysten osalta enimmäismäärä on 35 prosenttia. Sitä korotetaan 15 prosenttia EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla tukialueilla, jos tuen vastaanottaja on komission tukiohjelmalle antaman hyväksymisen ajankohtana voimassa olevissa pk-yrityksille myönnettävää valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa (1992)(8) tarkoitettu pk-yritys. (14) Tukiohjelmasta on myönnetty 61 yritykselle yhteensä 62 tukea(9). (15) Ohjelman mukaan tuen myöntäminen riippuu pitkälle aikavälille laaditun yrityssuunnitelman esittämisestä. 3. MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT (16) Syyt, jotka ovat saaneet komission aloittamaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn tukijärjestelmän tähänastisesta soveltamisesta(10) ja kaikista sen yksittäisistä soveltamistapauksista, liittyvät erityisesti toteamukseen, että Saksa on viranomaistensa antamista tiedoista poiketen myöntänyt tukia vaikeuksissa oleville yrityksille. Jos tukiohjelmaa on sovellettu väärin vaikeuksissa olevien yritysten hyväksi, sen säännöt eivät vastaa vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettäviä valtiontukia koskevaa komission politiikkaa seuraavista syistä: - kyseisessä tukiohjelmassa ei edellytetä yksittäisten ilmoitusten tekemistä sellaisista tuista, jotka on myönnetty vaikeuksissa oleville yrityksille tai niin kutsutuilla aroilla aloilla toimiville yrityksille, - tuen myöntämisedellytyksenä ei ole sellaisen rakenneuudistusohjelman esittäminen ja toteuttaminen, joka takaisi yrityksen taloudellisen elinkelpoisuuden palauttamisen kohtuullisessa ajassa, ja - siinä ei rajoiteta myönnettyä tukea kyseisen tavoitteen edellyttämään määrään. Komission kirjeessä, jossa Saksalle ilmoitettiin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta, Saksaa kehotettiin myös ilmoittamaan komissiolle tapauksista, joissa ohjelman mukaisesti myönnetyt tuet oli osoitettu yrityksille, jotka oli katsottava tukea myönnettäessä terveiksi, tai yrityksille, joiden voitiin tukea myönnettäessä katsoa olevan vaikeuksissa. Pyydetyt tiedot liittyivät erityisesti yrityksen kokoon, tuen määrään (tuen suuruuteen ja tuki-intensiteettiin suunniteltuihin investointeihin verrattuna) sekä yritykselle viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana ennen tutkimuksen kohteena olevien tukien myöntämistä myönnettyjen julkisten tukien kokonaismäärään sekä yrityksen taloudelliseen tilaan tukien myöntämishetkellä. Komissio huomautti edellä mainitussa kirjeessä Saksalle myös, että se päättäisi koko tukiohjelmasta ja sen kaikista yksittäisistä soveltamistapauksista riippumatta siitä, oliko tuki myönnetty vaikeuksissa olevalle yritykselle vai ei. 4. SAKSAN HUOMAUTUKSET (17) Saksa toimitti 5 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä kaksi taulukkoa, joiden mukaan tuen myöntämishetkellä vaikeuksissa oleviksi voitiin katsoa 30 yritystä ja terveiksi 31 yritystä(11). Koska yhdelle terveistä yrityksistä myönnettiin tukea kaksi kertaa, tukien myöntämistapauksia terveille yrityksille on 32. Päätelmä perustuu arvioon yritysten tilanteesta ajankohtana, jona Saksan viranomaiset olivat myöntäneet tuen. Saksa oikaisi 26 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä edellä mainittuja taulukoita ja ilmoitti, että yksi aikaisemmin vaikeuksissa olevaksi katsottu yritys olikin katsottava terveeksi yritykseksi. Näin ollen vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettiin tukea 29 kertaa ja 32 terveelle yritykselle myönnettiin tukea yhteensä 33 kertaa. (18) Saksan yksittäisten soveltamistapausten tutkinta kohdistui tuensaajayrityksiin, jotka toimivat vielä aktiivisesti. Niille lähetettiin kyselylomake, jossa tiedusteltiin työntekijöiden määrää, taseen loppusummaa, oman pääoman tuottoa, vuotuisen tappion suuruutta, liikevaihtoa, velkaantuneisuusastetta, kassavirtaa ja kapasiteetin käyttöastetta. Saksan 6 päivänä toukokuuta 1999 päivätyllä kirjeellä toimitetut tiedot kattavat joko viimeksi kuluneet kolme vuotta ennen tuen myöntämistä tai vasta perustetun yrityksen osalta tuen myöntämistä seuraavan vuoden. (19) Saksan 5 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyn kirjeen mukaan se ei joissakin tapauksissa kuitenkaan kyennyt antamaan tietoja myönnetyn tuen intensiteetistä, henkilöstön lukumäärästä, taseen loppusummasta tai liikevaihdosta eikä myöskään tietoja muista julkisista varoista mahdollisesti myönnetyistä julkisista tuista. Kyseiset tiedot puuttuvat terveiksi katsottujen yritysten osalta (luettelo II) ja myös vaikeuksissa oleviksi katsottujen yritysten osalta (luettelo I). Kyseisten tietojen puuttumista tiettyjen luettelossa mainittujen yritysten osalta perustellaan sillä, että yritys olisi ollut tuen myöntämishetkellä uusi. Saksa ei ole antanut muuta selitystä siihen, miksi se ei ole kyennyt toimittamaan komission vaatimia tietoja. (20) Saksa ei ole esittänyt tukiohjelman soveltamiselle muuta perustetta. (21) Saksa ilmoitti komissiolle 26 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, että 32:sta terveeksi katsotusta yrityksestä markkinoilla toimi aktiivisesti vielä 23. Vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevien tietojen mukaan 29 tuensaajayrityksestä markkinoilla toimii vielä neljä. 5. TUEN ARVIOINTI A. Tuen sääntöjenmukaisuus (22) Komissio on katsonut 27 päivänä lokakuuta 1993 ja 7 päivänä lokakuuta 1994 tehdyissä päätöksissä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaan perustuvan tukiohjelman soveltuvaksi yhteismarkkinoille seuraavista syistä: Thüringenin osavaltio tunnustetaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi tukikelpoiseksi alueeksi(12), tukiohjelmassa määritelty tuki-intensiteetti on hyväksyttävä, kun otetaan huomioon alueen taloudelliset vaikeudet ja kehityksen edistämisen sekä työpaikkojen luomisen välttämättömyys erityisesti pk-yrityksissä. Loppujen lopuksi vain jalostusalalla toimivat yritykset, joilla on hyvät mahdollisuudet jatkaa toimintaansa, ovat tukikelpoisia. (23) Komissio oli myös nimenomaisesti varmistunut siitä, että tukiohjelmaa ei käytettäisi vaikeuksissa olevien yritysten hyväksi. (24) Vastoin Saksan 26 päivänä elokuuta 1993 päivätyssä kirjeessä antamaa vahvistusta kyseisiä tukia myönnettiin kuitenkin vaikeuksissa oleville yrityksille ajanjaksolla 1994-1996. Näistä yrityksistä 86 prosenttia on sittemmin jättänyt konkurssihakemuksen, minkä Saksa on myös 5 päivänä maaliskuuta 1999, 8 päivänä toukokuuta 1999 ja 26 päivänä syyskuuta 2001(13) osana menettelyä toimittamissaan huomautuksissa vahvistanut. Saksa on lisäksi myöntänyt, että kyseisten yritysten taloudellista tilaa ja niiden tulevaisuudennäkymiä tukien myöntämisajankohtana koskevan takautuvan tarkastelun perusteella ne olisi pitänyt luokitella vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi. Komissio toteaa, että tarkasteluun sisältyi yritysten kannattavuuden, liikevaihdon, ylikapasiteetin, kassavirran, velkaantuneisuuden ja nettopääoma-arvon arviointi. Näin ollen komissio toteaa, että Saksan tarkastelu on ollut vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (1994) vahvistettujen perusteiden mukainen. Kyseisistä tiedoista käy lisäksi ilmi, että Saksa on myöntänyt tukia myös vaikeuksissa oleville yrityksille, jotka on katsottava komission vuoden 1992 määritelmän perusteella suuriksi yrityksiksi. (25) Antamalla tukiohjelmaa koskevan alkuperäisen ilmoituksen ja muutetun ilmoituksen vuodelta 1994 Saksa oli aluksi täyttänyt EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaiset velvoitteensa. Soveltamalla kuitenkin tukiohjelmaa väärin tavalla, jota vuosina 1993 ja 1994 annetut hyväksynnät eivät kattaneet, Saksa on kuitenkin todellisuudessa luonut joukon ilmoittamattomia ja siksi sääntöjenvastaisia yksittäistapauksia. (26) Komissio pitää valitettavana erityisesti sitä, ettei Saksa ole noudattanut antamaansa nimenomaista lupausta olla soveltamatta tukiohjelmaa vaikeuksissa olevien yritysten hyväksi. Komission hyväksynnät eivät koske kyseisiä tukia, joten ne on katsottava sääntöjenvastaisiksi. (27) Saksa ilmoittaa myös, että sillä ei ole joissakin tapauksissa ollut tarvittavia tietoja, joiden perusteella se olisi voinut tukea myöntäessään varmistaa alueellista enimmäismäärää ja tukien kasautumista koskevien sääntöjen täyttymisen sekä pk-yrityksille myönnettävän korotuksen oikean soveltamisen. Näin ollen komissio toteaa, että Saksa ei voi todistaa soveltaneensa terveiden yritysten hyväksi tarkoitettua tukiohjelmaa oikein. Jäsenvaltioilla on kuitenkin velvollisuus varmistaa tukiohjelman hyväksymisehtojen täyttyminen ja todistaa se tarvittaessa. Täydellisten tietojen puuttuessa komissio päättelee, että nämäkään tuet eivät ole täyttäneet komission myöntämisehtoja, joten ne on katsottava sääntöjenvastaisiksi. (28) Komission oli ensimmäiseksi määriteltävä, mitkä tuet oli myönnetty ohjelmaan kuulumattomina. Tätä tarkoitusta varten se teki tuomioistuimen antaman Italgrani-tuomion mukaisen tietojen antamista koskevan välipäätöksen. Sen jälkeen komissio päätti käytettävissään olevien tietojen perusteella, että määrittelemätön määrä yksittäisiä tukia oli myönnetty ohjelman vastaisesti, minkä jälkeen se aloitti kyseisiä yksittäistapauksia koskevan menettelyn. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kaikissa yksittäisissä tuen myöntämistapauksissa näyttää olleen ainakin mahdollista, että niitä ei ollut myönnetty ohjelman ehtojen mukaisesti. Koska väitteen mukaan ohjelman mukaisesti myönnetyistä tuista ei myöskään ollut käytettävissä lopullista luetteloa, komissio aloitti samanaikaisesti menettelyn, joka koski virheellisesti sovellettua tukiohjelmaa kokonaisuudessaan. Komission tarkoituksena oli toteuttaa väärin sovellettua tukiohjelmaa kokonaisuudessaan koskeva yleinen ja periaatteellinen tutkinta sekä todeta tällä perusteella suoraan, oliko se EY:n perustamissopimuksen mukainen. (29) Menettelyn yhteydessä Saksa on toimittanut komissiolle luettelon 62 tuesta, jotka on väitteen mukaan myönnetty 61 yritykselle ohjelman mukaisesti. Saksa on ilmoittanut tapauksista, joissa tuki on sen käsityksen mukaan myönnetty vaikeuksissa oleville yrityksille (29), ja samalla se on myöntänyt, että tuet eivät olleet tukiohjelman mukaisia. Saksa on ilmoittanut myös tapauksista, joissa tuki on sen käsityksen mukaan myönnetty terveille yrityksille (33 tukea 32 yritykselle), ja toimittanut joitakin, tosin puutteellisia, tietoja kyseisistä 33 tapauksesta. (30) Nämä tiedot olisi pitänyt toimittaa vastauksena tietojen antamista koskevaan välipäätökseen. Ne on näin ollen esitetty myöhästyneinä vasta menettelyn aloittamisen jälkeen. Ottaen huomioon kaikki tähän asiaan vaikuttavat tekijät komissio on kuitenkin päättänyt menettelyn aloittamisesta huolimatta tutkia, kuuluivatko kaikki kyseiset 33 Saksan ilmoittamaa tapausta tosiasiassa tukiohjelman piiriin vai ei. (31) Saksan antamien tietojen mukaan kyseiset 33 tuen myöntämistapausta 32 yrityksen hyväksi koskivat seuraavia, väitteen mukaan tuen myöntämisajankohtana tervettä yritystä: 1. FEFA Fenster & Fassaden Produktions GmbH, Zeulenroda, 2. Thüringer Dämmstoffwerke GmbH, Bad Berka, 3. Marit GmbH, Vertriebsgesellschaft für Gärtnerei- und Floristik- Artikel, Bad Salzungen, 4. Schlacht- und Verarbeitungs GmbH, Jena, 5. Topogramm Gesellschaft für Erderkundung und Rauminformation mbH, Altenburg, 6. Konstruktion-Holz-Werk Saubert KHW GmbH & Co. KG, Serba-Trotz, 7. WEMAG Werkzeuge Maschinen Kunststofftechnik GmbH, Nordhausen, 8. Wilhelm Steinberg Pianofortefabrik GmbH, Eisenberg, 9. Möbelwerkstätten R. Nützel, Zeulenroda, 10. SAPA Leichtmetallguss Sömmerda GmbH, Sömmerda, 11. WEGRA-Anlagenbau GmbH, Westenfeld, 12. Metallwerk Langensalza GmbH, Bad Langensalza, 13. York Travelware GmbH, Kindelbrück, 14. Rhönmetall GmbH, Dermbach, 15. NTI New Technology Instruments GmbH, Kahla, 16. Stahl- und Anlagebau Grüssing GmbH, Kambachsmühle(14), 17. Metallgestaltung Hans Reiche, Gotha, 18. Schlossbrauerei Schwarzbach GmbH, 19. GEFO Folienbetrieb GmbH, Gera, 20. Bike Systems GmbH & Co Thüringer Radwerk KG, Nordhausen, 21. Metzgerei Holger Bennewitz, 22. Meder Reed GmbH, Fux, Hof, Werlich GbR, Großbreitenbach, 23. Fein-Elast Umspinnwerk GmbH, Zeulenroda, 24. Bäckerei und Konditorei Bretschneider, 25. Sägewerk Crawinkel GmbH, 26. Wiegand GbR, 27. Hausgeräte Altenburg GmbH, 28. Analytik Jena GmbH, 29. Oplibell Produktions GmbH, 30. Apparate- und Industrieanlagenbau Grüssing GmbH, 31. Kunststoffverarbeitung Tiefenort GmbH, 32. Kahla/Thüringen Porzellan GmbH, Kahla(15). (32) Jäljempänä mainittujen tapausten osalta Saksa ilmoittaa, että se ei ole kyennyt tutkimaan tuen myöntämisajankohtana vallinneita olosuhteita joko siksi, että yritys on konkurssitilassa tai siksi, että yrityksen toiminta on päättynyt taikka siitä ei ole käytettävissä mitään tietoja. Kyseisissä tapauksissa komissio ei voi käytettävissään olevien tietojen perusteella arvioida, onko tuki ohjelman mukainen. (33) Terveiden yritysten ryhmään kuuluvien yritysten osalta Saksa ei erityisesti pysty antamaan tietoja kummallekaan seuraavista yrityksistä myönnettyjen tukien intensiteetistä, koska kyseisiä tietoja ei ole tuen myöntämistä koskevissa asiakirjoissa: - Marit GmbH, Vertriebsgesellschaft für Gärtnerei- und Floristik-Artikel, Bad Salzungen, - Topogramm Gesellschaft für Erderkundung und Rauminformation mbH, Altenburg. Saksalla ei näin ollen ole kummassakaan tapauksessa tarvittavia tietoja voidakseen ilmoittaa, onko ohjelmassa määrättyä tuki-intensiteettiä noudatettu. Komissio ei siksi pysty toteamaan, ovatko kyseiset tuet ohjelman mukaisia. (34) Seuraavien yritysten osalta Saksa ei myöskään pysty ilmoittamaan, ovatko ne pk-yrityksiä, koska tuen myöntämistä koskevissa asiakirjoissa ei ole kyseisiä tietoja. - Marit GmbH, Vertriebsgesellschaft für Gärtnerei- und Floristik-Artikel, Bad Salzungen, - Topogramm Gesellschaft für Erderkundung und Rauminformation mbH, Altenburg, - Kahla Porzellan GmbH, Kahla. (35) Saksa ei ole toimittanut yhteenkään tuen myöntämistapaukseen liittyen tietoja siitä, onko Thüringenin osavaltion tukemia investointeja varten myönnetty tukea myös jostain muusta investointitukiohjelmasta, esimerkiksi osana investointiavustusohjelmaa. Komissio ei tosin menettelyn aloittamisen yhteydessä myöskään nimenomaisesti vaatinut tätä tietoa. (36) Yhteenvetona komissio toteaa, että ohjelman soveltaminen yrityksiin Marit, Topogramm ja Kahla(16) oli sääntöjenvastaista. Komissio katsoo, että muut soveltamistapaukset tuen myöntämisajankohtana terveiksi katsottujen yritysten hyväksi kuuluvat hyväksyttyyn ohjelmaan sillä ehdolla, että kyseisiä investointeja varten myönnettyjen julkisten tukien kokonaismäärä ei ylitä suurten yritysten ja luokittelultaan määrittelemättömien yritysten (katso 34 kappale) osalta 35 prosentin bruttointensiteettiä eikä kaikkien muiden yritysten osalta 50 prosentin bruttointensiteettiä. Tuet, jotka eivät täytä tätä ehtoa, ovat sääntöjenvastaisia. Tämän ehdon täyttävien tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille ei sen sijaan tarvitse tutkia erikseen. B. Valtiontuen olemassaolo (37) Liittyen kysymykseen, ovatko Saksan näkemyksen mukaan vaikeuksissa oleville yrityksille ja ohjelman soveltamisalaan kuulumattomille terveille yrityksille myönnetyt 29 avustusta valtiontukia, komissio toteaa seuraavaa: (38) Komissio ei tutki tässä asiassa, ovatko tukiohjelman tietyt ehdot täyttyneet. Sen sijaan komission analyysi koskee kysymystä siitä, soveltuvatko tuet yhteismarkkinoille ja sitä, ovatko ne valtiontukia vai ei. (39) Tukiohjelma on väline, jonka avulla jäsenvaltio tarjoaa etuja ohjelmassa asetetut ehdot täyttäville yrityksille. Saksa ei ole myöntänyt mitään tapauskohtaisia etuja eikä ole ilmoittanut jokaista tapausta erikseen komissiolle. Tästä syystä komission on toimenpiteen itsensä luonteesta johtuen sekä EY:n perustamissopimukseen, EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 659/1999(17) ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön(18) perustuvien valtuuksien nojalla tehtävä asiassa yleinen ja periaatteellinen analyysi. Komissio ei tutki yksitellen, onko jokaisessa voimassa olevan ohjelman soveltamisalaan kuulumattomassa tapauksessa kysymys valtiontuesta. (40) Saksa on ottanut tukiohjelman käyttöön ja soveltanut sitä päästäkseen aivan erityisen selvästi määriteltyyn tavoitteeseen. Ohjelma sisältää kaikki keinot, jotka ovat tarpeen määriteltäessä, sisältääkö tukiohjelma valtiontukea. Asiaan liittyvien erityisolosuhteiden vuoksi sen kysymyksen tutkiminen, ovatko ohjelman puitteissa myönnetyt avustukset valtiontukea vai ei, ei todennäköisesti johtaisi yksittäistapauksissa erilaiseen tulokseen varsinkaan terveiden yritysten tai vaikeuksissa olevien yritysten osalta. Kun kysymyksessä ovat vaikeuksissa olevat yritykset, avustukset katsottaisiin tavallisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi valtiontuiksi. Kyseinen jäsenvaltio on ilmoittanut alkuperäisen ohjelman valtiontukena ja komissio on sen sellaisena hyväksynyt. Myöhemmin jäsenvaltio on myöntänyt hyväksytyn tukiohjelman soveltamisalaan kuulumattomia tukia. (41) Komissio katsoo, että sen olisi ollut todettava valtiontuen olemassaolo jokaisessa näistä sääntöjenvastaisista tapauksista erikseen vain siinä tapauksessa, että Saksa olisi sitä pyytänyt. Jokaisen pyynnön yhteydessä olisi kuitenkin pitänyt toimittaa vähintään kaikki tarpeelliset tiedot, jotka olisivat mahdollistaneet komissiolle kunkin tapauksen arvioinnin erikseen. Tosin sanoen tiedot olisi tavallisesti ollut esitettävä komissiolle samassa yhteydessä kuin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukainen täydellinen yksittäistä tukea koskeva ilmoitus. Saksa on tietoinen komission esittämistä näihin tapauksiin liittyvistä epäilyksistä. Jos Saksa olisi katsonut, että joidenkin yksittäisten tapausten erityispiirteet olisi ollut tarpeellista arvioida erikseen, sillä olisi ollut velvollisuus saattaa komission tietoon kaikki asiaan liittyvät seikat ja antaa sen käytettäväksi kaikki yksittäisten arviointien tekemisessä tarvittavat tiedot. (42) Tukiohjelma koskee tukia Thüringenin osavaltiossa toimivien yritysten tuotannollisten investointien edistämiseksi. Tuet on myönnetty Thüringenin osavaltion varoista. Koska ohjelmassa sallitaan tuensaajayritysten kilpailukyvyn parantaminen riippumatta siitä, ovatko ne terveitä vai ei, ja koska tietyt tällaiset toimenpiteet voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ohjelmaan sisältyy EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tukia. (43) Saksa ei ole Italgrani-tuomion mukaisen tietojen antamista koskevan välipäätöksen yhteydessä eikä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn yhteydessä antanut tietoja, joista voitaisiin päätellä, etteivät jotkin kyseisistä tuista kuuluisi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. C. Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille (44) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin sovellettavista poikkeuksista on määrätty EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan ja erityisesti 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisia poikkeusmääräyksiä ei voida kuitenkaan soveltaa tässä asiassa, koska tukiohjelman tavoitteena on Thüringenin osavaltiossa toimivien pk-yritysten kehityksen edistäminen eikä tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi tai tuki Saksan jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi. Saksa ei myöskään vetoa näihin poikkeusmääräyksiin. Komissio katsoo myös, että kyseinen valtiontuki ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätyn poikkeuksen soveltamisalaan siksi, että tukia ei ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Ohjelmaa ei voida myöskään katsoa soveltuvaksi yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla, koska se ei ole tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseksi. (45) Tukiohjelma koskee yrityksiä, jotka sijaitsevat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella, lukuun ottamatta yrityksiä, jotka toimivat niin kutsutuilla aroilla toimialoilla. Kyseisellä tukialueella komissio on vahvistanut vuonna 1994(19) investointitukien tuki-intensiteetin enimmäismääräksi 35 prosenttia brutto suurten yritysten osalta ja 50 prosenttia brutto pk-yritysten osalta. (46) Jos tuki on myönnetty alkuinvestointia varten, sen arvioinnissa on käytettävä aluetukiin sovellettavia periaatteita. Jos tuki on tarkoitettu vaikeuksissa olevan yrityksen pelastamiseen tai rakenneuudistukseen, sen soveltuvuus yhteismarkkinoille arvioidaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskeviin tukiin sovellettavien määräysten perusteella. (47) Kyseistä tukiohjelmaa sovellettiin ajanjaksona 1994-1996. a) Tuen yhdenmukaisuus aluetukia koskevien määräysten kanssa (48) Yritysten Marit ja Topogramm tapauksissa sekä muissa soveltamistapauksissa, joissa tukea myönnettiin kyseisenä ajankohtana terveille yrityksille ja jotka eivät kuulu hyväksytyn ohjelman soveltamisalaan siksi, että kyseisiin investointeihin tarkoitettujen julkisten tukien kokonaisbruttointensiteetti ylittää 35 prosenttia suurten yritysten ja luokittelultaan määrittelemättömien yritysten osalta tai 50 prosenttia kaikkien muiden yritysten osalta, tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille arvioidaan ohjelman virheellisen soveltamisen ajankohtana voimassa olevien määräysten(20) mukaisesti noudattaen komission ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavista säännöistä(21). Tämä arvio tehdään komission käytettävissä olevien tietojen perusteella. (49) Koska kyseessä ovat alkuinvestointeihin tarkoitetut tuet, arviointiperustana käytetään komission vuoden 1988 tiedonantoa menettelystä sovellettaessa 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohtaa aluetukiin(22) ja aluetukisäännöksiä koskevan komission tiedonannon (1979)(23) liitteen 18 kohtaa. Kyseisessä liitteessä alkuinvestointi määritellään käyttöomaisuusinvestoinniksi, joka tehdään uutta yritystä perustettaessa, olemassa olevaa yritystä laajennettaessa tai aloitettaessa toimintaa, joka muuttaa perusteellisesti olemassa olevan yrityksen tuotteen tai tuotantomenetelmän (järkiperäistämällä, monipuolistamalla tai nykyaikaistamalla sitä). Myös käyttöomaisuusinvestointi, jolla hankitaan toimintansa lopettanut tai ilman kyseistä hankintaa toimintansa lopettava yritys, katsotaan alkuinvestoinniksi. (50) Kyseisenä ajanjaksona ja ottaen huomioon erityissäännökset, jotka koskevat aroilla toimialoilla toimiville yrityksille myönnettäviä investointitukia, alkuinvestoinnin tukemiseen tukialueella tarkoitettu tukiohjelma katsotaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos edellä 45 kappaleessa mainittua enimmäisintensiteettiä (50 prosenttia pk-yritysten osalta ja 35 prosenttia suurten yritysten osalta) ei ohjelman mukaisesti ylitetä myöskään silloin, kun tuki lasketaan yhteen muiden aluetukien kanssa. Kyseinen yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskeva ehto ei täyty edellä 48 kappaleessa mainituissa sääntöjenvastaisissa tapauksissa. Kyseisissä tapauksissa komissio ei pysty käytettävissä olevien tietojen perusteella toteamaan, soveltuvatko tuet aluetukina kokonaisuudessaan yhteismarkkinoille. (51) Jos Saksan käytössä on kuitenkin kaikki tarvittavat tiedot ja enimmäisintensiteetti tai kasautumista koskeva enimmäismäärä kuitenkin ylittyvät, ylimääräinen tukiosuus ei sovellu yhteismarkkinoille. b) Tuen yhdenmukaisuus rakenneuudistustukia koskevien määräysten kanssa (52) Arvioitaessa tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille niissä 29 tapauksessa, joissa Saksa on oman ilmoituksensa mukaan tukenut vaikeuksissa olevia yrityksiä, komissio ottaa huomioon, että rakenneuudistussuunnitelmaa ei ole yhdessäkään tapauksessa esitetty ja että komission käytettävissä olevista tiedoista ei käy ilmi, onko mainittua suunnitelmaa ollut tuen myöntämisajankohtana olemassa. (53) Saksa on tietojen antamista koskevaan välipäätökseen ja menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamissaan vastauksissa vahvistanut, että tukiohjelmaa on käytetty sen aiemmin antaman sitovan lupauksen vastaisesti vaikeuksissa olevien yritysten hyväksi, joista monet on katsottava suuriksi yrityksiksi. Tästä syystä komission on tutkittava, voidaanko kyseiset vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetyt investointituet katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi. (54) Komission vuoteen 1999 asti noudattaman tavanomaisen käytännön mukaisesti ei aluetukiohjelmaan kuuluvia aluetukia voitu ilman ennakkoilmoitusta käyttää vaikeuksissa olevien yritysten alkuinvestointien tukemiseen(24). Ehtona oli kuitenkin, että kyseinen tuki oli otettava huomioon arvioitaessa vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistuksen edistämiseksi toteutettavan tukiohjelman soveltuvuutta yhteismarkkinoille vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen tarkoitettujen tukiohjelmien toteuttamista koskevien säännösten mukaisesti(25). (55) Tarkasteltavana olevassa asiassa kyseiset tuet myönnettiin vaikeuksissa oleville yrityksille muuten kuin osana hyväksyttyä aluetukiohjelmaa. Sen sijaan ne kuuluvat nimenomaan hyväksytyn ohjelman soveltamisalan ulkopuolelle, joten komission ei ollut tarpeen tutkia, voitiinko kyseiset investointituet ottaa huomioon osana koko rakenneuudistustukea. Ottaen huomioon niiden tapausten suuri määrä, joissa vaikeuksissa oleville yrityksille on myönnetty tukea ohjelmaa sääntöjenvastaisesti soveltaen, komissio katsoo myös, että kyseisten tukien alueellisia tavoitteita ei ole mahdollista todeta. (56) Saksan toimittamien tietojen mukaan jäljempänä luetellut tuen vastaanottajat ovat tuen myöntämishetkellä vaikeuksissa olleita yrityksiä: 1. Graf von Henneberg Porzellan GmbH 2. WEIDA Leder GmbH 3. ALPA GmbH Textilwerk Triebes 4. KMP Kunststoff und Metallproduktion GmbH, Hohleborn 5. Porzellanambiente Reichenbach GmbH 6. Thüringer Kleiderwerk Alfred Platz GmbH, Gotha 7. Bergwerksmaschinen Diellas GmbH, Diellas 8. Franz Götz KG, Gotha 9. Modedruck Gera GmbH 10. Spezialverpackungen Polymen GmbH, Gera 11. Forstbetriebsgemeinschaft Katzhütte GmbH 12. Barbarossa Brauerei GmbH, Artern 13. Zeuro Möbelwerk GmbH, Zeulenroda 14. LMG Leichtmetallgiesserei GmbH, Gera 15. Artluminare Leuchten GmbH, Stadlilm 16. Radisch Textilbetriebs-GmbH, Neustadt/orta 17. Creaplat GmbH, Schlotheim 18. Thüringer Motorenwerke und Getriebetechnik GmbH, Nordhausen 19. Hewitt Industriekeramik, Triplis 20. UNI PUSH Motoren und Getriebetechnik GmbH, Pössneck 21. Feuerverzinkerei Heldrungen GmbH, Heldrungen 22. AWA Antriebstechnik GmbH, Weimar 23. Kyffhäuser Maschinenfabrik Artem GmbH, Artem 24. ALZI Metallveredelung GmbH, Wünschendorf 25. Göltzsch-Mühle Spezialpapierfabrik Greiz 26. TPM Pralinenmanufaktur GmbH, Issaroda 27. MAT Maschinen- und Automatisierungstechnik GmbH, Großruderstedt 28. Stentex GmbH, Gera 29. GD Gotha Druck und Verpackung GmbH & Co. KG. (57) Komissio katsoo, että yksittäinen tuki vaikeuksissa olevan yrityksen investointien edistämiseksi voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi vain, jos se on vaikeuksissa olevien yritysten hyväksi tarkoitettujen tukiohjelmien toteuttamista koskevien säännösten mukainen. Valtiontukia vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi koskevien yhteisön suuntaviivojen (1999) 101 kohdan b alakohdan nojalla komissio tutkii kaikkien sellaisten rakenneuudistustukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille, jotka on myönnetty ilman sen lupaa ja näin ollen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti, "tuen myöntämishetkellä voimassa olevien suuntaviivojen perusteella". (58) Tutkitut tuet myönnettiin ajanjaksolla 1994-1996. EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti myönnettyjen tukien tutkimisessa on näin ollen ratkaiseva merkitys vuonna 1994 annetuilla yhteisön suuntaviivoilla valtiontuista vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi(26) (jäljempänä "vuoden 1994 suuntaviivat"). Komissio katsoo, että edellä mainitut suuntaviivat vastaavat tässä mielessä hyvin sitä tavanomaista käytäntöä, jota komissio noudatti ohjelmaan kuuluvien tukien myöntämishetkellä rakenneuudistustukien suhteen. (59) Erottaakseen toisistaan vaikeuksissa olevan yrityksen ja terveen yrityksen komissio on määritellyt vuoden 1994 suuntaviivojen 2.1 kohdassa vaikeuksissa olevan yrityksen käsitteen seuraavasti: "yritys, joka ei pysty tervehdyttämään itseään omin voimin eikä osakkaidensa tai rahoittajiensa varoin". Vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaisia tunnusmerkkejä ovat "kannattavuuden aleneminen tai tappioiden lisääntyminen, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvaminen, ylikapasiteetti, kassavirran heikkeneminen, lisääntyvä velkaantuminen ja kasvavat korkomenot sekä vähäinen nettovarallisuus". Tämä määritelmä on perustana tälle komission päätökselle ja vahvistaa komission tähänastista näkemystä asiasta. (60) Tähän liittyen komissio toteaa, että Saksa on tukeutunut lähinnä samoihin tunnusmerkkeihin tutkiessaan tuensaajayrityksiä takautuvasti ja tullessaan siihen tulokseen, että 29 yritystä(27) oli tuen myöntämisajankohtana vaikeuksissa. Komissio toteaa lisäksi, että jos Saksa olisi soveltanut tukiohjelmaa komission hyväksymässä muodossa ja tehnyt myös kyseisen tutkimuksen ajoissa, se olisi joutunut ilmoittamaan kyseiset tapaukset yksitellen komissiolle. (61) Jos tukiohjelma olisi otettu käyttöön vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, sen soveltuminen yhteismarkkinoille olisi edellyttänyt edellä mainittujen suuntaviivojen mukaisia menettelyjä. Pelastamistuen ollessa kysymyksessä yhteismarkkinoille soveltuva tuki olisi pitänyt tässä tapauksessa antaa markkinaehdoin myönnetyn lainan tai takauksen muodossa tarkoituksena mahdollistaa yrityksen toiminnan jatkuminen markkinoilla rakenneuudistussuunnitelman laatimiseen tarvittavan rajallisen ajan. Tämän ehdon ei kuitenkaan voida todeta täyttyneen, koska tuki on myönnetty avustuksina. Rakenneuudistustuen tapauksessa ohjelmaan olisi pitänyt sisältyä realistinen, johdonmukainen ja kauaskantoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä ottaen huomioon syyt, joiden vuoksi yritys on joutunut vaikeuksiin, sekä markkinatilanne ja markkinoiden ennakoitu kehitys kyseisellä toimialalla. Lisäksi ohjelmaan olisi vuoden 1994 suuntaviivojen mukaisesti pitänyt sisällyttää toimenpiteet markkinoiden kohtuuttoman vääristymisen välttämiseksi ja siinä olisi pitänyt varmistaa, että tuen määrä ja intensiteetti vastaavat rakenneuudistuksen kustannuksia ja siitä aiheutuvia hyötyjä. (62) Komissio toteaa, että tukiohjelmaan ei sisälly mitään tällaista ehtoa ja että Saksa ei ole antanut yksittäisiin avustuksiin liittyviä erityistapauksia koskevia tietoja, joiden perusteella komissio olisi voinut todeta eri ehtojen täyttymisen. (63) Tukiohjelmassa edellytetään vain "johdonmukaisen, kauaskantoisen yrityssuunnitelman" esittämistä vaatimatta kuitenkaan analyysiä olosuhteista, jotka olivat johtaneet yrityksen tilanteen heikkenemiseen, tai realistisia oletuksia, joiden perusteella yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen pitkällä aikavälillä olisi ollut mahdollista. Saksa on itse asiassa myöntänyt, että se ei ole vielä tehnyt edes tutkimusta todetakseen, voivatko tuensaajayritykset tuen myöntämisajankohtana todella odottaa elinkelpoisuutensa palautuvan kohtuullisessa ajassa. (64) Määräyksiä esimerkiksi vaikeuksissa oleville suuryrityksille myönnettävien tukien ilmoittamisesta yksitellen ja erityisesti myönnettävän tuen rajoittamisesta sen tavoitteen välttämättä edellyttämään vähimmäismäärään ei ole. Koska myöskään tarvittavia tietoja erikoistapauksista ei ole käytettävissä, ei tarkasteltavana olevien tukien yhteydessä ole noudatettu tukien myöntämisajankohtana voimassa olleita vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettäviä tukia koskevia määräyksiä. Ottaen myös huomioon, että enemmistö tuensaajayrityksistä, jotka Saksa on jälkeenpäin todennut vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi, on sittemmin jättänyt konkurssihakemuksen, ei "johdonmukaista, kauaskantoista yrityssuunnitelmaa" ole voitu vuoden 1994 suuntaviivoissa edellytetyllä tavalla täysin toteuttaa. (65) Komissio muistuttaa kehottaneensa Saksaa toimittamaan kaikki tuen yhteismarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa tarvittavat tiedot ja kaikki tukiohjelman perusteella myönnettyjä yksittäisiä tukia koskevat asiakirjat, tiedot ja luvut. Komissio huomautti myös, että jos sen käytettävissä ei ole näiden tukien yhteismarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin edellyttämiä tietoja, se katsoo tuet yhteismarkkinoille soveltumattomiksi. Tästä syystä komissio katsoo, että kyseiset yksittäiset tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille tapauksissa, joissa tukiohjelma on mahdollistanut tukien myöntämisen vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. 6. PÄÄTELMÄT (66) Yrityksiä Marit ja Topogramm lukuun ottamatta tuet niiden myöntämisajankohtana terveiksi katsottujen yritysten hyväksi kuuluvat hyväksyttyyn ohjelmaan sillä ehdolla, että kyseisiä investointeja varten myönnettyjen julkisten tukien kokonaismäärä ei ylitä suurten yritysten ja luokittelultaan määrittelemättömien yritysten (katso 34 kappale) osalta 35 prosentin bruttointensiteettiä eikä kaikkien muiden yritysten osalta 50 prosentin bruttointensiteettiä. Jos tämä ehto täyttyy, ei tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille tarvitse enempää tutkia. Muut tukiohjelman soveltamiseen liittyvät yksittäistapaukset, mukaan lukien 29 tukea yrityksille, jotka olivat tuen myöntämisajankohtana vaikeuksissa, eivät kuulu hyväksyttyyn ohjelmaan. (67) Thüringenin osavaltion ohjelman virheelliseen soveltamiseen liittyvät vuosina 1994-1996 myönnetyt tuet pienten ja keskisuurten yritysten investointien edistämiseksi ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtiontukia. (68) Tukiohjelman virheellinen soveltaminen ajanjaksolla 1994-1996 ja siihen liittyvät ohjelman yksittäiset soveltamistapaukset ovat sääntöjenvastaisia. (69) Ohjelman sääntöjenvastaiset soveltamistapaukset terveiden yritysten hyväksi ja ohjelman virheellinen soveltaminen terveiden yritysten hyväksi eivät sovellu yhteismarkkinoille. (70) Jos ohjelman virheellinen soveltaminen on mahdollistanut pelastamistukien myöntämisen vaikeuksissa oleville yrityksille, mitkään kyseisistä yksittäisistä tuista eivät sovellu yhteismarkkinoille. (71) Jos ohjelman virheellinen soveltaminen on mahdollistanut rakenneuudistustukien myöntämisen vaikeuksissa oleville yrityksille noudattamatta asiaan liittyviä ehtoja, eli velvoitetta tehdä yksittäiset ilmoitukset ja välttää kohtuuttomia kilpailun vääristymisiä ja tuen rajoittamista välttämättömään vähimmäismäärään, mitkään kyseisistä yksittäisistä tuista eivät sovellu yhteismarkkinoille. (72) Komission vakiintuneen käytännön mukaisesti kaikki sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet, jotka eivät sovellu yhteismarkkinoille, on perittävä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisesti takaisin tuensaajalta. Tämä käytäntö on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa, jonka mukaisesti asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta ja sen on ilmoitettava niistä komissiolle. (73) Tämä päätös koskee tukiohjelman virheellistä soveltamista ja kaikkia kyseisiä yksittäisiä tukia. Se on pantava täytäntöön viipymättä mukaan lukien jokaisen yksittäisen tuen takaisin perimistä koskevat toimenpiteet riippumatta siitä, onko tuki myönnetty ohjelman perusteella vai ei. (74) Komissio huomauttaa myös, että tämä päätös on voimassa riippumatta niistä päätöksistä, jotka komissio on tehnyt tai tekee koskien yksittäisiä tapauksia, jotka ovat tai ovat olleet EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kohteena, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Thüringenin osavaltion ohjelma pk-yritysten investointien tukemiseksi (jäljempänä "ohjelma") on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Ohjelman soveltaminen noudattamatta siihen sisältyviä määräyksiä on sääntöjenvastaista. 2 artikla Jos ohjelmasta ovat hyötyneet vaikeuksissa olevat yritykset, tukiohjelma ja kaikki siihen liittyvät yksittäiset tuet julistetaan yhteismarkkinoille soveltumattomiksi. Jos ohjelmasta on tuettu taloudellisesti terveiden yritysten alkuinvestointeja, tukiohjelma ja kaikki siihen liittyvät yksittäiset tuet julistetaan yhteismarkkinoille soveltuviksi, jos jäljempänä 3 artiklassa vahvistettua tuen enimmäisintensiteettiä ei ole ylitetty. Se osa tuesta, joka ylittää enimmäisintensiteetin, ei sovellu yhteismarkkinoille. 3 artikla Alkuinvestointitukien enimmäismäärä saa muiden aluetukien kanssa kasautuneena olla suurten yritysten osalta enintään 35 prosenttia brutto ja pk-yritysten osalta enintään 50 prosenttia brutto. 4 artikla Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 2 artiklassa tarkoitetun ja sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin tuensaajilta. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen päivästä, jona tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintäpäivään. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. 5 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 6 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 19 päivänä kesäkuuta 2002. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL C 73, 17.3.1999, s. 10. (2) EYVL C 335, 10.12.1993, s. 7 - asia N 408/93 - SG(93) D/19245, 26.11.1993. (3) EYVL C 364, 20.12.1994, s. 7 - asia N 480/94 - SG(94) D/14255, 10.10.1994. (4) Asia NN 142/97, SG(98) D/04313, 2.6.1998. (5) Asiassa C-47/91, Italia v. komissio, 5 päivänä lokakuuta 1994 annettu tuomio (Kok. 1994, s. I-4635). (6) SG(98) D/11285. (7) Katso edellä alaviite 1. (8) EYVL C 213, 19.8.1992, s. 8. (9) Saksan 5 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyn ilmoituksen mukaan, jossa vuosikertomuksissa 1994 ja 1996 mainittu tukien määrä on korjattu. (10) Toisin sanoen ennen 8 päivää huhtikuuta 1998, jolloin tukiohjelma hyväksyttiin muutettuna. (11) Monet tukiohjelmasta tukea saaneet yritykset ovat parhaillaan komission yksittäisten tutkimusten kohteina. (12) EYVL C 373, 29.12.1994, s. 3 - asia N 464/93 (ajalta 1994-1996). (13) Saksan viranomaisten 26 päivänä syyskuuta 2001 päivätyn tiedonannon mukaan aktiivisesti toimi enää vain 27 yritystä, joista neljää pidetään vaikeuksissa olevina yrityksinä ja 23 on katsottava terveiksi yrityksiksi. (14) Tämä yritys sai ohjelmasta tukea kaksi kertaa. (15) Tämä yritys oli ensin vaikeuksissa olevien yritysten luettelossa. Saksa oikaisi luetteloa 26 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä ilmoituksellaan ja ilmoitti, että Kahlaa oli pidettävä tuen myöntämisajankohtana taloudellisesti terveenä yrityksenä. Kyseinen yksittäistapaus on parhaillaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn (C 62/2000) kohteena ja nyt tehtävä päätös on voimassa riippumatta päätöksestä, jonka komissio tekee kyseisessä asiassa. (16) Katso alaviite 15. (17) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (18) Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 248/84, Saksa vastaan komissio, 14 päivänä lokakuuta 1987 antama tuomio (Kok. 1987, s. 4013, 17 kohta) ja seuraava; asiassa C-47/91, Italia vastaan komissio, 5 päivänä lokakuuta 1994 antama tuomio (Kok. 1994, s. I-4635, 20 kohta) ja seuraava; asiassa C-75/97, Belgia vastaan komissio, 17 päivänä kesäkuuta 1999 antama tuomio (Kok. 1999, s. I-3671, 48 kohta); yhdistetyissä asioissa C-15/98 ja C-105/99, Italia ja Sardegna Lines vastaan komissio, 19 päivänä lokakuuta 2000 antama tuomio (Kok. 2000, s. I-8855, 51 kohta). (19) Asia N 464/93 - SG(94)D/1551, 4.2.1994 (EYVL C 373, 29.12.1994, s. 3). (20) Joka tapauksessa myöskään kulloinkin voimassa olleiden aluetukia koskevien määräysten soveltaminen ei johtaisi tuen vastaanottajan kannalta edullisempaan arvioon kuin tässä päätöksessä mainittujen säännösten soveltaminen. (21) EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22. (22) EYVL C 212, 12.8.1988, s. 2. (23) EYVL C 31, 3.2.1979, s. 9. (24) Komissio muutti tätä käytäntöä hyväksyessään vuonna 1999 yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2) ja sisällytti niihin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut aiheelliset toimenpiteet. Sen jälkeen jokainen vaikeuksissa olevalle suurelle yritykselle myönnettävä investointituki on ollut ilmoitettava erikseen. (25) Katso tähän liittyen alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat, sivu 21, alaviite. Arviointi koskee erityisesti yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi välttämättömän tuen vähimmäismäärän vahvistamista. Tällöin on otettava huomioon kaikkien rakenneuudistushankkeen osana myönnettyjen investointitukien yhteenlaskettu määrä, eikä tuen kokonaismäärä saa ylittää elinkelpoisuuden palauttamiseksi tarvittavaa vähimmäismäärää. (26) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 2. (27) Näistä useimmat ovat sittemmin jättäneet konkurssihakemuksen.