Komission päätös N:o 3641/92/EHTY, tehty 24 päivänä marraskuuta 1992, rauta- ja terästilastoja koskevan komission päätöksen N:o 1566/86/EHTY muuttamisesta



Virallinen lehti nro L 376 , 22/12/1992 s. 0001 - 0032

Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 23 s. 0234

Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 23 s. 0234



KOMISSION PÄÄTÖS N:o 3641/92/EHTY, tehty 24 päivänä marraskuuta 1992, rauta- ja terästilastoja koskevan komission päätöksen N:o 1566/86/EHTY muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 47 artiklan, sekä katsoo, että rauta- ja terästeollisuuden muuttuvat olosuhteet edellyttävät, että tilastotietojen keruujärjestelmää jatkuvasti mukautetaan ja tutkimusmenetelmiä parannetaan, komission päätöksen N:o 1566/86/EHTY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 3731/91/EHTY(2), tekemisen jälkeen on tullut välttämättömäksi muuttaa eräitä raaka-aineiden ja energian kulutusta sekä työllisyyttä rauta- ja terästeollisuudessa koskevia kyselylomakkeita, laskentajärjestelmää olisi yksinkertaistettava lakkauttamalla yksi kyselylomake ja muuttamalla eräiden muiden kyselylomakkeiden tiheys vuosittaiseksi neljännesvuosittaisen sijasta, teollista tuotantoa koskevan yhteisön tietojen keruun aikaansaamisesta(3) 19 päivänä joulukuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3924/91 edellytetään rauta- ja terästuotannon arvoa koskevien tietojen keruun aikaansaamista, suunnitelluilla muutoksilla on varmistettava, että rauta- ja teräsalaa koskevien tietojen tarve tyydytetään paremmin erityisesti tulevilla yhteismarkkinoilla, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan päätöstä N:o 1566/86/EHTY seuraavasti: 1) Lisätään 2 a artikla seuraavasti: "2 a artikla Osana neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3924/91(*) perustettua teollisuustuotantoa koskevaa yhteisön tutkimusta tulee yhteisön EHTY rauta- ja terästehtaiden vastata kyselylomakkeeseen 2-76 ja ilmoittaa rauta- ja terästuotteidensa toimitusten arvo. (*) EYVL N:o L 374, 31.12.1991, s. 1" 2) Korvataan kyselylomakkeet 2-50, 2-51, 2-53, 2-54, 2-55, 2-58, S-1, S-2 ja S-8, jotka on esitetty liitteessä, tämän päätöksen liitteessä esitetyillä tilastokyselylomakkeilla. Kyselylomakkeet S-1, S-2 ja S-8 muutetaan kyselylomakkeiksi 2-31, 2-32 ja 2-34. 3) Poistetaan liitteessä oleva kyselylomake S-9. 2 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1993. Tämä päätös on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty 24 päivänä marraskuuta 1992 Brysselissä. Komission puolesta Henning CHRISTOPHERSEN Varapuheenjohtaja (1) EYVL N:o L 141, 28.6.1986, s. 1 (2) EYVL N:o L 359, 30.12.1991, s. 1 (3) EYVL N:o L 374, 31.12.1991, s. 1 LIITE HUOMAUTUS Liitteessä esitettyjä kyselylomakkeita toimittaa Eurostat alkuperäisen kokoisina. Kyselylomake 2-50 TERÄS- JA VALURAUTAROMUA KOSKEVA TASE Ohjeet I YLEISTÄ 1 Kaikkien tehtaiden, jotka tuottavat rautaa, terästä tai EHTY:n perustamissopimuksen kattamia tuotteita ja jotka kuluttavat ja/tai tuottavat romua, tulee täyttää tämä kyselylomake. Jos tehtaalla on paikallisesti integroitu teräsvalimo, sitä olisi pidettävä tehtaan integroituna osana. Paikallisesti integroituja tehtaita ovat sellaiset, joilla on yhteinen johto ja jotka sijaitsevat samalla paikkakunnalla. Lomaketta sovelletaan valssaamoihin, jotka suoraan uudelleenvalssaavat sellaisia käytettyjä tuotteita, joita ei tavallisesti pidetä romuna. Kaikkien rauta- ja terästehtaiden, joilla ei ole omia resursseja ja jotka sen vuoksi ostavat metalliromunsa muilta tehtailta, tulee täyttää tämä kyselylomake samalla tavalla kuin tuottajien. Rautavalimot, olivatpa ne sitten paikallisesti integroituja tai eivät, sekä integroimattomat teräsvalimot jäävät ulkopuolelle. 2 Jokaisen tehtaan tulee täyttää oma kyselylomakkeensa siinäkin tapauksessa, että useat niistä ovat osa samaa yhtiötä. 3 Tarkasteltava kuukausi on kalenterikuukausi. 4 Tässä kyselylomakkeessa romulla tarkoitetaan: - mitä tahansa rauta- ja teräsromua, joka syntyy raudan ja teräksen tuotannon ja käsittelyn yhteydessä tai jota saadaan vanhoista rauta- ja terästavaroista, jotka soveltuvat uudelleensulatukseen (mukaan luettuna romu, jota ostetaan), - valutapit ja muut teräksen valujätteet (normaali tai nouseva valu), mukaan luettuna tunnelit ja suppilot, jäte poistoputkista loppuvalussa jne., sekä myös hylky- tai vialliset valanteet, joita ei ole sisällytetty tuotantoon, - pannukarsta (lukuun ottamatta hiekkavalusta). 5 Toisaalta sellaista jätettä, johon on merkittävässä määrin sekoittunut muita kuin metallisia aineita ja jota syntyy sulattamisen tai lämpökäsittelyn tai mekaanisen käsittelyn aikana, ei tulisi lukea romuksi, esimerkiksi: - masuunin valutappi, - raudan valamisesta syntyneet roiskeet ja muu jäte, valukuoppajäte, - terästehtaiden kuona, - hehkuhilseet uudelleenkuumennusuuneista ja valssauksesta ja takomisesta, - loiskeet konverttereista - savujohdon pannujäte ja laippakuona, - hiekkavalusta syntyvä kuona ja jäännökset. II RIVIKOHTAISET SELITYKSET 1 Rivit 10 ja 300 Koko tehtaan varastot, mukaan luettuna paikallisesti integroidut toiminnot, olisi merkittävä näille riveille (mukaan luettuna teräsvalimot), ei kuitenkaan rautavalimoissa pidettyjä varastoja. 2 Rivi 21 Merkitkää tähän valutapit ja muu valuromu terästehtaista ja integroiduista teräsvalimoista: syöttötapit, valanteen lämpöhatut. Laskekaa mukaan vialliset ja hylkyvalanteet, joita ei ole laskettu tuotantoon. 3 Rivi 22 Prosessiromua on sellainen romu, joka syntyy puolivalmisteiden ja valssattujen tuotteiden valmistuksessa, mukaan luettuna vuokratyö, myös valannejäte ja vialliset valanteet ja teräsvalut, jotka on havaittu viallisiksi sen jälkeen kun ne ovat lähteneet sulatosta tai valimosta (eli sen jälkeen kun ne on laskettu mukaan raaka- tai valuraudan tuotantoon). Laskekaa mukaan romu, joka syntyy paikallisesti integroiduissa teräsvalimoissa, takomoissa, putkitehtaissa ja langanvalmistuslaitoksissa ja kylmävalssaamoissa, teräsrakenne- ja muissa metallinjalostustehtaissa, ei kuitenkaan rautavalimoissa (ks. yleishuomautus 1 edellä). Valssausromua, joka uudelleenvalssataan omissa EHTY-valssaamoissa, ei lueta uudeksi romuksi. 4 Rivi 23 Talteenotettua romua on teräs ja valurauta, jota syntyy vanhojen laitosten, koneiden ja laitteiden korjaamisen ja purkamisen yhteydessä, esim. valumuotit. 5 Rivit 30 50 Romu, jonka alkuperä tunnetaan ja joka on saatu välittäjänä toimineen tukkukauppiaan kautta, kohdennetaan riveillä 31 33, 40 tai 50 esitettyjen lähteiden mukaisesti. Merkitkää riville 34 ainoastaan sellainen tukkukauppiaan kautta hankittu romu, jonka alkuperää ei tunneta. Laivojen purkamisesta syntynyt romu yhteisön purkutelakoilta tulisi lukea kotimaiseksi ja yhteisön romuksi. 6 Rivi 31 Romun vastaanottaminen saman yhtiön samassa maassa sijaitsevilta muilta tehtailta tai osastoilta, mukaan luettuna masuunit, terästehtaat, valssauslaitokset, rautavalimot (mukaan luettuna integroidut rautavalimot). Romun vastaanottaminen muilta kuin terästä valmistavilta tai käyttäviltä tehtailta, esimerkiksi kaivoksilta olisi sisällytettävä, riville 33. 7 Rivi 32 Merkitkää tähän romun vastaanottaminen muilta teräsyhtiöiltä kuin rivillä 31 mainitut. 8 Rivi 33 Merkitkää tähän kotimarkkinoilta vastaanotettu romu, joka on saatu suoraan muilta kuin teräsyhtiöiltä, sellaisilta kuin teräs- tai rautavalimot, putkitehtaat, takomot, rakennusteollisuus, kaivannaisteollisuus, laivatelakat, rautatieyhtiöt, koneenrakennusteollisuus, metallinvalmistus jne. 9 Rivi 34 Merkitkää tähän raudan ja teräksen osto tukkukauppiailta. Romu, jota ei ole ostettu suoraan tukkukauppiailta vaan jonka he ovat ainoastaan kuljettaneet agentteina, olisi merkittävä riville alkuperän mukaan. 10 Rivit 110 ja 120 Merkitkää sarakkeisiin 01 03 laadun mukaan edellä määriteltyjen kategorioiden mukainen romun kulutus. 11 Rivi 110 Merkitkää tähän raudan tuotannossa masuunissa, sähköuunissa ja sintraamossa kulutetut määrät. 12 Rivi 120 Merkitkää tähän romun kulutus raakaraudan valmistuksessa yhteensä mukaan luettuna erikoisraakaraudan valmistus uudelleen hiilentämällä ja paikallisesti integroitujen teräsvalimoiden tuotannossa. 13 Rivi 121 Puhdas happiteräs: LD, LDAC, OLP, Kaldo; OBM, LWS jne. Teräs, joka on valmistettu happirikastepuhalluksella, olisi merkittävä riveille 122 tai 123 käsittelyn mukaisesti. 14 Rivi 213 Muuhun kotimarkkinateollisuuteen sisältyvät kaikki rautavalimot, myös paikallisesti integroidut. 15 Rivi 214 Jättäkää tästä pois romu, jonka välittäjinä toimineet tukkukauppiaat ovat lähettäneet tunnettuun määränpäähän. Merkitkää sellainen romu sopivaan kohtaan riveille 211 213, 220 tai 230. 16 Rivi 500 Ilmoittakaa tässä yhtiön tehtaan ulkopuolella mutta maan rajojen sisällä pitämät varastot. III SARAKKEITA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET 1 Sarake 01 Seostamaton rautaromu käsittää vanhat rautavalut sekä romun, joka syntyy raakaraudan ja ratavalujen valmistuksen yhteydessä. Poltettuja, kalsinoituja valutavaroita tai hapon syövyttämiä valutavaroita ei lueta mukaan. 2 Sarake 02 Seosmetalliromu sisältää, yksinään tai yhdistettynä, enemmän kuin: 1,0 % kromia 0,5 % kobolttia 7,0 % mangaania 0,15 % molybdeenia 1,0 % nikkeliä 0,5 % volframia 0,2 % vanadiinia pii: - yli 2 % teräsromussa - yli 7 % valurautaromussa Ruostumaton romu sisältää 10,5 % tai enemmän kromia ja enintään 1,2 % hiiltä muiden seosaineiden kanssa tai ilman niitä. 3 Sarake 03 Seostamaton teräsromu sisältää sekalaista tai luokittelematonta romua, esimerkiksi sekalaisia sorvinlastuja. >KAAVION ALKU> TERÄS- JA RAUTAROMUTASE >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> Kyselylomake 2-51 RAAKA-AINEIDEN KULUTUS RAAKARAUDAN TUOTANTOON Ohjeet I YLEISET OHJEET 1 Yhteisön kaikkien raakarautaa tuottavien terästeollisuuden tehtaiden sekä kaikkien rauta- ja terästehtaiden sintraamoiden tulee täyttää tämä kyselylomake. 2 Jokaista tehdasta varten on täytettävä erillinen lomake siinäkin tapauksessa, että useat niistä kuuluisivat samaan yhtiöön. 3 Tarkasteltava vuosi on kalenterivuosi. 4 Tarvittavat tiedot koskevat sulatuserän panoksen ainesosia. 5 Sintraus- ja pelletointilaitoksiin kuuluvat kaikki agglomerointilaitokset ennen masuuniin panostamista. 6 Panoksen ja tuotannon eri aineiden rauta- tai mangaanipitoisuus olisi laskettava raaka-aineille aika ajoin tehtyjen kemiallisten analyysien perusteella. Malmin osalta tulee ottaa huomioon sen luonnollinen vesipitoisuus. 7 Agglomeroinnissa, pelletoinnissa tai suoraan raakaraudan tuotantolaitoksissa kulutettujen seosten laadut olisi merkittävä kyselylomakkeen eri riveille niiden (mahdollisesti arvioidun) kokoonpanon mukaan, mikäli nämä seokset sekoitettiin tehtaan omassa rikastamossa tai ostettiin. II MÄÄRITELMÄT 1 Raakarautaa tuottavaan laitokseen kuuluvat masuunit, raudanvalmistussähköuunit ja kupoliuunit silloin kun rauta on aiottu myydä sellaisenaan. 2 Rautamalmi tarkoittaa malmeja, jotka sisältävät rautaa mutta joiden mangaanipitoisuus on alle 20 % (kuivapainosta). Rautamalmi on mikä tahansa kaivosten toimittama kaupallinen malmi, olipa sen käsittely ollut minkälainen tahansa ennen kuin tehdas on vastaanottanut sen. 3 Mangaanimalmit ovat malmeja, joissa on vähintään 20 % (kuivapainosta) mangaania. 4 Romu on määritelty EHTY:n kyselylomakkeen 2-50 Teräs- ja valurautaromutase yleisohjeissa. III RIVIKOHTAISET SELITYKSET 1 Rivi 30 Sisältää agglomeraatit, jotka on käytetty uudelleen sintrauslaitoksessa ja jotka on jo luettu sintterituotantoon. 2 Rivi 50 Kulutuksen olisi oltava yhtäpitävä kyselylomakkeen 2 50 rivin 110 kanssa. 3 Rivi 60 Muut rautamateriaalit sisältävät: - rikkikiisujäämät tai lentotuhkan, - rautaoksidit, mukaan luettuna valssihilse, uudelleenkuumennushilse, takohilse ja konvertteriroiskeet, - muut rauta- tai teräsjätteet, myös sellaiset, joihin on sekoittunut ei-metallisia materiaaleja, mukaan luettuna masuunin valutapit, roiskeet, pannujäte, kuona ja konvertteripöly. 4 Rivi 120 Esimerkkejä muista lisäaineista ovat dolomiitti, bauksiitti jne. >KAAVION ALKU> RAAKA-AINEIDEN KULUTUS RAAKARAUDAN VALMISTAMISEEN >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> Kyselylomake 2-53 SEOSAINEIDEN KULUTUS TERÄSTEHTAISSA >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> Ohjeet I YLEISET OHJEET 1 Kaikkien terästä tuottavien tehtaiden (mukaan luettuna paikallisesti integroidut terävalimot mutta ei kuitenkaan itsenäiset valimot) tulee täyttää tämä lomake. 2 Jokaisesta tehtaasta tulee täyttää erillinen lomake siinäkin tapauksessa, että usea niistä ovat osa samaa yhtiötä. 3 Tarkasteltava vuosi on kalenterivuosi. II RIVIKOHTAISET HUOMAUTUKSET Ilmoittakaa seosaineiden määrät kiloissa kyseistä metallia, olipa lisäaineen lähde ja laji mikä tahansa: seosharkkorauta, ferroseos, syntynyt tai ostettu romu, metallurginen jäte muista kuin rautametalleista jne. (esim. kromi, kromiromu, puhdistettu tai ekstrapuhdistettu kromi, ferrokromi jne.).>KAAVION LOOPU> Kyselylomake 2-54 RAAKA-AINEIDEN KULUTUS TERÄSTEHTAASSA Ohjeet I YLEISTÄ 1 Yhteisön kaikkien terästehtaiden, joiden tuotanto on laskettu mukaan kyselylomakkeella 2-11, mukaan lukien paikallisesti integroidut teräsvalimot, tulee täyttää kyselylomake, ei kuitenkaan itsenäisten teräsvalimoiden. 2 Jokaista tehdasta varten on täytettävä erillinen lomake siinäkin tapauksessa, että useat niistä kuuluvat samaan yhtiöön. 3 Tarkasteltava vuosi on kalenterivuosi. 4 Tarvittavat tiedot koskevat konvertteri- ja uunipanoksen ainesosia (ks. jäljempänä esitettyjä sarakkeita koskevia selityksiä). 5 Eri aineiden (sarake 05) rautapitoisuus olisi laskettava raaka-aineille aika ajoin tehtyjen kemiallisten analyysien perusteella. Malmien osalta tulee ottaa huomioon malmin luonnollinen vesipitoisuus. II RIVIKOHTAISET HUOMAUTUKSET 1 Rivit 10 20 Rautamalmi tarkoittaa malmeja, jotka sisältävät rautaa mutta joiden mangaanipitoisuus on alle 20 % (kuivapainosta). Rautamalmi on mikä tahansa kaivosten toimittama kaupallinen malmi, olipa sen käsittely ollut minkälainen tahansa ennen kuin tehdas on vastaanottanut sen. Mangaanimalmit ovat malmeja, joissa on vähintään 20 % (kuivapainosta) mangaania. 2 Rivit 31 34 Harkkorauta ja runsashiilinen ferromangaani on määritelty EHTY-kyselylomakkeen 2 10 Harkkoraudan tuotanto -ohjeissa. 3 Rivi 34 Tähän luetaan mukaan valimotakkirauta, erikoiseosrauta ja peilirauta. 4 Rivi 40 Tähän luetaan mukaan ferropii. 5 Rivi 50 Romu määritellään EHTY -kyselylomakkeen 2 50 Teräs- ja valurautaromutase -yleisohjeissa. Materiaalia, joka sisältää joko rautaoksideiksi tai 'muiksi rautamateriaaleiksi` luokiteltavaa rautaa ja sisältyy riville 60, ei tule luokitella romuksi. Kulutuksen olisi oltava pitävä kyselylomakkeen 2-50 rivien 121 ja 123 kanssa. 6 Rivi 60 Tähän luetaan suorapelkistetty rauta sekä: - "rautaoksidit" mukaan luettuna valssihilse, takohilse ja konvertteriroiske, - "muut ferromateriaalit", joita ovat sellainen rauta- ja teräsjäte, johon on merkittävissä määrin sekoittunut ei metallisia materiaaleja, mukaanluettuna masuunin valutapit, roiske, kuona ja pannukarsta hiekkavalusta. III SARAKKEITA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET Merkitkää jokaiseen sarakkeeseen kaikki kyseisessä tuotantolaitoksessa käytetyt materiaalit. AOD-prosessia, tyhjiökäsittelyitä, valusankokäsittelyitä jne. pidetään jälkikäsittelyinä, jotka seuraavat teräksenvalmistuksen pääprosesseja, jotka on merkitty sarakkeisiin. Käytettyjen raaka-aineiden määrät olisi ilmoitettava pääprosessia vastaavassa sarakkeessa. >KAAVION ALKU> RAAKA-AINEIDEN KULUTUS TERÄSTEHTAISSA >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> Kyselylomake 2-55 ERÄIDEN RAAKA-AINEIDEN JA KIINTEIDEN POLTTOAINEIDEN VASTAANOTTO JA VARASTOT TERÄSTEHTAILLA >KAAVION ALKU> Maa: Tehdas: Vuosi: Yhtiö: Palautettava viimeistään kunkin vuoden helmikuun 28. päivänä edellisen kalenterivuoden osalta. Ohjeet I YLEISTÄ 1 Yhteisön kaikkien terästehtaiden, jotka tuottavat raakarautaa ja raakaterästä sekä kaikkien niiden yhteydessä olevien sintraamojen tulee täyttää tämä lomake. 2 Jokaisesta tehtaasta tulee täyttää erillinen kyselylomake siinäkin tapauksessa, että usea tehtaat ovat osa samaa yhtiötä. 3 Tarkasteltava vuosi on kalenterivuosi. II MÄÄRITELMÄT 1 Rautamalmilla tarkoitetaan malmeja, jotka sisältävät rautaa mutta joiden mangaanipitoisuus on alle 20 % (kuivapainosta). Rautamalmi on mikä tahansa kaivosten toimittama kaupallinen malmi, olipa sen käsittely ollut minkälainen tahansa ennen kuin tehdas on vastaanottanut sen. Mangaanimalmit ovat malmeja, joissa on vähintään 20 % (kuivapainosta) mangaania. 2 Sintterit ja briketit ovat tuotteita, jotka on tehty sintraamalla raaka-aineet sintraamossa tai vastaavanlaisessa laitokessa ennen masuuniin panostamista. 3 Varastoihin luetaan kaikki tuotteet ja raaka-aineet, ei kuitenkaan koksihiiltä, jotka tehtaalla on vuoden viimeisenä päivänä joko tehtaan rajojen sisäpuolella tai niiden ulkopuolella. 4 Raaka-aineet ja polttoaineet olisi merkittävä siinä kunnossa, jossa ne olivat vastaanotettaessa. III RIVIKOHTAISET HUOMAUTUKSET 1 Rivit 11-30 Älkää merkitkö määriä, jotka on jo esitetty rivillä 01. 2 Rivit 11-70 Merkitkää tähän sekä suoraan tulleet että tukkukauppiaiden kautta tulleet. IV SARAKKEITA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET 1 Sarake 23 Tähän luetaan mukaan ruskohiili ja sellaiset matalalaatuiset tuotteet kuin malmijätteet, malmijauhe, lieju ja muta. 2 Sarake 24 Tähän luetaan täyden lämpöarvon hiilet, antrasiittipöly ja hieno kivihiilijauhe, jota suoraan ruiskutetaan masuuniin.>KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> ERÄIDEN RAAKA-AINEIDEN JA KIINTEIDEN POLTTOAINEIDEN VASTAANOTTO JA VARASTOT TERÄSTEHTAILLA >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Kyselylomake 2-58 POLTTOAINEEN JA ENERGIAN KULUTUS JA SÄHKÖENERGIATASE TERÄSTEOLLISUUDESSA (Poisluettuna terästeollisuuden koksaamo) Ohjeet I YLEISET OHJEET 1 Yhteisön kaikkien rauta- ja terästehtaiden, mukaan luettuna uudelleenvalssaamot ja sellaiset terästeollisuuden sähkövoima-asemat, joita useat tehtaat tai yhtiöt käyttävät, tulee täyttää tämä lomake. Nämä sähkövoima-asemat olisi luettava terästehtaiksi tässä kyselylomakkeessa. 2 Jokaisesta tehtaasta tulee täyttää erillinen lomake siinäkin tapauksessa, että usea niistä ovat osa samaa yhtiötä. 3 Tarkasteltava vuosi on kalenterivuosi. 4 Terästeollisuuden yhteiset sähkövoima-asemat: Usean tehtaan tai teräsyhtiön yhteiset sähkövoima-asemat olisi sisällytettävä tutkimukseen kansallisella tasolla. Huomautus: Terästeollisuuden yhteisien sähkövoima-asemien olisi vastattava kyselylomakkeeseen suoraan. Tehtaiden, jotka käyttävät näitä sähkövoima-asemia, ei tulisi, päällekkäisten kirjausten välttämiseksi, sisällyttää omaa osuuttaan sähkövoima-asemien kokonaistuotannosta omiin vastauksiinsa tähän kyselylomakkeeseen. Terästehtaiden olisi kuitenkin osoitettava resursseissaan sähkön saanti yhteisten sähkövoima-asemien osalta yhteensä luvussa (rivi 60) ulkopuolelta vastaanotetuissa määrissä, - sähkövoima-asemat, jotka on liitetty muihin teollisuudenaloihin, esimerkiksi hiiliteollisuuteen, jäävät kyselyn ulkopuolelle. 5 Sähköä ja lämpöä tuottava laitos Näitä yhdistettyä tuotantoa harjoittavia laitoksia olisi osittain pidettävä sähköä tuottavina laitoksina. Sarakkeeseen 05 merkittävään polttoaineen kulutukseen silloin kun se koskee edellä mainittuja olisi sisällytettävä ainoastaan sähköenergian tuotantoon käytetty osuus, so. poisluettuna lämmöntuotannosta aiheutuva polttoaineen käyttö. 6 Energian kulutus Merkitkää tähän polttoaineen ja energian kulutus EHTY:n perustamissopimuksen mukaisten rauta- ja terästehtaiden sekä niiden apulaitosten, ei kuitenkaan koksiuunien (masuunit, sintrauslaitokset, paikallisesti integroidut teräsvalimot, valssauslaitokset jne.) kulutus. Sisällyttäkää apulaitoksen (esimerkiksi voima-aseman ja lämpölaitoksen) koko kulutus siinäkin tapauksessa, että ne eivät toimi ainoastaan rauta- ja terästehtaiden laitoksia varten. Jättäkää ulkopuolelle sellaiset rauta- ja terästehtaiden yhteydessä toimivat laitokset, jotka tuottavat EHTY:n perustamissopimuksen piiriin kuulumattomia tuotteita. >KAAVION ALKU> I. POLTTOAINEEN JA ENERGIAN KULUTUS TERÄSTEOLLISUUDESSA >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> I. SÄHKÖENERGIATASE (a) >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> Kyselylomake 2-55 RAUTA- JA TERÄSTEOLLISUUDEN TYÖLLISYYDESSÄ TAPAHTUNEET MUUTOKSET Ohjeet I YLEISTÄ 1 Kaikkien niiden tehtaiden, jotka valmistavat EHTY:n perustamissopimuksen piiriin kuuluvia tuotteita, tulee täyttää tämä kyselylomake. 2 Jokaisesta tehtaasta tulee täyttää erillinen kyselylomake siitä huolimatta vaikka useat niistä muodostaisivatkin osan samaa yhtiötä. 3 Tarkasteltava kuukausi on kalenterikuukausi. 4 Tutkimus koskee sekä tuotannossa työskenteleviä työntekijöitä että yhteisien tukipalveluiden (kuljetus, energiantuotanto, tuotannon- ja laadunvalvonta, varastonvalvonta, hallinto, rahoitus jne.) piirissä työskenteleviä. 5 Niiden yhtiöiden osalta, joiden toiminta vain osittain kuuluu EHTY:n perustamissopimuksen piiriin, tutkimus koskee: - niitä yhtiöitä, jotka työskentelevät EHTY-tuotteiden tuotannon parissa, - osittain niitä yhtiöitä, joiden tehtävät kattavat sekä EHTY:n piiriin kuuluvia toimintoja että siihen kuulumattomia, määriteltynä esimerkiksi sen suhteen perusteella, miten työvoima on jakautunut näihin kahdenlaisten toimintojen suoraan tuotantotyöhön. 6 Työvoima yhteensä Työvoima yhteensä kattaa kaikki kirjoilla olevat henkilöt, olivatpa he sitten kokopäiväisiä tai osa-aikaisia. Käsite kattaa sekä työntekijät, toimihenkilöt että ammatinharjoittelijat. Jotta todellista työvoimaa rauta- ja terästeollisuudessa pystyttäisiin aidosti vertaamaan, seuraavat ryhmät täytyy jättää lukuun ottamatta: - henkilöt, jotka ovat suorittamassa kansallista ase- tai siviilipalvelua, - henkilöt, jotka eivät ole ilmoittautuneet työhön yli kuuteen kuukauteen sairauden vuoksi tai muista syistä (pitkäaikainen palkaton loma, ammatillinen koulutusym.). II SARAKEKOHTAISET HUOMAUTUKSET 1 Sarakkeisiin sisältyy kolme henkilöstöryhmää. 2 Ero työntekijöiden ja toimihenkilöiden välillä tehdään työsopimusten tai tehtaalla noudatettujen käytäntöjen mukaisesti. 3 Yleensä tämä ero perustuu kussakin ryhmässä suoritettuihin pääasiallisiin tehtäviin. 3.1 Työntekijät Työntekijät, jotka suorittavat työntekijätyötä ja joiden palkka tavallisesti lasketaan urakkaperusteella tai tunti- tai päiväpalkan perusteella. Henkilöt, joille maksetaan kuukausipalkkaa, luetaan mukaan siinä tapauksessa, että heidän tekemänsä työ on luonteeltaan pääasiallisesti työntekijätyötä. Esimiehiä ei lueta työntekijöiksi siinäkään tapauksessa, että heille maksetaan tunti- tai päiväpalkkaa. 3.2 Toimihenkilöt Tähän ryhmään luetaan henkilöt, jotka tekevät työntekijätyötä ja joille maksetaan kuukausipalkkaa. Siihen luetaan myös henkilöt, joille maksetaan tunti- tai päiväpalkkaa ja joiden päätehtävät ovat luonteeltaan pääasiallisesti toimihenkilötyötä. 3.3 Ammatinharjoittelijat (oppipojat) ja työharjoittelijat Henkilöt, jotka on otettu työhön määräajaksi nimenomaisten harjoitteluohjelmien puitteissa ja joille maksetaan erityistaksan mukaista palkkaa. Tähän ei lueta ainostaan tuotantotyön ja käsityöammattien harjoittelijoita vaan myös yliopistollisen loppututkinnon suorittaneita harjoittelijoita ja henkilöitä, jotka toimivat asiantuntija-, keskitason toimihenkilö- tai hallinnollisissa tehtävissä. Henkilöt, jotka on työllistetty kansallisten työpaikkojen luonti -ohjelmien avulla, luetaan mukaan tähän ryhmään vain siinä tapauksessa, että heidän työnsä voidaan luokitella pääasiallisesti ammatilliseksi koulutukseksi. III RIVIKOHTAISET HUOMAUTUKSET 1 Sarakkeissa erotetaan eri työntekijäluokat (rivit 10 ja 40) Ks. yleisohjeiden huomautus 1.6. 2 Uusi työvoima (rivi 20) Tähän luetaan sellainen henkilöstö, joka raportointiaikana on ensimmäistä kertaa tullut EHTY:n kattamien toimintojen piiriin. He saattavat olla: - uutta työvoimaa, - EHTY:n piiriin kuulumattomien toimintojen osastoilta siirtynyttä työvoimaa EHTY:n kattamia toimintoja suorittaville osastoille, - työntekijätyötä tehneitä työntekijöitä, jotka ovat siirtyneet toimihenkilötehtäviin ja päinvastoin, - saman yhtiön muilta tehtailta siirtynyttä henkilöstöä. 3 Poislähtijät (rivi 30) Tähän luetaan sellainen työvoima, joka on lähtenyt EHTY:n kattamilta osastoilta raportointiaikana. Tähän kuuluu: - henkilöitä, joiden työsuhde on suoranaisesti päättynyt, - henkilöitä, jotka siirtyvät EHTY:n piiriin kuuluvilta osastoilta sellaisille osastoille, jotka eivät kuulu EHTY:n piiriin, - henkilöitä, jotka siirtyvät työntekijätyöstä toimihenkilötyöhön tai päinvastoin, - henkilöitä, jotka siirtyvät saman yhtiön muihin tehtaisiin. 4 Irtisanomiset ja erottamiset (rivit 31 ja 32) Henkilön työsuhteen lopettaminen työnantajan puolesta. 5 Irtisanomiset (rivi 31) Työsuhteen päättäminen taloudellisista syistä kuten myyntivaikeuksien vuoksi, tehtaan osittaisen sulkemisen, uudelleenorganisoinnin tai uuden teknologian käyttöönoton vuoksi. Tähän ei lueta sellaisia irtisanomisia, jotka on suoritettu oikeudellisesti välttämättömänä muodollisuutena, jotta henkilön olisi mahdollista saada varhaiseläke, vaan sellaiset tapaukset luetaan varhaiseläkkeen saajiin. 6 Erottamiset (rivi 32) Kaikki muut työnantajan toimesta suorittamat työsuhteen lakkauttamiset kuin edellä kohdassa 'Irtisanomiset` määritellyt. 7 Eroamiset (rivi 33) Kaikki henkilöstön toimesta suoritetut työsuhteen katkaisemiset. 8 Eläkkeelle lähtö (rivi 34) Eläkkeelle lähtö antaa yrityksen jättävälle henkilöstölle oikeuden eläkkeeseen. Yleensä eläkkeelle lähtö merkitsee ansiotyön lopullista lakkaamista saavutettaessa laissa säädetty eläkeikä. 9 Varhaiseläkkeelle lähteneet (rivi 35) Eläkemuoto, jossa henkilö jättää yhtiön ennen normaalin eläkeiän saavuttamista ja on edelleen työhön kykenevä, mutta häntä ei enää voida pitää työssä taloudellisista syistä tai rakenteiden muuttamisen vuoksi. 10 Työkyvyttömyyseläkkeelle lähteneet (rivi 36) Työtapaturmasta tai sairaudesta johtuneesta työkyvyttömyydestä aiheutunut työsopimuksen lakkauttaminen. 11 Muista syistä poislähteneet (rivi 38) Tähän luetaan kaikki ne poislähteneet, joita rivien 31 37 määritelmät eivät kata, sellaiset kuin - asepalvelus- tai siviilipalvelusvelvolliset, - siirrot, - työkategorian muuttuminen (työntekijä, toimihenkilö, ammattiharjoittelija [oppipoika]), - vanhempainloma, - yli kuusi kuukautta kestänyt pitkäaikaisesta sairaudesta tai muista syistä johtunut poissaolo (pitkäaikainen palkaton loma, ammatillinen koulutus) jne. >KAAVION ALKU> TYÖLLISYYDEN MUUTOKSET RAUTA- JA TERÄSTEOLLISUUDESSA (EHTY) >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> Kyselylomake 2-32 TYÖTUNNIT RAUTA- JA TERÄSTEOLLISUUDESSA (EHTY) Ohjeet I YLEISTÄ Katso EHTY-kyselylomaketta 2-31. II SARAKKEITA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET Katso EHTY-kyselylomaketta 2-31. III RIVIKOHTAISET HUOMAUTUKSET 1 Normaalit työtunnit yhteensä (rivi 10) Normaalit työtunnit olisi esitettävä sopimuksiin perustuvina tai tehtaissa vallitsevien kaikkia työntekijöitä koskevien käytäntöjen mukaisina kansallisina työtuntien keskiarvolukumäärinä kuukaudessa. Normaaleihin työtunteihin sisältyvät seuraavista syistä menetetyt työtunnit: - henkilökohtaisista syistä johtuneet (ks. jäljempänä 4-6 kohta), ei kuitenkaan palkallinen loma (ks. jäljempänä 5 kohta), - taloudellisista tai teknisistä syistä johtuneet (ks. jäljempänä 9 ja 10 kohta), - työriidoista johtuneet (ks. jäljempänä 11 kohta), - muista syistä johtuneet 12 kohdan määritelmän mukaisesti. Normaaleihin työtunteihin eivät sisälly seuraavista syistä menetetyt työtunnit: - vuorotyön aiheuttamat lepopäivät, - palkalliset lomat, - yleiset pyhäpäivät, jotta saavutettaisiin mahdollisimman yhtenäinen lopputulos laskettaessa tosiasiallisesti työskenneltyjen työtuntien määrää, johon eivät sisälly ylityöt mutta joka sisältää menetetyt työtunnit. 2 Tosiasiallisesti työskennellyt tunnit (rivi 20) Työtunnit sisältävät a) normaalina työaikana tosiasiallisesti tehtyjen työtuntien lukumäärän, b) normaalin työajan lisäksi tehtyjen työtuntien lukumäärän, josta normaalisti maksetaan standardituntipalkkaa korkeampi palkka (so. ylityö, sunnuntaityö, yleiset pyhäpäivät ja yövuorot). Merkitkää tähän tosiasiallisesti tehdyt työtunnit mukaan luettuna mahdolliset palkkojen korotukset, koska ylimääräisillä työtunneilla on huomattava yhteiskunnallinen merkitys, ne annetaan erikseen rivillä 21, c) sellainen työpaikalla vietetty aika, jonka aikana ei ole tehty tuottavaa työtä mekaanisen vikojen, onnettomuuksien yms. vuoksi, d) sellainen työpaikalla vietetty aika, jonka aikana ei ole tehty tuottavaa työtä koneiden asentamisen tai valmiiksi asettamisen, korjauksen ja huollon, paperityön tekemisen tai kertomusten laatimisen vuoksi, e) lyhyet tauot työpaikalla mukaan luettuna tee- ja kahvitauot. Työtunteihin eivät sisälly: a) tunnit, joista maksetaan palkkaa mutta jolloin ei tosiasiassa tehdä työtä, kuten esim. palkalliset lomat, palkalliset yleiset pyhäpäivät, vuorotyöstä aiheutuneet lepopäivät tai muu palkallinen sairaudesta, onnettomuudesta tai muusta syystä johtunut poissaolo, b) ateriatauot, c) kodin ja työpaikan välillä matkustamiseen käytetty aika. 3 Menetetyt työtunnit yhteensä (rivi 30) Menetetyt työtunnit ovat sellaisia, joiden aikana työtä ei ole tehty. Ne luokitellaan tärkeimpien sosiaalisten tekijöiden mukaan (rivit 31-38). 4 Henkilökohtaisista syistä menetetyt työtunnit (rivit 31-34) Tunnit, joiden aikana työntekijä ei työskentele syistä, jotka ovat pääasiallisesti henkilökohtaisia (ks. 5-8 kohta jäljempänä). 5 Vapaapäivät (rivi 31) Lain tai sopimuksen perusteella myönnetyt poissaololupa, vuosilomat, yleiset pyhäpäivät, vuorotyöstä johtuvat vapaapäivät. 6 Sairaus (rivi 32) Kaikki työkyvyttömyyttä aiheuttavat sairaudet. 7 Työtapaturma (rivi 33) Työtapaturman seurauksena syntynyt työkyvyttömyys. 8 Muiden henkilökohtaisten syiden vuoksi menetetyt työtunnit (rivi 34) Tähän merkitään kaikki muut poissaolot, kuten esim. - äitiysloma, - perhesyyt, - kansalaisvelvollisuudet, - ammattiyhdistystoiminta, - työpaikkahaastattelut, - muut henkilökohtaiset syyt, luvalliset tai muut. 9 Taloudellisten syiden vuoksi menetetyt tunnit (rivi 35) Tämä kattaa väliaikaiset lomautukset sellaisten syiden vuoksi kuin ongelmat tuotannon jatkamisessa myynnin puuttumisen vuoksi. Tähän merkitään sellaisista syistä aiheutuneiden tuntien kokonaismäärä, olipa niitä varten saatu taloudellista tukea valtiolta tai ei. Tähän luetaan mukaan, silloin kun se on tarpeen, rauta- ja terästeollisuuden ulkopuolisiin erikoistehtäviin siirrettyjen työntekijöiden tekemät työtunnit. 10 Teknisistä syistä menetetyt työtunnit (rivi 36) Tämä kattaa väliaikaiset lomautukset sellaisten syiden vuoksi kuin tekniset viat tai raaka-aineiden puuttuminen jne. Tähän merkitään sellaiset menetetyt työtunnit, jotka aiheutuvat lakoista toimittajien tai asiakkaiden tehtaissa. 11 Työriitojen vuoksi menetetyt työtunnit (rivi 37) Tähän merkitään sekä lakossa olleiden työtekijöiden vuoksi menetetyt työtunnit että niiden menetetyt työtunnit, jotka ovat tästä syystä tai työsulun vuoksi estyneet tekemästä työtä. 12 Muista syistä menetetyt työtunnit (rivi 38) Tähän kohtaan sisältyvät tuotannolliset tai hallinnolliset toimintahäiriöt force majeure -syistä (luonnonkatastrofi, julkisten laitosten palveluiden keskeytys jne.), joita rivien 31 37 määritelmät eivät kata. >KAAVION ALKU> TYÖTUNNIT RAUTA- JA TERÄSTEOLLISUUDESSA (EHTY) >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> Kyselylomake 2-34 TYÖLLISYYS IÄN MUKAAN RAUTA- JA TERÄSTEOLLISUUDESSA (EHTY) Ohjeet I YLEISTÄ Ks. EHTY-kyselylomake 2-31. II SARAKKEITA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET Ks. EHTY-kyselylomake 2-31. III RIVIKOHTAISET HUOMAUTUKSET 1 Ikä Ikäluokitus pohjautuu 31. päivänä joulukuuta saavutettuihin ikävuosiin (sama kuin syntymävuoden ja raportointivuoden välinen erotus). 2 Yhteensä Riville 20 merkittyjen yhteen-lukujen olisi oltava yhtäpitäviä niiden arvojen kanssa, jotka on annettu EHTY-kyselylomakkeen 2 31 rivillä 40 joulukuun osalta raportointivuonna. >KAAVION ALKU> TYÖLLISYYS MUKAAN RAUTA- JA TERÄSTEOLLISUUDESSA (EHTY) >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> Kyselylomake 2-76 EHTY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEEN SISÄLTYVIEN TUOTTEIDEN TOIMITUKSET YHTEENSÄ ARVON MUKAAN Ohjeet I YLEISTÄ 1 Kaikkien Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tehtaiden, jotka tuottavat ja toimittavat sen perustamissopimuksen piiriin kuuluvia tuotteita, tulee täyttää tämä kyselylomake. 2 Jokaisen tehtaan osalta on täytettävä erillinen kyselylomake siinäkin tapauksessa että useat niistä ovat osa samaa yhtiötä. 3 Tarkasteltava vuosi on kalenterivuosi. 4 Raportoinnin perusperiaatteet ovat kyselylomakkeen 2-71 Terästoimitukset yhteisön maihin ja toimitukset yhteensä yleisohjeiden mukaisia. Kyselylomake 2-76 poikkeaa kyselylomakkeesta 2-71 seuraavilta osiltaan: a) raportointi ei koske ainoastaan kyselylomakkeen 2-71 terästuotteita vaan myös seuraavia EHTY:n perustamissopimuksen piiriin kuuluvia tuotteita: raakarauta, runsashiilinen ferromangaani, rautasieni ja sula teräs valamista varten; b) kyselylomakkeeseen tulee sisällyttää toimitukset EHTY:n piiriin kuuluville terästehtaille toisissa yhteisön maissa (uudelleenvalssausta, edelleen jalostamista ETY-tuotteiksi tai samassa muodossa edelleen myyntiä varten), kuten on mainittu kyselylomakkeen 2 71 A -osassa tai liitteessä III; c) toimitukset toisille saman maan EHTY:n piiriin kuuluville terästehtaille jätetään pois, vaikka nämä mainitaan kyselylomakkeen 2-71 A -osassa; d) syötettävien raaka-aineiden lähetykset vuokratyötä varten muihin maihin ja vuokratyöstä johtuvat tuotelähetykset EHTY:n piiriin kuuluvalle terästehtaalle muuhun yhteisön maahan jätetään pois, vaikka nämä ilmoitetaan kyselylomakkeella 2-71 osana liitettä III. 5 Ilmoittakaa liitteessä ne kyselylomakkeeseen sisältyneet toimitukset, jotka lähetettiin toisesta maasta ilmoituksen antaneen terästehtaan tilauksesta ja laskuun mukaan luettuna toimitukset markkinoille vuokratyönä suoritetun työn jälkeen (vastaten kyselylomakkeen 2-71 liitettä I). Tavarat lähettävän maan tunnistamiseen käyttäkää kyselylomakkeessa 2-71 esitettyjä maakoodeja. 6 Ilmoittakaa arvot kansallisessa valuutassa laskutusarvojen perusteella ilman veroja. II TUOTTEIDEN MÄÄRITELMÄT 1 Raakarauta ja ferromangaani Katsokaa kyselylomakkeen 2-79 Raakarauta: toimitukset ja uudet tilaukset ohjeita seuraavista kohdista: - teräksenvalmistusrauta (rivi 110) - II.1. C, - valimorauta (rivi 120) - II.1. D, - runsashiilinen ferromangaani (rivi 130) - II.2. 2 Rautasieni (rivi 140) Yhdistetyn tullinimikkeistön (osa XV - I 72C3) ohjeissa annetun määritelmän mukaan termi 'rautasieni` kattaa ferrotuotteet, jotka on saatu suorapelkistämällä rautamalmista ja muista huokoisista rautatuotteista, möhkäleinä, pelletteinä tai vastaavanlaisissa muodoissa. 3 Sula teräs valamista varten (rivi 150) Katso kyselylomakkeen 2-11 Raakaterästuotteet ohjeiden huomautusta III. A3. 4 Terästuotteet Katso kyselylomakkeen 2-71 Terästoimitukset yhteisön maihin ja toimitukset yhteensä ohjeita seuraavista kohdista: - valanteet ja puolivalmisteet (rivi 200) - II. B.1 ja 2, - kuumavalssatut kelat ja rainat (rivi 310) - II. B.3 ja 4, - kuumavalssatut kvartto- ja nauhalevyt (rivi 320) II. B.5, 6 ja 7, - kylmävalssatut levytuotteet (rivi 410) - II. B.8, - sähkötekninen teräs (rivi 420) - II. B.9, - tinatut tuotteet (rivi 430) - II. B.10 ja 11, - pinnoitetut levyt (rivi 440) - II. B.12, 13, 14 ja 15, - tangot (rivi 510) - II. B.16, - betoniterästangot (rivi 520) - II. B.17 - latta- ja muut tangot (rivi 550) - II. B.18 (a) ja (b), - kulmateräs, T-profiilit, palkomuototeräs, kevyt- ja erikoisprofiilit (rivi 540) - II. B.18 (c), - karkeaprofiilit (rivi 560)- II. B.19 ja 20, - ponttiteräs (rivi 560) - II. B.21, - rautatiemateriaalit (rivi 570) - II. B.22. >KAAVION ALKU> EHTY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN PIIRIIN KUULUVAT TOIMITUKSET YHTEENSÄ ARVON MUKAAN >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON>