KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä kesäkuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan pyynnön julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (Dealurile Crişanei (SMM))

(2017/C 197/05)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 97 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Romania on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukaisesti esittänyt pyynnön nimityksen ”Dealurile Crişanei” eritelmän muuttamisesta.

Komissio on tutkinut kyseisen pyynnön ja todennut, että asetuksen (EU) N:o 1308/2013 93–96 artiklassa, 97 artiklan 1 kohdassa sekä 100, 101 ja 102 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukainen nimityksen ”Dealurile Crişanei” (SMM) eritelmän muutospyyntö on tämän päätöksen liitteessä.

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti tämän päätöksen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä antaa oikeuden vastustaa tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua eritelmän muutosta kahden kuukauden kuluessa päätöksen julkaisupäivästä.

(1) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

LIITE

ERITELMÄÄN TEHTÄVÄÄ UUTTA MUUTOSTA KOSKEVA PYYNTÖ

”DEALURILE CRIŞANEI”

PGI-RO-A0106-AM01

Toimituspäivä: 3.6.2015

1. Muutokseen sovellettavat säännöt

Asetuksen (EY) N:o 1308/2013 105 artikla – Muu kuin vähäinen muutos

2. Muutoksen kuvaus ja perustelut

2.1 Rajatun alueen muuttaminen

Satu Maren perinteisten viinitarhojen viinintuottajien yhdistys on esittänyt pyynnön maantieteellisen merkinnän ”Dealurile Sătmarului” eritelmän muuttamisesta, sillä kyseiseen rajattuun alueeseen halutaan sisällyttää paikkakunnat, joilla on Satu Maren alueelle ominaiset piirteet. Nämä paikkakunnat oli sisällytetty virheellisesti maantieteellisen merkinnän ”Dealurile Crișanei” eritelmässä esitettyyn rajattuun alueeseen. On perusteltua sanoa, että näiden paikkakuntien sijainti sekä ympäristöön, maaperään ja ilmastoon liittyvät tekijät ovat tyypillisiä maantieteellisen merkinnän ”Dealurile Sătmarului” alueelle, eivät maantieteellisen merkinnän ”Dealurile Crișanei” alueelle. Tätä tukevat tiedot viineistä, jotka ovat peräisin Dealurile Sătmaruluin viininviljelyalueelta eli Răteștista. Niitä on jo kauan tuotettu nimityksellä ”Dealurile Răteștilor” tai ”Vinul de Halmeu”, jolla ne myös tunnetaan.

Kyseisten paikkakuntien sisällyttämistä Satu Marun alueeseen ja sen myötä maantieteelliseen merkintään ”Dealurile Sătmarului”, eikä maantieteelliseen merkintään ”Dealurile Crișanei”, tukevat tiedot kukkuloiden pinnanmuodostuksesta ja ilmastosta. Näitä kukkuloita ovat muun muassa Ardud-Beltiug-Hurez, Hododului, Tășnad-Săuca-Pir, Săcășeni-Supur ja Tășnad-Cehal. Niiden rinteet ovat jyrkkiä, mutta pengermät hillitsevät kaltevuutta. Pleistoseenikauden maaperä on punaista savea. Pohjoispuolen rinteet eivät ole niin jyrkkiä, ja niiden maaperä on pikemminkin podsolimaata. Välimerellisten vaikutteiden ansiosta voidaan kehittää ja tuottaa viinejä, joissa on kukkaisia tai hedelmäisiä aromeita (metsämarjoja – Pinot noir, Merlot ja Burgund mare) sekä pippurimaisia tai ruohomaisia viinejä, joissa on miellyttäviä perusvivahteita (Fetească albă ja Furmint). Maut ovat lajikkeelle ominaisia: pyöreitä, tanniinisia, samettisia ja kohtuullisen kiristäviä, täyteläisiä ja tuoreita (valkoviinit).

Ne paikkakunnat, jotka poistetaan maantieteellisen merkinnän ”Dealurile Crişanei” alueesta, sijaitsevat Satu Maren piirikunnassa. Kyseessä ovat

— Valea lui Mihai

— Carein kunta, Carein paikkakunta

— Pir (Pirin kylä)

— Săuca (Săucan kylä)

— Cehal (Cehalin, Cehăluțin ja Orbăun kylät)

— Tășnadin kaupunki, myös Tășnadin paikkakunta

— Sanislău Satu Maren piirikunnassa, myös Sanislăun paikkakunta (Sanislăun kylä)

— Rătești, seuraavat paikkakunnat: — Beltiug (Beltiugin, Răteștin ja Șandran kylät) — Ardud (Ardudin, Ardud Viin ja Gerăușan kylät) — Viile Satu Mare (Viile Satu Maren ja Tătărăștin kylät) — Socond (Socondin ja Hodişan kylät) — Supur (Dobran, Hurezu Maren ja Racovan kylät) — Acâș (Unimătin kylä) — Bogdand (Bogdandin, Babțan, Serin ja Corundin kylät) — Hodod (Hododin, Nadișu Hododuluin, Lelein ja Giurtelecu Hododuluin kylät)

Edellä mainittuja paikkakuntia ei enää sisällytetä maantieteellisen merkinnän ”Dealurile Crişanei” rajattuun alueeseen.

Koska maantieteellisen merkinnän ”Dealurile Crişanei” maantieteellinen alue määritellään uudelleen poistamalla siitä edellä mainitut paikkakunnat, jotka sijaitsevat Satu Maren piirikunnassa, rajattu viljely- ja tuotantoalue, jolta nyt kyseessä olevan maantieteellisen merkinnän viinit saadaan, kattaa seuraavat alueet:

Bihorin piirikunta, seuraavat paikkakunnat:

— Diosig (Diosigin ja Vaidan kylät)

— Săcueni (Săcuenin ja Cadean kylät)

— Ciuhoi (Sâniobin ja Ciuhoin kylät)

— Biharia (Biharian kylä)

— Cetariu (Şişterean ja Paleun kylät)

— Tileagd (Tileagdin kylä)

— Valea lui Mihai.

Sălajin piirikunta, seuraavat paikkakunnat:

— Șimleu Silvaniein kaupunki, Șimleu Silvaniein ja Cehein paikkakunnat

— Nuşfalău (Nuşfalăun, Boghişin, Bozieşin ja Bilghezin kylät)

— Vârşolţ (Vârşolţin kylä)

— Ip (Ipin, Zăuanin ja Zăuan Băin kylät)

— Camăr (Camărin kylä)

— Pericei (Pericein, Sicin ja Bădăcinin kylät)

— Carastelec (Carastelecin ja Dumuslăun kylät)

— Crasna (Crasnan kylä)

— Măerişte (Măerişten, Dohin ja Uileacu Şimleuluin kylät)

— Zalăun kunta, Zalăun paikkakunta

— Meseşenii de Jos (Meseşenii de Josin ja Aghireşin kylät)

— Crişeni (Crişeni ja Gârceiu)

— Hereclean (Herecleanin, Guruslăun, Dioşodin ja Badonin kylät)

— Dobrin (Dobrinin ja Doban kylät)

— Horoatu Crasnei (Horoatu Crasnein kylä)

— Coşeiu (Coşeiu ja Archid)

— Şamşud (Şamşudin ja Valea Pomilorin kylät)

— Bocşa (Bocşan ja Borlan kylät)

— Sărmăşag (Sărmăşagin, Lompirtin, Ilisuan ja Moiadin kylät)

— Bobota (Bobotan, Dersidan ja Zalnocin kylät).

Valea lui Mihain paikkakunta Satu Maren piirikunnassa sisällytettiin virheellisesti maantieteelliseen merkintään ”Dealurile Crişanei” teknisessä tiedostossa, joka toimitettiin komissiolle asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 s artiklan mukaisesti.

Satu Maren piirikunnassa sijaitsevan Valea lui Mihain paikkakunnan virheellinen sisällyttäminen maantieteellisen merkinnän alueeseen johtuu siitä, että viininviljelyalueiden aiemman jaottelun/rajauksen mukaan, kun Romaniassa oli vallalla kommunistinen järjestelmä ja paikkakunnat järjestettiin viinitarhojen ja viininviljelykeskusten mukaan, oli olemassa yleisesti tunnettu viinitarha nimeltään Valea lui Mihai, joka sijaitsi kahden piirikunnan eli Satu Maren ja Bihorin alueella.

Viininviljelyalueiden nimeämisestä ja paikkakuntien ryhmittelystä viininviljelyalueisiin, viinitarhoihin ja viininviljelykeskuksiin annetun maa- ja metsätalous- ja elintarvikeministeriön määräyksen N:o 397/2003 (julkaistu 16. heinäkuuta 2003 virallisessa lehdessä nro 513) kohdan V – Crişanein ja Maramureşuluin viininviljelyalue – alakohdassa 28 Valea lui Mihai sijoitetaan Satu Maren piirikuntaan Bihorin ulkopuolelle. Perustana on käytetty edellä mainittuja vanhoja alueita.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Rekisteröitävä nimi/rekisteröitävät nimet

Dealurile Crişanei

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – suojattu maantieteellinen merkintä

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet

— todellinen alkoholipitoisuus: vähintään 10 til-%

— kokonaishappopitoisuus (viinihappona): vähintään 4,5 g/l

— haihtuvien happojen pitoisuus (etikkahappo): enintään 1,2 g/l

— pelkistämätön kuiva-ainepitoisuus: vähintään 17 g/l

— kokonaisrikkidioksidi: enintään 300 mg/l

— vapaa rikkidioksidi: enintään 60 mg/l

1. Sauvignon:

— Ulkonäkö: kirkas, miellyttävä

— Väri: vihreänkeltainen, kirkas, ei viitteitä hapettumisesta

— Tuoksu: hienostunut seljanmarjankukan aromi

— Maku: hedelmäinen, miellyttävä

2. Traminer roz:

— Ulkonäkö: kirkas, miellyttävä

— Väri: vihertävänkeltainen, kirkas

— Tuoksu: tuore, miellyttävä ruusun terälehtien aromi

— Maku: hienostunut, harmoninen, pullossa kypsyttäminen tuo esille selkeät ominaispiirteet

3. Pinot gris:

— Ulkonäkö: kirkas, miellyttävä

— Väri: vihertävä-valkoinen, hieman kellertäviä sävyjä

— Tuoksu: vasta kuoritun omenan miellyttävä perusmaku

— Maku: notkea, maittava, häivähdys ruisleivän kuorta ja akasiankukkaa

4. Fetească regală:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: vihreänkeltainen, saattaa olla kullankeltainen, jos nautitaan kypsänä

— Tuoksu: hapahkon kesäomenan aromi, hieman kypsytettynä häivähdys vastaniitettyä heinää ja hunajaa

— Maku: erottuva, täyteläinen, hieman eetterinen kypsyessään, tasapainoinen

5. Fetească albă:

— Ulkonäkö: kirkas, miellyttävä

— Väri: vihertävä-valkoinen

— Tuoksu: miellyttävä perusaromi

— Maku: miellyttävä, selkeä, muistuttaa kesäomenaa

6. Riesling varietal (Riesling de Rhin, Riesling Italian):

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: vihertävänvalkoinen, kirkas

— Tuoksu: ei erityistä perusaromia, kypsytettynä kivimäisiä, mineraalisia vivahteita

— Maku: maittava, hedelmäinen, hyvin tuore, miellyttävän hapan, puhdas ja hillitty

7. Chardonnay

— Ulkonäkö: kirkas, miellyttävä

— Väri: kullankeltainen

— Tuoksu: luonteenomainen akasian aromi

— Maku: pehmeä, täyteläinen, pyöreä, samettinen, harmoninen

8. Iordană

— Ulkonäkö: kirkas, miellyttävä

— Väri: vihertävä-keltainen

— Tuoksu: raaka vihreä omena

— Maku: tuore ja eloisa johtuen korkeasta happopitoisuudesta, nautitaan, kun viini on vielä nuorta

9. Mustoasă de Măderat:

— Ulkonäkö: kirkas, miellyttävä

— Väri: vihertävä-keltainen, muistuttaa tuleentumatonta sitruunaa; jos kypsytetään pullossa, muuttuu oljenkeltaiseksi

— Tuoksu: raaka vihreä omena, tuore, häivähdyksiä viiniköynnöksen kukkaa

— Maku: tuore ja viilentävä, eloisa johtuen korkeasta happopitoisuudesta, mutta samaan aikaan maku säilyy suussa pitkään; nautitaan, kun viini on vielä nuorta, ei tarvitse kypsyttää

10. Furmint:

— Ulkonäkö: kirkas, miellyttävä

— Väri: vihertävänvalkoinen, vaaleankeltaisia vivahteita, ei viitteitä hapettumisesta

— Tuoksu: miellyttävä eksoottisten hedelmien perusmaku

— Maku: miellyttävä, muistuttaa eksoottista hedelmää

11. Furmint de Miniş:

— Ulkonäkö: kirkas, miellyttävä

— Väri: vihertävänvalkoinen, vaaleankeltaisia vivahteita, ei viitteitä hapettumisesta

— Tuoksu: miellyttävä eksoottisten hedelmien perusmaku

— Maku: miellyttävä, mahtipontinen, selkeä ja mieleenpainuva loppumaku, omalaatuinen

12. Muscat Ottonel:

— Ulkonäkö: puhdas ja kirkas

— Väri: oljenkeltainen tai voimakkaan keltainen riippuen viinirypäleiden laadusta sadonkorjuun yhteydessä

— Tuoksu: hienostuneita kukkaisia vivahteita, luonteenomainen muskatin aromi, hyvin monivivahteinen, hienostunut ja herkkä.

— Maku: luonteenomainen muskatin maku, hienostunut, herkkä, täyteläinen, harmoninen, miellyttävän pyöreä ja hieman samettinen.

13. Tămâioasă românească:

— Ulkonäkö: puhdas ja kirkas

— Väri: keltainen tai voimakkaan keltainen riippuen viinirypäleiden laadusta sadonkorjuun yhteydessä

— Tuoksu: hienostuneita kukkaisia vivahteita, luonteenomainen muskatin aromi, hienostunut ja herkkä.

— Maku: luonteenomainen olbaanihartsin aromi, täyteläinen, harmoninen, miellyttävä samettinen vivahde

14. Cabernet Sauvignon:

— Ulkonäkö: kirkas, läpinäkyvä

— Väri: rubiininpunainen

— Tuoksu: selkeä kasvien ja ruohon aromi

— Maku: karhea, tanniininen, kova; viinin kypsyessä maksu muuttuu miellyttävän samettiseksi, pyöreäksi ja pehmeämmäksi

15. Pinot noir:

— Ulkonäkö: kirkas, läpinäkyvä

— Väri: tumman kirsikanpunainen

— Tuoksu: aromi muuttuu kirsikasta kypsään hapankirsikkaan viinin kypsyessä

— Maku: hieno, samettinen, herkkä, monivivahteinen ja hienostunut

16. Merlot:

— Ulkonäkö: kirkas, läpinäkyvä

— Väri: rubiininpunainen, kirkas

— Tuoksu: miellyttävä metsämarjojen ja tuoreen vadelman aromi

— Maku: kiristävyys on kohtuullisempaa kuin Cabernet Sauvignonin osalta, maku on tälle lajikkeelle ominaisesti samettinen.

17. Fetească neagră:

— Ulkonäkö: kirkas, läpinäkyvä

— Väri: intensiivisen granaatinpunainen

— Tuoksu: monivivahteinen ja omaperäinen aromi

— Maku: hyvin muodostunut, miellyttävä ja riittävän runsas, nautittava ja herkullinen

18. Burgund mare:

— Ulkonäkö: kirkas, miellyttävä

— Väri: granaatinpunainen, violetteja sävyjä, intensiivisen värinen

— Tuoksu: kypsien metsämarjojen aromi: punaherukka, puolukka, karhunvatukka ja mustikka.

— Maku: tasapainoinen, tasainen, pitkään säilyvä, ei aggressiivinen

19. Syrah:

— Ulkonäkö: kirkas, läpinäkyvä

— Väri: kirkkaanpunainen

— Tuoksu: kukkainen bouquet, hyvin intensiivisiä, pippurin mieleen tuovia aromeja

— Maku: tanniininen, tasainen, täyteläinen

5. Viininvalmistustavat

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmät

Asianomainen viininvalmistusmenetelmien rajoitus:

Sakkaroosin lisääminen ei ole sallittua maantieteellisen merkinnän ”Dealurile Crișanei” viinien tuotannossa.

b. Enimmäistuotokset

Rypäletuotanto – lajikkeet Fetească regală, Iordană ja Mustoasă de Măderat:

15 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

Rypäletuotanto – lajikkeet Fetească albă, Furmint, Furmint de Miniș, Riesling de Rhin ja Riesling Italian:

12 500 kg rypäleitä hehtaaria kohden

Rypäletuotanto – lajikkeet Merlot, Fetească neagră ja Burgund mare:

12 500 kg rypäleitä hehtaaria kohden

Rypäletuotanto – Muscat Ottonel, Tămâioasă românească, Pinot gris, Chardonnay, Sauvignon ja Traminer roz:

10 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

Rypäletuotanto – lajikkeet Cabernet Sauvignon, Pinot noir ja Syrah:

10 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

Viinintuotanto – valkoviinit:

95 hehtolitraa hehtaaria kohden

Viinintuotanto – punaviinit, roseeviinit ja maustetut viinit:

85 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu alue

Bihorin piirikunta

— Diosigin ja Vaidan kylät

— Săcuenin ja Cadean kylät

— Sâniobin, Ciuhoin ja Biharian kylät

— Cetariu – Șișterean ja Paleun kylät

— Tileagdin kylä

— Valea lui Mihain kylä

Sălajin piirikunta

Șimleu Silvaniein kaupunki, myös Șimleu Silvaniein ja Cehein paikkakunnat

— Nușfalăun, Boghișin, Bozieșin ja Bilghezin kylät

— Vârșolțin kylä

— Ipin, Zăuanin ja Zăuan Băin kylät

— Camărin kylä

— Pericein, Sicin ja Bădăcinin kylät

— Carastelecin, Dumuslăun ja Crasnan kylät

— Măerișten, Dohin ja Uileacu Șimleuluin kylät

Zalăun kunta

— Meseșenii de Josin ja Aghireșin kylät

— Crișenin ja Gârceiun kylät

— Herecleanin, Guruslăun, Dioșodin ja Badonin kylät

— Dobrinin ja Doban kylät

— Horoatu Crasnein, Coșeiun ja Archidin kylät

— Şamşudin, Valea Pomilorin, Bocşan ja Borlan kylät

— Sărmăşagin, Lompirtin, Ilisuan ja Moiadin kylät

— Bobotan, Dersidan ja Zalnocin kylät

7. Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Burgund Mare N

Tămâioasă românească B

Pinot Gris G

Fetească neagră N

Muscat Ottonel B

Cabernet Sauvignon N

Sauvignon B

Merlot N

Fetească regală B

Fetească albă B

Furmint de Miniş B

Furmint B

Iordană B

Chardonnay B

Mustoasă de Măderat B

Syrah N

Traminer Roz Rs

Riesling italian B

Riesling de Rhin B

Pinot Noir N

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Ympäristötekijöiden osalta voidaan erityisesti mainita Crișul Repeden jokialue, jota rajaa pohjoisessa Șes-vuori, tasangon läheiset loivat kukkulat ja keskieurooppalainen ilmasto. Näiden ominaispiirteiden vuoksi lämpötilat ovat hieman alhaisempia ja sademäärät vaihtelevampia. Talvet tällä alueella ovat leudompia, ja viininviljelyalueilla saadaan huomattavan paljon auringonpaistetta samalla kun alue on suojassa tuulilta ja kylmiltä virtauksilta.

Diosigin ja Valea lui Mihain viininviljelyalueilla, Silvanian alueella sekä Biharian ja Tileagdin viininviljelykeskuksissa on viinitarhoja laajalla alueella Oradean pohjois- ja koillispuolella. Viiniviljelyalueilla (Diosig, Săcuieni ja Sâniob) viininviljelykeskuksilla on pitkät perinteen ajanjaksolta 1569–1578 alkaen. Alueella tuotetut valkoviinit ovat runsaita, maku on monivivahteinen ja luonne vahvan hapokas ja hedelmäinen. Tällä viininviljelyalueella erityistä potentiaalia on muun muassa seuraavilla lajikkeilla: Fetească albă, Fetească regală, Riesling Italian ja aromikas Muscat Ottonel. Tämän alueen viineillä on tasapainoinen rakenne. Viininviljelyalueen enologisen ja ilmastollisen potentiaalin pistemäärä on 4 287 vesi-aurinko-termaalisella indeksillä. Tämän vuoksi alue sopii erityisen hyvin valkoviineille, joissa on monivivahteisia akasiankukkien, vihreän omenan ja leikatun ruohon aromeja (Fetească regală), pitkään säilyvä maku (Tămâioasă românească), kypsien persikoiden ja vaniljan vivahteita, kun viiniä kypsytetään tammitynnyreissä, ananaksen eksoottisia vivahteita (Chardonnay), tasapainoisuutta ja hyvää hapokkuutta. Punaviinit ovat täyteläisiä, samettisia, pyöreitä, ja niissä on kirsikan ja hapankirsikan vivahteita viinin kypsyessä (Pinot noir), pippurisia vivahteita (Syrah) ja luonteenomaisia metsämarjojen tai tuoreiden vadelmien vivahteita (Merlot).

9. Olennaiset lisäedellytykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallisessa lainsäädännössä

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisäsäännökset

Edellytyksen kuvaus:

Maantieteellisen merkinnän ”Dealurile Crișanei” viineissä on oltava pääetiketti. Takaetiketti on vapaaehtoinen.

10. Linkki eritelmään

http://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_ig_dealurile_crisanei_cf_cererii_de_modif_395_din_20.02.2015_accept_changes.pdf