2002/867/EY: Komission päätös, tehty 9 päivänä huhtikuuta 2002, valtiontuesta C 86/2001 (ex N 334/2001),jonka Saksa on myöntänyt saksalaiselle Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG:lle (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1346)



Virallinen lehti nro L 307 , 08/11/2002 s. 0037 - 0048



Komission päätös, tehty 9 päivänä huhtikuuta 2002, valtiontuesta C 86/2001 (ex N 334/2001),jonka Saksa on myöntänyt saksalaiselle Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG:lle (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1346) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) ETA:n kannalta merkityksellinen teksti (2002/867/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1), sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Saksa ilmoitti komissiolle 22 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä ja 28 päivänä toukokuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aikomuksestaan myöntää alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden(2) (jäljempänä "monialaiset puitteet") nojalla investointitukea Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG:lle. Suunniteltu tuki kirjattiin rekisteriin numerolla N 334/01. (2) Komissio vahvisti 13 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä vastaanottaneensa kirjeen ja ilmoitti Saksalle, että ilmoitus katsottiin puutteelliseksi, sekä teki täydentäviä kysymyksiä. Lisätietoja pyydettiin 18 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Saksa toimitti tietoja 3 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä ja 5 päivänä heinäkuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 16 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä ja 17 päivänä heinäkuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komission ja Saksan viranomaisten edustajat neuvottelivat 17 päivänä elokuuta 2001. Komissio kehotti Saksaa 30 päivänä elokuuta 2001 tarkentamaan ilmoituksessa mainittuja jälkikäteen tehtävää valvontaa koskevia sääntöjä. Saksaa muistutettiin 19 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, että sen odotettiin täydentävän antamiaan tietoja. Saksa toimitti puutteellisia tietoja 24 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä ja 25 päivänä syyskuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio vahvisti 1 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä vastaanottaneensa Saksan kirjeen ja huomautti tälle, että ilmoitus katsottiin edelleen puutteelliseksi. Saksa toimitti täydentäviä tietoja 22 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä ja 23 päivänä lokakuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio ilmoitti Saksalle 26 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, että ilmoitus katsottiin täydelliseksi ja että lopullinen päätös asiassa tehtäisiin kahden kuukauden kuluessa täydelliset tiedot sisältäneen kirjeen saapumispäivästä. (3) Saksa esitti 21 päivänä marraskuuta 2001 päivätyssä ja 22 päivänä marraskuuta 2001 saapuneeksi kirjatussa viimeisessä kirjeessä, että tuki olisi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla julistettava soveltuvaksi yhteismarkkinoille. (4) Komissio ilmoitti Saksalle 30 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. (5) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. (6) Saksa vastasi menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 10 päivänä tammikuuta 2002 päivätyllä ja 14 päivänä tammikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 28 päivänä tammikuuta 2002 päivätyllä ja 29 päivänä tammikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Lisätietoja pyydettiin 15 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Saksa vastasi pyyntöön 27 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä ja 28 päivänä helmikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio teki lisäkysymyksiä 21 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, johon Saksa vastasi 25 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä ja 2 päivänä maaliskuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. (7) Kolme asianomaista toimitti komissiolle kantansa, jotka toimitettiin Saksalle huomautuksia varten. Tämä vastasi 1 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä ja 1 päivänä helmikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. (8) Asianomainen yritys toimitti täydentäviä tietoja päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä ja päivänä maaliskuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. II KUVAUS 2.1 Tuensaaja (9) Tuensaaja Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG (jäljempänä "SC 300") perustettiin helmikuussa 1998 müncheniläisen Infineon Technologies AG:n (jäljempänä "Infineon") 87-prosenttisesti omistamana tytäryhtiönä. Infineon, joka on Siemens AG:stä irrotettu ja sen puolijohdetoiminnasta vastaava yhtiö, listautui pörssiin maaliskuussa 2000. Loput SC 300:n osakepääomasta on yhdellä muulla yksityisellä rajavastuuyhtiöllä (4 prosenttia - stuttgartilaisen SC 300 Beteiligungs GmbH:n välityksellä M+W Zander Facility Engineering GmbH:n omistuksessa) ja yhdellä Sachsenin osavaltion ja Leipzigin kaupungin määräysvallassa olevalla rajavastuuyhtiöllä (9 prosenttia - Leipziger Messe GmbH:n omistuksessa). Puolijohteet ovat Infineonin ydintoimintaa. Saksa korostaa, että Infineon on ainoa kyseisillä markkinoilla toimiva eurooppalainen yritys. (10) Saksa on toimittanut seuraavat Infineonin liikevaihtoa ja henkilöstöä vuosina 1999 ja 2000 koskevat tiedot: >TAULUKON PAIKKA> (11) Tuotettuaan 775 miljoonaa euroa tappiota tilikautena 1997/1998 Infineon kirjasi 61 miljoonan euron voitot tilikaudelta 1998/1999 ja 1126 miljoonan euron voitot tilikaudelta 1999/2000. 2.2 Hanke (12) Sijoitushanke sijaitsee Dresdenissä Sachsenin osavaltiossa, joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. (13) Hankkeen tarkoituksena on rakentaa tuotantolaitos, jossa valmistetaan halkaisijaltaan 300 mm:n piikiekoista dynaamisia puolijohdemuistipiirejä (Dynamic Random Access Memory, DRAM), joiden viivaleveys on 0,14 µm tai sitä pienempi. Tehtaasta tulee maailman ensimmäinen 300 mm:n kiekoista puolijohdesiruja valmistava tuotantolaitos. Tuotannon lisäksi SC 300:n on tarkoitus harjoittaa pilotti- ja kehitystoimintaa tehtaan jo nyt toimivassa osassa. (14) Hanke käynnistettiin huhtikuussa 2000, ja se on tarkoitus saattaa päätökseen vuoden 2003 loppuun mennessä. Saatujen tietojen mukaan tuotantokapasiteetin odotetaan nousevan ajan mittaan 5000 kiekkoon viikossa. Hankesuunnitelmaan kuuluu kaksi kehitysvaihetta. Vuoden 2001 lopussa aloitettiin suurtuotanto, joka on kuitenkin lopullista kapasiteettia selvästi vähäisempää. Toisessa kehitysvaiheessa, joka kestää noin vuoden 2003 alkuun, tuotantokapasiteetti nostetaan maksimitehoonsa. Tämä toiminnan asteittainen laajentaminen on saatujen tietojen mukaan taloudellisesti kannattavin ratkaisu erityisesti siksi, että kyseisen uuden teknologian tuleva massatuotanto on vasta kehitteillä. (15) Valmistettavat tuotteet ovat muistiteholtaan vähintään 512 megabitin DRAM-piirejä. Ne korvaavat vähitellen 256 megabitin ja sitä pienemmät käyttömuistit. Nykyisin Infineon valmistaa DRAM-piirejä pienemmällä kapasiteetilla Dresdenissä, Yhdysvalloissa ja Taiwanissa. (16) Siirtyminen käyttämään muistisirujen valmistuksessa 200 mm:n kiekkojen sijaan 300 mm:n kiekkoja merkitsee, että kultakin kiekolta saatavien sirujen määrä (eli tuottavuus) kasvaa noin 2,5-kertaiseksi. Näin ollen taas tuotantokustannukset sirua kohti laskevat noin 30-40 prosenttia. Pienempi viivaleveys pienentää tuotantokuluja vielä enemmän. Lisäksi se mahdollistaa yksittäisten osien vähimmäiskoon pienenemisen, jolloin tietokoneiden komponentit voidaan rakentaa pienemmiksi ja halvemmalla. (17) Hankkeen kustannukset voidaan jaotella seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> (18) Uuden hankkeen myötä Infineonin maailmanlaajuinen markkinaosuus DRAM-piirien markkinoilla kasvaa vuoden 1999 8 prosentista 10 prosenttiin vuoteen 2003 mennessä ja puolijohteiden markkinoilla vuoden 1999 3,5 prosentista 3,7 prosenttiin vuoteen 2003 mennessä. (19) Ilmoituksen mukaan investoinneilla luodaan 1300 vakinaista työpaikkaa ja säilytetään 400 vakinaista työpaikkaa. Hankkeen odotetaan johtavan välillisesti 1030 työpaikan syntymiseen sekä varsinaisella että viereisellä tukialueella. 2.3 Tukitoimenpiteet (20) Tukitoimenpiteeseen kuuluu alueellisen talousrakenteen parantamista koskevan Saksan yhteisen tukiohjelman mukainen 88,073 miljoonan euron investointituki, joka on tarkoitus myöntää avustuksena ilman takaisinmaksuvelvoitetta komission hyväksymän 29 puiteohjelman nojalla. Komission hyväksymän ja vuonna 1999 annetun veronhuojennuksia koskevan lain(4) nojalla on tarkoitus myöntää 128,846 miljoonan euron investointilisä. Lisäksi myönnetään hyväksytyn tukiohjelman(5) mukainen 80 prosentin valtiontakaus 450 miljoonan euron lainalle, joten takaus on 360 miljoonan euron suuruinen. Saksan antamien tietojen perusteella komissio katsoo, että takaukseen sisältyy 1,8 miljoonan euron tukiosuus. Tuensaajille maksettava tuki on yhteensä 218,718 miljoonaa euroa eli 19,8 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista. Avustusta ilman takaisinmaksuvelvoitetta myönnetään vain hankkeen ensimmäistä laajennusvaihetta varten. 2.4 Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen syyt (21) Komissio ilmoitti Saksalle 3 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseiseen hankkeeseen liittyvää tukisuunnitelmaa koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkintamenettely. Komissio epäili, että suunniteltu 19,8 prosentin tuki-intensiteetti ylittää alueellista tukea koskevien monialaisten puitteiden perusteella laskettavan sallitun enimmäisintensiteetin. Erityisesti komission käytettävissä ei ollut luotettavia tietoja, joiden perusteella se olisi voinut lopullisesti arvioida markkinoiden ominaislaatua. Se ei pystynyt myöskään sulkemaan pois mahdollisuutta, että kyseisen alan markkinat olivat täydellisesti taantuvat. Se epäili myös, ettei kaikkia tutkimus- ja kehitystyöhön liittyviä työpaikkoja voitaisi ottaa huomioon, koska ne eivät mahdollisesti liittyisi suoraan hankkeeseen. Komissio ei ollut myöskään varma siitä, voitaisiinko hankkeen alueellisten vaikutusten arvioinnissa ottaa huomioon Saksan ilmoittama välillisesti syntyneiden työpaikkojen koko määrä. (22) Komissio epäili lisäksi, ettei hankkeen voitaisi katsoa koskevan Euroopan yhteistä etua ja ettei tukea näin ollen voitaisi hyväksyä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. III ASIANOMAIST EN HUOMAUTUKSET (23) Komissio vastaanotti huomautukset kahdelta DRAM-piirejä käyttäviä toimialoja edustavalta liitolta sekä yhdeltä eurooppalaisia painettujen piirilevyjen alalla toimivia yrityksiä ja tutkimuslaitoksia edustavalta riippumattomalta järjestöltä. Nämä huomautukset toimitettiin Saksalle 22 ja 2 päivänä tammikuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. Saksa antoi omat huomautuksensa 1 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. (24) Kaikki kolme asianomaista kannattivat tukihanketta. Ne korostivat eurooppalaisen puolijohdeteollisuuden tärkeyttä ja hankkeen ratkaisevaa merkitystä kyseisen taloudenalan ja siihen liittyvien alojen kilpailukyvyn vahvistamisessa. (25) SC 300 huomautti päivänä maaliskuuta 2002 toimittamassaan kirjeessä, että DRAM-piirien hinnat ovat nousussa ja että nousun odotetaan jatkuvan. Erään talousuutisia välittävän palvelun mukaan DRAM-piirien markkinat kasvavat 55 prosenttia vuonna 2002. IV SAKSAN HUOMAUTUKSET (26) Saksa korosti menettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan kyseisen hankkeen tärkeyttä. Infineon on ainoa eurooppalainen DRAM-piirien valmistaja, ja käyttämällä uutta 300 mm:n tekniikkaa se saavuttaa kilpailijoihinsa verrattuna kustannussäästöjä. Yritys uskoo, että vuodesta 2001 vuoteen 2002 muistisirujen kysyntä (bitteinä laskettuna) kasvaa 50 prosenttia. (27) DRAM-piirien markkinoista Saksa ilmoitti, että niille ovat ominaisia voimakkaat suhdannevaihtelut ja suuret erot myyntihinnoissa ja -määrissä. Saksan mukaan kilpailutekijä olisi määritettävä tasolle 1, koska ylikapasiteettia ei ole eivätkä markkinat ole taantumassa. (28) Saksa väitti, että yhteenlasketussa NACE-luokassa 32.10 ei ole ylikapasiteettia, ja esitti asiaa koskevat luvut. Siltä varalta, että komissio katsoisi tämän yhteenlasketun luokan tilanteen vastaavan huonosti DRAM-piirien kapasiteettitilannetta, Saksa huomautti, että kyseistä alasektoria on mahdollista tarkastella myös suppeammalla tuotetasolla. Kilpailutekijän määrittämiseksi ei kapasiteetin käyttöastetta koskevien tietojen tarvitse perustua välttämättä NACE-toimialaluokituksen tarkimpaan luokitustasoon. Sitten Saksa esitti tiedot osoittaakseen, että kyseisen alasektorin määrittelyn tarkkuusasteesta riippumatta ylikapasiteettia ei esiinny. Saksan mukaan DRAM-piirien tuotantokapasiteetti oli vuosina 1994-1999 käytössä lähes täysin (95-100-prosenttisesti). (29) Siltä varalta, että komissio ei hyväksyisi kilpailutekijän määrittämistä kapasiteetin käyttöasteen perusteella, Saksa väittää, että DRAM-piirien markkinat eivät ole taantumassa. Saksan mukaan alueellista tukea koskevissa monialaisissa puitteissa säädetään, että markkinoiden kehityksen määrittämiseksi laskettavan keskimääräisen vuotuisen kasvuvauhdin on perustuttava viiden vuoden ajanjaksoon. Näin ollen hankkeen kannalta merkityksellinen ajanjakso käsittää vuodet 1996-2000, joiden keskimääräinen vuotuinen kasvu oli positiivinen. Saksa ilmoittaa myös, että markkinavolyymi (arvoon nähden) oli vuonna 1995 poikkeuksellisen suuri. Näin ollen kyseinen vuosi ei ollut edustava, ja se olisi jätettävä markkinakehitystä arvioitaessa huomiotta. (30) Saksa korostaa, että komission muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä oleva markkinoita koskeva arvio perustuu yksinomaan arvon mukaan laskettuun odotettavissa olevaan kulutuksen kehitykseen. Jos kuitenkin kulutuksen määrää tarkastellaan bitteinä, sen nähdään kasvaneen vuosina 1996-2000 voimakkaasti, keskimäärin 83,3 prosenttia vuodessa. Saksan mukaan volyymitiedot kuvaavat markkinoiden tilaa paremmin, koska arvoon perustuvat tiedot eivät anna erityisesti DRAM-piirien markkinoiden kaltaisilla merkittäviä hintavaihteluja osoittavilla markkinoilla tarkkaa kuvaa niiden kapasiteettitilanteesta. Vaikka kulutus on arvon mukaan mitattuna vaihdellut merkittävästi, se on bitteinä ilmaistuna kasvanut jatkuvasti. Saksa huomauttaa, että alueellista tukea koskevien monialaisten puitteiden nojalla tekemissään aikaisemmissa päätöksissä komissio on ottanut huomioon myös kulutuksen määrän. Saksa väittää vielä, että arvoon perustuvat tiedot kulutuksesta eivät ole merkitseviä, koska ne ovat Korean hallituksen myöntämien tukien vääristämiä. (31) Saksa toimitti uusimmat DRAM-piirien markkinoita koskevat ennusteet, joiden mukaan vuotuinen kasvu olisi vuosina 2001-2004 keskimäärin 17,7 prosenttia. (32) Suorien työpaikkojen osalta Saksa ilmoitti, että kaikki tutkimus- ja kehitystoimintaan liittyvät paikat olisi otettava huomioon. Puolijohdeala on hyvin tutkimusvaltainen, ja kyseisessä hankkeessa sovelletaan uutta tuotantotekniikkaa. Kyseisen 300 mm:n tekniikan käyttöönoton kaltaisen erittäin innovatiivisen hankkeen toteuttaminen edellyttää näin ollen erityisen suurta panostusta tutkimukseen ja kehitykseen. Paitsi ennen toteutusta, panostus on tarpeen myös tuotannon aikana, jotta uuden tekniikan optimaalinen soveltaminen voidaan varmistaa. (33) Välillisesti syntyvistä työpaikoista Saksa totesi, että työpaikkojen määrän lisääntyminen kutakin tuen vastaanottajalle syntynyttä työpaikkaa kohti on keskinkertainen. Saksan ilmoituksen mukaan toimittaja- ja asiakasyrityksissä syntyvien työpaikkojen määrästä on vaikea esittää tarkkoja tietoja. Saksa esitti SC 300:n asiakkaiden ja toimittajien antamia aieilmoituksia, joista käy ilmi, että SC 300:n hankkeen avulla on syntynyt välillisesti jo 729 työpaikkaa, ja syntymässä on 666 työpaikkaa lisää. (34) Näin ollen Saksa katsoo, että alueellista tukea koskeviin monialaisiin puitteisiin sisältyvien määräysten mukainen tuen arviointi ei johtaisi suunnitellun tuki-intensiteetin alentamiseen. Siltä varalta, että komissio olisi eri mieltä, Saksa pyytää tuen hyväksymistä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Saksan mielestä kyseisen artiklan neljä soveltamisehtoa täyttyvät. (35) Saksa ilmoittaa, että SC 300 ei pystyisi toteuttamaan investointihanketta ilman suunniteltuja tukitoimenpiteitä. Puolijohdeteollisuus on hyvin pääomavaltaista ja siihen kohdistuu suuria teknologiariskejä. Hankkeen rahoitukselliset ja tekniset ulottuvuudet huomioon ottaen ei voitaisi odottaa, että SC 300 pystyy toteuttamaan hankkeen ilman valtiontukea. (36) Saksa väittää, että hanke on sekä määrällisesti että laadullisesti merkittävä. Infineon on ainoa eurooppalainen DRAM-piirien valmistaja markkinoilla, joilla Euroopan ulkopuoliset tuottajat ovat määräävässä asemassa. Yritys pystyy säilyttämään markkina-asemansa vain, jos se onnistuu ottamaan käyttöön 300 mm:n tekniikan, joka antaa sille etulyöntiaseman kilpailijoihinsa nähden ja tuo mukanaan merkittäviä kustannussäästöjä. Eurooppalaisen valmistajan pääsy ensimmäistä kertaa johtoasemaan innovaatioiden alalla antaa puolijohdeteollisuudelle ja sen toimittajille mahdollisuuden kuroa kiinni johtavien kansantalouksien etumatkaa. (37) Euroopan yhteisen etuun liittyen Saksa väittää, että uuden 300 mm:n tekniikan käyttö parantaa puolijohteiden valmistukseen liittyviä perusprosesseja. Näin ollen hanke lisää eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä ja tehokkuutta. Laitteenvalmistajien kannalta on hyvin tärkeää, että käytettävissä on eurooppalainen DRAM-piirien valmistaja. Eurooppalaisen DRAM-piirien valmistajan olemassaolo hyödyttää liitännäisalojen ja koko puolijohdeteollisuuden kehitystä alojen välisten läheisien yhteyksien ansiosta. (38) Saksan mukaan hankkeen pitäminen Euroopan yhteistä etua koskevana ei välttämättä edellytä useampien kuin yhden jäsenvaltion osallistumista siihen. Elinkeinorakenteiden vahvistaminen yhdessä jäsenvaltiossa voi olla yhteisön edun mukaista, jos se parantaa eurooppalaisen teollisuuden kansainvälistä kilpailukykyä. Usean jäsenvaltion osallistuminen ei ole välttämättä tarpeen. (39) Saksa väittää, että DRAM-piirejä valmistava teollisuus on strateginen toimiala ja muistuttaa, että komissio on jo aiemminkin hyväksynyt valtiontukia tutkimus- ja kehitystyötä varten. Olisi ristiriitaista rajoittaa valtiontukea tässä tapauksessa, joka koskee uuden teknologian käyttöönottoa. (40) Näin ollen Saksa katsoo, että aiottu valtiontuki voidaan hyväksyä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. (41) Asianomaisten huomautuksia koskevissa huomautuksissaan Saksa esittää, että eurooppalaisen teollisuuden kiinnostus SC 300:n hanketta kohtaan johtuu niistä odotetuista synergiaeduista, jotka voivat nopeuttaa eurooppalaisen teollisuuden kasvua. Asianomaisten huomautukset osoittavat myös, että aiotulla valtiontuella on teollisuuden kannatus. V ARVIOINTI 5.1 Arvio EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla (42) Koska tuki on myönnetty EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukialueella tehtävää uutta investointia varten, sitä on arvioitava aluetukena. (43) Aiotun tuen määrä on 218,718 miljoonaa euroa. Koska aiottu tuki ylittää 50 miljoonan euron enimmäismäärän, sitä koskee alueellisesta tuesta annettujen monialaisen puitteiden mukainen ilmoitusvelvollisuus, ja sitä on arvioitava niiden mukaisesti. (44) Alueellisesta tuesta annetuissa monialaisissa puitteissa säädetään, että ennen aiotun tuen arviointia on määriteltävä merkitykselliset markkinat. 5.1.1 Merkitykselliset markkinat (45) Markkinaosuuden selvittämisen kannalta merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät investointihankkeen kohteena olevan tuotteen ja mahdollisesti tuotteet, jotka kuluttajat tai valmistaja katsovat korvaaviksi tuotteiksi. (46) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa investointi koskee DRAM-piirien tuotantoa. Ne kuuluvat NACE-toimialaluokituksen luokkaan 32.10, joka kattaa elektronisten komponenttien valmistuksen. DRAM-piirit ovat binäärimuodossa olevien tietojen tallentamiseen tarkoitettuja puolijohteita, jotka kuuluvat elektronisiin komponentteihin. DRAM-piirit ovat puolijohdemuistipiirien monikäyttöisin muoto. Yleisin käyttökohde ovat mikrotietokoneet ja edullisin kustannuksin valmistetut tuotteet. (47) DRAM-piirit voidaan jaotella tallennuskapasiteettinsa (tietomäärän, joka siruille on mahdollista tallentaa) mukaan. Tämä kapasiteetti riippuu sirusukupolvesta. Tuotteen tekninen kehitys on nopeaa, joten uusi sukupolvi tulee markkinoille kolmen-neljän vuoden välein. DRAM-piirit voidaan jaotella myös käyttötarkoituksensa mukaan (FPM-DRAM-, EDO-DRAM-, SDRAM- tai RDRAM-piirit) taikka sen lopputuotteen tyypin mukaan, johon ne liitetään. (48) On myös muunlaisia muistisiruja, kuten SRAM-piirit (Static Random Access Memories), EPROM-piirit (Electrically Programmable Read Only Memories) ja Flash-muistit. Yleensä nämä piirit on tarkoitettu tehtäviin, jotka poikkeavat DRAM-piirien käyttötarkoituksesta, eikä niitä voida pitää korvaavina tuotteina. (49) DRAM-piirit ovat kaupan perustuotteita, joiden määritelmät on standardoitu. Kysynnän näkökulmasta asiakkaille tarjotaan näin ollen koko maailmassa samankaltaisia DRAM-piirejä, jotka ovat eri valmistajien tuottamia. Uudet DRAM-piirien sukupolvet kilpailevat vanhempien sukupolvien kanssa. Asiakkaan tiettyyn tyyppiin kohdistuva valinta riippuu hinnan suhteesta DRAM-piirin suorituskykyyn ja tehtävään lopputuotteessa. (50) Tarjonnan näkökulmasta valmistajat voivat tuottaa eri kapasiteetilla varustettuja DRAM-piirejä, koska käytettävä teknologia on samankaltaista. Siirtyminen DRAM-piirien sukupolvesta toiseen tietyssä tuotantolaitoksessa ei ole kuitenkaan yleensä helppoa. (51) Näistä syistä merkityksellisinä tuotemarkkinoina pidetään DRAM-piirien markkinoita(6). Näille markkinoille ei ole omaa NACE-luokkaa. (52) Merkityksellisistä maantieteellisistä markkinoista voidaan todeta, että DRAM-piireillä käydään kauppaa maailmanlaajuisesti käyttäen samoja määritelmiä ja samoja markkinointimenetelmiä. Kuljetuskustannukset ovat alhaiset, eikä markkinoille pääsylle ole rakenteellisia esteitä. Näin ollen merkityksellisiksi maantieteellisiksi markkinoiksi katsotaan maailmanmarkkinat. 5.1.2 Alueellista tukea koskevat monialaiset puitteet (53) Ilmoitetun tukihankkeen sallitun enimmäisintensiteetin määrittämiseksi komission on alueellisesta tuesta annettujen monialaisten puitteiden mukaisesti selvitettävä ensin suurin sallittu enimmäisbruttotuki-intensiteetti (aluetukien enimmäismäärä), joka kyseisellä tukialueella sijaitsevalle yritykselle voidaan ilmoitusajankohtana voimassa olevan aluetukiohjelman mukaisesti myöntää. (54) Enimmäisbruttointensiteetiksi alueella, jolla SC 300:n toimipaikka on, on määritelty suuryrityksiä varten kaksi osuutta, eli 28 prosenttia ja 35 prosenttia. Enimmäisbruttotuki-intensiteettinä käytetään 35 prosenttia vain, jos seuraavat erityisedellytykset täyttyvät kasautuvasti: osavaltion pyynnöstä ja suunnitteluvaliokunnan alivaliokunnan suostumuksella voidaan perustelluissa erityistapauksissa myöntää korkeampia tukiosuuksia rakenteellisesti erityisen tehokkaita toimenpiteitä varten alueilla, joihin kohdistuu kansainvälistä toimipaikkakilpailua(7). (55) Saksa ei ilmoittanut, täyttyvätkö kyseiset edellytykset. Koska SC 300:aa on pidettävä suuryrityksenä, komissio katsoo, että sallittu enimmäisbruttotuki-intensiteetti (R) on kyseisessä asiassa 28 prosenttia. Näin ollen komissio toteaa, että suunnitelman mukainen 19,8 prosentin bruttotuki-intensiteetti ei ylitä kyseisellä alueella suuryrityksille sallittua enimmäismäärää. (56) Samalla komissio oikaisi 28prosentin määrää niillä määrillä, jotka kertyvät kolmesta erityisestä arviointitekijästä. Ne ovat kilpailutekijä (T), pääoman ja työpaikkojen suhde (I) ja alueelliset vaikutukset (M). Tällä perusteella se pystyi määrittelemään kyseiseen hankkeeseen sovellettavan sallitun enimmäistuki-intensiteetin. Kilpailutekijä (T) (57) Tuen hyväksyminen yrityksille, jotka toimivat rakenteellisen ylikapasiteetin aloilla, aiheuttaa erityisesti vaaraa kilpailun vääristymisestä. Kapasiteetin kasvattaminen, jota ei tasoiteta supistamalla kapasiteettia toisaalla, syventää rakenteellisen ylikapasiteetin ongelmaa. Toimiala tai alatoimiala määritetään NACE-toimialaluokituksen jaottelun tarkimman mahdollisen rajauksen mukaisesti. (58) NACE-luokituksen tarkin DRAM-piirien valmistusta koskeva rajaus on luokka 32.10, joka kattaa kaikenlaisten elektronisten komponenttien valmistuksen. Saksa esitti tätä NACE-luokkaa koskevat kapasiteetin käyttöasteluvut ja väitti, että ylikapasiteettia ei ole. DRAM-piirit edustavat tosin vain pientä osaa NACE-luokasta 32.10, joten tämän yhteenlasketun tason kapasiteettitilanne ei vastaa riittävän tarkasti DRAM-piirien markkinoilla vallitsevaa tilannetta. (59) Kuten edellä 28 kappaleessa todetaan, Saksa väittää, että osa-alaa ei tarvitse välttämättä määritellä NACE-luokan perusteella. Alueellisesta tuesta annettujen monialaisten puitteiden alaviitteessä 13 (7.7 kohta) sanotaan kuitenkin, että toimiala tai alatoimiala määritetään NACE-toimialaluokituksen jaottelun tarkimman mahdollisen rajauksen mukaisesti. NACE-toimialaluokituksen jaottelun tarkin rajaus on luokka 32.10. Kuten edellä 58 kappaleessa todetaan, tämän yhteenlasketun tason kapasiteettia koskevat tiedot eivät ole riittävän tarkat merkityksellisiksi tuotemarkkinoiksi katsotuilla DRAM-piirien markkinoilla vallitsevan kapasiteettitilanteen määrittämiseksi. Näin ollen komissio katsoo, että kilpailutekijää arvioitaessa ei tule ottaa huomioon kapasiteettitilannetta koskevaa analyysiä. (60) Jos kapasiteetin käytöstä ei ole saatavilla riittävästi tietoa, komissio tutkii alueellisesta tuesta annettujen monialaisten puitteiden 3.4 kohdan mukaisesti ensin, tehdäänkö investointi taantuvilla markkinoilla. Markkinoiden katsotaan olevan taantuvat, jos kyseisen tuotteen kulutuksen vuotuinen kasvuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana on keskimäärin vähintään 10 prosenttia hitaampaa kuin koko teollisuustuotannon vuotuinen kasvuvauhti Euroopan talousalueella, jollei tuotteeseen kohdistuvan kysynnän suhteellinen kasvu ole erityisen merkittävää. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä, jos kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu viimeisten viiden vuoden aikana on ollut negatiivinen. (61) Kuten edellä 45-51 kappaleessa on todettu, DRAM-piirien markkinoita pidetään merkityksellisinä tuotemarkkinoina, koska eri muistisirujen keskinäinen korvattavuus on rajallista. DRAM-piireillä käytävä kauppa on maailmanlaajuista, joten merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat maailmanmarkkinat. (62) Komissio toteaa, että SC 300:n ja Infineonin markkinaosuus on alle 40 prosenttia merkityksellisistä markkinoista, eikä tämä osuus ylity myöskään uuden investoinnin seurauksena. Vuonna 1999 Infineonin osuus DRAM-piirien markkinoista oli 8 prosenttia. Hankkeen päätyttyä vuonna 2003 Infineonin ja SC 300:n osuuden arvioidaan kasvavan 10 prosenttiin. (63) Saksa on esittänyt seuraavat riippumattoman tutkimuslaitoksen (VLSI Research Inc.) tietoihin perustuvat DRAM-piirien maailmanlaajuista kulutusta koskevat luvut ajanjaksolta 1995-2000: >TAULUKON PAIKKA> (64) Näiden lukujen perusteella kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu DRAM-piirien markkinoilla ajanjaksona 1995-2000 oli - 0,42 prosenttia. Edellisenä ajanjaksona, eli vuosina 1994-1999, DRAM-piirien kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu oli myös negatiivinen (- 1,3 prosenttia). Tästä voitaisiin päätellä, että DRAM-piirien markkinoita olisi pidettävä täydellisesti taantuvina markkinoina. (65) Saksa väittää, että komission olisi arvioitava kulutuksen kehitystä kuuden vuoden ajanjakson sijaan viiden vuoden ajanjakson perusteella, eli vuosien 1996-2000 mukaisesti. Alueellisesta tuesta annetuissa monialaisissa puitteissa perusteena käytetään viimeisten viiden vuoden keskimääräistä kasvua. Tästä syystä komissio käyttää tavallisesti kuuden vuoden ajanjakson kulutuksen perusteella laskettuja viittä vuotuista kasvuvauhtia(8). (66) Saksa on toimittanut riippumattoman tutkimuslaitoksen laatiman DRAM-piirien markkinoiden tulevaa kehitystä koskevan uusimman ennusteen(9): >TAULUKON PAIKKA> (67) Nykyisistä vakavista vaikeuksista huolimatta DRAM-piirien markkinanäkymät ovat myönteiset. Uusimpien ennusteiden mukaan DRAM-piirien kulutus kasvaa vuosina 2001-2004 keskimäärin 18,1 prosenttia vuodessa. Vuoden 2004 kulutus jää tämän ennusteen mukaan kuitenkin edelleen jälkeen vuoden 2000 kulutuksesta. Komission hallussa olevan toisen tutkimuksen mukaan kehitys nopeutuu tulevaisuudessa vielä voimakkaammin ja kulutuksen määrä ylittää vuosina 2003 ja 2004 vuoden 2000 kulutuksen. (68) DRAM-piirien markkinat ovat erittäin suhdanneherkät ja vaihtelevat voimakkaasti. Arvon mukaan lasketut keskimääräiset vuotuiset kasvuluvut poikkeavat tosistaan huomattavasti eri tarkasteluajanjaksoina. Ajanjaksona 1993-2000 kulutuksen arvoon perustuva keskimääräinen vuotuinen kasvu oli 14,66 prosenttia positiivinen. Vuosien 2000 ja 2001 välillä tapahtuneesta kulutuksen jyrkästä taantumisesta huolimatta keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti oli vuosina 1993-2001 edelleen hieman positiivinen (0,51 prosenttia). (69) DRAM-piirien markkinoiden voimakkaat heilahtelut johtuvat ennen kaikkea erittäin suurista hintojen muutoksista. Hinnanmuutosten syynä ovat DRAM-piirien valmistusprosessille ominaiset suhteellisen suuret uponneet kustannukset ja alhaiset rajakustannukset. Tästä syystä hinnat voivat liikkua hyvin laajalla välillä, koska DRAM-piirien tuottaminen on yrityksille kannattavaa niin kauan kuin rajakustannukset saadaan katetuksi. Yksinomaan kulutuksen arvon kehityksen tarkastelu antaa näin ollen mahdollisesti puutteellisen kuvan DRAM-piirien markkinoista. (70) Määrällinen kulutus (mitattuna myytyjen kappaleiden lukumäärällä) on viime vuosina kasvanut jatkuvasti ja merkittävästi. Keskimääräinen vuotuinen kasvu ajanjaksona 1995-2000 oli 10 prosenttia, ja ajanjaksona 1994-1999 se oli 11 prosenttia. (71) DRAM-piirien hintojen pitkän aikavälin kehitys on laskeva. Tämä ei näytä kuitenkaan johtuvan alan ylikapasiteetista, vaikka varastot kasvavatkin ajoittain suuriksi ja pudottavat hintoja. DRAM-piirien tuotantokustannukset ovat viime vuosina laskeneet merkittävästi. Hintojen lasku johtuu näin ollen tuotannon tehokkuuden nopeutuvasta paranemisesta, joka on sekä viivaleveyden kapenemisen että kiekon halkaisijan jatkuvan muuttumisen ansiota. Kiekon halkaisija on kasvanut 1970-luvun tuumasta nykyisiin 300 mm:iin. Samanaikaisesti tuottavuus paranee koko ajan, kun viallisten virtapiirien määrää kiekkoa kohti pyritään vähentämään ja toimivien virtapiirien osuutta kasvattamaan. (72) Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio huomautti, että sillä ei ollut riittävästi luotettavia tietoja, joiden perusteella se pystyisi tarkasti selvittämään markkinatilanteen oikean kilpailutekijän määrittämistä varten. (73) Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että markkinoita ei ole katsottava täydellisesti taantuviksi, vaan ne ovat suhteellisesti taantuvat. Tästä todistaa se, että DRAM-piirien tuotantokapasiteetti on ollut viime vuosina käytössä lähes kokonaan ja luvut ovat olleet koko teollisuustuotannon keskimääräisiä kasvulukuja huomattavasti suuremmat. Näin ollen kilpailutekijä määritetään tasolle 0,75. Pääoman ja työpaikkojen suhde (I) (74) Alueellisesta tuesta annetuissa monialaisissa puitteissa määritetään hyvin pääomavaltaisia aloja varten pääoman ja työpaikkojen suhde, jonka avulla pyritään mukauttamaan sallittua enimmäistuki-intensiteettiä sellaisten hankkeiden hyväksi, joilla edistetään mahdollisimman tehokkaasti ja hyvin työttömyyden torjuntaa luomalla suhteellisen paljon uusia tai turvattuja työpaikkoja. Tässä arviointiperusteessa otetaan huomioon myös kilpailua vääristävä vaikutus, joka tuella on lopputuotteen hintaan. (75) Alueellisesta tuesta annetuissa monialaisissa puitteissa vahvistetaan erityisesti, että säilytetyt työpaikat otetaan huomioon vain, jos ne todistettavasti liittyvät suoraan suunniteltuun investointiin, vaativat huomattavaa uudelleenkoulutusta ja lakkaisivat olemasta uuden hankkeen toteutuessa. (76) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa luodaan 1300 uutta ja säilytetään 400 työpaikkaa. Ne jakautuvat seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> (77) Säilyneet työpaikat koskevat jo olemassa olevaa SC 300:n pilotti- ja kehittämislinjaa. Jos uutta hanketta ei toteutettaisi, SC 300 ei Saksan mukaan jatkaisi toimintaansa, laitteet myytäisiin ja työpaikat menetettäisiin. Näin ollen säilytetyt työpaikat liittyvät suoraan kyseiseen hankkeeseen. Komissio päättelee tietojen perusteella, että suuri osa kyseisistä työpaikoista liittyy tuotannon jatkuvaa kehittämistä koskevaan tutkimus- ja kehitystoimintaan. (78) Pääoman ja työpaikkojen suhde on huomattavasti pienempi kuin kahdessa muussa puolijohdealan hankkeessa. Tämä johtuu Saksan mukaan osittain teknisten toimintojen ja työpaikkojen integroinnista tutkimuksen ja kehityksen alalla. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen yhteydessä komissio epäili myös, ettei kaikkia tutkimukseen ja kehitykseen liittyviä työpaikkoja voitaisi ottaa huomioon, koska ne eivät mahdollisesti liittyisi suoraan hankkeeseen. (79) Menettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan Saksa selvitti tutkimus- ja kehitystoimintaan liittyvien työpaikkojen suurta määrää. Saksa vahvisti myös, ettei SC 300 saanut valtiolta T & K -tukea. Näin ollen komissio katsoo, että kaikki Saksan ilmoittamat 1700 suoraa työpaikkaa voidaan ottaa huomioon laskettaessa pääoman ja työpaikkojen suhdetta. Kun 1106 miljoonan euron investoinnilla luodaan tai turvataan 1700 suoraa työpaikkaa, kunkin työpaikan osuus on 650588 euroa. Näin ollen suhdeluvuksi voidaan määrittää 0,8. Alueelliset vaikutukset (M) (80) Alueellisten vaikutusten avulla otetaan huomioon tukialueelle koituva taloudellinen hyöty. Työpaikkojen luomista voidaan komission käsityksen mukaan pitää osoituksena investointihankkeen merkityksestä alueellisen kehityksen kannalta. Pääomavaltaiset investoinnit voivat edistää välillisesti työpaikkojen luomista kyseisellä tukialueella tai siihen rajoittuvilla tukialueilla. Tässä tarkoitetaan sellaisia työpaikkoja, jotka syntyvät suoraan hankkeen vaikutuksesta tai suorien toimittajien ja suorien asiakkaiden yrityksiin. (81) Ilmoituksen mukaan investoinnin ansiosta lähinnä toimittajien yrityksiin välillisesti syntyvien työpaikkojen määräksi arvioidaan 1030. Ne jakautuvat seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Tätä lukua on oikaistu Saksan toimittamissa uusimmissa tiedoissa. (82) [...]:n oli alun perin tarkoitus rakentaa SC 300:lle 300 mm:n piikiekkoja toimittava uusi tehdas, johon olisi syntynyt välillisesti 600 uutta työpaikkaa. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio epäili kyseisen hankkeen toteuttamista ja katsoi, ettei väitettyjä 600 välillisesti syntyvää työpaikkaa voitaisi ottaa huomioon. (83) [...]:lla on Saksassa nykyisin kaksi tuotantolaitosta, jotka sijaitsevat Burghausenissa ja Freibergissä. Yrityksellä on Freibergissä halkaisijaltaan 150 mm:n ja 200 mm:n kiekkojen valmistuslinjat. Saksan mukaan Freibergin kaupunginvaltuusto on jokin aika sitten hyväksynyt laitoksen laajentamiseen liittyviä valmistelutöitä koskevan suunnitelman. Saksa esitti myös [...]:n aieilmoituksen. Saksan mukaan kyseisen hankkeen toteuttamista ei ole syytä epäillä. (84) Aieilmoituksessaan [...] toteaa, että SC 300:n hanke johtaa 120:n työpaikan syntymiseen. Saksan mukaan tämä luku perustuu oletukseen, että [...] toimittaisi 20 prosenttia tuotannostaan SC 300:lle. SC 300 oli nimenomaisesti vahvistanut tämän määrän [...]:lle, mutta sitä olisi kuitenkin pidettävä vähimmäismääränä. Voidaan olettaa, että [...] toimittaa vähintään 50 prosenttia tuotannostaan SC 300:lle, mikä merkitsisi 300:n välillisen työpaikan syntymistä. SC 300 ei voinut oikeudellisista syistä antaa [...]:lle juuri näitä ostomääriä koskevaa sitoumusta, joten aieilmoituksessa mainitut luvut ovat liian pieniä. Komissio katsoo, että 120 työpaikkaa, jotka syntyvät [...]:lle, voidaan ottaa huomioon alueellisten vaikutusten arvioinnissa. (85) Saksa toimitti myös yrityksen [...] aieilmoituksen, jonka mukaan se vastaanottaa jo SC 300:n tilauksia ja suunnittelee uuden tehtaan rakentamista testikiekkojen kierrätystä varten. Kierrätystoiminta käsittää kierrätysprosessin sellaisia piikiekkoja varten, joita tarvitaan DRAM-piirien tuotannon eri vaiheissa tapahtuvassa valvonnassa ja jotka voidaan käyttää uudelleen. Piikiekkojen kierrätys on kannattavaa niiden hyvin korkean hinnan vuoksi. Kierrätettyjä kiekkoja käytetään etupäässä testikiekkoina. Saksa oli maininnut ilmoituksessaan 100:n työpaikan luomisesta testikiekkojen kierrätystä varten. Viimeksi toimitettujen tietojen mukaan [...]:lle syntyisi hankkeen vuoksi välillisesti 130 työpaikkaa. Saksan mukaan niistä 95 voitaisiin lukea SC 300:n hankkeen ansioksi. Arvioidessaan kyseisen hankkeen alueellista vaikutusta komissio ottaa huomioon 95 [...]:lle välillisesti syntyvää työpaikkaa. (86) Alun perin Saksa ilmoitti, että infrastruktuurin laajentaminen, materiaalitoimitukset, kuljetus ja rakennuksen huolto synnyttäisivät välillisesti vielä 330 uutta työpaikkaa. Saksa väitti 2 päivänä tammikuuta 2002, 2 päivänä helmikuuta 2002 ja 2 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyissä kirjeissään, että kyseisille aloille syntyisi välillisesti 1145 työpaikkaa, ja esitti aieilmoitukset 53:lta yritykseltä, jotka ovat SC 300:n asiakkaita tai toimittajia. Saksan mukaan näistä työpaikoista 729 on jo syntynyt, ja odotettavissa on vielä 416 paikkaa. (87) Infrastruktuurin alalla on määrä syntyä 224 työpaikkaa. Näihin kuuluvat laitoksen turvallisuuteen, hoitoon ja puhtauteen liittyvät työpaikat. Koska suurtuotanto on jo alkanut ja suurin osa työntekijöistä toimii jo alueella, 150 näistä työpaikoista on toteutunut. (88) Materiaalitoimitusten alalla on ennakoitu syntyvän 174 työpaikkaa. Niihin kuuluvat kaasun, veden, sähkön ja tuotannossa tarvittavien kemikaalien toimitukset sekä näihin liittyvät kierrätys- ja logistiikkatoiminnot. Työpaikoista 122 on jo syntynyt. (89) Laitehuollon alalla on ennakoitu syntyvän lisäksi 438 työpaikkaa. Näistä työpaikoista 282 on jo syntynyt. Saksa ilmoitti, että nämä työpaikat käsittävät tehtaalle asennettujen laitteiden huoltoon liittyviä toimintoja. Kyseinen huolto on tarpeen, koska puolijohteiden tuotannolle on ominaista tuotantolaitteiden ja osien jatkuva vaihtuvuus. (90) Raaka-aineiden ja esivalmisteiden sekä valmiiden tuotteiden kuljetuksen alalla on jo syntynyt välillisesti 21 työpaikkaa. Tällä alalla syntyy välillisesti vielä 13 työpaikkaa. (91) Saksan arvion mukaan rakennusten infrastruktuurin ylläpitoon liittyvien välillisten työpaikkojen kokonaismääräksi tulee 275. Kyseiset työpaikat liittyvät jatkuviin tehtäviin, jotka on pakko suorittaa rakennusten infrastruktuurin laadun varmistamiseksi. Tällaista infrastruktuuria ovat tietotekniset palvelut, sähkölaitteiden, ilmastointijärjestelmän ja puhdastilalaitteiden käyttö ja huolto sekä rakennuksen hallinnointiin liittyvät työt. Näistä työpaikoista 121 on jo syntynyt. (92) Alueellisista tuista annetuissa monialaisissa puitteissa säädetään, että välilliset työpaikat, jotka syntyvät suorien toimittajien ja asiakkaiden yrityksiin valtion tukea saaneen hankkeen ansiosta, voidaan ottaa huomioon arvioitaessa hankkeen alueellisia vaikutuksia. Tässä yhteydessä työpaikat määritellään uusiksi pysyviksi kokopäiväisiksi työpaikoiksi tai niitä vastaaviksi osa-aikaisiksi työpaikoiksi. (93) Saksa vahvisti, että välillisesti syntyneet työpaikat täyttävät mainitut ehdot. Tosiasiasta, että suuri osa välillisistä työpaikoista on jo syntynyt, vaikka tuotanto saavuttaa täyden kapasiteettinsa vasta vuoden 2003 alussa, Saksa totesi, että rakennus on valmistunut jo huhtikuussa 2001. Valmistumisen jälkeen alkoi käynnistysvaihe (ramp up). Tässä vaiheessa asennettiin laitteet ja koneet testi- ja pilottituotannon aloittamisen mahdollistamiseksi, mikä tapahtuikin alkukesällä 2001. Suurtuotanto alkoi joulukuussa 2001. (94) Saksan toimittamien tietojen perusteella komissio katsoo, että välillisesti syntyneiden työpaikkojen määrä on kohtuullisesti laskettu. Näin ollen komissio päättelee, että valtiontukea saaneen hankkeen ansiosta syntyy välillisesti 1360 työpaikkaa. Verrattuna 1700: aan syntyneeseen ja turvattuun työpaikkaan on välillisesti syntyneiden työpaikkojen määrä keskinkertainen (50-100 prosenttia) ja alueellisten vaikutusten suhdeluvuksi vahvistetaan näin ollen 1,25. Sallittu tuen enimmäismäärä (95) Edellä esitetyistä syistä sallittu tuen enimmäismäärä lasketaan seuraavasti: 28 prosenttia × 0,75 × 0,8 × 1,25 = 21 prosenttia brutto. Näin ollen 218,718 miljoonan euron tuki, jonka Saksa aikoo myöntää SC 300:n Dresdenissä, Sachsenin osavaltiossa toteuttamia investointeja varten ja joka vastaa 19,8 prosentin tuki-intensiteettiä, on alueellisesta tuesta annettujen monialaisten puitteiden mukaan lasketun sallitun tuen enimmäismäärän mukainen. 5.1.3 Jälkikäteisvalvonta (96) Kyseisten siirrettävissä olevien suurten investointien herkkyys huomioon ottaen on välttämätöntä luoda mekanismi, jolla varmistetaan, että tuensaajalle todellisuudessa jaetun tuen määrä vastaa komission päätöstä. (97) Jokaisen tuetun hankkeen osalta, jonka komissio hyväksyy alueellisista tuista annettujen monialaisten puitteiden perusteella, komissio edellyttää, että joko jäsenvaltion viranomaisen ja tuensaajan väliseen sopimukseen tuesta sisällytetään takaisinmaksulauseke sen varalta, ettei sopimusta noudateta, tai viimeinen merkittävä tukierä (esimerkiksi 25 prosenttia) maksetaan vasta, kun komissio on tuensaajalta saatujen ja jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella todennut hankkeen toteutuksen vastaavan komission päätöstä. Lisäksi edellytetään, että komissio on 60 arkipäivän kuluessa viimeisen tukierän maksusta ilmoittanut hyväksyvänsä tuen tai ei ole esittänyt sitä koskevaa vastalausetta. (98) Komissio toteaa, että tuen myöntämistä SC 300:lle koskeva päätösehdotus sisältää määräyksen, jonka mukaan tuki on maksettava takaisin, jos tuen vastaanottaja rikkoo tuen myöntämistä koskevan päätöksen ehtoja. (99) Komissio toteaa, että viimeinen merkittävä tukierä (25 prosenttia) maksetaan vasta, kun SC 300 on osoittanut Saksan viranomaisille, että hanke on toteutettu komission päätöksen mukaisesti. (100) Komissio toteaa myös, että Saksan jälkikäteisvalvontaa koskeva sitoumus vastaa alueellisista tuista annettujen monialaisten puitteiden 6 kohdassa asetettuja vaatimuksia. Tämä koskee erityisesti velvollisuutta toimittaa komissiolle jäljennös tuen myöntämispäätöksestä ja hanketta koskeva vuosikertomus sekä muut alueellisista tuista annettujen monialaisten puitteiden 6.4 kohdassa mainitut tiedot ja asiakirjat. 5.2 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohta (101) Siltä varalta, että komissio ei hyväksy aiottua tuki-intensiteetiltään 19,8 prosenttista tukea, Saksa viittaa toissijaisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaan ja väittää, että sirutehtaan rakentaminen on Euroopan yhteistä etua koskeva hanke. Koska tuki vastaa aiottuun 19,8 prosentin tuki-intensiteettiin saakka alueellisista tuista annettujen monialaisten puitteiden mukaisesti laskettua sallittua tuen enimmäismäärää, ei Euroopan yhteisen edun lähempi arviointi ole tarpeen. VI PÄÄTELMÄT (102) Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että tuki täyttää ehdot, joiden nojalla sen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Valtiontuki, jonka Saksa aikoo myöntää Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG:lle ja jonka määrä on 218717884 euroa, soveltuu yhteismarkkinoille. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 9 päivänä huhtikuuta 2002. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL C 368, 22.12.2001, s. 2. (2) EYVL C 107, 7.4.1998, s. 7. (3) Ks. alaviite 1. (4) Veronhuojennuksia koskeva laki (Investitionszulagengesetz) C 72/98 (ex N 702/97), SG (98) D/12438, 30.12.1998, ja SG (2001) D/28651, 2.3.2001. (5) Saksan liittotasavallan ja osavaltioiden suoria takauksia uusissa osavaltioissa ja Itä-Berliinissä koskeva ohjelma (Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost), N 297/91, SG (91) D/1344, 15.7.1991, ja E 24/95, SG (96) D/5500, 18.6.1996, sekä SG (98) D/54570, 11.11.1998. (6) Komissio käytti tätä merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmää myös asiassa IV/M 0044, Hitachi/Nec, 14-20 kappale (3 päivänä toukokuuta 2000 tehty päätös, EYVL C 153, 1.6.2000, s. 8). (7) EYVL C 340, 27.11.1999, s. 8. (8) Katso päivänä toukokuuta 2001 tehty komission päätös asiassa N 783/2000, Wacker Chemie, päivänä heinäkuuta 2001 tehty komission päätös asiassa N 813/2000 Kronoply ja päivänä lokakuuta 2000 tehty komission päätös asiassa C 72/2001 Hamburger AG (EYVL C 342, 5.12.2001, s. 9). (9) WSTS:n neljättä vuosineljännestä koskeva ennuste (helmikuu 2002).