2004/100/EY: Neuvoston päätös, tehty 26 päivänä tammikuuta 2004, yhteisön toimintaohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi (kansalaisosallistuminen)



Virallinen lehti nro L 030 , 04/02/2004 s. 0006 - 0014



Neuvoston päätös, tehty 26 päivänä tammikuuta 2004, yhteisön toimintaohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi (kansalaisosallistuminen) (2004/100/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1), sekä katsoo seuraavaa: (1) Perustamissopimuksessa otetaan käyttöön unionin kansalaisuus, joka täydentää mutta ei korvaa jäsenvaltion kansalaisuutta ja jota edistetään toissijaisuusperiaatetta noudattaen. (2) Yhteisön ja jäsenvaltioiden tavoitteina ovat työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen, riittävä sosiaalinen suojelu, inhimillisten voimavarojen kehittäminen pysyvän korkean työllisyystason saavuttamiseksi sekä syrjäytymisen torjuminen. (3) Yhteisön oikeuden tehokas ja yhdenmukainen soveltaminen on uusi painopiste, joka on välttämätön sisämarkkinoiden häiriöttömän toiminnan kannalta. Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti tässä yhteydessä, että vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen olisi nojauduttava avoimuuden ja demokraattisen valvonnan periaatteisiin ja että tällaisen alueen periaatteista olisi käytävä avointa vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa. Euroopan unionin korkeimpien hallinto-oikeuksien ja ylimpien hallintotuomioistuinten yhdistys edistää näkemysten ja kokemusten vaihtoa näistä aiheista ja koordinoi yhteisön oikeutta koskevia korkeimpien hallinto-oikeuksien päätöksiä sekä tiedottaa niistä kansalaisille. (4) Euroopan parlamentti piti 15 päivänä huhtikuuta 1988 antamassaan päätöslauselmassa(2) soveliaana ryhtymistä huomattaviin ponnistuksiin eri jäsenvaltioiden kansalaisten välisten yhteyksien lisäämiseksi ja totesi, että yhteisön toimielinten erityistuki jäsenvaltioiden kuntien ja kaupunkien välisten ystävyyssuhteiden kehittämiseen on perusteltua ja toivottavaa. (5) Nizzassa joulukuussa 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antaman julistuksen nro 23 mukaan on tärkeää, että unionin ja sen toimielinten demokraattista legitiimiyttä ja avoimuutta parannetaan ja seurataan jatkuvasti, jotta toimielimet tuotaisiin lähemmäksi jäsenvaltioiden kansalaisia. Nizzassa hyväksytty sosiaalinen toimintaohjelma tukeutuu uuteen hallintotapaan, jossa korostetaan kansalaiskeskustelun olennaisen tärkeää tehtävää yhteistyön edistämisessä kansalaisyhteiskunnan kanssa. Toimintaohjelmassa edellytetään, että hallituksesta riippumattomat järjestöt, esimerkiksi sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumi, ovat tiiviisti mukana osallisuutta ja kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan politiikan kehittämisessä. (6) Eurooppa-neuvoston 14 ja 15 päivänä joulukuuta 2001 antamiin päätelmiin liitetyssä Laekenin julistuksessa todetaan, että yksi Euroopan unionin perushaasteista on Eurooppa-hankkeen ja unionin toimielinten tuominen lähemmäksi kansalaisia. (7) Varainhoitovuodeksi 2003 ja sitä edeltäviksi varainhoitovuosiksi laadittujen Euroopan unionin yleisten talousarvioiden budjettikohdat A-321, A-3020, A-3021, A-3024, A-3026, A-3036 ja B3-305 ovat osoittaneet tehokkuutensa keskustelun ylläpitämiseksi Euroopan yhdentymisestä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja kuntien kanssa. (8) Neuvosto vahvistaa uudelleen uskovansa, että ystävyyskaupunkitoimintaa on edelleen tuettava, koska sillä voi olla tärkeä merkitys kansalaisidentiteetin ja keskinäisen yhteisymmärryksen edistämisessä Euroopan kansojen välillä. Neuvosto korostaa, että ystävyyskaupunkitoiminnalle on taattava asianmukainen talousarvio ja sitä on jatkuvasti edistettävä monivuotisessa ohjelmassa, kuten Euroopan parlamentti on joka vuosi talousarviomenettelyn yhteydessä painottanut. Neuvosto korostaa, että ystävyyskaupunkitoiminnan hakumenettelyt ja hallinnointi on saatava ymmärrettäväksi ja tuotava lähemmäksi kansalaisia. (9) Notre Europe -säätiö toimii eurooppalaista yhteiskuntaa sekä poliittista, yhteiskunnallista ja talouselämää sekä tiedemaailmaa edustavien henkilöiden pohdintaryhmänä ja on yhtenäisempää Euroopan unionia edistävien pohdintojen ja ajatusten kohtauspaikka; se ajaa siis yleistä eurooppalaista etua. (10) Jean Monnet -talo ja Robert Schuman -talo ovat Euroopan kansojen kohtaamispaikkoja, joiden tarkoituksena on tuoda Euroopan yhdentymisen edelläkävijät ja uraauurtavat toimet esiin sitä taustaa vasten, jossa nämä kaksi Euroopan perustajahahmoa elivät ja toimivat, sekä antaa tietoa tämän päivän ja huomisen Euroopasta. Nämä elimet ajavat siis yleistä eurooppalaista etua. (11) Euroopan pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöjen neuvottelukunta (ECRE) edustaa pakolaisjärjestöjä Euroopan unionissa edistäen periaatteita ja politiikkaa, jotka myötävaikuttavat turvapaikka-asioita ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskeviin perustamissopimuksen tavoitteisiin. (12) Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002(3), jäljempänä "varainhoitoasetus", säädetään, että nykyisille tukitoimille on luotava perussäädös. (13) Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat varainhoitoasetuksen antamisen yhteydessä sitoutuneet saavuttamaan tavoitteen, jonka mukaan kyseinen perussäädös tulee voimaan varainhoitovuonna 2004. Komissio lupasi ottaa huomioon talousarvioon täytäntöönpanon yhteydessä tehdyt huomautukset. (14) Tukien oikeusperustoista 24 päivänä marraskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission toimielinten välisessä lausumassa määrätään poikkeuksellisesti siirtymäkausista, jotka koskevat tähän ohjelmaan otettavien menojen tukikelpoisuuskautta. (15) Kyseisessä toimielinten välisessä lausumassa määrätään myös vuosina 2004 ja 2005 käyttöön otettavista siirtymätoimenpiteistä, jotka koskevat ohjelman toimintalohkon 2 mukaisesti myönnettäviä avustuksia. (16) Ohjelman maantieteellinen kattavuus on syytä ulottaa jäseniksi liittyviin valtioihin ja mahdollisesti tiettyjen toimien osalta EFTA- ja ETA-valtioihin sekä ehdokasmaihin. (17) Tähän päätökseen sisältyy talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen(4) 34 kohdan mukainen rahoitusohje ohjelman koko keston ajaksi, tämän kuitenkaan vaikuttamatta perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan. (18) Valtioiden varoista mahdollisesti myönnettävän muun kuin yhteisön rahoituksen osalta on noudatettava perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa. (19) Yhteisöt, joiden toimet eivät ole Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden yleistä järjestystä ja yleistä turvallisuutta koskevien tavoitteiden mukaisia, on jätettävä tästä ohjelmasta saatavan tuen ulkopuolelle. (20) Tähän päätökseen perustuvaa tukea on myönnettävä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita ehdottomasti noudattaen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman tarkoitus 1. Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön toimintaohjelma unionin aktiivisen kansalaisuuden alalla toimivien järjestöjen ja tämän alan toimien tukemiseksi. Ohjelman tarkoituksena on: a) edistää ja levittää Euroopan unionin arvoja ja tavoitteita; b) tuoda Euroopan unioni ja sen toimielimet lähemmäksi kansalaisia ja kannustaa heitä sitoutumaan useammin toimielinten työhön; c) saada kansalaiset tiiviisti mukaan Euroopan unionin kehittämistä koskeviin pohdintoihin ja keskusteluihin; d) lujittaa suhteita ja lisätä vaihtoa ohjelmaan osallistuvien maiden kansalaisten välillä erityisesti kehittämällä ystävyyskaupunkisuhteita; e) edistää aktiivisen ja osallistuvan kansalaisuuden edistämiseen sitoutuneiden järjestöjen aloitteita. 2. Tästä ohjelmasta tuetuilla toimilla pyritään tukemaan ohjelman tavoitteita edistävien järjestöjen toimintaa liitteessä yksilöityjen perusteiden mukaisesti. 3. Ohjelman toteuttaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2004 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006. 2 artikla Ohjelmaan osallistuminen Voidakseen saada yhteisön avustusta tiettyyn toimintaan järjestöjen on täytettävä liitteen vaatimukset. Toiminnassa on noudatettava periaatteita, jotka ovat aktiivisen kansalaisuuden alalla toteutettavan yhteisön politiikan perustana. Jotta aktiivisen kansalaisuuden alalla yleistä eurooppalaista etua edistävä tai Euroopan unionin toimien mukaiseen tavoitteeseen tällä alalla pyrkivä järjestö voi saada toiminta-avustusta hyväksyttyyn toimintaohjelmaansa, järjestön on täytettävä liitteen vaatimukset ja sillä on oltava rakenne, joka mahdollistaa sen toiminnan vaikutusten ulottamisen koko Euroopan unionin alueelle. 3 artikla ETA- ja EFTA-maiden, liittyvien valtioiden sekä Euroopan unionin jäsenehdokasmaiden osallistuminen Ohjelman toimiin voivat osallistua seuraaviin valtioihin sijoittautuneet järjestöt: a) liittymissopimuksen 16 päivänä huhtikuuta 2003 allekirjoittaneet liittyvät valtiot; b) EFTA- ja ETA-valtiot ETA-sopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti; c) Romania ja Bulgaria, joiden osallistumisedellytykset on määritettävä Eurooppa-sopimusten, niiden lisäpöytäkirjojen ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätösten mukaisesti; d) Turkki, jonka osallistumisedellytykset on määritettävä Turkin tasavallan osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevista yleisperiaatteista tehdyn Euroopan yhteisön ja Turkin tasavallan välisen puitesopimuksen(5) mukaisesti. 4 artikla Tuensaajien valinta 1. Kun yleistä eurooppalaista etua aktiivisen kansalaisuuden alalla edistävän tai Euroopan unionin toimien mukaiseen tavoitteeseen tällä alalla pyrkivän järjestön hyväksyttyyn toimintaohjelmaan myönnetään toiminta-avustus, on otettava huomioon liitteessä yksilöidyt yleiset perusteet. 2. Kun ohjelmassa mainittuun toimeen myönnetään avustus, on otettava huomioon liitteessä yksilöidyt yleiset perusteet. Tuettavat toimet valitaan ehdotuspyynnön perusteella. 5 artikla Avustuksen myöntäminen Ohjelman eri lohkojen yhteydessä myönnettyjen avustusten on oltava vastaavassa liitteen osassa annettujen säännösten mukaiset. 6 artikla Varainhoitoa koskevat määräykset Rahoitusohje tämän ohjelman toteuttamiseksi kaudeksi 2004-2006 on 72 miljoonaa euroa. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 7 artikla Valvonta ja arviointi Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ohjelman tavoitteiden toteutumisesta. Kertomus perustuu lähinnä ulkopuoliseen arviointiin, joka on oltava käytettävissä vuoden 2006 loppuun mennessä ja jossa on selvitettävä ainakin ohjelman yleinen asianmukaisuus ja johdonmukaisuus, sen täytäntöönpanon tehokkuus (toimien valmistelu, valinta ja toteutus) sekä eri toimilla yhdessä ja erikseen saavutetut tulokset 1 artiklassa ja liitteessä määriteltyihin tavoitteisiin nähden. 8 artikla Loppumääräykset Liitteessä olevan 1 ja 2 jakson mukaisesti vuonna 2004 myönnettyjen avustusten osalta menojen tukikelpoisuuskausi voi alkaa 1 päivänä tammikuuta 2004 edellyttäen, että menoja ei synny ennen päivää, jona avustushakemus on jätetty tai jona tuensaajan varainhoitovuosi alkaa. Kyseisten avustusten osalta varainhoitoasetuksen 112 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut sopimukset voidaan poikkeuksellisesti allekirjoittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2004. 9 artikla Voimaantulo Tätä päätöstä noudatetaan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2004. Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2004. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja B. Cowen (1) Lausunto annettu 20. marraskuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (2) EYVL C 122, 9.5.1988, s. 38. (3) EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. (4) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1, sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 2003/429/EY (EUVL L 147, 14.6.2003, s. 25). (5) EYVL L 61, 2.3.2002, s. 29. LIITE 1. Tuettavat toimet Päätöksen 1 artiklassa määriteltynä yleistavoitteena on tukea toimintaa unionin aktiivisen kansalaisuuden alalla edistämällä alalla toimivien järjestöjen hankkeita ja toimintaa. Tuki myönnetään kahdentyyppisinä avustuksina seuraavasti: - toiminta-avustuksina, joilla osarahoitetaan kustannuksia, jotka liittyvät yleistä eurooppalaista etua unionin aktiivisen kansalaisuuden alalla edistävän tai Euroopan unionin toimien mukaiseen tavoitteeseen tällä alalla pyrkivän järjestön pysyvään toimintaohjelmaan (ohjelmalohkot 1 ja 2), - avustuksina, joilla osarahoitetaan yksittäisiä toimia tällä alalla (ohjelmalohko 3). Kansalaisjärjestöt ja muut organisaatiot, kuten kunnat ja kattojärjestöt, jotka toimivat aktiivisen kansalaisuuden alalla Euroopan tasolla, voivat toteuttaa erityisesti seuraavia yhteisön toimintaa edistäviä ja sitä tehostavia toimia: - Euroopan tasoiset monikansalliset yhteistyötoimet, - kansalaistapaamiset ja -keskustelut, joissa käsitellään Euroopan kannalta tärkeitä aiheita kuten Euroopan unionin arvoja, tavoitteita, toimivaltuuksia, politiikkoja ja toimielimiä, - epäviralliset pohdinta- ja koulutushankkeet, - kansalaisten osallistumista ja aloitteellisuutta edistävät hankkeet, - kansalaisten ja heidän järjestöjensä välinen vaihtotoiminta, - yhteisön toimintaa koskevan tiedon levittäminen, - tuettavien toimien valmistelu-, tuki- ja arviointitoimet. Sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumin toteuttamat toimet ovat lähinnä seuraavat: - osallistuminen jäsenten yhteistä etua, erityisesti sosiaalisia oikeuksia, Euroopan unionin sosiaalipolitiikkaa ja -ohjelmia sekä kansalaiskeskustelua koskevien Euroopan unionin toimintalinjojen kehittämiseen, - jäsenille tiedottaminen heitä koskevien yhteisön toimintalinjojen kehityksestä, jäsenten ja Euroopan unionin toimielinten välisen vuoropuhelu- ja kuulemisprosessin helpottaminen ja näistä toimista tiedottaminen jäsenten välityksellä kansallisella tasolla, - yhteyksien edistäminen yhteistä etua koskevien asioiden parissa työskenteleviin muihin ryhmittymiin (työmarkkinaosapuoliin, muihin eurooppalaisiin kansalaisjärjestöjen ryhmittymiin, kansalaisjärjestöihin ehdokasmaissa jne.), - unionissa ja ehdokasmaissa toimivien sosiaalialan kansalaisjärjestöjen tukeminen esimerkiksi foorumin jäsenten välisen kokemusten, käytänteiden ja tietojen vaihdon avulla. Euroopan pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöjen neuvottelukunnan (ECRE) toteuttamat toimet ovat lähinnä seuraavat: - pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja siirtymään joutuneiden henkilöiden edustaminen suhteissa Euroopan unioniin, - neuvoston jäsenjärjestöjen kannanottojen koordinointi suhteissa Euroopan unioniin, - pakolaisia, turvapaikanhakijoita ja siirtymään joutuneita henkilöitä koskevan tiedon välittäminen Euroopan unionin toimielimille, - tiedonvälitys Euroopan unionilta kansallisille pakolaisyhdistyksille ja kansalaisjärjestöille, - osallistuminen tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihtoon, - paneelikeskustelut ja pohdinnat, joissa käsitellään pakolaisia, turvapaikanhakijoita ja siirtymään joutuneita henkilöitä Euroopassa ja Euroopan unionin toimia näiden henkilöiden hyväksi, - yleiseen mielipiteeseen vaikuttaminen Euroopassa jäsenjärjestöjen verkoston kautta, - pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja siirtymään joutuneiden henkilöiden osallistumisen ja aloitteellisuuden edistäminen. Euroopan unionin korkeimpien hallinto-oikeuksien ja ylimpien hallintotuomioistuinten yhdistyksen tavoitteena on edistää yhteisön oikeutta koskevien hallinto-oikeuksien ja ylimpien hallintotuomioistuinten päätösten koordinointia, tiedottaa niistä kansalaisille ja edistää tietojen vaihtoa menetelmistä, joilla yhteisön oikeus saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön kansallisella tasolla. Ohjelma kattaa myös komission toimet, jotka liittyvät aktiivisen kansalaisuuden ja Euroopan yhdentymisen alalla toimivien pohdintaryhmien perustamiseen, niiden toiminnan edistämiseen ja hallinnointiin sekä niihin liittyvien tapahtumien järjestämiseen. 2. Tuettavien toimien toteutus 2.1 Tämän ohjelman puitteissa yhteisö voi antaa rahoitustukea järjestöille, joiden toiminta kuuluu johonkin seuraavista ohjelmalohkoista: 2.1.1 Lohko 1: Yleistä eurooppalaista etua unionin aktiivisen kansalaisuuden alalla edistävien seuraavien järjestöjen pysyvä toimintaohjelma: - Notre Europe -säätiö - Jean Monnet -talo - Robert Schuman -talo - Sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumi - Euroopan pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöjen neuvottelukunta (ECRE) - Euroopan unionin korkeimpien hallinto-oikeuksien ja ylimpien hallintotuomioistuinten yhdistys. 2.1.2 Lohko 2: Yleistä eurooppalaista etua unionin aktiivisen kansalaisuuden alalla edistävien tai Euroopan unionin tämän alan politiikkaan kuuluvaan tavoitteeseen pyrkivien muiden järjestöjen pysyvä toimintaohjelma. Tällöin tulevat kysymykseen - voittoa tavoittelematon järjestö, jonka toiminnan tarkoituksena on tukea näissä järjestöissä toimivia kansalaisia, - ohjelmaan osallistuvissa valtioissa toimivien ja tämän alan tavoitteisiin liittyviä periaatteita ja toimintalinjoja edistävien, voittoa tavoittelemattomien järjestöjen eurooppalainen verkosto, - unionin aktiivista kansalaisuutta edistävään Euroopan unionin politiikkaan kuuluvaan tavoitteeseen pyrkivä organisaatio. Organisaatiolle voidaan myöntää vuotuinen toiminta-avustus pysyvän toimintaohjelman toteuttamiseen. 2.1.3 Lohko 3: a) Kansalaisjärjestöjen, Euroopan edun mukaisten yhdistysten ja liittojen tai työmarkkinakeskusjärjestöjen toteuttamat toimet aktiivisen kansalaisuuden alalla. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 114 artiklassa säädetään, työmarkkinaosapuolten eurooppalaiseen vuoropuheluun osallistuvat työmarkkinakeskusjärjestöt ovat tukikelpoisia tässä ohjelmalohkossa, vaikka ne eivät olisikaan oikeushenkilöitä. b) Kuntien, paikallis- ja alueyhteisöjen, paikallis- ja alueviranomaisten ja näiden muodostamien organisaatioiden käynnistämät ystävyyskaupunkisuhteita edistävät toimet. 2.2 Jaettaessa ohjelman määrärahoja otetaan huomioon tukihakemusten laatu ja määrä sekä noudatetaan seuraavia yleislinjoja: - Lohkossa 3 olevan a alakohdan perusteella myönnettävien määrärahojen osuuden on oltava vähintään 20 prosenttia tälle ohjelmalle osoitetusta vuotuisesta talousarviosta. - Lohkossa 3 olevan b alakohdan perusteella myönnettävien määrärahojen osuuden on oltava vähintään 40 prosenttia tälle ohjelmalle osoitetusta vuotuisesta talousarviosta. 3. Tuensaajien valinta 3.1 Unionin aktiivisen kansalaisuuden alalla työskenteleville organisaatioille voidaan myöntää suoraan toiminta-avustusta ohjelmalohkon 1 mukaisesti sen jälkeen, kun asianmukainen työsuunnitelma ja talousarvio on hyväksytty. 3.2 Komissio julkaisee ehdotuspyyntöjä ohjelmalohkon 2 mukaisten avustusten myöntämiseksi. Ensimmäisestä alakohdasta poiketen vuosina 2004 ja 2005 avustuksia voidaan kuitenkin myöntää lisäyksessä mainituille organisaatioille. Kaikissa tapauksissa noudatetaan varainhoitoasetuksessa, sen täytäntöönpanosäännöissä ja perussäädöksessä asetettuja ehtoja. Ehdotuspyynnön julkaisemisen yhteydessä voidaan ilmoittaa painopisteitä, jotka liittyvät ohjelman yleistavoitetta edistäviin aiheisiin ja hanketyyppeihin, sekä hankkeiden mahdollisesta monivuotisuudesta. 3.3 Ohjelmalohkon 3 mukaisesti yksittäisiin toimiin myönnettävää avustusta saavat organisaatiot valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella. Komissio huolehtii siitä, että ehdotuspyyntö on käyttäjäystävällinen eikä aseta kohtuuttomia hallinnollisia rasitteita. Tarvittaessa ehdotuspyyntö on järjestettävä kahdessa vaiheessa, jolloin ensimmäisessä vaiheessa on toimitettava ainoastaan ne asiakirjat, jotka ovat ehdottoman välttämättömät ehdotuksen arvioinnille. Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun osallistuville työmarkkinakeskusjärjestöille myönnettävän tuen osalta voidaan järjestää rajoitettu ehdotuspyyntö. 4. Tukihakemusten arviointiperusteet Tukihakemukset arvioidaan seuraavien seikkojen perusteella: - vastaavuus ohjelman tavoitteiden kanssa, - ehdotettujen toimien laatu, - toimien todennäköinen kerrannaisvaikutus kansalaisiin, - toteutettavien toimien maantieteellinen ulottuvuus, - kansalaisten osallistuminen asianomaisten järjestöjen organisaatioon, - ehdotetun toimen kustannushyötysuhde(1). 5. Rahoitus ja tukikelpoiset kustannukset 5.1 Lohkossa 1 tukikelpoisia ovat kyseisten järjestöjen toimintakustannukset ja niiden toimien toteuttamisen kannalta välttämättömät kustannukset. 5.2 Järjestöille myönnettävät avustukset eivät saa kattaa kaikkia tukikelpoisia menoja, joita järjestöille aiheutuu kyseisen kalenterivuoden aikana: vähintään 10 prosenttia järjestöjen talousarvioista on osarahoitettava muista kuin yhteisön lähteistä. Osarahoitus voidaan antaa osittain luontoissuorituksina edellyttäen, että luontoissuorituksen rahamääräistä arvoa ei arvioida todellisia kustannuksia korkeammaksi ja tämä voidaan todentaa kirjanpitotosittein tai että kustannus on tasoltaan yleisesti hyväksytty kyseisillä markkinoilla. 5.3 Varainhoitoasetuksen 113 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisille järjestöille myönnettävissä toiminta-avustuksissa poiketaan vähennysperiaatteesta, koska ne edistävät yleistä eurooppalaista etua. 5.4 Lohkon 2 yhteydessä otetaan huomioon toiminta-avustuksen määrittämisessä pelkästään asianomaisen järjestön tavanomaisen toiminnan sujumiseksi välttämättömät toimintakustannukset kuten henkilöstökustannukset, yleiskustannukset (vuokrat, kiinteistöjen käyttökustannukset, välineet ja laitteet, toimistotarvikkeet, televiestintäkustannukset, postimaksut jne.), sisäisistä kokouksista aiheutuvat kustannukset, julkaisukustannukset ja tiedotuskustannukset sekä järjestön toimintaan välittömästi liittyvät kustannukset. 5.5 Lohkon 2 puitteissa myönnettävät toiminta-avustukset eivät saa kattaa kaikkia tukikelpoisia menoja, joita järjestölle aiheutuu kyseisen kalenterivuoden aikana. Vähintään 20 prosenttia järjestön tätä lohkoa koskevasta talousarviosta on rahoitettava muista kuin yhteisön lähteistä. Osarahoitus voidaan antaa osittain luontoissuorituksina edellyttäen, että luontoissuorituksen rahamääräistä arvoa ei arvioida todellisia kustannuksia korkeammaksi ja tämä voidaan todentaa kirjanpitotosittein tai että kustannus on tasoltaan yleisesti hyväksytty kyseisillä markkinoilla. 5.6 Varainhoitoasetuksen 113 artiklan 2 kohdan mukaisesti myönnetyn toiminta-avustuksen määrää alennetaan asteittain, kun sitä myönnetään uudestaan. Vähentäminen aloitetaan kolmannesta vuodesta, ja se on 2,5 prosenttia vuodessa. Tämä varmistetaan alentamalla yhteisön tuen prosenttiosuutta, joka vastaa kyseisen varainhoitovuoden yhteisrahoitusosuutta, edellisen vuoden yhteisrahoitusosuuteen verrattuna vähintään 2,5 prosenttiyksikköä, rajoittamatta kuitenkaan edellä mainittua yhteisrahoitussääntöä. 5.7 Lohkon 3 yhteydessä avustukset voidaan myöntää soveltamalla järjestely- ja matkakustannuksiin yksikkökustannustaulukoita. 6. Ohjelman hallinnointi Komissio voi kustannus-hyötyanalyysin perusteella päättää antaa ohjelman hallinnoinnin kokonaan tai osittain toimeenpanoviraston tehtäväksi varainhoitoasetuksen 55 artiklan mukaisesti. Komissio voi myös käyttää asiantuntijoita sekä kattaa kustannukset teknisestä ja hallinnollisesta avusta, johon ei liity erillisin palvelusopimuksin ulkoistettuja julkishallinnon tehtäviä. Lisäksi komissio voi rahoittaa tutkimuksia ja järjestää asiantuntijoiden kokouksia, joiden tarkoituksena on helpottaa ohjelman toteuttamista, sekä toteuttaa ohjelman tavoitteen täyttämiseen suoraan liittyviä tiedotus-, julkaisu- ja levittämistoimia. Komissio vaihtaa säännöllisesti näkemyksiä toimintaohjelman nykyisten ja mahdollisten tuensaajien kanssa. 7. Rahoituksen saamisesta ilmoittaminen Tästä ohjelmasta avustusta saavien instituutioiden, yhdistysten tai toimien on ilmoitettava vastaanottaneensa tukea Euroopan unionilta. Komissio laatii tätä varten yksityiskohtaiset näkyvyyttä koskevat ohjeet. 8. Tulosten levittäminen Tulosten levittämisen helpottamiseksi mahdollisimman monet tästä ohjelmasta rahoitusta saaneet tuotteet on tuotava saataville maksutta sähköisesti. 9. Valvonta ja tilintarkastukset 9.1 Toiminta-avustuksen saajan on säilytettävä komission saatavilla kaikki maksettujen kustannusten tositteet ja tarkastetut tilinpäätökset siltä vuodelta, jolle avustusta on myönnetty, viiden vuoden ajan viimeisestä maksusta. Avustuksen saajan on varmistettava, että yhteistyökumppaneiden tai jäsenjärjestöjen hallussa olevat tositteet saatetaan komission saataville. 9.2 Komissio voi tarkastaa joko omien toimihenkilöidensä tai nimeämänsä pätevän ulkopuolisen tahon toimesta, miten avustus on käytetty. Tarkastuksia voidaan toimittaa koko sopimuksen voimassaolon ajan ja viisi vuotta loppumaksun suorittamisen jälkeen. Komissio voi tarkastustulosten perusteella tehdä tarvittaessa päätöksiä varojen takaisinperinnästä. 9.3 Komission henkilöstölle sekä sen valtuuttamille ulkopuolisille henkilöille on järjestettävä asianmukainen pääsy saajan tiloihin, ja on huolehdittava siitä, että he saavat käyttöönsä kaikki, myös sähköiset tiedot, joita he tarvitsevat tarkastustensa toimittamiseksi. 9.4 Euroopan tilintarkastustuomioistuimella ja Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on valvonta- ja tarkastustehtävissään samat oikeudet kuin komissiolla, kuten pääsy avustuksen saajan tiloihin ja oikeus tietojen saantiin. 9.5 Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksia ja muita väärinkäytöksiä vastaan komissio voi suorittaa paikalla valvontaa ja tarkastuksia tämän ohjelman puitteissa neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96(2) mukaisesti. Tarkastukset tekee tarvittaessa Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF), ja niihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999(3). (1) Tuensaajien on sovellettava asianmukaista seuranta- ja arviointijärjestelyä. (2) EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. (3) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. Lisäys - Union des Fédéralistes Européens -liiton kansainvälinen sihteeristö - Euroopan kuntien ja alueiden neuvosto (CEMR) - Euroopan kansalaistoimintajärjestö (European Citizens Action Service) - European Institute for Advanced Studies in Management - Centre des hautes etudes européennes -laitos, Strasbourg - College of Europe, Hampuri - Euroopalle sielu -ohjelma - Fair Trials Abroad -järjestö - Intercultural Leadership School - CEJI (Centre européen juif d'information) - European Academy of Sciences and Arts - Europäisches Übersetzer - Kollegium Straelen - Festival of Europe, 9. toukokuuta - Association européenne des représentants territoriaux - Friendship among Peoples Association -järjestön kokous - Eurooppa-instituutti, Dublin - Centre for European Not-for-profit Organisations - Institute for European Politics, Berliini - European Institute of International Relations (IERI) - European Academy of the Urban Environment, Berliini - Trans-European Policy Studies Association (ADEPT) - Centre for European Policy Studies (CEPS) - European Policy Centre (EPC) - Friends of Europe -järjestö - International European Movement -järjestö.