Neuvoston asetus (EY) N:o 1967/2006, 
annettu 21 päivänä joulukuuta 2006, 
kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista  
hoitotoimenpiteistä Välimerellä,  
asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta  
ja asetuksen (EY) N:o 1626/94 kumoamisesta 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/11
sekä katsoo seuraavaa: 
(1) Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä 
kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 2371/20021 säännöksiä sovelletaan Välimereen. 
(2) Neuvosto on päätöksellään 98/392/EY2 päättänyt hyväksyä Yhdistyneiden Kansakuntien 
merioikeusyleissopimuksen, joka sisältää avomeren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä 
ja hoitoa koskevia periaatteita ja sääntöjä. Mainitun yleissopimuksen sääntöjen mukaisesti yhteisö pyrkii koordinoimaan elollisten vesiluonnonvarojen hoitoa ja säilyttämistä muiden 
rannikkovaltioiden kanssa. 
(3) Yhteisö on päätöksen 98/416/EY
3 nojalla Välimeren yleisen kalastuskomission 
(jäljempänä 'GFCM') sopimuspuoli. GFCM-sopimus tarjoaa puitteet Välimeren 
vesiluonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevalle alueelliselle yhteistyölle antamalla 
GFCM-sopimuksen kattamaa aluetta koskevia suosituksia, jotka ovat sopimuspuolia 
sitovia. 
(4) Välimeren kalastuksen biologiset, sosiaaliset ja taloudelliset ominaisuudet edellyttävät, että 
yhteisö vahvistaa alueelle erityiset kalastuksenhoitopuitteet. 
                                                 
1 EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. 
2 EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1. 
3 EYVL L 190, 4.7.1998, s. 34. L 409/12 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
(5) Yhteisö on sitoutunut soveltamaan ennalta varautumisen periaatetta toteuttaessaan 
toimenpiteitä, joilla pyritään suojelemaan ja säilyttämään elollisia vesiluonnonvaroja ja 
meriekosysteemejä sekä säätämään niiden kestävästä hyödyntämisestä. 
(6) Tässä asetuksessa säädettävä hoitojärjestelmä kattaa Välimeren kalakantojen kalastukseen 
liittyvät toimet, joita harjoittavat yhteisön alukset yhteisön tai kansainvälisillä vesillä, 
kolmansien maiden alukset jäsenvaltioiden kalastusvyöhykkeillä tai unionin kansalaiset 
Välimeren avomerialueella. 
(7) Tätä asetusta ei kuitenkaan pitäisi soveltaa tieteelliseen tutkimustoimintaan, jotta 
tutkimustyölle ei aiheutettaisi haittaa. 
(8) Kalastuksenhoidolle on tarpeen luoda tehokkaat puitteet jakamalla vastuut asianmukaisesti 
yhteisön ja jäsenvaltioiden kesken. 
(9) Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä 
toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY1, jota sovelletaan 
jäsenvaltioiden suvereniteettiin kuuluvilla vesillä, tarjoama eräiden merieläinlajien tiukka 
suoja olisi laajennettava koskemaan Välimeren avomerialuetta. 
                                                 
1 EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan 
parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1). 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/13
(10) Välimeren erityisiä suojelualueita ja biologista monimuotoisuutta koskevan pöytäkirjan 
tekemisestä sekä mainitun pöytäkirjan liitteiden hyväksymisestä (Barcelonan 
yleissopimus) tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/800/EY1 säädetään Välimeren 
kannalta merkittävien alueiden suojelua koskevien säännösten lisäksi niiden erittäin uhanalaisten ja uhanalaisten lajien luetteloiden laatimisesta, joiden hyödyntämistä 
säädellään. 
(11) On tarpeen säätää uusia kalastusta koskevia teknisiä toimenpiteitä korvaamaan tietyistä 
Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1626/94
2 säädetyt toimenpiteet, jotta voitaisiin 
ottaa huomioon uudet tieteelliset lausunnot. Myös Välimeren kalavarojen säilyttämistä ja kestävää käyttöä koskevan yhteisön toimintasuunnitelman pääkohdat olisi otettava 
huomioon yhteisessä kalastuspolitiikassa. 
(12) Asetus (EY) N:o 1626/94 olisi näin ollen kumottava.  
(13) Alamittaisten yksilöiden liiallista saaliiksi joutumista olisi vältettävä. Sen saavuttamiseksi 
on tarpeen suojella tiettyjä nuorten yksilöiden kerääntymisalueita ottaen huomioon 
paikalliset biologiset tekijät. 
                                                
 
1 EYVL L 322, 14.12.1999, s. 1.  
2 EYVL L 171, 6.7.1994, p. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella 
(EY) N:o 813/2004 (EUVL L 185, 24.5.2004, s. 1). L 409/14 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
(14) Meriympäristöä liiaksi vahingoittavien tai joitakin kantoja liikaa vähentävien pyydysten 
käyttö olisi kiellettävä tai sitä olisi säänneltävä tiukemmin. 
(15) Jotta voitaisiin välttää nuorten yksilöiden kuolevuuden lisääntyminen ja merkittävästi 
vähentää kuolleiden meren eliöiden kalastusaluksilta pois heittämistä, on aiheellista säätää 
tiettyjen meren eliölajien kalastuksessa käytettävien trooliverkkojen ja pohjaverkkojen 
silmäkoon ja pitkänsiiman koukkukoon suurentamisesta sekä neliösilmäisten verkkojen 
pakollisesta käytöstä. 
(16) Ennen kuin pohjatrooliverkkojen silmäkokoa suurennetaan tarvitaan siirtymäkausi, minkä 
vuoksi on aiheellista päättää joistakin trooliverkkojen varustusta koskevista ominaisuuksista, joilla lisätään nykyisin käytössä olevan silmäkoon valikoivuutta. 
(17) Pyyntiponnistuksen hallinnoinnin olisi oltava pääasiallinen keino kestävään kalastukseen 
pääsemiseksi Välimerellä. Sen vuoksi on aiheellista määritellä passiivisten pyydysten 
päätyyppien kokonaismitat, millä voidaan rajoittaa yhtä käytettyyn pyyntiponnistukseen 
vaikuttavaa osatekijää. 
(18) Osa rannikkovyöhykkeestä olisi varattava pienimuotoisessa kalastuksessa käytettäville 
valikoiville pyydyksille, millä suojeltaisiin poikastuotantoalueita ja herkkiä luontotyyppejä 
ja lisättäisiin Välimeren kalastuksen sosiaalista kestävyyttä. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/15
(19) On aiheellista määritellä tietyille meren eliöille alimmat mitat, jotta niiden hyödyntämistä 
voitaisiin parantaa ja jotta saataisiin vahvistettua standardit, joiden perusteella jäsenvaltiot 
voivat rakentaa rannikkokalastusta koskevat hoitosuunnitelmansa. Sen vuoksi tiettyjen 
pyydysten valikoivuuden olisi vastattava mahdollisimman tarkasti kyseisellä pyydyksellä 
saaliiksi saatavien tiettyjen lajien tai lajiryhmien vahvistettua alinta mittaa. 
(20) Jotta ei estettäisi kalakantojen ja muiden meren eliöiden keinotekoista elvytystä tai 
siirtoistutuksia, niiden toteuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet olisi sallittava edellyttäen, että ne ovat kyseessä olevan lajin kestävän kehityksen kanssa yhteensopivia. 
(21) Koska vapaa-ajankalastus on Välimerellä erittäin tärkeä harrastus, on tarpeen varmistaa, 
että sitä harjoitetaan sellaisella tavalla, ettei se aiheuta haittaa ammattikalastukselle, että se 
on elollisten vesiluonnonvarojen kestävän käytön mukaista ja että siinä noudatetaan 
yhteisön velvoitteita alueellisia kalastusjärjestöjä kohtaan. 
(22) Ottaen huomioon Välimeren tietyille maantieteellisille osa-alueille rajoittuvien kalastusten 
erityisluonteen sekä perinteen, jonka mukaan pyyntiponnistusjärjestelmää sovelletaan osa-
alueiden tasolla, on aiheellista säätää sekä yhteisöä koskevista että kansallisista 
hoitosuunnitelmista, joissa erityisesti yhdistetään pyyntiponnistuksen hallinnointi ja 
erityiset tekniset toimenpiteet. L 409/16 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
(23) Kalastustoiminnan tehokkaan valvonnan varmistamiseksi olisi toteutettava eräitä 
erityistoimenpiteitä, jotka ovat täydentäviä tai tiukempia kuin yhteiseen 
kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 
annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2847/931 säädetyt toimenpiteet. Erityisesti on 
tarpeen alentaa Välimereltä pyydettävien saaliiden kalastuspäiväkirjaan kirjaamiselle asetettua nykyistä elopainona ilmaistua 50 kilogramman alarajaa muiden kuin laajasti 
vaeltavien lajien ja pienten pelagisten lajien osalta. 
(24) Koska yli 75 prosenttia Välimeren miekkakalasaaliista on yhteisön pyytämiä, on aiheellista 
säätää hoitotoimenpiteistä. Näiden toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi eräiden laajasti vaeltavien kalakantojen teknisten säilyttämistoimenpiteiden olisi oltava lähtöisin 
toimivaltaisista alueellisista kalastusjärjestöistä. Komission olisi näin ollen toimitettava 
asianmukaiset ehdotukset tarvittaessa GFCM:lle ja Kansainväliselle Atlantin tonnikalojen 
suojelukomissiolle (ICCAT). Se, että yhteisymmärrystä ei saada aikaan määräajassa, ei 
estä EU:ta hyväksymästä asiaa koskevia toimenpiteitä siihen asti, kunnes asiasta päästään 
lopulta sopuun monenvälisellä tasolla. 
                                                
 
1 EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella 
(EY) N:o 768/2005 (EUVL L 128, 21.5.2005, s. 1). 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/17
(25) Kalastusta Maltalla koskevat erityissäännökset otettiin käyttöön neuvoston asetuksella 
(EY) N:o 813/2004 liittymissopimuksen ja erityisesti sen 21 artiklan ja liitteen III 
mukaisesti. Nämä säännökset on aiheellista pitää voimassa. 
(26) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet olisi hyväksyttävä 
menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 
1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY1 mukaisesti, 
(27) Myös muutokset tämän asetuksen liitteisiin olisi tehtävä päätöksen 1999/468/EY 
mukaisesti, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
                                                 
1 EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 
2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11). L 409/18 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
I Luku 
Soveltamisala ja määritelmät 
1 artikla 
Soveltamisala 
1. Tätä asetusta sovelletaan: 
a) elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämiseen, hoitoon ja käyttöön silloin kun tällaista 
toimintaa: 
i) harjoitetaan Välimeren merivesillä, jotka sijaitsevat pituuspiirin 5°36' läntistä 
pituutta itäpuolella (jäljempänä 'Välimeri') ja jotka kuuluvat jäsenvaltioiden 
suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan; 
ii) harjoittavat yhteisön kalastusalukset Välimerellä i alakohdassa tarkoitettujen 
vesien ulkopuolella; 
iii) harjoittavat jäsenvaltioiden kansalaiset Välimerellä i alakohdassa tarkoitettujen 
vesien ulkopuolella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta lippuvaltion ensisijaista 
vastuuta; sekä 
b) Välimerestä pyydettyjen kalastustuotteiden kaupan pitämiseen. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/19
2. Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota harjoitetaan yksinomaan tieteellisissä 
tutkimustarkoituksissa asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden luvalla 
ja valvonnassa. 
2 artikla  
Määritelmät 
Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 
1) 'vedettävällä pyydyksellä' joko kalastusaluksen koneen voimalla tai vinsseillä vedettävää 
pyydystä, vedettäviä uistinsiimoja lukuun ottamatta, kalastusaluksen ollessa joko 
ankkuroituneena tai hitaassa liikkeessä, mukaan luettuina erityisesti vedettävät verkot sekä 
pohjaharat; 
a) 'vedettävällä verkolla' trooliverkkoa, alukselta vedettävää nuottaa ja rannalta 
vedettävää nuottaa; i) 'trooliverkolla' verkkoa, jota vedetään aktiivisesti aluksen pääkoneella ja joka 
muodostuu kartion tai pyramidin muotoisesta rungosta (troolin runko), jonka 
takaosan sulkee troolin perä ja jonka avonaista etupäätä voidaan laajentaa 
sivuilla tai se voidaan asentaa jäykkään kehikkoon. Vaakatasossa trooli pysyy 
auki joko trooliovien, puomin tai muodoltaan ja kooltaan vaihtelevan kehikon 
avulla. Tällaisia verkkoja voidaan vetää joko pohjassa (pohjatrooli) tai 
välivedessä (pelaginen trooli); L 409/20 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
ii) 'alukselta vedettävällä nuotalla' saartopyydyksiä ja vedettäviä nuottia, joita 
käytetään ja vedetään liikkeellä olevasta tai ankkuroidusta aluksesta köysien ja 
vinssien avulla eikä aluksen pääkoneen avulla ja jotka muodostuvat kahdesta 
sivusiivekkeestä ja keskellä olevasta povesta, joka on joko lusikanmuotoinen 
tai päättyy pussiin, ja jota voidaan käyttää eri syvyyksillä pinnasta pohjaan 
riippuen kohteena olevista lajeista; 
iii) 'rannalta vedettävällä nuotalla' saartopyydyksiä ja vedettäviä nuottia, jotka 
lasketaan alukselta ja joita käytetään rannalta; 
b) 'pohjaharalla' pyydystä, jota vedetään joko aktiivisesti aluksen pääkoneella (veneellä 
vedettävä hara) tai moottoroidulla vinssillä ankkuroidusta aluksesta (pumppuhara) simpukoiden, kotiloiden tai sienien pyydystämiseksi ja joka muodostuu kooltaan ja 
muodoltaan vaihtelevaan jäykkään kehikkoon tai tankoon kiinnitetystä 
verkkopussista tai metallikorista ja jonka alaosassa voi olla joko pyöristetty, terävä 
tai hammastettu terä ja jossa voi olla jalaksia ja sukelluslevyjä. Jotkin pohjaharat on 
varustettu hydraulisella koneistolla (hydrauliset pohjaharat). Käsin tai 
käsikäyttöisellä vinssillä matalassa vedessä joko veneellä tai ilman venettä 
simpukoiden, kotiloiden tai sienien pyydystämiseksi vedettävää pohjaharaa (käsin 
vedettävä hara) ei pidetä tässä asetuksessa tarkoitettuna vedettävänä pyydyksenä ; 
2) 'kalastuksensuojelualueella' maantieteellisesti määriteltyä merialuetta, jolla kaikki tai tietyt 
kalastustoimet on kielletty väliaikaisesti tai pysyvästi tai niitä on rajoitettu elollisten 
vesiluonnonvarojen hyödyntämisen ja säilyttämisen parantamiseksi tai meriekosysteemien 
suojelemiseksi; 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/21
3) 'pohjaan laskettavalla verkolla' riimuverkkoa, pohjaverkkoa tai yhdistelmäpohjaverkkoa; 
a) 'riimuverkolla' millä tahansa keinolla pohjaan kiinnitettyä tai kiinnitettävissä olevaa 
verkkoa, joka muodostuu kahdesta tai useammasta verkkoliinasta, jotka on 
kiinnitetty samansuuntaisesti samaan yläpaulaan; 
b) 'pohjaverkolla' mitä tahansa yhdestä verkkoliinasta tehtyä verkkoa, joka pysyy 
pystysuorassa kohojen ja painojen avulla on millä tahansa keinolla kiinnitetty tai 
kiinnitettävissä pohjaan, pysyy paikallaan pohjan tuntumassa tai kelluu vesimassassa;  
c) 'yhdistelmäpohjaverkolla' pohjaverkkoa, jossa tavallinen verkko on yhdistetty 
riimuverkkoon, joka muodostaa yhdistelmäpohjaverkon alaosan; L 409/22 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
4) 'saartopyydyksellä' verkkoa, joka pyydystää kalan saartamalla sen sekä sivuilta että 
alhaalta päin. Se voi olla joko kurevaijerilla varustettu tai ilman sitä; 
a) 'kurenuotalla' saartopyydystä, jonka pohja kurotaan umpeen verkon pohjassa olevalla 
kurevaijerilla, joka kulkee pohjaköyden kanssa renkaiden läpi ja jonka avulla verkko 
voidaan kuroa umpeen. Kurenuottia voidaan käyttää pienten ja suurten pelagisten 
lajien tai pohjakalalajien pyynnissä; 
5) 'sulkupyydyksellä' pyydystä, joka kiinnitetään pohjaan tai jota käytetään pohjassa ja joka 
toimii ansan lailla merellisten lajien pyynnissä. Se on rakennettu korin, merran, tynnyrin tai häkin muotoiseksi ja useimmissa tapauksissa se käsittää eri materiaaleista  (puu, paju, 
metallitangot, lankaverkko jne.) tehdyn puolijäykän kehikon, jota voi peittää tai olla peittämättä verkko. Siinä on yksi tai useampi pehmeäreunainen suppilo tai aukko, joka 
mahdollistaa lajien menon pyydyksen sisälle. Sitä voidaan käyttää erillisenä tai ryhmänä. 
Kun sitä käytetään ryhmänä, siiman tapseihin on kiinnitetty useita sulkupyydyksiä, joiden 
koko ja välit vaihtelevat kohdelajin mukaan; 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/23
6) 'pitkäsiimalla' pyydystä, joka käsittää siiman, jonka tapseihin on kiinnitetty useita 
koukkuja, joiden koko ja välit vaihtelevat kohdelajin mukaan. Sitä voidaan käyttää pysty- 
tai vaakasuunnassa merenpintaan nähden; se voidaan laskea pohjaan tai lähelle pohjaa 
(pohjapitkäsiima) tai se voi ajelehtia välivedessä tai lähellä pintaa (pintapitkäsiima); 
7) 'koukulla' taivutettua, yleensä väkäsellä varustettua teroitettua teräslangan kappaletta. 
Koukun kärki voi olla joko suoraan tai vaakasuoraan taaksepäin käännetty ja kaareva; 
varren pituus ja muoto voi vaihdella ja sen läpileikkaus voi olla pyöreä tai litteä. Koukun kokonaispituus mitataan varren suurimman kokonaispituuden mukaan sen koukunpään 
kärjestä, josta koukku kiinnitetään siimaan ja joka muodostaa yleensä silmän, koukun 
taipeen kärkeen. Koukun leveys mitataan varren ulkoreunan ja väkäsen ulkoreunan välisen 
suurimman vaakasuoran etäisyyden mukaan; 
8) 'vapaa-ajankalastuksella' kalastustoimintaa, jossa elollisia vesiluonnonvaroja käytetään 
virkistäytymis- tai urheilutarkoituksiin;
  L 409/24 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
9) 'kalojen yhteenkokoamiseen käytettävillä välineillä' merenpinnalla kelluvia välineitä, 
joiden alle laajasti vaeltavien lajien nuoret tai aikuiset yksilöt kerääntyvät; 
10) 'Pyhän Andreaksen ristillä' kauhaa, joka saksimaista toimintaa käyttäen pyydystää joko 
Pinna nobilis  -simpukoita tai jalokorallia merenpohjasta; 
11) 'meriheinäpohjalla' merenpohjan aluetta, jossa vallitsevana lajina ovat siemenkasvit tai 
jossa on ollut tällaista kasvillisuutta ja joka kaipaa korjaavia toimia. Meriheinä on 
yhteisnimitys sellaisille lajeille kuin Posidonia oceanica, Cymodocea  nodosa, Zoostera 
marina  ja Zoostera noltii ; 
12) 'koralleja tuottavaksi eliöyhteisöksi' merenpohjan aluetta, jossa erityinen biologinen 
koralleja tuottava yhteisö on hallitsevassa asemassa tai jossa on ollut tällainen yhdyskunta 
ja joka kaipaa korjaavia toimia. Koralleja tuottava eliöyhteisö on yhteisnimitys hyvin 
mutkikkaalle biogeeniselle rakenteelle, joka syntyy aikaisemmin olemassa olleen kallio- tai 
kovan alustan peittyessä aina uusilla kalkkikivikerroksilla, jotka ovat pääasiassa peräisin 
kuorta muodostavien kalkkimaisten korallinkaltaisten punalevien ja eläinorganismien 
rakennustoiminnasta; kyseisiin lajeihin kuuluvat sienieläimet (Porifera), meritupet 
(Ascidians), polttiaiseläimet (Cnidarians: sarvikorallit, meriviuhkat jne.), sammaleläimet 
(Bryozoans), Serpulidis ja nivelmadot (Anelida) sekä muut kalkkikiveä sitovat organismit; 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/25
13) 'merkelipohjalla' merenpohjan aluetta, jossa erityinen biologinen merkeliyhteisö on 
hallitsevassa asemassa tai jossa on ollut tällainen yhteisö ja joka kaipaa korjaavia toimia. 
Merkeli on yhteisnimitys useista korallimaisista punalevälajeista (Corallinaceae) johtuvalle 
biogeeniselle rakenteelle; näillä lajeilla on kova kalkkinen tukiranka ja ne kasvavat 
irrallaan olevina, vapaina, haaroittuneina, oksamaisina tai nystyräisinä korallimaisina 
levinä merenpohjassa muodostaen kasautumia mutaiseen tai hiekkaiseen merenpohjaan. 
Merkelipohjat koostuvat yleensä yhdestä punalevästä tai vaihtelevasta yhdistelmästä punaleviä, joihin kuuluvat erityisesti Lithothamnion coralloides
 ja Phymatolithon 
calcareum . 
14) 'suoralla istutuksella' tietynlajisten luonnonvaraisten eläinten päästämistä vapaaksi vesiin, 
joissa niitä esiintyy luonnostaan, jotta vesiympäristön luonnollista tuotantoa voidaan käyttää kalastettavien yksilöiden määrän ja/tai luonnollisen uudistumisen lisäämiseksi. 
15) 'siirtoistutuksella' menettelyä, jossa ihminen tarkoituksellisesti siirtää ja päästää lajin 
alueille, joilla on vakiintunut populaatio ja mahdollisesti jatkuva geenivirta. 
16) 'alkuperäiseen lajistoon kuulumattomalla lajilla' lajia, jonka historiallisesti tunnettu 
luonnollinen esiintymisalue ei ole kyseessä olevalla alueella. 
17) 'istuttamisella' menettelyä, jossa ihminen tarkoituksellisesti siirtää alkuperäiseen lajistoon 
kuulumattoman lajin ja päästää sen alueelle, joka ei ole sen historiallisesti tunnettu 
luonnollinen esiintymisalue. L 409/26 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
II luku 
Suojeltavat lajit ja luontotyypit 
3 artikla 
Suojeltavat lajit 
1. Asetuksen 92/43/ETY liitteessä IV tarkoitettujen merieläinlajien tarkoituksellinen 
pyytäminen, aluksella pitäminen, jälleenlaivaaminen ja aluksesta purkaminen on kielletty 
paitsi, kun poikkeuslupa on myönnetty asetuksen 92/43/ETY 16 artiklan mukaisesti. 
2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, 1 kohdassa tarkoitettujen tahattomasti saaliiksi 
saatujen merieläinlajien yksilöiden aluksella pitäminen, jälleenlaivaaminen tai aluksesta 
purkaminen on sallittua, silloin kun se on tarpeen yksittäisten eläinten toipumisen 
auttamiseksi, ja edellyttäen, että asianomaisille kansallisille viranomaisille on siitä 
asianmukaisesti ilmoitettu. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/27
4 artikla 
Suojeltavat luontotyypit 
1. Trooliverkoilla, pohjaharoilla, sulkupyydyksillä, kurenuotilla, alukselta vedettävillä 
nuotilla, rannalta vedettävillä nuotilla ja niiden kaltaisilla verkoilla kalastaminen 
meriheinää (erityisesti Poseidonia oceanica ) tai muita meressä kasvavia siemenkasveja 
kasvavan merenpohjan yläpuolella on kielletty. 
Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, kurenuottien, alukselta 
vedettävien nuottien tai niiden kaltaisten verkkojen, joiden kokonaiskorkeus ja 
käyttäytyminen kalastustoimissa merkitsevät, että kuresiima, vetosiima tai heittoköydet 
eivät kosketa meriheinää kasvavaa merenpohjaa, voidaan sallia tämän asetuksen 18 
artiklassa tai 19 artiklassa säädetyissä hoitosuunnitelmissa. 
2. Trooliverkoilla, pohjaharoilla, rannalta vedettävillä tai niiden kaltaisilla verkoilla 
kalastaminen on kielletty koralleja tuottavan eliöyhteisön ja merkelipohjan yläpuolella. 
3. Pohjaharojen ja troolinuottien käyttö on kielletty yli 1 000 metrin syvyydessä tapahtuvassa 
kalastuksessa. L 409/28 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
4. Edellä 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 2 kohdassa säädettyä kieltoa sovelletaan 
tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen kaikilla Natura 2000 -alueilla, 
erityissuojelualueilla ja Välimeren kannalta tärkeinä pidettävillä erityisillä suojelualueilla, 
jotka on nimetty direktiivin 92/43/ETY tai päätöksen 1999/800/EY nojalla näiden 
luontotyyppien säilyttämiseksi. 
5. Poiketen siitä, mitä 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, komissio voi 
asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen antaa luvan jatkaa kalastusta aluksilla, joiden kokonaispituus on enintään 12 metriä ja 
moottoriteho enintään 85 kW ja joilla on perinteisesti Posidoniaa kasvavan merenpohjan 
yläpuolella käytetyt pohjassa vedettävät verkot, seuraavin edellytyksin: 
i) Kyseisiä kalastustoimia säännellään tämän asetuksen 19 artiklassa säädetyssä 
hoitosuunnitelmassa. 
ii) Kyseiset kalastustoimet vaikuttavat enintään 33 prosenttiin Posidonia oceanica   
-meriheinäkasvuston kattamasta alueesta sillä alueella, jota hoitosuunnitelma koskee; 
iii) Kyseiset  kalastustoimet vaikuttavat enintään 10 prosenttiin asianomaisen 
jäsenvaltion aluevesillä olevasta meriheinää kasvavasta merenpohjasta.  30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/29
Tämän artiklan mukaisesti sallittujen kalastustoimien on täytettävä seuraavat edellytykset: 
a) niiden on täytettävä 8 artiklan 1 kohdan h alakohdan, 9 artiklan 3 kohdan 2 
alakohdan ja 23 artiklan vaatimukset; 
b) kalastustoimia on säänneltävä sen varmistamiseksi, että liitteessä III mainittujen 
lajien saaliit ovat mahdollisimman pienet. Jäljempänä 9 artiklan 3 kohdan 1 
alakohtaa ei kuitenkaan sovelleta. 
Kun tämän kohdan säännösten nojalla toimiva kalastusalus poistetaan laivastosta julkisin 
varoin, tämän kalastustoiminnan harjoittamiseen oikeuttava erityiskalastuslupa perutaan 
eikä sitä myönnetä uudelleen. 
Asianomaisten jäsenvaltioiden on laadittava valvontasuunnitelma ja toimitettava 
komissiolle joka kolmas vuosi tämän asetuksen voimaantulosta selvitys sen Posidonia 
oceanica  
-meriheinäkasvuston tilasta, johon pohjaverkkotoiminta vaikuttaa, ja luettelo kalastukseen 
oikeutetuista aluksista. Ensimmäinen selvitys toimitetaan komissiolle ennen 31 päivää 
heinäkuuta 2009. 
6. Jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan tieteellisten tietojen 
kerääminen tämän artiklan nojalla suojeltavien elinympäristöjen määrittelemistä ja 
kartoittamista varten. L 409/30 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
III luku 
Kalastuksensuojelualueet 
5 artikla 
Kalastuksensuojelualueiden perustamista koskeva tiedonantomenettely 
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ensimmäisen kerran ennen 31 päivää joulukuuta 2007 
sekä niiden lainkäyttövaltaan kuuluvien vesialueiden sisä- että ulkopuolella sijaitsevien sellaisten 
kalastuksensuojelualueiden perustamista sekä niissä sovellettavia mahdollisia hallintotoimenpiteitä koskevat tiedot, joilla kasvu- ja kutualueiden tai meriekosysteemin suojelu kalastuksen haitallisilta 
vaikutuksilta edellyttää erityistoimenpiteitä. 
6 artikla 
Yhteisön kalastuksensuojelualueet 
1. Edellä 5 artiklan mukaisesti toimitettujen sekä muiden asiaa koskevien tietojen perusteella 
neuvosto nimeää kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen antamisesta erityisesti sellaiset 
kalastuksensuojelualueet, jotka sijaitsevat olennaisilta osin jäsenvaltioiden aluevesien 
ulkopuolella, sekä ilmoittaa, mitkä kalastustoimet ovat näillä alueilla kiellettyjä ja mitkä 
sallittuja. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/31
2. Neuvosto voi myöhemmin nimetä muita kalastuksensuojelualueita tai muuttaa niiden 
rajoja ja hallintosääntöjä uusien asiaa koskevien tieteellisten tietojen perusteella. 
3. Jäsenvaltioiden ja komission on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tieteellisen tiedon 
riittävän keruun varmistamiseksi tämän artiklan mukaisesti suojeltaviksi katsottavien 
alueiden tieteellistä tunnistamista ja kartoittamista silmällä pitäen. 
7 artikla 
Kansalliset kalastuksensuojelualueet 
1. Jäsenvaltioiden on kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen antamisesta ja tämän 
asetuksen 5 artiklan mukaisesti toimitettavien tietojen perusteella nimettävä tämän asetuksen voimaantuloon mennessä jo vakiintuneiden kalastuksensuojelualueiden osalta 
muita niiden aluevesillä sijaitsevia kalastuksensuojelualueita, joilla kalastustoimia voidaan 
kieltää tai rajoittaa elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi tai 
meriekosysteemien tilan säilyttämiseksi ennallaan tai parantamiseksi. Asianomaisten 
jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset päättävät näillä suojelualueilla sallittavista 
pyydyksistä sekä tarvittavista teknisistä säännöistä, joiden on oltava vähintään yhtä 
tiukkoja kuin yhteisön lainsäädäntö. L 409/32 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
2. Jäsenvaltiot voivat myöhemmin nimetä muita kalastuksensuojelualueita tai muuttaa 
1 kohdan mukaisesti vahvistettuja rajoituksia ja hoitoa koskevia sääntöjä asiaa koskevien 
tieteellisten tietojen perusteella. Jäsenvaltioiden ja komission on toteutettava tarvittavat 
toimenpiteet tieteellisen tiedon riittävän keruun varmistamiseksi tämän artiklan mukaisesti 
suojeltavien alueiden tieteellistä tunnistamista ja kartoittamista silmällä pitäen. 
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on toimitettava tiedoksi komissiolle. 
Jäsenvaltioiden on 1 ja 2 kohdassa olevia säännöksiä soveltaessaan tiedotettava komissiolle erityistoimenpiteitä koskevaa vaatimusta tukevista tieteellisistä, teknisistä ja oikeudellisista 
perusteista. 
4. Kun jonkin jäsenvaltion alueella sijaitsevalla ehdotetulla kalastuksensuojelualueella on 
todennäköisiä vaikutuksia jonkin toisen jäsenvaltion aluksiin, alue voidaan nimetä 
suojelualueeksi vasta kun komissiota, kyseistä jäsenvaltiota ja kyseessä olevaa alueellista 
neuvoa-antavaa toimikuntaa on kuultu asetuksen (EY) N:o 2371/2002 8 artiklan 3–6 
kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 
5. Jos komissio katsoo, että 3 kohdan mukaisesti ilmoitetut kalastustoiminnan 
hallintotoimenpiteet eivät riitä takaamaan kalavarojen ja ympäristön korkeatasoista 
suojelua, se voi jäsenvaltiota kuultuaan pyytää sitä muuttamaan toimenpidettä tai se voi 
ehdottaa, että neuvosto nimeää kalastuksensuojelualueen tai säätää kyseistä vesialuetta 
koskevista kalastustoiminnan hallintotoimenpiteistä. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/33
IV luku 
Pyydyksiä koskevat rajoitukset 
8 artikla 
Kielletyt pyydykset ja kalastusmenetelmät 
1. Kalastuksessa ei saa käyttää eikä aluksella saa pitää: 
a) myrkyllisiä, huumaavia tai syövyttäviä aineita; 
b) sähköiskuja tuottavia laitteita; c) räjähteitä; 
d) aineita, jotka voivat sekoitettuina räjähtää; 
e) jalokorallin tai muunlaisten korallien tai korallimaisten organismien keräämiseen 
tarkoitettuja vedettäviä laitteita; 
f) paineilmavasaroita tai muita lyömävälineitä erityisesti kallioissa kaivavien 
simpukoiden keräämiseen; 
g) "pyhän Andreaksen ristiä" ja vastaavanlaisia erityisesti jalokorallin tai muunlaisten 
korallien tai korallimaisten organismien keräämiseen tarkoitettuja kauhoja; 
h) verkon luukkuja, jotka ovat pienempiä kuin pohjatrooleille tarkoitettu 40 mm:n 
silmäkoon aukko. L 409/34 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
2. Pohjaan laskettavia verkkoja ei saa käyttää seuraavien lajien pyynnissä: valkotonnikala 
(Thunnus alalunga), tonnikala (Thunnus thynnus), miekkakala (Xiphias gladius), 
merilahna (Brama brama), hait (Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; 
Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae ja Lamnidae). 
Edellä olevasta poiketen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen hailajien enintään 
kolmen yksilön tahattomia sivusaaliita voidaan pitää aluksessa tai purkaa siitä edellyttäen, 
että ne eivät ole yhteisön oikeuden mukaisia suojeltuja lajeja. 
3. Kivitaatelin ( Lithophaga Lithophaga ) ja nävertäjäsimpukan ( Pholas dactylus ) pyynti, 
aluksella pitäminen, jälleenlaivaus, aluksesta purkaminen, varastointi, myynti, näytteille asettaminen tai myyntiin saattaminen on kielletty. 
4. Harppuunakalastus kielletään vedenalaista hengityslaitetta käyttäen (sukeltajan 
paineilmalaite) tai yöllä auringonlaskusta aamunkoittoon. 
5. Kutevan naarasravun ( Palinuridae spp .) ja kutevan naarashummerin ( Homarus gammarus ) 
pyynti, aluksella pitäminen, jälleenlaivaus, aluksesta purkaminen, varastointi, myynti, 
näytteille asettaminen tai myyntiin saattaminen on kielletty. Kutevat naarasravut ja -
hummerit on palautettava mereen välittömästi tahattoman pyynnin jälkeen tai niitä voidaan 
käyttää suoraan elvyttämiseen ja siirtoistutukseen tämän asetuksen 18 tai 19 artiklassa 
säädettyjen hoitosuunnitelmien mukaisesti. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/35
9 artikla 
Pienin sallittu silmäkoko 
1. Vedettävien verkkojen, saartopyydysten tai verkkojen käyttäminen kalastuksessa ja 
pitäminen aluksella on kielletty kalastuksessa, ellei verkon pienisilmäisimmän osan 
silmäkoko ole tämän artiklan 3–6 kohdan mukainen. 
2. Silmäkoko on määriteltävä asetuksessa (EY) N:o 129/20031 määriteltyjen menettelyjen 
mukaisesti. 
3. Muiden kuin 4 kohdassa tarkoitettujen vedettävien verkkojen pienin sallittu silmäkoko on 
seuraava: 
1) 30 päivään kesäkuuta 2008 saakka: 40 mm; 
2) 1 päivästä heinäkuuta 2008 alkaen: 1 alakohdassa tarkoitettu verkko on korvattava 
neliösilmäisellä verkolla, jonka perän silmäkoko on 40 millimetriä, tai 
aluksenomistajan asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä vinoneliösilmäisellä 
havaksella, jonka silmäkoko on 50 millimetriä. 
Kalastusaluksilla on lupa käyttää ja pitää vain toista edellä tarkoitetuista verkkotyypeistä. 
3) Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen 30 päivää kesäkuuta 
2012 kertomuksen tämän kohdan täytäntöönpanosta; kyseisen kertomuksen ja 
jäsenvaltioiden 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä toimittamien tietojen 
perusteella se ehdottaa tarvittaessa asianmukaisia muutoksia. 
                                                 
1 EYVL L 22, 25.1.2003, s. 5. L 409/36 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
4. Sardiiniin ja sardelliin kohdistuvassa kalastuksessa, missä näiden lajien osuus on vähintään 
80 prosenttia saaliin elopainosta lajittelun jälkeen, käytettävien trooliverkkojen pienin 
sallittu silmäkoko on 20 millimetriä. 
5. Saartopyydysten pienin sallittu silmäkoko on 14 millimetriä. 
6. a) Pohjaverkkojen silmäkoon aukon on oltava vähintään 16 millimetriä. 
b) Pilkkupagelliin kohdistuvassa kalastuksessa, jossa kyseisen lajien osuus on vähintään 
20 prosenttia saaliin elopainosta, käytettävien pohjaverkkojen pienin sallittu 
silmäkoko on 100 millimetriä. 
7. Jäsenvaltio voi sallia poikkeamisen 3, 4 ja 5 kohdan säännöksistä alukselta vedettäville 
nuotille ja rannalta vedettäville nuotille, jotka kuuluvat 19 artiklassa tarkoitettujen 
hoitosuunnitelmien piiriin edellyttäen, että kyseiset kalastukset ovat erittäin valikoivia, että 
niillä ei ole mainittavia vaikutuksia meriympäristöön ja että niitä eivät koske 4 artiklan 5 
kohdan säännökset. 
8. Jäsenvaltioiden on toimitettava tällaista poikkeusta koskevat ajantasaiset tieteelliset ja 
tekniset perustelut. 
10 artikla 
Pienin sallittu koukkukoko 
Pitkiensiimojen, joiden koukun kokonaispituus on alle 3,95 senttimetriä ja kidan leveys alle 1,65 senttimetriä, käyttö kalastukseen ja aluksella pitäminen on kielletty alukselta, joka käyttää 
pitkääsiimaa ja purkaa aluksesta tai pitää aluksella pilkkupagellia ( Pagellus bogaraveo ) määrän, 
joka muodostaa yli 20 prosenttia saaliin elopainosta lajittelun jälkeen. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/37
11 artikla 
Lisäkkeiden kiinnittäminen trooleihin ja troolien takilointi 
1. Trooliverkon silmiä ei missään verkon osassa saa tukkia tai muulla tavoin tosiasiallisesti 
pienentää lukuun ottamatta komission asetuksessa (ETY) N:o 3440/841 hyväksyttyjä tai 
tämän asetuksen liitteessä I olevassa a kohdassa lueteltuja välineitä. 
2. Trooliverkkojen takiloinnin on noudatettava tämän asetuksen liitteessä I olevassa b 
kohdassa säädettyjä teknisiä määrittelyjä. 
12 artikla 
Pyydysten mitat 
Aluksella ei saa pitää eikä pyyntiin saa käyttää pyydyksiä, jotka eivät ole liitteessä II määriteltyjen 
mittojen mukaisia. 
13 artikla 
Pyydysten käyttöä koskevat vähimmäisetäisyydet ja -syvyydet 
1. Vedettävien pyydysten käyttö on kielletty 3 meripeninkulman päähän rannikosta 
ulottuvalla alueella tai 50 metrin syvyyskäyrän alueella, jos kyseinen syvyys saavutetaan jo 
lähempänä rannikkoa. 
                                                 
1 EYVL L 318, 7.12.1984, s. 23, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella 
(ETY) N:o 2122/89 (EYVL L 203, 15.7.1989, s. 21).  L 409/38 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
Ensimmäisestä alakohdasta poiketen pohjaharojen käyttö on sallittu 3 meripeninkulman 
päähän rannikosta ulottuvalla alueella syvyydestä riippumatta, jos muiden lajien kuin 
simpukoiden saalis on enintään 10 prosenttia koko saaliin elopainosta. 
2. Trooliverkkojen käyttö on kielletty 1,5 meripeninkulman päähän rannikosta ulottuvalla 
alueella. Veneellä vedettävien harojen ja hydraulisten pohjaharojen käyttö on kielletty 
0,3 meripeninkulman päähän rannikosta ulottuvalla alueella.  
3. Kurenuottien käyttö on kielletty 300 metrin päähän rannikosta ulottuvalla alueella tai 
50 metrin syvyyskäyrän alueella, jos kyseinen syvyys saavutetaan jo lähempänä rannikkoa.  
Kurenuottaa ei saa käyttää syvyydessä, joka on alle 70 prosenttia tämän asetuksen liitteen 
II mukaisesti mitatun kurenuotan kokonaiskorkeudesta. 
4. Sienieläinten pyyntiin tarkoitettujen pohjaharojen käyttö on kielletty 50 metrin 
syvyyskäyrän alueella, ja 0,5 meripeninkulman päähän rannikosta ulottuvalla alueella. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/39
5. Jäsenvaltion pyynnöstä komissio sallii asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 
2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen poikkeamisen 1, 2 ja 3 kohdasta, jos 
poikkeaminen on perusteltua maantieteellisistä erityissyistä, joista esimerkkinä 
mainittakoon rannikkotasanteen kapeus jäsenvaltion rantaviivan kaikissa kohdissa tai 
troolauskelpoisen pyyntialueen pienuus, tai jos kalastuksen vaikutus meriympäristöön on 
vähäinen ja se koskee vain joitakin aluksia ja edellyttäen, ettei kyseiseen kalastukseen voi 
käyttää muita pyydyksiä ja että se kuuluu jonkin 18 tai 19 artiklassa säädetyn hoitosuunnitelman piiriin. Jäsenvaltioiden on toimitettava tällaista poikkeusta varten 
ajantasaiset tieteelliset ja tekniset perustelut. 
6. Edellä 2 kohdasta poiketen trooliverkkoja saa käyttää tilapäisesti 31 päivään joulukuuta 
2007 saakka enintään 1,5 meripeninkulman päässä rannikosta edellyttäen, että syvyys on 
vähintään 50 metriä. 
7. Edellä 3 kohdasta poiketen kurenuottia saa käyttää tilapäisesti 31 päivään joulukuuta 2007 
saakka enintään 300 metrin päässä rannikosta tai enintään 50 metrin mutta vähintään 30 
metrin syvyydessä. Kuorenuottia saa käyttää tilapäisesti 31 päivään joulukuuta 2007 
saakka syvyydessä, joka on alle 70 prosenttia tämän asetuksen liitteen II mukaisesti 
mitatun kurenuotan kokonaiskorkeudesta. 
8. Edellä 2 kohdasta poiketen veneellä vedettäviä haroja ja hydraulisia pohjaharoja saa 
käyttää tilapäisesti 31 päivään joulukuuta 2007 saakka enintään 0,3 meripeninkulman 
päässä rannikosta. L 409/40 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
9. Edellä 5 kohdassa tarkoitettua poikkeusta sovelletaan ainoastaan sellaiseen 
kalastustoimintaan, johon jäsenvaltiot ovat jo antaneet luvan, ja sellaisiin aluksiin, joilla on 
aiemmin kirjattuja saaliita yli viiden vuoden ajalta, eikä poikkeus saa tarkoittaa sallitun 
pyyntiponnistuksen suurentamista tulevaisuudessa. 
Luettelo luvan saaneista kalastusaluksista ja niiden ominaispiirteistä on toimitettava 
komissiolle 30 päivään huhtikuuta 2007 mennessä, ja siinä on verrattava tietoja saman 
kalastuslaivaston 1 päivänä tammikuuta 2000 vallinneisiin ominaispiirteisiin.  
Lisäksi: 
a) kalastustoimien on täytettävä 4 artiklan, 8 artiklan 1 kohdan h alakohdan, 9 artiklan 
3 kohdan 2 alakohdan ja 23 artiklan vaatimukset; 
b) kalastustoimet eivät saa häiritä sellaisten alusten toimintaa, jotka käyttävät muita 
pyydyksiä kuin trooleja, nuottia tai muita vedettäviä verkkoja; 
c) kalastustoimia on säänneltävä sen varmistamiseksi, että liitteessä III mainittujen 
lajien, lukuun ottamatta nilviäisiä, saaliit ovat mahdollisimman pienet; 
d) kalastustoimet eivät saa kohdistua pääjalkaisiin. 
Asianomaisten jäsenvaltioiden on laadittava valvontasuunnitelma ja toimitettava 
komissiolle selvitys joka kolmas vuosi tämän asetuksen voimaantulosta lähtien. 
Ensimmäinen selvitys on toimitettava komissiolle ennen 31 päivää heinäkuuta 2009. 
Komissio voi näiden selvitysten perusteella toteuttaa toimia tämän asetuksen 18 artiklan ja 
19 artiklan 9 kohdan mukaisesti. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/41
10. Poikkeaminen 1 ja 2 kohdasta sallitaan sellaisen kalastuksen osalta, johon sovelletaan 
tämän asetuksen 4 artiklan 5 kohdan mukaista poikkeusta, asetuksen (EY) N:o 2371/2002 
30 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 
11. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, trooliverkkojen käyttö sallitaan 0,7–1,5 
meripeninkulman päässä rannikosta ulottuvalla alueella seuraavin edellytyksin: 
– syvyys on vähintään 50 metriä; 
– maantieteellisistä erityissyistä, kuten rannikkotasanteen kapeus jäsenvaltion 
rantaviivan kaikissa kohdissa tai troolauskelpoisen pyyntialueen pienuus; 
– vaikutus meriympäristöön on vähäinen; – 9 kohdan 3 alakohdan a ja b alakohtia noudatetaan; 
– se ei lisää pyyntiponnistusta siihen nähden, mihin jäsenvaltiot ovat jo antaneet luvan. 
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 30 päivään syyskuuta 2007 mennessä tämän 
poikkeuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Ilmoitukseen on sisällyttävä 
luettelo luvan saaneista kalastusaluksista ja -alueista, jotka määritellään maantieteellisin 
koordinaatein niin maalla kuin merellä. L 409/42 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
Asianomaisten jäsenvaltioiden on valvottava kalastustoimintaa kyseisillä alueilla ja 
varmistettava tieteellinen arviointi. Tieteellisen arvioinnin tulokset on annettava tiedoksi 
komissiolle joka kolmas vuosi tämän asetuksen voimaantulosta lähtien. Ensimmäinen 
selvitys on toimitettava komissiolle 31 päivään heinäkuuta 2009 mennessä. 
Jos komissio katsoo jäsenvaltioiden toisen ja kolmannen alakohdan mukaisesti 
toimittamien ilmoitusten tai uusien tieteellisten ohjeiden perusteella, että poikkeuksen 
edellytykset eivät täyty, se voi asianomaista jäsenvaltiota kuultuaan pyytää sitä muuttamaan poikkeusta tai se voi ehdottaa neuvostolle aiheellisia toimenpiteitä 
kalavarojen ja ympäristön suojelemiseksi. 
14 artikla 
Pienintä sallittua silmäkokoa 
 ja pyydysten käytön vähimmäisetäisyyttä rannikosta koskevat  
siirtymäkauden poikkeukset 
1. Kaikkia 9 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja pyydyksiä, joiden pienin sallittu 
silmäkoko on pienempi kuin kyseisissä kohdissa on säädetty ja joiden käyttö on 1 päivänä 
tammikuuta 1994 voimassa olleen kansallisen lainsäädännön mukaista, voidaan käyttää 
31 päivään toukokuuta 2010 saakka, vaikka ne eivät täytäkään 13 artiklan 9 kohdan 
vaatimuksia. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/43
2. Kaikkia 13 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja pyydyksiä, joita käytetään lyhyemmän 
välimatkan päästä rannikosta kuin kyseisissä kohdissa on säädetty ja joiden käyttö on 
1 päivänä tammikuuta 1994 voimassa olleen kansallisen lainsäädännön mukaista, voidaan 
käyttää 31 päivään toukokuuta 2010 saakka, vaikka ne eivät täytäkään 13 artiklan 9 kohdan 
vaatimuksia. 
3. Edellä 1 ja 2 kohtaa sovelletaan, ellei neuvosto määräenemmistöllä komission 
ehdotuksesta ja tieteellisen näytön perusteella päätä toisin. 
V luku 
Meren eliöiden vähimmäiskoot 
15 artikla 
Meren eliöiden vähimmäiskoot 
1. Liitteessä III määriteltyjä vähimmäiskokoja pienempiä meren eliöitä (jäljempänä 
'alamittaiset meren eliöt') ei saa pyytää, pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, siirtää, varastoida, myydä eikä asettaa tai tarjota myyntiin. L 409/44 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
2. Meren eliöiden koko on mitattava liitteen IV mukaisesti. Jos sallittuja koon 
mittaamistapoja on useampi kuin yksi, meren eliön katsotaan täyttävän kokoa koskevan 
vaatimuksen, jos se on vähintään yhden säädetyn mittauksen mukaan kyseisen 
vähimmäiskoon mukainen tai sitä suurempi. 
3. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta ihmisravinnoksi tarkoitettuihin sardiininpoikasiin, jotka 
pyydetään aluksesta tai rannalta vedettävillä nuotilla, jos tällainen pyynti on 19 artiklassa 
tarkoitetussa hoitosuunnitelmassa vahvistettujen kansallisten säännösten mukaisesti luvallista, edellyttäen, että kyseinen sardiinikanta on turvallisissa biologisissa rajoissa. 
16 artikla 
Kantojen suora elvyttäminen ja siirtoistutukset 
1. Poiketen siitä, mitä 15 artiklassa säädetään, alamittaisia meren eliöitä saa pyytää, pitää 
aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, siirtää, varastoida, myydä ja asettaa tai tarjota 
elävänä myyntiin kantojen suoraksi elvyttämiseksi ja siirtoistutusten suorittamiseksi sen 
jäsenvaltion luvalla ja valvonnassa, jossa näitä toimia toteutetaan. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/45
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että 1 kohdassa tarkoitettu alamittaisten meren eliöiden 
pyynti tehdään tavalla, joka sopii yhteen kaikkien kyseiseen lajiin sovellettavien yhteisön 
hoitotoimenpiteiden kanssa. 
3. Edellä 1 kohdassa määriteltyihin tarkoituksiin pyydetyt meren eliöt on joko palautettava 
mereen tai käytettävä laajaperäiseen vesiviljelyyn. Jos ne myöhemmin saadaan uudelleen 
saaliiksi, ne voidaan myydä, varastoida ja asettaa tai tarjota myyntiin edellyttäen, että ne 
täyttävät 15 artiklassa säädetyt vaatimukset. 
4. Muiden kuin paikallisten lajien tuominen alueelle, istuttaminen ja suora elvyttäminen on 
kielletty paitsi, kun näitä toimia toteutetaan neuvoston asetuksen 92/43/ETY 22 artiklan a alakohdan mukaisesti. 
VI luku 
Muu kuin ammattikalastus 
17 artikla 
Vapaa-ajankalastus 
1. Vedettävien verkkojen, saartopyydysten, kurenuottien, veneellä vedettävien harojen, 
pumppuharojen, verkkojen, riimuverkkojen ja yhdistelmäpohjaverkkojen käyttö on 
kiellettyä vapaa-ajankalastuksessa. Pitkänsiiman käyttö laajasti vaeltaviin lajeihin 
kohdistuvassa vapaa-ajankalastuksessa on myös kiellettyä. L 409/46 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että vapaa-ajankalastusta harjoitetaan tämän asetuksen 
tavoitteiden ja sääntöjen kanssa yhteen sopivalla tavalla. 
3. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, ettei vapaa-ajankalastuksesta peräisin olevia 
mereneliösaaliita pidetä kaupan. Kilpailuista peräisin olevien lajien kaupan pitäminen 
voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti sallia edellyttäen, että niiden myyntituotot suunnataan 
hyväntekeväisyyteen. 
4. Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 973/20011 liitteessä I 
lueteltujen ja Välimeressä esiintyvien laajasti vaeltavien lajien vapaa-ajankalastuksesta peräisin olevien saaliiden kirjaamiseksi ja erilliseksi keräämiseksi. 
5 Jäsenvaltioiden on säänneltävä vedenalaista harppuunakalastusta erityisesti 8 artiklan 
4 kohdassa säädettyjen velvoitteiden noudattamiseksi. 
6. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista tämän artiklan soveltamiseksi 
toteuttamistaan toimenpiteistä. 
                                                
 
1 EYVL L 137, 19.5.2001, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella 
(EY) N:o 831/2004 (EUVL L 127, 29.4.2004, s. 33).  30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/47
VII luku 
Hoitosuunnitelmat 
18 artikla 
Yhteisön tason hoitosuunnitelmat 
1. Neuvosto voi hyväksyä erityisiä Välimeren kalastuksia koskevia hoitosuunnitelmia, 
erityisesti alueilla, jotka ovat kokonaan tai osittain jäsenvaltioiden aluevesien ulkopuolella. 
Näihin suunnitelmiin voi sisältyä erityisesti seuraavia toimia: 
a) pyyntiponnistuksen hallinnointia koskevia toimenpiteitä; 
b) erityisiä teknisiä toimenpiteitä, myös tarvittaessa väliaikaisia poikkeuksia tämän 
asetuksen säännöistä, silloin kun sellaiset poikkeukset ovat kalastustoimien kannalta 
tarpeellisia, ja edellyttäen, että kyseisten kalavarojen kestävä käyttö on turvattu 
hoitosuunnitelmalla; 
c) alusten satelliittiseurantajärjestelmän tai sitä vastaavien järjestelmien pakollinen 
käyttö ulotetaan koskemaan kokonaispituudeltaan 10–15 metriä pitkiä aluksia; 
d) tilapäisiä tai pysyviä rajoituksia, jotka koskevat tietyille pyydyksille tai 
hoitosuunnitelman puitteissa tiettyihin velvoitteisiin sitoutuneille aluksille varattuja 
alueita. L 409/48 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
Hoitosuunnitelmissa on säädettävä erityiskalastuslupien myöntämisestä asetuksen (EY) 
N:o 1627/941 mukaisesti. 
Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 1627/94 1 artiklan 2 kohdassa säädetään, kokonaispituudeltaan alle 10 metriä olevilta aluksilta voidaan vaatia kalastuslupa. 
2. Jäsenvaltio ja/tai jokin Välimeren alueellinen neuvoa-antava toimikunta voi tehdä 
komissiolle ehdotuksia hoitosuunnitelmien laatimiseen liittyvistä asioista. Komissio vastaa 
pyyntöihin kolmen kuukauden kuluessa niiden vastaanottamisesta. 
3. Jäsenvaltioiden ja komission on huolehdittava hoitosuunnitelmien asianmukaisesta 
tieteellisestä seurannasta. Erityisesti lyhytikäisiin lajeihin kohdistuvaa kalastusta koskevat tietyt hoitotoimenpiteet on rekrytointivahvuuden mahdollisten muutosten huomioon 
ottamiseksi tarkistettava vuosittain. 
19 artikla 
Hoitosuunnitelmat tietyille kalastuksille aluevesillä 
1. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä 31 päivään joulukuuta 2007 mennessä hoitosuunnitelmat, 
jotka koskevat niiden aluevesillä trooliverkoilla, aluksesta vedettävillä nuotilla, rannalta 
vedettävillä nuotilla, saartopyydyksillä ja pohjaharoilla harjoitettavaa kalastusta. Näihin 
hoitosuunnitelmiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 2371/2002 6 artiklan 2 ja 3 kohtaa ja 4 
kohdan ensimmäistä alakohtaa. 
                                                
 
1 EYVL L 171, 6.7.1994, s. 7. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/49
2. Jäsenvaltiot voivat myöhemmin laatia muita hoitosuunnitelmia asiaa koskevien tieteellisten 
tietojen perusteella. 
3. Jäsenvaltioiden on huolehdittava hoitosuunnitelmien asianmukaisesta tieteellisestä 
seurannasta. Erityisesti lyhytikäisiin lajeihin kohdistuvaa kalastusta koskevat tietyt 
hoitotoimenpiteet on rekrytointivahvuuden mahdollisten muutosten huomioon ottamiseksi 
tarkistettava vuosittain. 
4. Hoitosuunnitelmiin voi sisältyä tämän asetuksen säännöksiä laajempia toimenpiteitä, 
joiden tavoitteena on: 
a) pyydysten valikoivuuden lisääminen; 
b) pois heitettävien saaliiden vähentäminen; 
c) pyyntiponnistuksen rajoittaminen; 
5. Hoitosuunnitelmiin otettavien toimenpiteiden on oltava oikeassa suhteessa tavoitteisiin ja 
asetettuun aikatauluun, ja niissä on otettava huomioon: 
a) kannan tai kantojen tila; 
b) kannan tai kantojen biologiset ominaisuudet; 
c) kantojen pyynnissä harjoitettavan kalastuksen ominaisuudet; 
d) toimenpiteen taloudelliset vaikutukset kyseessä olevan kalastukseen. L 409/50 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
6. Hoitosuunnitelmissa on säädettävä erityiskalastuslupien myöntämisestä asetuksen (EY) 
N:o 1627/94 mukaisesti. 
Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 1627/94 1 artiklan 2 kohdassa säädetään, 
kokonaispituudeltaan alle 10 metriä olevilta aluksilta voidaan vaatia kalastuslupa. 
7. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut hoitosuunnitelmat on annettava komissiolle tiedoksi 30 
päivään syyskuuta 2007 mennessä, jotta komissio voi esittää niitä koskevia huomautuksia 
ennen suunnitelmien hyväksymistä. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut hoitosuunnitelmat on annettava komissiolle tiedoksi kuusi kuukautta ennen suunniteltua voimaantulopäivää. 
Komissio toimittaa suunnitelmat muille jäsenvaltioille. 
8. Kun jollakin hoitosuunnitelmalla on todennäköisiä vaikutuksia jonkin toisen jäsenvaltion 
aluksiin, suunnitelma voidaan hyväksyä vasta kun komissiota, kyseistä jäsenvaltiota ja 
kyseessä olevaa alueellista neuvoa-antavaa toimikuntaa on kuultu asetuksen (EY) 
N:o 2371/2002 8 artiklan 3–6 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 
9. Jos komissio 7 kohdassa tarkoitetun tiedoksi antamisen tai uusien tieteellisten lausuntojen 
perusteella katsoo, että joko 1 kohdan tai 2 kohdan mukaisesti hyväksytty 
hoitosuunnitelma ei riitä takaamaan kalavarojen ja ympäristön korkeatasoista suojelua, se 
voi jäsenvaltiota kuultuaan pyytää sitä muuttamaan suunnitelmaa tai se voi ehdottaa 
neuvostolle aiheellisia toimenpiteitä kalavarojen ja ympäristön suojelemiseksi. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/51
VIII luku 
Valvontatoimenpiteet 
20 artikla 
Kohdelajien saaliit 
1. Edellä 9 artiklan 4 ja 6 kohdassa, 10 artiklan 1 kohdassa ja 13 artiklan 1 kohdassa 
tarkoitetut prosenttiosuudet lasketaan osuutena kaikkien aluksella lajittelun jälkeen tai 
purettaessa olevien meren eliöiden elopainosta. Ne voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella. 
2. Laskettaessa 1 kohdassa tarkoitettuja prosenttiosuuksia sellaisen aluksen osalta, jolta on 
siirretty toiseen alukseen meren eliöitä, siirretyt määrät on otettava huomioon. 
21 artikla 
Jälleenlaivaus 
Ainoastaan ne alusten päälliköt, jotka täyttävät aluspäiväkirjaa asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklan säännösten mukaisesti, saavat siirtää eläviä vesieliöitä toiseen alukseen tai ottaa vastaan 
kyseisten eliöiden siirtoja toisilta aluksilta. 
22 artikla 
Nimetyt satamat 
1. Pohjatroolien, pelagisten troolien, kurenuottien, pintasiimojen, veneellä vedettävien 
harojen ja hydraulisten pohjaharojen avulla saadut saaliit on purettava ja saatettava 
myyntiin ensimmäisen kerran vain jossain jäsenvaltioiden nimeämistä satamista. L 409/52 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
2. Jäsenvaltioiden on annettava viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2007 komissiolle tiedoksi 
luettelo nimetyistä satamista. Komissio toimittaa luettelon muille jäsenvaltioille. 
23 artikla 
Saaliita koskeva valvonta 
Korvataan asetuksen (ETY) N:o 2847/93 6 artiklan 2 kohdan toinen virke seuraavasti: 
"Välimeren kalastuksessa kaikki 8 kohdan mukaisesti laaditussa luettelossa mainittujen aluksella 
olevien lajien määrät, jotka elopainona ilmaistuna ovat yli 15 kilogrammaa, on merkittävä kalastuspäiväkirjaan. 
Laajasti vaeltavien lajien ja pienten pelagisten lajien osalta kuitenkin kalastuspäiväkirjaan on 
merkittävä kaikki määrät, jotka elopainona ilmaistuna ovat yli 50 kilogrammaa." 
24 artikla 
Rekisteri aluksista, joilla on lupa kalastaa GFCM-sopimusalueella 
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ennen 1 päivää kesäkuuta 2007 tavanomaisessa 
tietojenkäsittelymuodossa luettelo niiden lipun alla purjehtivista tai niiden alueella 
rekisteröidyistä kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaisista aluksista, joille se antaa 
luvan kalastaa GFCM-alueella myöntämällä niille erityiskalastusluvan. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/53
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa on oltava seuraavat tiedot: 
a) yhteisön kalastuslaivastorekisterin mukainen aluksen CFR-numero ja asetuksen (EY) 
N:o 26/20041 liitteessä I olevan määritelmän mukainen aluksen ulkoinen merkintä; 
b) sallittu kalastus- ja/tai jälleenlaivausaika; 
c) käytetyt pyydykset. 
3. Komissio toimittaa luettelon GFCM:n toimeenpanevalle sihteeristölle ennen 1 päivää 
heinäkuuta 2007, jotta asianomaiset alukset tulisivat kirjatuiksi GFCM:n pitämään 
rekisteriin kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaisista aluksista, jotka saavat kalastaa 
GFCM-sopimusalueella, jäljempänä 'GFCM-rekisteri'. 
4. Komissiolle on ilmoitettava kaikki 1 kohdassa tarkoitettuun luetteloon tehtävät muutokset, 
jotta ne voidaan toimittaa GFCM:n toimeenpanevalle sihteeristölle samaa menettelyä 
noudattaen vähintään 10 työpäivää ennen päivää, jona alukset aloittavat kalastustoiminnan 
GFCM-alueella. 
                                                 
1 EUVL L 5, 9.1.2004, s. 25. L 409/54 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
5. Kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaiset yhteisön kalastusalukset, joita ei ole kirjattu 
1 kohdassa tarkoitettuun luetteloon, eivät saa harjoittaa minkäänlaisten kalojen ja 
simpukoiden kalastusta, aluksella pitämistä, jälleenlaivausta eikä purkamista GFCM-
alueella. 
6. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen: 
a) että ainoastaan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa mainitut niiden lipun alla 
purjehtivat alukset, joilla on lippujäsenvaltion myöntämä erityinen kalastuslupa 
aluksella, voivat luvassa vahvistetuin edellytyksin harjoittaa 1 artiklassa tarkoitettua 
kalastusta GFCM-alueella; 
b) että kalastuslupaa ei myönnetä aluksille, jotka ovat harjoittaneet laitonta, 
sääntelemätöntä ja ilmoittamatonta kalastusta GFCM-alueella tai muualla, paitsi jos 
uudet laivanvarustajat ovat toimittaneet riittävät todisteet siitä, ettei aiemmalla 
varustajalla ja toimijalla ole enää näiden alusten suhteen oikeudellisia, taloudellisia 
tai todellisia etuja valvottavanaan eikä alus ole tämän valvonnassa, sekä että heidän 
aluksensa eivät osallistu laittomaan, sääntelemättömään ja ilmoittamattomaan 
kalastukseen tai ole muutoin siihen yhteydessä; 
c) mahdollisuuksien rajoissa ja kansallista lainsäädäntöä noudattaen, että niiden lipun 
alla purjehtivien 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa mainittujen alusten varustajat ja 
toimijat eivät osallistu eivätkä ole yhteydessä GFCM-rekisteriin kirjaamattomien 
kalastusalusten GFCM-sopimusalueella harjoittamaan tonnikalojen kalastukseen; 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/55
d) mahdollisuuksien rajoissa ja kansallista lainsäädäntöä noudattaen, että niiden lipun 
alla purjehtivien 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa mainittujen alusten varustajilla 
on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus; 
e) niiden alukset noudattavat kaikkia asiaankuuluvia GFCM:n säilyttämis- ja 
hoitotoimenpiteitä. 
7. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kalojen ja simpukoiden GFCM-
sopimusalueella tapahtuvan kalastuksen, aluksella pitämisen, jälleenlaivaamisen ja purkamisen kieltämiseksi sellaisilta kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaisilta aluksilta, 
joita ei ole kirjattu GFCM-rekisteriin. 
8. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava viipymättä komissiolle kaikki tiedot, joiden perusteella on 
syytä vakavasti epäillä, että kokonaispituudeltaan yli 15 metrin mittaiset alukset, joita ei 
ole kirjattu GFCM-rekisteriin, harjoittavat kalojen ja simpukoiden kalastusta ja/tai 
jälleenlaivausta GFCM-sopimusalueella. 
IX luku 
Laajasti vaeltavia lajeja koskevat toimenpiteet 
25 artikla 
Miekkakalan kalastus 
Neuvosto päättää teknisistä toimenpiteistä miekkakalan poikasten suojelemiseksi Välimerellä ennen 31 päivää joulukuuta 2007. L 409/56 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
X luku 
Maltaa ympäröiviä vesiä koskevat toimenpiteet 
26 artikla 
25 meripeninkulman hallintovyöhyke Maltan ympärillä 
1. Yhteisön alusten pääsyä alueelle, joka ulottuu 25 meripeninkulman päähän Maltan saarten 
ympärillä olevista perusviivoista (jäljempänä 'hallintovyöhyke'), ja oikeutta käyttää sen 
kalavaroja säännellään seuraavasti: 
a) kalastus hallintovyöhykkeellä rajoitetaan kokonaispituudeltaan alle 12 metriä oleviin 
aluksiin, jotka käyttävät muita kuin vedettäviä pyydyksiä; 
b) mainittujen alusten kokonaispyyntiponnistus ilmaistuna 
kokonaiskalastuskapasiteettina ei saa ylittää vuosien 2000–2001 keskimääräistä 
tasoa, joka vastaa 1950 alusta, joiden kokonaiskoneteho on 83 000 kW ja 
kokonaisvetoisuus 4 035 GT. 
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, kokonaispituudeltaan alle 24 metriä 
pitkät troolarit saavat kalastaa hallintovyöhykkeen tietyillä, tämän asetuksen liitteessä V 
olevassa a kohdassa kuvatuilla alueilla seuraavin edellytyksin: 
a) hallintovyöhykkeellä kalastamaan oikeutettujen troolareiden 
kokonaiskalastuskapasiteetti ei saa ylittää 4 800 kilowatin rajaa; 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/57
b) matalammalla kuin 200 metrin syvyydessä kalastamaan oikeutetun troolarin 
kalastuskapasiteetti ei saa ylittää 185 kilowattia; 200 metrin syvyyskäyrä on 
merkittävä katkoviivalla, jonka kauttakulkupisteet luetellaan tämän asetuksen 
liitteessä V olevassa b kohdassa; 
c) Hallintovyöhykkeellä kalastavilla troolareilla on oltava erityiskalastuslupia 
koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1627/94 7 artiklan 
mukainen erityiskalastuslupa, ja niiden on sisällyttävä asianomaisen jäsenvaltion vuosittain komissiolle toimittamaan luetteloon yhteisön kalastuslaivastorekisterin 
mukainen aluksen CFR-numero ja asetuksen (EY) N:o 26/2004 liitteessä I olevan 
määritelmän mukainen aluksen ulkoinen merkintä; 
d) edellä 2 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä kapasiteettirajoja on arvioitava 
uudelleen säännöllisesti ja noudattaen asianomaisten tieteellisten elinten lausuntoja 
rajojen vaikutuksista kantojen säilymiseen. 
3. Jos 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu kokonaiskalastuskapasiteetti ylittää 
hallintovyöhykkeellä viitejaksolla 2000–2001 toimineiden, kokonaispituudeltaan enintään 
24 metriä pitkien troolareiden kokonaiskalastuskapasiteetin (jäljempänä 
'viitekalastuskapasiteetti'), komissio jakaa 29 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen 
käytettävissä olevan kalastuskapasiteetin  ylijäämäosan jäsenvaltioiden kesken lupaa 
hakevien jäsenvaltioiden edun huomioon ottaen. 
Viitekalastuskapasiteetti vastaa 3 600:aa kilowattia. L 409/58 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettua käytettävissä olevan kalastuskapasiteetin ylijäämää koskevia 
erityiskalastuslupia myönnetään ainoastaan aluksiin, jotka sisältyvät tämän artiklan 
soveltamisajankohtana yhteisön alusrekisteriin. 
5. Jos hallintovyöhykkeellä 2 kohdan c alakohdan mukaisesti kalastamaan oikeutettujen 
troolareiden kokonaiskalastuskapasiteetti ylittää 2 kohdan a alakohdassa säädetyn ylärajan 
sen vuoksi, että ylärajaa on laskettu 2 kohdan d alakohdassa säädetyn tarkistuksen jälkeen, 
komissio jakaa käytettävissä olevan kalastuskapasiteetin jäsenvaltioiden kesken seuraavia perusteita käyttäen: 
a) etusijalla on jakson 2000–2001 aikana vyöhykkeellä kalastaneita aluksia vastaava 
kalastuskapasiteetti kilowatteina; 
b) seuraavalla sijalla on muulloin vyöhykkeellä kalastaneita aluksia vastaava 
kalastuskapasiteetti kilowatteina; 
c) muille aluksille mahdollisesti jäljelle jäänyt kalastuskapasiteetti jaetaan 
jäsenvaltioiden kesken lupaa hakevien jäsenvaltioiden etu huomioon ottaen. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/59
6. Poiketen siitä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, kurenuotilla ja pitkilläsiimoilla 
kalastavat alukset sekä 27 artiklan mukaisesti dolfiinia kalastavat alukset saavat toimia 
hallintovyöhykkeellä. Niillä on oltava asetuksen (EY) N:o 1627/94 7 artiklan mukainen 
erityiskalastuslupa, ja niiden on sisällyttävä asianomaisen jäsenvaltion komissiolle 
toimittamaan luetteloon yhteisön kalastuslaivastorekisterin mukainen aluksen CFR-numero 
ja asetuksen (EY) N:o 26/2004 liitteessä I olevan määritelmän mukainen aluksen ulkoinen 
merkintä. Pyyntiponnistusta kuitenkin valvotaan alueen kalastuksen kestävyyden turvaamiseksi. 
7. Hallintovyöhykkeellä 2 kohdan mukaisesti kalastamaan oikeutetun troolarin, jolla ei ole 
satelliittiseurantalaitteita, päällikön on ilmoitettava sekä omille viranomaisilleen että 
rannikkovaltion viranomaisille jokainen aluksen vyöhykkeelle saapuminen ja siltä 
poistuminen. 
27 artikla 
Dolfiininkalastus 
1. Dolfiinin ( Coryphaena spp.) kalastaminen hallintovyöhykkeellä kalojen 
yhteenkokoamiseen käytettävillä välineillä on kiellettyä kunkin vuoden 1 päivän 
tammikuuta ja 5 päivän elokuuta välisenä aikana. 
2. Vyöhykkeellä dolfiininkalastusta harjoittavien alusten lukumäärä saa olla enintään 130. L 409/60 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
3. Maltan viranomaiset vahvistavat kalojen yhteenkokoamiseen käytettävillä välineillä 
kalastettaessa noudatettavat reitit ja jakavat ne yhteisön kalastusaluksille viimeistään 
kunkin vuoden 30 päivänä kesäkuuta. Muiden valtioiden kuin Maltan lipun alla purjehtivat 
yhteisön alukset eivät saa toimia 12 meripeninkulman alueen sisäpuolella. 
Komissio laatii 29 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen arviointiperusteet, joita 
noudatetaan reittien varmistamisessa ja jakamisessa kalojen yhteenkokoamiseen 
käytettävillä välineillä kalastamista varten. 
4. Aluksilla, jotka saavat osallistua dolfiininkalastukseen, on oltava asetuksen (EY) 
N:o 1627/94 7 artiklan mukainen erityiskalastuslupa, ja niiden on sisällyttävä asianomaisen jäsenvaltion komissiolle toimittamaan luetteloon yhteisön kalastuslaivastorekisterin 
mukainen aluksen CFR-numero ja asetuksen (EY) N:o 26/2004 liitteessä I olevan 
määritelmän mukainen aluksen ulkoinen merkintä. Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) 
N:o 1627/94 1 artiklan 2 kohdassa säädetään, kokonaispituudeltaan alle 10 metriä pitkiltä 
aluksilta vaaditaan kalastuslupa. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/61
XI luku 
Loppusäännökset 
28 artikla 
Päätöksentekomenettely 
Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, neuvosto toimii perustamissopimuksen 37 artiklassa 
tarkoitettua menettelyä noudattaen. 
29 artikla 
Soveltamissäännöt 
Yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen 26 ja 27 artiklan soveltamisesta annetaan asetuksen (EY) 
N:o 2371/2002 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 
30 artikla 
Muutokset 
Muutokset liitteisiin tehdään asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. L 409/62 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
31 artikla 
Kumoaminen 
Kumotaan asetus (EY) N:o 1626/94.  
Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä VI esitetyn 
vastaavuustaulukon mukaisesti. 
32 artikla 
Voimaantulo 
Tämä asetus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu 
Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2006. 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja 
 J. KORKEAOJA  30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/63
 LIITE I  
 
Tekniset edellytykset lisäkkeiden kiinnittämiselle trooleihin ja troolien takiloinnille 
Määritelmät 
Tässä liitteessä tarkoitetaan: 
a) 'monilankaisesta punoksesta koostuvalla havaksella' havasta, joka koostuu kahdesta tai 
useammasta langasta ja jonka langat voidaan erotella solmujen välissä ilman, että lankojen 
rakenteelle aiheutuu vahinkoa; 
b) 'solmuttomalla havaksella' havasta, joka on tehty nelisivuisista silmistä, joiden sivut ovat 
suurin piirtein yhtä pitkät ja joiden kulmat muodostuvat kahden vierekkäisen silmän 
yhteenpunotuista langoista; 
c) 'neliösilmäisellä havaksella' sellaista havaksen rakennetta, jossa silmän reunojen suunnista 
toinen on samansuuntainen ja toinen suorassa kulmassa verkon pituusakseliin nähden; 
d) 'troolin rungolla' trooliverkon suippenevaa alkuosaa; 
e) 'pidennysosalla' troolin rungon ja troolin perän välissä olevaa yhdestä tai useammasta 
paneelista koostuvaa suoraa osaa; L 409/64 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
 f) 'troolin perällä' trooliverkon ulommaista, silmäkooltaan samanlaisesta verkosta 
muodostuvaa osaa, joka on muodoltaan joko lieriömäinen tai suippeneva, jolloin sen 
poikittaiset osat ovat poikkileikkaukseltaan lähes ympyrän muotoisia, säteeltään 
vastaavasti joko samansuuruisia tai pieneneviä; 
g) 'pallomaisella troolin perällä' troolin perää, joka muodostuu yhdestä tai useammasta 
vierekkäisestä silmäkooltaan samanlaisesta paneelista ja jonka silmien lukumäärä lisääntyy 
pyydyksen perää kohti aiheuttaen sekä troolin perän poikittaisen pituuden kasvamisen verkon pituusakseliin nähden että sen ympärysmitan kasvamisen; 
h) 'taskumaisella troolin perällä' troolin perää, joka madaltuu pystysuunnassa kohti troolin 
perimmäistä osaa ja jonka poikittaiset osat ovat poikkileikkaukseltaan lähes ellipsejä, 
akseliltaan samansuuruisia tai pieneneviä. Troolin perän perimmäinen osa muodostuu 
yhdestä taitetusta paneelista tai verkon pituusakseliin nähden poikittain yhteen punotuista 
perimmäisistä ylä- ja alapaneeleista; 
i) 'poikittaisella jameköydellä' mitä tahansa ulkopuolista tai verkkoon liittyvää köyttä, joka 
kulkee verkon pituusakseliin nähden poikittain troolin perän uloimmassa osassa joko pitkin 
ylä- ja alapaneelin välistä liitosta tai ainoan perimmäisen paneelin taitekohtaa. Se voi olla 
joko sivuköyden jatke tai erillinen köysi; 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/65
 j) 'ympärysmitta/kehä' trooliverkon vinoneliösilmäisen havaksen osalta lasketaan kertomalla 
poikkileikkauksessa olevien silmien määrä venytetyllä silmäkoolla; 
k) 'ympärysmitta/kehä' trooliverkon neliösilmäisen havaksen osalta lasketaan kertomalla 
poikkileikkauksessa olevien silmien määrä silmien sivun pituudella; 
 
a) Troolin sallitut lisäkkeet  
1. Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 3440/84 8 artiklassa säädetään, joko verkon 
pituusakseliin nähden poikittaista tai pitkittäistä mekaanista vetoketjusuljinta voidaan 
käyttää taskumaisen troolin perän tyhjennysaukon sulkemiseen. 
2. Poikittainen vetoketju on kiinnitettävä enintään 1 metrin päähän troolin perän 
taimmaisista silmistä. L 409/66 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
 b) Takilointia koskevat vaatimukset  
1. Pallomainen troolin perä on kielletty. Minkään yksittäisen troolin perän kehän 
missään kohdassa ei samankokoisten silmien lukumäärä saa kasvaa etupäästä 
takapäähän. 
2. Troolin rungon (suippenevan osan) taimmaisen osan tai pidennysosan (suora osa) 
ympärysmitan on oltava sama kuin suppeassa merkityksessä ymmärretyn troolin 
perän ympärysmitta sen etuosassa. Neliösilmäisen troolin osalta erityisesti troolin rungon taimmaisen osan tai pidennysosan on oltava 2–4 kertaa suppeassa 
merkityksessä ymmärretyn troolin perän ympärysmitta sen etuosassa. 
3. Neliösilmäpaneeli voidaan lisätä mihin tahansa vedettävään verkkoon, ja se on 
sijoitettava troolin jatko-osan eteen tai mihin tahansa jatko-osan etuosan ja verkon 
perän takaosan väliseen kohtaan. Sitä ei saa tukkia millään tavoin sisä- tai 
ulkopuolisilla lisäkkeillä. Sen on oltava tehty solmuttomasta havasmateriaalista tai 
havasmateriaalista, jonka solmut eivät liu'u, ja se on kiinnitettävä siten, että silmät 
pysyvät täysin avoimina koko kalastamisen ajan. Yksityiskohtaiset säännöt 
neliösilmäpaneelien teknisistä ominaisuuksista annetaan tämän asetuksen 29 
artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/67
 4. Vastaavasti voidaan sallia troolien valikoivuuden parantamiseksi tämän asetuksen 
29 artiklassa mainitun menettelyn mukaisesti muita kuin edellä b alakohdan 3 
kohdassa mainittuja teknisiä välineitä. 
5. Aluksella ei saa pitää tai käyttää vedettäviä verkkoja, joiden perä on rakennettu 
kokonaan tai osin verkkomateriaalista, jossa on muun kuin neliön tai vinoneliön 
muotoisia silmiä, ellei sitä ole sallittu tämän asetuksen 29 artiklassa tarkoitetun 
menettelyn mukaisesti. 
6. Edellä olevaa 4–5 kohtaa ei sovelleta aluksesta vedettäviin verkkoihin, joiden perän 
silmäkoko on pienempi kuin 10 millimetriä. 
7. Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 3440/84 6 artiklan 4 kohdassa säädetään, 
pohjatroolien vahvistuspussien silmäkoon on oltava vähintään 120 millimetriä, jos troolin perän silmäkoko on pienempi kuin 60 millimetriä. Tätä säännöstä sovelletaan 
vain Välimerellä, eikä sillä ole vaikutusta muilla yhteisön vesillä. Jos troolin perän 
silmäkoko on vähintään 60 millimetriä, sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 3440/84 
6 artiklan 4 kohtaa. 
8. Taskumaisessa troolin perässä saa olla vain yksi tyhjennysaukko. 
9. Poikittaisen jameköyden pituuden on oltava vähintään 20 prosenttia troolin perän 
ympärysmitasta. L 409/68 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
 10. Asetuksessa (ETY) N:o 3440/84 määritellyn vahvistuspussin ympärysmitan on 
pohjatrooliverkkojen osalta oltava vähintään 1,3 kertaa niin suuri kuin troolin perän 
ympärysmitta. 
11. Aluksella ei saa pitää tai käyttää vedettäviä verkkoja, joiden perän rakenne on 
kokonaan tai osittain yksilankaista verkkomateriaalia, jonka paksuus on yli 
3,0 millimetriä. 
12. Aluksella ei saa pitää tai käyttää vedettäviä verkkoja, joiden perän rakenne on 
kokonaan tai osittain monilankaista verkkomateriaalia. 
13. Missään pohjatroolin osassa ei saa käyttää verkkomateriaalia, jonka langanpaksuus 
on yli 6 millimetriä. 
 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/69
 LIITE II  
Pyydysten ominaisuuksia koskevat vaatimukset 
Määritelmät 
Tässä liitteessä: 
1) Verkkojen pituus määritetään yläköyden pituuden mukaan. Pohjaan laskettavien verkkojen 
ja ajoverkkojen pituus voidaan määrittää myös niiden massan painon tai tilavuuden 
perusteella. 
2) Verkkojen korkeus määritetään märkinä ja yläköyteen nähden suorassa kulmassa 
venytettyjen silmien (solmut mukaan luettuna) korkeuksien summana. 
1. Pohjaharat 
Pohjaharojen leveys saa olla sienieläinten pyyntiin tarkoitettuja haroja lukuun ottamatta enintään 3 metriä. 
2. Saartopyydykset (kurenuotat ja kurevaijerittomat nuotat) 
Verkon pituus saa olla enintään 800 metriä ja verkon korkeus enintään 120 metriä, 
tonnikalanuottia lukuun ottamatta. L 409/70 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
 3. Pohjaan laskettavat verkot 
3.1 Riimuverkot ja pohjaverkot 
1) Riimuverkon korkeus saa olla enintään 4 metriä. 
2) Pohjaverkon korkeus saa olla enintään 10 metriä. 
3) Yhdellä aluksella ei saa säilyttää eikä siltä saa laskea veteen enempää kuin 
6 000 metriä riimuverkkoa tai pohjaverkkoa ottaen huomioon, että 
tammikuusta 2008 alkaen, jos kalastajia on yksi, tällaista verkkoa saa olla enintään 4 000 metriä, johon voidaan lisätä 1 000 metriä, jos kalastajia on 
kaksi, ja vielä 1 000 metriä, jos kalastajia on kolme. Tällainen verkko saa olla 
31 päivään joulukuuta 2007 asti enintään 5 000 metriä, jos kalastajia on yksi tai 
kaksi, ja 6 000 metriä, jos kalastajia on kolme. 
4) Pohjaverkon yksisäikeen tai langan läpimitta saa olla enintään 0,5 millimetriä. 
5) Poiketen siitä mitä edellä 2 kohdassa säädetään, alle 500 metrin pituisten 
pohjaverkkojen korkeus voi olla enintään 30 metriä. Aluksella ei saa säilyttää 
enempää kuin 500 metriä pohjaverkkoa, jos verkon korkeus ylittää 2 kohdassa 
säädetyt 10 metriä. 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/71
 3.2 Yhdistelmäpohjaverkot (riimuverkko + tavallinen verkko) 
1) Yhdistelmäpohjaverkon korkeus saa olla enintään 10 metriä. 
2) Yhdellä aluksella ei saa säilyttää eikä siltä saa laskea veteen enempää kuin 
2 500 metriä yhdistelmäpohjaverkkoa. 
3) Tavallisen verkon yksisäikeen tai langan läpimitta saa olla enintään 0,5 
millimetriä. 
4) Poiketen siitä mitä edellä 1 kohdassa säädetään, alle 500 metrin pituisten 
yhdistelmäpohjaverkkojen korkeus voi olla enintään 30 metriä. Aluksella ei saa 
säilyttää enempää kuin 500 metriä yhdistelmäpohjaverkkoa, jos verkon 
korkeus ylittää 1 kohdassa säädetyt 10 metriä. 
4. Pohjasiimat 
1) Yhdellä aluksella ei saa säilyttää eikä siltä saa laskea veteen enempää kuin 
1 000 koukkua aluksella olevaa henkilöä kohden eikä enempää kuin 5000 koukkua alusta kohden. 
2) Poiketen siitä mitä edellä 1 kohdassa säädetään, aluksella, joka lähtee yli kolmen 
päivän kalastusmatkalle, voi säilyttää enintään 7 000 koukkua. 
5. Syvänmeren äyriäisten pyynnissä käytettävät sulkupyydykset 
Aluksella ei saa säilyttää eikä siltä saa laskea veteen yli 250 sulkupyydystä alusta kohden. L 409/72 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
 6. Pintasiimat (ajosiimat) 
Yhdellä aluksella ei saa säilyttää eikä siltä saa laskea veteen enempää kuin  
1) 2 000 koukkua tonnikalaa (Thunnus thynnus) pyytäviltä aluksilta, missä tämän lajin 
osuus on vähintään 70 prosenttia saaliin elopainosta lajittelun jälkeen; 
2) 3 500 koukkua miekkakalaa (Xyphias gladius) pyytäviltä aluksilta, missä tämän lajin 
osuus on vähintään 70 prosenttia saaliin elopainosta lajittelun jälkeen; 
3) 5 000 koukkua valkotonnikalaa (Thunnus alalunga) pyytäviltä aluksilta, missä tämän 
lajin osuus on vähintään 70 prosenttia saaliin elopainosta lajittelun jälkeen. 
4) Poiketen siitä mitä edellä 1, 2 ja 3 kohdassa säädetään, aluksella, joka lähtee yli 
kahden päivän kalastusmatkalle, voi säilyttää saman määrän varakoukkuja. 
7. Trooliverkot 
Trooliverkkojen kohopaulojen, pohjaköysien, kehän tai ympärysmitan enimmäismittoja 
koskevat tekniset määritelmät sekä monirikitrooleissa olevien verkkojen enimmäismäärät 
annetaan lokakuuhun 2007 mennessä tämän asetuksen 30 artiklassa säädettyä menettelyä 
noudattaen. 
 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/73
 LIITE III  
Meren eliöiden alimmat mitat 
TIETEELLINEN NIMI LAJI N YLEISNIMI Alin mitta 
1. Kalat   
Dicentrarchus labrax meribassi  25 cm 
Diplodus annularis rengassargi  12 cm  
Diplodus puntazzo nokkasargi  18 cm 
Diplodus sargus isosargi  23 cm 
Diplodus vulgaris kaulussargi  18 cm 
Engraulis encrasicolus * sardelli  9 cm 
Epinephelus spp. meriahvenet  45 cm 
Lithognathus mormyrus marmoripagelli  20 cm 
Merluccius merluccius *** kummeliturska  20 cm  
Mullus spp. mullot  11 cm 
Pagellus acarne pagelli  17 cm 
Pagellus bogaraveo pilkkupagelli  33 cm 
Pagellus erythrinus punapagelli  15 cm 
Pagrus pagrus pargo  18 cm 
Polyprion americanus hylkyahven  45 cm  
Sardina pilchardus** sardiini  11 cm  
Scomber spp. japaninmakrilli   18 cm 
Solea vulgaris kielikampela  20 cm 
Sparus aurata kultaotsa -ahven  20 cm 
Trachurus spp. piikkimakrillit  15 cm  L 409/74 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
 TIETEELLINEN NIMI LAJI N YLEISNIMI Alin mitta 
2. Äyriäiset    
Homarus gammarus hummeri  300 mm  TL 
105 mm CL  
Nephrops norvegicus keisarihummeri  20 mm CL 
70 mm TL  
Palinuridae  langusti  90 mm CL  
Parapenaeus longirostris katkarapu  20 mm CL 
3. Nilviäiset    
Pecten jacobeus kampasimpukka  10 cm  
Venerupis spp. mattosimpukka  25 mm  
Venus spp. venussimpukka  25 mm  
KP = kokonaispituus; SP = selkäkilven pituus. 
(*) Sardelli: jäsenvaltiot voivat muuttaa alimman mitan 110 yksilöksi kilogrammassa. 
(**) Sardiini: jäsenvaltiot voivat muuttaa alimman mitan 55 yksilöksi kilogrammassa. 
(***) Kummeliturska: 31 päivään joulukuuta 2008 saakka sallitaan kuitenkin vaihteluväli, joka 
on 15 prosenttia painosta 15–20 cm:n pituiselle kummeliturskalle. Yksittäisten alusten 
merellä tai purkamispaikassa on noudatettava tätä vaihteluväliä ja sitä on noudatettava myös ensimmäisessä purkamisen jälkeisessä myyntipaikassa ja sen jälkeen koti- ja ulkomaankaupassa. 
 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/75
 LIITE IV  
Meren eliöiden koon mittaaminen 
1. Kalan koko on mitattava kuvassa 1 esitetyllä tavalla kuonon kärjestä pyrstöevän kärkeen. 
2. Keisarihummerin ( Nephrops norvegicus ) koko mitataan kuvassa 2 esitetyllä tavalla: 
– joko selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa 
eturuumiin eli selkäkilven uloimman selänpuoleisen reunan keskipisteeseen, tai 
– kokonaispituutena otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita. 
3. Hummerin ( Homarus gammarus ) koko mitataan kuvassa 3 esitetyllä tavalla  
– joko selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa 
eturuumiin eli selkäkilven uloimman selänpuoleisen reunan keskipisteeseen, tai 
– selkäkilven pituutena otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman 
ulokkeita. L 409/76 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
 4. Langustin (Palinuridae) koko mitataan kuvassa 4 esitetyllä tavalla selkäkilven pituutena 
keskiviivan suuntaisesti otsapiikin kärjestä selkäkilven uloimpaan selänpuoleiseen reunaan. 
5. Simpukoiden koko on mitattava kuvan 5 mukaisesti kuoren pisimmästä osasta. 
Kuvio 1 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/77
 Kuvio 3 Kuvio 2 
 
(Homarus) 
Hummeri (Nephrops)  
Keisarihummeri  
 
     
a) Selkäkilven pituus b) Kokonaispituus 
L 409/78 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
 Kuvio 4 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/79
 Kuvio 5 
 
 
L 409/80 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
 LIITE V  
25 meripeninkulman hallintovyöhyke Maltan saarten ympärillä 
a) Sallitut troolikalastusalueet Maltan saarten ympärillä: maantieteelliset koordinaatit 
Vyöhyke A Vyöhyke H 
A1 – 36,01 72°N, 14 ,14 42°E 
A2 – 36,02 89°N, 14 ,17 92°E 
A3 – 35,98 22°N, 14 ,27 42°E 
A4 – 35,84 89°N, 14 ,32 42°E A5 – 35,81 06°N, 14 ,25 42°E 
A6 – 35,97 06°N, 14 ,24 59°E
 H1 – 35 ,67 39°N, 14 ,67 42°E 
H2 – 35 ,46 56°N, 14 ,84 59°E 
H3 – 35 ,42 72°N, 14 ,76 09°E 
H4 – 35 ,51 06°N, 14 ,63 25°E H5 – 35 ,64 06°N, 14 ,60 25°E
 
Vyöhyke B Vyöhyke I 
B1 – 35, 790 6°N, 14, 440 9°E 
B2 – 35, 803 9°N, 14, 490 9°E 
B3 – 35, 793 9°N, 14, 495 9°E B4 – 35, 752 2°N, 14, 424 2°E B5 – 35, 760 6°N, 14, 415 9°E 
B6 – 35, 770 6°N, 14, 432 5°E
 I1 – 36,1 489°N, 14,3 909°E I2 – 36,2 523°N, 14,5 092°E  
I3 – 36,2 373°N, 14,5 259°E 
I4 – 36,1 372°N, 14,4 225°E
 
Vyöhyke C Vyöhyke J 
C1 – 35, 840 6°N, 14, 619 2°E 
C2 – 35, 855 6°N, 14, 669 2°E 
C3 – 35, 832 2°N, 14, 654 2°E C4 – 35, 802 2°N, 14, 577 5°E
 J1 –  36, 218 9°N, 13, 910 8°E 
J2 –  36, 268 9°N, 14, 070 8°E 
J3 –  36, 247 2°N, 14, 070 8°E J4 –  36, 197 2°N, 13, 922 5°E
 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/81
 Vyöhyke D Vyöhyke K 
D1 – 36 ,04 22°N, 14 ,34 59°E 
D2 – 36 ,02 89°N, 14 ,46 25°E D3 – 35 ,99 89°N, 14 ,45 59°E D4 – 36 ,02 89°N, 14 ,34 09°E
 K1 – 35 ,97 39°N, 14 ,02 42°E K2 – 36 ,00 22°N, 14 ,04 08°E K3 – 36 ,06 56°N, 13 ,96 92°E K4 – 36 ,13 56°N, 13 ,85 75°E 
K5 – 36 ,04 56°N, 13 ,92 42°E
 
Vyöhyke E Vyöhyke L 
E1 – 3 5,9 789°N, 1 4,7 159°E 
E2 – 3 6,0 072°N, 1 4,8 159°E E3 – 3 5,9 389°N, 1 4,7 575°E E4 – 3 5,8 939°N, 1 4,6 075°E 
E5 – 3 5,9 056°N, 1 4,5 992°E
 L1 – 35,9 856°N, 1 4,1 075°E 
L2 – 35,9 956°N, 1 4,1 158°E L3 – 35,9 572°N, 1 4,0 325°E L4 – 35,9 622°N, 1 3,9 408°E
 
Vyöhyke F Vyöhyke M 
F1 – 36, 142 3°N, 14, 672 5°E 
F2 – 36, 143 9°N, 14, 789 2°E 
F3 – 36, 013 9°N, 14, 789 2°E F4 – 36, 003 9°N, 14, 614 2°E
 M1 – 3 6,48 56°N,14 ,32 92°E 
M2 – 3 6,46 39°N,14 ,43 42°E 
M3 – 3 6,36 06°N,14 ,48 75°E M4 – 3 6,34 23°N,14 ,42 42°E M5 – 3 6,41 56°N,14 ,42 08°E
 
Vyöhyke G Vyöhyke N 
G1 – 36 ,07 06°N, 14 ,93 75°E 
G2 – 35 ,93 72°N, 15 ,00 00°E 
G3 – 35 ,79 56°N, 14 ,98 25°E G4 – 35 ,71 56°N, 14 ,87 92°E G5 – 35 ,84 89°N, 14 ,68 25°E
 N1 – 36 ,11 55°N, 14 ,12 17°E 
N2 – 36 ,10 79°N, 14 ,07 79°E 
N3 – 36 ,07 17°N, 14 ,02 64°E N4 – 36 ,04 58°N, 14 ,03 76°E N5 – 36 ,05 16°N, 14 ,08 96°E 
N6 – 36 ,09 89°N, 14 ,13 55°E  
 
 L 409/82 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
 b) 200 metrin syvyyskäyrän joidenkin kauttakulkupisteiden maantieteelliset koordinaatit 
25 meripeninkulman hallintovyöhykkeellä 
 
ID  Leveys  Pituus  
1 36,36 73°N 14,55 40°E 
2 36,31 59°N 14,55 67°E 
3 36,27 35°N 14,53 79°E 4 36,23 57°N 14,47 85°E 
5 36,16 99°N 14,43 16°E 
6 36,13 07°N 14,35 34°E 7 36,11 17°N 14,21 27°E 8 36,10 03°N 14,16 58°E 
9 36,08 59°N 14,15 2°E 
10 36,05 47°N 14,14 3°E 11 35,99 21°N 14,15 84°E 12 35,97 44°N 14,18 15°E 
13 35,96 08°N 14,22 35°E 
14 35,92 96°N 14,21 64°E 15 35,89 83°N 14,23 28°E 16 35,86 7°N 14,49 29°E 
17 35,83 58°N 14,28 45°E 
18 35,81 91°N 14,27 53°E 19 35,78 63°N 14,35 34°E 20 35,75 42°N 14,43 16°E 
21 35,73 55°N 14,44 73°E 
22 35,72 25°N 14,50 98°E 23 35,69 51°N 14,53 65°E 24 35,63 25°N 14,53 6°E 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/83
 25 35,57°N 14,52 21°E 
26 35,53 48°N 14,58 8°E 27 35,50 37°N 14,61 92°E 
28 35,51 28°N 14,63 49°E 
29 35,57°N 14,67 17°E 30 35,59 75°N 14,64 7°E 31 35,59 03°N 14,60 36°E 
32 35,60 34°N 14,57 4°E 
33 35,65 32°N 14,55 35°E 34 35,67 26°N 14,57 23°E 
35 35,66 68°N 14,59 37°E 
36 35,66 18°N 14,64 24°E 37 35,65 3°N 14,66 61°E 38 35,57°N 14,68 53°E 
39 35,52 94°N 14,71 3°E 
40 35,50 71°N 14,74 43°E 41 35,48 78°N 14,78 34°E 42 35,49 29°N 14,82 47°E 
43 35,47 62°N 14,82 46°E 
44 36,20 77°N 13,94 7°E 45 36,19 54°N 13,96°E 46 36,17 73°N 13,94 7°E 
47 36,18 48°N 13,93 13°E 
48 36,19 54°N 13,92 5°E 49 35,45 92°N 14,18 15°E 50 35,47 62°N 14,18 95°E 
51 35,47 55°N 14,21 27°E 
52 35,46 05°N 14,21 99°E 53 35,44 53°N 14,19 71°E 
 L 409/84 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006
 LIITE VI  
Vastaavuustaulukko 
Asetus (E Y) N:o 16 26/94 Tämä asetus 
1 artiklan 1 kohta 1 artiklan 1 kohta 
1 artiklan 2 koh dan e nsim mä inen alakohta 7 artikla, 17 artikla ja 19 artikla 
1 artiklan 2 koh dan toinen  alakohta 3 artikla 
2 artiklan 1 ja 2 ko hta 8 artikla 
2 artiklan 3 kohta 13 artiklan 5 ko hta, 17 artikl a ja 19 artikla 
3 artiklan 1 koh dan e nsim mä inen alakohta 13 artiklan 1 ko hdan ensim m äinen alakohta ja 5 
kohta 
3 artiklan 1 koh dan toinen  alakohta 13 artiklan 5 ko hta, 14 artikl an 2 ja 3 k ohta ja 19  
artikla 
3 artiklan 1 koh dan k olmas ( 1 a) alakohta 4 artikla, 13 artiklan 9 ja 10  kohta ja  
19 artikla  
3 artiklan 2 kohta 13 artiklan 1 ko hdan toine n a lakohta ja 8 ko hta ja 
19 artikla 
3 artiklan 3 kohta 4 artikla, 13 artiklan 10 k oht a ja 19 artikla 
3 artiklan 4 kohta 13 artiklan 3, 5 ja 7 kohta ja 19 artikla 
4 artikla 7 artikla 
5 artikla 12 artikla ja liite I I 
6 artiklan 1 koh dan e nsim mä inen alakohta ja 2  
kohta 9 artiklan 1 ja 2 ko hta 
6 artiklan 1 koh dan toinen  alakohta 9 artiklan 7 kohta, 14 artikla n 1 ja 3 k ohta 
6 artiklan 3 kohta L iite I I Määri tel mät 
7 artikla 22 artikla 
8 artiklan 1 ja 3 ko hta 15 artikla, liite I I I ja l iite IV 
8 a artikla 26 artikla 
8 b artikla 27 artikla 
9 artikla 1 artiklan 2 kohta 
10 a artikla 29 artikla 
11 artikla 32 artikla 
L iite I 3 artikla ja 4 artikla 
L iite I I 11 artikla, liite I ja li ite I I 
L iite III 9  artiklan 3, 4 ja 5 kohta 
L iite IV L iite III 
L iite V b L iite V 
 30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 409/85