Komission tiedonanto - Terästeollisuuden ennusteohjelma vuoden 1998 ensimmäiselle vuosipuoliskolle ja koko vuodelle



Virallinen lehti nro C 031 , 29/01/1998 s. 0003 - 0015



TERÄSTEOLLISUUDEN ENNUSTEOHJELMA VUODEN 1998 ENSIMMÄISELLE VUOSIPUOLISKOLLE JA KOKO VUODELLE (98/C 31/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) JOHDANTO Tuoreimmat suhdannetutkimukset osoittavat Euroopan unionin talouden ennustettua voimakkaamman elpymisen vuonna 1997 lisänneen huomattavasti teollisuuden toimijoiden ja kuluttajien luottamusta. Vaikka elpyminen oli alunperin pitkälti dollarin vahvistumiseen perustuvan viennin vilkastumisen ansiota, erilaisten sisäisten tekijöiden kasvava dynaamisuus on vahvistanut asteittain tämän elpymisen vaikutuksia. Yhteisön talouden kasvuvaihe, jota sen vaikutukset erityisesti teollisuuteen todennäköisesti voimistavat vuonna 1998, viittaa tuotannon lisääntymiseen muun muassa terästä käyttävillä aloilla ja jopa rakennusalalla. Tämän kehityksen myötä Euroopan unionin terästeollisuuden odotetaan jatkossakin hyötyvän valoisien vientinäkymien lisäksi jo vuonna 1997 havaitusta yhteisön teräsmarkkinoiden elpymisestä, jonka odotetaan jatkuvan vuonna 1998. Ottaen huomioon teräksen kansainvälisen tarjonnan suuntaukset pidemmällä aikavälillä ja erityisesti tiettyjen kauppavirtojen muutosten lyhyellä aikavälillä mahdollisesti aiheuttamat häiriöt komissio kehottaa kuitenkin osapuolia varovaisuuteen strategioissaan, jotta erittäin avoimet ja tunnetusti suhdanneherkät teräsmarkkinat pysyisivät vakaina. Useiden tekijöiden ennustetun suotuisan kehityksen ja erityisesti kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden tervehtyneen talouden ansiosta yhteisön terästeollisuuden näkymät vuodelle 1998 ovat kuitenkin kokonaisuudessaan erinomaiset. 1. EUROOPAN UNIONIN TALOUDELLINEN TILANNE Euroopan unionin bruttokansantuotteen kasvun odotetaan nousevan vuoden 1996 1,8 prosentista 2,6 prosenttiin vuonna 1997 ja 3,0 prosenttiin vuonna 1998. Vuosien 1997 ja 1998 osalta tämä merkitsee 0,2 prosentin kasvua kevään ennusteisiin verrattuna. Bruttokansantuotteen neljännesvuosittaisilla luvuilla mitattuna taloudellinen toiminta Euroopan unionissa on vuoden 1997 ensimmäisellä vuosipuoliskolla kehittynyt odotusten mukaisesti. Tätä käsitystä tukevat unionin teollisuustuotanto, joka oli heinäkuuhun mennessä kasvanut vuositasolla 4,5 prosenttia, ja tutkimusten tulokset (lokakuuhun saakka), jotka osoittavat asteittaista ja yhä kiihtyvää elpymistä. Teollisuuden toimijoiden samoin kuin kuluttajien luottamus on lisääntynyt vähitellen viime kuukausien kuluessa. Teollisuuden toimijoiden luottamus ylitti pitkän aikavälin keskiarvonsa huhtikuussa ja kuluttajien luottamus vastaavasti heinäkuussa, ja myös rakennusalalla luottamus osoittaa varovaisia elpymisen merkkejä. Niin kansalliset kuin viennin tilauskannat ovat kasvaneet voimakkaasti. Vuonna 1998 yhä voimistuvan elpymisen edellytykset ovat siis olemassa. Tarjontapuolella perusolosuhteet ovat suotuisat: investointien kannattavuus on hyvä ja paranee yhä ja inflaatio on historiallisesti katsoen matala ja entistä paremmin ennustettavissa, mikä helpottaa yritysten kustannuslaskentaa. Ulkoinen kysyntä jatkuu vakaana. Unionin ulkopuolisen maailmantalouden ennustetaan kasvavan 4,5 prosenttia erityisesti kansainvälisen kaupan voimakkaan kasvun ansiosta. Maailmanlaajuisen tuonnin arvioidaan kasvavan 10 prosenttia vuonna 1997 ja 7,5 prosenttia vuonna 1998. Eurooppalaisen viennin näkymiä tukee myös parantunut kilpailukyky, joka on seurausta kotimaan kustannusten hallinnasta ja vahvasta dollarista. Tilanne rahamarkkinoilla on kasvulle suotuisa lähentymisen varmistamiseksi tehtyjen mittavien ja uskottavien toimien sekä asianmukaisen palkkakehityksen ansiosta. Korot ovat pysyneet matalina ja nykytilannetta, jossa valuuttakurssien välillä ei ole jännitteitä, voidaan pitää rohkaisevana. Elpymisen alkuvaiheessa Euroopan unionin tavaravienti toimi kasvun liikkeelle panijana. Sisäisen kysynnän kasvun pitäisi kuitenkin vähitellen astua sen tilalle, niin että vientialan merkitys kasvulle pienenee. Yksityistä kulutusta tukee reaalipalkkojen kohtuullinen nousu, varovaisuuteen perustuvan säästämisen väheneminen ja yhä enenevässä määrin myös koheneva työllisyys. Yksityisen kulutuksen kasvun odotetaan olevan noin 2 prosenttia vuonna 1997 ja kiihtyvän 2,5 prosenttiin vuonna 1998. Voimistuva kansainvälinen ja sisäinen kysyntä, pääoman hyvä ja yhä paraneva tuottavuus sekä matalat korot nostavat sijoitusten kannattavuutta huomattavasti. Tämä tukee kasvua lyhyellä aikavälillä kasvattamalla kysyntää ja pitkällä aikavälillä vaikuttamalla tuotantokapasiteettiin. Kokonaisinvestointien Euroopan unionissa ennustetaan kasvavan tänä vuonna 2,6 prosenttia ja ensi vuonna 4,7 prosenttia. Laiteinvestointien ennustetaan kasvavan voimakkaasti: vuoden 1996 3 prosentista 4,5 prosenttiin tänä vuonna ja 6,3 prosenttiin vuonna 1998. Myös rakennusalan odotetaan elpyvän asteittain vuonna 1996 kasvussa tapahtuneen pysähdyksen jälkeen (kasvuksi ennustetaan 1,2 prosenttia vuonna 1997 ja 3,3 prosenttia vuonna 1998). Voimistuva kasvu parantaa työllisyystilannetta. Työllisyyden ennustetaan kasvavan Euroopan unionissa 0,5 prosenttia tänä vuonna ja 0,8 prosenttia ensi vuonna. Tämä vastaisi noin 700 000 nettotyöpaikkaa vuonna 1997 ja noin 1,3 miljoonaa uutta työpaikkaa vuonna 1998. Koska aktiiviväestö kasvaa, eivät luodut työpaikat kuitenkaan vähennä työttömyyttä samassa mitassa. Euroopan unionin keskimääräisen työttömyysasteen ennustetaan näin ollen laskevan vuoden 1996 vähän alle 11 prosentista 10,7 prosenttiin tänä vuonna ja 10,3 prosenttiin ensi vuonna. Keskimääräinen inflaatio Euroopan unionissa laski yksityisen kulutuksen deflaatiokertoimella mitattuna vuoden 1996 2,6 prosentista 2,1 prosenttiin vuonna 1997 vahvasta dollarista huolimatta. Euroopan unionin valuuttojen kaupalla painotettu arvon aleneminen on ollut keskimäärin noin 5,5 prosenttia vuoteen 1996 verrattuna. Tästä aiheutuvan tuontihintojen nostopaineen ei kuitenkaan pitäisi vaikuttaa merkittävästi kokonaisinflaatioon, sillä yksikkökohtaiset palkkakustannukset ovat kehittyneet varsin maltillisesti, mikä osaltaan tasoittaa tuonti-inflaatiota. Julkistaloutta koskevat ennusteet vuodelle 1997 perustuvat budjettitoimenpiteiden toteuttamiseen. Vuoden 1998 ennusteet perustuvat kansallisten hallitusten hyväksymiin talousarvioihin (jos talousarvio on hyväksytty), jotka komission yksiköt ovat arvioineet. Euroopan unionin keskimääräisen julkistalouden alijäämän ennustetaan laskevan vuoden 1993 huippulukemasta (6,1 prosenttia bruttokansantuotteesta) 4,2 prosenttiin vuonna 1996 ja 2,2 prosenttiin vuonna 1998. Ponnistelut on keskitetty vuoteen 1997, jolloin keskimääräisen alijäämän arvioidaan laskevan 2,6 prosenttiin. Pienentyneet alijäämät näkyvät useimmissa jäsenvaltioissa alhaisempana velkaantumisasteena. Euroopan unionin keskimääräisen julkisen velan odotetaan pienenevän vuoden 1996 73 prosentista bruttokansantuotteesta 72,4 prosenttiin vuonna 1997, ja laskusuuntauksen odotetaan jatkuvan. Vuodesta 1998 lähtien kaikkien maiden velkaantumisasteet pienenevät, lukuun ottamatta Ranskaa ja Luxemburgia, joiden velkaantumisasteet ovat kuitenkin edelleen alle 60 prosenttia bruttokansantuotteesta. 2. TERÄSMARKKINOIDEN NYKYTILANNE JA NÄKYMÄT 2.1. EUROOPAN UNIONIN RAAKATERÄSTUOTANTO Euroopan unionin kuukausittainen terästuotanto on kasvanut yhä merkittävämmin vuoden 1997 alusta lähtien. Syynä tähän on ollut sisäisen kysynnän erittäin suotuisa kehitys ja toisaalta myös erinomaiset vientivolyymit. Vaikka yhteisön terästuotanto ei vuoden 1997 ensimmäisellä vuosineljänneksellä olekaan kasvanut kuin 2,3 prosenttia verrattuna vuoden 1996 vastaavaan jaksoon, sen kasvu ylitti vuoden toisen vuosineljänneksen aikana 10 prosenttia niin, että kokonaiskasvu vuoden 1997 ensimmäisellä vuosipuoliskolla oli noin 6,4 prosenttia, eli hieman parempi kuin edellisessä ennusteessa (1) ennustettiin. Vuoden 1997 kolmannella vuosipuoliskolla yhteisön raakaterästuotanto kasvoi edelleen voimakkaasti (+ 10,1 prosenttia) verrattuna edellisen vuoden vastaavaan vuosineljännekseen. Näin ollen vuoden 1997 yhdeksän ensimmäisen kuukauden kasvu verrattuna vuoden 1996 vastaavaan ajanjaksoon oli 7,5 prosenttia. Teräksen tuotanto kasvoi sekä loka- että marraskuussa vielä 8 prosenttia. Erinomaiset vientinäkymät ja odotukset, jotka liittyvät terästä käyttävien alojen kysynnän vakautumiseen lähikuukausina, viittaavat yhteisön terästuotannon huomattavaan kasvuun myös viimeisen vuosineljänneksen aikana. Lopullinen vuosituotanto saattaakin ylittää edellisessä ennusteessa esitetyt 157 miljoonaa tonnia. Teräksen kuukausituotannon kasvu yhteisössä vuonna 1997 nosti laitosten käyttöastetta, mikä paransi Euroopan unionin terästeollisuuden yritysten kannattavuutta ja kasvatti tuntuvasti niiden liikevoittoa. Liitteen 1 taulukossa Raakateräksen tarjonta ja kysyntä esitetään teräksen kulutuksen, ulkomaankaupan, yhteisön 15 jäsenvaltion terästuotannon ja -varastojen kehitys sekä esitetään vuoden 1998 ensimmäistä vuosipuoliskoa ja koko vuotta koskeva ennuste. Yhtenäisyyden takia taulukossa on Euroopan unionin 15 jäsenvaltion tiedot myös vuotta 1995 edeltävältä ajalta. 2.2. VUODEN 1998 ENSIMMÄISEN VUOSIPUOLISKON JA KOKO VUODEN NÄKYMÄT Euroopan unionin ennustettua voimakkaampi talouden elpyminen on kiihdyttänyt huomattavasti tuotantoa vuonna 1997, samalla kun kysyntä sisä- ja vientimarkkinoilla on jatkuvasti kasvanut. Vaikka yhteisön terästeollisuus on hyötynyt teräsmarkkinoiden parantuneista olosuhteista, se ei ole kuitenkaan pystynyt hyödyntämään täysimittaisesti vientikysynnän ja -hintojen tarjoamia mahdollisuuksia, sillä ala joutui vuoden mittaan lisäämään toimituksiaan yhteisössä sijaitseville perinteisille asiakkailleen. Tämä kehitys on palauttanut liike-elämän tulevaisuuden uskon siinä määrin, että komission kuukausittaisessa tutkimuksessa teollisuuden luottamusta talouteen kuvaava indikaattori oli lokakuussa 1997 korkeimmillaan seitsemään vuoteen. Kestokulutushyödykkeiden hyvä tilauskanta ja tuotantokapasiteetin kohentunut käyttöaste näyttävät oikeuttavan tämän optimismin. Myös kuluttajien luottamus on lujittunut viime kuukausina ja oli lokakuussa korkeimmillaan noin kymmeneen vuoteen, mikä kuvastaa erinomaisia kasvu- ja työllisyysnäkymiä. Vaikka unionin teräksen tuottajat ovatkin yleisesti ottaen optimistisia, ovat he viimeisimmissä tiedusteluissa korostaneet teräsmarkkinoiden herkkää tasapainoa, jota kaikesta huolimatta uhkaa tietty maailmanmarkkinoita häiritsevä ylitarjonta. Yhteisön teräsmarkkinoiden yleinen hintojen nousu vuoden 1997 alusta lähtien on pitkälti kysynnän ja tarjonnan välisen tasapainon asteittaisen korjaantumisen ansiota, vaikka erityisesti pitkien tuotteiden tuonti on kasvanut toisesta vuosineljänneksestä lähtien. Teräksen tuottajien näkemyksen mukaan tuonnin ja hintojen myönteinen kehitys saattaa kuitenkin vielä vahvistua entisestään vuoden 1998 ensimmäisellä vuosineljänneksellä, minkä jälkeen sen odotetaan hidastuvan hieman toisen vuosineljänneksen aikana, vaikka varastot tilapäisesti palautuisivatkin entiselleen. Teräksen tukkukauppiaat Euroopan unionissa puolestaan katsovat, että yhteisön terästuotteiden kauppa ei ole kehittynyt toivotulla tavalla vuonna 1997, vaikka volyymeissä ja katteissa mitatut tulokset ylittivätkin vuoden 1996 tulokset, erityisesti suurten vientiin suuntautuneiden konsernien osalta. Teräksen tukkukauppiaiden odotukset vuodelle 1998 kertovat kuitenkin optimismista, jota toisaalta laimentaa pelko ennakoitavissa olevasta varastojen kasvusta kaikissa teollisen tuotantoketjun vaiheissa. Joka tapauksessa Euroopan unionin erinomaisten talousnäkymien odotetaan vuonna 1998 johtavan toiminnan vilkastumiseen terästä käyttävillä aloilla (joista osaa tarkastellaan lähemmin tässä ohjelmassa), erityisesti autojen, sähkö- ja muiden laitteiden sekä metallituotteiden valmistuksessa. Rakennusalan odotetaan kokonaisuudessaan hyötyvän vuonna 1998 edellisvuotta enemmän unionin talouskehityksestä. Tämä on yhtäältä yksityisen kulutuksen ja toisaalta julkisten investointien ennustetun kasvun ansiosta. Liitteiden taulukoissa 2 ja 2 a on esitetty tärkeimpien terästä käyttävien teollisuudenalojen toimintaa kuvaavat tunnusluvut vuoden 1998 ensimmäiselle vuosipuoliskolle ja koko vuodelle. Pohjatiedot on saatu kyseisten alojen kansallisilta edustajilta, joiden näkemykset eivät aina vastaa hahmotettuja suuntauksia. Näitä lukuja on siis tulkittava varovaisesti. 2.2.1. Perusterästeollisuus Taloudellisen taantuman ja sen haittavaikutuksia korostaneen varastojen supistumisen seurauksena yhteisön perusterästeollisuuden tulos jäi vuonna 1996 melko huonoksi, mutta vuoden 1997 alusta suuntaus on kääntynyt. Elpymisen nopeus on kuitenkin ollut sidoksissa terästeollisuuden asiakkaiden edustamien toimialojen suhdannekehitykseen. Yleisesti voidaan todeta, että autojen sekä sähkö- ja muiden laitteiden valmistukseen sidoksissa olevassa perusterästeollisuudessa kehitys on ollut vuonna 1997 erityisen suotuisaa, ja tiettyä parannusta on todettu jopa hitaasti elpyvään rakennusalaan sidoksissa olevassa teollisuudessa. Unionin hyvät sisäiset talousnäkymät ja mahdollisuudet säilyttää vienti vuonna 1997 saavutetulla erinomaisella tasolla tukevat arviota, jonka mukaan kehitys useimmilla perusterästeollisuuden sektoreilla jatkuu vuonna 1998 suotuisana tuonnin ennustetusta vilkastumisesta huolimatta. Toiminnan vilkastumisesta ja tuotantovälineiden tehokkaammasta hyödyntämisestä huolimatta useilla perusterästeollisuuden sektoreilla ei olla lähelläkään tuotantokapasiteetin optimaalista käyttöastetta. A. Teräsputkien valmistus Vuonna 1996, erityisesti sen ensimmäisellä vuosipuoliskolla, yhteisön teräsputkiteollisuuden tulokset olivat melko huonot, varsinkin hitsattujen putkien ja saumattomien putkien osalta. Tämän ajanjakson aikana putkien kulutus laski merkittävästi Euroopan unionin markkinoilla samalla kun tuonti ja varastot kasvoivat huomattavasti. Tuotannon supistuminen saatiin kuitenkin rajoitettua 3,6 prosenttiin viennin merkittävän kasvun (+ 12 prosenttia) ansiosta. Erityinen häiriötekijä vuonna 1996 oli saumattomien putkien tuonnin kasvu: tuonnin markkinaosuus yhteisössä ylitti neljänneksen. Vuoden 1997 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana teräsputkien tuotanto unionissa kasvoi tyydyttävästi. Teräsputkiteollisuuden vienti kasvoi vuoden 1996 vastaavan ajanjakson jo erittäin hyvistä tuloksista vielä edelleen 33 prosenttia, ja unionin sisäisen kulutuksen kasvu oli noin 2,6 prosenttia vuoden 1996 kuuteen ensimmäiseen kuukauteen verrattuna. Teräsputkiteollisuuden vuoden 1997 kokonaistuloksen ennustetaan paranevan huolimatta joidenkin tuotteiden, erityisesti saumattomien putkien, tuonnin synnyttämästä paineesta yhteisön erittäin herkillä markkinoilla. Tilanne paksujen hitsattujen putkien markkinoilla oli jo vuosina 1996 ja 1997 erinomainen hyvien vientivolyymien ansiosta, ja tilanteen odotetaan jatkuvan suotuisana vuonna 1998. Myös pienen läpimitan hitsattujen putkien ja saumattomien putkien markkinatilanteen pitäisi periaatteessa parantua vähitellen, sillä unionin sisäisten taloudellisten olosuhteiden odotetaan olevan vuonna 1998 vielä suotuisammat kuin vuonna 1997. Dollarin kehitykseen liittyy kuitenkin viennin hienoisen heikkenemisen vaara. Kokonaisuudessaan vuodesta 1998 odotetaan yhteisön teräsputkiteollisuudelle vielä parempaa kuin vuodesta 1997, vaikka ala kilpaileekin tuonnin kanssa. Tuonnin markkinaosuuden ennustetaan saumattomien putkien osalta olevan jatkossakin huomattava, minkä lisäksi myös pienten hitsattujen putkien tuonti saattaa kasvaa selvästi. B. Kylmä- ja kuumavetoteollisuus Kylmävetotuotteita käytetään eniten rakennusalalla, ja vuonna 1996 rakennusalan heikko tilanne piti sisäistä kulutusta alhaisena, niin että yhteisön kylmävetoteollisuuden tulos jäi tältä osin suhteellisen huonoksi. Vientikehityksen ansiosta tuotannon laskua pystyttiin kuitenkin rajoittamaan. Vuoden 1997 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana myyntivolyymi kasvoi voimakkaasti (+ 8 prosenttia) yhteisön markkinoilla, joilla kylmävetotuotteiden tuontipaineet olivat heikommat. Samalla ajanjaksolla näiden tuotteiden vienti kasvoi vielä hieman entisestään. Näin ollen alan elypminen perustuu edelleen pääasiallisesti vientiin, sillä todellinen kulutus unionissa kasvaa paljon vientiä hitaammin. Tämä johtuu yhtäältä varastojen kasvattamisesta ja toisaalta rakennusalan kysynnän erittäin hitaasta elpymisestä. Kaikesta huolimatta kylmävetoteollisuuden tulosten odotetaan vuonna 1997 paranevan selvästi vuoden 1996 tuloksiin verrattuna, ja jopa vuoden ensimmäisen vuosipuoliskon suuntausten vakautuvan. Kulutuksen odotetaan kasvavan noin 7 prosenttia, viennin yli 13 prosenttia ja tuotannon 5 prosenttia edellisvuoden vastaavista tasoista. Tällaisen suotuisan hahmotelman perusteella tuonnin kehitys olisi vähäistä. Jollei lyhyellä aikavälillä tapahdu mitään odottamatonta, sisäisen kysynnän voidaan olettaa paranevan vuonna 1998, vaikka sitä tasoittaa osittain heikentynyt vienti. Kylmävetotuotteiden tuotannon heikon kasvun pitäisi vastaavasti jatkua, erityisesti jos näiden tuotteiden tuonti yhteisön markkinoille vakiintuu odotusten mukaisesti. Kuumavetoteollisuuden kannalta vuosi 1996 oli vielä huonompi kuin kylmävetoteollisuudessa huolimatta siitä, että kuumavetotuotteita eniten käyttävän autoalan tulokset olivat erinomaiset. Loppujen lopuksi näiden lähes yksinomaan unionin markkinoille suunnattujen tuotteiden toimitukset laskivat 15 prosenttia vuonna 1996, mikä johtui etenkin tarpeesta pienentää varastoja jakeluketjun loppupäässä. Sisäinen kysyntä kääntyi kuitenkin kasvuun vuoden 1997 alussa. Vuoden ensimmäisellä vuosipuoliskolla sisäinen kysyntä kasvoi noin 4 prosenttia lisäten samalla kuumavetotuotteiden tuotantoa. Näitä tuotteita eniten käyttävien alojen suotuisan kehityksen ansiosta kuumavetoalan odotetaan vilkastuvan entisestään, ja myyntivolyymien odotetaan kasvavan noin 5 prosenttia vuonna 1997, erityisesti jos tuonti pienenee huomattavasti. Vuonna 1998 autoteollisuuden kehityksen odotettavissa oleva hidastuminen on epävarmuustekijä, joka saattaa vaikuttaa voimakkaasti kuumavetoteollisuuteen. Euroopan unionin suhteellisen suotuisat taloudelliset näkymät viittaavat kuitenkin siihen, että kuumavetotuotteiden tuotanto- ja myyntivolyymit säilyvät ennallaan tai jopa kasvavat hieman vuoden 1997 vastaaviin tasoihin verrattuna. C. Kylmävalssaus ja -profilointi Kuten edellisessä ohjelmassa todettiin, volyymit kylmävalssattujen teräsvanteiden valmistusteollisuudessa pienenivät noin 15 prosenttia vuonna 1996. Yleisen taloudellisen elpymisen ansiosta tämän teollisuuden alan tulos vuonna 1997 ylittää kuitenkin toiveet, mikä kuroo umpeen edellisen vuoden volyymien voimakkaan supistumisen, vaikka tämä palautuminen ei olekaan ollut täysin yhdenmukaista kaikissa unionin jäsenvaltioissa; elpyminen on ollut erittäin voimakasta Saksassa ja melko heikkoa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Alan omat vuotta 1998 koskevat odotukset antavat uskoa teräsvanteiden kysynnän kasvavan edelleen noin 5 prosenttia auto-, koneenrakennus-, sähkölaite- ja elektroniikkateollisuuden tilausten vakiintumisen ansiosta. Yhteisön sisäinen kauppa näiden tuotteiden markkinoilla unionin sisällä kasvanee voimakkaan sisäisen kilpailun vuoksi merkittävästi vuonna 1998, kun taas tuonti näyttää vakiintuvan ja vienti säilyvän merkityksettömänä. Tämän teollisuudenalan toiminta parani merkittävästi, ja parhaiten menestyneet yritykset pystyivät nostamaan tuotantokapasiteettinsa käyttöasteen optimaaliselle tasolle. Katteet jäivät kuitenkin suhteellisen pieniksi, sillä kylmävalssattuja levyjä halkaisemalla valmistetut vaihtoehtoiset tuotteet kiristivät kilpailua markkinoilla. Kylmäprofiloitujen tuotteiden markkinatilanne on parantunut vähitellen vuoden 1997 alusta lähtien. Erityisesti niin sanottujen leveiden profiiliterästuotteiden myyntivolyymit ovat kasvaneet noin 5 prosenttia vuoden 1996 tasoista, kun taas niin sanottujen pitkien profiiliterästuotteiden osalta kasvu on ollut heikompaa. Leveiden profiiliterästuotteiden ja erityisesti kerroslaattojen osalta näkymät vuodelle 1998 ovat erittäin suotuisat, huolimatta heikosta tilanteesta Euroopan unionin rakennusalalla, jolle kaikki nämä tuotteet on suunnattu. Rakennusalan odotettu elpyminen sekä rakennusten vanhojen rakenteiden ja hallien peitteiden saneeraustarve viittaavat leveiden profiiliterästuotteiden kysynnän kasvuun. Kasvuksi arvioidaan 5 prosenttia vuonna 1998 mutta se voi lisääntyä huomattavasti tulevina vuosina, erityisesti kerroslaattojen osalta. Niinikään rakennusalalle suurimmaksi osaksi tarkoitettujen pitkien profiiliterästuotteiden kysynnän kehitys ei vuonna 1997 ole korvannut kuin osittain myyntivolyymien edellisen vuoden 10 prosentin laskua. Näiden tuotteiden markkinat voisivat kuitenkin parantua huomattavasti vuonna 1998, ottaen huomioon erityisesti joidenkin Euroopan unionin maiden hallitusten suunnittelemat hallinnolliset toimenpiteet, joilla pyritään vauhdittamaan rakennusalan elpymistä. 2.2.2. Rakennusalan suhdanteet vuonna 1998 1990-luvun alusta lähtien vaikeuksissa ollut rakennusala osoittaa selviä elpymisen merkkejä joissakin Euroopan unionin maissa, kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa, Portugalissa, Ruotsissa ja Suomessa. Vaikka suhdanteiden paraneminen useimmissa unionin maissa on toistaiseksi hyödyttänyt rakennustoimintaa vain vähän, ei ole epäilystäkään siitä, etteivätkö taloudelliset näkymät vuodelle 1998 palauttaisi luottamusta tämän tärkeän alan odotettuun elpymiseen. Rakennusalan elpymisen odotetaan voimistuvan unionissa vuoden 1998 suotuisampien taloudellisten olosuhteiden, kuten investointien vilkastumisen, pysyvästi matalien korkojen, inflaation hallinnan ja rajoittavien politiikkojen tietyn höllentämisen, ansiosta. Saksassa rakennusalan volyymi supistui huomattavasti vuonna 1997. Nykyisistä suotuisista näkymistä huolimatta tilanne alalla taantuu hieman vuonna 1997 ja säilyy ennallaan vuonna 1998. Tämä johtuu erityisesti tämän toiminnan negatiivisista tuloksista uusissa osavaltioissa. Kaiken kaikkiaan alan taantuman päättyminen Saksassa ja kehityksen suunnan muuttumiseen liittyvät odotukset Ranskassa, Espanjassa ja Itävallassa edistänevät rakennusalan elpymistä Euroopan unionissa. Asuntorakentamisen alalla pysyvästi matalien korkojen myönteiset vaikutukset ja paremmat työllisyysnäkymät ovat lisänneet uusien asuntojen rakentamista, erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Portugalissa, Alankomaissa, Ruotsissa ja Tanskassa. Uusien asuntojen rakentaminen vilkastui vuonna 1997 myös Espanjassa ja Belgiassa. Toisaalta Saksassa, Ranskassa, Itävallassa ja Italiassa yleistaloudellisesta lamasta ja verotukseen liittyvistä paineista johtuva vähäinen kysyntä heijastui myös rakennusalalle, niin että asuntorakentamisen väheneminen jatkui. Yhteisön tasolla asuntorakentamisen volyymin odotetaan kasvavan hieman vuonna 1998. Muun kuin asuntorakentamisen alalla yksityiset investoinnit lisääntyivät jonkin verran vuonna 1997, kun taas julkisten investointien edellisvuosien kielteinen suuntaus jatkui. Tämä toiminta taantui Ranskassa, Saksassa ja Espanjassa, mutta elpyi selvästi Italiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa, Ruotsissa, Portugalissa ja Belgiassa. Vuodeksi 1998 alalle ennustetaan heikkoa kasvua, pääasiassa yksityisten investointien ansiosta. Maa- ja vesirakennustyöt, jotka ovat erittäin riippuvaisia julkisista investoinneista, ovat edelleen kärsineet tiettyjen Euroopan unionin valtioiden rajoittavista politiikoista. Vuodesta 1997 tulee näin ollen viides perättäinen heikon toiminnan vuosi, mikä johtuu voimakkaista supistuksista tietyissä maissa, kuten Ranskassa, Espanjassa, Saksassa ja Itävallassa. Ainoat maat, joissa julkiset rakennustyöt lisääntyivät vuonna 1997 meneillään olevien suurten infrastruktuurihankkeiden ansiosta, olivat Yhdistynyt kuningaskunta ja Portugali. Ottaen huomioon yleistaloudelliseen tilanteeseen liittyvät suotuisat odotukset, maa- ja vesirakennustyöt saattavat vuonna 1998, pitkän hiljaisen kauden jälkeen, palata hienoiseen kasvuun yhteisön tasolla. 2.2.3. Autoteollisuuden markkinat Vuonna 1996 autojen kysyntä kasvoi Euroopan unionissa, ja uusien ajoneuvojen rekisteröinti lisääntyi tuntuvasti (+ 6,4 prosenttia). Vuoden 1997 ensimmäisellä vuosineljänneksellä markkinat heikkenivät väliaikaisesti, mutta tilanne korjaantui nopeasti ja uusien ajoneuvojen rekisteröinti kääntyi uudelleen kasvuun. Vuoden 1997 huhtikuusta lähtien rekisteröintitilastojen kuukausikasvu unionin maissa on ollut huomattavaa. Vuoden yhdentoista ensimmäisen kuukauden kasvu oli noin 4,4 prosenttia verrattuna vuoden 1996 vastaavan ajanjakson erinomaiseen tulokseen. Tämä kehitys Euroopan automarkkinoilla johtuu pääasiallisesti uusien autojen kysynnän ennennäkemättömästä kasvusta (+ 41 prosenttia) Italiassa, jossa vuoden alussa otettiin käyttöön erilaisia kannustimia. Kasvu on ollut huomattavaa myös Espanjassa (+ 11 prosenttia), jossa on otettu käyttöön verohelpotuksia, samoin kuin muun muassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ruotsissa ja Irlannissa. Samalla ajanjaksolla rekisteröinnit ovat vähentyneet selvästi (- 22 prosenttia) autoteollisuuden tukitoimenpiteiden päättymisestä kärsivillä Ranskan markkinoilla, samoin kuin Itävallan markkinoilla. Saksassa tilanne on pysynyt lähes ennallaan. Tämän kehityksen perusteella voidaan rekisteröintien vuonna 1997 realistisesti odottaa kasvavan 3-4 prosenttia verrattuna vuoden 1996 erinomaiseen tulokseen. On myös syytä huomata, että yhteisön autoteollisuuden vienti säilyi erittäin tyydyttävänä vuonna 1997. Taloudellisten suuntaviivojen myönteisen kehityksen odotetaan edistävän kehitystä myös unionin autoteollisuuden markkinoilla vuoden 1998. Euroopan talous- ja rahaunioniin liittyvä tiukka varainhoito voi kuitenkin saada kuluttajat odottavalle kannalle, eikä rekisteröinneissä ole odotettavissa kovin myönteisiä kokonaistuloksia markkinoille tulevista uusista malleista huolimatta. Jos yllättäviä keinotekoisia ilmiöitä ei ilmene, odotetaan uusien ajoneuvojen rekisteröinnin vakiintuvan tai kasvavan entistä heikommin Euroopan unionissa vuonna 1998. 2.3. TERÄSTEOLLISUUDEN TUOTTEIDEN TUONTI- JA VIENTINÄKYMÄT 2.3.1. Euroopan unionin teräksen ulkomaankaupan tilastot Joidenkin jäsenvaltioiden ulkomaankauppatilastojen jatkuva viivästyminen aiemmista ponnisteluista huolimatta estää analysoimasta asianmukaisesti teräsmarkkinoiden viimeaikaista kehitystä yhteisössä, mikä lisää ennusteiden epävarmuutta. Tätä kertomusta laadittaessa käytettävissä olevat ulkomaankauppatilastot eivät kata unionin kaikkien jäsenvaltioiden osalta kuin ensimmäisen vuosineljänneksen. Arvioimalla eri maiden puuttuvat tiedot voidaan vuoden 1997 ensimmäisen vuosipuoliskon suuntaukset kuitenkin analysoida pienellä epätarkkuudella, joka heijastuu väistämättä ennusteen laatuun. Yhteisön terästuonti on kasvanut kaiken kaikkiaan noin 3 prosenttia vuoden 1997 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana, vaikka se oli laskenut noin 11 prosenttia ensimmäisen vuosineljänneksen lopulla. Tämä viittaa siihen, että teräksen hinnan suotuisalla kehityksellä Euroopan unionissa on ollut edellisen ennusteen mukaiset seuraukset jo vuoden 1997 toisella vuosineljänneksellä. Tarkasteltaessa näitä suuntauksia lähemmin voidaan todeta tuonnin kasvaneen huomattavasti erityisesti pitkien tuotteiden osalta (+ 24 prosenttia), kun taas litteiden tuotteiden arviot osoittavat hienoista laskua (- 2 prosenttia). Vuoden 1997 toista vuosipuoliskoa koskevien tilastotietojen puuttuessa on erittäin vaikea arvioida teräksen tuonnin kehitystä avoimilla ja kilpailluilla yhteisön markkinoilla, joilla tuonnin merkitys on lisäksi suuri. Ottaen kuitenkin huomioon tuonnin kehitys vuoden 1997 ensimmäisellä vuosipuoliskolla sekä kysynnän ja hintojen suotuisa kasvu vuoden toisella vuosipuoliskolla, on täysin mahdollista, että tuonnin kasvu koko vuodelta on ollut odotettua voimakkaampaa. Vuoden 1997 ensimmäistä vuosipuoliskoa koskevat arviot sitä vastoin osoittavat viennin supistuneen noin 11 prosenttia vuoden 1996 vastaavasta ajanjaksosta. Supistuminen on jakautunut melko tasaisesti ensimmäiselle toteutuneelle vuosineljännekselle ja toiselle arvioidulle vuosineljännekselle. Vuoden 1997 toisella vuosipuoliskolla unionin teräsvienti säilyy erittäin tyydyttävänä rahamarkkinoilla vakaana pysyneen dollarin ansiosta. Koko vuodelta 1997 yhteisön teräksen vientivolyymin voidaan olettaa laskevan huomattavasti vuoden 1996 viennistä, eli siis jäävän hieman edellisestä ennusteesta. Vuoden 1998 ensimmäisellä vuosipuoliskolla teräksen tuonnin uskotaan hieman kasvavan. Yhteisön markkinoiden houkuttelevuutta lisäävät kysynnän ja hintojen ennustettu nousu. Vientitilanne puolestaan on dollarin ja joidenkin Kaakkois-Aasian maiden talouskriisin kehityksestä johtuen epävarma. Saatavilla olevien tietojen perusteella voidaan kuitenkin arvioida, että huolimatta hienoisesta laskusta vuoteen 1997 verrattuna, yhteisön teräsvienti säilyy erittäin tyydyttävänä vielä vuonna 1998. Komissio ottaa huomioon kansainvälisen tarjonnan suuntaukset pidemmällä aikavälillä ja sen, että huolimatta kysynnän suotuisista näkymistä lyhyellä aikavälillä sekä unionissa että sen ulkopuolella, saattavat tietyt kauppavirrat suuntautua uudelleen Kaakkois-Aasian kriisin seurauksena. Se uudistaakin kehotuksensa yhteisön teollisuudelle, jotta yksittäiset investointeihin, yritysjohtoon ja kaupalliseen strategiaan liittyvät päätökset eivät vaarantaisi tasapainoa yhteisön avoimilla ja tunnetusti suhdanneherkillä teräsmarkkinoilla. On kuitenkin syytä korostaa, että unionin terveemmän kokonaistaloustilanteen pitäisi taata tietty vakaus tuotantotoiminnalle, myös rakennusalalla, niin että yhteisön terästeollisuuden näkymät vuodelle 1998 ovat entistä suotuisammat. 2.3.2. Yhdysvaltain taloudellinen kehitys Yhdysvaltojen taloudellinen kasvu säilyi voimakkaana vuoden 1997 ensimmäisen vuosipuoliskon ajan, vaikka neljännesvuosittaisia kasvulukuja jouduttiinkin tarkistamaan alaspäin. Ainakaan tällä hetkellä Yhdysvaltojen talous ei osoita heikkenemisen merkkejä, vaan tuotantokapasiteettia hyödynnetään täydellisesti ilman, että tämä näyttäisi johtavan palkka- tai hintatilanteen kiristymiseen kuten aiemmin. Jollei inflaatio odottamatta nouse äkillisesti, Yhdysvaltojen talouskasvuksi vuonna 1997 arvioidaan 3,6 prosenttia ja vuonna 1998 2,6 prosenttia sisäisen kysynnän jatkuessa vakaana ja investointien lisääntyessä edelleen. Yhdysvaltojen dynaaminen talous on kasvattanut merkittävästi teräksen tuontia, joka vuonna 1997 saattaa ylittää vuoden 1994 ennätykselliset 30 miljoonaa tonnia. Teräksen laskennallinen kulutus saattaa kuitenkin laskea, kun vuonna 1996 kasvatettuja varastoja pienennetään. Lähikuukausina uuden tuotantokapasiteetin käyttöönoton seurauksena kasvava tuontanto ja tärkeimpien kumppanuusmaiden oman sisäisen kysynnän kasvu supistavat todennäköisesti vähitellen Yhdysvaltojen terästuontia. Talouskasvun ennustetusta hidastumisesta huolimatta Yhdysvaltojen teräsmarkkinoiden kehitysnäkymät vuodelle 1998 lienevät vielä hyvät. Teräksen kulutus saattaa kasvaa hitaasti, mutta kotimaisen tuotannon odotettu kasvu saattaa johtaa tuonnin supistumiseen ja jopa amerikkalaisen teräksen kolmansiin maihin suuntautuvan viennin kasvuun. 2.3.3. Japanin taloudellinen tilanne Tiettyjen verohelpotusten lakkauttamisen ja arvonlisäveron korotuksen aiheuttama yksityisen kulutuksen lasku on vaikuttanut voimakkaasti Japanin talouskasvuun, jonka voidaan odottaa heikkenevän vuoteen 1996 verrattuna bruttokansantuotteen kasvaessa vuonna 1997 ainoastaan 1,3 prosenttia. Japanin talouden odotetaan kuitenkin elpyvän asteittain, jolloin bruttokansantuote nousisi 2,6 prosenttia vuonna 1998, mikäli joidenkin Kaakkois-Aasian maiden talous- ja rahoituskriisi ei leviä ja heikennä Japanin taloutta. Vuoden alun vakaa tilanne auto- ja laivanrakennusteollisuudessa, ja vähemmässä määrin koneenrakennus- ja elektroniikkateollisuudessa, ei kasvata merkittävästi teräksen kulutusta vuonna 1997, mikä johtuu erityisesti autojen ja elektroniikkatuotteiden aiemmin kertyneiden varastojen pienentämistarpeesta. Lisäksi julkisten investointien romahduksen vuoksi lyhyellä aikavälillä ei ole odotettavissa elpymistä rakennusalalla ja maa- ja vesirakennustöiden alalla. Kotimaisen, mutta etenkin ulkomaisen kysynnän väliaikainen kasvu vuoden 1997 alussa johti kuitenkin terästuotannon entistä voimakkaampaan kasvuun. Vuonna 1998 Japanissa odotetaan kotimaisen teräksen kulutuksen elpyvän jonkin verran kohentuneen sisäisen taloustilanteen ansiosta, mikä viittaisi japanilaisen teräksen vähenemiseen vientimarkkinoilla. 2.3.4. Kiinan ja Kaakkois-Aasian tilanne Kaakkois-Aasian maiden keskimääräiseksi talouskasvuksi vuonna 1997 arvioidaan noin 6,5 prosenttia. Vaikka kehitys alueella on hieman hidastunut, voi keskimääräinen talouskasvu vuonna 1998 olla vielä noin 8 prosenttia. Näitä ennusteita saatetaan kuitenkin joutua tarkistamaan, jos alueen maiden talous- ja rahoituskriisi syvenee. Etelä-Korean rakennusalan, Taiwanin elektroniikkateollisuuden ja Kiinaan tehtyjen investointien suotuisa kehitys on kasvattanut hieman teräksen kulutusta ja tuotantoa huolimatta alueen muiden maiden talous- ja rahoitusvaikeuksista. Vaikka teräksen tuonti supistuisi odotusten mukaisesti, pysyvät Kaakkois-Aasian markkinat dynaamisina vielä vuonna 1998. Näiden markkinoiden rakenteellisen vajeen odotetaan kuitenkin pienenevän jatkossa uuden tuotantokapasiteetin käyttöönoton myötä. Kiinassa hiljattain käynnistetyt talouden valvontaa ja rakenteiden uudistamista koskevat toimenpiteet ovat hidastaneet talouskasvua samalla, kun ne ovat mahdollistaneet inflaation hillitsemisen. Tästä huolimatta Kiinan talouskasvun odotetaan vuosina 1997 ja 1998 olevan edelleen erinomainen. Teräsmarkkinoilla kulutuksen odotetaan vuosien 1994 ja 1995 laskujen jälkeen tasaantuvan vuonna 1997, kun taas vielä hienoisessa kasvussa oleva kotimainen tuotanto on kasvattanut varastoja entisestään. Varastojen pienentämistarpeen ja kysynnän mahdollisen pienenemisen vuonna 1998 ei uskota tuntuvasti rajoittavan teräksen tuontia, lähinnä suuryristysen vientitarpeen takia. 2.3.5. Latinalaisen Amerikan maiden taloudellinen kehitys Latinalaisen Amerikan maiden talouksien tilanne on tällä hetkellä suotuisa, mikä on lisännyt asteittain niiden keskimääräistä kasvua. Talouskasvuksi vuosina 1997 ja 1998 arvioidaan noin 5 prosenttia. Useimmissa alueen maissa selvästi parantunut taloudellinen tilanne on vähitellen vilkastuttanut toimintaa sekä auto- että rakennusalalla, mikä puolestaan on lisännyt huomattavasti teräksen kulutusta vuonna 1997. Alueen teräksen kulutuksen odotetaan kasvavan vielä noin 10 prosenttia vuonna 1998 Meksikon, Argentiinan ja Brasilian voimakkaan talouskasvun ansiosta. Vaikka näiden maiden terästuonnin ennakoidaan kasvavan ja viennin supistuvan, niiden terästuotteiden ylitarjonta lienee edelleen noin 10 miljoonaa tonnia vuonna 1998 arvioidun kotimaisen tuotannon kasvun perusteella. 2.3.6. Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Itsenäisten valtioiden yhteisön tasavaltojen taloudellinen tilanne Vuonna 1994 käynnistettyjen uudistusten ansiosta talouskasvu KIE-maissa jatkuu, ja kasvun haavoittuvuudesta huolimatta sen odotetaan olevan keskimäärin noin 5,2 prosenttia vuonna 1997 ja 5,7 prosenttia vuonna 1998. Suotuisammasta taloudellisesta tilanteesta hyötyneet KIE-maiden teollisuus ja erityisesti terästuotanto ovat kasvaneet huomattavasti vuonna 1997, ja paikallisten markkinoiden supistuessa on viennin osuus kasvanut jo lähes 45 prosenttiin alueen terästuotannosta. Näiden maiden teräksen kokonaistuotannon ennustetaan kasvavan vuonna 1998, mutta sisäisen kulutuksen odotettu kasvu antaa olettaa, että teräksen vienti KIE-maista supistuu. On kuitenkin mahdollista, että Yhdysvaltojen markkinoille suuntautuvan teräksen viennin ennustettu supistuminen vuonna 1998 johtaa KIE-maista Euroopan unioniin suuntautuvan viennin voimakkaaseen lisääntymiseen, erityisesti pitkien tuotteiden osalta. Uudistusten käynnistämisen jälkeen Venäjän taloustilanne on parantunut huomattavasti, vaikka ratkaisemattomia sisäisiä ongelmia onkin vielä runsaasti. Vuoteen 1996 asti pienentyneen bruttokansantuotteen odotetaan kasvavan vuonna 1997, ja kasvun odotetaan voimistuvan vuonna 1998. Terästeollisuuden vuotta 1998 koskevat ennusteet viittaavat kotimaisen teräksen kulutuksen kasvavan 5 prosenttia, ja tuotannon hienoisesta kasvusta huolimatta odotetaan ensimmäistä kertaa lähinnä välituotteista koostuvan Venäjän teräksen viennin supistuvan. 2.3.7. Lähi- ja Keski-itä sekä Afrikka Talouskehitys Lähi- ja Keski-idän sekä Afrikan maissa on jatkunut suotuisana vuodesta 1990, vaikka maiden välillä on suuriakin eroja. Arvioitu kasvu näissä maissa on keskimäärin noin 2,3 prosenttia vuonna 1997 ja 2,5 prosenttia vuonna 1998. Uuden tuotantokapasiteetin käyttöönotto kasvattaa todennäköisesti Lähi- ja Keski-idän maiden teräksen tuotantoa, joka saattaa yltää 12 miljoonaan tonniin vuonna 1998, kun taas markkina-alueen teräksen kulutuksen 3,5 prosentin kasvu nostaisi sen yli 11 miljoonaan tonniin. Afrikan maissa teräksen kulutuksen odotetaan kasvavan noin 2 prosenttia vuonna 1998, mikä nostaisi sen 15 miljoonaan tonniin. Alueen teräsvaje säilyisi näin ollen ennallaan. 2.4. HINTAKEHITYS Valuuttakurssien kehitys kahdentoista viime kuukauden aikana ja erityisesti dollarin arvon nousu eurooppalaisiin valuuttoihin nähden, Englannin puntaa lukuun ottamatta, ovat tärkeimpiä syitä yhteisön teräsmarkkinoilla tapahtuneeseen käänteeseen. Yhteisön teräksen ja teollisuustuotteiden kansainvälinen kilpailukyky on jälleen parantunut, ja sisäisen kysynnän vilkastuminen ja tuonnin vakiintuminen erinomaiselle tasolle ovat edistäneet hintojen nousua Euroopan unionin teräsmarkkinnoilla vuonna 1997. Litteiden terästuotteiden hintojen lasku pysähtyi yleisesti ottaen vuoden 1996 lopussa ja joissakin tapauksissa aivan vuoden 1997 alussa. Tämän jälkeen käänteen nopeus ja voimakkuus on vaihdellut tuotteesta ja Euroopan unionin jäsenvaltiosta riippuen. Galvanoitujen levyjen, kuumavalssattujen rullien ja raskaiden levyjen voimakas kysyntä nosti näiden tuotteiden perushintoja 15-20 prosenttia vuonna 1997. Sen sijaan kylmävalssattujen levyjen hinnat nousivat hitaammin, mutta vuoden loppupuolella hintojen nousu nopeutui. Noususuuntaus näyttäisi jatkuvan ainakin vuoden 1998 ensimmäiset kuusi kuukautta. Pitkien tuotteiden hinnat ovat olleet erityisen alhaiset useamman vuoden ajan, ja vuonna 1996 tämä suuntaus jatkui. Kuitenkin varastojen tarkoituksenmukaisemman tason ansiosta kasvaneen ulkoisen kysynnän ja paremmin markkinoiden tarpeisiin mukautetun tarjonnan ansiosta yhteisön markkinat ovat tasapainottuneet vähitellen, mikä on nostanut osaltaan näiden tuotteiden hintoja. Erityisesti auto- ja koneenrakennusteollisuuden käyttämien parempilaatuisten pitkien tuotteiden hinnat ovat nousseet eniten, vuonna 1997 25 prosenttia perushintojen osalta. Hintojen nousun odotetaan jatkuvan vuoden 1998 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana. Sen sijaan rakennusalalla käytettävien pitkien tuotteiden hinnat ovat vuonna 1997 nousseet vähemmän. Vuoden 1998 osalta niiden hintakehitys on olennaisesti sidoksissa ilmasto-olosuhteisiin, kolmansista maista peräisin olevaan tuontiin ja vientimahdollisuuksiin. 2.5. TUOTEKOHTAISET SUUNTAUKSET Litteät terästuotteet - Kuumavalssatut rullat Toiminta kuumavalssattuja rullia käyttävillä aloilla on tyydyttävää, ja teräsputkien valmistajien, autorakennusalan ja teräspalvelukeskusten kysyntä kehittyy edelleen suotuisasti. Myyjien ja käyttäjien varastot ovat tavanomaisella tasolla, eikä tällä hetkellä ole odotettavissa, että varastot kasvaisivat liian suuriksi. Toimitukset yhteisön markkinoille lisääntyvät edelleen ylittäen niukasti kahden viime vuoden tasot, kapasiteetin käyttöaste on korkea ja toimitusajat pidentyvät. Sisämarkkinoiden kysynnän kasvun johdosta vienti supistuu huolimatta hyvästä hintatasosta, maailmanmarkkinoilla. Kuumavalssattujen rullien hintojen odotetaan nousevan edelleen vuoden 1998 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. - Kylmävalssatut levyt Kylmävalssattujen levyjen kysyntä on kasvanut tärkeimmillä terästä käyttävillä aloilla, minkä ansiosta tuotantolaitosten käyttöaste on korkea, vaikka tuotteiden toimitusajat ovatkin pidentyneet. Varastot ovat kasvaneet viime kuukausien aikana, mutta nykyiseen toimintaan nähden ne ovat tasapainossa. Vientimarkkinoiden kysyntä ja hintataso ovat hyvät, kun otetaan huomioon dollarin tämänhetkinen kurssi eurooppalaisiin valuuttoihin nähden. Erityisesti Slovakiasta, Argentiinasta ja Turkista peräisin oleva tuonti on jonkin verran kasvanut. Lisäksi kylmävalssattujen levyjen ja kuumavalssattujen rullien hinnat ovat nousseet vuoden 1997 alusta; tämän kehityksen oletetaan vahvistuvan vuoden 1998 alkupuoliskon aikana. - Pinnoitetut levyt Autoteollisuudessa ja erityisesti rakennusalalla pinnoitettujen levyjen kysyntä on erittäin vakaata. Tilauskannat ovat kasvaneet ja tuotantolaitokset toimivat täydellä teholla, toimitusajat ovat yhä pidempiä ja tuotteista on väliaikaisesti ollut jopa pulaa. Näissä olosuhteissa on hyvin todennäköistä, että hinnat nousevat, eikä tätä kehitystä tällä hetkellä näytä mikään estävän. Sähkösinkittyjen levyjen kysyntä autoteollisuudessa on merkittävää huolimatta siitä, että tiettyä siirtymistä galvanoituihin tuotteisiin on havaittavissa. Toisaalta dollarin korkea kurssi ja maailmanmarkkinoiden vakaa kysyntä rohkaisevat eurooppalaisia tuottajia panostamaan vientiin. Näin ollen kysynnän ja tarjonnan tasapaino edistää sisämarkkinnoiden hintojen nousua, joka jatkuu vuoden 1998 alkupuoliskolla. - Kvarttolevyt Kvarttolevyjen markkinatilannetta ovat parantaneet useat vuonna 1997 ilmenneet suotuisat tekijät, joiden vaikutukset ulottuvat vuoteen 1998. Erityisesti mainittakoon dollarin korkea kurssi, voimakas maailmanmarkkinakysyntä ja etenkin toiminnan elpyminen suuren läpimitan hitsattujen putkien osalta; näiden tilauskannat ovatkin jo kasvaneet melkoisesti. Kuten muidenkin litteiden tuotteiden, myös kvarttolevyjen toimitusajat ovat pidentyneet, ja niiden hinnat nousevat edelleen. Tukkukauppiaiden varastot ovat tavanomaisella tasolla ja tukkukauppiaat saavat hyvän hinnan nopeista toimituksista, joista tuottajat eivät voi huolehtia. Kuitenkin kysynnän kasvu ja hintojen nousu Euroopan unionissa lisäävät tuontia tietyistä Keski- ja erityisesti Itä-Euroopan maista. Pitkät tuotteet - Raskaat profiiliteräkset ja palkit Vuonna 1997 tuotteiden markkinatilanne on parantunut huomattavasti, mikä johtuu erityisen suotuisista vientimarkkinoista ja kysynnän elpymisestä sisämarkkinoilla. Tukkukauppiaiden varastot ovat jälleen tavanomaisella tasolla ja tilauskantoja pidetään tyydyttävinä, minkä seurauksena hinnat ovat nousseet yhteisön markkinoilla. Tämän suotuisan kehityksen jatkuminen riippuu kuitenkin viennin kehityksestä ja kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrästä. - Valssilanka Kysyntä rakennusalalla on edelleen heikkoa tietyissä unionin jäsenvaltioissa. Sen sijaan kylmävetoteollisuudelle sekä auto- ja koneenrakennusteollisuudelle myytävän langan kysyntä kasvaa voimaakkaasti. Kesän 1997 seisokkien ja vuoden 1997 viennin ansiosta varastoja on voitu pienentää ja tarjonta mukauttaa paremmin sisämarkkinoiden kysyntään. Vuoden 1998 alun osalta vientiä ja yhteisön markkinoita koskevat näkymät ovat hyvät. Kuluvan vuoden aikana hintoja on korotettu ja uudet korotukset saattavat olla hyvinkin todennäköisiä vuoden 1998 alussa. - Betoniraudoitteet Yhteisön betoniraudoitteiden kulutuksen vuonna 1997 arvioidaan olevan noin 2 prosenttia suurempi kuin vuonna 1996. Kuitenkin unionin eri markkinoiden välillä on suuria eroavaisuuksia. Kun kulutus Saksassa on laskenut 5 prosenttia, joissakin muissa unionin maissa on kirjattu jopa 10 prosentin kasvu. Keski-ja Itä-Euroopan sekä entisen Neuvostoliiton tuottajien kilpailu pitää yllä voimakasta painetta vientimarkkinoilla, jolla hintojen korotukset eivät juurikaan ole mahdollisia. Sisämarkkinoilla kysynnän ja tarjonnan suhde sitävastoin on tasapainottunut, ja vuonna 1997 elpyneet hinnat näyttävät vakiintuvan. Kaikesta huolimatta tilanne on epävakaa, minkä vuoksi tukkukauppiaiden ja valmistajien olisi oltava varovaisia etenkin talvikauden aikana, ettei nykyinen tasapaino vaarantuisi. - Kauppateräkset Kysynnän kasvu ja seisokit kesäkauden aikana ovat yhdessä parantaneet kysynnän ja tarjonnan tasapainoa yhteisön markkinoilla. Vuoden 1998 talousnäkymien perusteella on ennustettavissa, että kysyntä vahvistuu uudelleen lähikuukausina. Jos tämä vielä herkkä tasapaino säilyy, on odotettavissa, että tämän alan hinnat elpyisivät pysyvästi ensi vuoden aikana. 2.6. YHTEENVETO RAAKATERÄKSEN TILANTEESTA ENSIMMÄISELLÄ VUOSIPUOLISKOLLA JA VUODEN 1998 ARVIOT Yhteisön talouden kasvusuhdanne, jonka ennustetaan voimistuvan vuonna 1998 investointien voimakkaan kasvun ja vähemmässä määrin lisääntyvän kulutuksen myötä, tarjoaa yleisesti ottaen erinomaiset näkymät teollisuuden kehitykselle. Unionin paremmasta taloudellisesta tilanteesta hyötyvien, tärkeimpien terästä käyttävien alojen pitäisi nopeuttaa toimintaansa, jotta ne voisivat vastata myös kysynnän viennille tarjoamiin mahdollisuuksiin. Tämä lisäisi osaltaan erityisesti teräksen sisäisen kulutuksen kasvua vuoden 1997 tulosten jälkeen ja tukisi yhteisön teräsmarkkinoiden olosuhteiden asteittaista paranemista vuonna 1998, vaikka tuontiin kohdistuvat odotukset kasvavat ja yhteisön terästuotteiden viennin ennustetaan vähenevän. Tämän kehityksen myötä teräksen todellinen ja laskennallinen kulutus kasvaisi vuoden 1998 ensimmäisellä vuosipuoliskolla (kuten taulukosta 1 käy ilmi) vielä 4,8 prosenttia vuoden 1997 vastaavaan ajanjaksoon verrattuna eli 79 miljoonaan tonniin, jos kuluttajien ja tukkukaupan varastojen oletetaan pysyvän nykytasolla. Teräksen tuonnin uskotaan kasvavan noin 14 prosenttia eli 8 miljoonaan tonniin ajanjakson aikana, kun viennin puolestaan ennustetaan supistuvan noin 8 prosenttia. Puolen vuoden tuotannon tasapainopisteen voidaan arvioida sijoittuvan noin 82 miljoonaan tonniin, mikä vastaa 3,3 prosentin kasvua vuoden 1997 ajanjaksoon verrattuna. Vuonna 1998 teräksen todellisen ja laskennallisen kulutuksen ennustetaan olevan 154 miljoonaa tonnia, eli kasvavan 4,8 prosenttia edellisen vuoden vastaavaan lukuun verrattuna. Tukkukauppiaiden ja käyttäjien varastotilanteen odotetaan pysyvän vakaana koko ajanjakson. Teräksen tuonnin arvioidaan kasvavan edelleen ja saavuttavan 15 miljoonaa tonnia, mikä on 8 prosenttia enemmän kuin vuonna 1997. Yhteisön terästeollisuuden tuotteiden vienti näyttää pienenevän 8 prosenttia ja jäävän 23 miljoonaan tonniin. Tämän ennusteen perusteella yhteisön teräksen tuotanto on 163 miljoonaa tonnia, mikä vastaa 3,2 prosentin kasvua vuoden 1997 tuotantoon verrattuna. 3. RAAKA-AINEET 3.1. ROMURAUTA Vuonna 1997 raakateräksen tuotantoa Euroopan unionissa on kasvattanut enemmän sähköinen teräksen tuotanto kuin integroitu teräksen tuotanto, ja siten romuraudan kysyntä on kasvanut tasaisesti koko vuoden. Kulutuksen kasvu ei kuitenkaan tähän mennessä ole vaikuttanut romuraudan hintoihin, jotka ovat vakiintuneet aiemmin saavutetulle korkealle tasolle. Unionin tehtaiden äkillinen kysyntä on pystytty tyydyttämään vapaana olevan tarjonnan kautta ilman erityisiä paineita markkinoilla, sillä erityisesti yhteisön romuraudan vienti Turkkiin on vähentynyt. Turkin oma keräys on kasvussa, minkä lisäksi Turkki on lisännyt huomattavasti tuontia IVY-maista ja erityisesti Ukrainasta. Unioni on vähentänyt romuraudan vientiä Kaakkois-Aasiaan Korean terästeollisuuden talouskriisin takia ja siksi, että Japanissa romuraudan vienti on hiljattain ylittänyt tuonnin. Yhteisön terästuotannon kasvun jatkuminen vuonna 1998 saattaa nostaa romuraudan hintoja, varsinkin laatuvaatimusten seurauksena. Tämä kehitys saattaa voimistua, jos vienti Aasiaan elpyy tiettyjen alueen maiden talouskriisin hellittäessä. 3.2. RAUTAMALMI Vuonna 1997 rautamalmin maailmanlaajuinen tuotanto yltää todennäköisesti vuoden 1995 ennätykselliselle tasolle, kuten edellisessä arviossa ennustettiin. Hyvä tulos johtuu luonnollisesti kulutuksen huomattavasta kasvusta, johon on vaikuttanut valuraudan maailmanlaajuisen tuotannon voimakas kasvu ja vähemmässä määrin esipelkistettyjen tuotteiden tuotannon kasvu. Viime kuukausina rautamalmin kysynnän kasvu on vaikeuttanut hankintaa, koska jotkut lastaussatamat ovat kärsineet liikenteen ruuhkautumisesta. Tästä huolimatta rautamalmin vuoden 1997 maailmanlaajuinen vienti ylittää vuoden 1995 vastaavan luvun. Siten maailmanlaajuinen kysyntä jatkuisi vuoden 1998 ensimmäisinä kuukausina erittäin vakaana jatkaen vuoden 1997 kasvusuuntausta. Tuotantokapasiteetin mukauttaminen ja parannukset erityisesti Brasiliaan ja Australiaan suuntautuneiden kaivostuotteiden kuljetuksissa lieventävät osaltaan mahdollisia markkinapaineita tulevaisuudessa. Erityisesti esipelkistettyjen pellettien tuotannossa vuosien 1996 ja 1997 voimakas kysyntä jatkunee samalla tasolla vuonna 1998. 3.3. RAUTASEOKSET Vuoden alussa havaittu rautaseosten kysynnän elpyminen Euroopan unionissa vahvistui vuoden 1997 jälkipuoliskolla. Myönteinen kehitys lisäsi enemmän tuontia kuin yhteisön omaa tuotantoa. Ainoastaan tiettyjen tuotteiden hinta kohosi, sillä runsas tarjonta pystyi helposti vastaamaan kulutuksen kasvuun. Rautaseosmarkkinoiden kehityksessä ei vuoden 1998 alkupuoliskolla tapahdu muutoksia kysynnän ja tarjonnan kasvaessa yhtä nopeasti, joten markkinoiden odotetaan pysyvän tasapainossa. Joidenkin tuotteiden hinnat saattavat kuitenkin vaihdella, varsinkin jos merkittävä osa tarjonnasta pystyy mukautumaan nopeasti markkinoiden muutoksiin. 3.4. SINKKI, TINA JA NIKKELI Tuoreimpien tilastojen mukaan tinan tuotanto kasvoi vuoden 1997 alkupuoliskolla hieman vuoden 1996 ensimmäisten kuuden kuukauden tuotantoon verrattuna. Sen sijaan tämän raaka-aineen laskennallinen kulutus ei osoittanut kasvun merkkejä kyseisenä ajanjaksona. Laskennallinen kulutus saattaa kuitenkin nousta hieman vuoden 1997 jälkipuoliskon vahvan kysynnän ansiosta. Siitä huolimatta tuotannon ylijäämä vuoden 1997 lopussa on noin 7 000 tonnia. Tämän terästeollisuuden raaka-aineen hinta laski noin 10 prosenttia vuoden 1997 alusta, mutta vakiintui vuoden loppuun mennessä. Koska tinan tuotanto kasvaa rinnan kysynnän kanssa, suuntaus ei vaikuta hintakehitykseen, vaikka kysyntä kasvaisi edelleen vuonna 1998. Sinkin maailmanlaajuisen kysynnän arvioitiin kasvavan 2,5 prosenttia, eli 7,75 miljoonaan tonniin vuonna 1997. Vuonna 1998 kysynnän arvioidaan lisääntyvän vielä 2,4 prosenttia yhteensä 7,95 miljoonaan tonniin. Yhteisön markkinoilla sinkin kulutuksen kasvu ei ole yhtä merkittävää, vaan se jäänee vuonna 1998 1,4 prosenttiin. Vuonna 1997 tämän raaka-aineen maailmanlaajuinen kysyntä ja tarjonta ovat tasapainossa, mutta vuonna 1998 tarjonta saattaa ylittää niukasti kysynnän. Sinkin hintoja leimasivat vuoden 1997 jälkipuoliskolla suuret vaihtelut. Lontoon metallipörssissä sinkkitonni maksoi elokuussa 1 760 dollaria mutta laski lokakuun lopussa 1 255 dollariin. Vuonna 1998 sinkin hinnoissa ei odoteta esiintyvän yhtä suuria vaihteluja kuin vuoden 1997 jälkipuoliskon aikana. Sinkin hinnanmuodostukseen vaikuttavat sekä varastovaihtelut että uusien kaivosten avaamisesta johtuva tarjonnan kasvu markkinoilla. Vuonna 1997 International Nickel Group arvioi nikkelin maailmanlaajuisen kysynnän ja tarjonnan tasapainopisteeksi 11 440 tonnia. Tämä arvio perustuu tuotannon 4,5 prosentin ja kulutuksen 7,1 prosentin kasvuun. Euroopan unionissa nikkelin tuotanto näyttää kasvavan 8,1 prosenttia mainittuna vuonna. Nikkelin kysynnän ja tarjonnan välinen tasapaino saattaa heikentyä vuonna 1998, jos Venäjän vienti jatkuu vakaana. Suuret varastot saattavat tasoittaa nikkelin tuotannon ja kulutuksen välistä mahdollista erotusta, jolloin mahdolliset hinnankorotukset voivat jäädä melko pieniksi. 4. TYÖLLISYYS Terästeollisuuden nykyinen tilanne ja vuoden 1998 näkymät ovat erittäin suotuisat. Kasvusuhdanteen takia on käynyt selväksi, että alan työllisyystilanne paranee verrattuna edellisvuosiin, vaikka rakenneuudistusten, järkeistämisen ja uudenaikaistamisen jatkumisen takia työpaikkojen ennakoidaan vähenevän tulevaisuudessa. Lisäksi kansainvälisen kilpailukykynsä parantamiseksi yhteisön terästeollisuuden on jatkuvasti pyrittävä teknisiin innovaatioihin ja toisaalta liiketoiminnan rationalisointiin, mikä huonontaa alan työllisyyttä. Aikaisemmin valtaosalle rakenneuudistuksista kärsineistä työntekijöistä on voitu tarjota mahdollisuutta siirtyä varhaiseläkkeelle; tämä on ollut yleisin käytäntö lähes kaikissa jäsenvaltioissa. Kuitenkin kansallinen sosiaalipolitiikka on muuttunut vuosien myötä vastatakseen paremmin työllisyyspolitiikan vaatimuksiin, sekä siksi, että vanhempiin ikäluokkiin kuuluvien työntekijöiden määrä on vähentynyt voimakkaasti. Näin ollen osalle työntekijöistä on pyritty tarjoamaan alan ulkopuolisia uudelleenkoulutusmahdollisuuksia ja osalle on löydetty varhaiseläkettä halvempia vaihtoehtoja (esimerkiksi asteittainen varhaiseläkkeelle siirtyminen). Suotuisan markkinatilanteen ansiosta työpaikkojen vähenemissuuntauksen odotetaan helpottavan vuonna 1998 kaikkialla muualla paitsi Saksassa, jossa toimintaa keskitetään ja järkeistetään, sekä Espanjassa, jossa viimeinen rakenneuudistussuunnitelma saatetaan piakkoin päätökseen. Komissio jatkaa sosiaalipolitiikkansa toteuttamista EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisten uudelleentyöllistämiseen ja -koulutukseen myönnettävien tukien avulla vuoteen 2002, jolloin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sopimus päättyy. Ennusteiden mukaan vuonna 1998 yhteisön terästeollisuudessa menetetään 12 000 työpaikkaa, pääasiallisesti Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa. Tukeen oikeutettuja työntekijöitä on kuitenkin vähemmän, sillä kaikki jäsenvaltiot eivät toteuta EHTY:n mukauttamispolitiikkaa. Vuodelle 1998 EHTY:n talousarvioon kirjatut määrärahat teräs- ja hiiliteollisuuden perinteisiin mukautustukiin ovat 65 miljoonaa ecua. Kuitenkin suurin osa määrärahoista käytetään todennäköisesti terästeollisuuden rakenneuudistuksista aiheutuvien sosiaalisten seurausten lieventämiseen. (1) EYVL C 225, 24.7.1997. LIITE >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA>