Kolmansista maista tehtävien yhteisten selvitysten sisältöä koskevat YLEISOHJEET (neuvoston 20 päivänä kesäkuuta 1994 hyväksymä teksti)



Virallinen lehti nro C 274 , 19/09/1996 s. 0052 - 0054



LIITE IV.1 Kolmansista maista tehtävien yhteisten selvitysten sisältöä koskevat YLEISOHJEET (neuvoston 20 päivänä kesäkuuta 1994 hyväksymä teksti) A. JOHDANTO 1. Maahanmuuttoasioista vastaavat ministerit ovat useaan otteeseen tuoneet esille tarpeen laatia yhteisiä selvityksiä tilanteesta, joka vallitsee eräissä kolmansissa maissa, joista turvapaikanhakijat ovat peräisin. Ministereiden mielestä tämä järjestely on erityisen tärkeä turvapaikkahakemusten tutkimisen yhtenäistämiseksi ja edelleen yhdenmukaistamiseksi. 2. Jotta tämä tavoite olisi mahdollista täysimääräisesti saavuttaa, on tärkeää, että selvitykset sisältävät tietyt tiedot. 3. Esitetään, että jäsenvaltioiden suurlähetystöjen asemamaissa laatimat selvitykset sisältäisivät mahdollisuuksien mukaan jäljempänä mainittavat eri kohdat. 4. Näiden selvitysten olisi liikoja yksityiskohtia sisältämättä annettava tarkka yleiskuva kyseisen kolmannen maan poliittisesta, taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta tilanteesta. Erityisen tärkeää on, että ne voidaan koota nopeasti. 5. On sovittu, että seuraavia yleisohjeita voidaan mukauttaa sen mukaan, mistä kolmannesta valtiosta selvitystä on pyydetty. Joissain tapauksissa tämä johtaa jonkin kohdan pois jättämiseen. Eräissä muissa tapauksissa lisätään joitain määrättyjä asioita tiedonsaannin tarpeen mukaisesti. 6. Tätä runkoa voidaan tarkistaa saatavien kokemusten pohjalta. B. YHTEISTEN SELVITYSTEN SISÄLTÖ I. Yleinen poliittinen tilanne 1. Viimeaikainen poliittinen kehitys 2. Maassa vallitseva konkreettinen poliittinen tilanne, ja erityisesti seuraavat näkökohdat: a) mahdollisuuksien mukaan seuraavien vallitsevaa järjestelmää koskevien näkökohtien tarkempi kuvaus: - vapaat vaalit - useamman puolueen olemassaolo - mielipiteen- ja kokoontumisvapaus - uskonnonvapaus - tuomioistuinten riippumattomuus - turvallisuuselinten toiminta - vähemmistöjen asema b) turvallisuustilanne (mukaan lukien sotatila tai sisällissota). 3. Kehitysnäkymät a) Vaikuttaako poliittinen tilanne vakaalta sikäli kuin sitä voidaan arvioida? b) Onko tiedossa poliittisten tapahtumien määräpäivä (vaalipäiviä jne.)? II. Ihmisoikeuksia koskeva yleistilanne 1. Onko maa liittynyt ihmisoikeussopimuksiin? Jos mahdollista, mainittava sopimukset, joihin on liitytty. Miten maa käytännössä noudattaa niiden sisältämiä periaatteita? 2. Voivatko kansainväliset ihmisoikeuksista huolehtivat järjestöt valvoa ihmisoikeuksien kunnioittamista? 3. Ihmisoikeuksien tosiasiallinen kunnioittaminen Kohdistetaanko ihmisiin ihmisoikeuksien vastaisia menettelyjä ja aivan erityisesti: a) kidutusta, epäinhimillistä tai alentavaa kohtelua tai rangaistuksia (kuten tuomioistuimien langettamat ruumiilliset rangaistukset, rotusyrjintää sisältävä lainsäädäntö), b) usein langetettavat kuolemanrangaistukset (maissa, joissa tällaiset tuomiot todella pannaan täytäntöön), c) ihmisoikeuksien vastaiset vankeusolot, mielivaltaiset pidätykset, liikkumisvapauden puuttuminen, tuomioistuimeen vetoamisen epääminen tai poliittisiin vankeihin kohdistettavat erityiset toimenpiteet? III. Konkreettisia tietoja rodun, uskonnon, kansallisuuden, tiettyyn yhteiskuntaryhmään kuulumisen tai poliittisten mielipiteiden perusteella harjoitettavasta vainosta 1. Valtion harjoittama vaino a) Harjoittaako valtio vainoa, kuten sortotoimia tai valtion toimielinten suorittamaa, tiettyjen henkilöryhmien mielivaltaista kohtelua? b) Mikä on näiden vainojen laajuus, erityisesti kun on kyse: - henkeen, terveyteen ja muun muassa uskonnonvapauteen kohdistuvista loukkauksista, - asepalvelun suorittamiseen mahdollisesti liittyvistä kohtuuttomista ehdoista, - muusta sosiaalisesta syrjinnästä. 2. Onko olemassa muita valtion harjoittaman epäsuoran vainon muotoja (vaino, jota julkiset viranomaiset eivät itse pane täytäntöön, mutta joka on niiden vastuulla), kuten tilanne, jossa kansalliset viranomaiset eivät halua antaa riittävää suojelua määrättyyn, muiden kansalaisten vakavasti uhkaamaan väestöryhmään kuuluville? IV. Mahdollisuus välttää vainoa sisällä (jos vainoa esiintyy) 1. Esiintyykö sellaista vainoa, joka rajoittuu osaan valtion aluetta? 2. Voiko tätä vainoa paeta siirtymällä valtion alueen toiseen osaan? V. Valtion kansalaisten liikkuminen 1. Minkä luonteista omien kansalaistensa valvontaa valtio harjoittaa ulkorajoillaan (maa- ja aluevesirajoilla sekä ilmatilan rajoilla)? Mitkä ovat erityisesti ne muodollisuudet, joita sovelletaan kyseisten valtioiden kansalaisten maahan saapuessa tai sieltä poistuessa? Ovatko ne syrjiviä muiden valtioiden kansalaisiin kohdistettaviin valvontatoimiin nähden? 2. Onko saatavilla olevien tietojen perusteella olemassa valtion kansalaisten maastapoistumisen avustamiseksi järjestäytynyttä toimintaa? VI. Asiakirjojen aitous 1. Kuinka luotettavina voidaan pitää maan kansalaisten hallussa olevia kansallisten viranomaisten myöntämiä asiakirjoja ja erityisesti matka-asiakirjoja? 2. Voivatko maan kansalaiset saada helposti käsiinsä vääriä asiakirjoja tai virallisia todistuksia? VII. Paluu maahan, josta hakija on peräisin 1. Voiko turvapaikan hakeminen toisesta maasta aiheuttaa kansalaiselle vaaran joutua erityisesti rangaistuksen tai kidutuksen kohteeksi tai epäinhimillisesti tai alentavasti kohdelluksi hänen palatessaan maahan, josta hän on peräisin? 2. Kuinka valtion viranomaiset suhtautuvat muiden maiden kansalaisiin ja erityisesti turvapaikanhakijoihin? VIII. Taloudellinen ja yhteiskunnallinen tilanne Olisi hyödyllistä mainita ne taloudellisen ja yhteiskunnallisen tilanteen yleispiirteet, jotka voivat vaikuttaa päätökseen lähteä maasta, kuten seuraavat seikat: 1. Mikä on maan ja mahdollisesti sen tiettyjen alueiden nykyinen yleinen taloudellinen tilanne ja mitkä ovat sen tulevaisuuden kehitysnäkymät? 2. Mikä on nykyinen työttömyystilanne ja mihin suuntaan se tulevaisuudessa kehittyy? 3. Onko olemassa sosiaaliavustusjärjestelmää? IX. Turvapaikanhakijoita vastaanottavia kolmansia maita koskevien selvitysten laatiminen Turvapaikanhakijoita vastaanottavia kolmansia maita koskevia selvityksiä laadittaessa olisi mahdollisimman suuressa määrin käytettävä edellä määritettyjä yleisohjeita, jotka koskevat maata, josta he ovat peräisin. Lisäksi olisi toivottavaa yksilöidä seuraavat seikat: 1. Onko maa liittynyt pakolaisten oikeusasemasta 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehtyyn Geneven yleissopimukseen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen tai johonkin muuhun ihmisoikeuksia koskevaan samantyyppiseen yleissopimukseen? Kuinka se käytännössä noudattaa niiden sisältämiä periaatteita (II.1 kohdassa määriteltyjen lisäksi tarvittaessa ilmoitettavat seikat)? 2. Voiko kuka tahansa kolmannen valtion kansalainen hakea turvapaikkaa vastaanottajavaltiosta? Voiko hän maan rajalla tai alueella anoa suojelua kyseisen maan viranomaisilta ennen kuin hän kääntyy sen jäsenvaltion puoleen, josta hän hakee turvapaikkaa? Ellei voi, koskeeko tämä tiettyjen maiden kansalaisia tai tiettyä alkuperää olevia henkilöitä? 3. Onko ilmeistä, että kyseinen vastaanottajamaa voi ottaa hakijan vastaan? Ellei, koskeeko tämä tiettyjen maiden kansalaisia tai tiettyä alkuperää olevia henkilöitä? 4. Saako turvapaikanhakija tai voiko hän saada osakseen Geneven yleissopimuksessa tarkoitettua tosiasiallista suojelua käännyttämistä vastaan? X. Selvityksen laatimispaikka ja -päivä Olisi hyödyllistä mainita yhteisen selvityksen laatimispäivä ja -paikka.