96/112/EY: Päätös väliaikaisen tutkintavaliokunnan asettamisesta



Virallinen lehti nro C 007 , 12/01/1996 s. 0001 - 0003



Päätös väliaikaisen tutkintavaliokunnan asettamisesta (96/C 7/01) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 138 c artiklan, - ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 20 b artiklan, - ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 107 b artiklan, - ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 19 päivänä huhtikuuta 1995 tekemän päätöksen Euroopan parlamentin tutkintaoikeutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (1), - ottaa huomioon työjärjestyksensä 136 artiklan, - ottaa huomioon yli neljäsosan sen jäsenistä esittämän pyynnön, joka on tämän päätöksen liitteenä, asettaa väliaikainen tutkintavaliokunta tutkimaan yhteisön passitusmenettelyn yhteydessä tapahtuneita väitettyjä rikkomuksia tai väärinkäytöksiä, - ottaa huomioon puhemieskonferenssin 7. joulukuuta 1995 tekemän tätä pyyntöä koskevan ehdotuksen, 1. päättää asettaa väliaikaisen tutkintavaliokunnan tutkimaan yhteisön passitusmenettelyn yhteydessä tapahtuneita väitettyjä rikkomuksia tai väärinkäytöksiä, 2. päättää, että väliaikainen tutkintavaliokunta antaa parlamentille kertomuksen 12 kuukauden kuluessa tämän päätöksen julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, 3. päättää, että tämä väliaikainen tutkintavaliokunta koostuu 17 jäsenestä. (1) EYVL N:o L 113, 19.5.1995, s. 2 LIITE PYYNTÖ VÄLIAIKAISEN TUTKINTAVALIOKUNNAN PERUSTAMISEKSI VÄITETTYJEN YHTEISÖN PASSITUSMENETTELYSSÄ ESIINTYNEIDEN RIKKOMISTEN TAI VÄÄRINKÄYTÖSTEN TUTKIMISEKSI (laadittu puhemieskonferenssin 7. joulukuuta 1995 tekemän päätöksen mukaisesti) EY:n perustamissopimuksen 138 c artiklan mukaisesti allekirjoittaneet jäsenvaltiot pyytävät perustamaan tutkintavaliokunnan tutkimaan yhteisön nykyisessä passitusmenettelyssä esiintyneitä yhteisön oikeuden soveltamiseen kohdistuneita rikkomisia tai väärinkäytöksiä. 1. TUTKIMUKSEN KOHDE 1.1 Yhteisön passitusmenettely Kuten komission vuosikertomuksessa "Yhteisön taloudellisten etujen suojeleminen petollisten menettelytapojen torjuminen - vuosikertomus 1994" (1) ensimmäisen luvun viidennessä jaksossa vahvistetaan, yhteisön passitusmenettely mahdollistaa tavaroiden siirtämisen tullin valvonnassa kahden pisteen välillä yhteisön alueella vero- ja tullivapaasti ja vapaana kaikista muista yhteisön politiikasta aiheutuvista toimenpiteistä. Menettely perustuu jonkun luonnollisen tai oikeushenkilön nimittämiseen päävastuulliseksi, jonka pääasiallisina vastuualueina ovat vakuuden antaminen tulli- ja muiden maksujen perimisen kattamiseksi säännönvastaisuustapauksissa ja tavaroiden esittäminen hyvässä kunnossa määrätullitoimipaikassa asetetussa määräajassa. Jos passitus katsotaan suoritetun asianmukaisesti, päävastuullinen vapautuu velvoitteistaan. Säännönvastaisuustapauksissa rikkomukseen syyllistynyt henkilö katsotaan kuitenkin, jos hänet voidaan henkilöidä, vastuulliseksi kaikista maksettavista tulleista ja veroista. Muussa tapauksessa maksu vaaditaan päävastuulliselta; lopuksi, jos jälkimmäinen ei pysty täyttämään tätä velvoitetta, toimituksen kattava vakuus takavarikoidaan. 1.2 Tämänhetkiset ongelmat Tässä asiakirjassa komissio ottaa sen kannan, että passitusjärjestelmästä on tullut sellaisten järjestyneen rikollisuuden verkostojen pääkohde, jotka pyrkivät kehittämään tähän liittyviä petollisia liiketoimia. Näin ollen korkeasti verotettujen tavaroiden, kuten savukkeiden tai muiden yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvien tuotteiden, liikkumiseen liittyy epäilemättä erittäin huomattavia riskejä. Neuvosto päätyi samaan johtopäätökseen 23. marraskuuta 1995 antamassaan päätöslauselmassa tullin passitusjärjestelmien tietoteknistämisestä (2) Komission mukaan petollisten menettelytapojen yleisimmät lajit ovat seuraavat: - tavaroiden esittämättä jättäminen määrätullitoimipaikassa ja saattaminen vapaaseen liikkeeseen yhteisön markkinoilla maksamatta määrättyjä tulleja ja veroja, - uskotellaan, että lähetys on esitetty määrätoimipaikassa, väärentämällä tullin hyväksymismerkintä varastetuilla tai väärennetyillä tullileimoilla. Näissä tapauksissa kyseiset tavarat esitetään ja saatetaan vapaaseen liikkeeseen yhteisön markkinoilla ilman, että niistä on jouduttu maksamaan määrättyjä tulleja ja veroja. 1.3 Väliaikaisen tutkintavaliokunnan tavoite Huolestuttuaan tästä ilmiöstä komissio esitti 29. maaliskuuta 1995 tiedonannon "Petos passitusmenettelyssä, ratkaisusuunnitelmat ja tulevaisuuden näkymät" (3). Myös tilintarkastustuomioistuin tarkasteli tätä ongelmaa ja laati tilannetta koskevan analyysinsä ja sen tulokset vuosikertomuksessaan varainhoitovuodeksi 1994. Valitettavasti nämä kaksi asiakirjaa antavat aihetta useampiin kysymyksiin kuin ne pystyvät vastaamaan, erityisesti tämän yhteisön oikeuden soveltamiseen kohdistuvan väärinkäytösten alueen luonteen ja laajuuden osalta. Tämän väliaikaisen tutkintavaliokunnan tavoite on sen vuoksi tutkia näiden väitteiden todenperäisyyttä ja vaikutuksia asianomaisiin hallinnollisiin elimiin, jotta pystyttäisiin laatimaan tarvittaessa suositukset, kuten Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 19. huhtikuuta 1995 tekemän Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden yksityiskohtaisia määräyksiä koskevan päätöksen 4 artiklan 3 kohdassa (4) sekä parlamentin työjärjestyksen 136 artiklan 10 kohdassa (5) määrätään. 2. YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT Edellä mainituissa asiakirjoissa komissio (4.2 kohta) ja tilintarkastustuomioistuin (1.48 kohta), pantuaan merkille, että kansalliset hallinnolliset elimet ovat vastuussa hallinnollisten tarkastusten ja järjestelmän hallinnan laadusta, panevat myös merkille, että näiden tarkastusten laatu on huonontunut koko ajan viime vuosien aikana. Puutteita hallinnollisessa tarkastustoiminnassa väitetään perussyyksi yhteisöön kohdistuneiden petollisten menettelytapojen vakavaan ja lisääntyvään ilmiöön. Kyseisen hallinnollisen tarkastustoiminnan laadun erittäin huomattavan heikentymisen syyt voidaan esittää seuraavassa kolmessa väitteiden luokassa: 2.1 Viivytykset esittämisessä / määräajoista myöhästymisen suvaitseminen - Taloudelliset toimijat ovat vastuussa tavaroiden ja asiakirjojen toimittamisesta määrätullitoimipaikkaan asetetussa määräajassa (esim. 20 päivän kuluessa lentoliikenteessä ja 45 päivän kuluessa merikuljetuksissa). Kuitenkin käytännössä näitä määräaikoja ei näy noudatettavan eikä rangaistuksia näy määrättävän. - Tutkimukset huomattavimmista toiminnoista ovat jääneet aloittamatta tarpeeksi aikaisessa vaiheessa, mikä on johtanut siihen, että petolliset menettelytavat havaitaan erittäin myöhäisessä vaiheessa. - Viivästykset jäljennöksen palauttamisessa lähtötullitoimipaikkaan johtavat selvittämättömien asiakirjojen kasaantumiseen. Joissakin tapauksissa viivästykset asiakirjojen siirtämisessä tullitoimipaikkojen välillä näyttävät niin suurilta, että olisi mahdotonta noudattaa yhteisön lainsäädännössä vahvistettuja määräaikoja, jos samalla ei pyrittäisi selvittämään myöhästyneisyyttä määräaikojen kasaantumisen perusteella. 2.2 Järjestelmän puutteellinen hallinto - Tutkimuksia ei suoriteta riittävän kiireellisesti ja ankarasti, koska jäsenvaltioiden hallinnolliset elimet eivät näytä asettavan passitustarkastuksia kyllin korkealle sijalle. - Olemassa olevia sääntöjä ja hallinnollisia määräyksiä ei sovelleta jäsenvaltioissa tavalla, jolla taattaisiin asianmukainen hallinto. - Joskus näyttää siltä, että varastoihin päätyvien tai niistä lähtevien toimitusten valvonta on täysin riittämätön. 2.3 Rahamäärien palauttamista koskeva tiedottaminen ja menettelyt - Omien varojen osalta jäsenvaltioiden ilmoittamat määrät neuvoston päivänä 29. toukokuuta 1989 antaman yhteisön omien varojen järjestelmää koskevan asetuksen (ETY/Euratom) N:o 1552/89 (6) perusteella ja suhteessa petos- tai säännönvastaisuustapauksiin ovat selvästi erittäin riittämättömiä, suunnilleen kolmannes tunnetuista petoksista. - Takaisinsaadut määrät ovat selvästi erittäin pieniä. - Yhteisön nykyisessä lainsäädännössä määrätään rangaistuksia (joiden määrittelyä tai täytäntöönpanoa säätelee jäsenvaltioiden kansallinen lainsäädäntö), mutta ilmeisesti niitä ei sovelleta juuri koskaan. - Lisäksi ainoastaan pieni osa edellä mainitun asetuksen perusteella ilmoitetuista tapauksista on johtanut toimenpiteisiin tuomioistuimessa.Verrattaessa edellä mainittuja tilintarkastustuomioistuimen ja komission kertomuksia näihin kolmeen väiteluokkaan, jotka ovat jo sinänsä erittäin täsmällisiä ja merkittäviä, ne eivät näytä täsmentävän, minkä vuoksi nämä puutteet ja väärinkäytöstapaukset, tai jopa yhteisön oikeuden asianmukaisten määräysten rikkomiset, tapahtuvat ja lisääntyvät vuosien mittaan. 3. VÄLIAIKAISEN TUTKINTAVALIOKUNNAN VIITEKEHYS Tämä väliaikainen tutkintavaliokunta perustetaan sen vuoksi selvittämään näiden toimivaltaisissa kansallisissa elimissä esiintyvien väärinkäytöstapausten sekä passitusmenettelyssä esiintyvien petollisten menettelytapojen ja niistä aiheutuvien yhteisön oikeuden rikkomisten luonne ja syyt. Se tulee myös suosittelemaan parannuksia petollisten menettelytapojen havaitsemiseen ja ehkäisyyn, yhteisön taloudellisten ja rahoituksellisten etujen turvaamiseen ja kyseisten rahamäärien takaisinsaamiseen. Valiokunta tulee erityisesti käsittelemään seuraavia aiheita: - passitusjärjestelmän kriisin alkuperä - menettelyjen puutteet ja aukot - toteutetut toimenpiteet menettelyjen parantamiseksi - tulevaisuudessa toteutettavat lisätoimenpiteet - toteutetut tai toteutettavat toimenpiteet menetettyjen rahamäärien takaisinsaamiseksi ja syyllisten rankaisemiseksi. 4. VÄLIAIKAISEN TUTKINTAVALIOKUNNAN KESTO Väliaikainen tutkintavaliokunta tulee esittämään mietinnön 12 kuukauden kuluessa siitä, kun väliaikaisen valiokunnan perustamista koskeva Euroopan parlamentin päätös on julkaistu. (1) KOM(95) 0098 (2) EYVL N:o C 327, 7.12.1995, s. 2 (3) KOM(95) 0108 (4) EYVL N:o C 113, 19.5.1995, s. 2 (5) EYVL N:o L 293, 7.12.1995, s. 1 (6) EYVL N:o L 155, 7.6.1989, s. 1