2002/267/EY: Komission päätös, tehty 23 päivänä lokakuuta 2001, toimenpiteestä ja valtiontuesta, jotka Espanja on toteuttanut Santana Motorin hyväksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 3061)



Virallinen lehti nro L 092 , 09/04/2002 s. 0026 - 0033



Komission päätös, tehty 23 päivänä lokakuuta 2001, toimenpiteestä ja valtiontuesta, jotka Espanja on toteuttanut Santana Motorin hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 3061) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2002/267/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artikloiden mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1), sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Saatuaan tietää useiden lehtiartikkelien kautta, että Andalusian aluehallitus oli myöntänyt Santana Motor SA:n (jäljempänä "Santana") pankkilainalle julkisen takauksen, komissio pyysi Espanjalta lisätietoja 2 päivänä heinäkuuta, 9 päivänä lokakuuta ja 8 päivänä joulukuuta 1998. Espanjan 11 päivänä elokuuta ja 23 päivänä marraskuuta 1998 sekä 12 päivänä helmikuuta 1999 lähettämistä kirjeistä komissio on todennut, että kyseinen takaus myönnettiin kesäkuussa 1998. Näin ollen komissio on kirjannut takauksen ilmoittamattomaksi tueksi NN 24/99. (2) Espanjan, Santanan ja komission edustajat kokoontuivat 13 päivänä huhtikuuta 1999. Tällöin komissio sai useita asiakirjoja, mm. yrityksen keskipitkän aikavälin strategisen suunnitelman. Se koskee tukihanketta, jossa julkinen taho investoi yritykseen ja korottaa sen pääomaa mutta jossa ei osoiteta selkeästi, että noudatetaan markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. (3) Komissio pyysi 3 päivänä toukokuuta 1999 lisätietoja saadakseen selvemmän käsityksen Santanan tavoitteista ja siitä, millaista julkista rahoitusta suunnitelmassa edellytettiin. Komission edustajat kävivät Linaresissa (Andalusiassa Jaénin provinssissa) 26 ja 27 päivänä toukokuuta 1999, minkä jälkeen Brysselissä pidettiin kokous 29 päivänä heinäkuuta 1999. Kokouksessa keskusteltiin lähinnä aluetukea koskevista kysymyksistä. Espanjan viranomaiset vastasivat osittain komission esittämiin kysymyksiin 1 päivänä heinäkuuta, 30 päivänä heinäkuuta ja 17 päivänä marraskuuta 1999 sekä 4 päivänä tammikuuta 2000 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi lisätietoja 22 päivänä maaliskuuta 2000. Espanjan viranomaiset vastasivat komission pyyntöön 17 päivänä huhtikuuta 2000, ja Brysselissä järjestettiin kokous 12 päivänä toukokuuta 2000. Tämän jälkeen Espanja lähetti komissiolle alkuperäistä ilmoitusta muuttavan kirjeen 24 päivänä toukokuuta 2000. (4) Espanja ilmoitti komissiolle aikomuksestaan toteuttaa tukitoimenpiteitä Santanan hyväksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(2) 4 artiklan 6 kohdan mukaisesti 28 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä ja 31 päivänä heinäkuuta 2000 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. (5) Komissio päätti 17 päivänä elokuuta 2000 aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn (päätös aloittaa muodollinen tutkintamenettely), koska toimenpiteiden soveltuvuus yhteismarkkinoille oli sen mielestä kyseenalainen. Komissio ilmoitti samana päivänä menettelyn aloittamisesta faksilla Espanjan pysyvään edustustoon. Tämän jälkeen komissio lähetti Espanjalle päätöksen 22 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, jonka Espanjan viranomaiset kirjasivat saapuneeksi 23 päivänä elokuuta 2000. Espanja esitti huomautuksensa menettelyn aloittamisesta 25 päivänä syyskuuta 2000. (6) Espanja vaati menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen kumoamista 30 päivänä lokakuuta 2000 Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa sillä perusteella, että komission päätöksenteossa ei ollut noudatettu 15 työpäivän määräaikaa. (7) Komissio pyysi 22 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä Espanjaa esittämään huomautuksensa lehdistössä julkaistuista artikkeleista, joissa vakuutettiin, että pääomankorotus oli jo tehty. Espanja vahvisti tämän 28 päivänä joulukuuta 2000 antamassaan vastauksessa. (8) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. Huomautuksia ei esitetty. II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA (9) Mainittu tuki myönnettiin valtion omistamalle Santana-konsernille. Santana-konserni toimii moottoriajoneuvoteollisuudessa pääasiassa kahden yhtiön, edellä mainitun Santana Motor SA:n ja sen tytäryhtiön Santana Motor Andalucía SL:n kautta. Konsernin liikevaihto oli 59500 miljoonaa Espanjan pesetaa vuonna 1998 ja 65200 miljoonaa Espanjan pesetaa (392 miljoonaa euroa) vuonna 1999. Santana-konserni myi 42700 ajoneuvoa vuonna 1999. Niistä 8400 oli Suzukin malleja (mm. Swift ja Baleno), jotka oli tuotu Euroopan markkinoille ja myytiin siellä, ja 34300 ajoneuvoa, lähinnä nelivetoisia Samurai- ja Vitara-mallia, oli valmistettu Linaresin tehtaalla. Santanan myynnistä noin 60 prosenttia tapahtui Espanjan ulkopuolella, sen markkinaosuus mm. Ranskan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoista oli suuri (vuoden 1997 tietojen mukaan). (10) Vuonna 1998 yritys laati strategisen suunnitelman kaudelle 1998-2006. Suunnitelman päätavoitteet olivat: a) antaa Santanalle mahdollisuus sopeutua alan kilpailuedellytyksiin; b) laatia tuotteita, myyntiä ja tuotantoa koskeva ohjelma, joka liittyy johdonmukaiseen investointi- ja rahoitussuunnitelmaan; c) monipuolistaa yrityksen toimintaa lisäämällä sen itsenäisyyttä; d) saattaa yritys kannattavaksi ja e) löytää yhtiökumppani yksityistämistä silmällä pitäen. Suunnitelman muihin tavoitteisiin kuului mm. työpaikkojen säilyttäminen. (11) Espanjan esittämässä strategisessa suunnitelmassa edellytettiin monenlaisten ajoneuvojen tuomista markkinoille vuosina 1998-2002, uudenaikaistamista, uusien moottorien (esim. dieselmoottorien) valmistamista Suzukin nelivetomalleihin ja uuden mallin, YR 8-Jimnyn tuotantoa. Lisäksi valmisteltiin Suzukista riippumattomia hankkeita, kuten entiseltä Santanan Land Roverilta perityn nelivetoisen PS 10:n kehittäminen ja kevyen nelipyörän, Stellan, valmistus Chatenet'n lisenssillä. Myös komponenttitoimittajien toimintaa kehitettiin, esim. muottien ja matriisien tuotantoa niihin erikoistuneessa yksikössä. Suzukin kanssa tehtävää tiivistä yhteistyötä oli myös tarkoitus jatkaa mm. Swift-, Alto-, Wagon R- ja Baleno-mallien tuonnissa ja jakelussa. (12) Yleissuunnitelmassa oli ennakoitu useita investointeja. Suurin niistä oli "suunnitelma 15000", joka koskee yhteensä 13336 miljoonan Espanjan pesetan investointeja ensi sijassa vuosina 1998-2002. >TAULUKON PAIKKA> (13) "Suunnitelma 15000:n" lisäksi Espanja ilmoitti investoivansa vielä 3500 miljoonaa Espanjan pesetaa eräiden mallien uudistamiseen vuosina 2003-2006. (14) Investointeihin ei liity tuotantokapasiteetin lisäämistä. (15) Yrityksen strategisen suunnitelman rahoittamiseksi on ehdotettu kahta toimenpidettä: a) Soprean tekemä pääomankorotus; Soprea on Instituto de Fomento de Andalucían (IFA) tytäryhtiö ja yrityksen ainoa osakkeenomistaja, ja b) alueellinen investointituki. (16) Santanan vuosiksi 1998-2006 tehdyssä strategisessa suunnitelmassa ehdotettu pääomankorotus on yhteensä 3900 miljoonaa Espanjan pesetaa, joka suoritetaan kolmessa yhtä suuressa erässä vuosina 1999-2001. Pääoma tulee kokonaan Soprealta. (17) Aluetuki aiotaan myöntää Santanalle komission hyväksymän investointi-, tutkimus- ja kehitystukiohjelman (Régimen de ayudas a la inversión y a la investigación y desarrollo) perusteella. Komissio hyväksyi ohjelman 13 päivänä maaliskuuta 2000. Ensimmäiset tukihakemukset jätettiin huhtikuussa ja heinäkuussa 1999 kolmesta, "suunnitelma 15000:een" sisältyvästä investointihankkeesta: Jimny-hanke, PS 10:n kehittäminen ja Chatenet-Stellan valmistus. Espanja ilmoitti 24 päivänä toukokuuta 2000 päivätyssä kirjeessä, että tuen määrä oli 1977 miljoonaa Espanjan pesetaa. (18) Lisäksi Andalusian aluehallitus myönsi Santanalle yksittäisen julkisen takauksen Jimnyn tuotannossa tarvittavien laitteistojen ostamiseen tarkoitetun luoton vakuudeksi. Pankkien konsortion Santanalle kesäkuussa 1998 myöntämää luottoa käytettiin 1700 miljoonan Espanjan pesetan lainan pyytämiseen(4). Tämän luoton yleiset myöntämisehdot olivat seuraavat: a) seitsemän vuoden laina-aika; b) neljän vuoden takaisinmaksuaika kolmen maksuttoman vuoden jälkeen; c) MIBOR-korkoa vastaava korko (lainan erien maksupäivänä) + 0,175 prosenttia. (19) Espanja pitää näitä ehtoja markkinaehtoina. Toisaalta Santanan on maksettava neljännesvuosittain 0,05 prosenttia julkisesta takauksesta, ja Espanjan viranomaisten arvion mukaan tämän takauksen markkinahinta on 0,5-0,8 prosenttia vuodessa, kun otetaan huomioon Santanan taloudellinen tilanne. Santanalle on myönnetty aluetukea 57 miljoonaa Espanjan pesetaa luoton vakuudeksi myönnetyn julkisen takauksen yhteydessä. (20) Näin ollen tuen nimellisarvo on yhteensä 2034 miljoonaa Espanjan pesetaa (nykyarvo(5): 1675 miljoonaa Espanjan pesetaa). III ESPANJAN HUOMAUTUKSET (21) Espanjan viranomaiset lähettivät huomautuksensa menettelyn aloittamisesta 25 päivänä syyskuuta 2000. Komissio on ottanut ne huomioon. (22) Espanjan viranomaiset vahvistavat huomautuksissaan ensinnäkin, että päätös aloittaa menettely pitkittyneen alkuvaiheen jälkeen viivästytti investointiaikataulua niin, että PS 10 -hanketta oli lykättävä eikä voitu toteuttaa investointeja komponenttien oston lisäämiseksi Euroopassa. Näiden viivytysten sekä jenin ja euron vaihtokurssin epäsuotuisan kehityksen katsotaan vaikuttaneen siihen, että Santanan tulos ei ollut strategisen suunnitelman tavoitteiden mukainen. (23) Pääomankorotuksesta Espanjan viranomaiset vakuuttavat, että komissio ei ollut arvioinut strategisen suunnitelman sisältöä ennen menettelyn aloittamista vaan tyytyi ottamaan huomioon jälkikäteen suunnitelman ulkoisten tekijöiden vaikutukset, joihin suunnitelman laatijoilla ei ole mitään vaikutusta, kuten jenin ja euron vaihtokurssi. (24) PS 10 -hankkeesta Espanjan viranomaiset vakuuttavat, että komissio ei maininnut menettelyn alkuvaiheessa, että pääomankorotukseen sisältyy tukea ja että komissio piti aina PS 10 -hankkeelle myönnettyä tukea yhteismarkkinoille soveltuvana tukena. (25) Chatenet-Stella-hankkeesta Espanjan viranomaiset toteavat, että nelipyörä ei kuulu moottoriajoneuvoalan valtion tukia koskevan yhteisön puitesäännön(6) soveltamisalaan (jäljempänä "moottoriajoneuvopuitesääntö"), koska sen ominaisuudet vastaavat mopon ominaisuuksia strategiseen suunnitelmaan sisältyvän teknisen kuvauksen perusteella. (26) Muista investoinneista Espanjan viranomaiset toteavat, että alkuperäistä ilmoitusta muuttavassa 24 päivänä toukokuuta 2000 päivätyssä kirjeessä viitattiin ainoastaan muotinvalmistusyksikköön tehtyyn investointiin eikä lainkaan muihin investointeihin. IV ARVIOINTI TUESTA (27) Oletettujen tukitoimien arvioinnissa tarkastellaan ensin pääomankorotusta ja sitten aluetukitoimia. Pääomankorotus (28) Komissio päättää, onko jäsenvaltion ja julkisen yrityksen välinen toimenpide tavanomainen liiketoimi vai onko se kokonaan tai osittain valtiontukea, markkinataloudessa toimivaa sijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. Sen mukaan pääomankorotukseen ei liity valtiontukea, jos se tehdään olosuhteissa, jotka tavanomaisissa markkinataloudessa toimiva yksityinen sijoittaja voisi hyväksyä(7). (29) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin vahvisti asiassa C-305/89, Italia vastaan komissio, 21.3.1991 antamassaan tuomiossa(8), että vaikka yksityisen sijoittajan, johon talouspoliittisiin tavoitteisiin pyrkivän julkisen sijoittajan toimintaa on verrattava, ei tarvitse välttämättä toimia niin kuin tavallisen sijoittajan, joka pyrkii saamaan sijoitukselleen mahdollisimman hyvän tuoton melko lyhyellä aikavälillä, yksityisen sijoittajan toiminnan on vastattava vähintäänkin pitkällä aikavälillä kannattavaan sijoitukseen tähtäävän yksityisen holding-yhtiön tai yksityisen yritysryhmän toimintaa, joka on osa rakenne-, kokonaisvaltaista tai alakohtaista politiikkaa. (30) Näin ollen komissio tarkastelee, onko todennäköistä, että Santanan esittämä strateginen suunnitelma johtaa siihen, että yrityksestä tulee pitkällä aikavälillä kannattava, ja, ovatko strategisessa suunnitelmassa esitetyt toimenpiteet sellaisia, että markkinataloudessa toimiva yksityinen sijoittaja olisi tehnyt suunnitelmien toteuttamisen edellyttämän pääomankorotuksen. (31) Komissio toteaa, että ottaen huomioon Santanan riippuvuuden Japanin tuonnista on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, miten vaihtokurssien vaihtelu vaikuttaa strategisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseen, ja siihen, kuinka näitä vaihteluja voidaan tasapainottaa. (32) Komissio ottaa arvioinnissaan huomioon kaikki asiaa koskevat tiedot, jotka olivat yksityisten sijoittajien saatavilla silloin, kun pääomankorotuksesta päätettiin. Espanjan viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä huhtikuuta 1999 pidetyssä kokouksessa aikomuksestaan saattaa kyseinen pääomankorotus päätökseen ja toimittivat tammikuussa 1999 asiakirjoja, joissa tämä pääomankorotus mainittiin osana strategista suunnitelmaa. Tällä perusteella komissio toteaa, että vuoden 1999 alku on pääomankorotuksen vaikutusten kannalta merkityksellinen aika. (33) Komissio toteaa, että Santanan osakkeenomistajat hyväksyivät pääomankorotuksen muodollisesti 22 päivänä joulukuuta 1999. Komissio kuitenkin katsoo, ettei kyseistä päivää voida pitää arvioinnin kannalta merkityksellisenä, koska joulukuussa 1999 suoritetulla äänestyksellä vain vahvistettiin Santanan ainoan osakkeenomistajan eli Soprean tekemä päätös. Lisäksi se, että toimenpiteestä oli ilmoitettava komissiolle, todennäköisesti vaikutti siihen, minä päivänä pääomankorotus vahvistettiin muodollisesti, ja näin ollen on mahdollista, että yksityinen sijoittaja ei olisi toiminut tässä aikataulussa. (34) Yrityksen tilinpäätöksestä käy ilmi, että nettotulos oli 111 miljoonaa Espanjan pesetaa vuonna 1997 ja 3 miljoonaa Espanjan pesetaa vuonna 1998. Positiivinen tulos johtui kuitenkin ylimääräisistä tuloista, jotka korvasivat tappiot (1448 miljoonaa Espanjan pesetaa vuonna 1997 ja 1233 miljoonaa Espanjan pesetaa vuonna 1998). Strategisessa suunnitelmassa ennakoitiin suurempia tappioita vuodeksi 1999 (3735 miljoonaa Espanjan pesetaa), nopeata elpymistä vuonna 2000 (tappiota 45 miljoonaa Espanjan pesetaa) ja sitä, että yrityksestä tulisi jälleen kannattava vuonna 2001 ja että se tuottaisi voittoa jopa 3092 miljoonaa Espanjan pesetaa vuonna 2006. (35) Kannattavuutta parantavista tekijöistä mainittiin myynnin suuri kasvu (38000 ajoneuvosta vuonna 1998 noin 60000 ajoneuvoon vuodesta 2001), valikoiman monipuolistuminen (esim. uusien Jimny-, PS 10- ja Stella-mallien tuotanto) ja riippuvuuden väheneminen Suzukista (komponentteja hankitaan yhä enemmän Euroopasta sekä PS 10- ja Stella-mallien tuotanto). (36) Tuotantomäärien kasvuun päästäisiin tuottamalla uusia malleja: Jimny (36000 kappaletta vuodessa vuosina 2005 ja 2006), PS 10 (yli 9000 kappaletta vuodessa vuodesta 2001) ja Stella (3500 kappaletta vuodessa vuodesta 2004). Oman tuotantonsa lisäksi Santana toisi ja jakelisi noin 13000 Suzukin tuottamaa ajoneuvoa vuodessa (lähinnä malleja Baleno ja Gran Vitara). (37) Komissio konsultoi riippumatonta moottoriajoneuvoalan asiantuntijaa, joka oli sitä mieltä, että strategisen suunnitelman myyntiennuste oli hyväksyttävissä ja että yritys saavuttaisi tyydyttävän kannattavuustason keskipitkällä aikavälillä. Asiantuntijoiden mielestä strategisen suunnitelman suurin riskitekijä oli jenin ja euron vaihtokurssi. (38) Komissio toteaa, että PS 10- ja Stella-mallien tuotanto mahdollistaisi tietyntasoisen riippumattomuuden Suzukista, vaikka yritys olisikin edelleen suurelta osin riippuvainen Suzukin toimittamista komponenteista ja valmiista tuotteista. Näin ollen kannattavuus riippuisi suurelta osin tuontihinnoista ja erityisesti Japanin jenin vaihteluista. (39) Komissio toteaa, että Santana ei turvautunut rahoitusinstrumentteihin pienentääkseen euron ja jenin vaihtokurssin vaihteluihin liittyvää riskiä. (40) Komissio konsultoi riippumatonta rahoitusasiantuntijaa arvioidakseen, kuinka suuri Santanan valuuttakurssiriski oli ja määrittääkseen tämän riskin kattamisen edellyttämät mahdolliset kustannukset. (41) Riippumaton rahoitusasiantuntija oli sitä mieltä, että Santanalla oli valuuttakurssiriski. Asiantuntija arvioi, että muut asemaltaan ja kooltaan Santanan kaltaiset yritykset, joilla oli vastaava asiantuntemus rahoituskysymyksissä ja valuuttariski, suojautuivat siltä tavallisesti valuuttatermiinisopimuksilla tai valuuttojen osto- ja myyntioptioilla, vaikka tämä jälkimmäinen tapa onkin harvinaisempi. (42) Tällaisiin rahoitussopimuksiin liittyvät kustannukset eivät ole korkeat, jos niitä vertaa sopimusten kattamien toimenpiteiden merkitykseen: termiinisopimusten kustannukset ovat matalat, ja optioiden kustannukset riippuvat option toteutushinnasta. (43) Riippumaton rahoitusasiantuntija korosti, että mainittuja rahoitusinstrumentteja on tapana käyttää rahoitusriskin rajoittamiseksi tai poistamiseksi lyhyellä aikavälillä (yhteen vuoteen asti) mutta että niillä ei voida poistaa rahoitusriskiä pitkällä aikavälillä, mistä oli kyse Santanan tapauksessa. Rahoitusasiantuntija vahvisti, että yritykset eivät yleensä kata rahoitusasemaansa pitkällä aikavälillä vaan arvioivat, miten suuri niiden riski on ottaen huomioon investointimahdollisuuksien tarjoamat kannattavuusnäkymät. Sijoittajat siis investoivat suuremmalla riskillä silloin, kun kannattavuusnäkymät ovat riittävän hyvät. (44) Edellisen perusteella komissio on analysoinut, olivatko Santanan kannattavuusnäkymät riittävän hyvät sen vaihtoriskin tasapainottamiseksi. Komissio laski tammikuun 1999 strategisessa suunnitelmassa esitettyjen kannattavuuslukujen perusteella, että Santanan toivoma investoinnin tuotto oli suurempi kuin muiden moottoriajoneuvoalan yritysten tavoitteena oleva tuotto. Nämä kannattavuusodotukset olivat siis kaikin puolin riittävät tasapainottamaan yrityksen suurta riskiä. (45) Komissio analysoi myös Santanan investoinnin tuoton käyttäen tiukkoja kannattavuusperusteita. Ensinnäkin komissio käytti tarkastettuja voittolukuja, jotka oli toimitettu 24 päivänä toukokuuta 2000 päivätyssä kirjeessä, jonka mukaan kannattavuus laskee vuoden 2003 jälkeen uusiin malleihin tehtävien investointien vuoksi. Toiseksi komissio jätti kannattavuuslaskelmien ulkopuolelle yrityksen sellaiset rahoituserät, jotka luonteensa puolesta liittyivät pikemminkin satunnaiseriin kuin tavanomaisesta liiketoiminnasta saatuun tulokseen. Tämän laskelman perusteella investoinnin tuotto oli vielä suurempi kuin muiden moottoriajoneuvoalan yritysten tavoitteena oleva tuotto. (46) Arvioidessaan Santanan valuuttakurssiriskiä komissio otti huomioon myös sen, miten yritys hoiti varauksia. Itse asiassa vuosina 1997 ja 1998 riskien varalta tehtiin entistä vähemmän yleisiä varauksia, ja tuonti kirjattiin tuloslaskelmaan satunnaiserinä. Komissio arvioi, olisiko varausten hoitaminen tällä tavoin voinut heikentää Santanan asemaa valuuttakurssiriskin hallinnassa. (47) Komissio tuli siihen tulokseen, että vaikka varovaisen hallinnoinnin näkökulmasta varausten hoitaminen ei olisi ollut moitteetonta, varausten väheneminen ei voinut vaikuttaa Santanan valuuttakurssiriskiin, koska varaukset eivät poista eivätkä pienennä valuuttakurssiriskiä vaan ainoastaan ennakoivat yrityksen kirjanpidossa arvioitua tappiota. Olivat varaukset miten suuria tahansa, riski ei koskaan rajoitu niiden määrään. Näin ollen sopimukset, joilla varaudutaan riskiin, eivät voi korvata valuuttojen suojaamista valuuttakurssiriskin hallinnan instrumenttina. (48) Edellä esitetyn sekä moottoriajoneuvo- ja rahoitusalojen riippumattomien asiantuntijoiden raportit huomioon ottaen komissio toteaa, että markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi todennäköisesti vaatinut, että lyhytaikaista rahoitusriskiä olisi hallittu huolellisemmin valuuttatermiinisopimusten tai valuuttaoptioiden avulla. Markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi voinut vaatia, että yrityksen suojautumispolitiikassa olisi toteutettu tällaisia toimia, joiden kustannukset yritykselle olisivat olleet vähäiset. (49) Komissio katsoo kuitenkin, että markkinataloudessa toimiva yksityinen sijoittaja olisi osallistunut pääomankorotukseen, koska Santanan strategisen suunnitelman kannattavuusnäkymät olivat riittävän hyvät tasapainottamaan yrityksen valuuttakurssiriskiä pitkällä aikavälillä. Kun investoinneista päätettiin vuoden 1999 alussa, Santana esitti riittävästi mahdollisuuksia yrityksen kannattavuuden palauttamiseksi pitkällä aikavälillä jenin ja euron vaihtokurssin kehitystä koskevien uskottavien ennusteiden perusteella. (50) Näin ollen komissio katsoo, että Soprea toimi markkinataloudessa toimivan sijoittajan tavoin korottaessaan tytäryhtiönsä Santanan pääomaa yrityksen strategisen suunnitelman perusteella. Tässä tarkasteltu pääomankorotus on näin ollen markkinataloudessa toimivaa sijoittajaa koskevan periaatteen mukainen eikä 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. (51) Kun katsotaan pääomankorotuksen jälkeen tapahtunutta kehitystä, komissio toteaa, että vuoden 1999 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana vaihtokurssi oli suhteellisen vakaa ja strategisen suunnitelman tavoitteisiin nähden sopivalla tasolla. Vuoden 1999 jälkipuoliskon ja vuoden 2000 aikana euron arvo kuitenkin heikkeni merkittävästi suhteessa tärkeimpiin valuuttoihin, myös Japanin jeniin. (52) Santana päätti useista toimenpiteistä vuoden 2000 alussa euron arvon heikkenemisen aiheuttamien negatiivisten vaikutusten tasapainottamiseksi ja ilmoitti niistä komissiolle 24 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. Toimenpiteistä huolimatta euron arvon heikkeneminen sen jälkeen, kun pääomankorotuksesta oli päätetty, vaikutti hyvin negatiivisesti Santanaan, joka ei onnistunut pääsemään strategisessa suunnitelmassa esitettyihin tavoitteisiin. Vaikka tietty volatiliteetti kansainvälisillä markkinoilla ja osittain yhteisen rahan käyttöönotosta johtuva euron arvon vaihtelu oli odotettavissa, ei strategista suunnitelmaa laadittaessa ja toteutettaessa voitu ennakoida euron arvon heikkenevän niin paljon kuin se heikkeni. Näin ollen tätä ei voida ottaa huomioon määriteltäessä, noudatettiinko Santanan pääomankorotuksessa markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatetta. Aluetuki (53) Sellaiset toimet kuin Santanalle myönnetty investointituki ja julkinen takaus ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Itse asiassa molemmat rahoitettiin valtion varoista muodossa tai toisessa. Sen lisäksi, että tuki muodostaa merkittävän osuuden hankkeen rahoituksesta, se uhkaa vääristää kilpailua yhteisössä suosimalla Santanaa sellaisten yritysten kustannuksella, jotka eivät saa tukea. Lisäksi Santana toimii moottoriajoneuvoalalla, ja moottoriajoneuvomarkkinoille on ominaista jäsenvaltioiden keskinäisen kaupan suuri määrä. On selvää, että nämä toimet ovat vain yksi osoitus siitä, kuinka hyväksyttyä ohjelmaa sovelletaan. Niistä on kuitenkin ilmoitettava perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhteisön valtiontukea koskevia menettelysääntöjä noudattaen. (54) Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa luetellaan yhteismarkkinoille soveltuvat tukimuodot. Ottaen huomioon tuen luonne ja tavoite sekä yrityksen maantieteellinen sijainti kyseiseen suunnitelmaan ei voida soveltaa a, b eikä c kohtaa. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määritellään muita yhteismarkkinoille soveltuvia tukimuotoja. Komissio toteaa, että hanke sijaitsee Andalusiassa, jonne voidaan myöntää tukea 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla niin, että aluetuen enimmäisintensiteetti on nettoavustusekvivalenttina ilmaistuna 50 prosenttia. (55) Sen määrittämiseksi, soveltuvatko ehdotetut toimet yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusten nojalla, komissio tarkistaa, täyttyvätkö moottoriajoneuvopuitesäännön edellytykset. (56) Komissio toteaa, että julkinen takaus myönnettiin pankkilainalle, jolla oli tarkoitus rahoittaa investoinnit Jimny-mallin tuotantoon. Tämän vuoksi komissio toteaa, että julkista takausta on tutkittava alueellisena investointitukena investointitukien yhteydessä. (57) Komissio tarkastaa ensin, voidaanko aluetukea myöntää. Komissio tutkii erityisesti, olisiko sijoittaja voinut valita hankkeelleen vaihtoehtoisen sijaintipaikan osoittaakseen tuen välttämättömyyden, varsinkin hankkeen siirrettävyyden suhteen. Jos mikään muu uusi tai olemassa oleva teollisuusalue konsernin sisällä ei sovellu kyseisen investoinnin kohteeksi, yrityksen olisi toteutettava hankkeensa ainoassa siihen soveltuvassa tehtaassa, vaikka se ei saisikaan tukea. Sijoittaja voi osoittaa siirrettävyyden tutkimuksilla, jotka on tehty sitä silmällä pitäen, että hankkeen sijaintipaikasta tehdään lopullinen päätös. Vaihtoehtoisen sijaintipaikan ei tarvitse välttämättä olla yhteisössä. Komissio kuitenkin toteaa, että kyseessä on kannattava vaihtoehto, varsinkin kun otetaan huomioon merkitykselliset markkinat. (58) Komissio tarkastaa, ovatko hankkeen siirrettäviin osiin tarkoitetut kustannukset tukikelpoisia. Myöhemmin komissio valvoo, että tarkoitettu tuki on oikeassa suhteessa niihin alueellisiin ongelmiin, jotka sen on tarkoitus ratkaista. Tätä varten on tapana tehdä kustannushyötyanalyysi, paitsi silloin kun suunnitellun tuen intensiteetti on alhaisempi kuin moottoriajoneuvopuitesäännössä vahvistettu enimmäisintensiteetti. (59) Komissio on arvioinut kuhunkin investointihankkeeseen, eli PS 10 -hankkeeseen, Chatenet-Stella-hankkeeseen ja muihin hankkeisiin (varsinkin Jimny-hankkeeseen), myönnetyn aluetuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. (60) PS 10 on moottoriajoneuvopuitesäännössä tarkoitettu moottoriajoneuvo. Tarkasteltuaan Espanjan viranomaisten toimittamia tietoja ja tehtaalle tehdyn käynnin jälkeen komissio on tullut siihen tulokseen, että investoinnit PS 10 -mallin tuotantoon ovat riippumattomia muista strategisessa suunnitelmassa mainituista investoinneista. (61) Hankkeen kokonaiskustannukset ovat 2700 miljoonaa Espanjan pesetaa (16 miljoonaa euroa), ja suunnitellun tuen määrä on 405 miljoonaa Espanjan pesetaa (2,4 miljoonaa euroa). Nämä määrät ovat alhaisempia kuin raja-arvo, jota suuremmista määristä on ilmoitettava hyväksytyn ohjelman mukaisesti(9). Hankkeesta yksinään ei siis tarvitse ilmoittaa. (62) Chatenet-Stella-hanke edellyttää 200 miljoonan Espanjan pesetan (1,2 miljoonan euron) investointia kevyen nelipyörän valmistamiseksi lisenssillä. Tutkittuaan mallin tekniset ominaisuudet(10) komissio toteaa, että Stella ei ole moottoriajoneuvo eikä siis kuulu moottoriajoneuvopuitesäännön soveltamisalaan. Näin ollen tähän hankkeeseen kohdistettua tukea on arvioitava alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella. (63) Hankkeeseen myönnettiin aluetukea (0,18 miljoonaa euroa) hyväksytyn ohjelman mukaisesti, ja tuki soveltuu näin ollen yhteismarkkinoille. (64) Muihin hankkeisiin tarkoitettu aluetuki on 1542 miljoonaa Espanjan pesetaa (nykyarvo: 1255 miljoonaa Espanjan pesetaa), ja se on suoraa investointitukea. Lisäksi lainatakaus, jonka ansiosta voitiin hankkia tuotantolaitos Jimnyn kokoonpanolinjaa varten, sisältää valtiontukea. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyn analyysin mukaisesti komissio toteaa, että Santana olisi voinut saada neuvottelemalla kyseisen lainan ilman julkista takausta. Komissio kuitenkin katsoo, että 0,05 prosenttia, joka Santanan on julkisesta takauksesta maksettava joka neljäs kuukausi, on markkinahintoja alhaisempi määrä. Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella komissio arvioi, että Santanalle myönnettyä takausta vastaavan takauksen markkinakustannukset olisivat 0,5-0,8 prosenttia vuodessa. (65) Näin ollen julkisen takauksen ja vastaavan markkinahintaisen takauksen kustannusero on korkeintaan 57 miljoonaa Espanjan pesetaa (0,34 miljoonaa euroa) hankkeen aikana. Espanjan viranomaisten 22 päivänä joulukuuta 1999 päivätyssä kirjeessä toimittamat lisätiedot eivät vaikuta tähän arvioon, varsinkaan kun otetaan huomioon, että mainituilla esimerkeillä viitataan lainoihin, joista sovittiin heinä- ja syyskuussa 1999 eli yli vuosi sen jälkeen kun julkinen takaus oli myönnetty. Komissio arvioi tukea sen myöntämishetkellä asetettujen konkreettisten edellytysten perusteella. (66) Näin ollen muihin hankkeisiin tarkoitettu tuki on nykyarvoltaan yhteensä 1312 miljoonaa Espanjan pesetaa. Tästä tuesta olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Santanan lainalle myönnettiin julkinen takaus kesäkuussa 1998 ilman komission ennakkohyväksyntää, joten sitä on pidettävä sääntöjenvastaisena. (67) Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään komissio on analysoinut, onko kyseinen hanke siirrettävissä, ottaen erityisesti huomioon sen, että Santanalla on vain yksi kokoonpanotehdas Linaresissa. Vaikka tilanne ei ole ainutlaatuinen, ei se ole yleinenkään moottoriajoneuvoalalla. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyn analyysin perusteella komissio katsoo, että tuensaaja on Santanan ja Suzukin muodostama ryhmittymä ja että kyseinen konserni olisi voinut valita näiden ajoneuvojen tuotantopaikaksi jonkun muun eri puolilla maailmaa olevista Suzukin tehtaista ja tuoda ajoneuvoja yhteisön markkinoille. (68) Näin ollen komissio toteaa, että Jimny-hanke on siirrettävissä. Kyseiset siirrettävät investoinnit ovat 9175 miljoonaa Espanjan pesetaa (nykyarvo: 8213 miljoonaa Espanjan pesetaa). Myös muotinvalmistusyksikköön liittyvää 100 miljoonan Espanjan pesetan (nykyarvo 93 miljoonaa Espanjan pesetaa) investointia on pidettävä siirrettävänä, kun otetaan huomioon, että on ilmennyt, että yritys olisi voinut järjestää tämän toiminnon alihankintana. (69) Muut strategisessa suunnitelmassa esitetyt investoinnit eivät ole siirrettävissä. Tällaisia investointeja on tehty mallien ja moottorien mukauttamiseen (1003 miljoonaa Espanjan pesetaa) ja muihin toimintoihin (158 miljoonaa Espanjan pesetaa), ja niitä ovat myös toimenpiteet teollisuusprosessien ja tuotevalikoiman uudistamiseksi vuosina 2003-2006 (3500 miljoonaa Espanjan pesetaa). Näitä investointeja ei voida ottaa huomioon laskettaessa tuen sallittua enimmäisintensiteettiä. Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että Espanjan viranomaisten 24 päivänä toukokuuta 2000 päivätyssä ilmoitusta muuttavassa kirjeessä näitä investointeja ei mainittu tuen intensiteettiä koskevassa laskelmassa. (70) Siirrettävien investointien (Jimny-hanke ja muotinvalmistusyksikkö) nykyarvo on yhteensä 8306 miljoonaa Espanjan pesetaa, kun taas suunnitellun tuen (aluetuki ja pankkitakaus) nykyarvo on 1312 miljoonaa Espanjan pesetaa. Näin ollen tuen intensiteetti on 15,8 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna. (71) Moottoriajoneuvopuitesäännössä todetaan suhteutetusta tuesta, että silloin kun suunnitellun aluetuen intensiteetti on enintään 20 prosenttia alueellisesta enimmäismäärästä kaudella 2000-2006, komissio ei edellytä kustannushyötyanalyysiä, jos uusissa aluekartoissa vahvistetaan kauden 1994-1999 enimmäismääriä alhaisemmat enimmäismäärät. (72) Espanjan uusi aluekartta hyväksyttiin 14 päivänä huhtikuuta 2000, ja sen mukaan Linares sijaitsee EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella, jolla suurille yrityksille voidaan periaatteessa myöntää aluetukea korkeintaan 50 prosenttia nettoavustusekvivalenttina ilmaistuna (69 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina). Vanha enimmäismäärä oli 60 prosenttia nettoavustusekvivalenttina ilmaistuna. Tämä tarkoittaa, että kustannushyötyanalyysin rajana on 13,8 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna. (73) Komissio toteaa, että tuen 15,8 prosentin bruttoavustusintensiteetti, jonka Espanja on aikonut myöntää Jimny-hanketta varten, on korkeampi kuin intensiteetti, joka edellyttää kustannushyötyanalyysiä. Espanjan on näin ollen osoitettava, että tuki on oikeassa suhteessa kustannuksiin ja hyötyihin kustannushyötyanalyysin avulla. (74) Siltä osalta kun Santanalle myönnetyn aluetuen kokonaismäärä ei ylitä 13,8 prosenttia tukikelpoisesta investoinnista, kustannushyötyanalyysiä ei tarvita, ja kyseisen tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Myönnettävän tuen enimmäismäärä nykyarvona on 1146228000 Espanjan pesetaa. Jos Santanalle myönnetään tätä määrää suurempi tuki, sitä on pidettävä yhteismarkkinoille soveltumattomana. V PÄÄTELMÄT (75) Komissio katsoo, että Espanja on myöntänyt sääntöjenvastaisesti tukea, joka liittyy Andalusian aluehallituksen Santanan pankkilainalle myöntämään julkiseen takaukseen, ja näin rikkonut perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksiä. (76) Komissio kuitenkin katsoo, että aluetuki, jonka Espanja aikoo myöntää Santanalle, soveltuu osittain yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti seuraavista syistä: PS 10 -hankkeelle myönnettävästä 405 miljoonan Espanjan pesetan suuruisesta tuesta yksinään ei tarvitse ilmoittaa. Stella-hankkeessa ei ole kyse moottoriajoneuvopuitesäännössä tarkoitetusta moottoriajoneuvon tuotannosta. Hyväksytyn ohjelman mukaisesti myönnetty tuki soveltuu yhteismarkkinoille 30 miljoonaan Espanjan pesetaan asti. Jimny-hankkeelle myönnetty tuki soveltuu yhteismarkkinoille siltä osin kun se ei ylitä 13,8 prosenttia nykyarvoltaan 8306 miljoonan Espanjan pesetan tukikelpoisesta investoinnista (6,2 prosentin diskonttokorolla perusvuonna 1998). Myönnettävän tuen enimmäismäärä on nykyarvoltaan 1146228000 Espanjan pesetaa. (77) Edellä mainittu 3900 miljoonan Espanjan pesetan pääomankorotus on tehty markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta noudattaen eikä se näin ollen ole tukea. (78) Mikään ylimääräinen valtiontuki kyseisille investointihankkeille ei sovellu yhteismarkkinoille. (79) Ottaen huomioon hankkeiden erityispiirteet komissio kehottaa Espanjan viranomaisia moottoriajoneuvopuitesäännön 2.3 kohdan mukaisesti esittämään yksityiskohtaisen raportin hankkeen toteutuksesta, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Pääomankorotus, jonka Instituto de Fomento de Andalucían (IFA) tytäryhtiö Soprea on tehnyt Santana Motor SA:han ja jonka määrä on 3900 miljoonaa Espanjan pesetaa, ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Valtiontuki, jonka Espanja aikoo myöntää Linaresissa sijaitsevalle Santana Motor SA:lle PS 10- ja Stella-hankkeisiin, soveltuu yhteismarkkinoille. Valtiontuki, jonka Espanja aikoo myöntää Linaresissa sijaitsevalle Santana Motor SA:lle Jimny-hankkeeseen ja muihin siihen liittyviin hankkeisiin, soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla siltä osin kuin tuen enimmäisintensiteetti ei ylitä 13,8 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna tukikelpoisesta investoinnista, joka on 8306 miljoonaa Espanjan pesetaa (laskettu 6,2 prosentin diskonttokorolla perusvuonna 1998). Näin ollen hyväksytään tuki, jonka enimmäismäärä nykyarvoltaan on 1146228000 Espanjan pesetaa (laskettu 6,2 prosentin diskonttokorolla perusvuonna 1998). 2 artikla Valtiontuki, joka ylittää 1 artiklassa mainitun tuen ja jonka Espanja on aikonut myöntää Santana Motor SA:n Jimny-hankkeeseen ja muihin siihen liittyviin hankkeisiin, ei sovellu yhteismarkkinoille. 3 artikla Espanjan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla Espanjan on esitettävä hankkeen päättymiseen asti vuosittain joulukuussa raportti hankkeen edistymisestä, rahoituksen toteutumisesta ja kyseistä tukea koskevassa ilmoituksessa esitettyjen ehtojen noudattamisesta. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 23 päivänä lokakuuta 2001. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL C 328, 18.11.2000, s. 19. (2) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (3) Ks. alaviite 1. (4) Caja de ahorros y pensiones de Barcelona; Argentaria - Caja Postal y Banco Hipotecario SA; Caja de ahorros y Monte de Piedad de Córdoba; Dexia, Banco local SA; Caja provincial de ahorros de Jaén. (5) Perusvuosi 1998, diskonttokorko 6,20 prosenttia. (6) EYVL C 279, 15.9.1997, s. 1. (7) Ks. esim. "Commission communication to the Member States - Application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty and of Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC to public undertakings in the manufacturing sector" (EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3). (8) Kok. 1991, s. I-1603. (9) Investointihankkeen nimellisarvoa koskeva enimmäismäärä on 50 miljoonaa euroa, ja hankkeen bruttotuen kokonaismäärä on 5 miljoonaa euroa. (10) Stellan ominaisuudet, kuten omamassa, moottorin teho ja suurin nopeus, vastaavat kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/61/ETY (EYVL L 225, 10.8.1992, s. 72) vahvistettuja teknisiä ominaisuuksia. Tätä direktiiviä muutettiin viimeksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/7/EY (EYVL L 106, 3.5.2000, s. 1).