KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 3 päivänä helmikuuta 1999,

Saksan maksamista valtiontuista Spindelfabrik Hartha GmbH:lle

(tiedoksiannettu numerolla K(1999) 326)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(1999/380/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on antanut niille, joiden etua asia koskee, edellä mainittujen artiklojen mukaisesti tilaisuuden esittää määräajassa huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

Saksa ilmoitti 25 päivänä marraskuuta 1996 päivätyllä kirjeellä EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuen myöntämisestä Spindelfabrik Hartha GmbH:lle (jäljempänä "Hartha"). Komissio pyysi 13 päivänä joulukuuta 1996 ja 4 päivänä maaliskuuta 1997 päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka toimitettiin 29 päivänä tammikuuta 1997, 6 päivänä maaliskuuta 1997 ja 27 päivänä maaliskuuta 1997 päivätyillä kirjeillä. Koska tuet oli myönnetty jo ennen niiden ilmoittamista, ne kirjattiin ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin numerolla NN 135/96.

Heinäkuussa 1997 Hartha pyysi yksinkertaistetun konkurssimenettelyn (Gesamtvollstreckung) aloittamista.

Komissio aloitti 30 päivänä heinäkuuta 1997 EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn ja julkaisi asiasta jäsenvaltioille ja niille, joiden etua asia koskee, osoitetun ilmoituksen(1).

II TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

A Harthan kuvaus

Harthan toimialaan kuuluu erilaisten värttinöiden, puuvillankorjuukoneiden värttinöiden, alavalssien ja kuorintajärjestelmien valmistus sekä rengaskehruukoneiden ja käämikoneiden uudenaikaistaminen.

Hartha myytiin 6 päivänä marraskuuta 1992 tehdyllä sopimuksella Frocatec Elektronik & Konstruktion Beteiligungsgesellschaft mbH:lle (jäljempänä"Frocatec"). Frocatecin osakkeet ovat neljän henkilön omistuksessa ja yritys työllistää kuusi henkilöä. Frocatec on pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen 96/280/EY mukainen pk-yritys(2). Kaikista yksityistämisen yhteydessä myönnetyistä tuista vastasi Treuhand-järjestelmä, ja ne olivat kyseisen järjestelmän raja-arvojen sisällä.

Vuosina 1989-1996 yritys on vähentänyt työntekijämääräänsä 675:stä 173:een. Vuonna 1995 sen liikevaihto oli 18 miljoonaa Saksan markkaa. Se oli edellä mainitun suosituksen mukainen pk-yritys.

B Rakenneuudistuksen kuvaus

Vuosina 1992-1994 Hartha kehittyi heikosta asemasta asemansa vakiinnuttaneeksi yritykseksi. Toimintavuonna 1995 tilanne vaikeutui kuitenkin uudelleen(3). Yrityksen oli useita kertoja pakko keskeyttää puuvillankorjuukoneiden värttinöiden tuotanto.

Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -laitoksen (jäljempänä"BvS") johtokomitea hyväksyi rakenneuudistussuunnitelman 28 päivänä kesäkuuta 1996. Asiantuntijaelin arvioi Harthan kehityksen positiiviseksi.

Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseksi velkojat laativat yhdessä Harthalle seuraavan rahoitussuunnitelman.

>TAULUKON PAIKKA>

Ennen yhteisten rahoitustoimien ja rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen aloittamista Hartha sai 19 päivänä kesäkuuta 1996 maksukyvyttömyyden uhatessa yritystä Sächsische Aufbaubankilta väliaikaisena toimenpiteenä yhden miljoonan Saksan markan korottoman lainan. Yritys maksoi lainan takaisin 1 päivänä marraskuuta 1996.

Tammikuussa 1996 esitetyssä suunnitelmassa yrityksen tuloksen laskettiin muuttuvan positiiviseksi vuodesta 1997 alkaen.

C Muut toimenpiteet (jotka eivät liity suoraan rakenneuudistukseen)

>TAULUKON PAIKKA>

Määrältään 250000 Saksan markan saatavien siirtämisestä kertyvien voittojen maksun lykkääminen ei ole valtiontukea. BvS on toiminut yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisesti. Koska yrityksellä oli maksuvaikeuksia, saatavien siirtäminen lisäsi tuolloin odotettavissa oleva kehitys huomioon ottaen takaisinmaksun onnistumisen todennäköisyyttä. Korot olivat 4 prosenttiyksikköä korkeampia kuin markkinakorko.

Määrältään 733000 Saksan markan lainan takaisinmaksusta voidaan todeta, että takaus myönnettiin yksityistämisen aikaan. Toimenpide perustui Treuhandin toimintaa koskeviin päätöksiin, joista oli ilmoitettu komissiolle ja jotka tämä oli hyväksynyt(4). Koska yritys oli lainan myöntämisaikaan vaikeuksissa, oli syytä pelätä, että takaus oli yhtä kuin sen koko määrän suuruinen tuki; lähtökohtana voidaan siis pitää 100 prosentin tuki-intensiteettiä. Lainan takaisinmaksua ei voida näin ollen katsoa lisätueksi, koska koko laina oli jo arvioitu tueksi.

D Tuotteet ja markkinat

Tekstiilikoneiden tuotanto supistui yhteisössä vuonna 1993, mutta sen jälkeen kyseisten markkinoiden yleinen suuntaus on ollut jälleen nouseva. Tuotannon odotetaan kasvavan vuoteen 2000 asti. Noususuuntaukseen olisi kuitenkin suhtauduttava varovasti, koska markkinat ovat yhä erittäin riippuvaisia viennistä(5). Värttinämarkkinat näyttävät olleen heikot vuoden 1997 alussa, ja kysyntä laski voimakkaasti. Tätä heikentymistä ei tosin ole vielä todistettu kokonaismarkkinoiden analyysillä.

Pienet ja keskisuuret yritykset ovat vallitsevina tekstiilikoneteollisuudessa. Ala on kansainvälistymässä ja sen kilpailu lisääntyy. Yksi pk-yritysten selviytymisstrategioista tässä tilanteessa on erikoistuminen. Värttinämarkkinat ovat pitkälle erikoistuneet.

Puuvillankorjuukoneiden värttinöiden markkinoilla Hartha on ainoa yhteisössä toimiva toimittaja. Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, Harthan markkinaosuus värttinämarkkinoilla on melko vähäinen. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan Harthan tuotantokapasiteetti oli värttinöiden osalta 930000 kappaletta vuodessa, alavalssien osalta 240000 kappaletta vuodessa ja puuvillankorjuukoneiden värttinöiden osalta 2900000 kappaletta vuodessa.

III ASIANOSAISTEN HUOMAUTUKSET

Komissiolle ei ole toimitettu menettelyn aloittamisen jälkeen huomautuksia niiltä, joiden etua asia koskee.

IV SAKSAN HUOMAUTUKSET

Saksa on toimittanut tätä asiaa koskevat huomautuksena 8 päivänä lokakuuta 1997 päivätyllä kirjeellä.

V TUEN ARVIOINTI

Saksa ei ole noudattanut EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdassa määrättyä ilmoittamisvelvollisuuttaan. On siis ollut muodollisesti laitonta myöntää tukea, joka ei sisälly komissiolle ilmoitettuun ja tämän hyväksymään tukiohjelmaan. Jäljempänä tarkastellaan niiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

A Rakenneuudistustuen määrä

BvS:n suunnittelema tuki, joka sisälsi 1,75 miljoonan Saksan markan avustuksen ja yhden miljoonan Saksan markan lainan, ei sisälly mihinkään komissiolle ilmoitettuun ja tämän tutkimaan tukiohjelmaan. Siksi sen myöntäminen on laitonta.

Sachsenin osavaltio sijoittaa yritykseen kolme miljoonaa Saksan markkaa, jotka myönnetään konsolidointirahastosta. Konsolidointirahastosta on ilmoitettu komissiolle, joka on hyväksynyt tämän tukiohjelman(6). Ohjelman hyväksymistä koskevassa päätöksessä tuen myöntämiselle on asetettu ehto, jonka mukaan kyseisen yrityksen kannattavuuden palauttamiseksi tehty rakenneuudistussuunnitelma on toteutettava. Lisäksi on otettava huomioon, ettei konsolidointirahastosta saa myöntää muita rakenneuudistustukia täydentäviä tukia.

Sächsische Aufbaubank on myöntänyt kahdesti 50 prosentin täytetakauksen 1,25 miljoonan Saksan markan lainalle. Tämä tuki myönnettiin komissiolle ilmoitetun ja tämän 7 päivänä kesäkuuta 1993 hyväksymän tukiohjelman(7) perusteella. Järjestelyn hyväksymistä koskevassa päätöksessä tuen myöntämiselle on asetettu ehto, jonka mukaan kyseisen yrityksen kannattavuuden palauttamiseksi tehty rakenneuudistussuunnitelma on toteutettava.

Komissio on ilmaissut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään vakavat epäilyksensä siitä, ettei rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista koskevaa ehtoa ole näiden Sachsenin osavaltion kahden ohjelman osalta täytetty.

Hartha sai 19 päivänä kesäkuuta 1996 Sächsische Aufbaubankilta yhden miljoonan Saksan markan korottoman lainan. Tätä lainaa (lainapääomaa ja korkoa) voidaan pitää EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitettuna tukena. Laina ei perustu mihinkään komissiolle ilmoitettuun ja sen hyväksymään tukiohjelmaan. Siksi tuki on laiton. Kun laina maksettiin takaisin 1 päivänä marraskuuta 1996, yritys säästi korkomenoja noin 28000 Saksan markkaa. Tämä määrä olisi otettava huomioon siinä tapauksessa, että tuki vaaditaan maksettavaksi takaisin.

EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään, etteivät valtion varoista myönnetyt tuet, jotka vääristävät tai uhkaavat vääristää jäsenvaltioiden välistä kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, sovellu yhteismarkkinoille. Saksan myöntämä tuki - jos se on osoitettu muuhun toimintaan kuin puuvillankorjuukoneiden värttinöiden tuotantoon - suosii Harthaa. Siksi voidaan katsoa, että tuki muuttaa kilpailijoiden markkinatilannetta ja vaikuttaa kauppaan. Näin ollen tuki ei periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille.

B Poikkeusmääräykset

Komission on myös arvioitava, voidaanko tukeen soveltaa EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräyksiä.

Harthan tapauksessa komissio ottaa huomioon, että yritys sijaitsee EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvalla alueella.

Tuet on kuitenkin tutkittava ainakin 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusmääräyksen perusteella, koska niissä on vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävän tuen tunnusmerkkejä.

EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta, joka koskee "tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla", on sovellettava yhdessä vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen(8) (jäljempänä"suuntaviivat") kanssa. Koska Hartha on aikaisemmin tuottanut jatkuvasti suuria tappioita, voidaan sitä pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä.

C Rakenneuudistussuunnitelma

Suuntaviivoissa asetetut edellytykset 3.2 kohdan mukaan rakenneuudistustukea saa myöntää vain, jos on olemassa rakenneuudistussuunnitelma, joka täyttää seuraavat ehdot:

a) Rakenneuudistuksen on palautettava kyseisen yrityksen pitkäaikainen elinkelpoisuus;

b) Kohtuutonta kilpailun vääristymistä on vältettävä;

c) Tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava ehdottomasti välttämättömään määrään eivätkä rakenneuudistuskustannukset saa olla suurempia kuin odotettu hyöty;

d) Tuen myöntämisen edellytyksenä on rakenneuudistussuunnitelman kokonaisvaltainen täytäntöönpano ja asetettujen edellytysten noudattaminen;

e) Rakenneuudistussuunnitelman yksittäisten vaiheiden toteuttamista ja tuloksia on valvottava komissiolle vuosittain esitettävän yksityiskohtaisen kertomuksen avulla.

Suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty. Erityisesti tämä koskee kannattavuuden palauttamisehtoa. Saksa on esittänyt komissiolle rakenneuudistussuunnitelman, jonka BvS on hyväksynyt tammikuussa 1996 ja jolla kyseisen yrityksen pitkäaikainen elinkelpoisuus on määrä palauttaa. Komissio epäilee, ettei suunnitelma perustunut realistisiin oletuksiin. Erityisesti markkinoiden kehitystä ja liikevaihto-odotuksia koskevat suunnitelman osat ovat hyvin optimistisia. Suunnitelmassa odotetaan liikevaihdon kaksinkertaistuvan vuosina 1995-1998 ja tuloksen olevan positiivinen jo vuodesta 1997 alkaen.

>TAULUKON PAIKKA>

Tämä kehitys perustuu markkinakehitykseen ja laadukkaiden tuotteiden markkinointiin. Komissio katsoo, että liikevaihto-odotukset ovat ylimitoitettuja ja ettei yrityksen kannattavuutta voida palauttaa näillä edellytyksillä kohtuullisessa ajassa.

Vuonna 1997 yrityksen tappiot olivat 4880 miljoonaa Saksan markkaa(9). Yritys ei siis kyennyt palauttamaan kannattavuuttaan ja saavuttamaan positiivista tulosta vuonna 1997.

Siksi Harthaa koskeva konkurssimenettely aloitettiin. Harthan huonoihin tuloksiin ja konkurssimenettelyn aloittamiseen on kaksi syytä. Ensiksi markkinat heikentyivät merkittävästi rakenneuudistussuunnitelman optimististen ennusteiden vastaisesti vuoden 1997 alussa ja hinnat laskivat noin 20 prosenttia. Lisäksi yrityksen oli vetäydyttävä tuotevastuuongelmien vuoksi Yhdysvaltain markkinoilta. Harthan toimittamien tuotteiden laatu ei ollut riittävän korkea ja niissä oli vikoja. Ne ovat aiheuttaneet joillekin yhdysvaltalaisille asiakkaille suuria vahinkoja. Esitetty rakenneuudistusohjelma perustui laadukkaiden tuotteiden markkinointiin ja suotuisaan markkinakehitykseen. Suunnitelmassa on yliarvioitu yrityksen suorituskyky ja markkinat ja yrityksen tuotto-odotukset on asetettu liian korkealle. Nämä seikat vahvistavat komission käsitystä, ettei kyseinen suunnitelma perustunut realistisiin oletuksiin.

Vaikutukset yleisillä värttinämarkkinoilla käytävään kilpailuun on tutkittava. Yleiset värttinämarkkinat ovat vuoden 1997 alun jälkeen taantuneet merkittävästi. Markkinoiden heikkenemistä ja niillä vallitsevaa mahdol lista ylikapasiteettia ei voida jättää huomiotta, mutta Harthaa, jonka markkinaosuus on pieni ja joka on 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalueella toimiva pk-yritys, ei voida silti vaatia supistamaan kapasiteettiaan. Näissä olosuhteissa ei voida todeta, että kilpailu olisi vääristynyt kohtuuttomasti. Puuvillankorjuukoneiden värttinöiden markkinoita koskevien komission käytettävissä olevien tietojen mukaan myönnetty tuki ei ole aiheuttanut kohtuutonta kilpailun vääristymistä.

Yksi suuntaviivojen edellytyksistä ei näin ollen täyty, eikä Harthan saamaa rakenneuudistustukea voida siksi hyväksyä.

VI PÄÄTELMÄ

Komissio on arvioinnissaan ottanut huomioon sen tosiseikan, ettei Hartha ole kyennyt palauttamaan kannattavuuttaan.

Sachsenin osavaltion konsolidointirahaston ohjelmien ja Sachsenin takausten osalta on esitetty rakenneuudistussuunnitelma kyseisen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, mutta suunnitelman on todettu perustuvan epärealistisiin oletuksiin. Kannattavuuden palauttamiseen tähtäävää rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan ehdon ei voida katsoa täyttyneen. Näin ollen Harthalle maksettua tukea ei voida hyväksyä. Muiden rakenneuudistustukien kanssa tapahtuvan kasautumisen kieltävä ehto ei myöskään täyty.

EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta ei voida soveltaa Harthalle myönnettyihin tukiin, koska suuntaviivoissa vahvistetut hyväksymisedellytykset eivät täyty.

Konsolidointirahastosta myönnetty kolmen miljoonan Saksan markan osuus, BvS:n myöntämä yhden miljoonan Saksan markan laina, BvS:n 1,75 miljoonan Saksan markan avustus, 28000 Saksan markan korkosäästö ja Sächsische Aufbaubankin kahteen kertaan myöntämä 50 prosentin takaus 1,25 miljoonan Saksan markan lainalle ovat näin ollen yhteismarkkinoille soveltumattomia valtiontukia.

Komissio toteaa, että Saksan liittotasavalta on nämä laittomat tuet myöntäessään rikkonut EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaa ja sillä on siksi velvollisuus periä tuet takaisin Saksan lain ja menettelyjen mukaisesti.

ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saksan Spindelfabrik Hartha GmbH:lle myöntämät 7028000 Saksan markan tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille. Nämä tuet käsittävät BvS:n (Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben) myöntämän 1750000 Saksan markan avustuksen, BvS:n myöntämän 1000000 Saksan markan lainan, Sachsenin osavaltion maksaman 3000000 Saksan markan osuuden, Sächsische Aufbaubankin myöntämän 1250000 Saksan markan takauksen ja 28000 Saksan markan korkosäästön.

2 artikla

1. Saksa toteuttaa kaikki tarpeelliset toimenpiteet edellä 1 artiklassa mainittujen ja jo myönnettyjen tukien perimiseksi takaisin edunsaajayritykseltä.

2. Tukien takaisinperiminen tapahtuu Saksan lain mukaista menettelyä noudattaen. Takaisin perittävään määrään lisätään korot, jotka lasketaan tuen myöntämisestä takaisinperintäajankohtaan saakka. Korot lasketaan aluetukien nettoavustusekvivalentin laskemisessa käytettävän korkokannan mukaisesti.

3 artikla

Saksa ilmoittaa komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen julkistamisesta, mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt tämän päätöksen noudattamiseksi.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 3 päivänä helmikuuta 1999.

Komission puolesta

Karel VAN MIERT

Komission jäsen

(1) EYVL C 224, 17.7.1998, s. 6.

(2) EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4.

(3) Tähän oli monia syitä: muun muassa 1979800 Saksan markan suuruiset velat samaan aikaan, kun sijoittajat ottivat yrityksen haltuunsa, suuren tilauksen menettäminen toimintavuonna 1995, itämarkkinoiden kadottua syntynyt pakko hankkia uusia markkinoita.

(4) Valtiontuet E 15/92. Tämän järjestelyn raja-arvoina ovat 1500 työntekijää ja 150 miljoonan Saksan markan rahallinen sitoumus Treuhandanstaltille. Järjestely kattaa takauksen eikä siitä tarvitse ilmoittaa.

(5) Katso Panorama of EU industry 1997, 13 luku, s. 54.

(6) Tukiohjelma N 117/95, jonka komissio on hyväksynyt 5 päivänä toukokuuta 1995 päivätyllä kirjeellä.

(7) N 73/93, E 16/94.

(8) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12.

(9) Tämä luku ilmenee yrityksen tasetilannetta 1.8.1997 kuvaavasta selvityksestä, jonka pesänhoitaja on esittänyt. Kirjanpito vuodelta 1997 ei ole täydellinen.