Tilintarkastustuomioistuimen kertomus

Euroopan rahapoliittisen instituutin ja Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuudesta tilikauden 1998 osalta sekä Euroopan keskuspankin vastaukset

(2000/C 133/01)

SISÄLLYS

>TAULUKON PAIKKA>

JOHDANTO

1. Euroopan keskuspankki (EKP) korvasi 1. kesäkuuta 1998 Euroopan rahapoliittisen instituutin (ERI). ERI oli toiminut 1. tammikuuta 1994 lähtien ja sen tehtävänä oli myötävaikuttaa talous- ja rahaliiton (EMU) toteuttamiseen etenkin valmistelemalla edellytyksiä tämän liiton kolmanteen vaiheeseen siirtymistä varten; kyseiseen vaiheeseen liittyy yhteisen rahan käyttöönotto.

2. Tilintarkastustuomioistuin on antanut neljä kertomusta ERI:n hallinnon tehokkuutta koskevien tarkastusten tuloksista varainhoitovuosilta 1994-1997(1). EKP sai vuonna 1998 päätökseen ERI:n käynnistämät kolmannen vaiheen valmistelut ja otti hoitaakseen ERI:n aiemmin huolehtimien tehtävien hallinnoinnin. Sen toiminta ei vielä vuoden 1998 aikana vastannut normaalia keskuspankkitoimintaa, vaan se kävi läpi siirtymäkauden, jolle oli tunnusomaista pikemmin jatkuvuus kuin katkeama 1. kesäkuuta 1998 selvitystilaan asetetun ERI:n toimintaan nähden. Huhtikuussa 1999 julkaistiin vuosikertomus, joka sisälsi EKP:n tilinpäätöksen 31. joulukuuta 1998 sekä ERI:n selvitystilaa koskevat tilit 31. toukokuuta 1998.

3. Koska tilintarkastustuomioistuimen tehtävä on sama sekä ERI:n(2) että EKP:n(3) tapauksessa, tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa on selonteko tilikauden 1998 hallinnon tehokkuudesta sekä ERI:n (viiden ensimmäisen kuukauden ajalta) että EKP:n (loppuvuoden ajalta) osalta. ERI:n toimintaa ja selvitystilaan asettamista käsitellään kertomuksen kahdessa osassa.

ERI:N TOIMINTA

4. ERI:n pääasiallisena tehtävänä oli hoitaa EMUn kolmannen vaiheen edellyttämät valmistelut Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) perustamiseksi, yhtenäisen rahapolitiikan harjoittamiseksi ja yhteisen rahan luomiseksi. Tätä tarkoitusta varten ERI:n tehtävänä oli lujittaa jäsenvaltioiden rahapolitiikan yhteensovittamista jäsenvaltioiden talouksien välisen lähentymisen edistämiseksi ja hintatason vakauden turvaamiseksi.

5. Näiden tehtävien konkreettisena tuloksena oli julkaisuja, tutkimuksia, valmisteluasiakirjoja, neuvonantoja, lausuntoja ja suosituksia, joiden tekijöinä olivat ERI:n henkilöstö sekä jäsenvaltioiden keskuspankkien ja ERI:n asiantuntijoista koostuneet alakomiteat ja työryhmät. Aiheina olivat varsinkin rahapolitiikka, valuuttapolitiikka, makrotaloudelliset tilastot ja rahataloutta koskevat tilastot, maksujärjestelmät, euroseteleiden ja -kolikoiden liikkeeseenlasku, kirjanpitosääntöjen ja -normien yhdenmukaistaminen, tietotekniikka- ja tietojärjestelmät, pankkivalvonta sekä oikeudelliset kysymykset. Operatiivisella tasolla tämä tarkoitti EKP:n ja EKPJ:n järjestelmien ja menettelyjen kehittämistä, testaamista ja integrointia; lisäksi saatiin päätökseen huomattava määrä suuria hankkeita tiukoista aikarajoituksista huolimatta.

6. Varainhoitovuosilta 1994-1997 antamiensa neljän vuosikertomuksen lisäksi ERI on julkaissut noin neljäkymmentä kertomusta, joista jotkin ovat olleet erityisen merkittäviä; varsinkin EMUn kolmannen vaiheen yhteistä rahapolitiikkaa koskevat kertomukset, TARGET-hankkeen (Trans-european Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system(4)) edistymisestä annetut kertomukset sekä EU:n jäsenvaltioissa tapahtunutta lähentymistä koskevat kertomukset.

7. Vuosina 1994-1998 ERI vastasi 123 kuulemispyyntöön, jotka koskivat sen toimivaltaan kuuluvia aloja ja joiden esittäjinä olivat neuvosto (24) ja komissio (5) yhteisön säännösehdotusten tapauksessa sekä EU:n jäsenvaltioiden viranomaiset (94) kansallista lainsäädäntöä koskevien esitysten tapauksessa.

8. ERI:n perustamisesta lähtien tehdyistä sijoituksista kertyi yhteensä noin 144 miljoonan ecun korkotuotot, ja satunnaiset tuotot olivat 24 miljoonaa ecua. Kuluja oli puolestaan yhteensä 185 miljoonaa ecua, ja tämä kokonaismäärä jakautuu siten, että henkilöstökulut ovat 96 miljoonaa ecua, muut toimintakulut 77 miljoonaa ecua, poistot 11 miljoonaa ecua ja arvostuserot miljoona ecua. Koko kyseisen ajanjakson investoinnit olivat yhteensä 40 miljoonaa ecua.

ERI:N ASETTAMINEN SELVITYSTILAAN

9. Kaikki ERI:n varat ja velat siirtyivät ERI:n perussäännön 23 artiklan mukaan ilman eri toimenpiteitä EKP:lle(5) 1. kesäkuuta 1998 toteutetun selvitystilaan asettamisen yhteydessä. Selvitystilaan asettamisessa sovellettu menettely vahvistettiin 5. toukokuuta 1998 tehdyllä ERI:n neuvoston päätöksellä nro 10/98. ERI:n selvitystilan alijäämä, joka oli 17625220 ecua, katettiin kansallisten keskuspankkien ERI:n varoja varten maksamilla osuuksilla.

TOIMINTA VUONNA 1998

10. ERI:n vakinaisen henkilöstön määrä, joka oli 31. joulukuuta 1997 yhteensä 334, oli 31. toukokuuta 1998 yhteensä 407. Tästä kokonaismäärästä 402 henkilöä siirrettiin EKP:iin 1. kesäkuuta 1998, ja 375 henkilöä tästä joukosta teki myöhemmin pankin kanssa työsopimuksen, jonka voimassaolo jatkuu vielä 31. joulukuuta 1998 jälkeen. EKP:n vakinaisen henkilöstön määrä oli 31. joulukuuta 1998 yhteensä 534 henkilöä, joista 54 toimi esimiestason tehtävissä.

11. Vuotta 1998 koskevassa EKP:n vuosikertomuksessa selostetaan valmisteluja, joita on tehty EMUn kolmatta vaihetta sekä yhteisen rahan käyttöönottoa varten, sekä esitellään EKPJ:n toimintaa. EKP on antanut tähän liittyen noin kaksikymmentä säädöstä.

12. Vuosi 1998 oli viimeinen vuosi ennen EMUn kolmannen vaiheen alkamista ja euron käyttöönottoa. EKP jatkoi ERI:n käynnistämiä valmisteluja, jotka olivat jo edenneet pitkälle eurojärjestelmän toimintakehikon kohdalla(6); rahapolitiikan toteuttaminen on osa kyseistä järjestelmää. EKP muun muassa julkaisi syyskuussa 1998 kertomuksen, jossa esitellään tämän politiikan välineet, joihin kuuluvat vähimmäisvarantojärjestelmä(7), avomarkkinaoperaatiot(8) ja maksuvalmiusjärjestelmä(9).

HALLINNON TEHOKKUUS VUONNA 1998

13. Toimittamiensa tarkastusten perusteella tilintarkastustuomioistuin on antanut huomautuksia ja suosituksia EKP:n johdolle. Jotkin niistä on syytä tuoda esille tässä kertomuksessa.

Budjettihallinto ja budjetin toteuttamisen seuranta

14. ERI:n neuvosto hyväksyi 6. tammikuuta 1998 budjetin, joka kattoi kokonaan vuoden 1998 ERI:n, mutta ei EKP:n osalta; itse asiassa tuona ajankohtana oli vielä päättämättä EKP:n tulevasta organisaatiosta ja EKP:n perustamisvaiheessa rekrytoidun henkilöstön luokituksen tarkasta yhdenmukaistamisesta. EKP:n ensimmäisen budjetin oli määrä olla kaksiosainen: ensimmäinen osa käsittäisi EKP:lle siirretyn ERI:n budjetin osan ja toinen EKP:n tarvitsemat lisäresurssit. Ottaen huomioon EKP:n tarkkaan perustamispäivään liittyvät epävarmuustekijät ERI:n johto päätti, että EKP:n ensimmäistä budjettia aletaan toteuttaa 1. heinäkuuta 1998 ja että ERI:n budjetti on voimassa siihen päivään asti. Lisäksi johto päätti, että ERI:n budjetin momentteja sisällytetään EKP:n budjettiin ainoastaan silloin, kun siihen on erityinen tarve. EKP:n neuvosto vahvisti ensimmäisessä kokouksessaan 9. kesäkuuta 1998, että ERI:n budjetti on voimassa, kunnes vuoden 1998 jälkimmäistä puoliskoa koskeva EKP:n budjetti on hyväksytty. EKP:n neuvosto hyväksyi kyseisen budjetin 7. heinäkuuta 1998; tuolloin budjetin suuruudeksi määritettiin väliaikaisesti 96,7 miljoonaa ecua, ja myöhemmin syyskuussa 1998 budjettia pienennettiin 79,8 miljoonaan ecuun.

15. ERI:n budjettia ei kuitenkaan tarkistettu sen jälkeen kun oli päätetty, että sen voimassaolo päättyy kesäkuussa eikä joulukuussa 1998. Kertomuksessa, joka koskee budjetin toteuttamista 30. kesäkuuta 1998 mennessä, esitetään, että vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon aikana toteutuneet ERI:n menot olivat 48,5 miljoonaa ecua, ja verrataan tätä lukua 110,2 miljoonan ecun määrään (eli määrään, joka oli budjetoitu ERI:lle joulukuuhun 1998 saakka), mikä johtaa näennäiseen 44 prosentin toteutusasteeseen. Toteutumia ei verrata vuoden 1998 viiden ensimmäisen kuukauden eikä kuuden ensimmäisen kuukauden budjetoituihin lukuihin.

16. Kertomuksessa, joka koskee budjetin toteuttamista 31. joulukuuta 1998 mennessä, esitetään ainoastaan vuoden 1998 jälkimmäisen puoliskon aikana toteutuneen budjetin analyysi. Kertomuksen mukaan menojen määrä on 60,3 miljoonaa ecua, kun tarkistetun budjetin mukainen määrä on 79,8 miljoonaa ecua: toteutusaste on toisin sanoen 75,5 prosenttia. Toteutuneiden menojen määrään sisältyy kuitenkin ERI:n menoja, jotka liittyvät 30. kesäkuuta 1998 jälkeen saatuihin laskuihin. Kun tarkastellaan tapaa, jolla budjetin toteuttamista on analysoitu ensimmäisen vuosipuoliskon osalta (ks. kohta 15), voidaan joka tapauksessa todeta, että vuoden 1998 budjetin toteuttamisesta ei ole konsolidoidussa muodossa olevia tietoja eikä niitä siis ole voitu toimittaa EKP:n neuvostolle.

17. Koska laskentakaudet ja budjettikaudet eroavat toisistaan, budjetin toteuttamisen seurannasta vastaava yksikkö luopui tekemästä täsmäytystä toteutuneiden menojen ja tulostilin kulujen välillä sekä EKP:n (1. heinäkuuta ja 31. joulukuuta 1998 välinen aika) että ERI:n (vuoden viisi ensimmäistä kuukautta) tapauksessa. Esitettyjen tietojen luotettavuutta ei siis ole tarkistettu aritmeettisin ja laskennallisin menetelmin.

Hankkeiden hallinnointi ja seuranta(10)

18. Hankkeiden seurannassa sovellettuja menettelyjä voitaisiin parantaa, jotta olisi helpompaa arvioida hankkeiden edistymistä sekä määräaikojen että määrärahojen käytön osalta.

a) Sovelletun menetelmän avulla ei aina pystytä takaamaan seurannan objektiivisuutta ja luotettavuutta; itse asiassa hankkeiden toteutusaste arvioidaan pääasiassa käytettyjen resurssien perusteella, ja tämä indikaattori ei ole yksin riittävä osoitus todellisesta edistymisestä varsinkaan monimutkaisten ja toisistaan riippuvien hankkeiden tapauksessa, eikä indikaattorin avulla muun muassa voida tarpeeksi ajoissa osoittaa kustannus- ja aikatauluylityksiä, kuten FCRS-hankkeiden(11) (Foreign Currency Reserves Subledger - valuuttavarannon osakirjanpitojärjestelmä) tapauksessa. Tätä heikkoutta pahentaa se, että maksusitoumusten kirjausjärjestelmä puuttuu.

b) On vaikeaa jäljittää yksinkertaisella ja johdonmukaisella tavalla, kuinka hankkeet ovat edenneet siirryttäessä vuodesta toiseen; itse asiassa hankkeita numeroidaan, nimetään ja mitoitetaan vähitellen uudelleen sekä yhdistetään tai pilkotaan, ja budjetin toteuttamista koskevassa kertomuksessa olevan luettelon avulla on mahdotonta saada nopeasti selvää kuvaa hankkeiden tilanteesta. Koska seurantakertomuksissa ei anneta tietoja varojen siirroista, on mahdotonta saada käsitystä kuhunkin hankkeeseen käytettävissä olevista varoista.

19. Valuuttavarantojen kirjanpidolliseen seurantaan nimenomaisesti liittyvissä ja tarkoitetuissa FCRS-hankkeissa toteutui vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon aikana 2 miljoonan DEM:n arvosta menoja, ja jo tämä luku oli suurempi kuin huhtikuussa 1998 hyväksytyn budjetin mukainen tilikauden kokonaismäärä (1,78 miljoonaa DEM). Toimivaltainen sisäinen yksikkö vahvisti vuoden jälkimmäisen puoliskon aikana takautuvasti näitä kustannusylityksiä tekemällä siirtoja FCRS 2:n budjetista FCRS 1:n budjettiin ja hyväksyi lisäbudjetin; osa kyseisistä määristä oli jo sidottu ennen lisäbudjetin hyväksymisajankohtaa. Toisin sanoen FCRS 2:n budjetti, eli 450000 DEM, käytettiin FCRS 1:n ylitysten kattamiseen ennen kuin niihin oli annettu hyväksyntä. Lisäksi eräälle konsulttiyritykselle annettiin toimeksianto, joka alkoi heinäkuun alussa 1998, mutta sopimus tehtiin vasta 2. lokakuuta. Sopimuksessa määritettiin vain summittaisesti konsultin tehtävät ja velvoitteet EKP:iin nähden varsinkin määräaikojen ja kustannusten osalta. Lisäksi EKP:ssa ei ollut vuoden 1998 loppuun mennessä vieläkään nimitetty kokopäivätoimista projektipäällikköä, jota tarvitaan ehdottomasti kyseisen yrityksen työsuoritusten valvontaa varten.

20. Yksikkö, jonka tehtävänä oli tukea organisaatiomielessä markkinaoperaatioita ja huolehtia operaatioiden riskienhallinnasta (middle office), käytti eurojärjestelmän valuuttavarantojen hoitoon tarkoitettua ohjelmistoa oman tietotekniikka- ja tietojärjestelmänsä apuna, vaikka on osoittautunut, että ohjelmisto ei ole riittävä atk-ratkaisu. Osalla middle officen budjetista (850000 DEM) rahoitettiin toimenpiteet, joiden avulla järjestelmää muutettiin siten, että manuaalinen toiminta oli mahdollista. Yhteensä 300000 DEM:n summa, joka oli periaatteessa tarkoitettu atk-määritysten suunnittelua ja kehittämistä varten tarvittujen konsulttien palkkioihin, käytettiin ohjelmiston suorituskyvyn analysointiin ja middle officen sisäisten menettelyjen määrittämiseen.

Erityinen palkkio

21. ERI:n neuvosto päätti EKP:n perustamisen yhteydessä 24. maaliskuuta 1998 budjettivallan käyttäjän ominaisuudessa, että ERI:n henkilöstölle myönnetään tunnustukseksi työpanoksesta erityinen palkkio, joka oli määrä maksaa normaalin palkkion lisäksi, jota oli vuosittain jaettu vuodesta 1996 lähtien. Neuvosto päätti, että erityistä palkkiota varten oli jaettavissa yhteensä 1,9 miljoonaa DEM(12), mutta tämän päätöksen(13) täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vuoksi jaettu kokonaismäärä vastasi 2,8 miljoonan DEM:n menoerää, ja tiettyjen työntekijöiden saama palkkio saattoi olla 38 prosenttia heidän vuotuisesta peruspalkastaan, kun teoriassa enimmäismäärä oli 13,5 prosenttia(14).

22. Aiheutunut 0,9 miljoonan DEM:n ylitys rahoitettiin tekemällä siirto normaalin palkkion määrärahoista sen jälkeen kun toteutuksesta vastannut yksikkö oli päättänyt, että normaaliin palkkioon liittyvää menettelyä ei sovelleta vuoden 1998 jälkimmäiseen puoliskoon. Tämä päätös samoin kuin erityisen palkkion määrärahoihin suunnattu siirto tehtiin ilman ERI:n neuvoston hyväksyntää.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 6. huhtikuuta 2000 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Jan O. Karlsson

presidentti

(1) Kaikki nämä kertomukset on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (EYVL C 394, 31.12.1996 varainhoitovuosien 1994 ja 1995 osalta; EYVL C 42, 9.2.1998 varainhoitovuoden 1996 osalta ja EYVL C 164, 10.6.1999 varainhoitovuoden 1997 osalta).

(2) EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevan, ERI:n perussääntöä koskevan pöytäkirjan 17 artiklan 4 kohta: "Tämän sopimuksen 248 artiklan määräykset koskevat ainoastaan ERI:n hallinnon tehokkuuden arviointia".

(3) EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevan, EKPJ:n ja EKP:n perussääntöä koskevan pöytäkirjan 27 artiklan 2 kohta: "Tämän sopimuksen 248 artiklan määräykset koskevat ainoastaan EKP:n hallinnon tehokkuuden arviointia".

(4) Euroopan laajuinen automatisoitu reaaliaikainen bruttomaksujärjestelmä.

(5) EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevan, ERI:n perussääntöä koskevan pöytäkirjan 23 artiklan 1 kohta:"Tämän sopimuksen 109 l artiklan mukaisesti ERI asetetaan selvitystilaan, kun EKP on perustettu. Kaikki ERI:n varat ja velat siirtyvät silloin ilman eri toimenpiteitä EKP:lle. EKP asettaa ERI:n selvitystilaan tämän artiklan mukaisesti. Selvitystila saatetaan päätökseen kolmannen vaiheen alkaessa".

(6) Eurojärjestelmä käsittää EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, jotka ovat ottaneet euron käyttöön EMUn kolmannen vaiheen aikana. Eurojärjestelmän hallinnoinnista vastaavat EKP:n neuvosto ja johtokunta.

(7) Luottolaitoksille asetettu vaatimus pitää vähimmäisvarantoja keskuspankissa. Eurojärjestelmän vähimmäisvarantojärjestelmässä luottolaitoksen varantovelvoite lasketaan kertomalla sen varantopohjaan sisältyvien tase-erien ryhmien summat kullekin ryhmälle määritellyllä velvoiteprosentilla.

(8) EKP:n aloitteesta rahoitusmarkkinoilla toteutettava operaatio, joka sisältää jonkin seuraavista transaktioista: 1) arvopaperien suora osto tai myynti (avista- ja termiinikauppana), 2) arvopaperien osto tai myynti takaisinostosopimuksin, 3) lainan antaminen tai ottaminen vakuuksia vastaan, 4) keskuspankin velkasitoumusten liikkeeseenlasku, 5) talletusten kerääminen tai 6) valuuttaswapit kotimaisen ja ulkomaisen valuutan välillä.

(9) EKPJ:n järjestelmä, jota vastapuolet voivat käyttää omasta aloitteestaan. Eurojärjestelmä tarjoaa käyttöön kaksi maksuvalmiusjärjestelyä: maksuvalmiusluoton, jossa vastapuolet voivat saada yön yli -luottoa, ja talletusmahdollisuuden, jossa vastapuolet voivat tehdä yön yli -talletuksia.

(10) Hankkeiksi katsotaan rakennusten muutostyöt samoin kuin tietotekniikka- ja tietojärjestelmien kehittämistyöt sekä EMUn eri vaiheisiin (tilastot, tietokannat, seteleiden ja kolikoiden käyttöönotto jne.) liittyvät työt.

(11) Ks. myös tilintarkastustuomioistuimen kertomus varainhoitovuodelta 1997, kohdat 12 ja 13 (EYVL C 164, 10.6.1999, s. 3).

(12) ERI:n neuvoston tekemässä päätöksessä määrättiin, että erityiseen palkkioon varatut lisämäärärahat oli tarkoitettu erityisesti niille, jotka eivät saaneet korvausta suorittamistaan ylityötunneista, ja että jakoperusteena oli työsuoritus sekä ERI:ssa työskentelyn pituus.

(13) ERI:n neuvoston päätöksessä määrättiin, että erityisen palkkion oli katettava 1. heinäkuuta 1997 ja 31. joulukuuta 1998 välinen 18 kuukauden jakso. Vuotuinen suorituskykyä mittaava tunnusluku kerrottiin täytäntöönpanovaiheessa kuitenkin työssäoloajalla, joka voi olla jopa 54 kuukautta.

(14) Vuotuinen jaettu enimmäismäärä oli 9 prosenttia vuotuisesta peruspalkasta eli 13,5 prosenttia 18 kuukauden ajalta.

Liite 1

EKP:n tase 31. joulukuuta 1998

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

Liite 2

EKP:n tuloslaskelma 1. kesäkuuta - 31. joulukuuta 1998

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

Liite 3

ERI:n tase 31. toukokuuta 1998

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

Liite 4

ERI:n tuloslaskelma 1. tammikuuta-31. toukokuuta 1998

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

Euroopan keskuspankin vastaus

17 (Budjettihallinto)

Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että vuoden 1998 toteutuneiden menojen ja tulostilin kulujen välillä ei tehty vuotuista täsmäytystä; EKP haluaa tämän huomautuksen osalta painottaa, että vuotuisen täsmäytyksen tekeminen vain keskeytettiin väliaikaisesti vuodeksi 1998 ja että tämä oli vain poikkeuksellista. EKP:n neuvosto vahvisti tämän poikkeuksen maaliskuussa 1999 käsitellessään talousarvion toteutumisen seurantaraporttia vuoden 1998 viimeiseltä neljännekseltä. Poikkeuksen syynä oli se, ettei yhdenmukaisia tietoja ollut saatavilla senhetkisten kirjanpitoperiaatteiden, tililuetteloiden ja tietojärjestelmien eroista johtuen. Toteutuneiden menojen ja tulostilin kulujen välillä tehdään jälleen vuotuinen täsmäytys vuodesta 1999 lähtien.

18 (Hankkeiden hallinnointi)

Vuonna 1998 voimassa olleita ERI:n projektien organisointi- ja kontrollointimenettelyjä tarkistettiin vuonna 1999, mikä perustui kokemuksiin koko ERI:n perustamisen jälkeiseltä ajalta.

Mainitut projektien uudelleennimeämiset ja -mitoitukset sekä joidenkin yksittäisten projektien yhdistämiset olivat välttämättömiä ottaen huomioon nopeasti muuttuvan ympäristön toimintaolosuhteet, ja EKP:n toimivaltaiset päätöksentekoelimet arvioivat kyseiset projektimuutokset ja antoivat niihin valtuudet asianmukaisella tavalla. EKP:n budjettijärjestelmässä on vuodesta 1996 lähtien annettu kaikille meneillään oleville projekteille erilliset, tulosyksiköiden numeroiden kaltaiset projektikoodit. Vuoden 1999 puolesta välistä lähtien nämä koodit mainittiin myös lisätietoina neljännesvuosittaisissa talousarvion toteutumisen seurantaraporteissa, mikä paransi mahdollisuuksia seurata projektien kehitystä pitkällä aikavälillä.

21 (Erityinen palkkio)

EKP myöntää, että ERI:n neuvoston tekemän päätöksen sanamuoto saattaa johtaa sellaiseen päätelmään, että erityisen palkkion maksamista varten olisi varattu 1,9 miljoonan Saksan markan suuruinen erillinen budjetti, joka olisi kattanut vain puolitoista vuotta heinäkuun 1. päivästä 1997 joulukuun 31. päivään 1998. Itse asiassa ERI:n neuvostolle lähetetyssä ehdotuksessa pyydettiin olemassa olevan talousarvion korottamista siten, että talousarvioon sisältyisi myös mainittu erityinen palkkio, joka kattaisi työskentelemisen ERI:n palveluksessa koko ERI:n olemassaolon ajan eli neljä ja puoli vuotta. Tässä otettiin huomioon se, että tavanomaista tulospalkkiobudjettia ei todennäköisesti täysin käytettäisi vuonna 1998 ja että siitä ylijääneet varat käytettäisiin erityisen palkkion maksamiseen. Molemmista toimenpiteistä johtuvat todelliset yhteenlasketut kulut mahtuivat korotetun talousarvion puitteisiin, ja suurin maksettu erityinen palkkio oli 9 % vuotuisesta peruspalkasta jokaista ERI:n palveluksessa työskenneltyä vuotta kohden. Erityinen palkkio oli vain tunnustus ERI:n henkilöstön työpanoksesta eikä korvaus lukuisista tehdyistä ylityötunneista.