Neuvoston direktiivi 82/605/ETY, annettu 28 päivänä heinäkuuta 1982, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät lyijymetallille ja sen ioniyhdisteille altistumiseen työssä (ensimmäinen direktiivin 80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi)



Virallinen lehti nro L 247 , 23/08/1982 s. 0012 - 0021

Suomenk. erityispainos Alue 5 Nide 3 s. 0003

Espanjank. erityispainos: Luku 05 Nide 3 s. 0026

Ruotsink. erityispainos Alue 5 Nide 3 s. 0003

Portugalink. erityispainos: Luku 05 Nide 3 s. 0026



NEUVOSTON DIREKTIIVI, annettu 28 päivänä heinäkuuta 1982, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät lyijymetallille ja sen ioniyhdisteille altistumiseen työssä (ensimmäinen direktiivin 80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (82/605/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo, että Euroopan yhteisöjen työsuojelua koskevasta toimintaohjelmasta 29 päivänä kesäkuuta 1978 annetussa neuvoston päätöslauselmassa(4) edellytetään työntekijöiden lyijyyn liittyvää suojelua koskevien erityisten yhdenmukaistettujen menettelyjen vahvistamista, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät altistumiseen kemiallisille, fysikaalisille ja biologisille tekijöille työssä, 27 päivänä marraskuuta 1980 annetussa neuvoston direktiivissä(5) annetaan tiettyjä, tässä suojelussa huomioon otettavia säännöksiä; tuossa direktiivissä säädetään raja-arvojen ja erityisvaatimusten asettamisesta eri direktiiveissä liitteessä I luetelluille tekijöille, joihin kuuluu lyijy, metallinen lyijy ja sen ioniyhdisteet ovat myrkyllisiä aineita, joita esiintyy työssä monissa oloissa; monet työntekijät ovat sen vuoksi alttiina mahdolliselle terveysvaaralle, sen vuoksi lyijylle altistuvien työntekijöiden suojelemiseksi tarpeelliset ehkäisytoimenpiteet ja jäsenvaltioiden sitoutuminen heidän terveydentilansa seurantaan ovat tärkeitä, vuoriteollisuudessa lyijylle altistuvien työntekijöiden täytyy saada osakseen samantasoinen terveyden suojelu kuin tässä direktiivissä säädetään; tämän toiminnan erityisluonteen vuoksi sellaisen suojelun täytäntöönpanosta annetaan erityiset säännökset myöhemmässä direktiivissä, ja tämä direktiivi sisältää vähimmäisvaatimukset, joita tarkastellaan uudelleen hankittujen kokemusten sekä teknisen ja lääketieteellisen tietämyksen kehityksen perusteella tavoitteena saavuttaa työntekijöiden parempi suojelu, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla 1. Tämän direktiivin, joka on ensimmäinen direktiivin 80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi, tarkoituksena on työntekijöiden suojeleminen heidän terveyttään uhkaavilta vaaroilta, jotka syntyvät tai voivat syntyä altistumisesta metalliselle lyijylle ja sen ioniyhdisteille, sekä sellaisten vaarojen ehkäisy; sitä ei sovelleta lyijyalkyyliyhdisteisiin. Siinä asetetaan raja-arvot ja muut erityiset vaatimukset. 2. Tätä direktiiviä ei sovelleta: - merikuljetuksiin - lentokuljetuksiin - lyijypitoisten malmien louhimiseen ja kaivos- tai louhintapaikalla tapahtuvaan lyijymalmirikasteen valmistamiseen. 3. Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden oikeutta ottaa käyttöön tai soveltaa lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, jotka varmistavat työntekijöiden tai erityisen työntekijäryhmän paremman suojelun. 2 artikla 1. Jokainen työ, johon voi sisältyä lyijyn imeytymisen vaaraa on arvioitava siten, että työntekijöiden lyijylle altistumisen laatu ja määrä määritetään. Liitteessä I on esimerkkiluettelo, joka ei ole tyhjentävä, toiminnoista, joihin on syytä otaksua liittyvän lyijyn imeytymisen vaaraa. 2. Jos 1 kohdassa säädetty arviointi osoittaa vähintään yhden seuraavista tiloista vallitsevan: - altistus ilman lyijypitoisuudelle, joka on suurempi kuin 40 ìg/m³ laskettuna aikapainoitettuna keskiarvona 40 tunnille viikossa, - sellainen veren lyijypitoisuus, joka on suurempi kuin 40 ìg Pb/100 ml verta, on sovellettava 11 artiklan 1 kohdan säännöksiä tietojen antamisesta ja on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sellaisen lyijyn imeytymisen vaaran estämiseksi, joka syntyy tupakoinnista, syömisestä ja juomisesta työpaikalla. 3. Jos 1 kohdassa säädetty arviointi osoittaa, että lyijyn imeytymisestä aiheutuva työntekijöiden veren lyijypitoisuus on 40 ìg:n ja 50 ìg:n välillä Pb/100 ml verta, jäsenvaltioiden on pyrittävä järjestämään asianomaisten työntekijöiden biologinen seuranta jäsenvaltioiden säätämien menettelyjen mukaisesti. 4. Jos 1 kohdassa säädetty arviointi osoittaa vähintään yhden seuraavista tiloista vallitsevan: - altistus ilman lyijypitoisuudelle, joka on suurempi kuin 75 ìg/m³ laskettuna aikapainoitettuna keskiarvona 40 tunnille viikossa, - sellainen veren lyijypitoisuus yksittäisillä työntekijöillä, joka on suurempi kuin 50 ìg Pb/100 ml, on asianomaisten työntekijöiden osalta toteutettava tässä direktiivissä säädetty suojelu, erityisesti ilman lyijyn seuranta ja lääketieteellinen seuranta, josta säädetään 3 ja 4 artiklassa. 5. Yrityksen tai laitoksen työntekijöitä tai heidän edustajiaan on kuultava 1 kohdassa säädetystä arvioinnista ja arviointi on uudistettava, milloin on syytä epäillä, että se on virheellinen tai työpaikalla on tehty merkittäviä muutoksia. 3 artikla 1. Kaikkien ilman lyijypitoisuuden mittausten on edustettava työntekijöiden altistusta lyijyä sisältäville hiukkasille. Tässä direktiivissä "lyijyä sisältävillä hiukkasilla" tarkoitetaan niitä hiukkasia, jotka laitteisto, jolla on liitteessä II olevassa 1 kohdassa määritellyt näytteenotto-ominaisuudet, sieppaa ja jotka on analysoitu liitteessä II olevassa 2 kohdassa menetelmään rinnastettavalla tavalla. 2. Lyijyn pitoisuutta ilmassa on seurattava vähintään joka kolmas kuukausi. Tätä seurannan taajuutta voidaan kuitenkin vähentää 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa. 3. Seurannan taajuutta voidaan vähentää yhteen kertaan vuodessa jos mitään olennaista muutosta ei tapahdu työssä eikä altistusoloissa, jos: i) yksittäistä työntekijää tai työntekijäryhmää koskevat mittaustulokset ovat osoittaneet, että kahdella edellisellä seurantakerralla - ilman lyijypitoisuus ei ylittänyt arvoa 100 ì/m³, tai - olosuhteet tai altistus ei vaihdellut huomattavasti, tai ii) yhdenkään työntekijän veren lyijypitoisuus ei ylitä arvoa 60 ìg Pb/100 ml verta. 4. Työntekijää tai työntekijäryhmää koskeva 2 kohdassa säädetty seuranta vaatii yhden tai useamman näytteen ottamisen. Näytteenotto on tehtävä siten, että työntekijän tai työntekijäryhmän todennäköisen enimmäisvaaran arviointi on mahdollinen ottaen huomioon tehty työ, työolot ja altistuksen kesto työn aikana, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan b alakohdan toisen luetelmakohdan soveltamista. Asianomaisten yrityksen tai laitoksen työntekijöitä tai heidän edustajiaan on kuultava tässä tarkoituksessa. Alkuseurannassa sen jälkeen, kun on todettu, että 2 artiklan 4 kohdassa säädetyt arvot on ylitetty, näytteenottoaika ei saa olla lyhyempi kuin neljä tuntia. Myöhemminkään tämä kesto ei saa olla lyhyempi kuin neljä tuntia, jos edellisen seurantakerran tulokset ovat osoittaneet aiempaa seurantakertaa suurempia ilman lyijypitoisuuden arvoja. Kun työntekijäryhmät tekevät samanlaista tai samankaltaista työtä samoissa tiloissa ja siten ovat altistuneet samalle terveysvaaralle, näytteenotto voidaan tehdä ryhmäkohtaisesti. Sellaisessa tapauksessa näyte on otettava vähintään yhdeltä työntekijältä kymmenestä. 5. Määrittelyt, joita tarkoitetaan 1 kohdassa ja liitteessä II lukuun ottamatta liitteessä olevan 1 kohdan a alakohdassa annettua ilman virtausnopeutta, ja tämän artiklan tekniset yksityiskohdat, mukautetaan tekniikan kehityksen mukaisesti direktiivin 80/1107/ETY 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen niissä rajoissa, jotka säädetään kyseisen direktiivin liitteessä III. 4 artikla 1. Työntekijöiden tulee olla lääketieteellisessä (kliinisessä ja biologisessa) seurannassa. Tämä seuranta on aloitettava ennen altistuksen alkamista tai altistuksen alkaessa. Kliininen arviointi on tehtävä vähintään kerran vuodessa työn aikana. Biologinen seuranta on tehtävä 2 kohdan mukaisesti vähintään joka kuudes kuukausi. Tässä seurannassa on sekä altistuksen suuruus että yksittäisen työntekijän herkkyys lyijylle otettava huomioon. 2. Biologiseen seurantaan on 3 kohdassa mainittuja poikkeustapauksia lukuun ottamatta kuuluttava veren lyijypitoisuuden mittaus (PbB). Tähän seurantaan voi myös kuulua yhden tai useamman seuraavassa luetellun biologisen indikaattorin mittaaminen: - delta-aminolevuliinihappo virtsassa (ALAU), - sinkkiprotoporfyriini (ZPP), - delta-aminolevuliinihappodehydrataasi veressä (ALAD). Edellä mainittujen biologisten indikaattorien mittausmenetelmät on lueteltu liitteessä III ja niitä voidaan mukauttaa direktiivin 80/1107/ETY 10 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 3. PbB-mittaus, jota tarkoitetaan 2 kohdassa, voidaan korvata ALAU-mittauksella silloin, kun on kyse sellaisista työntekijöistä, jotka ovat olleet vähemmän kuin yhden kuukauden ajan korkean altistuksen vaaran kohteena. 4. Biologisen seurannan taajuutta voidaan vähentää yhteen kertaan vuodessa yhtä aikaa kuin: - yksilöön tai työntekijäryhmään kohdistuneiden mittausten tulokset ovat osoittaneet kahdessa peräkkäisessä aiemmassa tapauksessa, että ilman lyijypitoisuus on suurempi kuin arvo, joka on säädetty 2 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa ja pienempi kuin 100 ìg/m³, - yhdenkään työntekijän PbB-taso ei ylitä arvoa, joka on säädetty 2 artiklan 4 kohdan toisessa luetelmakohdassa. 5. Jäsenvaltiot voivat käyttää hyväkseen liitteessä IV olevia käytännön suosituksia, joita voidaan mukauttaa direktiivin 80/1107/ETY 10 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 5 artikla 1. Kun biologinen seuranta, joka on tehty 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, osoittaa yksittäisen PbB-tason, joka on suurempi kuin 60 ìg Pb/100 ml verta mutta pienempi kuin raja-arvo, joka on säädetty 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa, kliininen tutkinta on tehtävä niin nopeasti kuin mahdollista. Kuitenkin tämä kliininen tutkimus voidaan siirtää myöhemmäksi kunnes PbB-tason uudelleen määritys, joka on tehty kuukauden kuluessa osoittaa, että 60 arvo mg Pb/100 ml:ssa verta ylittyy edelleen. Sen jälkeen biologinen seuranta ja kliininen arviointi on tehtävä lyhyemmin väliajoin kuin on asetettu 4 artiklan 1 kohdassa ainakin kunnes PbB-taso on alle 60 ìg Pb/100 ml:ssa verta. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kliinisen tutkimuksen jälkeen lääkärin tai viranomaisen, joka on vastuussa työntekijöiden lääketieteellisestä valvonnasta olisi annettava neuvoja henkilökohtaisista suoja- ja ehkäisytoimenpiteistä; näihin voi kuulua, jos se on aiheellista, kyseisen työntekijän poistaminen lyijyaltistuksesta tai hänen altistusaikansa vähentäminen. 6 artikla 1. Seuraavia raja-arvoja on sovellettava: a) ilman lyijypitoisuus: 150 ìg/m³ laskettuna aikapainoitettuna keskiarvona 40 tunnille viikon aikana; b) biologisten muuttujien arvot: PbB-taso yksittäisillä työntekijöillä: 70 ìg/Pb/100 ml verta(6). Kuitenkin PbB-taso 70 ja 80 ìg Pb/100 ml välillä on sallittava, jos ALAU-taso jää alemmaksi kuin 20 ìg/g kreatiniiniä tai ZPP-taso jää alemmaksi kuin 20 ìg/g hemoglobiinia tai ALAD-taso jää suuremmaksi kuin kuusi eurooppalaista yksikköä. 2. Kun biologinen seuranta perustuu pelkästään ALAU-mittauksiin 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, seuraavaa raja-arvoa on käytettävä ALAU-tasolle: 20 ìg/g kreatiniinia. 3. Komission ehdotuksesta ja ottaen huomioon erityisesti kehityksen tieteellisessä tietämyksessä ja tekniikassa sekä tämän direktiivin täytäntöönpanosta saadut kokemukset neuvosto tarkastelee uudelleen biologisten muuttujien raja-arvoja viiden vuoden kuluessa tämän direktiivin antamisesta tarkoituksena asettaa veren lyijypitoisuudelle raja-arvo, joka on korkeintaan 70 ìg Pb/100 ml verta. 7 artikla Sen selvittämiseksi, onko ilman lyijypitoisuudelle 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa asetettu raja-arvo ylitetty, on aiheellista menetellä seuraavasti: a) Jos kokonaisnäytteenottoaika on 40 tuntia viikon aikana, saatuja ilman lyijypitoisuuksia voidaan verrata suoraan 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa asetettuihin raja-arvoihin; b) Jos kokonaisnäytteenottoaika on vähemmän kuin 40 tuntia viikon aikana; - raja-arvon, joka on asetettu 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, ei katsota ylittyneen, jos 3 artiklan 4 kohdan mukaisella näytteenotolla saatu pitoisuus on alle raja-arvon numeroarvon, - jos ensimmäisessä luetelmakohdassa mainittu pitoisuus ylittää raja-arvon numeroarvon, on otettava vähintään kolme sellaista ilman lyijynäytettä, jotka edustavat keskimääräistä lyijyaltistusta; kokonaisajan jokaisen näytteen ottamiseksi on oltava vähintään neljä tuntia. Jos neljästä näytteestä, jotka on otettu viikon aikana, kolmen pitoisuus on alle raja-arvon numeroarvon, katsotaan, ettei raja-arvo ole ylittynyt. 8 artikla 1. Jos ilman lyijyn raja-arvo, joka on asetettu 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, on ylittynyt, syyt raja-arvon ylitykseen on tunnistettava ja aiheelliset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi on toteutettava niin nopeasti kuin mahdollista. Lääkärin tai viranomaisen, joka on vastuussa työntekijöiden lääketieteellisestä valvonnasta on ratkaistava, olisiko asianomaisten työntekijöiden biologisten muuttujien määritys suoritettava välittömästi. "Ensimmäisessä alakohdassa mainittujen toimenpiteiden tehokkuuden tarkastamiseksi toteutetaan uusi ilman lyijypitoisuuden määritys 3 ja 7 artiklassa asetetun menettelyn mukaisesti." 2. Jos 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä ei voida niiden luonteen tai mittavuuden takia toteuttaa yhden kuukauden kuluessa ja uusi ilman lyijypitoisuuden määritys osoittaa, että ilman lyijypitoisuuden raja-arvo ylitetään edelleen, työtä ei saa jatkaa vaikutusalueella ellei tarpeellisiin toimenpiteisiin ole ryhdytty asianomaisten työntekijöiden suojelemiseksi, ottaen huomioon sen lääkärin tai viranomaisen mielipide asiasta, joka on vastuussa lääketieteellisestä valvonnasta. Jos altistusta ei voida kohtuullisella tavalla vähentää muilla keinoin ja jos henkilökohtaisten hengityksensuojainten käyttäminen osoittautuu tarpeelliseksi, se ei saa olla pysyvää ja se on rajoitettava vähimpään tarpeelliseen määrään kunkin työntekijän osalta. 3. Sellaisten tapahtumien yhteydessä, jotka todennäköisesti johtavat lyijyaltistuksen lisääntymiseen, työntekijät on välittömästi poistettava vaikutusalueelta. Vain työntekijät, joiden läsnäoloa tarvitaan tarpeellisten korjausten tekemiseksi, voivat mennä vaikutusalueelle jos he käyttävät sopivaa suojalaitetta. 4. Tiettyä toimintaa varten, johon voidaan otaksua liittyvän 1 kohdassa asetettujen raja-arvojen ylitys ja jonka suhteen tekniset ehkäisytoimenpiteet ilmapitoisuuksien rajoittamiseksi eivät ole kohtuudella mahdollisia, työnantajan on määriteltävä toimenpiteet, joilla on tarkoitus taata tämänlaatuisen toiminnan aikana työntekijöiden suojelu. Yrityksen tai laitoksen työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa on neuvoteltava tällaisista toimenpiteistä ennen kuin toimintaan ryhdytään. 9 artikla 1. Jos biologiset raja-arvot, jotka on asetettu 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa, on ylitetty: - on välittömästi ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin ylityksen syiden selvittämiseksi ja tilanteen korjaamiseksi. Näihin toimenpiteisiin voi kuulua riippuen ylityksen suuruudesta ja kun se on työntekijöiden lääketieteellisestä valvonnasta vastuussa olevan lääkärin tai viranomaisen mielestä tarpeellista, kyseisten työntekijöiden välitön poistaminen kaiken lyijyaltistuksen piiristä, - uusi PbB-tason määritys on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa. Tämän mittauksen jälkeen asianomainen työntekijä ei saa jatkaa työtään tai mitään muuta työtä, johon liittyy yhtä suuri lyijyaltistuksen vaara, jos biologinen raja-arvo edelleen ylitetään. Työntekijä voidaan osoittaa lääketieteellisestä valvonnasta vastuussa olevan lääkärin tai viranomaisen käsityksen mukaan muuhun työhön, jossa on vähäisempi altistuksen vaara. Tässä tapauksessa hänet on saatettava useammin lääketieteelliseen arviointiin. Jäsenvaltio voi kuitenkin toteuttaa toisenlaiset toimenpiteet sellaisten työntekijöiden osalta, jotka ovat altistuneet lyijylle useita vuosia ja joilla on hyvin suuri kehon lyijykuorma silloin, kun tätä direktiiviä ryhdytään soveltamaan. 2. Työntekijä, jota asia koskee, tai työnantaja voivat pyytää 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin tekemistä uudelleen. 10 artikla 1. Kaiken sellaisen työn varalta, joka suoritetaan 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa oloissa, on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että a) i) tupakoinnin, syömisen tai juomisen aiheuttama lyijyn imeytymisen vaara vältetään, ii) varataan sellaisia alueita, joilla työntekijät voivat syödä ja juoda ilman lyijyn aiheuttaman saastumisen vaaraa, iii) hyvin kuumissa työpaikoissa, joissa työntekijöitä tulisi kehottaa juomaan, työntekijöille varataan juomavettä tai muita juomia, jotka eivät ole työpaikan lyijyllä saastuneita; b) i) työntekijät varustetaan asianmukaisella työ- tai suojavaatetuksella ottaen huomioon niiden lyijy-yhdisteiden fysikaalis-kemialliset ominaisuudet, joille he altistuvat, ii) tämä työ- tai suojavaatetus jää yritykseen. Se voidaan kuitenkin silloin kun yritys itse ei pese vaatetusta pestä yrityksen ulkopuolisissa laitoksissa, jotka on varustettu tämänlaatuiseen työhön; kun näin on, vaatetus on kuljetettava suljetuissa astioissa, iii) työ- tai suojavaatetus ja pitovaatteet varastoidaan erikseen, iv) työntekijöille varataan asianmukaiset ja riittävät pesutarvikkeet mukaan lukien suihkut pölyisessä työssä. 2. Edellä 1 kohdan mukaisten toimenpiteiden kustannuksia ei saa asettaa työntekijöiden kustannettaviksi. 11 artikla 1. Kaiken sellaisen työn varalta, joka suoritetaan 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa oloissa, on toteutettava aiheelliset toimenpiteet asianmukaisen tiedon antamiseksi yrityksen tai laitoksen työntekijöille ja heidän edustajilleen: - mahdollisesta lyijyaltistuksen aiheuttamasta terveysvaarasta mukaan lukien mahdolliset terveysvaarat sikiölle ja imeväisille, - säädöksiin perustuvista raja-arvoista sekä biologisen ja ilman laadun seurannan tarpeesta, - hygieenisistä vaatimuksista mukaan lukien tupakoinnista, syömisestä tai juomisesta pidättäytymisestä työpaikalla, - varotoimenpiteistä, joihin tulee toteuttaa suojavälineiden ja -vaatetuksen suhteen, - lyijyaltistuksen vähentämiseksi tarpeellisista erityisvarotoimenpiteistä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden lisäksi kaiken sellaisen työn ollessa kyseessä, jota suoritetaan 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa oloissa, aiheelliset toimenpiteet on toteutettava, jotta a) yrityksen tai laitoksen työntekijöillä tai heidän edustajillaan on mahdollisuus saada: - ilman lyijypitoisuusmittausten tulokset, - tilastolliset (yksilöimättömät) tulokset biologisesta seurannasta, ja että selvitys näiden tulosten merkityksestä on heidän saatavillaan; b) jos tulokset ylittävät ilman lyijypitoisuudelle 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa asetetun raja-arvon, kyseisille työntekijöille ja heidän edustajilleen yrityksessä tai laitoksessa tiedotetaan siitä ja sen syistä niin nopeasti kuin mahdollista ja yrityksen tai laitoksen työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa neuvotellaan toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä tai hätätilanteessa heille tiedotetaan toimenpiteistä, jotka on toteutettu; c) aina kun PbB-testit, ALAU-testit tai mitkä tahansa muut biologiset mittaukset lyijyaltistuksen arvioimiseksi tehdään, asianomaisille työntekijöille tiedotetaan vastuussa olevan lääkärin vastuulla näiden mittausten tuloksista ja tulosten tulkinnoista. 12 artikla Lääkärillä tai viranomaisella, joka on vastuussa työntekijöiden lääketieteellisestä valvonnasta, on oikeus saada kaikki tarpeelliset tiedot työntekijöiden lyijyaltistuksen suuruuden määrittämiseksi mukaan lukien ilman lyijypitoisuusmittausten tulokset. 13 artikla On varmistettava, että työntekijöiden altistukseen ja heidän kliinisiin ja biologisiin tutkimuksiinsa liittyvät yksilökohtaiset tiedot tallennetaan asianmukaisessa muodossa kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. 14 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1986 ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 15 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 1982. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja O. MØLLER (1) EYVL N:o C 324, 28.12.1979, s. 3 (2) EYVL N:o C 101, 4.5.1981, s. 14 (3) EYVL N:o C 300, 18.11.1980, s. 22 (4) EYVL N:o C 165, 11.7.1978, s. 1 (5) EYVL N:o L 327, 3.12.1980, s. 8 (6) Vastaa SI-yksiköissä arvoa 3.4 ìmol litrassa verta LIITE I Luettelo toiminnoista, joita tarkoitetaan 2 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa 1. Lyijykonsentraattien käsittely. 2. Lyijy- ja sinkkisulatus ja niiden jalostus (primäärinen ja sekundäärinen) 3. Lyijyarsenaattiruiskutteiden valmistus ja käsittely. 4. Lyijyoksidien valmistus. 5. Muiden lyijy-yhdisteiden valmistus (mukaan lukien se lyijyalkyyliyhdisteiden valmistus, mihin liittyy metalliselle lyijylle ja sen ioniyhdisteille altistumista). 6. Lyijypitoisten maalien, emalien, kiviliimojen ja värien valmistus. 7. Akkujen valmistus ja kierrätys(1). 8. Käsityö, jossa käsitellään tinaa ja lyijyä. 9. Lyijyjuotteiden valmistus. 10. Lyijyräjähteiden valmistus. 11. Lyijy- ja lyijyseosesineiden valmistus. 12. Lyijypitoisten maalien, emalien, kiviliimojen ja värien käyttö. 13. Keraaminen ja savenvaluteollisuus(2). 14. Kristallilasiteollisuus. 15. Lyijylisäaineita käyttävä muoviteollisuus. 16. Taaja lyijyjuotteiden käyttö suljetussa tilassa. 17. Lyijyä käyttävä graafinen teollisuus. 18. Purkutyö, erityisesti lyijypitoisen maalin poistaminen raaputtamalla tai polttamalla tällä maalatuista materiaaleista ja tällaisen materiaalin polttoleikkaaminen sekä tehdaslaitoksen hajoittaminen (esim. lyijysulatto)(3). 19. Lyijyräjähteiden käyttö suljetuissa tiloissa. 20. Autojen kokoamis- ja korjaustyö(4). 21. Lyijyteräksen valmistus. 22. Teräksen lyijykarkaisu. 23. Lyijypinnoitus. 24. Lyijyn ja lyijypitoisten metallien kierrätys. (1) Siltä osin kuin akuissa käytetään tai on lyijyä LIITE II Tekniset laatuvaatimukset, joita tarkoitetaan 3 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa 1. Laitteiston tekniset laatuvaatimukset: a) Ilman virtausnopeus suuaukolla: 1,25 m/s ± 10 %; b) Ilman tilavuusvirtaus: vähintään 1 l/min.; c) Näytepään ominaisuudet: Suodattimen suojaamiseksi olisi käytettävä suljettua näytepäätä. d) Suuaukon halkaisija: vähintään 4 mm halkaisijaltaan seinävaikutusten välttämiseksi; e) Suodattimen tai suuaukon sijainti: pidetään niin paljon kuin mahdollista yhdensuuntaisena työntekijän kasvojen kanssa koko näytteenottoajan; f) Suodattimen suodatuskyky: vähintään 95 % suodatuskyky kaikille näytehiukkasille aina hiukkasiin, joiden aerodynaaminen halkaisija on 0,3 ìm, asti; g) Näytteen jakaantuminen suodattimella: mahdollisimman tasainen lyijyn jakaantuminen suodattimella niin, että saman suodattimen puolikkaista saadaan vertailukelpoiset tulokset. 2. Ilman lyijynäytteet, jotka on kerätty 1 kohdan mukaisella menettelytavalla, on analysoitava atomiabsorptiospektroskopialla tai millä tahansa muulla menetelmällä, joka antaa samanarvoisia tuloksia. LIITE III Niiden biologisten indikaattorien mittamenetelmät, joita tarkoitetaan 4 artiklan 2 kohdassa >TAULUKON PAIKKA>