NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/1226,

annettu 30 päivänä kesäkuuta 2017,

Kreikan makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä (2015/1411) annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/544 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

Euroopan vakausmekanismin, jäljempänä ’EVM’, hallintoneuvosto pyysi 16 päivänä heinäkuuta 2015 komissiota, joka toimii yhteistyössä Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, EVM:n, Kreikan viranomaisten ja, jos se on tarpeen, Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, kanssa, sopimaan lainan muodossa toteutettavasta Kreikan makrotalouden sopeutusohjelmasta. Ohjelma laadittiin asetuksen (EU) N:o 472/2013 7 artiklan 1 kohdan mukaista menettelyä noudattaen. Edellä mainitut instituutiot pääsivät 11 päivänä elokuuta 2015 yhteisymmärrykseen teknisellä tasolla Kreikan hallituksen kanssa makrotalouden sopeutusohjelmasta, jäljempänä ’ohjelma’. Neuvosto hyväksyi ohjelman komission ehdotuksesta annetulla neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (2) .

Myös euroryhmä arvioi 25 päivänä toukokuuta 2016 Kreikan velan kestävyyttä. Se sopi velkatoimenpidepaketista, joka otetaan käyttöön vähitellen, jotta sovittu bruttorahoitustarvetta koskeva vertailuarvo voidaan tarpeen mukaan saavuttaa. Euroryhmä päätti, että ensimmäiset toimenpiteet toteutettaisiin lyhyellä aikavälillä eli ensimmäisen tarkastelun päättymisestä ohjelman päättymiseen saakka. EVM:n ja Euroopan rahoitusvakausvälineen hallintoneuvostot hyväksyivät 23 päivänä tammikuuta 2017 säännöt Kreikkaan kohdistettavista lyhyen aikavälin velkahelpotustoimenpiteistä, joiden toteuttaminen on aloitettu. Lisäksi euroryhmä päätti 25 päivänä toukokuuta 2016, että kun ohjelma on saatettu onnistuneesti päätökseen vuoden 2018 puoliväliin mennessä, euroryhmä edellyttäisi mahdollisen toisen toimenpidepaketin toteuttamista, jos se on tarpeen velan kestävyyttä koskevien sovittujen vertailuarvojen noudattamiseksi.

Kyseisen ennusteen mukaan velkasuhde olisi 179,0 prosenttia vuonna 2016, 178,8 prosenttia vuonna 2017, 174,6 prosenttia vuonna 2018 ja 165,2 prosenttia vuonna 2019. Velkasuhteen odotetaan näin ollen siirtyvän lasku-uralle vuodesta 2017 alkaen. Kreikan perusylijäämä oli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, mikä ylittää ohjelmassa asetetut tavoitteet (– 0,25 % vuonna 2015 ja 0,5 % vuonna 2016). Kreikan viranomaisten on noudatettava julkisen talouden sopeutusuraa, joka perustuu siihen, että perusylijäämä on 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja keskipitkällä aikavälillä. Julkisen talouden tavoitteiden kehitysura vastaa Kreikan talouden odotettua kasvuvauhtia maan elpyessä sen toistaiseksi syvimmästä taantumasta.

Komission yksiköiden päivitettyjen ennusteiden sekä komission yhdessä EKP:n ja soveltuvin osin myös IMF:n kanssa toteuttaman toisen tarkastelun tulosten perusteella nykyinen ohjelma olisi saatettava ajan tasalle, jotta voidaan ottaa huomioon Kreikan viranomaisten vuoden 2017 ensimmäisen neljänneksen loppuun mennessä toteuttamat uudistukset. Ajan tasalle saatettujen ehtojen olisi näin ollen katettava eri politiikkatoimet, joita tarvitaan ohjelman menestykselliseen toteuttamiseen tulevaisuudessa, kun tavoitteena on Kreikan talouden paluu kestävään kasvuun. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/544.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan neuvoston täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/544 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

1. Kreikan on vakautettava julkista taloutta korkealaatuisin ja pysyvin toimenpitein pitäen samalla kyseisten toimenpiteiden vaikutukset vähäosaisiin mahdollisimman pieninä. Kreikan viranomaiset sitoutuvat julkisen talouden kestävyyden varmistamiseen sekä mittavien ja kestävien perusylijäämien saavuttamiseen keskipitkällä aikavälillä, mikä johtaa velan pienenemiseen tasaisesti suhteessa BKT:hen. Kreikan on tämän mukaisesti noudatettava julkisen talouden sopeutusuraa, joka perustuu siihen, että perusylijäämä on 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja keskipitkällä aikavälillä. Kreikan viranomaiset sitoutuvat toteuttamaan lisää rakenteellisia toimenpiteitä, joiden vaikutus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2018 mennessä, jotta voidaan varmistaa tavoitteena oleva perusylijäämän kehitys. Toimenpiteisiin, joilla nämä perusylijäämätavoitteet saavutetaan ja joista on sovittu toisen tarkastelun yhteydessä, on sisällyttävä seuraavat: sosiaalietuuksien järkeistäminen ja verotukien poistaminen Maailmanpankin toteuttaman sosiaalihuoltoa koskevan tarkastelun suositusten perusteella; terveydenhuoltomenojen rationalisointi laajentamalla suljetun budjettikehyksen soveltamisalaa ja alentamalla terveydenhuollon menokattoa; matkailijoiden lyhytaikaisista majoituspalveluista kannettavan veron käyttöönotto; ja tiettyjen tuloskannustimien ja etuuksien rationalisointi julkisella sektorilla.

2. Jotta voidaan tukea talousarvion tasapainottamista kohti kasvua edistäviä ja oikeudenmukaiseen tulonjakoon perustuvia politiikkoja sekä varmistaa samalla, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteet saavutetaan, Kreikan viranomaisten on toteutettava seuraavat lainsäädäntötoimet:

i) hyväksytään vuosiksi 2018–2021 keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategia, joka vastaa sovittuja keskipitkän aikavälin tavoitteita, jotka on saavutettava ilman kasvulle haitallisia toimenpiteitä;

ii) toteutetaan eläkeuudistus, joka tuottaa vuosina 2019–2022 1 prosentin nettosäästöt suhteessa BKT:hen, ja henkilötuloverotuksen uudistus, joka tuottaa vuosina 2020, 2021 ja 2022 1 prosentin nettosäästöt suhteessa BKT:hen;

iii) hyväksytään kasvua edistävä veropaketti, joka vastaa nettomääräisesti henkilötuloverotuksen uudistuksen tuottoja; paketti käsittää i) henkilötuloverokantojen ja solidaarisuuslisän alennuksen, jonka keskipitkän aikavälin vaikutus julkiseen talouteen on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; ii) yhtiöverokantojen alennuksen, jonka keskipitkän aikavälin vaikutus julkiseen talouteen on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen; ja iii) kiinteistöveron (ENFIA) alennuksen, jonka vaikutus on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen;

iv) hyväksytään kohdennettu menopaketti, joka vastaa nettomääräisesti eläkeuudistuksen tuottoja ja muodostuu seuraavista toimenpiteistä: i) kohdennettuja sosiaalietuuksia (asumistuki, perhe-etuudet, kouluateriat, varhaiskasvatus ja päivähoito/esiasteen opetus, tarveharkintainen terveydenhuollon omavastuuosuuksien pienentäminen) koskevien menojen lisääminen, jonka vaikutus on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen; ii) investointi korkealaatuisiin julkisiin infrastruktuureihin, jonka vaikutus on 0,15 prosenttia suhteessa BKT:hen; ja iii) aktiivinen työvoimapolitiikka, jonka vaikutus on 0,15 prosenttia suhteessa BKT:hen;

v) toteutetaan henkilötuloverotusta koskevat toimenpiteet vuonna 2019, jos etupainotteinen toteutus on ohjelman lopputarkasteluun sisältyvän ennakoivan arvioinnin perusteella tarpeen, jotta sovittu perusylijäämätavoite eli 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 saavutetaan ilman kasvulle haitallisia toimenpiteitä;

vi) otetaan vuodesta 2019 alkaen käyttöön ohjelman lopputarkastelun tuloksesta ja saavutetusta yhteisymmärryksestä riippuva sekä läpinäkyvässä prosessissa vahvistettava elvytyspaketti, joka vastaa suuruudeltaan määrää, jolla instituutiot ennustavat Kreikan ylittävän sovitut keskipitkän aikavälin tavoitteet, jotta näiden tavoitteiden saavuttaminen varmistetaan.

3. Kreikan viranomaisten on viimeisteltävä kehys, jota riippumattoman julkisten tulojen viraston täysimääräinen käyttöönotto ja tuloksellinen toiminta edellyttää. Viranomaisten on toteutettava edelleen toimenpiteitä verolainsäädännön noudattamisen parantamiseksi, mukaan lukien sähköisten maksujen käytön edistämistä ja helpottamista koskeva lainsäädäntö. Toimenpiteillä veronkierron torjunnan vahvistamiseksi on tähdättävä muun muassa oikeus- ja veroviranomaisten yhteistyömallin parantamiseen.

4. Kreikan viranomaisten on toteutettava toimenpiteitä, joilla lujitetaan edelleen budjettiprosessia ja julkista varainhoitoa. Niiden on varmistettava, että kansallinen lainsäädäntö on täysin linjassa talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen (vakaussopimus) kanssa. Kreikan viranomaisten on myös esitettävä keskipitkän aikavälin toimintasuunnitelma, jolla varmistetaan, että maksut suoritetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/7/EU (*1) noudattaen. Niiden on parannettava julkisia hankintoja koskevaa kehystä muun muassa edistämällä keskitettyjä hankintoja.

5. Kreikan viranomaisten on pantava kokonaisuudessaan täytäntöön vuoden 2016 kattavaa eläkeuudistusta koskevat uudet säännökset. Jotta julkisia terveydenhuoltomenoja voidaan rationalisoida, Kreikan viranomaisten on toteutettava rakenteellisia toimenpiteitä tehokkuuden parantamiseksi, mukaan lukien suljettu talousarvio (menokatto) aiemmin menokaton ulkopuolelle jääneiden erien sisällyttämiseksi siihen. Niiden on julkaistava päivitetty hintatiedote lääkkeiden hintojen alentamiseksi, päivitettävä ja julkaistava säännöllisesti positiiviset ja negatiiviset luettelot sekä toteutettava uusia toimenpiteitä, joilla parannetaan geneeristen lääkkeiden markkinoille pääsyä.

6. Kreikan viranomaisten on varmistettava uuden solidaarisuustulojärjestelmän sujuva käyttöönotto ja toteutus. Niiden on uudistettava merkittävästi sosiaalihuoltojärjestelmää Maailmanpankin toteuttaman sosiaalihuoltoa koskevan tarkistuksen asiaankuuluvien suositusten perusteella. Kyseisen uudistuksen tarkoituksena on yksinkertaistaa järjestelmää ja kohdentaa toimet vastaamaan paremmin heikoimmassa asemassa olevien tarpeita, mukaan lukien varojen suuntaaminen uuden solidaarisuustulojärjestelmän käyttöönoton rahoittamiseen koko maassa.

7. Jotta voidaan turvata rahoitusvakaus, Kreikan viranomaisten on julkaistava pääomaliikkeiden rajoitusten lieventämiseen tähtäävä etenemissuunnitelma, jossa vältetään kohtuuttomia viivästyksiä vaarantamatta rahoitusvakautta. Niiden on arvioitava ja puututtava lain 4354/2015 täytäntöönpanon tarkastelua koskevassa kertomuksessa yksilöityihin järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoiden esteisiin, jotta järjestämättömien lainojen hallinnoijien toimilupaprosessia voidaan yksinkertaistaa. Kreikan viranomaisten on otettava käyttöön tuomioistuimen ulkopuolinen hoitojärjestely järjestämättömille lainoille ja varmistettava sen sujuva täytäntöönpano. Järjestelyn on mahdollistettava se, että sekä suuret että pienemmät velalliset, joilla on velkaa yli vähimmäiskynnysarvon, voivat turvautua velan uudelleenjärjestelymekanismiin, ja järjestelyn nojalla kaikkien velkojen, niin yksityisen kuin julkisenkin velan lukuun ottamatta kuitenkaan sosiaaliturvamaksuja ja lähdeveroja, on kuuluttava kyseisen mekanismin piiriin. Kreikan viranomaisten on myös nykyaikaistettava yritysten maksukyvyttömyyslainsäädäntöä ja varmistettava sen tuloksellinen täytäntöönpano keskittymällä erityisesti maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjien rooliin. Kreikan viranomaisten on tarkistettava siviiliprosessilakia, jotta se saadaan unionin parhaiden käytäntöjen mukaiseksi.

8. Jotta voidaan edistää kasvua, kilpailukykyä ja investointeja, Kreikan viranomaisten on jatkettava monien uudistusten suunnittelua ja toteuttamista tuotemarkkinoilla. Näillä uudistuksilla on pyrittävä unionin parhaiden käytäntöjen saavuttamiseen. Uudistuksiin on kuuluttavat seuraavat: OECD:n kilpailuvaikutusten arvioinnin ohjeiston suositusten toteuttamisen jatkaminen kilpailun esteiden poistamiseksi lukuisilla eri aloilla; uudistukset investointien lisensoinnin vapauttamiseksi ja yrityksen perustamiseen liittyvän hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi; uudet toimet säänneltyjen ammattien vapauttamiseksi; uudistukset kaavoituslainsäädännön nykyaikaistamiseksi, mukaan lukien maankäytön suunnittelu ja kiinteistörekisteri; ja toimenpiteet, joilla pyritään parantamaan vesihuolto- ja liikennealan toimivuutta.

9. Työmarkkinoiden osalta Kreikan on annettava lainsäädäntöä sen selventämiseksi, että vuoden 2011 työehtosopimusneuvottelujen uudistuksia jatketaan ohjelman loppuun asti. Kreikan viranomaisten on korvattava joukkoirtisanomisten nykyinen hallinnollinen kehys enintään kolmen kuukauden ilmoitusmenettelyllä, johon ei liity etukäteishyväksyntää, ja muutettava työtaistelutoimenpiteitä koskevaa lainsäädäntöä. Kreikan viranomaisten on myös toteutettava lisää toimia, joilla torjutaan pimeää työntekoa ja vahvistetaan ammatillista koulutusta, sekä toteutettava kolmivuotinen koulutuksen toimintasuunnitelma.

10. Kreikan viranomaisten on jatkettava laajoja uudistuksia energiamarkkinoilla, jotta ne olisivat sopusoinnussa unionin lainsäädännön ja politiikkojen kanssa, ne saataisiin nykyaikaisemmiksi ja kilpailukykyisemmiksi, vähennettäisiin monopoliasemaan perustuvia vuokria ja tehottomuutta, edistettäisiin innovointia, edistettäisiin uusiutuvan energian ja kaasun laajempaa käyttöä ja varmistettaisiin, että kuluttajat saavat osansa kaikista näistä muutoksista koituvasta hyödystä. Jotta vakiintuneen operaattorin markkinaosuus sähkömarkkinoilla saatettaisiin sovittujen tavoitteiden mukaiseksi, Kreikan viranomaisten on jatkettava sähkön huutokauppojen toteuttamista ja ehdotettava pakollisia rakenteellisia toimenpiteitä, joilla luovutetaan osa vakiintuneen operaattorin sähköntuotantokapasiteetista niiden asiaa koskevien komission päätösten mukaisesti, jotka säilytettiin unionin yleisen tuomioistuimen antamilla tuomioilla (*2). Kreikan viranomaisten on myös edelleen jatkettava prosessia, joka tähtää siirtoverkonhaltijan omistuksen täydelliseen eriyttämiseen vakiintuneesta operaattorista, jatkettava uusiutuvan energian käytön kannustimien uudistuksen toteutusta ja varmistettava muiden markkinauudistusten nopea täytäntöönpano. Kaasumarkkinoilla meneillään olevien uudistusten täytäntöönpanon jatkaminen johtaa muun muassa siihen, että kaikilla kuluttajilla on suunnitellun aikataulun mukaisesti vapaa oikeus vaihtaa toimittajaa vuoteen 2018 mennessä. Kreikan viranomaisten on toteutettava lisää toimia, joilla poistetaan jäljellä olevia tosiasiallisen kilpailun esteitä kaasun tukku- ja vähittäismarkkinoilta ja joilla edistetään verkkojen yhteenliittämistä sekä energialähteiden monipuolistamista.

11. Kreikan viranomaisten on jatkettava kunnianhimoisen yksityistämisohjelman ja investointeja tukevan politiikan toteuttamista. Kreikan viranomaiset sitoutuvat helpottamaan yksityistämisprosessia ja saattamaan päätökseen kaikki hallituksen toimet, joita julkisten ostotarjousten onnistunut toteuttaminen edellyttää. Tältä osin Kreikan viranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavat toimet, joista Kreikan yksityistämisrahasto (HRADF), instituutiot ja Kreikan hallitus sopivat neljännesvuosittain. HRADF:n hallitus on hyväksynyt luettelon vireillä olevista hallituksen toimista. Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (HCAP), jonka haltuun annetaan valtion arvo-omaisuutta, on perustettu, ja Kreikan viranomaisten on varmistettava, että HCAP:n johtamisessa ja sisäisissä säännöissä noudatetaan kansainvälisiä normeja ja parhaita käytäntöjä, mukaan lukien OECD:n ohjeet valtionyhtiöiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmistä. HCAP:n yleisenä tavoitteena on hoitaa Kreikan arvo-omaisuutta sekä suojella tällaisen omaisuuden arvoa, luoda sille arvoa ja viime kädessä maksimoida sen arvo, jonka se muuttaa rahaksi yksityistämällä ja muilla tavoin.

12. Ohjelman ensisijaisena tavoitteena on jatkossakin nykyaikainen valtio ja julkishallinto. Kreikan viranomaisten on kiinnitettävä erityistä huomiota ohjelman mukaisesti jo toteutettuihin toimenpiteisiin, joilla lisätään julkisen sektorin tehokkuutta tärkeimpien julkisten hyödykkeiden ja palvelujen tarjoamisessa kiinnittäen erityistä huomiota johtajien rekrytointiin ja poliittiseen riippumattomuuteen, tulosten arviointiin ja liikkuvuuteen. On toteutettava toimenpiteitä, joilla lisätään oikeuslaitoksen toimivuutta, myös sallimalla sähkön huutokauppojen toteuttaminen, ja parannetaan korruption torjuntaa. Keskeisten instituutioiden, kuten verohallinnon ja tilastolaitoksen (Elstat), institutionaalista ja toiminnallista riippumattomuutta on lujitettava jatkamalla jo hyväksyttyjen uudistusten täytäntöönpanoa.