1999/176/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta, jonka yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toimina (1998-2002)



Virallinen lehti nro L 064 , 12/03/1999 s. 0154 - 0162



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta, jonka yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toimina (1998-2002) (1999/176/Euratom) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, (1) ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, (2) ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3), sekä katsoo, että 1) neuvosto on päätöksellään 1999/64/Euratom (4) hyväksynyt tutkimusta ja koulutusta koskevan Euroopan atomienergiayhteisön viidennen puiteohjelman vuosien 1998-2002 väliseksi ajaksi (jäljempänä `viides puiteohjelma`); puiteohjelmassa esitetään niiden toimien pääperiaatteet sekä tieteelliset ja teknologiset tavoitteet, jotka yhteinen tutkimuskeskus (YTK) toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle, 2) viidennen puiteohjelman 3 artiklan mukaisesti ohjelma pannaan täytäntöön erityisohjelmin, jotka vahvistetaan perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti ja joista yksi koskee erityisesti yhteistä tutkimuskeskusta, 3) Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön neljännestä tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994-1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 94/268/Euratom (5) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman suoran toiminnan täytäntöönpanemiseksi toteutettavia erityisohjelmia koskevan neuvoston päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio on teettänyt ulkopuolisen arvioinnin ja toimittanut sen sekä sitä koskevat päätelmänsä ja huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle, 4) yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman (1998-2002) täytäntöönpanoon koskevista säännöistä 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/66/Euratom (6) mukaan YTK:lla on oikeus osallistua epäsuoriin toimiin, 5) tämän ohjelman toteuttamiseksi saattaa olla aiheellista tehdä kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa erityisesti perustamissopimuksen X luvun mukaisesti, 6) tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja hyödyntää tutkimustuloksia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) käyttöön, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta, 7) viidennen puiteohjelman mukaiset tutkimustoimet on suunnattava myös innovaatioon muun muassa ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden edistämiseksi; YTK:n olisi aktiivisesti jatkettava innovaatioon ja teknologian siirtoon liittyvää toimintaa, 8) tämän ohjelman toteuttamisessa on otettava huomioon yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva yhteisön politiikka, 9) YTK:n olisi huolehdittava suorina toimina toteutettavasta tutkimus- ja koulutustoiminnasta, erityisesti niistä tehtävistä, jotka perustamissopimuksessa on osoitettu komissiolle; komission olisi suoritettava sille kuuluvat ydinfission alaan liittyvät tehtävät ja hyödynnettävä YTK:n teknistä asiantuntemusta; olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ydinpolttoainekierron turvallisuuteen ja vaikutuksiin ihmisiin ja ympäristöön, 10) tämän ohjelman täytäntöönpanoa on syytä seurata, jotta ohjelmaa voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen ja tarpeisiin; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arvio ohjelman toteuttamisen etenemisestä, 11) komissio kuulee ohjelman täytäntöönpanossa YTK:n hallintoneuvostoa YTK:n organisaatiota koskevan komission päätöksen asiaankuuluvien säännösten mukaisesti; nykyiset säännökset ovat komission päätöksessä 96/282/Euratom (7), ja 12) tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa ja YTK:n hallintoneuvostoa on kuultu tämän erityisohjelman tieteellisestä ja teknisestä sisällöstä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti 25 päivänä tammikuuta 1999 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2002 päättyväksi kaudeksi YTK:n suorina toimina toteuttamaa tutkimus- ja koulutustoimintaa koskeva erityisohjelma (jäljempänä `erityisohjelma`. 2 artikla 1. Tähän ohjelmaan kuuluvien YTK:n suorien toimien toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä on 281 miljoonaa euroa. Mainitun määrän viitteellinen jakautuminen käy ilmi liitteestä I. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta rahamäärästä varataan: - 71,8 miljoonaa euroa kaudeksi 1998-1999 ja - 209,2 miljoonaa euroa kaudeksi 2000-2002. Neuvosto mukauttaa viimeksi mainittua määrää viidennen puiteohjelman 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa määritellyin edellytyksin viidennen puiteohjelman 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa. Erityisohjelmaa toteutettaessa ei ennen neuvoston päätöstä saa ylittää ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyä määrää. 3. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä asetettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten ottaen huomioon monivuotisten rahoitusnäkymien perusteella käytettävissä olevat varat. 3 artikla 1. Ohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet käyvät ilmi liitteestä II. Ne ovat yhdenmukaiset viidennen puiteohjelman liitteessä I esitettyjen periaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden kanssa. 2. Yhteisön osallistumista erityisohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa. Suorat toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja III. Ohjelman täytäntöönpanosäännöt annetaan tämän päätöksen liitteessä III. 4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio: a) seuraa kulloinkin soveltuvalla riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella erityisohjelman täytäntöönpanoa ja tekee tarvittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvostolle ehdotuksia erityisohjelman mukauttamiseksi ja b) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvioinnin erityisohjelmaan kuuluvilla aloilla toteutettavista toimista. 5 artikla 1. Komissio laatii työohjelman, jossa määritellään: a) yksityiskohtaisesti liitteessä II olevat tavoitteet ja painopisteet b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu. 2. Työohjelma päivitetään tarvittaessa, ja komissio antaa sen kaikkien asianomaisten osapuolten käyttöön käyttäjäystävällisessä muodossa, myös sähköisessä muodossa. 6 artikla 1. Komissio vastaa tämän ohjelman täytäntöönpanosta, ja sen toteuttaa YTK. 2. Komissio kuulee tässä tehtävässä YTK:n hallintoneuvostoa (jäljempänä `hallintoneuvosto`) YTK:n organisaatiota koskevan komission päätöksen asiaankuuluvien säännösten mukaisesti. 3. Komissio tiedottaa hallintoneuvostolle säännöllisesti tämän erityisohjelman toteutuksesta. 7 artikla Komissio voi pyytää YTK:ta toteuttamaan yhteisen edun nimissä hankkeita kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeushenkilöiden kanssa, kun näillä voidaan tosiasiallisesti edistää suorien toimien toteuttamista. 8 artikla Komissio tiedottaa säännöllisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille ohjelman toteuttamisen yleisestä edistymisestä. 9 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 1999. Neuvoston puolesta J. FISCHER Puheenjohtaja (1) EYVL C 236, 28.7.1998, s. 20. (2) Lausunto annettu 15. joulukuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) (3) EYVL C 407, 28.12.1998, s. 123. (4) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 34. (5) EYVL L 115, 6.5.1994, s. 31, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 96/253/Euratom (EYVL L 86, 4.4.1996, s. 72). (6) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 56. (7) EYVL L 107, 30.4.1996, s. 12. LIITE I TARPEELLISEKSI ARVIOIDUN RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> LIITE II PÄÄPERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET SEKÄ PAINOPISTEET A. YTK:n TEHTÄVÄ Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on antaa tarvelähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea yhteisön politiikkojen suunnittelulle, toteutukselle ja seurannalle. YTK toimii Euroopan komission alaisuudessa yhteisön tieteen ja teknologian johtavana tutkimuskeskuksena. Se on lähellä päätöksentekokoneistoa ja palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja, ja se on riippumaton kaupallisista tai kansallisista eduista. YTK tekee korkean tason erikoisalojen tutkimusta läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja muiden laitosten kanssa sekä tukee päätöksentekijöitä paneutumalla yksittäisten kansalaisten huolenaiheisiin, parantaa ihmisen ja ympäristön välistä vuorovaikutusta ja edistää kestävää kehitystä. Toteuttaessaan tehtäväänsä yhteinen tutkimuskeskus pyrkii koordinoimaan jäsenvaltioissa tehtävää tutkimus- ja koulutustoimintaa. YTK:n työ edellyttää tehokasta verkostoitumista jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten laitosten kanssa esimerkiksi tutkimusverkkojen, yhteishankkeiden tai henkilöstön vaihdon avulla. Tämä on tärkeää, sillä YTK:n tehtävänä on täydentää viidennen puiteohjelman epäsuoran toiminnan osuutta. Epäsuorat toimet ovat edelleen pääasiallinen tapa, jolla uusia ideoita kehitetään ja testataan, mutta YTK:n tehtävänä on auttaa ideoiden soveltamisessa ja palvella siten päätöksentekijöitä. B. TAVOITE: TARKKA SEURANTA JATKUU Kolmannes yhteisön sähköstä tuotetaan edelleen ydinvoiman avulla, ja näin ollen vastaisuudessakin vaaditaan valppautta, jotta yhteisön ydinturvallisuus säilyisi entiseen tapaan erinomaisena, jotta estettäisiin ydinmateriaalien leviäminen ja jotta jätteen käsittely ja pitkäaikaisvarastointi kyettäisiin hoitamaan tehokkaasti. Uusia haasteita ovat keski-iältään vanheneva reaktorikanta, yhteisön laajentuminen maihin, joissa on erilainen turvallisuuskulttuuri, sekä aseriisuntaprosessin myötä käytöstä poistettavan materiaalin saaminen ydinmateriaalivalvonnan piiriin. Komissiolla on Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen perusteella tiettyjä ydinenergiaan liittyviä velvoitteita, ja se on perinteisesti turvautunut teknisissä kysymyksissä YTK:n tukeen, jotta se pysyisi tekniikan kehityksen tasalla ja pystyisi vastaamaan uusiin haasteisiin. YTK:n tavoitteena on näin ollen: - tukea komissiota tämän huolehtiessa atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukaisista velvoitteistaan - toimia koko ajan valppaasti siten, että yhteisön ydinturvallisuuden ja ydinmateriaalivalvonnan erinomainen taso kyetään säilyttämään - valmistautua vastaamaan uusiin haasteisiin. YTK:n toimia valittaessa sovelletaan kahta periaatetta: - Merkityksellisyys yhteisön politiikan kannalta. Koska YTK on tietoinen politiikan tavoitteista, se voi tehdä tutkimustyötään ajoissa ja tukea politiikan muotoilua niissä kysymyksissä, joissa sen apua eniten tarvitaan. - Toissijaisuus. Tähän liittyy kaksi näkökohtaa. Ensinnäkin tutkimusta on tehtävä aloilla, joilla yhteisön osallistuminen on tarkoituksenmukaista, ja toiseksi on oltava perusteltua, että EU osallistuu juuri YTK:n kautta. YTK siis toimii ainoastaan silloin, kun sen toiminnan ainutlaatuisesta yleiseurooppalaisesta luonteesta voidaan saada lisähyötyä. Ydinenergia-alalla sen toimet ovat perusteltuja siksi, että ydinturvallisuuteen ja ydinmateriaalivalvontaan liittyy rajat ylittäviä näkökohtia, ja koska nämä ovat suurta yleisöä askarruttavia kysymyksiä. C. YTK:n OHJELMA Viidenteen puiteohjelmaan sisältyvän YTK:n erityisohjelman toimia on pyritty keskittämään aloille, joilla niiden eurooppalainen lisäarvo on suuri, tai joiden tehtävät vastaavat Euratom-sopimuksen perusteella komissiolle kuuluvia tehtäviä. Toimien tavoitteena on hyödyntää Euroopan ja mahdollisuuksien mukaan myös kansainvälisellä tasolla mahdollisimman tehokkaasti YTK:n erityisvälineistöä ja keskeistä osaamista. Tämä koskee erityisesti niitä osa-alueita, joilla YTK:lla on asiantuntija-asema ja joilla YTK on ainoa laitos Euroopassa, jolla tätä asiantuntemusta on. Fissioturvallisuuteen liittyvissä toimissa hyödynnetään YTK:n ainutlaatuista tutkimusvälineistöä ja keskitytään sellaisiin osa-alueisiin - kuten aktinideihin - joilla YTK:ta pidetään yhteisön johtavana tutkimuskeskuksena, sekä suurta yleisöä huolestuttaviin kysymyksiin, kuten vakaviin onnettomuuksiin ja jätteiden käsittelyyn. Reaktoreissa käytettyjen materiaalien vanhenemiseen liittyvää tutkimusta lisätään, sillä tämä kysymys on muodostumassa yhä tärkeämmäksi turvallisuusviranomaisten ja ydinvoimateollisuuden kannalta. Tietynlaisen painopistealueen muodostavat myös niiden maiden tarpeet, joihin yhteisö on laajenemassa. Ydinmateriaalivalvontaa koskevaa työtä jatketaan entisellä teholla, jotta kyettäisiin vastaamaan valvontaa suorittavien tarkastajien nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin. Siihen kuuluvat mittaus-, analyysi- ja seurantamenetelmien kehittäminen sekä tarkastajien koulutus. Lisäksi tehdään joitakin tulevaisuutta koskevia tutkimuksia, jotta kyettäisiin ennakoimaan polttoainekiertoon ehdotettujen muutosten vaikutukset ydinmateriaalivalvontaan sekä selvittämään, voitaisiinko laittomien toimien havaitsemiseksi käyttää kaukohavainnointia. Edellä mainittujen toimien lisäksi on huolehdittava asianmukaisesti ydinalan toiminnasta syntyvistä jätteistä sekä poistettava käytöstä joitakin vanhentuneita laitoksia. Tämä ohjelma ei ole niinkään suunnitelma neljän vuoden työohjelmaksi, vaan pikemminkin yleinen hahmotelma, joka ilmentää nykyistä näkemystä politiikan tavoitteista ja painopisteistä. On odotettavissa, että YTK:n ohjelmaan tulee muutoksia tieteen ja tekniikan kehittymisen sekä tutkimuspalveluiden tarvitsijoiden tarpeiden ja painopisteiden muuttuessa. 1. YDINFISSIO 1.1 Fissioturvallisuus Vaikka fission katsotaankin nykyisin olevan pitkälle kehittynyt tekniikka, sekä ydinlaitosten turvallisuus että polttoainekierron hallinta ja erityisesti ydinjätehuolto edellyttävät jatkuvaa työtä, sillä ne ovat suurelle yleisölle tärkeitä asioita. Myös viranomaiset seuraavat tarkasti kehitystä ja vaativat jatkuvia parannuksia. Niin ikään alan teollisuus on erittäin kiinnostunut uusista tekniikoista ja järjestelmien parannuksista. YTK tukee näitä pyrkimyksiä, jotka kuuluvat sen tehtäväkentän keskeiseen alueeseen. YTK:lla on ainutlaatuista tutkimusvälineistöä, perinteistä osaamista sekä tieteellistä huipputietämystä, ja se keskittyykin toimiin, joissa sen tuesta saadaan kiistatonta lisäarvoa. Niitä ovat: - materiaalien ja komponenttien vanheneminen: reaktorien ja niiden pääkomponenttien jäljellä olevan käyttöiän määrittäminen, määräaikaistarkastuksissa käytettävien tarkastusmenetelmien parantaminen ja kelpoistaminen arvioimalla rakenteellista eheyttä; menetelmien kehittäminen sekä ainetta rikkomattomien tarkastusmenetelmien kelpoistaminen, - polttoainekierron turvallisuus: aktinideja koskeva perustutkimus on ala, jolla YTK:ta pidetään huippuyksikkönä ja jolla se tulee vastakin syventämään tietämystä kyseisten alkuaineiden ominaisuuksista. Tämä tietämys on olennaisen tärkeää koko polttoainekierron turvallisuuden ja tehokkuuden kannalta (se kattaa uuden polttoaineen ja jätteen perusominaisuudet, toimilupien myöntämisen sekä jätteen ja käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyn, käsittelyn, varastoinnin ja loppusijoittamisen kaltaiset ydinvoimateollisuuden toiminnot), ja sen avulla voidaan erityisesti tutkia yksityiskohtaisesti ydinpolttoaineen säteilyttämisen aikana tapahtuvia ilmiöitä ja optimoida ydinpolttoaineet sekä turvallisuuden että tehokkuuden parantamiseksi (esim. säteilytysnopeuden lisääminen, kehittyneet polttoaineet jne.); erottamista ja transmutaatiota koskevissa tutkimuksissa keskitytään jätteen radiotoksisuuden vähentämiseen vähentämällä polttoainekierrossa esiintyviä aktinideja ja muita pitkäikäisiä radioaktiivisia aineita tai jopa poistamalla ne kokonaan; lisäksi keskitytään näiden materiaalien käsittelyyn soveltuvien tekniikoiden kehittämiseen, - säteilytettyjen polttoaineiden tutkimus niiden suoran loppusijoituksen kannalta ja erityisesti säteilytettyjen polttoaineiden karakterisointi, pitkäaikaisvarastoinnissa ja loppusijoitusolosuhteissa ilmenevän käyttäytymisen tutkiminen sekä kyseisten polttoaineiden radiotoksisuuteen liittyvien vaarojen määrittäminen, - vakavien onnettomuuksien tutkimus, johon kuuluu eurooppalaisen verkoston sekä kansainvälisten yhteistyökumppanien tuella FARO-laitoksen toiminta (FARO on laitoksena ainut laatuaan koko maailmassa) ja joka mahdollistaa reaktorin paineastian sisällä ja sen ulkopuolella reaktorisydämen sulamisen jälkeen tapahtuvien ilmiöiden tutkimisen siten, että tutkimuksessa käytetään aitoja materiaaleja ja käytössä olevia reaktoreita vastaavia järjestelmiä. YTK:n suurissa tutkimuslaitoksissa, erityisesti FAROssa, työskentelee jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten tutkijaryhmiä, ja vastavuoroisesti YTK osallistuu eurooppalaisiin tai kansainvälisiin hankkeisiin. 1.2. Ydinmateriaalivalvonta Tieteellinen ja tekninen tuki, joka tarvitaan ydinmateriaalivalvonnan toteuttamiseksi Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 luvun, ydinaseiden leviämisen estämisestä tehdyn sopimuksen sekä komission IAEA-tukiohjelman toteuttamisen asettamien velvoitteiden mukaisesti, on osa kaksitahoista prosessia, jolla pyritään: - vastaamaan suurten polttoainekiertoon liittyvien laitosten asettamiin teknisiin haasteisiin ja - vastaamaan merkittävistä kansainvälisistä päätöksistä sekä uusien ja entistä tehokkaampien tekniikoiden käyttöönotosta aiheutuviin uusiin haasteisiin. On olennaisen tärkeää, että YTK toimii puolueettomasti tukiessaan toimia, joilla pyritään torjumaan ydinmateriaalien laitonta kauppaa sekä radioaktiivisten materiaalien aiheuttamia ympäristövahinkoja. YTK:n tällä alalla toteuttamat toimet ovat erottamaton osa sekä eurooppalaista yhteistyötä, joka konkretisoituu Euroopan ydinmateriaalivalvonnan tutkimus- ja kehittämisverkossa (European Safeguards Research and Development Association Network), että kansainvälistä yhteistyötä, jota tehdään Yhdysvaltojen, Venäjän, Japanin, Brasilian, Argentiinan ja Kanadan kanssa. YTK keskittyy toimissaan seuraaviin aloihin: - mittaus-, seuranta- ja analysointimenetelmien kehittäminen ja parantaminen erityisesti automaatioon panostamalla: ainetta rikkovat ja rikkomattomat koe- ja analyysimenetelmät (mukaan lukien tehokkaan analyysimenetelmän kehittäminen ympäristössä olevien radioaktiivisten materiaalien jäämien havaitsemiseksi), sinetöinti- ja suojaustekniikat sekä laadunvalvonta; nämä toimet koskevat erityisesti suuria jälleenkäsittelylaitoksia ja plutoniumkiertoa, mukaan lukien MOX-polttoaine, ja niihin sisältyy teollisuuden laitteiden suorituskyvyn seuranta todellisissa toimintaolosuhteissa sekä sen selvittäminen, ovatko nämä laitteet kansainvälisten normien mukaisia, - nimenomaan ydinturvavalvontaan tarkoitetun tietotekniikan kehittäminen (käsittelymenetelmät, joiden avulla voidaan analysoida ilmoitettuja ja todennettuja tietoja sekä havaita eroavuuksia niiden välillä; kolmiulotteiset lasertekniikat erittäin herkillä alueilla suoritettavaa seurantaa varten); kaukohavainnoinnin arviointi, jonka tarkoituksena on selvittää tämä menetelmän käyttökelpoisuus laittomien ydinalan toimien havaitsemisessa; valvonnan edellyttämän infrastruktuurin luominen, - tiettyjen reaktoreihin ja polttoainekiertoon liittyvien innovatiivisten toimintamallien arviointi nimenomaan fissioituvien aineiden valvonnan näkökulmasta; valvonnan kannalta tarkoituksenmukaisen lähestymistavan laatiminen, - ydinmateriaalien laittoman kaupan ja radioaktiivisten materiaalien aiheuttamien ympäristövahinkojen (esim. aineiden laiton päästäminen ympäristöön) torjuntaan käytettävien analyysimenetelmien kehittäminen; fissioituvien aineiden erityisominaisuuksien, kuten isotooppikoostumuksen, puhtauden ja rakeisuuden analysointia koskeva tutkimus (analyysin avulla voidaan arvioida suunniteltu käyttötarkoitus, valmistusajankohta jne.), sekä kyseiset tiedot sisältävän tietopankin kehittäminen; erittäin herkän analyysimenetelmän kehittäminen materiaalien talteenottoa edeltäneen kulkureitin selvittämiseksi, - erityisesti uuden teknologian opettaminen tarkastajille ja operaattoreille. 2. YTK:n LAITOSTEN KÄYTÖSTÄPOISTO JA YDINJÄTEHUOLTO YTK käynnistää ja tehostaa jo jonkin aikaa käyttämättöminä olleiden ja vanhentumassa olevien ydinlaitostensa käytöstäpoistoon ja purkamiseen liittyvää työtä. Tähän sisältyy kyseisestä työstä syntyvien jätteiden käsittely ja huolto, mukaan lukien loppusijoitus. Tämä työ on erittäin tärkeää paitsi ympäristön myös työntekijöiden suojelemisen kannalta. Lisäksi sen avulla kyetään viime kädessä alentamaan toimintakustannuksia, koska se vähentää ydinvoimatoimintojen vähentymisen ja keskittymisen myötä seurannan ja valvonnan tarvetta. Tällä osa-alueella on tarkoituksena: - laatia pitkän aikavälin suunnitelma, jolla taataan näiden toimien jatkuva toteuttaminen tulevaisuudessa, - rakentaa laitos nestemäisen jätteen käsittelyä varten, - aloittaa vanhentuneiden laitosten käytöstäpoisto ja purkaminen sekä huolehtia näistä toimista aiheutuvista jätteistä. LIITE III OHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖT 1. Komissio toteuttaa suorat toimet liitteessä II kuvailtujen tieteellisten ja teknisten tavoitteiden ja sisällön perusteella kuultuaan YTK:n hallintoneuvostoa. Tähän liittyvä toiminta toteutetaan yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) asianomaisissa tutkimuslaitoksissa. 2. Toimintaansa toteuttaessaan YTK osallistuu tarpeen vaatiessa ja mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten laboratorioiden verkostoihin tai eurooppalaisiin tutkimusyhteenliittymiin taikka organisoi sellaisia. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön teollisuuden, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, kanssa. Myös yhteisön ulkopuolisiin maihin sijoittautuneet tutkimuslaitokset voivat osallistua hankkeisiin päätöksen 7 artiklan tai mahdollisten Euroopan yhteisön ja kyseisten yhteisön ulkopuolisten maiden tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevien sopimusten mukaisesti. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton tutkimuslaboratorioiden ja -laitosten kanssa. Hankkeiden toteuttamisen myötä saatavia tietoja levittää YTK itse (ottaen huomioon mahdolliset luottamuksellisuudesta aiheutuvat rajoitukset). 3. Liitännäistoimenpiteisiin kuuluvat: - apurahansaajien, vierailevien tutkijoiden ja työkomennuksella olevien asiantuntijoiden vierailut YTK:n tutkimuslaitoksissa - YTK:n henkilöstön tilapäinen työskentely kansallisissa laboratorioissa, teollisuuden laboratorioissa ja korkeakouluissa - järjestelmällinen tiedonvaihto muun muassa järjestämällä tieteellisiä seminaareja, työpajoja ja kongresseja sekä tieteellisten julkaisujen kautta - erikoiskoulutus, jossa painotetaan monitieteisyyttä - hankkeiden ja ohjelmien toimivuuden riippumaton tieteellinen ja strateginen arviointi.