98/527/EY, Euratom: Komission päätös, tehty 24 päivänä heinäkuuta 1998, arvonlisäveropetoksen (teoreettisen arvonlisäverotulon ja tosiasiallisesti saadun arvonlisäverotulon erotuksen) käsittelystä kansallisessa tilinpidossa (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2202) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 234 , 21/08/1998 s. 0039 - 0042



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 24 päivänä heinäkuuta 1998, arvonlisäveropetoksen (teoreettisen arvonlisäverotulon ja tosiasiallisesti saadun arvonlisäverotulon erotuksen) käsittelystä kansallisessa tilinpidossa (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2202) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/527/EY, Euratom) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon markkinahintaisen bruttokansantuotteen muodostamisen yhdenmukaistamisesta 13 päivänä helmikuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom (1) ja erityisesti sen 1 artiklan, sekä katsoo, että markkinahintaisen bruttokansantulon muodostamisen yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä helmikuuta 1994 tehty komission päätös 94/168/EY, Euratom (2) käsittelee erityisesti veropetosta täsmentämättä kuitenkaan yksiselitteisesti arvonlisäveropetoksen käsittelyä, minkä takia kyseistä käsittelyä on täsmennettävä, varmistaakseen arvioidun BKT:n ja BKTL:n kattavuuden direktiivin 89/130/ETY, Euratom mukaisesti jäsenvaltioiden on tarkistettava arvioitaan ottaakseen huomioon arvonlisäveropetoksen, tämä tarkistus koskee teoreettisen arvonlisäverotulon ja tosiasiallisesti saadun arvonlisäverotulon välistä erotusta, mikä katsotaan petokseksi ilman ostajan osallisuutta, ja tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 89/130/ETY, Euratom 6 artiklan mukaisesti perustetun komitean lausunnon mukaiset, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Jäsenvaltiot laskevat ilman ostajan osallisuutta tehdyn arvonlisäpetoksen määrän menetelmällä, joka esitetään tämän päätöksen liitteessä. Laskutoimituksen suorittamiseksi jäsenvaltiot määrittävät teoreettisen arvonlisäverotulon ja tosiasiallisesti saadun arvonlisäverotulon määrät ja analysoivat niiden välisen erotuksen. Laskutoimituksessa käytetään seuraavaa kaavaa: Petos ilman ostajan osallisuutta = teoreettinen alv-tulo miinus tosiasiallisesti saatu alv-tulo miinus aikaviive miinus konkurssit miinus puuttuva verotulo (petos, jossa ostaja on osallisena) Jäsenvaltiot tarkistavat tarvittaessa BKT- ja BKTL-arvioihin sisällytetyn arvonlisäveron määrän direktiivin 89/130/ETY, Euratom mukaisesti lisäämällä niihin näin lasketun, ilman ostajan osallisuutta tehtyjen petosten arvon. 2 artikla Toteuttaakseen 1 artiklassa mainitun tarkistuksen jäsenvaltiot voivat käyttää 1 artiklan ensimmäisessä kohdassa kuvattua menetelmää vastaavaa toista menetelmää, jolla saadaan vertailukelpoiset tulokset. 3 artikla Jäsenvaltiot toimittavat 1 päivään lokakuuta 1998 mennessä selvityksen käytetyistä lähteistä ja menetelmistä ja ilmoittavat laskelmiin tehdyt tarkistukset. Komissio arvioi, erityisesti asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 (3) 19 artiklan mukaisesti, käytettyjen lähteiden ja menetelmien ja tehtyjen tarkistusten luotettavuuden sekä saavutettujen tulosten vertailukelpoisuuden, erityisesti siinä tapauksessa, että 1 artiklan ensimmäisessä kohdassa kuvattua menetelmää ei ole käytetty 2 artiklan nojalla. Uusien jäsenvaltioiden (Itävalta, Suomi, Ruotsi) osalta määräaika päättyy 1 päivänä lokakuuta 1999. 4 artikla Mikäli jäsenvaltiot pystyvät osoittamaan komissiolle, että kansallisessa tilinpidossa on jo olemassa vertailukelpoinen laskelma, ei 1 artikla ole voimassa. Halutessaan menetellä näin jäsenvaltiot toimittavat laskelmasta komissiolle täydelliset tiedot lokakuun 1 päivään 1998 mennessä (Itävallan, Suomen ja Ruotsin osalta 1 päivään lokakuuta 1999 mennessä). Komissio tiedottaa BKTL-komitealle tämän päätöksen täytäntöönpanosta saadut tulokset ja erityisesti jäsenvaltioiden käyttämät menetelmät. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 1998. Komission puolesta Yves-Thibault DE SILGUY Komission jäsen (1) EYVL L 49, 21.2.1989, s. 26 (2) EYVL L 77, 19.3.1994, s. 51 (3) EYVL L 155, 7.6.1989, s. 1 LIITE Ilman ostajan osallisuutta tehdyn arvonlisäveropetoksen laskeminen perustuu seuraavaan kahteen toimeen: 1. teoreettisen alv-tulon laskeminen 2. teoreettisen alv-tulon ja samalla ajanjaksolla tosiasiallisesti saadun alv-tulon erotuksen analysointi. Teoreettisen alv-tulon laskeminen Teoreettinen alv-tulo muodostuu siitä, että kaikki arvonlisäverovelvolliset suorittavat arvonlisäveronsa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. Teoreettisen alv-tulon laskemiseksi on ensinnäkin määritettävä voimassa olevan lainsäädännön mukainen arvonlisäveron määräytymisperuste. On toisin sanoen määritettävä, mistä toiminnasta suoritetaan vähennyskelvotonta arvonlisäveroa. Kotitalouksien loppukulutus katsotaan kokonaisuudessaan vähennyskelvottoman arvonlisäveron alaiseksi, kun taas muut toiminnan alat on eriteltävä vähennyskelvottoman arvonlisäveron määrän määrittämiseksi. Laskutoimituksessa käytetään mahdollisimman tarkkoja kansantalouden tilinpitojärjestelmästä saatavia lukuja, ja siinä on otettava huomioon kaikki voimassa olevat arvonlisäveroa koskevat lait ja asetukset. Toiseksi kaikkiin edellisessä kappaleessa määritettyihin veropohjaan kuuluviin toimiin on tarpeellista soveltaa oikeaa, voimassa olevan lainsäädännön mukaista arvonlisäveroprosenttia. Käytettyjen arvonlisäveroprosenttien on oltava samat kuin arvonlisäveropohjan määrittämisvuonna voimassa olleet. Teoreettisen alv-tulon laskennassa on otettava huomioon kaikki voimassa olevat arvonlisäveroa koskevat lait ja asetukset. Teoreettisen alv-tulon ja samana ajanjaksona tosiasiallisesti saadun alv-tulon erotuksen analysointi Kun teoreettinen alv-tulo on laskettu ottaen huomioon kaikki voimassa olevat arvonlisäveroa koskevat lait ja asetukset, teoreettisen ja tosiasiallisesti saadun alv-tulon erotus johtuu neljästä syystä: 1. aikaviive valtion kassan tietojen ja kansallisen tilinpidon välillä, 2. arvonlisäveroviranomaisten suorittama arvonlisäverosaatavien mitätöinti verovelvollisen tehtyä konkurssin, 3. arvonlisäveropetos, jossa ostaja on osallisena (ostaja ei ole maksanut arvonlisäveroa myyjälle), 4. arvonlisäveropetos ilman ostajan osallisuutta (ostaja on maksanut arvonlisäveron myyjälle, mutta myyjä ei ole maksanut sitä veroviranomaisille). Laskettaessa petosten arvoa, joissa ostaja ei ole osallisena, teoreettisen alv-tulon ja tosiasiallisesti saadun alv-tulon erotuksesta on vähennettävä petokset, joissa ostaja on osallisena, ja konkursseista johtuva arvonlisäverosaatavien mitätöinti sekä otettava huomioon aikaviive verosaatavien syntymisen ja veroviranomaisille maksettujen verojen välillä. Petos ilman ostajan osallisuutta = teoreettinen alv-tulo miinus tosiasiallisesti saatu alv-tulo miinus aikaviive miinus konkurssit miinus puuttuva verotulo (petos, jossa ostaja on osallisena) Saadulla alv-tulolla tarkoitetaan veroviranomaisten tosiasiallisesti vastaanottamaa verotuloa samana vuonna jota teoreettisen alv-tulon laskemiseen on käytetty. Otettaessa huomioon aikaviive voidaan korjata saadun alv-tulon summaan sisältyvä virhe, joka syntyy, koska tietyt kuluvan vuoden (n) veromaksut kuuluvat edelliselle vuodelle (n-1) ja koska osa vuoden n verosaatavista peritään vasta seuraavana vuonna (n+1). On mahdollista, että voimassa oleva lainsäädäntö sallii tiettyjen alv-saatavien mitätöimisen, mikäli verovelvollinen on tehnyt konkurssin. Tässä tapauksessa mitätöidyt summat on vähennettävä teoreettisen alv-tulon ja tosiasiallisesti saadun alv-tulon erotuksesta (paitsi jos mitätöidyt summat on jo otettu huomioon laskettaessa teoreettista alv-tuloa). Laskettaessa petoksia, joissa ostaja on osallisena, otetaan huomioon vain vain ne tapaukset, joissa "pimeän työn" osuus on otettu huomioon korjauksella (toimialayksiköllä ei ole toiminnasta merkintää tilastotiedostoissa). Tämän hypoteesin mukaisesti tukeutumalla "pimeän työn" aiheuttamiin korjauksiin, jotka on ensin otettu huomioon eri toimialojen tuotantoluvuissa, ja kertomalla lisäksi vastaavat lisämyyntiluvut ("pimeä myynti") alv-prosentilla, voidaan arvioida veroviranomaisille maksamatta jätetyt arvonlisäverot (puuttuva verotulo) eli arvonlisäveropetokset, joissa ostaja on osallisena. Esimerkiksi jos "pimeän työn" aiheuttaman korjauksen vuoksi arvio kotitalouksien kulutuksesta ilman arvonlisäveroa jonkin tietyn tuotteen kohdalla on noussut 15 % ja jos kyseisen tuotteen myynnissä käytetty arvonlisävero on 18,6 %, puuttuvan verotulon määrä on seuraava: Puuttuva alv-tulo, jonka aiheuttaa petos, jossa ostaja on osallisena = tuotteen myynti ennen korjausta×15 %×18,6 %.