2002/346/EY: Komission päätös, tehty 17 päivänä lokakuuta 2001, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Deckel Maho Seebach GmbH:lle (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 3062)



Virallinen lehti nro L 126 , 13/05/2002 s. 0014 - 0026



Komission päätös, tehty 17 päivänä lokakuuta 2001, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Deckel Maho Seebach GmbH:lle (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 3062) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2002/346/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: 1 MENETTELY (1) Saksa ilmoitti 12 päivänä helmikuuta 1998 Deckel Maho Seebachille (jäljempänä "DMS") myönnetystä takauksesta ja lainasta. Komissio vastaanotti koko ilmoituksen 27 päivänä helmikuuta 1998. Koska ilmoitukseen sisältyi tietoa myös muista, jo toteutetuista toimenpiteistä, asia kirjattiin ilmoittamattomaksi tueksi. Komissio lähetti Saksalle tietopyynnön 16 päivänä huhtikuuta 1998 ja 14 päivänä elokuuta 1998. Saksa vastasi 30 päivänä kesäkuuta 1998 ja 17 päivänä syyskuuta 1998. Asiaa käsiteltiin 15 päivänä lokakuuta 1998 Saksan ja komission edustajien välisessä kokouksessa. Komissio toimitti Saksalle 23 päivänä joulukuuta 1998 perusteellisen selvityksen epäilyistään ja pyysi Saksalta vastausta. Saksa vastasi 5 päivänä maaliskuuta 1999 ja yritti peruuttaa takausta ja lainaa koskevan ilmoituksensa. Asiasta keskusteltiin jälleen 23 päivänä syyskuuta 1999 järjestetyssä tapaamisessa, ja 2 päivänä marraskuuta 1999 toimitettiin lisätietoja. (2) Komissio ilmoitti Saksalle 17 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa näiden tukien osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely. Samaan aikaan komissio vaati asiaa koskevia tietoja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(2) 10 artiklan 3 kohdan mukaisella välipäätöksellä. (3) Saksa vastasi tutkintamenettelyn aloittamiseen ja tietojen antamista koskevaan välipäätökseen 14 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. (4) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio kehotti samalla asianomaisia esittämään huomautuksensa. (5) Asianomaisten esittämät huomautukset annettiin tiedoksi Saksalle, joka vastasi niihin 10 päivänä elokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. 2 YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA 2.1 Tuensaaja (6) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään yrityksestä tuensaajana. Kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, kyseisessä määräyksessä tarkoitetun yrityksen ei tarvitse olla yksittäinen oikeushenkilö, vaan se voi muodostua myös yritysten ryhmästä(4). Jos yritysten ryhmä muodostaa "yhtenäinen taloudellisen kokonaisuuden", se on mainitussa määräyksessä tarkoitettu yritys. Yhtenäinen taloudellinen kokonaisuus voi muodostua useasta eri oikeushenkilöstä. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa DMS on oikeushenkilö, jota on suosittu erilaisilla taloudellisilla toimenpiteillä. On kuitenkin viitteitä siitä, että asian kannalta merkityksellinen yritys ei rajoitu kyseiseen oikeushenkilöön. 2.1.1 DMS:n synty ja omistussuhteet (7) DMS:n päätoimipaikka on Seebachissa Thüringenin osavaltiossa. Yhtiö perustettiin 6 päivänä kesäkuuta 1994 Vermögensverwaltung SIDEED GmbH -nimisenä omaisuudenhoitoyhtiönä, jonka päätoimipaikka oli aluksi Frankfurt am Mainissa. Yhtiön nimeksi muutettiin 11 päivänä toukokuuta 1995 Deckel Maho Seebach GmbH ja sen pääkonttori siirrettiin Seebachiin. (8) DMS oli aluksi Deckel Maho GmbH:n Pfrontenissa sijaitseva tytäryhtiö, joka kuului vuoden 1994 lopusta Gildemeister AG:hen. DMS:lle siirrettiin tuolloin selvitystilassa olleelta MAHO Seebach GmbH i.L:ltä (jäljempänä "MS") huomattava määrä käyttöomaisuutta. MS oli puolestaan konkurssissa olevan Deckel MAHO Aktiengesellschaft i.K:n (jäljempänä "DM") tytäryhtiö. Itse MS:ää ei asetettu konkurssiin, mutta se oli emoyhtiönsä konkurssipesän osa. MS:n omaisuuden arvon arvioi riippumaton huutokaupanpitäjä, ja omaisuuden siirtämistä DMS:n haltuun valvoi DM:n konkurssipesän hoitaja. (9) DMS:n osakepääoman korotuksen yhteydessä lokakuussa 1996 Thüringer Industriebeteiligungsgesellschaft GmbH & Co. KG (jäljempänä "TIB") hankki DMS:n osakkeita 6 miljoonalla Saksan markalla ja nousi 37,5 prosentin osuudellaan yrityksen toiseksi suurimmaksi osakkaaksi. Joulukuussa 1998 Gildemeister AG hankki 62,5 prosenttia DMS:n osakekannasta, ja DMS:stä tuli Gildemeister AG:n suoraan omistama tytäryhtiö. 2.1.2 DMS:n liittäminen Gildemeister-konserniin (10) DMS on kuulunut perustamisestaan asti Gildemeister-konserniin. Konsernin emoyhtiö on Gildemeister AG, jonka päätoimipaikka sijaitsee Bielefeldissä Saksassa. Konserni suunnittelee, rakentaa ja vie tarkkuustyökaluja. Konsernissa on toteutettu rakenneuudistus, joka saatiin päätökseen vuoden 1997 lopussa. Konserni sai rakenneuudistuksen yhteydessä valtiontukea, josta komissio teki päätöksen 18 päivänä marraskuuta 1997(5) (jäljempänä "vuoden 1997 päätös"). Vuonna 1998 konsernin palveluksessa oli 2500 työntekijää ja sen liikevaihto oli yli miljardi Saksan markkaa. (11) Vuoden 1998 toimintakertomuksen mukaan konserni koostui vuonna 1998 Gildemeister AG:n lisäksi seuraavista yrityksistä ja niiden tytäryhtiöistä: - Gildemeister Drehmaschinen GmbH, Bielefeld (Gildemeister AG:n kokonaan omistama), - Deckel Maho GmbH, Pfronten (Gildemeister AG:n kokonaan omistama), - Deckel Maho Geretsried GmbH, Geretsried (Gildemeister AG:n kokonaan omistama), - DMS, Seebach (Gildemeister AG:n omistusosuus 62,5 %), - DMG Vertriebs und Service GmbH Deckel Maho Gildemeister, Bielefeld (Gildemeister AG:n kokonaan omistama), - A & f Stahl und Maschinenbau GmbH, Würzburg (Gildemeister AG:n omistusosuus 51 %). (12) Konsernilla on lisäksi kuusi jakelu- ja huoltoyhtiötä Saksassa, yhdeksän muualla Euroopassa, seitsemän Aasiassa ja kolme Yhdysvalloissa. Lisäksi viisi yhtiötä suorittaa konsernille "teknisiä palveluja". (13) DMS oli vuoteen 1997 asti täysin riippuvainen muista Gildemeister-konsernin yhtiöistä, sillä se ei itse hoitanut tuotteidensa markkinointia ja jakelua. Komission tietojen mukaan DMS ei tehnyt sopimuksia konsernin ulkopuolisten yritysten kanssa. Se toimi toimitus- ja huoltosopimusten osalta Pfrontenissa sijaitsevan Deckel MAHO GmbH:n "etätoimittajana". Saksan antamien tietojen mukaan DMS:n tuotteiden myynnistä vastasivat riippumattomat myyjät. (14) Gildemeister-konsernin rakenneuudistuksessa Deckel MAHO -yhtiöt irrotettiin itsenäiseksi tulosyksiköksi. Vuoden 1997 lopussa myös DMS:n riippumattomuutta lisättiin. Konsernin toimintakertomukseen 1998 sisältyvistä tiedoista käy kuitenkin ilmi, että DMS oli tuolloin yhä vahvasti sidoksissa Gildemeister-konserniin. (15) Konsernin vuosikertomuksen mukaan Gildemeister-konsernilla on neljä tuotantolaitosta, joista yksi on DMS. DMS mainitaan Deckel Maho Geretsried GmbH:n ja Gildemeister Drehmaschinen GmbH:n ohella myös sorvien ja jyrsimien valmistajana. Toimintakertomuksen mukaan kaikki nämä yhtiöt toimivat selkeästi erillisinä tulosyksikköinä parhaan mahdollisen tuotantotuloksen saavuttamiseksi. Konserni käyttää hallinnossaan mahdollisimman pitkälle integroitua ATK-järjestelmää, jotta sen jäsenyhtiöt voivat keskittyä ydinosaamiseensa. Tärkeimmät yhteiset toiminnot, kuten tilintarkastus, taloushallinto, henkilöstöhallinto ja markkinointi, hoidetaan keskitetysti. (16) DMS:n tehtävänä on toimittaa Gildemeister-konsernin muille yrityksille laadukkaita tuotteita käypään hintaan ja vahvistaa konsernin osaamista työstökonealalla. Konsernin toiminta-ajatus perustuu sisäisiin tuotantokiintiöihin. Tämäkin osoittaa, että vaikka DMS toimii itsenäisenä tulosyksikkönä, se on vahvasti sidoksissa Gildemeister-konserniin. Sitä paitsi yritysten välillä on sovittu kaikkien DMS:n voittojen ja tappioiden siirtämisestä suoraan Gildemeister AG:n tiliin. (17) Edellä esitetyn perusteella komissio on tullut siihen johtopäätökseen, että tuensaajana on pidettävä koko Gildemeister-konsernia. DMS:n omistussuhteiden ja konsernikytkösten vuoksi DMS:ää ei voida pitää riippumattomana taloudellisena yksikkönä, vaan koko Gildemeister-konserni muodostaa taloudellisen kokonaisuuden. DMS on niin tiukasti sidoksissa konserniin, että sitä ei voida tarkastella erillisenä kokonaisuutena. Tästä syystä tuensaajana on pidettävä Gildemeister-konsernia kokonaisuudessaan. Tämä päätelmä on myös 1997 tehdyn päätöksen mukainen. 2.1.3 Tuensaajan taloudellinen tila (18) Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto Gildemeister-konsernin tuloskehityksestä vuosina 1994-1999. Taulukko 1 >TAULUKON PAIKKA> (19) Työstökoneala ajautui vuonna 1991 syvään kriisiin, mikä vaikeutti myös Gildemeister-konsernin toimintaa. Gildemeister teki tappiota 29 miljoonaa Saksan markkaa vuonna 1991 ja yli 70 miljoonaa markkaa vuonna 1992. Sen liikevaihto oli 378 miljoonaa markkaa vuonna 1992 ja enää 254 miljoonaa markkaa vuonna 1993. Vuonna 1993 konserni teki edelleen tappiota, minkä vuoksi pankkiryhmä, johon kuului muun muassa Gildemeister AG:n osakas Westdeutsche Landesbank (jäljempänä "WestLB"), luopui saatavistaan ja myönsi konsernille uusia lainoja. Vuoden 1997 päätös koski näitä vuosina 1994-1997 toteutettuun rakenneuudistukseen liittyviä toimenpiteitä. Saksa on vahvistanut, että rakenneuudistus saatiin päätökseen suunnitelman mukaisesti vuoden 1997 lopussa. Komission mielestä Gildemeister-konsernin voidaan katsoa olleen vaikeuksissa oleva yritys vuoden 1997 loppuun saakka jo sillä perusteella, että konsernissa toteutettiin rakenneuudistusta. (20) Vuodesta 1998 alkaen konsernia ei kuitenkaan enää voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä, koska sen toiminnan kannattavuus oli palautunut rakenneuudistuksen onnistumisen myötä. 2.1.4 Konsernin rakenneuudistus (21) Kuten jo vuoden 1997 päätöksessä todetaan, Gildemeister-konsernin rakenneuudistussuunnitelma perustui toimintojen, tuotannon, toimipaikkojen ja yritysten keskittämiseen sekä henkilöstön huomattavaan vähentämiseen. Rakenneuudistuksella oli seuraavat tavoitteet: - tuotannon supistaminen, - tuotannon keskittäminen yhteen Bielefeldissä toimivaan sorvitehtaaseen, - markkinoinnin uudelleenjärjestäminen, - joidenkin toimialojen tuotannon lopettaminen, - työvoiman huomattava vähentäminen. (22) Suunnitelma oli kolmivaiheinen. Ensimmäisen vaiheen aikana lopetettiin tuotanto ja suljettiin tehdas Hannoverissa. Tämän tuloksena markkinoilta poistui 20000m2:n suuruinen tuotantolaitos, jonka vuotuinen liikevaihto oli noin 90 miljoonaa Saksan markkaa. Vuoden 1993 alussa yrityksen raskaiden työkoneiden valmistus myytiin alan entiselle johtavalle valmistajalle. Tämän ansiosta Gildemeister AG pystyi välttämään vuoden 1992 tilinpäätöksessään noin neljän miljoonan Saksan markan tappiot. Konsernin jäljelle jäänyt sorvinvalmistustoiminta siirrettiin uudelle, Gildemeister Drehmaschinen GmbH -nimiselle yritykselle. Samaan aikaan tuotantokapasiteettia ja henkilöstöä vähennettiin huomattavasti. (23) Marraskuussa 1992 Gildemeister AG myi osuutensa Witzig & Frank Turmatic GmbH (jäljempänä "WFT GmbH") -yrityksestä. Kaupasta saadut 25 miljoonaa Saksan markkaa käytettiin rakenneuudistuksen rahoittamiseen. (24) Edellä kuvattujen toimenpiteiden lisäksi Gildemeister perusti yhdessä Friedrich Deckel AG:n kanssa uuden jakeluyhtiön Deckel Gildemeister Vertriebs GmbH. (25) Rakenneuudistuksen toisessa vaiheessa toteutettiin seuraavat toimenpiteet: - yrityksen tuotantoprosessit optimoitiin ja siirryttiin moderniin, prosessilähtöiseen tiimiorganisaatioon, - tuotevalikoimaa uudistettiin, - perustettiin tulosyksiköitä hoitamaan eri tuoteryhmien valmistusta; tuotantoa tehostettiin, kevennettiin ja tuotiin lähemmäs markkinoita, - hankinnat ja logistiikka optimoitiin lisäsäästöjen saavuttamiseksi. (26) Rakenneuudistuksen kolmannessa vaiheessa vuonna 1997 uudistettiin atk-järjestelmät, kehitettiin edelleen logistiikkaa ja myytiin toiminnan kannalta tarpeetonta omaisuutta. (27) Konsernin rakenneuudistukseen kuului myös sen omistaman Deckel Maho -ryhmän uudelleenjärjestäminen. DMS eriytettiin itsenäiseksi tulosyksiköksi, jolla oli oma tuotevalikoima ja kirjanpito. (28) Gildemeister-konsernin tuotantokapasiteetti väheni rakenneuudistuksen tuloksena tuntuvasti. Sen sorveja valmistavien tuotantolaitosten pinta-ala väheni 31 prosenttia 42500 m2:stä 29400 m2:iin. Vakauttamistoimiin kuului myös työvoiman huomattava vähentäminen. Sorvitehtaiden työntekijöiden määrää vähennettiin niin, että valmistuskapasiteetti supistui vuoteen 1991 verrattuna yli 75 prosenttia. (29) Gildemeister-konsernin rakenneuudistus saatiin päätökseen suunnitelman mukaisesti vuoden 1997 lopussa. 2.2 Valtion tukitoimenpiteet 2.2.1 MS:n saama tuki ("toimenpide A") (30) Menettelyn aloittamisen aikoihin komissiolla ei ollut minkäänlaisia tietoja MS:n saamien rahoitustukien laadusta, suuruudesta tai alkuperästä. Vastauksessaan tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan ilmoitukseen ja tietojen antamista koskevaan välipäätökseen Saksa totesi, että MS oli saanut emoyhtiöltään Deckel MAHO AG:ltä tukea erilaisten pääomankorotusten muodossa. (31) Saksa totesi, että MS ei ollut saanut muita valtiontukia kuin hyväksyttyjen tukiohjelmien mukaiset investointituet. 2.2.2 DMS:n saama tuki (32) Asianomaisista tukitoimenpiteistä päättivät TIB ja Thüringer Aufbaubank(6) (jäljempänä "TAB"), jotka ovat molemmat valtion laitoksia. Tässä yhteydessä on erotettava toimenpiteet, jotka toteutettiin Gildemeister-konsernin rakenneuudistuksen aikana vuosina 1994-1996 (jäljempänä "rakenneuudistustoimenpiteet") niistä toimenpiteistä, jotka Saksa toteutti myöhemmin rakenneuudistustoimenpiteiden korvikkeena ja jatkeena (jäljempänä "uudet toimenpiteet"). Toimenpiteet B ja C ovat TAB:n vuonna 1994 myöntämien kahden lainan pidennyksiä, joita ei katsottu valtiontueksi vuonna 1997 tehdyssä komission päätöksessä. Asianomaiset toimenpiteet ovat seuraavat: (33) Taulukko 2 >TAULUKON PAIKKA> (34) Kuten taulukosta 2 käy ilmi, TAB lainasi yhteensä 34 miljoonaa Saksan markkaa vuosina 1994-1995. Saksan antamien tietojen mukaan lainat ja laina-aikojen pidennykset myönnettiin markkinaehdoin. Saksan mukaan DMS on jo maksanut TAB:lle 13,4 miljoonaa Saksan markkaa korkoa ja DMS:ltä veloitettiin laina-aikojen pidennysten yhteydessä normaalien markkinaehtojen mukaiset käsittelymaksut. (35) TIB:n toteuttamien toimenpiteiden osalta Saksan kirjeessä perusteltiin DMS:n osakkeiden hankkimista koskevaa hakemusta TIB:lle sillä, että yhtiöllä oli pulaa käteisvaroista, koska sen toiminnan laajentuessa käyttöpääoman tarve oli kasvanut. Ennen osakkeiden hankkimista TIB tilasi konsulttiyritykseltä selvityksen DMS:n kannattavuudesta ja tulevaisuudennäkymistä. PME Projekt Management Eschbach GmbH (jäljempänä "PME") antoi selvityksensä tilaajalle kesäkuussa 1996. Sen mukaan DMS joutuisi uutena yrityksenä ja taloudellisen riippuvuutensa vuoksi kohtaamaan erilaisia vaikeuksia. Selvityksessä todettiin, että yritykseltä puuttui joitakin riippumattomuuden kannalta olennaisia toimintoja. Sijoitus kannattaisi ainoastaan siinä tapauksessa, että yritys saisi toimia riittävän riippumattomasti. PME:n käsityksen mukaan tämä ehdon täyttyminen edellytti sitä, että DMS:n osakkaat sitoutuisivat muuttamaan DMS:n erilliseksi tulosyksiköksi ja takaisivat sen oikeuden päättää itsenäisesti olennaisista liiketoimintaan liittyvistä kysymyksistä, kuten tuotekehittelystä. Saksan mukaan nämä ehdot täytettiin toteuttamalla vuoden 1996 loppupuolelta alkaen erilaisia toimenpiteitä DMS:n muuttamiseksi riippumattomaksi yritykseksi. (36) Hankittuaan ensin 37,5 prosentin osuuden DMS:stä TIB hankki vielä lisäksi DMS:n äänivallattomia osakkeita 4 miljoonalla Saksan markalla. TIB saa 6,5 prosentin vuotuisen koron lisäksi osuuden yhtiön voitoista, jos ne ylittävät 500000 Saksan markkaa. (37) Taulukko 3 >TAULUKON PAIKKA> (38) Saksan mukaan laina I myönnettiin markkinaehdoin. Pankkiryhmän jäsenet tekivät lainan takaamiseksi vakuuksien yhdistämistä koskevan sopimuksen. Sopimuksen mukaan vakuutena olevan kiinnityksen arvoa nostettiin 35 miljoonasta 45 miljoonaan Saksan markkaan. (39) Toimenpide J on tarkoitettu korvaamaan TAB:n myöntämät yhteensä 34 miljoonan Saksan markan lainat. Suunnitelman mukaan TAB-lainojen kokonaismäärää vastaava summa myönnettäisiin samoin ehdoin kuin sovelletaan toimenpiteeseen I. Toimenpiteen tarkoituksena on alentaa TAB:n vuosina 1994-1995 myöntämien lainojen keskimääräistä korkeampaa korkoa. Saksan mukaan DMS/Gildemeister AG on hyväksynyt näin korkean koron ainoastaan tämän uuden rahoitusmahdollisuuden ansiosta. (40) Toimenpidettä K koskeva hakemus vedettiin pois 17 päivänä heinäkuuta 2000. (41) Näiden toimenpiteiden lisäksi DMS:lle on myönnetty hyväksytyistä tukiohjelmista 8,3 miljoonaa Saksan markkaa investointitukena ja -helpotuksina(7). 2.3 Merkitykselliset markkinat (42) Asian kannalta merkitykselliset markkinat ovat jyrsimien ja porakoneiden kehittämisen ja valmistuksen markkinat. Merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset ja kattavat siten myös kaikki jäsenvaltiot. (43) Koneenrakennusteollisuus on useimpia muita teollisuudenaloja alttiimpi suhdannevaihteluille, koska se on hyvin riippuvainen yritysten investoinneista, ja yritykset reagoivat puolestaan investointitoiminnassaan erittäin herkästi yleiseen talouskehitykseen. (44) Vuosien 1989-1990 huipun jälkeen investoinnit vähenivät huomattavasti vuosina 1991-1993, mikä johti myös koneiden kysynnän ratkaisevaan supistumiseen. Vuoteen 1993 jatkunut taantuma koetteli koneenrakennusteollisuutta ankarasti. Selviytyäkseen siitä yritykset joutuivat rationalisoimaan toimintaansa muun muassa lisäämällä automaatiota. (45) Tilanne alkoi helpottua vuonna 1994. Euroopan ulkopuolella investoinnit alkoivat elpyä jo vuonna 1993. Jäsenvaltioissa ja muissa Länsi-Euroopan maissa kysyntä vakiintui vuoden 1994 alussa, jolloin kone- ja laitetilausten määrä alkoi taas kasvaa. (46) Vuoden 1995 jälkipuoliskolla investoinnit ja kulutus supistuivat kuitenkin odottamattoman nopeasti useimmissa jäsenvaltioissa, ja tämän seurauksena myös yhteisön alueelta saadut tilaukset vähenivät. Samaan aikaan taantui myös yhteisön ulkopuolinen kysyntä. Alan rationalisointi jatkui 1990-luvulla, kun koneiden ja laitteiden valmistajat panostivat yhä enemmän automaatioon. (47) Saksan antamien tietojen mukaan DMS:n kannalta merkitykselliset markkinat supistuivat hieman vuoden 1997 alkupuoliskolla, ja vuonna 1998 niillä vallitsi kiihtyvä hintakilpailu. 2.4 Syyt menettelyn aloittamiseen (48) Lukuisista pyynnöistä huolimatta Saksa ei toimittanut komissiolle riittävästi tietoja, joiden perusteella se olisi voinut arvioida DMS:n hyväksi toteutettujen taloudellisten toimenpiteiden luonnetta. Avoimiksi jäivät erityisesti muutamat tuensaajan identiteettiä ja taloudellista tilannetta sekä MS:n ja DMS:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä koskevat kysymykset. (49) Komissio sai sen vaikutelman, että asian kannalta merkityksellinen yritys ei ehkä ollutkaan yksin DMS, koska tämä oli sidoksissa toisaalta aiemmin perustettuun oikeushenkilöön (MS) ja toisaalta Gildemeister-konsernin muihin osiin. (50) Koska merkityksellisen yrityksen todellinen laajuus ei ollut tiedossa, epäselväksi jäi myös se, voitiinko pelkästään DMS:n tulostietojen katsoa antavan riittävän selvää kuvaa koko merkityksellisen yrityksen tilasta. Sitä paitsi DMS:stä oli saatavilla vain vähän ja valikoitua tietoa. (51) Lisäksi komissio epäili, että osa toteutetuista toimenpiteistä ei soveltunut yhteismarkkinoille. MS:n ja DMS:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä koskevat tiedot olivat puutteelliset. Kaikkien toimenpiteiden tarkoituksesta ja ehdoista ei ollut ilmoitettu, ja joissakin tapauksissa oli epäselvää, oliko toimenpiteet jo toteutettu vai olivatko ne vasta suunnitteluasteella. (52) Komissio tuli siihen tulokseen, että toimenpiteiden arviointi oli vaikeaa Saksan antamien tietojen puutteellisuuden vuoksi. Joidenkin Saksan antamien tietojen perusteella komissio päätteli, että tuensaaja oli saattanut olla vaikeuksissa tukien myöntämisen aikoihin ja että saattoi olla kysymys valtiontuista. Näistä syistä komissio päätti aloittaa toimenpiteitä A-K koskevan tutkintamenettelyn ja vaatia välipäätöksellä Saksalta tietoja. 3 ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET (53) Komissio sai 24 päivänä elokuuta 2000 DMS:n emoyhtiöltä Gildemeister AG:ltä kirjeen, jossa esitettiin menettelyn aloittamista koskevia huomautuksia. Gildemeister AG viittasi huomautuksissaan eräisiin Saksan esittämiin tietoihin DMS:stä, sen taloudellisesta tilanteesta ja sen hyväksi toteutetuista toimenpiteistä. (54) Kirjeessä todettiin, että DMS on oikeudellisesti riippumaton sekä MS:stä että Deckel Maho AG i.K:sta. Gildemeister AG katsoi, ettei DMS ole saanut sellaista tukea, josta olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle. (55) Lisäksi Gildemeister AG totesi, että DMS on tehnyt tappiota ainoastaan ensimmäisinä toimintavuosinaan. Jo kahden vuoden kuluttua se teki voittoa, ja vuonna 1998 sen nettotulosprosentti oli 8 prosenttia liikevaihdosta. (56) Gildemeister AG:n mukaan toimenpiteet toteutettiin ainoastaan DMS:n eikä minkään muun Gildemeister-konserniin kuuluvan yrityksen hyväksi. Kaikki konsernin yritykset ovat itsenäisiä tulosyksiköitä, ja niillä on erillinen kirjanpito. Gildemeister AG:n mukaan tuki ei tästä syystä ollut sen hyväksi koituvaa ristikkäistukea. (57) Gildemeister AG korosti, että TIB oli hankkinut omistusosuuden DMS:stä vasta varmistuttuaan sijoituksen kannattavuudesta. TAB:n lainat oli puolestaan myönnetty tavanomaisin markkinaehdoin. Koska yrityksen ei voida katsoa olleen vaikeuksissa, toimenpiteet eivät olleet tukea. 4 SAKSAN HUOMAUTUKSET (58) Tutkintamenettelyn aloittamisen johdosta 14 päivänä heinäkuuta 2000 esittämissään huomautuksissa Saksa piti kiinni siitä, että DMS:ää on pidettävä uutena yrityksenä. Huomautuksissa esitettiin yksityiskohtaisia tietoja DMS:n perustamisesta ja kehityksestä sekä yrityksen oikeudellisista siteistä MS:ään, Deckel Maho Pfronten GmbH:hon ja Gildemeister AG:hen. Lisäksi annettiin tietoja DMS:n taloudellisesta tilasta ja todettiin lopuksi, että DMS ei ollut missään tapauksessa vaikeuksissa oleva yritys. (59) Saksa esitti komission pyynnöstä selvityksen MS:n ja DMS:n hyväksi toteutetuista toimenpiteistä. Selvityksen mukaan toimenpiteet, jotka TAB ja TIB toteuttivat DMS:n hyväksi, eivät olleet valtiontukea, koska ne myönnettiin normaalein markkinaehdoin yritykselle, joka ei ollut vaikeuksissa. Saksa antoi lisäksi tiedot koroista, jotka DMS on jo maksanut TAB:lle ja TIB:lle. (60) Saksa muistutti, että Gildemeister AG:ssä toteutettiin rakenneuudistusta niihin aikoihin, kun DMS perustettiin. Komissio totesi tuolloin, että Gildemeisterille myönnetty rakenneuudistustuki soveltui yhteismarkkinoille. Rakenneuudistus saatettiin loppuun suunnitelman mukaisesti vuoden 1997 lopussa. (61) Saksa painotti, että DMS:n hyväksi toteutetuista taloudellisista toimenpiteistä koituneet edut eivät olleet missään tapauksessa siirtyneet Gildemeister-konsernin muille yrityksille. DMS:n hyväksi toteutetut julkisen vallan toimenpiteet eivät Saksan mukaan voineet hyödyttää konsernin muita jäseniä, koska ne oli osoitettu Thüringenin alueella toimiville yrityksille. Osavaltion viranomaiset olivat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että toimenpiteet täyttivät tarkoituksensa. DMS:n kehittyessä yhä itsenäisemmäksi kaikki sen ja konsernin muiden yritysten väliset liiketoimet toteutettiin markkinaehdoin. Kaikki Gildemeister-konserniin kuuluvat yritykset ovat itsenäisiä tulosyksiköitä. (62) Lopuksi Saksan huomautuksissa todettiin, että DMS:n menestys on yksinomaan Gildemeister-konsernin vahvan sitoutumisen ansiota. Vuosina 1994-1999 konserni investoi DMS:n kehittämiseen 41,3 miljoonaa Saksan markkaa ja osallistui tiiviisti yrityksen liikeidean ja uusien tuotteiden kehittämiseen. 5 TUEN ARVIOINTI 5.1 Olivatko toimenpiteet A-K EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea? (63) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: "Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan." 5.1.1 Valtion varoista myönnetty tuki (64) Toimenpide A muodostui Gildemeister AG:n rahoitustuesta MS:lle. Koska tätä tukea ei myönnetty valtion varoista, se ei ollut EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. (65) Toimenpiteet B-F toteutti TAB ja toimenpiteet G ja H toteutti TIB; TAB ja TIB ovat molemmat julkisessa omistuksessa. Toimenpiteen I toteutti useiden pankkien muodostama ryhmä. Näistä TAB ja Landesbank Hessen-Thüringen (jäljempänä "Landesbank") ovat julkisessa omistuksessa. Sen sijaan Deutsche Genossenschaftsbank (jäljempänä "DG Bank") on ollut osakeyhtiö vuodesta 1998. Tällä hetkellä sen osakkeita ei ole myynnissä eikä niitä ole noteerattu pörssissä. Yli 90 prosenttia DG Bankin osakepääomasta on suoraan tai välillisesti osuuskuntien tai holding-yhtiöiden hallussa. Näin ollen DG Bankin myöntämää lainaa ei voida pitää valtion varoista myönnettynä tukena. Saman pankkiryhmän oli tarkoitus toteuttaa myös toimenpide J. Ryhmä myönsi DMS:lle lainoja yhteensä 34 miljoonaa Saksan markkaa, joista 29 miljoonaa markkaa oli peräisin valtion varoista. (66) Koska toimenpidettä K koskeva hakemus on peruutettu, se ei enää kuulu tämän päätöksen piiriin. 5.1.2 Kilpailun vääristäminen tai sen vääristämisen uhkaaminen suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa ja vaikuttaminen jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (67) Tuensaajana on pidettävä koko Gildemeister-konsernia, koska konsernin moduulirakenteessa yksikään osa ei näytä toimivan itsenäisenä taloudellisena yksikkönä. (68) Jotta voitaisiin ratkaista, ovatko TIB:n, TAB:n ja Landesbankin toteuttamat toimenpiteet suosineet tuensaajaa 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, on tarkasteltava konsernin taloudellista tilaa tuen myöntämisen aikoihin. Komissio toteaa, että vaikka TIB, TAB ja Landesbank ovatkin valtion laitoksia, ne voivat toimia yksityisiin sijoittajiin täysin verrattavalla tavalla. Jotta voidaan ratkaista, tapahtuiko käsiteltävänä olevassa asiassa näin, on ensin selvitettävä, oliko tuensaajayritys vaikeuksissa. Jos se oli vaikeuksissa, toimenpiteiden voidaan katsoa olleen tukea. Jos se ei ollut vaikeuksissa, toimenpide oli tukea vain, jos se toteutettiin tavanomaisista markkinaehdoista poikkeavin ehdoin. (69) Gildemeister-konsernissa toteutettiin rakenneuudistus vuosina 1994-1997. Konsernin tulos oli tappiollinen vuosina 1994 ja 1995. Vaikka vuoden 1996 tulos oli positiivinen, konsernin on katsottava olleen vaikeuksissa noihin aikoihin, koska sen rakenneuudistus, joka rahoitettiin osittain valtion varoista, oli vielä kesken. Rakenneuudistus saatiin päätökseen vasta vuoden 1997 lopussa. Vuodesta 1998 alkaen konsernin ei enää voida katsoa olleen vaikeuksissa. (70) Lisäksi on todettava, että toimenpide vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska Gildemeister-konserni toimii sijoittautumisvaltionsa rajat ylittävillä markkinoilla. 5.1.2.1 Toimenpiteet B-F (71) Toimenpiteet B ja C koskivat kahden vuonna 1994 myönnetyn lainan laina-ajan pidennystä. Alkuperäisten lainojen suuruus oli yhteensä 23,5 miljoonaa Saksan markkaa ja korko 8 prosenttia. Lainojen vakuutena olivat yrityksen kiinteistö ja kaikki tuotantovälineet. Lainat oli määrä maksaa takaisin viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 1995. Komissio katsoi Gildemeister-konsernille myönnettyä valtiontukea koskevan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään(8) (jäljempänä "vuoden 1996 päätös"), että alkuperäiset lainat eivät olleet tukea, vaan niiden myöntäminen oli verrattavissa normaaliin yksityisten sijoittajien toimintaan. Saksan mukaan myös alkuperäisen laina-ajan pidennys ja lisälainojen myöntäminen (toimenpiteet D-F) olivat verrattavissa normaalin yksityisen sijoittajan toimintaan. (72) Komissio katsoi tosin vuoden 1996 päätöksessä, että toimenpiteet B ja C eivät olleet tukea. Laina-ajan pidennysten voidaan kuitenkin katsoa tarjoavan alkuperäisestä lainasta koituvan hyödyn ylittävää taloudellista lisähyötyä. Jos valtion laitos myöntää tällaista lisähyötyä saamatta sille vastaavaa taloudellista tuottoa, pidennyksen voidaan katsoa olevan tukea, vaikka alkuperäistä lainaa ei olisikaan luokiteltu tueksi. Sama koskee myös lisälainojen myöntämistä. (73) Toimenpiteiden B-F yhteenlaskettu arvo on 34 miljoonaa Saksan markkaa. Toimenpiteitä on jatkettu vuodesta 1995 lähtien vuosi kerrallaan. Saksa ei ole ilmoittanut mitään syytä kahden alkuperäisen laina-ajan pidentämiseen tai lisälainojen myöntämiseen. Se on ilmoittanut ainoastaan, että lainat myönnettiin investointeja, juoksevia menoja ja jakeluverkoston laajentamista varten ja että ne oli tarkoitettu pitkäaikaisiksi. Pidennyksistä ja lisävarojen myöntämisestä huolimatta lainojen ehdot ja erityisesti korko (6,50-8,50 %) säilyivät käytännössä ennallaan. (74) Toimenpiteet B-F toteutettiin DMS:n hyväksi ajankohtana, jolloin tuensaaja oli vaikeuksissa ja toteutti rakenneuudistusta. Lainaehdot vastasivat terveille yrityksille myönnettäviä tavanomaisia markkinaehtoja. Jos yritys on vaikeuksissa, viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon(9) mukaan viitekorkoa olisi korotettava vähintään neljä prosenttiyksikköä, jotta lainaa ei katsottaisi tueksi. Taulukko 4 >TAULUKON PAIKKA> (75) Kuten taulukosta 4 näkyy, lainojen korot olivat terveiltä yrityksiltä samaan aikaan perittyjä korkoja matalammat tai vain hiukan korkeammat. Komission mielestä markkinatalouden lakien mukaisesti toimiva yksityinen sijoittaja ei olisi myöntänyt tällaista taloudellista tukea vaikeuksissa olevalle yritykselle normaalein markkinaehdoin. Tuensaajan taloudellisen tilanteen perusteella komissio katsoo, että markkinataloudessa toimiva sijoittaja ei olisi toteuttanut toimenpiteitä B-F ja että toimenpiteet suosivat yritystä, joiden hyväksi ne toteutettiin. Näin ollen ne olivat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. 5.1.2.2 Toimenpiteet G ja H (76) Toimenpiteet G ja H toteutti TIB. Kun TIB hankki omistusosuuden DMS:stä ja antoi sille 6 miljoonaa Saksan markkaa rahoitustukea ja kun se myönsi DMS:lle 4 miljoonan markan lainan kesäkuussa 1996, asian kannalta merkityksellinen yritys oli vaikeuksissa. TIB:n toimintaohjelman N 183/94 hyväksymisestä 8 päivänä elokuuta 1994 tehdyssä komission päätöksessä todetaan, että omistusosuuden hankkiminen vaikeuksissa olevasta yrityksestä on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuki voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi tietyin edellytyksin. DMS:n tapauksessa Saksa ei täyttänyt velvollisuuttaan ilmoittaa ennakkoon aikeestaan hankkia omistusosuus suuryrityksestä. Asianomaiset tukitoimenpiteet ja niiden soveltuvuus yhteismarkkinoille on siis arvioitava erikseen. (77) Saksa on toimittanut komissiolle PME:n laatiman selvityksen DMS:ään sijoittamisen kannattavuudesta. Saksan mukaan selvityksestä ilmenee, että DMS ei ollut valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa(10) (jäljempänä "vuoden 1994 suuntaviivat") tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys ja että TIB:n toiminta vastasi voittoa tavoittelevan yksityisen sijoittajan toimintaa. (78) Komissio toteaa, että selvitys koskee ainoastaan DMS:ää ja sen silloista tytäryhtiötä Deckel Maho Pfrontenia. Selvityksessä ei käsitellä yksityiskohtaisesti Gildemeister-konsernin kokonaistilannetta. Selvityksessä korostetaan, että DMS ei ole riippumaton yritys ja että yksi sen ongelmista on ollut juuri itsenäisyyden puute, minkä vuoksi sen sisaryhtiöiden vaikeuksista on aiheutunut vaikeuksia myös DMS:lle. Nämä ongelmat ovat kärjistäneet DMS:n omia vaikeuksia. Selvityksen mukaan DMS:ään sijoittaminen voitaisiin katsoa järkeväksi liiketaloudelliseksi ratkaisuksi vain siinä tapauksessa, että saataisiin takeet siitä, että DMS saa päättää jatkossa omasta kehityksestään. (79) Komissio saa tästä päätelmästä vahvistusta omalle näkemykselleen, jonka mukaan DMS:ää ei voida tarkastella Gildemeister-konsernista erillisenä yksikkönä, ja että DMS:n on katsottava olleen vaikeuksissa TIB:n pääomasijoituksen aikoihin. Siksi TIB:n sijoitus oli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. 5.1.2.3 Toimenpiteet I ja J (80) Toimenpide I toteutettiin vuonna 1998, jolloin saaja ei enää ollut vaikeuksissa. Lainaehdot olivat normaalien markkinaehtojen mukaiset, sillä korko oli vuoden 1998 viitekorkoa korkeampi ja lainan vakuuksia (kiinteistö, koneet ja laitteet) on pidettävä riittävinä. Komissio katsoo tämän perusteella, että toimenpide ei suosinut saajaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla eikä se siis ollut kyseisessä määräyksessä tarkoitettua tukea. (81) Toimenpidettä J ei ole vielä toteutettu. Lainaehdot ovat samanlaiset kuin toimenpiteessä I. Lainakorko on viitekorkoa korkeampi. Koska saajaa ei enää voida katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, voidaan päätellä, että konsortioon kuuluvat julkisessa omistuksessa olevat pankit toimivat yksityisten sijoittajien tavoin eikä toimenpide J siis ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. 5.2 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyt poikkeukset (82) Komission on tarkasteltava tukea tapauskohtaisesti. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista 1 kohdan mukaiseen yleiseen tukikieltoon. (83) Sopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia ei voida soveltaa käsiteltävään tapaukseen. Tukitoimenpiteet eivät olleet yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, eikä niillä korvattu luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa. Niitä ei myöskään toteutettu Saksan jaosta kärsineiden Saksan liittotasavallan alueiden hyväksi. (84) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa on määrätty muista poikkeuksista. Koska tuen pääasiallisena tarkoituksena ei ollut kehittää tiettyä aluetta vaan palauttaa vaikeuksissa olevan yrityksen elinkelpoisuus, siihen voidaan soveltaa ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta. Asianomaisen määräyksen mukaan tukea voidaan myöntää tietyn taloudellisen toiminnan edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio on antanut erityiset suuntaviivat, joiden perusteella se arvioi yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta varten myönnettyä tukea. Tutkimustensa perusteella komissio katsoo, että tähän asiaan ei voida soveltaa muita valtiontukea koskevia yhteisön suuntaviivoja, joita on annettu muun muassa tutkimuksesta ja kehityksestä, ympäristönsuojelusta, pienistä ja keskisuurista yrityksistä, työllisyydestä ja koulutuksesta. (85) Valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen(11) (jäljempänä "vuoden 1999 suuntaviivat") 101 kohdan mukaan komissio tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- ja rakenneuudistustukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille, jotka on myönnetty ilman komission lupaa seuraavasti: "a) näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuki tai osa siitä on myönnetty sen jälkeen, kun suuntaviivat on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä; b) tuen myöntämishetkellä voimassa olevien suuntaviivojen perusteella kaikissa muissa tapauksissa." Koska kaikki tuki myönnettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella ennen vuoden 1999 suuntaviivojen julkaisemista, on sovellettava vuoden 1994 suuntaviivoja. (86) DMS:n saama tuki myönnettiin koko Gildemeister-konsernin rakenneuudistuksen yhteydessä. Saksa esitti kyseistä rakenneuudistusta koskevan suunnitelman vuonna 1996. 5.2.1 Elinkelpoisuuden palauttaminen (87) Rakenneuudistustukien myöntämisen edellytyksenä on toteuttamiskelpoinen, johdonmukainen ja kattava rakenneuudistussuunnitelma, jonka avulla yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan palauttaa kohtuullisessa ajassa realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukea pitäisi yleensä olla tarpeen myöntää vain kerran. (88) Komissio katsoi jo vuoden 1997 päätöksessään, että suunnitelman avulla voitaisiin palauttaa yrityksen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Rakenneuudistus perustui sekä sisäisiin että ulkoisiin toimenpiteisiin, joita on kuvattu kohdassa 2.1.4. Saksan toimittamiin vuosikertomuksiin sisältyvien tietojen perusteella rakenneuudistussuunnitelma toteutettiin kokonaan. Rakenneuudistus saatiin onnistuneesti päätökseen vuonna 1997. Sen jälkeen saavutetut tulokset ovat osoittaneet suunnitelmaan kuuluvat taloudelliset toimenpiteet perustelluiksi. Gildemeister-konserni tekee nykyään voittoa. 5.2.2 Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen (89) Rakenneuudistustukea myönnettäessä on pyrittävä poistamaan kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset mahdollisimman laajasti. Muutoin tuen on katsottava olevan ristiriidassa yhteisen edun kanssa eikä sitä voida hyväksyä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. (90) Jos markkinoilla, joilla yritys toimii, esiintyy kysynnän ja tarjonnan objektiivisen tarkastelun perusteella rakenteellista ylikapasiteettia, rakenneuudistussuunnitelman on edistettävä kyseisillä markkinoilla toimivien yritysten rakenneuudistusta merkittävässä suhteessa tuen määrään siten, että kapasiteettia supistetaan peruuttamattomasti tai poistetaan käytöstä. (91) Työstökoneala oli 1990-luvulla taantuva teollisuudenhaara, jolla oli lievää ylikapasiteettia. Gildemeister-konsernin rakenneuudistuksen yhteydessä konsernin tuotantokapasiteettia supistettiin tuntuvasti. (92) Komission vuoden 1997 päätöksen mukaan konsernin hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet eivät olleet vääristäneet kilpailua kohtuuttomasti. Vuoden 1997 päätös koskee koko konsernin ja siten myös DMS:n rakenneuudistusta. Vuoden 1997 päätöksessä esitetty arvio kapasiteetin purkamisesta koskee koko konsernia. Koska rakenneuudistus on johtanut ylikapasiteetin huomattavaan supistumiseen, lisätukitoimenpiteet eivät anna aihetta vuoden 1997 päätöksessä esitetyn arvion muuttamiseen. 5.2.3 Tuen rajaaminen välttämättömään (93) Tuki on rajattava määrään, joka on ehdottoman välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi, kun otetaan huomioon yrityksen ja sen osakkaiden käytettävissä olevat varat. Lisäksi tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkopuolisella rahoituksella. Lisäksi on vältettävä sen muotoisen tai niin suuren tuen myöntämistä, että yritys saisi liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen kilpailua vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen. (94) Vuoden 1997 päätöksessä todetaan seuraavien toimenpiteiden olleen valtiontukea: 1. Nordrhein-Westfalenin osavaltion antama takaus 20 miljoonan Saksan markan suuruiselle lainalle; takauksen katsottiin kuuluvan aiemmin hyväksytyn tukijärjestelmän piiriin. 2. Baijerin osavaltion myöntämä yhden prosenttiyksikön korkohelpotus Bayerische Landesanstalt für Aufbaufinanzierungin (jäljempänä "LfA") viideksi vuodeksi myöntämän 15 miljoonan Saksan markan suuruisen toissijaisen lainan 9,25 prosentin korosta(12). 3. LfA:n ja TIB:n myöntämät toissijaiset takaukset takaukselle, jonka WestLB oli myöntänyt 34 miljoonan Saksan markan suuruiselle Gildemeister AG:n pääomankorotukselle. (95) Käsiteltävänä olevassa menettelyssä on lisäksi katsottu, että seuraavat toimenpiteet olivat valtiontukia: 1. TAB:n aiemmin myöntämien laina-aikojen pidennykset ja TAB:n myöntämät uudet lainat, yhteensä 34 miljoonaa Saksan markkaa (toimenpiteet B-F), ja 2. TIB:n myöntämä rahoitustuki ja osuus äänettömänä yhtiömiehenä, yhteensä 10 miljoonaa Saksan markkaa (toimenpiteet G ja H). (96) Vuoden 1997 päätöksessä todetaan, että myönnetyt tuet oli rajattu ehdottoman välttämättömään, sillä rakenneuudistus rahoitettiin pääosin konsernin itsensä hankkimalla rahoituksella. Konsernin hankkiman rahoituksen osana eräs yksityinen sijoittaja rahoitti rakenneuudistusta 126 miljoonalla Saksan markalla(13). Kun vuoden 1997 päätöksessä arvioituihin toimenpiteisiin lisätään myöhemmät tukitoimenpiteet, joiden kokonaisarvo on 44 miljoonaa markkaa, tuen kokonaismääräksi saadaan 98,4 miljoonaa Saksan markkaa. Lisätukitoimenpiteet eivät anna aihetta vuoden 1997 päätöksen muuttamiseen, sillä yksityisen sektorin osuuden rakenneuudistuksesta voidaan edelleen arvioida olleen yli 55 prosenttia. 5.2.4 Rakenneuudistussuunnitelman täydellinen toteuttaminen (97) Rakenneuudistustukea saavan yrityksen on toteutettava komissiolle ilmoitettu ja sen hyväksymä suunnitelma kokonaan. Saksa on toimittanut komissiolle vuosittain raportin ja vahvistanut, että rakenneuudistus saatiin menestyksellisesti päätökseen vuoden 1997 lopussa. 6 PÄÄTELMÄT (98) Komissio toteaa, että Saksa on myöntänyt käsiteltävänä olevan tuen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Saamiensa tietojen perusteella komissio katsoo kuitenkin, että asianomaiset tuet ovat vuoden 1994 suuntaviivojen mukaisia ja siten yhteismarkkinoille soveltuvia, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Saksan Deckel Maho Seebach GmbH:lle (jäljempänä "DMS") vuonna 1998 myöntämä 10 miljoonan Saksan markan laina (edellä "toimenpide I") ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. 2. Saksan DMS:lle vuonna 1998 myöntämä 34 miljoonan Saksan markan laina (edellä "toimenpide J") ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. 3. Seuraavista toimenpiteistä koostuva, Saksan DMS:lle myöntämä yhteensä 44 miljoonan Saksan markan tuki soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla: a) Thüringer Aufbaubankin DMS:lle toimintakustannusten kattamiseen 31 päivänä elokuuta 1994 myöntämän 8,5 miljoonan Saksan markan lainan pidennys (edellä "toimenpide B"); b) Thüringer Aufbaubankin DMS:lle hankintakustannusten rahoittamiseen 30 päivänä marraskuuta 1994 myöntämän 15 miljoonan Saksan markan lainan pidennys (edellä "toimenpide C"); c) Thüringer Aufbaubankin DMS:lle juoksevien menojen rahoittamiseen 13 päivänä kesäkuuta 1995 myöntämä 5 miljoonan Saksan markan laina (edellä "toimenpide D"); d) Thüringer Aufbaubankin DMS:lle juoksevien menojen rahoittamiseen 15 päivänä elokuuta 1995 myöntämä 3,5 miljoonan Saksan markan laina (edellä "toimenpide E"); e) Thüringer Aufbaubankin DMS:lle juoksevien menojen rahoittamiseen 30 päivänä marraskuuta 1995 myöntämä 2 miljoonan Saksan markan laina (edellä "toimenpide F"); f) Thüringer Industriebeteiligungsgesellschaftin DMS:lle kesäkuussa 1996 myöntämä 6 miljoonan Saksan markan rahoitustuki; g) Thüringer Industriebeteiligungsgesellschaftin DMS:lle kesäkuussa 1996 myöntämä 4 miljoonan Saksan markan laina ("voitto-osuuslaina", edellä "toimenpide H"). 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 17 päivänä lokakuuta 2001. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL C 217, 29.7.2000, s. 20. (2) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (3) Vrt. alaviite 1. (4) Asia 323/82, Intermills v. komissio, tuomio 14.11.1984 (Kok. 1984, s. 3808). (5) EYVL C 181, 12.6.1998, s. 4. (6) Komissio tutkii parhaillaan sekä TAB:n - asia N 529/99 (ex NN 120/98) - että TIB:n - asia C 17/99 (ex N 804/97) - toimia. (7) Gemeinschaftsaufgabe "Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur" (alueellisia elinkeinorakenteita edistävä liittovaltion ja osavaltioiden yhteinen ohjelma); Sonderprogramm "Aufschwung Ost" (erityisohjelma itäisen Saksan kehittämiseksi); Thüringen Förderprogramm für Forschung (Thüringenin osavaltion tutkimuksenedistämisohjelma). (8) EYVL C 101, 3.4.1996, s. 7. (9) EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3. (10) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12. (11) EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2. (12) Tuen osuus oli n. 361500 Saksan markkaa. (13) Rahoitusta käsitellään yksityiskohtaisemmin vuoden 1997 päätöksessä.