2000/819/EC: Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2000, monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001—2005)



Virallinen lehti nro L 333 , 29/12/2000 s. 0084 - 0091



Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2000, monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001-2005) (2000/819/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon(4), sekä katsoo seuraavaa: (1) Yritysten ja yrittäjyyden merkitystä yhteisön tavoitteiden saavuttamisen kannalta sekä yritysten ja yrittäjien kohtaamia vaikeuksia on käsitelty useissa tiedonannoissa, päätöksissä ja kertomuksissa ja aivan äskettäin komission tiedonannossa "Yrityspolitiikan haasteet osaamiselle rakentuvassa taloudessa" 26 päivältä huhtikuuta 2000. Aiheet on nimetty tärkeimmiksi toiminta-aloiksi yhteisön tasolla. (2) Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osuus kilpailukyvyn, tutkimuksen, innovaatioiden, pätevyyden ja työllisyyden edistämisessä on merkittävä, mutta niillä on myös erityisongelmia. (3) On tarpeen toteuttaa toimia näiden vaikeuksien voittamiseksi. Nämä toimet liittyvät useisiin ohjelmiin, erityisesti kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000), joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 97/15/EY(5), joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2000. (4) Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 29 päivänä kesäkuuta 1999 osoittamassaan tiedonannossa komissio esitti mainitun ohjelman ulkoisen arvioinnin. (5) On hyväksyttävä lisäohjelma 1 päivänä tammikuuta 2001 alkavaksi kaudeksi ja varmistaa, että yrityspolitiikalle annetaan riittävät resurssit sen tavoitteiden toteuttamiseksi. (6) Neuvosto hyväksyi 9 päivänä marraskuuta 1999 raportin kestävän kehityksen integroinnista Euroopan unionin teollisuuspolitiikkaan. Kestävä kehitys on otettava huomioon tämän ohjelman puitteissa hyväksyttävien toimenpiteiden määrittelyssä ja toteuttamisessa. (7) Santa Maria da Feirassa pidetty Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2000 pieniä yrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan ja pyysi, että se pantaisiin kokonaisuudessaan täytäntöön muun muassa yrityksiä ja yrittäjyyttä koskevan monivuotisen ohjelman osana. Pk-yritysten hyväksi toteutettavissa unionin toimissa on otettava huomioon kyseisessä peruskirjassa vahvistetut tavoitteet. (8) Vastaavia toimia on aloitettu OECD:n puitteissa etenkin pk-yrityksiin liittyvää politiikkaa koskevan peruskirjan suhteen; OECD:n ministerit hyväksyivät kyseisen peruskirjan Bolognassa 15 päivänä kesäkuuta 2000. (9) Neuvosto korosti 7 päivänä marraskuuta 2000, että on tärkeää tuntuvasti tehostaa innovatiivisille yrityksille suunnattua rahoitusta ja kohdentaa rahoitusvälineitä uudelleen yritysten perustamisen sekä korkean teknologian yritysten ja mikroyritysten tukemiseen. (10) Tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet olisi hyväksyttävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(6) mukaisesti. (11) Tämä päätös muodostaa oikeusperustan sellaisille täydentäville erityistoimenpiteille, jotka eivät ole osa yhteisön muuta politiikkaa ja joita ei voida paremmin toteuttaa jäsenvaltioiden tasolla. (12) EFTA- ja ETA-maiden kanssa Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyssä sopimuksessa sekä Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa määrätään kyseisten maiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin. Kyproksen, Maltan ja Turkin kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten puitteissa olisi määrättävä myös näiden maiden osallistumisesta. Muiden maiden osallistumista voidaan harkita sopimusten ja menettelyjen salliessa. (13) Tähän päätökseen sisältyy 6 päivänä toukokuuta 1999 talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission tekemän toimielinten välisen sopimuksen(7) 34 kohdan mukainen rahoitusohje koko ohjelman ajaksi, mikä ei vaikuta perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään viideksi vuodeksi 1 päivästä tammikuuta 2001 ohjelma, joka koskee yhteisön politiikkaa yritysten ja yrittäjyyden ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) hyväksi, jäljempänä "tämä ohjelma". 2 artikla 1. Tämän ohjelman tavoitteena on a) parantaa yritysten kasvua ja kilpailukykyä kansainvälistyvässä ja tietoon perustuvassa taloudessa; b) edistää yrittäjyyttä; c) yksinkertaistaa ja parantaa yrityksiä koskevaa hallinto- ja sääntely-ympäristöä erityisesti tutkimuksen ja innovaatioiden sekä yritysten perustamisen edistämiseksi; d) parantaa yritysten ja erityisesti pk-yritysten rahoitusympäristöä; e) helpottaa yritysten mahdollisuuksia käyttää yhteisön tukipalveluja, ohjelmia ja verkostoja sekä parantaa näiden koordinaatiota. 2. Nämä tavoitteet toteutetaan pääasiallisesti liitteessä I esitettyjen toimenpidealojen avulla. 3. Tätä ohjelmaa käytetään lisäksi luonteensa mukaisesti keinona edistää pieniä yrityksiä koskevassa peruskirjassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. 3 artikla 1. Komissiota avustaa yritysohjelman hallintokomitea, jäljempänä "komitea". 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika varmistetaan kolmeksi kuukaudeksi. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 4 artikla 1. Tämän ohjelman täytäntöön panemiseksi tarvittavista, jäljempänä mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä ja toimista päätetään 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: - vuosittainen työohjelma ja vastaavat talousarvioon myönnettävät määrärahat; - arvoltaan yli 100000 euron suuruisten tarjouskilpailujen arviointiperusteet ja sisältö; - suoritusindikaattorit 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeellisten toimien arvioimiseksi. 2. Lisäksi komitealle tiedotetaan säännöllisesti kaikista muista tätä ohjelmaa koskevista kysymyksistä, erityisesti vuosittaisesta täytäntöönpanokertomuksesta ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista arviointikertomuksista. 5 artikla 1. Komissio arvioi tämän ohjelman täytäntöönpanoa ja antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle - joka toinen vuosi arviointikertomuksen siitä, miten on onnistuttu ottamaan koordinoidusti huomioon - yrityspolitiikka kaikissa yhteisön politiikoissa ja ohjelmissa, - pieniä yrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpano, - ulkopuolisen tekemä arviointikertomus viimeistään joulukuussa 2004. 2. Näissä kertomuksissa arvioidaan, onko tämän ohjelman tavoitteet saavutettu. Niissä analysoidaan toteutettujen toimenpiteiden ja toimien kustannuksia ja hyötyjä erityisesti 4 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettujen suoritusindikaattorien perusteella. 6 artikla Tähän ohjelmaan voivat osallistua: - EFTA/ETA-maat ETA-sopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti; - Assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä määrättyjen edellytysten mukaisesti; - Kypros sen kanssa erikseen sovittavien menettelyjen mukaisesti ja lisämäärärahojen avulla; - Malta ja Turkki lisämäärärahojen avulla perustamissopimuksen määräysten mukaisesti; - Muut maat sopimusten ja menettelyjen salliessa. 7 artikla 1. Tämän ohjelman toteuttamisen rahoitusohje on 450 miljoonaa euroa. 2. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittain käytettävissä olevat määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 8 artikla Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2005. 9 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2000. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja J.-C. Gayssot (1) EYVL C 311, 31.10.2000, s. 180. (2) Lausunto annettu 26.10.2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (3) Lausunto annettu 29.11.2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) Lausunto annettu 21.9.2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (5) EYVL L 6, 10.1.1997, s. 25. (6) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (7) EYVL L 172, 18.6.1999, s. 1. LIITE I TOIMINTA-ALOJEN KUVAUS Nämä toiminta-alat perustuvat pääosin parhaiden toimintatapojen määrittämiseen ja vaihtoon (uusi BEST-menettely, joka on esitetty 26 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyssä komission tiedonannossa, jossa otetaan huomioon pk-yritysten tarpeet ja niiden tarkoituksena on erityisesti: 1. Parantaa yritysten kasvua ja kilpailukykyä kansainvälistyvässä ja tietoon perustuvassa taloudessa: Tällä ohjelmalla edistetään erityisesti toimenpiteitä - kilpailukyvyn ja innovaation tehostamiseksi; - tavaroiden vapaan liikkumisen ja markkinoillepääsyn helpottamiseksi; - yritysten valmistamiseksi kohtaamaan maailmanlaajuistuminen rohkaisemalla erityisesti pk-yrityksiä osallistumaan standardointiprosessiin ja sen täytäntöönpanoon; - pienten yritysten tarpeisiin mukautettujen riittävien taitojen luomiseksi; - uuden tieto- ja viestintätekniikan käytön kehittämiseksi; - innovoivien käytäntöjen edistämiseksi; ja - kestävän kehityksen integroimisen tukemiseksi. 2. Edistää yrittäjyyttä: Tämän ohjelman tarkoituksena on erityisesti - yritysten perustamisen ja omistajanvaihdoksen helpottaminen; - yrittäjyyteen tähtäävän koulutuksen kehittäminen; - yrittäjäkulttuurin suosiminen koko yhteiskunnassa; ja - pk-yrityksiä tukevien politiikkojen tunnistaminen ja edistäminen. 3. Yksinkertaistaa ja parantaa yrityksiä koskevaa hallinto- ja sääntely-ympäristöä erityisesti tutkimuksen ja innovaatioiden sekä yritysten perustamisen edistämiseksi: Erityisesti pyritään - kehittämään edelleen yhteisön lainsäädäntöehdotusten yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointijärjestelmää; - parantamaan sääntelyä ja yksinkertaistamaan hallintoa yleensä. 4. Parantaa yritysten ja erityisesti pk-yritysten rahoitusympäristöä: Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmiä noudatellen tällä ohjelmalla edistetään erityisesti: a) toimenpiteitä yritysten rahoitusympäristön parantamiseksi erityisesti pk-yritysten osalta. Nämä toimenpiteet, joita koskeva alustava suunnitelma esitetään liitteessä II, ovat seuraavat: i) Euroopan teknologiaohjelman (ETF) käynnistysjärjestelmä, jota Euroopan investointirahasto (EIR) hallinnoi ETF-käynnistysjärjestelmä tukee pk-yritysten perustamista ja rahoitusta alkuvaiheessa: - hankkimalla omistusosuuksia asianomaisissa erikoistuneissa riskipääomarahastoissa, erityisesti alkurahoitusrahastoissa, pienehköissä rahastoissa, alueellisissa rahastoissa tai rahastoissa, jotka ovat keskittyneet erityisaloihin tai -teknologioihin, tai tutkimuksen ja kehityksen tuloksien hyödyntämistä rahoittavissa riskipääomarahastoissa, esimerkiksi tiede- ja tutkimuskeskuksiin liittyvissä rahastoissa, jotka puolestaan myöntävät riskipääomaa pk-yrityksille. ETF-käynnistysjärjestelmä vahvistaa alkuvaiheessa Euroopan investointipankin (EIP) yhteistyössä EIR:n kanssa perustamaa Euroopan teknologian rahoitusjärjestelmää investointipolitiikalla, johon sisältyy suurempi riski sekä välittäjinä toimivien rahastojen että niiden investointikäytäntöjen osalta. EIR huolehtii investointien valinnasta, toteuttamisesta ja hallinnoinnista riskipääomarahastoissa ja toimii tarvittaessa yhteistyössä kansallisten ohjelmien kanssa. ETF-käynnistysjärjestelmän toteuttamista sekä sen seurantaa ja valvontaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään komission ja EIR:n välisellä yhteistyösopimuksella, jossa otetaan huomioon liitteessä II oleva alustava suunnitelma. - tukemalla yrityshautomojen ja asiaan liittyvien seurantaohjelmien perustamista ja kehittämistä ("mentoring schemes"). ii) Pk-yritysten takausjärjestelmä, jota EIR hallinnoi Pk-yritysten takausjärjestelmällä myönnetään vastatakauksia tai tarvittaessa yhteistakauksia jäsenvaltioissa toimiville takausjärjestelmille, sekä suoria takauksia EIP:lle tai muulle soveltuvalle rahoituksen välittäjälle, ja sille näistä takauksista aiheutuvat tappiot korvataan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Tämän ansiosta järjestelmällä voidaan korjata markkinahäiriöt seuraavilla aloilla: - luotonanto kasvumahdollisuuksia omaaville pk-yrityksille, jotta voitaisiin vähentää erityisvaikeuksia, joita niillä on niihin liittyvien suurten riskien vuoksi (esimerkiksi pienet tai äskettäin perustetut yritykset), - pienluotot, jotta rohkaistaisiin rahoituslaitoksia olemaan aktiivisempia tällä alalla ehdottamalla määrältään pienempiä lainoja, joiden yksikkökohtaiset hoitokustannukset ovat suhteellisesti korkeammat lainanottajille, joilla on riittämättömät takuut, - omistusosuuden hankkiminen kasvumahdollisuuksia omaavien pk-yritysten omasta pääomasta, mukaan lukien paikallisten tai alueellisten alkupääomarahastojen ja/tai käynnistysvaiheessa olevien pääomarahastojen hankkimat omistusosuudet, jotta vähennettäisiin pk-yritysten heikon taloudellisen rakenteensa vuoksi kohtaamia erityisiä vaikeuksia, - Internetin ja sähköisen kaupankäynnin tarjoamien uusien mahdollisuuksien hyödyntäminen pienissä yrityksissä - takauksen saaneet lainat voivat kattaa tietotekniikkalaitteet, ohjelmistot ja koulutuksen, jotta autettaisiin pieniä yrityksiä nykyaikaistumaan näillä aloilla ja vahvistamaan kilpailukykyään. Takausten ja vastatakausten lisäksi rahoituksen välittäjille voidaan myöntää lisätukea erityisesti, kun kysymyksessä ovat pienluotot. Tuen tarkoituksena on osittain kattaa kyseisiin toimiin liittyvät korkeat hallintokulut. Talousarviosta myönnettävät määrärahat kattavat kaikki järjestelmästä aiheutuvat kustannukset, mukaan lukien EIR:n takaustappiot ja kaikki muut järjestelmästä aiheutuneet hyväksyttävät kustannukset ja menot. Tästä järjestelmästä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon kohdistuville kustannuksille asetetaan yläraja siten, että EIR:n käyttöön tämän järjestelmän nojalle annettuja talousarviomäärärahoja ei missään olosuhteissa ylitetä eikä niistä aiheudu vastuusitoumusta yhteisön talousarvioon. Pk-yritysten takausjärjestelmän toteuttamista sekä sen seurantaa ja valvontaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään komission ja EIR:n välisellä yhteistyösopimuksella, jossa otetaan huomioon liitteessä 2 oleva alustava suunnitelma. iii) Siemenpääomatoimi, jota EIR hallinnoi Siemenpääomatoimen tavoitteena on tukea sellaisen oman pääoman tarjontaa, jota tarvitaan uusien kasvukykyisten ja uusia työpaikkoja tarjoamaan pystyvien innovatiivisten yritysten perustamisessa, myös perinteisessä taloudessa, tukien innovaatiorahastoja, yrityshautomoita ja vastaavanlaisia organisaatioita, joita EIR tukee toiminnan alkuvuosista lähtien joko omista varoistaan tai toimivaltansa perusteella. iv) Eurooppalainen yhteisyritys Tämän ohjelman tarkoituksena on käyttää kansainvälistä kumppanuutta suunnittelevien yrityksien hyväksi 31 päivään joulukuuta 2000 voimassa olevia sitoumuksia. Rahoituksen enimmäismäärä 100000 euroa hanketta kohden. Näitä rahoitustoimenpiteitä mahdollisesti mukautetaan neuvoston tulevien päätösten perusteella. Nämä eri rahoitusjärjestelmät on pantava täytäntöön läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: b) yritysten euron käyttö; c) toimenpiteet lähirahoituksen edistämiseksi erityisesti erityisten pääomasijoittajien ("business angels") verkostojen kehittämiseksi; d) yhteisönlaajuisen siemenpääomarahastojen verkoston toiminta sekä hyvien toimintatapojen vaihdon ja koulutuksen edistäminen; e) pankkien ja pk-yritysten pyöreän pöydän keskustelujen järjestäminen. 5. Helpottaa yritysten mahdollisuuksia käyttää yhteisön tukipalveluja, ohjelmia ja verkostoja sekä parantaa näiden koordinaatiota: Tällä ohjelmalla toteutetaan erityisesti toimia, jotta - edistettäisiin yritysten pääsyä yhteisön ohjelmien piiriin ja varmistettaisiin aiempaa parempi koordinointi erityisesti tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevan viidennen puiteohjelman kanssa; - parannettaisiin yhteisön verkostojen toimintaa, niiden välistä yhteistyötä ja koordinointia, erityisesti "Euro Info Centres"- ja "Euro Info Correspondence Centres" -yksiköiden osalta. Näitä toimia toteuttaessaan komissio voi turvautua teknistä apua tarjoaviin organisaatioihin tai asiantuntijoihin, joiden rahoituksesta mahdollisesti määrätään ohjelman yleisen rahoituskehyksen puitteissa; - edistettäisiin Europartenariat-tapahtuman kaltaisia yritysten yhteistoimintatapahtumien järjestämistä; ja - hyödynnettäisiin raporttia nimeltä "Euroopan pk-yritysten seurantakeskus". LIITE II YHTEISÖN RAHOITUSVÄLINEET I Alustava suunnitelma ETF-käynnistysjärjestelmän toteuttamisesta A Johdanto EIR hallinnoi ETF-käynnistysjärjestelmää toimeksiannon nojalla. B Välittäjät Riskipääomatoiminnan osalta välittäjät valitaan hyvän liiketavan mukaisesti, rehellisesti ja avoimesti, jotta vältetään kilpailun vääristyminen ottaen huomioon tavoitteena oleva työskentely monenlaisten erityisrahastojen kautta. Mitä tulee yrityshautomoja koskeviin täydentäviin toimiin, EIR tukeutuu jäsenvaltioiden tällä alalla saamaan kokemukseen. C Investoinnin enimmäismäärä Välittäjänä toimivaan riskipääomarahastoon tehtävän investoinnin enimmäismäärä on yhteensä 25 prosenttia kyseisen rahaston omasta pääomasta, ja poikkeustapauksissa se voi olla 50 prosenttia; näitä poikkeuksia ovat esimerkiksi uudet rahastot, jotka todennäköisesti toimivat voimakkaina katalysaattoreina riskipääomamarkkinoiden kehityksessä jonkin erityisteknologian alalla tai jollakin tietyllä alueella. Sitoumus yhteen riskipääomarahastoon ei saa ylittää kymmentä miljoonaa euroa paitsi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa eikä se missään tapauksessa saa ylittää 15 miljoonaa euroa. Välittäjinä toimivien riskipääomarahastojen on salkun monipuolisuuden osalta noudatettava vakiintunutta markkinakäytäntöä. D Tasavertaisuus investoinneissa ETF-käynnistysjärjestelmän puitteissa välittäjinä toimiviin rahastoihin tehtyjen investointien osalta toimitaan samalla tavalla kuin muiden pääomasijoittajien kohdalla. Tästä säännöstä tehtäviin poikkeuksiin on oltava 3 artiklassa tarkoitetun komitean lausunto. E Järjestelmän kesto ETF-käynnistysjärjestelmä on perustettu pitkäaikaiseksi järjestelyksi, jossa osuudet riskipääomarahastoissa ovat tavallisesti 5-12-vuotisia. Missään tapauksessa investointien kesto ei ylitä kuuttatoista vuotta liitteessä I tarkoitetun komission ja ETF:n yhteistyöstä tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta. F Investointien realisointi Koska suurin osa ETF-käynnistysjärjestelmän mukaisista investoinneista tehdään arvopaperipörssissä noteeraamattomiin ja alhaisen maksuvalmiuden omaaviin yrityksiin, näiden investointien realisointi perustuu välittäjinä toimivien rahastojen pk-yrityksiin tekemien investointien myynnistä saatujen tuottojen jakoon. G Toteutetuista investoinneista saatujen tuottojen investoiminen uudelleen Rahastojen EIR:lle suorittamista maksuista saadut tuotot voidaan investoida uudelleen 20 päivänä joulukuuta 2000 jälkeen seuraavien neljän ensimmäisen vuoden aikana. Tätä aikaa voidaan pidentää enintään kolmella vuodella, jos järjestelmästä on tehty tyydyttävä arviointi 48 kuukauden kuluttua 20 päivänä joulukuuta 2000. H Sijoitustili EIR:oon perustetaan sijoitustili, jolla järjestelmää tukevat talousarviovarat pidetään. Tämä tili on korollinen, ja saadut korot lisätään järjestelmän määrärahoihin. EIR:n ja ETF-käynnistysjärjestelmän mukaisesti tekemät investoinnit sekä EIR:n hallintopalkkiot ja muut hyväksyttävät kustannukset veloitetaan sijoitustililtä, ja realisoiduista investoinneista saaduilla tuotoilla puolestaan hyvitetään sijoitustiliä 20 päivänä joulukuuta 2000 seuraavan neljännen vuoden lopussa tai, jos järjestelmän uudelleeninvestointikautta on jatkettu, jatketun uudelleeninvestointikauden päätyttyä kaikki tilille jääneet varat, jotka ovat muita kuin myönnettyjä mutta vielä nostamatta/investoimatta olevia varoja ja hyväksyttävien kustannusten ja menojen, esimerkiksi EIR:n hallintopalkkion, kohtuulliseen kattamiseen tarvittavia varoja, palautuvat Euroopan unionin yleiseen talousarvioon. I Tilintarkastustuomioistuin On toteutettava tarvittavat järjestelyt, jotta tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa rahastojen käytön oikeellisuuden. II Alustava suunnitelma pk-yritysten takausjärjestelmän toteuttamisesta A Johdanto EIR hallinnoi pk-yritysten takausjärjestelmää toimeksiannon nojalla. B Välittäjät Välittäjät valitaan jäsenvaltioiden julkisella tai yksityisellä sektorilla toimivista takausjärjestelmistä, keskinäiset takausjärjestelyt mukaan lukien, EIP:stä tai mistä tahansa muusta soveltuvasta rahoituslaitoksesta. Välittäjät valitaan hyvän liike- ja markkinatavan mukaisesti, rehellisesti ja avoimesti. Valinnassa otetaan huomioon: a) vaikutus pk-yritysten käyttöön asetetun rahoituksen määrään (velat, omistusosuudet) ja/tai b) vaikutus pk-yritysten rahoituksen saatavuuteen ja/tai c) vaikutus kyseisen välittäjän myöntämän pk-rahoituksen riskinottoon. C Pk-yrityksille myönnettävien lainojen hyväksyttävyyssäännöt Rahoitukselliset arviointiperusteet, jotka koskevat pk-yrityksille myönnettävän rahoituksen kelpoisuutta saada takaus pk-yritysten takausjärjestelmän kautta, määritellään tapauskohtaisesti kunkin välittäjän toimien mukaisesti. Tällä pyritään tavoittamaan mahdollisimman monta pk-yritystä. Näiden sääntöjen on vastattava kyseisen alueen markkinaolosuhteita ja -käytäntöjä. Takauksilla ja vastatakauksilla katetaan pääasiassa enintään sadan työntekijän pk-yrityksille myönnettyä rahoitusta (ensisijaisesti enintään 50 työntekijän yrityksille erityistoimiin, joilla tähdätään Internetin käytön ja sähköisen kaupankäynnin kehittämiseen pienyrityksissä). Erityistä huomiota kiinnitetään aineettoman käyttöomaisuuden rahoitukseen. D EIR:n takaukset EIR:n myöntämät takaukset koskevat yksittäisiä rahoitustapauksia tietyssä lainakannassa. EIR:n myöntämät takaukset kattavat osan perustana olevaan rahoituksen lainakantaan liittyvästä rahoituksen välittäjän riskistä. E EIR:n yhteenlaskettujen tappioiden enimmäismäärä EIR:n velvollisuus maksaa osuus rahoitustappioista välittäjälle jatkuu, kunnes tietyn rahoituksen lainakannan tappioiden kattamiseksi suoritettujen maksujen yhteenlaskettu määrä, josta on tarvittaessa vähennetty vastaavien takaisin perittyjen tappioiden yhteenlaskettu määrä ja muut tulot, saavuttaa ennakolta sovitun määrän, minkä jälkeen EIR:n takaus peruutetaan ilman eri toimenpiteitä. F EIR:n ja välittäjien tasavertaisuus EIR:n myöntämät takaukset ovat tavallisesti tasavertaisia välittäjän myöntämien takauksien tai, tarvittaessa, rahoituksen kanssa. G Sijoitustili EIR:oon perustetaan sijoitustili, jolla järjestelmää tukevat talousarvion määrärahat pidetään. Tämä tili on korollinen, ja saadut korot lisätään järjestelmän määrärahoihin. H EIR:n oikeus nostaa varoja sijoitustililtä EIR:lla on oikeus veloittaa sijoitustililtä maksuja, joilla se hoitaa takausjärjestelmän mukaisten yhteenlaskettujen tappioiden enimmäismäärään liittyvät velvoitteensa sekä, komission hyväksynnän saatuaan, mitä tahansa muita hyväksyttäviä kustannuksia, esimerkiksi hallintopalkkioita, hyväksyttäviä oikeudellisia palkkioita sekä järjestelmän tiedotusmenoja. I Sijoitustilille maksettavat takaisin perityt tappiot ja muut tulot Sijoitustilille hyvitetään kaikki sellaisista luottotappioista takaisin perityt varat, joiden takaukset on jouduttu maksamaan tililtä, sekä kaikki muut mahdolliset tulot. J Järjestelmän kesto Pk-yrityksille myönnettävien yksittäisten takauksien kestoksi on suunniteltu enintään 10 vuotta. Kaikki sijoitustilillä jäljellä olevien takauksien päättymisajankohtana olevat suorittamattomat määrät palautuvat Euroopan unionin yleiseen talousarvioon. K Tilintarkastustuomioistuin On toteutettava tarvittavat järjestelyt, jotta tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa varojen käytön oikeellisuuden. III Alustava suunnitelma siemenpääomatoimen täytäntöönpanosta A Johdanto Siemenpääomatoimen hallinnoinnista vastaa EIR. B Tilintarkastustuomioistuin On toteutettava tarvittavat järjestelyt, jotta tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa varojen käytön oikeellisuuden. IV Eurooppalainen yhteisyritys Kokemus on osoittanut, että asiaa koskevaa säännöstöä on tarpeen yksinkertaistaa, jotta rahoituksen välittäjät ja komission yksiköt voisivat käsitellä nopeasti pk-yritysten rahoituspyynnöt ja jotta voitaisiin valvoa, että yhteisön resurssit käytetään asianmukaisesti. Komissio tarkastelee myös parhaillaan hyväksymisperusteiden mukauttamismahdollisuuksia, jotta voitaisiin paremmin ottaa huomioon pk-yritysten tarpeet kansainvälisten investointien yhteydessä, mukaan lukien ehdokasvaltiot.