Komission direktiivi 82/244/ETY, annettu 17 päivänä maaliskuuta 1982, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/756/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen



Virallinen lehti nro L 109 , 22/04/1982 s. 0031 - 0042

Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 12 s. 0005

Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 12 s. 0148

Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 12 s. 0005

Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 12 s. 0148



KOMISSION DIREKTIIVI, annettu 17 päivänä maaliskuuta 1982, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/756/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (82/244/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 80/1267/ETY(2) ja Kreikan liittymisasiakirjalla, ja erityisesti sen 11 artiklan, ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/756/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 80/233/ETY(4), ja erityisesti sen 4 artiklan, sekä katsoo, että saadun kokemuksen perusteella ja ottaen huomioon tekniikan kehitys nyt on mahdollista täydentää tiettyjä vaatimuksia sekä saattaa ne paremmin vastaamaan todellisia testausolosuhteita sekä tiukentaa niitä ajoneuvoissa olevien henkilöiden ja muiden tienkäyttäjien turvallisuuden lisäämiseksi, ja tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja koskevien kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Muutetaan direktiivin 76/756/ETY liitteitä I ja II tämän direktiivin liitteen mukaisesti. 2 artikla 1. Jäsenvaltio ei saa 1 päivästä lokakuuta 1982 alkaen direktiivin 76/756/ETY liitteessä I olevassa 1.5.7-1.5.20 kohdassa lueteltujen pakollisten tai vapaaehtoisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennukseen liittyvistä syistä: - evätä ajoneuvotyypiltä ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää, kieltäytyä antamasta direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa, taikka - kieltää tällaisten ajoneuvojen ensimmäistä kertaa liikkeelle laskemista, jos kyseisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus tämäntyyppiseen ajoneuvoon tai tämäntyyppisiin ajoneuvoihin vastaa tämän direktiivin vaatimuksia. 2. Alkaen 1 päivästä tammikuuta 1983 jäsenvaltio: - ei saa enää antaa direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa sellaiselle ajoneuvotyypille, jonka edellä tarkoitettujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia, - saa evätä kansallisen tyyppihyväksynnän sellaiselta ajoneuvotyypiltä, jonka edellä tarkoitettujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia. 3. Jäsenvaltio saa 1 päivästä lokakuuta 1984 alkaen kieltää sellaisten ajoneuvojen ensimmäistä kertaa liikkeelle laskemisen, joiden direktiivin 70/156/ETY 10 artiklassa tarkoitettu valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskeva todistus on annettu 1 päivän lokakuuta 1979 jälkeen, jos näiden laitteiden asennus ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia. 3 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan viimeistään 1 päivänä lokakuuta 1982 ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltiolle. Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 1982. Komission puolesta Karl-Heinz NARJES Komission jäsen (1) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1 (2) EYVL N:o L 375, 31.12.1980, s. 34 (3) EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 1 (4) EYVL N:o L 51, 25.2.1980, s. 8 LIITE Muutokset direktiivin 76/756/ETY liitteeseen LIITE I: VALAISIMIEN JA MERKKIVALOLAITTEIDEN ASENNUS Muutetaan 1.1 kohta seuraavasti: "1.1 Ajoneuvotyyppi valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta Ajoneuvotyypillä valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan olennaisesti 1.1.1-1.1.4 kohdassa tarkoitettujen seikkojen osalta. Eri tyyppisinä ajoneuvoina ei pidetä ajoneuvoja, jotka poikkeavat toisistaan 1.1.1-1.1.4 kohdassa tarkoitettujen seikkojen osalta, mutta eivät sellaisella tavalla, että se johtaisi ajoneuvotyypille määrättyjen valaisimien tyypin, lukumäärän, sijainnin ja geometrisen näkyvyyden ja lähivalaisimen kulman muuttumiseen, eikä ajoneuvoja, joihin lisävalaisimet on tai ei ole asennettu."Lisätään 1.1.2 kohdan jälkeen uusi 1.1.3 ja 1.1.4 kohta seuraavasti: "1.1.3 ajovalaisimien suuntausjärjestelmä, 1.1.4 jousitusjärjestelmä."Muutetaan 1.10.4 kohta seuraavasti: "1.10.4 sivusuuntavalaisimien, äärivalaisimien, etu- ja takavalaisimien, pysäköintivalaisimien ja heijastimien muodostamia ulkonemia."Muutetaan 2.2.4 kohta seuraavasti: "2.2.4 rakennepiirustukset jokaiselle erilliselle valaisimelle, jotka osoittavat 1.6 kohdassa määritellyt valaisevat pinnat, 1.7 kohdassa määritellyn vertailuakselin sekä 1.8 kohdassa määritellyn vertailukeskipisteen. Nämä tiedot eivät ole tarpeen takarekisterikilven valaisimelle (1.5.14 kohta)."Muutetaan 4.2.6.1 kohta seuraavasti: "4.2.6.1 Alkusuuntauksen säätämisen jälkeen on mitattava lähivalaisimen pystysuora suuntaus staattisissa olosuhteissa kaikissa lisäyksessä 1 määritellyissä kuormitusolosuhteissa. Sen on oltava -0,5 - -2,5 % ilman käsivälitteistä säätämistä. Alkusäädön on oltava -1 - -1,5 % "kuormaamattomassa ajoneuvossa" yhden henkilön ollessa kuljettajan paikalla. Valmistajan on eriteltävä jokaisen ajoneuvotyypin alkusäädöt ja nämä on merkittävä selvästi helposti luettavalla tavalla ja pysyvästi, jokaisessa ajoneuvossa joko ajovalaisimien tai valmistajan laatan läheisyydessä lisäyksessä 6 esitetyllä kuvatunnuksella."Muutetaan 4.2.6.2.2 kohta seuraavasti: "4.2.6.2.2. Laitteet, jotka on säädetty käsivälitteisesti, joko jatkuvasti tai ei-jatkuvasti, on kuitenkin hyväksyttävä edellyttäen, että niissä on pysäytysasento, jossa valaisimet voidaan palauttaa 4.2.6.1 kohdassa määriteltyyn alkusuuntaukseen tavallisia säätöruuveja käyttämällä. Kyseisiä käsivälitteisesti säädettäviä laitteita on voitava säätää kuljettajan istuimelta käsin. Laitteissa, joita voidaan säätää jatkuvasti, on oltava vertailumerkit, jotka osoittavat ne kuormitusolosuhteet jolloin lähivalaisimet täytyy säätää. Asentojen lukumäärän on laitteissa, joita ei voida säätää jatkuvasti, oltava sellainen, että voidaan varmistaa lisäyksessä 1 määriteltyjen kuormitustilojen noudattavan vaihteluväliä -0,5 - -2,5 %, alkaen alkusuuntauksesta, joka on -1 - -1,5 %. Näille laitteille on myös ne kuormitustilat, jotka vaativat lähivalaisimen säätämistä, selvästi merkittävä laitteen käyttölaitteen lähelle (ks. lisäys 7)."Lisätään 4.2.6.2.2 kohdan jälkeen: "4.2.6.2.3 Lähivalaisimen suuntauksen muutoksen mittaaminen kuorman funktiona on tehtävä lisäyksessä 5 annetun testausmenettelyn mukaisesti."Muutetaan 4.4.1 kohta seuraavasti: "4.4.1 Nykytilanne Moottoriajoneuvoissa pakollinen Perävaunuissa vapaaehtoinen."Muutetaan 4.5.4.1 kohta seuraavasti: "4.5.4.1 Leveys: Kauimpana ajoneuvon pitkittäisestä keskitasosta olevan valaisevan pinnan reuna saa olla enintään 400 mm etäisyydellä ajoneuvon äärimmäisestä ulkoreunasta. Kahden valaisevan pinnan sisäreunan välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm. Kun pystysuora etäisyys takasuuntavalaisimen ja vastaavan takavalaisimen välillä on enintään 300 mm, ajoneuvon äärimmäisen ulkoreunan ja takavalaisimen valaisevan pinnan uloimman reunan välinen etäisyys ei saa ylittää enempää kuin 50 mm ajoneuvon äärimmäisen ulkoreunan ja vastaavan takavalaisimen valaisevan pinnan uloimman reunan välisen etäisyyden."Muutetaan 4.5.5 kohta seuraavasti: "4.5.5 Geometrinen näkyvyys Vaakasuorat suuntaukset: ks. lisäys 4. Pystysuorat suuntaukset: 15° vaakatason yli ja ali. Pystysuora suuntaus vaakatason ali saadaan vähentää 5°:een, jos valaisimet ovat enintään 750 mm maanpinnan yläpuolella."Muutetaan 4.5.12 kohta seuraavasti: "4.5.12 Muut vaatimukset Valon on oltava vilkkuvalo, joka vilkkuu 90 ± 30 kertaa minuutissa. Merkkivalon on sytyttävä viimeistään sekunnin kuluttua hallintalaitteen käytöstä ja sammuttava viimeistään puolentoista sekunnin kuluttua hallintalaitteen käytöstä. Jos ajoneuvo on hyväksytty vetämään perävaunua, on vetoauton suuntavalaisimien hallintalaitteella kyettävä käyttämään myös perävaunun suuntavalaisimia. Jos yhdessä suuntavalaisimessa ilmenee vika, joka ei johdu oikosulusta, muiden valaisimien on jatkettava vilkkumista, kuitenkin niin että tässä tapauksessa taajuus saa poiketa edellä määrätystä. Etusuuntavalaisimien lamppujen valaisevan pinnan on oltava vähintään 40 mm päässä lähivalaisimien tai mahdollisten sumuvalaisimien valaisevasta pinnasta. Pienempi etäisyys sallitaan, mikäli valovoima suuntamerkin lampun vertailuakselilla on vähintään 400 cd."Muutetaan 4.7.8 kohta seuraavasti: "4.7.8 Ei saa yhdistää muun valaisimen kanssa, ellei takavalaisin ole rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimen kanssa ja, ellei takavalaisin ole yhdistetty takarekisterikilven valaisimeen."Muutetaan 4.7.10 kohta seuraavasti: "4.7.10 Sähköliitännät On sytyttävä jarrutettaessa. Jarruvalaisimien ei tarvitse toimia, jos ajoneuvon käynnistys/sammutuskatkaisin on sellaisessa asennossa, jossa moottorin toiminta ei ole mahdollista."Poistetaan 4.7.12 kohta. Lisätään 4.8.8 kohdan jälkeen uusi 4.8.8.1 kohta seuraavasti: "4.8.8.1 Kun takavalaisimet on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimien kanssa, takarekisterikilven valaisimen valotekniset ominaisuudet saavat muuttua jarruvalaisimien toiminnan aikana."Muutetaan 4.8.10 kohta seuraavasti: "4.8.10 Sähköliitännät Ei erityisiä vaatimuksia."Muutetaan 4.8.11 kohta seuraavasti: "4.8.11 Ilmaisin Ilmaisin on vapaaehtoinen. Jos sellainen on, sen on toimittava etu- ja takavalaisimille vaaditun ilmaisimen välityksellä."Muutetaan 4.9.11 kohta seuraavasti: "4.9.11 Ilmaisin Suljetun piirin osoittava ilmaisin on pakollinen. Tämän ilmaisimen on oltava vilkkumaton, eikä sitä vaadita asennettavaksi, jos kojelaudan valaistus voidaan kytkeä päälle vain yhtäaikaisesti etuvalaisimien kanssa."Muutetaan 4.10.11 kohta seuraavasti: "4.10.11 Ilmaisin Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen. Sen on oltava yhdistettynä etuvalaisimien ilmaisimeen."Muutetaan 4.11.4.1 kohta seuraavasti: "4.11.4.1 Leveys: Jos on vain yksi takasumuvalaisin, sen on sijaittava rekisteröintimaassa määrätyn liikennesuunnan mukaisesti ajoneuvon pitkittäisen keskitason vastakkaisella puolella; vertailukeskipiste saa myös sijaita ajoneuvon pitkittäisen keskitason kohdalla."Muutetaan 4.11.10 kohta seuraavasti: "4.11.10 Sähköliitännät Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että takasumuvalaisin voi toimia vain, jos lähivalaisimet tai kaukovalaisimet tai etusumuvalaisimet tai näiden yhdistelmä on kytketty päälle. Niiden on oltava sellaisia, että kun takasumuvalaisin on kytketty päälle, on sen toimittava yhdessä kaukovalaisimien, lähivalaisimien ja etusumuvalaisimien kanssa. Kun takasumuvalaisin on kytketty päälle, kaukovalaisimen tai lähivalaisimen kytkimen käyttäminen ei saa sammuttaa takasumuvalaisinta. Jos ajovalaisimessa on takasumuvalaisin, on takasumuvalaisimen sammuttamisen oltava mahdollista riippumatta etusumuvalaisimista."Muutetaan 4.11.11 kohta seuraavasti: "4.11.11 Ilmaisin Suljetun piirin ilmaisin on pakollinen. Erillinen vilkkumaton varoitusvalo."Lisätään 4.11.11 kohdan jälkeen uusi 4.11.12 kohta seuraavasti: "4.11.12 Muut vaatimukset Kaikissa tapauksissa on takasumuvalaisimen ja jokaisen jarruvalaisimen välisen etäisyyden oltava suurempi kuin 100 mm."Muutetaan 4.12.10 kohta seuraavasti: "4.12.10 Sähköliitännät Liitännän on sallittava ajoneuvon samalla puolella sijaitsevien pysäköintivalaisimien sytyttäminen muista valaisimista riippumatta. Pysäköintivalaisimien on toimittava, vaikka ajoneuvon käynnistys- tai sammutuskatkaisin on sellaisessa asennossa, jossa moottorin toiminta ei ole mahdollista."Muutetaan 4.12.11 kohta seuraavasti: "4.12.11 Ilmaisin Suljetun piirin ilmaisin on vapaaehtoinen. Jos sellainen on, sitä ei saa olla mahdollista sekoittaa etu- tai takavalaisimien ilmaisimen kanssa."Muutetaan 4.13.7 kohta seuraavasti: "4.13.7 Saadaan ryhmitellä muiden valaisimien kanssa."Muutetaan 4.13.11 kohta seuraavasti: "4.13.11 Ilmaisin Ilmaisin on vapaaehtoinen. Jos ajoneuvossa on ilmaisin, on sen toiminnan tapahduttava etu- ja takavalaisimille vaaditun ilmaisimen välityksellä."Muutetaan 4.14.4.3 kohta seuraavasti: "4.14.4.3 Pituus Ajoneuvon takaosassa."Muutetaan 4.15.4.3 kohta seuraavasti: "4.15.4.3 Pituus Ajoneuvon takaosassa."Muutetaan 4.16.4.3 kohta seuraavasti: "4.16.4.3 Pituus Ajoneuvon etuosassa."Muutetaan 4.16.5 kohta seuraavasti: "4.16.5 Geometrinen näkyvyys Vaakasuora suuntaus: 30° sisään- ja ulospäin. Jos säädettävien vetotankojen johdosta ei ole mahdollista täyttää vaatimusta 30° suuntauksesta sisäänpäin, saadaan se pienentää 10°:seen. Pystysuora suuntaus: 15° vaakatason ala- ja yläpuolella. Pystysuora suuntaus vaakatason alapuolella saadaan pienentää 5°:seen, jos heijastinpinta on enintään 750 mm maanpinnan yläpuolella."Muutetaan 4.17.4.3 kohta seuraavasti: "4.17.4.3 Pituus Vähintään yksi heijastin on kiinnitettävä ajoneuvon keskikolmannekseen, etummaisimman heijastimen ollessa enintään 3 m:n päässä etuosasta ja perävaunuissa vetotangontangon pituus on otettava huomioon tämän etäisyyden mittaamisessa. Kahden vierekkäisen heijastimen etäisyys ei saa olla enemmän kuin 3 m. Takimmaisen heijastimen ja ajoneuvon takaosan välisen etäisyyden ei saa olla enemmän kuin 1 m. M1-luokan ajoneuvoissa riittää kuitenkin, että yksi heijastin on kiinnitetty ajoneuvon ensimmäiseen kolmannekseen ja yksi ajoneuvon viimeiseen kolmannekseen."Lisätään lisäyksen 4 jälkeen uudet lisäykset 5, 6 ja 7 seuraavasti: "Lisäys 5 Lähivalaisimen suuntauksen muuttumisen mittaaminen kuorman funktiona 1 SOVELTAMISALA Tässä lisäyksessä esitetään menetelmä lähivalaisimen suuntauksen muutoksien mittaamiseksi suhteessa sen alkuperäiseen suuntaukseen, kun muutos aiheutuu kuormasta riippuvasta moottoriajoneuvon asennon muutoksesta. 2 MÄÄRITELMÄT 2.1 Alkuperäinen suuntaus 2.1.1 Ilmoitettu alkuperäinen suuntaus Ajoneuvon valmistajan ilmoittama alkuperäisen lähivalaisimen suuntauksen arvo, joka toimii vertailuarvona sallittujen vaihteluiden laskemiseksi. 2.1.2 Mitattu alkuperäinen suuntaus: Lähivalaisimen suuntauksen tai ajoneuvon kulman keskiarvo, mitattuna ajoneuvon ollessa kyseiselle ajoneuvoluokalle lisäyksessä 1 määritellyssä kunnossa N:o 1. Se toimii vertailuarvona arvioitaessa lähivalaisimen suuntauksen muutoksia kuorman vaihdellessa. 2.2 Lähivalaisimen suuntaus saadaan määritellä: - joko milliradiaaneina ilmoitettuna kulmana ajovalaisimen vaakatason ominaispistettä kohti menevän valokeilan suunnan leikkauksen ja vaakatason välillä, - tai tämän kulman tangenttina, prosentuaalisena suuntauksena ilmoitettuna, koska kulmat ovat pieniä (näille pienille kulmille, 1 % vastaa 10 mrad). Jos suuntaus ilmoitetaan prosentuaalisena kulmana, voidaan se laskea seuraavan kaavan avulla: >NUM>h1 - h2 >DEN>1 × 100 missä: h1 on edellä tarkoitetun ominaispisteen korkeus maanpinnasta, millimetreinä, mitattuna ajoneuvon pitkittäisen keskitason kanssa kohtisuorassa olevassa pystysuuntaisella valkokankaalla, joka on asetettu vaakasuoran etäisyyden l päähän; h2 on vertailukeskipisteen (jota pidetään h1:ssä valitun ominaispisteen nimellisorigona) korkeus maanpinnasta millimetreinä; l on valkokankaan ja vertailukeskipisteen välinen etäisyys millimetreinä. Negatiiviset arvot merkitsevät kulman suuntaamista alaspäin (laskeminen, ks. kuva 1). Positiiviset arvot merkitsevät kulman suuntaamista ylöspäin (nostaminen). >VIITTAUS KAAVIOON> Huomautuksia: >TAULUKON PAIKKA> 3 MITTAUSOLOSUHTEET 3.1 Jos lähivalaisinkeilan valkokankaalla oleva muoto tarkastetaan silmämääräisesti tai valoteknisellä menetelmällä, on mittaus tehtävä pimeässä ympäristössä (esimerkiksi pimeässä huoneessa), joka on riittävän suuri, jotta ajoneuvo ja valkokangas saadaan sijoitettua kuvassa 1 esitetyllä tavalla. Ajovalaisimien vertailukeskipisteiden on oltava etäisyydellä l vähintään 10 metrin päässä valkokankaasta. 3.2 Alustan, jossa mittaukset tehdään, on oltava niin tasainen ja vaakasuora kuin mahdollista, jotta lähivalaisimen suuntauksen mittauksien toistettavuus voidaan varmistaa ± 0,5 mrad tarkkuudella (± 0,05 % kaltevuus). 3.3 Jos käytetään valkokangasta, on sen merkinnän, asennon ja paikan suhteessa alustaan ja ajoneuvon pitkittäiseen keskitasoon oltava sellainen, että toistettavuus voidaan varmistaa ± 0,5 mrad tarkkuudella (± 0,05 % kaltevuus). 3.4 Mittauksien aikana, ympäröivän lämpötilan on oltava 10 °C-30 °C. 4 AJONEUVON VALMISTELU 4.1 Mittaukset tehdään ajoneuvolla, jolla on ajettu 1 000-10 000 km, mieluiten noin 5 000 km. 4.2 Renkaat on paineistettava täyden kuorman paineelle, siten kuin valmistaja on ilmoittanut. Ajoneuvon on oltava täynnä polttoainetta, vettä ja öljyä sekä varustettuna kaikilla valmistajan ilmoittamilla lisälaitteilla ja työkaluilla. Täynnä polttoainetta tarkoittaa, että polttoainetankin on oltava täytettynä vähintään 90 % direktiivin 70/156/ETY liitteessä I esitetyn mallin mukaisessa ajoneuvon tiedot sisältävässä asiakirjassa ilmoitetusta vetokyvystään. 4.3 Ajoneuvon seisontajarrun on oltava vapautettuna ja vaihdelaatikon on oltava vapaalla. 4.4 Ajoneuvoa on pidettävä vähintään 8 tunnin ajan 3.4 kohdassa määritellyssä lämpötilassa. 4.5 Jos käytetään valoteknistä tai silmämääräistä menetelmää, tulisi selvästi merkitty lähivalaisimien katkaisin olla etukäteen asennettuna testattavaan ajoneuvoon mittauksien helpottamiseksi. Muita menetelmiä saadaan käyttää tarkempien lukemien saavuttamiseksi (esimerkiksi ajovalaisimien linssien irrottaminen). 5 TESTAUSMENETTELY 5.1 Yleistä Lähivalaisimen tai ajoneuvon kulman muutoksien vaihtelut valitun menetelmän mukaan on mitattava erikseen ajoneuvon kummallakin puolella. Vasemman- ja oikeanpuoleisista ajovalaisimista lisäyksessä 1 määritellyssä kuormitusolosuhteissa saatujen tulosten on oltava 5.5 kohdassa vahvistetuissa rajoissa. Kuormaa on lisättävä asteittain, ilman että ajoneuvoa altistetaan kohtuuttomille iskuille. 5.2 Mitatun alkusuuntauksen määrittäminen Ajoneuvo on valmistettava siten kuin 4 kohdassa osoitetaan ja kuormattava siten kuin lisäyksessä 1 eritellään (vastaavan ajoneuvoluokan ensimmäinen kuormitusolosuhde). Ennen jokaista mittausta on ajoneuvoa keinutettava 5.4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Mittaukset tehdään kolme kertaa. 5.2.1 Jos yksikään näistä kolmesta mittauksesta ei poikkea enempää kuin 2 mradia (0,2 % kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, muodostaa tämä keskiarvo lopullinen tuloksen. 5.2.2 Jos yksikin näistä kolmesta mittauksesta poikkeaa enemmän kuin 2 mradia (0,2 % kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, on tehtävä uusi 10 mittauksen sarja. Tämän uuden 10 mittauksen sarjan aritmeettinen keskiarvo muodostaa lopullisen tuloksen. 5.3 Mittausmenetelmät Mitä tahansa menetelmää saadaan käyttää kulman vaihteluiden mittaamiseen, jos lukemat ovat ± 0,2 mrad tarkkoja (± 0,02 % kaltevuus). 5.4 Ajoneuvon käsittely jokaisessa kuormitusolosuhteessa Ajoneuvon jousitus ja kaikki muut osat, jotka todennäköisesti vaikuttavat lähivalaisimen suuntaukseen, on aktivoitava jäljempänä määritellyn menetelmän mukaisesti. Tekniset viranomaiset ja valmistajat saavat kuitenkin yhdessä esittää muita menetelmiä (joko kokeellisia tai laskelmiin perustuvia), erityisesti jos testi paljastaa erityisiä ongelmia, edellyttäen, että sellaiset laskelmat ovat selvästi päteviä. 5.4.1 M1-luokan ajoneuvot, joissa on tavanomainen jousitus Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla, ja tarvittaessa, pyörien levätessä liikkuvilla korokkeilla (joita on käytettävä jos niiden pois jättäminen johtaisi jousitusliikkeen rajoittumiseen, joka todennäköisesti vaikuttaisi mittaustuloksiin), heilutetaan ajoneuvoa yhtäjaksoisesti vähintään kolme täydellistä kierrosta; jokaisella kierroksella ensin ajoneuvon etuosa ja sitten takaosa painetaan alas. Heilutusjakson on päätyttävä kierroksen loppuun. Ennen mittausta on odotettava, että ajoneuvon heilahtelu on loppunut itsestään. Liikkuvien korokkeiden sijasta, sama teho voidaan saavuttaa liikuttamalla ajoneuvoa taakse- ja eteenpäin vähintään yhden täyden pyörän kierroksen verran. 5.4.2 M2-, M3- ja N-luokan ajoneuvot, joissa on tavanomainen jousitus 5.4.2.1 Jos M1-luokan ajoneuvoille tarkoitettu 5.4.1 kohdassa tarkoitettu käsittelymenetelmä ei ole mahdollinen, voidaan käyttää 5.4.2.2 tai 5.4.2.3 kohdassa tarkoitettua menetelmää. 5.4.2.2 Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla, pyörien ollessa alustalla, heilutetaan runkoa vaihtelemalla kuormaa väliaikaisesti. 5.4.2.3 Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla, pyörien ollessa alustalla, aktivoidaan ajoneuvon jousitus ja kaikki muut osat, jotka voivat vaikuttaa lähivalaisimen suuntaukseen, käyttämällä värähtelijää. Tämä voi olla tärisevä lava, jonka päällä ajoneuvo on. 5.4.3 Ajoneuvot, joissa ei ole tavanomaista jousitusta ja joiden moottoreiden on oltava käynnissä Ennen kuin tehdään mitään mittauksia, odotetaan, kunnes ajoneuvo on saavuttanut lopullisen asentonsa moottorin käydessä. 5.5 Mittaukset Lähivalaisimen suuntauksen vaihtelu on arvioitava jokaiselle erilaiselle kuormitusolosuhteelle suhteessa alkuperäiseen suuntaukseen, joka määritellään 5.2 kohdan mukaisesti. Jos ajoneuvo on varustettu käsikäyttöisellä ajovalaisimien suuntauslaitteistolla, on tämä säädettävä ajoneuvon valmistajan kyseiselle kuormitusolosuhteelle määräämään asentoon (lisäyksen 1 mukaisesti). 5.5.1 Aloitettaessa on tehtävä yksittäinen mittaus jokaisessa kuormitusolosuhteessa. Vaatimukset ovat täyttyneet, jos kaikissa kuormitusolosuhteissa kulman vaihtelu on laskettujen rajojen sisäpuolella (esimerkiksi alkutilan kulman ja hyväksymiselle edellytyksenä olevien alemman ja ylemmän rajojen sisäpuolella) toleranssilla 4 mrad (0,4 % kaltevuus). 5.5.2 Jos mikään (mitkään) mittauksen (mittauksien) tulos (tulokset) ei (eivät) ole 5.5.1 kohdassa ilmoitetun toleranssin sisäpuolella, tai jos se ylittää (ne ylittävät) raja-arvot, on tehtävä kolme lisämittausta kuormitusolosuhteissa, jotka vastaavat näitä tuloksia, sellaisina kuin ne määritellään 5.5.3 kohdassa. 5.5.3 Jokaiselle edellä tarkoitetulle kuormitusolosuhteelle: 5.5.3.1 jos yksikään kolmesta mittauksesta ei poikkea enempää kuin 2 mradia (0,2 % kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, muodostaa tämä keskiarvo lopullisen tuloksen. 5.5.3.2 jos yksikin kolmesta mittauksesta poikkeaa enemmän kuin 2 mradia (0,2 % kulma) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, on tehtävä uusi 10 mittauksen sarja, joiden aritmeettinen keskiarvo muodostaa lopullisen tuloksen. 5.5.3.3 jos ajoneuvossa on automaattinen ajovalaisimien suuntausjärjestelmä, jossa on hystereesisilmukka, on keskimääräisiä tuloksia hystereesisilmukan huipusta ja alaosasta pidettävä merkitsevinä arvoina. Kaikki nämä mittaukset on tehtävä 5.5.3.1 ja 5.5.3.2 kohdan mukaisesti. 5.5.4 Vaatimukset ovat täyttyneet, jos kaikissa kuormitusolosuhteissa 5.2 kohdan mukaisesti määritellyn mitatun alkukulman ja jokaisen kuormitusolosuhteen aikana mitatun kulman vaihtelu on vähemmän kuin 5.5.1 kohdassa lasketut arvot (ilman varmuusvaraa). 5.5.5 Jos vain yksi laskettu ylä- tai ala-arvojen vaihteluraja on ylitetty, on valmistajan voitava valita erilainen arvo alkuaseman kulmalle, hyväksynnälle ilmoitettujen rajojen sisäpuolella.""Lisäys 6 Liitteessä I olevassa 4.2.6.1 kohdassa tarkoitetun alkusäädön vakioarvon osoittaminen Esimerkki >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvatunnuksen koko ja yksityiskohdat jätetään valmistajan valittavaksi.""Lisäys 7 Liitteessä I olevassa 4.2.6.2.2 kohdassa tarkoitettujen ajovalaisimien suuntauslaitteiden hallintalaitteet 1 VAATIMUKSET 1.1 Lähivalaisimen suuntaus alaspäin on kaikissa tapauksissa toteutettava jollakin seuraavista tavoista: a) liikuttamalla hallintalaitetta alaspäin tai vasemmalle; b) kiertämällä hallintalaitetta vastapäivään; c) painamalla näppäintä (paino-vetohallintalaite). Jos valokeilan säätämiseen käytetään useita näppäimiä, on sen näppäimen, joka aiheuttaa suurimman suuntauksen alaspäin, sijaittava muiden ajovalaisinasentonäppäimen (-näppäinten) vasemmalla tai alapuolella. Kiertohallintalaitteen, joka on asennettu reuna edellä, tai siten, että vain reuna on näkyvissä, pitäisi noudattaa a- tai c-tyyppisten hallintalaitteiden toimintaperiaatteita. 1.1.1 Tässä hallintalaitteessa on oltava kuvatunnukset, jotka osoittavat selvästi lähivalaisimen suuntausta ylös- ja alaspäin tarkoittavat liikkeet. 1.2 "0"-asento vastaa alkusuuntausta liitteessä I olevan 4.2.6.1 kohdan mukaisesti. 1.3 "0"-asennon, jonka on liitteessä I olevan 4.2.6.2.2 kohdan mukaisesti oltava "seis"-asento, ei välttämättä tarvitse olla säätöalueen lopussa. 1.4 Hallintalaitteessa käytetyt merkit on selitettävä käyttäjän käsikirjassa. 1.5 Vain seuraavia kuvatunnuksia saadaan käyttää hallintalaitteiden tunnistamiseen: >VIITTAUS KAAVIOON> Lähivalaisimen vakioitu kuvatunnus direktiivin 78/316/ETY liitteen II kuvan 3 mukaisesti osoittaa nuolet, jotka vastaavat lähivalaisimen säätämisen suuntaa. 2 ESIMERKIT >VIITTAUS KAAVIOON> ">VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> LIITE II Lisätään 5.2 kohdan jälkeen uusi 5.2.1 kohta seuraavasti: "5.2.1 Ajovalaisimien suuntauslaitteet: kyllä/ei (*)".