LIITE

INVESTEU-RAHASTON INVESTOINTISUUNTAVIIVAT

SISÄLTÖ

1. SOVELTAMISALA 22

2. HORISONTAALISET SÄÄNNÖKSET 22

2.1 Vaikutus EU:n politiikkatavoitteiden saavuttamiseen ja EU:n lisäarvo 22

2.2 Markkinoiden toimintapuutteet, optimaalista heikommat investointitilanteet ja täydentävyys 23

2.3 Rahoitus- ja investointitoimia koskevat yhteiset vaatimukset 23

2.3.1 Toteutuskumppanit, rahoituksenvälittäjät ja lopulliset rahoituksen saajat 23

2.3.2 Rahoitustuotteiden lajit ja etujen yhteneväisyyden varmistaminen toteutuskumppaneiden ja rahoituksenvälittäjien kanssa 25

2.3.3 Soveltamisalan ulkopuolelle jäävät toimet 26

2.3.4 Valtiontukinäkökohdat 26

2.4 Riskinarviointi 26

2.5 Rahoituksen valuutta 27

2.6 Kohdentamisperiaatteet politiikkaikkunoittain 28

2.7 Maantieteellinen ja alakohtainen hajauttaminen 28

2.8 Politiikkaikkunoiden jäsenvaltio-osiot 29

2.9 InvestEU-rahastosta tukea saavat rahoitusta yhdistävät toimet 29

2.10 Strategiset investoinnit 30

3. KESTÄVIEN INVESTOINTIEN EDISTÄMINEN 31

3.1 Ilmasto- ja ympäristöseuranta ja -raportointi 32

3.2 Kestävyysarviointi 33

3.3 Oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi InvestEU:ssa 33

4. EU:N TAKUUN KÄYTTÖ 34

4.1 Yleiset rahoitustuotteet 35

4.1.1 EU:n takuun käyttö vieraan pääoman ehtoisissa toimissa 35

4.1.2 EU:n takuun käyttö oman pääoman ehtoisissa toimissa 36

4.2 Temaattiset rahoitustuotteet 36

4.2.1 EU:n takuun käyttö vieraan pääoman ehtoisissa toimissa 36

4.2.2 EU:n takuun käyttö oman pääoman ehtoisissa toimissa 36

5. TOTEUTUSKUMPPANIN TARJOAMA RAHOITUS 36

5.1 Yleiset rahoitustuotteet 37

5.1.1 Toteutuskumppanin tarjoama velkarahoitus 37

5.1.2 Toteutuskumppanin tarjoama oman pääoman ehtoinen rahoitus 37

5.2 Temaattiset rahoitustuotteet 38

5.2.1 Toteutuskumppanin tarjoama velkarahoitus 38

5.2.2 Toteutuskumppanin tarjoama oman pääoman ehtoinen rahoitus 38

6. POLITIIKKAIKKUNAT 39

6.1 Kestävän infrastruktuurin ikkuna 39

6.1.1 Toiminta-alat 39

6.1.2 Mahdollisten rahoitustuotteiden ominaisuudet 47

6.2 Tutkimuksen, innovoinnin ja digitalisaation ikkuna 49

6.2.1 Toiminta-alat 49

6.2.2 Mahdollisten rahoitustuotteiden ominaisuudet 52

6.3 Pk-yritysikkuna 55

6.3.1 Toiminta-alat 55

6.3.2 Mahdollisten rahoitustuotteiden ominaisuudet 56

6.4 Sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkuna 58

6.4.1 Toiminta-alat 58

6.4.2 Mahdollisten rahoitustuotteiden ominaisuudet 62

1. SOVELTAMISALA

Näissä investointisuuntaviivoissa vahvistetaan InvestEU-rahaston politiikkaikkunoissa sovellettavat rahoitustuotteiden ja rahoitus- ja investointitoimien tukikelpoisuusvaatimukset InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/523 (1), jäljempänä ’InvestEU-asetus’, 8 artiklan 9 kohdan nojalla:

a) InvestEU-asetuksen 2 artiklan 9 kohdassa tarkoitettujen rahoitustuotteiden ja kyseisen asetuksen 2 artiklan 10 kohdassa tarkoitettujen rahoitus- ja investointitoimien on täytettävä InvestEU-asetuksessa ja näissä investointisuuntaviivoissa vahvistetut vaatimukset;

b) tehdessään päätöksiä InvestEU-asetuksen 24 artiklan mukaisesti investointikomitean on tarkistettava, että näitä investointisuuntaviivoja noudatetaan.

Ellei toisin täsmennetä, nämä investointisuuntaviivat koskevat sekä EU-osiota että jäsenvaltio-osioita, joista säädetään InvestEU-asetuksen 9 artiklassa. InvestEU-asetuksen 2 artiklassa vahvistettuja määritelmiä sovelletaan myös näihin investointisuuntaviivoihin.

2. HORISONTAALISET SÄÄNNÖKSET

2.1 Vaikutus EU:n politiikkatavoitteiden saavuttamiseen ja EU:n lisäarvo

InvestEU-rahastosta tuetuissa rahoitus- ja investointitoimissa on keskityttävä investointeihin, jotka tuottavat EU:n tason lisäarvoa. EU:n tuoma lisäarvo voi olla eri rahoitus- ja investointitoimissa rahoitustuotteista riippuen erilainen, kuten näiden investointisuuntaviivojen 6 luvussa esitetään kunkin politiikkaikkunan osalta. EU:n tason lisäarvo voi perustua myös riskien hajauttamiseen rahoitustuotteiden tasolla eri aloille tai maantieteellisille alueille. Lisäksi EU:n tason lisäarvoa voidaan saada myös siitä, miten EU:n häiriönsietokyky paranee strategisesti tärkeillä osa-alueilla, kuten jäljempänä 2.10 kohdassa esitetään.

Jotta EU:n politiikkatavoitteita voitaisiin saavuttaa InvestEU:sta tuettavilla aloilla, jotka esitetään InvestEU-asetuksen 3 artiklassa ja liitteessä II, rahoitus- ja investointitoimilla voidaan täydentää avustusrahoitusta ja muuta tukea erityisesti rahoitusta yhdistävillä toimilla ja tukia yhdistämällä. InvestEU-rahastolla voidaan täydentää erityisesti Horisontti Euroopan (2), Verkkojen Eurooppa -välineen (3), Digitaalinen Eurooppa -ohjelman (4), sisämarkkinaohjelman (5), eurooppalaisen avaruusohjelman (6), Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) (7), koheesiorahaston (8), Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) (9), elpymis- ja palautumistukivälineen (10), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) (11), Luova Eurooppa -ohjelman (12), turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston (13), sisäisen turvallisuuden rahaston (14), Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston (15), ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) (16), unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) (17), EU:n päästökauppajärjestelmän innovaatiorahaston (18), oikeudenmukaisen siirtymän rahaston (19) ja Euroopan puolustusrahaston (20) politiikkatavoitteita.

2.2 Markkinoiden toimintapuutteet, optimaalista heikommat investointitilanteet ja täydentävyys

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (21), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 209 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan mukaan EU:n takuulla puututaan markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin ja saavutetaan täydentävyys. Tästä säädetään InvestEU-asetuksen liitteessä V olevassa A jaksossa (22).

2.3 Rahoitus- ja investointitoimia koskevat yhteiset vaatimukset

2.3.1 Toteutuskumppanit, rahoituksenvälittäjät ja lopulliset rahoituksen saajat

InvestEU-asetuksen 2 artiklan 13 kohdan mukaan toteutuskumppanit ovat kelpoisuusvaatimukset täyttäviä vastapuolia, kuten rahoituslaitoksia tai muita rahoituksenvälittäjiä, joiden kanssa komissio on tehnyt takuusopimuksen.

Toteutuskumppanit voivat tarjota rahoitusta suoraan (23) lopullisille saajille tai välillisesti yksityisten tai julkisten rahoituksenvälittäjien kautta.

Toteutuskumppaneista voi tulla myös neuvontakumppaneita, jotka tarjoavat rahoituksenvälittäjille ja rahoituksen lopullisille saajille suoraan tai välillisesti teknistä apua ja valmiuksien kehittämistukea InvestEU-neuvontakeskuksen puitteissa. Myös rahoituksenvälittäjät voivat antaa rahoituksen lopullisille saajille teknistä apua ja valmiuksien kehittämistukea tai hyödyntää sitä itse.

Suorissa toimissa on kyse toteutuskumppaneiden lopullisille saajille myöntämästä suorasta rahoituksesta (24).

Välillisten toimien osalta toteutuskumppanit voivat tehdä sopimuksia rahoituksenvälittäjien kanssa varainhoitoasetuksen 208 artiklan 4 kohdan nojalla. Välitetyn rahoituksen tapauksessa toteutuskumppaneiden on varainhoitoasetuksen 208 artiklan 4 kohdan mukaan valittava rahoituksenvälittäjät komission soveltamia menettelyjä vastaavien menettelyjen mukaisesti. Näissä menettelyissä on noudatettava avoimuuden, läpinäkyvyyden, oikeasuhteisuuden ja syrjimättömyyden periaatteita ja vältettävä eturistiriitoja. Menettelyt voidaan toteuttaa esimerkiksi kiinnostuksenilmaisupyynnön muodossa. Välillisiin toimiin voi kuulua myös rahoituksen tarjoaminen InvestEU-asetuksen 2 artiklan 18 kohdassa määriteltyjen investointijärjestelyjen kautta.

Varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 219 artiklan 3 kohdan mukaan rahoitus- ja investointitoimilla tuetaan ainoastaan sellaisia rahoituksen lopullisia saajia, joita unionin rahoitustuen myöntämishetkellä pidetään kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien mukaisesti taloudellisesti elinkelpoisina.

Rahoituksen lopullisten saajien on oltava luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä. Esimerkkeinä voidaan mainita seuraavat:

a) yksityiset yhteisöt, kuten erillisyhtiöt tai hankeyhtiöt, suuret yritykset, midcap-yritykset, myös pienet midcap-yritykset (25), sekä pk-yritykset

b) julkisyhteisöt ja julkisoikeudelliset laitokset (alueelliset tai muut, mutta pois lukien rahoitus- ja investointitoimet suoraa jäsenvaltion riskiä aiheuttavien yhteisöjen (26) kanssa) sekä vastaavan tyyppiset yhteisöt;

c) yksityisten ja julkisten yhteisöjen yhdistelmät, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ja yksityiset yritykset, joilla on julkinen tarkoitus; tai

d) voittoa tavoittelemattomat organisaatiot.

Rahoituksen lopulliset saajat, joille rahoitustuote kohdennetaan, määritellään takuusopimuksessa.

Toteutuskumppanit eivät saa olla missään varainhoitoasetuksen 136 artiklan 1 kohdassa tai 4 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetuista tilanteista. Rahoituksenvälittäjien ja rahoituksen lopullisten saajien osalta 136 artiklan soveltaminen on täsmennettävä takuusopimuksissa. Silloin kun rahoitus- ja investointitoimista hyötyvät rahoituksen lopulliset saajat ovat suuria yrityksiä, julkisyhteisöjä ja julkisoikeudellisia laitoksia ja vastaavan tyyppisiä yhteisöjä, joiden on helpompi saada rahoitusta pääomamarkkinoilta tai pankeista tai joiden riskitaso on alhaisempi, toteutuskumppanin on osoitettava, että politiikkalisäarvo on suuri.

Investointikomitean on toteutuskumppanilta saatujen tietojen perusteella tarkistettava, että toteutuskumppanin toimittama InvestEU-ohjelmasta tuettu rahoitus- tai investointitoimi tai useamman kuin yhden toteutuskumppanin esittämä tällaisten toimien yhdistelmä

a) on suorien toimien osalta enintään 50 prosenttia (27) hankkeen kokonaiskustannuksista;

b) on välillisten oman pääoman ehtoisten toimien osalta enintään 50 prosenttia rahaston koosta (28);

c) on välillisten vieraan pääoman ehtoisten toimien osalta sellainen, että vähintään 20 prosenttia vastuusta säilyy rahoituksenvälittäjällä.

Näitä vaatimuksia sovelletaan, jollei investointisuuntaviivojen 5 luvussa toisin täsmennetä.

Välillisissä toimissa toteutuskumppanin on edellytettävä sopimuksessa, että rahoituksenvälittäjä ei sisällytä samaa rahoituksen lopullisten saajien tai muiden rahoituksenvälittäjien kanssa toteutettavaa transaktiota useampaan kuin yhteen InvestEU:sta tuettuun salkkuun.

Välillisissä oman pääoman ehtoisissa toimissa toteutuskumppanin on pyydettävä b alakohdassa esitetyn vaatimuksen osalta, että mahdolliset rahoituksenvälittäjät ilmoittavat sille sitovia luottamuksellisuusvaatimuksia noudattaen aikomuksestaan saada sijoituksia toiseltakin toteutuskumppanilta ja/tai rahoituksenvälittäjältä, joka hyödyntää EU:n takuuta.

Sopimuksessa on edellytettävä, että rahoituksen lopulliset saajat vahvistavat, että InvestEU-rahastosta ja mahdollisista muista unionin ohjelmista saatavan tuen yhdistelmä ei ylitä hankkeen kokonaiskustannuksia ja että InvestEU:sta tuettua rahoitusta ei käytetä unionin ohjelmista myönnettävän avustuksen ennakkorahoitukseen eikä unionin ohjelmasta myönnettyä avustusta käytetä InvestEU-tuen takaisinmaksuun.

Toteutuskumppaneiden on varmistettava InvestEU-tuen näkyvyys InvestEU-asetuksen 32 artiklaa noudattaen ja takuusopimuksissa täsmennettävällä tavalla, ottaen huomioon rahoitustuotteen ja rahoituksen lopullisten saajien luonne.

2.3.2 Rahoitustuotteiden lajit ja etujen yhteneväisyyden varmistaminen toteutuskumppaneiden ja rahoituksenvälittäjien kanssa

2.3.2.1 Politiikkatavoitteiden priorisointi

Jotta politiikkatavoitteita voidaan priorisoida kussakin rahoitustuotteessa, määritetään keskeiset tulosindikaattorit, jotka osoittavat tavoitteiden saavuttamisen. Lisäksi käytetään yhtä tai useampaa seuraavista keinoista:

a) asetetaan tiettyihin painopisteisiin myönnettävälle rahoitukselle tavoitemäärät

b) asetetaan täsmälliset kriteerit rahoituksen kohdentamiseksi asiaankuuluville lopullisille saajille

c) eriytetään EU:n takuun kattavuus politiikan painopisteiden perusteella

d) asetetaan keskittymiselle alakohtaiset/maantieteelliset rajat

e) luodaan asianmukaisesti perusteltu tulosperusteinen mekanismi, joka kertoo painopisteiden toteutumisesta

f) määritellään välietappeja ja tavoitteita, jotka liittyvät EU:n takuun lisäerien osoittamiseen toteutuskumppanin uusille tai olemassa oleville rahoitustuotteille tai

g) käytetään muita asianmukaisia keinoja.

Priorisointi ja sovellettavat keinot täsmennetään takuusopimuksessa.

Lisäksi komission ja kunkin toteutuskumppanin välille luodaan tiivis vuoropuhelu politiikan ohjaamiseksi ja InvestEU-rahastosta tuettavaksi suunniteltujen toimien jatkumon tarkastelemiseksi.

Jotta voidaan varmistaa joustavuus ja kyky reagoida markkinoista ja politiikasta johtuviin mahdollisesti muuttuviin tarpeisiin kussakin politiikkaikkunassa tarvittavalla tavalla, komissio ja asiaankuuluvat InvestEU-ohjelman hallintoelimet voivat tässä luvussa kuvatuin keinoin priorisoida InvestEU-asetuksen liitteessä II esitettyjä rahoituskelpoisia aloja. Komissio voi erityisesti

a) tarkastella säännöllisesti yhdessä toteutuskumppaneiden kanssa niiden esittämää hankejatkumoa. Hankejatkumo sisältää koostetulla tasolla (tai tarkemmalla tasolla, jos takuusopimuksessa niin sovitaan eikä toteutuskumppanin ja lopullisen rahoituksen saajan välisistä luottamuksellisuutta koskevista sitoumuksista muuta johdu) tietoa asianomaisten politiikan alojen ennakoidusta rahoitusmäärästä alasektoritasolla sekä tietoa toimien maantieteellisestä kattavuudesta. Jäljempänä 2.3.2.2 kohdassa määritellyistä temaattisista tuotteista ja 2.9 kohdassa määritellyistä rahoitus- ja investointitoimista on annettava yksityiskohtaisempia tietoja.

b) antaa ohjeita näissä suuntaviivoissa tarkoitettujen tukikelpoisuusperusteiden ja priorisointikeinojen tulkinnasta.

c) tarkastella asianomaisten rahoitustuotteiden tuloksellisuutta ja soveltamisalaa, jotta näissä suuntaviivoissa tarkoitettujen painopisteiden saavuttaminen voidaan optimoida.

Yleisten rahoitustuotteiden yhteydessä voidaan tässä 2.3.2.1 kohdassa esitetyissä puitteissa asettaa ohjeellisia tavoitteita yksittäisille politiikkatavoitteille.

2.3.2.2 Rahoitustuotteet

Rahoitustuotteet voivat olla muodoltaan yleisiä rahoitustuotteita, temaattisia rahoitustuotteita ja yhteisiä yleisiä tai temaattisia rahoitustuotteita.

Yleisillä rahoitustuotteilla tuetaan yhtä tai useampaa johonkin politiikkaikkunaan kuuluvaa politiikan alaa. Politiikkaikkunat on määritelty tarkemmin näiden investointisuuntaviivojen 6 luvussa.

Tiettyihin politiikkatavoitteisiin kohdennettujen rahoitus- ja investointitoimien riskiprofiilista riippuen politiikkaikkunoita varten voidaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa luoda temaattisia rahoitustuotteita.

Temaattisessa rahoitustuotteessa keskitytään selkeästi määriteltyyn, suurempaa EU:n tason lisäarvoa tuottavaan politiikan alaan, jolla markkinoiden toimintapuutteeseen tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin ei voida puuttua yleisillä rahoitustuotteilla, koska toimintapuute tai investointitilanne poikkeaa merkittävästi näiden yleisten rahoitustuotteiden ehdoista. Tämä voi johtua erityisesti rahoitus- ja investointitoimien korkeasta riskiprofiilista, joka edellyttää, että EU:n takuun kattavuus on suurempi ja riskinjako toteutuskumppanin kanssa on epäsymmetristä tai rajoitettua tai riskiä ei jaeta lainkaan. Toteutuskumppanin rahoitusosuuden on joka tapauksessa salkkukohtaisesti oltava InvestEU-asetuksen 13 artiklan 4 ja 5 kohdan mukainen.

Temaattisen rahoitustuotteen on perustuttava markkinoiden toimintapuutteen tai optimaalista heikomman investointitilanteen arviointiin, jonka on oltava oikeassa suhteessa ehdotetun temaattisen rahoitustuotteen ominaisuuksiin, siltä osin kuin tuotetta ei ole jo käsitelty olemassa olevissa arvioinneissa ja selvityksissä.

Hankejatkumoa koskevan tarkastelun lisäksi toteutuskumppanin on toimitettava komissiolle täsmällistä tietoa kunkin rahoitus- tai investointitoimen rahoituskelpoisuudesta kunkin temaattisen tuotteen yhteydessä, kuten takuusopimuksessa määritetään.

Jotta useampaan kuin yhteen politiikkaikkunaan kuuluvia politiikkatavoitteita voidaan edistää tehokkaammin, on mahdollista kehittää yhteisiä yleisiä tai temaattisia rahoitustuotteita. Tällaisissa tuotteissa yhdistetään resursseja kahdesta tai useammasta ikkunasta.

2.3.3 Soveltamisalan ulkopuolelle jäävät toimet

InvestEU-rahastosta ei tueta InvestEU-asetuksen liitteessä V olevassa B jaksossa tarkoitettuja toimia.

2.3.4 Valtiontukinäkökohdat

InvestEU-rahastosta EU- ja jäsenvaltio-osiossa tuettuihin rahoitus- ja investointitoimiin liittyviä jäsenvaltioiden varoja voidaan tietyissä tapauksissa pitää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Ne vapautetaan kuitenkin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätystä valtiontukitoimenpiteiden ilmoitusvaatimuksesta, jos ne täyttävät yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa (29), ja erityisesti sen InvestEU-ohjelmaa koskevassa jaksossa (30), tai muussa ryhmäpoikkeusasetuksessa (31) säädetyt vaatimukset. Valtiontuesta, joka ei täytä jossakin ryhmäpoikkeusasetuksessa säädettyjä vaatimuksia, on SEUT-sopimuksen 108 artiklan nojalla ilmoitettava komissiolle.

2.4 Riskinarviointi

Toteutuskumppaneiden on tehtävä kaikista suorista vieraan pääoman ehtoisista toimista vakiomuotoinen riskinarviointinsa, jossa lasketaan maksukyvyttömyyden todennäköisyys ja odotettu takaisinmaksuaste sekä tehdään toteutuskumppanin sisäisen luokitusjärjestelmän mukainen luottoluokitus, ja raportoitava asiasta komissiolle.

Jotta laskelma kuvaisi toimen kokonaisriskiä, se tehdään ottamatta huomioon EU:n takuuta ja toteutuskumppanin rahoitusosuutta. Laskelmassa on kuitenkin otettava huomioon, että jotkin temaattisiin tuotteisiin liittyvät toimet saattavat jäädä toteutuskumppanin sääntöjä ja menettelyjä noudattaen sen tavanomaisten riskimittareiden soveltamisalan ulkopuolelle. Tällaisissa tapauksissa toteutuskumppanin on laadittava yhteistyössä komission kanssa asianmukainen riskinarviointi asianmukaisen riskiraportoinnin varmistamiseksi.

Vieraan pääoman ehtoisten toimien odotettavissa olevaa riskiprofiilia koskevat tiedot on toimitettava myös investointikomitealle osana InvestEU-rahastolle osoitettua tukihakemusta. Vieraan pääoman ehtoinen toimi on toimi, jolla on vieraan pääoman riskiominaisuudet ja johon voi sisältyä instrumentteja, jotka ovat oikeudelliselta muodoltaan velkaa. Esimerkkeinä voidaan mainita lainat, rahoitusleasingsopimukset, kiinnitysluotot, remburssit, takaukset, valmiusluottojärjestelyt ja pääomamarkkinoilla liikkeeseen lasketut arvopaperit, kuten joukkovelkakirjat, jotka voivat olla etuoikeusasemaltaan parempia, huonompia tai välirahoitusinstrumentteja, vakuudellisia tai vakuudettomia.

Oman pääoman ehtoisissa toimissa EU:n takuuta voidaan käyttää tukemaan toteutuskumppaneiden sijoituksia yksittäisiin yhteisöihin tai hankkeisiin (oman pääoman ehtoiset sijoitukset) tai rahastoihin tehtäviin sijoituksiin (ml. rahasto-osuusrahastot, yhteissijoitusvälineet tai muuntyyppiset välittäjät) tai muuntyyppisiin rahoitusvälineisiin, joihin liittyy oman pääoman ehtoisen salkun riskejä (oman pääoman ehtoinen salkku).

Oman pääoman ehtoinen toimi on toimi, jolla on oman pääoman riskiominaisuudet. Tällaisia toimia voivat olla instrumentit, jotka ovat oikeudelliselta muodoltaan omaa pääomaa, kuten sijoitukset kanta- tai etuosakkeisiin, sekä oman pääoman luonteiset tai hybridi-instrumentit, kuten erittäin huonossa etuoikeusasemassa olevat voitto-osuuslainat, välirahoitus, riskipääomalainat, vaihtovelkakirjat, optiotodistukset tai muut arvonnousuelementit, joissa haltija altistuu oman pääoman ehtoiselle riskille. Toteutuskumppaneiden on tehtävä kaikista suorista oman pääoman ehtoisista toimista vakiomuotoinen riskinarviointinsa ja raportoitava asiasta komissiolle. Asianmukaisen raportoinnin varmistamiseksi toteutuskumppanin on laadittava yhteistyössä komission kanssa asianmukainen arviointimenetelmä sellaisille toimille, jotka jäävät tavanomaisten riskimittareiden soveltamisalan ulkopuolelle.

Toteutuskumppanin on tavanomaisen riskinarviointinsa avulla määritettävä, luokitellaanko toimi oman pääoman vai vieraan pääoman ehtoiseksi, toimen oikeudellisesta muodosta ja nimikkeestä riippumatta, ja ilmoitettava tästä komissiolle.

Välitetyissä toimissa toteutuskumppanit voivat tukeutua rahoituksenvälittäjien vakiomenettelyihin arvioidessaan lopullisiin rahoituksen saajiin kohdistuvaa riskiä tai määrittäessään toimen arvoa. Takuusopimuksessa määrätään, että toteutuskumppaneiden tekemän analyysin tulokset, jotka perustuvat rahoituksenvälittäjiltä salkkutasolla saatuihin tietoihin, on ilmoitettava komissiolle, jotta se voi arvioida tällaisten toimien vaikutusta EU:n takuusta aiheutuvaan riskiin ja rahoitustarpeiden riittävyyttä.

Rahoitus- ja investointitoimien sijoittuminen InvestEU-asetuksen 11 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdan nojalla perustetussa yhteisessä luokittelujärjestelmässä on selvitettävä. Asiaankuuluvat tiedot rahoitus- tai investointitoimen riskinarvioinnista on asetettava InvestEU-asetuksen 24 artiklan 4 kohdan nojalla investointikomitean saataville ja raportointitarkoituksia varten komission saataville. Täsmälliset vaatimukset vahvistetaan takuusopimuksissa ottaen huomioon EU:n edut takaajana ja varmistaen, että yksityisten ja/tai kaupallisesti arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuus suojataan asianmukaisesti.

2.5 Rahoituksen valuutta

EU:n takuu toteutuskumppaneille annetaan euroina.

Lopullisille saajille voidaan rahoitus- ja investointitoimien yhteydessä antaa rahoitusta missä tahansa valuutassa, jolla on jäsenvaltiossa laillisen maksuvälineen asema. Tällainen rahoitus voi myös edistää paikallisten pääomamarkkinoiden kehittymistä.

Rahoitusta voidaan antaa myös muissa vaihtokelpoisissa valuutoissa. Toteutuskumppaneiden ja rahoituksenvälittäjien on kuitenkin pyrittävä välttämään rahoituksen lopullisten saajien altistumista valuuttakurssiriskille. Sääntönä on, että rahoitusta voidaan antaa lopullisille saajille muussa valuutassa kuin siinä, joka on lopullisen saajan sijoittautumisvaltion laillinen maksuväline, ainoastaan, jos siihen on vahvat taloudelliset perusteet. Mieluiten rahoitus olisi tällaisissa tapauksissa myönnettävä euroina.

2.6 Kohdentamisperiaatteet politiikkaikkunoittain

Rahoitustuotteita on luotava soveltuviin politiikkaikkunoihin seuraavien periaatteiden mukaisesti:

a) Rahoitustuotteet, joilla tuetaan rahoitus- ja investointitoimia, joiden päätavoitteena on saada aikaan myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia tai kehittää osaamista, kuuluvat sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunaan.

b) Rahoitustuotteet, joilla tuetaan välittäjien kautta vieraan tai oman pääoman muodossa yksinomaan pk-yrityksistä ja pienistä midcap-yrityksistä koostuvia salkkuja, kuuluvat pk-yritysikkunaan, lukuun ottamatta a alakohdan soveltamisalaan kuuluvia rahoitustuotteita. Suorien toimien osalta rahoitustuotteet, joilla tuetaan yksinomaan pk-yrityksistä ja pienistä midcap-yrityksistä koostuvia salkkuja InvestEU-asetuksen 8 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna yleisenä politiikan alana, kohdennetaan pk-yritysikkunaan, kun taas muille yksittäisille politiikan aloille tarkoitetut rahoitustuotteet kohdennetaan kyseistä alaa koskevaan ikkunaan.

c) Rahoitustuotteet, joilla tuetaan tutkimusta, innovointia tai digitalisaatiota, kuuluvat tutkimuksen, innovoinnin ja digitalisaation politiikkaikkunaan, lukuun ottamatta a ja b alakohdassa tarkoitettuja rahoitustuotteita.

d) Rahoitustuotteet, joilla tuetaan infrastruktuuritoimia, niihin liittyvää liikkuvaa kalustoa, sellaisten innovatiivisten teknologioiden käyttöönottoa, joiden riskit ovat pääasiassa kysyntäpuolella, ja alan markkinoiden kehittämistä, kuuluvat kestävän infrastruktuurin ikkunaan seuraavin edellytyksin: i) Sosiaaliseen infrastruktuuriin (32) liittyvät rahoitustuotteet kohdennetaan sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunaan. ii) Infrastruktuuriin liittyvät rahoitustuotteet, joissa suurin riski liittyy teknologian kehitykseen ja innovaatiotoimintaan, on kohdennettava tutkimuksen, innovoinnin ja digitalisaation ikkunaan. Pk-yritykset ja pienet midcap-yritykset voivat kuitenkin toteuttaa ja kehittää kestävän infrastruktuurin tavoitteisiin tähtääviin hankkeisiin liittyviä rahoitustuotteita myös kestävän infrastruktuurin ikkunassa, kunhan salkut eivät kuulu b alakohdan soveltamisalaan.

InvestEU-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettua pääomatukea pk-yrityksille voidaan antaa mihin tahansa politiikkaikkunaan kuuluvien rahoitustuotteiden avulla.

Yhteiset rahoitustuotteet kuuluvat kahteen tai useampaan ikkunaan takuusopimuksessa vahvistettua takuun jakautumismekanismia noudattaen. Tällainen takuun jakautumismekanismi voidaan toteuttaa niin, että kukin rahoitus- tai investointitoimi jaetaan asianomaisten politiikkaikkunoiden kesken ennalta määritellyllä tavalla suhteellisesti, tai jotakin muuta mekanismia käyttäen.

Kukin toteutuskumppanin ehdottama yksittäinen rahoitus- tai investointitoimi kohdennetaan siihen rahoitustuotteeseen, jota se vastaa. Jos rahoitus- tai investointitoimi täyttää useamman kuin yhden vakiintuneen rahoitustuotteen kriteerit, kyseinen toimi on kohdennettava InvestEU-asetuksen 8 artiklan 4 kohtaa noudattaen rahoitustuotteeseen, johon sen päätavoite kuuluu.

Esittäessään yksittäistä rahoitus- tai investointitoimea toteutuskumppanin on ehdotettava asianomaista rahoitustuotetta politiikkaikkunassa, johon rahoitus- tai investointitoimi kohdennetaan.

2.7 Maantieteellinen ja alakohtainen hajauttaminen

Investointikauden päättyessä minkään kolmen jäsenvaltion osuus EU:n takuun kattamien rahoitus- ja investointitoimien määrästä ei saa olla yhteenlaskettuna enempää kuin 45 prosenttia siitä rahoituksen määrästä, jota InvestEU-rahastosta on tuettu kaikkien toteutuskumppaneiden toimesta. Tähän ei oteta mukaan jäsenvaltio-osioihin kuuluvia rahoitus- ja investointitoimia tai niiden osia.

Lisäksi on pyrittävä kaikin tavoin varmistamaan, että investointikauden päättyessä on tuettu laajaa joukkoa niistä InvestEU-asetuksen liitteessä II luetelluista aloista, joilla rahoitus- ja investointitoimia voidaan toteuttaa. Tämä koskee erityisesti syntymässä olevia tai alikehittyneitä markkinoita, ja toteutuskumppanin tarjoamat rahoitustuotteet otetaan huomioon. Rahoitustuote voi koskea mitä tahansa InvestEU-asetuksen liitteessä II mainituista aloista, joilla voidaan toteuttaa rahoitus- ja investointitoimia.

Maantieteellisen hajauttamisen edistämiseksi voidaan perustaa investointijärjestelyjä, joissa toteutuskumppanit yhdistävät voimansa ja asiantuntemuksensa sellaisten kansallisten kehityspankkien ja -laitosten kanssa, joilla on vain vähän kokemusta rahoitusvälineiden käytöstä.

Jäsenvaltio-osioissa maantieteellinen soveltamisala ja alueellinen kohdentaminen sisällytetään asianomaisiin rahoitusosuussopimuksiin.

2.8 Politiikkaikkunoiden jäsenvaltio-osiot

Jäsenvaltio-osioita voidaan perustaa yhtä tai useampaa politiikkaikkunaa varten. Niissä on kyse rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden erikseen korvamerkityistä määrärahoista, joilla – rahoitusosuuden alkuperästä riippuen – varmistetaan joko yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen, elpymis- ja palautumistukivälineen tai rahoitusosuussopimuksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttaminen. Jäsenvaltio-osioista voidaan muun muassa tarjota pk-yrityksille InvestEU-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettua pääomatukea.

Jäsenvaltio-osioon kuuluvat rahoitus- ja investointitoimet on toteutettava InvestEU-rahaston sääntöjä noudattaen, ja niiden on oltava näiden investointisuuntaviivojen ja InvestEU-asetuksen 10 artiklassa tarkoitetun rahoitusosuussopimuksen sekä rahoitukseen osallistuvien ohjelmien tavoitteiden mukaisia.

Kustakin jäsenvaltio-osiosta (33) voidaan tukea 2.3.2.2 kohdassa esitettyjä rahoitustuotteita seuraavissa skenaarioissa:

a) Olemassa olevaa EU-osioon tarkoitettua rahoitustuotetta voidaan käyttää myös jäsenvaltio-osiossa. Rahoitusosuus on varattava jäsenvaltio-osion alullepanevalle jäsenvaltiolle tai alueelle.

b) Alullepanevan jäsenvaltion tai alueen erityistarpeita ja rahoituksen lopullisia saajia varten voidaan kehittää räätälöityjä rahoitustuotteita. Tällainen rahoitustuote voi olla uudentyyppinen rahoitustuote tai se voi merkittävästi poiketa olemassa olevasta EU-osiota varten kehitetystä rahoitustuotteesta.

c) Rahoitustuotteessa voidaan yhdistää EU- ja jäsenvaltio-osion tukea toisiaan täydentävällä tavalla.

InvestEU-asetuksen 10 artiklan 2 kohdan nojalla kahden tai useamman jäsenvaltion on mahdollista tehdä yhteinen rahoitusosuussopimus komission kanssa.

2.9 InvestEU-rahastosta tukea saavat rahoitusta yhdistävät toimet

InvestEU-asetuksen 2 artiklan 5 kohdassa määriteltyihin ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin rahoitusta yhdistäviin toimiin (34) liittyy InvestEU-rahaston tukea. Jos rahoitus- tai investointitoimi on tällaisen rahoitusta yhdistävän toimen osa, toteutuskumppanin on toimitettava sitä koskeva ehdotus investointikomitean hyväksyttäväksi.

Rahoitusta yhdistävä toimi on toteutettava InvestEU-sääntöjen mukaisesti. Alakohtaisesta ohjelmasta (35) tuleva rahoituselementti voi olla muodoltaan avustus tai rahoitusväline, ja sen on oltava alakohtaisen ohjelman tukikelpoisuussääntöjen mukainen. Rahoitusvälineen muodossa oleva rahoituselementti voidaan yhdistää InvestEU-takuuseen, jonka kanssa se voi jakaa riskin, kuten takuusopimuksessa tarkemmin täsmennetään. Alakohtaisesta ohjelmasta tulevaa rahoituselementtiä koskevan rahoituspäätöksen muodostaa työohjelma (36), jossa mainitaan sen muoto, tavoitteet, rahoitusta yhdistäviin toimiin alakohtaisesta ohjelmasta osoitettavat määrärahat ja luettelo rahoitusta yhdistävään toimeen osallistuvista yhteisöistä. Alakohtaisesta ohjelmasta tulevaa rahoituselementtiä koskeva päätös ei rajoita investointikomitean päätöstä InvestEU-asetuksen mukaisesta EU:n takuusta.

Rahoitusta yhdistävän toimen suunnittelussa ja toteuttamisessa on kiinnitettävä erityistä huomiota unionin yhdistetyn tuen tehokkuuteen ja oikeasuhteisuuteen. Takuusopimuksessa mainitaan rahoitustuotteet, joiden puitteissa rahoitusta yhdistäviä toimia voidaan esittää, sekä erityissäännökset, joita rahoitusta yhdistäviin toimiin sovelletaan. Näihin voi sisältyä ohjeellisia tai pakollisia unionin tuen erien enimmäismääriä. Rahoitusta yhdistäviä toimia koskevaa koostetulla tasolla (tai jos takaussopimuksessa niin sovitaan, tarkemmalla tasolla) esitettävää tietoa voidaan lisäksi tarkastella hankejatkumokeskusteluissa komission kanssa. Tulostaulussa on esitettävä, hyödynnetäänkö rahoitusta yhdistävässä toimessa muista unionin ohjelmista tulevaa avustuskomponenttia tai rahoitusvälinettä.

Hankejatkumoa koskevan tarkastelun lisäksi toteutuskumppanin on toimitettava komissiolle täsmälliset tiedot kunkin sellaisen rahoitus- tai investointitoimen rahoituskelpoisuudesta, jossa rahoitustuotteen yhteydessä hyödynnetään rahoituksen yhdistämistä, kuten takuusopimuksessa määritellään. Lopullisten rahoituksen saajien kanssa toteutettavien toimien rahoituskelpoisuuskriteerit voidaan homogeenisten välillisten rahoitus- tai investointitoimien osalta määritellä takuusopimuksessa, jolloin tällaisia tietoja ei tarvitse toimittaa.

2.10 Strategiset investoinnit

InvestEU:n puitteissa toteutettavilla rahoitus- tai investointitoimilla voidaan edistää InvestEU-asetuksen 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua toimintaa, jolla on strategista merkitystä unionille. Tällaista toimintaa pidetään strategisena investointina, jos se

i) koskee hankkeita ja lopullisia rahoituksen saajia, joihin liittyy unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen kohdistuvia riskejä, kuten investoinneissa puolustus- ja avaruusalaan ja kyberturvallisuuteen: — puolustusalalla investoinnit Euroopan puolustusrahaston vuotuisessa työohjelmassa määritettyihin puolustusteknologioihin ja -tuotteisiin; — avaruusalalla investoinnit seuraaviin tuotteisiin: — atomikellot (esim. Galileo-paikannusjärjestelmissä); — strategiset kantoraketit (unionin määräysvallassa olevien avaruusjärjestelmien avaruuteen laukaisussa käytettävät kantoraketit); ja — avaruustuotteet, jotka komissio määrittelee vuosittain laatimassaan luettelossa, jonka se antaa johtokunnalle; — kyberturvallisuusalalla investoinnit, joissa keskitytään yksinomaan kyberturvallisuustyökalujen ja -ratkaisujen kehittämiseen ja käyttöönottoon, myös silloin, kun ne ovat osa digitaalisten verkkojen ja datainfrastruktuurin käyttöönottoa tai parantamista; tai

ii) edistää unionin selviytymiskykyä 6.1.1.8, 6.2.1.1 ja 6.4.1.1 kohdassa määritellyillä unionin kannalta strategisesti tärkeillä aloilla pitämällä yllä ja vahvistamalla strategisia arvoketjuja ja ylläpitämällä ja vahvistamalla unionille strategisesti tärkeää toimintaa, kuten Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita (IPCEI), jotka liittyvät kriittiseen infrastruktuuriin, muutosvoimaisiin teknologioihin, mullistaviin innovaatioihin sekä yrityksille ja kuluttajille tarkoitettuihin hyödykkeisiin.

Suorien toimien yhteydessä toteutuskumppanin on varmistettava, että strategisissa investoinneissa noudatetaan seuraavassa esitettyjä rajoituksia. Välillisissä toimissa toteutuskumppanin on sopimuksessa velvoitettava rahoituksenvälittäjä varmistamaan samojen rajoitusten noudattaminen.

Ensimmäisen kohdan i alakohdan soveltamisalaan kuuluviin lopullisiin rahoituksen saajiin sovelletaan rajoituksia, lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse alle 10 000 000 euron suorista toimista ja välillisiin toimiin liittyvistä alle 10 000 000 euron transaktioista.

Tässä kohdassa esitettyjä rajoituksia sovellettaessa tarkoitetaan

a) ’määräysvallalla’ kykyä käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa oikeussubjektissa joko suoraan tai yhden tai useamman muun oikeussubjektin välityksellä;

b) ’toimeenpanevalla johdolla’ kansallisen lainsäädännön mukaisesti nimettyä ja tapauksen mukaan toimitusjohtajalle tai muulle vastaavan päätösvallan omaavalle henkilölle raportoivaa oikeussubjektin elintä, jolle on annettu valtuudet määritellä oikeussubjektin strategia, tavoitteet ja yleinen johtaminen ja joka valvoo ja seuraa yrityksen johdon päätöksentekoa;

c) ’kolmannen maan yhteisöllä’ kolmanteen maahan sijoittautunutta oikeussubjektia tai, jos se on sijoittautunut unioniin, yhteisöä, jonka toimeenpaneva johto on kolmannessa maassa. Oikeussubjektin sijoittautumispaikka määräytyy sen kotipaikan sijainnin mukaan.

Edellä olevan i alakohdan soveltamisalaan kuuluva lopullinen rahoituksen saaja ei saa olla kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisöjen määräysvallassa, ja sen toimeenpanevan johdon on oltava unionissa.

Jos i alakohdan soveltamisalaan kuuluva lopullinen rahoituksen saaja osallistuu 5G-yhteyksiä koskevaan strategiseen investointiin, 5G-kyberturvallisuusvälineistön (37) mukaisia toimenpiteitä ja riskinhallintasuunnitelmia sovelletaan myös sen tavaran- ja palveluntoimittajiin. Tällaisia toimittajia ovat erityisesti televiestintälaitteiden myyjät ja valmistajat sekä muut ulkopuoliset toimittajat, kuten pilvi-infrastruktuurin tarjoajat, hallintapalvelujen tarjoajat, järjestelmäintegroijat, turvallisuudesta ja ylläpidosta vastaavat toimeksisaajat sekä siirtojärjestelmien valmistajat.

Jos i alakohdan soveltamisalaan kuuluva lopullinen rahoituksen saaja osallistuu puolustusalan strategiseen investointiin, tällaista rajoitusta sovelletaan myös sen tavaran- ja palveluntoimittajiin ja alihankkijoihin.

Kolmessa edellisessä kohdassa esitettyjä rajoituksia, jotka koskevat kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön määräysvaltaa, ei sovelleta yksittäiseen rahoitus- tai investointitoimeen, jos i alakohdan soveltamisalaan kuuluva lopullinen rahoituksen saaja voi osoittaa olevansa oikeussubjekti, jonka osalta jäsenvaltio, johon se on sijoittautunut, on hyväksynyt takuun Euroopan puolustusrahastosta annetussa asetuksessa (38) säädettyjen osallistumiskelpoisia yhteisöjä koskevien periaatteiden mukaisesti tai komissio on myöntänyt avaruusasetuksen (39) säännöksissä vahvistettujen, osallistumiskelpoisia yhteisöjä koskevien periaatteiden mukaisesti poikkeuksen. Toteutuskumppanin on ilmoitettava komissiolle kaikista tässä 2.10 kohdassa esitettyihin rajoituksiin myönnetyistä poikkeuksista.

Edellä olevan i alakohdan soveltamisalaan kuuluvat lopulliset rahoituksen saajat eivät saa lisensoida tai siirtää yksinoikeudella kolmansille maille tai kolmansien maiden yhteisöille teollis- ja tekijänoikeuksia, jotka liittyvät kyseisten strategisten investointien avulla suoraan aikaansaatuihin kriittisiin teknologioihin ja unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisten turvallisuusetujen kannalta olennaisiin teknologioihin, ellei jäsenvaltio, johon lopullinen rahoituksen saaja on sijoittautunut, ole sitä hyväksynyt.

Tämän rajoituksen soveltaminen päättyy viiden vuoden kuluttua rahoituksen viimeisen maksuerän suorittamisesta.

3. KESTÄVIEN INVESTOINTIEN EDISTÄMINEN

InvestEU on tärkeä osa Kestävä Eurooppa -investointiohjelmaa / vihreän kehityksen investointiohjelmaa (40), ja se auttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin tavoitteiden saavuttamisessa. Sillä edistetään myös unionin sosiaalisen ulottuvuuden kehittämistä.

InvestEU-asetus sisältää erityisiä oikeudellisia vaatimuksia, jotka koskevat ilmasto- ja ympäristötavoitteisiin vaikuttamista sekä EU:n takuulla tuettavien rahoitus- ja investointitoimien kestävyyttä. InvestEU-ohjelman yhteydessä kestävyys viittaa vaikutuksiin, jotka kohdistuvat InvestEU-asetuksessa mainittuihin kolmeen ulottuvuuteen: ilmastoon, ympäristöön ja sosiaaliseen ulottuvuuteen.

Lisäksi InvestEU-asetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaan tukea ei saa myöntää hankkeille, jotka ovat kestävyysarviointia koskevassa ohjeistuksessa vahvistettujen periaatteiden perusteella ristiriidassa ilmastotavoitteiden kanssa.

InvestEU:n puitteissa toteutettavien rahoitustuotteiden suunnittelussa on otettava huomioon vaikutus kestävyystavoitteiden saavuttamiseen muun muassa laajentamalla vihreiden joukkolainojen markkinoita ja kestävyysjoukkolainojen markkinoita; innovatiivisten ja kestävien ratkaisujen käyttöönotto kiertotalouden, biotalouden, sinisen talouden, elintarviketuotannon ja ilmastonmuutoksen osa-alueilla; ympäristön ja luonnonpääoman (ilma, vesi, luonto, maaperä ja biologinen monimuotoisuus) suojelu; energiasiirtymä ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen irtautuminen hiilestä, mukaan lukien investoinnit digitaaliteknologiaan ja kiertotalousjärjestelmiin; tukea tarvitsevien alojen mukauttaminen Euroopan unionin vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteisiin; tarve puuttua asiaan liittyviin kielteisiin vaikutuksiin, jotka voivat vaikuttaa haitallisesti erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin kansalaisiin, mukaan lukien täydennys- tai uudelleenkoulutusta tarvitsevat ja mukautuminen uusiin työn muotoihin, sekä alueisiin, jotka ovat jäljessä kestävien teollisuudenalojen ja palvelujen luomisessa; ja sukupuolten ja muun tasa-arvon edistäminen.

Toteutuskumppaneita kannustetaan tukemaan taloudellista toimintaa, joka on asetuksen (EU) 2020/852 (41) kriteerien mukaista.

Hankkeiden toteuttajille, rahoituksenvälittäjille tai toteutuskumppaneille voidaan tarjota neuvontapalveluja (42), erityisesti jotta voidaan kehittää valmiuksia vastata kestävyysarviointivaatimuksiin ja luoda hankejatkumo edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

3.1 Ilmasto- ja ympäristöseuranta ja -raportointi

Kuten InvestEU-asetuksen johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan, ilmastotavoitteiden rahoitukseen osoitettavien rahoitus- ja investointitoimien kokonaisvolyymin odotetaan olevan vähintään 30 prosenttia InvestEU-ohjelman kokonaismäärärahoista. Lisäksi InvestEU-asetuksen 8 artiklan 8 kohdassa EU-osiolle asetetaan tavoitteeksi, että vähintään 60 prosenttia kestävän infrastruktuurin ikkunaan kuuluvien rahoitus- ja investointitoimien kokonaisvolyymista koskee ilmasto- ja ympäristötavoitteita. Rahoitus- ja investointitoimien odotetaan edistävän myös biologista monimuotoisuutta koskevien unionin yleisten tavoitteiden saavuttamista.

Ilmasto- ja ympäristötavoitteita sovelletaan sekä InvestEU-rahaston EU-osioon että jäsenvaltio-osioon. Tavoitteiden (43) saavuttamista on kuitenkin laskettava ja seurattava EU- ja jäsenvaltio-osioissa erikseen.

Toteutuskumppaneiden on mitattava investointikomitealle esittämiensä rahoitus- ja investointitoimien vaikutus ilmasto- ja ympäristötavoitteisiin InvestEU-asetuksen 8 artiklan 7 kohdassa tarkoitettua komission ilmasto- ja ympäristöseurantaohjeistusta noudattaen. InvestEU-ohjelman ilmasto- ja ympäristöseuranta perustuu johdonmukaiseen järjestelmään, jolla kaikilta toteutuskumppaneilta kerätään tietoa, joka luokitellaan ja yhdistetään. Samalla varmistetaan, että järjestelmä on yhdenmukainen EU:n talousarviosta rahoitettaviin ohjelmiin sovellettavan laajemman ilmastoseurantamenetelmän kanssa. Järjestelmässä on kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä annettua asetusta (44) noudattaen käytettävä asianmukaisella tavalla kriteerejä, joilla määritetään, onko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestävää.

Jotta voidaan seurata, saavutetaanko 30 prosentin ilmastotavoite ja kestävän infrastruktuurin ikkunan 60 prosentin kumulatiivinen ilmasto- ja/tai ympäristötavoite, toteutuskumppaneiden on komission antaman ohjeistuksen mukaisesti toimitettava komissiolle ehdotuksen yhteydessä tiedot, jotka tarvitaan näihin tavoitteisiin kohdistuvan vaikutuksen seuraamiseksi. Samat tiedot toimitetaan myös investointikomitealle osana InvestEU-rahastolle osoitettua tukihakemusta.

Takuusopimuksissa edellytetään, että toteutuskumppanit raportoivat komissiolle vuosittain kokonaistasolla toimista, joilla edistetään ilmasto- ja ympäristötavoitteita, ja mahdollisen jäsenvaltio-osion osalta erikseen kunkin yhteistyössä hallinnoitavan rahaston osalta. Tällaiseen raportointiin sisällytetään asiaankuuluvat indikaattorit, jos sellaisia sovelletaan.

3.2 Kestävyysarviointi

InvestEU-asetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaan toteutuskumppanin on tehtävä rahoitus- ja investointitoimille alkuarviointi sen määrittämiseksi, tuetaanko niillä tietyn koon ylittäviä hankkeita (45) ja onko niillä tässä tapauksessa merkittäviä ympäristö-, ilmasto- tai sosiaalisia vaikutuksia. Jos näin on, niille on tehtävä kestävyysarviointi noudattaen ohjeistusta, jonka komissio on laatinut yhteistyössä mahdollisten toteutuskumppaneiden kanssa. Jos toteutuskumppani katsoo, ettei kestävyysarviointia tehdä, sen on toimitettava investointikomitealle perustelut.

Toteutuskumppani vastaa kestävyysarvioinnin suorittamisesta hankkeen toteuttajien toimittamien tietojen perusteella ja komission ohjeistuksen mukaisesti. Hakiessaan InvestEU-tukea toteutuskumppaneiden on toimitettava yhteenveto mahdollisesta kestävyysarvioinnista. Yhteenveto kestävyysarvioinnista julkistetaan sen jälkeen, kun investointikomitea on hyväksynyt EU:n takuun käytön tiettyyn toimeen, ottaen asianmukaisesti huomioon säännöt ja käytännöt, jotka koskevat luottamuksellisia ja kaupallisesti arkaluonteisia tietoja, teollis- ja tekijänoikeudet mukaan lukien.

Jotta voidaan varmistaa sopeutuminen ilmastonmuutokseen ja arvioida ympäristöön liittyviä ulkoisvaikutuksia (46), komission ohjeistus laaditaan voimassa olevan lainsäädännön (47), voimassa olevien suuntaviivojen, välineiden ja parhaiden käytäntöjen pohjalta tavalla, joka on johdonmukainen muita unionin ohjelmia varten laadittujen ohjeiden kanssa, ottaen asianmukaisella tavalla huomioon asetuksessa (EU) 2020/852 vahvistetut kriteerit, joilla määritetään, onko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestävää, ”ei merkittävää haittaa” -periaate mukaan lukien. Kestävyysarvioinnilla on myös osaltaan varmistettava, että InvestEU-investointitoimilla pyrittäisiin poistamaan eriarvoisuutta tai että niillä ei ainakaan myötävaikuteta olemassa olevan eriarvoisuuden ylläpitämiseen tai lisääntymiseen.

3.3 Oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi InvestEU:ssa

InvestEU myötävaikuttaa oikeudenmukaisen siirtymän mekanismiin InvestEU:n rahoitustuotteiden kautta toteutettavalla InvestEU:n oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyllä osana Kestävä Eurooppa -investointiohjelmaa / Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmaa. Järjestelystä tuetaan investointeja, joilla puututaan sosiaalisiin, taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin, jotka johtuvat siirtymästä kohti unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteen saavuttamista ja unionin tavoitteesta saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä. Voidakseen hyötyä InvestEU:n oikeudenmukaisen siirtymän järjestelystä jäsenvaltioiden on esitettävä alueellisessa oikeudenmukaista siirtymää koskevassa suunnitelmassa alat ja toiminta, joita aiotaan tukea, noudattaen alueellisia oikeudenmukaista siirtymää koskevia suunnitelmia koskevia periaatteita, jotka esitetään oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskevassa asetuksessa (48).

InvestEU:n oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyllä tuetaan taloudellisesti kannattavia yksityisen ja julkisen sektorin yhteisöjen investointeja, jotka ovat oikeudenmukaista siirtymää koskevien tavoitteiden mukaisia. Hankkeiden tai lopullisten rahoituksen saajien on sijaittava alueilla, jotka oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskevan asetuksen nojalla hyväksytty alueellinen oikeudenmukaista siirtymää koskeva suunnitelma kattaa. Lisäksi voidaan tukea hankkeita tai rahoituksen lopullisia saajia, jotka eivät sijaitse kyseisillä alueilla mutta auttavat vastaamaan niiden kehittymistarpeisiin, edellyttäen, että tällaisten hankkeiden rahoitus on keskeistä sellaisten alueiden siirtymässä, joilla on alueellinen oikeudenmukaista siirtymää koskeva suunnitelma. Esimerkiksi infrastruktuurihankkeita, joilla parannetaan oikeudenmukaisen siirtymän tukialueiden yhteyksiä, voidaan tukea.

InvestEU:n oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyllä tuetaan investointeja InvestEU-asetuksessa ja näissä investointisuuntaviivoissa asetettujen tavoitteiden (InvestEU-asetuksen 3 artikla) ja investointiprioriteettien (InvestEU-asetuksen 8 artiklan 1 kohta ja liite II) mukaisesti.

InvestEU:n oikeudenmukaisen siirtymän järjestely voidaan toteuttaa minkä tahansa InvestEU-rahoitustuotteen kautta kaikissa neljässä politiikkaikkunassa. Joidenkin rahoitustuotteiden kysynnän voidaan odottaa olevan suurempaa, kun taas toisten kysyntä voi olla vähäistä tai sitä ei ole lainkaan. Tämä johtuu oikeudenmukaisen siirtymän tukialueiden erityispiirteistä (esim. taloudelliset erot, työmarkkinoiden rakenne, rahoituksen vastaanottokyky jne.) ja covid-19-pandemian vaikutuksesta talousnäkymiin. Nämä tekijät huomioon ottaen toteutuskumppaneille ja rahoituksenvälittäjille voidaan tarjota erityisiä kannustimia. Jos se on perusteltua, kannustimena voi olla sijoitussalkkujen edullisemmat riskinjakojärjestelyt EU:n ja toteutuskumppanin välillä, InvestEU-asetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut EU:n takuusta maksettavan korvauksen pienentäminen tai InvestEU:n oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyyn myötävaikuttavien rahoitus- ja investointitoimien hallintokustannusten osittainen kattaminen taikka muussa muodossa tarjottu kannustin, josta on sovittu takuusopimuksessa yhden tai useamman rahoitustuotteen yhteydessä. Hankkeiden toteuttajille tai rahoituksenvälittäjille voidaan tarvittaessa tarjota erityistä neuvontatukea elinkelpoisen hankejatkumon kehittämisen tukemiseksi.

EU:n takuusta veloitettavan korvauksen mahdollinen pienentäminen on siirrettävä kokonaisuudessaan lopullisille rahoituksen saajille.

Toteutuskumppaneiden panos InvestEU:n oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyn investointitavoitteiden saavuttamiseen voi vaihdella kyseessä olevan rahoitustuotteen luonteen mukaan.

Toteutuskumppaneiden on seurattava rahoitus- ja investointitoimia tai niiden osia, joilla hankkeita tai lopullisia rahoituksen saajia tuetaan InvestEU:n oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyn puitteissa, ja raportoitava niistä. Sen jälkeen, kun alueellinen oikeudenmukaista siirtymää koskeva suunnitelma on hyväksytty, tällaisia toimia tai niiden osia pidetään InvestEU:n oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyn puitteissa toteutettavina investointeina, vaikka ne olisi hyväksytty ennen suunnitelman hyväksymistä, edellyttäen, että toteutuskumppani varmistaa, että ne ovat alueellisen oikeudenmukaista siirtymää koskevan suunnitelman tavoitteiden mukaisia.

InvestEU:n oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyn mukaista rahoitusta ei saa yhdistää julkisen sektorin lainajärjestelyyn (49) (pilari 3), neuvontatukea lukuun ottamatta.

4. EU:N TAKUUN KÄYTTÖ

EU:n takuuta voidaan käyttää kattamaan rahoitus- ja investointitoimien tai rahoitus- ja investointitoimisalkkujen yhteydessä erilaisia riskiluokkia erilaisten rahoitustuotteiden puitteissa. EU:n takuun käyttöä koskevat yksityiskohdat vahvistetaan takuusopimuksessa.

EU:n takuu voi vastata toteutuskumppanin riskipositiota pari passu -periaatteella tai se voi kattaa huonomman etuoikeusluokan, esimerkiksi suuririskisimmän osan (First Loss Piece) tai välirahoitusluokan. Jos takuusopimukset kattavat useamman kuin yhden politiikkaikkunan, rahoitustuotteista aiheutuvat tappiot voidaan jakaa yhden tai useamman politiikkaikkunan kesken ottaen huomioon takuusopimuksessa määritelty riskinjakorakenne.

Toteutuskumppanin osuus suuririskisimmästä osasta lasketaan mukaan InvestEU-asetuksen 2 artiklan 7 kohdassa määriteltyyn toteutuskumppanin rahoitusosuuteen. Riskinjako muissa muodoissa, kuten toteutuskumppanin osuus välirahoitusluokasta, voidaan laskea mukaan toteutuskumppanin rahoitusosuuteen takuusopimuksissa määriteltyjen ehtojen ja laskentamenetelmän mukaisesti.

Rahoitustuotteen voimassaoloaika ja sen irtisanomisehdot on määriteltävä takuusopimuksessa. Rahoitustuotteeseen voidaan tarvittaessa sisällyttää rahoitus- tai investointitoimen tasolla mahdollisuus irtautua sijoituksista tai luovuttaa vastuut ennen sijoitusten voimassaolon päättymistä, jos politiikkatavoitteiden saavuttaminen voidaan varmistaa, ottaen huomioon unionin ja toteutuskumppanin taloudelliset edut.

Huonomman etuoikeusluokan tai välirahoitusluokan tiheys (thickness) voidaan määrittää myös takuusopimuksessa määritettävän siirtoastemekanismin avulla, rajoittamatta kuitenkaan tässä 4 luvussa vahvistettujen, soveltuvin osin noudatettavien periaatteiden soveltamista. Tämä tarkoittaa sitä, että kuhunkin rahoitus- tai investointitoimeen sovelletaan yksilöllistä siirtoastetta, jolla määritetään kyseistä huonompaa etuoikeusluokkaa tai välirahoitusluokkaa koskeva toteutuskumppanin rahoitusosuus ja EU:n takuu.

EU:n takuun käyttöön sovelletaan seuraavassa esitettäviä periaatteita, jollei näiden investointisuuntaviivojen asianomaista politiikkaikkunaa koskevassa luvussa toisin täsmennetä. Jäsenvaltio-osiossa tällaisen suuririskisimmän osan tai välirahoitusluokan tiheys voi poiketa tässä 4 luvussa vahvistetuista periaatteista komission ja jäsenvaltion välisessä rahoitusosuussopimuksessa täsmennettävällä tavalla.

4.1 Yleiset rahoitustuotteet

4.1.1 EU:n takuun käyttö vieraan pääoman ehtoisissa toimissa

Salkuissa, joissa rahoitustuotteilla tuetaan vieraan pääoman ehtoisia toimia, periaatteena on, että jos EU:n takuu kattaa suuririskisintä osaa, toteutuskumppanin osuuden on oltava vähintään 5 prosenttia salkun suuririskisimmästä osasta, jollei 4.1.1.1–4.1.1.3 kohdan säännöksistä muuta johdu.

4.1.1.1 Yksittäisten toimien takaaminen

Tätä 4.1.1.1 kohtaa sovelletaan ainoastaan suoriin toimiin.

EU:n takuulla voidaan kattaa osa yksittäisestä toimesta pari passu -periaatteella. Tässä tapauksessa EU:n takuu yksittäiselle toimelle voi olla enintään 50 prosenttia toteutuskumppanin tarjoamasta rahoituksesta. Toteutuskumppanilla on oltava vähintään 20 prosentin pari passu -osuus yksittäisestä toimesta etujen yhteneväisyyden varmistamiseksi.

EU:n takuu voi olla myös muussa muodossa, mukaan lukien etuoikeudeltaan huonommassa asemassa oleva positio yksittäisen toimen osalta. Tässä tapauksessa EU:n takuu yksittäiselle toimelle on rajoitettu 25 prosenttiin toteutuskumppanin tarjoaman rahoituksen kokonaismäärästä (50). Toteutuskumppanilla on oltava vähintään 5 prosentin osuus etuoikeudeltaan huonommasta positiosta.

4.1.1.2 Muiden kuin 4.1.1.3 kohdassa tarkoitettujen salkkujen takaaminen

EU:n takuu voi kattaa myös toteutuskumppanin rahoittamien rahoitus- ja investointitoimien salkusta suuririskisimmän osan tai välirahoitusluokan. Jos EU:n takuu kattaa suuririskisimmän osan, toteutuskumppanin osuuden on oltava suuririskisimmästä osasta vähintään 5 prosenttia.

Suuririskisimmän osan tiheys perustuu takuun kohteena olevaan salkkuun kuuluvien toimien odotettavissa olevaan riskiprofiiliin. Se saa olla enintään 30 prosenttia toteutuskumppanin yksittäisestä rahoitustuotteesta tarjoaman rahoituksen kokonaismäärästä. Sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunan yhteydessä suuririskisimmän osan tiheyttä voidaan kasvattaa niin, että sen osuus suhteessa kokonaisrahoitukseen on asianmukainen.

4.1.1.3 Rajattuja ja rajaamattomia takauksia sisältävien salkkujen takaaminen

Kun on kyse välitetystä velkarahoituksesta – rajattujen tai rajaamattomien takauksien muodossa – eikä rahoituksenvälittäjiltä saatava korvaus riitä asianmukaisesti kattamaan toteutuskumppanin tarjoaman rahoituksen riskiä, EU:n takuun kattavuus voi olla suuririskisimmässä osassa enimmillään 100 prosenttia, odotettavissa olevien luottotappioiden perusteella määritettynä. Kun on kyse välitetystä velkarahoituksesta rajattujen takausten muodossa, EU:n takuun kattaman suuririskisimmän osan tiheys voidaan asettaa enimmillään 100 prosenttiin toteutuskumppanin tarjoamasta rahoituksesta.

EU:n takuulla voidaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa kattaa toteutuskumppanin tarjoamien rajaamattomien takausten osalta odotettavissa olevia luottotappioita suuremmat tappiot. Tällaisissa tapauksissa EU:n takuun kattama osuus odotettavissa olevista luottotappioista on hinnoiteltava takuusopimuksen mukaisesti.

Poikkeustapauksissa, joissa politiikan tuoma lisäarvo on suuri, EU:n takuun kattaman suuririskisimmän osan tiheys voidaan toteutuskumppanin tarjoamien rajattujen takausten osalta asettaa tasolle, joka on odotettavissa olevia luottotappioita korkeampi. Tällaisissa tapauksissa EU:n takuun kattama osuus odotettavissa olevista luottotappioista on hinnoiteltava takuusopimuksen mukaisesti.

4.1.2 EU:n takuun käyttö oman pääoman ehtoisissa toimissa

Oman pääoman ehtoisia toimia tukevien salkkujen osalta toteutuskumppaneiden on periaatteessa sijoitettava pari passu -periaatteella kuhunkin rahoitus- tai investointitoimeen omalla riskillään osuus, jolla varmistetaan etujen riittävä yhteneväisyys, kuten kunkin rahoitustuotteen yhteydessä on etukäteen määritelty. EU:n takuun kattaman rahoituksen on oltava yhteensä enintään 70 prosenttia toteutuskumppanin pari passu -ehdoin eri rahoitustuotteina tarjoamasta yhteenlasketusta oman pääoman ehtoisesta rahoituksesta (jota voidaan tarkastella konsernitasolla) eri rahoitustuotteiden puitteissa, ja omalla riskillä myönnettävän rahoituksen on oltava kunkin rahoitus- tai investointitoimen yhteydessä vähintään 5 prosenttia toteutuskumppanin pari passu -ehdoin myöntämästä yhteenlasketusta oman pääoman ehtoisesta rahoituksesta.

Toteutuskumppaneiden ja komission väliset riskinjakojärjestelyt voidaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa toteuttaa muulla tavoin kuin pari passu -ehdoin. Esimerkiksi EU:n takuun huonompi etuoikeusasema voidaan sallia, jos julkishyödykkeisiin liittyy järjestelmätason markkinapuutteita tai ulkoisvaikutuksia ei voida hinnoitella asianmukaisesti, kuten lajissaan ensimmäisten toimien yhteydessä tai luotaessa uusia markkinoita.

EU:n takuu voi kattaa enintään 100 prosenttia suuririskisimmästä osasta (joka on enintään 50 prosenttia toteutuskumppanin kyseisen salkun puitteissa tarjoamasta kokonaisrahoituksesta) vain poikkeustapauksissa, mukaan lukien tapaukset, joissa riskipitoisuus on suuri. Tulot on jaettava kaikissa tapauksissa toteutuskumppanin ja komission välillä oikeassa suhteessa riskiin, jolle ne altistuvat.

4.2 Temaattiset rahoitustuotteet

4.2.1 EU:n takuun käyttö vieraan pääoman ehtoisissa toimissa

EU:n takuu voi kattaa toteutuskumppanin rahoittamien vieraan pääoman ehtoisten toimien salkusta suuririskisimmän osan. Suuririskisimmän osan tiheys voi tällaisten rahoitustuotteiden ominaisuuksien vuoksi olla yli 50 prosenttia toteutuskumppanien tarjoamasta tavoiterahoituksesta. Toteutuskumppanilla on oltava suuririskisimmästä osasta vähintään 5 prosentin osuus, jotta etujen yhteneväisyys voidaan varmistaa. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa etujen yhteneväisyys voidaan varmistaa myös muilla takuusopimuksessa määritetyillä rahoituskeinoilla.

Toteutuskumppaneiden osallistuminen tappioiden kattamiseen, joka on varmistettu suuririskisimmällä osalla, voidaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa toteuttaa asteittain, kun salkku erääntyy ja sen riskit vähenevät. Osallistuminen voidaan toteuttaa tuloilla, jotka ovat peräisin taatusta tai muusta sijoitussalkusta (-salkuista), tai muilla asianmukaisilla ja innovatiivisilla mekanismeilla.

4.2.2 EU:n takuun käyttö oman pääoman ehtoisissa toimissa

EU:n takuu voi kattaa toteutuskumppanin rahoittamien oman pääoman ehtoisten toimien salkusta suuririskisimmän osan. Suuririskisimmän osan tiheys voi olla yli 50 prosenttia toteutuskumppanin rahoittamien toimien salkusta. Toteutuskumppanilla on oltava suuririskisimmästä osasta vähintään 5 prosentin osuus, jotta etujen yhteneväisyys voidaan varmistaa. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa etujen yhteneväisyys voidaan varmistaa myös muilla takuusopimuksessa määritetyillä rahoituskeinoilla.

Toteutuskumppaneiden osallistuminen tappioiden kattamiseen, joka on varmistettu suuririskisimmällä osalla, voidaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa toteuttaa asteittain, kun salkku erääntyy ja sen riskit vähenevät. Osallistuminen voidaan toteuttaa tuloilla, jotka ovat peräisin taatusta tai muusta sijoitussalkusta (-salkuista), tai muilla asianmukaisilla ja innovatiivisilla mekanismeilla.

5. TOTEUTUSKUMPPANIN TARJOAMA RAHOITUS

Toteutuskumppanin tarjoamaan rahoitukseen sovelletaan seuraavassa esitettäviä periaatteita, jollei näiden investointisuuntaviivojen asianomaista politiikkaikkunaa koskevassa luvussa toisin täsmennetä.

5.1 Yleiset rahoitustuotteet

5.1.1 Toteutuskumppanin tarjoama velkarahoitus

5.1.1.1 Yleinen velkarahoitus

Toteutuskumppani voi tarjota rahoitusta suoraan lopullisille saajille, toisin sanoen suorina lainoina tai muuna suorana velkarahoituksena, tai rahoituksenvälittäjien kautta.

5.1.1.2 Rajatut ja rajaamattomat takaukset

EU-osion puitteissa toteutettaviin rahoitus- ja investointitoimiin sovelletaan seuraavia ehtoja:

a) EU:n takuu voidaan antaa toteutuskumppaneille, jotta ne voivat tarjota rajatun tai rajaamattoman takauksen rahoituksenvälittäjän alulle panemien vastikään toteutettujen rahoitustransaktioiden salkulle. Salkkuihin ei saa sisällyttää transaktioita sellaisten lopullisten rahoituksen saajien kanssa, jotka on asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi tai jotka täyttävät kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yleistäytäntöönpanomenettelyyn asettamiselle velkojien pyynnöstä.

b) Jos kyseessä on rajattu takaus, yläraja on asetettava uuden salkun odotettavissa olevien tappioiden tasolle ja se on määritettävä erikseen kullekin rahoituksenvälittäjän kanssa allekirjoitettavalle salkkua koskevalle takuusopimukselle (51). Odotettavissa olevat tappiot on määritettävä ja dokumentoitava aiemman datan ja ennakoivien arvioiden perusteella. Jos tällaista dataa ei ole saatavilla, yläraja asetetaan ennalta sovitulle tasolle ja määritetään komission ja toteutuskumppanin välisessä takuusopimuksessa. Suurin sallittu yläraja on 25 prosenttia. Sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunassa suurin sallittu yläraja voi olla korkeampi.

c) Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa takaus voidaan antaa odotettavissa oleviin tappioihin asti korvauksetta (sekä rajattujen että rajaamattomien takausten osalta), mutta toteutuskumppanin on hinnoiteltava odotettavissa olevia tappioita suurempi riskinotto komission ja toteutuskumppanin välisen takuusopimuksen mukaisesti. Kummassakin tapauksessa EU:n takuusta veloitettavan korvauksen pienentämisestä saatava hyöty on siirrettävä kokonaisuudessaan rahoituksen lopullisille saajille.

d) Uuteen salkkuun sisältyvien yksittäisten rahoitustransaktioiden takausaste on yleensä 50 prosenttia, mutta tätä prosenttiosuutta voidaan korottaa, jos transaktioilla on erityistä politiikkalisäarvoa.

e) Rahoituksenvälittäjän on pidettävä itsellään vähintään 20 prosenttia vastuusta kunkin sellaisen rahoitustransaktion osalta, joka toteutetaan pari passu -periaatteella toteutuskumppanin antaman takauksen kanssa. Komission ja toteutuskumppanin välisessä takuusopimuksessa voidaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa määrittää pienempi prosenttiosuus, jos se on mahdollisesti sovellettavien valtiontukisääntöjen mukaista tai niiden kanssa sopusoinnussa. Sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunassa vähimmäisvastuu voidaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa alentaa 5 prosenttiin.

f) Tappioiden takaisin perimisen osalta toteutuskumppanin antaman takauksen on oltava pari passu -periaatteella samassa asemassa kuin rahoituksenvälittäjän. Jos tappioiden määrä rajattujen takausten tapauksessa ylittää takauksen ylärajan, vastaava määrä takaisin perityistä varoista voidaan ensisijaisesti kohdentaa parhaan etuoikeusluokan vastuisiin. Vaihtoehtoisesti voidaan soveltaa ennalta arvioitua takaisinmaksuastetta.

g) Salkkuihin sisällytettävien rahoitustransaktioiden vähimmäiserääntymisaika on 12 kuukautta lukuun ottamatta sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunaa, jossa se voi olla lyhyempi.

5.1.2 Toteutuskumppanin tarjoama oman pääoman ehtoinen rahoitus

Toteutuskumppanit voivat tarjota oman pääoman ehtoista ja oman pääoman luonteista rahoitusta lopullisille rahoituksen saajille suoraan (52) tai rahoituksenvälittäjien (kuten erityisten rahastojen ja sijoitusvälineiden, mukaan lukien yhteissijoitusvälineet) kautta. Välittäjärahastojen tai sijoitusvälineiden kohteena ovat yleensä vähemmistöosakkuudet lopullisissa rahoituksen saajissa.

Kaikkia seuraavia edellytyksiä sovelletaan EU-osion puitteissa rahoituksenvälittäjien vastaanottamiin sijoituksiin, toteutuskumppaneiden kanssa tehtävissä takuusopimuksissa täsmennettävällä tavalla, ja selvyyden vuoksi todettakoon, että niitä sovelletaan myös toteutuskumppanin InvestEU-ohjelman puitteissa tarjoamaan rahoitukseen (rahoitus- tai investointitoimi), mukaan lukien EU:n takuun ja toteutuskumppanin rahoitusosuuden piiriin kuuluvat osat:

a) Rahoituksenvälittäjän, joka vastaanottaa sijoituksen InvestEU:n puitteissa (rahoitus- tai investointitoimi), on osana sijoitusstrategiaansa sitouduttava sijoittamaan InvestEU-asetuksen nojalla rahoituskelpoisiin lopullisiin rahoituksen saajiin määrä, joka on vähintään yhtä suuri kuin suurempi seuraavista: i) 50 prosenttia välittäjän sijoitusten kokonaismäärästä; ja ii) kaksi kertaa EU:n tukeman sijoituksen puitteissa sijoitustarkoituksiin nostettu määrä, joka on rajattu 80 prosenttiin välittäjän sijoitusten kokonaismäärästä.

b) Toteutuskumppaneiden sijoitukset rahastoihin eivät yleensä saa olla yli 25 prosenttia rahaston koosta. Jos politiikkalisäarvo on suuri, voidaan sallia sijoitukset, joiden osuus rahaston koosta on enintään 50 prosenttia, paitsi sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunassa tai muihin politiikkaikkunoihin kuuluvien teknologiansiirtorahastojen yhteydessä, jossa se voi poikkeustapauksissa olla enintään 75 prosenttia rahaston koosta. Rahasto-osuusrahastojen tapauksessa näitä ylärajoja sovelletaan sijoituskohteena olevien rahastojen tasolla.

c) Kolmen tai useamman toteutuskumppanin sijoitukset rahastoihin, jotka on tarkoitettu vihreisiin ja digitaalisiin investointeihin Euroopan tasolla saavat olla yhteensä enintään 75 prosenttia rahaston koosta.

d) Yhteissijoitusvälineitä ja -järjestelyjä koskeva sääntökokonaisuus vahvistetaan toteutuskumppaneiden kanssa tehtävissä takuusopimuksissa.

e) Toteutuskumppaneiden InvestEU:n puitteissa tekemät sijoitukset on toteutettava pari passu -periaatteella muiden julkisten ja yksityisten sijoittajien kanssa ja markkinaehtoisesti. Markkinaehtoisuus edellyttää, että muiden sijoittajien kanssa vertailukelpoisessa tilanteessa olevat yksityiset sijoittajat ovat tehneet pari passu -ehdoin vähintään 30 prosenttia kaikista sijoituksista rahastoon tai rahaston taustalla oleviin hankkeisiin (53). Tämän kohdan vaatimuksia ei voida soveltaa sijoituksiin aloilla, joilla on erityistä poliittista merkitystä EU:lle, kuten toteutuskumppanin kanssa tehtävässä takuusopimuksessa täsmennetään.

f) Toteutuskumppaneiden on sijoitettava InvestEU:n puitteissa rahastoihin yleensä rahaston ensimmäisessä merkintävaiheessa. Sijoitukset myöhemmissä vaiheissa ovat mahdollisia ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

g) Rahoitus- ja investointitoimien on oltava pitkäaikaisia, ja niiden keston on yleensä oltava 5–20 vuotta.

h) Sijoitukset lopullisiin rahoituksen saajiin, jotka voidaan hyväksyä asianomaisen rahoitustuotteen kohteiksi, on toteutettava ensisijaisina sijoituksina (54). Myös toissijaiset sijoitukset voidaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa hyväksyä, kuten takaussopimuksessa täsmennetään.

5.2 Temaattiset rahoitustuotteet

5.2.1 Toteutuskumppanin tarjoama velkarahoitus

Toteutuskumppani voi tarjota rahoitusta lopullisille saajille suorina lainoina, muuna suorana velkarahoituksena tai rahoituksenvälittäjien kautta, jotta rahoitusta voidaan kohdentaa asiaankuuluvalle suurempaa unionin tason lisäarvoa tuottavalle politiikan alalle.

5.2.2 Toteutuskumppanin tarjoama oman pääoman ehtoinen rahoitus

Toteutuskumppanit voivat tarjota oman pääoman ehtoista ja oman pääoman luonteista rahoitusta lopullisille rahoituksen saajille suoraan (55) tai erityisten rahastojen ja sijoitusvälineiden kautta. Sijoitukset rahastoihin tai muihin sijoitusvälineisiin ja järjestelyihin, joita tuetaan EU:n takuulla, voivat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa olla myös muita sijoittajia huonommassa etuoikeusasemassa.

6. POLITIIKKAIKKUNAT

6.1 Kestävän infrastruktuurin ikkuna

6.1.1 Toiminta-alat

Kestävän infrastruktuurin ikkunalla pyritään tukemaan kestävään infrastruktuuriin liittyviä rahoitus- ja investointitoimia InvestEU-asetuksen 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla. Kaikki InvestEU-asetuksen liitteessä II luetellut kestävään infrastruktuuriin liittyvät osa-alueet voivat saada tukea kestävän infrastruktuurin politiikkaikkunasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta soveltamisalan ulkopuolelle jääviä toimia koskevien säännösten soveltamista (näiden investointisuuntaviivojen 2.3.3 kohta) ja 2.6 kohdassa vahvistettuja InvestEU-rahaston kohdentamista koskevia periaatteita. Tuki liittyy pääasiassa InvestEU-asetuksen liitteessä II oleviin 1, 2, 3, 4, 9, 10 ja 11 kohtaan, 13 kohdan d alakohtaan sekä 14 ja 15 kohtaan, joista osaa kuvataan tarkemmin 6.1.1.1–6.1.1.8 kohdassa esimerkinomaisella ja ohjeellisella tavalla. Tukikelpoiset osa-alueet voidaan priorisoida 2.3.2.1 kohdan mukaisesti.

Samalla kun noudatetaan yleistä tavoitetta, jonka mukaan investoinneista 60 prosenttia olisi käytettävä unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteiden edistämiseen, toteutuskumppaneiden myöntämällä rahoituksella on pyrittävä varmistamaan riittävä useita aloja kattava hajauttaminen toteutuskumppanin toteuttamat rahoitustuotteet huomioon ottaen.

Kestävän infrastruktuurin politiikkaikkunasta voidaan myös kanavoida tukea alakohtaisista ohjelmista (rahoituksen yhdistämistä koskeva 2.9 kohta). Lisäksi kestävän infrastruktuurin politiikkaikkunan mukaisiin investointeihin myönnettävä tuki voidaan yhdistää yhteistyössä hallinnoitavista rahastoista tai elpymis- ja palautumistukivälineestä saatavaan tukeen.

Kestävän infrastruktuurin politiikkaikkunasta myönnettävän tuen odotetaan tuovan lisäarvoa tarjoamalla rahoitusta seuraaviin:

a) Euroopan laajuisesti määriteltyjen kestävään kehitykseen liittyvien päämäärien ja tavoitteiden saavuttaminen. Tämä liittyy esimerkiksi taloudellisten, ympäristöön liittyvien ja sosiaalisten tavoitteiden, kuten ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien periaatteiden (ESG-periaatteet) samanaikaiseen edistämiseen (56);

b) tuki infrastruktuurin kehittämiseksi omaisuusluokkana edistämällä tiukkoja kestävyysnormeja (kuten esteettömyyttä (57)), läpinäkyvyyttä ja vertailtavuutta hankkeita koskevassa valmistelussa, rahoitustekniikoissa ja -tuotteissa, seurannassa ja tiedoissa;

c) sellaisten hankkeiden edistäminen, joilla on makroalueellisia ja/tai rajatylittäviä vaikutuksia, kun kustannukset ja hyödyt jakautuvat usean jäsenvaltion kesken, tai kustannuksia syntyy kansallisella tai paikallisella tasolla, mutta hyödyt toteutuvat valtioiden rajojen yli tai unionin tasolla;

d) tuki unionin painopisteisiin perustuville hankkeille, joissa otetaan huomioon ympäristövaikutukset sekä sosioekonomiset kustannukset ja hyödyt. Kyse voisi olla esimerkiksi siirtymisestä ympäristöystävällisempiin liikennemuotoihin ja kestävien polttoaineiden käyttöön liikenteessä, panostamisesta materiaali- ja energiatehokkuuteen sekä uusiutuvaan energiaan, ilman tai veden laadun parantamisesta, ympäristönsuojelusta, biologisen monimuotoisuuden pitkän aikavälin suojelun ja ennallistamisen edistämisestä, kestävän infrastruktuurin ja luontopohjaisten ratkaisujen edistämisestä, biotalouden tukemisesta, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä, kulttuuriperinnön hoidosta, matkailusta ja rakennusten energiatehokkuudesta. Tähän sisältyisi myös liikennekaluston uusimiseen ja jälkiasennuksiin liittyvien ratkaisujen tukeminen;

e) sellaisten Euroopan laajuisten verkkojen infrastruktuurin, laitteistojen ja innovatiivisten teknologioiden edistäminen, jotka palvelevat esimerkiksi energia- ja liikennejärjestelmän yleistä etua. Tällaiset hankkeet voivat myös olla kehitystä vauhdittavia keskeisiä tekijöitä, jotka lisäävät investointeja uusiutuviin energialähteisiin, energiatehokkuuteen ja kysyntäjoustoon, terveydenhuoltoon (kuten sähköisiin terveyspalveluihin), julkishallintoon (kuten sähköisiin viranomaispalveluihin) sekä vaihtoehtoisilla polttoaineilla toimivaan, vuorovaikutteiseen, verkkoyhteyksillä varustettuun ja automatisoituun liikkuvuuteen;

f) kestävien digitaalisten yhteyksien ja data-alustojen ja -infrastruktuurien edistäminen kaikkialla unionissa sekä sellaisten hankkeiden edistäminen, joilla tuetaan laajasti erilaisia viestintään ja tietotekniikkaan liittyviä tuotteita ja palveluja, joilla edistetään tarvittaessa EU:n kansainvälisiä yhteyksiä ja joissa kestävyysnäkökohtiin sisältyy infrastruktuurin ja laitteiden kierrättäminen;

g) avaruuspalvelut ja avaruuspohjaiset sovellukset mahdollistavan kestävän (kiertoradalla ja maassa sijaitsevan) avaruusinfrastruktuurin kehittämisen ja toiminnan edistäminen;

h) sellaisten hankkeiden edistäminen, joissa hyödyt riippuvat arvo- tai toimitusketjuun tai -verkostoon tehtävistä muista investoinneista ja/tai joihin liittyy huomattava ensimmäisen toimijan riski;

i) yhteentoimivuuden edistäminen rajatylittävissä infrastruktuureissa ja palveluissa, mukaan lukien digitaaliset alustat ja palvelut;

j) tutkimusinfrastruktuurin, myös sähköisten infrastruktuurien, käyttöönoton ja synergioiden edistäminen kaikkialla unionissa. Tässä on keskityttävä sellaisten laitosten, resurssien ja palvelujen markkinoiden kehittämiseen, joita yhteisöt käyttävät innovoinnin edistämiseen;

k) sisämarkkinoiden toiminnan tehostaminen edistämällä markkinapohjaisia investointeja erilaisissa sääntelyjärjestelmissä (58);

l) kriittisen massan sekä ryhmien ja yhteishankkeiden aikaansaaminen yksityisten sijoittajien houkuttelemiseksi.

Tukea 6.1.1.1–6.1.1.8 kohdassa kuvatuille toiminta-aloille voidaan täydentää liitännäistoimenpiteillä, joiden tarkoituksena on auttaa viranomaisia ja hankkeiden toteuttajia kehittämään valmiuksia määritellä investointistrategioita, yhdistää rahoitusta sekä suunnitella ja ryhmitellä hankkeita.

6.1.1.1 Energiasektorin kehittäminen

Puhtaan ja kestävän uusiutuvan energian tuotannon, toimittamisen tai käytön tukeminen keskitetään hankkeisiin, joiden riski- ja pääomaintensiteetti on suuri ja jotka mahdollistavat uusiutuvien energialähteiden integroinnin edelleen kaikilla aloilla (sähköntuotanto, lämmitys ja jäähdytys, liikenne), sekä muihin päästöttömiin ja vähäpäästöisiin energialähteisiin ja ratkaisuihin. Tällaisia voivat olla rajatylittävät tai merialueiden (ks. myös 6.1.1.7 kohta) uusiutuvaan energiaan liittyvät hankkeet, rakennusten vähähiilistämistä edistävät hankkeet, uusiutuvan energian käyttö teollisissa prosesseissa, vähähiilisen kaasun (kuten vetystrategian (59) mukaisen vähähiilisen puhtaan vedyn tai biometaanin) tuottaminen ja tarjoaminen (kaupallisessa mittakaavassa), kehittyneisiin biopolttoaineisiin, biomassaan ja muihin kestäviin vaihtoehtoisiin polttoaineisiin liittyvät hankkeet ja paikan päällä tapahtuva varastointi. Tukea olisi annettava myös paikallisesti johdettuihin uusiutuvan energian hankkeisiin, kuten energiayhteisöjen johtamiin hankkeisiin, joihin usein yhdistetään myös energiatehokkuuden parantaminen. Tukemalla energiasektoria voidaan edesauttaa uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin (EU) 2018/2001 (60) (RED II) ja energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 (61) (hallintoasetus) tavoitteita sekä korostaa energiatehokkuuden merkitystä investointipäätöksissä, muun muassa unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismin (62) avulla.

Energiatehokkuuteen ja energiansäästöön liittyvä tuki koskee hankkeita, jotka ovat Agenda 2030 -toimintaohjelman ja Pariisin sopimuksen mukaisten unionin sitoumusten mukaisia ja edistävät direktiivin 2012/27/EU (63) tavoitteita (energian kysynnän vähentäminen energiansäästötoimenpiteillä ja kysyntäpuolen hallinnalla, kiertotalouden periaatteiden soveltaminen, kaukolämmön tukeminen ja energiantuotanto sähkön ja lämmön yhteistuotantohankkeilla, jotka vähentävät energiankulutusta ja ehkäisevät kasvihuonekaasujen ja muiden epäpuhtauksien päästöjä). Tuki koskee rakennusten kunnostamiseen kannustavan ”perusparannusaalto”-strategian (64) mukaisia hankkeita erityisesti sen kolmella painopistealueella: energiaköyhyyden ja energiatehokkuudeltaan heikoimpien rakennusten muodostaman ongelman ratkaiseminen, julkisten rakennusten, kuten hallintorakennusten, oppilaitosten ja terveydenhuollon rakennusten perusparantaminen sekä lämmityksen ja jäähdytyksen vähähiilistäminen. Rakennusten lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmiä nykyaikaistavia hankkeita olisi tuettava, koska ne ovat olennaisen tärkeitä EU:n rakennuskannan vähähiilistämiseksi. Paikallisen uusiutuvan energian potentiaalin hyödyntäminen on myös avainasemassa pyrittäessä vähentämään EU:n riippuvuutta fossiilisista tuontipolttoaineista. Strategiaan sisältyy olemassa olevien rakennusten energiatehokkuutta parantava peruskorjaaminen, jolla pyritään saavuttamaan rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU (65) 10 artiklan 6 kohdassa vahvistettujen kriteerien mukaisesti määritetty energiatehokkuuden lisäys, esimerkiksi tällaisen peruskorjauksen johdosta aikaansaatu parannus, joka todetaan vertaamalla ennen peruskorjausta ja sen jälkeen myönnettyjä energiatehokkuustodistuksia toisiinsa, sekä uusien, erittäin energiatehokkaiden rakennusten rakentaminen vain, jos ne ylittävät lähes nollaenergiarakennuksille asetetut kansalliset standardit (kun otetaan huomioon lakisääteinen määräaika 31. joulukuuta 2020, johon mennessä EU:n kaikkien uusien rakennusten on oltava lähes nollaenergiarakennuksia), mukaan lukien rakennusten nykyaikaistaminen älyvalmiiden teknologioiden avulla sekä niiden liittäminen osaksi energiaa, varastointia, digitalisointia ja liikennettä koskevaa järjestelmää muun muassa ottamalla käyttöön sähköisen liikkuvuuden infrastruktuuria direktiivin 2010/31/EU (66) mukaisesti. Tuki koskee myös hankkeita, joissa käsitellään rakennusten koko elinkaarenaikaista energiatehokkuutta, sekä hankkeita, joissa sovelletaan kestäviä rakennuksia koskevaa eurooppalaista Level(s)-indikaattorikehystä (67). Tuen tavoitteena on myös yritysten energiaintensiteetin pienentäminen tehostamalla prosesseja tai valmistamalla tuotteita, joilla on pienempi hiilijalanjälki, sekä kehittämällä innovatiivisia päästöttömiä ja vähäpäästöisiä lämmöntuotantojärjestelmiä ja sähkön ja lämmön yhteistuotantoa.

Kestävän energiainfrastruktuurin kehittäminen, älyllistäminen ja nykyaikaistaminen on kohdistettava siirto- ja jakelutasolle. Siihen sisältyy myös Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista annetussa asetuksessa (68) vahvistettujen yhteistä etua koskevien hankkeiden tukeminen, energiaverkkojen digitalisointi ja nykyaikaistaminen uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton lisäämiseksi sekä kysyntäjoustoa ja energian varastointia koskevat hankkeet.

InvestEU:n tuella edistetään myös vähäpäästöisten teknologioiden käyttöönottoa: hankkeita, jotka koskevat hiilidioksidin erotukseen, kuljetukseen, varastointiin ja/tai käyttöön (CCUS) liittyviä teknologioita, infrastruktuuria uusiutuvan sähkön, lämmön ja viilennyksen, vähähiilisten kaasujen (kuten vedyn) tuotantoa tai teollisia prosesseja varten sekä energiasiirtymän mahdollistavia bioenergia- ja tuotantolaitoksia tai hiilidioksidin poistamista.

6.1.1.2 Kestävien liikenneinfrastruktuurien, liikennevälineiden ja innovatiivisten teknologioiden kehittäminen

Kestävien liikenneinfrastruktuurien, liikennevälineiden ja innovatiivisten teknologioiden kehittämisen tukeminen suunnataan kestävien ja turvallisten liikenneinfrastruktuurien, suprastruktuurin, liikkuvuusratkaisujen ja -laitteiden sekä innovatiivisten teknologioiden kehittämiseen unionin liikenteen painopisteiden, kestävää ja älykästä liikkuvuutta koskevan strategian (69) ja Pariisin sopimuksen mukaisesti tehtyjen sitoumusten mukaisesti. Tämä koskee hankkeita, joilla tuetaan Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) infrastruktuurin kehittämistä, olemassa olevan infrastruktuurin kunnostamista ja yhteenliitäntäasteen parantamista kaikissa liikennemuodoissa, mukaan lukien kaupunkisolmukohdat, merisatamat, sisävesisatamat, lentoasemat, multimodaaliterminaalit ja niiden liityntäyhteys pääverkkoihin ja TEN-T-asetuksessa (70) tarkoitettuihin telemaattisiin sovelluksiin;

Tuki kohdennetaan ensisijaisesti TEN-T-ydinverkon hankkeisiin, jotka on määritelty ydinverkkokäytäviä koskevissa työsuunnitelmissa ja jotka kohdistuvat puuttuviin yhteyksiin, pullonkauloihin tai rajatylittäviin yhteyksiin. Näihin sisältyy tarpeen mukaan seuraavia: rautatie-, maantie-, vesi- ja lentoliikenteen nykyisen infrastruktuurin kunnostaminen ja parantaminen, turvallisuuden parantaminen asianmukaisia turvallisuuden hallinnan menettelyjä noudattaen ja ympäristötehokkuuden parantaminen, mukaan lukien digitaalisten liikenteen hallintajärjestelmien, kuten ITS:n (71), RIS:n (72), ERTMS:n (73) ja SESAR:n, mukaan lukien ajoneuvolaitteet, ja digitaalisen liikenneinfrastruktuurin käyttöönotto yhteentoimivaa tiedonvaihtoa ja raportointia varten eri liikennemuotojen ja sektoreiden välillä. Tuki koskee myös uusien liikenneteknologioiden ja -palvelujen kehittämistä ja käyttöönottoa esimerkiksi verkottuneiden ja autonomisten liikennemuotojen, integroidun matkalippujärjestelmän ja vähemmän saastuttavien sisävesi- ja meriliikenteen liikennemuotojen osalta (mukaan lukien aluksista peräisin olevien öljyvuotojen ehkäiseminen). Lisäksi voidaan tukea TEN-T-verkon mukauttamista sotilaallisen liikkuvuuden tarpeisiin siltä osin kuin kyseinen infrastruktuuri soveltuu sekä siviili- että sotilastarkoituksiin (kaksikäyttö).

Tukea kohdistetaan myös TEN-T-infrastruktuurihankkeisiin, jotka mahdollistavat vähintään kahden eri liikennemuodon käytön, erityisesti multimodaaliset tavaraliikenneterminaalit, logistiset alustat ja matkustajaliikennekeskukset. Lisäksi tukea kohdistetaan multimodaalisiin yhteyksiin ja viimeisiin osuuksiin, joiden avulla tavara- tai matkustajaliikennettä voidaan siirtää kestävämpiin liikennemuotoihin, kuten rautatieliikenteeseen, julkiseen tai joukkoliikenteeseen, sisävesiliikenteeseen tai lähimerenkulkuun.

Tukea voidaan myöntää älykkäisiin ja kestäviin kaupunkiliikennehankkeisiin, erityisesti multimodaalisiin matkustajaliikennekeskuksiin, aktiivisiin liikennemuotoihin, sisävesiväyliin ja innovatiivisiin liikkuvuusratkaisuihin, digitaaliseen liikenneinfrastruktuuriin liikennemuotojen saumatonta ja tehokasta yhdistämistä varten sekä aktiivisen ja päästöttömän liikkuvuuden infrastruktuuriin. Hankkeissa, joilla pyritään edistämään siirtymistä kestäviin liikennemuotoihin, on keskityttävä parantamaan käyttäjien turvallisuutta ja syrjimätöntä esteettömyyttä huomioiden myös liikuntarajoitteiset matkustajat. Hankkeilla pyritään myös parantamaan liikenneturvallisuutta unionin tavoitteen mukaisesti ja estää kuolonkolarit ja vakavat onnettomuudet Euroopan teillä vuoteen 2050 mennessä, kiinnittäen erityistä huomiota suojattomiin tienkäyttäjiin, kuten pyöräilijöihin ja jalankulkijoihin.

Liikennekaluston uudistamisessa ja jälkiasennuksissa on asetettava etusijalle syrjimättömät hankkeet rautatie-, sisävesi- ja meriliikenteessä käytettävän liikkuvan kaluston ja alusten hankkimiseksi. Rautatie- ja sisävesiliikenteen osalta tämä koskee myös investointeja nykyiseen liikkuvaan kalustoon ja aluksiin, esimerkiksi digitaalisia RIS-laitteita, melun vähentämistä sekä ERTMS:n ja digitaalisten automaattikytkimien asentamista. Se koskee myös hankkeita, jotka liittyvät ilmailuun, merenkulkuun, meri- ja sisävesiliikenteeseen ja sektoreihin, joissa otetaan huomioon kiertotalouden periaatteet ja joilla pyritään siirtymään kestäviin vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, vähentämään kaikenlaista saastuttamista ja auttamaan teollisuutta noudattamaan tulevia kasvihuonekaasupäästöihin liittyviä sitoumuksia, mukaan lukien tuki päästöttömille aluksille ja vanhojen ilma-alusten ja alusten korvaaminen uuden sukupolven ilma-aluksilla ja aluksilla, joilla saavutetaan merkittäviä päästövähennyksiä koko elinkaaren aikana. Tukikelpoisia ovat lisäksi alukset sekä päästöttömät ja vähäpäästöiset maantieajoneuvot (ks. vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva kohta jäljempänä).

Rautatieinfrastruktuurille, muille rautatiehankkeille, sisävesiliikenteen infrastruktuurille, joukkoliikennehankkeille sekä merisatamille ja merten moottoriteille voidaan myöntää tukea investointeihin, joilla ehkäistään tai vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä ja myrkyllisiä saasteita tai alennetaan melutasoja. Nämä investoinnit voivat kohdistua myös satamien vastaanottolaitteisiin ja muihin keinoihin, jotka mahdollistavat ympäristönsuojelutoimenpiteitä, sekä yhdistettyyn kestävään infrastruktuuriin, mukaan lukien pienimuotoisen infrastruktuurin käyttöönotto vaihtoehtoisia polttoaineita varten ja muut ratkaisut, joilla vähennetään satamien kokonaishiilijalanjälkeä. Tukea voidaan myöntää investointeihin, jotka liittyvät lentoasemien infrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen (kuten maahuolinta, maaliikenne, maassa olevat ilma-alukset) viherryttämiseen ja joilla ehkäistään tai vähennetään päästöjä tai alennetaan melutasoja.

Tukea voidaan myöntää sähkön, vedyn sekä sellaisen nesteytetyn tai paineistetun maakaasun, johon on sekoitettu runsaasti biometaania (> 50 %), lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoon kaikissa liikennemuodoissa, vähäpäästöisten ja päästöttömien maantieajoneuvojen ajoneuvokannan käyttöönottoon sekä älykkäiden yhteyksien ja yhteentoimivien palvelujen alustoihin. Ajoneuvokantaa uudistettaessa ajoneuvojen olisi myös täytettävä sovellettavat korkeat turvallisuusvaatimukset. Jälkiasennusten kautta käyttöön otettujen ajoneuvojen on oltava pakokaasun suhteen nollapäästöisiä. Tukea voidaan myöntää kestäviä vaihtoehtoisia polttoaineita (nesteytetty maakaasu mukaan lukien) käyttävien päästöttömien ja vähäpäästöisten vesiliikennealusten ja laivastojen sekä kestäviä energialähteitä käyttävien ilma-alusten käyttöönottoon. Vesiliikennealusten jälkiasennusten on mahdollistettava kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden tai sähkön käyttö meri- ja sisävesiliikenteessä. Näihin liittyvissä investoinneissa etusijalla ovat i) julkisessa käytössä olevan tankkaus- ja latausinfrastruktuurin käyttöönotto kiertotalouden periaatteet huomioon ottaen, ii) tankkaus- ja latausinfrastruktuuri, jota viranomaiset tai julkiset toimijat käyttävät julkista palvelua koskevan sopimuksen mukaisten julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi; ja iii) päästöttömien ja vähäpäästöisten kevyiden ja raskaiden ajoneuvojen, kestävillä vaihtoehtoisilla polttoaineilla toimivien päästöttömien ja vähäpäästöisten vesiliikennealusten ja laivastojen tai kestävillä energialähteillä toimivien vähäpäästöisten ilma-alusten käyttöönotto julkisia palveluita ja yksityisiä toimijoita varten. Maantieinfrastruktuurin on oltava saatavilla rajoituksetta ja tarjottava mahdollisuus helppokäyttöisiin tapauskohtaisiin maksuihin (esim. pankkikorttimaksut), jotta ajoneuvon käyttäjiä voidaan veloittaa ilman, että heidän tarvitsee tehdä palvelusopimusta kyseisen toimijan kanssa. Saatavilla oleva staattinen ja dynaaminen data asetetaan lisäksi saataville yhteisten tai kansallisten yhteyspisteiden kautta. Näitä julkisia saavutettavuusvaatimuksia ei sovelleta lataus- tai tankkausinfrastruktuuriin sidonnaisajoneuvoja palvelevilla yksityisesti hallinnoiduilla tai operoiduilla varikoilla. Tukea voidaan myöntää ilmailun sekä maa- ja vesiliikenteen kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämis-, tuotanto- ja toimitusinfrastruktuuriin, jolla pannaan täytäntöön liikenteen vähähiilistämistä koskevia EU:n politiikkoja (kuten ReFuelEU Aviation ja FuelEU Maritime).

Tukea voidaan myöntää muihinkin kaupunki- ja maaseutualueiden älykkäisiin ja kestäviin liikennehankkeisiin, jotka kohdistuvat liikenneturvallisuuteen, esteettömyyteen, päästöjen ja melun vähentämiseen sekä uusien liikenneteknologioiden ja -palvelujen kehittämiseen ja käyttöönottoon, muun muassa verkottuneiden ja autonomisten liikennemuotojen tai integroidun matkalippujärjestelmän yhteydessä.

InvestEU-rahaston tukea voidaan myöntää toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on parantaa, saavuttaa tai ylläpitää normien, kuten ympäristö- ja turvallisuusvaatimusten, noudattamista, sekä hankkeisiin, joilla huolletaan tai parannetaan olemassa olevaa liikenneinfrastruktuuria, otetaan uudelleen käyttöön olemassa olevaa liikenneinfrastruktuuria tai turvallisia pysäköintialueita ja -tiloja.

6.1.1.3 Ympäristö ja luonnonvarat

InvestEU-rahaston avulla odotetaan saatavan liikkeelle investointeja, jotka liittyvät luonnonpääomaan ja kiertotalouteen (74). Tässä 6.1.1.3 kohdassa luetelluilla perinteisillä infrastruktuurialoilla tehtävien investointien viherryttämisen lisäksi näihin investointeihin luetaan myös esimerkiksi liikkuvuushankkeet, jotka kohdennetaan ilmansaasteisiin ja meluun, luontoon, energiankulutukseen ja onnettomuuksiin.

Tuki vesihuollolle, mukaan lukien juomavesihuolto ja viemäröinti, tulvasuojelu, verkoston tehokkuus, vuotojen vähentäminen, jätevesien keräämis- ja käsittelyinfrastruktuuri, rannikkoinfrastruktuuri sekä muu veteen liittyvä vihreä infrastruktuuri, johon kuuluvat investointihankkeet ja liitännäispalvelut, joilla tuetaan esimerkiksi direktiiveissä 2008/56/EY (75), 2000/60/EY (76) ja 2007/60/EY (77), neuvoston direktiiveissä 98/83/EY (78), 91/271/ETY (79) ja 91/676/ETY (80), asetuksessa (EU) 2019/1009 (81) ja asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 (82) vahvistettujen makean veden ja merivesivaroja ja niihin liittyviä ekosysteemipalveluja koskevien unionin ympäristöpolitiikkojen täytäntöönpanoa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä i) kaikkien unionin kansalaisten vesihuollon ja viemäröinnin varmistamiseen täydentämällä ja ylläpitämällä juomaveden ja jäteveden käsittelyinfrastruktuuria, joka täyttää energiatehokkuutta ja vuotojen ehkäisemistä koskevat kriteerit, ja ii) vesipolitiikan puitedirektiivin (2000/60/EY) ja tulvadirektiivin (2007/60/EY) noudattamiseen, mukaan lukien vesipiirin hoitosuunnitelmiin ja tulvariskien hallintasuunnitelmiin sisältyvät toimenpiteet, erityisesti investoinnit, joilla varmistetaan jokien hyvä ekologinen tila, joilla uusitaan tai kehitetään nykyisiä vesivoimaloita tehokkuuden lisäämiseksi ja ekologisten vaikutusten vähentämiseksi ja joilla vähennetään hajakuormitusta maataloudesta, vesiviljelystä ja teollisuuden päästölähteistä, sekä vesitehokkuusratkaisut, veden uudelleenkäyttö kaikilla sektoreilla ja luontopohjaiset ratkaisut tulvariskien vähentämiseksi.

Tuki jätehuoltoinfrastruktuurille eli infrastruktuurille, jota tarvitaan tukemaan jäsenvaltioiden siirtymistä kohti kiertotaloutta, erityisesti siirtymistä ylöspäin EU:n jätehierarkiassa, jonka huipulla on jätteen syntymisen ehkäiseminen. Investointihankkeiden olisi katettava jätehuoltosuunnitelmien ja jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien ohjelmien täytäntöönpano (muutetun jätepuitedirektiivin 2008/98/EY (83) mukaisesti), uudelleenkäyttö- ja korjausverkostojen perustaminen ja tukeminen sekä toimivien jätteen erottelu- ja keräysjärjestelmien luominen ja kierrätyslaitosten perustaminen (myös yhdyskuntabiojätteen ja tekstiilien erilliskeräystä varten), sanotun kuitenkaan rajoittamatta InvestEU-asetuksen liitteessä V vahvistettujen poissulkemisperusteiden soveltamista.

Ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen parantamiseen ja ennallistamiseen tähtäävät investoinnit, joissa keskitytään luonnonpääoman säilyttämistä, ennallistamista, hoitoa ja parantamista koskeviin biologista monimuotoisuutta ja sopeutumista edistäviin hankkeisiin, myös vihreän ja sinisen infrastruktuurin hankkeiden avulla. Tämä sisältää ekosysteemeihin perustuvat ratkaisut haasteisiin, jotka liittyvät esimerkiksi ilmaan ja ilmastojärjestelmiin, mereen, maahan, maaperään, metsätalouteen, maatalouteen, vesi- ja jätehuoltoon sekä liikenteeseen ja energiaan. Tuki koskee myös toimenpiteitä, joilla pyritään saavuttamaan biodiversiteettistrategian (84) ja Pellolta pöytään (85) -strategian tavoitteet parantamalla elintarviketuotannon arvoketjuja (silloin kun ne eivät kuulu pk-yritysikkunan soveltamisalaan). Erityisesti kannustetaan rajatylittäviin hankkeisiin sekä kestävää kulttuuriperintöä edistäviin hankkeisiin. Tuki voi koskea myös teollisuusalueiden (myös pilaantuneiden alueiden) kunnostaminen ja ennallistaminen kestävää käyttöä varten.

Tuki kestävälle kehitykselle kaupunki-, maaseutu-, rannikko- ja avomerialueiden kehittämisessä ja laajemmassa biotaloudessa. Tähän olisi sisällyttävä yhteen maantieteelliseen alueeseen keskittyviä infrastruktuurihankkeita, jotka eivät kuulu muiden osa-alueiden piiriin, mukaan lukien investoinnit luontoon ja luontopohjaisiin ratkaisuihin, joilla pyritään ehkäisemään tai rajoittamaan kasvihuonekaasupäästöjä, myrkyllisiä saasteita, melua ja muita vaikutuksia tai riippuvuuksia luonnonpääomasta samalla kun edistetään siirtymistä kiertotalouteen. Tämä koskee infrastruktuurihankkeita, joilla pyritään edistämään osallistavia ja esteettömiä älykkäitä kaupunkeja ja niiden verkostoja, alueita ja sektoreita. Tähän sisältyvät myös hankkeet, joilla pyritään edistämään biotaloutta investoimalla biopohjaisiin teollisuudenaloihin, energiaintensiivisiä tai fossiilisia materiaaleja korvaaviin merellä ja maalla toteutettaviin ratkaisuihin, vesiviljelyyn sekä siniseen ja vihreään bioteknologiaan. Tuki voi koskea myös meriä sinisen talouden ja sen rahoitusperiaatteiden kautta, erityisesti uusiutuvan merienergian ja kiertotalouden kautta.

Ilmastonmuutostoimiin, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen hillitsemiseen, mukaan lukien luonnonkatastrofien riskin pienentäminen, myönnettävä tuki sisältää infrastruktuurihankkeita, joilla pyritään sopeutumaan ilmastonmuutokseen ja parantamaan kykyä sietää nykyistä ja tulevaa ilmastoa. Tähän sisältyvät muun muassa alavien ja rannikkoalueiden suojelu ja muut toimenpiteet, jotka liittyvät merenpinnan nousuun, tulvien ehkäisyyn, vesihuolto- ja kuivuudenestojärjestelmien parempaan ja kestävään käyttöön ja sekä infrastruktuurin mukauttamiseen äärilämpötiloihin. Tuki voi koskea myös innovatiivisia teknologioita, jotka edistävät ympäristö- ja ilmastokestävyyteen tai sosiaaliseen kestävyyteen liittyviä unionin tavoitteita tai niitä molempia ja täyttävät ympäristö- tai yhteiskunnallista kestävyyttä koskevat unionin normit.

Tuki hankkeille ja yrityksille, jotka ottavat käyttöön kiertotalousjärjestelmiä, raaka-aineiden kestävä käyttö mukaan lukien, kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman (86) tavoitteiden mukaisesti. Tuki kattaa muun muassa hankkeet, joissa resurssitehokkuusnäkökohdat sisällytetään tuotantoon ja tuotteiden elinkaareen, ja strategiat, joilla pyritään varmistamaan, että tuotteiden ja resurssien arvo on mahdollisimman suuri ja elinkaari mahdollisimman pitkä, sekä infrastruktuurit ja palvelut, joilla edistetään teollista symbioosia ja resurssien jakamista teollisuuslaitosten välillä eri sektorien ja kaupunki- ja maaseutuyhteisöjen kesken. Tähän sisältyy myös sellaisten kiertotalouteen perustuvien liiketoimintamallien soveltaminen, jotka johtavat materiaalien käytön vähentämiseen, palvelullistamiseen ja tuotteiden ja resurssien tehokkaampaan käyttöön sekä siihen, että negatiiviset ulkoisvaikutukset sisällytetään hintoihin tai poistetaan. Investointihankkeet voivat koskea myös toimia, jotka kattavat uusioraaka-aineiden koko arvoketjun, mukaan lukien suljetun kierron järjestelmät, vanhojen myrkyllisten ja haitallisten kemikaalien ja aineiden poistaminen, raaka-aineiden prosessoinnista kierrätykseen asti. Erityistä huomiota tulee kiinnittää aloihin, jotka käyttävät eniten resursseja ja joilla kiertotalouden mahdollisuudet ovat suuret, toisin sanoen elektroniikkaan ja tieto- ja viestintätekniikkaan, akkuihin ja ajoneuvoihin, pakkauksiin, muoveihin, tekstiileihin, rakentamiseen ja rakennuksiin sekä elintarvikkeisiin, veteen ja ravintoaineisiin.

Tuki toimille, joilla edistetään vähähiilistämistä ja energiaintensiivisen teollisuuden päästöjen merkittävää vähentämistä, kuten suljetun kierron järjestelmät ja innovatiivisten vähähiilisten teknologioiden käyttöönotto, mukaan lukien energian varastointi, hiilidioksidin talteenotto, kuljetus, varastointi ja/tai käyttö (CCUS), sekä toimet, joilla edistetään energian tuotanto- ja jakeluketjun vähähiilistämistä lopettamalla asteittain hiilen ja öljyn käyttö, ja maakaasun asteittainen korvaaminen vähähiilisillä kaasuilla. Tuella edistetään myös suljetun kierron järjestelmiä teräksen, alumiinin, muovin ja sementin kaltaisten materiaalien energiaintensiivisessä prosessoinnissa sellaisten epäpuhtauksien poistamiseksi, jotka johtavat kierrätettävien materiaalien arvon alenemiseen.

6.1.1.4 Kestävän ja turvallisen digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin kehittäminen

Tuettaessa kestävän ja turvallisen digitaaliyhteyksien infrastruktuurin kehittämistä on keskityttävä hankkeisiin, joilla tuetaan monenlaisia viestintä- ja tietotekniikkaan liittyviä tuotteita ja palveluja. Tuki voi koskea esimerkiksi hankkeita, joilla edistetään infrastruktuurin yleistä käyttöönottoa (myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla), erittäin suuren kapasiteetin digitaalisten verkkojen rakentamista muun muassa ottamalla käyttöön kiinteitä ja langattomia yhteysjärjestelmiä, kuten valokuitu- ja 5G-yhteysjärjestelmiä. Tuki voi koskea myös investointeja, joita tarvitaan verkkoyhteyksistä kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla annetussa tiedonannossa (87) määriteltyjen unionin strategisia digitaalisia verkkoyhteyksiä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.

Tukea kohdennetaan myös hankkeisiin, joilla pyritään lisäämään unionin verkkojen kapasiteettia ja häiriönsietokykyä (esimerkiksi kvanttisuojatut viestintäverkot, alueiden väliset ja kansainväliset yhteydet, jotka toteutetaan muun muassa maa- tai merikaapeleiden, satelliittijärjestelmien, datakeskuksien sekä väestönsuojelu- ja katastrofiapuverkostojen avulla) ja tukemaan keskeisten julkisten palvelujen digitalisaatiota.

Tukea voidaan kohdentaa myös kestävien ja suuren kapasiteetin yhteenliitettyjen pilvi-infrastruktuurien käyttöönottoon EU:ssa (esimerkiksi ohjelmistomääritteisten infrastruktuurien käyttöönotto kuormituksen tasapainottamiseksi pilvien välillä ja vihreät yhteysverkot pilvi-infrastruktuurien yhteenliittämistä varten) ja huippuenergiatehokkaiden eurooppalaisten datakeskusten edistämiseen tekemällä jälkiasennuksia sekä suurten että pienten yritysten datakeskuksiin (esimerkiksi uudet jäähdytysjärjestelmät ja sähkönhallintaratkaisut).

Sopivia investointikohteita ovat myös sellaiset digitaaliyhteyksien infrastruktuurit, joilla pyritään esimerkiksi optimoimaan liikenne- ja energiainfrastruktuureja ja rakennusten energiankulutusta, vähentämään jätteitä ja saasteita sekä optimoimaan luonnonvarojen käyttöä digitaalisten ratkaisujen avulla.

Näin ollen tukea olisi kohdennettava hankkeisiin, joilla pyritään vähentämään tai välttämään kasvihuonekaasupäästöjä ja ottamaan käyttöön infrastruktuuria, joka on suunniteltu kestäväksi, korjattavaksi, uudistettavaksi ja kierrätettäväksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti.

6.1.1.5 Kestävän avaruusinfrastruktuurin kehittäminen

Tuki uuden ja olemassa olevan kiertoradalla ja maan päällä sijaitsevan infrastruktuurin kestävään kehitykseen ja nykyaikaistamiseen. Tuen avulla voidaan viherryttää avaruusteollisuutta kantorakettien, avaruusalusten (esimerkiksi satelliitit) ja asiaan kuuluvien maasegmenttien osalta. Tähän sisältyy sellaisten laitteistojen tuotanto, kokoonpano, testaus, käyttö, huolto ja käyttöönotto, joilla pyritään kehittämään ympäristöystävällisempiä avaruusaluksia, laukaisujärjestelmiä ja niihin liittyviä laitoksia. Tuki kattaa myös avaruuden puhtaamman käytön, joka toteutetaan poistamalla avaruusaluksia kiertoradalta ja käytöstä.

Tuki unionin avaruusohjelman osille ja siihen liittyville palveluille sekä tuki Euroopan avaruusstrategian (88) tavoitteille, jotta hyödyt yhteiskunnalle ja taloudelle voidaan maksimoida. Tuella voidaan kehittää erityisiä palveluja ja sovelluksia, jotka vastaavat käyttäjien nykyisiä ja tulevia tarpeita, myös ilmastonmuutoksen, kestävän kehityksen, yhteyksien ja turvallisuuden painopistealoilla.

6.1.1.6 Kestävän matkailuinfrastruktuurin kehittäminen

Kestävien matkailuinfrastruktuurien ja -palvelujen kehittämisen tuella on vahvistettava alan pitkän aikavälin kilpailukykyä tukemalla hankkeita, joilla edistetään siirtymistä kestävään, innovatiiviseen ja digitaaliseen matkailuun.

6.1.1.7 Merellä tuotettavan energian kehittäminen hiilestä irtautumiseksi

Tällä osa-alueella annettavalla tuella on edistettävä merellä tapahtuvaa sähköntuotantoa tulevan energiankysynnän tyydyttämiseksi. Sen on myös kevennettävä EU:n maasta peräisin oleviin luonnonvaroihin kohdistuvia moninaisia vaatimuksia parantamalla vesi- ja meriluonnonvarojen tuottavuutta, esimerkiksi levien tuotantoa ja käyttöä sekä kehittämällä muita uusia proteiininlähteitä, jotka voivat keventää maatalousmaahan kohdistuvaa painetta.

Tuki on keskitettävä

a) kelluviin tuulivoimaloihin

b) satamien muuntamiseen liikenteen solmukohdista offshore-teollisuuden huoltokeskuksiksi

c) offshore-verkkojen kaapelointiin keskittyen erityisesti vaihtosähköyhteyksiin turbiineista keskuksiin, joista on tasasähköyhdysjohdot rantaan

d) aalto- ja vuorovesienergialaitteisiin

e) offshore-vesiviljelyyn.

6.1.1.8 Strategiset investoinnit kriittiseen infrastruktuuriin

Kestävän infrastruktuurin ikkunan strategiset investoinnit voidaan kohdentaa hankkeisiin, joilla edistetään kriittisen infrastruktuurin fyysisten tai virtuaalisten osien tai toimitusketjujen vakautta, käyttövarmuutta ja häiriönsietokykyä, tai suoraan infrastruktuurin kriittisiin osiin, erityisesti uni