ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että ohjelman julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen vuosien 2012–2013 osalta, jolloin BKT:n kasvun odotetaan olevan keskimäärin noin 2,4 prosenttia. Komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteen mukaan BKT:n kasvu on 3,8 prosenttia vuonna 2013. Vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa tasapainoista kasvua tukeva kestävä finanssipolitiikka niin, että saavutetaan rakenteellinen ylijäämä samalla kun varmistetaan riittävät finanssipoliittiset puskurit ja kevennetään työhön kohdistuvaa verorasitusta. Strategian tavoitteena on myös täyttää vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset. Vakausohjelman tavoitteena on ylittää rakenteellista ylijäämää koskeva julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite vuodesta 2013 alkaen.

Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Kun otetaan huomioon (uudelleenlaskettu) julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (5) ja harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet, julkisten menojen kasvuvauhti vastaa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettua menojen kasvun viitearvoa vuoteen 2015 mennessä. Vakausohjelman tavoitteena on samalla saavuttaa kokonaisylijäämä vuodesta 2014 alkaen. Velkasuhde on selvästi alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ohjelman mukaan on todennäköistä, että se supistuu vuoden 2013 jälkeen ja on noin 10 prosenttia vuonna 2015.
Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuosien 2012 ja 2013 osalta optimistinen verrattuna komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteeseen, sillä vuotuisen kasvun odotetaan yltävän 1,4 prosenttiin vuonna 2012 ja 2,5 prosenttiin vuonna 2013. Komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteen mukaan BKT:n kasvu on 0,5 prosenttia vuonna 2012 ja 1,9 prosenttia vuonna 2013. Sen jälkeen kun liiallinen alijäämä korjattiin vuonna 2011, ohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saada julkisen talouden rahoitusasema – niin rakenteellinen kuin kokonaisrahoitusasemakin – lähes tasapainoon ohjelmakauden loppuun mennessä. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rakenteellista tavoitetta on tarkistettu hieman 0,6 prosentin alijäämästä 0,5 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen. Uusi keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Bulgaria aikoo (uudelleenlasketun) julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman (6) perusteella saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteensa lähentymisohjelmakaudella.

Harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet huomioon ottaen julkisten menojen kasvutahdin ennustetaan vuosina 2012–2014 vastaavan menojen kasvulle vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettua viitearvoa, mutta ylittävän sen vuonna 2015. Suunniteltuihin julkisen talouden vakauttamistoimiin kohdistuu joukko riskejä, jotka i) johtuvat tulojen vähenemisestä, mikä selittyy optimistisella makrotalouden skenaariolla ja vähemmän verotuloja aikaansaavalla talouden kasvurakenteella, sekä ii) julkisen sektorin tehottomuudesta, erityisesti terveydenhoidon viivästysten osalta, mikä voi aiheuttaa huomattavia menopaineita. Velkasuhde on alle 60 prosenttia BKT:stä, ja sen odotetaan lähentymisohjelman mukaan olevan parhaimmillaan lähellä 20 prosenttia BKT:stä vuonna 2012 ja sen jälkeen heikkenevän ohjelmakauden kuluessa. Veroja koskevien säännösten noudattamisessa on runsaasti parantamisen varaa. Siinä edistyminen antaisi Bulgarialle mahdollisuuden lisätä kasvua edistäviä menoja. Talousarviota koskevaan puitelakiin on hyväksytty muutos, jolla alijäämä rajataan alle 2 prosenttiin ja julkiset menot 40 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Muutos lisää julkisen talouden kehyksen sitovuutta ja parantaa julkisen talouden suunnittelun ennakoitavuutta. Haasteita riittää kuitenkin julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen sisällön parantamisessa ja suoriteperusteisen raportoinnin tehostamisessa, muun muassa valtion omistamien yritysten ja valtiotasoa alempien hallinnon tasojen raportoinnin laadun ja oikea-aikaisuuden parantamisen avulla.
(12)

Yhdistyneellä kuningaskunnalla on kasvavia työttömyyteen ja työmarkkinoille osallistumiseen liittyviä ongelmia. Tämänhetkinen työttömyysaste on 8,4 prosenttia. Nuorisotyöttömyys on kuitenkin paljon tätä korkeampi eli 22,2 prosenttia, ja yli 38 prosenttia maan työttömistä on alle 25-vuotiaita. Lisäksi 16–24-vuotiaista nuorista 17,7 prosenttia ei tee töitä eikä opiskele. Yksityisen sektorin työpaikat ovat lisääntyneet hiukan mutteivät tarpeeksi korvatakseen julkisen sektorin työpaikkojen vähennyksiä ja työvoiman kasvua. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on ylitarjontaa alhaisen osaamistason työntekijöistä, joiden kysyntä on laskussa, mutta pulaa korkealaatuisen teknisen ammattikoulutuksen saaneista työntekijöistä, joita tarvitaan erityisesti tuotanto- ja vientiteollisuudessa, jossa Yhdistyneen kuningaskunnan tulokset ovat verraten heikot. Ammatillisen koulutuksen pääpaino on perustaidoissa ja 2-tason tutkinnoissa, vaikka talouselämä vaatii yhä useammin korkeamman tason ammattikoulutusta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on myös edelleen suhteellisen paljon aikuisia, joilla on erittäin heikko luku-, kirjoitus- ja laskutaito ja joiden mahdollisuudet ammatilliseen koulutukseen ovat huonot. Koulunsa keskeyttäneiden määrä on kasvanut 3,3 prosenttiyksikköä vuodesta 2005 ja on nykyisin 14,9 prosenttia, mikä on yli EU:n keskiarvon; on erittäin tärkeää jatkaa pienituloisten perheiden tukemista, jotta estetään se, että nuoret keskeyttävät koulunkäynnin.
(10)

Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Se on pitkälti komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteen mukainen, vaikka viimeksi mainitussa oletuksena on hieman suurempi reaalisen BKT:n kasvu vuonna 2012. Vakausohjelmassa on esitetty julkisen talouden strategian tavoitteeksi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen. Välitavoitteiksi on määritelty vuoden 2012 talousarvion tiukka täytäntöönpano ja julkisen talouden kokonaisalijäämän saattaminen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, joka on neuvoston asettama määräaika liiallisen alijäämän korjaamiselle. Kokonaisalijäämää koskeva tavoite saattaa kuitenkin jäädä saavuttamatta vuonna 2013. Vakausohjelmassa on muutettu julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite miltei tasapainoisesta rahoitusasemasta rakenteelliseen alijäämään, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mitä ei arvioida saavutettavan ohjelmakauden aikana. Uusi keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. (Uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman (5) perusteella julkisen talouden vakauttamistoimet ovat ajanjaksolla 2010–2013 vuosittain keskimäärin 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi yli neuvoston suosituksen; jäljellä olevat vakauttamistoimet painottuvat jakson loppuosaan eli vuoteen 2013. Vuoden 2013 tavoite on riskialtis, sillä ehdotetut tulopuolen toimenpiteet saattavat jäädä tavoitteesta, kaikkia pienimuotoisia toimenpiteitä voi olla vaikea toteuttaa yhtaikaa ja on huomioitava aiemmin tapahtunut alijäämätavoitteiden tarkistaminen jälkikäteen ylöspäin. Lisäksi menojen lisäleikkaaminen tasaisesti kaikkialta voi osoittautua kestämättömäksi keskipitkällä aikavälillä. Vuosina 2014 ja 2015 vakauttamistoimet ovat vuosittain keskimäärin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on vähemmän kuin niiltä mailta, jotka eivät ole vielä saavuttaneet julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, edellytetty 0,5 prosentin sopeutus suhteessa BKT:hen. Vakausohjelman mukaan julkisten menojen kasvutahti, kun otetaan huomioon harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet, vastaa kuitenkin menojen kasvulle vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettua viitearvoa vakausohjelman loppupäässä. Julkinen velka olisi edelleen selvästi alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Slovakia on hyväksynyt finanssipoliittisen neuvoston perustamista koskevan lainsäädännön, mutta kyseistä elintä ei ole vielä perustettu eikä menokattoja koskevaa lainsäädäntöä ole vielä annettu.
(5)

Euroopan parlamentti on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti osallistunut asianmukaisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja se on 15 päivänä helmikuuta 2012 hyväksynyt päätöslauselman vuotuisen kasvuselvityksen 2012 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista sekä päätöslauselman osallistumisesta vuotuiseen kasvuselvitykseen 2012.
(12)

Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että ohjelman ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Vakausohjelman kasvuennusteet ovat samankaltaisia kuin komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteessa. Vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuoden 2015 loppuun mennessä, joka on neuvoston asettama määräaika liiallisen alijäämän korjaamiselle. Vakausohjelmassa alijäämäksi ennakoidaan tällä hetkellä 8,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 (alle ohjelman tavoitteena olevaa 8,6 prosenttia suhteessa BKT:hen), 7,5 prosenttia vuonna 2013, 4,8 prosenttia vuonna 2014 ja 2,8 prosenttia ohjelmakauden loppuun mennessä vuonna 2015. Tätä tuetaan vakauttamistoimilla, jotka ovat 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka toteutetaan vuoden 2012 talousarviossa, ja vuosien 2013–2014 laajoilla vakauttamistoimilla, jotka ovat 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja toistaiseksi vain osittain määritellyillä lisävakauttamistoimilla, jotka ovat 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Vakausohjelmassa toistetaan julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman keskipitkän aikavälin talousarviotavoite, joka on 0,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen ja jota ei saavuteta ohjelmakauden aikana. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Julkinen velka ylittää 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen ennustetaan kasvavan vuoden 2011 tasosta eli 108 prosentista 120 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ennen kääntymistään laskuun. Liiallista alijäämää koskevan menettelyn aikana vuoteen 2015 saakka ja sen jälkeen kolmen vuoden ajan Irlanti on siirtymävaiheessa, ja talousarviosuunnitelmien avulla on tarkoitus varmistaa riittävä edistys kohti vakaus- ja kasvusopimuksessa velan supistamiselle asetetun viitearvon saavuttamista.
4.4

Sovellettaessa 4.2 kohtaa järjestely tai järjestelyjen sarja on keinotekoinen, jos sillä ei ole kaupallista merkitystä. Määritettäessä, onko järjestely tai järjestelyjen sarja keinotekoinen, kansallisia viranomaisia pyydetään harkitsemaan, sisältyykö niihin yksi tai useampi seuraavista tilanteista: a) järjestelyn muodostavien yksittäisten vaiheiden oikeudellinen luonnehdinta on ristiriidassa koko järjestelyn oikeudellisen sisällön kanssa; b) järjestely tai järjestelyjen sarja toteutetaan tavalla, jota ei yleensä voida käyttää hyväksyttävässä liiketoiminnassa; c) järjestelyyn tai järjestelyjen sarjaan sisältyy seikkoja, joilla on toistensa korvaava tai peruuttava vaikutus; d) toteutetut liiketoimet ovat luonteeltaan kehämäiset; e) järjestelystä tai järjestelyjen sarjasta johtuu merkittävä veroetu, mutta sillä ei ole vaikutusta verovelvollisen ottamiin liiketoimintariskeihin eikä verovelvollisen rahavirtoihin; f) odotettu voitto ennen veroja on vähäinen verrattuna odotetun veroedun määrään.
(3)

Näiden ongelmien ratkaisemiseksi on tehty useita aloitteita kansainvälisillä foorumeilla, joita ovat esimerkiksi Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) ja G20. Lisäksi verotusta koskevaa avoimuutta ja tietojenvaihtoa käsittelevä maailmanlaajuinen foorumi (Global Forum on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes), jäljempänä ’maailmanlaajuinen foorumi’, on laatinut avoimuutta ja tietojenvaihtoa verotusalalla koskevat vaatimukset. Maailmanlaajuinen foorumi suostui vuonna 2009 tarkastelemaan kyseisten vaatimusten täytäntöönpanoa. Se on aloittanut kattavan vertaisarvioinnin, ja monet perinteisistä matalan verotuksen oikeudenkäyttöalueista ovat sopineet tekevänsä kahdenvälisiä sopimuksia tietojen vaihtamisesta verotusalalla.
2.

Suorituskyvyn tarkastuselimen arviointiraporteissa esitettyjen suositusten perusteella ja ottaen huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden yhdessä saavuttaman edistymisen, komissio katsoo seuraavaa: a) Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden lennonvarmistuspalvelujen tarjoat tarkistavat kapasiteettisuunnitelmiaan niin, että ne voivat tarjota riittävästi kapasiteettia hyväksyttyihin suorituskykysuunnitelmiin sisältyvien tavoitteiden saavuttamiseksi. b) Jäsenvaltioiden olisi kyettävä tarjoamaan suunnitelmien mukainen kapasiteetti asetetun kustannustehokkuustavoitteen rajoissa. Tästä syystä kustannuskehityksen hallinta on erityisen tärkeää. c) Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle seuraavat tiedot vuosittain ensimmäisestä suorituskyvyn viiteajanjaksosta alkaen: i) määritettyjen kustannusten ja todellisten kustannusten erotus odottamattomien kustannusten yksilöimiseksi ja niiden muutosten ja merkittävyyden selvittämiseksi; ii) lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien suunniteltujen ja suorituskykysuunnitelmiin kirjattujen investointien ja toteutuneen kulutuksen välinen erotus sekä näiden investointien suunnitellun ja todellisen käyttöönottoajankohdan välinen erotus. d) Jäsenvaltioiden, jotka kuuluvat toiminnallisiin ilmatilan lohkoihin Pohjois-Eurooppa (NEFAB), Baltia ja Blue MED, olisi komission asetuksen (EU) N:o 691/2010 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti annettava vuoden 2012 loppuun mennessä komissiolle tiedoksi yhteenkootut suorituskykytavoitteet ja osoitettava, että yhdenmukaisuus Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa toteutuu toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla.
(10)

Tieteellisten tutkimusaineistojen avoin julkaiseminen parantaa tiedon laatua, vähentää päällekkäisen tutkimuksen tarvetta, nopeuttaa tieteellistä edistystä ja auttaa torjumaan tieteellisiä petoksia. Tieteellistä tietoa käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä korosti loppuraportissaan Riding the wave: How Europe can gain from the rising tide of scientific data (Aallonharjalla: kuinka Eurooppa voi hyötyä tieteellisen tiedon noususta) (5), että tieteellisessä prosessissa tuotetun luotettavan tiedon jakaminen ja säilyttäminen on ratkaisevan tärkeää. Tästä syystä tiedon saatavuutta koskeva poliittinen toiminta on kiireellistä, ja jäsenvaltioille olisi suositeltava sitä.
(4)

On tunnustettua, että elinsiirto on kustannustehokas hoito, joka on tuonut valtavaa hyötyä potilaille, ja eläviltä luovuttajilta saadut luovutukset on tarpeen toteuttaa tavalla, joka minimoi yksittäisen luovuttajan sosiaalisen riskin.
(4)

Neuvoston direktiivin 1999/105/EY soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä toimivaltaisten viranomaisten keskinäisen hallinnollisen avunannon osalta 6 päivänä syyskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1598/2002 (2) 1 artiklan mukaan kun metsänviljelyaineistoa siirretään jäsenvaltiosta toiseen, tavarantoimittajan sijaintijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava tästä tiedot vastaanottajan sijaintijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Tietojen esittämistavasta säädetään, että kyseiset tiedot on toimitettava vakiomuotoisella tietolomakkeella, ja tällöin eri kohtien yksilöimiseksi on käytettävä yhdenmukaistettua koodia mainitun asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla.
(10)

Komissio kannusti 15 päivänä syyskuuta 2010 antamassaan Nuoret liikkeellä -tiedonannossa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön nuorisotakuut, joita on kuitenkin tähän mennessä toteutettu hyvin vähän. Tässä suosituksessa olisi vahvistettava ja todettava uudelleen, että jäsenvaltioissa on tarvetta jatkaa tähän tavoitteeseen pyrkimistä, ja samalla se on avuksi tällaisten nuorisotakuujärjestelmien suunnittelussa, toteuttamisessa ja arvioinnissa.
(10)

Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että Bulgarian julkinen talous on yleisesti ottaen terveellä pohjalla. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite saavutettiin vuonna 2012. Lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava vuosien 2013 ja 2014 osalta, sillä vuotuisen kasvun odotetaan yltävän 1,0 prosenttiin vuonna 2013 ja 1,8 prosenttiin vuonna 2014. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan BKT kasvaa 0,9 prosenttia vuonna 2013 ja 1,7 prosenttia vuonna 2014. Lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on huolehtia julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysymisestä keskipitkän aikavälin tavoitteessa ohjelmakauden loppuun asti. Lähentymisohjelmassa vahvistetaan jo aiemmin keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu –0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia kunnianhimoisempi. Kun otetaan huomioon (uudelleenlaskettu) julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema, jonka arvioidaan heikkenevän hieman siten, että alijäämä, joka vuonna 2012 oli 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kasvaa 0,7–0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2016. Bulgaria jää hieman keskipitkän aikavälin tavoitteestaan lähentymisohjelmakaudella. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet huomioon ottaen julkisten menojen kasvutahdin ennustetaan vuosina 2013–2015 vastaavan menojen kasvulle vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettua vertailuarvoa, mutta ylittävän sen vuonna 2016. Velkasuhde on alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelman mukaan sen odotetaan nousevan vuonna 2014 huippuunsa eli 20,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja sen jälkeen laskevan ohjelmakauden kuluessa. Vastaavasti komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan julkisen velan määrä on 20,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014.
(12)

Vaikka naisten työllisyysaste on Itävallassa melko korkea (70,3 % vuonna 2012, kun EU-tasolla se oli 62,4 %), sitä on edelleen varaa nostaa vähentämällä työmarkkinoiden jakautumista sukupuolen mukaan. Osa-aikatyötä tekevien naisten osuus on unionin korkeimpia, ja lastenhoito- ja pitkäaikaishoitopalvelujen saatavuus on rajoitettua. Naisten kokoaikavastaava työllisyysaste viittaa siihen, että Itävallalla on erityisiä vaikeuksia hyödyntää naisten työvoimaa täysimääräisesti. Lisäksi naiset kuuluvat lähes kaksi kertaa miehiä useammin marginaalisesti työllistyvien ryhmään, ja heidän työpaikkansa keskittyvät pienpalkka-aloille. Tämä malli on johtanut siihen, että Itävallassa on unionin kolmanneksi suurin sukupuolten välinen palkkaero, 24 prosenttia. Pienituloisten työntekijöiden verorasituksen keventämisellä voitaisiin saada aikaan voimakkaampia kannustimia lisätä työvoimaosuutta. Itävallan verojärjestelmän rakenne mahdollistaa verotuksen painopisteen siirtämisen muihin lähteisiin, jotka ovat kasvun kannalta vähemmän haitallisia. Esimerkiksi omaisuusverotulojen osuus on Itävallassa 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ne ovat merkittävästi EU:n keskiarvoa (2,1 %) alhaisemmat. Tulot kiinteästä omaisuudesta perittävistä juoksevista veroista, joiden katsotaan olevan kasvun kannalta vähiten haitallisia, ovat unionin kolmanneksi alhaisimmat (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011, kun EU:n keskiarvo oli 1,3 prosenttia).
(15)

Liiketoimintaympäristö on jatkuvasti heikentynyt Unkarissa kolmen viime vuoden aikana useiden sellaisten toimenpiteiden takia, joilla on muun muassa asetettu rajoituksia sijoittajille, sekä sääntelykehyksen epävakauden takia. Hiljattain käyttöön otetut rajoitukset, jotka vaikuttavat suhteettomassa määrin ulkomaisiin sijoittajiin, koskevat pääasiassa palvelusektoria, myös vähittäissektoria. Yritysten hallinnollista taakkaa vähentävän ohjelman 114 toimenpiteellä on tarkoitus saada aikaan noin 500 miljardin Unkarin forintin säästöt, mutta ohjelman täytäntöönpano on viivästynyt jonkin verran. Kilpailu julkisten hankintojen alalla on edelleen vähäistä, vaikka asiaa koskeva uusi laki on tullut voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012. Korruption torjuntaohjelma on keskeinen osa Magyary-ohjelmaa. Koska korruption torjuntaohjelma keskittyy julkishallintoon, se ei kuitenkaan puutu riittämättömään lainvalvontaan tällä alalla eikä toiseen keskeiseen huolenaiheeseen eli tarpeeseen tiukentaa puoluerahoituksen valvontaa. Vaikka joidenkin keskeisten toimien toteuttaminen on jo etenemässä, monia ilmoitettuja toimenpiteitä ei ole vielä toteutettu. Jo toteutettujen toimenpiteiden valvonta on edelleen puutteellista. Vuosien 2012 ja 2013 tapahtumat Unkarissa ovat lisänneet huolta oikeuslaitoksen riippumattomuudesta. Innovaatiounionin tulostaulun mukaan Unkarin innovaatiotoiminta on kohtalaista. Yrityssektorilla tutkimukseen ja kehitykseen tekevät investointeja etupäässä ulkomaisessa omistuksessa olevat yritykset.
Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa suhdannekorjattu rahoitusasema, joka on lähellä tasapainoa viisivuotisen jakson lopulla. Julkisen talouden alijäämä oli huipussaan 11,5 prosenttia suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2009/2010 (5). Varainhoitovuonna 2012/2013 se supistui 5,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen kertaluonteisilla toimenpiteillä, jotka supistivat alijäämää 2 prosenttiyksiköllä varainhoitovuonna 2012/2013. Lähentymisohjelmasta käy kuitenkin ilmi, ettei hallitus pystyne korjaamaan liiallista alijäämää neuvoston asettamassa määräajassa eli varainhoitovuonna 2014/2015, sillä alijäämän arvioidaan kyseisenä vuonna olevan 6,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelman ennusteiden mukaan liiallinen alijäämä saadaan korjattua kolme vuotta myöhässä neuvoston joulukuussa 2009 asettamasta määräajasta eli varainhoitovuonna 2017/2018, jolloin se on 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelman mukaan komission uudelleenlaskeman julkisen talouden rakenteellisen alijäämän on määrä parantua hieman 5,6 prosentista suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2013/20145,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2014/2015. Kaudella 2010/2011–2012/2013 oikaisemattomiksi julkisen talouden toimiksi arvioidaan keskimäärin 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on selvästi vähemmän kuin neuvoston suosittama 1— prosenttia suhteessa BKT:hen, ennen kuin huomioon otetaan potentiaalisen tuotannon kasvuun tehtävien tarkistusten taikka odottamattomien tulojen tai saamatta jääneiden tulojen vaikutus. Julkisen talouden ennusteisiin kohdistuu suurimmat riskit yksityistä kulutusta kutistavasta jatkuvasti korkeasta inflaatiosta johtuvasta odotettua hitaammasta kasvusta ja kansainvälisen ympäristön mahdollisesta heikkenemisestä, joka saattaa vaikuttaa kauppaan ja investointeihin.

Lähentymisohjelmaan ei sisälly vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytettyä keskipitkän aikavälin tavoitetta. Hallitus on jatkanut julkisen talouden vakauttamisstrategiaansa, mutta alijäämä on automaattisten vakauttajien toiminnan ja odotettua pienempien verotulojen vuoksi ennakoitua suuremmiksi nousseiden menojen johdosta ennustettua suurempi. Tähän mennessä toteutetut vakauttamistoimet eivät myöskään ole olleet riittäviä, jotta päästäisiin liiallisen alijäämän korjaamiseksi suositeltuihin vuosittaisiin keskimääräisiin julkisen talouden toimiin. Rakenneuudistuksen, jolla pyritään esimerkiksi tehostamaan verojärjestelmää arvonlisäverokannan rakennetta tarkistamalla, tulopotentiaalia on lisäksi edelleen hyödynnetty suhteellisen vähän. Julkisen velan määrä oli varainhoitovuonna 2008/200956,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ja nousi 90,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2012/2013. Lähentymisohjelmassa julkisen velan suhteen ennustetaan kasvavan 100,8 prosenttiin varainhoitovuosina 2015/2016 ja 2016/2017. Varainhoitovuonna 2017/2018 sen ennustetaan laskevan 99,4 prosenttiin.