94/916/EY: Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden alalla (1994-1998) ()



Virallinen lehti nro L 361 , 31/12/1994 s. 0090 - 0100

Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 29 s. 0246

Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 29 s. 0246



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden alalla (1994 1998) (94/916/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1)ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo, että päätöksellään N:o 1110/94/EY(4) Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet yhteisön tutkimustoimintaa, teknologista kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä "T & K") koskevien toimien neljännestä puiteohjelmasta kaudeksi 1994 1998 määritellen erityisesti tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden alalla toteutettavan toiminnan; tämä päätös on tehty kyseisen päätöksen johdanto-osassa esitettyjen syiden perusteella, perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin; jokaisessa erityisohjelmassa täsmennetään sen toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan sen kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista, tämän ohjelman toteuttamiseen arvioidaan tarvittavan 744 miljoonaa ecua; budjettivallan käyttäjät vahvistavat määrärahat jokaista varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu, ja päätöksen N:o 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti, tutkijoiden koulutukseen ja liikkuvuuteen perustuva inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja hyödyntäminen yhteisön sisällä on yksi neljännen puiteohjelman ensisijaisista toimenpiteistä, yhteisön toiminnan tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden alalla on edistettävä yhteisön vaurautta teollisen kilpailukyvyn, elämän laadun ja kestävän kehityksen pohjalta jatuettava kasvua sekä korkeaa työllisyystasoa, inhimillisten voimavarojen arvostamisen on myötävaikutettava myös yhteisön tieteelliseen yhtenäisyyteen tarjoamalla tieteellisille tutkimuskeskuksille ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden tutkijoille koulutus- ja tutkimusmahdollisuuksia auttaen heitä kehittämään asiantuntemustaan, yhteistyön lisääminen yhteisössä eri maiden laboratorioverkostoja (mukaan lukien kahdesta laboratoriosta muodostetut yksiköt) ja tutkijatyöryhmäverkostoja muodostamalla on hyvin tärkeä keino eurooppalaisen tutkimuksen perustan lujittamiseksi; on myös tärkeää helpottaa yhteisön tutkijoiden pääsyä suuriin laitoksiin, jotka ovat korkealaatuisen tutkimustyön edellytys, muita heikommassa asemassa olevien alueiden osallistuminen laboratorio- ja tutkimustyöryhmäketjuihin sekä samanaikaisesti toimenpiteet, joilla pyritään rohkaisemaan korkean tason tutkijoiden pitkäaikaista oleskelua näillä alueilla, myötävaikuttavat lisäksi tieteellisten ja teknisten voimavarojen vahvistamiseen ja yhtenäistämiseen kaikkialla yhteisössä, koulutukseen, verkostojen luomiseen ja suuriin laitoksiin pääsyn helpottamiseen tähtäävät toimenpiteet edellyttävät asianmukaisia liitännäistoimia, kuten konferensseja ja kursseja, palkintoja nuorille tutkijoille, tutkimustulosten levittämistä ja hyödyntämistä sekä vuorovaikutusta eurooppalaisten huipputason tutkijoiden ja teollisuuden edustajien kanssa, yhteisön T & K -toimia koskevan neljännen puiteohjelman sisältö on määritelty toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; tässä erityisohjelmassa täsmennetään tämän periaatteen mukaisten, tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden alalla toteutettavien toimien sisältö, päätöksessä N:o 1110/94/EY määrätään, että yhteisön tutkimustoimi on perusteltu, jos se lujittaa muun muassa yhteisön taloudellista ja sosiaalista yhtenäisyyttä ja edistää sen joustavaa kokonaiskehitystä pyrkien samalla tutkimuksen tieteelliseen ja tekniseen laatuun; tämän ohjelman tarkoituksena on edistää näiden tavoitteiden toteutumista, yhteisön olisi tuettava ainoastaan korkealaatuisia T & K -toimia, tähän erityisohjelmaan sovelletaan yritysten, tutkimuskeskusten [yhteinen tutkimuskeskus (YTK) mukaan lukien] sekä korkeakoulujen osallistumista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä samoin kuin tutkimustuloksista saatujen tietojen levittämiseen sovellettavia sääntöjä, jotka täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä, olisi jatkettava komission alulle panemia pyrkimyksiä yksinkertaistaa ja nopeuttaa haku- ja valintamenettelyjä ja saada ne avoimemmiksi, jotta edistettäisiin ohjelman täytäntöönpanoa ja helpotettaisiin niitä toimia, joita yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen on toteutettava osallistuakseen yhteisön T & K -toimintaan, tämä ohjelma edistää jäsenvaltioiden tutkimuskeskusten, yliopistojen ja yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden alalla toteutettavien T & K -toimien keskinäisen, samoin kuin kyseisten toimien ja yhteisön vastaavien T & K -toimien välisen synergian lujittumista, tutkijoiden koulutustoimien yhteensovittamista olisi parannettava neljännen puiteohjelman ensimmäisen, toisen ja kolmannen toiminnan erityisohjelmissa, tämän ohjelman täytäntöönpanemiseksi saattaa olla tarkoituksenmukaista toteuttaa kansainvälisiä yhteistyötoimia kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa; tähän ohjelmaan olisi sisällytettävä myös T & K -tuloksista saatujen tietojen levittämiseen ja tulosten hyödyntämiseen liittyviä toimia, joiden kohteena ovat erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset ja niistä erityisesti ne, jotka sijaitsevat ohjelmaan vähiten osallistuvissa jäsenvaltioissa ja alueilla, olisi eriteltävä tämän ohjelman sosiaalis-taloudelliset seuraukset ja mahdolliset siihen liittyvät teknologiset riskit, tämän ohjelman toteuttamista olisi valvottava jatkuvasti ja järjestelmällisesti sen mukauttamiseksi tarvittaessa tieteen ja teknologian kehitykseen tällä alalla; olisi myös hyvissä ajoin suoritettava riippumaton arvio ohjelman toteuttamisesta kaikkien viidennen T & K -puiteohjelman tavoitteiden määrittämiseen tarvittavien tietojen saamiseksi; lopuksi tämän ohjelman päätyttyä olisi suoritettava sen tulosten lopullinen arviointi tässä päätöksessä määriteltyihin tavoitteisiin nähden, YTK voi osallistua tähän ohjelmaan sisältyviin välillisiin toimiin, tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (CREST) on kuultu, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään liitteessä I määritelty tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden alalla toteutettavaa tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskeva erityisohjelma tämän päätöksen hyväksymispäivän ja 31 päivän joulukuuta 1998 väliseksi ajaksi. 2 artikla 1 Tämän ohjelman täytäntöönpanoon tarvittavat varat ovat arviolta 744 miljoonaa ecua, joista enintään 5,6 prosenttia on tarkoitettu komission henkilöstömenoihin ja hallintokuluihin. 2 Näiden varojen ohjeellinen jakautuminen esitetään liitteessä II. 3 Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu ja päätöksen N:o 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklan mukaiset moitteettoman varainhoidon periaatteet. 3 artikla 1 Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta ohjelman rahoitukseen täsmennetään päätöksen N:o 1110/94/EY liitteessä IV. 2 Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumisesta sekä tutkimustuloksista saatujen tietojen levittämistä koskevat säännöt täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä. 3 Liitteessä III vahvistetaan tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevat, 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä täydentävät erityiset yksityiskohtaiset säännöt. 4 artikla 1 Varmistaakseen erityisesti tämän ohjelman toteuttamisen taloudellisen kannattavuuden komissio valvoo jatkuvasti ja järjestelmällisesti riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden asianmukaisella avustuksella ohjelman edistymistä liitteessä I tarkoitettuihin ja työohjelmassa täsmennettyihin tavoitteisiin nähden. Se arvioi erityisesti, ovatko tavoitteet, toiminnan painopisteet ja taloudelliset voimavarat aina tilanteen kehitykseen mukautetut. Kyseisen valvonnan tulosten perusteella se tekee tarvittaessa ehdotuksia tämän ohjelman mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. 2 Edistääkseen yhteisön toimien päätöksen N:o 1110/94/EY 4 artiklan 2 kohdassa määrättyä arviointia komissio laadituttaa mainitussa kohdassa määrätyn aikataulun mukaisesti riippumattomilla asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion tähän ohjelmaan sisältyvillä aloilla toteutetuista toimista sekä niiden hallinnoinnista kyseistä arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana. 3 Tämän ohjelman päätteeksi komissio teettää riippumattoman loppuarvioinnin sen tuloksista päätöksen N:o 1110/94/EY liitteessä III ja tämän päätöksen liitteessä I määriteltyihin tavoitteisiin nähden. Kertomus loppuarvioinnista toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle. 5 artikla 1 Komissio laatii työohjelman liitteessä I määriteltyjen tavoitteiden ja liitteessä II esitetyn määrärahojen ohjeellisen jakautumisen mukaisesti sekä saattaa sen tarvittaessa ajan tasalle. Kyseisessä ohjelmassa esitetään yksityiskohtaisesti: - tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja tehtävät tutkimustyöt, - toteuttamisaikataulu, johon sisältyvät päivämäärät ehdotusten pyytämistä varten, - rahoituksen ja hallinnon osalta noudatettaviksi suunnitellut yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet, - yksityiskohtaiset säännöt toimien yhteensovittamisesta muiden tällä alalla toteutettavien T & K -toimien kanssa erityisesti muiden erityisohjelmien osalta, - yksityiskohtaiset säännöt tämän ohjelman yhteydessä toteutettavien T & K -toimien tuloksista saatujen tietojen levittämisestä, suojelusta ja tulosten hyödyntämisestä. 2 Komissio pyytää ehdotuksia työohjelman perusteella toteutettaviksi toimiksi. 6 artikla 1 Komissio vastaa tämän ohjelman täytäntöönpanosta. 2 Jäljempänä 7 artiklan 1 kohdassa määrätyissä tapauksissa komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 3 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa kyseisestä ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 4 Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. 5 Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. 6 Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 7 artikla 1 Edellä 6 artiklan 2 6 kohdassa määrättyä menettelyä sovelletaan: - edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman laatimiseen ja ajan tasalle saattamiseen, - ehdotuspyyntöjen sisältöön sekä suunnitelmien (mukaan lukien yksilökohtaiset koulutusapurahat) valinta- ja hyväksymisperusteiden ja -menettelytapojen määrittelemiseen, - T & K -toimien, joihin haetaan yhteisön rahoitusta, arviointiin ja kyseisen rahoituksen määrän arviointiin jokaisen toimen osalta - lukuun ottamatta yksilökohtaisia koulutusapurahoja - jos tämä määrä on vähintään 100 000 ecua, tai, jos on kyse "Eurokonferenssista", 50 000 ecua, - kaikkiin varojen liitteessä II esitettyjen ohjeellisten jakoperusteiden tarkistuksiin, - erityisiin yksityiskohtaisiin sääntöihin yhteisön osallistumisesta erilaisten suunniteltujen toimien rahoitukseen, - ohjelman arvioimiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin ja määriteltäviin valtuuksiin, - kaikkiin poikkeamisiin liitteessä III määritellyistä yksityiskohtaisista säännöistä, - kolmansien maiden oikeudellisten yksikköjen ja kansainvälisten järjestöjen osallistumiseen mihin tahansa toimeen. 2 Jos 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettu yhteisön rahoitusosuus on pienempi kuin 100 000 ecua tai, jos on kyse "Eurokonferenssista", pienempi kuin 50 000 ecua, komissio antaa komitealle tiedon toimista ja niiden arvioinnin tuloksista. 3 Yksilökohtaisten koulutusapurahojen osalta komissio antaa komitealle säännöllisesti tietoa saaduista ehdotuksista ja niiden arvioinnin tuloksista. 8 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 1994. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja A. MERKEL (1) EYVL N:o C 228, 17.8.1994, s. 209 (2) EYVL N:o C 205, 25.7.1994, s. 322 (3) Lausunto on annettu 14.9.1994 (4) EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1 LIITE I OHJELMAN TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA SISÄLTÖ Tämä ohjelma vastaa täysin neljännen puiteohjelman suuntaviivoja soveltaen sen valintaperusteita ja täsmentäen sen tieteellisiä ja teknologisia tavoitteita. Neljännen puiteohjelman liite III, neljäs toiminta, on tämän ohjelman erottamaton osa. 1 TAUSTA 1.1 Haasteet Inhimillisten voimavarojen käyttö parhaalla mahdollisella tavalla on kaiken sosiaalis-taloudellisen toiminnan perustekijä. Komission julkaisemassa kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa kiinnitetään erityistä huomiota "tutkijoiden koulutuksen, voimakkaasti kehittyvien alojen tarpeisiin sopeuttamisen ja heidän edustamansa pääoman hyödyntämisasteeseen keinona "myötävaikuttaa kasvun elpymiseen sekä kilpailukyvyn ja työllisyyden kasvun lujittumiseen yhteisössä". Vaikka Euroopassa on tutkimuksen alalla maailmanlaajuisesti ajatellen korkeatasoista inhimillistä pääomaa, sen käyttö, jota hidastavat eri jäsenvaltioiden ja eri tieteenalojen väliset erimielisyydet, on usein kankeaa. Tutkimukseen perustuva inhimillisten voimavarojen kehittäminen koulutuksen alalla ja niiden tehokkaampi, kansainväliseen liikkuvuuteen ja yhteistyöhön perustuva hyödyntäminen ovat perustavanlaatuisia keinoja puiteohjelman perustavoitteiden saavuttamiseksi. Tässä yhteydessä on tarpeen huolehtia siitä, että molempia sukupuolia edustavilla tutkijoilla on yhtäläiset mahdollisuudet. Tämä yhteisön T & K -ohjelmissa vallitsevan tieteellisen laadun perusperiaatetta noudattava ohjelma tuo tärkeän lisän eurooppalaisen tiedeyhteisön taloudelliseen ja sosiaaliseen yhtenäisyyteen vähentämällä tutkijoiden eristyneisyyttä, parantamalla yhteydenpitoa ja luomalla yhteistyölle otollisen ilmapiirin. Luovuuden ja kekseliäisyyden edistämiseksi olisi kannustettava tutkijoiden oma-aloitteisesti ehdottamia koulutushankkeita ja kansainvälisiä yhteistyöhankkeita (niinsanottu "bottom up"-strategia), joihin ei liity minkäänlaista ulkopuolista tai edeltämäärättyä tavoitteidenasettelua. Toimien päällekkäinmenoa on vältettävä (kun on kyse sellaisista ehdotetuista toimista, jotka liittyvät neljänteen toimintaan, ja jotka vastaavat ensimmäiseen toimintaan liittyviä erityistavoitteita) ja samalla huolehdittava siitä, että ne täydentävät toisiaan riittävästi siltä osin kuin on tarpeellista, jotta yhteisön koulutukseen ja liikkuvuuteen liittyvät toimet myötävaikuttavat perustutkimusta ja soveltavaa tutkimusta yhdistävästi. Tämän vuoksi on huolehdittava ensimmäiseen toimintaan liittyvän, erityisohjelmiin kuuluvan koulutustoiminnan ja YTK:n toiminnan yhteensovittamisesta. Tämä erityisohjelma, jonka tavoitteena on pitkälle viety laboratorioissa tapahtuva koulutus kaikkialla yhteisössä, on luonteeltaan avoin, ja siinä painotetaan yhteistyötä yliopiston ja teollisuuden välillä. 1.2 Suunnitellun toiminnan jatkuvuus ja kehitys Tämä ohjelma tarpeellisine muutoksineen on jatkoa "Henkinen pääoma ja liikkuvuus" -ohjelmalle ("Capital humain et mobilité", 1990 1994) ja myöhemmin myös "Stimulation"- (1983 1988), "Science"- (1988 1992), "Accès aux grandes installations"- (1989 1992) ja "Spes"- (1989 1992) ohjelmille. Jatkuvuuden osatekijät, jotka ovat välttämättömiä kaikelle pitkän aikavälin toiminnalle, koskevat yhtenäisyystavoitteita (liikkuvuuden ja yhteistyön sekä tutkimuksen tehokkuuden ja sen infrastruktuurien lisääminen koulutuksen avulla) ja -perusteita (muita heikommassa asemassa olevien alueiden tieteellisen pätevyyden omaavan väestönosan tarpeiden huomioon ottaminen) sekä toissijaisuusperiaatteen perusteita ja tavoitteita (yhteisön sisällä hajallaan olevien kykyjen ja voimavarojen yhdistämisen vaikutusten hyödyntäminen). 2 T & K -toimet 2.1 Yleiset tavoitteet Ohjelman tavoite on tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta kannustamalla edistää yhteisön ja osallistujavaltioiden(1) inhimillisten voimavarojen määrällistä ja laadullista kasvua. Sen perustavoitteet ovat: - kannustaa tutkimukseen yhdistettyä koulutusta ja edistää korkean tason tutkijaresurssien tehokkaampaa käyttöä yhteisössä yhteistyön avulla, - lisätä eurooppalaisten tutkijoiden liikkuvuutta kaikkialla yhteisössä edistämällä liikkuvuutta tieteenalojen ja yliopistojen sekä tutkimus- ja teollisuuslaitosten välillä, mikä mahdollistaa eri tieteenalojen tutkimuspotentiaalin tehokkaamman hyödyntämisen, - esimerkiksi verkostoja luomalla edistää monikansallista yhteistyötä suosimalla pääasiassa tiedemiesten itsensä ehdottamia tutkimustoimia, joille ei voida myöntää tukea ensimmäisen toiminnan nojalla, - helpottaa eurooppalaisten tutkijoiden pääsyä suuriin laitoksiin, jotka ovat korkeatasoisen tutkimuksen välttämätön edellytys, - parantaa yhteisön tieteellistä ja teknologista yhtenäisyyttä ja myötävaikuttaa tieteellisesti pätevän yleistason saavuttamiseen tarjoamalla yhteisön kaikkien alueiden tutkijoille ja tieteellisille järjestöille tutkimusmahdollisuuksia. Kuten "Henkinen pääoma ja liikkuvuus" ("Capital humain et mobilité", 1992 1994) -ohjelman kohdalla, muita heikommassa asemassa olevien alueiden tutkijoiden paluuta synnyinseuduilleen rohkaistaan ja tuetaan rahallisesti. Toimintaan olisi sisällyttävä eksaktit tieteet ja luonnontieteet, talous- ja hallintotieteet sekä yhteiskunta- ja humanistiset tieteet, jotka auttavat toteuttamaan yhteisön tavoitteet tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla. 2.2 Erityistoiminta Ohjelma jakautuu kolmeen toisistaan riippuvaan alueeseen (tutkimusverkostot, pääsy suuriin laitoksiin, tutkimukseen yhdistetty koulutus), joiden lisäksi suoritetaan liitännäistoimia tarkoituksena parantaa tutkijoiden keskinäistä sekä tutkijoiden ja teollisuuden välistä tiedonkulkua, samoin kuin rohkaista nuoria tutkijoita ja tiedottaa ohjelman tuloksista ja sen toteutuksesta. 2.2.1 Tutkimusverkostot Verkostot tekevät mahdolliseksi voimien yhdistämisen vähintään kolmesta eri maasta ja vähintään viidestä eri tutkimusryhmästä olevalle tutkijalle yhteisen tutkimushankkeen yhteydessä ja siten korkeatasoiseen tutkimukseen kykenevien ryhmien muodostamisen. Eri maiden laboratorioiden ja tutkimusryhmien väliset pienet (mukaan lukien kahdesta osapuolesta koostuvat) yhteenliittymät voivat myös saada tukea, jos niiden voidaan ajatella olevan mahdollisesti lähtökohtana jollekin suuremmalle, myöhemmin muodostettavalle verkostolle. Tutkijoille myönnetään määrärahoja yhteisten kokeilujen toteuttamiseen, tulosten vaihtoon, henkilöstönsä lujittamiseen kiinnittämällä tilapäisesti tiedemiehiä kyseisen tutkimusryhmän ulkopuolisista maista ja poikkeuksellisesti myös tieteelliseen välineistöön liittyviä lisäkustannuksia varten, jos se on välttämätöntä yhteisön yhteisten tutkimusten toteuttamisen kannalta. Verkostoon osallistuvalle tutkimusryhmälle myönnettävä vuosittainen keskimääräinen määräraha vastaa yleensä tohtorintasoiselle tutkijalle myönnettävää stipendiä. Jokaisen verkoston on toimintansa asianmukaisella hallinnolla huolehdittava tutkimusvastuuhenkilöiden jakamisesta osanottajiensa kesken ja näiden yhteensovittamisesta siten, että yhteistyö ja tiedonkulku ovat mahdollisimman avoimia ja tehokkaita. Tarpeen vaatiessa turvaudutaan nykyaikaisen viestintätekniikan keinoihin ja mahdollisuuksiin. Jokaisen verkoston on tiedotettava tärkeimmistä tutkimustuloksistaan julkaisemalla hyvissä ajoin yhteenvedonomaisia esitteitä ja artikkeleja; on päätettävä tarvittaessa säännöllisen vuoropuhelun aikaansaamiseen tähtäävistä toimenpiteistä teollisuuslaboratorioiden kanssa, erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, jotka ovat aikeissa hyödyntää keksintöjä tai rahoittaa uusiin tavoitteisiin tähtääviä jatkotutkimuksia. Siltä osin kuin se on mahdollista, muita heikommassa asemassa olevien alueiden pienet ja keskisuuret yritykset on saatava osallistumaan tähän vuoropuheluun, ja niitä on rohkaistava osallistumaan kansainvälisiin tutkimusryhmiin. Verkoston eliniän on oltava vähintään kolme vuotta. 2.2.2 Pääsy suuriin laitoksiin Tämä toiminta kohdistuu suuriin tutkimuslaitoksiin, joiden vähälukuisuus yhteisössä, suuret perustamis- ja ylläpitokustannukset sekä tutkimuksellinen merkittävyys ovat riittävä peruste huomattaville toimille yhteisön tasolla. Erityisen tärkeää se on tiedemiehille, jotka työskentelevät niillä yhteisön alueilla, joilla ei ole sellaisia laitoksia. Kansallisella ja kansainvälisellä tasolla toteutettavia toimia täydentävä yhteisön toiminta sisältää: - tutkijoiden tukemista tarkoituksena helpottaa näiden pääsyä suuriin laitoksiin ja käyttämään sellaisia tärkeitä tutkimusvälineitä, jotka ovat välttämättömiä tutkimustoiminnalle ja harvinaisia yhteisössä, - suurille laitoksille tarkoitettua kehittämistukea (esimerkiksi laitoksille hyvin tärkeän uuden teknologian sekä uuden sukupolven välineistön ja oheislaitteiston kehittäminen) siltä osin kuin sellainen tuki on tarpeen yhteisön tutkijoiden osallistumisen helpottamiseksi ja niiden tehokkaamman käytön edistämiseksi. 2.2.3 Tutkimukseen yhdistetty koulutus - Koulutustoiminnan toteuttaminen tutkimusta ja tutkijoiden liikkuvuutta edistämällä kaikilla ohjelman sisältämillä aloilla. Koulutukseen kuuluvan harjoitteluajan kesto voi olla kolmesta kuukaudesta kolmeen vuoteen, ja harjoitteluaika antaa eurooppalaisille tutkijoille koulutustilaisuuden ja mahdollisuuden erikoistua oman maansa ulkopuolella. Yhteisön tieteelliseen ja teknologiseen yhtenäisyyteen liittyen toteutetaan toimenpiteitä tarkoituksena rohkaista muita heikommassa asemassa olevilta alueilta tulevia tutkijoita palaamaan kotiseuduilleen. Toteutetaan myös muita, varsinkin apurahoihin liittyviä toimenpiteitä, joiden tarkoitus on antaa teollisuusalueilta lähtöisin oleville korkean tason tutkijoille mahdollisuus pitkäaikaiseen oleskeluun muita heikommassa asemassa olevien alueiden tutkimuskeskuksissa. Tällaisen oleskelun päätavoite on näiden tutkijoiden näille keskuksille tuoma asiantuntemus ja heidän niissä suorittamistaan tutkimuksista saadut tulokset. Olisi toteutettava myös muita toimenpiteitä kuin stipendiaateille tarkoitetut. Tieteellisen pätevyyden perusperiaatetta noudattaen kiinnitetään erityistä huomiota uuteen teknologiaan liittyviin yrityksensisäisen muutosjohtamisen koulutusta koskeviin seikkoihin. Erityistä huomiota kiinnitetään myös pienten ja keskisuurten yritysten tutkijoiden koulutukseen. - Neljännen puiteohjelman ensimmäisen, toisen ja kolmannen toiminnan erityisohjelmissa määritellyn koulutustoiminnan yhteensovittaminen. Tarkoitus on tarjota yhtenäiset puitteet (stipendien ja stipendiaattiluokkien vastaavuus, keskitetyt uusien ehdotusten ja maksusitoumusten keräyspisteet, arviointi- ja valintamenettelyjen yhdenmukaistaminen jne.) erilaisille yhteisön tasolla tutkimuksen yhteydessä suoritettaville koulutustoimille, ilman että tämä johtaa kunkin ohjelman erityisvaatimusten kannalta epäsopivan keskitetyn järjestelmän väkinäiseen käyttöönottoon. - Yhteisön tutkimusstipendiaattien vastaanottoedellytykset. Edellä 5 artiklassa määrätty työohjelma sisältää yhteisön tutkimusstipendiaatteihin sovellettavia määräyksiä. 2.2.4 Liitännäistoimet Toteutetaan liitännäistoimia ohjelman tavoitteiden, toisin sanoen tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen edistämiseksi; samalla ne ovat tarkoituksenmukainen keino levittää tietoa ohjelman erilaisiin toimintoihin osallistumiseen liittyvistä yksityiskohtaisista säännöistä ja ohjelmasta saaduista tuloksista. (1) "Osallistujavaltio" on kolmas maa, joka osallistuu tähän ohjelmaan taloudellisesti. Kyse on erityisesti niistä valtioista, jotka ovat ratifioineet Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen ja jotka osallistuvat puiteohjelman toteuttamiseen LIITE II TARPEELLISEKSI ARVIOIDUN SUMMAN OHJEELLISET JAKOPERUSTEET >TAULUKON PAIKKA> Jakautuminen eri alojen kesken ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että tietyt hankkeet voivat kuulua useampaan kuin yhteen alaan. LIITE III OHJELMAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT YKSITYISKOHTAISET ERITYISOHJEET 1 Tutkimusverkostot Tähän jaetuin kustannuksin toteutettavaan toimintaan osallistujat ovat yliopistoihin, tutkimus- tai teollisuuslaitoksiin kuuluvia, monikansallisiksi verkostoiksi yhteisen tutkimushankkeen toteuttamista varten muodostettuja tutkimusryhmiä. Yleissääntönä on, että verkoston on koostuttava vähintään viidestä tutkimusryhmästä, jotka ovat lähtöisin vähintään kolmesta eri maasta; sen arvioidun eliniän on oltava vähintään kolme vuotta. Verkostoja, joihin kuuluu vähemmän kuin viisi eri maista tullutta osallistujaa (mukaan lukien kahdesta osapuolesta muodostetut ryhmät) voidaan kuitenkin myös tukea niissä tapauksissa, joissa niiden voidaan arvella olevan jonkin suuremman, myöhemmin muodostettavan verkoston alku. Tällaisia verkostoja avustetaan rahallisesti niiden käynnistysvaiheessa enintään kahden vuoden ajan; tuen jatkuminen on mahdollista, jos osallistujamäärä nousee vähintään viiteen vähintään kolmesta maasta olevaan henkilöön. Verkostot, joille myönnetään yhteisön rahallista avustusta, valitaan niiden tieteellisen laadun perusteella ottaen huomioon niiden mukaan ottamisen vaikutukset eurooppalaisen tieteen arvostukselle ja tarvittaessa teollisuuden osallistumisen ehdotettuun hankkeeseen. Valintamenettelyissä tieteellisen laadun ensiarvoisen tärkeää vaatimusta noudattaen pyritään luomaan yhteyksiä korkeatasoisten, jo tietyn aseman saaneiden, ja muita heikommassa asemassa olevilla alueilla sijaitsevien mutta lupaavien tutkimusryhmien välillä. Yhteisön osuus voi olla 100 % verkoston luomiseen ja ylläpitämiseen liittyvistä lisäkustannuksista. Yleissääntönä on, että kyseistä avustusta ei käytetä jatkuvaan laitteiston hankintaan tai infrastruktuurikuluihin. Osaa yhteisön verkostolle myöntämästä avustuksesta voidaan kuitenkin käyttää infrastruktuuri- ja laitteistokuluihin, jos on tarkoitus helpottaa uuden tutkimusryhmän perustamista muita heikommassa asemassa olevalle alueelle(1), ja jos tämän on määrä tapahtua sellaisen tutkijan aloitteesta, joka on saanut tähän ohjelmaan tai "Henkinen pääoma ja liikkuvuus" ("Capital humain et mobilité") -ohjelmaan liittyvää, tohtoritasoiselle tutkijalle ulkomailla myönnettävää koulutusapurahaa. 2 Pääsy suuriin laitoksiin "Suurilla laitoksilla" tarkoitetaan laitoksia, jotka harvinaisuutensa, suurten perustamis- ja käyttökustannustensa sekä tieteellisen merkittävyytensä perusteella oikeuttavat huomattaviin toimiin yhteisön tasolla, jotta tutkijoiden pääsy niihin helpottuisi ja jotta niiden käyttö tulisi tehokkaammaksi. Samassa paikassa sijaitsevia pieniä, toisiaan täydentäviä laitoksia voidaan myös pitää suurena laitoksena, jos niissä on yllä kuvatun kaltaisia, suurelle laitokselle ominaisia piirteitä. Yhteisö rahoittaa suuriin laitoksiin pääsyä seuraavien perusteiden mukaisesti: - laitoksen ominaisuudet, erityisesti mahdollisten kokemusten omaleimaisuus ja valikoima sekä sen tieteellisen, teknisen ja logistisen infrastruktuurin kapasiteetti, - uusien mahdollisten käyttäjien asianmukaisesti osoittaman mielenkiinnon merkittävyys, - kustannusten suhde voittoihin yhteisön myöntämän tuen osalta, - merkitys yhteisölle muita heikommassa asemassa olevien alueiden tieteellisen ja teknisen potentiaalin lujittamisen kannalta. Niissä tapauksissa, joissa on ehdotettu laitosten kunnostamista, yhteisön tukea myönnetään vain monikansallisiin hakemuksiin. Valintaperusteet muodostuvat seuraavista tekijöistä: - laitosten kyvyn ottaa vastaan tutkijoita arvellaan paranevan, - suunnitellun kehittämisen hyöty Euroopalle, erityisesti omaperäisyyden ja muualla sijaitsevia laitoksia täydentävän vaikutuksen osalta (yhteisön muissa laitoksissa olevien laitteiden ja potentiaalin lisäämiseen johtavaa kehittämistä ei rahoiteta). Jaetuin kustannuksin suoritettavat toimet Yhteisön rahallinen tuki voi olla 100 prosenttia ulkomaalaisten tutkijoiden olemassaolevien laitosten käyttöön isäntäjärjestössä liittyvistä lisäkustannuksista. Etusijan saavat uudet käyttäjät sekä kyseisen laitoksen ulkopuolisista maista tulevat tutkijat. Tutkijoiden matka- ja toimeentulo-, käyttö- ja muuttokuluja (mukaan lukien uusille käyttäjille tarkoitetut tutustuttamiskurssit) sekä tieteellisten tulosten julkaisu- ja yhdistämiskuluja varten myönnetään määräraha. Tällaisia määrärahoja ei voida käyttää jatkuviin laitteistohankintoihin eikä infrastruktuurikuluihin. Kun on kyse laitosten kunnostustöistä, yhteisön rahoitusosuus on enintään 50 prosenttia hankkeen kustannuksista, ja osallistuminen kustannuksiin pienenee sitä mukaa kuin hanke lähestyy markkinoita. Korkeakouluille ja muille sellaisille laitoksille, joilla ei ole eriteltyä kirjanpitoa, korvataan 100 prosenttia lisäkustannuksista. Jos tämän ohjelman tavoitteisiin liittyen harkitaan laitteiston ostoa, yhteisön maksaman tuen määrä suhteutetaan ohjelmaan liittyvän laitteiston käyttöön. Erityiset tukitoimet Erityisiä tukitoimia (tutkielmat, seminaarit, workshopit) voidaan myös tukea paremman yhteisiä kiinnostuksen kohteita koskevan tiedonvaihdon aikaansaamiseksi suurten laitosten ja eurooppalaisten tutkijoiden välillä kansallisten ja kansainvälisten toimien tukemiseksi. 3 Tutkimukseen yhdistetty koulutus Tähän toimintaan osallistujat ovat toisaalta enimmäkseen tohtoritasoisia tutkijoita, jotka toivovat saavansa koulutusta tai voivansa erikoistua oman maansa ulkopuolella, ja toisaalta tällaisia tutkijoita vastaanottavia tutkimuskeskuksia. Tutkijoiden on oltava yhteisön jäsenmaiden tai osallistujavaltioiden kansalaisia. Tutkimuslaitoksilla on oltava oikeushenkilön asema, ja niiden on sijaittava yhteisössä tai osallistujavaltiossa, ja lisäksi niiden on pystyttävä järjestämään tutkimukseen yhdistettyä koulutusta. Toiminta rahoitetaan toimeentulokulut, tutkijoiden liikkuvuuskustannukset ja riittävässä määrin tutkimus- ja johtamiskulut, mukaan lukien vastaanottajalaboratorion kulut kattamaan tarkoitetuilla yhteisön koulutus- ja liikkuvuusapurahoilla. Tehdään päätöksiä, joilla taataan kaikille tutkijoille yhtäläiset maksu- ja tukiedellytykset riippumatta siitä, mihin ohjelmaan he osallistuvat, ja riippumatta siitä, mikä jäsenvaltio on kysymyksessä, ottaen kuitenkin huomioon paikallisen sijainnin. Koulutusajan kesto voi olla kolmesta kuukaudesta kolmeen vuoteen. Koulutusohjelmaan kuuluu kaikki eksaktit ja luonnontieteet, taloustieteet ja hallintotieteet sekä myös humanistiset tieteet ja yhteiskuntatieteet, jotka myötävaikuttavat yhteisön T & K -tavoitteisiin. Valintakelpoisuus Stipendiä varten valintakelpoisia ovat henkilöt, jotka ovat opinnoissaan tai urallaan jollain seuraavista tasoista: - tohtoritaso: tohtorinarvon tai vastaavan omaava tutkija tai muun tutkinnon suorittanut henkilö, joka on toiminut kokopäiväisenä tutkijana vähintään neljä vuotta, - vakiintunut tutkija: tutkija, joka on toiminut vähintään kahdeksan vuoden ajan tutkinnon suorittaneena kokopäiväisenä tutkijana, - tutkinnon suorittanut: yliopistosta tai muusta korkeakoulusta suoraan tohtorinarvoon tai vastaavaan oppiarvoon oikeuttavan diplomin saanut henkilö. Paluuapurahat Vuodeksi myönnettäviä paluuapurahoja myönnetään muita heikommassa asemassa olevilta alueilta kotoisin oleville tutkijoille, jotka ovat saaneet tutkimukseen yhdistettyyn koulutukseen myönnettävää apurahaa vähintään kahden vuoden ajan. Niiden tarkoitus on helpottaa tutkijan paluuta synnyinseuduilleen, ja sellaisen saamiseksi tutkijan on pystyttävä osoittamaan siteensä kyseiseen seutuun (synnyinseutu tai pitkäaikainen oleskelu edellisten vuosien aikana). Tällaiseen tukeen tähtääviä hakemuksia voidaan esittää kuusi kuukautta ennen koulutusjakson loppua; alustavan arvioinnin jälkeen tapahtuva lopullinen hyväksyminen ja apurahan maksaminen riippuvat koulutushankkeessa osoitetusta menestyksestä. Valintaperusteet - Stipendiaattiehdokkaan ansioluettelo, - tutkimuskokemus, - ehdotuksen tieteellinen merkittävyys, - työn hyödyllisyys ja toteutettavuus ja - vastaanottajalaboratorion ominaisuudet ja kilpailukyky. Tutkijoiden on esitettävä ehdokashakemuksensa sen vastaanottajalaitoksen suostumuksella, jossa he toivovat voivansa suorittaa koulutusharjoittelunsa. Ehdotusten pyytäminen Tehdään säännöllisesti ehdotuspyyntöjä koko ohjelman keston ajan etukäteen määrättyinä päivinä. 4 Liitännäistoimenpiteet Liitteessä I määritellyt liitännäistoimenpiteet sisältävät erityisesti seuraavanlaista toimintaa: - kehitetään "Eurokonferenssi"-järjestelmää, - järjestetään käytännön laboratoriokursseja, mukaan lukien yritysten laboratoriot, mikä antaa tutkijoille tilaisuuden tutustua uusiin tai vain vähän käytettyihin menetelmiin ja tekniikoihin. Aina kun siihen on tilaisuus, tällaiset kurssit järjestetään yhteisön muita heikommassa asemassa olevilla alueilla, - järjestetään kesäkouluja ja muuta niihin verrattavaa toimintaa, joka myötävaikuttaa nuorten tutkijoiden kouluttamiseen, - luodaan palkintoja nuorille opintovaiheessa oleville yliopistojen tieteenharjoittajille, ja järjestetään kilpailu nuorille lahjakkaille keskiasteen tutkijoille, - seurataan naistutkijoiden osallistumista ohjelmaan ja suunnitellaan heidän aktiivisempaan osallistumisensa tähtääviä toimenpiteitä, - tarkastellaan muita heikommassa asemassa olevien alueiden osallistumista ohjelmaan, - huolehditaan ohjelman tavoitteiden, siihen osallistumiseen liittyvien yksityiskohtaisten sääntöjen sekä sen toteutuksen ja tulosten julkaisusta ja levittämisestä kaikin asianmukaisin keinoin, - järjestetään seminaareja, mikä antaa stipendiaateille tilaisuuksia keskustella ohjelman vaikutuksista heidän tieteelliseen toimintaansa ja uraansa, - arvioidaan tähän ohjelmaan liittyvistä toimista koituvat taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset ja mahdolliset teknologiset vaarat, - jäsenvaltioita suoraan kuullen arvioidaan säännöllisesti ohjelmaan liittyvää, yhtenäisyystavoitteen suhteen tapahtunutta edistystä, - lisäksi tarkastellaan mahdollisuutta järjestää koulutustoimintaa etäisopiskeluna yhteisön muita heikommassa asemassa olevilla alueilla kiinteässä vuorovaikutuksessa yhteisön muiden ohjelmien kanssa. Julkaistaan säännöllisesti "Eurokonferensseja", käytännön kursseja ja kesäkouluja koskevia ehdotuspyyntöjä. Kiinnitetään erityistä huomiota nuorten tutkijoiden osallistumiseen ja varmistetaan samalla kyseisten toimien korkea tieteellinen taso. Rahoitus Valittuja liitännäistoimia koskee komission ja ehdotuksen tekijän tai tekijöiden välinen sopimus. Sopimuksessa voidaan määrätä yhteisön rahoituksesta, joka voi olla enintään 100 prosenttia hyväksytyistä kuluista. (1) Alueet, joita koskee neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/93 tavoite (EYVL:n N:o L 193, 31.7.1993, s. 5), ja alueet, joita koskee Suomen ja Ruotsin rakennerahastoihin liittyvän tavoitteen N:o 6 erityissäännöksiä koskevan pöytäkirjan N:o 6 tavoite N:o 6