Neuvoston lausunto,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2001,

Kreikan vakausohjelmasta 2000-2004

(2001/C 77/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97(1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli 12 päivänä helmikuuta 2001 Kreikan ensimmäistä vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2000-2004. Kreikan hallitus esitti ohjelman kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto oli 19 päivänä kesäkuuta 2000 tehnyt päätöksen(2) yhtenäisvaluutan käyttöön ottamisesta Kreikassa 1 päivänä tammikuuta 2001.

Vakausohjelmassa ennustetaan vahvaa reaalibruttokansantuotteen kasvua, joka kiihtyy 4,1 prosentista vuonna 2000 5,5 prosenttiin vuonna 2004. Kasvua tukevat korkea investointiaste, voimakas vienti ja jatkuvasti vahva yksityinen kulutus. Neuvosto katsoo vakausohjelmaan sisältyvien kokonaistuotannon kasvua koskevien ennusteiden olevan kunnianhimoisia ja mahdollisuuksien ylärajoilla. Ohjelmassa esitetään myös vaihtoehtoinen skenaario, jossa kokonaistuotannon kasvu on pienempi, mutta silti vahva; tämä skenaario perustuu erityisesti oletukseen tuontiöljyn korkeammasta hinnasta.

Makrotalouden perusskenaarion pohjalta ohjelmassa ennustetaan julkisen talouden ylijäämäksi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2001 ja 2 prosenttia vuonna 2004. Ohjelma perustuu julkisen talouden vakauttamisstrategiaan, jota tähän asti on noudatettu Kreikan lähentymisohjelmissa. Se sisältää suurten perusylijäämien säilyttämisen, jota tukee kuitenkin korkomaksujen BKT-osuuden huomattava väheneminen, mikä johtuu korkojen alenemisesta ja valtion velkasuhteen supistumisesta. Julkisen talouden bruttovelkasuhteen odotetaan alenevan 20 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen eli 84,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004.

Neuvosto katsoo, että julkisen talouden ennustettu rahoitusasema tarjoaa tässä yhteydessä riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä tavanomaisissa suhdannevaihteluissa, ja siten se on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Neuvosto hyväksyy ohjelmaan sisältyvän julkisen talouden vakauttamisstrategian, jossa keskeistä on suuri perusylijäämä, joka puolestaan on tärkeä edelleen hyvin korkean valtion velkasuhteen nopeaksi alentamiseksi ja valmistautumiseksi tulevaisuuden haasteisiin, erityisesti väestön ikääntymisen julkiselle taloudelle aiheuttamaan rasitukseen. Neuvosto katsoo kuitenkin, että tällaisen strategian olisi perustuttava ensisijaisesti menojen kasvun riittävään hillintään selkeillä ja sitovilla normeilla, joilla pyritään alentamaan nykyistä menosuhdetta.

Neuvosto varoittaa, että jos BKT kasvaa ennusteiden mukaisesti nopeasti ja rahapoliittisia oloja kevennetään samanaikaisesti, voi syntyä inflaatiopaineita. Neuvosto katsoo, että talouden ylikuumenemisvaaraa on hillittävä määrätietoisella kotimaisella politiikalla, pääasiassa kireällä finanssipolitiikan virityksellä ja erityisesti rajoittamalla juoksevia menoja ja varmistamalla maltillinen palkkakehitys.

Neuvosto toteaa, että ohjelmaan sisältyy joukko markkinoiden vapauttamistoimenpiteitä, asianmukaisten lainsäädäntöpuitteiden luominen sekä rakenneuudistuksia työvoima-, hyödyke- ja pääomamarkkinoilla, ja että sosiaaliturvajärjestelmän uudistus on ilmoitettu toteutettavan vuonna 2001. Neuvosto katsoo kuitenkin, että vakausohjelman kunnianhimoiset kasvu- ja työllisyystavoitteet sekä tulevaisuuden haasteet vaativat päättäväisempää otetta uudistuksiin. Neuvosto rohkaisee Kreikan hallitusta nopeuttamaan tarvittavien uudistusten toteuttamista erityisesti työmarkkinoilla ja sosiaaliturvajärjestelmässä, jotta talouden potentiaalia vahvistettaisiin, sen kilpailukykyä voimistettaisiin ja kestävän kasvun ja työpaikkojen perustamisen edellytyksiä parannettaisiin.

Neuvosto katsoo, että vakausohjelma on talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Neuvosto kehottaa Kreikkaa kiinnittämään erityistä huomiota tarvittavaan eläkejärjestelmän uudistukseen ja käsittelemään seuraavan vakausohjelman tarkistuksen yhteydessä väestön ikääntymisen budjettivaikutuksia.

(1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2) EYVL L 167, 7.7.2000, s. 19.