(5)

Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Itävallalta ilmoituksen huhtikuussa 2014, sekä vuosien 2014–2018 vakausohjelman ja komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen nojalla on perusteltua tehdä seuraavat päätelmät: — Itävallan julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, mutta jo vuonna 2011 se supistui 2,5 prosenttiin eli alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tämä parannus verrattuna alun perin ennakoituun julkisen talouden toteutumaan liittyi osittain siihen, että ”roskapankki” KA Finanzin pääomapohjan vahvistamiseen liittyneet valtion menopuolen toimenpiteet (noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) kirjattiin valtion vuoden 2012 tilinpitoon, kun aiheutuneet vaikutukset vahvistettiin pankin tilinpäätöksessä. Vähäisemmässä määrin alijäämän supistuminen aiheutui suunniteltua pienemmistä menoista kaikilla hallintotasoilla ja ennakoitua suotuisammista taloudellisista olosuhteista, minkä seurauksena tulot kasvoivat odotettua enemmän. Sekä kansallisten että komission ennusteiden vastaisesti julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2012 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli se pysyi edelleen alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen. Koska kuitenkin mahdollisiin uusiin finanssialan tervehdyttämistoimiin saattoi liittyä riskejä, jotka olisivat voineet johtaa alijäämän kasvamiseen yli 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen seuraavina vuosina, komissio ei suositellut liiallisen alijäämän menettelyn lopettamista varhaisessa vaiheessa. Nämä riskit kuitenkin toteutuivat ainoastaan osoittain, ja Itävalta on ilmoittanut vuoden 2013 alijäämäksi 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistuminen edelleen johtui suurelta osin kertaluonteisten toimenpiteiden, kuten matkapuhelintaajuuksien myynnin, odottamattomasta mittaluokasta, eli sen osuus BKT:stä oli lähes 0,6 prosenttia. — Itävallan hallituksen 29 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksymän vuosien 2014–2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistuu vuonna 2015 jälleen 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa alijäämän ennakoidaan olevan 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Näin ollen alijäämä pysyy perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella ennustejaksolla. Lisäksi hallitus ilmoitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) puitteissa tietyistä lisäsäästöistä ja ennakoitua korkeammista tuloista ja vahvisti ne komissiolle lähetetyssä kirjeessä; komissio on arvioinut niiden suuruudeksi 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta vältetään suunniteltu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta sopeutusuralta. — Julkisen talouden alijäämän kasvu vuonna 2014 johtuu uudelleenjärjestelyrakenteen (purkamisyksikkö, Abbaueinheit) perustamisesta Hypo Alpe Adrian arvoltaan alentuneiden omaisuuserien alasajoa varten. Hallituksen nimittämistä neuvonantajista koostuva ulkopuolinen asiantuntijaryhmä arvioi, että Hypo Alpe Adrian purkamisyksikön perustamisesta aiheutuneet vaikutukset ovat enintään 4 miljardia euroa (1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen), mikä sisältää myös vuonna 2014 jo toteutetun 750 miljoonan euron suuruisen pääomanlisäyksen vaikutuksen. Se, minkälaiseksi alijäämää kasvattava vaikutus lopullisesti kirjataan, riippuu Hypo Alpe Adrian omaisuuserien laadun riippumattomasta tarkastelusta, joka suoritetaan myöhemmin tänä vuonna, jotta Eurostat voi arvioida tämän toimenpiteen tilastovaikutusta. Tämänhetkinen asiantuntijaryhmän arvio näyttää olevan luonteeltaan melko varovainen, minkä vuoksi sitä voidaan pitää uskottavana. Ei voida kuitenkaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kyseisen toimen vaikutus alijäämään on arvioitua suurempi. Tämä on pääasiallinen vuoden 2014 alijäämäennustetta koskeva negatiivinen riski. Samalla kuitenkin vuoden 2014 alijäämään kohdistuvat riskit näyttävät olevan kaiken kaikkiaan tasapainossa, vaikka otetaan huomioon myös harkinnanvaraiset lisätoimenpiteet, joista hallitus ilmoitti komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen julkistamisen jälkeen ja joiden pitäisi johtaa julkisen talouden alijäämän supistumiseen entisestään. — Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on parantunut vuosina 2011–2013 vuosittain keskimäärin lähes 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen eli neuvoston suositusten mukaisesti. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen sekä sen 29 päivänä huhtikuuta 2014 esitetystä Itävallan päivitetystä alustavasta talousarviosuunnitelmasta ja Itävallan hallituksen 12 päivänä toukokuuta 2014 ilmoittamista lisätoimenpiteistä tekemän arvioinnin mukaan rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan paranevan hiukan vuonna 2014. Koska tässä yhteydessä näyttää siltä, että rakenteellisen rahoitusaseman edellytettyyn sopeutukseen kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on tällä hetkellä muodostumassa ero, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, julkisen talouden toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota noudatetaan täysimääräisesti, on tarpeen vahvistaa, ottaen huomioon kehittymässä oleva riski merkittävästä poikkeamisesta edellytetyltä sopeutusuralta. — Velka suhteessa BKT:hen kasvoi vuosien 2009 ja 2013 välillä 69,2 prosentista 74,5 prosenttiin. Julkisen bruttovelan ennustetaan nousevan noin 80 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014, mikä johtuu pääasiassa siitä, että julkiseen velkaan on sisällytetty vastuut, jotka aiheutuvat Hypo Alpe Adrian arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämisestä purkamisyksikköön.