KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2018/1040,

annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017,

valtiontuesta SA.32544 (2011/C), jonka Kreikka oli myöntänyt kreikkalaiselle rautatieyhtiölle TRAINOSE S.A:lle

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 4047)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Kreikka ilmoitti 9 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä komissiolle tietyistä toimenpiteistä, joiden edunsaaja on kreikkalainen rautatieyhtiö TRAINOSE SA (jäljempänä ’TRAINOSE’).

(2) Komissio pyysi 23 päivänä maaliskuuta 2011 ja 5 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyillä kirjeillä ilmoitetuista toimenpiteistä lisätietoja, jotka Kreikka toimitti 6 päivänä toukokuuta 2011 ja 5 päivänä lokakuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

(3) Komissio ilmoitti Kreikalle 13 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa ilmoitettujen toimenpiteiden osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’SEUT-sopimus’) 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’) (1). Kreikka toimitti 13 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

(4) Komissio pyysi Kreikalta lisätietoja 21 päivänä joulukuuta 2011, 14 päivänä helmikuuta 2012, 16 päivänä maaliskuuta 2012, 23 päivänä maaliskuuta 2012, 11 päivänä kesäkuuta 2012, 25 päivänä lokakuuta 2012, 7 päivänä helmikuuta 2013, 12 päivänä maaliskuuta 2013, 24 päivänä heinäkuuta 2015, 28 päivänä tammikuuta 2016, 21 päivänä huhtikuuta 2016, 10 päivänä lokakuuta 2016 ja 13 päivänä helmikuuta 2017 päivätyillä kirjeillä.

(5) Kreikka toimitti komissiolle lisätietoja 5 päivänä lokakuuta 2011, 20 päivänä tammikuuta 2012, 14 päivänä toukokuuta 2012, 4 päivänä heinäkuuta 2012, 26 päivänä maaliskuuta 2013, 26 päivänä elokuuta 2015, 15 päivänä helmikuuta 2016, 10 päivänä maaliskuuta 2016, 23 päivänä toukokuuta 2016, 2 päivänä joulukuuta 2016, 5 päivänä joulukuuta 2016, 9 päivänä joulukuuta 2016, 31 päivänä tammikuuta 2017 ja 27 päivänä maaliskuuta 2017 päivätyillä kirjeillä.

(6) Kreikka ilmoitti komissiolle 1 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päättäneensä peruuttaa toimenpiteen, joka liittyi viiden terminaalin omistuksen siirtoon Kreikan rautatieinfrastruktuuria hallinnoivalta yritykseltä (Οργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος, Ο.Σ.Ε., jäljempänä ’OSE’) TRAINOSE:lle (toimenpide 6, sellaisena kuin se on kuvattu 3.6 kohdassa). Kreikka ilmoitti komissiolle 9 päivänä joulukuuta 2016 päättäneensä peruuttaa TRAINOSE:n hyväksi toteutettavan toimenpiteen, joka liittyi oman pääoman lisäyksen toiseen erään. Toimenpiteen määrä olisi ollut 65 miljoonaa euroa (toimenpide 2, sellaisena kuin se on kuvattu 3.2 kohdassa).

(7) Kreikka hyväksyi 2 päivänä joulukuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, että tämä päätös annettaisiin poikkeuksellisesti ainoastaan englannin kielellä.

2. TOIMENPITEIDEN TAUSTA

(8) Toimenpiteiden edunsaaja on TRAINOSE, Kreikan valtion kokonaan omistama rautateiden matkustaja- ja tavaraliikenteen harjoittaja.

(9) TRAINOSE perustettiin vuonna 2005 OSE:n tytäryhtiönä. Joulukuussa 2008 TRAINOSE:sta tuli erillinen oikeushenkilö, joka on täysin riippumaton OSE:sta.

(10) TRAINOSE on ainoa rautatieliikennepalvelujen tarjoaja Kreikassa. Se tarjoaa myös kansainvälisiä linja-autoliikennepalveluja.

(11) TRAINOSE:n taloudellinen tilanne on heikentynyt tasaisesti vuodesta 2008. Kreikan taloustilanne on vaikuttanut TRAINOSE:en, jonka toiminnassa on tapahtunut merkittäviä kielteisiä muutoksia. Tällaisia ovat esimerkiksi matkustaja- ja rahtiliikennepalvelujen kysynnän väheneminen rautateillä tiettyjen yritysten toiminnan keskeytymisen seurauksena ja tiettyjen liikeyritysten kyvyttömyys maksaa laskujaan. Vuosina 2008–2012 liikennöityjen matkustajakilometrien määrä laski 49 prosenttia ja tavaraliikenteen tonnikilometrit peräti 64 prosenttia. Tämän tilanteen seurauksena TRAINOSE:n toiminnan tuotto on pienentynyt.

(12) Vuosina 2008–2012 TRAINOSE:n tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia (EBITDA) oli negatiivinen. Lisäksi sen oma pääoma oli negatiivinen, ja sillä oli vuoden 2013 lopussa velkaa, joka esitetään alla Taulukossa 1. Vaikka TRAINOSE on täyttänyt Kreikan lainsäädännön mukaiset purkamisen edellytykset ainakin vuodesta 2008 saakka, Kreikan valtio päätti ainoan omistajan ominaisuudessa olla purkamatta yhtiötä. Taulukko 1 Yleiskatsaus TRAINOSE:n keskeisiin taloudellisiin indikaattoreihin 2008–2015 (miljoonaa euroa) 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Liikevaihto 108,0 98,7 102,7 84,6 82,9 75,7 77,9 68,7 EBITDA (2) – 233,0 – 231,5 – 187,5 – 33,5 – 0,25 1,1 0,1 1,6 Korkokulut 0,05 0,05 0,1 0,09 0,1 0,2 0,1 0,1 Tulos ennen veroja – 232,2 – 231,1 – 187,3 – 33,6 – 0,3 1,95 1,5 2,8 Kumulatiiviset tappiot 424,5 655,6 842,9 876,5 876,2 874,2 873,1 870,6 Osakepääoma 153,0 213,0 213,0 213,0 213,0 213,0 213,0 213,0 Oma pääoma – 271,5 – 442,6 – 629,9 – 663,4 – 663,2 – 661,2 – 660,0 – 657,6 Velat 375,6 566,6 779,9 828,7 861,4 882,6 792,0 789,5 Velka suhteessa omaan pääomaan – 1,38 – 1,28 – 1,23 – 1,25 – 1,29 – 1,33 – 1,2 – 1,2

(13) Saadakseen EU:n ja IMF:n rahoitusapulainoja Kreikka allekirjoitti 3 päivänä toukokuuta 2010 yhteisymmärryspöytäkirjan (3) Euroopan komission, Euroopan keskuspankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (jäljempänä ’troikka’) kanssa. Yhteisymmärryspöytäkirjassa edellytettiin TRAINOSE:n yksityistämistä vuodesta 2010 alkaen (4).

(14) Kreikan kansantalouden elvytysohjelma koostuu toimenpiteistä, jotka esitetään yksityiskohtaisesti yhteisymmärryspöytäkirjassa ja jotka ovat edellytyksenä EU:n ja IMF:n rahoitusavulle. Nämä ovat uudistuksia, jotka Kreikka on sitoutunut toteuttamaan ratkaistakseen taloudelliset haasteensa. Kansantalouden elvytysohjelman mukaan TRAINOSE:ssa on tarpeen tehdä rakenneuudistus, koska yhtiö on tärkeä koko Kreikan talousjärjestelmän kannalta. Vuodesta 2010 alkaen TRAINOSE on kuulunut myös Kreikan yksityistämisohjelmaan (5), jonka toteutuksesta vastaa Hellenic Republic Asset Development Fund S.A. (6) (jäljempänä ’HRADF’). HRADF:n omistaa kokonaan Kreikan valtio.

(15) Kreikka päätti 18 päivänä tammikuuta 2013 jatkaa TRAINOSE:n yksityistämistä myymällä 100 prosenttia yhtiön osakepääomasta vastaavan määrän osakkeita (7). Se siirsi 5 päivänä huhtikuuta 2013 kaikki TRAINOSE:n osakkeet HRADF:lle. HRADF:n hallintoneuvosto hyväksyi 28 päivänä kesäkuuta 2013 menettelyn, aikataulun ja ehdot TRAINOSE:n koko osakepääoman myymiselle sijoittajalle, joka valittaisiin julkisella tarjousmenettelyllä. Tämän jälkeen HRADF julkaisi TRAINOSE:n yksityistämistä koskevan tarjouspyynnön (8). Vaikka kolme sijoittajaa esitti kiinnostuksenilmaisunsa, yksikään niistä ei jättänyt sitovaa tarjousta TRAINOSE:sta.

(16) Yksityistämisprosessi käynnistettiin uudelleen tammikuussa 2016. Ferrovie Dello Stato Italiane SpA (jäljempänä ’TRENITALIA’), valtio-omisteinen holding-yhtiö, joka hallinnoi infrastruktuuria ja liikennepalveluja Italian rautatieverkossa, jätti sitovan tarjouksen TRAINOSE:sta 26 päivänä heinäkuuta 2016. TRAINOSE:n yksityistämiselle sovittu hinta on 45 miljoonaa euroa. HRADF ja TRENITALIA allekirjoittivat kauppasopimuksen 18 päivänä tammikuuta 2017, ja transaktio odotetaan saatavan päätökseen tämän päätöksen antamisen jälkeen.

3. TOIMENPITEIDEN KUVAUS JA MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN PERUSTEET

(17) Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio yksilöi seuraavat toimenpiteet, jotka mahdollisesti merkitsevät TRAINOSE:lle myönnettyä valtiontukea: a) Toimenpide 1: Velkojen mitätöiminen. b) Toimenpide 2: Oman pääoman lisäys. c) Toimenpide 3: Vuosittaiset avustukset TRAINOSE:lle 2011–2013. d) Toimenpide 4: TRAINOSE:n työntekijöiden siirtäminen muiden julkisen sektorin työnantajien palvelukseen. e) Toimenpide 5: TRAINOSE:n ja OSE:n väliset palvelutasosopimukset. f) Toimenpide 6: Rahtiterminaalien siirtäminen OSE:lta TRAINOSE:lle.

3.1 Toimenpide 1: Velkojen mitätöiminen

(18) Kreikka aikoo mitätöidä TRAINOSE:n 748,6 miljoonan euron velan OSE:lle. Velka kertyi vuosina 2007–2010 infrastruktuurimaksuista, liikkuvan kaluston vuokrauksesta ja kunnossapidosta sekä muista palveluista, kuten Taulukosta 2 ilmenee. Velkaa ei ole vielä mitätöity, ja se edellyttää komission hyväksyntää. Taulukko 2 TRAINOSE:n OSE-velkojen kehittyminen vuosina 2007–2010 (9) (miljoonaa euroa) Vuosi Syntynyt velka Kertynyt velka 2007 120,9 120,9 2008 212,6 333,5 2009 206,0 539,5 2010 209,1 748,0

(19) Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että velkojen mitätöiminen olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja ilmaisi epäilevänsä sen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio piti erityisesti kyseenalaisena, voitiinko sitä, että TRAINOSE:n velka OSE:lle mitätöitäisiin, pitää TRAINOSE:lle maksettavana, julkisen palvelun velvoitteen hoitamisesta suoritettavana korvauksena. Asiakirjaa toimeksiannosta ei näet ole, eikä korvauksen määrää ole vahvistettu etukäteen.

3.2 Toimenpide 2: Oman pääoman lisäys

(20) Kreikka korotti TRAINOSE:n osakepääomaa 60 miljoonalla eurolla vuonna 2009.

(21) Kreikka on ilmoittanut komissiolle, että alun perin suunniteltua pääomanlisäyksen 65 miljoonan euron suuruista toista erää ei ole toteutettu eikä aiota toteuttaa, joten Kreikan olisi katsottava peruuttaneen sen.

(22) Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilevänsä, olisiko markkinataloustoimija sijoittanut pääomaa TRAINOSE:en vuonna 2009, kun otetaan huomioon yhtiön vaikea taloustilanne. Komissio katsoi näin ollen, että pääomanlisäys olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja ilmaisi epäilevänsä sen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

3.3 Toimenpide 3: Vuosittaiset avustukset TRAINOSE:lle 2011–2013

(23) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 (10) säännösten mukaisesti TRAINOSE:lle henkilöliikennepalvelujen tarjoamisesta maksettavat vuosittaiset avustukset rajattiin 50 miljoonaan euroon vuosina 2011–2013.

(24) Koska saatavilla ei ollut riittävästi tietoja, komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilevänsä, että väitetty vuosittaisten avustusten muodossa julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus voisi antaa TRAINOSE:lle perusteetonta taloudellista etua. Komissio katsoi näin ollen alustavasti, että vuosittaiset avustukset TRAINOSE:lle vuosina 2011–2013 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja ilmaisi epäilevänsä tämän tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

3.4 Toimenpide 4: TRAINOSE:n työntekijöiden siirtäminen muiden julkisen sektorin työnantajien palvelukseen

(25) Vuosina 2011–2013 siirrettiin 593 TRAINOSE:n työntekijää muille julkisen sektorin työnantajille, kuten sairaaloihin, ministeriöihin, alue- ja kuntahallintoon, yliopistoihin, sosiaalivakuutus- ja eläkelaitoksiin sekä museoihin. TRAINOSE:n palvelukseen jääneiden työntekijöiden palkkoja ja etuuksia on leikattu.

(26) Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei Kreikka ollut osoittanut kyseisten työntekijöihin työhönoton perustana olevaa rakenteellista haittaa. Se katsoi näin ollen, että kyseisten työntekijöiden siirto on valtiontukea, ja ilmaisi epäilevänsä sen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

3.5 Toimenpide 5: TRAINOSE:n ja OSE:n väliset palvelutasosopimukset

(27) Sen jälkeen, kun troikka oli suosittanut TRAINOSE:n ja OSE:n välisten kaupallisten suhteiden virallistamista, TRAINOSE teki OSE:n kanssa useita palvelutasosopimuksia, jotka koskivat a) liikkuvan kaluston kunnossapitoa; b) liikkuvan kaluston vuokrausta; c) henkilöstön koulutusta; d) toimitilojen vuokrausta; ja e) linja-autojen vuokrausta.

(28) Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilevänsä sitä, tehtiinkö OSE:n ja TRAINOSE:n väliset palvelutasosopimukset markkinaehdoin ja soveltuiko tuki sisämarkkinoille.

3.5.1 Liikkuvan kaluston kunnossapitoa koskeva palvelutasosopimus

(29) OSE:n ja TRAINOSE:n liikkuvan kaluston kunnossapidosta […] (*1) tekemän palvelutasosopimuksen mukaisesti kunnossapitopalvelujen ohjeellisten kustannusten määräksi vahvistettiin [0–50] miljoonaa euroa vuodessa. Palveluista perittävä hinta käsitti materiaali- ja varaosakustannukset, kunnossapitohenkilöstöstä syntyvät kustannukset ja asiaan liittyvät hallintokustannukset. Tämän palvelutasosopimuksen kesto oli kaksi vuotta, ja sitä voitaisiin jatkaa vuodella. Laskutus tapahtui kuukausittain (ellei se ollut mahdollista, niin puolivuosittain). Sopimuksessa määrättiin kunkin vuoden lopussa tehtävästä selvittelystä (clearing). Palvelutasosopimukseen sisältyi lausekkeita, joissa molemmille sopimuspuolille määrättiin seuraamuksia liikkuvan kaluston toimituksen viivästymisestä, kunnossapitoa koskevia lausekkeita sekä vain TRAINOSE:a koskeva lauseke, jossa sille määrättiin seuraamuksia maksujen viivästymisestä.

(30) Kreikka totesi, että OSE:n kunnossapitohenkilöstön vuosipalkka ([25 000–50 000] euroa) vastaa AMEL:n (Attiko Metro Operation Company) henkilöstön palkkaa.

(31) Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilevänsä, oliko OSE:n kunnossapitokustannusten vertailu AMEL:n täysimääräisiin kustannuksiin – eikä pelkästään sen kunnossapitohenkilöstön kustannuksiin – asianmukaista.

3.5.2 Liikkuvan kaluston vuokrausta koskeva palvelutasosopimus

(32) OSE:n ja TRAINOSE:n liikkuvan kaluston kunnossapidosta […] tekemän palvelutasosopimuksen mukaisesti kunnossapitopalvelujen ohjeellisten kustannusten määräksi vahvistettiin [0–50] miljoonaa euroa vuodessa. Palvelutasosopimuksessa otettiin huomioon vuokratun liikkuvan kaluston vuosittainen arvonalennus ja liikkuvan kaluston rahoituskustannukset (ts. liikkuvan kaluston hankintaan otetun lainan korot). Laskutus tapahtui kuukausittain (ellei se ollut mahdollista, niin puolivuosittain), ja kunkin vuoden lopussa tehtiin selvittely (clearing). OSE:n kanssa tehdyn palvelutasosopimuksen kesto oli kaksi vuotta, ja sitä oli mahdollista jatkaa vielä vuodella.

(33) Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilevänsä vuokrauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille, koska sen laskentakaavaan sisältyi arvonalennuskerroin 2/3, jolle ei esitetty mitään selitystä.

3.5.3 Henkilöstön koulutusta koskeva palvelutasosopimus

(34) Henkilöstön koulutusta koskevan […] palvelutasosopimuksen mukaisesti OSE tarjosi TRAINOSE:lle liikennöinnistä ja turvallisuudesta vastaavan henkilöstön teknistä ja ammatillista koulutusta (esim. sähköistetyissä rautatieverkoissa työskentelyä koskevaa koulutusta ja siihen tarvittavia lupia). TRAINOSE:lle näistä palveluista aiheutuvien ohjeellisten kustannusten määräksi vahvistettiin [0–5] miljoonaa euroa vuodessa. Palkkion määrä perustui annettujen koulutustuntien yhteismäärään ja koulutukseen osallistuvan henkilöstön lukumäärään siten, että yli 15 henkilön ryhmiltä palkkio oli [0–30] euroa tunnilta, 10–15 henkilön ryhmiltä [20–40] euroa tunnilta ja 5–9 henkilön ryhmiltä [20–40] euroa tunnilta. Koulutusta annettiin OSE:n tiloissa ja paikan päällä rautatieverkossa. Koulutusmaksuihin sisältyivät koulutushenkilön palkkiot, koulutusmateriaali-, väline- ja tilakulut sekä kaikki koulutukseen liittyvät verot ja maksut. Palvelutasosopimuksen kesto oli kaksi vuotta, ja sitä oli mahdollista jatkaa vielä vuodella.

(35) Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilevänsä, vastasivatko toimitetut koulutuspalkkiot markkinahintoja, koska Kreikka ei ollut esittänyt yksityiskohtaisia tietoja muiden tarjoamista samankaltaisista koulutuksista.

3.5.4 Toimitilojen vuokrausta koskeva palvelutasosopimus

(36) GAIAOSE:n (kiinteistöalalla toiminut OSE:n tytäryhtiö vuoteen 2013 saakka) ja TRAINOSE:n […] tekemän palvelutasosopimuksen mukaisesti TRAINOSE vuokrasi [0–5] vuodeksi toimitiloja, jotka olivat kooltaan [0–5 000] m2 ja joiden vuokra oli [0–15] euroa/m2 kuukaudessa. Vuokraa voitiin tarkistaa kuluttajahintaindeksin muutosten perusteella vuosittain. TRAINOSE:n oli sopimuksen mukaan talletettava kahden kuukauden vuokraa vastaava vakuus ([0–50] euroa ensimmäiseltä vuodelta, ja sitä oli tarkistettava vuosittain. TRAINOSE maksoi kaikki vuokraukseen liittyvät verot, maksut ja kulut (sähkö, ylläpitokustannukset jne.).

(37) Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilevänsä, vastasiko TRAINOSE:lta peritty kuukausivuokra markkinavuokria, koska vaikutti siltä, että vuokran oli laskenut TRAINOSE itse eikä riippumaton arvioija.

3.5.5 Linja-autojen vuokrausta koskeva palvelutasosopimus

(38) OSE:n ja TRAINOSE:n linja-autojen vuokrauksesta […] tekemän palvelutasosopimuksen mukaisesti TRAINOSE vuokrasi [20–50] linja-autoa, [0–10] säiliöautoa, [10–25] kuorma-autoa ja [0–10] henkilöautoa [0–5] vuodeksi. Vuokra-aikaa oli mahdollista jatkaa vielä vuodella. TRAINOSE:lle linja-autojen vuokraamisesta aiheutuvien kustannusten määräksi vahvistettiin [0–5] miljoonaa euroa vuodessa. Vuokran määrä perustui kaluston arvoon […] […], mistä vähennettiin vuosittain [5–10] prosentin arvonalennus. TRAINOSE maksoi kaluston käyttöveron samoin kuin huolto- ja vakuutuskulut.

(39) Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilevänsä, vastasivatko vuotuiset vuokrakustannukset markkinatasoa, sillä ne perustuivat kaluston nykyarvoon. Kustannusten olisi komission mukaan määräydyttävä pikemminkin kysynnän ja tarjonnan perusteella.

3.6 Toimenpide 6: Rahtiterminaalien siirtäminen OSE:lta TRAINOSE:lle

(40) Kreikka suunnitteli alun perin viiden OSE:n omistaman terminaalin siirtämistä TRAINOSE:lle. Kreikka ilmoitti komissiolle 1 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä peruuttaneensa tämän toimenpiteen.

3.7 Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

(41) Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilevänsä, voitaisiinko toimenpiteitä 1 ja 3 pitää sisämarkkinoille soveltuvina asetuksen (EY) N:o 1370/2007 nojalla, koska kattavia tietoja toimeksiantoa koskevista asiakirjoista ja korvausmetodologiasta ei ollut esitetty.

(42) Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio myös arvioi toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen (11) (jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’) perusteella. Se ilmaisi erityisesti epäilyksensä siitä, perustuiko ehdotettu TRAINOSE:n rakenneuudistussuunnitelma realistisiin oletuksiin tulevista toimintaolosuhteista ja pystyttäisiinkö TRAINOSE:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus palauttamaan sen avulla kohtuullisessa ajassa. Komissio myös kyseenalaisti, olisivatko ehdotetut vastasuoritteet riittäviä kompensoimaan rakenneuudistustuesta aiheutuvaa kilpailun vääristymistä. Komissio ilmaisi lisäksi epäilevänsä, pystyisikö TRAINOSE antamaan merkittävän oman panoksen rakenneuudistukseensa. Koska saatavilla ei ollut riittävästi tietoa, komissio ei pystynyt arvioimaan, täyttyikö tuen ainutkertaisuuden edellytys.

(43) Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ilmoitti tutkivansa, voidaanko ilmoitettuja toimenpiteitä pitää sisämarkkinoille soveltuvana tukena SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Komissio huomautti, että rautatieliikenne voi olla keskeinen palvelu jäsenvaltion talouden toiminnan kannalta ja että rautatieliikenteen häiriintymisellä voi olla systeemisiä kerrannaisvaikutuksia koko talouteen, etenkin toimitusketjun häiriöiden seurauksena. Komissio tähdensi, että nämä vaikutukset voisivat olla erityisen vakavia maissa, joissa on meneillään kansantalouden rakenneuudistus. Koska saatavilla ei ollut riittävästi tietoa, komissio ei kuitenkaan pystynyt toteamaan, voitaisiinko tuen katsoa omalta osaltaan auttavan Kreikan taloudessa olevien vakavien häiriöiden poistamisessa. Se kehotti näin ollen Kreikkaa ja asianomaisia osapuolia toimittamaan kaikki merkitykselliset tätä koskevat tiedot.

4. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

(44) Sen jälkeen kun menettelyn aloittamista koskeva päätös oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia siitä.

5. KREIKAN HUOMAUTUKSET

(45) Kreikka väitti, että TRAINOSE:n hyväksi toteutetut toimenpiteet johtivat yhtiön ja yleisemmin Kreikan rautatiealan uudelleenjärjestelyyn. Ne olivat molemmat sitoumuksia, jotka Kreikka oli antanut troikalle muun muassa 3 päivänä toukokuuta 2010 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti. Rautatieala on lisäksi Kreikan talouden erittäin tärkeä ala, mikä johtuu sekä sen työllistävästä vaikutuksesta että sen asemasta toimitusketjussa Kreikassa.

(46) Kreikan mukaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kuvatut toimenpiteet eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Jos komissio kuitenkin katsoo, että kyseiset toimenpiteet ovat, joko kokonaan tai osittain, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, tuen olisi katsottava soveltuvan sisämarkkinoille.

(47) Menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä toimittamissaan huomautuksissa Kreikka selvensi 3 jaksossa kuvattuja toimenpiteitä ja niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille.

5.1 Toimenpide 1: Velkojen mitätöiminen

(48) Kreikka selvensi 23 päivänä maaliskuuta 2017 päivätyssä kirjeessään, että maksamatta olevien, mitätöitäviksi suunniteltujen velkojen määrä oli 748,6 miljoonaa euroa (ks. taulukko 2).

(49) Kertyneiden velkojen mitätöimisellä oli tarkoitus korvata TRAINOSE:lle 26 henkilöliikennereitin kannattamaton toiminta. Reittien kannattamattomuus johtui Kreikan lainsäädännössä asetettuja vastaavista palvelu- ja hinnoitteluvelvoitteista (12). Kreikan mukaan valtio ei missään vaiheessa täyttänyt sitoumuksiaan korvata TRAINOSE:lle näiden palvelu- ja hinnoitteluvelvoitteiden noudattamisesta aiheutuvia tappioita.

(50) Näiden velkojen mitätöiminen ei Kreikan mukaan anna perusteetonta taloudellista etua TRAINOSE:lle, koska kyseinen yhtiö olisi Kreikan lainsäädännön (13) nojalla oikeutettu vaatimaan tätä korvausta vahingonkorvausten muodossa. Oikeudellista lähestymistapaa ei kuitenkaan ole käytetty, koska tämä saattaisi viivästyttää TRAINOSE:n rakenneuudistusta. Kreikka katsoo näin ollen, että kuten unionin tuomioistuin on todennut muun muassa tuomiossa Asteris (14) ja kuten komissio on katsonut saksalaisten maanviljelijöiden omaisuuden takavarikointia koskevassa asiassa (15), korvaukset, joita maksetaan valtion toimista tai toimimattomuudesta aiheutuneista vahingoista, eivät ole valtiontukea.

(51) Kreikka väitti, että vaikka korvaus määritettiin jälkikäteen, se laskettiin siitä huolimatta tavalla, jolla varmistettiin, että korvaus vastaisi mahdollisimman tarkasti etukäteen lasketun korvauksen tasoa. Laskennan tulos oli myös lähellä arviota, joka oli sisällytetty TRAINOSE:n vuoden 2007 liiketoimintasuunnitelmaan vuoden 2005 tietojen perusteella.

(52) Laskennan perustana käytettiin tappioita, joita TRAINOSE:lle aiheutuisi, jos se harjoittaisi toimintaansa koko verkossa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon jälkeen, toisin sanoen kun toimintaa aiemmin rasittanut tehottomuus on poistettu. Julkisen palvelun velvoitteesta jälkikäteen maksettavaa korvausta ei toisin sanoen laskettu TRAINOSE:lle vuonna 2010 aiheutuneiden reittikohtaisten tappioiden perusteella vaan rakenneuudistuksen läpikäyneelle TRAINOSE:lle aiheutuneiden tappioiden perusteella. Sillä tarkoitetaan hyvin johdettua yhtiötä, jolla on käytettävissään riittävät liikennevälineet ja joka pystyy täyttämään tarvittavat julkisen palvelun velvoitteet. Kreikka väitti siten, ettei vaaraa aiemman tehottomuuden sisällyttämisestä korvaukseen ole ja ettei korvaus ylitä sitä, mikä on tarpeen kaikkien aiheutuneiden kustannusten korvaamiseksi sen jälkeen, kun niistä on vähennetty asianomaisesta toiminnasta saatavat tulot. Laskelmaan ei sisällytetä kohtuullista voittoa, johon TRAINOSE olisi oikeutettu.

5.2 Toimenpide 2: Oman pääoman lisäys

(53) Kreikka toisti, että vuonna 2009 tehtyyn 60 miljoonan euron oman pääoman lisäykseen ei liittynyt SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea siltä osin kuin tämä toimenpide oli markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen. Oman pääoman lisäyksen toista eli 65 miljoonan euron erää ei maksettu, ja se olisi katsottava peruutetuksi.

(54) Oman pääoman lisäyshetkellä saatavilla olleiden tietojen perusteella ja ottaen huomioon, että yhtiön rakenneuudistusta suunniteltiin jo vuonna 2009 TRAINOSE:n yksityistämistä silmällä pitäen, Kreikka korosti odottaneensa sijoitetulle pääomalle hyväksyttävää tuottoa kohtuullisessa ajassa.

(55) Päätökseen lisätä pääomaa vaikuttivat seuraavat näkökohdat: a) halu välttää ainoan Kreikassa rautatieliikennepalveluja tarjoavan (valtion kokonaan omistaman) toimijan romahtaminen ja varmistaa sen pitkän aikavälin kannattavuus; b) mahdollisuus yksityistää yhtiö ja siten saada mahdollisimman suuri tuotto tällaisesta transaktiosta; c) halu välttää myös valtion kokonaan omistaman, infrastruktuuria hallinnoivan OSE:n moninaisten kaupallisten toimintojen alasajo.

(56) Kreikka väitti, että nämä näkökohdat olivat yhdenmukaisia Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa, sillä tuomioistuin on katsonut, että on hyväksyttävää ottaa huomioon myös välillinen aineellinen hyöty, kuten halu säilyttää konsernin yrityskuva tai suunnata sen toiminta uudelleen (16).

(57) Ainoa vaihtoehto oli TRAINOSE:n likvidaatio, millä olisi erittäin vahingollisia vaikutuksia sekä valtiolle, joka on sen ainoa osakas, että Kreikan taloudelle. Koska TRAINOSE:lla ei ollut merkittäviä omaisuuseriä, joiden avulla pääomasijoittajan olisi mahdollista saada sijoitettua pääomaa takaisin, Kreikan valtio olisi menettänyt yhtiöön tekemänsä investoinnin. Kreikka olisi lisäksi menettänyt ainoan rautatieliikenteenharjoittajansa, ja samalla vaarantuisi myös rautateiden infrastruktuurin hallinnoinnista vastaavan OSE:n toiminta.

(58) Kreikka väitti, että yhtiön nykyisen osakkaan ominaisuudessa se voisi hyväksyä tilapäisesti alhaisemmat tuotot investoidessaan yhtiöön lisää. Kreikan mukaan julkinen viranomainen, joka käyttää yrityksessä tai yritysryhmässä määräysvaltaa, on vähemmän kiinnostunut pelkästään lyhyen aikavälin voitto-odotuksista.

5.3 Toimenpide 3: Vuosittaiset avustukset TRAINOSE:lle 2011–2013

(59) Kreikka selvensi, että vuosittaiset avustukset TRAINOSE:lle ajanjaksolla 2011–2013 myönnettiin troikan suostumuksella, jotta yhtiön olisi mahdollista saavuttaa kannattavuusraja ja jatkaa samanaikaisesti liikennöintiä useilla tappiollisilla reiteillä. Korvaus myönnetään julkisen palvelun velvoitetta koskevan sopimuksen perusteella. Sopimus tehtiin suoraan ilman avointa tarjousmenettelyä. Julkisen palvelun velvoitetta koskeva sopimus allekirjoitettiin 15 päivänä kesäkuuta 2011. Kreikan mukaan kyseinen sopimus on asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukainen, lukuun ottamatta velvollisuutta julkaista ennen sopimuksen tekemistä tiettyjä tietoja virallisessa lehdessä.

(60) Kreikka väitti, että julkisen palvelun velvoitetta koskevaan sopimukseen sisältyvät korvauksen laskennassa käytettävät parametrit ovat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 vaatimusten mukaisia. Koska TRAINOSE:n tilejä ei ole eriytetty sen perustamisesta lähtien, korvauksen laskeminen perustui TRAINOSE:n mahdollisimman ajantasaisiin arvioihin ja oletuksiin (sisäinen laskentatoimi). TRAINOSE:lla on ollut lokakuusta 2011 lähtien erilliset tilit julkisen palvelun velvoitteen mukaisille toiminnoille ja muille toiminnoille, minkä ansiosta on vältetty mahdollinen eri toimintojen ristiintukeminen. Tilien eriyttämistä sovellettiin myös jälkikäteen 1 päivä tammikuuta 2011 ja 30 päivä syyskuuta 2011 välisellä ajanjaksolla sisäisen laskentatoimen perusteella. Julkisen palvelun velvoitteesta maksettavan korvauksen enimmäismääräksi määritettiin yhdessä troikan kanssa 50 miljoonaa euroa vuodessa.

(61) Julkisen palvelun velvoitetta koskevaan sopimukseen sisältyi määräyksiä, joiden mukaan julkisen palvelun velvoitteesta maksettavaa korvausta on mahdollista tarkistaa (esimerkiksi rajaamalla palvelujen laajuutta), jos kustannukset nousevat tai tulot pienenevät, jotta 50 miljoonan euron vuosittainen enimmäisraja säilyy.

(62) Nykyinen rautateiden henkilöliikennettä koskeva julkinen palvelusopimus oli määrä uudistaa tekemällä sopimus suoraan TRAINOSE:n kanssa ilman tarjousmenettelyä huhtikuun 2014 loppuun mennessä. Sopimus olisi voimassa enintään viisi vuotta.

5.4 Toimenpide 4: TRAINOSE:n työntekijöiden siirtäminen muille julkisen sektorin työnantajille

(63) Kreikka väitti, että ns. Combus-tuomion (17) mukaisesti työntekijöiden siirtämisellä ei annettu etua TRAINOSE:lle, koska työntekijöiden siirtäminen ei alentanut yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia vaan ainoastaan vähensi rasitteita, joita valtio asetti TRAINOSE:lle sen työntekijöiden ”lähes valtion virkamiehen” aseman vuoksi (mikä näkyi irtisanomista koskevina rajoituksina ja markkinatasoa korkeampina palkkoina). Kreikan mukaan toimenpide liittyy sisällöllisesti siltä ajalta peräisin olevan rakenteellisen haitan poistamiseen, jolloin yhtiö oli valtion monopoli.

(64) Kreikka totesi, että TRAINOSE:n työntekijöiden ”lähes valtion virkamiehen” asemasta ja TRAINOSE:lle siitä aiheutuvista rasitteista säädettiin lainsäädännössä, joten ne voidaan lukea Kreikan valtion syyksi.

(65) TRAINOSE erotettiin oikeudellisesti OSE:sta vuonna 2008, ja sen suhteeseen henkilöstöönsä sovelletaan samoja Kreikan työlakeja, työehtosopimuksia ja henkilökuntasääntöjä kuin OSE:ssa (jäljempänä yhteisesti ’sovellettavat työsäännökset’). OSE:n seuraajana rautatieliikennepalvelujen osalta TRAINOSE:en sovellettiin täysin samaa työlainsäädäntöä kuin aiemmin OSE:en. OSE oli vastaavasti perinyt vuonna 1970 oman työoikeudellisen kehyksensä Kreikan valtion rautateiltä (Σιδηρόδρομοι Ελληνικού Κράτους tai SEK (18)). Se oli julkisoikeudellinen yhtiö, jolla oli monopoli Kreikan rautatieverkon toiminnassa ja jonka työntekijöillä oli valtion virkamiehen asema, joten he saivat myös kaikki tähän asemaan liittyvät edut.

(66) Uusien työntekijöiden oikeus ”lähes valtion virkamiehen” asemaan poistettiin vuonna 2005, mutta aiemman järjestelmän mukaisesti työhön otetut työntekijät säilyttivät entisen asemansa. Kreikka katsoo näin ollen, että Kreikan valtio on vastuussa TRAINOSE:n työntekijöiden epätavallisen korkeasta palkkatasosta.

(67) Se myös selittää, että senkin jälkeen, kun 24 päivänä maaliskuuta 2011 allekirjoitetulla uudella työehtosopimuksella lakkautettiin useita TRAINOSE:n työntekijöiden etuuksia, TRAINOSE:n työntekijöiden palkka oli edelleen keskimäärin [10–30] prosenttia korkeampi kuin yhtä pitkän työkokemuksen omaavilla yksityisen sektorin työntekijöillä, kuten taulukosta 3 ilmenee.

(68) Vuonna 2007 tapahtuneen perustamisensa jälkeen TRAINOSE ei ole palkannut uusia työntekijöitä, yhtä henkilöä lukuun ottamatta.

(69) Kreikka on selittänyt, että lain 3891/2010 (19) 15 ja 16 §:n ja 18 §:n 2 momentin nojalla yhteensä 593 TRAINOSE:n työntekijää (575 vuonna 2011, 10 vuonna 2012 ja 8 vuonna 2013) siirrettiin muiden julkisen sektorin työnantajien palvelukseen, mikä on neljä prosenttia vähemmän kuin alun perin kaavailtiin (20).

(70) TRAINOSE:lla ei ole varoja, jotta se voisi tarjota henkilöstölleen vapaaehtoista eläkejärjestelmää. Kreikka korosti, että TRAINOSE:n työntekijöiden siirtämisestä mahdollisesti saaman edun kumoavat joka tapauksessa tappiot, joita yhtiölle edelleen aiheutuu sen työntekijöiden lakisääteisen erityisaseman seurauksena. Suunnitellun palkkojen alentamista koskevan kollektiivisen sopimuksen jälkeenkin yhtiön työntekijät saisivat edelleen markkinakeskiarvoa korkeampia palkkoja. Taulukko 3 TRAINOSE:n tavanomaisen palkkajärjestelmän ja yksityisen sektorin tavanomaisen keskimääräisen kuukausipalkan vertailu Henkilöstöryhmä TRAINOSE:n henkilöstön tavanomainen kuukausipalkka (euroa) Yksityisen sektorin henkilöstön tavanomainen keskimääräinen kuukausipalkka (euroa) Palkkaero Veturinkuljettajat [2 000 –3 000 ] 1 694 – [25–50] % Junahenkilöstö [2 000 –3 000 ] 1 682 – [0–25] % Linja-auton kuljettajat [2 000 –3 000 ] 1 587 – [0–25] % Hallinto [1 000 –2 000 ] 1 566 – [0–25] % Kuormaajat [1 000 –2 000 ] 1 514 – [0–25] % Yhteensä [1 000 –2 000 ] 1 641 – [0–25] %

(71) Työntekijöiden siirtämisestä syntyvän edun määrän määrittämiseksi Kreikka toimitti tilintarkastusyhtiö PricewaterhouseCoopersin tekemän tutkimuksen. Laskelmat perustuvat alun perin kaavailtuun 620 työntekijän siirtämiseen. Tutkimuksen mukaan etu vastaa yksityisen yrityksen vapaaehtoisen eläkejärjestelmän ”tavanomaisten kustannusten” ja hypoteettisen, TRAINOSE:n työntekijöihin sovellettavan vapaaehtoisen eläkejärjestelmän kustannusten ([100–200] miljoonaa euroa) erotusta. Näiden kahden vapaaehtoisen eläkevakuutusjärjestelmän välinen erotus on [0–100] miljoonaa euroa. TRAINOSE:n vapaaehtoisen eläkevakuutusjärjestelmän kustannuksiin sisältyi kuitenkin Kreikan mukaan yli [0–100] miljoonaa euroa poikkeavia kustannuksia, joita TRAINOSE:lle aiheutui sen työntekijöiden pysyvästä asemasta ja korkeammista palkoista. Kreikan mukaan näitä kustannuksia ei pitäisi ottaa huomioon. Taulukko 4 TRAINOSE:lle 593 työntekijän siirtämisellä annetun edun määrän määrittäminen (perustuu 620:tä työntekijää koskevaan PWC:n tutkimukseen) (miljoonaa euroa) Ryhmä Ajantasaistettu arvio a) 593 TRAINOSE:n työntekijää käsittävän vapaaehtoisen eläkevakuutusjärjestelmän diskontattu arvo [100–200] b) Yksityisen yrityksen vastaavan vapaaehtoisen eläkevakuutusjärjestelmän taloudellinen arvo [0–100] a)–b) TRAINOSE:n vapaaehtoisen eläkevakuutusjärjestelmän ”poikkeavat” kustannukset [0–100] c) Jäljelle jäävän henkilöstön palkkamenojen (TRAINOSE:n palkkojen) diskontattu arvo [200–300] d) Jäljelle jäävän henkilöstön palkkojen (yksityistä sektoria vastaavien palkkojen) diskontattu arvo [100–200] c)–d) TRAINOSE:n jäljelle jäävän henkilöstön ”poikkeavat” kustannukset [0–100]

5.5 Toimenpide 5: TRAINOSE:n ja OSE:n väliset palvelutasosopimukset

(72) TRAINOSE:n ja OSE:n välisistä palvelutasosopimuksista Kreikka totesi, että troikan suositusten mukaisesti palvelutasosopimukset tehtiin markkinaehdoin ja että ne eivät siten olleet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

5.5.1 Liikkuvan kaluston kunnossapitoa koskeva palvelutasosopimus

(73) Kreikka selitti, että sen toimittama OSE:n kunnossapitokustannusten vertailu tehtiin AMEL:n kunnossapitohenkilöstön eikä AMEL:n koko henkilöstön perusteella. AMEL:n kunnossapitoteknikkojen vuosipalkka vaihteli palvelutasosopimuksen tekoajankohtana [25 000–50 000] euron ja [25 000–50 000] euron välillä työkokemuksen ja palvelusvuosien mukaan. AMEL:n kunnossapitoteknikkojen keskimääräinen vuosipalkka oli siten [25 000–50 000] euroa.

(74) Kreikka selitti lisäksi, että OSE:n liikkuvan kaluston kunnossapitohenkilöstön keskimääräiseksi vuosipalkaksi palvelutasosopimuksen tekoajankohtana arvioitiin [25 000–50 000] euroa tai [20–40] euroa tunnilta. Arvio perustui tavanomaiseen keskipalkkaan joulukuussa 2010 ja etuuksiin, jotka koostuivat ylityökorvauksista ja sosiaalivakuutusmaksuista. Lain 3899/2010 (21) täytäntöönpanon jälkeen OSE:n liikkuvan kaluston kunnossapitohenkilöstön tarkistettu palkka oli [20–40] euroa tunnilta palkkaleikkausten vuoksi. OSE:n saama hyöty on siten [0–5] euroa kunnossapitotunnilta, jolloin tuottomarginaali on [0–10] prosenttia.

5.5.2 Liikkuvan kaluston vuokrausta koskeva palvelutasosopimus

(75) Kreikka selitti asiaa koskevassa palvelutasosopimuksessa esitettyjen liikkuvan kaluston vuokraushintojen laskentaa. Hinnat perustuivat liikkuvan kaluston vuosittaiseen arvonalennukseen ja liikkuvan kaluston hankinnan rahoituskustannuksiin, jotka vastasivat Kreikan mukaan markkinatasoa.

(76) Kreikka myös selitti käytetyn arvonalennuskertoimen (2/3) perusteluja ja väitti sen olevan kaikkien kreikkalaisten S.A.-muotoisten yhtiöiden suoriteperusteista kirjanpitoa koskevien vaatimusten mukainen. Arvonalennuskerroin vastasi […] arvosta, joka rahoitettiin yhtiön omista varoista, ja […] arvosta, joka rahoitettiin lainoilla. Kreikan mukaan sertifioitu ulkoinen tilintarkastaja tarkasti vuosittain kaikki OSE:n tilinpäätökset, ja OSE sovelsi tilinpäätöksiinsä kansainvälisiä IFRS-tilinpäätösstandardeja (International Financial Reporting Standards). Liikkuvan kaluston kirjanpitoarvo ja vuosittainen arvonalennus, sellaisina kuin ne on kirjattu OSE:n varallisuusrekisteriin, olivat näin ollen täysin IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisia myös varallisuusarvon osalta.

(77) Kreikka lisäsi, että OSE soveltaa syrjimättömyyskäytäntöä ja veloittaa saman hinnan samoista palveluista kaikilta muilta rautatieliikenteenharjoittajilta. Tämän pohjalta Kreikka toimitti PWC:n tutkimuksesta ajantasaistetun laskelman, kuten taulukosta 4 ilmenee.

5.5.3 Henkilöstön koulutusta koskeva palvelutasosopimus

(78) OSE tarjosi TRAINOSE:lle pakollista teknistä ja ammatillista koulutusta, joka koostui muun muassa nykyisellä junakalustolla annettavasta koulutuksesta, sähköistetyssä rautatieverkossa työskentelyä koskevasta koulutuksesta ja tähän työhön liittyvistä luvista sekä taloudellista ajoa koskevasta koulutuksesta. Koulutusohjelma oli yhdenmukainen Euroopan unionin rautatieviraston (ERA) yhteentoimivuuden teknisiä eritelmiä koskevan kehyksen (22) ja kansallisen rautatieliikenteen turvallisuusviranomaisen tiedotteiden kanssa (23).

(79) Määrittääkseen tyypilliset keskimääräiset tuntikohtaiset kustannukset, jotka OSE:n olisi veloitettava koulutustoiminnastaan, Kreikka käytti vertailuperusteena muita kreikkalaisia koulutuksen tarjoajia. Tässä ei verrattu henkilöstön koulutuskustannuksia suoraan markkinahintoihin, koska OSE on ainoa organisaatio, joka järjestää teknisiä seminaareja veturinkuljettajille ja muuta aiheeseen liittyvää koulutusta. Vertailuun on siksi valittu LAEK (työvoimakoulutusta ja ammatillista koulutusta tarjoava rahasto) ja IEKEM TEE (Kreikan teknisen kamarin jäsenille tarkoitettu koulutusinstituutti) niiden tarjoamien koulutukseen liittyvien palvelujen perusteella.

(80) Palvelutasosopimuksen tekoajankohtana LAEK maksoi henkilöstönsä kouluttamisesta korvauksia, joiden määrä oli [20–40] euroa tunnilta henkilöä kohti, kun käytettiin ulkoisia ohjaajia tai koulutuspalveluja. Yritysten sisäisistä henkilöstön koulutuspalveluista (joissa käytettiin omia ohjaajia ja/tai infrastruktuuria) LAEK:n maksama korvaus vaihteli osallistujamäärän mukaan 14 eurosta 33 euroon tunnilta henkilöä kohti, kuten taulukossa 5 esitetään. Taulukko 5 LAEK:n sisäisestä koulutuksesta maksama keskimääräinen osallistujakohtainen korvaus tunnilta (euroa) Osallistujamäärä Keskimääräinen osallistujakohtainen korvaus tunnilta enintään 3 33 enintään 6 25 enintään 15 16 enintään 35 14

(81) Kreikan mukaan palvelutasosopimuksen tekoajankohtana IEKEM TEE maksoi vastaavista teknisistä seminaareista keskimäärin 26 euroa tunnilta, kuten Kreikan toimittamasta taulukosta 6 ilmenee. Taulukko 6 IEKEM TEE:n tarjoamien koulutusten palkkiot tunnilta (euroa/tunti) Koulutuksen tarjoava organisaatio Koulutus Palkkio IEKEM TEE Turvallisuusteknikkojen lisäkoulutus 9,90 IEKEM TEE Teollisen infrastruktuurin ja materiaalien tarkastaminen ja varmentaminen 13,39 IEKEM TEE Kiinteistöt 13,41 IEKEM TEE Hallinto- ja johtamistutkinto 14,35 IEKEM TEE Autocard 2009 – 3D 15,75 IEKEM TEE Projektinhallintaa insinööreille 15,75 PWC:n koulutuspalvelut Johtaminen – suppea MBA 16,88 Kreikan hallintoyhdistys Ympäristöjohtamisen tutkinto 17,31 PWC:n koulutuspalvelut Arvonlisävero: kirjanpito ja siihen liittyvät käytännöt 18,00 PWC:n koulutuspalvelut Kirjanpitoa ja verotusta käsittelevä työpaja (loppukäyttäjät) 20,51 PWC:n koulutuspalvelut Tilinpäätösten analysointi 25,33 Economotechniki Seminars SA. Kustannusleikkauksia koskevat käytännöt elintarviketeollisuudessa 35,00 Economotechniki Seminars SA. Varastojen toiminnan järjestäminen ja liiketoiminnan logistiikka 35,00 Advanced Business Process Management SA. Tietokoneperusteinen hinnoittelu 57,40 Advanced Business Process Management SA. Taloudellisten tulosten uudistaminen & kirjanpitoon liittyvät kiistat 57,40 Advanced Business Process Management SA. Teollisuuden kustannusarvio 60,68 Keskimääräinen palkkio tunnilta 26,63

(82) Kreikka väitti, että TRAINOSE:n ja OSE:n neuvottelemat osallistujakohtaiset, keskimääräiset kustannukset tunnilta sijoittuivat markkinavertailun mukaiseen vaihteluväliin. OSE:n tarjoaman TRAINOSE:n henkilöstön kouluttamisen kustannukset vastasivat toiselle yritykselle samankaltaisten palvelujen tarjoamisesta aiheutuvia kustannuksia. Neuvotteluissa otettiin lisäksi huomioon tavanomainen markkinakäytäntö tarjota alennusta koulutusohjelmista yrityksille, kun koulutukseen osallistuu suuri määrä henkilöitä.

5.5.4 Toimitilojen vuokrausta koskeva palvelutasosopimus

(83) Kreikka painotti, että kuukausivuokra [0–10] euroa/m2 tiloista, joiden kokonaispinta-ala oli [0–5 000] m2, eli yhteensä [0–50 000] euroa kuukaudessa, määritettiin OSE:lla vuonna 2005 olleen kiinteistöomaisuuden arvostamisen perusteella (vuokraa tarkistettiin vuonna 2011). Määrittämisestä vastannut GAIAOSE oli TRAINOSE:sta täysin erillinen ja riippumaton yhtiö. Arvostamisen perustana käytettiin Eurobank Properties Servicesin raporttia, joka koski vastaavanlaisia Ateenassa olevia rakennuksia.

(84) Kreikka on selittänyt, että vuokran tarkistamisessa otettiin huomioon vuokratun rakennuksen kunto, sijainti ja ympäröivän alueen jatkuvasti heikkenevä tila, kysynnän hiipuminen kiinteistömarkkinoilla ja epävarma talousympäristö. Kreikka esitti, että palvelutasosopimuksen tekoajankohtana useimmat vuokrasopimukset oli neuvoteltu uudelleen, minkä seurauksena vuokra aleni jopa 30 prosenttia.

5.5.5 Linja-autojen vuokrausta koskeva palvelutasosopimus

(85) Kreikka selitti, että kunkin TRAINOSE:n vuokraaman ajoneuvon vuosittaiset vuokrakustannukset määräytyivät sen kullekin vuodelle laskettavan nykyarvon ja poistokustannusten perusteella. Sen varmistamiseksi, että vuokra vastasi markkinatasoa, kunkin ajoneuvotyypin toimittajat ovat arvioineet jokaisen liikenteessä 1 päivänä tammikuuta 2011 olevan ajoneuvon nykyarvon ja arvonalennuksen.

5.6 Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

(86) Kreikan mukaan toimenpiteitä olisi pidettävä sisämarkkinoille soveltuvina SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Kyseisen määräyksen mukaan tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos sillä pyritään ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.

(87) Kreikka väitti, ettei se ollut kyennyt saavuttamaan tasapainoista rahoitusasemaa ensimmäisen vakausohjelman joulukuussa 2010 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen, koska valtiontaloudelle asetettuja tavoitteita ei ollut saavutettu. Siihen syynä olivat liialliset menot, veronkierto, ylioptimistiset verotuloennusteet ja terveys- ja eläkejärjestelmien uudistuksen epäonnistuminen. Hallinnon osuus bruttokansantuotteesta oli yli 50 prosenttia vuonna 2009, mikä karkotti yksityisiä investointeja ja heikensi talouden suorituskykyä. Julkisen talouden bruttovelka oli 115 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun taas ulkoinen nettovelka nousi lähes 100 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Peräti 75 prosenttia ulkoisesta nettovelasta liittyi julkiseen sektoriin, ja velkojen erääntymisajat ovat verrattain pitkät.

(88) Kreikan mukaan tuote- ja työmarkkinoiden joustamattomuus ja alisuoriutuminen monilla rakennepolitiikan aloilla vaikuttivat kielteisesti sen talouden suorituskykyyn, mikä johti alhaiseen työllisyyteen ja työvoiman tuottavuuteen. Kreikka oli siten erityisen haavoittuva vuosien 2008/2009 rahoitus- ja talouskriisille. Kreikan pankkien keskimääräinen vakavaraisuussuhde nousi 11,7 prosenttiin vuoden 2009 lopussa osittain julkisen sektorin sijoittaman pääoman ansiosta. Järjestämättömien lainojen osuus, joka oli 5 prosenttia vuonna 2008, oli noussut 7,7 prosenttiin joulukuussa 2009, mikä herätti huolta valtionvelan luottokelpoisuudesta.

(89) Kreikka pyysi virallista rahoitusapua huhtikuussa 2010, minkä seurauksena samana vuonna tehtiin yhteisymmärryspöytäkirja. Koska Kreikan rautatiealalla on suuri merkitys maan talousjärjestelmälle ja se on suoraan riippuvainen valtion talousarviosta, yhteisymmärryspöytäkirjassa asetettiin Kreikan pyytämän rahoitusavun maksamisen ehdoksi koko Kreikan rautatiealan rakenneuudistuksen toteuttaminen.

(90) Rautatiealan rakenneuudistus on ollut äärimmäisen tärkeä Kreikalle. Rautateillä on ollut keskeinen merkitys Kreikan alueelliselle kehittymiselle, ja rautateiden tarjoamien mahdollisuuksien häviämisellä olisi tuhoisia seurauksia koko Kreikan taloudelle.

(91) TRAINOSE on ainoa rautatieliikenteenharjoittaja Kreikassa. Tässä ominaisuudessa se liikennöi useita sekä henkilö- että tavaraliikenteen reittejä koko 2 554 km käsittävässä, kaupunki- ja esikaupunkialueet kattavassa rataverkossa, joka ulottuu etelästä maan pohjoisosaan ja palvelee maan suurimpia kaupunkeja ja satamia. Jos TRAINOSE lopettaisi toimintansa tai sen palveluissa ilmenisi merkittäviä häiriöitä, tällä olisi vakavia kielteisiä vaikutuksia useisiin sidosryhmiin. Tämä vaikuttaisi erityisesti matkustajiin, asiakkaisiin/toimittajiin, työntekijöihin, muihin rautateihin liittyviin yksityisiin ja julkisiin yrityksiin ja viime kädessä koko Kreikan talouteen, koska nykyinen liiketoiminta ja, mikä vieläkin tärkeämpää, mahdolliset liiketoimintamahdollisuudet etenkin tavaraliikenteen alalla menetettäisiin suurelta osin tai ne heikentyisivät merkittävästi.

(92) TRAINOSE:n toiminnan kaikenlainen keskeytyminen tai häiriintyminen tarkoittaisi sitä, että matkustajat menettäisivät tietyksi ajaksi mahdollisuuden käyttää useita julkisia reittejä sekä kaupunki- että esikaupunkialueilla. TRAINOSE liikennöi noin 300 matkustajavuoroa päivittäin, mukaan lukien korkealaatuisia esikaupunkivuoroja ja kaupunkien välisiä vuoroja, ja arviolta 16 miljoonaa matkustajaa käyttää TRAINOSE:n palveluja vuosittain. TRAINOSE:n liikennöimien julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvien reittien osuus on yli 98 prosenttia kaikista henkilöliikenteen reiteistä Kreikassa. Rautatieliikennepalvelujen häiriintyminen rasittaisi merkittävästi koko julkista liikenneverkkoa, lähinnä Ateenan (8 miljoonaa matkustajaa vuodessa), Thessalonikin ja Patrasin kaupunkiverkossa. Tiettyjä vilkkaasti liikennöityjä kaupunkireittejä liikennöi yksinomaan TRAINOSE, joten sen palvelujen häiriintyminen paitsi heikentäisi liikenneoloja kaupunkialueilla myös pakottaisi matkustajat käyttämään kalliimpia liikennevälineitä, etupäässä esikaupunkireiteillä. Esimerkkinä tästä voidaan mainita TRAINOSE:n toiminnan häiriintyminen Pohjois-Kreikassa sijaitsevalla Edessa–Florina-reitillä vuonna 2011. Tällöin reittiä käyttävien matkustajien työmatkakustannukset nousivat 50 prosenttia. Kreikka päätti vuonna 2011 troikan suostumuksella keskeyttää liikennöinnin tietyillä kannattamattomilla reiteillä ja korottaa junalippujen hintoja merkittävästi edelleen liikennöitävillä reiteillä. Samanaikaisesti se päätti poistaa käytöstä alennushinnat, joita oli aiemmin tarjottu opiskelijoille, sotilashenkilöstölle, suurille perheille jne.

(93) Lisäksi Kreikka totesi, että TRAINOSE tarjoaa maaseutualueilla nimenomaisesti matkailijoille suunnattuja erikoisreittejä, joita luonnehditaan nähtävyyksiksi itsessään. Tällaiset reitit vilkastuttavat kipeästi kaivattavaa paikallistalouden toimintaa sekä laajentavat ja täydentävät Kreikan matkailualan erittäin tärkeää tuotevalikoimaa.

(94) TRAINOSE:n vuosittain tavaraliikenteessä kuljettaman rahdin tonnimääräksi arvioidaan yli [0–500] miljoonaa tonnia. Tästä määrästä noin [50–100] prosenttia suuntautuu vientiin. TRAINOSE myötävaikuttaa siten merkittävästi Kreikan teollisuusyritysten vientiponnisteluihin. Tiettyjä tuotteita voidaan niiden koon ja painon vuoksi kuljettaa vain rautateitse. Rautatieliikenteen häiriintymisellä olisi vakavia seurauksia toimitusketjulle Kreikassa, ja se vaikuttaisi EBZ S.A:n ja VIOHALKO S.A:n kaltaisiin yrityksiin sekä Pireuksen ja Thessalonikin satamiin. Pireuksen sataman yksityistäminen saatiin päätökseen vuonna 2016, ja Thessalonikin satama oli määrä yksityistää maaliskuussa 2017.

(95) Kreikan armeija käyttää rautateitä keskeisenä kuljetusvälineenä. Nämä kuljetuspalvelut koostuvat sekä aikataulun mukaisesta, säännöllisestä tavaraliikenteestä (polttoaineen ja raskaan sotilaskaluston kuljetuksesta) että Kreikan armeijan henkilöstön kuljettamisesta rauhan aikana. Rautatiet ja TRAINOSE ovat myös ratkaisevia tekijöitä kuljetusta ja yleistä liikekannallepanoa koskevissa Kreikan armeijan suunnitelmissa kriisitilanteessa. Nopean liikekannallepanon harjoituksia, joissa testataan muun muassa vasteaikoja, tehdään säännöllisesti, ja TRAINOSE:lla on ratkaiseva rooli niissä. Kaikkia tällaisia tarpeita varten TRAINOSE:lla on oltava saatavilla ja käyttövalmiina milloin tahansa ainakin […] tavaravaunua ja […] säiliöautoa.

(96) TRAINOSE on erittäin tärkeä suora ja välillinen työllistäjä Kreikassa, jossa yli 99 prosenttia yrityksistä on pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä). Sillä on 655 kokoaikaista työntekijää, joille on kertynyt merkittävästi työkokemusta rautateiltä ja asiantuntemusta rautatiealalta. Kreikan työttömyysaste (23 prosenttia) on jo yksi korkeimmista EU:ssa, ja jos TRAINOSE lopettaisi toimintansa, tilanne pahentuisi entisestään.

(97) Kreikan mukaan TRAINOSE:n likvidaatio vaikuttaisi myös kielteisesti sen tavarantoimittajiin. Siitä aiheutuisi erittäin suuria vaikeuksia liikkuvan kaluston kunnossapidosta vastaavalle EESSTY:lle ja rautatieinfrastruktuuria hallinnoivalle OSE:lle, jotka todennäköisimmin joutuisivat lopettamaan toimintansa. EESSTY:n palveluksessa on tällä hetkellä 416 työntekijää, ja noin 100 prosenttia sen vuosituloista on peräisin sen liikesuhteesta TRAINOSE:en. OSE:n palveluksessa on 1 595 henkilöä (1 396 työntekijää OSE:ssa ja toiset 199 työntekijää ERGOSE:ssa, joka on rautatieinfrastruktuurin kehittämisestä ja ajantasaistamisesta vastaava OSE:n tytäryhtiö). TRAINOSE:lta vuonna 2015 perittyjen infrastruktuurin käyttömaksujen osuus oli 86 prosenttia OSE:n käyttömaksutuloista kyseisenä vuonna. TRAINOSE:n likvidaatio vaikuttaisi kielteisesti myös liikkuvaa kalustoa ja kiinteistöomaisuutta hallinnoivaan GAIAOSE:en. Sillä olisi samoin erittäin haitallisia vaikutuksia useisiin yksityisiin yrityksiin, kuten siivous-, catering- ja lippupalvelujen tarjoajiin, huolitsijoihin jne.

(98) Kreikka muistuttaa lisäksi, että turvallisen, nykyaikaisen ja yhtenäisen rautatieverkon rakentaminen on yksi unionin painopistealueista. Kreikan mukaan rautatiet on ympäristöystävällisin ja turvallisin liikenneväline. Kreikan jääminen käytännössä ilman rautateitä olisi siten vastoin kaikkia unionin aiempia pyrkimyksiä siirtää liikennettä rautateille ja parantaa unionin rautatieverkkoa. Rautatieinfrastruktuurin ajantasaistamistöiden, joihin kuuluu uuden kaksiraiteisen suurnopeusratayhteyden rakentaminen ja sähköistäminen lähes koko rautatieverkon alueelle, saaminen päätökseen seuraavien parin vuoden aikana varmistaa, että vaadittavat edellytykset tehokkaampien rautatiepalvelujen tarjoamiselle ovat olemassa.

(99) Kreikka väitti, että tuen hyväksyminen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla olisi myös komission aiemman päätöskäytännön mukaista. Komissio hyväksyi vuonna 1987 Kreikassa julkisen sektorin yritysten talouden rakenneuudistuksen muodossa myönnetyn tuen ja huomautti siinä yhteydessä, että ”jos näin suuri osa Kreikan teollisuudesta likvidoitaisiin, sillä olisi erittäin merkittäviä kielteisiä vaikutuksia säästöohjelman menestymismahdollisuuksiin” (24). Nyt tarkasteltavassa tapauksessa, jos TRAINOSE likvidoitaisiin, se vaikuttaisi epäilemättä kielteisesti Kreikan elpymismahdollisuuksiin. Komissio hyväksyi myös vuonna 1991 tuen Kreikassa toteutetulle uudistusohjelmalle (25) ja totesi, että kyseinen ohjelma oli olennainen osa Kreikan talouden elvyttämistä koskevaa neuvoston päätöstä 91/136/ETY (26). Samoin nyt tarkasteltavassa tapauksessa rautatiealan rakenneuudistus on osa Kreikan ja troikan välistä rahoitussopimusta, joka on tehty Kreikan talouden elvyttämiseksi.

(100) Kreikka on lisäksi sitoutunut toteuttamaan seuraavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Kreikan rautatiemarkkinoiden avaaminen kilpailulle jatkuu: a) Asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 tarkoitettu riippumaton hankintaviranomainen, joka ei ole liikenneministeriön, turvallisuusviranomaisen eikä rautateiden sääntelyviranomaisen alainen ja joka vastaa rautateiden henkilöliikenteeseen liittyvien julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekemisestä, oli määrä perustaa vuoden 2013 joulukuuhun mennessä. b) TRAINOSE:n kanssa rautateiden henkilöliikenteestä tehdyn julkisen palvelusopimuksen voimassaoloa oli tarkoitus jatkaa vuoden 2014 huhtikuun loppuun mennessä enintään viidellä vuodella. c) Lisäksi riippumaton hankintaviranomainen tekee tulevat julkisen palvelun velvoitteita koskevat hankintasopimukset avoimissa tarjousmenettelyissä reittinippujen osalta. Tätä tarkoitusta varten julkisen palvelun velvoitteita koskeva hankintasopimus jaetaan reittinippuihin, eikä kutakin nippua koskevan sopimuksen kesto saa ylittää viittä (5) vuotta. Kreikka takaa, että riippumaton hankintaviranomainen järjestää kustakin näistä julkisen palvelun velvoitteita koskevasta hankintasopimuksesta sen voimassaolon päätyttyä uuden tarjousmenettelyn. Julkisen palvelun velvoitteita koskevien hankintasopimusten edellyttämä lainsäädäntökehys oli määrä hyväksyä vuonna 2013. d) Niille, jotka osallistuvat näihin ensimmäisiin julkisen palvelun velvoitteita koskevien hankintasopimusten tarjousmenettelyihin, annetaan tarvittava tieto siitä, mikä on tulevan TRAINOSE:n kanssa suoraan ilman tarjousmenettelyä tehtävän hankintasopimuksen voimassaoloaika. Lisäksi heille annetaan tältä pohjalta riittävästi aikaa valmistella tarjouksensa. e) Kaikki liikkuvaa kalustoa koskevat vuokrasopimukset jokaisessa julkisessa palveluhankintasopimuksessa yhdenmukaistetaan sekä niiden keston osalta että sen mahdollistamiseksi, että liikkuvaa kalustoa voidaan tarpeen mukaan kohdentaa uudelleen näiden julkisten palveluhankintasopimusten muuttamisen yhteydessä. TRAINOSE:n ja Kreikan valtion välinen vuokrasopimus oli alun perin tarkoitus yhdenmukaistaa viisivuotisen julkisen palvelun velvoitetta koskevan hankintasopimuksen kanssa, johon sisältyy mahdollisuus jatkaa sopimuksen voimassaoloa enintään viidellä vuodella. Sopimukset oli määrä tehdä markkinahintaan.

(101) Kreikka katsoo näin ollen, että TRAINOSE:lle myönnetty tuki on tärkeä osa Kreikan pyrkimyksiä selviytyä yhdestä historiansa pahimmasta talous- ja rahoituskriisistä ja että sitä voidaan näin ollen pitää tukena jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen.

6. ILMOITUKSEN PERUUTTAMINEN

(102) Kuten edellä 3 jaksossa todetaan, Kreikka peruutti ilmoituksensa 65 miljoonan euron pääomanlisäyksestä (osa toimenpidettä 2) ja viiden terminaalin siirtämisestä OSE:lta TRAINOSE:lle (toimenpide 6).

(103) Neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (27) 10 artiklan mukaan asianomainen jäsenvaltio voi peruuttaa ilmoituksen hyvissä ajoin ennen kuin komissio on tehnyt päätöksen tuesta. Kyseisen asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos komissio on aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn, se päättää kyseisen menettelyn.

(104) Koska Kreikka on peruuttanut ilmoituksensa eikä toteuta 65 miljoonan euron pääomanlisäystä (osa toimenpidettä 2) eikä terminaalien siirtämistä (toimenpide 6), on asianmukaista päättää SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkintamenettely näiden ilmoitettujen toimenpiteiden osalta.

7. ARVIOINTI

7.1 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen olemassaolo

(105) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”[…] jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

(106) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, onko kyseessä oleva toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, kaikkien seuraavien edellytysten on siis täytyttävä: a) tuensaaja on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, mikä merkitsee, että se harjoittaa taloudellista toimintaa; b) toimenpide rahoitetaan valtion varoista, ja se on valtion toteuttama; c) toimenpiteellä annetaan taloudellista etua; d) etu on valikoiva; e) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.1 Taloudellinen toiminta ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys

(107) Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin selvitettävä, kuka tai ketkä ovat arvioitavina olevien toimenpiteiden tuensaajia. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa viitataan yrityksen käsitteeseen tuensaajan määrittelyssä.

(108) Komissio katsoo, että tarjoamalla vastikkeellisia henkilö- ja tavaraliikennepalveluja TRAINOSE harjoittaa taloudellista toimintaa. TRAINOSE:a on näin ollen pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä koko ajanjaksolla, jona kyseisiä tukitoimenpiteitä toteutettiin tai toteutetaan.

7.1.2 Toimenpide 1: Velkojen mitätöiminen

7.1.2.1 Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

(109) Jotta toimenpide olisi valtiontuki, se on rahoitettava valtion varoista ja toimenpiteen toteuttamista koskeva päätös on katsottava valtiosta johtuvaksi (28).

(110) OSE mitätöi velat ministeriöiden yhteisen päätöksen mukaisesti Kreikan lain 3891/2010 13 §:n 1 momentin nojalla.

(111) Yhteisöjen tuomioistuin katsoi tuomiossa Stardust Marine (29), että jos yritys on perustettu sellaisen yksityisoikeudellisen yrityksen muodossa, jonka osake-enemmistö on julkisessa omistuksessa, sen varat ovat valtion varoja.

(112) Kreikan valtio omistaa 100 prosenttia OSE:sta. OSE on siten selvästi komission direktiivin 2006/111/EY (30) 2 artiklan b kohdassa tarkoitettu julkinen yritys. Koska OSE on julkinen yritys, sen varat ovat valtion varoja.

(113) Yhteisöjen tuomioistuin totesi Stardust Marine -tuomiossa valtiosta johtuvaksi toimenpiteeksi katsomisesta, että ainoastaan se, että valtio tai valtion yksikkö on yrityksen ainoa osakas tai enemmistöosakas, ei riitä osoittamaan, että yrityksen toteuttama varojen siirto johtuu sen julkisista osakkaista (31). Yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että vaikka valtio voikin valvoa julkista yritystä ja käyttää määräysvaltaa sen toteuttamiin toimenpiteisiin nähden, ei voida automaattisesti olettaa, että se tosiasiassa harjoittaa valvontaa jossakin konkreettisessa tapauksessa. Julkinen yritys voi myös toimia enemmän tai vähemmän itsenäisesti riippuen siitä, kuinka paljon valtio on jättänyt sille itsenäistä määräämisvaltaa.

(114) Komissio huomauttaa, että OSE aikoo mitätöidä velat sellaisen ministeriöiden yhteisen päätöksen perusteella, jossa se määrätään mitätöimään TRAINOSE:n velat.

(115) Edellä esitetty huomioon ottaen komissio katsoo, että velkojen mitätöimiseen käytetään valtion varoja, mistä myös Kreikan valtio päättää ja mikä on katsottava siitä johtuvaksi.

7.1.2.2 Taloudellinen etu

(116) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä (32). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä eikä tavoitteella (33).

(117) Tässä tapauksessa Kreikka aikoo mitätöidä 748,6 miljoonan euron arvosta velkoja, jotka liittyvät suoraan TRAINOSE:n rautatieliikennetoimintaan. Yksikään harkitseva markkinataloustoimija ei mitätöisi näin suuria velkoja ilman korvausta. Koska TRAINOSE toimenpiteen seurauksena vapautuu oikeudellisesta velvoitteesta hoitaa näitä velkoja ja viime kädessä velvoitteesta maksaa ne takaisin, toimenpiteellä annetaan tosiasiallisesti TRAINOSE:lle lisävaroja, jotka se voi käyttää kaupallisessa toiminnassaan ja/tai investointeihin ja parantaakseen taloudellisia indikaattoreitaan. Tämä puolestaan voi alentaa sen tulevia vieraan pääoman menoja ja/tai parantaa sen mahdollisuuksia saada markkinarahoitusta. Velkojen mitätöiminen on siten omiaan antamaan TRAINOSE:lle sellaista taloudellista etua, jota ei muutoin ollut saatavissa markkinoilla.

(118) Kreikka väitti, että kun TRAINOSE:n velka OSE:lle mitätöidään, kyse on julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseen liittyvästä korvauksesta.

(119) Taloudellisen edun antamisesta korvaamalla julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuvia kustannuksia yhteisöjen tuomioistuin on tehnyt selväksi Altmark-tuomiossa, että mahdollisuus edun myöntämisestä voidaan sulkea pois, jos seuraavat neljä kumulatiivista edellytystä täyttyvät (34): a) Ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen, ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi. b) Toiseksi parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on määritettävä etukäteen objektiivisella ja avoimella tavalla. c) Kolmanneksi korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kokonaan tai osittain kustannukset, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto. d) Neljänneksi silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä sellaisen ehdokkaan löytämiseksi, joka kykenisi tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä. Tässä on otettava huomioon myös toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

(120) Komissio huomauttaa ensinnäkin, ettei Kreikka ollut toimittanut sille julkisen palvelun velvoitteen toimeksiantoa koskevaa asiakirjaa, joka liittyisi tarkasteltavaan ajanjaksoon (2007–2010). Kreikan lain 674/1970 7 §:ssä pelkästään viitataan liikenteenharjoittajan mahdollisuuteen pyytää rahoitussopimusta, jos se velvoitetaan liikennöimään uusia reittejä tai jatkamaan liikennöintiä nykyisillä reiteillä ja tämän seurauksena toiminta muuttuu tappiolliseksi tai pysyy tappiollisena. Saman lain 20 §:n mukaan rahoitussopimuksessa on käsiteltävä velvoitteesta tarjota palveluja tiettyyn hintaan mahdollisesti syntyviä tappioita. Saman lain 18 §:n mukaan tällaisessa rahoitussopimuksessa on myös määrättävä rautatieliikenteenharjoittajan (tuolloin OSE) ja Kreikan valtion välisistä rahoitussuhteista. Lisäksi siihen on sisällyttävä ehdot ja edellytykset sellaisen korvauksen maksamiselle, jolla katetaan mahdolliset tappiot enintään 13 vuoden ajan kyseisen sopimuksen ratifioinnista. Kuten Kreikka vahvisti, liikenteenharjoittaja ja Kreikan valtio eivät ole tehneet tällaista sopimusta tarkasteltavan ajanjakson osalta. Tästä seuraa, ettei TRAINOSE:lla ollut selvästi määriteltyjä julkisen palvelun velvoitteita, jotka sen olisi pitänyt täyttää ja joista olisi pitänyt maksaa korvaus tarkasteltavalla ajanjaksolla 2007–2010. Toimenpide 1 ei siten täytä ensimmäistä Altmark-edellytystä.

(121) Toiseksi, vaikka Kreikan lain 2671/1998 mukaan rautatieliikenteenharjoittajalle (tuolloin yhä OSE) olisi asetettu julkisen palvelun velvoitteita ja tehtäväksi liikennöidä tietyillä reiteillä tiettyyn hintaan, Kreikan valtion velvollisuus maksaa korvausta rautatieliikenteenharjoittajalle ulottui vain 31 päivään joulukuuta 2007 asti, kuten kyseisen lain 9.5 §:ssä nimenomaisesti säädetään.

(122) Komissio huomauttaa kolmanneksi, ettei korvauksen parametreja ole määritetty etukäteen. Korvaus perustuu yksinomaan jälkikäteen tehtävään laskelmaan, joka pohjautuu TRAINOSE:n taloudellisiin arvioihin tulostasosta rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen. Komissio katsoo näin ollen, että parametreja, joiden perusteella Kreikka laski väitetysti liian pienen korvauksen, ei määritetty etukäteen ja että toimenpide 1 ei siten täytä myöskään toista Altmark-edellytystä.

(123) Koska Altmark-tuomion mukaan kaikkien neljän edellytyksen on täytyttävä kumulatiivisesti, komissiolla ei ole syytä arvioida, ovatko muut kaksi edellytystä täyttyneet tässä tapauksessa.

(124) Komissio päättelee näin ollen, että Kreikan päätöksellä mitätöidä TRAINOSE:n velat annetaan kyseiselle yritykselle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua.

7.1.2.3 Tuen valikoivuus

(125) Jotta valtiontuki kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sen on suosittava ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Valtiontuen käsitteen piiriin kuuluvat näin ollen ainoastaan sellaiset yrityksiä suosivat toimenpiteet, joilla myönnetään etua valikoivalla tavalla. Koska velkojen mitätöiminen hyödyttää pelkästään TRAINOSE:a eikä tällaista mahdollisuutta tarjota muille kreikkalaisille yrityksille osana laajempaa talouspoliittista toimenpidettä, toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla valikoiva.

7.1.2.4 Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

(126) Komission on arvioitava, vääristääkö toimenpide tai uhkaako se vääristää kilpailua ja onko se omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kilpailun oletetaan vääristyvän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jos valtio myöntää taloudellista etua yritykselle kilpailulle vapautetulla alalla, jolla on tai voisi olla kilpailua (35).

(127) Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan unionin sisäiseen kauppaan (36). Näin tapahtuu, jos tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla (37).

(128) EU:n rautateiden rahtiliikenteen markkinat avattiin ensimmäisellä rautatiepaketilla (38) ensimmäisen kerran kilpailulle Euroopan laajuisessa rautateiden rahtiliikenneverkossa 15 päivänä maaliskuuta 2003. Toisella rautatiepaketilla vapautettiin kaikki kansainvälinen rahtiliikenne 1 päivänä tammikuuta 2006 ja kansallinen rahtiliikenne 1 päivästä tammikuuta 2007 lukien (39). Useat jäsenvaltiot olivat kuitenkin yksipuolisesti vapauttaneet kansalliset markkinansa ennen tätä päivää.

(129) Matkustajaliikenteessä kolmannella rautatiepaketilla (40) avattiin kansainvälisen matkustajaliikenteen markkinat 1 päivästä tammikuuta 2010 lukien. Koska tämä koskee ainoastaan kansainvälisiä palveluja, tuensaajien toiminta kyseisillä reiteillä ei sisälly siihen. Joka tapauksessa, kuten yhteisöjen tuomioistuin totesi Altmark-tuomiossa, liikenneyrityksen toimiminen ainoastaan yhdessä jäsenvaltiossa ei sulje pois sitä, että tuki saattaa vääristää unionin sisäistä kauppaa (41). Tässä yhteydessä on huomattava, että vuodesta 1995 lähtien useat jäsenvaltiot ovat yksipuolisesti avanneet rautateidensä matkustajaliikennettä kilpailulle ja että rautatieliikenneyritykselle yhdessä jäsenvaltiossa myönnetty etu voi vähentää toisesta jäsenvaltiosta tulevan kilpailijan mahdollisuuksia kaupankäyntiin kyseisillä maantieteellisillä markkinoilla.

(130) Tässä tapauksessa TRAINOSE kilpailee tarjoamillaan palveluilla muiden kuljetuspalveluja tarjoavien yritysten kanssa sisämarkkinoilla, ja osa kyseisistä palveluista on rajat ylittäviä. TRAINOSE:lle annettu valikoiva taloudellinen etu eli suunniteltu velkojen mitätöiminen vahvistaa näin ollen sen taloudellista asemaa, sillä se vapauttaisi kyseisen rautatieliikenteenharjoittajan vuosina 2007–2010 syntyneistä veloista. TRAINOSE tarjoaisi siis rautatieliikennepalveluja sisämarkkinoilla vastaamatta kaikista sille aiheutuneista investointi- ja/tai toimintakustannuksista.

(131) Komissio päättelee tämän perusteella, että toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla ja on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.2.5 Päätelmä

(132) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Kreikan suunnittelema velkojen mitätöinti on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

7.1.3 Toimenpide 2: Oman pääoman lisäys

7.1.3.1 Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

(133) Kuten johdanto-osan 109 kappaleessa todetaan, jotta toimenpide olisi valtiontukea, se on rahoitettava valtion varoista, ja toimenpiteen toteuttamista koskeva päätös on voitava katsoa valtion toimenpiteeksi.

(134) Pääomanlisäys rahoitettiin suoraan Kreikan valtion talousarviosta, ja siitä päätti julkisia yhtiöitä ja organisaatioita käsittelevä ministeriöiden välinen komitea, joka edustaa Keikan keskushallintoa.

(135) Pääomanlisäykseen käytettiin näin ollen valtion varoja, mistä myös valtio päätti ja mikä on katsottava valtiosta johtuvaksi.

7.1.3.2 Taloudellinen etu

(136) Kreikka väitti, ettei pääomanlisäyksellä anneta perusteetonta taloudellista etua TRAINOSE:lle, koska Kreikan kanssa samankaltaisessa tilanteessa oleva yksityinen sijoittaja olisi päättänyt tehdä lisäinvestoinnin yritykseen nykyisten investointiensa turvaamiseksi eikä likvidoida sitä. Kreikka odotti, että TRAINOSE:n rakenneuudistusta edeltävän pääomanlisäyksen ja yhtiön myöhemmän yksityistämisen avulla sen olisi mahdollista saada investointinsa pääosin takaisin ja välttää OSE:hen kohdistuvat kielteiset vaikutukset.

(137) Sen määrittämiseksi, annetaanko Kreikan investoinnilla etua TRAINOSE:lle, on tarpeen arvioida, olisiko vastaavan kokoinen, tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja (markkinataloustoimijaperiaate) tehnyt kyseisen sijoituksen samoissa olosuhteissa (42).

(138) Kreikka väitti, että sen päätöksellä antaa TRAINOSE:lle lisäpääomaa pyrittiin välttämään Kreikan ainoan rautatieliikenteenharjoittajan romahtaminen ja sen kielteiset heijastusvaikutukset Kreikan talouteen sinänsä.

(139) Markkinataloustoimijatestiä olisi kuitenkin sovellettava ottamatta huomioon seikkoja, jotka liittyvät yksinomaan jäsenvaltion rooliin julkisen vallan käyttäjänä (esimerkiksi sosiaaliset, aluepoliittiset ja alakohtaiset seikat) (43). Toisin sanoen, jos valtion toimenpide johtuu yhteiskuntapolitiikkaan liittyvistä syistä, esimerkiksi sosiaaliseen tai alueelliseen kehitykseen liittyvistä syistä, jotka lisäävät omistuksesta aiheutuvia tappioita tai vähentävät siitä saatavia voittoja, valtion toimintatapa voi olla järkevä yhteiskuntapolitiikan kannalta, mutta samalla siihen voi sisältyä tekijöitä, joita markkinataloustoimija ei yleensä ottaisi huomioon tai jotka se jopa hylkäisi, jos ne alentavat omistuksesta saatavaa odotettua tuottoa. Komissio katsoo näin ollen, että pääomanlisäyksen markkinataloustoimijatestiä varten on tarpeen jättää huomiotta kielteiset heijastusvaikutukset Kreikan talouteen tai se tosiseikka, että TRAINOSE on ainoa rautatieliikenteenharjoittaja Kreikassa.

(140) Kreikka totesi lisäksi, että TRAINOSE:n rakenneuudistusta suunniteltiin jo vuonna 2009 sen yksityistämistä silmällä pitäen ja että se olisi siten voinut odottaa hyväksyttävää tuottoa yhtiöön sijoitetulle pääomalle kohtuullisessa ajassa. Se myös korosti, että nykyinen investoija hyväksyisi hetkellisesti alhaisemman tuoton.

(141) Sitä, onko valtion toimenpide markkinaehtojen mukainen, on tutkittava etukäteen niiden tietojen perusteella, jotka olivat saatavilla toimenpiteestä päätettäessä (44). Itse asiassa järkevästi toimiva markkinataloustoimija arvioisi tavallisesti etukäteen hankkeen strategiaa ja rahoitusnäkymiä (45). Jälkeenpäin tehdyt taloudelliset arviot eivät riitä osoittamaan, että jäsenvaltion tekemä investointi oli todellisuudessa kannattava (46).

(142) Yleisesti hyväksytyn vakiomuotoisen arviointimenetelmän (47) avulla tehtävän taloudellisen arvioinnin on perustuttava käytettävissä oleviin objektiivisiin, todennettaviin ja luotettaviin tietoihin (48), joiden olisi oltava riittävän yksityiskohtaisia ja heijastettava taloudellista tilannetta sillä hetkellä, kun transaktiosta päätettiin, ottaen huomioon riskin suuruus ja tulevaisuuden odotukset. Yksi laajalti hyväksytty vakiomenetelmä, jolla (vuotuinen) sijoituksen tuotto voidaan määrittää, on sisäisen korkokannan (IRR) laskeminen (49). Sijoituspäätöksen arviointiperustana voidaan käyttää myös nettonykyarvoa, jonka tulos vastaa useimmissa tapauksissa sisäistä korkokantaa (50).

(143) Ennen kuin julkisia yhtiöitä ja organisaatioita käsittelevä ministeriöiden välinen komitea teki päätöksen lisätä TRAINOSE:n pääomaa 60 miljoonalla eurolla vuonna 2009, Kreikka ei arvioinut odotetun tuoton kannattavuutta käyttämällä joko jotain yleisesti hyväksyttyä vakiomuotoista arviointimenetelmää tai muuta menetelmää. Kreikka ei esittänyt TRAINOSE:n pääomanlisäyksestä tehdyn päätöksen tueksi tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä, joka osoittaisi toimenpiteen kannattavuuden osakkaan kannalta tulevaisuudessa. Yhdessäkään asiakirjassa ei kuvata tai lasketa omasta pääomasta saatavaa korvausta TRAINOSE:n osakkaalle tai Kreikan pääomaosakkuuden arvon kasvua pääomanlisäyksen jälkeen. Komissio huomauttaa, että TRAINOSE:n voitto- ja tappioennusteet osoittavat pelkästään, että yhtiön toiminnan odotettiin muuttuvan jälkeen kannattavaksi vuodesta 2011 alkaen. Edes vuoteen 2013 mennessä kumuloituneet toiminnan tuotot (14 miljoonaa euroa) eivät riitä tasaamaan TRAINOSE:n vuonna 2011 odotettuja tappioita (– 165 miljoonaa euroa).

(144) Kreikka ei myöskään arvioinut TRAINOSE:n yksityistämiseen liittyviä mahdollisuuksia eikä määrittänyt määrällisesti yksityistämisestä odotettuja tuloja. Komissio huomauttaa, että silloin, kun pääomanlisäyksestä tehtiin peruuttamaton päätös (ts. vuonna 2009), yhtiön yksityistämisestä saattoi olla pelkästään epämääräisiä suunnitelmia, mutta yksityistämistoimeksiantoa ei ollut vielä julkistettu, sitovia tarjouksia ei ollut tehty ja oli edelleen epäselvää, toteutuisiko yksityistäminen ylipäätään. TRAINOSE sisällytettiin Kreikan yksityistämisohjelmaan vasta vuonna 2010 (51), ja päätös yhtiön yksityistämisestä tehtiin varsinaisesti vasta vuonna 2013 (52). Tästä huolimatta yksikään sijoittaja ei tehnyt siitä sitovaa tarjousta, ja yksityistämisprosessi oli käynnistettävä uudelleen vuonna 2016. Yksityistäminen odotetaan saatavan päätökseen vuonna 2017.

(145) Se, että julkisyhteisöllä on aiempi taloudellinen riski suhteessa yritykseen, olisi otettava huomioon tarkasteltaessa, onko transaktio markkinaehtojen mukainen (53). Aiemmat riskit on otettava huomioon markkinataloustoimijatestiä varten laadittavissa vaihtoehtoisissa skenaarioissa. Esimerkiksi jos vaikeuksissa olevalle julkiselle yritykselle myönnetty toimenpide koostuu omasta pääomasta tai velasta, tällaisen sijoituksen tuottoa olisi verrattava yrityksen likvidaatiota koskevan vaihtoehtoisen skenaarion mukaiseen odotettuun tuottoon. Jos likvidaatiosta johtuvat voitot ovat suuremmat tai tappiot pienemmät, järkevä markkinataloustoimija valitsisi tämän vaihtoehdon (54).

(146) Kreikka ei ollut arvioinut ennen pääomanlisäystä TRAINOSE:n hypoteettisen likvidaation mahdollisia tuottoja. Komissio huomauttaa, että 31 päivänä joulukuuta 2008 TRAINOSE:n varallisuuden kirjanpitoarvo oli 104 miljoonaa euroa ja velkojen arvo 376 miljoonaa euroa. TRAINOSE:n hypoteettisessa likvidaatioskenaariossa sen osakkaana oleva Kreikka ei todennäköisesti saisi siten lainkaan tuottoa. Jos Kreikka ei olisi investoinut lisää pääomaa yhtiöön, välittömänä seurauksena olisi ollut ainoastaan sen osakkeiden menettäminen.

(147) Vaikka päätöksestä sallia TRAINOSE:n likvidaatiomenettely seuraisi yhteiskunnallista ja poliittista painostusta, komissio katsoo, että markkinataloustoimijalle ei aiheutuisi vastaavassa tilanteessa lainkaan kustannuksia, koska Kreikan valtio on TRAINOSE:n ainoa osakas. Tässä tilanteessa pääomanlisäyksestä saattoi vain aiheutua Kreikan valtiolle tappioita, joita markkinataloustoimija ei olisi hyväksynyt.

(148) Komissio katsoo näin ollen, että päätös lisätä TRAINOSE:n pääomaa 60 miljoonalla eurolla antoi sille taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

7.1.3.3 Tuen valikoivuus

(149) Pääomanlisäys hyödytti vain TRAINOSE:a, eikä tällaista mahdollisuutta tarjottu muille kreikkalaisille yrityksille osana laajempaa talouspoliittista toimenpidettä. Se on siten valikoiva perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

7.1.3.4 Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

(150) Edellä 7.1.2.4 kohdassa esitetyistä syistä pääomanlisäys vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua sisämarkkinoilla ja oli myös omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.3.5 Päätelmä

(151) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vuonna 2009 tehty 60 miljoonan euron pääomanlisäys on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

7.1.4 Toimenpide 3: Vuosittaiset avustukset TRAINOSE:lle 2011–2013

7.1.4.1 Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

(152) Vuosittaiset avustukset TRAINOSE:lle ajanjaksolla 2011–2013 myönnettiin suoraan Kreikan valtion talousarviosta, joten toimenpiteeseen liittyy valtion varojen käyttöä, mistä myös valtio päätti ja mikä on näin ollen katsottava valtiosta johtuvaksi.

7.1.4.2 Taloudellinen etu

(153) Kreikka väitti, että vuosittaisissa avustuksissa TRAINOSE:lle ajanjaksolla 2011–2013 on kyse julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseen liittyvästä korvauksesta.

(154) Unionin tuomioistuimen Altmark-tuomiossaan (55) antamien ohjeiden mukaisesti komissio huomauttaa, että julkisen palvelun velvoitetta koskevaa sopimusta ajanjaksolle 2011–2013 ei tehty julkisen tarjousmenettelyn perusteella.

(155) Kun julkisen palvelun velvoitetta ei anneta yrityksen tehtäväksi julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä. Tällöin on otettava huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

(156) Komissio huomauttaa, että kun julkisen palvelun velvoitetta koskeva sopimus tehtiin vuonna 2011, TRAINOSE oli ajautunut taloudellisiin vaikeuksiin, eikä sille aiheutuvia kustannuksia olisi voitu pitää hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuvina kustannuksina. Julkisen palvelun velvoitteesta vuosilta 2011–2013 maksettava korvaus perustui TRAINOSE:n rakenneuudistussuunnitelman arvioihin, eikä hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuvista kustannuksista tehty vaihtoehtoista arviointia. Komissio katsoo siten, ettei tämä edellytys täyty.

(157) Koska Altmark-tuomion mukaan kaikkien neljän edellytyksen on täytyttävä kumulatiivisesti, ei ole syytä arvioida, ovatko muut kolme Altmark-edellytystä täyttyneet tässä tapauksessa.

(158) Näin ollen on katsottava, että TRAINOSE:lle ajanjaksolla 2011–2013 myönnetyillä avustuksilla annetaan TRAINOSE:lle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua.

7.1.4.3 Tuen valikoivuus

(159) Vuosittaiset avustukset ajanjaksolla 2011–2013 annettiin vain TRAINOSE:n käyttöön ja hyödyttivät vain TRAINOSE:a, joten ne olivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla valikoivia.

7.1.4.4 Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

(160) Edellä 7.1.2.4 kohdassa esitetyistä syistä avustukset vääristivät tai uhkasivat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla ja olivat myös omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.4.5 Päätelmä

(161) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Kreikan ajanjaksolla 2011–2013 toteuttamat vuosittaiset avustukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

7.1.5 Toimenpide 4: TRAINOSE:n työntekijöiden siirtäminen muiden julkisen sektorin työnantajien palvelukseen

7.1.5.1 Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

(162) Suunnitelma TRAINOSE:n työntekijöiden siirtämiseksi perustuu Kreikan lakiin 3891/2010. Siinä säädetään TRAINOSE:n työntekijöiden siirtämisestä muiden julkisen sektorin työnantajien palvelukseen, kuten ministeriöihin tai kunnallishallintoon, jotka maksavat heille palkkaa julkisista varoistaan.

(163) Toimenpiteeseen käytettiin näin ollen valtion varoja, mistä myös valtio päätti ja mikä on katsottava valtiosta johtuvaksi.

7.1.5.2 Taloudellinen etu

(164) Kreikan mukaan työvoiman vähentäminen työntekijöitä siirtämällä ei anna etua TRAINOSE:lle, koska sitä on pidettävä kertaluonteisena korvauksena rakenteellisesta haitasta, joka TRAINOSE:en edelleen kohdistuu sen palvelukseen jäävien työntekijöiden osalta.

(165) Vaihtoehtoisesti, työntekijöiden siirtämisestä mahdollisesti syntyvän edun määrän määrittämiseksi Kreikka toimitti konsultin tekemän tutkimuksen. Tutkimuksen mukaan etu vastaa hypoteettisen yksityisen yrityksen vapaaehtoisen eläkejärjestelmän ”tavanomaisten kustannusten” ja hypoteettisen, TRAINOSE:n työntekijöihin sovellettavan vapaaehtoisen eläkejärjestelmän kustannusten erotusta. Jälkimmäisiksi kustannuksiksi arvioitiin 120 miljoonaa euroa. Kreikka kuitenkin väittää, että hypoteettisen vapaaehtoisen eläkejärjestelmän kustannuksista olisi vähennettävä ”poikkeavat kustannukset”, joita TRAINOSE:lle aiheutuu sen työntekijöiden, sekä siirrettyjen että palvelukseen jäävien 904 työntekijän, ”lähes valtion virkamiehen” asemasta. Kreikan mukaan työntekijöiden siirtämisestä saatava ”todellinen” etu on 37 miljoonaa euroa.

(166) Komissio huomauttaa, että edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee sellaisen valtion toimenpiteen johdosta, jonka ehdot poikkeavat tavanomaisista markkinaehdoista (56). Tältä osin positiivisten taloudellisten etujen myöntämisellä on merkitystä valtiontuen käsitteen kannalta, mutta myös vapautus taloudellisista rasitteista voi muodostaa edun. Tämä käsite kattaa kaikki sellaisten maksujen lievennykset, jotka tavallisesti sisältyvät yrityksen budjettiin (57). On tutkittava, onko yrityksen taloudellinen tilanne valtion toimenpiteen toteuttamisen jälkeen parantunut siihen tilanteeseen nähden, jossa kyseinen yritys olisi ollut, ellei toimenpidettä olisi toteutettu (58).

(167) Siten on arvioitava, vastaako TRAINOSE:n työntekijöiden siirtäminen sellaisesta rakenteellisesta haitasta vapautumista, joka TRAINOSE:en olisi edelleen kohdistunut, ellei kyseistä toimenpidettä olisi toteutettu.

(168) Komissio huomauttaa, että TRAINOSE:n työntekijämäärä oli ylimitoitettu. Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa yrityksen olisi otettava käyttöön vapaaehtoinen eläkejärjestelmä kannustaakseen henkilöstöään siirtymään eläkkeelle. Kuten Kreikka on todennut, TRAINOSE:lla ei kuitenkaan ollut varoja tällaista järjestelmää varten, joten Kreikan valtio laati suunnitelman työntekijöiden siirtämiseksi muille julkisen sektorin työnantajille.

(169) Ei voida hyväksyä myöskään väitettä, jonka mukaan toimenpiteellä ei anneta etua TRAINOSE:lle, koska sillä korvataan tietty haitta, joka tähän yritykseen kohdistuu aiemmin tehtyihin työehtosopimuksiin perustuvien velvoitteiden vuoksi. TRAINOSE:n työntekijöiden siirtäminen pienensi henkilöstökustannuksia, joita TRAINOSE:lle olisi muussa tapauksessa aiheutunut ja jotka ovat yrityksen tavanomaisia kustannuksia, vaikka nämä kustannukset muodostuivatkin suuriksi TRAINOSE:n työntekijöiden erityisaseman seurauksena ja olivat tasoltaan korkeampia kuin sellaisista työntekijöistä aiheutuvat kustannukset, joilla ei ollut vastaavaa asemaa (59).

(170) Taloudellista hyötyä, jota TRAINOSE on saanut sen seurauksena, että osa sen työntekijöistä siirrettiin muille julkisen sektorin työnantajille, alentuneista henkilöstökustannuksista, ei myöskään voida verrata väitettyihin haittoihin, joita syntyy TRAINOSE:n työntekijöiden työehtosopimuksiin perustuvasta ”lähes valtion virkamiehen” asemasta.

(171) Perusteista, joihin Kreikka on vedonnut TRAINOSE:n työntekijöiden ”lähes valtion virkamiehen” asemasta väitetysti aiheutuneiden haittojen yhteydessä, voidaan esittää kolme näkökohtaa. Ensinnäkin TRAINOSE:lla oli ennen Kreikan rautatiemarkkinoiden täysimääräistä kilpailulle avaamista ja on edelleen koulutettua ja pätevää henkilöstöä, jota ilman se ei olisi pystynyt säilyttämään markkina-asemaansa. Toiseksi, kuten Kreikka huomauttaa, uudessa työehtosopimuksessa useat TRAINOSE:n työntekijöiden edut poistettiin ja toteutettiin toimenpiteitä TRAINOSE:n nykyisen henkilöstön työvoimakustannusten alentamiseksi. Kolmanneksi Kreikassa ei tällä hetkellä toimi muita rautatieliikenteenharjoittajia, eikä Kreikan tekemää yleistä vertailua muihin yksityisen sektorin työntekijöihin, joilla on vastaava työkokemus, voida pitää pätevänä vertailuperusteena, kun otetaan huomioon TRAINOSE:n henkilöstön erityispiirteet.

(172) Edellä esitetyt näkökohdat huomioon ottaen aiempaan lainsäädäntöön perustuvista eduista aiheutuvat kustannukset ovat mille tahansa yritykselle aiheutuvia tavanomaisia kustannuksia. Tällaisista kustannuksista vapauttaminen siirtämällä työntekijöitä toisten palvelukseen suosii näin ollen TRAINOSE:a SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

7.1.5.3 Tuen valikoivuus

(173) Työntekijöiden siirtäminen hyödytti ainoastaan TRAINOSE:a, minkä vuoksi se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva toimenpide.

7.1.5.4 Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

(174) Edellä 7.1.2.4 kohdassa esitetyistä syistä työntekijöiden siirtäminen vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua sisämarkkinoilla ja oli myös omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.5.5 Päätelmä

(175) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että TRAINOSE:n työntekijöiden siirtäminen muiden julkisen sektorin työnantajien palvelukseen vuosina 2011–2013 on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

7.1.6 Toimenpide 5: TRAINOSE:n ja OSE:n väliset palvelutasosopimukset

7.1.6.1 Taloudellinen etu

(176) Kuten edellä 3.5.5 kohdassa todetaan, komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyksensä sen suhteen, tehtiinkö TRAINOSE:n ja OSE:n väliset palvelutasosopimukset markkinaehdoin.

(177) Vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Kreikka toimitti lisäselvityksiä menetelmästä, jolla TRAINOSE:n ja OSE:n välisten palvelutasosopimusten käsittämistä palveluista perittävät maksut määritettiin. Kuten johdanto-osan 72 kappaleessa todetaan, Kreikka väitti, että troikan suositusten mukaisesti palvelutasosopimukset tehtiin markkinaehdoin eikä niillä siten annettu taloudellista etua TRAINOSE:lle.

(178) Näin ollen on tutkittava, annettiinko TRAINOSE:n ja OSE:n tekemien palvelutasosopimusten ehdoilla TRAINOSE:lle taloudellista etua, jota se ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (60). Tätä varten komission on arvioitava, olisiko OSE:n kanssa samankaltaisessa tilanteessa oleva hypoteettinen markkinataloustoimija tehnyt kyseiset palvelutasosopimukset samoin ehdoin, kun otetaan huomioon sopimusten tekoajankohtana käytettävissä olleet tiedot ja vallinneet markkinaolosuhteet sekä ennakoitavissa ollut kehitys (61).

(179) Palvelutasosopimuksia ei tehty kilpailuun perustuvassa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä tarjousmenettelyssä, johon ei liity ehtoja ja joka muodostaisi suoran näytön siitä, että sopimukset ovat markkinaehtojen mukaisia. Troikka suositti, että palvelutasosopimukset tehdään TRAINOSE:n ja OSE:n välisten jo olemassa olevien kaupallisten suhteiden virallistamiseksi. Tuolloin OSE paitsi vastasi infrastruktuurin hallinnoinnista myös tarjosi TRAINOSE:lle liikkuvaa kalustoa koskevia palveluja ja kunnossapitopalveluja, henkilöstön koulutusta, toimitiloja ja linja-autoja. Palvelutasosopimusten tekoajankohtana TRAINOSE oli ainoa rautatieliikenteen harjoittaja Kreikassa. Se oli myös riippuvainen monista OSE:n tarjoamista palveluista.

(180) Se, ettei palvelutasosopimuksia ole tehty tarjousmenettelyssä, ei automaattisesti tarkoita, etteivät ne ole markkinaehtojen mukaisia (62). Koska tarjousmenettelyä ei toteutettu, palvelutasosopimusten markkinaehtojen mukaisuutta voidaan arvioida niiden ehtojen valossa, joiden perusteella vastaavat yksityiset toimijat ovat toteuttaneet vastaavanlaisia transaktioita vastaavassa tilanteessa (vertailuanalyysi) tai muiden arviointimenetelmien avulla (63).

(181) Asianmukaisen vertailuarvon selvittämiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, minkä tyyppisestä toimijasta on kyse, transaktiotyyppiin ja kyseessä oleviin markkinoihin. Transaktioiden ajoituksella on myös erityistä merkitystä silloin, kun merkittävää taloudellista kehitystä on tapahtunut. Tarvittaessa saatavilla olevia markkinoiden vertailuarvoja on tarpeen mukauttaa valtion toteuttaman transaktion erityispiirteiden mukaisesti (64). Vertailuanalyysilla ei useinkaan määritetä yhtä tarkkaa viitearvoa vaan pikemminkin useita mahdollisia arvoja arvioimalla keskenään vertailukelpoisten transaktioiden joukkoa.

a) Liikkuvan kaluston kunnossapitoa koskeva palvelutasosopimus

(182) Komissio huomauttaa, että liikkuvan kaluston kunnossapitopalvelujen hinta määräytyi materiaali- ja varaosakustannusten, kunnossapitohenkilöstön kustannusten ja hallintokustannusten perusteella. Palvelutasosopimuksessa määritetty hinta käsitti siten kaikki OSE:n tarjoamiin kunnossapitopalveluihin liittyvät kustannukset, jopa osuuden niihin liittyvistä hallintokustannuksista.

(183) Kunnossapitopalvelujen tarjoamisessa suurimman kustannustekijän muodostavat kunnossapitohenkilöstön kustannukset. AMEL, joka vastasi Ateenan metron toiminnasta vuoteen 2010 saakka, oli ainoa OSE:en rinnastettavissa oleva yhtiö Kreikassa, kun otetaan huomioon tarjottujen palvelujen luonne ja vallitseva markkinaympäristö. Ennen palvelutasosopimuksen tekemistä OSE:n kunnossapitohenkilöstön keskipalkka oli [25 000–50 000] euroa vuodessa tai [20–40] euroa tunnilta. Komissio huomauttaa, että AMEL:n kunnossapitoteknikkojen vuosipalkka vaihteli palvelutasosopimuksen tekoajankohtana [25 000–50 000] euron ja [25 000–50 000] euron välillä työkokemuksen ja palvelusvuosien mukaan. AMEL:n kunnossapitoteknikkojen keskimääräinen vuosipalkka oli siten [25 000–50 000] euroa. OSE:n kunnossapitohenkilöstön keskipalkka oli siten vertailukelpoinen AMEL:n kunnossapitoteknikkojen palkkaan.

(184) Komissio panee merkille, että lain 3899/2010 voimaantulon jälkeen OSE:n kunnossapitohenkilöstön kustannukset pienenivät [0–5] euroa tunnilta, mutta TRAINOSE:n kanssa tehtyä sopimusta ei mukautettu vastaavasti. OSE:n saama voitto kasvoi siten [0–5] euroa kunnossapitotunnilta, mikä myötävaikutti siihen, että OSE:n näistä palveluista saama markkinalähtöinen tuottomarginaali oli [0–10] prosenttia.

(185) Komissio huomauttaa lisäksi, että palvelutasosopimus tehtiin kahdeksi vuodeksi ja että sitä voitiin jatkaa vielä vuodella. Palvelutasosopimukseen sisältyi myös seuraamuksia liikkuvan kaluston toimituksen ja maksujen viivästymisestä. Tämä osoittaa, että palvelutasosopimus tehtiin ottaen huomioon sopimuspuolten kaupalliset edut, eikä sopimus vaikuta peitellyltä keinolta käyttää OSE:a välineenä perusteettoman edun antamiseksi TRAINOSE:lle markkinaolosuhteisiin nähden.

(186) Edellä esitetyt näkökohdat huomioon ottaen voidaan katsoa, että hypoteettinen markkinataloustoimija olisi tehnyt liikkuvan kaluston kunnossapitoa koskevan palvelutasosopimuksen, eikä sillä siten annettu perusteetonta taloudellista etua TRAINOSE:lle.

b) Liikkuvan kaluston vuokrausta koskeva palvelutasosopimus

(187) Komissio huomauttaa, että palvelutasosopimuksessa määritetyt liikkuvan kaluston vuokrahinnat perustuvat kyseisen liikkuvan kaluston vuosittaiseen arvonalennukseen ja hankintakustannuksiin. Arvonalennuskerroin vastasi siten […] arvosta, joka rahoitettiin yhtiön omista varoista, ja […] arvosta, joka rahoitettiin lainoilla, eli se kuvastaa kaluston hankintaan käytettyä rahoitusyhdistelmää.

(188) Komissio panee merkille, että arvonalennuskerroin on täysin kaikkien kreikkalaisten S.A.-muotoisten yhtiöiden suoriteperusteista kirjanpitoa koskevien vaatimusten mukainen ja että sertifioitu ulkoinen tilintarkastaja tarkasti vuosittain kaikki OSE:n tilinpäätökset. OSE:n tilinpäätökset perustuivat kansainvälisiin IFRS-tilinpäätösstandardeihin, joten OSE:n varallisuusrekisteriin kirjattu liikkuvan kaluston arvo vastaa sen markkina-arvoa.

(189) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että liikkuvan kaluston vuokrausta koskeva palvelutasosopimus tehtiin markkinaehdoin eikä sillä siten anneta perusteetonta taloudellista etua TRAINOSE:lle.

c) Henkilöstön koulutusta koskeva palvelutasosopimus

(190) Komissio panee merkille, että ennen henkilöstön koulutusta koskevan palvelutasosopimuksen tekemistä TRAINOSE yritti verrata muiden palveluntarjoajien Kreikassa veloittamia tuntikohtaisia koulutuskustannuksia. Koska OSE on ainoa toimija, joka tarjoaa teknistä koulutusta veturinkuljettajille ja koulutusta muissa rautatiealaan liittyvissä aiheissa, tämä henkilöstökoulutuksen kustannusten vertailu ei ollut suora.

(191) Kuten edellä johdanto-osan 79 kappaleessa todetaan, LAEK ja IEKEM TEE valittiin vertailuun niiden tarjoamien koulutukseen liittyvien palvelujen perusteella. LAEK:n tarjoaman koulutuksen tuntikohtaiset kustannukset vaihtelevat [0–20] eurosta [20–40] euroon ja IEKEM TEE:n vastaavat kustannukset vaihtelevat [0–15] eurosta [50–70] euroon.

(192) Komissio katsoo, että OSE:n ja TRAINOSE:n neuvottelemat koulutuskustannukset määritettiin markkinahintojen rajoissa ja että näin ollen henkilöstön koulutusta koskeva palvelutasosopimus tehtiin markkinaehdoin eikä sillä anneta perusteetonta etua TRAINOSE:lle. Koulutuskustannukset määräytyvät koulutusohjelman aikana annettujen koulutustuntien yhteismäärän, koulutusohjelmaan osallistuvien lukumäärän (vähintään 5 henkilöä) ja koulutusohjelman keskimääräisen tuntikohtaisen kustannuksen (joka on osallistujakohtainen ja riippuu koulutusohjelman osallistujien määrästä) perusteella seuraavasti: Osallistujamäärä Keskimääräinen tuntikustannus euroina 5 ≤ X ≤ 10 [20–40] 10 ≤ X ≤ 15 [20–40] 15 < X [0–20]

d) Toimitilojen vuokrausta koskeva palvelutasosopimus

(193) GAIAOSE määritti toimitilojen vuokrauksesta vuonna 2011 tehdyn palvelutasosopimuksen mukaisen kuukausivuokran riippumattoman kiinteistöarvioijan vuoden 2005 lopulla laatiman raportin perusteella ja mukautti sitä rakennuksen ja ympäröivän alueen kunnon sekä vallitsevien markkinaolosuhteiden huomioon ottamiseksi.

(194) Toimitilojen vuokra-arvoksi arvioitiin vuoden 2005 lopussa [10–20] euroa/m2. Rakennus, jossa vuokratut toimitilat sijaitsevat, oli rakennettu vuonna 1972, eikä se täytä nykyaikaisen toimitilainfrastruktuurin vaatimuksia, koska siinä ei ole avointa tilaa ja hyvin suuri osa rakennuksesta (30 prosenttia) on yhteisiä tiloja. Rakennus itsessään on kohtalaisessa kunnossa, kun taas viime vuosina sitä ympäröivän alueen kunto on heikentynyt, esimerkiksi rikollisuus alueella on lisääntynyt.

(195) Komissio panee merkille, että kun toimitilojen vuokrausta koskeva palvelutasosopimus tehtiin, vuokrattavien toimitilojen kysyntä laski jopa 30 prosenttia vuoden 2005 lopun ja helmikuun 2011 välillä puhkeamassa olevan talouskriisin seurauksena, mikä johti vuokrien alenemiseen. Tämän vahvistaa riippumattoman yksityisen arvioijan, Eurobank Properties Servicesin, laatima markkinaraportti. Sen mukaan toimitilojen sijaintialueella olevien vastaavien rakennusten markkinavuokrat vaihtelivat 11 eurosta 14 euroon neliömetriltä heinäkuussa 2010. Tämä tarkoittaa 20 prosentin vähennystä vuoteen 2009 verrattuna.

(196) Edellä johdanto-osan 193 ja 194 kappaleessa mainitut tekijät huomioon ottaen kuukausivuokraa tarkistettiin siten, että kun vuonna 2005 se oli [10–20] euroa/m2, vuonna 2011 se oli [0–10] euroa/m2. Tämän tarkistuksen seurauksena vuokrat pienenivät [20–40] prosenttia, mikä vastaa suunnilleen kyseisen alueen hintojen laskua ja vuokratun rakennuksen kuntoa (65). Perusvuokran lisäksi TRAINOSE oli velvollinen vastaamaan kaikista toimitiloihin liittyvistä kustannuksista, kuten huollosta, lämmityksestä ja sähköstä sekä veroista ja maksuista.

(197) Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella komissio katsoo, että toimitilojen vuokrausta koskeva palvelutasosopimus tehtiin markkinaehdoin ja ettei sillä anneta perusteetonta etua TRAINOSE:lle.

e) Linja-autojen vuokrausta koskeva palvelutasosopimus

(198) Komissio huomauttaa, että asiaa koskevassa palvelutasosopimuksessa määritetyt linja-autojen ja muiden ajoneuvojen vuokrahinnat perustuivat kunkin ajoneuvon markkina-arvoon 1.1.2001 vuosittaisella arvonalennuksella mukautettuna. Ajoneuvojen toimittajat arvioivat ajoneuvojen markkina-arvon ja vuosittaisen arvonalennuksen.

(199) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että linja-autojen vuokrausta koskeva palvelutasosopimus tehtiin markkinaehdoin ja ettei sillä siten anneta perusteetonta taloudellista etua TRAINOSE:lle.

f) Päätelmä

(200) Edellä esitetty huomioon ottaen komissio katsoo, ettei palvelutasosopimuksilla ole annettu perusteetonta taloudellista etua TRAINOSE:lle.

(201) Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolon määrittävät edellytykset ovat kumulatiivisia, jonkin edellytyksen puuttumisella on ratkaiseva merkitys. Sen vuoksi ei ole tarpeen arvioida, täyttääkö toimenpide 5 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan muut edellytykset.

(202) Komissio päättelee näin ollen, että toimenpide 5 ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

7.2 Tuen sääntöjenmukaisuus

(203) SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyssä on annettu lopullinen päätös.

(204) Komissio huomauttaa, ettei toimenpidettä 1 ole vielä toteutettu ja että sen toteuttaminen riippuu tästä päätöksestä. Koska toimenpidettä 1 ei ole vielä toteutettu, komissio katsoo, että Kreikka on noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta (66).

(205) Komissio panee merkille, että toimenpiteet 2, 3 ja 4 toteutettiin vuosina 2011–2013. Näillä toimenpiteillä myönnetylle tuelle ei ole saatu komission etukäteishyväksyntää; Kreikka ei siten ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaan sisältyvää velvoitetta pidättyä toimenpiteistä. Toimenpiteet 2, 3 ja 4 ovat siten sääntöjenvastaista valtiontukea.

7.3 Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

(206) Koska toimenpiteet 1, 2, 3 ja 4 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komission on arvioitava, voidaanko tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana.

(207) Tämän asian ja Kreikan talouden hyvin poikkeukselliset olosuhteet huomioon ottaen Kreikka on väittänyt, että kyseessä olevaa valtiontukea voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana sillä perusteella, että sillä pyritään jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen.

(208) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alak