LIITE VII

MENETELMÄ RAAKA-AINEIDEN TUOTANNOSTA TAI VILJELYSTÄ AIHEUTUVIEN PÄÄSTÖJEN MÄÄRITTÄMISEKSI

Raaka-aineiden tuotannosta tai viljelystä aiheutuvien päästöjen laskemiseksi direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V olevan C osan 5 kohdassa ja liitteessä VI olevan B osan 5 kohdassa todetaan, että laskelmaan on sisällytettävä kaikkien sellaisten päästöjen summa, jotka aiheutuvat itse tuotanto- tai viljelyprosessista, raaka-aineiden korjuusta, kuivauksesta ja varastoinnista, jätteistä ja vuodoista sekä raaka-aineiden tuotannossa tai viljelyssä käytettävien kemikaalien tai tuotteiden tuotannosta.

Ne eivät sisällä hiilidioksidin talteenottoa raaka-aineiden viljelyssä. Maatalousbiomassan viljelystä aiheutuvia päästöjä koskevat arviot voidaan todellisten arvojen sijaan johtaa direktiivin (EU) 2018/2001 31 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin kertomuksiin sisällytetyistä, viljelystä aiheutuvien päästöjen alueellisista keskiarvoista tai tähän liitteeseen sisällytetyistä, viljelystä aiheutuvien päästöjen eriteltyjä oletusarvoja koskevista tiedoista. Jos edellä mainituissa kertomuksissa ei esitetä asiaan liittyviä tietoja, on sallittua todellisten arvojen sijaan laskea paikallisiin viljelykäytäntöihin perustuvat keskiarvot esimerkiksi jotakin maatilaryhmää koskevien tietojen perusteella.

Itse tuotanto- tai viljelyprosessista aiheutuvat päästöt

Itse tuotanto- tai viljelyprosessista aiheutuviin päästöihin on sisällyttävä kaikki päästöt, jotka aiheutuvat i) polttoaineiden toimittamisesta käytettäviä maatalouskoneita varten; ii) viljelyyn tarkoitetun kylvömateriaalin tuotannosta; iii) lannoitteiden ja torjunta-aineiden tuotannosta; iv) lannoitteiden happamoitumisesta ja kalkituksesta; ja v) kasvinviljelystä johtuvista maaperän päästöistä.

1.1 Maatalouskoneiden polttoaineen käyttö (dieselöljy, bensiini, raskas polttoöljy, biopolttoaineet tai muut polttoaineet)

Kasvinviljelystä (maanmuokkaus, kylvö, lannoitteiden ja torjunta-aineiden levitys, korjuu, keruu) aiheutuviin kasvihuonekaasupäästöihin on sisällyttävä kaikki päästöt, jotka aiheutuvat polttoaineiden (kuten dieselöljyn, bensiinin, raskaan polttoöljyn, biopolttoaineiden tai muiden polttoaineiden) käytöstä maatalouskoneissa. Maatalouskoneissa käytetyn polttoaineen määrä on dokumentoitava asianmukaisesti. Polttoaineiden asianmukaisia päästökertoimia on käytettävä liitteen IX mukaisesti. Biopolttoaineita käytettäessä on käytettävä direktiivissä (EU) 2018/2001 asetettuja kasvihuonekaasupäästöjen oletusarvoja.

1.2 Kemialliset lannoitteet ja torjunta-aineet

Raaka-aineiden viljelyssä käytettävien kemiallisten lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytöstä (1)aiheutuviin päästöihin on sisällyttävä kaikki kemiallisten lannoitteiden ja torjunta-aineiden valmistuksesta aiheutuvat päästöt. Kemiallisten lannoitteiden ja torjunta-aineiden määrä viljelykasvista, paikallisista olosuhteista ja viljelykäytännöistä riippuen on dokumentoitava asianmukaisesti. Kemiallisten lannoitteiden ja torjunta-aineiden tuotannosta aiheutuvien päästöjen huomioon ottamiseksi liitteen IX mukaisesti on käytettävä asianmukaisia päästökertoimia, mukaan lukien tuotantoketjun alkupään päästöt. Jos talouden toimija tietää lannoitteen tuottavan tehtaan ja se kuuluu EU:n päästökauppajärjestelmään, talouden toimija voi käyttää päästökauppajärjestelmässä ilmoitettuja tuotantopäästöjä lisäämällä maakaasun jne. tuotantoketjun alkupään päästöt. Lannoitteiden kuljetus sisällytetään myös käyttäen liitteessä IX luetelluista liikennemuodoista aiheutuvia päästöjä. Jos talouden toimija ei tiedä lannoitteen toimittavaa tehdasta, sen olisi käytettävä liitteessä IX vahvistettuja kiinteitä arvoja.

1.3 Kylvömateriaali

Viljelyyn tarkoitetun kylvömateriaalin tuotannosta aiheutuvien päästöjen laskennan on perustuttava käytettyä kylvömateriaalia koskeviin todellisiin tietoihin. Kylvömateriaalin tuotannon ja toimituksen päästökertoimia voidaan käyttää siementen tuotantoon liittyvien päästöjen laskemiseen. Liitteessä IX vahvistettuja päästökertoimien kiinteitä arvoja on käytettävä. Muiden siementen osalta on käytettävä seuraavan hierarkian kirjallisuusarvoja:

a) JEC:n WTW-kertomuksen versio 5;

b) ecoinvent-tietokanta;

c) ”viralliset” lähteet, kuten hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC), Kansainvälinen energiajärjestö (IEA) tai hallitukset;

d) muut tarkistetut tietolähteet, kuten E3-tietokanta ja GEMIS-tietokanta;

e) vertaisarvioidut julkaisut;

f) asianmukaisesti dokumentoidut omat arviot.

1.4 Lannoitteiden happamoitumisesta ja kalkituksesta aiheutuvat päästöt

Lannoitteiden happamoitumisen neutraloinnista ja maanparannuskalkin käytöstä aiheutuvissa päästöissä on otettava huomioon typpilannoitteiden happamuuden neutraloinnista tai maanparannuskalkin reaktioista maaperässä aiheutuvat hiilidioksidipäästöt.

1.4.1 Lannoitteiden happamoitumisen neutraloinnista aiheutuvat päästöt

Päästöt, jotka aiheutuvat pellolla käytettyjen typpilannoitteiden aiheuttamasta happamoitumisesta, on otettava huomioon päästölaskelmissa kyseisten käytettyjen typpilannoitteiden määrän perusteella. Nitraattilannoitteiden osalta maaperän typpilannoitteiden neutraloinnista aiheutuvat päästöt ovat 0,783 kg CO2/kg typpeä; urealannoitteiden neutralointipäästöt ovat 0,806 kg CO2/kg typpeä.

1.4.2 Kalkituksen (maanparannuskalkin) aiheuttamat maaperän päästöt

Käytetyn maanparannuskalkin todellinen määrä on dokumentoitava asianmukaisesti. Päästöt on laskettava seuraavasti:

1. Happamassa maaperässä, jonka pH on alle 6,4, maaperän hapot liuottavat maanparannuskalkkia pääasiassa hiilidioksidiksi bikarbonaatin sijaan, jolloin lähes kaikki hiilidioksidi vapautuu maanparannuskalkkiin (0,44 kg CO2/kg CaCO3-ekvivalenttia maanparannuskalkkia).

2. Jos maaperän pH on vähintään 6,4, laskennassa on lannoitteen aiheuttaman happamoitumisen neutraloinnista aiheutuvien päästöjen lisäksi otettava huomioon päästökerroin 0,98/12,44 = 0,079 kg CO2/(kg CaCO3-ekvivalenttia) maanparannuskalkkia.

3. Edellä 1 ja 2 kohdassa lasketut kalkituspäästöt, jotka on laskettu kalkin tosiasiallisesta käytöstä, voivat olla suurempia kuin kohdassa 1.4.1 lasketut lannoitteiden neutraloinnista aiheutuvat päästöt, jos levitetty kalkki neutraloi lannoitteiden happamoitumisen. Tällöin lannoitteiden neutraloinnista aiheutuvat päästöt (1.4.1 kohdassa) voidaan vähentää lasketuista kalkituspäästöistä, jotta vältetään päästöjen laskeminen kahteen kertaan. Lannoitteiden happamoitumisesta aiheutuvat päästöt voivat ylittää kalkituksesta aiheutuvat päästöt. Tällaisessa tapauksessa vähennys johtaisi näennäisesti negatiivisiin kalkituksesta aiheutuviin nettopäästöihin, koska maanparannuskalkki ei neutraloi kaikkea lannoitteiden happamuutta vaan osittain myös luonnossa esiintyvät karbonaatit neutraloivat sitä. Tässä tapauksessa kalkituksesta aiheutuvat nettopäästöt lasketaan nollaksi, mutta lannoitteiden happamoitumispäästöt on joka tapauksessa pidettävä 1.4.1 kohdan mukaisina. Jos tosiasiallista maanparannuskalkin käyttöä koskevia tietoja ei ole saatavilla, oletetaan, että kyseessä on Agricultural Lime Associationin suosittelema maanparannuskalkin käyttö. Se riippuu viljelykasvityypistä, mitatusta maaperän pH-arvosta, maaperätyypistä ja kalkitusmateriaalin tyypistä. Siihen liittyvät hiilidioksidipäästöt lasketaan edellä olevan menettelyn 1 ja 2 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa ei kuitenkaan sovelleta 3 kohdassa tarkoitettua vähennystä, koska maanparannuskalkin suositeltuun käyttöön ei sisälly maanparannuskalkki, jota käytetään samana vuonna levitettyjen lannoitteiden neutraloimiseen, joten lannoitteiden neutraloinnista aiheutuvia päästöjä ei voi laskea kahteen kertaan.

1.5 Kasvinviljelystä aiheutuvat maaperän (typpioksiduuli/N2O) päästöt

Hoidetusta maaperästä peräisin olevien N2O-päästöjen laskennassa on noudatettava IPCC:n menetelmää. Kasvinviljelystä aiheutuvien N2O-päästöjen laskemiseen on käytettävä eriteltyjä lajikohtaisia päästökertoimia erilaisissa ympäristöolosuhteissa (jotka vastaavat IPCC:n menetelmän tasoa 2). Erityiset päästökertoimet erilaisille ympäristöolosuhteille, maaperäolosuhteille ja eri viljelykasveille on otettava huomioon. Talouden toimijat voivat käyttää validoituja malleja näiden päästökertoimien laskemiseen edellyttäen, että nämä näkökohdat otetaan huomioon malleissa. Sekä suorat että välilliset N2O-päästöt on otettava huomioon IPCC:n ohjeiden (2) mukaisesti. Tähän tarkoitukseen käytetään GNOC-työkalua, joka perustuu seuraaviin kaavoihin IPCC:n ohjeissa (2006) esitettyjen nimeämiskäytäntöjen mukaisesti:

N2Ototal – N = N2Odirect – N + N2Oindirect – N

jossa:

Kivennäismaa: N2ODirect – N = [(FSN + FON) • EF1ij] + [FCR • EF1]

Eloperäinen maa: N 2 ODirect – N = [(FSN + FON) • EF1] + [FCR • EF1] + [(FOS,CG,Temp • EF2CG, Temp] + [FCROS,CG,Trop • E2CG,Trop]

Sekä kivennäismaa että eloperäinen maa: N 2 ODirect – N = [((FSN • FracGASF) + (FON • EracGASM) • EF4] + [(FSN +FON + FCR) • FracLeach-(H) • EF5]

1.5.1 Kasvijätteiden typpimäärä

Typpimäärä on laskettava seuraaville:

a) sokerijuurikas, sokeriruoko IPCC:n (2006) niteen 4 luvun11 kaavan 11.6 mukaisesti lukuun ottamatta maanalaisia jätteitä ja lisäämällä tislausjätteen ja suodatuskakun sisältämä typpimäärä sokeriruo’on osalta; FCR = Yield • DRY • (1-FracBurnt • Cf) • [RAG • NAG • (1 – FracRemove)] + FVF

b) kookos- ja öljypalmuviljelmät, joissa sovelletaan kirjallisuuteen perustuvaa kiinteää typpimäärää, sillä IPCC (2006) ei sisällä vakiopäästökertoimien oletuslaskentamenetelmää, liitteen IX mukaisesti;

c) kaikkien muiden viljelykasvien osalta IPCC:n (2006) niteen 4 luvun 11 kaavan 11.7a 11.11, 11.12, mukaisesti FCR = (1-FracBurnt • Cf) • AGDM • NAG • (1-FracRemove) + (AGDM + Yield • DRY) • RBG-BIO • NBG Jossa: N2Ototal – N = hoidetusta maaperästä peräisin olevat suorat ja välilliset vuotuiset N2O–N-päästöt; kg N2O–N ha-1 a-1 N2Odirect – N = hoidetusta maaperästä peräisin olevat vuotuiset suorat N2O–N päästöt; kg N2O–N ha-1 a-1 N2Oindirect – N = vuotuiset välilliset N2O–N-päästöt (toisin sanoen hoidetusta maaperästä haihtuneen typen laskeumasta peräisin olevan N2O–N:n vuotuinen määrä ja sen N2O–N:n vuotuinen määrä, joka on peräisin typpilisäysten huuhtoutumisesta ja valumisesta hoidettuun maaperään alueilla, joilla huuhtoutumista/valumista tapahtuu); kg N2O–N ha-1 a-1 FSN = vuosittain käytetyn synteettisen typpilannoitteen määrä; kg N ha-1 a-1 FON = lannoitteena vuosittain käytetyn eläinten lannan sisältämä typpi; kg N ha-1 a-1 FCR = (maanpäällisten ja maanalaisten) kasvijätteiden sisältämä typen vuotuinen määrä; kg N ha-1 a-1 FOS,CG,Temp = hoidetun/kuivatetun eloperäisen maan vuotuinen viljelyala lauhkeassa ilmastossa; ha-1 a-1 FOS,CG,Trop = hoidetun/kuivatetun eloperäisen maan vuotuinen viljelyala trooppisessa ilmastossa; ha-1 FracGASF = 0,10 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg käytettyä typpeä)-1. Haihtuminen synteettisestä lannoitteesta FracGASM = 0,20 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg käytettyä typpeä)-1. Haihtuminen kaikista levitetyistä orgaanisista typpilannoitteista FracLeach-(H) = 0,30 kg N (kg lisättyä typpeä) -1. huuhtoutumisesta/valumisesta aiheutuvat typen häviöt alueilla, joilla huuhtoutumista/valumista tapahtuu EF1ij = kasvi- ja aluekohtaiset päästökertoimet synteettisistä lannoitteista ja orgaanisen typen levittämisestä kivennäismaahan peräisin oleville N2O-päästöille (kg N2O–N (kg typpimäärä)-1); EF1 = 0,01 [kg N2O–N (kg typpimäärä) -1] EF2CG,Temp = 8 kg N ha-1 a-1 lauhkealla eloperäisellä viljely- ja nurmimaalla EF2CG,Trop = 16 kg N ha-1 a-1 trooppisella eloperäisellä viljely- ja nurmimaalla EF4 = 0,01 [kg N2O–N (kg N NH3–N + NOx– haihtunut N) -1] EF5 = 0,0075 [kg N2O-N (kg huuhtoutunutta/valunutta typpeä) -1] Yield = kasvin uusi vuosisato (kg ha-1) DRY = korjatun tuotteen kuiva-aineosuus [kg kuiva-ainetta (kg tuorepainoa)-1] (ks. taulukko 1) FracBurnt = vuosittain palavan viljelyalan osa [ha (ha)-1] Cf = polttokerroin [mitaton] (ks. taulukko 1) RAG = maanpäällisten jätteiden, kuiva-aineen ja korjatun kuiva-aineen suhde satoon [kg kuiva-ainetta (kg kuiva-ainetta)-1] (ks. taulukko 3) NAG = maanpäällisten jätteiden typpipitoisuus [kg N (kg kuiva-ainetta)-1] (ks. taulukko 1) FracRemove = pellolta poistettujen maanpäällisten jätteiden osuus [kg kuiva-ainetta (kg AGDM)-1] FVF = pellolle palautetun sokeriruo’on tislausjätteen ja suodatuskakun vuotuinen typpimäärä [kg N ha-1], laskettuna seuraavasti: Yield * 0,000508. AG = maanpäällisten jätteiden kuiva-aine [kg kuiva-ainetta ha-1]

1.5.2 Kasvi- ja aluekohtaiset päästökertoimet synteettisten lannoitteiden ja orgaanisen typen käytöstä peräisin oleville N2O-päästöille

Maatalouskäytössä olevasta maasta peräisin olevat N2O-päästöt eri maatalouspelloilla erilaisissa ympäristöolosuhteissa ja maatalousmaan käyttöluokissa voidaan määrittää Stehfestin ja Bouwmanin (2006) tilastollisen mallin, jäljempänä ’S&B-malli’, mukaisesti:

L1682022FI6510120220617FI0003.0001671671LUONNOSGhanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun talouskumppanuussopimuskomitean PÄÄTÖS N:o …/2022,annettu … päivänä …kuuta …,riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymisestäTALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEA, jokaottaa huomioon Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksenEUVL L 287, 21.10.2016, s. 3., jäljempänä sopimus, joka allekirjoitettiin Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2016, ja erityisesti sen 59 artiklan,sekä katsoo, että sopimuksen 59 artiklan 1 kohdassa määrätään, että riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan työjärjestystä, jonka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy kolmen kuukauden kuluessa perustamisestaan, ja sopimuksen 64 artiklan 2 kohdassa mainitaan, että menettelysäännöt liitetään kyseiseen työjärjestykseen,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaHyväksytään riitojenratkaisumenettelyn työjärjestys tämän päätöksen liitteen mukaisesti.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

jossa:

E = N2O-päästö (kg N2O-N ha-1 a-1) ev = vaikutusarvo eri tekijöille (ks. taulukko 2)

Biopolttoainekasvin i arvo EF1ij paikassa j lasketaan (S&B-malli) seuraavasti:

EF1ij = (Efert,ij – Eunfert,ij) / Nappl,ij

Käytetystä lannoitteesta peräisin olevia suoria N2O-päästöjä koskeva, maailmanlaajuiseen keskiarvoon perustuva IPCC:n (2006) kerroin (EF1) korvataan kasvi- ja paikkakohtaisella EF1ij-kertoimella, joka koskee kivennäislannoitteista ja lannan sisältämästä typestä peräisin olevia suoria päästöjä ja perustuu kasvi- ja paikkakohtaiseen, S&B-mallia soveltavaan EF1ij-malliin.

Jossa:

Efert,ij = N2O-päästöt (kg N2O–N ha-1 a-1) S&B-mallin perusteella, kun käytetyn lannoitteen määrä on todellinen typpiannos (kivennäislannoite ja lanta) viljelykasville i paikassa j Eunfert,ij = kasvin i N2O-päästöt paikassa j (kg N2O–N ha-1 a-1) S&B-mallin perusteella. Typpiannokseksi on asetettu 0, kaikkien muiden parametrien arvot säilyvät samoina. Nappl,ij = kivennäislannoitteesta ja lannasta peräisin oleva typpimäärä (kg N ha-1 a-1) viljelykasville i paikassa j

Taulukko 1

Kasvikohtaiset parametrit kasvijätteistä peräisin olevan typpimäärän laskemiseksi (3)

L1682022FI6510120220617FI0003.0001671671LUONNOSGhanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun talouskumppanuussopimuskomitean PÄÄTÖS N:o …/2022,annettu … päivänä …kuuta …,riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymisestäTALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEA, jokaottaa huomioon Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksenEUVL L 287, 21.10.2016, s. 3., jäljempänä sopimus, joka allekirjoitettiin Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2016, ja erityisesti sen 59 artiklan,sekä katsoo, että sopimuksen 59 artiklan 1 kohdassa määrätään, että riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan työjärjestystä, jonka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy kolmen kuukauden kuluessa perustamisestaan, ja sopimuksen 64 artiklan 2 kohdassa mainitaan, että menettelysäännöt liitetään kyseiseen työjärjestykseen,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaHyväksytään riitojenratkaisumenettelyn työjärjestys tämän päätöksen liitteen mukaisesti.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Taulukko 2

Maatalouskäytössä olevien peltojen N2O-päästöjen laskennassa käytettävät vakio- ja vaikutusarvot S&B-mallin perusteella

L1682022FI6510120220617FI0003.0001671671LUONNOSGhanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun talouskumppanuussopimuskomitean PÄÄTÖS N:o …/2022,annettu … päivänä …kuuta …,riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymisestäTALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEA, jokaottaa huomioon Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksenEUVL L 287, 21.10.2016, s. 3., jäljempänä sopimus, joka allekirjoitettiin Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2016, ja erityisesti sen 59 artiklan,sekä katsoo, että sopimuksen 59 artiklan 1 kohdassa määrätään, että riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan työjärjestystä, jonka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy kolmen kuukauden kuluessa perustamisestaan, ja sopimuksen 64 artiklan 2 kohdassa mainitaan, että menettelysäännöt liitetään kyseiseen työjärjestykseen,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaHyväksytään riitojenratkaisumenettelyn työjärjestys tämän päätöksen liitteen mukaisesti.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Raaka-aineiden korjuusta, kuivauksesta ja varastoinnista aiheutuvat päästöt

Raaka-aineiden korjuusta, kuivauksesta ja varastoinnista aiheutuvat päästöt sisältävät kaikki päästöt, jotka liittyvät polttoaineen käyttöön raaka-aineiden korjuussa, kuivauksessa ja varastoinnissa.

Korjuusta aiheutuvat päästöt

Raaka-aineiden korjuusta aiheutuvat päästöt sisältävät kaikki päästöt, jotka aiheutuvat raaka-aineiden korjuusta ja niiden kuljettamisesta varastointiin. Päästöt lasketaan soveltamalla käytetyn polttoainetyypin (dieselöljy, bensiini, raskas polttoöljy, biopolttoaineet tai muut polttoaineet) asianmukaisia päästökertoimia.

Biomassan kuivaus

Viljelystä aiheutuvat päästöt sisältävät päästöt, jotka aiheutuvat ennen varastointia suoritettavasta kuivauksesta sekä biomassaraaka-aineen varastoinnista ja käsittelystä. Tietojen, jotka koskevat, ennen varastointia suoritettavaan kuivaukseen käytettyä energiaa, on sisällettävä tosiasialliset tiedot varastointivaatimusten täyttämiseksi käytetystä kuivausprosessista, riippuen biomassan tyypistä, hiukkaskoosta, kosteuspitoisuudesta, sääolosuhteista jne. Kuivauksessa käytettävän lämmön tai sähkön tuottamiseen käytettävien polttoaineiden käytöstä aiheutuvien päästöjen huomioon ottamiseksi on käytettävä asianmukaisia päästökertoimia, mukaan lukien tuotantoketjun alkupään päästöt. Kuivauspäästöihin sisältyvät ainoastaan sellaisen kuivausprosessin päästöt, joka on tarpeen raaka-aineiden asianmukaisen varastoinnin varmistamiseksi, eivätkä ne sisällä materiaalien kuivausta jalostuksen aikana.

VILJELYTOIMISSA KÄYTETTÄVÄN SÄHKÖN PÄÄSTÖJEN HUOMIOON OTTAMINEN

Kun otetaan huomioon muualla kuin polttoaineen tuotantolaitoksessa tuotetun sähkön kulutus, tuotetun ja jaetun sähkön kasvihuonekaasupäästöjen intensiteetin oletetaan olevan yhtä suuri kuin tuotetun ja jaetun sähkön keskimääräinen päästöintensiteetti tietyllä alueella, joka voi olla NUTS 2 (4)-alueella tai kansallisella tasolla. Jos käytetään kansallisia sähköön liittyviä päästökertoimia, käytetään liitteen IX arvoja. Tästä säännöstä poiketen tuottajat voivat käyttää yksittäisen sähköntuotantolaitoksen keskiarvoa kyseisen laitoksen tuottaman sähkön osalta, jos sitä ei ole liitetty sähköverkkoon ja käytettävissä on riittävät tiedot päästökertoimen johtamiseksi.

(1) ’Torjunta-aineilla’ tarkoitetaan kaikkia kasvinsuojeluaineita, mukaan lukien rikkakasvien, hyönteisten ja sienitautien torjunta-aineet jne.

(2) IPCC (2006), nide 4, luku 11: N2O emissions from managed soils, and CO2 emissions from lime and urea application.

(3) Tietolähde: JRC:n raportti ”Definition of input data to assess GHG default emissions from biofuels in EU legislation”, JRC 2019 (EUR 28349 EN) (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7d6dd4ba-720a-11e9-9f05-01aa75ed71a1).

(4) Yhteinen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö.