Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja Sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Matkailuun liittyvän työllistämispotentiaalin tehostaminen Matkailua ja työllisyyttä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän päätelmien ja suositusten seuranta



Virallinen lehti nro C 178 , 23/06/1999 s. 0003 - 0013



KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Matkailuun liittyvän työllistämispotentiaalin tehostaminen Matkailua ja työllisyyttä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän päätelmien ja suositusten seuranta (1999/C 178/03) JOHDANTO Luxemburgin puheenjohtajiston ja komission marraskuussa 1997 järjestämän Euroopan matkailua ja työllisyyttä käsitelleen konferenssin antama sykäys oli alku uudelle työlle, jolla pyritään analysoimaan sitä merkittävää panosta, joka matkailualalla on tarjottavanaan Euroopan kohdatessa merkittävimmät haasteensa 21. vuosisadan aattona. Koska matkailu voi vaikuttaa Euroopan eri alueiden välisen koheesion lisääntymiseen - mukaan lukien unionin kaikkein syrjäisimmät alueet, joilla tämän alan toiminta edustaa usein pääasiallista tulon ja työllisyyden lähdettä - matkailulla on merkittävä tehtävä Euroopan alueiden talouksien yhdentymisessä ja näiden alueiden kulttuuriperinnön ja luonnon vaalimisessa. On monia merkittäviä, vaikutuksia, jotka yhdessä tarjoavat uusia markkinamahdollisuuksia Euroopan yrityksille ja erityisesti pr-yrityksille ja jotka auttavat tuomaan Euroopan kansalaiset lähemmäksi toisiaan ja edistämään yhteisten arvojen omaksumista. Merkittävä tekijä on väestön vanheneminen, joka tulee perusteellisesti muuttamaan eurooppalaista yhteiskuntaa tulevina vuosikymmeninä(1). Seikkoja, jotka helpottavat kansalaisten liikkuvuutta ja kansainvälistävät Euroopan matkailijavirtoja, ovat euron käyttöönotto, kuljetusalan vapautumisen loppuunsaattaminen, liikenneverkostojen kehittäminen, yhtenäismarkkinoiden tehokkaampi toiminta sekä tietoyhteiskunnan tarjoaman uuden teknologian ja uusien välineiden nopea leviäminen, joka edelleen lisää matkailuun liittyvän uuden toiminnan ja alan uusien palveluiden kysyntää. Työllisyys on matkailualaa koskevien komission ensisijaisten toimien tärkeysjärjestyksen kärjessä. Matkailun ja työllisyyden välinen yhteys halutaan asettaa etusijalle, sillä on tarpeellista yhtenäistää Euroopan tason työllisyyspolitiikkaa. Painotus on osoitus seuraavista seikoista: - On tiedostettu, että huomattava osuus lukuisista erilaisista työpaikoista Euroopassa on jo nyt matkailuun liittyvien toimien ansiota, ja näihin toimiin liittyvät mahdollisuudet luoda uusia työpaikkoja ovat merkittävät (1,0-1,5 prosentin vuosittaisen kasvun perusteella ennustetaan, että matkailualan työpaikkojen määrää voidaan lisätä nykyisestä 9 miljoonasta, 2,2-3,3 miljoonalla vuoteen 2010(2)). - Kaikissa EU-maissa laajasti edustettuna olevan matkailualan merkitys (noin 2 miljoonaa yritystä, jotka ovat pääasiassa pk-yrityksiä ja tuottavat 5,5 prosenttia BKT:stä, työllistävät 6 prosenttia työllisistä ja joiden osuus palvelujen ulkomaankaupasta on 30 prosenttia) arvokkaana "koealana" Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanossa palvelualalla. - Viranomaisten keskeinen asema ja vastuu paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla sekä Euroopan yhteisön tehtävä tukevana voimana luotaessa suotuisia edellytyksiä matkailualan kestävälle kehitykselle. Matkailua ja työllisyyttä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kertomus ja Euroopan parlamentin mietintö "Tulevaisuuden työpaikkojen luominen Euroopassa"(3) tukevat tätä analyysiä. Näissä korostetaan tarvetta koordinoida tehokkaammin eri tasojen aloitteita, minkä avulla matkailuun sisältyviä, lisätyöpaikkojen ja parempien työpaikkojen luontiin liittyviä mahdollisuuksia voitaisiin toteuttaa käytännössä vakaalla ja kestävällä kehitystoiminnalla. Tämä edellyttää kokonaisvaltaisen ja eri alat kattavan lähestymistavan omaksumista matkailutoiminnan suunnittelussa, kehittämisessä ja toteuttamisessa siten, että valvotaan alueen luonnon ja sosiaalisen ympäristön suojelua ja tarkoituksenmukaista hyödyntämistä. Tällä tiedonannolla yhdessä korkean tason asiantuntijaryhmän päätelmien ja suositusten kanssa vastataan ministerineuvoston kehotukseen kohdistaa huomio matkailun ja työllisyyden väliseen yhteyteen(4). Sillä vastataan myös Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean Euroopan unionin tasolla ja myös jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten yhdessä ilmaisemaan toivomukseen, jonka mukaan on pyrittävä selvittämään keinoja ja edellytyksiä matkailun työllisyyttä lisäävien vaikutusten maksimoimiseksi ja joiden mukaan myönteisen toimenpiteiden täytäntöönpanoa on kannustettava sen varmistamiseksi, että mainitun kaltaiset mahdollisuudet tulisivat hyödynnetyiksi. Tällä helpotetaan matkailualan eriytymistä omaksi selkeärajaiseksi toimialakseen, koska sillä ei tällaista identiteettiä aiemmin ole ollut alan hajanaisuuden vuoksi. Tämä selittää myös sen, miksi alalla on politiikan piirissä ollut taipumus tulla unohdetuksi uusien työpaikkojen luojana. Kertomuksen päätelmien ja suositusten yleisestä arvioinnista sekä asiantuntijaryhmän ehdottamista seurantatoimista käy selvästi ilmi, että yhteisön tasolla tarvitaan parannettua ja tehokkaammin yhteensovitettua lähestymistapaa, joka on Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden toimintalinjojen ja politiikkojen mukainen. Tämä tavoite saavutettaisiin omaksumalla oikein mitoitettu lähestymistapa, jossa käytettävissä oleva voimavarat otetaan huomioon ja niiden hyvä ja tehokas hoito taataan. 1. PERUSTANA JO SAAVUTETUT TAVOITTEET Ministerineuvosto (matkailuala) vahvisti 26. marraskuuta 1997 pitämässään kokouksessa, että Euroopan matkailualan tasapainoisella ja kestävällä kehityksellä voidaan merkittävästi tukea työttömyyden torjuntaa jäsenvaltioissa. Neuvosto otti huomioon tulokset, joita saavutettiin Luxemburgin puheenjohtajakaudella 4.-5. marraskuuta 1997 pidetyssä työllisyyttä ja matkailua käsitelleessä eurooppalaisessa konferenssissa, ja kehotti Euroopan komissiota tutkimaan aihetta tarkemmin sekä tekemään selkoa saavutetusta edistyksestä. Matkailua ja työllisyyttä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän perustaminen komission alaisuudessa ja jäsenvaltioita kuullen alkuvuodesta 1998 sekä ryhmän päätelmien ja suositusten esittäminen lokakuussa 1998 merkitsivät ensimmäisen tärkeän vaiheen päättymistä täytettäessä neuvoston antamaa toimeksiantoa. Tämän ansiosta on nyt saatavilla - totuudenmukainen arvio uusien työpaikkojen luomiseen liittyvistä mahdollisuuksista tietyillä matkailuun liittyvillä erityisaloilla ja matkailuun liittyvässä toiminnassa, - Euroopan matkailualan työmarkkinoiden pääasiallisia vahvuuksia ja heikkouksia koskeva analyysi, - strateginen selvitys niistä edellytyksistä ja keinoista, joiden avulla kilpailukykyä voidaan vahvistaa ja työllisyyden laatua parantaa matkailua hyödyntämällä, sekä osapuolille osoitettuja käytännön suosituksia. Korkean tason ryhmän kertomuksessa esittämällä kattavilla suosituksilla pyritään - aktivoimaan matkailuyrityksiä vastaamaan matkailijoiden tarpeisiin, - parantamaan matkailumarkkinoiden toimintaa kehittämällä yritysten toimintaympäristöä, - nykyaikaistamaan ja tehostamaan matkailuun liittyviä infrastruktuureja, - kehittämään ammattitaitoa matkailualalla, - kannustamaan matkailun kestävää kehitystä. Suositukset on osoitettu: - työmarkkinaosapuolille ja erityisesti yrityksille, - viranomaisille ja matkailutoimistoille, - Euroopan unionille. On laajalti tunnustettu tosiasia, että kasvua ja työllisyyttä sekä kestävää kehitystä potentiaalisesti edistävien eurooppalaisen matkailun vaikutusten maksimoimista voitaisiin helpottaa antamalla suurempaa poliittista tunnustusta toimialan merkitykselle ja lähentämällä entistä enemmän asiaankuuluvia yhteisön politiikkoja. Tämän ansiosta - matkailuun liittyviä oikeutettuja näkökohtia voitaisiin helpommin sisällyttää päätöksentekoprosessiin eri tasoille, - matkailuun liittyvien palvelualojen nykyaikaistamista ja uudenlaisen matkailualan yrittäjäkulttuurin kehittämästä voitaisiin kannustaa, mikä johtaisi alan kilpailukyvyn paranemiseen, jolloin ala kykenisi säilyttämään asemansa Euroopan ulkopuolisten kohteiden aiheuttamassa kovassa kilpailussa. 2. PERUSTANA TIEDOT JA PARHAAT TOIMINTATAVAT EUROOPPALAISESSA VIITEKEHYKSESSÄ Kertomuksen julkaiseminen välittömästi kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä ja sen laaja levitys komission toimesta käynnisti toisen toimintavaiheen, jonka tarkoituksena on kannustaa viranomaisia, ammattijärjestöjä ja matkailuyrityksiä pohtimaan ongelmia omien kokemustensa valossa ja toteuttamaan käytännön toimenpiteitä tämän mukaisesti. Tämä prosessi on käynnistynyt jo useimmissa jäsenvaltioissa ja ETA-maissa, kuten todettiin 10. maaliskuuta 1999 Berliinissä järjestetyssä matkailualan neuvoa-antavan komitean erityiskokouksessa. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden edustajat suhtautuivat korkean tason asiantuntijaryhmän kertomukseen hyvin myönteisesti. Kertomusta pidettiin arvokkaana ja sen katsottiin edistävän matkailualan merkityksen tunnustamista. Aloitteet, joita jäsenvaltiot ovat tehneet korkean tason asiantuntijaryhmän esiin tuomien kysymysten suhteen, osoittavat, että näkemykset, jotka koskevat tarvetta kehittää Euroopan matkailualan kilpailukykyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi, ovat lähentyneet. On myös yleisesti tunnustettu, että tämä yhteinen päämäärä saavutettaisiin helpommin parantamalla tiedonvaihtoa ja kehittämällä merkittävämpiä synergiaetuja monien erilaisten matkailuun liittyvien kansallisten aloitteiden ja yhteisön aloitteiden välillä. Komissio antaman, matkailualan ja työllisyyden yhteyttä koskevan alkusysäyksen ansiosta aihetta voidaan nyt paremmin tutkia ja eri osapuolet saadaan helpommin tiedostamaan toimenpiteiden tarpeellisuus. Tämä vahvistaa sen, miten hyödyllisiä laajat, asiantuntijaryhmän päätelmiin ja suosituksiin liittyvät kuulemis- ja yhteistyöprosessit ovat, sekä osoittaa, miten tärkeää on toteuttaa tehokasta seurantaa, joka perustuu johdonmukaiselle pitkän aikavälin strategialle. Korkean tason asiantuntijaryhmän ehdotukset edellyttävät yhteistyötä, johon kuuluu - riittävien ennakkoedellytysten kehittäminen ja apuvälineiden luominen sekä matkailualaan liittyvien yhteisön ohjelmien tarjoamien mahdollisuuksien tehokkaampi hyödyntäminen, - sen tiedostaminen, että tasapainoinen ja kestävä matkailupolitiikka osana yhtenäistä toimintastrategiaa voi tehdä matkailualasta merkittävän lisätekijän pyrittäessä pääsemään Euroopan tärkeimpiin poliittisiin päämääriin. Tämän ansiosta matkailunpotentiaali voitaisiin sisällyttää rakenneuudistuksiin ja työllisyyttä koskeviin Euroopan toimintalinjoihin. Strategian olisi keskityttävä kolmelle keskeiselle ongelma-aluelle, jotka käyvät selvästi ilmi tarkasteltaessa yleisesti asiantuntijaryhmän suosituksia. Näitä ovat - parempien tietojen, taitotiedon ja asiantuntemuksen tarve matkailualalla, - matkailualan kannalta merkityksellisiin yhteisön erityisaloitteisiin ja -ohjelmiin liittyvän tiedotuksen parantaminen sekä ohjelmiin ja aloitteisiin osallistumisen helpottaminen, - sellaisten tietojen vaihtamisen tehostaminen, jotka koskevat jäsenvaltioiden viranomaisten käynnistämiä matkailualaan liittyviä kehittämisaloitteita ja lainsäädännöllisiä toimenpiteitä. Käytännössä tällaisen strategian tärkeimpiä osatekijöitä olisivat seuraavat: - Matkailualan monivuotinen (puite-) ohjelma sellaisena, kuin puheenjohtajamaana toimiva Itävalta sen esitti ministerineuvostolle komission ehdotusta seuranneessa sovitteluehdotuksessaan. Tällaisen ohjelman ansiosta voitaisiin kehittää tärkeimmät tarvittavat välineet. On syytä muistuttaa, että Itävallan puheenjohtajiston esittämään sovitteluehdotukseen sisältyy i) määrää ja laatua koskevien tietojen kerääminen ja levittäminen, mukaan lukien parhaat toimintatavat, ii) sellaisten käyttäjäystävällisten, tiedotukseen käytettävien välineiden kehittäminen, joiden avulla voitaisiin saada tietoa matkailualan kannalta merkittävistä yhteisön ohjelmista ja aloitteista, sekä iii) ohjatun foorumin kehittäminen viranomaisten, matkailualan ja muiden asiassa osallisena olevien osapuolten kuulemista ja niiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten. - Komissio ja jäsenvaltiot tekevät ehdotuksia politiikan päälinjoista, ja tulevia jäsenvaltioita kehotetaan osallistumaan työhön aktiivisesti. - Tuleva komissio mahdollisesti toivoo voivansa tarkistaa nykyisiä tilapäisluonteisia kuulemisjärjestelyjä, joissa on mukana noin 40 erilaista eurooppalaista organisaatiota ja perustaa yhden ainoan Euroopan matkailualan neuvoa-antavan lautakunnan. Lautakunta, joka toimittaisi komissiolle tietoja Euroopan matkailu-alan kehityksestä, voisi edustaa matkailualan tärkeimpiä sidosryhmiä ja siihen voisi kuulua huomattavia päättäjiä sekä yksityiseltä että julkiselta sektorilta.Näin voitaisiin hyödyntää parasta saatavilla olevaa asiantuntemusta tutkittaessa matkailualan kannalta merkittäviä avainkysymyksiä. Tämän asiantuntemuksen hyödyntäminen onnistuu parhaiten, kun se tapahtuu osana johdonmukaista lähestymistapaa, jolla pyritään saavuttamaan ensisijaiset tavoitteet(5). - Voitaisiin kehittää kuulemisprosessia ja yhteistyötä OECD:n Euroopan neuvoston, Unescon ja Maailman matkailujärjestön kaltaisten matkailualan kehittämiseen aktiivisesti osallistuiven kansainvälisten organisaatioiden kanssa, jotta saavutettaisiin merkittävämpiä synergiaetuja yksittäisten aloitteiden välillä ja välitettäisiin eteenpäin Euroopan unionissa tällä alalla saavutettuja tuloksia(6). Hahmoteltu lähestymistapa perustuu "tiedon ohjaamaan" eurooppalaiseen matkailualan strategiaan, jolla kannustettaisiin yrityksiä, viranomaisia ja muita osapuolia paremmin hyödyntämään olemassa olevia tietoja, hankkimaan ja kehittämään taitotietoa, kehittämään uusia prosesseja ja omaksumaan parhaita toimintatapoja. 3. MATKAILUALA MERKITTÄVÄMMÄKSI EUROOPAN TYÖLLISYYSSTRATEGIASSA Käynnissä oleva, matkailualaa ja työllisyyttä koskeva komission työ on osa Euroopan yhteisön sitoumusta, jonka mukaan työllisyys asetetaan keskeisimmälle sijalle yhteisön toimissa. Tämä on sopusoinnussa sen politiikan kanssa, jolla työllisyystavoite pyritään sisällyttämään kaikkiin yhteisön ohjelmiin ja politiikkoihin. Aihetta käsitellään myös erillisessä komission tiedonannossa(7), joka liittyy Eurooppa-neuvoston Kölnissä pidettävän huippukokouksen (3.-4. kesäkuuta 1999) päätösten valmisteluun. Tämä kuvastaa tarvetta käyttää kaikkia saatavilla olevia, innovatiivisiin ja ympäristön kannalta terveisiin sekä kestäviin toimiin liittyviä mahdollisuuksia työllisyyden edistämiseksi sekä tarve luoda uusia kumppanuuksia ja synergiaetuja, jotka lisäävät kasvua ja luovat uusia ja parempia työpaikkoja sellaisilla taloudellisen toiminnan aloilla, joita tähän mennessä ei ole vielä täysin hyödynnetty. Tämä on myös vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivojen mukaista. Nämä suuntaviivat sisältävät uuden sitoumuksen, jonka mukaan jäsenvaltiot sitoutuvat täysin hyödyntämään palvelualan tarjoamaa työllistämispotentiaalia. Tällä alueella Euroopan unioni on kaukana Yhdysvaltojen jäljessä. Matkailua ja työllisyyttä käsittelevän korkean tason ryhmän kertomuksessa osoitetaan, millä tavoin matkailu voisi olla arvokas yhteistyöala ja millaisin edellytyksin siihen sisältyvät kasvua ja työllisyyttä edistävät mahdollisuudet voitaisiin kehittää täyteen mittaansa. Kertomuksesta käy myös ilmi, että tietyillä matkailun osa-alueilla tiedostetaan myös enenevässä määrin sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat. Alan johtavat edustajat, joista eräät ovat jo itsenäisesti sitoutuneet tiettyihin tavoitteisiin, ovat valmiita osallistumaan aktiivisesti työllistämismahdollisuuksien kehittämiseen sekä yhteisönlaajuiseen, kestävään yhteistyöhön näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Viimeaikainen kasvuun ja työllisyyteen(8) liittyvä kehitys tukee korkean tason asiantuntijaryhmän näkemyksiä matkailuun sisältyvästä potentiaalista, jota työryhmän mukaan voidaan hyödyntää neljän, Euroopan työllisyysstrategian perustana olevan tekijän yhteydessä. Näitä ovat yrittäjyyden kehittäminen, työllistyvyyden parantaminen, sopeutumiskykyiseksi kannustaminen ja tasa-arvopolitiikan vahvistamiseen(9). Matkailun työllistämisvaikutuksen osalta olisi myös otettava huomioon ulkomailta jäsenvaltioihin suuntautuvan ja toisaalta niistä ulkomaille suuntautuvan matkailun yleinen vapautuminen sekä se, että mitkään merkittävät kolmannet maat eivät enää rajoita asukkaidensa liikkumista ja näiden kuluttamista ulkomailla palvelujen kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATS) puitteissa tehtyjen sitoumusten ansiosta(10). Miltei kaikkien asianomaisten valtioiden osalta (114 jäsentä maaliskuussa 1999) sitoumusten määrä on suurempi matkailualalla kuin millään muulla alalla, ja painopiste on tällä hetkellä sitoumusten täytäntöönpanossa. Tämä osoittaa selvästi, että useimmat WTO:n jäsenvaltiot aikovat kehittää matkailualan toimintaansa ja lisätä maahan tehtävien suorien ulkomaisten investointienmäärää taloudellisen kasvun edistämiseksi. Komissio laatii parhaillaan inventointia, jolla selvitetään ensisijaisia maita ja markkinoille pääsyn esteitä, jotka olisi pyrittävä poistamaan. Samalla on kuitenkin tarpeellista saada aikaan ja pyrkiä säilyttämään laaja kannatus avoimelle maailmantaloudelle, joka on mahdollistanut nopean kasvun niin monissa eri osissa maailmaa viime vuosikymmeninä. Tässä suhteessa matkailun ja matkailuun liittyvien palvelujen vapautumisella edelleen on suuri merkitys. Vaikka matkailu voidaankin nähdä yhteistyöalana, jolla on ihanteelliset mahdollisuudet edistää työllisyyden kasvua, sen työpaikkoja lisäävien vaikutusten kaikkia ulottuvuuksia on harvoin selvitetty tai tarkasteltu kokonaisvaltaisesti. Tämä on erityisen valitettavaa sikäli, että matkailun etu on, että se ulottuu taloudellisen toiminnan monille eri aloille Euroopan kaikilla alueilla, ja siihen liittyy merkittäviä investointeja henkiseen pääomaan. Se, että matkailu on hajanainen toimiala, joka koostuu lukuisista pienistä yrityksistä ja jolla ei tämän vuoksi ole selkeää elinkeinoalan identiteettiä, selittää jossain määrin sen, miksi sillä on taipumus tulla unohdetuksi työpaikkojen luojana. On monia syitä, joiden vuoksi matkailuala voisi olla tehokas yhteistyöala Euroopan työllisyyspolitiikan kehittämisessä: - Suotuisat matkailun kysynnän kasvua koskevat tämänhetkiset näkymät ja ennusteet, jotka kannustavat uusien yritysten perustamiseen, uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämiseen sekä uusien työpaikkojen luomiseen, erityisesti liittyen ympäristönäkökohtien sisällyttämiseen matkailun kehittämistoimiin - matkailuala on osa seuraavaa vuonna 2000 järjestettävää palvelualoja koskevien neuvottelujen kierrosta, jolla pyritään laajentamaan vapautumista kaikkialle maailmaan, mikä luo uusia kauppaan ja investointeihin liittyviä mahdollisuuksia - matkailuyritysten ominaislaatu ja rakenne, niiden laaja edustus eri puolilla Eurooppaa, uusien yrittäjien helppo pääsy markkinoille sekä uusien markkinarakojen hyödyntämisen mahdollisuus kannustavat kaikki uutta liiketoimintaa - kaikki matkailijoiden tarpeiden tyydyttämiseen tarkoitetut erilaiset toiminnot ovat olennainen osa taloudellista, sosiaalista ja hallinnollista verkostoa paikallisella ja kansallisella tasolla sekä koko Euroopassa - matkailualan palveluille ominaiset joustavat työolosuhteet, jotka helpottavat nuorten ja erityisesti naisten mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille, sekä mahdollisuudet täydennyskoulutukseen. Kysynnän tarjoamien mahdollisuuksien ja Euroopan matkailualan rakenteellisten edellytysten suotuisa yhdistelmä voisi kannustaa jäsenvaltioita - keskittymään matkailualan kannalta merkittäviin horisontaalisiin toimiin työllisyyttä koskevissa kansallisissa toimintasuunnitelmissa (National Employment Action Plans), - toteuttamaan erityisiä matkailuun liittyviin toimia, joilla vauhditettaisiin nuoriin ja erityisesti naisiin sisältyvän yrittäjäpotentiaalin hyödyntämistä. 4. SYNERGIAETUJEN LISÄÄMINEN EUROOPAN UNIONIN TARJOAMIEN MAHDOLLISUUKSIEN HYÖDYNTÄMISEKSI TEHOKKAAMMIN Euroopan yhteisö panostaa jo nyt merkittävällä tavalla matkailun kehittämiseen jäsenvaltioissa monien, politiikan eri aloilla toteuttavien ohjelmien ja aloitteiden puitteissa(11). Budjetin kannalta tarkasteltuna tuen laajuus näkyy selvimmin rakennerahastojen toiminnassa; EAKR:n kautta käyttöön saatiin 4,7 miljardia euroa ohjelmakaudeksi 1994-1999(12). Tämä osoittaa selvästi matkailun merkityksen talouden liikkeellepanevana voimana yhteisön eri puolilla, mukaan lukien maaseutualueet ja teollisuuden taantumisesta kärsivät alueet. Jotta voitaisiin taata, että tästä huomattavasta rahoituksesta saataisiin parhaat mahdolliset tulokset, on tärkeää varmistaa, että kestävän kehityksen mukaiset matkailustrategiat sisällytetään laajempaan talouskehitykseen. Tätä kehitystä voitaisiin vauhdittaa määrittelemällä johdonmukainen yhteisön viitekehys matkailualaan liittyviä kuulemisia ja alan kanssa tehtävää yhteistyötä varten, mikä mahdollistaisi tietojen ja parhaiden toimintatapojen määrittelyn ja levittämisen. Tavoitteena pitäisi olla yhtenäistetty lähestymistapa ja kumppanuusstrategia erityisesti, kun jäsenvaltiot laativat kauden 2000-2006(13) ohjelmasuunnitelmiin liittyviä menettelyjä. Jossain määrin tietyt korkean tason asiantuntijaryhmän suositukset ennakoivat viimeaikaista kehitystä yhteisön politiikan tärkeillä osa-alueilla, kuten viidennessä TTK-puiteohjelmassa, jossa matkailu määritellään rahoituskelpoiseksi toimialaksi(14). Matkailualan yritykset ja toiminta ovat käymässä läpi merkittävää rakenteellista muutosta, joka koskee tapoja, joilla matkailualan tuotteita ja palveluja tuotetaan, jaellaan, yhdistellään/markkinoidaan ja myydään. Tietoyhteiskunta tarjoaa matkailualalle mahdollisuuksia verkostoitua edelleen ja lisätä kilpailukykyään, sillä se voi tehdä tarjontaansa laajemmin tunnetuksi. Ala hyötyy myös uusista hallinnointimahdollisuuksista, jotka perustuvat olennaisten markkina- ja tukitietojen nopeampaan vastaanottamiseen ja käsittelyyn. Niillä haasteilla ja mahdollisuuksilla, jotka liittyvät tietoyhteiskunnan välineiden käyttöön ottamiseen, on vielä suurempi merkitys matkailualan pk-yritysten kannalta. Tietoyhteiskunnan välineiden sisällyttäminen niiden työskentelytapoihin, varhainen sijoittaminen tarvittaviin laitteisiin ja parempi koulutus synnyttävät uusia ja parempia työpaikkoja, parantavat tuottavuutta ja tarjoavat enemmän mahdollisuuksia hyödyntää markkinarakoja. Muut yhteisöpolitiikan alat, joilla jatkossa on merkitystä kestävään kehitykseen perustuvan Euroopan matkailun kannalta, ovat jo tarkasteltavina. Viimeksi mainittuihin kuuluu esimerkiksi viides ympäristöohjelma(15). Eurooppa-neuvostossa äskettäin Agenda 2000:n osalta(16) saavutettu yhteisymmärrys kattaa - uusien rahoituspuitteiden luomisen lisäksi - monilla tärkeillä aloilla toteuttavia poliittisia uudistuksia, joilla luodaan uusia mahdollisuuksia matkailun potentiaalin hyödyntämiseksi pyrittäessä saavuttamaan yhteisön päätavoitteita. Näihin uudistuksiin kuuluvat muiden muassa rakennerahastoja koskevat, yhteisön aloitteiden ja innovatiivisten toimien kaltaiset uudet järjestelyt, koheesiorahasto sekä yhteisön maatalouspolitiikan uudistaminen, jonka ansiosta maaseudun kehittäminen saa entistä enemmän painoarvoa. Maaseudun kehittämisessä yhteisön LEADER-aloitteella ja muulla maaseudun monimuotoistamiseen tähtäävällä toiminnalla on merkittävä asema. Kestävä maatalous voi lisäksi merkittävästi myötävaikuttaa kulttuuriympäristön, luonnon sekä biologisen monimuotoisuuden ja luontotyyppien säilymiseen, joihin Euroopan maaseutualueiden viehätys matkailijoiden mielissä perustuu. Agenda 2000:n puitteissa matkailu voi tarjota merkittävän myönteisen panoksen myös laajentumiseen. Jos liittyville valtioille tarkoitettuja yhteisön varoja käytetään harkitusti, pystytään edistämään näiden maiden matkailualan kasvua ja kehitystä kestävän kehityksen ja laadun periaatteiden mukaisesti. Jos matkailualan palveluita kehitetään näissä maissa siten, että paikallisen väestön näkemykset ja ympäristönäkökohdat otetaan huomioon, nämä maat houkuttelisivat entistä enemmän yhteisön alueelta peräisin olevia matkailijoita. Tämä toisi näihin maihin lisää tuloja ja voisi myös edistää yhteyksien ja siteiden syntymistä kansojen välille. Matkailualalle avaa merkittäviä mahdollisuuksia myös yhteisen valuutan käyttöönotto. Samalla matkailu tarjoaa selviä todisteita siitä, millaista käytännön hyötyä euron käyttöönotto tuo mukanaan. Yhteisen valuutan käyttöönoton seurauksena hinnat selkiytyvät ja matkailijoille koituu säästöjä. Yhteinen valuutta elvyttää Euroopan sisäistä matkailua entisestään sekä kasvattaa kolmansista maista Eurooppaan saapuvien matkailijoiden määrää erityisesti siksi, että se tarjoaa uusia keinoja Euroopan mainostamiseksi turistikohteena. On todennäköistä, että monet eurooppalaiset kuluttajat saavat ensimmäisen todellisen kosketuksen euroon lomillaan. Euron tiedotusstrategiaa käsitelleessä komision tiedonannossa todettiin, että "matkailu on euron käyttöönoton kannalta erityisen mielenkiintoinen sektori. Matkailualan yrittäjät voivat osaltaan edistää tehokkaasti tiedotusta euron käytännön näkökohdista"(17). Euron todennäköisinä ensimmäisinä käyttäjinä matkanjärjestäjien on myös itse valmistauduttava yhteiseen rahaan muita aloja aiemmin, ja komissio seuraa jatkossakin, että tämä on hyvin valmistautunut, jotta euroon siirtyminen tapahtuu sujuvasti(18). Vastaavasti myös matkailualaan tiiviisti sidoksissa olevan kaupan alan toimien suhteen komissio pyrkii takaamaan, että näiden alojen toimien välillä päästään mahdollisimman suuriin synergiaetuihin(19). Monet korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksessaan esittämistä toimintasuosituksista voitaisiin toteuttaa ottamalla matkailualan vaatimukset tehokkaammin huomioon yhteisön nykyisissä politiikoissa, ohjelmissa ja aloitteissa. Seuraavassa lueteltujen seikkojen perusteella voidaan havainnollistaa, kuinka asiantuntijaryhmän esittämiä suosituksia voitaisiin noudattaa hyödyntämällä yhteisön välineiden tarjoamia mahdollisuuksia. Seikat on ryhmitelty pääasiallisen toiminta-alan ja kyseessä olevan toimen tyypin mukaisesti. 4.1. Euroopan matkailualan kilpailukyvyn parantaminen innovatiivisten tietovälineiden avulla Euroopan matkailualan online-seurantaverkon ("EurONeT") avulla voitaisiin täyttää tällä hetkellä Euroopassa vallitseva matkailualan tietotyhjiö. Seurantaverkko yhdistäisi toisiinsa luotettaviksi todistettuja tietolähteitä uuden teknologian tarjoamien mahdollisuuksien avulla. Järjestelmä, joka on suunniteltu tiedonsaannin "keskitetyksi palvelupisteeksi", voisi olla ainutlaatuinen, käyttäjäystävällinen matkailualan päättäjien apuväline. Määrällisten tietojen, jotka koskevat matkailumarkkinoita, yritysten rakennetta, näiden demografiaa ja tuloksia, työllisyyden kehitystä ja ympäristöindikaattoreita, osalta järjestelmässä voitaisiin hyödyntää jatkuvasti muuttuvaa tietoa, jota on saatavilla olemassa olevien eurooppalaisten tilastojärjestelmien kautta sekä verkosten osaksi haluavilta kansallisilta matkailualan organisaatioilta. Laatua koskevien tietojen osalta järjestelmä voisi kattaa tiettyjä osa-alueita sekä suoraan että niiden yhteyksien avulla, joita sillä on asiaankuuluviin, jo toimiviin EU:n tietojärjestelmiin. Näitä osa-alueita ovat: Parhaat toimintatavat ja innovatiiviset prosessit - yritysten käynnistäminen, matkailualan tuotekehittely, suunnittelu, johtaminen ja markkinointi, - tietotekniikan sovellukset ja välineet, - kestävän kehityksen periaatteiden ja kestävän kehityksen mukaisen tekniikan huomioon ottaminen, mukaan lukien merkintä- ja ympäristöhallintojärjestelmät, - koulutus ja henkilöstöhallinto. Matkailun kannalta merkitykselliset yhteisön ohjelmat ja aloitteet - lainsäädännölliset toimenpiteet, - rahoitukseen liittyvät tukitoimenpiteet. Matkailualan tutkimus- ja dokumentaatiolaitokset Yhteisön tasolla toteutettavat matkailualaan liittyvät tutkimukset Järjestelmän tarjoamat, säännöllisesti päivitettävät tiedot toimisivat perustana Euroopan matkailualan kilpailukykyä käsittelevän kertomuksen valmistelulle korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksen mukaisesti. Viranomaiset, matkailuala ja muut asianosaiset tahot voisivat käyttää tätä kertomusta valmistellessaan esikuva-analyysin menetelmiä sisältäviä toimenpiteitä, jolloin nämä menetelmät toimisivat Euroopan matkailualan kilpailukyvyn parantamisen välineinä. 4.2. Matkailuala Euroopan unionin yrityspolitiikkaverkostoissa Euroopan unionin yrityspolitiikkaverkostojen, kuten eri puolille Eurooppaa ja joihinkin yhteistyömaihin jo vakiintuneiden euroneuvontakeskusten (EIC), aseman ja toimivuuden parantaminen edistäisi yritysten toimintaympäristön kehittymistä ja helpottaisi tiedon saantia yhteisön tarjoamista mahdollisuuksista sekä näiden hyödyntämistä. Verkostot eivät pelkästään paranna tiedon saatavuutta ja mahdollisuuksia päästä ohjelmiin, vaan verkostoitumisen ansiosta ne tarjoavat myös tietoja paikallisten markkinoiden edellytyksistä ja niiden tarjoamista mahdollisuuksista. Aloilla, joilla matkailun kehittäminen on erityisen tärkeää, komissio voisi tutkia, miten halukkaita kumppaniverkostoissa ollaan luomaan erityisiä tukipalveluja, joilla autettaisiin matkailuyrityksiä ja viranomaisia. Tätä voidaan tutkia verkostoon liittyvän kampanjan yhteydessä, jota komission yksiköt parhaillaan toteuttavat pääosin jäsenvaltioissa. Tämä hanke johtaisi mahdollisesti matkailualan neuvoa-antavien asiantuntijoiden kokeelliseen nimeämiseen jäsenvaltioissa toimivien euroneuvontakeskusten isäntäorganisaatioiden puitteissa. Tällainen aloite voitaisiin mahdollisesti toteuttaa tämänhetkisen ja tulevan pk-yrityksiä koskevan monivuotisen ohjelman puitteissa. 4.3. Matkailualan työllisyys, työmarkkinaolosuhteet ja koulutus Työllisyyttä tukevan ja matkailua hyödyttävän ympäristön luomista helpottamaan tarkoitetut säännökset ja tukevat toimenpiteet liittyvät erityisesti verotukseen, työmarkkinoiden avoimuuteen, tutkintojen ja koulutuksen tunnustamiseen kansainvälisesti sekä matkailualan työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun. Verotuksen alalla Euroopan komissio on vuodesta 1993 lähtien(20) kiinnittänyt jäsenvaltioiden huomion tarpeeseen pienentää työhön kohdistuvaa verorasitusta. Komissio on hiljattain esittänyt neuvostolle direktiiviehdotuksen, jonka mukaan jäsenvaltiot voisivat halutessaan koeluonteisesti soveltaa alennettua ALV-tasoa tiettyihin työvoimavaltaisiin palveluihin(21). Kyseisten palvelujen on täytettävä tietyt vaatimukset. Jos matkailupalvelut täyttävät nämä edellytykset, ne voisivat myös hyötyä tästä kokeilusta. Mainitulla toimenpiteellä pyritään siihen, että paikallisia palveluita tarjoavien yritysten työllistämispotentiaaliahyödynnettäisiin tehokkaammin ja helpotettaisiin sellaisten yritysten paluuta verotusjärjestelmän piiriin, jotka ovat ajautuneet harmaaseen talouteen. Yhä laajemmin tunnustetaan, miten tärkeää tehokkaampi yhteensovittaminen jäsenvaltioiden välillä on. Tämä tarve tunnustetaan myös matkailualalla, ja komissio mahdollisesti toimii tulevaisuudessakin tällaisen lähestymistavan toteuttamiseksi. Parantaakseen työmarkkinoiden avoimuutta ja edistääkseen matkailualan koulutuksen ja työkokemuksen laajempaa tunnustamista Euroopan tasolla komissio voisi tehtyjen päätösten mukaisesti edistää erityisesti seuraavia: - Euroopan työnvälitysverkoston (EURES) laajempi hyödyntäminen ja erityisesti matkailualan yrityksille ja työnhakijoille tarkoitettu apu. Näillä voitaisiin helpottaa alan työpaikkojen kysynnän ja tarjonnan vastaavuutta ja parannettaisiin työntekijöiden liikkuvuutta, - niiden direktiivien täydellinen soveltaminen, jotka koskevat Euroopan unionin jäsenvaltioissa hankitun ammattipätevyydden keskinäistä tunnustamista, sekä eurooppalaisen "koulutuspassin" hyväksymiseen liittyvän komission aloitteen toteuttaminen. Näillä voitaisiin edistää liikkuvuutta työhön liittyvässä koulutuksessa, mukaan lukien oppisopimuskoulutus, ja tehtäisiin vuorottelukoulutuksen yhteydessä ulkomailla hankitut tutkinnot ja siellä saatu työkokemus selkeämmiksi ja helpommin havaittaviksi(22), - Euroopan sosiaalirahaston kautta käyttöön saatavan tuen tehokkaampi käyttö matkailuun liittyvässä toiminnassa. Rahasto muodostaa yhteisön pääasiallisen rahoitusvälineen inhimillisten voimavarojen ja työmarkkinoiden kehittämistä varten. On ehdotettu, että tulevalla ohjelmakaudella (2000-2006) Euroopan sosiaalirahaston yleistavoite on ehkäistä ja torjua työttömyyttä sekä kehittää inhimillisiä voimavaroja korkean työllisyystason edistämiseksi. Työllisyyttä koskeva kansallinen toimintasuunnitelma (NAP), jossa - Euroopan unionin työllisyysstrategian mukaisesti - annetaan ensisijainen asema "työllistyvyydelle", "yrittäjyydelle", "sopeutumiskyvylle" ja "tasa-arvopolitiikalle", toimii yleisenä viitekehyksenä sosiaalirahaston toimenpiteille, joilla pyritään pääasiassa edistämään aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ja parantamaan mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille. Rakenteiden ja järjestelmien osalta olisi kilpailusääntöjä noudattaen toteutettava kannustavia toimenpiteitä koulutuksen laadun ja työnvälityspalvelujen tehokkuuden parantamiseksi, tiiviimpien yhteyksien luomiseksi työelämän sekä koulutuslaitosten välille, muuttuvien työ- ja koulutusvaatimusten suunnitteluun ja ennakoimiseen liittyvien järjestelmien kehittämiseksi erityisesti työn uusien muotojen osalta. Tämä tulee olemaan tärkeä tekijä luotaessa kestävää työllisyyttä matkailualalle, koska sillä parannetaan matkailualan töiden houkuttelevuutta ja varmistetaan palveluiden korkea laatu. Lisäksi matkailualan mahdollisuuksia tarjota töitä työttömille monien erilaisten työpaikkojen muodossa voitaisiin paremmin hyödyntää investoimalla enemmän koulutukseen ammattipätevyyden eri tasoilla ja toteuttamalla taitojen kehittämiseen liittyviä toimenpiteitä, jotta voitaisiin paremmin tyydyttää alan kasvavia tarpeita. Koulutusta koskevassa kansainvälisessä yhteistyössä voitaisiin ottaa huomioon käynnissä olevan, Leonardo-ohjelman puitteissa saavutettuja tuloksia koskevan arvioinnin tulokset, millä voitaisiin parantaa mahdollisuuksia päästä ohjelman seuraavaan vaiheeseen liittyvään matkailualan toimintaan. Neuvoston ja Euroopan parlamentin on määrä tehdä tätä vaihetta koskeva päätös vuoden 1999 loppuun mennessä. - Lisäksi rakennerahastojen suuntaviivoissa kaudeksi 2000-2006(23) suositellaan, että rakennerahastoihin liittyvissä suunnitelmissa otetaan huomioon "taitojen ja ammattiprofiilin parantaminen, jotta matkailijoiden odotuksiin ja alan tarpeisiin voitaisiin paremmin vastata" Matkailualan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kuulemisen parantaminen voisi tulevaisuudessakin olla yksi komission tärkeimmistä painopistealueista. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on askettäin tuottanut merkittävän tuloksen, määräaikaista työtä koskevan puitesopimuksen, jolla on suora vaikutus matkailun kaltaiseen kausiluonteiseen toimintaan. Hotelli- ja ravintola-alalla (Horeca) tältä osin saavutetun kehityksen pohjalta ja pyrkien edelleenkin edistämään kehitystä tällä alalla komissio voisi tutkia, miten halukkaita matkailun muilla aloilla ollaan toteuttamaan samanlainen keskustelufoorumi Euroopan tasolla(24). 4.4. Matkailuun liittyvät infrastruktuurit Turistivirtojen myönteinen vaikutus yhteisön aloitteiden vauhdittamaan liikenteen vapautumisprosessiin vaatii jatkuvasti työtä, jotta voitaisiin varmista tehokkaammat ja kestävämmät infrastruktuurit. Lisäetuja saadaan muun muassa ruuhkilta välttymisen muodossa varmistamalla eri liikennejärjestelmien parempi yhteentoimivuus erityisesti matkailukohteissa. Komissio on tietoinen tehokkaiden liikenneinfrastruktuurien ja uuden teknologian suuresta merkityksestä Euroopan matkailun kilpailukyvylle. Komissio on tietoinen siitä, että on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä, joilla vastataan korkean tason asiantuntijaryhmänesittämien näkemysten kaltaisiin näkemyksiin rakennerahastojen tulevalle ohjelmakaudelle määriteltyjen suuntaviivojen mukaisesti, kun toteutetaan käynnissä olevia toimenpiteitä, jotka liittyvät viidennen TTK-puiteohjelman äskettäin tapahtuneeseen hyväksymiseen. Matkailuala hyötyy erityisesti viidenteen TTK-puiteohjelmaan kuuluvista toimista, joiden tarkoituksena on myötävaikuttaa Euroopan kansalaisille tarjottavien korkealaatuisten ja yksilöllisten palvelujen muodostumiseen ja auttaa kehittämään innovatiivisia teknologiasovelluksia ja toteuttamaan standardointitoimenpiteitä, joiden ansiosta matkailuala ja erityisesti pk-yritykset voisivat sijoittaa tieto- ja televiestintäjärjestelmiin. Näillä hankkeilla kyettäisiin huomattavassa määrin lisäämään Euroopan matkailualan kilpailukykyä. Jotta kohdennettujen ja erityisten tutkimustoimien määritteleminen olisi mahdollista, komissio toivoo saavansa selville matkailualalla vallitsevia näkemyksiä alan todellisista tutkimustarpeista. Tätä tarkoitusta varten on luotu WWW-sivu, jonka tarkoituksena on kannustaa matkailun ja tietoteknologian alan asiantuntijoita ottamaan osaa virtuaaliseen keskustelufoorumiin. Sivun ansiosta matkailualalla voitaisiin myös edistää tietoyhteiskunnan teknologiaa. Keskustelufoorumin lisäksi perustettaisiin tietokanta, jossa olisivat mukana matkailualan tärkeimmät toimijat ja edustajia tietoyhteiskunnan teknologian alalta (mukaan lukien yksityinen ja julkinen sektori). Tätä tietokantaa voitaisiin käyttää kumppaneiden määrittelyssä parhaiden toimintatapojen vaihdon tehostamiseksi ja liiketoimintaan ja hankkeisiin liittyvien yhteisyritysten luomiseksi. Yhteisön viides puiteohjelma tarjoaa erityisen tilaisuuden kulttuuriperinnön huomioonottamiseen kaupunkiympäristössä. Parantamalla kulttuuriperinnön matkailualalle tarjoamia mahdollisuuksia pyritään kehittämään työvälineitä, menetelmiä ja malleja, jotka auttaisivat päätöksentekijöitä kysymyksissä, jotka liittyvät hyödyntämismahdollisuuksiin, kestävään kehitykseen sekä kulttuuriperinnön hyödyntämiseen. Kestävän kehityksen mukainen liikenne on merkittävässä asemassa matkailualan kasvun ja työllisyyden edistämisessä. Euroopan liikenneinfrastruktuuri erityisesti taloudellisesti alikehittyneillä ja syrjäisillä alueilla on hyötynyt Euroopan rakennerahastoista (erityisesti Euroopan aluekehitysrahastosta, EAKR) ja koheesiorahastosta myönnetyistä huomattavista sijoituksista. EAKR:n kautta myönnettiin 13,7 miljardia euroa heikosti kehittyneiden alueiden liikenteen sijoituksia varten kaudeksi 1994-1999 ja koheesiorahastosta myönnettiin yli 5 miljardia euroa vuosiksi 1993-1999 tärkeimpien Euroopan laajuisten liikenneyhteyksien kehittämiseksi. Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevaa aloitetta ja käynnissä olevia, eurooppalaisen lentoliikenteen valvontajärjestelmän perustamiseen liittyviä keskusteluja kannustetaan edelleen. Komissio voisi myös tukea jäsenvaltioiden ja niiden alueiden toimintaa sen hyväksi, että sellaisia julkisia liikenneinfrastruktuureja parannetaan ja kehitetään, jotka tarjoavat houkuttelevan ja ympäristöystävällisen tavan päästä rautatieyhteyksien ulottuvilla sijaitseviin matkailukohteisiin. Merkittävimmät liikenneinfrastruktuurien kehittämisessä saavutetut tulokset sekä kansainvälisellä tasolla että paikallisesti eri jäsenvaltioissa ovat suoraan myötävaikuttaneet mahdollisuuksiin päästä perinteisiin matkailukohteisiin ja luoneet uusia mahdollisuuksia muilla alueilla. Euroopan lentoliikennemarkkinoiden vapautumisen loppuunsaattaminen on tarjonnut matkailuliikenteelle uusia mahdollisuuksia samalla säilyttäen ja parantaen työllisyysnäkymiä lentoliikenteen alalla. Matkailualan menestyksen kannalta on erityisen tärkeää, että Euroopan lentoliikenteen kasvun haasteisiin vastataan tavalla, jolla voidaan varmistaa kestävän kehityksenmukainen ja ruuhkaton liikenne. Lisäksi komissio kannustaisi asianosaisia osapuolia - matkanjärjestäjiä ja matkatoimistoja, merkittävimpien matkailukohteiden lentokenttä-, ja muita viranomaisia sekä lentoyhtiöitä - suuremmassa määrin kuulemaan toisiaan ja toimimaan tiiviimmässä yhteistyössä, jotta turistivirroista matkailusesonkien aikana ja muina ruuhkaisina ajankohtina aiheutuva paine helpottuisi. 4.5. Kestävä kehitys ja laatustandardit Komissio on jo sitoutunut siihen, että se kannustaa ja tukee ympäristönäkökohtien täydellistä sisällyttämistä matkailun kehittämissuunnitelmiin ja -toimiin ja erityisesti kestävän kehityksen mukaisen matkailun indikaattoreiden käyttöä ja ympäristökriteerien huomioonottamista matkailualan yritysten hallintokäytännöissä ja matkailukohteita koskevissa suunnitelmissa. Komissio perustaa toimintansa monien sellaisten toimien tuloksille, jotka on toteutettu alalla osana sen kestävän kehityksen strategiaa, ja pyrkiessään sisällyttämään tämän lähestymistavan kaikkiin yhteisön politiikkoihin, komissio voi erityisesti kannustaa aloitteita, joiden tarkoituksena on ympäristön huomioon ottavien käytäntöjen omaksuminen matkailualalla - erityisesti pr-yrityksissä - ja joihin kuuluvat muun muassa välineet ja järjestelyt parhaiden toimintatapojen määrittelemiseksi ja levittämiseksi. Matkailuhankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnin osalta komissio valvoo, että jäsenvaltiot soveltavat asianmukaisella tavalla yhteisön lainsääntöön sisältyviä asiaankuuluvia säännöksiä ja kehottaa EU:n yhteistyömaita omaksumaan samanlaisen lähestymistavan. Yhteisön rakennerahastojen puitteissa toteutettavan Euroopan laajuisen yhteistyöaloitteen yhteydessä komissio voisi selvittää, miten toteuttamiskelpoinen olisi sellaisten matkailukohteiden elvyttämiseksi tarkoitettu ohjelma, jotka ovat massaturismin rasittamia ja joiden ympäristö rappeutuu aiempien huonosti suunniteltujen sijoitusten seurauksena, ja missä määrin jäsenvaltioiden asianomaiset viranomaiset ovat kiinnostuneita tällaisesta ohjelmasta. Tähän liittyvä valmistelutyö on aloitettu vuonna 1999. Tietoa kaupunkimatkailukohteiden kuormituksen sietokyvystä saadaan hiljattain käynnistetystä ARTIST-hankkeesta (Agenda for Research on Tourism by Integration of Statistics and Strategiesfor Transport), joka saa rahoituksensa neljänteen tutkimusta ja kehittämistä koskevaan puiteohjelman kuuluvasta liikenteen TTK-ohjelmasta. Kyseessä oleva hanke kuuluu yhteisön liikennettä ja matkailua koskeviin tutkimushankkeisiin, ja sen päätavoitteita ovat nykyisten matkailuhallintokäytäntöjen tutkiminen ja tarkistaminen erityisesti niissä Euroopan kaupungeissa, joihin suuntautuvat matkailijamäärät ovat huomattavat. Hanke toteutetaan tulevan kahdentoista kuukauden pituisen jakson kuluessa, minkä jälkeen työn tulokset julkaistaan. Huomiota olisi myös kiinnitettävä matkailun kestävään kehitykseen maaseutualueilla. Komission tiedonannossa "Kohti kestävää maataloutta"(25) painotetaan matkailuun sisältyvää potentiaalia taloudellisen toiminnan monipuolistamiseen erityisesti, jos maatalousalan toiminta on heikkenemässä. On omaksuttava kestävä ja kokonaisvaltainen lähestymistapaa, jotta laatuun kohdistuvat matkailijoiden toiveet voidaan toteuttaa, paikallisten yritysten ja yhteisöjen saamaa hyötyä voidaan parantaa ja luontoa (maisemat ja biologinen monimuotoisuus) sekä kulttuuriperintöä (arkkitehtuuri, käsityöteollisuus ja perinteet) suojata. Puutteet laatujohtamiseen liittyvien tekniikoiden ja strategioiden käytössä ja levityksessä ovat pääasiallinen matkailualan kilpailukykyä heikentävä tekijä. Yritysten osalta komission tukeman laatupolitiikan ja sen tukemien aloitteiden yhteydessä vapaaehtoiselta pohjalta kehitetyt laatuun liittyvät toimet ja järjestelmät voivat muodostaa arvokkaan välineen tilanteen parantamiseksi. Jatkokehitystä tällä alalla voidaan saavuttaa levittämällä ja hyödyntämällä suuressa mittakaavassa tuloksia, joita on saatu Euroopan komission käynnistämistä erityishankkeista, jotka liittyvät kokonaisvaltaisen laatujohtamisen tutkimukseen ranta-, kaupunki- ja maaseutulomakohteissa. 5. YHTEISTYÖN TEHOKKUUDEN VARMISTAMINEN Edellä esitettyjä toimenpiteitä voidaan tarkastella ikään kuin ensimmäisenä vastauksena korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksiin. Monien edellä määriteltyjen toimenpiteiden toteuttamisen ansiosta matkailu voisi saada sille kuuluvan aseman pyrittäessä saavuttamaan yhteisön merkittäviä poliittisia tavoitteita. Aiempi kokemus - myös matkailuun liittyvien yhteisön toimenpiteiden arviointi - on osoittanut, että päällekkäisyyden ja liiallisten toimien vaara on suuri, ja nämä ilmiöt yleensä vievät tehoa yhteisön ja jäsenvaltioiden ponnisteluilta. Mainittua riskiä voitaisiin huomattavasti vähentää määrittelemällä strateginen viitekehys, jolla taattaisiin suurempi yhtenäisyys ja avoimuus kaikilla tasoilla. Tämän avulla voitaisiin - määritellä paremmin politiikan ensisijaiset tavoitteet, - päästä parempaan kustannustehokkuuteen yhteisöltä saatavan panoksen osalta Euroopan matkailualan kilpailukyvyn parantamiseksi, - helpottaa matkailun kehityksen esteiden määrittelemistä ja niiden poistamista. Jotta vaadittu tehtävä voitaisiin toteuttaa menestyksekkäästi, matkailusta vastaavan, yhteisön kaikkia matkailualaan liittyviä toimia koordinoivan komission yksikön on löydettävä ratkaisut moniin haasteisiin, joita ovat muun muassa - kyseessä olevien toimien laajuus, joista kaikista komission yksiköt eivät suoraan voi olla tietoisia (esimerkiksi kansalliset tai alueelliset matkailualan kehitysohjelmat), - markkinoiden nopea kehittyminen, mikä edellyttää laatua koskevan tiedon välittymistä keskeytyksettä komission yksiköille, - tarve keskittyä matkailuun liittyviin merkittäviin ongelmiin, kun yhteisön välineiden toiminnassa otetaan huomioon matkailualaan yleisesti vaikuttavia näkökohtia, - mahdollisuudet välittää yhteisön aloitteita koskevaa oleellista tietoa asianosaisille tahoille sekä lisätä tietoa ja osallistumista näiden keskuudessa, - vaikeus perustella matkailualaan sisältyvän potentiaalin hyödyntämistä vallitsevassa tilanteessa, jota leimaa epävarmuus matkailualan asemasta yhteisön muiden toimintalinjojen joukossa. Nämä haasteet vaativat, että komission matkailualan kysymyksistä vastaava hallinnollinen yksikkö keskittyisi enemmän tietoon, yhteistyöhän ja kumppanuustoimintoihin, ja jättäisi kokeilutoimet - silloin, kun tämä on tarkoituksenmukaista - toteutettavaksi sellaisten aloitteiden puitteissa, jotka kuuluvat yhteisön muihin asiaan liittyviin politiikkoihin tai ohjelmiin. Tällaisia aloitteita voitaisiin kannustaa yhteisön horisontaalisten välineiden puitteissa toteutettavien toimenpiteiden yhteydessä erityisesti työllisyyden, koulutuksen, yrityspolitiikan, tutkimus-, ja kehityspolitiikan, ympäristön ja tilastojen alalla. On kuitenkin olennaisen tärkeää, että ensisijaisten matkailukysymysten sisällyttämistä muihin yhteisön politiikkoihin ja ohjelmiin ei heikennetä jättämällä asiantuntijoita kuulematta. Tämä vältetään, jos toteutetaan luvussa 2 määritellyt erityisvälineet, joilla pyritään varmistamaan, että korkealaatuista ja ajan tasalla olevaa tietoa on järjestelmällisesti saatavilla. 6. PÄÄTELMÄT Niistä odotuksista, joita kertomus loi Euroopan toimielimissä, jäsenvaltioissa ja kyseisellä alalla, käy ilmi, että yhteisön on annettava oma tehokas panoksensa Euroopan matkailualan kehittämisen hyväksi. Jotta yhteisön lähestymistapa olisi tehokas, on toisaalta järkeistettävä keinoja, yksinkertaistettava menettelyjä, vakiinnutettava ja arvioitava saavutuksia, ja toisaalta myös tehostettava kuulemista, yhteistyötä ja kumppanuuksia. Suurin osa tämän lähestymistavan osatekijöistä on löydettävissä yhteisön matkailualaa koskevasta strategiasta, joka on omaksuttu yhteistyömaiden kanssa toteutettavan yhteistyön puitteissa. Tähän yhteistyöhön liittyen ministerineuvosto (kehitysyhteistyö)(26) hyväksyi hiljattain pidetyssä kokouksessaan täydellisesti komission ehdottaman Euroopan yhteisön strategian. Huolimatta siitä, että matkailun taloudellinen ja yhteiskunnallinen vaikutus sekä sen sisältämä potentiaali ovat selvästi nähtävissä, kuten sen kasvava kansainvälistyminenkin, alan mahdollisuuksia ei ole hyödynnetty. Tämä voidaan selittää sillä, että Euroopan valtioilta puuttuu yhteinen matkailualan kehittämistä koskeva näkemys, eikä alan asema ja paikka Eurooppaa rakennettaessa ole saanut poliittista tunnustusta. Tämä on erityisen valitettavaa siksi, että jäseniksi pyrkivät maat ja yhteistyömaat osoittavat enenevässä määrin kiinnostusta sitä tietoa ja apua kohtaan, jota Euroopan unioni voi niille matkailun alalla tarjota, ja alan lähentymis- ja yhteistyöprosessi on käynnistynyt näiden maiden kanssa. Tässä tilanteessa olisi hyvin tärkeää määritellä tarkasti ne edellytykset, joilla Euroopan matkailualan toimijat, mukaan lukien pk-yritykset, voisivat kumppanuus- ja yhteistyöpolitiikan puitteissa antaa oman panoksensa kaikilla tasoilla tämän alan kestävään kehitykseen. Lisäksi pitäisi määritellä, millainen voisi olla yhteisön panos tähän prosessiin. Päätelmissään korkean tason asiantuntijaryhmä esittää perustelut, joiden vuoksi Euroopan matkailuala voisi saavuttaa sen tunnustuksen, joka sille johtavassa asemassa olevana alana kuuluu, ja hahmottelee tämän kehityksen vaatimat edellytykset. Nyt tarvitaan innovatiivista strategiaa sen takaamiseksi, että kaikilla alan sidosryhmillä riippumatta heidän vastuunsa asteesta olisi mahdollisuudet antaa oma panoksena sellaisen järjestelmän puitteissa, jonka ansiosta voitaisiin käydä avointa keskustelua yhteisistä tavoitteista, tiedonvaihdosta, innovaatioiden kannustamisesta sekä avoimemmasta ja laadukkaammasta suunnittelusta ja lainsäädännöstä. Yllä olevassa selvityksessä painotetaan seuraavia seikkoja: - korkean tason asiantuntijaryhmän päätelmien asiaankuuluvuus niiden edellytysten osalta, joilla voidaan maksimoida matkailualan panos kasvun ja työllisyyden edistämiseksi ja kestävän kehityksen varmistamiseksi, ja sen tärkeyttä, että jäsenvaltiot jatkavat asiantuntijaryhmän päätelmien tarkastelua ja sisällyttävät ne kansallisiin strategioihinsa tarvittaessa omien matkailupolitiikan toimintalinjojensa mukaisesti, - on tarpeellista luoda tehokkaammat yhteisön tason puitteet, joilla tehostetaan yhteisön toimia matkailun alalla. Tulevan komission tehtävänä on harkita mahdollisuutta tutkia korkean tason asiantuntijaryhmän esittämien päätelmien ja suositusten toteuttamisessa saavutettua edistystä vuonna 2000 pidettävän ensimmäisen Euroopan matkailualan huippukokouksen yhteydessä. (1) Seuraavien 20 vuoden kuluessa normaalin eläkeiän (65) ylittäneiden määrä lisääntyy 17 miljoonalla, ja luvut kasvavat edelleen seuraavien vuosikymmenten aikana. Aiempiin sukupolviin nähden tämä suurehko vanhempien ihmisten ryhmä saavuttaessaan eläkeiän nauttii paremmasta terveydestä, heidän ennakoitu elinikänsä on pidempi, heidän varallisuutensa on suurempi ja heidän käytettävissään olevat tulot ovat suuremmat, millä on myönteinen vaikutus matkailun kasvuun edelleen. Kun otetaan huomioon, että tämä väestönosa ei todennäköisesti matkaillessaan keskity ruuhka-ajankohtiin, jotka liittyvät koulujen lomiin ja työstä saataviin vapaisiin, he todennäköisesti auttavat myös tasoittamaan matkailupalvelujen kysynnän kausiluonteisuutta. (2) Matkailua ja työllisyyttä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän päätelmät ja suositukset, Euroopan komissio - PO XXIII, lokakuu 1998. (3) Euroopan Parlamentti, A4 - 475/98, 9.2.1999 hyväksytty mietintö, esittelijänä Euroopaan parlamentin jäsen Thomas Mann. (4) Ministerineuvosto (matkailuala) 26.11.1997. (5) Tällaisen lähestymistavan tarkoituksenmukaisuutta tukevat myönteiset kokemukset, joita on saatu esimerkiksi lapsiseksiin liittyvän matkailun vastaisessa toiminnassa, kaupunkimatkailussa, matkailua ja työllisyyttä koskevissa kysymyksissä, matkailukohteiden laadun alalla sekä matkailun ja euron välisiin yhteyksiin liittyvissä kysymyksissä. (6) Euroopan yhteisön matkailupolitiikan eri aloilla saavuttamat tärkeät tulokset ja niillä käynnissä oleva työ esimerkiksi yhdenmukaistettujen matkailutilastojen kehittämisessä, kestävän kehityksen periaatteiden sisällyttämisessä matkailuun, kulttuurin ja matkailun välisen yhteyden alalla ja lapsiseksiin liittyvän matkailun vastaisessa toiminnassa ovat tuottaneet merkittävää aineistoa näille organisaatioille, joiden jäsenten tulevassa toiminnassa voidaan hyödyntää EU:n saavuttamia tuloksia. (7) KOM(1999) 167 lopull., 21.4.1999. (8) Euroopan työvoimatutkimuksen mukaan hotelli- ja ravintola-alalla Euroopassa on vuosina 1995-1997 syntynyt 300000 uutta työpaikkaa. Tällä matkailun alalla kasvu oli keskimäärin yli 5 prosenttia. Nopein kasvuvauhti saavutettiin Saksassa ja Itävallassa (molemmissa 11 %). Tämä työllisyyden kasvu on suoraan sidoksissa Euroopa matkailijamäärien ja matkailutulojen jatkuvaan kasvuun. Kansainvälinen matkailu on kehittynyt nopeammin kuin kotimaanmatkailu, mikä käy ilmi siitä, että vuoden 1998 ensimmäisen kuuden kuukauden aikana ulkomailta suuntautunut matkailu kasvoi 3 prosenttia kotimaanmatkailun kasvaessa 0,4 prosenttia. Huhtikuussa 1998 ulkomailta suuntautuneen matkailun kasvu saavutti huippunsa ja muiden kuin alueella pysyvästi asuvien määrät kasvoivat jopa 12,4 prosenttia huhtikuuhun 1997 verrattuna. Euroopan unionin matkailutulot lisääntyivät 8,9 prosentilla vuoden 1998 ensimmäisen kuuden kuukauden aikana verrattuna vuoteen 1997 (Eurostat, Statistics in Focus, Tourism 05/1999). (9) Katso erityisesti neuvoston 3. joulukuuta 1998 hyväksymä "yhteinen työllisyys kertomus 1998" "Työllisyysraportti 1998", KOM(1998) 572. (10) Käytännön tietoja GATS-sopimuksesta saa Euroopan komission tiedotteesta "GATS 2000 - opening markets for services" (ei suomenkielistä toisintoa), Luxemburg, 1998. (11) Komission kertomus neuvostolle matkailualaan vaikuttavista yhteisön toimista (1995/1996), KOM(97) 322, 2.7.1997. (12) Yleiskäsityksen rakennerahastoista annettujen asetusten täytäntöönpanosta saa rakennerahastojen yhdeksännestä vuosikertomuksesta 1997, OPOCE, 1999. (13) Katso erityisesti "Rakennerahastot ja niiden yhteensovittaminen koheesiorahaston kanssa - ohjelmien laatimisohjeet ohjelmakaudeksi 2000-2006", Komission valmisteluasiakirja SEC(1999) 103, 3.2.1999. Katso myös Cardiff II -raportti rakenneuudistuksista, KOM(1999) 61. (14) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 182/1999/EY (EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1). (15) Yhteisön viidennen ympäristöohjelman, sen edistymistä koskevan kertomuksen sekä vuoden 1997 toimintasuunnitelman mukaan ensisijaisia toimia ovat seuraavat: - Ympäristönäkökohtien sisällyttäminen alusta alkaen matkailualan politiikkaan siihen parhaiten soveltuvalla tasolla, integroitu maankäytön suunnittelu, tiukemmat maankäytön valvontatoimet, - viitekehyksen luominen herkkien alueiden suojelua varten jäsenvaltioiden haluamalla tavalla erityisesti Välimeren, Itämeren, Alppien ja rannikkoalueiden herkkien alueiden osalta, - tiedotuksen järjestäminen matkailijoille, mikä käsittäisi muun muassa tehokkaamman tiedottamisen ympäristön tilasta, matkailun uusien ympäristyöstävällisten muotojen edistämisen ja majoituksen tarkan valinnan, - matkailijavirtojen hoito siten, että otetaan huomioon matkailukohteiden kuormituksen sietokyky, sekä sellaisten tarkoituksenmukaisten toimenpiteiden toteuttaminen, joiden ansiosta matkailijavirtoja voidaan hoitaa alaa ja ympäristöä kestävästi hyödyttävällä tavalla. (16) Berliinissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto, 24.-25. maaliskuuta 1999, Puheenjohtajiston päätelmä SN 100/99. (17) Komission tiedonanto Euron tiedotusstrategiasta, KOM(1988) 39, 23.1.1998. (18) Tässä yhteydessä komissio on työskennellyt euroa ja matkailua käsittelevän työryhmän ja ja eurooppalaisen konferenssin puitteissa, joihin kuuluu matkailu-alan yritysten, kansainvälisten organisaatioiden, viranomaisten, pankkialan ja pääasiallisten maksujärjestelyistä vastaavien tahojen edustajia. (19) Hiljattain komissio esimerkiksi hyväksyi valkoisen kirjan kaupasta, jossa käsitellään kauppaa ja matkailua koskevia toimia, KOM(1999) 6 lopull., 27.1.1999. (20) Valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä, joulukuu 1993 - IX luku. (21) Ehdotus neuvoston direktiiviksi KOM(1999) 62, 17.2.1999. (22) Neuvoston päätös 1999/51/EY (EYVL L 17, 22.1.1999, s. 45). (23) SEC(1999) 103 lopull., 3.2.1999. (24) KOM(1998) 322, 20.5.1998. (25) Kestävää maataloutta käsittelevä tiedonanto, KOM(1999) 22, 27.1.1999. (26) Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden toimintasuunnitelma kestävän matkailun kehittämisen tukemiseksi kehitysmaissa, KOM(1998) 563, 14.10.1998, ja neuvoston (kehitysyhteistyö) päätelmät, 30. marraskuuta 1998, (PV 13536/98, 13. tammikuuta 1999, liite II).