6)

Korvataan liite XI seuraavasti: ”LIITE XI MENOJEN TUKIKELPOISUUTTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT ULKORAJARAHASTO I Yleiset periaatteet I.1 Perusperiaatteet 1. Perussäädöksen mukaisesti tukikelpoisten menojen on täytettävä seuraavat ehdot: a) niiden on kuuluttava rahaston soveltamisalaan ja sen tavoitteiden piiriin perussäädöksen 1 ja 3 artiklassa kuvatulla tavalla; b) niiden on liityttävä perussäädöksen 4 ja 6 artiklassa lueteltuihin tukikelpoisiin toimiin; c) niiden on oltava tarpeellisia niiden toimien toteuttamiseksi, jotka sisältyvät komission hyväksymään monivuotiseen ohjelmaan ja vuosiohjelmiin liittyvään hankkeeseen; d) niiden on oltava kohtuullisia ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisia erityisesti taloudellisuuden ja kustannustehokkuuden osalta; e) niiden on täytynyt aiheutua lopulliselle tuensaajalle ja/tai hankekumppaneille, jotka ovat sijoittautuneet johonkin jäsenvaltioon ja rekisteröityneet siellä, lukuun ottamatta hallitustenvälisillä sopimuksilla perustettuja kansainvälisiä julkisoikeudellisia järjestöjä sekä niiden perustamia erityisjärjestöjä, Punaisen Ristin kansainvälistä komiteaa (ICRC) ja Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälistä liittoa. Tämän päätöksen 39 artikla huomioon ottaen lopulliseen tuensaajaan sovellettavia sääntöjä on sovellettava soveltuvin osin myös hankekumppaneihin; f) niiden on täytynyt aiheutua tukisopimuksen erityismääräysten mukaisesti. 2. Perussäädöksen 16 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen monivuotisten toimien osalta ainoastaan vuosiohjelmasta yhteisrahoitusta saava osa toimista katsotaan hankkeeksi, johon näitä tukikelpoisuussääntöjä sovelletaan. 3. Rahastosta tuettuja hankkeita ei saa rahoittaa muista yhteisön talousarviosta rahoitettavista lähteistä. Rahastosta tuetuille hankkeille on hankittava yhteisrahoitusta julkisista tai yksityisistä lähteistä. I.2 Hankkeen budjetti Hankkeen budjetti on esitettävä seuraavasti: Menot Tulot + välittömät kustannukset + välilliset kustannukset (tukisopimuksessa määritelty kiinteä prosenttiosuus välittömistä kustannuksista) + EY:n rahoitusosuus (määritelty pienimmäksi niistä kolmesta summasta, jotka on ilmoitettu tämän päätöksen 12 artiklassa) + lopullisen tuensaajan ja hankekumppaneiden rahoitusosuus + kolmansien osapuolten rahoitusosuus + hankkeen tuotto = Tukikelpoiset kokonaiskustannukset = Kokonaistulot Budjetin on oltava tasapainossa: tukikelpoisten kokonaiskustannusten on vastattava kokonaistuloja. I.3 Tulot ja voitontavoittelun kiellon periaate 1. Rahastosta tuettujen hankkeiden on oltava voittoa tavoittelemattomia. Jos hankkeen päättyessä tulolähteet, tuotto mukaan luettuna, ovat menoja suuremmat, hankkeelle rahastosta myönnettävää rahoitusosuutta vähennetään vastaavasti. Hankkeen kaikkien tulolähteiden osuudet on kirjattava lopullisen tuensaajan tilikirjanpitoon tai veroasiakirjoihin, ja ne on voitava eritellä ja tarkastaa. 2. Hankkeen tuloiksi on katsottava kaikki rahoitusosuudet, jotka on myönnetty sille rahastosta taikka julkisista tai yksityisistä lähteistä, mukaan luettuna lopullisen tuensaajan oma rahoitusosuus, sekä hankkeen mahdollinen tuotto. ’Tuotolla’ tarkoitetaan tämän säännön osalta hankkeelle I.4 kohdassa kuvattuna tukikelpoisuusaikana muodostuneita tuloja myynnistä, vuokrauksesta, palveluista, maksuista tai muista vastaavista lähteistä. 3. Tämän päätöksen 12 artiklan c alakohdassa tarkoitettu yhteisön rahoitusosuus, joka muodostuu voitontavoittelun kiellon periaatteen soveltamisen tuloksena, lasketaan vähentämällä ”tukikelpoisista kokonaiskustannuksista” sekä ”kolmansien osapuolten rahoitusosuus” että ”hankkeen tuotto”. I.4 Tukikelpoisuusaika 1. Hankkeeseen liittyvien kustannusten on täytynyt aiheutua ja niitä vastaavat maksut (poistoja lukuun ottamatta) on täytynyt suorittaa 1 päivän tammikuuta jälkeen sinä vuonna, joka on mainittu rahoituspäätöksessä, jolla hyväksytään jäsenvaltioiden vuosiohjelmat. Tukikelpoisuusaika päättyy 30 päivänä kesäkuuta vuonna N (2) +2, mikä tarkoittaa, että hankkeeseen liittyvien kustannusten on täytynyt aiheutua ennen tätä päivämäärää. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukikelpoisuusaikaa koskee poikkeus jäsenvaltioille annettavan teknisen avun osalta (katso V luvun 3 kohta). I.5 Menojen kirjaaminen 1. Menojen on vastattava lopullisen tuensaajan suorittamia maksuja. Niiden on oltava (käteis)maksutapahtumia, lukuun ottamatta poistoja. 2. Pääsääntöisesti menot on todennettava virallisilla laskuilla. Jos tämä ei ole mahdollista, menojen tueksi on esitettävä vastaavalla tavalla todistusvoimaiset kirjanpitoasiakirjat tai tositteet. 3. Menot on voitava eritellä ja todentaa. Erityisesti on huolehdittava siitä, että ne on a) kirjattu lopullisen tuensaajan kirjanpitoon; b) määritetty lopullisen tuensaajan sijoittautumisvaltiossa sovellettavien kirjanpitosäännösten ja lopullisen tuensaajan tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen mukaisesti; ja c) ilmoitettu sovellettavan vero- ja sosiaalilainsäädännön vaatimusten mukaisesti. 4. Lopullisten tuensaajien on tarvittaessa säilytettävä oikeaksi todistetut jäljennökset kirjanpitoasiakirjoista, joilla todennetaan hankekumppaneille kyseisen hankkeen yhteydessä muodostuneet tulot ja menot. 5. Edellä 2–4 alakohdassa tarkoitetun asiakirja-aineiston säilytyksessä ja käsittelyssä on noudatettava kansallista tietosuojalainsäädäntöä. I.6 Alueellinen kattavuus 1. Perussäädöksen 4 ja 6 artiklassa kuvattuihin toimiin liittyvien menojen on täytynyt aiheutua jäsenvaltioiden alueella aiheutunut I.1 kohdan 1 alakohdan e luetelmakohdassa määritellyille lopullisille tuensaajille, seuraavia poikkeuksia lukuun ottamatta: — perussäädöksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määriteltyyn yleistavoitteeseen liittyvien toimien täytäntöönpanosta aiheutuvat menot; näihin toimiin liittyvät menot voivat aiheutua jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden alueella, — ulkorajojen valvontaan liittyvät toimet; nämä toimet voidaan toteuttaa sekä jäsenvaltioiden alueella että sen ulkopuolella. 2. Kolmansiin maihin rekisteröityneet ja sijoittautuneet hankekumppanit voivat osallistua hankkeisiin ainoastaan ilman kustannuksia, lukuun ottamatta kansainvälisillä hallitustenvälisillä sopimuksilla perustettuja julkisoikeudellisia järjestöjä sekä niiden perustamia erityisjärjestöjä, Punaisen Ristin kansainvälistä komiteaa (ICRC) ja Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälistä liittoa. II Hankkeen tukikelpoiset menolajit II.1 Tukikelpoiset välittömät kustannukset Hankkeen tukikelpoisia välittömiä kustannuksia ovat kustannukset, jotka täyttävät I luvussa vahvistetut yleiset tukikelpoisuusedellytykset ja jotka voidaan yksilöidä hankkeen toteuttamiseen välittömästi liittyviksi erityiskustannuksiksi. Välittömät kustannukset on otettava huomioon hankkeen arvioidussa kokonaisbudjetissa. Tukikelpoisia ovat seuraavat välittömät kustannukset: II.1.1 Henkilöstökulut 1. Hankkeen toteuttamiseen osallistuvan henkilöstön kustannukset eli todelliset palkkakustannukset, joihin on lisätty sosiaaliturvamaksut ja muut palkkoihin liittyvät lakisääteiset kustannukset, ovat tukikelpoisia, jos tämä vastaa tuensaajan tavanomaista palkkauskäytäntöä. 2. Kansainvälisten järjestöjen kohdalla tukikelpoiset henkilöstökustannukset voivat sisältää säännöksiä lakisääteisten velvoitteiden ja palkkaukseen liittyvien oikeuksien kattamiseksi. 3. Vastaavat julkisten elinten henkilöstön henkilöstökustannukset ovat tukikelpoisia siltä osin, kuin ne ovat aiheutuneet toimista, joita julkinen elin ei toteuttaisi, ellei asianomaista hanketta olisi otettu toteutettavaksi; tämä henkilöstö siirretään tai nimetään toteuttamaan hanketta lopullisen tuensaajan kirjallisella päätöksellä. 4. Henkilöstökulut on esitettävä budjetissa yksityiskohtaisesti siten, että ilmoitetaan tehtävät ja henkilöstön lukumäärä. II.1.2 Matka- ja oleskelukulut 1. Matka- ja oleskelukulut ovat tukikelpoisia välittöminä kustannuksina sellaisen henkilöstön tai muiden henkilöiden osalta, jotka osallistuvat hankkeen toimiin ja joiden matkustaminen on hankkeen toteuttamisen kannalta välttämätöntä. 2. Matkakulut ovat tukikelpoisia toteutuneiden kustannusten perusteella. Korvauksen perustana on oltava halvin julkinen liikenneväline, ja lentomatkat on periaatteessa sallittava ainoastaan silloin, kun edestakaisen matkan pituus on yli 800 km, ja silloin, kun matkakohteen sijainti edellyttää lentämistä. Korvaus oman auton käytöstä lasketaan yleensä joko julkisten liikennevälineiden käytöstä aiheutuvien kustannusten perusteella tai kyseisessä jäsenvaltiossa julkaistujen virallisten sääntöjen mukaisten taikka lopullisen tuensaajan käyttämien kilometrikorvaustaksojen perusteella. 3. Oleskelukulut ovat tukikelpoisia todellisten kustannusten tai päivärahojen perusteella. Jos organisaatiolla on oma päivärahojen korvaustaulukko, korvaukset eivät kuitenkaan saa ylittää jäsenvaltion lainsäädäntöön ja käytäntöön perustuvia ylärajoja. Oleskelukorvausten on yleensä katettava paikalliset matkat (taksimatkat mukaan luettuina), majoitus, ateriat, paikallispuhelut ja muut satunnaiset kulut. II.1.3 Laitteet II.1.3.1 Yleiset säännöt Laitteiden hankintaan liittyvät kulut (jotka perustuvat ostetun omaisuuden vuokraamiseen, leasingiin, oston kokonaiskustannukseen tai osakustannukseen tai poistoihin) ovat tukikelpoisia ainoastaan, jos ne ovat olennaisen tärkeitä hankkeen täytäntöönpanoa varten. Laitteiden teknisten ominaisuuksien on täytettävä tekniset vaatimukset hankkeen toteuttamiseksi, ja niiden on vastattava asianmukaisia normeja ja standardeja. II.1.3.2 Vuokraus ja leasing Vuokraus- ja leasingtoimiin liittyvät menot soveltuvat yhteisrahoitukseen, jollei muuta johdu jäsenvaltiossa voimassa olevista säännöistä, kansallisesta lainsäädännöstä ja käytännöstä eikä hankkeeseen liittyvän vuokrauksen tai leasingin kestosta. II.1.3.3 Ostaminen 1. Laitteiden hankintaan liittyvät kulut (mm. perussäädöksen 5 artiklan 1 kohdan c–f alakohdassa tarkoitetut järjestelmät, toimintavälineet, kulkuneuvot) ovat tukikelpoisia kansallisten sääntöjen mukaan. Tällaiset kulut ovat kelpoisia yhteisrahoitukseen oston kokonaiskustannuksen tai osakustannuksen perusteella, jos a) ne liittyvät suoraan hankkeen täytäntöönpanoon; b) ne ovat aiheutuneet jäsenvaltiossa vahvistettujen kansallisten hankintasääntöjen mukaisesti; c) laitteen tekniset ominaisuudet täyttävät hankkeen täytäntöönpanoa koskevat tekniset vaatimukset ja vastaavat asianmukaisia normeja ja standardeja; d) laitetta käytetään hankkeella tavoiteltuun päämäärään edelleen ostopäivän jälkeen vähintään — kolmen vuoden ajan, kun kyse on tieto- ja viestintätekniikan laitteesta, — viiden vuoden ajan, kun kyse on muuntyyppisestä laitteesta, kuten toimintavälineestä ja kulkuneuvosta, edellä mainittuja lukuun ottamatta, — kymmenen vuoden ajan, kun kyse on helikopterista, laivasta tai lentokoneesta. 2. Edellä mainituista laitteista aiheutuvat kulut voivat vaihtoehtoisesti olla tukikelpoisia kansallisten poistosääntöjen perusteella. Tällöin sovelletaan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä. Lisäksi on täytettävä seuraavat edellytykset: a) jos laitteet on ostettu ennen hankkeen aloittamista tai sen kestoaikana, tukikelpoista on se osuus laitteiden poistoista, joka vastaa laitteiden käyttöaikaa hankkeessa ja niiden tosiasiallista käyttöastetta hankkeessa; b) Jos laitteet on ostettu ennen hankkeen aloittamista, mutta niitä käytetään hanketta varten, ne ovat tukikelpoisia poistojen perusteella. Nämä kulut eivät kuitenkaan ole tukikelpoisia, jos laitteet ostettiin alun perin yhteisön avustuksella. c) laitteiden hankintakustannusten on vastattava tavanomaisia markkinoilla vallitsevia kustannuksia, ja kyseisiä kohteita koskevat poistot tehdään lopulliseen tuensaajaan sovellettavien vero- ja kirjanpitosääntöjen mukaisesti. II.1.4 Kiinteä omaisuus II.1.4.1 Yleiset säännöt Kun kyse on kiinteistön ostamisesta, rakentamisesta, kunnostuksesta tai vuokrauksesta, sen on täytettävä hankkeen toteuttamisen edellyttämät tekniset vaatimukset ja vastattava asianmukaisia normeja ja standardeja. II.1.4.2 Ostaminen, rakentaminen tai kunnostus 1. Jos kiinteistön hankinta on olennaisen tärkeää hankkeen täytäntöönpanoa varten ja liittyy selkeästi sen tavoitteisiin, kiinteistön eli jo rakennettujen rakennusten ostosta tai kiinteistön rakentamisesta aiheutuneet kulut ovat kelpoisia yhteisrahoitukseen kokonaiskustannuksen tai osakustannuksen tai poistojen perusteella jäljempänä esitettyjen ehtojen täyttyessä. Tämä ei kuitenkaan estä soveltamasta tiukempia kansallisia sääntöjä. a) Riippumattomalta pätevältä arvioijalta tai asianmukaisesti valtuutetulta viranomaiselta hankitaan todistus siitä, että hankintahinta ei ylitä markkina-arvoa; todistuksessa on joko todettava kiinteistö kansallisten määräysten mukaiseksi tai yksilöitävä epäkohdat, jotka lopullinen edunsaaja aikoo korjata osana hanketta. b) Kiinteistöä ei ole ostettu yhteisön avustuksella hankkeen toteuttamista edeltävänä aikana. c) Kiinteistöä on käytettävä yksinomaan hankkeen kuvauksessa määriteltyyn tarkoitukseen vähintään kymmenen vuoden ajan hankkeen päättymispäivästä, ellei komissio nimenomaisesti anna lupaa muuhun käyttöön, kun kyse on kokonaiskustannukseen tai osakustannukseen perustuvasta yhteisrahoituksesta. Poistoihin perustuvan yhteisrahoituksen tapauksessa tämä aika on viisi vuotta. d) Kiinteistön ostossa noudatetaan taloudellisuuden ja kustannustehokkuuden periaatteita ja sen voidaan katsoa olevan oikeassa suhteessa hankkeen täytäntöönpanolla saavutettuun päämäärään. e) Poistoihin perustuvan yhteisrahoituksen tapauksessa tukikelpoista on ainoastaan se osuus tämän omaisuuden poistoista, joka vastaa omaisuuden käyttöaikaa hankkeessa ja sen tosiasiallista käyttöastetta hankkeessa; poistot lasketaan kansallisten kirjanpitosäännösten mukaisesti. 2. Kiinteistön kunnostamisesta aiheutuvat kustannukset ovat kelpoisia yhteisrahoitukseen kokonaiskustannuksen tai osakustannuksen tai poistojen perusteella. Kunnostukseen sovelletaan ainoastaan 1 kohdan c ja e alakohdan edellytyksiä. II.1.4.3 Vuokraus Kiinteistön vuokraukseen liittyvät menot soveltuvat yhteisrahoitukseen, jos vuokrauksella on suora yhteys kyseisen hankkeen tavoitteisiin jäljempänä esitettyjen ehtojen täyttyessä; tämä ei kuitenkaan estä soveltamasta tiukempia kansallisia sääntöjä: a) kiinteistöä ei ole ostettu yhteisön avustuksella; b) kiinteistöä on käytettävä ainoastaan hankkeen toteuttamiseen. Jollei näin tehdä, tukikelpoista on ainoastaan se osuus kuluista, joka vastaa käyttöä hanketta varten. II.1.5 Kulutushyödykkeet, tarvikkeet ja yleiset palvelut Kulutushyödykkeistä, tarvikkeista ja yleisistä palveluista aiheutuvat kulut ovat tukikelpoisia, jos ne ovat yksilöitävissä ja välittömästi tarpeen hankkeen toteuttamiseksi. II.1.6 Alihankinta 1. Lopullisten tuensaajien on pääsääntöisesti kyettävä hoitamaan hankkeet itse. Määrä, joka vastaa hankkeessa alihankintana toteutettavia tehtäviä, on merkittävä selvästi tukisopimukseen. 2. Seuraaviin alihankintasopimuksiin liittyvät menot eivät sovellu yhteisrahoitettaviksi rahastosta: a) hankkeen yleiseen johtamiseen liittyvien tehtävien suorittaminen alihankintana; b) alihankinta, joka lisää hankkeen kustannuksia tuomatta sille vastaavaa lisäarvoa; c) välittäjien tai konsulttien kanssa tehdyt alihankintasopimukset, joissa korvaus määritellään prosenttiosuutena hankkeen kokonaiskustannuksista, jollei lopullinen tuensaaja pysty perustelemaan maksua suoritetun työn tai palvelun tosiasiallisella arvolla. 3. Alihankkijoiden on sitouduttava toimittamaan kaikille tilintarkastajille ja tarkastajille kaikki tarvittavat tiedot alihankintatoiminnasta kaikkien alihankintasopimusten osalta. II.1.7 Unionin yhteisrahoituksen edellytyksistä suoraan aiheutuvat kustannukset Unionin yhteisrahoitukseen liittyvien vaatimusten täyttämisestä kuten tiedottamisesta, avoimuudesta, hankkeen arvioinnista, ulkoisesta tarkastuksesta, pankkitakauksista ja käännöskuluista aiheutuneet kustannukset ovat tukikelpoisia välittöminä kustannuksina. II.1.8 Asiantuntijoiden palkkiot Oikeudellisten neuvonantajien, notaarien sekä teknisten ja talousasiantuntijoiden palkkiot ovat tukikelpoisia. II.2 Tukikelpoiset välilliset kustannukset 1. Toimen tukikelpoisia välillisiä kustannuksia ovat kustannukset, jotka täyttävät I.1 kohdan 1 alakohdassa tukikelpoisuudelle asetetut ehdot ja joita ei voida yksilöidä hankkeen toteuttamiseen välittömästi liittyviksi erityiskustannuksiksi. 2. Poiketen siitä, mitä I.1 kohdan 1 alakohdan e luetelmakohdassa ja I.5 kohdassa säädetään, toimen toteuttamiseen liittyvistä välillisistä kustannuksista voidaan korvata kiinteämääräinen prosenttiosuus, joka on enintään 2,5 prosenttia tukikelpoisten välittömien kustannusten kokonaismäärästä. 3. Unionin talousarviosta toiminta-avustusta saavat organisaatiot eivät voi sisällyttää välillisiä kustannuksia talousarvioonsa. III Kustannukset, jotka eivät ole tukikelpoisia Seuraavat kustannukset eivät ole tukikelpoisia: a) arvonlisävero, paitsi jos lopullinen tuensaaja voi todistaa, ettei saa siitä palautusta; b) sijoitetun pääoman tuotto, lainoihin ja lainanhoitoon liittyvät kustannukset, ottolainauskorot, valuutanvaihtopalkkiot ja kurssitappiot, varaukset tulevia tappioita tai velkoja varten, korkokustannukset, epävarmat saatavat, sakot, taloudelliset seuraamukset, oikeudenkäyntikulut ja kohtuuttomat tai perusteettomat kustannukset; c) yksinomaan hankkeen henkilöstön kestitsemisestä ja viihdyttämisestä aiheutuvat kulut; vieraanvaraisuudesta aiheutuvat kohtuulliset kulut hankkeeseen liittyvissä sosiaalisissa tilaisuuksissa, esimerkiksi hankkeen päätöstilaisuudessa tai ohjausryhmän kokouksessa, ovat sallittuja; d) lopullisen tuensaajan ilmoittamat, toiseen yhteisön tukemaan hankkeeseen tai toimintasuunnitelmaan liittyvät kustannukset; e) maa-alueiden osto; f) luontoissuoritukset. IV Tekninen apu jäsenvaltioiden aloitteesta 1. Kaikki vastuuviranomaiselle, valtuutetulle viranomaiselle, tarkastusviranomaiselle, todentamisviranomaiselle tai muille 2 kohdassa lueteltujen tehtävien toteuttamisessa avustaville elimille aiheutuneet kustannukset, jotka ovat tarpeen rahaston täytäntöönpanemiseksi, ovat tukikelpoisia teknisenä apuna perussäädöksen 18 artiklassa säädetyissä rajoissa. 2. Kyse voi olla seuraavista toimenpiteistä: a) toimien valmisteluun, valintaan, arviointiin, hallinnointiin ja valvontaan liittyvät menot; b) toimien tai hankkeiden tarkastukseen ja paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin liittyvät menot; c) toimien tai hankkeiden arviointeihin liittyvät menot; d) toimiin liittyvään tiedotukseen, levitykseen ja avoimuuteen liittyvät menot; e) rahastojen hallintoa, seurantaa ja arviointia varten tarvittavien tietokonejärjestelmien hankintaan, asennukseen ja ylläpitoon liittyvät menot; f) toimien täytäntöönpanoon liittyvien seurantakomiteoiden tai alakomiteoiden kokousmenot; tähän menolajiin voidaan sisällyttää myös näiden komiteoiden käyttämien asiantuntijoiden ja muiden komitean työhön osallistuvien henkilöiden kulut, mukaan luettuina kolmansista maista tulevien osallistujien kulut, jos heidän mukanaolonsa on olennaisen tärkeää toimien tehokkaan täytäntöönpanon kannalta; g) menot toimenpiteisiin, joilla vahvistetaan rahaston hallinnollista täytäntöönpanokapasiteettia. 3. Tekniseen apuun liittyvien toimien ja vastaavien maksujen on oltava suoritettu 1 päivän tammikuuta jälkeen sinä vuonna, joka on mainittu rahoituspäätöksessä, jolla hyväksytään jäsenvaltioiden vuosiohjelmat. Tukikelpoisuusaika kestää vuosiohjelman täytäntöönpanoa koskevan loppukertomuksen toimittamisen määräpäivään. 4. Hankinnat on suoritettava jäsenvaltiossa vahvistettujen hankintoja koskevien kansallisten sääntöjen mukaisesti. 5. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa tätä rahastoa koskevia teknisen avun toimenpiteitä yhdessä sellaisten teknisen avun toimenpiteiden kanssa, jotka koskevat joitakin neljästä rahastosta tai niitä kaikkia. Siinä tapauksessa tästä rahastosta voidaan kuitenkin myöntää rahoitusta ainoastaan tätä rahastoa vastaavaan osuuteen kuluista, jotka ovat aiheutuneet yhteisen toimenpiteen toteuttamisesta, ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että a) osuus yhteisistä toimenpiteistä aiheutuneista kuluista veloitetaan vastaavalta rahastolta kohtuudenmukaisella ja todennettavalla tavalla; ja b) kuluja ei rahoiteta kahteen kertaan. V Erityinen kauttakulkujärjestely Tämän päätöksen 40 artiklan 1 kohdan mukaisesti perussäädöksen ja tämän päätöksen säännöksiä, jotka koskevat vuosiohjelmien täytäntöönpanoa, sovelletaan soveltuvin osin tukeen erityisen kauttakulkujärjestelyn täytäntöönpanemiseksi. Tässä liitteessä esitettyjen tukikelpoisuutta koskevien sääntöjen osalta erityiseen kauttakulkujärjestelyyn sovelletaan kuitenkin seuraavia erityissääntöjä: a) menon tukikelpoisuusaika määräytyy tämän päätöksen 40 artiklan 3 kohdan mukaan; b) perussäädöksen 6 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti julkisten elinten henkilöstön henkilöstökustannukset ovat tukikelpoisia, mikäli ne perustuvat erityisen kauttakulkujärjestelyn täytäntöönpanoon liittyviin todellisiin ylimääräisiin kustannuksiin ja ne on ohjattu toimintaan asianmukaisesti perustellun ja oikeudenmukaisen menetelmän mukaisesti; menot on todennettava asiakirjalla, jonka avulla voidaan yksilöidä kyseisen julkisen elimen maksamat tosiasialliset erityiseen kauttakulkujärjestelyyn liittyvät kustannukset, jotka eivät kuulu sen lakisääteisiin tai tavanomaisiin tehtäviin”.