Neuvoston lausunto,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2002,

Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2001-2004

(2002/C 51/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97(1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

Neuvosto käsitteli 12 päivänä helmikuuta 2002 Kreikan vakausohjelman vuoden 2001 tarkistusta, joka kattaa vuodet 2001-2004.

Kokonaistuotanto kasvoi 4,1 prosenttia vuonna 2001. Kasvu pysyi voimakkaana, vaikka se ulkoisen ympäristön heikkenemisen vuoksi olikin vuoden 2000 vakausohjelmassa ennakoitua heikompaa. Vuoden 2000 energian hintojen nousun myötä kiihtynyt inflaatio alkoi hidastua kesän 2001 jälkeen, mutta tämä myönteinen kehitys saattaa heikentyä tulevina kuukausina. Julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan tarkistetussa ohjelmassa 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2001 (tähän sisältyvät budjetoimattomat UMTS-toimiluvista saadut tulot, jotka ovat 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen), kun vuoden 2000 vakausohjelmassa ylijäämäksi ennustettiin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Tarkistetussa ohjelmassa kokonaistuotannon ennustetaan kasvavan keskimäärin noin 4 prosentin vuotuista vauhtia vuosina 2002-2004, kun vuoden 2000 vakausohjelmassa kokonaistuotannon vuosikasvuksi ennustettiin 5,4 prosenttia. Neuvosto katsoo, että ennustettu kokonaistuotannon kasvu, jota tuetaan tuntuvin yksityisin ja julkisin investoinnein, on saavutettavissa. Neuvosto toteaa, että ennusteiden mukaan julkisen talouden rahoitusasema pysyy ylijäämäisenä koko ennustekauden ajan sekä nimellisesti että suhdannekorjattuna, joten se on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen eli lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen.

Neuvosto toteaa, että tällä hetkellä julkisen talouden velkasuhteen odotetaan pienentyvän vuosina 2001-2004 99,6 prosentista 90,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, vaikka vuoden 2000 vakausohjelmassa sen ennustettiin pienenevän 84,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Neuvosto toteaa myös, että julkisen talouden rahoitusaseman paraneminen vuosina 2002-2004 perustuu ensisijaisesti korkomenojen tasaiseen alenemiseen. Muiden menojen vähenemistä ei sen sijaan ole odotettavissa. Lisäksi julkisen talouden perusylijäämän suhde BKT:hen pienenee hiljalleen koko kauden ajan, vaikka se pysyy suurena vuoteen 2004 asti. Neuvosto kannustaa voimakkaasti Kreikan viranomaisia asettamaan viipymättä selkeät sitovat rajat menoille poisluettuina korkomenot, kuten vuoden 2000 vakausohjelmaa koskevassa lausunnossa(2) suositeltiin.

Neuvosto pitää asianmukaisena sitä, että suuret perusylijäämät säilytetään yli 6 prosentin tasolla BKT:stä ja sitä, että julkisen talouden sopeuttamista jatketaan tarvittaessa ottaen huomioon velkojen suuren määrän. Hintakehitystä on tarkkailtava lyhyellä aikavälillä erityisesti tulevien työehtosopimusneuvottelujen osalta. Kun lisäksi otetaan huomioon julkisen talouden edelleenkin hyvin suuri velkaantuneisuus ja väestön ikääntymisestä aiheutuva julkisten menojen kasvu, neuvosto kehottaa Kreikan viranomaisia hyödyntämään nykyistä suotuisaa makrotaloudellista tilannetta velkansa vähentämiseksi mahdollisimman nopeasti. Neuvosto toteaa, että ohjelman mukainen julkisen velan supistaminen on paljon hitaampaa kuin mihin odotettu BKT:n kasvu ja perusylijäämä antaisivat aihetta. Neuvosto kehottaa Kreikan viranomaisia toimittamaan yksityiskohtaisempia tietoja rahoitustoimista, kun ohjelmia tulevaisuudessa saatetaan ajan tasalle, jotta velkakehityksestä saataisiin parempi käsitys.

Neuvosto toteaa, että rakenneuudistusten lujittaminen on yksi tarkistettuun ohjelmaan sisältyvistä talouspolitiikan avaintavoitteista. Neuvosto katsoo, että vaikka tällä alalla on viime vuosina edistytty merkittävästi, rakennemuutosten toteuttamista hyödyke-, palvelu- ja työmarkkinoilla on jatkettava markkinoiden tehokkuuden ja talouden kilpailukyvyn parantamiseksi. Neuvosto kannustaa viranomaisia toteuttamaan tarvittavat uudistukset nopeasti. Neuvosto suhtautuu myönteisesti viranomaisten aikomukseen uudistaa julkisen sektorin menojen budjetointia ja hallintaa.

Neuvosto ilmaisee tyytyväisyytensä siitä, että tarkistettuun ohjelmaan sisältyy tietoja julkisen talouden kestävyydestä pitkällä aikavälillä. Neuvosto katsoo, että väestön ikääntyminen saattaa tulevaisuudessa uhata merkittävästi julkisen talouden tasapainoa ja että julkista eläkejärjestelmää on tarpeen uudistaa. Neuvosto panee merkille, että tällä osa-alueella ei edistytty vuonna 2001 ja että tarkistettuun ohjelmaan ei sisälly erityistä suunnitelmaa tai aikataulua eläkeuudistuksen toteuttamiseksi. Neuvosto suosittelee viranomaisia toteuttamaan eläkejärjestelmän uudistukset viipymättä.

(1) EYVL L 209, 2.8.1997.

(2) EYVL C 77, 9.3.2001.