KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 27 päivänä huhtikuuta 1999,

neuvoston direktiivin 96/67/EY 9 artiklan soveltamisesta Berlin-Tegel-lentoasemalla (Berliner Flughafen GmbH)

(tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1066)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(1999/316/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon pääsystä maahuolinnan markkinoille yhteisön lentoasemilla 15 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/67/EY(1) ja erityisesti sen 9 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon Saksan viranomaisten 26 päivänä tammikuuta 1999 esittämän pyynnön hyväksyä niiden tekemä päätös ja on kuullut kyseisiä viranomaisia,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

I SAKSAN LIITTOTASAVALLAN HALLITUKSEN ILMOITTAMAN POIKKEUKSEN SOVELTAMISALA

1. Saksan viranomaisten antama ilmoitus

(1) Saksan viranomaiset toimittivat komissiolle 28 päivänä tammikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, joka on kirjattu komissiossa 29 päivänä tammikuuta, pyynnön hyväksyä Saksan liittotasavallan hallituksen 26 päivänä tammikuuta 1999 tekemä päätös, jolla Berlin-Tegel-lentoasemalle (Berliner Flughafen GmbH) myönnetään seuraava poikkeus:

- omahuolinnan harjoittaminen kielletään, ja

- varataan Berlin-Tegel-lentoasemalle (Berliner Flughafen GmbH) yksinoikeus tarjota kolmansille osapuolille huolintapalveluja

direktiivin liitteen 3 kohdassa tarkoitettujen palvelujen, 4 kohdassa tarkoitettujen tulevan, lähtevän ja kauttakulkevan rahdin ja postin fyysistä käsittelyä terminaalin ja lentokoneen välillä koskevien palvelujen ja 5.4 ja 5.6 kohdassa tarkoitettujen palvelujen osalta.

Tämä poikkeus on myönnetty direktiivin 9 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdan nojalla 31 päivään joulukuuta 2000.

(2) Komissio julkaisi direktiivin 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti otteen ilmoituksesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 6 päivänä maaliskuuta 1999(2) ja kehotti niitä, joita asia koskee, esittämään huomautuksensa.

(3) Komissio pyysi 22 ja 24 päivänä maaliskuuta 1999 direktiivin 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti Saksan hallitusta esittämään näkemyksensä komission arviointiluonnoksesta.

Poikkeuksen perusteet

(4) Maahuolinnan markkinoille pääsyä koskevista yleisistä säännöistä säädetään direktiivin 6 ja 7 artiklassa. Säännöissä tuodaan selkeästi esille useimpia maahuolintapalveluja koskeva markkinoiden suurimman mahdollisen avoimuuden periaate. Sellaisen lentoaseman osalta, jonka liikenteen määrä on Berlin-Tegel-lentoaseman luokkaa, direktiivissä säädetään omahuolinnan harjoittamisoikeuden tunnustamisesta 1 päivästä tammikuuta 1998 ja kolmansille osapuolille tarjottavien maahuolintapalvelujen markkinoiden avaamisesta 1 päivänä tammikuuta 1999. Direktiivissä ei kuitenkaan vaadita täydellistä markkinoiden vapauttamista, koska lentoasemien tilanne ja niiden tehtävät ovat luonteeltaan erityiset etenkin turvallisuusongelmien mutta myös tila- ja kapasiteettirajoitteiden vuoksi, joita voi esiintyä useimpien lentoasemien tietyissä osissa. Sen sijaan vaaditaan sekä omahuolinnan että kolmansille osapuolille annettavien palvelujen avoimuuden tiettyä vähimmäistasoa neljässä palveluluokassa lentoaseman lentoliikennepuolella, joka on erityisen tärkeä osa lentoaseman toimintaa. Näitä palveluluokkia ovat asematasopalvelut, matkatavaroiden käsittely, polttoainehuolinta sekä tietyt rahdin ja postin käsittelyyn liittyvät tehtävät.

(5) Neuvoston direktiivin 96/67/EY 9 artiklassa otetaan huomioon myös se, että eräissä poikkeuksellisissa tilanteissa vakavat tila- ja kapasiteettiongelmat estävät avaamasta markkinoita säädetyssä laajuudessa. Tällaisissa tapauksissa voidaan myöntää väliaikaisia poikkeuksia, jotta lentoasema saa ratkaistua rajoitteista johtuvat ongelmat. Nämä poikkeukset voivat siten olla ainoastaan tilapäisiä, eikä niiden tavoitteena ole yleisesti taata lentoasemille pidempää mukautumisaikaa kuin direktiivin 1 artiklassa säädetään.

(6) Poikkeus voidaan myöntää vain erityisten tila- ja kapasiteettirajoitteiden vuoksi. Saksan viranomaiset myönsivät edellä mainitun poikkeuksen tällaisin perustein ja Saksan asetuksen Verordnung über Bodenabfertigungsdienste auf Flugplätzen und zur Änderung weiterer luftrechtlicher Vorschriften(3) jolla direktiivi 96/67/EY saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, 3 pykälän mukaisesti.

2. Huolintapalveluiden tilanne Berlin-Tegel-lentoasemalla

2.1 Lentoaseman esittely

(7) Berlin-Tegel toimi vuoteen 1990 asti Länsi-Berliinin lentoasemana, kun taas Schönefeld oli Itä-Berliinin lentoasema ja Tempelhof oli varattu ensisijaisesti sotilaskäyttöön. Kaupungin jälleenyhdistymisen jälkeen Tegelistä tuli Berliinin päälentoasema. Lentoliikenne kasvaa Berliinissä arvioiden mukaan 24 % vuosien 1996 ja 2002 välisenä aikana, joten ainakin ensi vaiheessa kaikki kolme lentoasemaa täytyy säilyttää ja Tempelhof ottaa siviili-ilmailun käyttöön. Lisäksi Tegelin lentoasemalla on nyt kapasiteettiongelmia, sillä liikennöijät käyttävät mieluiten sitä sen infrastruktuurin ja lähellä kaupunkia olevan sijainnin vuoksi.

(8) Kysynnän kasvu sekä erityisesti kiitoradan tehottomasta käytöstä ja tästä johtuvista liian pitkistä vaihtoajoista aiheutuvat ongelmat ovat saaneet Berliinin lentoasemien hallinnon (BFG) ja sen yhteistyökumppanit päättämään rakentaa Schönefeldin nykyiselle paikalle uuden Brandenburgin kansainvälisen lentoaseman, sillä Schönefeldin alue on ainoa tarpeeksi suuri ja ympäristönsuojelun kannalta sopiva alue. Mutta ennen kuin uusi lentoasema valmistuu, Tegelin, jonka kautta kulki lähes 9 miljoonaa matkustajaa vuonna 1997, on pian suoriuduttava suurimmasta osasta Berliinin lentoliikennettä. Tempelhof aiotaan nimittäin sulkea vuonna 2001 tai 2002, jolloin Tegelin on alettava hoitaa suurta osaa Tempelhofin liikenteestä vuoteen 2007 asti, jolloin uusi lentoasema saadaan käyttöön.

2.2 Huolintapalvelut lentoasemalla

(9) Saksan viranomaisten tehdessä kyseisen päätöksensä 59:stä huolintapalvelusta 54 oli jo avattu kilpailulle. Näihin kuuluvat kaikki terminaalipalvelut ja jotkin asematasopalveluista, mm. cateringpalvelu ja polttoaineen toimitus, joten lentoaseman huolintapalveluihin osallistui 28 palveluntarjoajaa. Poikkeus koskee joitain asematasopalveluita, joita on tarjonnut vuodesta 1998 alkaen yksin BLAS-yrityksen (Berlin Lufthansa Airport Services) tytäryhtiö. Lentoasema on BLAS:n enemmistöosakas. Kysymyksessä ovat matkatavaroiden käsittely (direktiivin liitteen 3 kohta), lastaus, tyhjennys ja kuljetus ilma-aluksen ja lentoterminaalin välillä (5.4 kohta), ilma-aluksen käynnistämiseksi annettava apu (5.6 kohta) sekä rahdin ja postin käsittelytoimet (4 kohta).

II SAKSAN VIRANOMAISTEN ESITTÄMÄT RAJOITTEET

(10) Saksan viranomaisten päätös perustuu siihen, että kyseisten toimien markkinoita on mahdotonta avata, sillä lentoliikennepuolella ei ole tilaa eikä kapasiteettia ylimääräisen toimijan vastaanottamiseen riippumatta siitä, olisiko toimija palvelujen tarjoaja vai käyttäjä, joka haluaisi hoitaa omahuolintansa.

1. Kapasiteettiongelmat

(11) Berlin-Tegelin kapasiteetiksi vahvistettiin rakennettaessa 5,5 miljoonaa matkustajaa. Vuodesta 1990 alkaen lentoaseman hallinto on kuitenkin joutunut selviytymään kapasiteetin ylittymisestä lähes 60 prosentilla, sillä matkustajien määrä on kasvanut nopeasti: 8,4 miljoonaa matkustajaa ja 24000 tonnia rahtia vuonna 1996, mikä merkitsee 80 prosentin lisäystä kymmenessä vuodessa. Tässä tilanteessa lentoasema, jota ei voida laajentaa nykyisten rajojensa ulkopuolelle ja jonka pohjoisosa on varattu sotilaskäyttöön, on osittain korvannut kapasiteetin puutteen kehittämällä uusia lentokonepaikkoja sekä ylimääräisiä lähtöselvitystiskejä, lepotiloja ja pysäköintialueita, niin että kaikki jäljellä ollut tila on tällä hetkellä kokonaan käytössä eikä nykyisen infrastruktuurin turvin voida lisätä huolintapalveluja. Lentoasema toimii kapasiteettinsa äärirajoilla. Rajaksi on huolintaongelmien takia arvioitu 18 nousua ja laskua tunnissa, ja tämä raja ylitetään jo useita kertoja päivässä. Liikenne-ennusteiden mukaan vuotuisten lentojen määrä kasvaa 118000:sta vuonna 1996 125000:een vuonna 2000. Samalla matkustajien määrä kasvaa 8 miljoonasta 10,2 miljoonaan.

(12) Huolintakapasiteetin täysi hyödyntäminen edellyttää Saksan viranomaisten mukaan eri toimintojen välistä täydellistä yhteistyötä, etenkin lentoliikennepuolella. Lisäksi huolintapalvelujen hallintoa joudutaan kapasiteetin puutteen vuoksi muuttamaan aivan lähitulevaisuudessa. Viime vuosina joidenkin asematason toimintojen tarjoajien määrä on kasvanut nopeasti (esimerkiksi catering-palvelujen ja polttoaineen osalta), ja tämä on osaltaan lisännyt liikenteenhallinnan vaikeuksia asematasolla.

2. Tilanpuute

A. Kaluston pysäköinti

(13) Maahuolintaa varten käytettävissä olevista 14500 neliömetristä 10100 m2 voidaan käyttää kaluston pysäköintiin, ja Saksan viranomaisten mukaan koko tämä tila on jo käytössä. Loput 4400 m2 koostuvat ilma-alusten vieressä olevista toimintavyöhykkeistä, joita ei voida myöntää yksityiselle toimijalle. Lisäksi niiden kolmiomainen muoto vaikeuttaa niiden käyttöä.

(14) Lentoliikennepuolen nykyinen tarve on 10700 m2 kaikille toimijoille (tähän ei ole luettu mukaan talvikalustoa, joille ei ole erityispaikkoja vaan se on sijoitettuna eri verstaisiin ja moniin muihin paikkoihin); kyseinen pinta-ala jakautuu niin, että BLAS tarvitsee 8000 m2 ja muut toimijat 2700 m2. Tämänhetkinen vajaus arvioidaan siis 600 neliömetriksi.

B. Matkatavaroiden käsittely

(15) Nykyisessä matkatavaroiden käsittelyjärjestelmässä on se erityispiirre, että se muodostuu yhdeksästä "matkatavarakellarista" (seitsemän on itse terminaalin ympärillä ja kaksi sen jatko-osassa), jotka eivät ole toisiinsa yhteydessä. Kunkin kellarin pinta-ala on 300 - 450 m2, ja niissä käsitellään kunkin kellarin edessä putkipaikoilla olevien lentokoneiden sekä ulkopaikoilla olevien lentokoneiden lentoja. Kaikissa terminaalin ympärillä olevissa seitsemässä kellarissa on yksi tulevien lentojen hihna ja kaksi lähtevien lentojen hihnaa. Muissa kahdessa kellarissa on kahden jatkuvan hihnan järjestelmä. Kaikissa kellareissa on tilat henkilökunnan vaatteidenvaihtoa ja lepoa varten. Saksan viranomaisten mukaan tilanpuute kellareissa estää lisäämästä palveluntarjoajien määrää ja se, että palveluntarjoajia on vain yksi, on ainoa keino käsitellä lennot asianmukaisesti ja noudattaa vaihtoaikoja. Annetun aineiston mukaan tilojen ahtauden vuoksi sinne ei voida pysäköidä kaikkia odottavia vaunustoja, ja vaunustoliikenteelle ei ole tarpeeksi tilaa silloin, kun useita lentoja käsitellään samanaikaisesti. Lisäksi se, että kellarit on jaettu putkipaikkojen mukaan, tekee mahdottomaksi kellarien jakamisen eri palveluntarjoajien mukaan. Tällainen jakotapa haittaisi vakavasti lentoaseman toimintaa.

C. Henkilöstölle varatut tilat

(16) Tilanpuute koskee myös lepotiloja, jotka ovat nykyään täynnä liikenteen kasvun ja palveluntarjoajien määrän lisääntymisen vuoksi. Saksan viranomaisten mukaan on mahdotonta avata uusia lepotiloja kovin pian niiden hallinnollisten ongelmien vuoksi, joita tällaiset rakennelmat voivat aiheuttaa. Lisäksi matkatavaroiden käsittelyä hoitavat työntekijät viettävät johdon suostumuksella lepoaikansa matkatavarakellarien lähettyvillä olevissa lepohuoneissa, ja uusia lepotiloja voitaisiin rakentaa vain liian kauas.

(17) Koska Tempelhofin lentoasema suljetaan vuonna 2001 tai 2002, Schönefeldin lentoasemalla kapasiteetin rajat tulevat vastaan niihin aikoihin. Lisäksi liikennöitsijät suosivat Tegeliä, minkä vuoksi kasvu tällä lentoasemalla on arvioitu 20 prosentiksi tästä hetkestä vuoteen 2002, jolloin matkustajia olisi 10,2 miljoonaa vuodessa. Lentoaseman pitäjät odottavat kapasiteettiongelmia sekä terminaali- että lentoliikennepuolella. Asematasoalueella lisätilan tarpeeksi arvioidaan 700 m2, jolloin tilanpuute kasvaa 1300 neliömetriin pelkästään käsiteltävän liikenteen kasvun takia ilman, että mukaan laskettaisiin ylimääräisen palveluntarjoajan mukaantulon seurauksia.

3. Uusien toimijoiden mukaantulon seuraukset

(18) Esitetyn aineiston mukaan uusien palveluntarjoajien mukaantulo aiheuttaisi huomattavan tilantarpeen, koska kunkin palveluntarjoajan ruuhkahuipun aikana tarvitun kaluston määrä kasvaa.

(19) Saksan viranomaisten mukaan vaikutukset riippuvat sekä uusien toimijoiden määrästä, niiden toiminnan laajuudesta ja rakenteesta että niiden kaupallisista toimintatavoista.

(20) Lentoaseman puolesta tehdyt tutkimukset näyttävät osoittavan, että jos oletetaan kahden uuden toimijan (palveluntarjoajan tai omahuolintaa harjoittavan käyttäjän) osallistuvan lentoaseman toimintaan samoilla toimintaperiaatteilla kuin monopolin haltija nykyään, ja jos liikenne jaetaan niin, että ensimmäinen toimija käsittelee Lufthansan, toinen British Airwaysin ja sen tytäryhtiön Deutsche BA:n ja kolmas muut yhtiöt, lisäkaluston pysäköintiin tarvittaisiin tilaa 3500 m2. Näin ollen lisätilaa tarvittaisiin nyt 4100 m2 ja vuonna 2000 jo 4800 m2, koska liikenteen määrän kasvu lisää tilan tarvetta. Lentoaseman pitäjien antamien täydentävien asiakirjojen mukaan joidenkin palveluntarjoajien ilmoittama kaluston tarve on paljon tätä suurempi, ja tilantarpeeksi on ilmoitettu keskimäärin noin 6500 m2.

(21) Saksan viranomaisten mukaan näissä tutkimuksissa ei ole otettu tarpeeksi huomioon, millainen vaikutus on uusien toimijoiden tulolla monopolin haltijan markkinoille, toisin sanoen että sen kaluston ja henkilöstön ja niin ollen tilan tarve pienenevät. Viranomaiset arvioivat kuitenkin, että koska tilaa puuttuu jo 600 m2, on mahdotonta löytää tarpeeksi tilaa uuden toimijan mukaantuloa varten.

(22) Aineistosta käy ilmi myös, että liikenne asematasoalueella on jo huomattavasti vaikeutunut, ja asematasoaluetta tulee olemaan hyvin vaikeata koordinoida, kun toimijoiden määrä kasvaa; lentoasema toimii nimittäin jo kapasiteettinsa rajoilla. Liikenteen lisääntyminen, joka johtuu kaluston määrän lisäksi myös sen muutoksesta, pakottaa järjestämään kiitoradat uudestaan, mikä haittaa lentoaseman kapasiteettia aiheuttamalla huomattavia myöhästymisiä, joiden osuudeksi arvioidaan 32 % vuonna 2002, kun se nykyään on vain 12 %.

(23) Tutkimuksessa korostetaan, että liikenne asematasoalueella lisääntyy 20 - 50 prosentilla, jos mukaan tulee yksi ainoa toimija, ja lisäys voi olla jopa 140 - 160 % pohjoispuolen risteyskohdassa, mikä aiheuttaisi vakavia turvallisuusongelmia.

(24) Lentoasema ilmoittaa kuitenkin olevansa valmis ottamaan vastaan yhden ainoan uuden toimijan, jos mukaantulolla on vain rajallisia vaikutuksia asematasoalueeseen kapasiteetin, tilan ja liikenteen kannalta.

III ASIANOSAISTEN REAKTIOT

(25) Asianosaisia on pyydetty antamaan lausuntonsa direktiivin 9 artiklan 3 kohdan säännösten mukaisesti. Eri yritykset, jotka ovat tuoneet kantansa esille, korostavat että lentoasema on jo monta vuotta tiennyt, mitä velvoitteita sille kuuluu direktiivin säännösten soveltamisen johdosta, ja että mitään ei ole tehty edellä kuvattujen ongelmien ehkäisemiseksi ja siten markkinoiden avaamiseksi.

(26) Lentoaseman esille tuoma 600 neliömetrin tilanpuute voitaisiin ratkaista vaivattomasti, ja lisätilaa voitaisiin löytää tehostamalla nykyisten tilojen käyttöä. Yritykset ehdottavat muun muassa talvikaluston pysäköimistä lentoaseman syrjäisimmille alueille, jolloin tilaa vapautuisi länsipuolen paikoilta 51 - 56. Lisäksi eri yritykset arvioivat, ettei lentoasemalla ole otettu huomioon, että monopolin haltija menettää markkinoita, kun uusi kilpailija tulee mukaan toimintaan.

(27) Liikenne-ennustelukuja pidetään viimeisten kehityssuuntien perusteella yliarvioituina ja arviota kapasiteetin tarpeesta olisi siis tarkistettava alaspäin. Liikenteen ja matkatavaroiden käsittelyn osalta nykyiset edellytykset käsitellä samanaikaisesti kolme lentoa matkatavarakellareissa mahdollistanevat toisen palveluntarjoajan osallistumisen, kun otetaan huomioon kussakin kellarissa oleva tila ja se, että vaunustojen määrä riippuu lentojen eikä palveluntarjoajien määrästä. Järjestelyistä ei pitäisi aiheutua ongelmaa tällä alueella, koska lentoasema vastaa edelleen siitä yksin. Yritysten mielestä tilaongelma sekä asematasoalueella että matkatavaroiden käsittelyssä johtuu ennen kaikkea tilan huonosta hallinnosta ja puutteellisesta organisaatiosta.

(28) Henkilöstökysymyksestä sen sijaan tunnustetaan, että toisen palveluntarjoajan koko henkilöstön mahduttaminen tiloihin olisi ongelmallista. Keveiden rakenteiden käyttäminen tai tilojen vuokraaminen varsinaisen lentoasema-alueen ulkopuolelta voisi ratkaista ongelman uusien palveluntarjoajien kannalta, ja lentoasemalla jo toimivat eivät sellaisia välttämättä tarvitse. Kaiken kaikkiaan kantansa esille tuoneet yritykset ovat sitä mieltä, että Berlin-Tegel-lentoaseman tilanne voi pahentua tulevina vuosina riippumatta siitä, kuinka paljon liikenne lisääntyy, mutta tilanteen pahentuminen ei ole yhteydessä siihen, onko lentoliikennepuolella yksi vai useampia huolintapalvelujen tarjoajia.

IV POIKKEUKSEN ARVIOINTI DIREKTIIVIN 96/67/EY SÄÄNÖSTEN KANNALTA

1. Huolintaa koskevat voimassa olevat säännöt

1.1 Mahdollisuudet rajoittaa pääsyä markkinoille

(29) Neuvoston direktiivissä 97/67/EY säädetään mahdollisuudesta avata markkinat eri tahtiin riippuen siitä, miten maahuolinta järjestetään (omahuolinta vai palvelujen tarjoaminen) ja mikä on lentoaseman liikenteen määrä.

(30) Saksan viranomaisten ilmoituksessa mainittujen maahuolintalajien harjoittamista koskevat yleiset säännöt on vahvistettu direktiivin 6 artiklan 2 kohdassa ja 7 artiklan 2 kohdassa. Nämä säännöt on sisällytetty sen Saksan kansallisen asetuksen 3 pykälän 2 momenttiin, jolla direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Saksa voi rajoittaa direktiivin säännösten mukaisesti omahuolinnan harjoittamisen koskemaan vähintään kahta käyttäjää; kyseiset käyttäjät on valittava asiaankuuluvilla, puolueettomilla, avoimilla ja syrjimättömillä perusteilla. Lisäksi palveluntarjoajat on valittava tarjouskilpailun perusteella. Tältä pohjalta ja 10 päivänä joulukuuta 1997 annetun säädöksen Verordnung über Bodenabfertigungsdienste auf Flugplätzen und zur Änderung weiterer luftrechtlichter Vorschriften(4), jolla direktiivi on saatettu osaksi Saksan lainsäädäntöä, liitteen 5 mukaisesti Berlin-Tegel-lentoasemalla on avattava huolintapalvelujen tarjoamisoikeus toiselle palveluntarjoajalle ja sallittava kahdelle käyttäjälle omahuolinnan harjoittaminen toiminnoissa, joiden tarjoajien tai käyttäjien määrää voidaan rajoittaa direktiivin 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan 2 kohdan nojalla.

(31) Jos käytettävissä olevan tilan tai kapasiteetin erityiset rajoitteet erityisesti ruuhkautumisen ja tilojen käyttöasteen vuoksi estävät omahuolinnan harjoittamisen tai palvelujen tarjoamisen kolmansille osapuolille direktiivissä säädetyssä laajuudessa, kyseinen jäsenvaltio voi 9 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdan mukaan varata oikeuden tarjota maahuolinnan palveluja vain yhdelle palveluntarjoajalle ja kieltää omahuolinnan harjoittamisen tai rajoittaa sen yhteen käyttäjään.

Direktiivin 9 artiklan 2 kohdan mukaan tällaisissa tapauksissa kuitenkin:

- poikkeuksissa on yksilöitävä maahuolintalaji tai -lajit, joille poikkeus myönnetään, ja käytettävissä olevaan tilaan tai kapasiteettiin liittyvät erityiset rajoitteet, joilla poikkeusta perustellaan, ja

- poikkeuksiin on liitettävä mukaan suunnitelma aiheellisista toimenpiteistä, joilla rajoitteet voidaan poistaa.

Lisäksi poikkeus ei 9 artiklan 2 kohdan mukaan saa:

- rajoittaa tarpeettomasti direktiivin tavoitteiden toteuttamista,

- vääristää kilpailua,

- koskea laajempaa alaa kuin on tarpeen.

(32) Kuten komissio muistuttaa Frankfurtin ja Düsseldorfin lentoasemia koskevissa 14 päivänä tammikuuta 1998 tekemissään päätöksissä(5), direktiivin päätavoitteena on vapauttaa maahuolintapalvelujen markkinat. Kolmansille osapuolille asetetut rajoitukset estävät niitä tarjoamasta vapaasti kyseisiä palveluja. Tilannetta voidaan verrata vapaata palvelujen tarjoamista rajoittaviin valtion toimenpiteisiin(6). Vaikka toimenpiteitä, joilla suljetaan pois tai kielletään palveluntarjoajien toiminta (tai tässä tapauksessa niiden käyttäjien toiminta, jotka haluavat harjoittaa omahuolintaa), sovellettaisiin yhtäläisesti sekä oman maan että muiden jäsenvaltioiden palveluntarjoajiin ja käyttäjiin, niiden on oltava perusteltuja muilla kuin taloudellisilla pakottavilla yleistä etua koskevilla syillä, ja lisäksi niiden on oltava oikein mitoitettuja suhteessa tavoiteltuihin tuloksiin.

1.2 Menettely

(33) Saksan viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, että poikkeusta koskeva päätös tulee voimaan vain, jos komissio hyväksyy sen.

(34) Kuten Frankfurtin ja Düsseldorfin lentoasemia koskevissa komission päätöksissä(7) todetaan, komission on tarkasteltava seuraavia seikkoja:

- poikkeukseen oikeuttavien ja siten direktiivissä säädetyssä laajuisen markkinoiden avaamisen estävät rajoitteet ja niiden laajuus; huomioon voidaan ottaa vain tila- ja/tai kapasiteettirajoitteet;

- suunnitelma toimenpiteistä, joilla rajoitteet voidaan poistaa; suunnitelman on oltava uskottava, se ei saa sisältää ehtoja ja siinä on oltava toimenpiteiden toteuttamisaikataulu;

- direktiivin 9 artiklan 2 kohdassa mainittujen periaatteiden noudattaminen (direktiivin tavoitteet, kilpailun vääristyminen, soveltamisalan laajuus).

(35) Poikkeuksen myöntämisellä ei ole tarkoitus antaa lentoasemalle yleistä mukautumisaikaa sen ajan lisäksi, josta säädetään direktiivin 1 artiklassa. Poikkeuksella on tarkoitus auttaa lentoasemaa selviämään erityisistä rajoitteista, joita markkinoiden avaamisen yhteydessä saattaa esiintyä. Siten poikkeusta on tarkasteltava niiden erityisrajoitteiden perusteella, joiden esitetään estävän markkinoiden avaamisen säädetyssä aikataulussa. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jokaista poikkeusta tulkitaan tiukasti ja poikkeuksen kattavuus on määritettävä ottaen huomioon kyseisen toimenpiteen tavoitteet(8).

(36) Poikkeusta on siis tarkasteltava näiden eri näkökohtien kannalta.

(37) Komissio on direktiivin 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti huolellisesti tarkastellut ilmoitettuja tila- ja kapasiteettirajoitteita, Saksan viranomaisten tekemän päätöksen tarkoituksenmukaisuutta näihin rajoitteisiin nähden sekä rajoitteiden poistamiseksi ehdotettuja toimenpiteitä. Komissio käytti tarkastelussaan apuna Saksan viranomaisten esittämiä tutkimuksia, vierailua Berlin-Tegel-lentoasemalla sekä Aerotec-yhtiön komission pyynnöstä tekemää teknistä tarkastusta. Komissio otti huomioon myös lentoaseman sekä Saksan hallituksen komission analyysista tekemät huomautukset, etenkin ne, jotka koskevat tilarajoitteita matkatavaroiden lajittelusalien lähellä olevissa henkilöstön lepotiloissa. Saksan viranomaisten mukaan komissio aliarvioi nämä rajoitteet. Viranomaiset ovat myös toistaneet kantansa, jonka mukaan toista palveluntarjoajaa ei voida hyväksyä matkatavaroiden lajittelusaleihin. He vastustavat myös komission arviota, jonka mukaan toisen palveluntarjoajan tilantarve on 1200 m2.

2. Saksan viranomaisten esittämien rajoitusten tarkastelu

2.1 Käytettävissä oleva tila

A Kaluston pysäköintiä varten käytettävät tilat

(38) Terminaalin putkipaikkojen sijainti sekä niiden käyttö erityyppisten lentokoneiden kanssa osoittavat, että tilan käyttö maahuolintakaluston pysäköintiä varten on jo optimaalista eikä lisätilaa ole mahdollista vapauttaa. Lentoaseman tiloihin tehty vierailu kuitenkin osoitti, että terminaalin ja matkatavarakellareiden sivustoille oli pysäköity huomattavia määriä yksityisautoja. Näiden autojen tuskin voidaan väittää palvelevan lentoaseman toimintaa, esimerkiksi asematasopalvelujen valvontaa; vierailun yhteydessä havaittiin, että autot olivat seisseet paikallaan ainakin viisi tuntia, kello 10.00 - 15.00 eli suurimman osan työpäivää. Odottavien matkatavaravaunustojen pysäköiminen näille paikoille vaikuttaisi siis olevan täysin mahdollista.

(39) Myös rahti- ja postipuolella oli selvää, että pysäköityä maahuolintakalustoa ei ollut käytetty ainakaan kello 10.00:n ja 15.00:n välillä. Toisaalta komissiosta tehdyn vierailun aikana iltapäivällä myöskään asematasoalueella ei ollut liikennettä eikä yhtään lentokonetta käsitelty. Lentoaseman viranomaiset ilmoittivat, että huoltokalusto oli varattu, toisin sanoen kyseiseen kohtaan pysäköityä kalustoa käytettiin vain rahdin käsittelyyn eikä matkustajaliikennettä (matkatavaroiden kuljetusta) varten, mistä voidaan päätellä, että tuona täysin hiljaisena aikana koko rahti- ja postihuolintakalusto seisoo. Kaluston pysäköintitilojen tarkastelu kuitenkin osoitti, että hädin tuskin puolet pysäköintitilasta oli tuolloin käytössä.

(40) Komission lukuun tehty tekninen tarkastus, jossa tilannetta verrattiin vastaaviin tilanteisiin muilla lentoasemilla, sekä kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAO:n suosittelemat normit ja käytänteet kertovat tilanpuutteesta asematasoalueella muuta kuin esitetty raportti. Normeissa ja käytänteissä määrätään tiloista ja pysäköintipaikoista, jotka voidaan varata turvallisuussyistä ja lentokonepaikkojen kalustoa varten ilma-alusten tyypin mukaan. Ne osoittavat, että TIPO-paikoilla (paikoilla, joissa lentokoneen lähtiessä tarvitaan työntötraktoria) ja kun otetaan huomioon kyseisellä alueella olevien lentokonepaikkojen luokka, lentokoneen etupään kummaltakin puolelta voitaisiin vapauttaa lähes 200 neliömetrin suuruinen tila. Lentoaseman kyseisen alueen noin kuudesta pysäköintipaikasta jo kahdesta voitaisiin siis vapauttaa lähes 800 neliömetriä rikkomatta ICAO:n määrittämiä turvallisuusnormeja. Lisäksi on huomattava, että lentoasemalla on yhteensä yli 20 TIPO-tyyppistä ulkopaikkaa, joihin näitä järjestelyjä voitaisiin soveltaa. Tilan vapauttaminen ei siis vaikuta mahdottomalta, mutta se edellyttäisi toimintojen tarkkaa hallintaa asematasoalueella, muun muassa selkeitä merkintöjä maassa, pysäköintipaikkojen tarkkaa käyttöä ja lentokoneen ympärillä tapahtuvan liikenteen kurinalaisuutta.

(41) Näin ollen Saksan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että huolintakaluston pysäköintitilojen puute estäisi toisen toimijan työskentelyn asematasoalueella.

B Matkatavaroiden kuljetus

(42) Matkatavaroiden kuljetus lentokoneen ja terminaalin välillä ei sinänsä vaikuta aiheuttavan erityisiä ongelmia. Terminaalin kellarikerroksessa sijaitsevia matkatavarakellareita on seitsemän, ja lisäksi on kaksi kellaria, joissa voidaan kaksoishihnan ansiosta käsitellä samanaikaisesti lähteviä ja tulevia lentoja. Muissa seitsemässä kellarissa on kussakin kaksi lähtevien matkatavaroiden hihnaa ja yksi tulevien matkatavaroiden hihna. Kellarien pinta-ala vaihtelee 300 ja 450 neliömetrin välillä. Jokaisessa kellarissa - lukuun ottamatta niitä, joissa on kaksoishihna ja jotka käsittelevät vain ulkopaikoille tulevia lentoja - on käsiteltävä suoraan niitä vastapäätä olevien kahden putkipaikan sekä joidenkin ulkopaikkojen matkatavarat. Näin ollen kuljetusaika putkipaikan ja itse järjestelmän välillä on hyvin lyhyt, ja vaunustot kiertävät nopeasti ja tiuhaan eikä niitä tarvita kovin suurta määrää.

(43) Terminaalin kaikissa kellareissa käytettävissä oleva tila ja yksisuuntainen kiertojärjestelmä ovat muiden lentoasemien järjestelmiin verrattuina sellaiset, että toinen palveluntarjoaja voisi toimia tiloissa. Komission tekemän teknisen tarkastuksen mukaan Berlin-Tegel-lentoasemalla odottavat vaunustot pysäköidään järjestelmän sisälle. Mutta kuten muun muassa Kölnin/Bonnin lentoasemaa koskevassa komission päätöksessä(9) huomautetaan, järjestelmän sisällä tarvittavien vaunustojen määrä riippuu tiettynä hetkenä käsiteltävien lentojen määrästä eikä palveluntarjoajien määrästä. Lentoaseman viranomaisen tehtävä on hallita kuljetustoimien hoitamiseen tarvittavien vaunustojen määrää asianmukaisesti ja syrjimättä. Asematasoalueella olevia tiloja ja erityisesti niitä, jotka nykyään on varattu yksityisautojen pysäköintiin terminaalin sivustalla, kuten edellä mainitaan, voidaan käyttää odottavien vaunustojen pysäköintiin.

(44) Lisäksi liikenne kaikkien kellarien sisällä mahdollistaa toisen palveluntarjoajan mukaantulon matkatavaroiden kuljetukseen ilman merkittäviä ongelmia. Matkatavaroiden purkaminen kestää vain muutaman minuutin etenkin, kun putkipaikat ovat lähellä, eikä se ilmeisestikään estä lähtevien ja saapuvien lentojen samanaikaista käsittelyä. Lisäksi lentoaikataulujen perusteella ei ole myöskään osoitettu, että kahden tulevan ja yhden lähtevän lennon käsittely samanaikaisesti olisi mahdotonta. Verrattuna muihin lentoasemiin, joissa käytetään samantapaista järjestelmää, esimerkiksi Heathrow'hun, kellarien sisällä olevat tilat ja erityisesti keskellä oleva liikennekaista sekä yksisuuntainen kiertojärjestelmä eivät estä kahden tai jopa kolmen kahdelle eri yritykselle kuuluvan matkatavaravaunustoja vetävän traktorin samanaikaista käyttöä. Vaunustoja ei tilanpuutteen vuoksi tarvitse siirtää paikaltaan, jotta toiset vaunustot voivat kulkea ohi.

C Muut asematasopalvelut

(45) Saksan viranomaisten esittämässä raportissa ei ole erityisiä mainintoja muista asematasopalveluista. Edellä on jo todettu, että asematasoalueella oleva tila vaikuttaa riittävän toisen palveluntarjoajan kaluston pysäköimiseen. Siirrettäessä matkustajia bussilla ulkopaikoille bussien pysäköinti terminaalin läheisyyteen ei ole välttämätöntä, sillä ne voivat siirtyä nopeasti asematasoalueella ja odottaa tai olla pysäköityinä syrjäisemmillä alueilla, esimerkiksi lähellä lentokoneiden ulkopaikkoja, kuten on käytäntönä Lontoon Heathrow'n lentoasemalla ja monilla muilla lentoasemilla.

(46) On selvää, että huolintakalustolle ja -toiminnoille on etsittävä tilaa ensisijaisesti läheltä lentokoneita tai terminaaleja sen mukaan, millaisista toiminnoista on kysymys. Tässä on kuitenkin kysymys vain ensisijaisesta vaihtoehdosta. Direktiivissä säädetään, että jäsenvaltion viranomaisten on pystyttävä osoittamaan, ettei markkinoita voida avata säädetyssä laajuudessa. Jäsenvaltion on osoitettava, ettei käytettävissä ole tarpeeksi tilaa kaluston pysäköintiin ja suunniteltuihin toimiin, asettamatta erikseen laatuvaatimuksia kullekin paikalle. Berlin-Tegel-lentoasemalla kaluston pysäköinti voisi tapahtua varsinkin paikkojen 33, 34 ja 35 lähellä, ja lentoaseman viranomaiset aikovatkin vapauttaa tilaa näillä paikoilla. Tällaisesta ratkaisusta voi joissain tapauksissa syntyä hallintavaikeuksia, mutta ne eivät voi tehdä markkinoiden avaamisesta mahdotonta. On hakijan tehtävä tutustua niihin rajoitteisiin, jotka vaikuttavat toiminnan harjoittamiseen, ja päättää, haluaako hän sijoittautua lentoasemalle.

D Lepotilat

(47) Saksan viranomaisten esittämästä aineistosta käy ilmi, että kaikkiin matkatavarankäsittelytiloihin kuuluu niiden kesken jaettuja lepotiloja. Lepotilat muodostuvat ainakin seitsemästä huoneesta, joiden pinta-ala on samaa luokkaa kuin käsittelysalienkin. Henkilökunnalle varattujen tilojen pinta-ala on siis ainakin noin 1800 - 2000 m2. Saksan viranomaiset ovat kuitenkin maininneet, että näitä saleja käyttävät kyseisiä toimintoja harjoittavan nykyisen monopolin haltijan lisäksi myös palveluntarjoajat ja käyttäjät, jotka harjoittavat lentokentällä joitakin huolintatoimia, ja lisäksi että etäällä sijaitsevissa kellareissa matkatavaroita käsittelevät työntekijät viettävät lentoaseman johdon suostumuksella lepohetkensä työpisteessä, koska lepotilat ovat kaukana työtiloista (terminaalin toisessa päässä).

(48) Vaikka otetaan huomioon, että lepotiloja käyttävät kaikkia huolintatoimia harjoittavat työntekijät, voidaan katsoa, että henkilöstön yhteisten tilojen laajuutta ja hallintaa koskevien sääntöjen suhteen terminaalin tilat riittäisivät yhden uuden palveluntarjoajan matkatavaroiden käsittelystä ja kuljetuksesta vastaavan henkilökunnan oleskeluun, koska tämä henkilöstö olisi tehtäviensä johdosta lähinnä mainittuja lepotiloja. Sen enempää uutta henkilöstöä näihin tiloihin ei kuitenkaan enää mahtuisi.

(49) Mitä tulee matkustajien kuljetusta hoitavan henkilöstön sijoitukseen, ei ole osoitettu, ettei parakkityyppisiä väliaikaisia rakennelmia voitaisi käyttää joidenkin etäisten alueiden lähellä ja varsinkin paikkojen 33, 34 ja 35 lähellä, jonne lentoaseman viranomaiset sitä paitsi aikovat järjestääaaa uutta tilaa huolintapalveluille. Siksi on tehtävään hakevan palveluntarjoajan tehtävä tutustua toimintansa harjoittamista koskeviin rajoitteisiin ja jakaa henkilöstönsä ottaen rajoitteet huomioon.

Sama pätee miehistön kuljetukseen.

(50) Vaikka matkustajien ja miehistön kuljetuspalvelut eivät edellytä, että henkilöstö sijoitettaisiin terminaalin tai kuljetustoimintaan tarvittavien alueiden välittömään läheisyyteen, lentokoneiden lastaamiseen ja tyhjentämiseen liittyvät toimet olisi paljon vaikeampi sijoittaa kovin kauas, ja koska lähellä ei ole tilaa, lentoliikennepuolelle ei mahdu toista toimijaa.

(51) Rahti- ja postihuolinnan ongelma vaikuttaa olevan poikkeava, sillä näitä toimintoja harjoitetaan lentoasemalla erillisellä alueella näihin toimintoihin osoitetulla omalla kalustolla ja omilla laitteilla, ja alueella on lepohuone joitakin rahtihuolintapalveluja hoitavalle henkilöstölle. Koska lisätiloja ei ole henkilöstölle, jonka on pysyttävä melko lähellä työpistettään, mukaan voi tulla vain sellaisia toimijoita, joilla on jo henkilöstölleen lepohuoneita ja jotka eivät pyydä uusia sellaisia. Koska lentoaseman tällä alueella ei nykyään toimi palveluntarjoajia, komissio ottaa huomioon sekä kalustoa varten käytettävissä olevan tilan että toisaalta läheisten henkilöstötilojen puutteen ja hyväksyy sen, että uudesta palveluntarjoajasta kieltäydytään, mutta kieltäytyy myöntämästä poikkeusta, jonka mukaan omahuolinta voitaisiin kieltää kyseisissä rahti- ja postitoiminnoissa.

2.2 Uusien palveluntarjoajien mukaantulo

(52) Kaiken kaikkiaan komissio tukee Saksan viranomaisten kantaa, jonka mukaan lentoaseman esittämässä tutkimuksessa ei oteta huomioon, mitä vaikutuksia uuden toimijan markkinaosuuksien syntymisellä olisi nykyisen monopolin haltijan kalustoon, ja että tällöin vapautuisi tiloja.

(53) Komissio kuitenkin tunnustaa, että jos markkinaosuudet osoittautuvat melko pieniksi, noin 10 - 15 prosentiksi kuten muista poikkeuksen kohteina olleista lentoasemista tehdyt arviot osoittavat, monopolin haltijan kaluston tarve voi vähetä hyvin vähän, ja uuden palveluntarjoajan kalusto voi olla lähes suoraa lisäystä nykyisen monopolin haltijan kalustoon.

(54) Uusien toimijoiden vaikutuksista esitetyt tutkimukset vaikuttavat suuresti yliarvioiduilta.

(55) Jos tarkastellaan esimerkiksi lentoaseman suurimman liikennöijän omahuolintaa lentoaseman toimittamien nykyisten aikataulujen perusteella, käy ilmi, että kaluston tarve on määrältään lähes 70 prosenttia lentoaseman nykyään käyttämästä kalustosta (5600 m2:n pinta-alalla). Koska toisen toimijan mukanaan tuoman kaluston käyttöönotto ja nykyisen monopolin haltijan kaluston (ja samalla tilan) tarpeen väheneminen eivät ole suorassa suhteessa toisiinsa, komission tekemässä tarkastelussa tarve vähenee noin 40 prosentilla (toisin sanoen 4000 neliömetriltä). Tilan tarpeen nettokasvu arvioidaan näin ollen 30 prosentiksi nykyisestä tilasta eli 2400 neliömetriksi. Samalta pohjalta voidaan arvioida, että jos mukaan tulisi uusi palvelun tarjoaja, joka saisi 10 - 15 prosentin markkinaosuuden - kuten yleensä on arvioitu muilla sellaisilla lentoasemilla tehdyissä tutkimuksissa, joille on myönnetty poikkeus - ja jos otaksutaan, että nykyisen monopolin haltijan kaluston tarve ei vähene ollenkaan, tilantarve kasvaa samojen laskelmien mukaan 1200 m2. Kuten yllä(10) huomautetaan, tämä pinta-ala voitaisiin ICAO:n määrittämien normien mukaan vapauttaa jo kolmen tai neljän TIPO-tyyppisen lentokonepaikan ympäriltä, tai peräti viiden kaikista tämäntyyppisistä noin 20 lentokonepaikasta, jos Saksan viranomaisten esittämä 2000 neliömetrin arvio otetaan huomioon. Tällainen tarve on kuitenkin ymmärrettävissä vain silloin, jos uskotaan siihen epätodennäköiseen oletukseen, että uusi toimija työskentelisi myös kaikkien kilpailijansa ruuhkahuippujen aikana.

(56) Joidenkin yritysten mukaantulon yhteydessä esitetyt, lentoaseman esittämät yksityiskohtaiset tarpeet viittaavat siihen, että uusien toimijoiden olisi harjoitettava kaikkia niitä toimia, joita nykyinen monopolin haltija tarjoaa, mikä ei vaikuta realistiselta. Joidenkin tahojen esittämä 1200 neliömetrin tarve tuntuu olevan paremmassa suhteessa todellisuuteen, ja analyysi on osoittanut, että tämä tilantarve voidaan tyydyttää.

(57) Komissio tunnustaa, että liikenteen kasvu tulevina vuosina ja paikkojen ja terminaalitilojen lisätarve ovat ongelma, mutta se pitää esitettyjä arvioita uuden toimijan vaikutuksista liikenteen määrään asematasoalueella ylimitoitettuina. Asematasolla tapahtuvan liikenteen määrän kasvu riippuu ennen kaikkea lentokoneiden operaatioiden määrästä, ja koska laskuja ja nousuja on ilmoituksen mukaan enintään 18 tunnissa, ulkopaikoilta tulevan liikenteen rullausteiden poikki ei pitäisi häiritä liikennettä. Ruuhka-aikoina toimijoiden on oltava erityisen valppaina, ja lentoaseman pitäjän on huolehdittava siitä, että asematasoalueella tapahtuvaa liikennettä koskevia määräyksiä noudatetaan. Useilla eurooppalaisilla lentoasemilla on runsaasti liikennettä paljon ruuhkaisempienkin terminaalien sivuilla, ja ne selviytyvät rullausteiden ylityksistä noudattaen tarkasti turvallisuusmääräyksiä.

Lentoasemalla käytettävissä oleva tila riittää toisen huolintapalvelujen tarjoajan kalustolle riippumatta siitä, onko tila terminaalin sivustalla, putkipaikkojen etupäässä vai ulkopaikoilla niissä tapauksissa, joissa matkustajia kuljetetaan busseilla. Tehtävään hakeva palvelun tarjoaja arvioi itse, kiinnostaako sitä toimia sille direktiivin säännösten mukaisesti ilmoitettujen tilarajoitteiden mukaan. Henkilökunnan lepotiloiksi tarjolla olevat tilat eivät kuitenkaan mahdollista uuden palveluntarjoajan ottamista mukaan kaikkeen asematasoalueen toimintaan. Lepotilat ovat keskittyneet terminaalirakennukseen, minkä vuoksi ne voidaan avata toiselle toimijalle matkatavaroiden kuljetuksen (ja lentokoneen lastauksen ja tyhjennyksen) osalta, kun taas bussinkuljettajat voivat käyttää lepoon kauimpana olevia tiloja. Muihin poikkeuksen koskemiin toimintoihin voidaan soveltaa direktiivissä määriteltyjä periaatteita vain, jos omahuolintaa harjoittaa sellainen liikenteenharjoittaja, joka ei tarvitse lisätiloja henkilöstölleen.

Direktiivin johdanto-osan 5 kappaleessa tuodaan esille, että "maahuolinnan markkinoiden avaaminen on toimenpide, jonka pitäisi auttaa lentoyhtiöitä alentamaan käyttökustannuksia ja parantamaan käyttäjille tarjottavien palvelujen laatua". Direktiivistä on hyötyä kuitenkin vain siinä tapauksessa, että markkinoiden avaaminen on tosiasiallista. Jos markkinat avataan vain oikeudellisesti, mutta todellisuudessa niille ei ole pääsyä, kuten 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen vaikuttaa tapahtuneen omahuolinnan harjoittamisen osalta, direktiivin tavoitteiden saavuttaminen vaarantuu. Sen sijaan jos markkinoiden avaaminen myös parantaa osaltaan tarjottavia palveluja ja monien käyttäjien maksamia hintoja, kuten johdanto-osan 5 kappaleessa mainitaan, palvelun tarjoajien välille syntyy kilpailua ja direktiivin tavoitteiden saavuttaminen helpottuu. Koska lentoasemalla olevat tilat mahdollistavat joidenkin huolintalajien osalta markkinoiden avaamisen vain yhdelle uudelle toimijalle, tavoitteet voidaan saavuttaa vain sellaisen palveluntarjoajan mukaantulolla, joka tarjoaa huolintapalveluja kolmansille osapuolille.

3. Toimenpidesuunnitelma

(58) Saksan viranomaisten esittämässä aineistossa esitetään direktiivin 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimenpiteitä, joilla mainitut rajoitteet pyritään poistamaan.

(59) Lentoaseman pitäjä on päättänyt laajentamissuunnitelmasta. Ensiksi aiotaan lisätä lentoaseman kapasiteettia rakentamalla uusi terminaali. Terminaali on tarkoitus rakentaa nykyisen terminaalin itäpuolelle; sen rakentaminen edellyttää nykyisten pysäköintialueiden siirtämistä, uuden asematasoalueen perustamista ja pääasiallisen sisäänkäynnin siirtämistä tornin itäosaan, jolloin nykyinen ylikuormitus kiitoratojen risteyskohdassa pohjoisosassa helpottuisi.

(60) Uuden terminaalin rakentamista koskevan lopullisen päätöksen tekeminen riippuu kuitenkin vielä hallinnollisiin lupiin liittyvistä ongelmista sekä tulevan Berlin-Brandenburgin lentoasemahankkeen investoijien halukkuudesta.

(61) Mutta kuten edellä mainitaan, mainittujen rajoitteiden poistamiseen tarkoitetun toimintasuunnitelman on oltava uskottava ja pitävä, ja sillä on oltava toteutusaikataulu. Koska hankkeen toteuttaminenkaan ei ole varmaa eikä varsinkaan sen toteuttamisajankohta, komissio ei voi ottaa kyseistä hanketta huomioon direktiivin 9 artiklassa tarkoitettuna suunnitelmana toimenpiteistä.

(62) Saksan viranomaiset ovat kuitenkin esittäneet myös kahta muuta toimenpidettä. Ne ovat seuraavat:

- Viisi nykyään nurmikkona olevaa aluetta muutetaan toiminta-alueiksi ja niille pysäköidään maahuolintakalustoa (alueet on numeroitu tämän päätöksen liitteenä olevassa piirroksessa). Näillä alueilla, jotka sijaitsevat huolintapalveluille varattujen alueiden lähellä ja jotka mainitaan 6 päivänä marraskuuta 1998 vallinneeseen tilanteeseen perustuvassa kartassa Lageplan: Planzustand BZW Änderung: Alte Beststandplan Nr 62, voidaan vapauttaa 6300 m2 huolintatilaa syksyyn 2000 mennessä, jolloin uudet toimijat voidaan ottaa vastaan direktiivin säännösten ja Saksan lentoasemien osalta direktiivin täytäntöön panevien kansallisten säädösten mukaisesti.

- Muutetaan rakennusta, jossa nykyään toimivat autonvuokrauspalvelut. Tämä tapahtuu korottamalla rakennusta, jolloin pohjakerroksen taso vapautuu huolintakaluston pysäköintiä varten ja samalla matkatavarahuolinnan ongelma ratkeaa.

(63) Koska erityistä hallinnollista hyväksyntää ei tarvita ja koska Saksan viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan nämä muutostyöt kaikkien direktiivin säännösten noudattamiseksi poikkeuskauden loppuun mennessä, näiden toimenpiteiden voidaan katsoa olevan direktiivin 9 artiklassa tarkoitetun suunnitelman määritelmän mukaiset.

4. Direktiivin 9 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen kriteerien noudattaminen

(64) Koska lentoasemalla on tarpeeksi tilaa yhden toimijan kalustolle ja henkilöstölle nykyisen monopolin haltijan lisäksi poikkeuksen koskemissa huolintalajeissa, poikkeus on ilmeisesti tehty tarvittua laajempialaisena. Rakennustyöt, joiden avulla markkinat aiotaan avata siinä laajuudessa, kuin direktiivissä ja siinä saksalaisessa säädöksessä, jolla se pannaan täytäntöön kyseisten huolintalajien osalta - kaksi palveluntarjoajaa ja kaksi käyttäjää, joille myönnetäHaaaän lupa omahuolintaan - kestävät syksyyn 2000 asti. Tästä syystä voidaan todeta, että poikkeuksen kesto ei ole tarpeettoman pitkä.

V PÄÄTELMÄ

(65) Saksan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että markkinoiden avaaminen toiselle palveluntarjoajalle kaikkien poikkeuksessa tarkoitettujen huolintalajien osalta olisi mahdotonta. Kaluston pysäköintiä ja henkilöstöä varten käytettävissä olevat tilat asematasoalueella ja terminaalissa mahdollistavat markkinoiden avaamisen toiselle palveluntarjoajalle, mutta kyseisenä aikana yksikään liikennöijä ei voi hoitaa omahuolintaa matkatavaroiden lajittelun eikä matkatavaroiden, matkustajien ja miehistön kuljetuksen osalta. Koska asematasoalueen ja terminaalin muissa osissa ei ole riittävästi sopivaa infrastruktuuria henkilöstöä varten, lentoaseman on avattava rahti- ja postitoimintojen markkinat vain sellaisille käyttäjille, jotka eivät tarvitse lisätiloja henkilöstölleen omahuolintaa varten kyseisessä lentoaseman osassa. Koska asematasoalueella on rajallisesti tilaa ja koska lisätilaa ei voida osoittaa lastaus- ja tyhjennystoiminnasta sekä ilma-aluksen siirtämisestä vastaavan henkilöstön lepotiloiksi heidän työpisteidensä läheltä, on perusteltua, että monopoli säilytetään näiden määrättyjen toimintojen osalta tarkasteltuna ajanjaksona.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saksan viranomaisten 26 päivänä tammikuuta 1999 tekemä päätös poikkeuksen myöntämisestä Berlin-Tegelin lentoasemalle, josta ilmoitettiin komissiolle 29 päivänä tammikuuta 1999, hyväksytään sillä edellytyksellä, että Saksan liittotasavalta tekee siihen seuraavat muutokset:

- Omahuolinnan harjoittaminen kielletään 31 päivään joulukuuta 2000 asti ainoastaan niiden huolintapalvelulajien osalta, jotka mainitaan direktiivin liitteen 3 kohdassa, 5.4 kohdassa matkustajien, matkatavaroiden ja miehistön kuljetusta koskevin osin sekä 5.6 kohdassa,

- varataan Berlin-Tegel-lentoasemalle (Berliner Flughafen GmbH) yksinoikeus tarjota kolmansille osapuolille huolintapalveluja 31 päivään joulukuuta 2000 asti niiden huolintapalvelulajien osalta, jotka mainitaan direktiivin liitteen 4 kohdassa, 5.4 kohdassa ilma-aluksen lastausta ja tyhjennystä koskevin osin sekä 5.6 kohdassa.

2 artikla

Saksan liittotasavallan on ilmoitettava komissiolle 1 artiklan mukaisesti muutetusta poikkeuspäätöksestä ennen sen voimaantuloa.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 1999.

Komission puolesta

Neil KINNOCK

Komission jäsen

(1) EYVL L 272, 25.10.1996, s. 36.

(2) EYVL C 64, 6.3.1999, s. 9 - 11.

(3) Bundesgesetzblatt 1997, osa 1, n:o 82, 16. joulukuuta 1997; s. 2885.

(4) Ks. alaviite 2.

(5) Komission päätökset, tehty 14 päivänä tammikuuta 1998, EYVL L 173, 18.6.1998, s. 32.

(6) Asia C-288/89, Mediawet, tuomio 25.7.1991, Kok. 4007 ja asia C-76/90, Säger: Dennemeyer, tuomio 25.7.1991, Kok. 1991, s. 4221.

(7) Ks. alaviite 4.

(8) Ks. alaviite 5.

(9) Komission päätös, tehty 30 päivänä lokakuuta 1998, EYVL L 300, 11.11.1998, s. 25, Kölnin/Bonnin lentoasemasta.

(10) Ks. jakso 2.1.A.