NEUVOSTON PÄÄTELMÄT

17 päivältä joulukuuta 1999

Euroopan kulttuuriteollisuudesta ja työllisyydestä

(2000/C 8/07)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

1) PALAUTTAA MIELEEN kulttuurista ja multimediasta 4 päivänä huhtikuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman(1);

2) PALAUTTAA MIELEEN kulttuuria ja taloudellista kasvua koskevien tilastojen edistämisestä 20 päivänä marraskuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman(2);

3) PALAUTTAA MIELEEN kulttuuriin liittyvien näkökohtien sisällyttämisestä yhteisön toimintaan 20 päivänä tammikuuta 1997 annetun neuvoston päätöslauselman(3);

4) PALAUTTAA MIELEEN 14 päivänä toukokuuta 1998 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan "Kulttuuri, kulttuuriteollisuus ja työllisyys", jossa komissio on selvittänyt kulttuurisektorin työllisyysvaikutuksia ja työllisyysnäkymiä;

5) PANEE MERKILLE, että Amsterdam sopimuksessa korostetaan uudella tavalla työllisyyttä ja erityisesti työllisyyden merkitystä muissa yhteisön politiikoissa ja toimissa, sekä työllisyysstrategian luomisella aikaan saatavia uusia mahdollisuuksia;

6) PALAUTTAA MIELEEN, että kulttuuriteollisuuden tärkeimpiä alueita ovat muun muassa elokuva- ja audiovisuaalisten ohjelmien tuotanto, esittävät taiteet, musiikki, kuvataiteet, arkkitehtuuri, kustannustoiminta ja lehdistö, multimedia, tallenneteollisuus, muotoilu ja taideteollisuus sekä kulttuurimatkailu, ja että kulttuuriperintö on uusien kulttuurituotteiden luomisen tärkeä perusta;

7) PANEE MERKILLE, että saatavilla olevien tietojen perusteella kulttuurisektori työllisti jäsenvaltioissa vuonna 1995 noin kolme miljoonaa ihmistä, mikä merkitsee suunnilleen kahta prosenttia kaikista yhteisön työpaikoista, ja että kulttuurialan työllisyys on 1990-luvulla kasvanut huomattavasti nopeammin kuin kokonaistyöllisyys;

8) KOROSTAA, että viestintäteknologian ja tietoyhteiskunnan kehityksen myötä on syntynyt lukuisia uusia levityskanavia, mikä on lisännyt rajusti uusien ohjelmasisältöjen kysyntää, ja että muidenkin alojen tuotteita ja palveluja kehitetään ja markkinoidaan yhä enemmän kulttuurisen sisällön, kuten muotoilun avulla;

9) KOROSTAA, että Euroopan kilpailukyvyn ja kulttuurin moninaisuuden kannalta on elintärkeää vahvistaa kulttuuriteollisuutta ja että kulttuuriteollisuudella on merkittävät kasvumahdollisuudet yhtenäismarkkinoilla ja maailmanlaajuisilla markkinoilla;

10) PANEE MERKILLE, että inhimilliseen työpanokseen pitkälle perustuva ja sitä käyttävä kulttuuriteollisuus on työvoimavaltainen ala, että kulttuuriteollisuuden alalla työskentelevät ovat usein korkeasti koulutettuja ja päteviä, ja että alan työpaikoista merkittävä osa on pienissä ja keskisuurissa yrityisissä olevia projektiluonteisia, lyhytaikaisia ja osa-aikaisia työsuhteita, sekä että ala työllistää miehiä ja naisia melkein tasavertaisesti;

11) ARVIOI, että työpaikat tulevat jatkuvasti lisääntymään kulttuuripalvelujen ja -tuotteiden kysynnän kasvun sekä erityisesti tietoyhteiskunnan kehittymisen ja uutta teknologiaa hyödyntävien alojen ansiosta;

12) PANEE MERKILLE, että kulttuuriteollisuuden yritykset ovat usein riippuvaisia paikallisesta ja alueellisesta yhteistyöstä ja että kulttuuriteollisuus auttaa paikallisia innovaatioita pääsemään kansainvälisille markkinoille;

13) PALAUTTAA MIELEEN, että kulttuuriteollisuus on tärkeä tulevaisuuden ala aluepolitiikan kuten rakennerahastojen näkökulmasta; uusien työpaikkojen luomisen ohella kulttuuriteollisuuteen tehtävät investoinnit parantavat alueen tiedon ja osaamisen tasoa, sosiaalista vuorovaikutusta ja alueen houkuttavuutta yrityksille ja kansalaisille, minkä lisäksi ne edistävät tiedon saattamista yleisön saataville;

14) KOROSTAA, että taiteellinen ja muu luova työ on kulttuuriteollisuuden elinvoimaisuuden ja uudistumisen perusta;

15) ON TIETOINEN SIITÄ, että jäsenvaltioiden ja Euroopan tasolla on vaikea saada luotettavia ja vertailukelpoisia tilastotietoja kulttuuriteollisuudesta ja sen työllisyysvaikutuksista,

KEHOTTAA komissiota

- ottamaan kulttuuriteollisuuden merkityksen huomioon nykyisissä ja tulevissa yhteisön toimissa ja ohjelmissa,

- kiinnittämään huomiota kulttuuriteollisuuden tärkeään merkitykseen kulttuurin monimuotoisuudelle ja työllisyyttä koskeville toimille,

- rohkaisemaan tiedon levittämistä niistä mahdollisuuksista, jotka rakennerahastot tarjoavat kulttuuriteollisuudelle, sekä laatimaan asiasta selvityksiä,

- jatkamaan kulttuuritilastojen kehittämistä erityisesti kulttuuriteollisuuden ja sen työllisyysvaikutusten osalta sekä edistämään jäsenvaltioiden välistä tietojen vaihtoa.

KEHOTTAA jäsenvaltioita

- pohtimaan kansallisten työllisyyttä koskevien toimintasuunnitelmiensa yhteydessä kulttuurialan merkitystä kestävien työpaikkojen luomisessa,

- tunnustamaan luovien taiteilijoiden ja muiden kulttuurialalla työskentelevien jatkokoulutuksen merkityksen,

- rohkaisemaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä kulttuuriteollisuuden edistämisessä ja tunnustamaan koulutuksen merkityksen nopeasti muuttuvassa toimintaympäristössä,

- tehostamaan kansallisten viranomaisten välistä yhteensovittamista, yhteistyötä ja tietojen vaihtoa kulttuuriteollisuuden edistämiseen liittyvissä kysymyksissä.

(1) EYVL C 247, 23.9.1995, s. 1.

(2) EYVL C 327, 7.12.1995, s. 1.

(3) EYVL C 36, 5.2.1997, s. 4.