Neuvoston direktiivi 92/53/ETY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta



Virallinen lehti nro L 225 , 10/08/1992 s. 0001 - 0062

Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 23 s. 0086

Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 23 s. 0086



NEUVOSTON DIREKTIIVI 92/53/ETY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo, että on tärkeää toteuttaa toimenpiteitä sisämarkkinoiden luomiseksi asteittain 31 päivään joulukuuta 1992 mennessä; sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan, direktiivissä 70/156/ETY(4) säädetään ETY-tyyppihyväksyntämenettelystä erityisdirektiiveissä säädettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti valmistetuille ajoneuvoille, osille ja erillisille teknisille yksiköille, sekä esitetään täydellinen luettelo näissä direktiiveissä tarkoitetuista ajoneuvojen järjestelmistä, osista ja erillisistä teknisistä yksiköistä, yhteisön sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan kannalta olisi tarpeen korvata nykyiset jäsenvaltioiden tyyppihyväksyntäjärjestelmät yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyllä, edellä tarkoitetulle tyyppihyväksyntämenettelylle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tehokkaimmin on tarpeen täsmentää sen hallinnollisia määräyksiä ja laajentaa niiden sovellettavuutta; tätä varten on erityisesti tärkeää, että näillä määräyksillä mahdollistetaan koko ajoneuvon tyyppihyväksyntä kokoamalla yhteen hyväksynnät sen järjestelmistä, osista ja erillisistä teknisistä yksiköistä, jos valmistaja niin haluaa sekä silloin, kun eri valmistajat rakentavat ajoneuvon monessa vaiheessa, kokoamalla yhteen eri valmistusvaiheissa annetut hyväksynnät, siitä huolimatta, että ajoneuvo saattaa olla tämän direktiivin säännösten mukainen, siinä saattaa ilmetä tiettyjä, epäilemättä liikenneturvallisuutta vaarantavia ominaisuuksia; sen vuoksi on suotavaa sallia jäsenvaltioiden evätä tyyppihyväksyntä tällaisilta ajoneuvotyypeiltä ja kieltää niiden myynti, käyttöönotto ja rekisteröinti; jälkimmäistä tapausta varten on vahvistettava asianmukaiset edellytykset, yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyn velvoittava luonne tekee tarpeelliseksi sallia poikkeuksia ja säätää vaihtoehtoisista menettelyistä ajoneuvoille, jotka on suunniteltu joko erikoistarkoituksiin tai valmistetaan pieninä sarjoina tai joissa on uusia teknisiä ratkaisuja, joita varten erityisdirektiiveissä ei vielä ole säännöksiä, yhteisön ulkopuolisten maiden markkinoille pääsyn helpottamiseksi on tarpeen tietyin edellytyksin hyväksyä järjestelmän, osan ja erillisen teknisen yksikön hyväksynnät, jotka on annettu vastaavien kansainvälisten ja kolmannen maan säännösten perusteella; tällaisten säännösten vastaavuus on määriteltävä soveltamalla perustamissopimuksen asiaa koskevia määräyksiä, yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyjen tarvittavan avoimuuden varmistamiseksi on tarpeen vahvistaa säännökset, joiden mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava toisilleen ja komissiolle hyväksyntäviranomaisensa ja tutkimuslaitoksensa sekä määräykset laatuvaatimuksista, jotka jälkimmäisten on täytettävä, tämän direktiivin liitteet ovat täydellisiä ainoastaan M1-luokan ajoneuvojen osalta ja direktiiviä on sovellettava ainoastaan näiden ajoneuvojen tyyppihyväksyntään; on suositeltavaa, odoteltaessa liitteiden täydentämistä kaikkien muiden luokkien ajoneuvoja koskevilla määräyksillä, antaa jäsenvaltioiden jatkaa tällaisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntää kansallisilla järjestelmillä direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan mukaisesti, riittävän teknisen ja hallinnollisen siirtymäajan varmistamiseksi nykyisten yhteisön vaatimusten valinnaisesta järjestelmästä tällä direktiivillä säädettävään pakolliseen tyyppihyväksyntämenettelyyn on aiheellista jättää valmistajille mahdollisuus kolmen vuoden ajan valita joko tämän direktiivin tai direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan mukainen menettely; jälkimmäisen menettelyn mukaisesti annetut hyväksynnät ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 1997, ja edellä tarkoitetuilla siirtymäsäännöksillä ei ole tarkoitus sallia jäsenvaltioiden poiketa täydelliseen yhdenmukaistamiseen perustuvien erityisdirektiivien säännöksistä, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Muutetaan direktiivi 70/156/ETY seuraavasti: 1) Korvataan 1 16 artikla seuraavasti: "1 artikla Soveltamisala Tätä direktiiviä sovelletaan yhdessä tai useammassa vaiheessa rakennettujen moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisten ajoneuvojen ja perävaunujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntään. Sitä ei sovelleta: - yksittäisten ajoneuvojen hyväksyntään. Kuitenkin niin, että tällaista hyväksyntää käyttävien jäsenvaltioiden on hyväksyttävä mikä tahansa voimassa olevan järjestelmän, osan, erillisen teknisen yksikön tai keskeneräisen ajoneuvon hyväksyntä, joka on annettu tämän direktiivin nojalla asiaa koskevien kansallisten määräysten sijasta; - kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan neuvoston direktiivin 92/61/ETY 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin 'nelipyöriin`(*). (*) EYVL N:o 225, 10.8.1992, s. 72 2 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan: - `tyyppihyväksynnällä` menettelyä, jolla jäsenvaltio varmentaa ajoneuvotyypin, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön täyttävän tämän direktiivin tai liitteessä IV tai XI esitetyssä täydellisessä luettelossa tarkoitetun erityisdirektiivin tekniset vaatimukset; - `monivaiheisella tyyppihyväksynnällä` menettelyä, jolla yksi tai useampi jäsenvaltio varmentaa keskeneräisen tai valmiin ajoneuvotyypin, valmistusasteen mukaan, täyttävän tämän direktiivin tekniset vaatimukset; - `ajoneuvolla` tieliikenteeseen tarkoitettua, keskeneräistä tai valmistuvaa vähintään nelipyöräistä moottoriajoneuvoa, jonka suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h, ja sen perävaunuja, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja, maa- ja metsätaloustraktoreita ja liikkuvia koneita; - `perusajoneuvolla` keskeneräistä ajoneuvoa, jonka tunnusnumero säilyy monivaiheisen tyyppihyväksyntämenettelyn kaikkien myöhempien vaiheiden ajan; - `keskeneräisellä ajoneuvolla` ajoneuvoa, jonka valmistuksessa tarvitaan vielä vähintään yksi lisävaihe tämän direktiivin teknisten vaatimusten täyttymiseksi; - `valmiilla ajoneuvolla` monivaiheisen tyyppihyväksyntämenettelyn tuloksena olevaa ajoneuvoa, joka täyttää tämän direktiivin kaikki vaatimukset; - `tyypillä` tietyn luokan, liitteessä II olevassa B osassa tarkoitettujen olennaisten osien osalta samanlaisia ajoneuvoja, ajoneuvotyypissä voi olla vaihtoehtoja ja eri muunnoksia (katso liite II B osa); - `järjestelmällä` ajoneuvon järjestelmää, kuten jarruja, pakokaasujen aiheuttamaa ilman pilaantumista estäviä laitteita, sisävarusteita jne., joiden osalta on noudatettava erityisdirektiivien vaatimuksia; - `osalla` ajoneuvon osaksi tarkoitettua laitetta, kuten valaisinta, jonka on täytettävä erityisdirektiivin vaatimukset ja joka voidaan tyyppihyväksyä erikseen, kun erityisdirektiivissä nimenomaisesti niin säädetään; - `teknisellä yksiköllä` ajoneuvon osaksi tarkoitettua laitetta, kuten alleajosuojia, jonka on täytettävä erityisdirektiivin vaatimukset ja joka voidaan tyyppihyväksyä erikseen, mutta ainoastaan yhden tai useamman määrätyn ajoneuvotyypin yhteydessä, kun erityisdirektiivissä nimenomaisesti niin säädetään; - `valmistajalla` hyväksyntäviranomaiselle tyyppihyväksynnästä, kaikista tyyppihyväksyntämenettelyn tekijöistä sekä tuotannon vaatimustenmukaisuudesta vastuussa olevaa henkilöä tai elintä, tämän henkilön tai elimen ei ole välttämätöntä olla suoraan mukana hyväksyttävän ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön kaikissa valmistusvaiheissa; - `hyväksyntäviranomaisilla` jäsenvaltion viranomaisia, jotka ovat vastuussa kaikista ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntämenettelyyn kuuluvista tekijöistä; nämä antavat ja, tarvittaessa, peruuttavat hyväksyntätodistukset, toimivat toisten jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisten yhteyselimenä ja tarkastavat valmistajan tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi toteuttamat määräykset; - `tutkimuslaitoksella` testauslaboratorioksi hyväksyttyä järjestöä tai -elintä, joka jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisen nimissä suorittaa testejä tai tarkastuksia. Tästä toiminnasta voi huolehtia myös hyväksyntäviranomainen itse; - `ilmoituslomakkeella` tämän direktiivin liitteessä I tai liitteessä III tai erityisdirektiivin vastaavassa liitteessä esitettyä lomaketta, jossa ilmoitetaan hakijalta vaadittavat tiedot; - `valmistusasiakirjoilla` tiedoista, piirustuksista, valokuvista ja niin edelleen koostuvaa asiakirjakokonaisuutta, jonka hakija toimittaa tutkimuslaitokselle tai hyväksyntäviranomaiselle ilmoituslomakkeen ohjeiden mukaisesti; - `hyväksyntäasiakirjoilla` valmistusasiakirjojen lisäksi kaikkia testausselosteita tai muita asiakirjoja, jotka tutkimuslaitos tai hyväksyntäviranomainen on liittänyt niihin suorittaessaan tehtäviään; - `hyväksyntäasiakirjojen hakemistolla` asiakirjaa, jossa esitetään hyväksyntäasiakirjan sisältö numeroituna tai merkittynä siten, että jokainen sivu on helposti löydettävissä. 3 artikla Tyyppihyväksynnän hakeminen 1 Valmistajan on toimitettava jäsenvaltion hyväksyntäviranomaiselle ajoneuvon tyyppihyväksyntää koskeva hakemus. Hakemukseen on liitettävä valmistusasiakirjat, joissa on liitteessä III vaaditut tiedot ja hyväksyntätodistus kutakin sovellettavaa erityisdirektiiviä varten liitteen IV tai XI mukaisesti. Lisäksi jokaista erityisdirektiiviä koskevat hyväksyntäasiakirjat on annettava hyväksyntäviranomaisen käyttöön hyväksynnän anto- tai epäämispäivään asti. 2 Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jos käytettävissä ei ole asianomaista erityisdirektiiviä koskevia hyväksyntätodistuksia, hakemukseen liitettävät asiakirjat käsittävät valmistusasiakirjat, jotka sisältävät liitteessä I, liitteessä IV tai XI tarkoitettujen erityisdirektiivien perusteella vaaditut, ja tarvittaessa, liitteessä III olevassa II osassa vaaditut tiedot. 3 Monivaiheisen tyyppihyväksynnän ollessa kyseessä hakijan on toimitettava: - ensimmäisessä vaiheessa: valmistuvaa ajoneuvoa varten vaadittavien valmistusasiakirjojen ja hyväksyntätodistusten ne osat, jotka kuuluvat perusajoneuvon valmistusvaiheeseen; - toisessa ja seuraavissa vaiheissa: valmistusasiakirjojen ja hyväksyntätodistusten ne osat, jotka vastaavat senhetkistä valmistusvaihetta, ja yksi kappale keskeneräisen ajoneuvon hyväksyntätodistuksesta, joka on annettu edellisessä valmistusvaiheessa; lisäksi valmistaja toimittaa luettelon keskeneräiseen ajoneuvoon tekemistään muutoksista ja lisäyksistä. 4 Valmistajan on toimitettava jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisille järjestelmä-, osa- tai erillisen teknisen yksikkötyypin tyyppihyväksyntää koskeva hakemus. Hakemukseen on liitettävä valmistusasiakirjat, joiden sisältö eritellään vastaavan erityisdirektiivin ilmoituslomakkeessa. 5 Ajoneuvo-, järjestelmä-, osa- tai erilliseen tekniseen yksikkötyyppiin liittyvän hakemuksen voi toimittaa ainoastaan yhteen jäsenvaltioon. Jokaisen hyväksyttävän tyypin osalta on toimitettava erillinen hakemus. 4 artikla Tyyppihyväksyntämenettely 1 Kunkin jäsenvaltion on annettava: a) ajoneuvon tyyppihyväksyntä: - ajoneuvotyypeille, jotka ovat valmistusasiakirjojen tietojen mukaisia ja täyttävät kaikkien vastaavien liitteessä IV tarkoitettujen erityisdirektiivien tekniset vaatimukset; - liitteessä XI tarkoitetuille erikoiskäyttöön tarkoitetuille ajoneuvotyypeille, jotka ovat valmistusasiakirjojen tietojen mukaisia ja täyttävät liitteen XI vastaavassa sarakkeessa tarkoitettujen erityisdirektiivien tekniset vaatimukset; Tämä menettely tapahtuu liitteessä V esitettyjen menettelyjen mukaisesti; b) monivaiheinen tyyppihyväksyntä perus-, keskeneräisille tai valmiille ajoneuvotyypeille, jotka ovat valmistusasiakirjojen tietojen mukaisia ja täyttävät vastaavien liitteessä IV tai XI ilmoitettujen erityisdirektiivien tekniset vaatimukset ajoneuvotyypin valmistusvaiheen mukaisesti. Tämä menettely tapahtuu liitteessä XIV esitettyjen menettelyjen mukaisesti; c) järjestelmän tyyppihyväksyntä ajoneuvotyypeille, jotka ovat valmistusasiakirjojen tietojen mukaisia ja täyttävät vastaavan erityisdirektiivin tekniset vaatimukset; d) osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntä kaikille osan tai erillisen teknisen yksikön tyypeille, jotka ovat valmistusasiakirjojen tietojen mukaisia ja täyttävät vastaavan erityisdirektiivin, jossa erityisesti tästä säädetään, tekniset vaatimukset. 2 Jos jäsenvaltio kuitenkin arvioi 1 kohdan säännökset täyttävän ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön muodostavan vakavan vaaran liikenneturvallisuudelle, se voi kieltäytyä antamasta tyyppihyväksyntää. Jäsenvaltion on ilmoitettava tästä viipymättä muille jäsenvaltioille ja komissiolle sekä perusteltava päätöksensä. 3 Kunkin jäsenvaltion on täytettävä kaikki tyyppihyväksyntätodistuksen vastaavat kohdat (katso mallit tämän direktiivin liitteessä VI ja erityisdirektiivien liitteissä) jokaisen hyväksymänsä ajoneuvo-, järjestelmä-, osa- tai erillisen teknisen yksikkötyypin osalta. Kunkin jäsenvaltion on lisäksi täytettävä ajoneuvon hyväksyntätodistukseen liitettävän testituloslomakkeen vastaavat osat (katso malli liitteessä VIII) sekä laadittava tai tarkastettava hyväksyntäasiakirjojen hakemiston sisältö. Hyväksyntätodistukset on numeroitava liitteessä VII esitetyn menetelmän mukaisesti. Todistus täytettynä ja sen liitteet toimitetaan hakijalle. 4 Jos hyväksyttävä osa tai erillinen tekninen yksikkö ei täytä tehtäväänsä tai ei osoita erityistä ominaisuutta kuin ajoneuvon muiden osien yhteydessä ja tästä syystä yhden tai useamman vaatimuksen täyttymistä ei voida tarkastaa kuin osan tai erillisen teknisen yksikön toimiessa yhdessä muiden ajoneuvon osien kanssa, olivat ne sitten todellisia tai simuloituja, osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksynnän laajuutta on tämän seurauksena rajoitettava. Kyseisen osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntätodistuksessa on mainittava käyttöä koskevat mahdolliset rajoitukset ja asennusta koskevat edellytykset. Näiden rajoitusten ja edellytysten noudattaminen on tarkastettava ajoneuvon tyyppihyväksynnän yhteydessä. 5 Kunkin jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisten on lähetettävä kuukauden kuluessa muiden jäsenvaltioiden vastaaville viranomaisille jäljennös tyyppihyväksyntätodistuksesta (liitteineen) jokaisen ajoneuvotyypin osalta, jonka hyväksynnän ne ovat antaneet, evänneet tai peruuttaneet. 6 Kunkin jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisten on lähetettävä kuukausittain muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille luettelo (joka sisältää liitteessä XIII tarkoitetut tiedot) tuon kuukauden aikana antamistaan, epäämistään tai peruuttamistaan järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnöistä. Lisäksi sen on, saatuaan hakemuksen toisen jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisilta, lähetettävä viipymättä jäljennös kyseisen järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntätodistuksesta ja/tai hyväksyntäasiakirjat jokaisen antamansa, epäämänsä tai peruuttamansa järjestelmä-, osa- tai erillisen teknisen yksikkötyypin tyyppihyväksyntätodistuksen osalta. 5 artikla Hyväksyntöjen muutokset 1 Tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että se saa tietoonsa kaikki muutokset hyväksyntäasiakirjojen tietoihin. 2 Hakemus tyyppihyväksynnän muutoksesta tai laajennuksesta on toimitettava yksinomaan alkuperäisen hyväksynnän antaneelle jäsenvaltiolle. 3 Jos järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön hyväksynnän ollessa kyseessä hyväksyntäasiakirjojen tiedot ovat muuttuneet, kyseisen jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisten: - on tarvittaessa julkaistava hyväksyntäasiakirjojen korjatut sivut ja osoitettava selvästi jokaisella korjatulla sivulla muutoksen laatu ja uudelleenjulkaisun päivämäärä; on jokaisen korjauksen yhteydessä myös muutettava hyväksyntäasiakirjojen hakemistoa (joka on hyväksyntätodistuksen liitteenä) niin, että siitä käy ilmi viimeisimpien muutosten päivämäärät; - on julkaistava korjattu, laajennusnumerolla varustettu hyväksyntätodistus, jos jotkin sen sisältämät tiedot (lukuun ottamatta sen liitteitä) ovat muuttuneet, tai jos direktiivin vaatimukset ovat muuttuneet siihen merkityn päivämäärän jälkeen; korjatusta todistuksesta on selvästi käytävä ilmi korjauksen peruste ja uudelleenjulkaisun päivämäärä. Jos kyseisen jäsenvaltion hyväksyntäviranomaiset arvioivat, että hyväksyntäasiakirjojen muutos vaatii uusia testejä tai tarkastuksia, niiden on ilmoitettava tästä valmistajalle ja laadittava edellä tarkoitetut asiakirjat vasta niitä tyydyttävät tulokset antaneiden testien ja tarkastusten suorittamisen jälkeen. 4 Jos ajoneuvoa hyväksyttäessä hyväksyntäasiakirjojen tiedot ovat muuttuneet, kyseisen jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisten: - on tarvittaessa julkaistava hyväksyntäasiakirjojen korjatut sivut ja osoitettava selvästi jokaisella korjatulla sivulla muutoksen laatu ja uudelleenjulkaisun päivämäärä; on jokaisen korjauksen yhteydessä myös muutettava hyväksyntäasiakirjojen hakemistoa (joka on hyväksyntätodistuksen liitteenä) niin, että siitä käy ilmi viimeisimpien muutosten päivämäärät; - on julkaistava korjattu, laajennusnumerolla varustettu hyväksyntätodistus, jos lisätarkastuksia vaaditaan tai jos jokin sen sisältämä tieto (lukuun ottamatta sen liitteitä) on muuttunut tai, jos jonkin erityisdirektiivin vaatimukset, joita sovelletaan päivämäärästä, josta alkaen ensimmäinen käyttöönotto on kielletty, ovat muuttuneet hyväksyntätodistuksessa olevan päivämäärän jälkeen. Uudesta todistuksesta on selvästi käytävä ilmi laajennuksen peruste ja uudelleenjulkaisun päivämäärä. Jos kyseisen jäsenvaltion hyväksyntäviranomaiset arvioivat, että hyväksyntäasiakirjojen muutos vaatii uusia tarkastuksia, niiden on ilmoitettava tästä valmistajalle ja laadittava edellä tarkoitetut asiakirjat vasta niitä tyydyttävät tulokset antaneiden uusien tarkastusten jälkeen. Jokainen korjattu asiakirja on lähetettävä kaikille muille toimivaltaisille viranomaisille yhden kuukauden kuluessa. 5 Kun ajoneuvotyypin hyväksyntä ei enää ole voimassa sen vuoksi, että yksi tai useampi liitteenä olevissa hyväksyntäasiakirjoissa tarkoitettujen erityisdirektiivien perusteella annetuista hyväksynnöistä ei ole enää voimassa, hyväksynnän antaneen jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava siitä ja päivämäärästä muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille tai ilmoitettava viimeisen vanhan hyväksyntätodistuksen mukaisesti valmistetun ajoneuvon tunnusnumero. 6 artikla Vaatimustenmukaisuustodistus 1 Ajoneuvon tyyppihyväksynnän haltijana valmistajan on laadittava vaatimustenmukaisuustodistus. Tämä todistus, jonka mallit esitetään liitteessä IX, seuraa jokaista valmistuvaa tai keskeneräistä, hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisesti valmistettua ajoneuvoa. Keskeneräisen tai valmiin ajoneuvon ollessa kyseessä, valmistajan on ilmoitettava vaatimustenmukaisuustodistuksen toisella sivulla ainoastaan ne tiedot, jotka on lisätty tai muutettu siinä hyväksyntävaiheessa, ja tarvittaessa liitettävä tähän todistukseen kaikki edellisten vaiheiden vaatimustenmukaisuustodistukset. 2 Jäsenvaltiot voivat kuitenkin ajoneuvon verotusta tai rekisteröintiä varten pyytää, ilmoitettuaan siitä komissiolle ja muille jäsenvaltioille vähintään kolme kuukautta aikaisemmin, muidenkin kuin liitteessä IX tarkoitettujen tietojen liittämistä todistukseen, jos kyseiset tiedot on erityisesti mainittu hyväksyntäasiakirjoissa tai ne voidaan päätellä siitä yksinkertaisen laskutoimituksen avulla. Jäsenvaltiot voivat myös pyytää, että liitteen IX vaatimustenmukaisuustodistus täytettäisiin tavalla, joka tuo paremmin esiin toimivaltaisten viranomaisten verotus- ja rekisteröintitarkoituksiin tarvittavat ja riittävät tiedot. 3 Osan tai erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksynnän haltijana valmistajan on kiinnitettävä kuhunkin tyyppihyväksynnän mukaisesti valmistettuun osaan tai yksikköön kaupallinen tai tavaramerkkinsä, tyyppimerkintä ja/tai, jos erityisdirektiivissä niin säädetään, tyyppihyväksyntänumero tai -merkki. Jälkimmäisessä tapauksessa valmistaja saa kuitenkin valintansa mukaan olla kiinnittämättä kaupallista tai tavaramerkkiä ja tyyppimerkintää. 4 Tyyppihyväksyntätodistuksen haltijana valmistajan, joka 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti ottaa huomioon osan tai teknisen yksikön käytön rajoitukset, on toimitettava jokaisen valmistetun osan tai yksikön mukana yksityiskohtaiset tiedot näistä rajoituksista ja ilmoitettava sen asennusta koskevat edellytykset. 7 artikla Rekisteröinti ja käyttöönotto 1 Jäsenvaltioiden on rekisteröitävä uudet ajoneuvot ja sallittava niiden myynti ja käyttöönotto niiden valmistukseen ja toimintaan liittyvistä syistä jos, ja ainoastaan jos ne on varustettu voimassa olevalla vaatimustenmukaisuustodistuksella. Keskeneräisten ajoneuvojen ollessa kyseessä, jokaisen jäsenvaltion on sallittava niiden myynti, mutta ne voivat evätä niiden pysyvän rekisteröinnin tai käyttöönoton niin kauan kunnes ne ovat valmiita. 2 Jokaisen jäsenvaltion on sallittava osien tai erillisten teknisten yksiköiden myynti ja käyttöönotto jos, ja ainoastaan jos nämä osat tai erilliset tekniset yksiköt täyttävät vastaavien erityisdirektiivien vaatimukset ja 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut vaatimukset, jos edellä sanottua ei sovelleta osiin ja erillisiin teknisiin yksiköihin, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ajoneuvoissa, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan tai jotka on siitä osaksi tai kokonaan vapautettu. 3 Jos jäsenvaltio arvioi, että tietyn tyyppiset ajoneuvot, osat tai erilliset tekniset yksiköt ovat vakavana vaarana liikenneturvallisuudelle, vaikka ne on varustettu voimassa olevalla vaatimustenmukaisuustodistuksella tai riittävillä merkinnöillä, se voi enintään kuuden kuukauden ajaksi kieltäytyä rekisteröimästä tällaista ajoneuvoa tai kieltää tällaisten ajoneuvojen, osien tai erillisten teknisten yksiköiden myynnin tai käyttöönoton alueellaan. Sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille jäsenvaltioille ja komissiolle ja ilmoitettava päätöksensä perusteena olevat syyt. Jos tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio riitauttaa sille ilmoitetun väitetyn liikenneturvallisuudelle aiheutuvan vaaran, asianomaisten jäsenvaltioiden on pyrittävä ratkaisemaan erimielisyys. Komissiolle on ilmoitettava asiasta ja se tarvittaessa kutsuu osapuolet asiaa koskevaan neuvotteluun ratkaisun aikaansaamiseksi. 8 artikla Poikkeukset ja muut menettelyt 1 Edellä 7 artiklan 1 kohdan vaatimuksia ei sovelleta: - asevoimien, siviilipuolustuksen, palontorjunnan ja yleisen järjestyksen ylläpidosta huolehtivien yksiköiden käyttöön tarkoitettuihin ajoneuvoihin, eikä - jäljempänä 2 kohdan mukaisesti hyväksyttyihin ajoneuvoihin. 2 Jäsenvaltiot voivat valmistajan pyynnöstä vapauttaa seuraavat ajoneuvot yhden tai useamman erityisdirektiivin yhden tai useamman säännöksen soveltamisesta: a) Pieninä sarjoina valmistetut ajoneuvot Tässä tapauksessa tyyppiperheen kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen, myytyjen tai käyttöönotettujen ajoneuvojen lukumäärä vuodessa saa olla enintään liitteessä XII tarkoitettu yksiköiden lukumäärä. Jäsenvaltioiden on vuosittain lähetettävä komissiolle luettelo tällaisista hyväksynnöistä. Tällaisen hyväksynnän antaneen jäsenvaltion on lähetettävä jäljennös hyväksyntätodistuksesta liitteineen valmistajan osoittamille muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille ilmoittaen myönnettyjen poikkeusten luonne. Näiden jäsenvaltioiden on päätettävä kolmen kuukauden kuluessa, hyväksyvätkö ne, ja jos niin kuinka monen ajoneuvon osalta, alueellaan rekisteröitäväksi tarkoitettujen ajoneuvojen hyväksynnän. Tämän kohdan mukaisesti annettuihin hyväksyntöihin sovelletaan 3, 4, 5, 6, 10 ja 11 artiklan vaatimuksia ainoastaan siinä määrin kuin hyväksyntäviranomaiset pitävät tarpeellisena. Myönnettäessä poikkeus tämän kohdan mukaisesti, jäsenvaltio voi vaatia muuta asiaa koskevaa säännöstä sovellettavaksi. b) Sarjan viimeiset ajoneuvot 1) Jäsenvaltiot voivat liitteessä XII olevassa B osassa tarkoitettujen enimmäismäärien ja rajallisen ajan huomioon ottaen rekisteröidä uusia ajoneuvoja ja sallia niiden myynnin ja käyttöönoton, jos ne vastaavat ajoneuvotyyppiä, jonka tyyppihyväksyntä ei ole 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti enää voimassa. Tätä säännöstä sovelletaan ainoastaan ajoneuvoihin, jotka: - olivat yhteisön alueella, ja - olivat varustettuja voimassa olevalla vaatimustenmukaisuustodistuksella, joka oli annettu kyseisen ajoneuvon tyyppihyväksynnän ollessa vielä voimassa, mutta joita ei oltu vielä rekisteröity tai otettu käyttöön ennen mainitun tyyppihyväksynnän voimassaolon päättymistä. Tämä mahdollisuus on rajattu 12 kuukauteen valmistuvien ajoneuvojen osalta ja 18 kuukauteen valmiiden ajoneuvojen osalta päivämäärästä, jolloin tyyppihyväksynnän voimassaolo päättyi. 2) Edellä 1 kohdan soveltamiseksi yhteen tai useampaan tietyn luokan ajoneuvotyyppiin on valmistajan toimitettava hakemus vastaavan ajoneuvotyypin (tyypit) ennen erityisdirektiivien tai niiden muutosten voimaantuloa hyväksyneen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille. Hakemuksessa on eriteltävä sen perusteena olevat tekniset ja/tai kaupalliset syyt. Jos jäsenvaltio hyväksyy pyynnön, sen on kuukauden kuluessa ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille valmistajalle myönnettyjen poikkeuksien kesto ja syyt yhdessä 5 artiklan 5 kohdassa säädettyjen tietojen kanssa. Näiden ajoneuvojen käyttöönottoon liittyen asianomainen jäsenvaltio on vastuussa sen varmistamisesta, että valmistaja noudattaa liitteessä XII olevan B osan määräyksiä. Jäsenvaltioiden on lähetettävä joka vuosi komissiolle luettelo myönnetyistä poikkeuksista ja niiden syistä. c) Luonteeltaan yhden tai useamman erityisdirektiivin yhteen tai useampiin vaatimuksiin soveltumattomia tekniikoita tai ratkaisuja käyttäen valmistetut ajoneuvot, osat tai erilliset tekniset yksiköt Ajoneuvoille, osille tai erillisille teknisille yksiköille hyväksynnän antaneen jäsenvaltion on lähetettävä kuukauden kuluessa jäljennös hyväksyntätodistuksesta ja sen liitteistä muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille ja toimitettava viipymättä komissiolle kertomus, joka sisältää: - syyn, miksi kyseisistä tekniikoista tai ratkaisuista johtuen ajoneuvo, osa tai erillinen tekninen yksikkö ei sovellu yhden tai useamman asianomaisen erityisdirektiivin vaatimuksiin; - kuvauksen esille tulevista turvallisuus- ja ympäristönsuojelukysymyksistä sekä toteutetut toimenpiteet; - kuvauksen testeistä ja niiden tuloksista, jotka osoittavat vähintään yhden tai useamman asianomaisen erityisdirektiivin vaatimuksia vastaavan turvallisuuden ja ympäristönsuojelun tason; - ehdotukset vastaavien erityisdirektiivien muutoksiksi tai tarvittaessa uusiksi erityisdirektiiveiksi. Komissio päättää kolmen kuukauden kuluessa kertomuksen hyväksymisestä, 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Jos komissio hyväksyy kertomuksen, asianomainen jäsenvaltio voi antaa tämän direktiivin mukaisen tyyppihyväksynnän. Komissio toteuttaa silloin aiheelliset toimenpiteet poikkeuksen kohteena olleiden erityisdirektiivien mukauttamiseksi. Tällaisen tyyppihyväksynnän voimassaoloaika on rajoitettu 24 kuukauteen, mutta komissio voi pidentää sitä tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion pyynnöstä. 3 Edellä 2 kohdan mukaisesti annetuissa hyväksyntätodistuksissa, joiden mallit ovat liitteessä VI, ei saa olla otsikkoa 'Ajoneuvotyypin ETY-tyyppihyväksyntätodistus`, paitsi 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa, kun komissio on hyväksynyt kertomuksen. 9 artikla Vastaavien hyväksyntöjen hyväksyminen 1 Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta tunnustaa, yhteisön ja kolmansien maiden välillä tehtyjen monen- tai kahdenvälisten sopimusten perusteella, tässä direktiivissä vahvistettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntää koskevien edellytysten tai säännösten vastaavuuden kansainvälisesti tai kolmansissa maissa vahvistettujen menettelyjen kanssa. 2 Liitteessä IV olevassa II osassa tarkoitettujen kansainvälisten sääntöjen vastaavuus asianmukaisten erityisdirektiivien kanssa on tunnustettava. Jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisten on hyväksyttävä näiden sääntöjen mukaisesti annetut hyväksynnät ja tarvittaessa vastaavat tyyppihyväksyntämerkit asianomaisten erityisdirektiivien vastaavien hyväksyntöjen ja/tai hyväksyntämerkkien sijasta. Mainitut kansainväliset säännöt julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 10 artikla Tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimenpiteet 1 Tyyppihyväksynnän antavan jäsenvaltion on toteutettava liitteen X mukaiset hyväksyntää koskevat toimenpiteet sen tarkastamiseksi, tarvittaessa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisten kanssa, että aiheelliset toimenpiteet valmistettujen ajoneuvojen, järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnän vaatimustenmukaisuudeksi on toteutettu. 2 Tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava liitteen X mukaiset hyväksyntää koskevat toimenpiteet sen tarkastamiseksi, tarvittaessa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisten kanssa, että 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet ovat edelleen riittävät ja että valmistetut ajoneuvot, järjestelmät, osat tai erilliset tekniset yksiköt pysyvät hyväksytyn tyypin vaatimusten mukaisina. Hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen on rajoitettava liitteessä X olevassa 2 kohdassa ja erityisiä vaatimuksia säätävissä erityisdirektiiveissä mainittuihin menettelyihin. 11 artikla Hyväksytyn tyypin vaatimustenvastaisuus 1 Ajoneuvoa pidetään hyväksytyn tyypin vaatimusten vastaisena, jos siinä havaitaan, tyyppihyväksyntätodistukseen ja/tai hyväksyntäasiakirjoihin verrattaessa, muita kuin tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion 5 artiklan 3 tai 4 kohdan nojalla sallimia eroja. Ajoneuvoa ei pidetä hyväksytyn tyypin vaatimusten vastaisena, jos erityisdirektiiveissä säädettyjä toleransseja noudatetaan. 2 Jos tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio havaitsee, että vaatimustenmukaisuustodistuksella tai hyväksyntämerkillä varustetut ajoneuvot, osat tai erilliset tekniset yksiköt eivät ole sen hyväksymän tyypin vaatimusten mukaisia, sen on toteutettava aiheelliset toimenpiteet varmistaakseen, että valmistetut ajoneuvot, osat tai erilliset tekniset yksiköt saadaan jälleen hyväksytyn tyypin vaatimusten mukaisiksi. Tämän jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille toteutetut toimenpiteet, jotka voivat käsittää jopa tyyppihyväksynnän peruuttamisen. 3 Jos jäsenvaltio arvioi, että vaatimustenmukaisuustodistuksella tai hyväksyntämerkillä varustetut ajoneuvot, osat tai erilliset tekniset yksiköt eivät ole hyväksytyn tyypin vaatimusten mukaisia, se voi pyytää tyyppihyväksynnän antanutta jäsenvaltiota tarkastamaan, että valmistetut ajoneuvot, osat tai erilliset tekniset yksiköt ovat hyväksytyn tyypin vaatimusten mukaisia. Tämä tarkastus on suoritettava mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa kuuden kuukauden kuluessa pyynnön päiväyksestä. 4 Jos kyseessä on: - ajoneuvon tyyppihyväksyntä, kun ajoneuvon vaatimustenvastaisuus johtuu yksinomaan järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön vaatimustenvastaisuudesta, tai jos kyseessä on - monivaiheinen tyyppihyväksyntä, kun valmiin ajoneuvon vaatimustenvastaisuus johtuu yksinomaan keskeneräiseen ajoneuvoon olennaisesti kuuluvan järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön tai itse keskeneräisen ajoneuvon vaatimustenvastaisuudesta, ajoneuvon hyväksyntäviranomaisten on pyydettävä järjestelmän, osan, erillisen teknisen yksikön tai keskeneräisen ajoneuvon tyyppihyväksynnän antanutta jäsenvaltiota toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valmistetut ajoneuvot saadaan jälleen hyväksytyn tyypin vaatimusten mukaisiksi. Nämä toimenpiteet on toteutettava mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa kuuden kuukauden kuluessa pyynnön päiväyksestä, tarvittaessa yhteistyössä pyynnön esittäneen jäsenvaltion kanssa. Kun vaatimustenvastaisuus on todettu, kyseiselle järjestelmälle, osalle, erilliselle tekniselle yksikölle tai keskeneräiselle ajoneuvolle tyyppihyväksynnän antaneiden jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisten on toteutettava 2 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet. 5 Jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisten on yhden kuukauden kuluessa ilmoitettava toisilleen tyyppihyväksynnän peruuttamisesta ja tämän toimenpiteen syyt. 6 Jos tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio riitauttaa sille ilmoitetun vaatimustenvastaisuuden, asianomaisten jäsenvaltioiden on pyrittävä ratkaisemaan erimielisyys. Komissiolle on ilmoitettava asiasta ja se tarvittaessa kutsuu osapuolet asiaa koskevaan neuvotteluun ratkaisun aikaansaamiseksi. 12 artikla Päätöksistä ilmoittaminen ja käytettävissä olevat muutoksenhakukeinot Jokainen tämän direktiivin täytäntöönpanolla annettujen säännösten perusteella annettu ja hyväksynnän epäämisen tai peruuttamisen tai rekisteröinnin epäämisen tai myyntikiellon sisältävä päätös on asianmukaisesti perusteltava. Niistä ja jäsenvaltioiden voimassa olevien lakien mukaisesti käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista ja niille asetetuista määräajoista on ilmoitettava asianosaiselle. 13 artikla Liitteiden mukauttaminen 1 Perustetaan tekniikan kehitykseen mukauttamista käsittelevä komitea, jäljempänä 'komitea`, jossa on jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana komission edustaja. 2 Kaikki tarvittavat muutokset: - tämän direktiivin liitteiden, tai - erityisdirektiivien säännösten, ellei sanotuissa erityisdirektiiveissä ole toisin säädetty, mukauttamiseksi on tehtävä 3 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Tätä menettelyä sovelletaan myös erillisiä teknisiä yksiköitä koskevien säännösten liittämiseksi erityisdirektiiveihin. 3 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 4 Jos neuvosto päättää komission ehdotuksesta hyväksyä uuden erityisdirektiivin, se hyväksyy saman ehdotuksen perusteella tämän direktiivin asiaa koskevien liitteiden aiheelliset muutokset. 14 artikla Hyväksyntäviranomaisten ja tutkimuslaitosten ilmoittaminen1 Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille seuraavien elinten nimet ja osoitteet: - hyväksyntäviranomaiset ja tarvittaessa näiden vastuualueet, ja - hyväksymänsä tutkimuslaitokset sekä minkä testausmenettelyjen suorittamiseen kukin näistä laitoksista on hyväksytty. Ilmoitettujen laitosten on täytettävä testauslaboratorioiden toimintaa koskevat yhdenmukaistetut standardit (EN 45001), mistä johtuen seuraavia edellytyksiä on noudatettava: i) valmistajaa ei saa hyväksyä tutkimuslaitokseksi, ellei erityisdirektiivissä nimenomaisesti toisin säädetä; ii) tässä direktiivissä ei tutkimuslaitoksen hyväksyntäviranomaisten luvalla käyttämien ulkopuolisten laitteiden käyttöä pidetä poikkeuksellisena. 2 Ilmoitetun laitoksen oletetaan täyttävän yhdenmukaistetun standardin, mutta tarvittaessa komissio voi vaatia tästä todisteen jäsenvaltioilta. Kolmansien maiden laitoksia voidaan ilmoittaa nimetyiksi tutkimuslaitoksiksi ainoastaan yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välisen kahden- tai monenvälisen sopimuksen perusteella." 2) Korvataan liitteet I, II ja III tämän direktiivin liitteillä. 2 artikla 1 Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1992. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 1993. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2 Ajoneuvoa koskevien tyyppihyväksyntöjen osalta jäsenvaltioiden on sovellettava tätä direktiiviä ainoastaan M1-luokan polttomoottorilla varustettuihin ajoneuvoihin kunnes direktiivin 70/156/ETY 13 artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, mukaiset muutokset liitteiden soveltamisalan laajentamiseksi M1-luokan muihin kuin polttomoottorilla varustettuihin ajoneuvoihin ja muihin ajoneuvoluokkiin on tehty. Sillä välin direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan säännöksiä, sellaisina kuin ne ovat muutettuina direktiivillä 87/403/ETY, on sovellettava muiden luokkien ajoneuvojen tyyppihyväksyntään. 3 Valmistuvien ajoneuvojen osalta 31 päivään joulukuuta 1995 asti ja monivaiheisen tyyppihyväksynnän jälkeen valmiiden ajoneuvojen osalta 31 päivään joulukuuta 1997 asti, jäsenvaltioiden on sovellettava direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 1 kohdan säännöksiä, sellaisina kuin ne ovat muutettuna tällä direktiivillä, ainoastaan valmistajan pyynnöstä. Siihen asti jäsenvaltiot antavat ajoneuvoille, osille ja erillisille teknisille yksiköille kansallisen tyyppihyväksynnän ja sallivat niiden rekisteröinnin, myynnin ja käyttöönoton direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 87/403/ETY. 4 Valmistuvien ajoneuvojen osalta 31 päivään joulukuuta 1997 asti ja monivaiheisen tyyppihyväksynnän jälkeen valmiiden ajoneuvojen osalta 31 päivään joulukuuta 1999 asti, direktiivin 70/156/ETY 7 artiklan 1 ja 2 kohtaa, sellaisina kuin ne ovat muutettuina tällä direktiivillä, ei sovelleta ajoneuvo-, osa- ja erillisiin teknisiin yksikkötyyppeihin, joille on annettu kansallinen tyyppihyväksyntä ennen 1 päivää tammikuuta 1996 tai 1 päivää tammikuuta 1998 eikä jäsenvaltion rekisteröimään tyyppiin tai tyyppiin, jonka myynnin tai käyttöönoton se on sallinut ennen 1 päivää tammikuuta 1996 tai 1 päivää tammikuuta 1998. Edellä tarkoitettua kansallista tyyppihyväksyntää koskevien erityisdirektiivien mukaisesti annetut tyyppihyväksynnät pysyvät voimassa 31 päivän joulukuuta 1997 jälkeen valmistuvien ajoneuvojen osalta ja 31 päivän joulukuuta 1999 jälkeen monivaiheisen tyyppihyväksynnän jälkeen valmiiden ajoneuvojen osalta, edellyttäen ettei direktiivin 70/156/ETY 5 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan, sellaisena kuin se on tällä direktiivillä muutettuna, säännöksiä voida soveltaa. 5 Jollei direktiivin 70/156/ETY 8 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdasta, sellaisena kuin se on tällä direktiivillä muutettuna, muuta johdu, 3 ja 4 kohdan nojalla jäsenvaltiot eivät voi myöntää poikkeuksia ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön hyväksynnän ja ensimmäisen käyttöönoton täydelliseen yhdenmukaistamiseen perustuvia vaatimuksia esittävien erityisdirektiivien säännöksistä. 3 artikla Viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1994 jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimittamien asiaa koskevien tietojen perusteella komissio laatii kertomuksen eurooppalaisten tyyppihyväksyntämenettelyjen soveltamisesta ottaen erityisesti huomioon direktiivin 70/156/ETY 8 artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, tarkoittamat poikkeukset, ja uuden yhdenmukaistamisperiaatteen vaikutuksesta eri jäsenvaltioissa, sekä tarvittaessa ehdottaa muutoksia tyyppihyväksyntämenettelyjen parantamiseksi, mihin sisältyy erityisdirektiivien sopeuttaminen uuteen yhdenmukaistamisen periaatteeseen, sekä ajoneuvojen liikkeelle laskemisen helpottamiseksi jäsenvaltioissa, jotka muutokset on tehtävä direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, 4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Luxemburgissa 18 päivänä kesäkuuta 1992. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Vitor MARTINS (1) EYVL N:o C 301, 21.11 1991, s. 1 (2) EYVL N:o C 67, 16.3.1992, s. 44 ja EYVL N:o 176, 13.7.1992 (3) EYVL N:o C 79, 30.3.1992, s. 4 (4) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktiiviä muutettu viimeksi direktiivillä 87/403/ETY (EYVL N:o L 220, 8.8.1987, s. 44). LIITELUETTELO Liite I Täydellinen ilmoitusluettelo ajoneuvon tyyppihyväksyntää varten Liite II Ajoneuvoluokkien ja -tyyppien määrittäminen Liite III Ilmoituslomake ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntää varten Liite IV Luettelo ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntää varten täytettävistä vaatimuksista Liite V Ajoneuvon tyyppihyväksyntään sovellettavat menettelyt Liite VI Ajoneuvon ETY-tyyppihyväksyntätodistus Liite VII Numerointijärjestelmä Liite VIII Testitulokset Liite IX Vaatimustenmukaisuustodistus Liite X Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat menettelyt Liite XI Erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen luonne ja niitä koskevat säädökset Liite XII Pienten sarjojen enimmäismäärät ja sarjan viimeisten ajoneuvojen enimmäismäärät Liite XIII Luettelo erityisdirektiivien mukaisesti annetuista hyväksynnöistä Liite XIV Monivaiheisessa tyyppihyväksynnässä noudatettavat menettelyt LITTE I (1a) >KAAVION ALKU> TÄYDELLINEN ILMOITUSLUETTELO AJONEUVON TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN (Kaikki tässä direktiivissä ja erityisdirektiiveissä tarkoitetut ilmoituslomakkeet saavat koostua ainoastaan tämän täydellisen luettelon osista ja niissä on noudatettava numerointijärjestelmää.) Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava. 0YLEISTÄ 0.1Merkki (valmistajan toiminimi): 0.2Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (kaupalliset kuvaukset): 0.3Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon(b): 0.3.1Näiden merkintöjen sijainti: 0.4Ajoneuvoluokka(c): 0.5Valmistajan nimi ja osoite: 0.6Lakisääteisten kilpien ja meistosten sijainti ja kiinnitysmenetelmä 0.6.1Alustassa: 0.6.2Korissa: 0.7Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta ETY-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa: 0.8Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): 1AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 1.1Valokuvat tai piirustukset ajoneuvotyypistä: 1.2Koko ajoneuvon mittapiirustus: 1.3Akseleiden ja pyörien lukumäärä: 1.3.1Paripyörillä varustettujen akseleiden lukumäärä ja sijainti: 1.3.2Ohjaavien akseleiden lukumäärä ja sijainti: 1.3.3Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin): 1.4Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): 1.5Pitkittäispalkkien materiaali(d): 1.6Moottorin sijainti ja järjestely: 1.7Ohjaamo (etuohjaamo, puolietuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo)(z): 1.8Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea(1) 2MASSAT JA MITAT(e) (kg:ina, mm:inä) (viitataan piirustukseen tarvittaessa) 2.1Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna)(f): 2.1.1Puoliperävaunujen osalta: vetotapin akselin ja etummaisimman taka-akselin välinen etäisyys: 2.2Vetoajoneuvojen osalta: 2.2.1Vetopöydän etäisyys akseliston painopisteestä (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys)(g): 2.2.2Vetopöydän (standardoitu) enimmäiskorkeus(h): 2.2.3Ohjaamon takaseinän ja taka-akseli(e)n välinen etäisyys: 2.2.3.1Ohjaamon takaseinän ja taka-akseli(e)n välinen etäisyys (ohjaamolla varustetun alustan osalta): 2.2.3.2Ohjauspyörän takareunan ja taka-akseli(e)n välinen etäisyys (ilman ohjaamoa olevan alustan osalta): 2.3Akselien raideväli(t) ja -leveys(-det) 2.3.1Kunkin ohjaavan akselin raideväli(i): 2.3.2Kaikkien muiden akseleiden raideväli(i): 2.3.3Leveimmän taka-akselin leveys: 2.3.4Takimmaisimman akselin leveys: 2.4Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat) 2.4.1Ilman koria olevan alustan osalta 2.4.1.1Pituus(j): 2.4.1.2Leveys(k): 2.4.1.2.1Suurin leveys: 2.4.1.2.2Pienin leveys: 2.4.1.3Korkeus (kuormittamattomana)(l) (jos jousituksen korkeutta voidaan säätää, ilmoitetaan tavanomainen käyttöasento): 2.4.1.4Etuylitys(m): 2.4.1.5Takaylitys(n): 2.4.1.6Maavara (kuten liitteessä II olevan A jakson 4.5.4 kohdassa määritellään): 2.4.1.7Akseleiden välinen etäisyys (moniakselisen ajoneuvon osalta): 2.4.2Alustat, joissa on kori 2.4.2.1Pituus(j): 2.4.2.2Leveys(k): 2.4.2.3Korkeus (kuormittamattomana)(l) (jos jousituksen korkeutta voidaan säätää, ilmoitetaan tavanomainen käyttöasento): 2.4.2.4Etuylitys(m): 2.4.2.5Takaylitys(n): 2.4.2.6Maavara (kuten liitteessä II olevassa A jakson 4.5.4 kohdassa määritellään): 2.4.2.7Akseleiden välinen etäisyys (moniakselisen ajoneuvon osalta): 2.5Ajoneuvon alustan massa sellaisenaan (ilman ohjaamoa, jäähdytysnestettä, öljyjä, polttoainetta, vararengasta, työkaluja ja kuljettajaa): 2.5.1Tämän massan jakautuminen akseleiden kesken: 2.6Ajokuntoisen korilla varustetun ajoneuvon massa tai alustan massa ohjaamoineen, jos valmistaja ei asenna koria, (mukaan lukien jäähdytysneste, voiteluöljyt, polttoaine, työkalut, varapyörä ja kuljettaja)(o) (kunkin muunnoksen suurin ja pienin massa): 2.6.1Tämän massan jakautuminen akseleiden kesken, ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin muunnoksen suurin ja pienin massa): 2.7Valmistajan ilmoittama ajoneuvon pienin massa: 2.7.1Tämän massan jakautuminen akseleiden kesken ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: 2.8Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (kunkin muunnoksen suurin ja pienin massa(y): 2.8.1Tämän massan jakautuminen akseleiden kesken ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin muunnoksen suurin ja pienin arvo): 2.9Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti kullekin akselille sallittu massa, ja kun on kyseessä puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: 2.10Kytkettäväksi hyväksytyn perävaunun suurin massa: 2.10.1Varsinainen perävaunu: 2.10.2Puoliperävaunu: 2.10.3Keskiakseliperävaunu: 2.10.3.1Kytkentäylityksen(p) ja akselivälin suurin suhde: 2.10.3.2Suurin V-arvo (kN): 2.10.4Ajoneuvoyhdistelmän suurin massa: 2.10.5Ajoneuvo soveltuu/ei sovellu(1) kuorman vetämiseen (sovelletaan ainoastaan M1-luokan ajoneuvoihin): 2.10.6Jarruttoman perävaunun suurin massa: 2.11Suurin pystysuora kuormitus 2.11.1Vetoajoneuvossa olevaan perävaunun kytkentäkohtaan: 2.11.2Perävaunun vetoaisaan: 2.12Pyyhkäisyala ohjauksen ääriasennossa: 2.13Moottoritehon ja suurimman massan suhde (kW/kg): 2.14Mäestälähtökyky: % 3MOOTTORI(q) 3.1Valmistaja: 3.1.1Valmistajan merkitsemä moottorin numerotunnus (merkittynä moottoriin tai muut tunnistustavat): 3.2Polttomoottori: 3.2.1Moottorin ominaisuudet: 3.2.1.1Toimintaperiaate: kipinäsytytys/puristussytytys, neli/kaksitahtinen(1) 3.2.1.2Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: 3.2.1.2.1Halkaisija(r): mm 3.2.1.2.2Iskunpituus(r): mm 3.2.1.2.3Sytytysjärjestys: 3.2.1.3Sylinteritilavuus(s): cm³ 3.2.1.4Puristussuhde(2): 3.2.1.5Piirustukset palotilasta, männänpäästä ja männänrenkaista: 3.2.1.6Joutokäyntinopeus(2): rpm 3.2.1.7Valmistajan ilmoittama hiilimonoksidipitoisuus pakokaasun tilavuudesta moottorin käydessä joutokäyntiä(2): % 3.2.1.8Suurin nettoteho(t): kW kierrosnopeudella rpm 3.2.1.9Valmistajan ilmoittama moottorin suurin sallittu kierrosnopeus: rpm 3.2.1.10Suurin nettovääntömomentti(t) Nm kierrosnopeudella rpm 3.2.2Polttoaine: dieselöljy/bensiini/LPG/muu(1) 3.2.2.1RON-luku, lyijyä sisältävä: 3.2.2.2RON-luku, lyijytön: 3.2.2.3Polttonestesäiliön täyttöaukko: rajoitettu täyttöaukko/kilpi (1) 3.2.3Polttonestesäiliö(t) 3.2.3.1Polttoaineen käyttösäiliö(t) 3.2.3.1.1Lukumäärä, tilavuus, materiaali: 3.2.3.1.2Piirustukset ja tekninen kuvaus säiliö(i)stä, myös kaikista ilmastointi- ja tuuletusjärjestelmien liittimistä ja putkista, lukoista, venttiileistä sekä kiinnityslaitteista: 3.2.3.1.3Piirustus, jossa selvästi esitetään säiliön (säiliöiden) sijainti ajoneuvossa: 3.2.3.2Polttoaineen varasäiliö(t): 3.2.3.2.1Lukumäärä, tilavuus, materiaali: 3.2.3.2.2Piirustukset ja tekninen kuvaus säiliö(i)stä, myös kaikista ilmastointi- ja tuuletusjärjestelmien liittimistä ja putkista, lukoista, venttiileistä sekä kiinnityslaitteista: 3.2.3.2.3Piirustus, jossa selvästi esitetään säiliön (säiliöiden) sijainti ajoneuvossa: 3.2.4Polttoaineen syöttö 3.2.4.1Kaasuttimella/kaasuttimilla: kyllä/ei(1): 3.2.4.1.1Merkki (merkit): 3.2.4.1.2Tyyppi (tyypit): 3.2.4.1.3Lukumäärä: 3.2.4.1.4Säädöt(2) 3.2.4.1.4.1Suuttimet: 3.2.4.1.4.2Kaasuttimen kurkut: 3.2.4.1.4.3Kohokammion pinnakorkeus........................... } Tai käyrä polttoaineen syötöstä ilmavirtauksen funktiona ja, säädöt jotka vaaditaan tällä käyrällä pysy miseksi. 3.2.4.1.4.4Kohon massa: 3.2.4.1.4.5Kohon neula: 3.2.4.1.5Kylmäkäynnistysjärjestelmä: käsikäyttöinen/automaattinen(1) 3.2.4.1.5.1Toimintaperiaate(-periaatteet): 3.2.4.1.5.2Toimintarajat/säädöt(1)(2): 3.2.4.2Polttoaineen ruiskutuksella (ainoastaan puristussytytysmoottorit): kyllä/ei(1) 3.2.4.2.1Järjestelmän kuvaus: 3.2.4.2.2Toimintaperiaate: suora ruiskutus/esikammio/pyörrekammio(1) 3.2.4.2.3Ruiskutuspumppu 3.2.4.2.3.1Merkki (merkit): 3.2.4.2.3.2Tyyppi (tyypit): 3.2.4.2.3.3Suurin polttoaineen virtausmäärä(1)(2): mm³/isku tai jakso pumpun kierrosnopeudella: rpm tai vaihtoehtoisesti ominaiskaavio: 3.2.4.2.3.4Ruiskutuksen ennakkosäätölaite(2): 3.2.4.2.3.5Ruiskutusennakon käyrä(2): 3.2.4.2.3.6Kalibrointimenettely: testipenkki/moottori(1) 3.2.4.2.4Säädin 3.2.4.2.4.1Tyyppi: 3.2.4.2.4.2Ruiskutuksen katkaisupiste 3.2.4.2.4.2.1Ryntäysnopeus kuormitettuna: rpm 3.2.4.2.4.2.2Ryntäysnopeus kuormittamattomana: rpm 3.2.4.2.5Ruiskutusputkisto 3.2.4.2.5.1Pituus: mm 3.2.4.2.5.2Sisähalkaisija: mm 3.2.4.2.6Ruiskutussuutin(-suuttimet): 3.2.4.2.6.1Merkki (merkit): 3.2.4.2.6.2Tyyppi (tyypit): 3.2.4.2.6.3Avautumispaine(2):................... kPa tai ominaiskaavio(2): 3.2.4.2.7Kylmäkäynnistysjärjestelmä 3.2.4.2.7.1Merkki (merkit): 3.2.4.2.7.2Tyyppi (tyypit): 3.2.4.2.7.3Kuvaus: 3.2.4.2.8Apukäynnistyslaite 3.2.4.2.8.1Merkki (merkit): 3.2.4.2.8.2Tyyppi (tyypit): 3.2.4.2.8.3Järjestelmän kuvaus: 3.2.4.3Polttoaineen suihkutuksella (ainoastaan ottomoottorit): kyllä/ei(1) 3.2.4.3.1Toimintaperiaate: imusarja [(yksi-/monipiste(1)/suorasuihkutus/muu (määritellään)](1): 3.2.4.3.2Merkki (merkit): 3.2.4.3.3Tyyppi (tyypit): 3.2.4.3.4Järjestelmän kuvaus: 3.2.4.3.4.1Ohjausyksikön tyyppi tai lukumäärä: 3.2.4.3.4.2Polttoaineen säätimen tyyppi: 3.2.4.3.4.3Ilmanvirtausanturin tyyppi: 3.2.4.3.4.4Polttoaineen jakajan tyyppi: 3.2.4.3.4.5Paineen säätimen tyyppi: 3.2.4.3.4.6Mikrokytkimen tyyppi:.................................................... } Muun kuin jatkuvasuihkutteisen järjestelmän osalta annetaan vastaavat tiedot 3.2.4.3.4.7Joutokäynnin säätöruuvin tyyppi: 3.2.4.3.4.8Kuristustilan tyyppi: 3.2.4.3.4.9Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin tyyppi: 3.2.4.3.4.10Ilman lämpötila-anturin tyyppi: 3.2.4.3.4.11Ilman lämpötilakytkimen tyyppi: 3.2.4.3.5Suihkutussuuttimet: avautumispaine(2): kPa tai ominaiskäyrä(2): 3.2.4.3.6Suihkutuksen ennakkosäätölaite: 3.2.4.3.7Kylmäkäynnistysjärjestelmä 3.2.4.3.7.1Toimintaperiaate (-periaatteet): 3.2.4.3.7.2Toimintarajat/säädöt(1)(2): 3.2.4.4Syöttöpumppu 3.2.4.4.1Paine(2): kPa tai ominaiskaavio(2): 3.2.5Sähköjärjestelmä 3.2.5.1Nimellisjännite: V, positiivinen/negatiivinen maatto(1): 3.2.5.2Generaattori 3.2.5.2.1Tyyppi: 3.2.5.2.2Nimellisteho: VA 3.2.6Sytytys 3.2.6.1Merkki (merkit): 3.2.6.2Tyyppi (tyypit): 3.2.6.3Toimintaperiaate: 3.2.6.4Sytytysennakkokäyrä(2): 3.2.6.5Staattinen sytytyksen ajoitus(2): astetta ennen yläkuolokohtaa 3.2.6.6Katkojan kärkiväli(2): mm 3.2.6.7Katkojan kosketuskulma(2): astetta 3.2.6.8Radiohäiriöiden torjuntajärjestelmä (kuvaus): 3.2.7Jäähdytysjärjestelmä (neste/ilma)(1): 3.2.7.1Moottorin lämpötilan ohjausmekanismin nimellinen asetusarvo: 3.2.7.2Neste 3.2.7.2.1Nesteen tyyppi: 3.2.7.2.2Kiertopumppu(-pumput): kyllä/ei(1) 3.2.7.2.3Ominaisuudet:, tai 3.2.7.2.3.1Merkki (merkit): 3.2.7.2.3.2Tyyppi (tyypit): 3.2.7.2.4Välityssuhde(-suhteet): 3.2.7.2.5Tuulettimen ja sen käyttömekanismin kuvaus: 3.2.7.3Ilma: 3.2.7.3.1Puhallin: kyllä/ei(1) 3.2.7.3.2Ominaisuudet:, tai 3.2.7.3.2.1Merkki (merkit): 3.2.7.3.2.2Tyyppi (tyypit): 3.2.7.3.3Välityssuhde(-suhteet): 3.2.8Imujärjestelmä 3.2.8.1Ahdin: kyllä/ei(1) 3.2.8.1.1Merkki (merkit): 3.2.8.1.2Tyyppi (tyypit): 3.2.8.1.3Järjestelmän kuvaus (esim. suurin ahtopaine: kPa, ohivirtausläppä, jos sellainen on) 3.2.8.2Välijäähdytin: kyllä/ei(1) 3.2.8.3Imun alipaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 % kuormituksella pienin sallittu: kPa suurin sallittu: kPa 3.2.8.4Imuputkien ja niiden apulaitteiden kuvaus ja piirustukset (kokoojakammio, lämmityslaite, lisäimuaukot jne.): 3.2.8.4.1Imusarjan kuvaus (myös piirustukset tai valokuvat): 3.2.8.4.2Ilmansuodatin, piirustukset:, tai 3.2.8.4.2.1Merkki (merkit): 3.2.8.4.2.2Tyyppi (tyypit): 3.2.8.4.3Imuäänen vaimennin, piirustukset:, tai 3.2.8.4.3.1Merkki (merkit): 3.2.8.4.3.2Tyyppi (tyypit): 3.2.9Pakojärjestelmä 3.2.9.1Pakosarjan kuvaus tai piirustus: 3.2.9.2Pakojärjestelmän kuvaus tai piirustus: 3.2.9.3Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 % kuormituksella: kPa 3.2.9.4Pakokaasun äänenvaimennin (-vaimentimet): Edessä, keskellä ja takana olevan vaimentimen osalta: rakenne, tyyppi, merkintä; milloin oleellista ulkopuolisen melun kannalta: melua rajoittavat toimenpiteet moottoritilassa ja moottorissa: 3.2.10Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: 3.2.11Venttiilien ajoitus tai vastaavat tiedot 3.2.11.1Suurin venttiilin nosto, avautumis- ja sulkeutumiskulmat tai vaihtoehtoisten jakojärjestelmien ajoituksen yksityiskohdat ylä- ja alakuolokohtaan nähden: 3.2.11.2Vertailu- tai säätöalueet(1): 3.2.12Ilman pilaantumisen estämiseksi suoritetut toimenpiteet 3.2.12.1Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi (kuvaus ja piirustukset): 3.2.12.2Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muussa kohdassa): 3.2.12.2.1Katalysaattori: kyllä/ei(1) 3.2.12.2.1.1Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: 3.2.12.2.1.2Katalysaattorin (-saattoreiden) mitat, muoto ja tilavuus: 3.2.12.2.1.3Katalysaattorin toimintatapa: 3.2.12.2.1.4Jalometallien kokonaissisältö: 3.2.12.2.1.5Suhteellinen pitoisuus: 3.2.12.2.1.6Substraatti (rakenne ja materiaali): 3.2.12.2.1.7Kennotiheys: 3.2.12.2.1.8Katalysaattorin (-saattoreiden) kotelointityyppi: 3.2.12.2.1.9Katalysaattorin (-saattoreiden) sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): 3.2.12.2.2Happianturi: kyllä/ei(1) 3.2.12.2.2.1Tyyppi: 3.2.12.2.2.2Sijainti: 3.2.12.2.2.3Säätöalue: 3.2.12.2.3Ilman suihkutus: kyllä/ei(1) 3.2.12.2.3.1Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.): 3.2.12.2.4Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei(1) 3.2.12.2.4.1Ominaisuudet (virtausmäärä jne.): 3.2.12.2.5Haihtumispäästöjen valvontajärjestelmä: kyllä/ei(1) 3.2.12.2.5.1Laitteiden yksityiskohtainen kuvaus ja niiden viritystila: 3.2.12.2.5.2Piirustus haihtumispäästöjen valvontajärjestelmästä: 3.2.12.2.5.3Piirustus hiilisäiliöstä: 3.2.12.2.5.4Polttonestesäiliön kaavio tilavuus- ja materiaalitietoineen: 3.2.12.2.6Hiukkasloukku: kyllä/ei(1) 3.2.12.2.6.1Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: 3.2.12.2.6.2Hiukkasloukun tyyppi ja rakenne: 3.2.12.2.6.3Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): 3.2.12.2.6.4Talteenottomenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus tai piirustus: 3.2.12.2.7Muut järjestelmät (kuvaus ja toiminta): 3.2.13Absorptiokertoimen tunnuksen sijainti (ainoastaan puristussytytysmoottorit): 3.2.14Polttoaineen kulutuksen vähentämiseksi suunniteltujen laitteiden ominaisuudet (jos niitä ei ilmoiteta muissa kohdissa): 3.3Sähkömoottori 3.3.1Tyyppi (käämitys, magnetointi): 3.3.1.1Suurin teho tunnin ajan: kW 3.3.1.2Käyttöjännite: V 3.3.2Akku 3.3.2.1Kennojen lukumäärä: 3.3.2.2Massa: kg 3.3.2.3Kapasiteetti: Ah (ampeeritunteina) 3.3.2.4Sijainti: 3.4Muut moottorit ja niiden yhdistelmät (tällaisten moottoreiden osien ominaisuudet): 3.5Polttoaineen kulutus(u) 3.5.1Kaupunkiajosykli: l/100 km 3.5.2Vakionopeudella 90 km/h: l/100 km 3.5.3Vakionopeudella 120 km/h: l/100 km 3.6Valmistajan sallimat lämpötilat 3.6.1Jäähdytysjärjestelmä 3.6.1.1Nestejäähdytys Suurin lämpötila poistokanavassa: °C 3.6.1.2Ilmajäähdytys 3.6.1.2.1Vertailukohta: 3.6.1.2.2Suurin lämpötila vertailukohdassa: °C 3.6.2Välijäähdyttimen suurin ulostulolämpötila: °C 3.6.3Pakokaasujen suurin lämpötila pakoputk(i)en ja pakosarjan ulkolaipan (-laippojen) liitoskohdassa: °C 3.6.4Polttoaineen lämpötila pienin: °C suurin: °C 3.6.5Voiteluaineen lämpötila pienin: °C suurin: °C 3.7Moottorin käyttämät laitteet Suurin sallittu direktiivin 80/1269/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteessä I olevassa 5.1.1 kohdassa tarkoitettujen laitteiden ottama teho samassa kohdassa esitetyissä käyttöolosuhteissa jokaisella direktiivin 88/77/ETY liitteessä III olevassa 4.1 kohdassa tarkoitetulla moottorin kierrosnopeudella. Joutokäynnillä: kW Välinopeudella: kW Nimellisnopeudella: kW 3.8Voitelujärjestelmä 3.8.1Järjestelmän kuvaus 3.8.1.1Voiteluainesäiliön sijainti: 3.8.1.2Syöttöjärjestelmä (pumppu/ruiskutus imusarjaan/sekoitus polttoaineeseen, jne.)(1): 3.8.2Voitelupumppu 3.8.2.1Merkki (merkit): 3.8.2.2Tyyppi (tyypit): 3.8.3Sekoitus polttoaineeseen 3.8.3.1Prosenttiosuus: 3.8.4Öljynjäähdytin: kyllä/ei(1) 3.8.4.1Piirustus (piirustukset):, tai 3.8.4.1.1Merkki (merkit): 3.8.4.1.2Tyyppi (tyypit): 4VOIMANSIIRTO(v) 4.1Piirustus voimansiirrosta: 4.2Tyyppi (mekaaninen, hydraulinen, sähköinen jne.): 4.3Moottorin vauhtipyörän hitausmomentti: 4.3.1Lisähitausmomentti vaihde vapaalla: 4.4Kytkin (tyyppi): 4.4.1Suurin momentinmuuntosuhde: 4.5Vaihdelaatikko 4.5.1Tyyppi [käsivalintainen/automaattinen/CVT(1)]: 4.5.2Sijainti moottoriin nähden: 4.5.3Ohjausmenetelmä: 4.6Välityssuhteet Vaihde Vaihteiston sisäiset välityssuhteet (moot torin ja vaihdelaatikon ulostuloakselin kierroslukujen suhteet) Vetopyörästön välityssuhde(-suhteet) (vaihdelaatikon ulostuloakselin ja vetävien pyörien kierroslukujen suhde) Kokonaisvälityssuhteet Suurin CVT:n osalta(1) 1 2 3 ... Pienin CVT:n osalta(1) Peruutus (1) Portaattomasti säätyvä vaihteisto. 4.6.1Vaihteen vaihtokohdat (ykkösvaihteesta kakkosvaihteeseen jne., ainoastaan käsivalintaisessa vaihteistossa, testauksen osalta direktiivin 70/220/ETY liitteen III A mukaisesti): 4.7Ajoneuvon suurin nopeus ja vaihde, jolla se saavutetaan (km/h)(w): 4.8Nopeusmittari (ajopiirturin osalta ilmoitetaan ainoastaan hyväksyntämerkintä): 4.8.1Toimintatapa ja käyttömekanismin kuvaus: 4.8.2Mittarivakio: 4.8.3Mittausmekanismin toleranssi (direktiivin 75/443/ETY liitteessä II olevan 2.1.3 kohdan mukaisesti): 4.8.4Kokonaisvälityssuhde (direktiivin 75/443/ETY liitteessä II olevan 2.1.2 kohdan mukaisesti) tai vastaavat tiedot: 4.8.5Nopeusmittarin asteikon tai muun näytön kaavio: 4.9Tasauspyörästön lukitus: kyllä/ei(1) 5AKSELIT 5.1Piirustus kustakin akselista sekä ilmoitus käytetyistä materiaaleista ja vaihtoehtoisesti merkistä ja tyypistä: 6PYÖRÄNTUENTA 6.1Piirustus pyöräntuentajärjestelyistä: 6.2Kunkin akselin tai pyöräntuennan tyyppi ja rakenne: 6.2.1Tasonsäätö: kyllä/ei(1) 6.3Pyöräntuennan jousituksen rakenne, materiaalien ominaisuudet ja mitat: 6.4Kallistuksenvakaajat: kyllä/ei(1) 6.5Iskunvaimentimet: kyllä/ei(1) 6.6Renkaat ja pyörät 6.6.1Rengas/pyöräyhdistelmä(t) [ilmoitetaan renkaiden kokomerkintä, pienin kantavuusluku, pienin nopeusluokkamerkki; ilmoitetaan pyörien vanteen koko (koot) ja keskipoikkeama(t)]. 6.6.1.1Akseli 1: 6.6.1.2Akseli 2: jne. 6.6.2Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja 6.6.2.1Akseli 1: 6.6.2.2Akseli 2: jne. 6.6.3Ajoneuvon valmistajan suosittelema(t) rengaspaine(et): kPa 6.6.4Valmistajan suosittelema etu- tai taka-akselin ketju/rengas/pyöräyhdistelmä, joka soveltuu kyseiseen ajoneuvotyyppiin: 6.6.5Lyhyt kuvaus tilapäiseen käyttöön tarkoitetusta varayksiköstä, jos sellaisia on: 7OHJAUS 7.1Periaatekaavio ohjaavasta akselista (ohjaavista akseleista), myös ohjausgeometriasta: 7.2Mekanismi ja hallintalaite 7.2.1Mekanismin tyyppi: 7.2.2Kytkentä pyöriin: 7.2.3Tehostamistapa, jos sellainen on: 7.2.3.1Toimintatapa ja -kaavio, merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit): 7.2.4Ohjausmekanismin periaatekaavio: 7.2.5Ohjauslaitteiden periaatekaavio(t): 7.2.6Mahdollinen ohjauslaitteen säätöalue ja -tapa: 7.3Pyörien suurin kääntymiskulma 7.3.1Oikealle astetta; ohjauspyörän kierrosten lukumäärä (tai vastaavat tiedot) 7.3.2Vasemmalle astetta; ohjauspyörän kierrosten lukumäärä (tai vastaavat tiedot) 8JARRUT Seuraavat tiedot ja tarvittaessa tunnistustapa on annettava: 8.1Jarrujen tyyppi ja ominaisuudet (direktiivin 71/320/ETY liitteessä I olevan 1.6 kohdan mukaisesti) piirustuksineen (esim. rummut tai levyt, jarrutetut pyörät, kytkentä jarrutettuihin pyöriin, jarruhihnojen tai -palojen merkki ja tyyppi, jarrun teholliset pinta-alat, rumpujen, kenkien tai levyjen säde, rumpujen massa, säätölaitteet, akseleiden/akselin ja pyöräntuennan asianomaiset osat): 8.2Toimintakaavio, seuraavien jarrulaitteiden kuvaus tai piirustus (direktiivin 71/320/ETY liitteessä I olevan 1.2 kohdan mukaisesti), jossa on tiedot voimansiirto- ja hallintalaitteista (rakenne, säätö, vipusuhteet, pääsy hallintalaitteeseen ja sen sijainti, mekaanisen voimansiirron osalta räikkä ohjauslaitteet, kytkennän tärkeimpien osien ominaisuudet, sylinterit ja ohjausmännät, jarru sylinterit tai vastaavat osat sähköisen jarrujärjestelmän osalta) 8.2.1Käyttöjarrulaite: 8.2.2Varajarrulaite: 8.2.3Seisontajarrulaite: 8.2.4Kaikki mahdolliset lisäjarrulaitteet: 8.2.5Jarrulaite kytkennän rikkoutuessa: 8.3Perävaunun vetämiseen suunniteltujen ajoneuvojen (myös perävaunut) perävaunun jarrulaitteiden hallintalaite- ja voimansiirto: 8.4Ajoneuvo on varustettu vetämään sähköisillä/pneumaattisilla/hydraulisilla(1) käyttöjarruilla varustettua perävaunua: kyllä/ei(1) 8.5Jarrujen lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen osalta järjestelmän toiminnan kuvaus (mukaan lukien elektroniset osat), sähköjärjestelmän lohkokaavio, hydraulisen tai pneumaattisen järjestelmän piirikaavio: 8.6Direktiivin 71/320/ETY liitteessä II olevan 1.1.4.2 kohdan lisäyksen (tai soveltuvin osin liitteessä XI olevan lisäyksen) mukainen mitoituslaskelma ja -käyrät: 8.7Energialähteen kuvaus tai piirustus (myös ulkoisella voimanlähteellä varustettujen jarrulaitteiden osalta): 8.8Jarrujärjestelmän mitoitus: pyörien kehällä vaikuttavan kokonaisjarruvoiman ja jarrujen hallintalaitteeseen kohdistuvan voiman välisen suhteen määritteleminen: 8.9Jarrulaitteiden lyhyt kuvaus (direktiivin 71/320/ETY liitteessä IX olevan 1.3 kohdan mukaisesti): 8.10Vaadittaessa poikkeuksia I- tai II-tyypin testeistä, mainitaan direktiivin 71/320/ETY liitteessä VII olevan lisäyksen 2 mukaisen selosteen numero: 9KORI 9.1Korin tyyppi: 9.2Käytetyt materiaalit ja rakennetavat: 9.3Matkustajatilan ovet, lukot ja saranat 9.3.1Ovien asetelma ja lukumäärä: 9.3.1.1Mitat, avautumissuunta ja suurin avautumiskulma: 9.3.2Piirustukset lukoista ja saranoista ja niiden sijainnista ovissa: 9.3.3Lukkojen ja saranoiden tekninen kuvaus: 9.3.4Sisäänkäyntien, askelmien ja tarvittavien kahvojen tiedot (mittoineen): 9.4Näkökenttä 9.4.1Riittävän yksityiskohtaiset tiedot tärkeimmistä vertailumerkeistä niin, että ne voidaan selvästi tunnistaa, sekä niiden sijainti toisiinsa ja R-pisteeseen nähden: 9.4.2Piirustus(-kset) tai valokuva(t), jotka osoittavat 180 asteen alueella näkökentän etupuolella olevien osien sijainnin: 9.5Tuulilasi ja muut ikkunat 9.5.1Tuulilasi 9.5.1.1Käytetyt materiaalit: 9.5.1.2Asennusmenetelmä: 9.5.1.3Kallistuskulma: 9.5.1.4Hyväksyntänumero(t): 9.5.2Muut ikkunat 9.5.2.1Käytetyt materiaalit: 9.5.2.2Hyväksyntänumero(t): 9.6Tuulilasin pyyhin (pyyhkimet) 9.6.1Yksityiskohtainen tekninen kuvaus (myös valokuvat tai piirustukset): 9.7Tuulilasin pesin 9.7.1Yksityiskohtainen tekninen kuvaus (myös valokuvat tai piirustukset) tai, jos hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä, hyväksyntänumero: 9.8Huurteen- ja sumunpoisto 9.8.1Yksityiskohtainen tekninen kuvaus (myös valokuvat tai piirustukset): 9.8.2Suurin sähkönkulutus: kW 9.9Taustapeilit (seuraavat ilmoitukset annetaan kunkin peilin osalta) 9.9.1Merkki: 9.9.2Hyväksyntämerkki: 9.9.3Muunnelma: 9.9.4Piirustus (piirustukset), jossa esitetään taustapeilien sijainti ajoneuvon rakenteeseen nähden: 9.9.5Kiinnitystavan yksityiskohdat, myös siitä ajoneuvon rakenteen osasta, johon peili on kiinnitetty: 9.9.6Vapaaehtoiset varusteet, jotka voivat vaikuttaa taaksepäin suuntautuvaan näkökenttään: 9.10Sisävarusteet 9.10.1Ajoneuvon sisäiset matkustajien turvalaitteet 9.10.1.1Yleispiirustus tai valokuvat, joissa näkyy ulkonevien osien sijainti: 9.10.1.2Valokuva tai piirustus, jossa näkyy vertailulinja ja raja-alue (direktiivin 74/60/ETY liitteessä I oleva 2.3.1 kohta): 9.10.1.3Valokuvat, piirustukset tai räjäytyskuva sisävarusteista, myös matkustajatilan osista ja käytetyistä materiaaleista lukuun ottamatta sisäpuolisia taustapeilejä, hallintalaitteiden järjestelystä, katosta ja kattoluukusta, selkänojasta, istuimista ja istuinten takaosasta (direktiivin 74/60/ETY liitteessä I oleva 3.2 kohta): 9.10.2Hallintalaitteiden, merkkivalaisimien ja osoittimien järjestely ja tunnistaminen: 9.10.2.1Valokuvat tai piirustukset tunnusten, hallintalaitteiden, merkkivalaisimien ja osoittimien tunnusten järjestelystä: 9.10.2.2Valokuvat tai piirustukset, joissa esitetään hallintalaitteiden, merkkivalaisimien ja osoittimien tunnistustapa sekä soveltuvin osin valokuvat tai piirustukset direktiivissä 78/316/ETY mainituista ajoneuvon osista: 9.10.2.3Tiivistelmätaulukko: Ajoneuvo on varustettu seuraavilla direktiivin 78/316/ETY liitteen II ja III mukaisilla hallintalaitteilla, merkkivalaisimilla ja osoittimilla: Hallintalaitteet, ilmaisimet ja osoittimet, joiden tunnistaminen on pakollista, kun ne on asennettu ajoneuvoon, sekä tähän tarkoitukseen käytettävät tunnukset Tunnus N:o Laite Hallintalaite/ osoitin käytettävissä(1) Merkitty tunnuksella(1) Sijainti(2) Merkkivalaisin käytettävissä(1) Merkitty tunnuksella(1) Sijainti (2) 1 Valaisimien pääkytkin 2 Lähivalaisimet 3 Kaukovalaisimet 4 Sivuvalaisimet 5 Etusumuvalaisimet 6 Takasumuvalaisimet 7 Ajovalaisimien säätölaite 8 Seisontavalaisimet 9 Suuntavalaisimet 10 Hätävilkku 11 Tuulilasin pyyhin 12 Tuulilasin pesin 13 Tuulilasin yhdistetty pyyhin ja pesin 14 Ajovalaisimien pesulaite 15 Tuulilasin huurteen- ja sumunpoistolaite 16 Takalasin huurteen- ja sumunpoistolaite 17 Tuuletin 18 Dieselin hehkutuslaite 19 Rikastin 20 Jarruhäiriö 21 Polttoaineen määrä 22 Akun lataus 23 Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila (1) x = kyllä - = ei ole tai ei ole erikseen saatavissa o = valinnainen (2) d = sijoitettu suoraan hallintalaitteeseen, merkkivalaisimeen tai osoittimeen c = välittömässä läheisyydessä Hallintalaitteet, ilmaisimet ja osoittimet, joiden tunnistaminen on vapaaehtoista, kun ne asennetaan ajoneuvoon, sekä käytettävät tunnukset Tunnus N:o Laite Hallintalaite/ osoitin käytettävissä(1) Merkitty tunnuksella(1) Sijainti(2) Merkkivalo käytettävissä(1) Merkitty tunnuksella(1) Sijainti (2) 1 Seisontajarru 2 Takalasin pyyhin 3 Takalasin pesin 4 Takalasin yhdistetty pesin ja pyyhin 5 Jaksottainen tuulilasin pyyhin 6 Äänimerkinantolaite 7 Konepelti 8 Tavaratilan kansi 9 Turvavyö 10 Moottorin öljynpaine 11 Lyijytön bensiini (1) x = kyllä - = ei ole tai ei ole erikseen saatavissa o = valinnainen (2) d = sijoitettu suoraan hallintalaitteeseen, merkkivalaisimeen tai osoittimeen c = välittömässä läheisyydessä 9.10.3Istuimet 9.10.3.1Lukumäärä: 9.10.3.2Sijainti ja järjestely: 9.10.3.3Massa: 9.10.3.4Ominaisuudet: kuvaus ja piirustus 9.10.3.4.1Istuimet ja niiden kiinnityspisteet: 9.10.3.4.2Säätöjärjestelmä: 9.10.3.4.3Säätö- ja lukitusjärjestelmä: 9.10.3.4.4Turvavöiden kiinnityspisteet, (jos ne kuuluvat istuinrakenteeseen): 9.10.3.5R-pisteen koordinaatit tai piirustus(x): 9.10.3.5.1Kuljettajan istuin: 9.10.3.5.2Kaikki muut istumapaikat: 9.10.3.6Suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma 9.10.3.6.1Kuljettajan istuin: 9.10.3.6.2Kaikki muut istumapaikat: 9.10.3.7Istuimen säätöalue 9.10.3.7.1Kuljettajan istuin: 9.10.3.7.2Kaikki muut istumapaikat: 9.10.4Pääntuen(-tukien) tyyppi (ilmoitetaan hyväksyntänumero, jos sellainen on): 9.10.5Matkustajatilan lämmitysjärjestelmät 9.10.5.1Lyhyt kuvaus ajoneuvotyypistä lämmitysjärjestelmän osalta, jos lämmitysjärjestelmä käyttää moottorin jäähdytysnesteen lämpöä: 9.10.5.2Ajoneuvotyypin yksityiskohtainen kuvaus lämmityksen osalta, jos lämmönlähteenä käytetään moottorin jäähdytysilmaa tai pakokaasuja, mukaan lukien: 9.10.5.2.1Järjestelypiirustus lämmitysjärjestelmästä, jossa esitetään sen sijainti ajoneuvossa: 9.10.5.2.2Järjestelypiirustus pakokaasuja käyttävien lämmitysjärjestelmien lämmönvaihtimesta tai osista, joissa lämmönvaihto tapahtuu (lämmitysjärjestelmät, jotka käyttävät moottorin jäähdytysilmaa lämmitykseen): 9.10.5.2.3Poikkileikkauspiirustus vastaavasti lämmönvaihtimesta tai osista, joissa lämmönvaihto tapahtuu sekä seinämäpaksuudesta, käytetyistä materiaaleista ja pinnan ominaisuuksista: 9.10.5.2.4Eritelmät on annettava myös muista tärkeistä lämmitysjärjestelmän osista, kuten tuulettimesta rakennetavan ja teknisten tietojen osalta: 9.10.5.3Suurin sähkönkulutus: kW 9.10.6Osat, jotka vaikuttavat ohjauslaitteen käyttäytymiseen törmäyksessä 9.10.6.1Yksityiskohtainen kuvaus valokuvineen tai piirustuksineen ajoneuvotyypistä ohjauslaitteen etupuolella olevan osan rakenteen, mittojen, muotojen ja rakennemateriaalien osalta sekä niistä osista, jotka on suunniteltu vaimentamaan energiaa törmäyksen kohdistuessa ohjauslaitteeseen: 9.10.6.2Valokuva(t) tai piirustus (piirustukset) muista kuin 9.10.6.1 kohdassa esitetyistä ajoneuvon osista, jotka valmistaja on sopimalla tutkimuslaitoksen kanssa katsonut vaikuttavan ohjauslaitteen käyttäytymiseen törmäyksessä: 9.11Ulkonevat osat 9.11.1Yleisjärjestely (piirustus tai valokuvat), jossa esitetään ulkonevien osien sijainti: 9.11.2Valokuvat tai piirustukset soveltuvin osin ovi- ja ikkunapylväistä, ilmanottosäleiköistä, jäähdyttimen säleiköstä, tuulilasin pyyhkimistä, sadeveden poistokouruista, kahvoista, liukukiskoista, läpistä, ovien saranoista ja lukoista, koukuista, silmäkkeistä, koristeosista, merkeistä, tunnuksista ja syvennyksistä sekä kaikista muista ulkonevista ja ulkopinnan osista (esim. valaisinlaitteet), joita voidaan pitää olennaisina. Jos edellisessä lauseessa luetellut osat eivät ole olennaisia, ne voidaan dokumentointia varten korvata valokuvilla, joissa on tarvittaessa mukana mitat tai teksti: 9.11.3Direktiivin 74/483/ETY liitteessä I olevan 6.9.1 kohdan mukaiset piirustukset ulkopinnan osista: 9.11.4Piirustus puskureista: 9.11.5Piirustus lattialinjasta: 9.12Turvavyöt tai muut turvajärjestelmät 9.12.1Turvavöiden ja -järjestelmien lukumäärä ja sijainti ja istuimet, joissa niitä voidaan käyttää: (D = kuljettajan puoli, P = matkustajan puoli, C = keskellä) D/P/C Täydellinen ETY tyyppihyväksyntämerkki Vaihtoehto (tarvittaessa) Etuistuin Takaistuin Lisävarusteet (esim. korkeuden säädöllä varustetut istuimet, esikiristyslaite jne.) 9.12.2Turvavöiden kiinnityspisteiden lukumäärä ja sijainti sekä niiden osoittaminen direktiivin 76/115, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisiksi (s. o. tyyppihyväksyntänumero tai testausseloste): 9.13Turvavöiden kiinnityspisteet 9.13.1Korista olevat valokuvat tai piirustukset, joissa näkyy todellisten ja tehollisten kiinnityspisteiden sijainti ja mitat sekä R-pisteet: 9.13.2Piirustukset vöiden kiinnityspisteistä ja ajoneuvon rakenneosista, joihin ne on kiinnitetty (sekä käytettyjen materiaalien luonteesta): 9.13.3Ajoneuvon kiinnityspisteisiin, joilla ajoneuvo on varustettu, asennettaviksi hyväksyttyjen turvavöiden tyyppien (*)(*) Ks. käytettävät tunnukset ja merkinät direktiivin 77/451/ETY liittessä III olevasta 1.1.3 ja 1.1.4 kohdasta. Jos kyseessä on "S"-tyypin vyöt, määritellään tyypin (tyyppien) luonne. merkintä: Kiinnityspisteen sijainti Ajoneuvon rakenne Istuimen rakenne Edessä OiIkeanpuoleinen istuin { Alemmat kiinnityspisteet { ulkopuolella sisäpuolella Ylempi kiinnityspiste Keski-istuin { Alemmat kiinnityspisteet { oikealla vasemmalla Ylempi kiinnityspiste Vasemman puoleinen istuin{ Alemmat kiinnityspisteet { ulkopuolella sisäpuolella Ylempi kiinnityspiste Takana OiIkeanpuoleinen istuin { Alemmat kiinnityspisteet { ulkopuolella sisäpuolella Ylempi kiinnityspiste Keski-istuin { Alemmat kiinnityspisteet { oikealla vasemmalla Ylempi kiinnityspiste Vasemmanpuoleinen istuin{ Alemmat kiinnityspisteet { ulkopuolella sisäpuolella Ylempi kiinnityspiste 9.13.4Kuvaus erikoistyyppisestä turvavyöstä, jonka yksi kiinnityspiste sijaitsee istuimen selkänojassa tai joka sisältää energiaa vaimentavan laitteen: 9.14Takarekisterikilpien sijainti (ilmoitetaan soveltuvin osin mitta-alue, piirustuksia voidaan käyttää soveltuvin osin) 9.14.1Yläreunan korkeus tienpinnasta: 9.14.2Alareunan korkeus tienpinnasta: 9.14.3Keskiviivan etäisyys ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta: 9.14.4Etäisyys ajoneuvon vasemmasta reunasta: 9.14.5Mitat (pituus × leveys): 9.14.6Kaltevuus pystytasosta: 9.14.7Näkyvyyskulma vaakatasossa: 9.15Alleajosuoja takana 9.15.1Piirustus asianomaisista ajoneuvon alleajosuojan osista takana, s.o. piirustus ajoneuvosta tai alustasta sekä takimmaisen akselin sijainnista ja asennuksesta, piirustus takana olevien alleajosuojien asennuksesta tai varusteista. Jos alleajosuoja ei ole erityislaite, piirustuksessa on selvästi osoitettava, että vaaditut mitat täyttyvät: 9.15.2Erityislaitteen osalta täydellinen kuvaus tai piirustus takana olevasta alleajosuojasta (sekä lisävarusteista), tai jos se on hyväksytty erillisenä teknisena yksikkönä, typpihyväksyntänumero 9.16Pyörien roiskesuojat 9.16.1Lyhyt kuvaus ajoneuvosta pyörien roiskesuojien osalta: 9.16.2Pyörien roiskesuojista ja niiden sijainnista ajoneuvossa olevat yksityiskohtaiset piirustukset, joissa näkyy direktiivin 78/549/ETY liitteessä I olevassa kuvassa 1 määrätyt mitat ja joissa otetaan huomioon äärimmäiset rengas/pyöräyhdistelmät: 9.17Lakisääteiset kilvet 9.17.1Valokuvat tai piirustukset lakisääteisten kilpien ja meistosten sekä alustanumeron sijainnista: 9.17.2Valokuvat tai piirustukset kilpien ja merkintöjen virallisesta osasta (esimerkki ja maininta mitoista): 9.17.3Valokuvat tai piirustukset alustanumerosta (esimerkki ja maininta mitoista): 9.17.4Valmistajan kuvaileva huomautus direktiivin 76/114/ETY liitteessä I olevan 3 kohdan vaatimustenmukaisuudesta: 9.17.4.1Toisen ja soveltuvin osin kolmannen jakson merkkien merkitys, 3.1.1.2 kohdan vaatimusten täyttämiseksi, on selvitettävä: 9.17.4.2Jos toisen jakson merkkejä käytetään osoittamaan 3.1.1.3 kohdan vaatimusten täyttäminen, nämä merkit on esitettävä: 9.18Radiohäiriöiden vaimennus 9.18.1Kuvaus ja piirustukset/valokuvat moottoritilan muodostavan korirakenteen osan sekä lähinnä sitä sijaitsevan matkustajatilan osan muodoista ja rakennemateriaaleista: 9.18.2Piirustukset tai valokuvat moottoritilassa olevien metalliosien sijainneista (esim. lämmityslaitteet, varapyörä, ilmansuodatin, ohjausmekanismi jne.): 9.18.3Taulukko ja piirustus radiohäiriöiden vaimennuslaitteista: 9.18.4Tasavirtavastusten tiedot ja nimellisarvo sekä, jos kyseessä on resistiiviset sytytyskaapelit, tiedot niiden nimellisestä vastuksesta metriä kohden: 10VALAISIN- JA MERKKIVALOLAITTEET 10.1Taulukko kaikista laitteista: lukumäärä, merkki, malli, tyyppihyväksyntämerkki, kaukovalaisimien suurin valonvoimakkuus, väri, merkkivalaisimet: 10.2Piirustus valaisin- ja merkkivalolaitteiden sijoituksesta: 10.3Jokaisen direktiivissä 76/756/ETY (sellaisena kuin se on muutettuna) tarkoitetun valaisimen ja heijastimen osalta ilmoitetaan seuraavat tiedot (kirjallisena tai kaaviona) 10.3.1Piirustus, jossa esitetään valaisevan pinnan laajuus: 10.3.2Vertailuakseli ja -keskipiste: 10.3.3Peitettävien valaisimien toimintatapa: 10.3.4Erityiset asennus- ja johdotusmääräykset: 10.4Lähivalaisimet: tavanomainen suuntaus direktiivin 76/756/ETY liitteessä I olevan 4.2.6.1 kohdan mukaisesti: 10.4.1Alkusäätöarvo: 10.4.2Osoittimen sijainti: 10.4.3Kuvaus/piirustus(1) ja ajovalaisimien säätölaitteen tyyppi (esim. automaattinen, portaittain käsisäätöinen, jatkuvasäätöinen: 10.4.4Hallintalaite:........................................................... } sovelletaan ainoastaan ajovalaisimien tasonsäätölaitteella varustettuihin ajoneuvoihin 10.4.5Vertailumerkit: 10.4.6Kuormitusolosuhteita koskevat merkit: 11VETOAJONEUVOJEN JA PERÄVAUNUJEN TAI PUOLIPERÄVAUNUJEN VÄLISET KYTKENNÄT 11.1Kytkentälaitteen(-laitteiden) luokka ja tyyppi: 11.2Suurin D-arvo: kN 11.3Ohjeet kytkentälaitteen kiinnityksestä ajoneuvoon sekä piirustukset tai valokuvat valmistajan ilmoittamista ajoneuvossa sijaitsevista kiinnityspisteistä. Annetaan lisätiedot, jos kytkentätyypin käyttö on rajoitettu tietyntyyppisiin ajoneuvoihin: 11.4Tiedot erityisten vetokorvakkeiden tai asennuslevyjen asennuksesta(1): 12MUUTA 12.1Äänimerkinantolaite(-laitteet): 12.1.1Laitteen sijainti, kiinnitystapa, paikalleen asentaminen ja suuntaus sekä mitat: 12.1.2Laitteiden lukumäärä: 12.1.3Tyyppihyväksyntämerkki (-merkit): 12.1.4Sähköinen/pneumaattinen(1) piirikaavio: 12.1.5Nimellisjännite tai -paine: 12.1.6Piirustus kiinnityslaitteesta: 12.2Laitteet ajoneuvon luvattoman käytön estämiseksi: 12.2.1Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypistä ohjauksen tai yksikön järjestelyn ja rakenteen, sekä sen yksikön osalta, johon suojauslaite vaikuttaa: 12.2.2Piirustukset laitteista ajoneuvon luvattoman käytön estämiseksi ja sen asennuksesta ajoneuvoon: 12.2.3Laitteen tekninen kuvaus: 12.2.4Tiedot käytetyistä lukkoyhdistelmistä: 12.3Hinauslaite(-laitteet) 12.3.1Edessä: koukku/silmukka/muu(1) 12.3.2Takana: koukku/silmukka/muu/ei ole(1) 12.3.3Sellainen piirustus tai valokuva alustasta/korin alueesta, jossa näkyy hinauslaitteen (-laitteiden) sijainti, rakenne ja asennus: 12.4Yksityiskohdat mahdollisista moottoriin liittymättömistä laitteista, jotka on suunniteltu vaikuttamaan polttoaineen kulutukseen (ellei sellaista laitetta ole käsitelty muissa kohdissa): 12.5Yksityiskohdat mahdollisista moottoriin liittymättömistä laitteista, jotka on suunniteltu melun vähentämiseen (ellei sellaista laitetta ole käsitelty muissa kohdissa): Alaviitteet (1)Tarpeeton viivataan yli. (2)Määritellään toleranssi (b)Jos tyypin tunnistustavassa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella "?" (esim. ABC??123??). (c)Luokitellaan noudattaen liitteessä II olevassa A jaksossa olevia määritelmiä. (d)Jos mahdollista, euronormin mukainen nimitys, muussa tapauksessa annetaan: - kuvaus materiaalista, - myötöraja, - vetomurtolujuus, - venymäraja (prosentteina), - Brinell-kovuus. (e)Jos ajoneuvosta on sekä tavanomaisella ohjaamolla että makuuohjaamolla varustettu malli, ilmoitetaan massat ja mitat molemmissa tapauksissa. (f)ISO:n standardi 612 - 1978, 6.4 kohta (g)ISO:n standardi 612 - 1978, 6.19.2 kohta (h)ISO:n standardi 612 - 1978, 6.20 kohta (i)ISO:n standardi 612 - 1978, 6.5 kohta (j)ISO:n standardi 612 - 1978, 6.1 kohta (k)ISO:n standardi 612 - 1978, 6.2 kohta (l)ISO:n standardi 612 - 1978, 6.3 kohta (m)ISO:n standardi 612 - 1978, 6.6 kohta (n)ISO:n standardi 612 - 1978, 6.7 kohta (o)Kuljettajan massaksi arvioidaan 75 kg ja polttonestesäiliö täytetään 90 prosenttiin valmistajan ilmoittamasta tilavuudesta. (p)"Kytkimen ylitys" on keskiakseliperävaunujen vetokoukun ja taka-akselin (-akseleiden) keskiviivan välinen etäisyys vaakatasossa. (q)Erikoismoottoreiden ja -järjestelmien osalta valmistajan on toimitettava tässä tarkoitettuja tietoja vastaavat tiedot. (r)Tämä luku on pyöristettävä lähimpään millimetrin kymmenesosaan. (s)Tämä luku on laskettava käyttäen arvoa ð = 3,1416 ja pyöristettävä lähimpään cm³:iin. (t)Määritetään direktiivin 80/1269/ETY vaatimusten mukaisesti. (u)Määritetään direktiivin 80/1268/ETY vaatimusten mukaisesti. (v)Tarvittavat tiedot on annettava kaikkien ehdotettujen vaihtoehtojen osalta. (w)Sallitaan 5 prosentin toleranssi. (x)`R-pisteellä` tai 'istuimen vertailupisteellä` tarkoitetaan valmistajan määrittelemää suunnittelupistettä kullekin istuimelle ja ne määritetään direktiivin 77/649/ETY liitteessä III määritetyn kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti. (y)Perävaunujen ja puoliperävaunujen sekä ajoneuvojen osalta, joihin on kytketty perävaunu tai puoliperävaunu, jotka aiheuttavat merkittävän pystysuuntaisen kuormituksen kytkentälaitteeseen tai vetopöytään, tämä arvo jaettuna tavanomaisella painovoiman kiihtyvyydellä sisällytetään suurimpaan teknisesti sallittuun massaan. (z)`Eteentyönnetyllä ohjauslaitteella` tarkoitetaan asetelmaa, jossa yli puolet moottorin pituudesta on tuulilasin etummaisimman alareunan pisteen takana ja ohjauspyörän keskiö ajoneuvon pituuden ensimmäisessä neljänneksessä.>KAAVION LOOPU> (1a) Jos laite on tyyppihyväksytty, kuvaus voidaan korvata viittauksella hyväksyntään. Kuvaus ei myöskään ole tarpeen, jos osan rakenne selvästi ilmenee oheen liitetyistä kaavioista tai piirustuksista. Kussakin kohdassa, jossa piirustuksia tai valokuvia on liitettävä, ilmoitetaan vastaavien liitteiden numerot. LIITE II AJONEUVOLUOKKIEN JA -TYYPPIEN MÄÄRITTÄMINEN A. Ajoneuvoluokat määritellään seuraavan kansainvälisen luokituksen mukaisesti: 1 M-luokka: Vähintään nelipyöräiset matkustajien kuljettamiseen käytettävät ajoneuvot. M1-luokka: Matkustajien kuljettamiseen käytettävät ajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet enintään kahdeksalle matkustajalle. M2-luokka: Matkustajien kuljettamiseen käytettävät ajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet yli kahdeksalle matkustajalle ja joiden suurin massa on enintään 5 tonnia. M3-luokka: Matkustajien kuljettamiseen käytettävät ajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet yli kahdeksalle matkustajalle ja joiden suurin massa on yli 5 tonnia. 2 N-luokka: Vähintään nelipyöräiset tavaroiden kuljettamiseen käytettävät ajoneuvot. N1-luokka: Tavaroiden kuljettamiseen käytettävät ajoneuvot, joiden suurin massa on enintään 3,5 tonnia. N2-luokka: Tavaroiden kuljettamiseen käytettävät ajoneuvot, joiden suurin massa on yli 3,5 tonnia, mutta enintään 12 tonnia. N3-luokka: Tavaroiden kuljettamiseen käytettävät ajoneuvot, joiden suurin massa on yli 12 tonnia. Puoliperävaunuun tai keskiakseliperävaunuun kytkettäväksi suunnitellun vetoajoneuvon osalta, ajoneuvon luokitusmassaksi katsotaan vetoajoneuvon massa ajokunnossa, lisättynä massalla, joka vastaa puoliperävaunusta tai keskiakseliperävaunusta vetoajoneuvoon pystysuunnassa kohdistuvaa suurinta staattista kuormitusta ja, soveltuvin osin, lisättynä vetoajoneuvon kuorman suurimmalla massalla. 3 O-luokka: Perävaunut (mukaan lukien puoliperävaunut) O1-luokka: Perävaunut, joiden suurin massa on enintään 0,75 tonnia. O2-luokka: Perävaunut, joiden suurin massa on yli 0,75 tonnia, mutta enintään 3,5 tonnia. O3-luokka: Perävaunut, joiden suurin massa on yli 3,5 tonnia, mutta enintään 10 tonnia. O4-luokka: Perävaunut, joiden suurin massa on yli 10 tonnia. Puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta, perävaunun suurimmaksi luokitusmassaksi katsotaan massa, joka vastaa perävaunun tai keskiakseliperävaunun akselista tai akseleista maahan pystysuunnassa kohdistuvaa suurinta staattista kuormitusta, kun se on kytkettynä vetoajoneuvoon ja kuormitettu suurimpaan kuormaansa. 4 Edellä tarkoitettuja M- ja N-luokan ajoneuvoja pidetään maastoautoina 4.4 kohdan kuormitus- ja tarkastusolosuhteissa sekä 4.5 kohdan määritelmien ja piirustusten mukaisesti. 4.1 N1-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on enintään kaksi tonnia, ja M1-luokan moottoriajoneuvoja pidetään maastoautoina, jos niissä on: - vähintään yksi etu- ja vähintään yksi taka-akseli, jotka on suunniteltu vetämään samanaikaisesti, mukaan lukien ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti; - vähintään yksi tasauspyörästöistä voidaan lukita tai on varustettu vastaavalla järjestelmällä ja jos niiden laskettu mäestälähtökyky ilman perävaunua on vähintään 30 %. Lisäksi niiden on täytettävä vähintään viisi seuraavasta kuudesta vaatimuksesta: - lähestymiskulman on oltava vähintään 25 astetta, - jättökulman on oltava vähintään 20 astetta, - ylityskulman on oltava vähintään 20 astetta, - maavaran etuakselin kohdalla on oltava vähintään 180 mm, - maavaran taka-akselin kohdalla on oltava vähintään 180 mm, - maavaran akseleiden välillä on oltava vähintään 200 mm. 4.2 N1-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on suurempi kuin kaksi tonnia, tai N2-, M2-, tai M3-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on enintään 12 tonnia, pidetään maastoautoina, jos joko niiden kaikki pyörät on suunniteltu samanaikaisesti vetäviksi, mukaan lukien ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti tai, jos ne täyttävät seuraavat kolme vaatimusta: - vähintään yksi etu- ja vähintään yksi taka-akseli on suunniteltu vetämään samanaikaisesti, mukaan lukien ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti; - vähintään yksi tasauspyörästöistä voidaan lukita tai on varustettu vastaavalla järjestelmällä; - niiden laskettu mäestälähtökyky ilman perävaunua on vähintään 25 %. 4.3 M3-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on yli 12 tonnia, tai N3-luokan ajoneuvoja pidetään maastoautoina, jos joko niiden kaikki pyörät on suunniteltu vetämään samanaikaisesti, mukaan lukien ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti, tai jos ne täyttävät seuraavat vaatimukset: - vähintään puolet pyöristä ovat vetäviä; - vähintään yksi akseliston tasauspyörästöistä voidaan lukita tai on varustettu vastaavalla järjestelmällä; - niiden laskennallinen mäestälähtökyky ilman perävaunua on vähintään 25 %; - ne täyttävät vähintään neljä seuraavasta kuudesta vaatimuksesta: - lähestymiskulman on oltava vähintään 25 astetta, - jättökulman on oltava vähintään 25 astetta, - ylityskulman on oltava vähintään 25 astetta, - maavaran etuakselin kohdalla on oltava vähintään 250 mm, - maavaran akseleiden välillä on oltava vähintään 300 mm, - maavaran taka-akselin kohdalla on oltava vähintään 250 mm. 4.4 Kuormitus- ja tarkastusolosuhteet 4.4.1 N1-luokan, suurimmalta massaltaan enintään kahden tonnin ajoneuvojen ja M1-luokan ajoneuvojen on oltava ajokunnossa (jäähdytysneste, voiteluaineet, polttoaine, työkalut, varapyörä ja kuljettaja, jonka massaksi katsotaan 75 kg). 4.4.2 Muut kuin 4.4.1 kohdassa tarkoitetut moottoriajoneuvot on oltava kuormitettuina valmistajan ilmoittamaan suurimpaan teknisesti sallittuun massaan. 4.4.3 Vaadittu mäestälähtökyky (25 ja 30 %) tarkastetaan yksinkertaisella laskutoimituksella. Poikkeustapauksissa tutkimuslaitos voi kuitenkin pyytää kyseistä tyyppiä edustavan ajoneuvon toimitettavaksi sille käytännön testiä varten. 4.4.4 Mitattaessa lähestymis- ja jättökulmia sekä ylityskulmia, alleajosuojalaitteita ei oteta huomioon. 4.5 Määrittelyt ja piirustukset lähestymis-, lähtö- ja ylityskulmista sekä maavarasta. 4.5.1 `Lähestymiskulmalla` tarkoitetaan suurinta kulmaa, joka muodostuu maanpinnan tason ja etupyörien renkaita tangentiaalisesti sivuavien tasojen välille pyöriä staattisesti kuormitettaessa siten, ettei mikään ajoneuvon etuakselien etupuolella oleva kohta sijaitse näiden tasojen välissä, eikä mikään ajoneuvon kiinteä osa, lukuun ottamatta mahdollisia astinlautoja, sijaitse näiden tasojen välissä. >VIITTAUS KAAVIOON> 4.5.2 `Jättökulmalla` tarkoitetaan suurinta kulmaa, joka muodostuu maanpinnan tason ja takapyörien renkaita tangentiaalisesti sivuavien tasojen välille pyöriä staattisesti kuormitettaessa siten, ettei mikään ajoneuvon takimmaisimman akselin takapuolella oleva kohta sijaitse näiden tasojen välissä, eikä mikään ajoneuvon kiinteä osa näiden tasojen välissä. >VIITTAUS KAAVIOON> 4.5.3 `Ylityskulmalla' tarkoitetaan pienintä kahden ajoneuvon pituussuuntaista pystysuoraa keskitasoa vastaan, kohtisuorassa olevien, etu- ja takapyörien renkaita tangentiaalisesti sivuavan kahden tason välistä terävää kulmaa, joka muodostuu siten, että pyörien ollessa staattisesti kuormitettuja, näiden tasojen leikkauskohta koskettaa ajoneuvon alustan muuta kiinteää osaa kuin pyöriä. Tämä kulma määrää jyrkimmän rampin, jonka ajoneuvo pystyy ylittämään. >VIITTAUS KAAVIOON> 4.5.4 `Maavaralla akseleiden välillä` tarkoitetaan maanpinnan tason ja ajoneuvojen alimman kiinteän kohdan välistä lyhintä etäisyyttä. Moniakselista teliä pidetään yhtenä akselina. >VIITTAUS KAAVIOON> 4.5.5 `Maavaralla akselin kohdalla` tarkoitetaan etäisyyttä, joka määritetään akselin pyörien renkaiden (kaksoispyörien osalta sisärenkaiden) kosketuspinnan keskiviivan kautta kulkevan ympyrän kaaren korkeimmasta pisteestä, joka koskettaa pyörien välillä ajoneuvon alinta kiinteää kohtaa. Kuvassa esitetylle viivoitetulle alueelle ei saa ulottua mikään kiinteä ajoneuvon osa. Tarvittaessa ilmoitetaan maavara useiden akseleiden kohdalla niiden järjestyksen mukaan, esimerkiksi 280/250/250. >VIITTAUS KAAVIOON> B. AJONEUVOTYYPIN MÄÄRITTÄMINEN 1 M1-luokan osalta: `tyypillä` tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta osiltaan: - valmistaja, - valmistajan ilmoittama tyyppimerkintä, - rakenteen ja mallin ominaisuudet: - alusta/lattia (selvät ja perustavaa laatua olevat erot), - moottori (polttomoottori/sähkömoottori/yhdistetty) . `vaihtoehdolla` tarkoitetaan tyypin ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta osiltaan: - korimalli (porrasperä, viistoperä, 2-paikkainen, avoauto, farmariauto jne.), - moottori: - toimintaperiaate (liitteessä III oleva 3.2.1.1 kohta), - sylinterien lukumäärä ja järjestely, - tehoero suurempi kuin 30 % (suurin teho on 1,3 kertaa suurempi kuin pienin teho), - sylinteritilavuusero suurempi kuin 20 % (suurin arvo on 1,2 kertaa suurempi kuin pienin arvo), - vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä), - ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti). Vaihtoehdon 'muunnoksella` tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka muodostuvat liitteen III ja liitteen VIII mukaisista hyväksyntäasiakirjoissa esitetyistä sallituista yhdistelmistä. Ajoneuvon täydellinen tunnistaminen ainoastaan tyypin, vaihtoehdon ja muunnoksen merkinnöistä on oltava yhteneväinen käyttöönotettavalle ajoneuvolle vaadittujen kaikkien teknisten ominaisuuksien yksittäisten tarkkojen määritelmien kanssa ja erityisesti sen parametrin (niiden parametrien) kanssa, joka on tarpeen vahvistettaessa ajoneuvoon sovellettavia veroja. Nämä parametrit määritellään asianomaisissa liitteissä, joissa käsitellään tyyppihyväksyntätarkoituksiin annettavia tietoja. LIITE III >KAAVION ALKU> ILMOITUSLOMAKE AJONEUVOTYYPIN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN (alaviitteillä viitataan liitteeseen I) I OSA Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava. 0YLEISTÄ 0.1Merkki (valmistajan toiminimi): 0.2Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (kuvaukset): 0.3Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon(b): 0.3.1Näiden merkintöjen sijainti: 0.4Ajoneuvoluokka(c): 0.5Valmistajan nimi ja osoite: 0.8Ajoneuvon rakennuspaikan (paikkojen) osoite (osoitteet): 1AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 1.1Valokuvat tai piirustukset malliajoneuvosta (ainoastaan poikkeavat korimallit): 1.3Akseleiden ja pyörien lukumäärä: 1.3.2Ohjaavien akseleiden lukumäärä ja sijainti: 1.3.3Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin): 1.4Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): 1.6Moottorin sijainti ja järjestely: 1.8Ohjauksen kätisyys: vasen/oikea 2MASSAT JA MITAT(e) (kg:ina, mm:inä) (viitataan piirustukseen tarvittaessa) 2.1Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna)(f): 2.3.1Kunkin ohjaavan akselin raideväli(i): 2.3.2Kaikkien muiden akseleiden raideväli(i): 2.4Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat) 2.4.2.1Pituus(j): 2.4.2.2Leveys(k): 2.4.2.3Korkeus (kuormittamattomana)(l) (jos jousituksen korkeutta voidaan säätää, ilmoitetaan tavanomainen käyttöasento): 2.6Ajokuntoisen korilla varustetun ajoneuvon massa (mukaan lukien jäähdytysneste, voiteluöljyt, polttoaine, työkalut, varapyörä ja kuljettaja)(o) (kunkin muunnoksen suurin ja pienin arvo): 2.6.1Tämän massan jakautuminen akseleiden kesken (kunkin muunnoksen suurin ja pienin arvo): 2.8Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (kunkin muunnoksen suurin ja pienin arvo)(y): 2.8.1Tämän massan jakautuminen akseleiden kesken (kunkin muunnoksen suurin ja pienin arvo): 2.9Suurin teknisesti kullekin akselille sallittu massa: 2.10Kytkettäväksi hyväksytyn perävaunun suurin massa: 2.10.1Perävaunu: 2.10.2Puoliperävaunu: 2.10.3Keskiakseliperävaunu: 2.10.4Ajoneuvoyhdistelmän suurin massa: 2.10.5Ajoneuvo soveltuu/ei sovellu(1) kuorman vetämiseen: 2.10.6Jarruttoman perävaunun suurin massa: 2.11Suurin pystysuora kuormitus: 2.11.1Vetoajoneuvossa olevaan perävaunun kytkentäkohtaan: 3MOOTTORI(q) 3.1Valmistaja: 3.1.1Valmistajan merkitsemä moottorin numerotunnus (merkittynä moottoriin tai muu tunnistustapa): 3.2Polttomoottori 3.2.1.1Toimintaperiaate: kipinäsytytys/puristussytytys, neli/kaksitahtinen(1) 3.2.1.2Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: 3.2.1.3Sylinteritilavuus(s): cm³ 3.2.1.8Suurin nettoteho(t): kW kierrosnopeudella rpm 3.2.2Polttoaine: dieselöljy/bensiini/LPG/muu(1) 3.2.4Polttoaineen syöttö 3.2.4.1Kaasuttimella/kaasuttimilla: kyllä/ei(1): 3.2.4.2Polttoaineen ruiskutuksella (ainoastaan puristussytytysmoottorit): kyllä/ei(1) 3.2.4.3Järjestelmän kuvaus 3.2.7Jäähdytysjärjestelmä (neste/ilma)(1): 3.2.8Imujärjestelmä 3.2.8.1Ahdin: kyllä/ei(1) 3.2.12Ilman pilaantumisen estämiseksi suoritetut toimenpiteet 3.2.12.2Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muussa kohdassa): 3.2.12.2.1Katalysaattori: kyllä/ei(1) 3.2.12.2.2Happianturi: kyllä/ei(1) 3.2.12.2.3Ilman suihkutus: kyllä/ei(1) 3.2.12.2.4Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei(1) 3.2.12.2.5Haihtumispäästöjen valvontajärjestelmä: kyllä/ei(1) 3.2.12.2.6Hiukkasloukku: kyllä/ei(1) 3.2.12.2.7Muut järjestelmät (kuvaus ja toiminta): 3.2.13Absorptiokertoimen tunnuksen sijainti (ainoastaan puristussytytysmoottorit): 3.3Sähkömoottori 3.3.1Tyyppi (käämitys, magnetointi): 3.3.1.1Suurin teho tunnin ajan: kW 3.3.1.2Käyttöjännite: V 3.3.2Akku: 3.3.2.4Sijainti: 4VOIMANSIIRTO(v) 4.2Tyyppi (mekaaninen, hydraulinen, sähköinen jne.): 4.5Vaihdelaatikko 4.5.1Tyyppi [käsivalintainen/automaattinen/CVT(1)]: 4.6Välityssuhteet Vaihde Vaihteiston sisäiset välityssuhteet (moottorin ja vaihdelaatikon ulostuloakselin kierroslukujen suhteet) Vetopyörästön välityssuhde(-suhteet) (vaihdelaatikon ulostuloakselin ja vetävien pyörien kierroslukujen suhde) Kokonaisvälityssuhteet Suurin CVT:n osalta(1) 1 2 3 ... Pienin CVT:n osalta(1) Peruutus (1) Portaattomasti säätyvä vaihteisto. 4.7Ajoneuvon suurin nopeus ja vaihde, jolla se saavutetaan (km/h)(w): 6PYÖRÄNTUENTA 6.2Kunkin akselin tai pyöräntuennan tyyppi ja rakenne (esim. McPherson-joustintuki, kierrejouset jne.): 6.2.1Tasonsäätö: kyllä/ei(1) 6.6.1Rengas/pyöräyhdistelmä(t) [ilmoitetaan renkaiden kokomerkintä, pienin kantavuusluku, pienin nopeusluokkamerkki; ilmoitetaan pyörien vanteen koko (koot) ja keskipoikkeama(t)]. 6.6.1.1Akseli 1: 6.6.1.2Akseli 2: jne. 6.6.2Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja 6.6.2.1Akseli 1: 6.6.2.2Akseli 2: jne. 7OHJAUS 7.2Mekanismi ja hallintalaite 7.2.1Mekanismin tyyppi: 7.2.2Kytkentä pyöriin: 7.2.3Tehostamistapa, jos sellainen on: 8JARRUT 8.9Jarrulaitteiden lyhyt kuvaus (direktiivin 71/320/ETY liitteessä IX olevan 1.3 kohdan mukaisesti): 9KORI 9.1Korin tyyppi: 9.3Matkustajatilan ovet, lukot ja saranat 9.3.1Ovien asetelma ja lukumäärä: 9.10Sisävarusteet 9.10.3Istuimet 9.10.3.1Lukumäärä: 9.10.3.2Sijainti ja järjestely: 9.10.4Pääntuen (-tukien) tyyppi (ilmoitetaan hyväksyntänumero, jos sellainen on): 9.17Lakisääteiset kilvet 9.17.1Valokuvat tai piirustukset lakisääteisten kilpien ja meistosten sekä alustanumeron sijainnista: 9.17.4Valmistajan kuvaileva huomautus direktiivin 76/114/ETY liitteessä I olevan 3 kohdan vaatimustenmukaisuudesta: 9.17.4.1Toisen ja soveltuvin osin kolmannen jakson merkkien merkitys 3.1.1.2 kohdan vaatimusten täyttämiseksi, on selvitettävä: 9.17.4.2Jos toisen jakson merkkejä käytetään osoittamaan 3.1.1.3 kohdan vaatimusten täyttäminen, nämä merkit on esitettävä: 11VETOAJONEUVOJEN JA PERÄVAUNUJEN TAI PUOLIPERÄVAUNUJEN VÄLISET KYTKENNÄT 11.1Kytkentälaitteen(-laitteiden) luokka ja tyyppi: II OSA Taulukko, jossa esitetään I osassa olevien eritelmäkohtien sallitut yhdistelmät muunnoksissa siltä osin kuin on kyse monikohtavienneistä. Tällaisten eritelmäkohtien osalta on jokainen vienti varustettava kirjaimella, jota käytetään tässä taulukossa osoittamaan tiettyyn vaihtoehtoon sovellettavaan eritelmäkohtaan liittyvää vientiä. Tyypin jokaista vaihtoehtoa varten on laadittava erillinen taulukko. Sovellettavien verojen laskemista varten seuraavien parametrien monikohtavientejä ei saa yhdistellä samassa vaihtoehdossa: - akseliväli, - korilla varustetun ajoneuvon massa ajokunnossa, - ajoneuvon massa (ilman kuljettajaa, jäähdytysnestettä, voiteluainetta, polttoainetta), - suurin teknisesti sallittu massa kullekin akselille, - suurin teknisesti sallittu kuormitettu massa, - moottorin sylinteritilavuus, - suurin nettoteho, - vaihdelaatikon tyyppi, - vaihteiden lukumäärä, välityssuhteet ja vetopyörästön välityssuhde, - kullakin akselilla olevien renkaiden vierintäsäteiden ylä- ja alaraja-arvot, - istuinten lukumäärä. Monikohtaviennit, joiden yhdistämiselle samassa vaihtoehdossa ei ole rajoituksia, on tehtävä sarakkeeseen "kaikki". Eritelmäkohdan numero Kaikki Muunnos 1 Muunnos 2 jne. Muunnos "n" Nämä tiedot voidaan esittää myös vaihtoehtoisessa muodossa tai asettelussa, jos alkuperäinen tarkoitus toteutuu. Kukin vaihtoehto tai muunnos on tunnistettava numero - tai aakkosnumeerisella koodilla, jonka on oltava osoitettu kyseisen ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistuksessa (liite IX). III OSA Erityisdirektiivien hyväksyntänumerot Esitetään seuraavassa taulukossa vaaditut tiedot tähän ajoneuvoon sovellettavista eritelmäkohdista(*) (liite IV tai XI); kaikki asiaa koskevat hyväksynnät on ilmoitettava. Kohde Hyväksyntänumero Hyväksynnän antava jäsenvaltio(1) Laajennus (päiväys) Vaihtoehto(-ehdot) Muunnos(muunnokset) Allekirjoitus: Asema yrityksessä: Päiväys: (*) Näitä tietoja ei tarvitse ilmoittaa, jos kyseiset tiedot ovat asianomaisessa asennusta koskevassa hyväksyntätodistuksessa (1) Ilmoitetaan, jos se ei käy ilmi tyyppihyväksyntänumerosta>KAAVION LOOPU> LITTE IV LUETTELO AJONEUVOTYYPIN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN TÄYTETTÄVISTÄ VAATIMUKSISTA I OSA Luettelo erityisdirektiiveistä (Otetaan tarvittaessa huomioon kunkin jäljempänä luetellun erityisdirektiivin soveltamisala ja viimeksi hyväksytyt muutokset) >TAULUKON PAIKKA> II OSA Viitattaessa erityisdirektiivin 3, 4, 5, 7, 8 tai 11 artiklaan, seuraavien Euroopan talouskomission