FI Euroopan unionin virallinen lehti L 347/29

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2009,

valtiontuesta C 21/05 (ex PL 45/04), jonka Puola aikoo toteuttaa Poczta Polskalle yleisten postipalvelujen tarjoamisesta myönnettävänä korvauksena

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9962)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/815/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

(1) Puolan viranomaiset ilmoittivat 30 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä sähköpostiviestillä kahdesta Puolan valtiollisen postitoiminnan harjoittajan, valtion liikelaitoksen Poczta Polskan, jäljempänä ’PP’, hyväksi suunnatusta tukiohjelmasta liittymisasiakirjan liitteessä IV olevassa 3 kohdassa tarkoitetun väliaikaisen menettelyn mukaisesti. Menettely on osa Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian Euroopan unioniin liittymistä koskevaa sopimusta.

(2) Nämä kaksi tukiohjelmaa on rekisteröity seuraavasti: PL 45/04: Korvaus Poczta Polskalle yleisistä postipalveluista, ja PL 49/04: Tuki Poczta Polskalle yleisten postipalvelujen tarjoamiseen liittyvää investointia varten.

(3) Komissio pyysi lisätietoja 26 päivänä heinäkuuta 2004, 26 päivänä marraskuuta 2004 ja 7 päivänä helmikuuta 2005 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset toimittivat lisätiedot 10 päivänä syyskuuta 2004, 27 päivänä lokakuuta 2004, 3 päivänä joulukuuta 2004 ja 29 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä.

(4) Puolan viranomaisten ja komission yksiköiden välillä pidettiin kaksi kokousta 25 päivänä lokakuuta 2004 ja 31 päivänä tammikuuta 2005. Komissio sai Puolan viranomaisilta lisätietoja 20 päivänä kesäkuuta 2005.

(5) Komissio ilmoitti Puolalle 29 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kahta edellä mainittua tukiohjelmaa. Tukiohjelmat rekisteröitiin seuraavin numeroin: C 21/05: Korvaus Poczta Polskalle yleisistä postipalveluista, ja C 22/05: Tuki Poczta Polskalle yleisten postipalvelujen tarjoamiseen liittyvää investointia varten.

(6) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta.

(7) Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomaisilta.

(8) Puola esitti huomautuksensa 9 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaisten ja komission yksiköiden välillä pidettiin kokous 10 päivänä tammikuuta 2006. Komissio pyysi lisätietoja 24 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.

(9) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 10 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä aikovansa peruuttaa ilmoituksen tukiohjelmasta C 22/05: Tuki Poczta Polskalle yleisten postipalvelujen tarjoamiseen liittyvää investointia varten. Vastauksena 27 päivänä helmikuuta 2006 päivättyyn komission pyyntöön Puolan viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, etteivät ne toteuttaisi edellä mainitussa ilmoituksessa mainittua suunniteltua tukea ja että ne muuttaisivat ohjelman oikeudellista kehystä poistaakseen mahdollisuuden myöntää investointitukea (4).

(10) Komissio päätti 27 päivänä huhtikuuta 2006 tehdyllä päätöksellä lopettaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koski tukea C 22/05: Tuki Poczta Polskalle yleisten postipalvelujen tarjoamiseen liittyvää investointia varten, koska menettely oli käynyt aiheettomaksi (5) sen vuoksi, ettei kyseistä tukea koskaan myönnetty.

(11) Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle 23 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lisätietoja valtiontuesta C 21/05: Korvaus Poczta Polskalle yleisistä postipalveluista. Ne ilmoittivat kuitenkin, että vuosina 2004 ja 2005 PP:lle ei ollut myönnetty valtion varoista korvausta postipalveluvelvoitteen täyttämisestä. Kyseistä tukiohjelmaa ei rahoitettu eikä sovellettu vuosina 2004 ja 2005.

(12) Komissio päätti 9 päivänä tammikuuta 2007 lopettaa osittain (vuosien 2004–2005 osalta) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koski tukea C 21/05: Korvaus Poczta Polskalle yleisistä postipalveluista, koska menettely oli käynyt aiheettomaksi sen vuoksi, ettei tukea pantu täytäntöön vuosina 2004 ja 2005. EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä jatkettiin kuitenkin siltä osin kuin se koski 1 päivästä tammikuuta 2006 alkavaa ajanjaksoa (6). Komissio pyysi 3 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä tietoja kyseisestä valtiontuesta vuodesta 2006 alkavalta ajanjaksolta. Puolan viranomaiset vastasivat 1 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

(13) PP oli tuolloin valtion liikelaitos, jonka toiminta perustui valtion liikelaitoksesta ”Poczta Polska”30 päivänä heinäkuuta 1997 annettuun lakiin. Komissio totesi valtiontukiasiassa E 12/05: Rajoittamaton valtiontakaus Poczta Polskalle 24 päivänä huhtikuuta 2007 tekemässään päätöksessä, että koska PP:tä ei sen oikeudellisen aseman vuoksi voida asettaa konkurssiin, yritys saa tällä perusteella valtiolta rajoittamattoman takauksen (7).

(14) Puolan hallituksen 11 päivänä huhtikuuta 2006 hyväksymän suunnitelman mukaan PP:n omistusrakenteen muutos on tarkoitus toteuttaa kahdessa vaiheessa, jotka ovat kaupallistaminen ja yksityistäminen. Puola ilmoitti komissiolle 25 päivänä kesäkuuta 2008, että 25 päivänä huhtikuuta 2008 oli tullut voimaan uusi, 11 päivänä huhtikuuta 2008 annettu laki, jolla muutettiin lakia, jonka nojalla PP:tä ei voitu asettaa konkurssiin tavanomaisten sääntöjen mukaisesti. Komissio ei kuitenkaan saanut uuden lain perusteella selvyyttä siitä, mitä oikeudellista säännöstöä PP:hen sovelletaan, vaan näytti siltä, ettei sen oikeudellinen asema ollut muuttunut.

(15) Omistusrakenteen muutoksen ensimmäinen vaihe toteutettiin valtion liikelaitoksen ”Poczta Polska” kaupallistamisesta 5 päivänä syyskuuta 2008 annetun lain nojalla (8). Sen seurauksena PP muutettiin valtion liikelaitoksesta osakeyhtiöksi (spółka akcyjna), jonka osakkeista valtio omistaa 100 prosenttia. Tässä yhteydessä PP menetti oikeudellisen aseman, joka esti sen asettamisen konkurssitilaan. Samalla kumottiin PP:lle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus, ja yritykseen sovelletaan nyt tavanomaisen konkurssimenettelyn sääntöjä.

(16) Puolan viranomaisten ja komission välillä pidettiin kokoukset 27 päivänä kesäkuuta 2007, 20 päivänä heinäkuuta 2007, 26 päivänä syyskuuta 2007 ja 25 päivänä heinäkuuta 2008.

(17) Kokousten perusteella Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja, jotka kirjattiin komissiossa vastaanotetuiksi 7 päivänä joulukuuta 2007 (A/40109/a), 8 päivänä helmikuuta 2008 (A/2536), 15 päivänä huhtikuuta 2008 (A/7047), 28 päivänä huhtikuuta 2008 (A/8137), 18 päivänä kesäkuuta 2008 (A/13261), 7 päivänä marraskuuta 2008 (A/23609), 6 päivänä tammikuuta 2009 (A/191), 2 päivänä helmikuuta 2009 (A/2483), 29 päivänä huhtikuuta 2009 (A/10409), 15 päivänä kesäkuuta 2009 (A/14530), 4 päivänä syyskuuta 2009 (A/19121), 14 päivänä syyskuuta 2009 (A/19796), 25 päivänä syyskuuta 2009 (A/20558), 1 päivänä lokakuuta 2009 (A/20997) ja 2 päivänä marraskuuta 2009 (A/23309).

II TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

II.1 Tuensaaja

(18) PP on julkinen postitoiminnan harjoittaja, joka on perustettu 1 päivänä tammikuuta 1992, 4 päivänä joulukuuta 1991 tehdyllä viestintäministeriön päätöksellä, jolla valtion organisaatioyksikkö ”Poczta Polska, Telegraf i Telefon” muutettiin kahdeksi erilliseksi yritykseksi, joiden nimet ovat Telekomunikacja Polska ja Poczta Polska.

(19) Poczta Polskan tehtävänä on 12 päivänä kesäkuuta 2003 annetun postilain (9), jäljempänä ’postilaki’, mukaan yleisten postipalvelujen tarjoaminen koko Puolan tasavallan alueella (10).

(20) Vuosia 2004–2006 koskevan PP:n kehittämisstrategian mukaisesti PP muutettiin holding-yhtiöksi. Näiden muutosten jälkeen valtion omistamaan PP-yhtymään kuuluvat seuraavat tytäryhtiöt: — Bank Pocztowy S.A., josta PP omistaa 75 prosenttia, jäljempänä ’BP’, — Pocztylion-Arka Powszechne Towarzystwo Emerytalne SA, eläkerahasto, josta PP omistaa 33 prosenttia, — Pocztowa Agencja Usług Finansowych SA, rahoituspalveluja tarjoava yritys, josta PP omistaa 60 prosenttia, jäljempänä ’PAUF’, — Post Media Serwis Sp. z o.o. (11), muodollisesti leasing-palveluita tarjoava yritys, joka nykyään keskittyy mainos- ja julkaisupalvelujen tarjoamiseen ja joka on kokonaan PP:n omistuksessa, — Postdata SA, tietojärjestelmien toimittaja, josta PP omistaa 51 prosenttia, — Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych, keskinäinen vakuutusyhtiö, joka on kokonaan PP:n omistuksessa, jäljempänä ’PTUW’.

(21) Vuonna 2007 PP tarjosi palvelujaan 8 692 postitoimiston välityksellä, joista 53 prosenttia sijaitsi maaseudulla ja 47 prosenttia kaupunkialueilla. PP on Puolan suurin työnantaja: vuonna 2006 sen palveluksessa oli yli 95 000 työntekijää.

(22) PP toimii pääasiallisesti postipalvelujen alalla. Yleisten (varattujen ja varaamattomien) postipalvelujen lisäksi yritys tarjoaa myös yleispalveluun kuulumattomia palveluja kuten pikalähetysten toimitusta, filateliapalveluja ja sanomalehtien jakelua sekä suoramarkkinointipalveluja.

(23) Koska julkisia postipalveluja on varsinkin maaseudulla jatkuvasti vähennetty, jotta infrastruktuuria ja henkilöresursseja voitaisiin käyttää mahdollisimman tehokkaasti palvelujen saatavuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia kuitenkin noudattaen, PP on jo muutaman vuoden ajan kehittänyt rahoituspalveluja ja muuta taloudellista toimintaa sekä tehnyt yhteistyötä eräiden rahoitus- ja vakuutuslaitosten kanssa. Joitakin kaupallisen toiminnan tappiollisia palveluja on lopetettu vuoden 2008 lopulla aloitetun korjausohjelman yhteydessä. Lisäksi PP aikoo lähitulevaisuudessa lisätä BP:n, PAUF:n ja PTUW:n tarjoamien palvelujen määrää ja laajuutta. Puolan viranomaiset odottavat tämän johtavan yhdessä parhaillaan käynnissä olevan siirtohintojen uudelleen neuvottelemisen kanssa siihen, että PP-yhtymä saa muutaman vuoden sisällä näiden tytäryhtiöiden nimissä harjoittamastaan toiminnasta tyydyttävän tuloksen.

(24) PP:n rahoitustoiminta käsittää BP:n (PP:n ja PKO BP -pankin tytäryhtiö) tuotteiden myynnin. Näitä tuotteita ovat lainat, tilit ja talletukset, leasing-sopimukset (PP Post Media Serwis -nimisen tytäryhtiön välityksellä), erilaiset rahoituspalvelut kuten tilisiirrot pankkitileille, käteistoimitukset tilaajan kotiosoitteeseen postiosoituksena, tv- ja radiolupamaksujen kerääminen sekä eri pankkien antamien pankkisekkien lunastaminen ja käteisluotot. PP toimii myös vakuutusmarkkinoilla välittämällä sellaisten yritysten vakuutus- ja rahoitusalan tuotteita, joilla on pääomayhteyksiä PP:hen, kuten PAUF, OFE Pocztylion ja TUW Pocztowe (12). PP myös hallinnoi Pocztylion – Arka PTE SA -nimistä eläkerahastoa.

(25) Lisäksi PP toimittaa IT-palveluja PostData-nimisen tytäryhtiönsä välityksellä sekä sähköiseen kaupankäyntiin liittyviä palveluja.

(26) PP:n organisaatio muodostuu seuraavasti (13): — 4 liiketoimintayksikköä (tulosyksikköä): postipalvelukeskus, lisenssipalvelukeskus, logistiikkakeskus ja postin jakeluverkostokeskus, — 5 tukiyksikköä: IT-keskus, infrastruktuurikeskus, rahoituspalvelukeskus, turvallisuuskeskus ja kirjanpitokeskus, — PP:n keskushallinto.

(27) Tilivuonna 2006 PP:n liikevaihto oli 6 289 miljoonaa zlotya (14), liikevoitto 146 miljoonaa zlotya ja nettovoitto 124 miljoonaa zlotya. Vuoden 2006 lopussa PP:n oman pääoman arvo oli 1 573 miljoonaa zlotya. Vieraan pääoman ja sitä koskevien varausten arvo oli 2 597 miljoonaa zlotya, mistä lyhytaikaisen vieraan pääoman osuus oli 1 525 miljoonaa zlotya.

(28) PP toimittaa palveluja kolmella eri toiminta-alalla: — perustoiminnot (yleiset postipalvelut, sopimuspalvelut ja myyntipalvelut), — tukitoiminnot (pääasiallisesti PP:n sisäisiin tarpeisiin (15) tarkoitetut perustoimintojen, myynnin ja hallinnon tukitoiminnot, kuten kuljetuspalvelut sekä turvapalvelut omaisuuden ja rahakuljetusten ja käteisvarojen talletuksesta vastaavan henkilöstön suojaamiseksi), — sosiaalinen toiminta (esimerkiksi asumis-, ravitsemus-, terveydenhoito- ja koulutuspalvelujen tarjoaminen työntekijöille (16)).

(29) Vuonna 2006 PP:n liikevaihdosta 99 prosenttia tuli perustoiminnoista, jotka käsittävät i) yleiset postipalvelut (varatut ja varaamattomat), ii) sopimuspalvelut (erityisesti muut kuin yleiset postipalvelut, rahoituspalvelut, kuten tilisiirrot pankkitileille, BP:n lainojen ja talletusten hallinnointi, radio- ja tv-lupien hallinnointi ja vakuutusten välittäminen) sekä iii) myyntipalvelut (erityisesti tavaroiden myynti, filatelia, kirjojen postimyynti, valuutanvaihto jne.).

II.2 PP:n tehtäväksi annetut yleiset postipalvelut

(30) PP:lle asetetaan 12 päivänä heinäkuuta 2003 annetun postilain (17) 46 §:n 2 momentissa velvoite tarjota yleisiä postipalveluja Puolan tasavallan alueella.

(31) Postilain 3 §:n 25 momentissa esitetyn määritelmään mukaan yleisiä postipalveluja ovat: — seuraavien toimeksiantojen keräily, kuljettaminen ja jakelu: — enintään 2 000 g painavat kirjeet, mukaan lukien kirjatut ja vakuutetut kirjeet, — enintään 10 000 g painavat paketit, mukaan lukien vakuutetut paketit, — sokeille tarkoitetut postilähetykset, — ulkomailta lähetettyjen, enintään 20 000 g painavien postipakettien jakelu, — postiosoitusten käsittely. Palveluja tarjotaan sekä kotimaan sisäisessä että ulkomaille suuntautuvassa postiliikenteessä Puolan tasavallan alueella yhdenmukaisin ja vertailukelpoisin edellytyksin kohtuulliseen hintaan, takaamalla lakisääteinen palvelutaso ja varmistamalla, että postilaatikot tyhjennetään ja posti jaetaan vähintään jokaisena työpäivänä ja vähintään viisi kertaa viikossa.

(32) Yleisten postipalvelujen täytäntöönpanoedellytykset on vahvistettu yleisten postipalvelujen täytäntöönpanoedellytyksistä 9 päivänä tammikuuta 2004 annetulla viestintäministeriön asetuksella (18).

(33) Lähetysten toimitusajat on määritelty seuraavasti: — nopeimpaan luokkaan kuuluvat kirjeet: D + 1 82 %, D + 2 90 %, D + 3 94 %, — muut kirjeet: D + 3 85 %, D + 5 97 %, — nopeimpaan luokkaan kuuluvat paketit: D + 1 80 %, — muut paketit: D + 3 90 %.

(34) Palveluntarjoajalla on oltava yksi toimipiste — kaupunkialueella kutakin 7 000 asukasta kohti, — maaseutualueella 65 km2:a kohti.

(35) Lisäksi jokaisessa vähintään 2 500 asukkaan kunnassa on oltava ainakin yksi postitoimipaikka. Alle 2 500 asukkaan kunnat voidaan yhdistää naapurikunnan postitoimipaikkaan tai niissä voidaan käyttää liikkuvaa postitoimistoa, jos näin voidaan taata parempi palvelu ja jos paikalliset viranomaiset antavat siihen luvan. Postitoimipaikkojen on oltava avoinna vähintään viitenä päivänä viikossa.

(36) Postilain 47 §:n mukaan seuraavat palvelut on varattu PP:lle: — seuraavien kotimaisten postilähetysten keräily, kuljetus ja jakelu: — kirjeposti (nykyään enintään 50 grammaan asti), — mainosposti (nykyään enintään 50 grammaan asti), — muut kuin edellä mainitut lähetykset, jotka on lähetetty niin, että niiden sisältöä ei ole mahdollista tarkistaa (nykyään enintään 50 grammaan asti); — ulkomaisten postilähetysten keräily, kuljetus ja jakelu (nykyään enintään 50 grammaan asti).

(37) Postilain 50 §:n nojalla yleisten postipalvelujen tarjoamisesta perittävät maksut on määritettävä niiden tarjoamisesta aiheutuvien kustannusten perusteella. Lisäksi hinnoittelun on oltava koko maan alueella samanlaista, avointa ja syrjimätöntä.

(38) Postilaissa myös nimenomaisesti kielletään varatuista palveluista saatuihin tuloihin perustuvan tuen myöntäminen sellaisille yleisille postipalveluille, jotka eivät ole varattuja.

(39) Valtion liikelaitoksesta ”Poczta Polska”30 päivänä heinäkuuta 1997 annetun lain 12 §:n nojalla PP harjoittaa toimintaansa omien suunnitelmiensa perusteella kustannustehokkuuden ja taloudellista tehokkuutta koskevan periaatteen mukaisesti.

(40) Puola aikoo lakkauttaa postipalvelujen monopoliaseman 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä direktiivin 97/67/EY muuttamisesta yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräisen toteuttamisen osalta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/6/EY mukaisesti.

II.3 Arvioitava toimenpide

(41) Puolan viranomaiset aikovat myöntää PP:lle tukea yleisten postipalvelujen tarjoamisesta mahdollisesti aiheutuvien tappioiden kattamiseen valtion liikelaitoksesta ”Poczta Polska”30 päivänä heinäkuuta 1997 annetun lain (19) 17 §:n, postilain, yleisten postipalvelujen täytäntöönpanoedellytyksistä 9 päivänä tammikuuta 2004 annetun viestintäministeriön asetuksen ja yleisten postipalvelujen tarjoajan kustannusten kohdistamisesta 24 päivänä joulukuuta 2003 annetun valtiovarainministeriön asetuksen nojalla.

(42) Tuki myönnetään jälkikäteen tietyn tilivuoden aikana mahdollisesti kertyneiden tappioiden perusteella. Tuen määrä rajoitetaan tappioiden määrään.

(43) Komissio tarkasteli tukiohjelman arvioinnissa erityisesti sitä, täyttääkö toimenpide julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa asetetut edellytykset. Arvioinnissa keskityttiin pääasiallisesti riittävän varmuuden saamiseen siitä, että valtio ei suorita liiallista korvausta ylimääräisistä nettokustannuksista (20), jotka aiheutuvat PP:lle yleispalveluvelvoitteen täyttämisestä.

III MUIDEN ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(44) Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomaisilta.

IV PUOLAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(45) Puolan viranomaiset ovat esittäneet huomautuksensa tutkintamenettelyn yhteydessä (ks. edellä johdanto-osan 17 kappale).

IV.1 Toimitetut tiedot

(46) Puola on toimittanut tiedot PP:n organisaatiorakenteesta ja toiminnasta, merkityksellisistä markkinoista, joilla yritys harjoittaa toimintaansa (ks. II.1 kohta), sitä koskevista säännöksistä, sovellettavista periaatteista ja kirjanpitomenetelmistä sekä kansallisen sääntelyviranomaisen toimittamia erilaisia tietoja ja kertomuksia kustannuslaskentajärjestelmän yhdenmukaisuudesta postilain 52 §:n ja 24 päivänä joulukuuta 2003 annetun valtiovarainministeriön asetuksen, jäljempänä ’asetus’, kanssa.

(47) Puola on toimittanut komissiolle erityisesti asiaa koskevat säännökset, joita ovat valtion liikelaitoksesta ”Poczta Polska”30 päivänä heinäkuuta 1997 annettu laki, 12 päivänä heinäkuuta 2003 annettu postilaki sellaisena kuin se on muutettuna, 24 päivänä joulukuuta 2003 annettu valtiovarainministeriön asetus sekä valtion liikelaitoksen ”Poczta Polska” kaupallistamisesta 5 päivänä syyskuuta 2008 annettu laki.

(48) Puola on toimittanut yksityiskohtaiset tiedot erillisen kirjanpidon periaatteista ja postipalvelujen tarjoajalle aiheutuvien kustannusten kohdistamisesta siten, että yleisistä postipalveluista aiheutuvat kustannukset (21) voidaan määrittää erikseen.

(49) Puola on toimittanut tiedot eri kustannus- ja tulolajeista, tulokset eri toimialoittain jaoteltuina (22), yleispalvelun tulokset eriteltyinä, tilinpäätöksen ja muita taloutta koskevia tietoja.

(50) Komissiolle on toimitettu kaikki kansallisen sääntelyelimen tähän asti julkaisemat vuosikertomukset (23).

IV.2 PP:n kirjanpitojärjestelmä

(51) Puolan viranomaiset ovat osoittaneet, että PP:n sisäinen kirjanpitojärjestelmä toimii johdonmukaisesti sovellettavien ja objektiivisesti perusteltavissa olevien kustannuslaskennan periaatteiden mukaisesti niiden postilain säännösten mukaisesti, joilla saatetaan osaksi Puolan kansallista lainsäädäntöä direktiivin 97/67/EY 14 artiklan 2 kohdassa asetetut velvoitteet. Kyseisten velvoitteiden nojalla yleispalvelun tarjoajien on sisäisessä laskennassaan pidettävä erillään yleispalveluihin kuuluvat ja muut kuin niihin kuuluvat palvelut.

(52) Puolan postilain 52 §:n 1 (24) ja 2 momentin (25) nojalla PP:n on hoidettava kirjanpito niin, i) että kunkin varatun palvelun kustannukset voidaan laskea erikseen ja kaikkien varaamattomien palvelujen kustannukset yhteensä (yleispalvelut ja yleispalveluihin kuulumattomat palvelut) ja ii) että voidaan laskea yksikkökohtaiset kustannukset. Valtiovarainministeri on antanut 24 päivänä joulukuuta 2003 annetun postilain mukaisesti asetuksen yleisten postipalvelujen tarjoajan kustannusten kohdistamisesta (26). Edellä mainitulla asetuksella (27), joka tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2004, pannaan täytäntöön direktiivin 97/67/EY 14 artiklan 3 kohta.

(53) PP:n yhdennetty kirjanpitojärjestelmä jakautuu kolmeen pääluokkaan: a) rahoitus- ja kirjanpitojärjestelmä, johon menot ja tulot kirjataan lajeittain; b) analyyttinen kirjanpitojärjestelmä, jossa kustannukset kohdistetaan PP:n eri organisaatioyksiköille tulosyksiköittäin; c) järjestelmä, jonka mukaan kustannukset kohdistetaan suoraan tai epäsuorasti tuotteisiin.

IV.2.1 Kustannusten kohdistaminen

(54) Rahoitus- ja kirjanpitojärjestelmässä a) menot kirjataan lajeittain (28).

(55) Analyyttisessä kirjanpidossa b) kustannusten ja tulojen kirjanpitomerkinnät kattavat: — vastuuyksiköt eli eri palvelujen tarjoamisesta vastaavat organisaatioyksiköt, — jakelukanavat eli myynnistä vastaavat yksiköt.

(56) Järjestelmässä, jonka mukaan kustannukset kohdistetaan palveluihin c), kustannukset jakautuvat seuraaviin luokkiin: — välittömät kustannukset: nämä kustannukset voidaan kohdistaa suoraan johonkin tiettyyn palveluun välittömän mittauksen tai lähdeasiakirjojen perusteella. Vuonna 2006 niiden osuus PP:n kokonaismenoista oli […] (29). Näihin kustannuksiin kuuluvat esimerkiksi tiettyjen palvelujen yhteydessä käytettävien lomakkeiden painatuskustannukset, ulkomaisille postihallintoviranomaisille suoritettavat loppumaksut sekä radio- ja tv-tilauspalveluyksiköiden toimintakustannukset, — välilliset kustannukset: kustannukset, joita ei voida suoraan kohdistaa palveluihin, kirjataan välillisten kustannusten tileille, mistä ne kohdistetaan eri palveluihin erityisten laskenta-avainten perusteella. Vuonna 2006 niiden osuus PP:n kokonaismenoista oli […]. Tärkeimpiä välillisten kustannusten (30) luokkia ovat: a) toimintakustannukset (31): Vuonna 2006 niiden osuus PP:n kokonaismenoista oli […]. Nämä kustannukset liittyvät palvelujen tarjoamisen teknisiin tehtäviin kuten postilähetysten keräilyyn, lajitteluun ja jakeluun. Näihin toimintoihin liittyvät kustannukset ovat korkeat, koska valtaosa PP:n työntekijöistä toimii näissä tehtävissä. Lisäksi toimintakustannuksiin kuuluvat teknisissä tehtävissä käytettävien laitteiden, kuten lajittelukoneiden, liukuhihnojen ja vaakojen, kuoletus- ja ylläpitokustannukset. Toimintakustannukset kohdistetaan eri palveluihin niiden toteuttamiseen kuluvan ajan perusteella. Postitoimistoissa, keskustoimistoissa ja jakelualueilla suoritettavat yksittäiset toiminnot on standardoitu (32). Vuonna 2006 PP:ssä kirjattiin noin 600 standardoitua toimenpidettä, joita päivitetään säännöllisesti. Vuonna 2006 selvitys tehtiin 5 577 postitoimistossa, 242 keskustoimistossa ja 23 800 jakelualueella; b) kuljetuskustannukset (33): Vuonna 2006 niiden osuus PP:n kokonaismenoista oli […]. Nämä kustannukset kattavat postirahdin kuljetuksen sekä logistiikkakeskuksen että ulkomaisten kuljettajien toimesta. Kuljetuskustannukset kohdistetaan palveluihin pääasiallisesti lähetysten painon (34) perusteella; c) verkoston ylläpitokustannukset (35): Vuonna 2006 niiden osuus PP:n kokonaismenoista oli […]. Nämä kustannukset muodostuvat postitoimistojen hoitokustannuksista, vuokrista, energialaskuista, laitteista, rakennusten ylläpito- ja huoltokustannuksista, veroista ja maksuista. Puolan viranomaisten mukaan nämä kustannukset jaetaan kaikentyyppisten palvelujen eikä ainoastaan julkisten postipalvelujen kesken, vaikka verkosto on perustettu ja sitä ylläpidetään nimenomaan viimeksi mainittuja varten. Ne kohdistetaan eri palveluihin laskemalla yhteen palveluihin jo kohdistetut i) välittömät kustannukset, ii) välilliset toimintakustannukset ja iii) välilliset kuljetuskustannukset; d) muut välilliset kustannukset (36): Vuonna 2006 niiden osuus PP:n kokonaismenoista oli […]. Näihin kustannuksiin sisältyvät muun muassa logistiikkakeskuksen kustannukset, jotka liittyvät pakettien ja postiennakkolähetysten jakeluun, pikalähetysten ja postisähkeiden jakeluun ja keräämiseen, postilaatikoiden tyhjentämiseen liittyvien ulkopuolisten palvelujen kustannukset, postilähetysten ja ilmaisjakelulehtien jakelu, edelleenlähetys- ja lajittelutoimet, maan sisäisten lentokuljetusten ja kolmansien osapuolten palvelujen kustannukset. Tällaisten lähetysten jakelukustannukset kohdistetaan palveluihin lähetysten lukumäärän perusteella. — muut kustannukset (yleiskustannukset (37)): Nämä kustannukset kohdistetaan palveluihin yleisen jakoperusteen mukaan eli suhteessa aiemmin kohdistettuihin kustannuksiin. Nämä kustannukset jakautuvat seuraavasti: a) yleis-, hallinto- ja kehittämiskustannukset (yleiset liiketoimintakustannukset) (38): Vuonna 2006 niiden osuus palvelujen kokonaismenoista oli […]. Ne muodostuvat muun muassa yleisistä hallinto-, kirjanpito- ja rahoituskustannuksista sekä kehittämistoimintaan liittyvistä kustannuksista. Tällaisia kustannuksia ovat: rakennuksiin, rakenteisiin ja tiloihin sekä yleiskäytössä oleviin ja hallintoyksiköiden työtiloissa käytössä oleviin koneisiin ja laitteisiin liittyvät poistot; hallintotilojen ja niiden laitteiden käyttö- ja huoltokustannukset; työntekijöiden palkat ja palkanlisät; hallintohenkilöstön käyttämät toimistotarvikkeet; kehittämis- ja täytäntöönpanohankkeiden sekä muiden keskustasolla toteutettavien toimien kustannukset. Ne kohdistetaan tuotteisiin ns. cost-to-cost-menetelmän mukaisesti (39): b) myyntikustannukset ja kaupalliset kustannukset: Vuonna 2006 niiden osuus palvelujen kokonaismenoista oli […]. — myyntikustannukset (40): ovat palvelujen myyntiin liittyviä kustannuksia, joihin kuuluvat muun muassa myynnin ylläpitoon, markkinointiin ja mainostamiseen liittyvät kustannukset. Ne kohdistetaan tuotteisiin ns. cost-to-cost-menetelmän mukaisesti; — kaupalliset kustannukset (41): ovat kaupallisen toiminnan harjoittamiseen liittyviä kustannuksia, jotka käsittävät muun muassa markkinoinnin ja tavaroiden jakelun postitoimistoihin, huoltoasemille ja kanttiineihin sekä filateliamyynnin. Kyseessä ovat pääasiallisesti kauppatavaroiden varastointikustannukset sekä toimintaan liittyvät henkilöstö- ja raaka-ainekustannukset. Kustannukset kohdistetaan myytyjen tavaroiden ja raaka-aineiden hankintakustannuksiin; c) rahoituskustannukset: Nämä korkoihin, valuuttakurssien vaihteluun, ajoneuvojen ja muun käyttöomaisuuden leasing-sopimuksiin liittyvät kustannukset yhdistetään palvelukustannusten laskelmiin. Vuonna 2006 niiden osuus PP:n yhteenlasketuista palvelumenoista oli […].

(57) PP:n analyyttinen kirjanpito hoidetaan yleisen kirjanpidon yhteydessä.

(58) Huomattava osa PP:n kustannuksista muodostuu välillisistä kustannuksista, joille on mahdollista määrittää aiheutumisperuste ja mittaustapa. ”Muut kustannukset”, joita ei voida jaotella välittömiin ja välillisiin kustannuksiin, kohdistetaan palveluihin siinä vaiheessa kun lasketaan yksikkökustannukset, suhteessa eri palveluihin aiemmin kohdistettuihin kustannuksiin (42).

(59) Yksikkökustannusten laskentatapaa on muutettu: esimerkiksi järjestystä, jonka mukaan ”muut kustannukset” kohdistetaan suhdeluvun perusteella suhteessa aiemmin kohdistettuihin välittömiin ja välillisiin kustannuksiin (43). Yksikkökustannusten laskennasta vastaa PP:n kirjanpitokeskus. PP:n kirjanpitomenetelmä

IV.2.2 Tulojen kohdistaminen

(60) PP saa myyntituloja posti-, rahoitus- ja muusta toiminnasta (44). Rahoitustulot muodostuvat pääasiallisesti osinko- ja korkotuloista (mm. talletuksista ja myyntisaatavista). Muita toimintatuloja ovat pääasiallisesti tulot, joita saadaan muun käyttöomaisuuden kuin rahoitusomaisuuden myynnistä, vahingonkorvauksista, erääntyneiden velvoitteiden mitätöinnistä, käyttämättömien varaumien purkamisesta ja sosiaalihuoltoon liittyvän toiminnan tuloista.

(61) Myyntitulot kohdistetaan yleensä suoraan palveluihin. Rahoitustulot ja muut toimintatulot, jotka voidaan kohdistaa suoraan tiettyyn palveluryhmään, on kohdistettu seuraavasti: — valuuttakurssien vaihtelusta saadut rahoitustulot: […] niistä tuloista, jotka ovat peräisin positiivisesta kurssivaihtelusta ulkomaisen liikevaihdon piiriin kuuluvaa postia koskevista hallintoviranomaisten välisistä selvityksistä, on kohdistettu postipalveluihin (yleiset ja muut postipalvelut), ja loput […] niistä tuloista, jotka liittyvät suoraan valuutan myyntiin, on kirjattu ”muiden palvelujen” kolmanteen ryhmään (45); — muut toimintatulot tuesta sellaisille palveluille, jotka on lainsäädännössä määrätty maksuttomiksi: nämä on kirjattu kokonaisuudessaan asianomaisiin maksuvapautusten piiriin kuuluviin yleispalveluihin.

(62) Rahoitustulot ja muut toimintatulot, joita ei voida kohdistaa suoraan palveluihin, on kirjattu palveluryhmiin suhteessa kyseisiin palveluihin kohdistettujen rahoituskustannusten ja muiden toimintakustannusten määrään.

IV.2.3 Tiedot PP:n kolmeen palveluryhmään liittyvistä kustannuksista ja tuloista

(63) PP:n palveluvalikoimaan kuuluu 151 palvelua, jotka voidaan jakaa kolmeen pääryhmään: postipalvelut, rahoituspalvelut ja muut palvelut. Kutakin palveluryhmää varten on erillinen tili. Vuoden 2006 kustannukset ja tulot näissä PP:n kolmessa palveluryhmässä esitetään liitteessä 1.

IV.3 Muut todisteet kirjanpitojärjestelmän pätevyydestä

(64) Postilaissa (46) säädetään ensinnäkin, että kansallisen sääntelyviranomaisen on asianmukaisella tavalla varmistettava, että PP huolehtii kirjanpidosta postilaissa ja 23 päivänä joulukuuta 2003 annetussa asetuksessa säädetyllä tavalla. Lisäksi postilaissa säädetään, että yleispalvelujen tarjoajan kirjanpidon todentamisesta vastaavan tilintarkastusyrityksen on varmistettava, että kirjanpito on laadittu edellä mainittujen, erillistä kirjanpitoa koskevien säännösten mukaisesti.

(65) Puolan viranomaisten mukaan kansallinen sääntelyviranomainen (UKE) on arvioinut muun muassa sitä, miten PP on täyttänyt postilain 52 §:n ja 24 päivänä joulukuuta 2003 annetun asetuksen mukaiset vaatimukset. Arvioinnin yhteydessä on joka kerran todettu, i) että yksikkökustannukset on laskettu kaikkien varattujen palvelujen osalta ja ii) että kustannuslaskennassa on erotettu toisistaan varaamattomat yleiset postipalvelut ja muut kuin yleiset postipalvelut, mikä tarkoittaa sitä, että PP on hoitanut kirjanpitonsa ja hallinnoinut kustannuksia postilain 52 §:n 1 momentissa asetettujen vaatimusten mukaisesti. Lisäksi tilintarkastajat ovat joka vuosi saaneet riittävän varmuuden siitä, että PP on kohdistanut kustannukset palveluihin suoraan ja epäsuorasti ja että kohdistaminen on tapahtunut yleisten postipalvelujen tarjoajan kustannusten kohdistamisesta 24 päivänä joulukuuta 2003 annetun valtiovarainministeriön asetuksessa määritellyn menetelmän mukaisesti.

(66) Kansallisen sääntelyviranomaisen suorittaman vuotuisen tarkastelun perusteella laaditussa kertomuksessa esitetään eräitä suosituksia. Puolan viranomaisten mukaan viime vuosina on otettu käyttöön menettelyjä ja ohjeita, joiden tarkoituksena on parantaa käytettyjen laskenta-avainten laatua ja täytäntöönpanoa. On esimerkiksi otettu käyttöön PP:n välittömien kustannusten tarkastusmenettely, jonka puitteissa on tarkoitus toteuttaa muun muassa seuraavanlaisia toimenpiteitä: a) arvioidaan uudelleen, voiko tietyntyyppinen välitön kustannus toteutua tietyn palvelun yhteydessä, b) tarkistetaan, onko välittömät kustannukset kohdistettu palveluihin oikein, esimerkiksi varattuihin ja varaamattomiin palveluihin tai liiketoimintapalveluihin ja ensisijaisiin palveluihin, c) seurataan, että palvelujen välittömät kustannukset on kirjattu yhdenmukaisesti kaikissa alueellisissa kirjanpitokeskuksissa ja d) tarkastellaan säännöllisesti yleiskustannuksia, jotta voidaan havaita erilaiset postipalveluihin kuulumattomat kustannukset.

IV.4 Yleispalvelun tarjoamisesta myönnettävän korvauksen suuruus

(67) Postilain 52 a §:n 1 (47) momentin nojalla PP:llä on oikeus saada korvaus tappioista, joita sille aiheutuu yleispalvelujen tarjoamisesta. Korvaus ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin yleisten postipalvelujen tarjoamisesta aiheutuvien menojen ja siitä saatavien tulojen välinen erotus (ks. lain 52 a §:n 2 momentti (48)).

(68) Postilain 52 a §:n 4 ja 5 momentissa säädetään, että ”avustus myönnetään tappioiden aiheutumisvuotta seuraavan vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä UKE:n pääjohtajan ehdotuksesta, jonka tämä esittää viestintäasioista vastaavalle ministerille tappioiden aiheutumisvuotta seuraavan vuoden 30 päivään marraskuuta mennessä seuraavien asiakirjojen nojalla: 1) kopio 52 §:n 6 momentissa tarkoitetun palveluntarjoajan tilinpäätöksestä, jonka tilintarkastaja on tutkinut; 2) tiedot siitä, onko palveluntarjoaja täyttänyt yleisten postipalvelujen tarjoamista koskevat lakisääteiset velvoitteensa; 3) tiedot siitä, että palveluntarjoaja on täyttänyt 52 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetut kirjanpitoa ja kustannuslaskentaa koskevat vaatimukset. Edellä 1 momentissa tarkoitettuun avustukseen sovelletaan 33 a §:n säännöksiä soveltuvin osin.”

(69) Puolan viranomaiset ovat huomauttaneet, että vuosina 1998–2008 yleisten postipalvelujen tarjoamisesta ei aiheutunut lainkaan tappiota. Tämän vuoksi valtio ei ole maksanut korvausta kyseisenä ajanjaksona.

(70) Yksityiskohtaisempi selvitys postipalvelujen tuloksista vuodelta 2006 esitetään liitteessä 2.

(71) Vuosia 2009–2011 koskevien ennusteiden perusteella näyttää siltä, että yleisten postipalvelujen osalta todetaan nettoylijäämä. Edellä esitetyn perusteella PP ei todennäköisesti saa yleisten postipalvelujen tarjoamisesta aiheutuvien tappioiden perusteella lainkaan korvausta koko ohjelmakaudella eli vuosina 2006–2011 (ks. liite 3, jossa esitetään tarkemmat tiedot yleisten postipalvelujen alalla aiheutuneista ja arvioiduista menoista sekä aiheutuneista ja arvioiduista tuloista). Taulukko 1 (miljoonaa zlotya) Yleiset postipalvelut 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Tulot (A) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Kustannukset (B) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Yleisten postipalvelujen ylijäämä (A) – (B) (49) (…) (…) (…) (…) (…) (…)

IV.5 Päätelmät

(72) Puola on määritellyt yleisten postipalvelujen tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset ja tulot edellä esitetyn erillistä kirjanpitoa ja kustannusten ja tulojen kohdistamista koskevan menetelmän avulla.

(73) Puolan viranomaiset ovat huomauttaneet, että kun otetaan huomioon i) viranomaisten toimittamat tiedot kustannusten kirjaamismenetelmästä ja siihen liittyvistä menettelyistä, ii) toimitetut numerotiedot, iii) korvauksen maksamista koskevat säännökset ja iv) se, ettei korvauksen laskentaperuste sisällä kohtuullista voittoa, PP ei voi tukiohjelman puitteissa saada yleisen palvelun tarjoamisesta liiallista korvausta.

V ARVIOINTI

V.1 Toimenpiteen luokittelu valtiontueksi

(74) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

V.1.1 Valtion varojen käyttö

(75) Jotta tuki voitaisiin katsoa valtiontueksi, on katsottava, että se on myönnetty valtion toimesta joko suoraan tai epäsuorasti valtion varoja käyttäen.

(76) Tarkasteltavana olevassa asiassa PP:lle yleisten postipalvelujen tarjoamisesta myönnettävä korvaus maksetaan valtion varoista. Korvauksen myöntämisen oikeusperustan muodostavat säädökset, kuten valtion liikelaitoksesta ”Poczta Polska”30 päivänä heinäkuuta 1997 annettu laki, postilaki, yleisten postipalvelujen täytäntöönpanoedellytyksistä 9 päivänä tammikuuta 2004 annettu viestintäministeriön asetus sekä yleisten postipalvelujen tarjoajan kustannusten kohdistamisesta 24 päivänä joulukuuta 2003 annettu valtiovarainministeriön asetus.

(77) Tämän perusteella molemmat edellä mainitut edellytykset täyttyvät.

V.1.2 Valikoivuus

(78) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa kielletään tuki, joka ”suosii jotakin yritystä tai tuotannonalaa”, eli valikoiva tuki.

(79) Tarkastelun kohteena oleva korvaus myönnetään ainoastaan PP:lle, mikä tarkoittaa sitä, että se on luonteeltaan valikoiva.

V.1.3 Etu

(80) Jotta toimenpide voitaisiin luokitella valtiontueksi, sen on annettava yritykselle etua.

(81) Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos tietyt edellytykset täyttyvät (50). Jos julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus ei kuitenkaan täytä kyseisiä edellytyksiä ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan yleiset soveltamisedellytykset täyttyvät, korvaus on valtiontukea.

(82) Tuomioistuin on Altmark-tuomiossaan määritellyt seuraavat edellytykset, joiden täyttyessä julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus ei ole valtiontukea: — ”(…) Ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi (…). — (…) Toiseksi ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi (…). — (…) Kolmanneksi korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (…). — (…) Neljänneksi silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.”

(83) Jos nämä neljä edellytystä täyttyvät, julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus ei ole valtiontukea, koska se ei tuo yritykselle taloudellista etua, eikä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan ja 108 artiklan määräyksiä sovelleta. Jos jäsenvaltiot eivät noudata näitä määräyksiä ja jos yleiset kriteerit SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi täyttyvät, julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus on valtiontukea, joka on ilmoitettava SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

(84) Tarkasteltavana olevassa asiassa komissio katsoo, että neljäs edellytys ei täyty.

(85) Ensinnäkään julkisen palvelun velvoitetta ei ole osoitettu yritykselle julkisia hankintoja koskevan menettelyn perusteella.

(86) Toiseksi Puolan viranomaiset eivät ole osoittaneet, että PP saa korvauksen tietyllä alalla toimivan keskivertoyrityksen kustannusten perusteella, eikä komissio pysty tarkistamaan, että PP:n kustannukset ovat hyvin johdetun keskivertoyrityksen kustannukset. Lisäksi suunniteltu avustus perustuu aiheutuneisiin tappioihin. Tämän perusteella voidaan päätellä, että tarkastelun kohteena olevan valikoivan toimenpiteen on katsottava tuovan PP:lle etua, jota voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna taloudellisena etuna.

V.1.4 Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailun vääristyminen

(87) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa kielletään myös tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(88) Näitä kahta edellytystä koskevassa arviossaan komission ei tarvitse todeta, että tuki todella vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan tai vääristää kilpailua, vaan riittää, että se tutkii, voiko tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja voiko se aiheuttaa kilpailun vääristymistä (51). Jos jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa suhteessa muihin yrityksiin, jotka kilpailevat sen kanssa unionin sisäisessä kaupassa, tuen on katsottava vaikuttavan kyseisiin yrityksiin.

(89) PP:n ei tarvitse itse osallistua unionin sisäiseen kauppaan. Jäsenvaltion myöntämä tuki voi ylläpitää tai lisätä maan sisäistä yritystoimintaa, mikä vähentää muihin jäsenvaltioihin asettautuneiden yritysten mahdollisuuksia toimia kyseisen jäsenvaltion markkinoilla. Lisäksi sellaisten yritysten vahvistuminen, jotka eivät aiemmin ole osallistuneet unionin sisäiseen kauppaan, voi antaa niille aseman, jonka avulla ne voivat tunkeutua jonkin toisen jäsenvaltion markkinoille.

(90) Lupa tarjota varaamattomia kirjepostipalveluja on Puolassa kolmella toimijalla: PP, Dystrybucja Polska Sp. z o.o. ja Indesys Dominik Steinhaus. Puolan viranomaisten mukaan PP:n asema on tässä markkinasegmentissä edelleen vahva, koska toinen sen kilpailijoista (Dystrybucja Polska Sp. z o.o.) on keskittynyt mainosten jakeluun ja toisen toiminta rajoittuu Masovian alueelle.

(91) Sen sijaan pakettipostin ja kuriiripalvelujen segmenttiin kohdistuu Puolassa ankara kilpailu. PP:n osuus pakettipostimarkkinoista on […] ja kuriiripalveluista […] (52). Muut näillä markkinoilla toimivat yritykset tarjoavat joko laadukkaita palveluja korkeaan hintaan (DHL, TNT, UPS) tai peruspalveluja (mm. General Logistic Systems, Opek, Schenker, X-Press Kurierzy, Błyskawica).

(92) PP:n osuus mainosten jakelusta on noin […] ja ilmaisjakelulehtien jakelusta noin […] (53). Vaikka PP:llä on markkinoista […] osuus, näillä markkinoilla on havaittavissa yhä useampien kilpailijoiden aggressiivista kilpailua.

(93) Rahoituspalvelujen osalta komissio huomauttaa, että pankkisektori on ollut avoinna kilpailulle jo vuosia. Asteittainen vapautuminen on lisännyt kilpailua, joka saattoi olla seurausta jo SEUT-sopimuksessa tarkoitetusta pääomien vapaasta liikkuvuudesta.

(94) PP:n rahoitustoiminta käsittää BP:n (PKO BP -pankin tytäryhtiö) tuotteiden myynnin. Näitä ovat lainat, tilit ja talletukset, leasing-palvelut (PP Post Media Serwis -nimisen tytäryhtiön välityksellä), erilaiset rahoituspalvelut kuten tilisiirrot pankkitileille, käteistoimitukset tilaajan kotiosoitteeseen postiosoituksena, tv- ja radiolupamaksujen kerääminen sekä eri pankkien antamien pankkisekkien lunastaminen ja käteisluotot. PP toimii myös vakuutusmarkkinoilla välittämällä sellaisten yritysten vakuutus- ja rahoitusalan tuotteita, joilla on pääomayhteyksiä PP:hen, kuten PAUF, OFE Pocztylion ja TUW Pocztowe. PP myös hallinnoi Pocztylion – Arka PTE SA -nimistä eläkerahastoa.

(95) Koska PP välittää tytäryhtiöidensä ja siihen sidoksissa olevien yhtiöiden tarjoamia vakuutus- ja rahoituspalveluja, se kilpailee muiden pankkien, vakuutusyhtiöiden ja arvopaperivälittäjien kanssa. Lisäksi PP on viime vuosina huomattavasti laajentanut asiakkaille tarjottavia maksupalveluja ottamalla käyttöön perinteisten postipalvelujen ohella uusia välineitä, jotka aiemmin ovat olleet tyypillisiä pankkipalveluja (pankki- ja luottokortit, tilisiirrot, maksupalvelutoimeksiannot). Tämä kehitys on lisännyt PP:n tarjoamien rahoituspalvelujen keskinäistä korvattavuutta suhteessa pankkien tarjoamiin palveluihin.

(96) Puolassa toimii eri jäsenvaltioiden rahoituslaitoksia sekä suoraan oman verkostonsa tai edustajiensa välityksellä että epäsuorasti siten, että niiden valvontavaltaan kuuluu Puolaan sijoittautuneita pankkeja ja rahoituslaitoksia.

(97) Yhteenvetona voidaan todeta, että eri jäsenvaltioiden yritykset kilpailevat keskenään posti- ja rahoituspalvelujen alalla. Julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus, joka PP:lle voidaan myöntää, vahvistaisi sen asemaa suhteessa Puolaan tai muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneisiin posti- ja rahoituspalveluja tarjoaviin yrityksiin ja vaikeuttaisi niiden pääsyä Puolan markkinoille. Tällä perusteella tarkasteltavana oleva toimenpide saattaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

V.1.5 Päätelmä

(98) Kaikki PP:lle nykyisen järjestelmän perusteella maksettavat korvaukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

V.2 Tukien soveltuvuus sisämarkkinoille

(99) Kuten edellä I kohdassa todetaan, 9 päivänä tammikuuta 2007 tehdyn päätöksen seurauksena SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely on edelleen voimassa 1 päivästä tammikuuta 2006 alkavan ajanjakson osalta.

(100) Julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden (54), jäljempänä ’yhteisön puitteet’, 25 kohdan mukaan ”näitä puitteita sovelletaan kuuden vuoden ajan päivästä, jona ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä”. Puitteiden 26 kohdan mukaan ”komissio soveltaa näitä puitteita kaikkiin sille ilmoitettuihin tukihankkeisiin, ja se tekee päätöksen niistä sen jälkeen, kun puitteet on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, vaikka hankkeista olisi ilmoitettu jo ennen puitteiden julkaisemista”.

(101) Puolan viranomaiset ilmoittivat tarkasteltavana olevasta tukiohjelmasta ns. väliaikaisen menettelyn yhteydessä (ks. 25 päivänä kesäkuuta 2005 tehty päätös 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisesta). Edellä esitetyn perusteella tukiohjelman soveltuvuutta sisämarkkinoille vuosina 2006–2011 on arvioitava julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden nojalla.

(102) Komissio katsoo, että sisämarkkinoiden nykyisessä kehitysvaiheessa julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, voidaan todeta 106 artiklan 2 kohdan mukaiseksi, jos se on välttämätön yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamiseksi eikä vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa.

(103) Tämän tasapainon saavuttamista varten komissio arvioi tarkasteltavana olevan tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille yhteisön puitteiden mukaisesti. Yhteisön puitteissa määritellään sisämarkkinoille soveltuvuuden kolme peruskriteeriä: i) kyseessä on todellinen julkinen palvelu (eli palvelun luonnehdinta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi ei perustu ilmeiseen virheeseen), ii) palvelu on annettu yrityksen tehtäväksi oikeudellisessa asiakirjassa, joka sisältää yhteisön puitteiden 2.3 kohdassa mainitut seikat, ja iii) yritykselle ei makseta julkisen palvelun tarjoamisesta liiallista palkkiota (kohtuullinen tuotto huomioon ottaen).

V.2.1 Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu

(104) Kuten yhteisön puitteissa todetaan, jäsenvaltioille on jätetty laaja harkintavalta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä. Komission tehtävänä on tämän vuoksi varmistaa, että tätä harkintavaltaa käytetään yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä ilman ilmeisiä virheitä.

(105) PP:lle on uskottu julkisen palvelun velvoitteena yleisten postipalvelujen tarjoaminen postidirektiivin mukaisesti (ks. edellä II.2 kohta). Yleisten postipalvelujen tarjoaminen Puolan alueella niin, että kaikille puolalaisille on tarjolla samoja peruspalveluja samaan hintaan, on tyyppiesimerkki yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta.

(106) Tämän perusteella PP:n hoidettavaksi uskotut yleiset postipalvelut voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 106 artiklassa tarkoitetuiksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi.

V.2.2 Julkisen palvelun velvoitteet täsmentävän asiakirjan tarve ja korvausten laskentaa koskevat säännöt (valtuutus)

(107) Kuten yhteisön puitteissa todetaan, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun käsite SEUT-sopimuksen 106 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä tarkoittaa sitä, että asianomaiselle yritykselle on uskottu erityistehtävä. Vastuu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun hoitamisesta on uskottava asianomaiselle yritykselle yhden tai useamman virallisen oikeudellisen asiakirjan nojalla.

(108) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa postilaki ja yleisten postipalvelujen täytäntöönpanoedellytyksistä 9 päivänä tammikuuta 2004 annettu viestintäministeriön asetus ovat ne oikeudelliset asiakirjat, joissa määritellään ja annetaan PP:n tehtäväksi tarjota yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja yleisten postipalvelujen muodossa (ks. edellä II.2, II.3 ja IV.4 kohta).

(109) Yhteisön puitteiden 2.3 kohdan mukaisesti näissä asiakirjoissa on määriteltävä muun muassa seuraavat seikat: — julkisen palvelun velvoitteiden täsmällinen luonne (yleisten postipalvelujen tarjoaminen) (postilain 3 §:n 25 momentti), — yritys (PP) ja alue (koko maa), joita velvoite koskee (postilain 3 §:n 25 momentti), — PP:lle myönnettyjen yksinoikeuksien luonne (postilain 46 §:n 2 momentti).

(110) Vaikka postilain 52 ja 52 a §:ssä ja 24 päivänä joulukuuta 2003 annetussa valtiovarainministeriön asetuksessa määritellään eräitä korvaukseen liittyviä periaatteita (55), ei kuitenkaan voida katsoa, että yhteisön puitteiden 12 kohdan d ja e alakohdassa esitetty vaatimus täyttyisi niiden perusteella kokonaan.

(111) Asetuksen 2 §:n 2 momentin nojalla palveluihin voidaan nykyään kohdistaa ainoastaan seuraavantyyppisiä tuloksia: ”myytyjen tuotteiden, tavaroiden ja raaka-aineiden kustannukset”, ”myyntikustannukset”, ”hallintokustannukset” ja ”postipalvelujen rahoittamiseen liittyvän vieraan pääoman korot ja niihin liittyvät kurssivaihtelut”. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kansallisissa asiakirjoissa ei ole määritelty kaikkia korvauksen laskemiseen tarvittavia parametrejä. Koska tiettyjä kustannuksia ja tuloja (56) ei lainkaan mainita kansallisiin asiakirjoihin sisältyvissä palveluihin kohdistettavien erien luettelossa, niitä ei myöskään voida myöhemmin valvoa eikä tarkastaa (ks. V.2.3.3 kohta jäljempänä).

(112) Postilain 52 a §:n 4 momentin mukaan on esitettävä seuraavat asiakirjat, ennen kuin UKE voi hyväksyä postipalvelujen tarjoajalle korvauksena julkisen palvelun velvoitteesta maksettavan avustuksen: 1) kopio palveluntarjoajan tilinpäätöksestä, jonka tilintarkastaja on tutkinut, 2) tiedot siitä, onko palveluntarjoaja täyttänyt yleisten postipalvelujen tarjoamista koskevat velvoitteensa, ja 3) tiedot siitä, että palveluntarjoaja on täyttänyt 52 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetut kirjanpitoa ja kustannuslaskentaa koskevat vaatimukset. Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon, että lain 52 §:n 2 momentti perustuu suoraan asetukseen, jossa puolestaan määritellään vain joidenkin kustannusten kohdistaminen palveluihin, komissio katsoo, että asianomaisessa kansallisessa asiakirjassa (tai asiakirjoissa) ei ole otettu huomioon kaikkia korvauksen laskemisen kannalta olennaisia parametreja. Tämän vuoksi on myöskin katsottava, että vaatimus, joka koskee liiallisen korvauksen välttämiseksi sovellettavia järjestelyjä, ei täyty kansallisissa asiakirjoissa kokonaisuudessaan, jos niissä ei oteta huomioon kaikkia korvauksen laskemisen kannalta olennaisia parametreja. Tätä näkemystä vahvistaa se, että vuositarkastusten soveltamisala on rajoitettu (ks. jäljempänä tämän päätöksen V.2.3.5 kohdassa esitetyt selvitykset). Komission tutkimat säännökset eivät myöskään näytä sisältävän minkäänlaisia määräyksiä mahdollisen liiallisen korvauksen palauttamisesta.

(113) Tämän vuoksi komissio katsoo, että asianomaisissa kansallisissa asiakirjoissa esitetyt vaatimukset, jotka koskevat i) korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettäviä parametreja (yhteisön puitteiden 12 kohdan d alakohta) ja ii) järjestelyjä liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin maksamiseksi (yhteisön puitteiden 12 kohdan e alakohta), eivät täyty kokonaisuudessaan. Lisäksi komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että asianomaisissa kansallisissa asiakirjoissa on syytä täsmentää vuositarkastuksen tavoite eli liiallisten korvausten välttäminen.

(114) Yhteenvetona voidaan todeta, että valtuutus ei sisällä kaikkia julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa edellytettyjä seikkoja, eli puitteiden 12 kohdan d ja e alakohdassa mainittuja tietoja. Tämän vuoksi on katsottava, että toinen kriteereistä täyttyy vain osittain ja että on toteutettava korjaavia toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon tämän päätöksen johdanto-osan 128 kappaleen i) alakohdassa tarkoitetut kustannukset ja tulot ja arvioida niiden avulla, onko korvauksen myöntäminen PP:lle tämän toimenpiteen mukaisesti välttämätöntä ja soveltuuko korvaus sisämarkkinoille.

(115) Tämän päätöksen V.2.3 kohdassa esitetyn, tukiohjelman täytäntöönpanoa koskevan analyysin yhteydessä tarkastellaan lähemmin niitä käytännön seurauksia, joita korvauksen laskennassa käytettävien parametrien ja liiallisen korvauksen välttämiseen tähtäävän järjestelyn puutteellisesta määrittelystä aiheutuu.

V.2.3 Liiallisten korvausten välttäminen

(116) Yhteisön suuntaviivojen 14 kohdan mukaan ”Korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kyseisen velvoitteen täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto”. Suuntaviivoissa todetaan myös, että ”Kustannuksina otetaan huomioon kaikki yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta aiheutuvat kustannukset. (…) Jos yritys harjoittaa myös toimintaa, joka ei koske yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, huomioon voidaan ottaa ainoastaan kyseisiin palveluihin liittyvät kustannukset.”

(117) PP:n toiminta ei rajoitu pelkästään yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamiseen (ks. tämän päätöksen II.1 kohta).

(118) Jotta voidaan varmistaa, että tämä kriteeri täyttyy, on tässä tapauksessa laskettava kustannukset, jotka aiheutuvat PP:lle velvoittavalla asiakirjalla osoitetun julkisen palvelun (yleisten postipalvelujen tarjoamisen) velvoitteesta, ja verrattava niitä etuihin, jotka valtio aikoo PP:lle myöntää.

(119) Postilain 52 a §:ssä kielletään selkeästi liiallisten korvausten myöntäminen: ”1. Toiminnanharjoittaja, joka on velvoitettu tarjoamaan yleisiä postipalveluja, saa valtion talousarviosta maksettavan avustuksen yleisten postipalvelujen tarjoamiseen liittyvää toimintaa varten, jos toiminnasta aiheutuu tappioita. 2. Avustuksen suuruus määritellään budjettilaissa sen periaatteen mukaisesti, että avustuksen määrä ei saa olla suurempi kuin yleisten postipalvelujen tarjoamisesta aiheutuvien menojen ja tästä toiminnasta saatavien tulojen erotus”.

V.2.3.1 Tosiasialliset tulokset

(120) Komissio on todennut, että eräiden analyyttisessä kirjanpidossa mainittujen tulojen ja kustannusten yhteenlasketut määrät on merkitty myös tilinpäätökseen. Koska analyyttinen kirjanpito hoidetaan yleisen kirjanpidon (57) yhteydessä, joka puolestaan tarkastetaan vuosittain riippumattoman tilintarkastajan toimesta, eikä tämä ole esittänyt asiaa koskevia huomautuksia, komissiolla ei ole syytä epäillä, etteivätkö mainitut sisäiset tulot ja kustannukset olisi todella aiheutuneet.

V.2.3.2 Erillinen kirjanpito julkisen palvelun velvoitteen hoitamiseen liittyvän nettotuloksen laskemista varten

(121) Koska PP tarjoaa sekä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja että muita, kaupallisia palveluja, direktiivin 97/67/EY 14 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että yritys erottaa nämä toiminnot sisäisissä laskentajärjestelmissään.

(122) Postilain 52 §:n 1 momentin nojalla PP on velvollinen järjestämään kirjanpitonsa niin, että kunkin varatun palvelun kustannukset voidaan laskea erikseen ja kaikkien varaamattomien palvelujen kustannukset yhteensä ja että yleiset postipalvelut erotetaan muista, niihin kuulumattomista palveluista.

(123) Komissio on tarkistanut, että sisäisessä laskentajärjestelmässä erotetaan selkeästi toisistaan yleisten palvelujen tilit (jaoteltuina varattuihin ja varaamattomiin) ja yleisiin palveluihin kuulumattomat tilit. Puola on esittänyt todisteet erillisestä kirjanpidosta esittämällä tulokset yksittäisten palvelutilien ja eri palveluryhmien yhteenlaskettujen tilien mukaan jaoteltuina.

(124) Kuten komissiolle toimitetuista tiedoista ja kansallisen sääntelyelimen vuosittain suorittamasta tarkastuksesta käy ilmi, PP:n tulokset lasketaan erikseen kunkin varatun palvelun osalta (58) ja yhteensä seuraavien palveluryhmien osalta: i) varaamattomat yleiset postipalvelut ja ii) muut kaupalliset palvelut (jotka eivät kuulu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin) postilain 52 §:n 1 momentissa asetettujen vaatimusten mukaisesti.

(125) Erityisesti vuosia 2006 ja 2007 koskevat kansallisen sääntelyelimen kertomukset osoittavat, että PP on yleisten postipalvelujen tarjoajana hoitanut kirjanpidon ja kustannuslaskennan niin, että kustannukset voidaan laskea kunkin varatun palvelun osalta erikseen ja kaikkien varaamattomien palvelujen osalta yhteensä ja että yleiset postipalvelut erotetaan muista, niihin kuulumattomista palveluista, kuten postilain 52 §:n 1 momentissa edellytetään.

(126) Kun otetaan huomioon tiedot, jotka Puola on toimittanut PP:n erillisestä kirjanpidosta, kirjanpidon jakamista yleisiin palveluihin ja muihin palveluihin koskevan ulkoisen tarkastuksen päätelmät sekä komission suorittamat tarkastukset, voidaan kohtuudella todeta, kirjanpidon jakaminen kaupalliseen ja PP:n julkisen palvelun velvoitteen nojalla toteuttamaan toimintaan on toteutettu asianmukaisesti. Komissio katsoo tämän vuoksi, että PP on asianmukaisella tavalla jakanut kirjanpitonsa sillä tavoin, että kunkin varatun palvelun kustannukset voidaan laskea erikseen ja kaikkien varaamattomien palvelujen kustannukset yhteensä ja että yleiset postipalvelut erotetaan muista, niihin kuulumattomista palveluista, kuten direktiivin 97/67/EY 14 artiklan 2 kohdassa edellytetään.

V.2.3.3 Kaikkien kustannusten ja tulojen kohdistaminen palveluihin

(127) Analyysin yhteydessä komissio on selvittänyt myös sille toimitettujen taloutta koskevien tietojen täydellisyyden vertaamalla PP:n analyyttisen kirjanpidon yhdistettyjä tietoja tuloslaskelmaan.

(128) Komissio totesi, että i) tiettyihin luokkiin, kuten ”muut liiketoiminnan tuotot” (59), ”satunnaiset tuotot” ja eräät ”rahoitustuotot”, kuuluvia kustannuksia ja tuloja ei ollut kohdistettu palveluihin ja että ii) 24 päivänä joulukuuta 2003 annetun valtiovarainministeriön asetuksen nojalla palveluihin voidaan kohdistaa ainoastaan ”myytyjen tuotteiden, tavaroiden ja raaka-aineiden kustannukset”, ”myyntikustannukset”, ”hallintokustannukset” ja ”postipalvelujen rahoittamiseen liittyvän vieraan pääoman korot ja niihin liittyvät kurssivaihtelut”. Nämä kustannukset ja tulot, joita kansallisten sääntöjen mukaan ei tarvitse kohdistaa palveluihin, muodostivat oman ryhmänsä kokonaissummasta 2,5 prosenttia (kustannukset) ja 1,5 prosenttia (tulot). Vaikka palveluihin kohdistamattomia kustannuksia ja tuloja voidaan niiden suhteellisen merkityksen perusteella pitää toistaiseksi marginaalisina, niiden merkitys saattaa tulevaisuudessa kasvaa.

(129) Puola on kuitenkin esittänyt aiempaan tilanteeseen liittyviä uusia tietoja, joissa tällaiset kohdistamattomat tulokset on kohdistettu jälkikäteen yleispalveluihin (varattuihin ja varaamattomiin) sekä muihin kuin yleispalveluihin kuuluviin palveluihin (posti-, rahoitus- ja muut palvelut). Lisäksi Puola on selostanut menettelyä, jonka mukaisesti nämä tulokset on kohdistettu palveluihin. Tämä kaikki osoittaa, että PP on esittänyt järkevän menetelmän, jonka mukaisesti nämä tulokset voidaan kohdistaa palveluihin.

(130) Muita sisäisten kustannusten ja tulojen luokkia (60) voitaisiin verrata tuloslaskelmaan.

(131) Tämän perusteella komissio katsoo, että kaikki tämän päätöksen johdanto-osan 128 kappaleen i kohdassa mainitut tulot ja kustannukset on järjestelmällisesti kohdistettava palveluihin yhteisön puitteissa määriteltyjen edellytysten ja sen periaatteen mukaisesti, että kaikki tulokset on kohdistettava.

V.2.3.4 Kustannusten kohdistamismenetelmä ja sen asianmukainen täytäntöönpano

(132) Kuten edellä todetaan, postilain 52 §:n 2 momentin mukaan ”Valtiovarainministeri määrittää yhteisymmärryksessä viestintäministerin kanssa asetuksella kustannusten kohdistamismenetelmän ottaen huomioon periaatteen, jonka mukaan sen avulla on voitava määrittää yksikkökohtaiset kustannukset, 1 kohta huomioon ottaen.”

(133) Edellä mainitun lain 52 §:n 2 momentin mukaisesti valtiovarainministeri on antanut 24 päivänä joulukuuta 2003 yleisten postipalvelujen tarjoajan kustannusten jakamista koskevan asetuksen, jolla saatetaan voimaan direktiivin 14 artiklan 3 kohdan säännökset.

(134) Kansallisen sääntelyelimen kertomukset osoittavat, että PP on kohdistanut kustannukset joko suoraan tai epäsuorasti tarjottujen palvelujen kustannuksiin ja että tämä kohdistaminen on tapahtunut yleisten postipalvelujen tarjoajan kustannusten kohdistamisesta 24 päivänä joulukuuta 2003 annetun valtiovarainministeriön asetuksen mukaisesti. Kansallinen sääntelyelin on vuosittain vahvistanut, että PP:n kustannukset on kohdistettu seuraavalla tavalla: i) kustannukset, jotka liittyvät vain yhteen palveluun tai palveluryhmään, kohdistetaan suoraan tähän palveluun tai näihin palveluihin kirjanpitotositteiden perusteella, ii) kustannukset, jotka liittyvät suoraan useisiin palveluihin, kohdistetaan kuhunkin palveluun tai palveluryhmään analysoimalla niiden tekijöiden arvo, jotka aiheuttavat kustannuksia kunkin palvelun tai palveluryhmän osalta, iii) jos kustannuksia ei ole mahdollista kohdistaa suoraan, useisiin palveluihin liittyvät kustannukset kohdistetaan kuhunkin palveluun tai palveluryhmään sillä perusteella, mikä on niiden suhde tiettyyn kustannusryhmään, joka liittyy suoraan kyseiseen palveluun tai palveluryhmään, iv) ne kustannukset, joita ei voida kohdistaa suoraan eikä epäsuorasti, kohdistetaan eri palveluihin käyttäen yleistä indikaattoria, joka lasketaan määrittämällä tiettyyn palveluun tai palveluryhmään suoraan ja epäsuorasti kohdistettujen kustannusten suhde kaikkiin palveluihin ja palveluryhmiin kohdistettujen kustannusten kokonaismäärään.

(135) Vaikka vuonna 2006 vain […] kustannuksista katsottiin välittömiksi kustannuksiksi, komissio ei ole havainnut mitään syytä kyseenalaistaa kustannusten kohdistamista välittömiin ja välillisiin kustannuksiin. Kansallisen sääntelyelimen ja tilintarkastajien suorittamien tarkastusten perusteella on sitä paitsi vahvistettu, että välittömien ”kustannusten valvonta on toteutettu ja se toimii tehokkaasti”.

(136) Välillisten kustannusten osalta (ks. edellä kohta ”IV.2.1 Kustannusten kohdistaminen”) komissio katsoo, että vaikka välillisten kustannusten pääryhmien (toimintakustannukset, kuljetuskustannukset, verkoston ylläpitokustannukset ja muut välilliset kustannukset) kohdistamisessa palveluihin on käytetty vain suppeaa määrää avaimia, avaimet ovat sinänsä perusteltuja.

(137) Vaikuttaa esimerkiksi perustellulta, että ”toimintakustannusten” kohdistamiseen käytetyn avaimen perusteena on ”tietyn palvelun toteuttamiseen käytetty työaika minuutteina” (61), sillä palvelutileille on vaikeaa kohdistaa tarkasti eri palveluihin liittyviä kustannuksia, jotka aiheutuvat lähetysten vastaanottamisesta toimeksiantajilta, edelleenlähetys- ja lajittelutoimista ja jakelusta. Komissio on tietoinen siitä, että PP:n kirjanpitojärjestelmässä on äskettäin otettu käyttöön kehittyneempi toimintakustannusten kohdistamismenetelmä. Lisäksi kohdistamisavainten määrää on lisätty, minkä pitäisi parantaa kirjanpitotietojen tarkkuutta.

(138) Vaikuttaa niin ikään järkevältä kohdistaa ”kuljetuskustannukset” postilähetysten painoon perustuvan avaimen avulla. Komissio hyväksyy näin ollen ratkaisun, jonka mukaan kuljetuskustannukset kohdistetaan palveluihin niin, että jokainen lisäkilo kasvattaa kuljetuspalveluun liittyviä kustannuksia samalla tavoin.

(139) Voidakseen kohdistaa muut välilliset kustannukset palveluihin, PP:n on kerättävä seuraavat tiedot: i) kuljetettujen postilähetysten paino, ii) kuljetettujen postilähetysten tilavuus/lukumäärä ja iii) eri toimintojen suorittamiseen kulunut työaika. Nämä tilastotiedot kerätään seuraavien selvitysten avulla: tilastotutkimuksen tulokset (62), palvelujen määrä (63) ja työmäärää koskeva selvitys (64). Työmäärää koskeva selvitys tehdään kerran vuodessa yhden kuukauden aikana. Se käsittää kaikki postitoimistot, jakelukeskukset ja jakelualueet. Eri palvelujen toteuttamisprosessi jakautuu PP:n työntekijöiden suorittamiin hyvin yksityiskohtaisiin toimintoihin, joita varten PP:n työntekijöille määritetään työaikaa koskevat normit. Komissiolla ei ole syytä epäillä kerättyjen tietojen oikeellisuutta.

(140) ”Verkoston ylläpitokustannukset” kohdistetaan palveluihin laskemalla yhteen i) välittömät kustannukset + ii) välilliset toimintakustannukset + iii) palveluihin aiemmin kohdistetut välilliset kuljetuskustannukset. Tämä on hyväksyttävää, vaikka vaikuttaakin siltä, että tämän laskentaperusteen syy-yhteys on selvästi heikompi kuin edellä mainittu kustannusten kohdistaminen.

(141) Valtaosa PP:n tuloista on luonteeltaan sellaisia, että ne on helppo kohdistaa suoraan palveluihin. Tämän vuoksi komissio ei aseta kyseenalaiseksi ”myyntitulojen” palveluihin kohdistamisen oikeellisuutta.

(142) Puolan viranomaisten oli toimitettava komissiolle sen pyynnöstä (65) kaikkien tulosten jakautuminen eri palveluluokkiin (yleiset palvelut jaoteltuina varattuihin ja varaamattomiin palveluihin, sekä yleispalveluihin kuulumattomat palvelut jaoteltuina posti-, rahoitus- ja muihin palveluihin) sekä selvitys menetelmästä, jonka perusteella ne oli kohdistettu eri palveluihin. Pyydettyjen tietojen toimittaminen osoittaa, että kyseiset sisäiset kirjanpitotiedot on mahdollista esittää vaaditulla tarkkuustasolla. Komissio ei ole havainnut mitään ilmeisiä virheitä menetelmissä, joiden mukaan ”liiketoiminnan muut tuotot” (66), ”satunnaiset tuotot” (67) ja ”rahoitustuotot” (68) on kohdistettu palveluihin.

(143) Komissio toteaa myös, että huomattava osa PP:n kustannuksista on kohdistettu palveluihin suhteellisuusperiaatteen mukaisesti (noin […] kaikista kustannuksista on kohdistettu palveluihin suhteessa aiemmin kohdistettuihin kustannuksiin, erityisesti ”muihin kustannuksiin” eli ”yleisiin liiketoimintakustannuksiin”, ”myyntikustannuksiin” ja ”eräisiin rahoituskustannuksiin” (69)). Tämän vuoksi olisi pyrittävä mahdollisimman paljon rajoittamaan suhteellisuusperiaatteeseen perustuvan menetelmän soveltamista PP:n kustannuslaskennassa, jotta kustannusten ja palvelujen yhteydet voitaisiin osoittaa paremmin. Yhteenvetona voidaan todeta, että kustannusten kohdistamismenetelmä on hyväksyttävä, mutta että se paranisi edelleen, jos sovelletut laskenta-avaimet osoittaisivat resurssien käytöstä aiheutuneiden kustannusten ja niiden avulla luotujen palvelujen väliset yhteydet mahdollisimman hyvin.

(144) Tähän liittyen PP on ilmoittanut komissiolle ottavansa säännöllisesti käyttöön yksityiskohtaisia säännöksiä ja menetelmiä (70) ja entistä parempia laskenta-avaimia, jotta ne heijastaisivat paremmin aiheutuneiden kustannusten syy-seuraussuhteita ja niiden kohdistumista palveluihin, niin että sisäisen kirjanpitojärjestelmän tarkkuutta voitaisiin edelleen parantaa. Samaa tarkoitusta varten PP pyrkii myös siirtymään sisäisessä laskentatoimessaan kokonaan toimintoperusteiseen kustannuslaskentaan (ABC), mikä selvästi parantaisi palveluihin liittyvien toimintojen toteuttamisesta aiheutuvien kustannusten yksilöimistä.

(145) Myös kustannusten jakamista välittömiin ja välillisiin kustannuksiin koskevia yksityiskohtaisia periaatteita sekä laskenta-avainten määrittämistä koskevia periaatteita päivitetään säännöllisesti: esimerkiksi vuonna 2007 otettiin käyttöön välittömien kustannusten tarkastusmenettely (71), jonka tarkoituksena on soveltaa palvelutileille kirjattavien yksinkertaisten välittömien kustannusten ja yhteisten välittömien kustannusten tarkastamiseen entistä yhdenmukaisempia periaatteita (72). Sen, että välillisiin kustannuksiin sovellettavat laskenta-avaimet määritetään keskustasolla (73), pitäisi osaltaan edesauttaa sen varmistamista, että niitä sovelletaan koko yrityksen tasolla yhdenmukaisemmin. Lisäksi 1 päivästä tammikuuta 2007 ne PP:n organisaatioyksiköt, jotka vastaavat laskenta-avainten laskemisesta, velvoitettiin toimittamaan avaimet kirjanpitokeskukseen. Tältä osin komissio katsoo, että PP:n tarkastuskäytänteissä on tapahtunut edistystä, erityisesti välittömien ja välillisten kustannusten kirjanpitoa koskevien valvontamenettelyjen osalta.

(146) Myös kansallinen sääntelyelin on antanut suosituksia, joiden tarkoituksena on korjata vuotuisten tarkastusten yhteydessä havaitut heikkoudet (74). Puolan viranomaiset ovat sitä mieltä, että monet vuosien 2005 ja 2006 tarkastusten yhteydessä esitetyt suositukset on jo pantu täytäntöön (75) tai ne toteutetaan lähitulevaisuudessa. Komissio vahvistaa, että on tärkeää, että kaikki avoimet suositukset pannaan täytäntöön mahdollisimman nopeasti, jotta sisäistä laskentatietojärjestelmää voidaan vahvistaa.

(147) Puolan toimittamien, kustannusten kohdistamismenetelmää koskevien tietojen perusteella komissio katsoo, että PP soveltaa laskenta-avaimia siten, että palveluun kohdistetun kustannuksen ja kustannuksia aiheuttavan tekijän välillä säilyy kohtuullinen syy-yhteys. Lisäksi komissio toteaa, että PP on pyrkinyt i) parantamaan hallintotietojen sisäistä tarkastusta ja ii) kehittämään niiden kustannusten kohdistamista, joiden perusteella korvaus on tarkoitus laskea.

(148) Kuten tämän päätöksen V.2.3.3 kohdassa jo todettiin, jotta voitaisiin laskea oikein julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvien yleisten postipalvelujen nettotulos sekä muiden kuin näiden palvelujen nettotulos, on huolehdittava siitä, että mitkään kustannukset ja tulot eivät jää kohdistamatta ja että kaikki tulokset (76) (tulot ja kustannukset) on kohdistettu asianmukaisella tavalla kuhunkin varattuun ja varaamattomaan palveluun yleisten postipalvelujen ja muiden kuin yleisten postipalvelujen osalta.

V.2.3.5 Vuosittain suoritettava riippumaton tarkastus

(149) Postilain 52 §:n 3 momentin mukaan ”yleispalvelujen tarjoaja esittää UKE:n pääjohtajalle vuosittain kunkin vuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä edellistä vuotta koskevat todisteet siitä, että se on täyttänyt 1 momentissa tarkoitetut vaatimukset”. Lisäksi UKE:n pääjohtaja on postilain 52 §:n 4 momentin nojalla velvoitettu tarkastamaan, että kyseisen pykälän 1 ja 2 momentissa tarkoitetut vaatimukset täyttyvät.

(150) Lisäksi postilain 52 §:n 6 momentissa säädetään, että ”yleispalvelujen tarjoajan on esitettävä UKE:n pääjohtajalle viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä heinäkuuta tilintarkastajan tutkima edellisen vuoden tilinpäätös, kirjanpidosta 29 päivänä syyskuuta 1994 annetussa laissa (Dziennik Ustaw 76/2002, 694 kohta, ja Dziennik Ustaw 60/2003, 535 kohta) ja edellä olevassa 1 ja 2 momentissa tarkoitetussa laajuudessa”.

(151) Edellä mainittujen postilain säännösten soveltamisen ansiosta komissio on saanut kansallisen sääntelyelimen (UKE) yhteistyössä riippumattoman tilintarkastajan kanssa vuosittain laatimat yksityiskohtaiset kertomukset erillistä kirjanpitoa ja kustannusten kohdistamista koskevien vaatimusten täyttämisestä. Kertomuksissa vahvistetaan, että PP:n sisäinen kirjanpito on hoidettu yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti, niin että se soveltuu PP:lle uskotuista yleisistä postipalveluista aiheutuvien ylimääräisten kustannusten määrittämiseen postidirektiivin 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

(152) Koska analyyttinen kirjanpito hoidetaan yleisen kirjanpidon yhteydessä, on erittäin tärkeää, että myös yleinen kirjanpito alistetaan tarkastuksen piiriin. PP:n tilinpäätös toimitetaan vuosittain riippumattoman tilintarkastajan tutkittavaksi (ks. tämän päätöksen V.2.3.1 kohta). Lisäksi tilintarkastaja tarkastaa, että kirjanpitoaineisto täyttää postilain (52 §:n) yksityiskohtaiset vaatimukset.

(153) Kun kuitenkin otetaan huomioon, että UKE:n ja riippumattoman tilintarkastajan yhdessä laatimissa vuosikertomuksissa on aina todettu, että riippumaton vuotuinen tarkastus on koskenut ainoastaan sitä, missä määrin yleispalvelujen tarjoaja on täyttänyt postilain 52 §:ssä ja asetuksessa säädetyt vaatimukset, ja kohdistunut ainoastaan tiettyjen kustannuslajien (77) analysointiin, on katsottava, että tähän mennessä toteutetut järjestelyt liiallisen korvauksen välttämiseksi eivät ole riittäviä, ellei tämän päätöksen V.2.3.3 kohdassa mainittuja toimenpiteitä toteuteta. Komissio katsoo, että tarkastus kohdistuu liian suppeaan osaan PP:n toiminnasta, jotta sen avulla voitaisiin asianmukaisella tavalla taata tarkastuksen tavoitteiden saavuttaminen eli sen varmistaminen, että PP:lle ei makseta liiallista korvausta (ks. yhteisön suuntaviivojen 20 kohta ja postilain 52 a § (78)).

(154) Tämän vuoksi komissio katsoo tämän päätöksen V.2.2 kohdan mukaisesti, että vuosittaisessa tarkastuksessa on ehdottomasti otettava huomioon myös ”liiketoiminnan muut tuotot”, ”liiketoiminnan muut kustannukset”, ”rahoitustuotot”, ”rahoituskustannukset” ja ”satunnaiset tuotot” sekä ”myyntituotot”.

(155) Komissio katsoo tämän perusteella, että kirjanpidon tarkastuksen kohdealaa on laajennettava, jotta voidaan varmistua siitä, että siinä otetaan huomioon kaikki kustannus- ja tulolajit, jotka vaikuttavat korvauksen määrän laskemiseen.

V.2.3.6 Vuosina 2009–2011 ei ole odotettavissa liiallista korvausta

(156) Yrityksen ennusteiden perusteella (ks. jäljempänä esitettävät tiedot) PP:n ei myöskään odoteta tuottavan ohjelman soveltamisen lähivuosina julkisen palvelun velvoitteeseen liittyviä nettotappioita (ks. yksityiskohtaisemmat tiedot liitteessä 3). Näin ollen vuosina 2009–2011 ohjelman perusteella ei odoteta suoritettavan minkäänlaista korvausta. Taulukko 2 (tuhansina zlotyina) 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvat tulot (…) (…) (…) (…) (…) (…) Julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvat tulot (…) (…) (…) (…) (…) (…) Nettoylijäämä (79) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Marginaali prosentteina (nettoylijäämä/julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvat tulot) (…) (…) (…) (…) (…) (…)

(157) Kuten edellä olevat luvut osoittavat, julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuva PP:n nettoylijäämä pienenee vuosi vuodelta. Tämänhetkisestä suuntauksesta huolimatta PP ennustaa, että taloudellinen tulos jatkuvasti paranee ohjelman soveltamisen tulevina vuosina. Suuntauksen muuttumisen syyt liittyvät vuoden 2008 lopulla toteutettuun kustannusten optimointia koskevaan ohjelmaan, jonka avulla on tarkoitus saada aikaan kustannussäästöjä ja siten asteittain parantaa PP:n taloudellista tulosta. Kyseinen ohjelma ei kohdistu ainoastaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toteuttamiseen vaan myös PP:n muuhun taloudelliseen toimintaan, joka ei liity kyseisiin palveluihin. Jatkossa ei esimerkiksi ole tarkoitus tarjota eräitä tukitoimintoihin liittyviä tappiollisiksi osoittautuneita palveluja. Lisäksi on kehitetty eräitä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on kasvattaa tuloja sekä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen että muiden palvelujen alalla. On esimerkiksi tarkoitus myydä eräitä tarpeettomia kiinteistöjä, uudistaa tiettyjä rahoituspalveluja PP:n kilpailukyvyn lisäämiseksi yms.

(158) Tärkeimmät oletukset, joiden perusteella ennusteen tiedot on laskettu, liittyvät seuraaviin parametreihin: arvioitu organisaatiorakenteen muutosaste, eri postipalvelujen hintataso, työn ja muiden kustannusten vaihtelu, työntekijöiden lukumäärä sekä makrotaloudelliset indikaattorit (BKT:n kasvu, työttömyysaste, inflaatioaste, euron ja zlotyn sekä Yhdysvaltain dollarin ja zlotyn vaihtokurssit).

(159) Lisäksi, kuten edellä todetaan, vaikka PP voisi yhteisön suuntaviivojen mukaan saada julkisen velvoitteen toteuttamisesta ”kohtuullisen voiton”, Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaan PP:lle maksetaan korvausta ainoastaan yleisten postipalvelujen tarjoamisesta aiheutuvista tappioista. Korvaus ei siis kata minkäänlaista voittoa, mikä muodostaa tulevaisuutta ajatellen lisätakeen siitä, että liiallista korvausta ei makseta.

(160) Komissiolla ei ole aihetta epäillä ohjelman jäljellä olevia vuosia koskevien kustannus- ja tuloennusteiden laskemisessa käytettyjä taustaoletuksia. Lisäksi PP:n tarkastusympäristöön ja sen sisäiseen kirjanpitojärjestelmään tehtävät jatkuvat parannukset antavat lisätakeet siitä, että tulokset kohdistetaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin ja muihin palveluihin asianmukaisella tavalla.

(161) Koska PP aikoo lähitulevaisuudessa ottaa käyttöön uuden, toimintoperusteisen kustannuslaskentamallin (ABC), komissio pyytää, että sille ilmoitetaan tästä ja kaikista muista PP:n sisäiseen kirjanpitojärjestelmään tehtävistä merkittävistä muutoksista kolmen kuukauden kuluessa niiden toteuttamisesta.

VI HYVÄKSYNNÄN VOIMASSAOLOAIKA

(162) Puola pyysi alun perin, että komissio ulottaisi menettelyn vuoteen 2012 asti. Koska nykyiset periaatteet, joiden perusteella arvioidaan julkisen palvelun velvoitteesta suoritettavan korvauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille, eli julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet ovat voimassa vuoteen 2011 asti, Puolan viranomaiset hyväksyvät sen, että ohjelma hyväksytään vuoteen 2011 asti.

(163) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että jos tarkastellun ohjelman perusteella maksetaan vuosina 2006–2011 julkisen palvelun velvoitteen toteuttamiseen liittyvä korvaus, korvauksen katsotaan olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka voidaan todeta soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos jäljempänä mainitut edellytykset täyttyvät.

VII PÄÄTELMÄT

(164) Edellä esitetystä seuraa, että ohjelma täyttää yhteisön puitteissa määritellyt vaatimukset, minkä vuoksi komissio voi katsoa järjestelmän soveltuvan sisämarkkinoille, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: 1) Puolan on parannettava korvauksen laskemisessa, tarkistamisessa ja uudelleentarkastelussa sovellettavien parametrien määritelmiä, jotta voidaan varmistaa, että kaikki tulokset kohdistetaan palveluihin hyväksytyn menetelmän mukaisesti, 2) Puolan on parannettava järjestelyjä, joiden tarkoituksena on välttää liiallisten korvausten maksaminen ja huolehtia liiallisten korvausten takaisinperimisestä, jotta voidaan varmistaa, että kaikki korvauksen laskemiseen vaikuttavat tulokset otetaan huomioon ja että liiallisten korvausten takaisinperimistä koskevat järjestelyt ovat käytössä, ja 3) Puolan on varmistettava, että uusi kustannusten kohdistamismenetelmä on direktiivin 97/67/EY 14 artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukainen, ja ilmoitettava komissiolle kaikista PP:n sisäiseen kirjanpitojärjestelmään tehtävistä merkittävistä muutoksista kolmen kuukauden kuluessa niiden toteuttamisesta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Toimenpide, jonka Puola on toteuttanut myöntääkseen Poczta Polskalle korvausta yleisten postipalvelujen tarjoamisesta vuosina 2006–2011 aiheutuvista nettokustannuksista, katsotaan sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos 2 artiklassa määritellyt edellytykset täyttyvät.

2 artikla

Puolan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että

1) parannetaan korvauksen laskemisessa, tarkistamisessa ja uudelleentarkastelussa sovellettavien parametrien määritelmiä, jotta voidaan varmistaa, että kaikki tulokset kohdistetaan palveluihin hyväksytyn menetelmän mukaisesti;

2) parannetaan järjestelyjä, joiden tarkoituksena on välttää liiallisten korvausten maksaminen ja huolehtia liiallisten korvausten takaisinperimisestä, jotta voidaan varmistaa, että kaikki korvauksen laskemiseen vaikuttavat tulokset otetaan huomioon ja että liiallisten korvausten takaisenperimistä koskevat järjestelyt ovat käytössä;

3) uusi kustannusten kohdistamismenetelmä on direktiivin 97/67/EY 14 artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukainen, ja ilmoitettava komissiolle kaikista Poczta Polskan sisäiseen kirjanpitojärjestelmään tehtävistä merkittävistä muutoksista kolmen kuukauden kuluessa niiden toteuttamisesta.

3 artikla

Puolan on ilmoitettava komissiolle kaikista tämän päätöksen noudattamiseksi toteutetuista toimenpiteistä viimeistään kahden kuukauden kuluttua tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2009. Komission puolesta Neelie KROES Komission jäsen

(1) Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklasta on tullut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 107 ja 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tässä päätöksessä pidettävä soveltuvin osin viittauksina perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

(2) EUVL C 274, 5.11.2005, s. 14.

(3) Katso alaviite 2.

(4) Valtion liikelaitoksesta Poczta Polska 30 päivänä heinäkuuta 1997 annetun lain 17 §, jonka mukaan Poczta Polska saa valtion budjetista (…) suuruisen avustuksen investoinnin rahoittamista varten, on poistettu. Postilain uudessa 52 a §:ssä ei säädetä mahdollisuudesta myöntää investointitukea.

(5) EUVL C 223, 16.9.2006, s. 11.

(6) EUVL C 33, 15.2.2007, s. 9.

(7) Tämä takaus, joka täyttää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa asetetut valtiontuen tunnusmerkit, ei sovellu yhteismarkkinoille, koska se käsittää PP:n koko toiminnan, on ajallisesti ja soveltamisalaltaan rajoittamaton eikä sitä tarvitse maksaa takaisin. Tämä valtiontuki täyttää liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan 1 kohdassa asetetut edellytykset. Komissio antoi Puolalle 25 päivänä huhtikuuta 2007 suosituksen, jossa se ehdotti, että kyseisen takauksen osalta toteutettaisiin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 18 artiklassa tarkoitetut asianmukaiset toimenpiteet. Koska Puolan viranomaiset olivat jo aloittaneet lainsäädäntömenettelyn PP:lle myönnetyn valtiontakauksen kumoamiseksi sen vuoksi, että PP:tä ei voida asettaa konkurssiin, ja olivat sitoutuneet kumoamaan takauksen 30 päivään kesäkuuta 2008 mennessä, komissio katsoi, että Puolan viranomaiset olivat vastanneet kilpailua koskevan komission huoleen, ja lopetti vireillä olleen valtiontukimenettelyn samalla päätöksellä asetuksen (EY) N:o 659/1999 19 artiklan nojalla. (Ks. EUVL C 284, 27.11.2007).

(8) Puolan säädöskokoelma Dziennik Ustaw Nr 180, 1109 kohta.

(9) Dziennik Ustaw Nr 130/2003, 1188 kohta, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna.

(10) Postilain 46 § 2: ”Annetaan laissa määriteltyjen julkisten postipalvelujen tarjoaminen Poczta Polska SA:n tehtäväksi.”

(11) Yrityksen nimi on nykyään POST-TEL Sp. z o.o., ja se tarjoaa myös IT-palveluita.

(12) Pocztowa Agencja Usług Finansowych SA (PAUF), Otwarty Fundusz Emerytalny Pocztylion (OFE Pocztylion) ja Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych (PTUW).

(13) Edellä esitettyyn organisaatiokaavioon on äskettäin tehty useita muutoksia. Useimmilla mainituista keskuksista on alueellisia alaosastoja.

(14) Kun vaihtokurssi oli keskimäärin 1 EUR = 4 PLN, liikevaihto oli 1 527 miljoonaa euroa.

(15) Jos tuotantokapasiteetti ylittää sisäiset tarpeet, eräitä toimintoja, kuten kuljetuksia, lisenssipalveluita ja tukituotantoa voidaan tarjota myös ulkopuolisille.

(16) Jos tuotantokapasiteetti ylittää sisäiset tarpeet, eräitä toimintoja, kuten terveydenhoito- ja ravitsemuspalveluja, vuokrattavia vierashuoneita tai koulutusta voidaan tarjota kaupallisin ehdoin myös ulkopuolisille.

(17) ”Annetaan laissa määriteltyjen julkisten postipalvelujen tarjoaminen Poczta Polska SA:n tehtäväksi.”

(18) Puolan säädöskokoelma Dziennik Ustaw Nr 5, 34 kohta.

(19) Valtion liikelaitoksesta ”Poczta Polska”30 päivänä heinäkuuta 1997 annettu laki on osittain kumottu valtion liikelaitoksen ”Poczta Polska” kaupallistamisesta 5 päivänä syyskuuta 2008 annetulla lailla. PP:lle yleisten postipalvelujen tarjoamisesta suoritettavaa avustusta koskevan 17 §:n sisältö on siirretty 12 päivänä kesäkuuta 2003 annetun voimassa olevan lain uuteen 52 a §:ään.

(20) Komissio katsoo, että yleispalveluvelvoitteen ylimääräiset nettokustannukset ovat kustannuksia, jotka aiheutuvat yleispalveluvelvoitteen täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kohtuullinen voitto.

(21) Ks. asiakirja ”Zakładowa instrukcja kosztowa” (Yrityksen kustannuksia koskevat ohjeet), jossa määritellään kustannusten kirjaamista ja kohdistamista koskevat periaatteet, laskenta-avaimen laskentamenetelmä ja -tiheys, kustannusten tilittämisvaiheet tilikauden päättyessä sekä palvelun tarjoamisesta aiheutuvien kustannusten määrittämisperusteet. Ohjeissa määritellään myös eri organisaatioyksiköiden vastuualueet.

(22) Postitoiminta: varatut yleispalvelut, varaamattomat yleispalvelut ja yleispalveluihin kuulumattomat palvelut; rahoituspalvelut ja muut palvelut.

(23) Kertomukset tai niiden tiivistelmät vuosilta 2004–2007.

(24) ”Yleispalvelujen tarjoajan on järjestettävä kirjanpito ja kustannuslaskenta niin, että kustannukset voidaan laskea 1) kunkin varatun palvelun osalta erikseen; 2) varaamattomien palvelujen osalta yhteensä siten, että määritellään erikseen: a) yleiset postipalvelut ja b) muut kuin yleiset postipalvelut”.

(25) ”Valtiovarainministeri määrittää kustannusten kohdistamismenetelmän asetuksella yhteisymmärryksessä viestintäministerin kanssa ottaen huomioon periaatteen, jonka mukaan sen avulla on voitava määrittää yksikkökohtaiset kustannukset, 1 momentti huomioon ottaen.”

(26) Puolan säädöskokoelma Dziennik Ustaw Nr 232, 2327 kohta.

(27) Ks. 24 päivänä joulukuuta 2003 annetun valtiovarainministerin asetuksen 2 § 1 momentin 1–4 alamomentti.

(28) Seuraavan jaottelun mukaisesti: poistot, raaka-aineet, energia, kuljetuspalvelut, korjauspalvelut, kolmansien tarjoamat palvelut, palkat, työntekijöille tarkoitetut palvelut, mainos- ja edustuskulut, verkot ja maksut, pankkipalvelut, virkamatkakulut, sekalaiset menot.

(29) Luottamuksellinen tieto.

(30) Lisensoituihin palveluihin liittyviä kustannuksia ei selitetä tekstissä yksityiskohtaisemmin, koska niiden merkitys on vähäinen (niiden osuus PP:n kokonaismenoista on vain […]).

(31) Tilit 511 ja 515: Palkat ja palkanlisät; tietokoneiden ja ohjelmistojen kuoletukset; viestintäpalvelut, raaka-aineiden käyttö ja lomakkeiden painatuskulut; postitoimistojen korjaus- ja huoltokustannukset.

(32) Yksittäisten palvelujen toteuttaminen PP:ssä on jaettu yksityiskohtaisiin toimintoihin. Kullekin toiminnolle on määritelty ohjeellinen työaika, joka osoittaa, minkä verran aikaa yhden toimen toteuttamiseen tarvitaan. Kerran vuodessa tehdään työmäärää koskeva selvitys, jonka yhteydessä kirjataan ylös toteutettujen toimien lukumäärä. Sen jälkeen arvioidaan tietyn palvelun toteuttamiseen kulunut standardinmukainen aika.

(33) Tili 512: junien postivaunujen toimintakustannukset; postinkuljettajien palkat ja palkanlisät; postiautonkuljettajien henkilöstökustannukset; postiautojen hallinnon henkilöstökustannukset.

(34) Lähetysten lukumäärä kerrottuna niiden tilastollisiin tutkimuksiin perustuvalla keskimääräisellä painolla.

(35) Tili 510: rakennusten, tilojen ja yleiskäyttöön tarkoitettujen koneiden ja laitteiden poistot; vuokrista, kiinteistöveroista ja tonttimaan käyttömaksuista aiheutuvat kustannukset; kunnalliset palvelut; rakennusten ja tilojen korjaus- ja huoltokustannukset; energia ja vesi; postitoimistojen vartiointipalvelut; siivouskulut.

(36) Tili 514: Pakettien ja postiennakkolähetysten jakeluun liittyvien ulkopuolisten palvelujen kustannukset, pikaposti, postilaatikkojen tyhjentämiseen liittyvät kustannukset, operatiivisen ja teknisen valvonnan yksikön ylläpitokustannukset, jakeluun liittyvien palvelujen kustannukset.

(37) Nämä ovat yleisluonteisia kustannuksia, joita ei voida luokitella välittömiksi eikä välillisiksi kustannuksiksi.

(38) Tili 551.

(39) Kustannukset kohdistetaan suhteessa palvelutileille aiemmin kohdistettuihin kustannuksiin.

(40) Tili 527.

(41) Tili 513.

(42) PP aikoo lähiaikoina ottaa käyttöön toimintoperusteisen kustannuslaskentamallin (ABC). Kaikki kustannukset kirjataan tileille, joiden tunnukset alkavat numerolla 5: 500–509: palvelutilit, joille kirjataan eri palveluiden toteuttamiseen liittyvät kustannukset; 510, 511, 512, 514 ovat tilejä, joille kirjataan välilliset kustannukset; 527 ja 551 ovat tilejä, joille kirjataan muut kustannukset. Tämän jälkeen kustannukset siirretään numerolla 5 alkavilta tileiltä tileille, joiden numerot ovat 710–719.

(43) Vuonna 2007 kohdistettiin ensin ”rahoituskustannukset”, minkä jälkeen laskettiin ”myyntikustannukset ja kaupalliset kustannukset” sekä ”yleis-, hallinto- ja kehittämiskustannukset (yleiset liiketoimintakustannukset)”. Vuonna 2006 ”muiden kustannusten” kaikki kolme alaryhmää kohdistettiin samanaikaisesti yhteisen perusteen mukaan.

(44) Esimerkiksi myymällä tavaroita, jotka on hankittu myytäväksi sellaisinaan yksittäis- tai tukkuhintaan, huolintapalveluista, kaupunkiliikenteen palveluoikeuksien myynnistä, mainoksista sekä kuljetuspalvelujen ja muiden tukipalvelujen myynnistä silloin kun tuotantokapasiteetti ylittää yhtymän sisäiset tarpeet.

(45) Tavaroiden ja raaka-aineiden myynti.

(46) Ks. 52 § (4, 5 ja 6 momentti).

(47) Toiminnanharjoittaja, joka on velvoitettu tarjoamaan yleisiä postipalveluja, saa valtion talousarviosta maksettavan avustuksen yleisten postipalvelujen tarjoamiseen liittyvää toimintaa varten, jos toiminnasta aiheutuu tappioita.

(48) Avustuksen suuruus määritellään budjettilaissa sen periaatteen mukaisesti, että avustuksen määrä ei saa olla suurempi kuin yleisten postipalvelujen tarjoamisesta aiheutuvien menojen ja tästä toiminnasta saatavien tulojen erotus.

(49) Sen jälkeen kun kaikki tuotot on kohdistettu (rahoitustuotot ja liiketoiminnan muut tuotot mukaan luettuina) satunnaisia tuottoja lukuun ottamatta.

(50) Tuomiot asioissa C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark, Kok. 2003, s. I-7747, ja yhdistetyissä asioissa C-34/01 ja C-38/01, Enirisorse v. Ministero delle Finanze, Kok. 2003, s. I-14243.

(51) Ks. esim. Euroopan unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-372/97, Italia v. komissio, Kok. 2004, s. I- 3679, 44 kohta.

(52) Vuotta 2006 koskevat tiedot.

(53) Vuotta 2006 koskevat tiedot.

(54) EUVL C 297, 29.11.2005.

(55) Esim. korvauksen kokonaismäärä ei saa ylittää yleisten postipalvelujen tarjoamisesta aiheutuvien kustannusten ja niistä saatavien tulojen erotusta. Ks. lisätietoja tämän päätöksen II.2, II.3, IV.4 ja V.3.3 kohta.

(56) Tuloslaskelman terminologian perusteella asetuksessa on jätetty mainitsematta seuraavat tulokset: ”tuotteiden, tavaroiden ja raaka-aineiden myynnistä saadut nettotulot”, ”liiketoiminnan muut tuotot”, ”liiketoiminnan muut kulut”, ”rahoitustulot”, ”rahoituskustannukset” ja ”satunnaiset tuotot” (vrt. tuloslaskelman kohdat A, G, H, J, K ja M).

(57) Perustuu kirjanpidosta 29 päivänä syyskuuta 1994 annettuun lakiin.

(58) Lukuun ottamatta ”muita liiketoimintatuloksia”, ”satunnaisia tuottoja” ja eräitä ”rahoitustuloja”, jotka on kirjattu palveluryhmään vasta komission pyynnöstä.

(59) PP kirjaa muita liiketoimintakustannuksia, kuten muun käyttöomaisuuden kuin rahoitusomaisuuden myynnistä kertyneet tappiot, tuotannon lopettamisesta ja maksuttomien palvelujen tarjoamisesta tai seuraamusten, sakkojen ja vahingonkorvausten maksamisesta aiheutuvat kustannukset, mahdollisia tappioita liiketoiminnan kohtuullisia riskejä varten tehdyt varaukset sekä sosiaalisen toiminnan kustannukset. Vuonna 2006 PP kirjasi muita liiketoimintakustannuksia yhteensä 147 miljoonaa zlotya.

(60) Yhdistetyistä tuloksista esitetään yksityiskohtaisempia tietoja kohdassa ”PP:n palvelujen ja toimintojen tulokset”.

(61) Esim. jakelukeskuksissa, postiverkkokeskuksessa ja postipalvelukeskuksessa.

(62) Postilähetysten painon tai lajin selvittämiseksi tilastotutkimusten avulla otetaan huomioon seuraavat tekijät: 1) maan sisäisen ja ulkomaisen kirje- ja mainospostin keskimääräinen paino (lähtevä posti) varattujen ja varaamattomien palvelujen osalta; 2) maan sisäisen ja ulkomaisen pakettipostin keskimääräinen paino (lähtevä posti) yleisten ja sopimuspalvelujen osalta; 3) ulkomailta tulevan kirje- ja pakettipostin keskimääräinen paino (saapuva posti); 4) indikaattorit, jotka osoittavat kirje- ja mainospostin jakautumisen varattuihin ja varaamattomiin palveluihin ja 5) virallispostin jakautumisen eri palveluluokkiin (säästö- ja ykkösluokka) sisällön mukaan.

(63) Tarkoituksena on määrittää kuljetettujen postilähetysten lukumäärä tiettyä palvelua tai palveluryhmää kohti.

(64) Jotta voidaan määrittää eri tyyppisiin toimintoihin tarvittava työaika.

(65) Alun perin toimitetuissa tuloksissa eräitä tuloksia (”liiketoiminnan muut tuotot”, ”rahoitustuotot”, ”satunnaiset tuotot”) ei ollut kohdistettu palveluihin. Komission pyynnöstä Puolan viranomaiset toimittivat yhdistetyt tiedot, joissa kaikki tulokset on jaoteltu tärkeimpiin palveluluokkiin.

(66) ”Liiketoiminnan muut kustannukset” on jaettu suhteessa jo kohdennettuihin palveluiden kustannuksiin. ”Muut toimintatulot tuesta lainsäädännössä maksuttomiksi määrätyille palveluille” on kohdistettu kokonaan yleisten palvelujen ryhmään. Jäljelle jäävät ”liiketoiminnan muut tulot” on jaettu suhteessa jo kohdennettuihin muihin toimintakustannuksiin.

(67) Vuoden 2008 ”satunnaiset kustannukset” (jotka liittyvät postitoimistoille luonnononnettomuuksien vuoksi aiheutuneisiin vahinkoihin) ja ”satunnaiset tuotot” (jotka liittyvät luonnononnettomuuksien vuoksi saatuihin vahingonkorvauksiin) on kohdistettu palveluryhmiin samalla tavoin kuin postiverkoston kustannukset.

(68) Rahoitustuotot (lukuun ottamatta tuottoja, jotka on voitu kohdistaa suoraan palveluryhmiin) on kohdistettu palveluryhmiin samassa suhteessa kuin rahoituskustannukset.

(69) Rahoituskustannukset, jotka liittyvät korkoihin, valuuttakurssien vaihteluun ja ajoneuvojen ja muun käyttöomaisuuden leasing-sopimuksiin.

(70) Esim. vuonna 2006 PP otti käyttöön asiakirjan ”Zakładowa instrukcja kosztowa” (Yrityksen kustannuksia koskevat ohjeet), jossa yhdenmukaistetaan ja kuvataan välillisten kustannusten kohdistamisessa käytettävien avainten laatimista sekä kuvataan, miten kustannukset kohdistetaan palveluihin. Asiakirjaa päivitetään säännöllisesti. Lisäksi PP:ssä suoritetaan säännöllisesti vuonna 2007 käyttöön otetun välittömien kustannusten tarkastusmenettelyn mukaisesti seuraavat toimet: i) arvioidaan, voiko jokin tietty välittömien kustannusten laji ilmetä tietyn palvelun yhteydessä; ii) tarkastetaan, että välittömät kustannukset on kohdistettu palveluihin asianmukaisella tavalla, ja iii) seurataan, että välittömät kustannukset kirjataan palveluihin yhdenmukaisesti kaikissa alueellisissa kirjanpitokeskuksissa. Näihin suuntaviivoihin sisältyy myös menettely, jota on noudatettava, kun havaitaan mitä tahansa virheitä.

(71) Sen jälkeen kun pääkirjasta on saatu alueellisten alaosastojen välittömiin palvelukustannuksiin liittyvien tase-erien arvostus, kirjanpitokeskuksen laskentaosasto arvioi, voiko tiettyjen palvelujen yhteydessä aiheutua tietyntyyppisiä kustannuksia, tarkistaa, että välittömät kustannukset on kohdistettu palveluihin oikein, ja varmistaa, että välittömien kustannusten kirjanpito on toteutettu kaikissa alueellisissa alaosastoissa johdonmukaisella tavalla. Jos kustannusten kohdistaminen eri palvelutyyppeihin herättää epäilyksiä, laskentaosaston virkailija pyytää kyseiseltä alueelliselta alaosastolta lisäselvityksiä. Alueellisen yksikön on tarkastettava uudelleen lähdeaineisto, jonka pohjalta kustannukset on merkitty kirjanpitoon ja kustannusten luokittelun oikeellisuus tarkastettu. Jos tarkastus osoittaa, että kustannus on yksilöity oikein, havainnosta ilmoitetaan kirjanpitokeskuksen laskentaosastolle. Jos välitön kustannus on kohdistettu palveluun virheellisesti, merkintä korjataan, ja tästä ilmoitetaan kirjanpitokeskuksen laskentaosastolle.

(72) Ks. kansallisen sääntelyelimen vuotta 2007 koskeva kertomus.

(73) Kirjanpitokeskuksen laskentaosastolla.

(74) Esim. sisäisen tarkastuksen heikkoudet, kuten laskenta-avainten johdonmukaista soveltamista tukevien menettelyjen tai kirjanpitomerkintöjen laadun valvonnan puuttuminen sekä kustannusten kohdistamismenetelmien liiallinen yksinkertaistaminen.

(75) Esim. vuonna 2006 PP otti käyttöön asiakirjan ”Zakładowa instrukcja kosztowa” (Yrityksen kustannuksia koskevat ohjeet), jossa yhdenmukaistetaan ja kuvataan välillisten kustannusten kohdistamisessa käytettävien avainten laatimista sekä kuvataan, miten kustannukset kohdistetaan palveluihin. Asiakirjaa päivitetään säännöllisesti. Lisäksi PP:ssä suoritetaan säännöllisesti vuonna 2007 käyttöön otetun välittömien kustannusten tarkastusmenettelyn mukaisesti seuraavat toimet: i) arvioidaan, voiko jokin tietty välittömien kustannusten laji ilmetä tietyn palvelun yhteydessä; ii) tarkastetaan, että välittömät kustannukset on kohdistettu palveluihin asianmukaisella tavalla, ja iii) seurataan, että välittömät kustannukset kirjataan palveluihin yhdenmukaisesti kaikissa alueellisissa kirjanpitokeskuksissa. Näihin suuntaviivoihin sisältyy myös menettely, jota on noudatettava, kun havaitaan mitä tahansa virheitä.

(76) Myös ”muut liiketoiminnan tuotot”, ”rahoitustuotot” ja ”satunnaiset tuotot” on kohdistettava palveluihin.

(77) Kyseessä ovat ”myytyjen tuotteiden, tavaroiden ja raaka-aineiden kustannukset”, ”myyntikustannukset”, ”hallintokustannukset” ja ”kustannukset, jotka aiheutuvat postipalvelujen rahoittamiseen käytetyn vieraan pääoman koroista ja niihin liittyvistä kurssivaihteluista ja joista on vähennetty näistä kurssivaihteluista aiheutuneet tulot” (ks. asetuksen 2 §:n 2 momentti).

(78) ”[…] sen periaatteen mukaisesti, että avustuksen määrä ei saa olla suurempi kuin yleisten postipalvelujen tarjoamisesta aiheutuvien menojen ja tästä toiminnasta saatavien tulojen erotus”.

(79) Sen jälkeen kun kaikki tuotot on kohdistettu (rahoitustuotot ja liiketoiminnan muut tuotot mukaan luettuina) satunnaisia tuottoja lukuun ottamatta.

LIITE 1 A. Kustannukset vuonna 2006 (miljoonaa zlotya) Postipalvelut Rahoituspalvelut Muut palvelut Yhteensä 1. välittömät kustannukset: (…) (…) (…) (…) 2. välilliset kustannukset: (…) (…) (…) (…) 2a — liiketoiminnan kustannukset (…) (…) (…) (…) 2b — kuljetuskustannukset (…) (…) (…) (…) 2c — verkoston ylläpitokustannukset (…) (…) (…) (…) 2d — muut välilliset kustannukset (…) (…) (…) (…) 3 = 1 + 2 PALVELUJEN TUOTTAMISEEN LIITTYVÄT KUSTANNUKSET (…) (…) (…) (…) 4. hallintokustannukset (…) (…) (…) (…) 5. myyntikustannukset ja kaupalliset kustannukset (…) (…) (…) (…) 6. rahoituskustannukset (…) (…) (…) (…) 7. Liiketoiminnan muut kustannukset (…) (…) (…) (…) 8 = 3–7 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ (…) (…) (…) (…)

(%) Postipalvelut Rahoituspalvelut Muut palvelut Yhteensä 1. välittömät kustannukset: (…) (…) (…) (…) 2. välilliset kustannukset: (…) (…) (…) (…) 2a — liiketoiminnan kustannukset (…) (…) (…) (…) 2b — kuljetuskustannukset (…) (…) (…) (…) 2d — verkoston ylläpitokustannukset (…)