Neuvoston asetus (EY) N:o 1348/2000, annettu 29 päivänä toukokuuta 2000, oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiannosta jäsenvaltioissa siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa



Virallinen lehti nro L 160 , 30/06/2000 s. 0037 - 0052



Neuvoston asetus (EY) N:o 1348/2000, annettu 29 päivänä toukokuuta 2000, oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiannosta jäsenvaltioissa siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 61 artiklan c alakohdan ja 67 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan unioni on asettanut tavoitteekseen pitää yllä ja kehittää unionia vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena, jossa taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus. Tällaisen alueen asteittaista toteuttamista varten yhteisö toteuttaa muun muassa yksityisoikeudellisia asioita koskevan oikeudellisen yhteistyön alalla toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta. (2) Sisämarkkinoiden moitteeton toiminta edellyttää siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa jäsenvaltioiden välillä lähetettävien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiannon parantamista ja nopeuttamista. (3) Tämä kuuluu perustamissopimuksen 65 artiklan soveltamisalaan. (4) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitteita vaan ne voidaan siten paremmin toteuttaa yhteisön tasolla, perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. Tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. (5) Neuvosto vahvisti 26 päivänä toukokuuta 1997 antamallaan säädöksellä(4) yleissopimuksen oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiannosta Euroopan unionin jäsenvaltioissa siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa ja suositti, että jäsenvaltiot hyväksyvät sen valtiosääntöjensä asettamien vaatimusten mukaisesti. Kyseinen yleissopimus ei ole tullut voimaan. Olisi varmistettava yleissopimusta tehtäessä saavutettujen tulosten jatkuvuus. Sen vuoksi yleissopimuksen sisältö toistetaan olennaisilta osiltaan tässä asetuksessa. (6) Yksityisoikeudellisia asioita koskevien tuomioistuinmenettelyjen tehokkuus ja nopeus edellyttää, että oikeudenkäynti- ja muita asiakirjoja voidaan lähettää suoraan jäsenvaltioiden nimeämien paikallisten yksiköiden välillä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin ilmoittaa aikomuksestaan nimetä ainoastaan yksi lähettävä tai vastaanottava viranomainen tai yksi viranomainen suorittamaan molempia tehtäviä viiden vuoden ajaksi; nimeäminen voidaan kuitenkin uusia joka viides vuosi. (7) Nopean tiedoksiannon tavoite oikeuttaa käyttämään mitä tahansa asianmukaisia keinoja edellyttäen, että tiettyjä, saadun asiakirjan luettavuuteen ja tarkkuuteen liittyviä edellytyksiä noudatetaan. Asiakirjojen siirron varmuus edellyttää, että asiakirjan mukana lähetetään lomake, joka on täytettävä sen maan kielellä, jossa tiedoksianto on tapahtunut, tai jollakin toisella kielellä, jonka vastaanottava valtio on ilmoittanut hyväksyvänsä. (8) Asetuksen tehokkuuden varmistamiseksi mahdollisuus kieltäytyä asiakirjojen tiedoksiannosta rajoitetaan poikkeuksellisiin tilanteisiin. (9) Lähetyksen nopeus edellyttää, että asiakirja on annettava tiedoksi sen vastaanottamista seuraavien päivien aikana. Jos tiedoksiantoa ei ole kuitenkaan voitu toimittaa yhden kuukauden kuluessa, vastaanottavan viranomaisen on tarpeen ilmoittaa asiasta lähettävälle viranomaiselle. Kyseisen määräajan päättyminen ei merkitse, että pyyntö on palautettava lähettävälle viranomaiselle, jos tiedoksianto ilmeisesti voidaan toimittaa kohtuullisessa ajassa. (10) Vastaanottajan etujen turvaamiseksi tiedoksianto olisi tehtävä asiakirjan tiedoksiantopaikan virallisella kielellä tai jollakin sen virallisista kielistä taikka muulla sellaisella lähettävän jäsenvaltion kielellä, jota vastaanottaja ymmärtää. (11) Koska eri jäsenvaltioissa sovellettavat menettelysäännöt eroavat toisistaan, tiedoksiantopäiväksi katsottu päivä vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen. Tällaisissa tilanteissa, ottaen huomioon vaikeudet, joita saattaa aiheutua, tässä asetuksessa olisi säädettävä järjestelmästä, jonka mukaan tiedoksiantopäivämäärä määräytyy vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännön mukaan. Jos asiakirja on annettava tiedoksi määrätyssä ajassa pyynnön lähettäneessä jäsenvaltiossa vireille pantavaa tai vireillä olevaa oikeudenkäyntiä varten, määräytyy hakijaan nähden noudatettava tiedoksiantopäivä kuitenkin pyynnön lähettäneen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin perustellusta syystä poiketa edellä mainituista säännöksistä viiden vuoden siirtymäkauden ajan. Jäsenvaltiot voivat uusia poikkeuksen voimassaolon joka viides vuosi oikeusjärjestelmäänsä liittyvistä syistä. (12) Tällä asetuksella on etusija suhteessa sen soveltamisalaa koskeviin jäsenvaltioiden tekemiin kahden- tai monenvälisiin sopimuksiin tai järjestelyihin, erityisesti tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevaan vuoden 1968 Brysselin yleissopimukseen(5) liitettyyn pöytäkirjaan ja oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantoa ulkomailla siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa koskevaan 15 päivänä marraskuuta 1965 tehtyyn Haagin yleissopimukseen näihin sopimuksiin liittyneiden jäsenvaltioiden välillä. Tämä asetus ei estä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai tekemästä tämän asetuksen mukaisia sopimuksia tai järjestelyjä, joiden tavoitteena on nopeuttaa tai yksinkertaistaa asiakirjojen tiedoksiantamista. (13) Tämän asetuksen mukaisesti lähetettyihin tietoihin olisi sovellettava suojelujärjestelmää; asia kuuluu yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY(6) ja henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta televiestinnän alalla 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/66/EY(7) soveltamisalaan. (14) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti(8) (15) Näihin toimenpiteisiin kuuluu myös käsikirjan laatiminen ja ajantasaistaminen käyttäen asianmukaisia nykyaikaisia välineitä. (16) Komission olisi tarkasteltava tämän asetuksen soveltamista viimeistään kolmen vuoden kuluttua sen voimaantulosta tehdäkseen tarvittaessa ehdotuksia tarpeellisista muutoksista. (17) Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen. (18) Tanskan asemaa koskevan, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti tämä jäsenvaltio ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä tämä asetus siten sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Soveltamisala 1. Tätä asetusta sovelletaan siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa, joissa oikeudenkäynti- tai muu asiakirja on lähetettävä tiedoksiantoa varten jäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon. 2. Tätä asetusta ei sovelleta, ellei asiakirjan vastaanottajan osoite ole tiedossa. 2 artikla Lähettävät ja vastaanottavat viranomaiset 1. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä ne virkamiehet, viranomaiset tai muut henkilöt, jäljempänä "lähettävät viranomaiset", joiden tehtävänä on lähettää toiseen jäsenvaltioon tiedoksiantoa varten oikeudenkäynti- tai muita asiakirjoja. 2. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä ne virkamiehet, viranomaiset tai muut henkilöt, jäljempänä "vastaanottavat viranomaiset", joiden tehtävänä on vastaanottaa toisesta jäsenvaltiosta lähetettyjä oikeudenkäynti- tai muita asiakirjoja. 3. Kukin jäsenvaltio voi nimetä yhden lähettävän viranomaisen ja yhden vastaanottavan viranomaisen tai yhden viranomaisen suorittamaan molempia tehtäviä. Liittovaltio tai valtio, jossa on voimassa useita oikeusjärjestelmiä, taikka valtio, jossa on alueellisia itsehallintoyksiköitä, voi nimetä useamman kuin yhden tällaisen viranomaisen. Nimeäminen on voimassa viisi vuotta ja se voidaan uusia joka viides vuosi. 4. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot: a) edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen vastaanottavien viranomaisten nimet ja osoitteet; b) viranomaisten alueellinen toimivalta; c) niiden käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat; ja d) kielet, joita voidaan käyttää liitteenä olevan vakiolomakkeen täyttämiseen. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle näihin tietoihin mahdollisesti tulevat muutokset. 3 artikla Keskusyksikkö Kunkin jäsenvaltion on nimettävä keskusyksikkö, jonka tehtävänä on: a) toimittaa tietoja lähettäville viranomaisille; b) etsiä ratkaisuja ongelmiin, joita saattaa syntyä lähetettäessä asiakirjoja tiedoksiantoa varten; c) lähettää poikkeustapauksissa tiedoksiantopyyntö toimivaltaiselle vastaanottavalle viranomaiselle lähettävän viranomaisen pyynnöstä. Liittovaltio tai valtio, jossa on voimassa useita eri oikeusjärjestelmiä, taikka valtio, jossa on alueellisia itsehallintoyksiköitä, voi nimetä useamman kuin yhden keskusyksikön. II LUKU OIKEUDENKÄYNTIASIAKIRJAT 1 JAKSO Oikeudenkäyntiasiakirjojen lähettäminen ja tiedoksianto 4 artikla Asiakirjojen lähettäminen 1. Oikeudenkäyntiasiakirjat on lähetettävä suoraan ja viipymättä 2 artiklan mukaisesti nimetyltä viranomaiselta toiselle. 2. Asiakirjat, pyynnöt, vahvistukset, vastaanotto- ja muut todistukset sekä muut asiapaperit voidaan lähettää vastaanottaville viranomaisille millä tahansa sopivalla tavalla edellyttäen, että vastaanotetun asiakirjan sisältö vastaa täysin lähetetyn asiakirjan sisältöä ja että kaikki sen sisältämä tieto on helposti luettavissa. 3. Toimitettavan asiakirjan mukana lähetetään liitteenä olevalle vakiolomakkeelle laadittu pyyntö. Lomake täytetään vastaanottavan jäsenvaltion virallisella kielellä, tai jos jäsenvaltiossa on useita virallisia kieliä, tiedoksiantopaikkakunnan virallisella kielellä tai jollakin sen virallisista kielistä, tai jollakin muulla sellaisella kielellä, jonka jäsenvaltio on ilmoittanut hyväksyvänsä. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava yksi tai useampi Euroopan unionin virallinen kieli, joka ei ole sen oma virallinen kieli ja jonka se hyväksyy lomakkeiden täyttämisessä. 4. Asiakirjat voidaan lähettää ilman laillistamista tai muuta vastaavaa muodollisuutta. 5. Jos lähettävä viranomainen haluaa jäljennöksen asiakirjasta palautettavaksi 10 artiklassa tarkoitetun todistuksen mukana, sen on lähetettävä asiakirja kahtena kappaleena. 5 artikla Asiakirjojen kääntäminen 1. Lähettävän viranomaisen, jolle hakija antaa asiakirjan lähettämistä varten, on selostettava hakijalle, että vastaanottaja voi kieltäytyä vastaanottamasta asiakirjaa, jollei se ole jollakin 8 artiklassa tarkoitetuista kielistä. 2. Hakija vastaa kaikista ennen asiakirjan lähettämistä aiheutuvista kääntämiskustannuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuomioistuimen tai toimivaltaisen viranomaisen myöhempää päätöstä velvollisuudesta vastata tällaisista kustannuksista. 6 artikla Todistus asiakirjojen vastaanottamisesta 1. Vastaanotettuaan asiakirjan vastaanottavan viranomaisen on lähetettävä lähettävälle viranomaiselle viipymättä vastaanottotodistus nopeinta mahdollista lähetystapaa käyttäen, kuitenkin seitsemän päivän kuluessa asiakirjan vastaanottamisesta, liitteenä olevaa vakiolomaketta käyttäen. 2. Jos tiedoksiantopyyntöä ei voida täyttää lähetettyjen tietojen tai asiakirjojen perusteella, vastaanottavan viranomaisen on otettava yhteys lähettävään viranomaiseen nopeinta mahdollista tapaa käyttäen puuttuvan tiedon tai puuttuvien asiakirjojen saamiseksi. 3. Jos on ilmeistä, että tiedoksiantopyyntö ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan tai tiedoksiantoa ei voida toimittaa, koska pyyntö ei täytä muotoa koskevia vaatimuksia, pyyntö ja lähetetyt asiakirjat yhdessä on palautettava heti, kun ne on vastaanotettu lähettävälle viranomaiselle liitteenä olevalle vakiolomakkeelle laaditun palautusilmoituksen kanssa. 4. Vastaanottavan viranomaisen, joka on vastaanottanut tiedoksi annettavan asiakirjan mutta jolla ei ole alueellista toimivaltaa toimittaa tiedoksiantoa, on lähetettävä asiakirja ja tiedoksiantopyyntö oman valtionsa alueellisesti toimivaltaiselle vastaanottavalle viranomaiselle, jos pyyntö täyttää 4 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset, ja ilmoitettava tästä lähettävälle viranomaiselle käyttäen liitteenä olevaa vakiolomaketta. Vastaanotettuaan asiakirjan kyseisen vastaanottavan viranomaisen on ilmoitettava siitä lähettävälle viranomaiselle 1 kohdan määräysten mukaisesti. 7 artikla Asiakirjojen tiedoksianto 1. Vastaanottavan viranomaisen on toimitettava asiakirjan tiedoksianto tai huolehdittava sen toimittamisesta joko vastaanottavan jäsenvaltion lain mukaisesti tai noudattaen lähettävän viranomaisen pyytämää erityistä menettelyä, jollei tämä ole vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännön vastaista. 2. Kaikki asiakirjan tiedoksiantamiseksi vaadittavat toimet on suoritettava viipymättä. Jollei tiedoksiantoa kuitenkaan ole voitu toimittaa kuukauden kuluessa asiakirjan vastaanottamisesta, vastaanottavan viranomaisen on ilmoitettava siitä lähettävälle viranomaiselle liitteenä olevassa vakiolomakkeessa olevalla todistuksella, joka on laadittava 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti. Määräaika lasketaan vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti. 8 artikla Asiakirjan vastaanottamisesta kieltäytyminen 1. Vastaanottavan viranomaisen on ilmoitettava vastaanottajalle, että tämä voi kieltäytyä vastaanottamasta tiedoksiannettavaa asiakirjaa, jollei se ole jollakin seuraavista kielistä: a) vastaanottavan jäsenvaltion virallinen kieli tai, jos jäsenvaltiossa on useita virallisia kieliä, sen paikkakunnan virallinen kieli tai jokin sen paikkakunnan virallisista kielistä, missä tiedoksianto tapahtuu; tai b) asiakirjan lähettäneen jäsenvaltion kieli, jota vastaanottaja ymmärtää. 2. Kun vastaanottava viranomainen saa tiedon siitä, että vastaanottaja kieltäytyy vastaanottamasta asiakirjaa 1 kohdan nojalla, sen on ilmoitettava siitä välittömästi lähettävälle viranomaiselle 10 artiklassa tarkoitettua todistusta käyttäen sekä palautettava pyyntö ja asiakirjat, joista pyydetään käännöstä. 9 artikla Tiedoksiantopäivä 1. Tiedoksiannettavan asiakirjan tiedoksiantopäivä on 7 artiklan mukaisesti päivä, jona tiedoksianto tapahtuu vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista. 2. Jos asiakirja on kuitenkin annettava tiedoksi tietyn ajan kuluessa pyynnön lähettäneessä jäsenvaltiossa vireille pantavaa tai vireillä olevaa oikeudenkäyntiä varten, määräytyy hakijaan nähden noudatettava tiedoksiantopäivä kuitenkin tuon jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti. 3. Jäsenvaltio on aiheellisesta syystä oikeutettu poikkeamaan 1 ja 2 kohdan säännöksistä viiden vuoden siirtymäkauden ajan. Jäsenvaltiot saavat uusia tämän siirtymäkauden joka viides vuosi oikeusjärjestelmäänsä liittyvistä syistä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle poikkeuksensa sisältö ja tapaukseen liittyvät tekijät. 10 artikla Todistus tiedoksiannosta ja tiedoksi annetun asiakirjan jäljennös 1. Kun toimenpiteet asiakirjan tiedoksiannossa on suoritettu, tästä on laadittava lähettävälle viranomaiselle osoitettu todistus liitteenä olevaa vakiolomaketta käyttäen. Jos 4 artiklan 5 kohtaa sovelletaan, mukana lähetetään tiedoksiannetun asiakirjan jäljennös. 2. Todistus on laadittava pyynnön lähettäneen jäsenvaltion virallisella kielellä tai jollakin sen virallisista kielistä taikka muulla sellaisella kielellä, jonka pyynnön lähettänyt jäsenvaltio on ilmoittanut voivansa hyväksyä. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava yksi tai useampi Euroopan unionin virallinen kieli, joka ei ole sen oma virallinen kieli, mutta jonka se hyväksyy lomakkeen täyttämisessä. 11 artikla Tiedoksiantokulut 1. Toisesta jäsenvaltiosta tulevien oikeudenkäyntiasiakirjojen tiedoksiantaminen ei oikeuta perimään maksuja tai korvauksia verosta tai kustannuksista, jotka ovat aiheutuneet pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion suorittamista toimenpiteistä. 2. Hakijan on maksettava tai korvattava kulut, jotka aiheutuvat a) viranomaisen tai vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännön mukaan toimivaltaisen muun henkilön käyttämisestä; b) erityisen tiedoksiantomenettelyn käyttämisestä. 2 JAKSO Muut oikeudenkäyntiasiakirjojen toimitus- ja tiedoksiantotavat 12 artikla Asiakirjojen lähettäminen konsuliviranomaisten tai diplomaattisten edustajien välityksellä Jäsenvaltio saa poikkeuksellisissa olosuhteissa käyttää konsuliviranomaisia tai diplomaattisia edustajia oikeudenkäyntiasiakirjojen lähettämiseen tiedoksiantoa varten 2 tai 3 artiklan mukaisesti nimetyille toisen jäsenvaltion viranomaisille. 13 artikla Diplomaattisten edustajien tai konsuliviranomaisten toimittama asiakirjojen tiedoksiantaminen 1. Jäsenvaltio saa pakkokeinoja käyttämättä toimittaa oikeudenkäyntiasiakirjojen tiedoksiantamisen toisessa jäsenvaltiossa asuville henkilöille suoraan diplomaattisten edustajien tai konsuliviranomaisten välityksellä. 2. Jäsenvaltio voi 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoittaa, että se vastustaa tällaista tiedoksiantamista alueellaan, paitsi jos asiakirjat on annettava tiedoksi sen jäsenvaltion kansalaisille, josta asiakirjat ovat peräisin. 14 artikla Postitiedoksiannot 1. Jäsenvaltio saa toimittaa oikeudenkäyntiasiakirjojen tiedoksiantoja lähettämällä ne suoraan postitse toisessa jäsenvaltiossa asuville henkilöille. 2. Jäsenvaltio voi 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti määritellä ne edellytykset, joilla se hyväksyy oikeudenkäyntiasiakirjojen postitiedoksiannon. 15 artikla Suora tiedoksiantopyyntö 1. Tämä asetus ei estä henkilöä, jonka etua oikeudenkäynti koskee, toimituttamasta oikeudenkäyntiasiakirjojen tiedoksiantoa suoraan vastaanottavan jäsenvaltion viranomaisten, virkamiesten tai muiden toimivaltaisten henkilöiden välityksellä. 2. Jäsenvaltio voi 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoittaa vastustavansa oikeudenkäyntiasiakirjojen tiedoksiantoa alueellaan 1 kohdan mukaisesti. III LUKU MUUT ASIAKIRJAT 16 artikla Lähettäminen Muut kuin oikeudenkäyntiin liittyvät oikeudelliset asiakirjat voidaan lähettää tiedoksiantamista varten toiseen jäsenvaltioon tämän asetuksen säännösten mukaisesti. IV LUKU LOPPUMÄÄRÄYKSET 17 artikla Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista, jäljempänä mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä päätetään 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen: a) jäsenvaltioiden 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti antamat tiedot sisältävän käsikirjan laatiminen ja sen saattaminen vuosittain ajan tasalle; b) luettelon laatiminen tämän asetuksen mukaisesti tiedoksiannettavissa olevista asiakirjoista Euroopan unionin virallisilla kielillä; c) liitteenä olevien vakiolomakkeiden ajantasaistaminen tai tekninen muuttaminen. 18 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 19 artikla Oikeuteen saapumatta jättävä vastaaja 1. Jos haaste tai vastaavanlainen asiakirja on ollut lähetettävä toiseen jäsenvaltioon tiedoksiantoa varten tämän asetuksen säännösten mukaisesti eikä vastaaja ole tullut saapuville, tuomioistuin ei saa tehdä päätöstä asiassa ennen kuin on selvitetty, että a) asiakirja on tiedoksiannettu sillä tavalla kuin vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään siellä laadittujen asiakirjojen tiedoksiantamisesta sen alueella oleville henkilöille, tai b) asiakirja on tosiasiallisesti toimitettu vastaajalle tai hänen asuntoonsa muulla tämän asetuksen mukaisella tavalla, ja että kummassakin näistä tapauksista tiedoksianto tai asiakirjan toimittaminen on tapahtunut riittävän ajoissa, jotta vastaaja on voinut ryhtyä vastaamaan. 2. Jäsenvaltio voi 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoittaa, että tuomioistuin voi 1 kohdan säännöksistä huolimatta ratkaista asian, vaikka todistusta tiedoksiannosta tai asiakirjan toimittamisesta ei ole saatu, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) asiakirja on lähetetty jollakin tämän asetuksen mukaisella tavalla; b) tuomioistuimen kussakin yksittäistapauksessa riittäväksi katsoma määräaika, jonka on oltava vähintään kuusi kuukautta, on kulunut asiakirjan lähettämisestä; c) todistusta ei ole saatu, huolimatta kaikista toteutetuista kohtuullisina pidettävistä toimenpiteistä sen hankkimiseksi vastaanottajavaltion toimivaltaisten viranomaisten tai elinten välityksellä. 3. Sen estämättä mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, tuomioistuin voi kiireellisessä tapauksessa antaa väliaikaisia määräyksiä tai päättää turvaamistoimista. 4. Jos haaste tai vastaava asiakirja on ollut toimitettava toiseen jäsenvaltioon tiedoksiantoa varten tämän asetuksen säännösten mukaisesti ja päätös on annettu sellaista vastaajaa vastaan, joka ei ole tullut saapuville, tuomioistuin voi vapauttaa vastaajan muutoksenhakuajan umpeenkulumisen aiheuttamista seuraamuksista, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: a) vastaaja ei ollut hänestä itsestään riippumattomista syistä saanut riittävän ajoissa tietoa asiakirjasta voidakseen ryhtyä vastaamaan tai tietoa päätöksestä voidakseen hakea muutosta; ja b) vastaajan väitteet kannetta vastaan eivät ole ilmeisen perusteettomia. Hakemus muutoksenhakuajan umpeenkulumisen aiheuttamista seuraamuksista vapauttamiseksi voidaan esittää vain kohtuullisen ajan kuluessa siitä, kun vastaaja on saanut tiedon päätöksestä. Jäsenvaltio voi 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoittaa, että pyyntöä ei tutkita, jos se on tehty kyseisessä ilmoituksessa mainitun määräajan jälkeen, jonka on oltava vähintään vuosi päätöksen antamispäivästä. 5. Mitä 4 kohdassa säädetään, ei sovelleta henkilön oikeusasemaa tai oikeuskelpoisuutta koskeviin päätöksiin. 20 artikla Suhde sopimuksiin tai järjestelyihin, joiden osapuolia jäsenvaltiot ovat 1. Tällä asetuksella on sen soveltamisalalla etusija suhteessa määräyksiin, jotka sisältyvät jäsenvaltioiden tekemiin kahden- tai monenvälisiin sopimuksiin tai järjestelyihin, erityisesti vuoden 1968 Brysselin yleissopimukseen liitetyn pöytäkirjan IV artiklaan ja 15 päivänä marraskuuta 1965 tehtyyn Haagin yleissopimukseen. 2. Tämä asetus ei estä yksittäisiä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai tekemästä tämän asetuksen mukaisia sopimuksia tai järjestelyjä, joiden tavoitteena on edelleen nopeuttaa tai yksinkertaistaa asiakirjojen tiedoksiantamista. 3. Jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle a) jäljennös 2 kohdassa tarkoitetuista jäsenvaltioiden välisistä sopimuksista tai järjestelyistä ja luonnokset sellaisista sopimuksista tai järjestelyistä, jotka ne aikovat tehdä; ja b) tieto näiden sopimusten tai järjestelyjen irtisanomisesta tai niihin tehdyistä muutoksista. 21 artikla Oikeusapu Tämä asetus ei vaikuta riita-asiain oikeudenkäyntiä koskevan, 17 päivänä heinäkuuta 1905 tehdyn yleissopimuksen 23 artiklan, riita-asiain oikeudenkäyntiä koskevan, 1 päivänä maaliskuuta 1954 tehdyn yleissopimuksen 24 artiklan tai kansainvälisluonteisten oikeudenkäyntien helpottamisesta 25 päivänä lokakuuta 1980 tehdyn yleissopimuksen 13 artiklan soveltamiseen näiden yleissopimusten osapuolina olevien jäsenvaltioiden välillä. 22 artikla Tietosuoja 1. Vastaanottava viranomainen saa käyttää tämän asetuksen mukaisesti lähetettyjä tietoja, erityisesti henkilötietoja, ainoastaan siihen tarkoitukseen, jota varten ne on lähetetty. 2. Vastaanottavien viranomaisten on varmistettava tällainen luottamuksellisuus vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti. 3. Mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, ei vaikuta kansalliseen lainsäädäntöön, jonka perusteella niillä henkilöillä, joita tiedot koskevat, on oikeus saada tietoja tämän asetuksen perusteella lähetetyn tiedon käytöstä. 4. Tämä asetus ei rajoita direktiivin 95/46/EY eikä direktiivin 97/66/EY soveltamista. 23 artikla Ilmoitukset ja julkaiseminen 1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 2, 3, 4, 9, 10, 13, 14, 15 artiklassa, 17 artiklan a kohdassa ja 19 artiklassa tarkoitetut tiedot. 2. Komissio julkaisee 1 kohdassa tarkoitetut tiedot Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 24 artikla Uudelleentarkastelu Viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2004 ja sen jälkeen viiden vuoden välein komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta, jossa käsitellään erityisesti 2 artiklan mukaisesti nimettyjen viranomaisten tehokkuutta ja 3 artiklan c kohdan sekä 9 artiklan soveltamista käytännössä. Tähän kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotuksia, joilla pyritään mukauttamaan tämä asetus tiedoksiantojärjestelmien kehittymiseen. 25 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan 31 päivänä toukokuuta 2001. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti. Tehty Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 2000. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja A. Costa (1) EYVL C 247 E, 31.8.1999, s. 11. (2) Lausunto annettu 17. marraskuuta 1999 (ei viela julkaistu virallisessa lehdessä). (3) EYVL C 368, 20.12.1999, s. 47. (4) EYVL C 261, 27.8.1997, s. 1. Samana päivänä, jolloin yleissopimus tehtiin, neuvosto merkitsi tiedoksi yleissopimuksesta laaditun selitysmuistion, joka on kyseisen EYVL:n sivulla 26. (5) Tuomioistuimen toimivallasta ja tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla 27 päivänä syyskuuta 1968 tehty Brysselin yleissopimus (EYVL L 299, 31.12.1972, s. 32; konsolidoitu toisinto, EYVL C 27, 26.1.1998, s. 1). (6) EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. (7) EYVL L 24, 30.1.1998, s. 1. (8) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. LIITE >PIC FILE= "L_2000160FI.004402.EPS"> >PIC FILE= "L_2000160FI.004501.EPS"> >PIC FILE= "L_2000160FI.004601.EPS"> >PIC FILE= "L_2000160FI.004701.EPS"> >PIC FILE= "L_2000160FI.004801.EPS"> >PIC FILE= "L_2000160FI.004901.EPS"> >PIC FILE= "L_2000160FI.005001.EPS"> >PIC FILE= "L_2000160FI.005101.EPS"> >PIC FILE= "L_2000160FI.005201.EPS">