2000/75/EY: Komission päätös, tehty 20 päivänä heinäkuuta 1999, Saksan valtiontuesta SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH:lle (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2538) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)



Virallinen lehti nro L 030 , 04/02/2000 s. 0025 - 0032



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 20 päivänä heinäkuuta 1999, Saksan valtiontuesta SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH:lle (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2538) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/75/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan ja EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 659/1999 olevan 6 artiklan 1 kohdan(2) mukaisesti, sekä katsoo seuraavaa: I 1) SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH (jäljempänä "SKET MAB") on Magdeburgissa toimineen SKET Schwermaschinenbau Magdeburg GmbH:n (jäljempänä "SKET SMM") seuraaja. Komissio päätti 15 päivänä maaliskuuta 1995 aloittaa SKET SMM:lle myönnetyn valtiontuen osalta muodollisen tutkintamenettelyn(3). Menettely koski myös SKET SMM:n tytäryhtiöitä eli Magdeburgissa toimivaa Entstaubungstechnik Magdeburg GmbH:ta (jäljempänä "ETM") ja Chemnitzissä toimivaa Drahtziehmaschinenwerk Grüna GmbH:ta (jäljempänä "DZM"). SKET SMM oli saanut kyseisen tuen ennen yksityistämis- ja rakenneuudistusprosessia sekä sen aikana. Aiemmin SKET SMM oli jo saanut tuen, jota komissio ei ollut vastustanut (NN 46/93 ja NN 95/93). Menettelylle annettiin numero C 16/95. 2) Komissio päätti 30 päivänä heinäkuuta 1996 laajentaa menettelyn C 16/95 koskemaan myös tukia, jotka oli myönnetty menettelyn aloittamisen jälkeen ja joita kyseinen päätös ei koskenut(4). Sijoittajien (Oestmann & Borchert Industriebeteiligungen GbR) vetäydyttyä rakenneuudistussuunnitelmasta vuoden 1995 lopussa ilmoitettiin uudesta suunnitelmasta, johon sisältyi lisätukia. Suunnitelman mukaan oli muun muassa tarkoitus perustaa useita seuraajayrityksiä, jotka jatkaisivat niitä SKET SMM:n kannattavia liiketoimintoja, jotka voitaisiin pelastaa konkurssiin menevästä yrityksestä. SKET MAB on yksi näistä seuraajayrityksistä. 3) SKET SMM:n oli pakko jättää konkurssihakemus lokakuussa 1996. SKET SMM:n kannattavuutta ei siten ollut pystytty palauttamaan sen suunnitelman avulla, jota ensimmäinen, 30 päivänä heinäkuuta 1996 tehty päätös koski. Komissio teki 26 päivänä kesäkuuta 1997 lopullisen kielteisen päätöksen 97/765/EY(5) SKET SMM:lle myönnetystä tuesta. Konkurssi ei koskenut kumpaakaan yrityksen tytäryhtiöistä (ETM ja DZM), jotka oli siirretty Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -virastolle (jäljempänä "BvS"). Päätöksellä 97/765/EY lopetettiin asian C 16/95 käsittely ainoastaan konkurssiin asetettujen SKET SMM:n liiketoimintojen osalta. Asia jaettiin siten kolmeen osaan: C 16A/95 (SKET SMM), C 16B/95 (ETM) ja C 16C/95 (DZM). 4) Koska tilanne oli muuttunut siten, että SKET SMM:n seuraajayritykset jatkoivat toimintaansa erillisinä yrityksinä, niille kullekin annettiin oma tukinumero. SKET MAB:lle annettiin numero NN 122/97. Tämä päätös koskee ainoastaan SKET MAB:tä. 5) Komissio päätti 21 päivänä lokakuuta 1997 aloittaa SKET MAB:lle myönnetyn valtiontuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, jonka numeroksi annettiin C 69/97. Komissio ilmoitti Saksalle menettelyn aloittamisesta 10 päivänä marraskuuta 1997 päivätyllä kirjeellä (SG(97) D/9269). Kirjeen sisältö julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(6). Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksensa, mutta komissio ei saanut yhtään kannanottoa. 6) Saksa ilmoitti komissiolle 2 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä (ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä, että SKET MAB oli yksityistetty, ja toimitti joitakin yksityistämistä koskevia tietoja. Saksa vastasi 11 päivänä toukokuuta 1998 päivättyyn komission kirjeeseen 25 päivänä toukokuuta 1998 päivätyllä (ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä ja esitti yksityiskohtaisempia tietoja SKET MAB:n yksityistämisestä. Komissio lähetti viimeiset kysymyksensä 29 päivänä lokakuuta 1998 päivätyssä kirjeessä ja kehotti Saksaa toimittamaan pyydetyt tiedot. Saksan, sijoittajien ja komission edustajat kokoontuivat käsittelemään ehdotettuja ratkaisuja 14 päivänä joulukuuta 1998. Tällöin kävi ilmi, että Saksan esittämä rakenneuudistussuunnitelman kuvaus ei vastannut sijoittajien hyväksymää suunnitelmaa. Saksa esitti 28 päivänä tammikuuta 1999 päivätyssä (ja 29 päivänä tammikuuta 1999 saapuneeksi kirjatussa) kirjeessä tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman. Saksa toimitti komissiolle lisätietoja 1 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä (ja 5 päivänä helmikuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä sekä 16 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyllä (ja 19 päivänä huhtikuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. II 7) SKET MAB:n ongelmat ovat lähtöisin sen edeltäjän eli SKET SMM:n luonteesta. SKET SMM oli keskusjohtoisen suunnitelmatalouden tarpeisiin luotu kombinaatti. Koska SKET SMM:n rakenne oli näin monialainen ja hajanainen, yritykset yksityistää se yhtenä ainoana taloudellisena yksikkönä epäonnistuivat taloudellisen toimintaympäristön muututtua markkinataloudelliseksi. Koko kombinaatin rakenneuudistus aloitettiin varhain, mutta sitä ei ollut saatu päätökseen vielä silloin, kun komissio teki kielteisen päätöksen SKET SMM:n hyväksi toteutetuista, vuonna 1994 ilmoitetuista eri tukitoimenpiteistä. Nämä toimenpiteet koskivat myös kombinaatin mahdollisesti kannattavia aloja, joista yksi oli raskas koneenrakennusteollisuus. Kun SKET SMM jätti konkurssihakemuksen lokakuussa 1996, Saksan viranomaiset olivat muuttaneet aikaisempaa strategiaansa ja päättäneet irrottaa kombinaatista mahdollisesti kannattavat toiminnot, joita harjoitettaisiin vastedes pienemmissä, itsenäisissa taloudellisissä yksiköissä. 8) Tätä tarkoitusta varten BvS perusti SKET Management- und Vertriebsgesellschaft GmbH:n(7) (jäljempänä "SKET MuV"), joka ei itse harjoita kaupallista toimintaa vaan jonka tehtävänä oli valvoa viiden BvS:n omistaman kaupallisesti itsenäisen yrityksen rakenneuudistusta ja niiden yksityistämisen valmisteluja. Nämä yritykset olivat pieniä tai keskisuuria yrityksiä. BvS:n ohjeiden mukaan toimivan SKET MuV:n tehtävänä oli etsiä sijoittajia ja sopia niiden kanssa viiden pelastetun yrityksen yksityistämisestä. Viimeinen näistä viidestä yrityksestä yksityistettiin huhtikuussa 1998, jolloin myös SKET MuV:n purkaminen aloitettiin. Kyseiset viisi pelastettua yritystä ovat: - SKET MAB - SKET Walzwerkstechnik GmbH(8) - SKET Ölsaatentechnik GmbH (myöhemmin annettu uudeksi nimeksi Cimbria SKET GmbH)(9) - SKET Maschinenbau-EDV GmbH(10) - SKET Verseilmaschinenbau GmbH(11). 9) Näiden yhtiöitten lisäksi on kaksi tytäryhtiötä, ETM(12) ja DZM(13), jotka siirrettiin ennen SKET SMM:n konkurssimenettelyn alkua BvS:n haltuun. III 10) SKET MAB:n kotipaikka on Magdeburgin kaupungissa Sachsen-Anhaltin osavaltiossa Saksassa. Vuonna 1997 se työllisti noin 115 henkilöä, sen liikevaihto oli 39 miljoonaa Saksan markkaa ja taseen loppusumma 54 miljoonaa Saksan markkaa. Se valmistaa kaikenlaisia raskaita koneita mittatilaustyönä. Esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan sen on nykyisten toimintojen lisäksi määrä ryhtyä harjoittamaan uusia tuuligeneraattorien valmistukseen liittyvän tuotantoketjun loppupään toimintoja. 11) SKET MAB merkittiin Magdeburgin kaupparekisteriin 8 päivänä marraskuuta 1996 ja sen osakepääomaksi ilmoitettiin 50000 Saksan markkaa. Sen ainut osakkeenomistaja oli BvS. SKET MAB teki 22 päivänä marraskuuta SKET SMM:n konkurssipesän toimitsijamiehen kanssa sopimuksen SKET SMM:n koneenrakennustoiminnan haltuunotosta. 12) Tammikuussa 1998 tehdyn yksityistämissopimuksen mukaisesti molemmat sijoittajat eli Aloys Wobbenin edustama Enercon-yhtymä ja Heinz Busen edustama LMB-yhtymä saivat 50 prosentin osakkuuden SKET MAB:stä. 13) Enercon-yhtymään kuuluu Aloys Wobbenin omistuksessa olevia yhtiöitä kuten Niedersachsenin osavaltiossa Saksassa sijaitseva Enercon GmbH sekä muita etuyhteydessä olevia yrityksiä. Yhtymä suunnittelee, valmistaa ja asentaa tuuligeneraattoreita eri puolilla maailmaa. Enercon-yhtymä ei ole pk-yritys. Joulukuussa 1998 yhtymän palveluksessa oli 1200 työntekijää ja sen liikevaihto vuonna 1997 oli 396 miljoonaa Saksan markkaa. Se on saavuttanut markkinajohtajan aseman tuuligeneraattorialalla maailmanmarkkinoilla ja sillä on suurin osuus Saksan markkinoista. 14) LMB-yhtymään kuuluu Heinz Busen omistuksessa olevia yrityksiä kuten Logauer Maschinenbau GmbH ja muita etuyhteydessä olevia yrityksiä. Heinz Busen hallussa on enemmistö (75 prosenttia) Niedersachsenin osavaltiossa Saksassa sijaitsevan Logauer Maschinenbau GmbH:n osakkeista. Kyseinen yritys valmistaa monenlaisia koneita (eli toimii samoilla markkinoilla kuin SKET MAB) ja toimittaa Enercon-yhtymälle tuuligeneraattorien osia. Se ei ole pk-yritys. Vuonna 1997 sen liikevaihto oli 88 miljoonaa Saksan markkaa. IV 15) SKET MAB:n osakkeista tehtiin 16 päivänä tammikuuta 1998 myyntisopimus, jossa BvS oli myyjänä ja Aloys Wobben sekä Heinz Buse ostajina. Myynti tapahtui julkisen tarjouskilpailun perusteella. Sen jälkeen kun West Merchant Bank oli laatinut luettelon sijoittajista ja yksityistämisilmoitus oli julkaistu lehdistössä, 44 mahdolliselle sijoittajalle lähetettiin asiaa koskevat asiakirjat. Näistä 44:stä vain kahdeksan teki tarjouksen. Edellä mainittujen sijoittajien tarjous katsottiin parhaaksi. 16) Yhden Saksan markan kauppahinta maksettiin BvS:lle. Sijoittajat ottivat vastuulleen BvS:n antaman viiden miljoonan Saksan markan pankkitakauksen. Sopimukseen sisältyy sakot, jotka koskevat SKET MAB:n työntekijöiden lukumäärää ja sijaintipaikkaa. Sopimuksessa myös rajoitettiin ostajien oikeutta päästä osalliseksi SKET MAB:n voitoista. Lisäksi Enercon-yhtymä suostui laajentamaan SKET MAB:n toimintaa kahdella yksiköllä, joista kumpikin on itsenäinen oikeushenkilö, mutta jotka on tarkoitus integroida taloudellisesti kaikilta osin SKET MAB:n toimintaan. V 17) Pyrittäessä luomaan oikeudellisesti riippumaton SKET MAB -niminen yritys yhtenä ongelmana oli kyseisen yrityksen integroiminen suureen, monialaiseen SKET SMM -kombinaattiin, joka oli suunniteltu toimimaan keskusjohtoisessa suunnitelmataloudessa. Tämä näkyi sekä SKET SMM:n sisäisessä organisaatiossa että aineellisissa perusrakenteissa. Koska myös sosiaalipoliittiset tavoitteet otettiin huomioon, SKET SMM:llä oli markkinatalouden näkökulmasta katsoen aivan liikaa henkilöstöä. Lisäksi yksiköt, joista SKET MAB mahdollisesti luotaisiin, kärsivät yleisten laiminlyöntien ja puutteellisten investointien seurauksista. Koska SKET SMM kuului keskusjohtoiseen suunnitelmatalouteen ja oli siitä riippuvainen, tämä merkitsi ulkoisesti sitä, että siirryttäessä suunnitelmataloudesta markkinatalouden järjestelmiin SKET SMM:n ja sittemmin SKET MAB:n myynti lopahti kyseisillä alueilla, mikä vaikutti haitallisesti liikevaihtoon. 18) Tältä osin rakenneuudistuksen tärkeimpiä toimenpiteitä oli raskaan koneenrakennusteollisuuden määrittäminen SKET SMM:n kannattavaksi ydintoiminnoksi sekä sen ja siihen kuuluvan omaisuuden irrottaminen vanhasta yrityksestä toimivaksi liikeyritykseksi. Tämä ei tarkoittanut ainoastaan uuden oikeushenkilön eli SKET MAB:n perustamista vaan myös muihin SKET-yrityksiin liittyvien riippuvuussuhteiden mitätöimistä, jotta SKET SMM:n seuraajayritysten tulevat suhteet syntyisivät markkinatalouden periaatteiden mukaisesti. Lisäksi se merkitsi sitä, että SKET MAB:lle oli luotava omat aineelliset perusrakenteet ja että toiminnot oli keskitettävä mahdollisimman pieneen sijaintipaikkaan. Työntekijöiden määrää oli myös vähennettävä. Lisäksi oli toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että laiminlyötyjen investointien seuraukset saadaan korjatuiksi. Perinteisillä myyntialoilla SKET-toiminimeen liittyvän liikearvon säilyttäminen edellytti tiettyjen SKET SMM:n aiemmin tekemien koneenrakennussopimusten noudattamista. Samalla SKET MAB:lle muodostuisi uusi asiakasryhmä. Sen jälkeen kun yritys oli yksityistetty ja liitetty osaksi Enercon- ja LMB-yhtymiä, jäljellä oli rakenneuudistuksen loppuvaihe, jonka aikana SKET MAB:stä tehtäisiin emoyhtiöiden kaupallinen yhteisyritys. 19) Yritys integroitiin taloudellisesti Enercon-yhtymään luomalla kaksi uutta yritystä: Rotorblattfertigung GmbH (jäljempänä "Roma"), joka vastaa tuuligeneraattorien roottorien valmistuksesta, sekä Generatorenfertigung und Assembly GmbH (jäljempänä "Gema"), joka vastaa generaattorien rakentamisesta ja asentamisesta. Näin monipuolistetaan SKET MAB:n perinteistä toimialaa laajentamalla toimintaa tuuligeneraattorimarkkinoihin liittyvillä ylemmän tuotantoportaan tuotteilla. Tätä varten ei ole tarpeen laajentaa SKET MAB:n kapasiteettia. Vaikka uudet yritykset ovatkin taloudellisesti joka suhteessa SKET MAB:n osia, ne ovat tuotevastuuseen ja teollisoikeuksien suojaan liittyvistä syistä itsenäisiä, SKET MAB:stä erillisiä oikeushenkilöitä. Kyseiset toimialat liittyvät aineellisesti niin kiinteästi SKET MAB:n tuotantoprosessiin, että ulkopuolisten yritysten on vaikea ottaa niitä vastuulleen. Enercon-yhtymähän järjesti SKET MAB:n henkilöstölle uusiin toimialoihin perehdyttävän koulutusohjelman. 20) LMB-yhtymään taloudellisesti integroitava SKET MAB hyötyy saadessaan käyttöön liiketoiminnallista taitotietoa. Heinz Buse vastaa henkilökohtaisesti SKET MAB:n jokapäiväisestä liiketoiminnasta. 21) Edellä mainittujen uudelleenjärjestelytoimien ohella on otettava huomioon SKET MAB:n pääoma- ja rahoitustarve SKET SMM:stä irrottamisen ja yksityistämisen välisenä aikana. 22) Rakenneuudistussuunnitelma on määrä panna täytäntöön vuosina 1996-1999. Saksan toimittamien tietojen mukaan suunnitelma pannaan täytäntöön määräajassa. 23) SKET MAB:n rakenneuudistuksen kustannukset ovat yhteensä 83,1 miljoonaa Saksan markkaa. Määrä koostuu seuraavista eristä: a) neljä miljoonaa Saksan markkaa koneenrakennustoiminnan ylläpitämiseksi sinä aikana, kun kyseinen toimiala kuului konkurssimenettelyn kohteena olevaan SKET SMM:ään; b) 43,7 miljoonan Saksan markan varat liikkuvan pääoman sekä vaihto- ja rahoitusomaisuuden hankkimiseksi SKET MAB:lle; c) 3,7 miljoonan Saksan markan ennakko sopimusvelvoitteiden täyttämiseen; d) 15,1 miljoonaa Saksan markkaa SKET MAB:n rakenneuudistukseen yksityistämisen jälkeen; e) 14,7 miljoonaa Saksan markkaa uusille tuotantoaloille (Roma ja Gema); f) 1,9 miljoonaa Saksan markkaa SKET MAB:n henkilöstön koulutukseen. 24) Vuonna 1999 yrityksen on rakenneuudistussuunnitelman mukaan tarkoitus olla jälleen kannattava. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään oletettua kannattavuuden palautumista koskevat ohjearvot. Vuoden 1999 luvut perustuvat yksityistämisen aikoihin laadittuihin ennusteisiin. >TAULUKON PAIKKA> 25) On syytä huomata, että liikevaihdon ennustettu kasvu näkyy SKET MAB:n tilauskirjasta ja perustuu sijoittajien harjoittamaan toimintaan. Niinpä esimerkiksi tuuligeneraattorituotannon osuus liikevaihdosta vuonna 1999 on 45 prosenttia. Todettakoon myös SKET MAB:n tilauskirjan osoittavan selvästi, että yrityksen taloudellinen tulevaisuus ei enää perustu muiden SKET SMM:n seuraajayritysten tekemiin sopimuksiin. Henkilöstökustannusten nousu selittyy toiminnan laajenemisella ja uusien tuotantoalojen (Roma ja Gema) hankinnalla. Aineista, tarvikkeista ja tavaroista johtuvien kustannusten lasku selittyy sillä, että SKET MAB nauttii suurempaa arvostusta neuvoteltaessa toimituksia koskevista sopimuksista edullisin ehdoin. Molemmat emoyhtiöt eli Enercon-yhtymä ja LMB-yhtymä tuottavat voittoa ja laajenevat. Nämä useilla eri markkinoilla toimivat yhtymät ovat harjoittaneet läheistä yhteistoimintaa jo yli 12 vuoden ajan. VI 26) Tukipaketti, josta Saksa ilmoitti yksityistämisen jälkeen, oli arvoltaan 57,8 miljoonaa Saksan markkaa. Komissio toteaa, että vuosille 1998-2000 sijoittajat ovat lisäksi saaneet 3,9 miljoonaa Saksan markkaa 27. puiteohjelman mukaisesti hyväksytystä alueellisia elinkeinorakenteita edistävästä Saksan yhteisestä tukiohjelmasta (Gemeinschaftsaufgabe "Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur", jäljempänä "yhteisen ohjelman varat"). Komission ei tarvitse arvioida kyseistä toimenpidettä uudelleen mutta se ottaa nämä määrät huomioon arvioidessaan tukien suhteellista osuutta. 27) >TAULUKON PAIKKA> 28) Lisäksi tilausten ennakoihin oli myönnetty 3,6 miljoonan Saksan markan avustus, jonka sijoittajat maksoivat takaisin yksityistämisen yhteydessä. Heinäkuussa 1997 tehdyn ilmoituksen mukaisessa muodossa alkuperäisen tukipaketin arvo oli 79,2 miljoonaa Saksan markkaa. 29) Komissio toteaa, että muita huomioitavia tukieriä ei ole, sillä avoimessa ja rajoittamattomassa tarjouskilpailussa SKET MAB:n sijoittajiksi valittiin Enercon-yhtymä ja LMB-yhtymä, joiden tarjous katsottiin parhaaksi. 30) >TAULUKON PAIKKA> VII 31) Raskaan koneenrakennusteollisuuden komponenttien valmistus ja tilaustuotanto muodostavat SKET MAB:n toiminnan kannalta perinteisesti tärkeät markkinat; koska yritys on integroitu osaksi Enerconia ja koska on hankittu kaksi uutta toimialaa (Roma ja Gema), tuuligeneraattorimarkkinoiden osuus on nykyään huomattava (45 prosenttia vuoden 1999 tilauksista). Rakenteiltaan uudistettu SKET MAB toimiikin vastedes myös roottorien ja generaattorien kokoajien markkinoilla. 32) Yleisestä toiminnasta todettakoon, että SKET MAB:n asiakkaat ovat eri teollisuudenalojen yrityksiä ja laitoksia, jotka tarvitsevat koneenosia tai kokonaisia laitteistoja, jotka valmistetaan niiden piirustusten, mallien ja eritelmien mukaan. Yritys toimii nykyään lähinnä Saksan markkinoilla. Alalla käydään kovaa kilpailua Puolan ja Tsekin tasavallan kaltaisten matalapalkkamaiden kanssa. Asiakkaat ovat kuitenkin entistä laatutietoisempia ja edellyttävät entistä useammin monimutkaisten laitteistojen oikea-aikaista, paikalla tapahtuvaa valmistusta, ja tämän markkinasegmentin merkitys kasvaa. Tämän vuoksi SKET MAB on keskittynyt kyseiseen markkinasegmenttiin, jossa laatu, palvelu, logistiikka ja määräaikojen noudattaminen ovat avaintekijöitä. Niillä markkinoilla, joilla SKET MAB toimii, olosuhteet määräytyvät ylemmän tuotantoportaan markkinoilla vallitsevan kysynnän mukaan. Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissiolla ei ole syytä muuttaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä esittämäänsä näkemystä, jonka mukaan markkinoilla, joilla SKET MAB toimii, ei ole rakenteellista ylikapasiteettia. 33) Ylemmän tuotantoportaan markkinoihin kuuluvat tuuligeneraattorimarkkinat, joille SKET MAB, Roma ja Gema mukaan luettuina, erityisesti suuntaa tuotantoaan. Tuulienergia otettiin Euroopassa käyttöön 70-luvun puolivälissä öljykriisin jälkeen. Ala taantui 80-luvun puolivälissä, jolloin energian hinta laski, minkä seurauksena oli entistä enemmän pyrittävä vähentämään kustannuksia ja parantamaan tehokkuutta. Viime vuosina tuulienergiamarkkinat ovat kasvaneet huomattavasti; tärkeisiin markkina-alueisiin kuuluu Tanska ja nyttemmin myös Saksa. Saksa on nyt alan suurin markkina-alue yhteisössä ja koko maailmassa. Tuulienergiamarkkinoiden tulevaisuudennäkymät ovat erittäin suotuisat. Tuulienergiaan perustuva sähköntuotanto todennäköisesti lisääntyy nopeasti, kun tekninen kehitys ja kustannusten supistaminen tekevät siitä entistä kilpailukykyisemmän tärkeimpiin sähköntuotantomenetelmiin verrattuna(14). Komission tiedossa ei ole, että kyseisillä markkinoilla olisi rakenteellista ylikapasiteettia. 34) Koska tuuliturbiinimarkkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia, Gema:n ja Roma:n ansiosta syntyneiden uusien toimintamuotojen osalta ei vaikuta todennäköiseltä, että alemman tuotantoportaan markkinoilla, esimerkiksi tuuliturbiinien komponenttien kokoajien markkinoilla, kärsittäisiin ylikapasiteetista. VIII 35) SKET MAB:n alkuperäistä tukipakettia koskeva muodollinen tutkintamenettely aloitettiin, koska komissio piti rakenneuudistustueksi katsotun tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille kyseenalaisena. Saamiensa tietojen perusteella komissio katsoi varsinkin, että rakenneuudistussuunnitelma oli rakenneuudistustoimenpiteiden ja niihin liittyvien kustannusten osalta liian epätäsmällinen. Lisäksi oli toimitettu vain joitakin rahoitusta koskevia tietoja ja oli epäselvää, voitaisiinko yrityksestä saada elinkelpoinen kohtuullisessa ajassa. Koska SKET MAB:n kapasiteetin kehitystä koskevat tiedot olivat lisäksi puutteellisia, oli vaikeaa määrittää tuen vaikutuksia kilpailijoihin. Rakenneuudistustoimenpiteitä ja niiden kustannuksia koskevien tietojen puutteellisuuden vuoksi oli myös vaikeaa todeta, rajoittuiko tuki rakenneuudistuksen kannalta mahdollisimman vähäiseksi. Komission epäilyksiä lisäsi se, ettei muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen mennessä ollut löydetty yksityistä sijoittajaa, joka olisi ollut kiinnostunut ostamaan SKET MAB:n. IX 36) Edellä mainitut tukitoimenpiteet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan jäljempänä esitettävistä syistä. 37) SKET MAB on yritys, joka toimii merkityksellisillä, jäsenvaltioiden välisillä markkinoilla, joten asia vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tuki sinänsä edistää kilpailun vääristymistä. Näin ollen Saksan yritykselle myöntämät tuet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään mahdollisuudesta tehdä poikkeus 87 artiklan 1 kohdassa soveltamisalaan kuuluvan tuen osalta. Jäljempänä esitettävistä syistä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohta on ainoa perusta tehdä poikkeus SKET MAB:lle eli vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnetyn rakenneuudistustuen osalta. 38) Tuki myönnettiin yritykselle, jonka BvS oli perustanut sen jälkeen, kun toiseen talousyksikköön kohdistuva konkurssimenettely oli mahdollista aloittaa. Vaikka viimeksi mainittu toimi SKET SMM GmbH:n oikeushenkilön kautta, se oli tosiasiassa useiden toimialojen muodostama monialayritys, jonka rakennetta uudistettiin muutaman vuoden ajan. Uusi yritys eli SKET MAB jatkaa osittain SKET SMM:n harjoittamaa raskaan koneenrakennusteollisuuden tuotantoa. BvS muutti strategiaansa siten, että uuden yrityksen käyttöön asetettiin pääomaa ja varoja, jotta se voitaisiin yksityistää ja jotta se kykenisi toimimaan itsenäisesti. Erikoista asiassa on se, että vuodesta 1990 lähtien valtion omistuksessa ollutta SKET SMM GmbH:ta ei koskaan kyetty yksityistämään itsenäisenä yrityksenä tai osana yhtymää. Nämä seikat erottavat tarkasteltavana olevan asian pelastetuista yhtiöistä (Auffanggesellschaften), jotka perustettiin jo yksityistetyn yrityksen konkurssin jälkeen. 39) Kun SKET MAB:stä tuli itsenäinen oikeushenkilö, se ei raskaan koneenrakennusteollisuuden tuotantonsa osalta ollut itsenäisenä yrityksenä elinkelpoinen. Kuten edellä todettiin, SKET SMM:n raskasta teollisuutta ei perustettu eikä harjoitettu itsenäisenä kaupallisena yrityksenä vaan sen oli määrä palvella keskusjohtoisen suunnitelmatalouden tarpeita. Tästä aiheutuneet ongelmat saattavat lopulta viedä SKET SMM:n konkurssiin. Jos mahdollisesti elinkelpoisia toimialoja ei olisi irrotettu SKET SMM:stä ja jos niiden rakenteellista uudistamista itsenäisinä yrityksinä ei olisi jatkettu, seuraajayritykset olisivat kohdanneet samat ongelmat. Tukitoimenpiteitä, jotka toteutettiin SKET MAB:n hyväksi tämän otettua haltuunsa konkurssin tehneen yrityksen omaisuutta ja resursseja, voidaan pitää rakenneuudistustukena. Tämä on perusteltua kahdestakin syystä: ensinnäkin ripeästi suunnitelmataloudesta markkinatalousjärjestelmään siirtyvien yritysten historiallisten ja taloudellisten edellytysten perusteella ja toiseksi ottaen huomioon Treuhandanstalt-viraston seuraajan BvS:n rooli uudelleensopeutumisprosessissa. 40) Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat komissio katsoo, että EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c kohdan poikkeusmääräystä on mahdollista soveltaa asiaan. Jotta kyseistä poikkeusmääräystä voitaisiin soveltaa, tuen on täytettävä vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa(15) esitetyt edellytykset. 41) Komission mukaan yritysten pelastamiseksi ja rakenteen uudistamiseksi tarkoitettu tuki voi osaltaan kehittää taloudellista toimintaa muuttamatta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisön edun kanssa ristiriitaisella tavalla, jos suuntaviivojen 3 jaksossa esitetyt edellytykset täyttyvät; näin ollen komissio sallii tällaisen tuen myöntämisen kyseisin edellytyksin. Jos pelastustoimien ja rakenteen uudistamisen kohteena olevat yritykset sijaitsevat tukialueilla, komissio ottaa huomioon 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut alueelliset näkökohdat suuntaviivojen 3.2.3 kohdan mukaisesti. 42) Tässä päätöksessä tarkasteltavat, rakenneuudistustueksi katsotut toimenpiteet ovat Saksan vuonna 1998 ilmoittamat 57,8 miljoonan Saksan markan tukitoimet sekä 3,6 miljoonan Saksan markan laina sopimuksiin liittyviä ennakkomaksuja varten sekä korot, jotka sijoittaja maksoi takaisin yksityistämisen jälkeen. X 43) Täyttääkseen suuntaviivoissa esitetyt edellytykset kaikkien rakenneuudistussuunnitelmien on palautettava vaikeuksissa olevan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa ja realististen oletusten perusteella. 44) Edellä kerrottiin jo sen toimialan ongelmista, josta oli kenties määrä muodostaa SKET MAB, ja tarvittavista tukitoimenpiteistä. Ennen yksityistämistä toteutetut toimet kohdistuivat osaan näistä ongelmista, ja jäljellä olevia ongelmia pyrittiin ratkaisemaan yksityistämisen jälkeisillä toimilla kuten integroimalla yritys emoyhtiöön. SKET MAB:stä tehtiin riippumaton muista SKET SMM:n seuraajayrityksistä, ja sille avautuivat uudet maantieteelliset markkinat ja uudet tuotemarkkinat. Investoijayhtymät ovat kumpikin menestyviä yrityksiä, joita lisäksi yhdistää monivuotinen yhteistyö. SKET MAB:n taloudellinen tulos vastaa yksityistämisen aikoihin laadittuja ennusteita. Investoijayritykset ovat jo onnistuneet parantamaan SKET MAB:n tilauskantaa, ja elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa vaikuttaa realistiselta. 45) Komissio päättelee, että kyseinen suuntaviivojen edellytys on nyt täytetty. XI 46) Suuntaviivojen mukaan lisäedellytys rakenneuudistustuen myöntämiselle on, että tuesta aiheutuvaa kilpailun perusteetonta vääristymistä vältetään. 47) Jos merkityksellisillä markkinoilla on rakenteellista ylikapasiteettia, tuensaajan on suuntaviivojen mukaan supistettava kapasiteettiaan lopullisesti. Jos merkityksellisillä markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia, komissio ei edellytä kapasiteetin supistamista mutta ei myöskään tavallisesti salli kapasiteetin lisäämistä. 48) Kuten edellä jo todettiin, komissiolla ei ole mitään näyttöä siitä, että koneenrakennusalalla, josta tuuliturbiinimarkkinat muodostavat osan, olisi rakenteellista ylikapasiteettia. Näin ollen SKET MAB:n ei ole tarpeen supistaa kapasiteettiaan lopullisesti. On kuitenkin todettava, että SKET MAB:n toimipaikkoja ja henkilöstöä vähennettiin osana rakenneuudistusta. Myöskään uusien toimialojen (Gema ja Roma) perustamiseen ei liity SKET MAB:n silloisen koneenrakennuskapasiteetin laajentamista. Molemmat uudet toimialat kuuluvat ylempään tuotantoportaaseen ja ovat välttämättömiä osatekijöitä integroitaessa SKET MAB osaksi Enercon-yhtymää, joten ne ovat välttämättömiä SKET MAB:n elinkelpoisuuden palauttamiseksi. 49) Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa Saksalle osoitetussa tiedonannossa kehotettiin asianomaisia osapuolia kuten kilpailijoita esittämään huomautuksensa. Komissio toteaa, että huomautuksia ei ole esitetty. 50) SKET MAB:n on määrä toimia Enercon-yhtymän ja LMB-yhtymän yhteisyrityksenä, mutta mainitut yhtymät eivät toimi samoilla markkinoilla eikä Saksan kuvailema niiden välinen sopimus muutoinkaan vääristä yhteismarkkinoilla käytävää kilpailua. 51) Komissio päättelee, että SKET MAB:n hyväksi toteutettuihin tukitoimenpiteisiin ei liity kilpailun perusteetonta vääristymistä. XII 52) Suuntaviivoissa edellytetään lisäksi, että hyväksyttävän rakenneuudistustuen määrä ja osuus rahoituksesta rajoitetaan mahdollisimman vähäiseksi ja että ne ovat suhteessa yhteisön odottamaan hyötyyn. Lisäksi sijoittajan on tavallisesti osallistuttava merkittävällä tavalla rakenneuudistussuunnitelman rahoitukseen omilla varoillaan. 53) Tarkasteltavana olevassa asiassa BvS:n myöntämän tukipaketin kokonaisarvo on 57,8 miljoonaa Saksan markkaa. Määrään sisältyy BvS:n myöntämä 43,7 miljoonan Saksan markan laina pääoman ja tuotantovälineiden hankintaan sekä koneenosavaraston perustamiseen ja SKET SMM:n laitteistohankintoihin. Pakettiin sisältyy myös BvS:n konkurssipesän toimitsijamiehelle myöntämä neljän miljoonan Saksan markan laina. Lisäksi SKET MAB on saanut 10,1 miljoonan Saksan markan lainan rakenneuudistuksen jatkamiseksi. Yhteisen ohjelman varoista myönnetyt 3,99 miljoonaa Saksan markkaa on lisättävä uuden tuen määrään arvioitaessa tukien suhteellista osuutta. 54) Vaikka kauppahinta oli ainoastaan yksi Saksan markka, sijoittajat sitoutuivat investoimaan SKET MAB:n rakenneuudistukseen viisi miljoonaa Saksan markkaa. Ne rahoittavat SKET MAB:n henkilöstön koulutuksen, jonka kustannukset ovat 1,9 miljoonaa Saksan markkaa. Lisäksi ne sitoutuivat maksamaan takaisin SKET MAB:lle myönnetyn 3,6 miljoonan Saksan markan luoton sekä siihen liittyvät 100000 Saksan markan korot. Koska rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy SKET MAB:n laajentaminen Roma:lla ja Gema:lla, on otettava huomioon myös näitä toimialoja koskeva sijoittajien sitoumus. Sijoittajat investoivat 13 miljoonaa Saksan markkaa Roma:an ja Gema:an sekä rahoittavat niiden toiminnan käynnistämisestä aiheutuvat 1,7 miljoonan Saksan markan kustannukset. Näin ollen sijoittajien rahoitusosuus rakenneuudistuksesta on 25,3 miljoonaa Saksan markkaa tai, jos otetaan huomioon sijoittajille yhteisen ohjelman varoista myönnetyt 3,99 miljoonaa Saksan markkaa, 21,31 miljoonaa Saksan markkaa. 55) Näin ollen rakenneuudistuksen kustannukset ovat yhteensä 83,1 miljoonaa Saksan markkaa, josta yksityisen sijoittajan osuus on noin 25 prosenttia. Sijoittajien rahoitusosuutta voidaan siis pitää kohtuullisena. 56) Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat komissio katsoo, että sen menettelyn aloittamisen yhteydessä esittämät epäilyt on nyt käsitelty ja tuen suhteellista osuutta koskeva edellytys täyttyy. XIII 57) Lisäksi suuntaviivoissa edellytetään, että yritys panee komissiolle esittämänsä ja komission hyväksymän rakenneuudistussuunnitelman täytäntöön kokonaisuudessaan ja noudattaa kaikkia komission päätöksessä säädettyjä velvoitteita. Muutoin komissio aloittaa tuen takaisinperintätoimet, jollei alkuperäistä päätöstä muuteta jäsenvaltion uuden ilmoituksen johdosta. Rakenneuudistussuunnitelman tärkeitä osia, kuten Roma:n ja Gema:n perustaminen, on jo toteutettu. Sijoittajat ovat sitoutuneet panemaan jäljellä olevat suunnitelman osat täytäntöön kahden vuoden kuluessa. Todettakoon, että sijoittajayhtymät ovat harjoittaneet yhteistoimintaa jo kauan, joten ei ole juurikaan syytä olettaa, että ne purkaisivat yhteisyrityksensä. Lisäksi Saksa on vakuuttanut toteuttavansa kaikki mahdolliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että suunnitelma pannaan täytäntöön. Näin ollen komissio päättelee, että myös tämä suuntaviivojen edellytys täyttyy. XIV 58) Komissio toteaa, että Saksa on toteuttanut edellä mainitut tukitoimenpiteet sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Edellä mainitut seikat huomioon ottaen komissio katsoo kuitenkin, että toimenpiteet soveltuvat yhteismarkkinoille, koska ne täyttävät rakenneuudistustukia koskevissa suuntaviivoissa asetetut edellytykset, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Toimenpiteet, jotka Saksan liittotasavalta on toteuttanut Magdeburgissa sijaitsevan SKET MAB:n ja SKET SMM:n raskaan koneenrakennusteollisuuden hyväksi ja joiden arvo on 57,8 miljoonaa Saksan markkaa, soveltuvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille. Tuki käsittää seuraavat erät: a) BvS:n myöntämä avustus vaihto- ja rahoitusomaisuuden sekä käyttöomaisuuden hankkimista varten (40000000 Saksan markkaa); b) BvS:n myöntämä avustus varaston perustamista varten (3700000 Saksan markkaa); c) laina SKET SMM:n raskaan koneenrakennusteollisuuden tuotantoa varten sekä luopuminen lainan takaisinperinnästä (4000000 Saksan markkaa); d) avustus rakenneuudistuksen loppuvaiheen kustannuksiin (noin 10100000 Saksan markkaa). 2 artikla Saksan SKET MAB:lle myöntämä 3,6 miljoonan Saksan markan laina, jonka SKET MAB:n sijoittajat ovat maksaneet takaisin, soveltuu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille. 3 artikla Saksan on esitettävä komissiolle vuosittain rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa koskeva yksityiskohtainen kertomus. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen (1) EYVL C 79, 14.3.1998, s. 4. (2) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (3) EYVL C 215, 19.8.1995, s. 8 ja EYVL C 298, 9.10.1996, s. 2. (4) EYVL C 298, 9.10.1996, s. 2. (5) EYVL L 314, 8.11.1997, s. 20. (6) EYVL C 79, 14.3.1998, s. 4. (7) Valtiontuki NN 67/97. (8) Valtiontuki C 70/97. (9) Komissio hyväksyi kyseiselle yritykselle myönnetyn tuen huhtikuussa 1999 (asia NN 125/97). (10) Komissio hyväksyi kyseiselle yritykselle myönnetyn tuen toukokuussa 1998 (asia NN 126/97). (11) Komissio hyväksyi kyseiselle yritykselle myönnetyn tuen marraskuussa 1998 (asia C 72/97). (12) Valtiontuki C 16B/95. (13) Komissio hyväksyi kyseiselle yritykselle myönnetyn tuen toukokuussa 1998 (asia C 16C/95). (14) Panorama der EU-Industrie 1997, s. I-50. (15) EYVL C 368, 23.12.1994.