Neuvoston asetus (ETY) N:o 959/93, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1993, jäsenvaltioiden toimittamista muita kasvituotteita kuin viljoja koskevista tilastotiedoista



Virallinen lehti nro L 098 , 24/04/1993 s. 0001 - 0013

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 49 s. 0120

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 49 s. 0120



NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 959/93, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1993, jäsenvaltioiden toimittamista muita kasvituotteita kuin viljoja koskevista tilastotiedoista EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (), sekä katsoo, että komissiolla on perustamissopimuksessa ja yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevissa asetuksissa sille annetun tehtävän suorittamiseksi oltava käytettävissään luotettavia, vertailukelpoisia ja ajanmukaisia, objektiivisiin menetelmiin perustuvia tietoja muiden kasvituotteiden kuin viljojen viljelyaloista, sadoista ja tuotannosta, olisi tunnustettava muiden kasvien kuin viljan tuotannon merkitys maatalousmarkkinoiden organisoinnissa ja hallinnossa, mikä merkitsee, että tarvittavat tilastolliset tutkimukset olisi suoritettava yhä enemmän yhteisön lainsäädännön perusteella, olisi otettava huomioon tilastotoimistojen usean vuoden aikana näiden tutkimusten tekemisessä saama kokemus, tämän asetuksen tarkoituksena on määritellä toimitettavat tilastotiedot, vahvistaa tyydyttävä luotettavuustaso, määritellä ne ylimääräiset tekniset tiedot, joita tarvitaan tuotantoa koskevien tietojen arvioimiseen, varmistaa viljelyaloja ja tuotantoa koskevien tutkimusten objektiivisuus ja edustavuus laajalla kokemusten vaihdolla, joka käsittää kokouksia ja kertomuksia, sekä vahvistaa niiden toimittamisessa noudatettavat tarkat määräajat, olisi myös säädettävä alueittaisten tietojen toimittamisesta vuosittain tietyistä muista kasvituotteista kuin viljoista, olisi tarpeen, että komissio esittää kolmen vuoden kuluttua kertomuksen tämän asetuksen soveltamisessa saaduista kokemuksista sekä tarvittaessa ehdotuksia tilastollisten tutkimusten parantamisesta, siirtymäkauden ajan tilastoihin tehtävät muutokset aiheuttavat jäsenvaltioille ylimääräistä työtä, mikä edellyttää kaudeksi 1993 P1995 yhteisön rahoitusosuutta, jonka tarpeelliseksi arvioitu määrä on miljoona ecua vuodessa, vaikka tietojen keruun ja käsittelyn sekä tietojen keruun järjestämisen kansallisella tasolla on pysyttävä jäsenvaltioiden tilastotoimistojen vastuulla, komission on varmistettava tilastotietojen keruu, yhteensovittaminen ja yhdenmukaistaminen Euroopan tasolla ja säädettävä yhteisön politiikkojen hallinnossa tarvittavista yhdenmukaistetuista menetelmistä, ja tämän asetuksen soveltamisen helpottamiseksi olisi jatkettava jäsenvaltioiden ja komission välistä tiivistä yhteistyötä päätöksellä 72/279/ETY () perustetussa pysyvässä maataloustilastokomiteassa, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I JAKSO Tavoitteet 1 artikla Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittaiset tiedot tämän asetuksen 2 ja 6 artiklassa tarkoitettujen muiden kasvien kuin viljan peltoalojen tuotannosta ja pinta-alasta salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle 11 päivänä kesäkuuta 1990 annettua neuvoston asetusta (Euratom, ETY) N:o 1588/90 () noudattaen. II JAKSO Kansallisella tasolla toimitettavat tiedot 2 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittaiset tiedot varsinaisesta viljelyalasta sekä toissijaisesta viljelyalasta liitteessä I annettujen määritelmien mukaisesti kaikkien liitteessä II lueteltujen peltoalojen käyttötarkoitusten osalta. Ainoastaan liitteessä IX mainittujen jäsenvaltioiden on sisällytettävä toissijaiset viljelyalat vuosittaiseen tilastolliseen tutkimukseen ja toimitettava näitä aloja koskevat tiedot. 2. Jäsenvaltioiden on lisäksi toimitettava tiedot pysyvästi nurmena olevista aloista ja monivuotisten kasvien viljelyyn käytetyistä aloista sekä muista liitteen II jaksoissa K, L, M ja N tarkennetuista aloista. Nämä tiedot voidaan kokonaan tai osittain hankkia maasta käsin tehtävillä havaintomenetelmillä sekä muista lähteistä kuin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta yleisestä tutkimuksesta; näiden lähteiden ei välttämättä tarvitse olla vuosittaisia tutkimuksia. 3. Jäsenvaltioiden on toimitettava myös vuosittaisia tietoja: P keskisadosta, P kunkin liitteessä III tarkoitetun tuotteen korjatusta tuotannosta. III JAKSO Menetelmät ja erittelyt 3 artikla 1. Liitteessä II tarkoitettujen peltoalojen käyttötarkoitusten erittelemistä varten jokaisessa jäsenvaltiossa varsinaista viljelyalaa koskevat tiedot on saatava vuosittaisella yleisellä tilastollisella tutkimuksella, joka tehdään laskentana tai edustavana otantana. Tämä tutkimus voi sisältää muun käytössä olevan viljelyalan kuin peltokasvialat. 2. Komission suostumuksella jäsenvaltiot voivat kuitenkin käyttää hallinnollisia lähteitä 1 kohdassa tarkoitetulla yleisellä tutkimuksella saatujen peltokasvialoja koskevien tietojen korvaamiseksi. 3. Jos määrätyltä vuodelta ei ole käytettävissä mitään tilastollista tutkimusta monivuotisten kasvien viljelmistä, pysyvästi nurmena olevista aloista ja muista käytössä olevan viljelyalan lohkoista (sellaisina kuin niitä on tarkoitettu liitteen II jaksoissa K, L, M ja N) eikä yhtään yhteisön lähteiden toimittamaa maankäytön muutosten vuosittaista arviota näistä käyttötarkoituksista, jäsenvaltiot voivat hankkia arvioita näistä käyttötarkoituksista kyseisen vuoden osalta. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu yleinen tutkimus on tehtävä laadun, objektiivisuuden ja luotettavuuden suhteen tilastollisesti pätevillä menetelmillä. 5. Liitteessä IX mainitut jäsenvaltiot voivat valita kahden menetelmää koskevan lähestymistavan välillä maankäyttöä koskevan tutkimuksen suorittamiseksi liitteessä I olevien määritelmien mukaisesti: P joko arviointi "reaaliajassa", joka koskee varsinaista viljelyalaa tutkimushetkellä ja jota täydennetään myöhemmin tiedoilla toissijaisista viljelyaloista, P tai maankäytön jälkiarviointi (koskee varsinaisia ja toissijaisia viljelyaloja, jotka sisältyvät samaan tutkimukseen), joka tehdään markkinointivuoden lopussa. Ainoastaan liitteessä IX mainittujen jäsenvaltioiden on tarkennettava toissijaiset viljelyalat. 6. Liitteessä VIII tarkoitettuja merkitykseltään toisarvoisia viljelyaloja koskevat tiedot voidaan hankkia muista tietolähteistä, jotka eivät täytä tämän asetuksen vaatimuksia. 7. Tässä jaksossa esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi voidaan sopia siirtymäjärjestelyistä 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 4 artikla 1. Tapauksissa, joissa on kyse peltoalojen varsinaisia viljelyaloja koskevista otantatutkimuksista, otanta on suunniteltava siten, että se edustaa vähintään 95 prosenttia muiden kasvituotteiden kuin viljan koko viljelypinta-alasta. Varsinaisia viljelyaloja koskevia tietoja on täydennettävä muista lähteistä saatuihin tietoihin perustuvalla arviolla muiden kasvien kuin viljan viljelyyn käytettyjen peltokasvialojen pinta-aloista, jotka eivät kuulu otantaan. 2. Pysyvästi nurmena olevia aloja, monivuotisten kasvien viljelyyn käytettyjä aloja ja muun käytössä olevan viljelyalan kuin peltokasvialojen muita lohkoja koskevien tutkimusten on oltava mahdollisimman edustavia. Pysyvästi nurmena olevat alat sisältävät myös käytössä olevan viljelyalan lohkot, jotka sijaitsevat maatilojen ulkopuolella. 3. Peltokasvialojen varsinaisia viljelyaloja koskevat otantatutkimukset on suunniteltava siten, että jokaisessa jäsenvaltiossa liitteessä IV tarkoitetun varsinaisen viljelyalan kunkin ryhmän osalta vähintään toinen seuraavista perusteista täyttyy: a) variaatiokerroin ei ylitä liitteessä IV osoitettua kerrointa; b) standardivirhe ei ylitä liitteessä IV osoitettua standardivirhettä. 4. Pysyvästi nurmena olevien alojen, monivuotisten kasvien viljelyyn käytettyjen alojen ja muun käytössä olevan viljelyalan kuin peltokasvialojen muiden lohkojen arvioinnissa vaadittavasta tarkkuusasteesta päätetään 12 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kertomukset. 5 artikla 1. Tuotantoa tai satoja koskevat tutkimukset on tehtävä laadun, objektiivisuuden ja luotettavuuden suhteen tilastollisesti pätevillä menetelmillä. 2. Komission suostumuksella jäsenvaltiot voivat kuitenkin käyttää hallinnollisia lähteitä 1 kohdassa tarkoitetuilla tuotantoa tai satoja koskevalla tutkimuksilla saatujen tietojen korvaamiseksi. 3. Kunkin liitteessä III tarkoitetun tuotteen tuotannon arvioinnissa vaadittavasta tarkkuusasteesta päätetään 12 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kertomukset. 4. Kaikista lisätiedoista, joita tarvitaan tuotantoarvioiden yhdenmukaistamiseksi laajemmin, päätetään 12 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kertomukset. IV JAKSO Alueellisella tasolla toimitettavat tiedot 6 artikla 1. Vuosittaiset tiedot viljellyistä aloista, sadoista ja korjatusta tuotannosta on toimitettava komissiolle liitteessä V tarkoitettujen tuotteiden osalta liitteessä VI osoitetuilla alueellisilla tasoilla. Viljellyt alat tarkennetaan liitteessä V. Jos määrätyltä vuodelta ei ole käytettävissä mitään alueellisia tietoja monivuotisten kasvien viljelmistä, pysyvästi nurmena olevista aloista ja muista käytetyn viljelyalan lohkoista (sellaisena kuin ne on mainittu liitteen II jaksoissa K, L, M ja N), jäsenvaltioilla on mahdollisuus toimittaa näiden käyttötarkoitusten arviot kyseisen vuoden osalta liitteessä V osoitetulla tavalla. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava alueellisia tietoja pinta-aloista ja tuotteista ainoastaan viljelmien osalta, joiden pinta-ala ylittää liitteessä VIII määritellyn merkitykseltään toisarvoisten viljelyalojen tason. 3. Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot ainoastaan liitteessä V määritellyistä viljellyistä aloista ja korjatusta tuotannosta viljelmää kohti tärkeimmiltä alueilta. Jokaista kyseistä viljelmää koskevien toimitettavien tietojen on oltava alueilta, jotka laskevaan järjestykseen luokiteltuina edustavat yhdessä vähintään 80 prosenttia määrätyn viljelmän viljellystä alasta verrattuna tämän viljelmän kokonaisviljelyalaan kyseisessä jäsenvaltiossa. V JAKSO Määräajat, kokemusten vaihto ja siirtymäjärjestelyt 7 artikla 1. Kalenterivuotta, jolloin sadonkorjuu alkaa, kutsutaan jäljempänä "satovuodeksi". 2. Liitteessä II tarkoitettujen maankäyttötarkoitusten osalta jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle väliaikaiset kansalliset tiedot viljellyistä aloista viimeistään satovuoden lokakuun 1 päivänä. Lopulliset tiedot viljellyistä aloista on toimitettava satovuotta seuraavan vuoden huhtikuun 1 päivään mennessä. 3. Alustavat arviot liitteessä VII tarkennettujen tuotteiden kansallisista satomääristä ja tuotannosta on toimitettava viimeistään liitteessä osoitettuina määräpäivinä. Väliaikaiset tiedot liitteessä III tarkennettujen tuotteiden sadosta ja tuotannosta on toimitettava viimeistään 15 päivänä huhtikuuta ja lopulliset tiedot 1 päivänä lokakuuta, molemmissa tapauksissa satovuotta seuraavana vuonna. 4. Jos sato- ja tuotantotiedot koskevat muutettujen alueiden tietoja, myös jälkimmäiset olisi toimitettava. 5. Edellä 6 artiklassa tarkoitetut alueelliset tiedot on toimitettava samaan aikaan lopullisten kansallisten tietojen kanssa ja kyseisten tietojen on oltava niiden kanssa yhdenmukaisia. 8 artikla 1. Jäsenvaltioiden on kahdentoista kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta esitettävä komissiolle yksityiskohtainen menetelmäkertomus, jossa esitetään, kuinka käytössä olevaa viljelyalaa, peltoaloja ja yksittäisille viljelmille varattua pinta-alaa koskevat tiedot on saatu. Jäsenvaltioiden on lisäksi selostettava tapa, jolla sato ja tuotanto on laskettu niiden maan osalta ja tarvittaessa niiden alueiden osalta sekä osoitettava kyseisten lukujen edustavuus ja luotettavuus. Komissio laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yhteenvedon kyseisistä kertomuksista. 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kolmen kuukauden kuluessa komissiolle kaikista 1 kohdan mukaisesti annetuissa tiedoissa tapahtuneista muutoksista. 3. Jos joistakin menetelmäkertomuksista ilmenee, että jäsenvaltio ei voi lähitulevaisuudessa täyttää tässä asetuksessa olevia vaatimuksia ja jos on tarpeen tehdä tutkimuksiin teknisiä ja menetelmää koskevia muutoksia, komissio voi yhteistyössä jäsenvaltion kanssa asettaa enintään kahden vuoden siirtymäkauden, jonka aikana tämän asetuksen mukainen tutkimusohjelma on otettava käyttöön. 4. Menetelmäkertomukset, siirtymäjärjestelyt, tietojen saatavuus, tietojen luotettavuus ja muut tämän asetuksen soveltamiseen liittyvät seikat tutkitaan kaksi kertaa vuodessa pysyvän maataloustilastokomitean toimivaltaisessa työryhmässä. 9 artikla Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään vuoden 1995 loppuun mennessä: P kertomuksen kokemuksista, jotka on saatu tämän asetuksen mukaisesti suoritetuista tilastollisista tutkimuksista ja arvioista; P tarvittaessa ehdotukset jäsenvaltioissa voimassa olevien järjestelyjen parantamisesta ja yhdenmukaistamisesta. 10 artikla Liitteet I PIX muutetaan tarvittaessa 12 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. VI JAKSO Rahoitusjärjestelyt 11 artikla 1. Yhteisö myöntää vuosittain ajanjaksolla 1993 P1995 rahoitusosuuden 2 ja 6 artiklassa tarkoitettujen tietojen metodologisten perusteiden ja vertailtavuuden parantamistoimiin; tämän rahoitusosuuden tarvittavaksi arvioitu määrä on miljoona ecua vuodessa. 2. Talousarviosta vastuussa olevat viranomaiset päättävät kunakin tilikautena käytettävissä olevista määrärahoista. 3. Kullekin jäsenvaltiolle myönnettävän rahoitusosuuden määrästä päätetään 12 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen jäsenvaltioiden toimittamien hakemusten mukaan. VII JAKSO Loppusäännökset 12 artikla 1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa pysyvän maataloustilastokomitean, jäljempänä "komitea", käsiteltäväksi komitean puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jonkin jäsenvaltion edustajan pyynnöstä. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Komitea tekee päätökset 54 äänen enemmistöllä, joka saadaan kun jäsenvaltioiden äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 3. a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 13 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Luxemburgissa 5 päivänä huhtikuuta 1993. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja N. HELVEG PETERSEN () EYVL N:o C 335, 18.12.1992, s. 35 () Lausunto on annettu 12 päivänä helmikuuta 1993. () EGT nr L 179, 7.8.1972, s. 1 () EGT nr L 151, 15.6.1990, s. 1 LIITE I MÄÄRITELMÄT I. TUTKIMUSYKSIKKÖ Tutkimusyksikkö on joko maatilan () liitteessä II määritelty peltoala tai jokin maalohkoista, jotka on valittu yksiköiksi jäsenvaltion yleisessä peltoalatutkimuksessa. II.A MAANKÄYTÖN JÄLKIARVIOINTI Tutkimusyksikön varsinaiset viljelyalat ja toissijaiset viljelyalat luokitellaan seuraavasti: Tutkimusyksikköjen viljelyala 1 Tavanomainen tapaus Tutkimusyksikön tietyn lohkon varsinainen viljelyala määritellään tavanomaisessa tapauksessa, kun tällä lohkolla on markkinointivuoden aikana yksi ainoa viljelmä, kiistattomasti täksi käytöksi. (Tässä tapauksessa tämän lohkon toissijainen viljelyala on nolla.) 2 Erityistapaukset 2.1 Vuoroviljely Varsinainen viljelyala: jos peltoalan lohko otetaan viljeltäväksi useammin kuin kerran tietyn markkinointivuoden aikana ("vuoroviljely") ja jos sillä on joka kerta ainoastaan yksi viljelmä, varsinainen viljelyala on arvoltaan suurimman viljelmän pinta-ala. Jos tuotannon arvo ei mahdollista varsinaisen viljelmän määrittämistä, varsinaisena viljelmänä pidetään viljelmää, jonka käytössä maa on pisimmän aikaa. Toissijainen viljelyala: kaikkia muita käyttötarkoituksia pidetään toissijaisina viljelyaloina. 2.2 Yhdistetty viljely Varsinainen viljelyala: jos peltoalan lohkolla viljellään tietyn markkinointivuoden koko kasvukauden ajan samaa kiinteää viljelyyhdistelmää ("yhdistetty viljely"), varsinainen viljelyala jaetaan kyseisten viljelmien välisen suhteen mukaan. Toissijainen viljelyala: tässä tapauksessa ei ole toissijaista viljelyalaa. 2.3 Vuoroviljelyn ja yhdistetyn viljelyn yhdistelmä Varsinainen viljelyala: jos peltoalan lohkolla käytetään useammin kuin kerran tietyn markkinointivuoden aikana vuoroviljelyn ja yhdistetyn viljelyn yhdistelmää, arvioidaan erikseen kukin viljely-yhdistelmä, jonka käytössä maa on saman ajanjakson ajan; varsinaisena viljelyalana pidetään yhdistelmää tai yksittäistä viljelmää, jolla on suurin arvo. Jos viljelyalaa käytetään yhdistettyyn viljelyyn, varsinainen viljelyala jaetaan kyseisten viljelmien välisen suhteen mukaan. Toissijainen viljelyala: kaikkia muita käyttötarkoituksia pidetään toissijaisina viljelyaloina. II.B MAANKÄYTÖN ARVIOINTI "REAALIAJASSA" Tutkimusyksikön tietyn lohkon varsinainen viljelyala tai rekisteröity viljelyala määritellään peltoalan todelliseksi käytöksi tietyn markkinointivuoden hetkellä, joka päätetään valita tilastointipäiväksi maankäyttöä koskevaan tutkimukseen. Yhdistetyn viljelyn ollessa kyseessä (katso kohta II.A. 2.2) varsinainen viljelyala tai rekisteröity viljelyala jaetaan kyseisten viljelmien välisen suhteen mukaan. Toissijainen viljelyala tai lisäviljelyala vastaa tämän määritelmän mukaan kaikkia muita käyttötarkoituksia tietyn markkinointivuoden aikana ennen tätä tilastointipäivää tai sen jälkeen. () Katso komission päätös 89/651/ETY (EYVL N:o L 391, 30.12.1989, s. 1). LIITE II >TAULUKON PAIKKA> LIITE III >TAULUKON PAIKKA> LIITE IV >TAULUKON PAIKKA> LIITE V >TAULUKON PAIKKA> LIITE VI 6 ARTIKLASSA TARKOITETUT ALUEELLISET TASOT Jäsenvaltiot Aluejaottelut () Alueelliset tiedot on toimitettava viimeistään kolmen vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. NUTS = tilastollinen alueluokitus ("nomenclature des unités territoriales statistiques"). >VIITTAUS FILMIIN> LIITE VII >TAULUKON PAIKKA> LIITE VIII >TAULUKON PAIKKA> LIITE IX Alla mainittujen jäsenvaltioiden on sisällytettävä toissijaiset viljelyalat vuosittaiseen tilastotietojen keruuseen: P Kreikka, P Espanja, P Italia, P Portugali. Toissijaisten viljelyalojen määritelmä on liitteessä I.