2002/186/EY: Komission päätös, tehty 10 päivänä lokakuuta 2001, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Zeitzer Maschinen, Anlagen, Geräte ZEMAG GmbH:lle (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 2957)



Virallinen lehti nro L 062 , 05/03/2002 s. 0044 - 0053



Komission päätös, tehty 10 päivänä lokakuuta 2001, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Zeitzer Maschinen, Anlagen, Geräte ZEMAG GmbH:lle (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 2957) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2002/186/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottanut huomioon saamansa huomautuksen, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Komissio pyysi Saksalta tietoja Frankfurter Allgemeine Zeitung -sanomalehdessä 30 päivänä syyskuuta 1997 Zeitzer Maschinen, Anlagen, Geräte ZEMAG GmbH:n (jäljempänä "ZEMAG") toisesta yksityistämisestä kertoneen artikkelin vuoksi. EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla Saksa ilmoitti komissiolle 24 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä ZEMAGin toiseen rakenneuudistukseen myönnetystä rakenneuudistustuesta. Komissio ilmoitti Saksalle 5 päivänä toukokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, että kyseinen asia oli kirjattu ilmoittamatta jätetyksi tueksi, sillä osa tuesta oli jo luvattu myöntää ja se oli osittain maksettukin ennen kuin komissio oli voinut ottaa kantaa asiaan. Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 8 päivänä kesäkuuta 1998, 2 päivänä maaliskuuta 1999, 18 päivänä kesäkuuta 1999, 6 päivänä joulukuuta 1999, 23 päivänä toukokuuta 2000 ja 18 päivänä lokakuuta 2000 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi 20 päivänä heinäkuuta 1998, 8 päivänä syyskuuta 1998, 24 päivänä maaliskuuta 1999, 26 päivänä elokuuta 1999, 20 päivänä tammikuuta 2000, 9 päivänä helmikuuta 2000, 10 päivänä lokakuuta 2000 ja 22 päivänä marraskuuta 2000 päivätyillä kirjeillä. (2) Saksan ja sijoittajan edustajien välillä käytiin keskusteluja 30 päivänä maaliskuuta 1999 Berliinissä ja 21 päivänä tammikuuta 2000 Zeitzissa. (3) Komissio ilmoitti Saksalle 1 päivänä helmikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseistä tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Samalla se ilmoitti Saksalle päätöksestään tehdä asetuksen (EY) N:o 659/1999(2) 10 artiklan 3 kohdan mukainen tietojen antamista koskeva välipäätös. Komission päätös menettelyn aloittamisesta sekä tietojen antamista koskeva välipäätös on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. (4) ZEMAGin konkurssipesän hoitaja esitti 5 päivänä kesäkuuta 2001 huomautuksensa menettelyn aloittamisesta. (5) Saksa vastasi välipäätökseen ja menettelyn aloittamiseen 16 päivänä tammikuuta 2001, 11 päivänä toukokuuta 2001 ja 16 päivänä heinäkuuta 2001. II MENETTELYN KUVAUS II.1 Tilanne ennen toista rakenneuudistusta (6) ZEMAGin kotipaikka on Zeitzissa (Sachsen-Anhaltissa, Saksassa). ZEMAG kehitti ja valmisti kipsin ja ruskohiilen briketoinnissa ja työstössä, voimalaitosten panostuksessa sekä lannan rakeistuksessa käytettäviä koneita ja laitteita. Sachsen-Anhalt on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen aluetukialue. (7) ZEMAG kuului kahdeksan entisen itäsaksalaisen yrityksen muodostamaan yhtymään. Nämä yrityksen yksityistettiin vuonna 1994 EFBE Verwaltungs- GmbH & Co. Management KG -nimiseksi yritykseksi, joka nykyään toimii nimellä LINTRA Beteiligungsholding GmbH (jäljempänä "LINTRA"). LINTRAn rakenneuudistussuunnitelman katsottiin epäonnistuneen vuoden 1996 lopussa. Tammikuussa 1997 Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (jäljempänä "BvS") päätti jatkaa ZEMAGin rakenneuudistusta tavoitteenaan yrityksen uuden myynnin valmistelu. II.2 Toinen rakenneuudistus (8) Vuonna 1997 ZEMAGilla oli noin 140 työntekijää ja sen liikevaihto oli 28 miljoonaa Saksan markkaa. Koska työntekijämäärää ja liikevaihtoa koskevat raja-arvot eivät ylity, ZEMAGia voidaan pitää komission 3 päivänä huhtikuuta 1996 antamassa suosituksessa(4) esitetyn pienten ja keskisuurten yritysten määritelmän mukaisena pk-yrityksenä. (9) Saksan toimittamien tietojen mukaan toisen rakenneuudistuksen sijoittaja valittiin avoimella ja rajoittamattomalla tarjousmenettelyllä. Kiinnostuneiden ostajien kanssa käytyjen neuvottelujen perusteella kahden yksityisen sijoittajan Lobeckin ja Jacobin tekemä tarjous osoittautui parhaimmaksi. (10) Kaikki LINTRAn hallussa olleet ZEMAGin osakkeet myytiin 27 päivänä lokakuuta 1997 Lobeckille ja Jacobille yhden Saksan markan hintaan. II.3 Rakenneuudistussuunnitelma (11) Toimitettu rakenneuudistussuunnitelma koski ajanjaksoa vuoden 1997 lopusta vuoteen 2000. Suunnitelma keskittyi kolmeen tekijään, joiden katsottiin olevan syynä ensimmäisen yksityistämisen epäonnistumiseen. - Puutteellinen liiketoiminnan johto: ZEMAGin palveluksessa oli useita erittäin kokeneita insinöörejä, mutta sillä ei ollut kokeneita kaupallisten toimintojen, rahoituksen, taloushallinnon ja myynnin johtajia. - Liikaa henkilöstöä: Ennen kyseistä rakenneuudistusta ZEMAGin palveluksessa oli noin 120 työntekijää enemmän kuin se olisi tarvinnut, mikä aiheutti noin 1-1,5 miljoonan Saksan markan kuukausittaiset tappiot. Henkilöstömäärää supistettiin siten, että vuonna 1997 yrityksellä oli noin 140 työntekijää. - Markkinointi ja tuotanto: Ruskohiilen kaivostoiminnan voimakkaan supistumisen vuoksi ZEMAGin tuotteille oli löydettävä uusia markkinoita. Lisäksi rakenteellisesti tappioita tuottavien tuotteiden, kuten nosturien, valmistus oli lopetettava. (12) Rakenneuudistussuunnitelman mukaan liikevaihdon, joka vuonna 1997 oli 28 miljoonaa Saksan markkaa, oli määrä kohota 66 miljoonaan Saksan markkaan vuoteen 2000 mennessä. Yritys pyrki voitolliseen tulokseen vuodesta 1998 alkaen. (13) Saksan toimittamien tietojen mukaan ZEMAGin toisen rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset olivat 43,66 miljoonaa Saksan markkaa. >TAULUKON PAIKKA> (14) Saksan mukaan ZEMAGin toisen rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen myönnettiin julkisia varoja seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> (15) Saksa mainitsi, että ZEMAGin toimialalla edellytetään yleensä suuria investointeja käyttöomaisuuteen (esim. täytetakauksina) sekä käteisvaroja liiketoimintojen rahoittamiseen. Takaukset käytetään sopimusvelvoitteiden esirahoitukseen sekä takausvelvoitteiden kattamiseen. (16) Saksan mukaan ZEMAGin toisen rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen käytettiin yksityisiä varoja seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> (17) Saksa toimitti lisätietoja, joiden mukaan henkilöstö halusi tukea yritystä henkilöstökustannusten lisäsupistuksilla(5). Saksa ei ole kuitenkaan toimittanut lisätietoja siitä, miten henkilöstön osakkuusmalli on tosiasiassa pantu täytäntöön. II.4 Markkina-analyysi (18) ZEMAG kehitti ja valmisti ruskohiilivoimalaitosten panostuksessa sekä lannan rakeistuksessa käytettäviä koneita ja laitteita. Kyseisiä koneita valmistetaan joko teollisuuslaitosten osaksi tai itsenäisiksi koneiksi. Kyseiset tuotteet kuuluvat luokkaan yleiskäyttöön tarkoitettujen koneiden valmistus, johon myös voimalaitosten käyttöön tarkoitetut koneet kuuluvat (NACE 29.1 ja 29.2)(6). (19) Saksan toimittamien tietojen mukaan ZEMAGin tärkeimmät maantieteelliset markkinat käsittivät Saksan, Itä-Euroopan, Turkin, Intian, Kiinan, Etelä-Afrikan ja Brasilian. Vuoteen 1997 asti Saksa oli lähes ainoa ZEMAGin markkina-alue. Rakenneuudistuksella ZEMAG pyrki saavuttamaan tuotteilleen seuraavat markkinaosuudet: >TAULUKON PAIKKA> (20) Saksan mukaan ZEMAGin tuotemarkkinoilla ei ollut liikakapasiteettia. (21) ZEMAGin kapasiteetin ja tuloksen kehitys on esitelty seuraavassa taulukossa: >TAULUKON PAIKKA> (22) ZEMAGin kapasiteetti oli vuonna 1994 210000 tuotantotuntia/vuosi. Joulukuun 1996 loppuun mennessä tätä kapasiteettia supistettiin 130000 tuotantotuntiin/vuosi. Henkilöstömäärää supistettiin vuoden 1994 347 työntekijästä 140 työntekijään vuonna 1997. Vuonna 2000 työntekijämäärää aiottiin korottaa 161 työntekijään. Tämän korotuksen sekä käyttöön otettavan kaksivuorojärjestelmän ansiosta tuotantotuntien enimmäismäärän oli tarkoitus kohota 173000 tuotantotuntiin/vuosi. II.6 Tutkintamenettelyn aloittaminen (23) Komissio aloitti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn 21 päivänä joulukuuta 2000 tehdyllä päätöksellä, joka annettiin Saksalle tiedoksi 1 päivänä helmikuuta 2001. Samalla Saksa sai tiedon asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisesta tietojen antamista koskevasta välipäätöksestä. Kyseinen päätös koski toimenpidettä, jonka väitettiin perustuvan komission hyväksymään tukiohjelmaan. (24) Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio esitti epäilevänsä, a) pääseekö yritys rakenneuudistussuunnitelmalla tilanteeseen, jossa se voi tulevaisuudessa kattaa kaikki menonsa, poistot ja rahoituskustannukset mukaan luettuina, ja täyttyykö kannattavuusperuste tältä osin; b) voidaanko kapasiteetin supistamisen suhteuttamista koskevan periaatteen noudattamatta jättäminen sallia; c) onko tuotantotuntien määrän kasvattaminen oleellista yrityksen kannattavuuden palauttamisen kannalta; d) osallistuuko tuensaaja rakenneuudistuksen kustannuksiin suurella määrällä omia varojaan. (25) Komissio totesi lisäksi, että alentuneista palkkamenoista syntyvää 8,7 miljoonan Saksan markan säästöä ei tule pitää tuensaajan osuutena, vaan sitä on pidettävä työntekijöiden osuutena rakenneuudistuksen kustannuksista. Henkilöstön 2,1 miljoonan Saksan markan lisäosuutta ei pidetty osallistumisena rakenneuudistuksen kustannuksiin, sillä toimenpiteen yksityiskohdista ei ilmeisestikään tehty lopullista päätöstä. (26) Komissio totesi myös, että yksityinen pankki aikoi korottaa ZEMAGin luottolimiittiä 3 miljoonaan Saksan markkaan ja takausta 3 miljoonalla Saksan markalla (15 miljoonaan Saksan markkaan). Koska Saksa ei toimittanut lisätietoja näiden toimenpiteiden täsmällisistä ehdoista eikä siitä, toteutettiinko ne käytännössä, komissio ei ole voinut arvioida, myönnettiinkö ne markkinaedellytysten mukaisesti. Tämän vuoksi kyseiset toimenpiteet eivät sisälly tuen suhteellisuutta koskevaan arviointiin. (27) Lisäksi komissio toteaa, että ZEMAGin ensimmäiseen rakenneuudistukseen sisältyneet tukitoimenpiteet, joiden LINTRAa koskevassa päätöksessä katsottiin olevan yhteismarkkinoille soveltumattomia, oli otettava huomioon arvioitaessa yksityisen sijoittajan osallistumista rakenneuudistuskustannusten rahoittamiseen(7). III SAKSAN SEKÄ ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET (28) Saksa ilmoitti komissiolle 16 päivänä tammikuuta 2001, että ZEMAG oli hakeutunut konkurssiin 27 päivänä joulukuuta 2000. (29) ZEMAGin konkurssipesän hoitaja esitti 5 päivänä kesäkuuta 2001 huomautuksensa menettelyn aloittamisesta. Hänen mielestään kyseisiä toimenpiteitä oli arvioitava myös EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. Lisäksi hän katsoi, että ZEMAGin elinkelpoisuuden palauttaminen olisi ollut mahdollista rakenneuudistussuunnitelman avulla. Ratkaisemattoman valtiontukitilanteen vuoksi yrityksen varoja oli käytettävä kahden lainan takaamiseen, jotka eräs yksityinen pankki oli myöntänyt. ZEMAGin elinkelpoisuuden palauttaminen viivästyi, koska näitä varoja ei voitu käyttää rakenneuudistustoimenpiteiden rahoittamiseen. (30) Saksa toimitti 16 päivänä heinäkuuta 2001 tiedot, joiden perusteella oli mahdollista arvioida, myönnettiinkö tuki hyväksytyn tukiohjelman perusteella ja täyttääkö se tässä päätöksessä esitetyt edellytykset. Samalla Saksa esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevat huomautuksensa. Saksa katsoo edelleenkin, että rakenneuudistussuunnitelmalla olisi tuen myöntämisajankohtana ollut mahdollista palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus. IV TUEN ARVIOINTI IV.1 Tukien yhteensopivuus EY:n perustamissopimuksen kanssa (31) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kauppaan vaikuttamista koskeva edellytys täyttyy, jos tuensaajayritys harjoittaa sellaista taloudellista toimintaa, jolla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. (32) Komissio toteaa, että valtion varoista myönnetyt tuet hyödyttivät tuensaajayritystä, sillä ne alensivat kustannuksia, joista sen muutoin olisi pitänyt vastata toteuttaessaan ilmoitettua rakenneuudistushanketta. Lisäksi tuensaaja ZEMAG kehitti ja valmisti koneita, joilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Näin ollen kyseessä oleva tuki kuuluu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. (33) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan tuet kieltävästä lausekkeesta voidaan myöntää poikkeus EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla. (34) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla komissio voi hyväksyä tuen sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut, jos tuki on tarpeen jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi. (35) Saksa ja asianomaiset eivät kuitenkaan ole esittäneet tietoja, joiden mukaan kyseiset tuet oli tarkoitettu nimenomaisesti Saksan jaosta aiheutuvan haitan korvaamiseen. Sitä vastoin Saksan esittämistä tiedoista käy ilmi, että tuet on myönnetty vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistuksen toteuttamiseen. Yrityksen vaikeudet eivät johtuneet Saksan jaosta. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan c alakohdan soveltaminen ei Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan olisi oikeutettua tässä tapauksessa(8). (36) Kyseinen asia kuuluu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan, jonka nojalla komissio voi hyväksyä valtiontuet tietyissä erityistapauksissa. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla komissio voi hyväksyä tuen taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Sachsen-Anhaltin osavaltio täyttää tämän edellytyksen. Tässä tapauksessa tuki oli kuitenkin tarkoitettu lähinnä tietyn tuotannonalan tukemiseen eikä tietyn alueen taloudellisen kehityksen edistämiseen. Näin ollen tukea on arvioitava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, eikä 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. (37) Komissio on esittänyt pelastus- ja rakenneuudistustukien suuntaviivoissa(9) (jäljempänä "suuntaviivat") yksityiskohtaiset perusteet sellaisten tukien arvioimiseksi, joiden tavoitteena on jonkin yrityksen rakenneuudistus. (38) Suuntaviivojen 2.1. kohdan mukaan vaikeuksissa oleville yrityksille ovat tyypillisiä seuraavat piirteet: kannattavuuden heikentyminen tai tappioiden lisääntyminen, liikevaihdon supistuminen, kassavirran pienentyminen ja matala substanssiarvo. Komissio toteaa, että ZEMAGin toiminta on ollut tappiollista vuonna 1994 toteutetusta yksityistämisestä lähtien. Vuoden 1997 tappiot olivat -15 miljoonaa Saksan markkaa. Tämän vuoksi yritystä voidaan pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä. IV.2 Tuet, joita väitetään hyväksytyn tukiohjelman nojalla myönnetyiksi (39) Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että rakenneuudistuskustannuksiin myönnettävästä julkisesta rahoituksesta 1,85 miljoonaa Saksan markkaa väitetään myönnetyn hyväksyttyjen tukiohjelmien perusteella. Koska Saksa ei ole toimittanut riittävästi tietoja, joiden perusteella komissio olisi voinut arvioida, noudattiko kyseinen toimenpide kyseisessä tukiohjelmassa asetettuja rajoja ja edellytyksiä, se teki asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisen tietojen antamista koskevan välipäätöksen. (40) Saksan välipäätökseen antamasta vastauksesta käy ilmi, että Saksa oli myöntänyt ZEMAGille 27 päivänä syyskuuta 1995 4,345 miljoonan Saksan markan suuruisen investointiavustuksen. Kyseinen tuki myönnettiin komission jo hyväksymän tukiohjelman perusteella(10). ZEMAGin investointien vähäisyyden vuoksi avustusta supistettiin 2,07 miljoonaan Saksan markkaan 26 päivänä heinäkuuta 2000. ZEMAGin konkurssiin asettamiseen mennessä, joka tapahtui joulukuussa 2000, yritykselle oli maksettu avustuksesta vasta 1,85 miljoonaa Saksan markkaa. (41) Komissio toteaa, että toimenpide noudattaa tukiohjelmassa asetettuja rajoja ja edellytyksiä. Näin ollen toimenpidettä pidetään tutkimusten tässä vaiheessa asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdan ii) luetelmakohdassa tarkoitettuna tukena. Näin ollen komission ei tarvitse arvioida päätöksessään tämän tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Tuki, jonka suuruus oli 1,858 miljoonaa Saksan markkaa, on kuitenkin otettava huomioon arvioitaessa tuen suhteellisuutta suuntaviivojen 3.2.2 kohdan C alakohdan nojalla. IV.2.1 Elinkelpoisuuden palauttaminen (42) Rakenneuudistustukien myöntäminen edellyttää yksityiskohtaista rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka avulla pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan palauttaa kohtuullisessa ajassa tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen olettamusten perusteella. Jotta tämä kannattavuusperuste täyttyisi, yrityksen on päästävä rakenneuudistussuunnitelman avulla tilanteeseen, jossa se voi kattaa kaikki menonsa, poistot ja rahoituskustannukset mukaan luettuina. (43) Muodollista tutkintamenettelyä aloittaessaan komissio suhtautui varauksella siihen, voidaanko rakenneuudistussuunnitelman katsoa olevan riittävä saattamaan yritys tilanteeseen, jossa se voi kattaa kaikki menonsa. Tämän vuoksi komissio epäili, täyttääkö esitetty rakenneuudistussuunnitelma suuntaviivoissa esitetyn kannattavuusperusteen. (44) Tutkintamenettelyn aloittamiseen antamassaan vastuksessa Saksa ja ZEMAGin konkurssipesänhoitaja totesivat, että rakenneuudistussuunnitelmalla olisi tuen myöntämisajankohtana ollut mahdollista palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus. (45) Komissio toteaa, että ZEMAGin toimialalla on annettava erilaisia sopimuksiin perustuvia takauksia. Näiden takausten tulee ulottua jopa viiden vuoden päähän sopimuksen täyttymisestä. Lisäksi kyseisellä toimialalla toimivien yritysten on voitava esirahoittaa sopimuksia ja, jos asiakas laiminlyö velkojensa maksun, kattaa maksamattomia saatavia. (46) Komissio toteaa lisäksi, että aiemmin ZEMAG kattoi takaus- ja esirahoitustarpeensa suurelta osin julkisin toimenpitein. Esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan tulevat takaustarpeet oli tarkoitus kattaa Sachsen-Anhaltin osavaltion takauksella(11). (47) Lisäksi komissio toteaa, että ZEMAGin sijoittajina oli kaksi yksityistä sijoittajaa, joilla oli yrityksen rahoittamiseen vain rajoitetusti resursseja. (48) Lisäksi komissio toteaa, että esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan sekä henkilöstön että yksityisen pankin oli tarkoitus osallistua rakenneuudistuksen kustannuksiin ylimääräisellä rahoitusosuudella (katso 25 ja 26 kappale). Toimitettujen tietojen nojalla näyttää siltä, ettei tätä osuutta kuitenkaan maksettu. Tämä on osoitus siitä, etteivät markkinasijoittajat olleet valmiita myöntämään yritykselle sen tarvitsemaa rahoitusta rakenneuudistussuunnitelman perusteella. (49) Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla ei ole saavutettu riittävästi tavoitetta, jonka mukaan yrityksen olisi päästävä tilanteeseen, jossa se voi kattaa kaikki menonsa, myös poistot ja rahoituskustannukset. Yrityksen rakenneuudistuksen aikainen todellinen taloudellinen kehitys tukee tätä käsitystä. Näin ollen komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelma ei täytä suuntaviivoissa esitettyä elinkelpoisuusperustetta. Lisäksi on todettava, että LINTRAa koskeva takaisinmaksuvaatimus on ylimääräinen taloudellinen rasite yritykselle. (50) Yritys asetettiin konkurssiin 27 päivänä joulukuuta 2000. On siis selvää, ettei ZEMAGin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta saavuteta. IV.2.2 Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen (51) Rakenneuudistukseen on sisällytettävä toimenpiteitä, joilla kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset poistetaan mahdollisimman laajasti. Muutoin tuki on ristiriidassa yhteisen edun kanssa, eikä sille voida myöntää 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta yleisestä tukikiellosta. (52) Tämä merkitsee sitä, että kun yritys toimii yhteisön markkinoilla, joilla kysyntä- ja tarjontatilanteen puolueeton arviointi osoittaa olevan rakenteellista ylikapasiteettia, rakenneuudistussuunnitelman on suhteessa tuen määrään edistettävä kyseisen teollisuudenalan rakenneuudistusta supistamalla tai lakkauttamalla sen tuotantokapasiteettia. (53) ZEMAG toimii pitkälle erikoistuneiden tuotteiden markkinoilla. Saksan esittämien tietojen mukaan kyseisillä markkinoilla ei ollut havaittavissa ylikapasiteettia. (54) Esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan ZEMAGin oli tarkoitus kasvattaa tuotantokapasiteettiaan 130000 vuositunnista 173000 vuosituntiin kaudella 1997-2000. Rakenneuudistustukea saava yritys saa lisätä kapasiteettiaan vain, jos sen toiminnan jatkuminen olisi muutoin vaarassa. Tällaisesta poikkeuksesta on ilmoitettava ja se on perusteltava. Kyseisessä tapauksessa ei kuitenkaan mainittu kapasiteetin lisäyksen välttämättömyyttä. (55) Näistä syistä komissio ei voi katsoa, että esitetty rakenneuudistussuunnitelma sisältäisi riittävät toimenpiteet kilpailijoihin kohdistuvien mahdollisten haitallisten vaikutusten poistamiseksi. IV.2.3 Rakenneuudistuskustannuksiin ja siitä saatavaan hyötyyn suhteutettu tuki (56) Tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava mahdollisimman vähäiseksi, jotta rakenneuudistus voitaisiin toteuttaa, ja niiden on oltava suhteessa yhteisön kannalta odotettavissa olevaan hyötyyn. Tämän vuoksi tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin suurella määrällä omia varojaan tai ulkoisella rahoituksella. (57) Muodollista tutkintamenettelyä aloittaessaan komissio totesi, että henkilöstö oli maksanut 8,7 miljoonan Saksan markan osuuden rakenneuudistuksen kustannuksista. Henkilöstön 2,1 miljoonan Saksan markan osuutta ei otettu huomioon, sillä henkilöstön osuudesta ei ollut tehty lopullista päätöstä. Koska toimenpidettä ei toteutettu rakenneuudistuskaudella, oli epävarmaa, voisiko komissio ylipäänsä pitää toimenpidettä rakenneuudistustoimenpiteenä. (58) Lisäksi komissio totesi, että yksityinen pankki aikoi korottaa ZEMAGin luottolimiittiä 3 miljoonaan Saksan markkaan ja takausta 15 miljoonaan Saksan markkaan. Koska Saksa ei toimittanut lisätietoja kyseisten toimenpiteiden täsmällisistä ehdoista eikä siitä, toteutettiinko toimenpiteet käytännössä, komissio ei voinut ottaa niitä huomioon rakenneuudistustoimenpiteenä tai rakenneuudistuskustannusten ulkoisena rahoitusosuutena arvioidessaan tuen suhteellisuutta. (59) Edellä mainituista syistä komissio katsoi päätöksessään, että ZEMAGin toisen rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset olivat 41058000 Saksan markkaa. Tuensaajan osuus oli 3900000 Saksan markkaa, eli alle 10 prosenttia kokonaiskustannuksista. Laskelmassa ei ole otettu huomioon LINTRAa koskevan takaisinmaksuvaatimuksen aiheuttamaa ylimääräistä taloudellista rasitetta. Tätä ei voida pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna "suurena määränä". (60) Tutkintamenettelyn aloittamiseen annetun vastauksen sisältämien tietojen perusteella komissio toteaa, ettei henkilöstö maksanut lisäosuutta rakenneuudistuksen kustannuksista eikä pankki myöntänyt rakenneuudistukseen lisävaroja. (61) Komissio totesi tutkintamenettelyä aloittaessaan, että LINTRAn kautta ZEMAGille vuoteen 1997 asti myönnettyjä tukia oli arvioitava LINTRA Beteiligungsholding GmbH:ta koskevan asian C 41/99 osana. Tässä tapauksessa kyseinen tuki oli otettava huomioon tutkittaessa, osallistuisiko sijoittaja rakenneuudistuksen kustannuksiin suurella määrällä omia varojaan. (62) Komissio teki 28 päivänä maaliskuuta 2001 osittain kielteisen päätöksen LINTRAlle sekä sen tytäryhtiöille myönnettyjen tukien osalta. Saksaa kehotettiin perimään 34,978 miljoonaa Saksan markkaa takaisin LINTRAlta sekä sen tytäryhtiöiltä. ZEMAGille on myönnetty yhteismarkkinoille soveltumattomia tukia yhteensä 6,37 miljoonaa Saksan markkaa. (63) Komissio toteaa, että Saksa ei ole maininnut, missä muodossa tämä määrä on otettava huomioon analysoitaessa sitä, onko tuki rajoitettu mahdollisimman vähäiseksi ja osallistuuko tuensaaja rakenneuudistussuunnitelmaan suurella määrällä omia varojaan. (64) Näin ollen voidaan todeta, että tuensaaja näyttää osallistuvan 3,9 miljoonan Saksan markan osuudella yhteensä 41,058 miljoonan Saksan markan rakenneuudistuskustannuksiin. Toisen rakenneuudistuksen hyväksi toteutettujen julkisten toimenpiteiden arvo on noin 28,45 miljoonaa Saksan markkaa. Tähän määrään sisältyy myös hyväksytyn tukiohjelman perusteella myönnetty 1,85 miljoonan Saksan markan rahoitus. Tähän määrään eivät kuitenkaan sisälly yhteismarkkinoille soveltumattomaksi katsotut 6,37 miljoonan Saksan markan tukitoimenpiteet, jotka on perittävä takaisin LINTRAa koskevan päätöksen nojalla. Ei siis voida katsoa, että tuki olisi suhteutettu rakenneuudistuksen kustannuksiin ja siitä saataviin hyötyihin. Komission arviota tukee se tosiseikka, ettei ZEMAGin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta voida palauttaa rakenneuudistussuunnitelman avulla. (65) Edellä esitetyn nojalla komissio ei voi katsoa, että kyseinen suuntaviivojen edellytys täyttyisi. V PÄÄTELMÄT (66) Komissio toteaa, että myöntäessään kyseessä olevan tuen Saksa on rikkonut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. (67) Yhteismarkkinoille soveltumaton 26,6 miljoonan Saksan markan tuki on perittävä takaisin ZEMAGilta, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt Zeitzer Maschinen, Anlagen, Geräte ZEMAG GmbH:lle ja jonka määrä on 26,6 miljoonaa Saksan markkaa, ei sovellu yhteismarkkinoille. 2 artikla 1. Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajalle sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin. 2. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. 3 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 10 päivänä lokakuuta 2001. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL C 133, 5.5.2001, s. 3. (2) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (3) Katso alaviite 1. (4) EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4; katso erityisesti liitteessä olevan 1 artiklan 1-6 kohta. (5) Saksan toimittamien tietojen mukaan työntekijät olivat suostuneet luopumaan 3 vuoden palkankorotuksista (600000 Saksan markkaa) sekä joulu- ja lomarahoista (1,5 miljoonaa Saksan markkaa). Vastineeksi he saivat yrityksen osakkeita. (6) Panorama of EU industry 1999. (7) Komissio teki 28 päivänä maaliskuuta 2001 osittain kielteisen päätöksen LINTRAlle sekä sen tytäryhtiöille myönnetyistä tuista. Saksaa kehotettiin perimään 34,978 miljoonaa Saksan markkaa takaisin LINTRAlta sekä sen tytäryhtiöiltä. ZEMAGille on myönnetty yhteensä 6,37 miljoonaa Saksan markkaa tukea, joka on käytetty väärin. (8) Katso esim. yhdistetyt asiat T-132/96 ja T-143/96, Freistaat Sachsen v. komissio, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.12.1999 (Kok. 1999, s. II-3663). (9) Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, EYVL C 368, 23.12.1994. Nämä suuntaviivat uudistettiin vuonna 1999, EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2. Suuntaviivojen uutta versiota ei voida soveltaa, sillä tuki myönnettiin kokonaisuudessaan ennen niiden julkaisemista (katso vuoden 1999 suuntaviivojen 7 kohta). (10) 24. Osavaltion ja liittovaltion yhteisen tehtävän 24. puiteohjelma "Alueellisten talousrakenteiden parantaminen" (tuki N 531/95). (11) Tätä tarkoitusta varten molemmat BvS:n vuonna 1997 myöntämät takaukset oli tarkoitus muuttaa Sachsen-Anhaltin osavaltion takaukseksi. Kyseinen takaus oli tarkoitus myöntää komission jo hyväksymän tukiohjelman perusteella.