ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 2 kohdan i alakohdan d alakohdassa kielletään tuottajia ja tuojia saattamasta markkinoille tai käyttämästä omaan lukuunsa metyylibromidia 31 päivän joulukuuta 2004 jälkeen. Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 4 kohdan i alakohdan b alakohdassa sallitaan kiellosta poikkeaminen, jos on kyse mainitun asetuksen 3 artiklan 2 kohdan ii alakohdan mukaisesti sallittujen kriittisten käyttötarkoitusten aiheuttaman kysynnän tyydyttämisestä. Kriittisiin käyttötarkoituksiin 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisenä aikana sallitun metyylibromidin määrä ilmoitetaan erillisessä komission päätöksessä.
(3)

Asetuksen (EY) N:o 1367/2006 7 artiklan mukaisesti, jos yhteisön toimielin tai elin vastaanottaa ympäristötiedon saatavuutta koskevan pyynnön ja tämä tieto ei ole kyseisen yhteisön toimielimen tai elimen hallussa, sen on viimeistään 15 työpäivän kuluessa ilmoitettava pyynnön esittäjälle sen yhteisön toimielimen tai elimen taikka viranomaisen nimi, jolta sen käsityksen mukaan voi pyytää haluttua tietoa, tai toimitettava pyyntö pyydettyä tietoa hallussaan pitävälle yhteisön toimielimelle tai elimelle taikka viranomaiselle. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (2) eikä tämän asetuksen soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä, jotka komissio on vahvistanut omassa työjärjestyksessään (3), sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2001/937/EY, EHTY, Euratom (4), ole tällaista säännöstä. Tästä syystä työjärjestykseen olisi lisättävä erityinen säännös, joka koskee sellaisen ympäristötiedon saantia, joka ei ole komission hallussa.
(2)

Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten hyväksymisen sekä maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osalta annetun komission asetuksen (EY) N:o 885/2006 (2) 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut määräajat, jotka on myönnetty Tšekille, Virolle, Kyprokselle, Latvialle, Liettualle, Unkarille, Maltalle, Puolalle, Slovenialle ja Slovakialle asetuksen (EY) N:o 1290/2005 8 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja asetuksen (EY) N:o 885/2006 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen toimittamiselle komissioon, ovat päättyneet.
(4)

Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos takaisinperintää ei toteuteta neljän vuoden kuluessa ensimmäisen asteen hallinnollisen tai oikeudellisen päätöksen tekemisestä tai kahdeksan vuoden kuluessa, jos takaisinperintää käsitellään kansallisessa tuomioistuimessa, takaisinperinnän toteuttamatta jättämisestä aiheutuvista rahoituksellisista seurauksista vastaa 50-prosenttisesti kyseinen jäsenvaltio, ja 50-prosenttisesti ne katetaan yhteisön talousarviosta. Mainitun asetuksen 32 artiklan 3 kohdassa velvoitetaan jäsenvaltiot toimittamaan komissiolle tilinpäätöksen yhteydessä yhteenveto väärinkäytösten vuoksi aloitetuista takaisinperintämenettelyistä. Jäsenvaltioiden takaisin perittävien määrien ilmoitusvelvollisuuden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten hyväksymisen sekä maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osalta 21 päivänä kesäkuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 885/2006 (5). Mainitun asetuksen liitteessä III esitetään taulukot 1 ja 2, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava vuonna 2007. Komissio päättää jäsenvaltioiden toimittamien taulukkojen perusteella rahoituksellisista seurauksista, joita sovelletaan, kun takaisinperintää ei ole toteutettu neljän tai vastaavasti kahdeksan vuoden kuluessa. Tämä päätös ei rajoita sääntöjenmukaisuutta koskevien myöhempien päätösten tekemistä asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan 8 kohdan mukaisesti.
(5)

Asetuksen (EY) N:o 885/2006 10 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan mukaisesti asetuksen (EY) N:o 1290/2005 30 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa päätöksessä tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä määritellään se kussakin jäsenvaltiossa kyseisenä varainhoitovuonna toteutuvien menojen määrä, joka voidaan rahoittaa maaseuturahastosta asetuksen (EY) N:o 1290/2005 8 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tilinpäätöksen perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta myöhempien mainitun asetuksen 31 artiklan 1 kohdan mukaisten päätösten soveltamista, samoin kuin kyseisen varainhoitovuoden välimaksujen vähennykset ja keskeytykset asetuksen (EY) N:o 883/2006 16 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut vähennykset mukaan luettuina.
(5)

Asetuksen (EY) N:o 885/2006 10 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaisesti asetuksen (EY) N:o 1290/1999 30 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa päätöksessä tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä määritellään se kussakin jäsenvaltiossa kyseisenä varainhoitovuonna toteutuvien menojen määrä, joka voidaan veloittaa maataloustukirahastolta asetuksen (EY) N:o 1290/2005 8 artiklan 1 kohdan c alakohdan perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta myöhempien kyseisen 31 artiklan 1 kohdan mukaisten päätösten soveltamista, sekä kyseisen varainhoitovuoden ennakoiden vähennykset ja kuukausimaksujen keskeytykset asetuksen (EY) N:o 883/2006 9 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut vähennykset mukaan luettuina. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (4) 154 artiklan mukaan tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen lopputulos, joka käsittää mahdollisen erotuksen 151 artiklan 1 kohdan ja 152 artiklan mukaisesti kyseisen varainhoitovuoden tileille kirjattujen menojen kokonaismäärän ja komission tässä päätöksessä hyväksymien menojen kokonaismäärän välillä, kirjataan yhdelle ainoalle momentille lisäyksenä tai vähennyksenä menoihin.
(5)

Jersey (Bailiwick of Jersey) on Yhdistyneen kuningaskunnan kruunun alaisuuteen kuuluva alue (se ei ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä liioin siirtomaa), joka nauttii täyttä itsenäisyyttä lukuun ottamatta kansainvälisiä suhteita ja puolustusta, jotka ovat Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen vastuulla. Tämän vuoksi Jerseytä on syytä pitää direktiivissä 95/46/EY tarkoitettuna kolmantena maana.
(1)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen 5 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (1), Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (2) ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (3) voimassaoloa on pidennetty 30 päivään kesäkuuta 2008 saakka asetusten (EY) N:o 2204/2002, (EY) N:o 70/2001 ja (EY) N:o 68/2001 muuttamisesta niiden soveltamisajan pidentämiseksi 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1976/2006 (4). Asetuksen (EY) N:o 2204/2002, (EY) N:o 70/2001 tai (EY) N:o 68/2001 mukaisesti tehtyjen, valtiontukiohjelmien hyväksymistä koskevien komission päätösten voimassaoloaikaa jatkettiin 20 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä kommission päätöksellä 2007/72/EY (5)30 päivään kesäkuuta 2008.
(6)

Tällä päätöksellä otetaan CEPT-raportti 19:n mukaisesti käyttöön uusi käsite, ns. BEM-arvot (Block Edge Masks). BEM-arvot ovat teknisiä parametriarvoja, joita sovelletaan tietyn käyttäjän koko taajuuslohkoon riippumatta siitä, miten monta kanavaa käyttäjän valitsema teknologia edellyttää. BEM-arvojen on tarkoitus olla osa taajuuksien käyttöä koskevia valtuutusehtoja. Ne kattavat säteilyn sekä taajuuslohkon sisällä (taajuuslohkon sisäinen säteilyteho) että sen ulkopuolella (taajuuslohkon ulkopuolelle suuntautuva säteily). BEM-arvojen noudattaminen on sääntelyllinen vaatimus, jolla pyritään välttämään haitalliset häiriöt naapuriverkkojen välillä. Niitä sovelletaan rajoittamatta raja-arvoja, jotka on asetettu laitestandardeissa radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY (3) (R&TTE-direktiivi) nojalla.
(5)

Maissista Zea mays L., linja T25 johdetut tuotteet (tärkki ja kaikki sen johdannaiset, jalostamaton ja jalostettu öljy ja kaikki lämpökäsitellyt tai fermentoidut tuotteet, jotka on saatu maissista Zea mays L., linja T25, sekä kyseisestä maissista valmistetut rehut) ovat sallittuja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (5) nojalla. Näihin käyttötarkoituksiin ei sovelleta Itävallan ilmoittamaa suojalauseketta.
—

Hakijan tekniset ja ammatilliset valmiudet Hakijoilla on oltava tekniset ja ammatilliset valmiudet toteuttaa toimi, johon rahoitusta haetaan. Niiden on toimitettava todisteet osaamisestaan ja kokemuksestaan eläimiin liittyvien infrastruktuureiden ja eläinkuljetusten alalla. Niiden on esitettävä todistukset ja kuvaukset hankkeista ja toimista, jotka on toteutettu kolmen viime vuoden aikana, erityisesti hankkeista, jotka liittyvät kyseiseen alaan. Niiden on toimitettava kunkin ryhmän jäsenen ansioluettelo ja osoitettava hankkeen johtajan johtamisvalmiudet, mukaan lukien tämän koulutustausta, tutkinnot, työkokemus, tutkimustyö ja julkaisut. Hakijoiden on osoitettava, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja organisaatiot, jotka esittävät toimea koskevia hakemuksia, ovat sitoutuneita hankkeen tavoitteisiin ja tukevat valvontapisteiden sertifiointijärjestelmän käyttöönottoa, joka on tarkoitus toteuttaa toimella. Niiden on toimitettava todisteet yhteyksistä ja kansainvälisistä sidosryhmistä, joita ne aikovat kuulla etenkin sertifioinnin osalta ja joiden resursseja ne aikovat hyödyntää valmistelutoimen toteuttamisen aikana.
(3)

Neuvoston päätöksessä 90/424/ETY tarkoitettuihin hätätapauksissa toteutettaviin toimenpiteisiin ja eläintautien torjuntatoimenpiteisiin myönnettävää yhteisön rahoitusta koskevista säännöistä 28 päivänä helmikuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 349/2005 (2) soveltamisalaan ei enää kuulu lintuinfluenssa sen jälkeen, kun päätöstä 90/424/ETY muutettiin neuvoston päätöksellä 2006/53/EY (3). Sen vuoksi tässä päätöksessä on säädettävä erikseen, että Tšekille myönnettävän yhteisön rahoituksen on oltava tiettyjen kyseisessä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaista.
(3)

Neuvoston päätöksessä 90/424/ETY tarkoitettuihin hätätapauksissa toteutettaviin toimenpiteisiin ja eläintautien torjuntatoimenpiteisiin myönnettävää yhteisön rahoitusta koskevista säännöistä 28 päivänä helmikuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 349/2005 (2) soveltamisalaan ei enää kuulu lintuinfluenssa sen jälkeen, kun päätöstä 90/424/ETY muutettiin neuvoston päätöksellä 2006/53/EY (3). Sen vuoksi tässä päätöksessä on säädettävä erikseen, että Saksalle myönnettävän yhteisön rahoituksen on oltava tiettyjen kyseisessä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaista.
(3)

WRAP on yritys, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on perustanut yhteistyössä muiden osakkaiden kanssa kestävän jätehuollon edistämiseksi ja erityisesti tehokkaasti toimivien markkinoiden luomiseksi kierrätysmateriaaleille ja -tuotteille. Yrityksen päätavoitteena on tehostaa kierrätysmarkkinoiden toimintaa edistämällä kierrätysmateriaalien ja -tuotteiden kysyntää sekä muuttamalla sitä kautta jätteiden keruuta taloudellisemmaksi. Vaikka WRAP:n toiminta täydentää hallituksen toimintaa ja politiikkaa, se on muodoltaan yksityinen yritys. WRAP:n osakkaisiin kuuluu useita paperiteollisuuden edustajia, joilla on kytköksiä jätehuoltoon, kuten Confederation of Paper Industries ja Chartered Institute of Waste Management, hyväntekeväisyysjärjestöjä, kuten Wastewatch, sekä hajautetun hallinnon ja Britannian hallituksen edustajia.
(2)

Neuvosto on tarkistanut seuraavien toimenpiteiden avulla, varmistaako Sveitsin valaliitto tietosuojan tyydyttävän tason: Sveitsin valaliitolle on toimitettu kattava kyselylomake, johon saadut vastaukset on tallennettu, ja Sveitsin valaliittoon on tehty tietosuoja-alan tarkistus- ja arviointikäyntejä pysyvän Schengenin arviointi- ja soveltamiskomitean perustamisesta tehdyn toimeenpanevan komitean päätöksessä, jäljempänä ’SCH/Com-ex (98) 26 def.’, (4) esitettyjen sovellettavien Schengen-arviointimenettelyjen mukaisesti.
(10)

Komissio toteaa tiedonannossaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Raportti edistymisestä kaasun ja sähkön sisämarkkinoiden luomisessa (6) – jäljempänä ”raportti 2005”, että ”ala on monien maiden markkinoilla erittäin keskittynyttä, mikä estää todellisen kilpailun” (7). Komissio katsoo, että sähköntuotannon alalla ”yksi kansallisten markkinoiden kilpailuastetta kuvaavista indikaattoreista on kolmen suurimman tuottajan kokonaismarkkinaosuus” (8). Komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (9) mukaan Itävallan kolmen suurimman sähköntuottajan osuus vuonna 2006 oli 52,2 prosenttia. Itävalta on kuitenkin huomattava sähkön viejä ja tuoja: vuonna 2005 se vei sähköä yli 17 500 GWh ja toi yli 20 000 GWh. Itävalta on näin ollen nettotuoja, ja tuontisähkön määrä oli noin neljännes (10) sen kokonaistarpeesta (11) erityisesti perussähkön tuotannossa. Näin ollen tuontisähkö rajoittaa jonkin verran Itävallan johtavien sähköntuottajien hintakäyttäytymistä, mistä syystä Itävallan alueella tehtävissä sähköalan investoinneissa otetaan huomioon ympäröivien maiden ja erityisesti Saksan sähköntuottajat. Näitä seikkoja olisi siksi pidettävä osoituksena siitä, että sähköntuotanto on altis tietynlaajuiselle suoralle kilpailulle.
b)

yksi edustaja jäsenvaltiota kohti kansallisista komiteoista tai järjestöistä, jotka on perustettu virallisella säädöksellä ja jotka ovat erityisesti vastuussa miesten ja naisten yhtäläisistä mahdollisuuksista asianomaisten tahojen edustajina. Kun jäsenvaltiossa on useita näitä kysymyksiä hoitavia komiteoita tai järjestöjä, komissio vahvistaa järjestön, jolla tavoitteidensa, rakenteensa, edustavuutensa ja riippumattomuusasteensa perusteella on parhaimmat edellytykset olla edustettuna komiteassa. Sellaisten jäsenvaltioiden osallistumisesta, joilla ei ole tällaisia komiteoita, huolehtivat henkilöt, jotka edustavat komission mielestä vastaavia tehtäviä hoitavia elimiä. Komissio nimittää tämän edustajan asianomaisen kansallisen komitean tai järjestön ehdotuksesta;
(8)

OIE:lla on alallaan käytännössä vallitseva monopoli Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (3) 168 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti; tästä syystä ehdotuspyyntö ei ole tarpeen.
(8)

Komissio pyysi direktiivin 2001/18/EY 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti lausuntoa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta (EFSA), joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 178/2002 (6) ja joka kyseisen asetuksen nojalla on korvannut asiaa käsittelevät tiedekomiteat.
(2)

Komissio on järjestänyt asetuksen (EY) N:o 1901/2006 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti julkisen kiinnostuksenilmaisupyynnön. Euroopan parlamenttia on kuultu tämän kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella saatujen hakemusten arvioinnin tuloksesta.
(30)

Seuraavassa taulukossa vertaillaan järjestelmissä sovellettuja korkoja kulloisellakin tuen myöntämishetkellä sovellettuun yhteisön viitekorkoon. Tuensaaja Ajankohta Sovellettu korko-% EU:n viitekorko-% Kalanjalostusta koskeva lainajärjestelmä Lerwick Fish Traders Ltd 05-1996 7,75 11,18 Shetland Seafood Specialities Ltd 10-1996 9,0 10,26 Whalsay Fish Processing Ltd 08-1997 8,0 8,15 D Watt (Shetland) Ltd 12-1998 8,0/5,0 (9) 7,77 D Watt (Shetland) Ltd 05-2002 6,5 6,01 Lohenviljelyyn myönnettävä lainatuki Johnson Seawell Ltd 06-2000 8,0 7,64 North Atlantic Salmon Ltd 06-2000 8,0 7,64 Hoove Salmon Ltd 06-2000 8,0 7,64 Dury Salmon Ltd 06-2000 8,0 7,64 Hoganess Salmon Ltd 09-2000 8,0 7,64 North Isles Seafood Ltd 08-2000 8,0 7,64 Bressay Salmon Ltd 06-2000 8,0 7,06 Wester Sound Salmon Ltd 10-2000 8,0 7,06 Scord Salmon (Shetland) Ltd 02-2001 7,5 7,06 Hoove Salmon Ltd 07-2001 7,5 7,06 Skerries Salmon Ltd 07-2001 7,5 7,06 Unst Salmon Ltd 08-2001 7,5 6,01 SSG Seafoods Ltd 04-2002 6,5 6,01 Cro Lax Ltd 05-2002 6,5 6,01 Aqua Farm Ltd 09-2002 6,5 6,01
(1)

Direktiivin 2006/43/EY 45 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on rekisteröitävä kolmansien maiden tilintarkastajat ja tilintarkastusyksiköt, jotka tekevät lakisääteisen tilintarkastuksen sellaiselle yhtiölle, joka on perustettu yhteisön ulkopuolella ja jonka siirtokelpoisia arvopapereita on otettu kaupankäynnin kohteeksi yhteisössä. Direktiivin 2006/43/EY 45 artiklan 3 kohdassa vaaditaan, että jäsenvaltioiden on sovellettava tällaisiin rekisteröityihin kolmansien maiden tilintarkastajiin ja tilintarkastusyksiköihin valvonta-, laadunvarmistus-, tutkinta- ja seuraamusjärjestelmiään.
(23)

Väärinkäytösten ja petosten estämiseksi olisi toteutettava tarkoituksenmukaiset toimenpiteet ja tarvittaessa olisi ryhdyttävä toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (5), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (6) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (7) mukaisesti.
(8)

Perustamissopimuksen 121 artiklassa tarkoitetuista lähentymisperusteista tehdyn pöytäkirjan 1 artiklan mukaan perustamissopimuksen 121 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla hintatason vakauden arviointiperusteella tarkoitetaan, että jäsenvaltio on saavuttanut kestävän hintatason vakauden ja tarkasteluajankohtaa edeltävän vuoden aikana todetun keskimääräisen rahanarvon alentumisasteen, joka ylittää enintään 1,5 prosenttiyksiköllä enintään kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavan asteen. Hintavakautta arvioitaessa inflaatiota mitataan yhdenmukaistetuilla kuluttajahintaindekseillä (YKHI), jotka on määritelty yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä 23 päivänä lokakuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2494/95 (11). Hintavakausperusteen arvioimiseksi jäsenvaltion inflaatiota mitataan kahdentoista kuukausi-indeksin aritmeettisen keskiarvon prosentuaalisena muutoksena verrattuna edellisen jakson kahdentoista kuukausi-indeksin aritmeettiseen keskiarvoon. Maaliskuussa 2008 päättyneen yhden vuoden tarkastelujakson aikana kolme hintavakaudessa parhaiten suoriutunutta jäsenvaltiota olivat Malta, jonka inflaatio oli 1,5 prosenttia, Alankomaat, jonka inflaatio oli 1,7 prosenttia, ja Tanska, jonka inflaatio oli 2,0 prosenttia. Komission ja EKP:n kertomuksissa on käytetty viitearvoa, joka on saatu laskemalla kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion inflaation yksinkertainen aritmeettinen keskiarvo, johon on lisätty 1,5 prosenttiyksikköä. Tällä perusteella maaliskuussa 2008 päättyneen vuoden jakson viitearvo oli 3,2 prosenttia.
(4)

Toimitettujen tietojen perusteella Alankomaille olisi vastaavalla maantieteellisellä alueella myönnettävä asetuksen (EY) N:o 40/2008 8 artiklan soveltamiskaudella 1 päivästä helmikuuta 200831 päivään tammikuuta 2009 19 lisämerelläolopäivää aluksille, joilla on mukanaan silmäkooltaan vähintään 80 millimetriä ja enintään 90 millimetriä olevia puomitrooleja, 23 lisämerelläolopäivää aluksille, joilla on mukanaan silmäkooltaan vähintään 90 millimetriä ja enintään 100 millimetriä olevia puomitrooleja ja 21 lisämerelläolopäivää aluksille, joilla on mukanaan silmäkooltaan vähintään 100 millimetriä olevia puomitrooleja.
(7)

Kuluttajien turvallisuutta, kansanterveyttä ja ympäristöä käsittelevien tieteellisten lausuntojen on perustuttava pätevyyden, riippumattomuuden ja puolueettomuuden sekä avoimuuden periaatteisiin, sellaisina kuin ne on esitetty komission tiedonannossa ”Asiantuntijoiden hankkiminen ja käyttäminen komissiossa: periaatteet ja toimintaohjeet – Parempaa politiikkaa vankemmalta tietopohjalta” (5), ja lausuntojen antaminen on järjestettävä riskinarvioinnin parhaita käytäntöjä noudattaen.
(169)

Vastuurajoja, vapautettuja summia ja takausaikoja koskevista yksittäisistä sopimuksista aiheutuvia vaikutuksia on vaikea määrittää määrällisesti. Itävalta on väittänyt, että Grawen ja konsortion kanssa neuvoteltu yleinen menettely on tasapainossa eikä luo kummallekaan tarjouksentekijälle mainittavaa etua. Komissio on Itävallan kanssa samaa mieltä siitä, että takausjärjestelyjen vaikutus hintaeroon on vähäinen, mutta katsoo kuitenkin välttämättömäksi määrittää tämän vaikutuksen suuruuden. Edellä esitettyjen tietojen perusteella komissio ei pysty arvioimaan, ovatko takausjärjestelyt antaneet jommallekummalle tarjouksentekijöistä edun. Tämän vuoksi Itävallan on toimitettava vertaileva katsaus kaikista takausjärjestelyistä. Lisäksi Itävallan on määritettävä näiden järjestelyjen taloudelliset vaikutukset molempien tarjouksentekijöiden hintatarjouksiin.
(17)

Siinä tapauksessa, että toimenpide on valikoiva ja siten myös valtiontukea, on se oikeutettu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tukien erityisoikeudellinen oikeutus syntyy direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 2 kohdan f alakohdasta sekä myöhemmässä sääntelyjärjestelmässä direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 3 kohdasta. Saksa katsoo, että kyse on ”[näillä direktiiveillä] jäsenvaltioille annetun toimivallan käyttämisestä”. Sen mukaan on ristiriitaista, että komissio, joka itse ehdotti näitä direktiivejä, vetoaa Saksaa vastaan siihen, että toimenpide muodostaa vaaran yhteismarkkinoille. Lisäksi kyseisten direktiivien kilpailuoikeudelliset näkökohdat eivät ole Saksan mukaan ensisijaisia.
(15)

Moduulin 1 osalta Belgia vakuuttaa, kuten se on jo tehnyt 4 päivänä toukokuuta 2007 annetussa ilmoituksessa, että moduulin sisältö ei liity uuden tuotantolinjan käyttöönottoon eikä siis ole linjan toiminnan kannalta tarpeellinen. Moduuli 1 koostuu peruskoulutuksesta, johon sisältyy yleisiä koulutusaiheita ja jonka tarkoituksena on vahvistaa työntekijöiden ammattipätevyyttä. Belgian mukaan tämä käy selvästi ilmi kurssin sisällön kuvauksesta. Vaikka ammattiyhdistysliikkeet vaativat tämäntyyppistä koulutusta, koska se parantaa työntekijöiden asemaa työmarkkinoilla, VCG ei kuitenkaan toteuttaisi tätä ohjelman osaa ilman tukea eräistä syistä. Ensiksikin viime vuosina tämäntyyppistä koulutusta on järjestetty useasti suurien työhönottokampanjoiden yhteydessä, mutta uusien työntekijöiden tulva on käytännössä tyrehtynyt (6) ja suuri osa nykyisistä työntekijöistä on jo suorittanut vastaavan koulutuksen. Toiseksi, yritys on todennut, että korkeasti koulutetuilla työntekijöillä on taipumus lähteä yrityksestä. Erityisesti Gentin alueelle sijoittautuneet yritykset etsivät vastaavaa ammattiosaamista ja palkkaavat aktiivisesti VCG:n työntekijöitä (7). Koska kyseessä on yleinen koulutus, se lisää todennäköisyyttä, että koulutuksesta hyötyneet työntekijät lähtevät yrityksestä. Lisäksi tätä perusammattiosaamista on laajemmin saatavilla työmarkkinoilla sen jälkeen, kun tekniikan alan koulut ja VDAB (Flanderin työvoimatoimisto) ovat alkaneet kehittää tämän alan koulutusohjelmia.