FI Euroopan unionin virallinen lehti L 267/1

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä syyskuuta 2010,

eurosetelien aitouden ja kunnon tarkastamisesta sekä kiertoon palauttamisesta

(EKP/2010/14)

(2010/597/EU)

Euroopan keskuspankin neuvosto, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ”EKPJ:n perussääntö”) ja erityisesti sen 16 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 128 artiklan 1 kohdassa ja EKPJ:n perussäännön 16 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankilla (EKP) on yksinoikeus antaa lupa eurosetelien liikkeeseen laskemiseen unionissa. Tähän sisältyy toimivalta toteuttaa toimenpiteitä, joilla voidaan suojata eurosetelien luotettavuutta maksuvälineenä.

(2) Eurosetelien luotettavuuden suojaamiseksi ja väärennösten asianmukaiseksi havaitsemiseksi liikkeessä olevat eurosetelit on pidettävä hyvässä kunnossa, jotta voidaan varmistua siitä, että niiden aitous voidaan helposti ja luotettavasti tarkastaa; sen vuoksi eurosetelien kunto on tarkastettava. Lisäksi epäilyttävät eurosetelit on havaittava nopeasti ja toimitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille.

(3) Euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä 28 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1338/2001 (1) 6 artiklassa asetettiin alun perin luottolaitoksille ja muille asiaankuuluville laitoksille velvollisuus poistaa kierrosta kaikki saamansa eurosetelit, joiden ne tietävät tai riittävin perustein uskovat olevan vääriä.

(4) Jotta luotaisiin yhdenmukaistetut standardit eurosetelien kiertoon palauttamiselle, EKP julkaisi vuonna 2005 eurosetelien palauttamista kiertoon koskevan toimintamallin (2), jossa määriteltiin eurosetelien aitouden ja kunnon tarkastamista koskevat yleiset säännöt ja menettelytavat, mukaan lukien setelinkäsittelylaitteita koskevat toimintamallit. Tämän jälkeen EKP hyväksyi yleisesti sovellettavat menettelyt kansallisten keskuspankkien toteuttamaa setelinkäsittelylaitteiden testausta varten.

(5) Asetusta (EY) N:o 1338/2001 on muutettu (3) siten, että siinä laajennetaan niiden laitosten piiriä, joihin asetusta sovelletaan, ja velvoitetaan nämä laitokset varmistamaan, että niiden vastaanottamien ja kiertoon palautettaviksi tarkoitettujen eurosetelien aitous tarkastetaan ja väärät setelit havaitaan. Tältä osin asetuksessa (EY) N:o 1338/2001 säädetään, että eurosetelien osalta tämä tarkastus suoritetaan EKP:n määrittelemien menettelytapojen mukaisesti. Sen vuoksi on asianmukaista vahvistaa nämä menettelyt lainsäädännössä.

(6) Vaikka jäsenvaltioilla on toimivalta määrätä seuraamuksia niille asetuksen (EY) N:o 1338/2001 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille laitoksille, jotka eivät noudata kyseiseen säännökseen perustuvia velvoitteitaan, eurojärjestelmän on voitava ryhtyä asianmukaisiin hallinnollisiin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että EKP:n määrittelemiä menettelyjä noudatetaan ja että tässä päätöksessä asetettuja sääntöjä ja menettelyjä ei kierretä, mistä seuraisi vaara siitä, että vääriä ja huonokuntoisia seteleitä ei havaita tai että ne palautetaan kiertoon,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Soveltamisala

Tässä päätöksessä määrätään yhteisistä säännöistä ja menettelyistä, jotka koskevat eurosetelien aitouden ja kunnon tarkastamista ja niiden palauttamista kiertoon asetuksen (EY) N:o 1338/2001 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

1. ”Kansallisella keskuspankilla” sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro.

2. ”Rahaa käsittelevillä laitoksilla” asetuksen (EY) N:o 1338/2001 6 artiklan 1 kohdassa mainittuja laitoksia ja talouden toimijoita.

3. ”Kiertoon palauttamisella” sellaista rahaa käsittelevien laitosten toimintaa, jossa ne palauttavat kiertoon suoraan tai epäsuorasti joko yleisöltä maksuna tai talletuksena pankkitilille tai toiselta rahaa käsittelevältä laitokselta vastaanottamiaan euroseteleitä.

4. ”Setelinkäsittelylaitteella” asiakkaiden käyttämää tai henkilökunnan käyttämää laitetta, sellaisena kuin se on määritelty liitteessä I.

5. ”Setelinkäsittelylaitteen tyypillä” setelinkäsittelylaitetta, joka voidaan erottaa muista setelinkäsittelylaitteista, kuten liitteessä I on kuvattu.

6. ”Yleisillä testimenettelyillä” EKP:n täsmentämiä testimenettelyjä, joita kansallisten keskuspankkien on sovellettava testatakseen setelinkäsittelylaitetyyppejä.

7. ”Koulutetulla henkilökunnalla” rahaa käsittelevien laitosten työntekijöitä, a) jotka tuntevat eurosetelien erilaiset yleisessä tiedossa olevat turvatekijät, sellaisina kuin eurojärjestelmä on täsmentänyt ja julkaissut ne, ja pystyvät tarkastamaan ne ja b) jotka tuntevat liitteessä III b luetellut lajitteluperusteet ja pystyvät tarkastamaan eurosetelit niiden mukaisesti.

8. ”Väärillä euroseteleillä” asetuksen (EY) N:o 1338/2001 2 artiklan a kohdassa määriteltyjä vääriä seteleitä.

9. ”Käteisautomaatilla” itsepalveluun perustuvaa laitetta kuten käteistä jakavaa pankkiautomaattia, josta yleisö saa pankkikortin tai muun välineen avulla euroseteleitä niin, että pankkitiliä veloitetaan. Käteisautomaateiksi katsotaan myös itsepalveluun perustuvat maksupäätteet, joiden avulla yleisö voi maksaa tuotteita tai palveluja joko pankkikortin, käteisen rahan tai muun maksuvälineen avulla ja joissa on käteisnostotoiminto.

10. ”Toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla” asetuksen (EY) N:o 1338/2001 2 artiklan b kohdassa määriteltyjä viranomaisia.

11. ”Huonokuntoisilla seteleillä” euroseteleitä, jotka on arvioitu kiertoon kelpaamattomiksi sen jälkeen, kun niiden kunto on tarkastettu 6 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

12. ”Luottolaitoksella” luottolaitosta, sellaisena kuin se on määritelty luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (4) 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa.

3 artikla

Yleiset periaatteet

1. Rahaa käsittelevien laitosten velvollisuus tarkastaa eurosetelien aitous ja kunto pannaan täytäntöön tässä päätöksessä määrättyjen menettelyjen mukaisesti.

2. Jos samojen eurosetelien kiertoon palauttamiseen osallistuu kaksi tai useampi rahaa käsittelevä laitos, se rahaa käsittelevä laitos, joka on vastuussa kyseisten eurosetelien aitouden ja kunnon tarkastamisesta, nimetään kansallisten säännösten mukaan tai jollei mainitunlaisia säännöksiä ole, asianomaisten rahaa käsittelevien laitosten välisillä keskinäisillä sopimuksilla.

3. Aitous ja kunto tarkastetaan joko setelinkäsittelylaitteella, jonka tyyppi on läpäissyt kansallisen keskuspankin testauksen, tai manuaalisesti koulutetun henkilökunnan toimesta.

4. Eurosetelit voidaan palauttaa kiertoon asiakkaiden käyttämien laitteiden tai käteisautomaattien välityksellä ainoastaan, jos niiden aitous ja kunto on tarkastettu sellaisella setelinkäsittelylaitteella, jonka tyyppi on läpäissyt kansallisen keskuspankin testauksen, ja jos ne on luokiteltu aidoiksi ja hyväkuntoisiksi. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta euroseteleihin, jotka kansallinen keskuspankki tai toinen rahaa käsittelevä laitos, joka on jo tarkastanut eurosetelien aitouden ja kunnon tällä tavoin, on suoraan toimittanut rahaa käsittelevälle laitokselle.

5. Rahaa käsittelevät laitokset voivat ottaa käyttöön setelien aitouden ja kunnon tarkastamiseen käytettäviä, henkilökunnan käyttämiä laitteita sekä asiakkaiden käyttämiä laitteita ainoastaan, jos ne ovat läpäisseet kansallisen keskuspankin testauksen ja ne sisältyvät EKP:n verkkosivuilla olevaan luetteloon siten kuin 9 artiklan 2 kohdassa määrätään. Laitteita käytetään testauksen läpäisseillä tehtaan standardiasetuksilla kaikki niiden päivitykset mukaan lukien, elleivät kansallinen keskuspankki ja rahaa käsittelevä laitos ole sopineet tiukemmista asetuksista.

6. Mikäli koulutettu henkilökunta on tarkastanut eurosetelien aitouden ja kunnon ja luokitellut ne aidoiksi ja hyväkuntoisiksi, mutta seteleitä ei ole tarkastettu sellaisella setelinkäsittelylaitteella, jonka tyyppi on läpäissyt kansallisen keskuspankin testauksen, setelit voidaan palauttaa kiertoon ainoastaan laitoksen kassalta.

7. Tätä päätöstä ei sovelleta kansallisten keskuspankkien suorittamaan eurosetelien aitouden ja kunnon tarkastamiseen.

4 artikla

Eurosetelien luokittelu ja käsittely setelinkäsittelylaitteilla

1. Asiakkaiden käyttämillä laitteilla tarkastettujen eurosetelien luokittelussa ja käsittelyssä sovelletaan liitettä IIa.

2. Henkilökunnan käyttämillä laitteilla tarkastettujen eurosetelien luokittelussa ja käsittelyssä sovelletaan liitettä IIb.

5 artikla

Väärien eurosetelien havaitseminen

Rahaa käsittelevien laitosten on luovutettava välittömästi, kansallisten säädösten mukaisesti ja joka tapauksessa viimeistään 20 työpäivän kuluessa toimivaltaisille kansallisille viranomaisille setelit, joita ei ole vahvistettu aidoiksi euroseteleiksi liitteen IIa tai IIb mukaan tehdyn luokittelun tai koulutetun henkilökunnan suorittaman manuaalisen aitouden tarkastuksen perusteella.

6 artikla

Huonokuntoisten eurosetelien havaitseminen

1. Setelien kunnon tarkastus suoritetaan liitteissä IIIa ja IIIb kuvattujen vähimmäisvaatimusten mukaisesti.

2. Kansallinen keskuspankki voi EKP:lle ilmoitettuaan määrätä yhtä tai useampaa eurosetelien nimellisarvoa koskevista tiukemmista vaatimuksista mikäli se on perusteltua esimerkiksi kierrossa olevien eurosetelien laadun heikkenemisen vuoksi kyseisessä jäsenvaltiossa.

3. Huonokuntoiset eurosetelit luovutetaan kansalliselle keskuspankille kansallisten säädösten mukaisesti.

7 artikla

Poikkeukset

1. Kansalliset keskuspankit voivat antaa sellaisten luottolaitosten syrjäisille sivukonttoreille, joilla on vain vähän käteistoimintoja, luvan siihen, että koulutettu henkilökunta tarkastaa manuaalisesti asiakkaiden käyttämien laitteiden tai käteisautomaattien välityksellä kiertoon palautettavien eurosetelien kunnon, jos setelien aitous tarkastetaan sellaisella setelinkäsittelylaitteella, jonka tyyppi on läpäissyt kansallisen keskuspankin testauksen. Hakiessaan tällaista lupaa luottolaitosten on toimitettava jäsenvaltionsa kansalliselle keskuspankille todisteet kyseisen sivukonttorin syrjäisestä sijainnista ja sen käteistoimintojen vähäisyydestä. Jokainen kansallinen keskuspankki varmistaa sen, että tällä tavalla manuaalisesti tarkastettujen eurosetelien määrä ei ylitä viittä prosenttia kaikkien niiden eurosetelien määrästä, jotka jaetaan vuosittain asiakkaiden käyttämien laitteiden tai käteisautomaattien välityksellä. Kansalliset keskuspankit päättävät, sovelletaanko viiden prosentin rajaa kuhunkin luottolaitokseen erikseen vai kaikkiin luottolaitoksiin kansallisella tasolla.

2. Mikäli poikkeuksellisen tapahtuman vuoksi eurosetelien toimituksessa jäsenvaltiossa esiintyy merkittäviä häiriöitä, rahaa käsittelevien laitosten koulutettu henkilökunta voi väliaikaisesti ja asianomaisen kansallisen keskuspankin todettua, että tapahtuma on poikkeuksellinen, tarkastaa manuaalisesti sellaisten eurosetelien aitouden ja kunnon, jotka palautetaan kiertoon asiakkaiden käyttämien laitteiden tai käteisautomaattien välityksellä.

8 artikla

Eurojärjestelmän sitoumukset

1. Eurojärjestelmä toimittaa täsmentämänsä euroseteleitä ja niiden koneellisesti luettavissa olevia turvatekijöitä koskevat tiedot valmistajille etukäteen ennen uuden setelisarjan liikkeeseenlaskua sekä myöhemmin, jotta setelinkäsittelylaitteet voidaan valmistaa yhteisiä testausmenetelmiä koskevien vaatimusten mukaisesti ja sopeuttaa uusia vaatimuksia vastaaviksi.

2. Eurojärjestelmä antaa eurojärjestelmän täsmentämiä euroseteleitä ja niiden yleisessä tiedossa olevia turvatekijöitä koskevia tietoja rahaa käsitteleville laitoksille etukäteen ennen uuden eurosetelisarjan liikkeeseenlaskua sekä myöhemmin, jotta henkilökunnalle voidaan antaa tarpeellinen koulutus.

3. Eurojärjestelmä tukee rahaa käsittelevien laitosten henkilökunnalleen järjestämää koulutusta sen varmistamiseksi, että koulutettu henkilökunta on pätevä tarkastamaan eurosetelien aitouden ja kunnon.

4. Eurojärjestelmä ilmoittaa rahaa käsitteleville laitoksille väärennösten uhasta silloin, kun se on asianmukaista, ja eurojärjestelmä voi edellyttää, että rahaa käsittelevät laitokset ryhtyvät toimenpiteisiin, mukaan lukien nimellisarvoltaan kyseisen suuruisten setelien kiertoon palauttamista koskeva väliaikainen kielto.

5. Eurojärjestelmä ilmoittaa setelinkäsittelylaitteiden valmistajille väärennösten uhasta asianmukaisella tavalla.

9 artikla

Setelinkäsittelylaitteita koskevat eurojärjestelmän yhteiset testausmenetelmät

1. Kansalliset keskuspankit testaavat setelinkäsittelylaitteiden tyypit yhteisiä testausmenetelmiä noudattaen.

2. Testauksen läpäisseet setelinkäsittelylaitteiden tyypit sisällytetään 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla EKP:n verkkosivuilla olevaan luetteloon niin kauan kuin testitulokset ovat voimassa. Jos tietyntyyppinen setelinkäsittelylaite menettää tänä aikana kykynsä havaita kaikki eurojärjestelmän tiedossa olevat väärät eurosetelit, tyyppi poistetaan luettelosta EKP:n täsmentämän menettelyn mukaisesti.

3. Kun setelinkäsittelylaitteen tyyppi on läpäissyt testauksen, testitulokset ovat voimassa koko euroalueella vuoden ajan sen kuukauden päättymisestä lukien, jona testitulos on julkaistu EKP:n verkkosivuilla edellyttäen, että setelinkäsittelylaitteen tyyppi säilyttää kyvyn havaita kaikki eurojärjestelmän tiedossa olevat väärät eurosetelit kyseisen ajanjakson ajan.

4. Eurojärjestelmä ei ole vastuussa siitä, että testauksen läpäissyt tietyntyyppinen setelinkäsittelylaite ei pysty luokittelemaan ja käsittelemään euroseteleitä liitteissä IIa ja IIb kuvatulla tavalla.

10 artikla

Eurojärjestelmän valvontatoimenpiteet ja korjaustoimenpiteet

1. Jollei kansallisen oikeuden vaatimuksista muuta johdu, kansallisilla keskuspankeilla on oikeus i) tehdä tarkastuksia paikan päällä, myös ilmoittamatta, rahaa käsittelevien laitosten tiloissa valvoakseen niiden setelinkäsittelylaitteita ja erityisesti laitteiden kykyä tarkastaa aitous ja kunto ja yhdistää mahdollisesti väärät eurosetelit ja sellaiset eurosetelit, jotka eivät ole selvästi oikeita, tilinhaltijaan ja ii) tarkastaa setelinkäsittelylaitteiden käyttöä ja valvontaa, tarkastettujen eurosetelien käsittelyä sekä manuaalista aitous- ja kuntotarkastusta ohjaavat prosessit.

2. Jollei kansallisen oikeuden vaatimuksista muuta johdu, kansallisilla keskuspankeilla on oikeus ottaa näytteitä käsitellyistä euroseteleistä tarkastaakseen ne omissa tiloissaan.

3. Jos kansallinen keskuspankki havaitsee paikalla tehtävän tarkastuksen kuluessa, että tämän päätöksen määräyksiä ei ole noudatettu, sen tulee vaatia, että rahaa käsittelevä laitos ottaa käyttöön korjaavat toimenpiteet määrätyn ajan kuluessa. Vaatimuksen esittänyt kansallinen keskuspankki voi EKP:n puolesta kieltää rahaa käsittelevää laitosta palauttamasta kiertoon tietyn arvoisia euroseteleitä, kunnes päätöksen määräysten noudattamatta jättäminen on korjattu. Jos päätöksen määräysten noudattamatta jättäminen johtuu siitä, että tietyntyyppinen setelinkäsittelylaite ei toimi asianmukaisesti, mainittu laite voidaan tämän johdosta poistaa 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta luettelosta.

4. Määräysten noudattamatta jättämiseksi katsotaan se, että rahaa käsittelevä laitos ei tee tarkastuksen yhteydessä yhteistyötä kansallisen keskuspankin kanssa.

11 artikla

Raportointivelvoitteet

Jotta EKP ja kansalliset keskuspankit voivat valvoa sitä, noudattavatko rahaa käsittelevät laitokset tätä päätöstä ja valvoa rahan kierron kehitystä, rahaa käsittelevien laitosten on i) ilmoitettava kansallisille keskuspankeille kirjallisesti, elektroniset välineet mukaan lukien, ennen kuin tietyntyyppinen setelinkäsittelylaite otetaan käyttöön ja ii) toimitettava kansallisille keskuspankeille liitteessä IV täsmennetyt tiedot.

12 artikla

Kustannukset

1. Eurojärjestelmä ei korvaa rahaa käsitteleville laitoksille niille tämän päätöksen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia.

2. Eurojärjestelmä ei korvaa lisäkustannuksia, joita rahaa käsitteleville laitoksille aiheutuu liikkeeseen laskettavien eurosetelien muutetuista tai uusista turvatekijöistä.

13 artikla

Loppumääräykset

1. Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2011. Kukin kansallinen keskuspankki voi päättää antaa omissa jäsenvaltioissaan rahaa käsitteleville laitoksille siirtymäajan liitteessä IV tarkoitettujen tilastotietojen raportoinnin osalta. Liitettä IV sovelletaan viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2012.

2. Rahaa käsittelevillä laitoksilla on niissä jäsenvaltioissa, jotka ottavat euron käyttöön 1 päivänä tammikuuta 2011 tai sen jälkeen, euron käyttöönottopäivästä lukien vuoden siirtymäaika tämän päätöksen soveltamiseen.

Tehty Frankfurt am Mainissa 16 päivänä syyskuuta 2010. EKP:n puheenjohtaja Jean-Claude TRICHET

(1) EYVL L 181, 4.7.2001, s. 6.

(2) Eurosetelien palauttaminen kiertoon – toimintamalli väärennösten havaitsemista ja setelien laatuun perustuvaa lajittelua varten luottolaitoksille ja muille rahaa ammattimaisesti käsitteleville laitoksille.

(3) Euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1338/2001 muuttamisesta 18 päivänä joulukuuta 2008 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 44/2009 (EUVL L 17, 22.1.2009, s. 1).

(4) EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.

LIITE I SETELINKÄSITTELYLAITTEET 1. Yleiset tekniset vaatimukset 1.1 Jotta laitetta voidaan pitää setelinkäsittelylaitteena, sen on kyettävä käsittelemään eurosetelieriä, luokittelemaan yksittäiset eurosetelit ja fyysisesti erottelemaan eurosetelit niiden saamien luokitusten mukaan ilman koneen käyttäjän myötävaikutusta liitteen IIa ja IIb mukaisesti. Setelinkäsittelylaitteissa on oltava vaadittu määrä tarkoitukseen varattuja lajittelulokeroita ja/tai muita keinoja, joilla voidaan varmistaa se, että käsitellyt eurosetelit erotellaan toisistaan luotettavasti. 1.2 Setelinkäsittelylaitteiden on oltava muunneltavissa sen varmistamiseksi, että ne kykenevät luotettavasti havaitsemaan uudet väärennökset. Lisäksi niiden on oltava muunneltavissa, jotta on mahdollista asettaa tiukempia tai vähemmän tiukkoja kuntoa koskevia lajittelukriteereitä, jos se on tarpeen. 2. Setelinkäsittelylaitteiden ryhmät Setelinkäsittelylaitteet ovat joko asiakkaiden käyttämiä laitteita tai henkilökunnan käyttämiä laitteita: Taulukko 1 Asiakkaiden käyttämät laitteet A. Asiakkaiden käyttämät laitteet, joihin käteistä talletetaan niin, että asiakas kyetään jäljittämään 1. Talletusautomaatit Talletusautomaatit antavat asiakkaille mahdollisuuden pankkikorttia tai muita keinoja käyttämällä tallettaa euroseteleitä pankkitileilleen, mutta niissä ei ole käteisnostotoimintoa. Talletusautomaatit tarkastavat eurosetelien aitouden ja mahdollistavat tilinhaltijan jäljittämisen; kuntotarkastukset ovat valinnaisia. 2. Käteisen kierrätysautomaatit Käteisen kierrätysautomaatit antavat asiakkaille mahdollisuuden pankkikorttia tai muita keinoja käyttämällä tallettaa euroseteleitä pankkitileilleen ja nostaa euroseteleitä pankkitileiltään. Käteisen kierrätysautomaatit tarkastavat eurosetelien aitouden ja kunnon ja mahdollistavat tilinhaltijan jäljittämisen. Nostoihin käteisen kierrätysautomaatit voivat käyttää aitoja ja hyväkuntoisia euroseteleitä, jotka muut asiakkaat ovat tallettaneet aiemmissa tapahtumissa. 3. Yhdistetyt talletusautomaatit Yhdistetyt talletusautomaatit antavat asiakkaille mahdollisuuden pankkikorttia tai muita keinoja käyttämällä tallettaa euroseteleitä pankkitileilleen ja nostaa euroseteleitä pankkitileiltään. Yhdistetyt talletusautomaatit tarkastavat eurosetelien aitouden ja mahdollistavat tilinhaltijan jäljittämisen; kuntotarkastukset ovat valinnaisia. Nostoihin yhdistetyt talletusautomaatit eivät käytä sellaisia euroseteleitä, jotka muut asiakkaat ovat tallettaneet aiemmissa tapahtumissa, vaan ainoastaan erikseen niihin ladattuja euroseteleitä. B. Muut asiakkaiden käyttämät laitteet 4. Käteisnostoautomaatit Käteisnostoautomaatit ovat käteisnostolaitteita, jotka tarkastavat eurosetelien aitouden ja kunnon ennen niiden jakamista asiakkaille. Käteisnostoautomaatit käyttävät rahaa käsittelevien laitosten tai muiden automatisoitujen järjestelmien (kuten myyntiautomaattien) niihin lataamia euroseteleitä.

Taulukko 2 Henkilökunnan käyttämät laitteet 1. Setelinlajittelulaite Setelinlajittelulaitteet tarkastavat eurosetelien aitouden ja kunnon. 2. Setelien aitouden tarkastuslaite Setelien aitouden tarkastuslaitteet tarkastavat eurosetelien aitouden. 3. Pankkivirkailijaa avustavat käteistä kierrättävät laitteet Pankkivirkailijaa avustavat käteistä kierrättävät laitteet ovat käteistä kierrättäviä laitteita, joita käyttävät rahaa käsittelevät laitokset ja jotka tarkastavat eurosetelien aitouden ja kunnon. Pankkivirkailijaa avustavat käteistä kierrättävät laitteet voivat käyttää nostoihin aitoja ja hyväkuntoisia euroseteleitä, jotka muut asiakkaat ovat tallettaneet aiemmissa tapahtumissa. Sen lisäksi ne pitävät eurosetelit turvassa ja mahdollistavat sen, että rahaa käsittelevät laitokset hyvittävät tai veloittavat asiakkaiden pankkitilejä. 4. Pankkivirkailijaa avustavat laitteet Pankkivirkailijaa avustavat laitteet ovat laitteita, joita rahaa käsittelevät laitokset käyttävät ja jotka tarkastavat eurosetelien aitouden. Sen lisäksi ne pitävät eurosetelit turvassa ja mahdollistavat sen, että rahaa käsittelevät laitokset hyvittävät tai veloittavat asiakkaiden pankkitilejä. Kun asiakkaat syöttävät talletettavia euroseteleitä pankkivirkailijaa avustaviin käteistä kierrättäviin laitteisiin tai pankkivirkailijaa avustaviin laitteisiin tai ottavat näiden laitteiden jakamia euroseteleitä, kyseisiä laitteita on pidettävä asiakkaiden käyttäminä laitteina ja niiden on luokiteltava ja käsiteltävä euroseteleitä liitteen IIa mukaisesti. 3. Setelinkäsittelylaitetyypit Eurojärjestelmä testaa setelinkäsittelylaitetyyppejä. Setelinkäsittelylaitetyypit voidaan erottaa toisistaan niiden erityisten havaitsemisjärjestelmien, ohjelmiston ja muiden niiden ydintoimintojen suorittamisen osatekijöiden avulla. Niitä ovat a) aitojen eurosetelien tunnistaminen; b) vääriksi epäiltyjen eurosetelien havaitseminen ja erotteleminen; c) huonokuntoisten eurosetelien havaitseminen ja erotteleminen hyväkuntoisista euroseteleistä, jos näin tehdään ja d) mahdollisesti vääriksi euroseteleiksi tunnistettujen esineiden ja sellaisten eurosetelien jäljittäminen, joita ei ole selvästi todettu aidoiksi, jos näin tehdään.

LIITE IIa EUROSETELIEN LUOKITTELU JA KÄSITTELY ASIAKKAIDEN KÄYTTÄMILLÄ LAITTEILLA Eurosetelit luokitellaan yhteen seuraavista ryhmistä ja erotellaan fyysisesti ryhmittäin. Laitteiden, jotka eivät tarkasta eurosetelien kuntoa, ei tarvitse erotella ryhmiä 4a ja 4b. Taulukko 1 Eurosetelien luokittelu ja käsittely Asiakkaiden käyttämillä laitteilla, joihin talletetaan käteistä rahaa ja jotka jäljittävät asiakkaan Ryhmä Ominaisuudet Toimenpiteet 1 Esineet, joita ei ole tunnistettu euroseteleiksi Ei ole tunnistettu euroseteleiksi jostakin seuraavasta syystä: — kyseessä on muu kuin euroseteli — kyseessä on eurosetelin kaltainen esine — kuva tai koko on väärä — kulmassa tai kulmissa on suuri taitos tai osa tai osia puuttuu — laitteessa on syöttö- tai siirtovirhe. Laite palauttaa esineen asiakkaalle. 2 Mahdollisesti väärät eurosetelit Kuva ja muoto tunnistettu, mutta yksi tai useampi aitoustekijä, jonka laite on tarkastanut, on jäänyt havaitsematta tai se on selkeästi sietorajan ulkopuolella. Kierrosta poistaminen. Toimitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille aitouden tarkastamista varten yhdessä tilinhaltijaa koskevien tietojen kanssa välittömästi tai viimeistään 20 työpäivän kuluessa laitteeseen tallettamisesta. Tilinhaltijan tiliä ei hyvitetä. 3 Eurosetelit, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi Kuva ja muoto tunnistettu, mutta kaikkia laitteen tarkastamia aitoustekijöitä ei ole tunnistettu laatu- ja/tai sietorajapoikkeamien vuoksi. Useimmissa tapauksissa huonokuntoisia euroseteleitä. Kierrosta poistaminen. Eurosetelit käsitellään erikseen ja toimitetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille aitouden tarkastamista varten välittömästi tai viimeistään 20 työpäivän kuluessa laitteeseen tallettamisesta. Tiedot tilinhaltijasta säilytetään kahdeksan viikon ajan sen jälkeen, kun laite on havainnut eurosetelit. Tiedot annetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille niiden pyynnöstä. Vaihtoehtoisesti toimivaltaisen kansallisen viranomaisen kanssa voidaan sopia, että tilinhaltijan jäljittämisen mahdollistavat tiedot toimitetaan kyseisille viranomaisille yhdessä eurosetelien kanssa. Tilinhaltijan tiliä voidaan hyvittää. 4a Eurosetelit, jotka on tunnistettu aidoiksi ja hyväkuntoisiksi Kaikki laitteen suorittamat aitous- ja kuntotarkastukset antavat positiivisen tuloksen. Seteli voidaan palauttaa kiertoon. Tilinhaltijan tiliä hyvitetään. 4b Eurosetelit, jotka on tunnistettu aidoiksi ja huonokuntoisiksi Kaikki laitteen suorittamat aitoustarkastukset antavat positiivisen tuloksen. Ainakin yksi tarkastetuista kuntokriteereistä antaa negatiivisen tuloksen. Ei voida palauttaa kiertoon ja palautetaan kansalliselle keskuspankille. Tilinhaltijan tiliä hyvitetään. Laite ei palauta asiakkaalle 2- ja 3-ryhmiin kuuluvia euroseteleitä, jos laite sallii talletustapahtuman peruuttamisen. Mainitunlaisten eurosetelien pitäminen laitteessa silloin, kun tapahtuma peruutetaan, voidaan toteuttaa varastoimalla ne laitteessa olevaan erilliseen väliaikaiseen varastoon. Kansallinen keskuspankki voi sopia rahaa käsittelevän laitoksen kanssa, että 3-ryhmän euroseteleitä ei erotella fyysisesti 4a- ja 4b-ryhmien euroseteleistä ja että sellaisessa tapauksessa kaikkia kolmea ryhmää käsitellään 3-ryhmän euroseteleinä. Taulukko 2 Eurosetelien luokittelu ja käsittely muilla asiakkaiden käyttämillä laitteilla Ryhmä Ominaisuudet Toimenpiteet A i) Esineet, joita ei ole tunnistettu euroseteleiksi; ii) mahdollisesti väärät eurosetelit tai iii) eurosetelit, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi i) Ei ole tunnistettu euroseteleiksi jostakin seuraavasta syystä: — kyseessä on muu kuin euroseteli — kyseessä on eurosetelin kaltainen esine — kuva tai koko on väärä — kulmassa tai kulmissa on suuri taitos tai osa tai osia puuttuu — laitteessa on syöttö- tai siirtovirhe. ii) Tunnistettu mahdollisesti vääräksi euroseteliksi, koska kuva ja muoto on tunnistettu, mutta yksi tai useampi aitoustekijä, jonka laite on tarkastanut, on jäänyt havaitsematta tai se on selkeästi sietorajan ulkopuolella. iii) Eurosetelit, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi, koska kuva ja muoto on tunnistettu, mutta kaikkia laitteen tarkastamia aitoustekijöitä ei ole tunnistettu laatu- ja/tai sietorajapoikkeamien vuoksi. Useimmissa tapauksissa huonokuntoisia euroseteleitä. Kierrosta poistaminen. Toimitettava oikeaksi tunnistamista varten toimivaltaisille kansallisille viranomaisille välittömästi tai viimeistään 20 työpäivän kuluessa siitä, kun laite on havainnut ne. B1 Eurosetelit, jotka on tunnistettu aidoiksi ja hyväkuntoisiksi Kaikki laitteen suorittamat aitous- ja kuntotarkastukset antavat positiivisen tuloksen. Voidaan jakaa asiakkaille. B2 Eurosetelit, jotka on tunnistettu aidoiksi ja huonokuntoisiksi Kaikki laitteen suorittamat aitoustarkastukset antavat positiivisen tuloksen. Ainakin yksi tarkastetuista kuntokriteereistä antaa negatiivisen tuloksen. Ei voida jakaa asiakkaille ja palautetaan kansalliseen keskuspankkiin.

LIITE IIb EUROSETELIEN LUOKITTELU JA KÄSITTELY HENKILÖKUNNAN KÄYTTÄMILLÄ LAITTEILLA Eurosetelit luokitellaan yhteen seuraavista ryhmistä ja erotellaan fyysisesti ryhmittäin. Laitteiden, jotka eivät tarkasta eurosetelien kuntoa, ei tarvitse erotella ryhmiä B1 ja B2. Eurosetelien luokittelu ja käsittely henkilökunnan käyttämillä laitteilla Ryhmä Ominaisuudet Toimenpiteet A i) Esineet, joita ei ole tunnistettu euroseteleiksi; ii) mahdollisesti väärät eurosetelit tai iii) eurosetelit, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi i) Ei ole tunnistettu euroseteleiksi jostakin seuraavasta syystä: — kyseessä on muu kuin euroseteli — kyseessä on setelien kaltainen esine — kuva tai koko on väärä — kulmassa tai kulmissa on suuri taitos tai osa tai osia puuttuu — laitteessa on syöttö- tai siirtovirhe. ii) Tunnistettu mahdollisesti vääräksi euroseteliksi, koska kuva ja muoto on tunnistettu, mutta yksi tai useampi aitoustekijä, jonka laite on tarkastanut, on jäänyt havaitsematta tai se on selkeästi sietorajan ulkopuolella. iii) Eurosetelit, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi, koska kuva ja muoto on tunnistettu, mutta kaikkia laitteen tarkastamia aitoustekijöitä ei ole tunnistettu laatu- ja/tai sietorajapoikkeamien vuoksi. Useimmissa tapauksissa huonokuntoisia euroseteleitä. Laite palauttaa esineen käyttäjälle jatkoarviointia ja käsittelyä varten. i) Esineet, joita ei ole tunnistettu euroseteleiksi: sen jälkeen, kun henkilökunta on arvioinut ne ulkonäön perusteella, nämä esineet erotetaan mahdollisesti vääristä euroseteleistä ja euroseteleistä, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi; ii) mahdollisesti väärät eurosetelit ja iii) eurosetelit, joita ei ole selvästi tunnistettu oikeiksi: Nämä käsitellään erikseen ja toimitetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille aitouden lopullista tarkastamista varten välittömästi tai viimeistään 20 työpäivän kuluessa laitteeseen tallettamisesta. B1 Eurosetelit, jotka on tunnistettu aidoiksi ja hyväkuntoisiksi Kaikki laitteen suorittamat aitous- ja kuntotarkastukset antoivat positiivisen tuloksen Seteli voidaan palauttaa kiertoon. Tilinhaltijan tiliä hyvitetään. B2 Eurosetelit, jotka on tunnistettu aidoiksi ja huonokuntoisiksi Kaikki laitteen suorittamat aitoustarkastukset antoivat positiivisen tuloksen. Ainakin yksi tarkastetuista kuntokriteereistä antoi negatiivisen tuloksen. Ei voida palauttaa kiertoon ja palautetaan kansalliselle keskuspankille. Tilinhaltijan tiliä hyvitetään. Erityiset luokittelu- ja lajittelusäännöt eräille henkilökunnan käyttämille laitteille 1. Setelinlajittelulaitteet luokittelevat ja lajittelevat fyysisesti eurosetelit A-, B1- ja B2-ryhmiin siten kuin liitteessä IIb on määrätty, mitä varten tarvitaan ainakin kolme tarkoitusta varten varattua lajittelulokeroa, jotta voidaan välttää laitteen käyttäjän puuttuminen laitteen toimintaan. 2. Sellaiset setelinlajittelulaitteet, joissa on vain kaksi tarkoitukseen varattua lajittelulokeroa, voivat kuitenkin luokitella ja lajitella euroseteleitä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: a) Aitous- ja kuntotarkastukset tehdään samalla syöttökerralla. Mainitulla syöttökerralla kaikki B1-ryhmään kuuluvat eurosetelit on lajiteltava yhteen lajittelulokeroon, kun taas sekä A- että B2-ryhmään kuuluvat eurosetelit lajitellaan toiseen erilliseen lajittelulokeroon, joka ei ole missään fyysisessä kosketuksessa minkään B1-ryhmään kuuluvan eurosetelin kanssa. b) Jos A-ryhmän eurosetelin todetaan olevan toisessa lajittelulokerossa, käyttäjän on syötettävä toisessa lajittelulokerossa olevat eurosetelit uudelleen laitteen läpi. Tällä toisella syöttökerralla ne eurosetelit, jotka ovat mahdollisesti vääriä, on erotettava B2-ryhmän euroseteleistä lajittelemalla ensin mainitut tarkoitukseen varattuun lajittelulokeroon. 3. Setelien aitouden tarkastuslaitteet luokittelevat ja fyysisesti lajittelevat eurosetelit A- ja B-ryhmiin, mitä varten tarvitaan ainakin kaksi tarkoitukseen varattua lajittelulokeroa, jotta voidaan välttää laitteen käyttäjän puuttuminen laitteen toimintaan. 4. Sellaiset setelien aitouden tarkastuslaitteet, joissa on vain yksi tarkoitukseen varattu lajittelulokero, voivat kuitenkin luokitella ja lajitella euroseteleitä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: a) Aina kun käsitellään A-ryhmään kuuluvaa euroseteliä, laitteen on välittömästi lopetettava käsittely ja pidettävä A-ryhmään kuuluva euroseteli sellaisessa asennossa, joka estää fyysisen kosketuksen aidoiksi todettuihin euroseteleihin. b) Aitoustarkastuksen tulos on ilmoitettava jokaisesta yksittäisestä A-ryhmän eurosetelistä näytöllä. c) Laitteen on tarkastettava, onko laitteessa A-ryhmän euroseteli, kun se lopettaa käsittelyn, ja käsittelyä voidaan jatkaa vasta sen jälkeen, kun laitteen käyttäjä on poistanut fyysisesti A-ryhmän eurosetelin. d) Kussakin käsittelymoodin keskeytyksessä vain yksi A-ryhmän euroseteli saa olla laitteen käyttäjän saatavilla.

LIITE IIIa VÄHIMMÄISVAATIMUKSET EUROSETELIEN AUTOMATISOIDULLE KUNTOTARKASTUKSELLE Tässä liitteessä asetetaan vähimmäisvaatimukset eurosetelien automatisoidulle kuntotarkastukselle setelinkäsittelylaitteilla. Kuntotarkastuksessa katsotaan huonokuntoisiksi sellaiset eurosetelit, joissa on jokin jäljempänä määrättyjä pakollisia vaatimuksia koskeva puute. Hyväksyttävä sietoraja setelinkäsittelylaitteiden suorittamille kuntotarkastuksille on viisi prosenttia. Tämä merkitsee sitä, että laitteet voivat luokitella virheellisesti ja lajitella hyväkuntoisiksi korkeintaan viisi prosenttia niistä euroseteleistä, jotka eivät täytä kuntokriteereitä. Taulukko 1 Luettelo lajittelukriteereistä automatisoitua kuntoon perustuvaa lajittelua varten Puute Määritelmä 1. Lika Seteli likaantunut kauttaaltaan 2. Tahra Yhdessä kohtaa seteliä oleva likakeskittymä 3. Töherrys Euroseteliin lisätty kuva tai kirjaimet, jotka on kirjoitettu tai merkitty millä hyvänsä tavalla 4. Haalistunut seteli Painoväri irronnut eurosetelistä tai sen osasta esim. pesussa 5. Repeytymä Ei kaipaa tarkempaa selitystä 6. Reikä Ei kaipaa tarkempaa selitystä 7. Rikkinäinen seteli Eurosetelin vähintään yhdestä reunasta puuttuu osa tai osia (vrt. osan puuttuminen setelin keskeltä katsotaan reiäksi) 8. Korjaus Osia yhdestä tai useammasta eurosetelistä liitetty yhteen teipillä tai liimalla 9. Rypistynyt seteli Useita epäsäännöllisiä taitteita 10. Pehmennyt seteli Setelin rakenne on heikentynyt siten, että seteli on menettänyt jäykkyytensä 11. Taitos Ei kaipaa tarkempaa selitystä 12. Taitettu kulma Ei kaipaa tarkempaa selitystä Tarkempaa tietoa lajittelukriteereistä 1. Lika Lika lisää eurosetelien optista tiheyttä. Seuraavassa taulukossa täsmennetään hyväkuntoisiksi luokiteltavien setelien suurin sallittu tiheyden lisäys raja-arvoa edustavissa näytteissä verrattuna uusiin euroseteleihin: Taulukko 2: Optisen tiheyden tasot Setelin nimellisarvo Suurin sallittu tiheyden lisäys raja-arvoa edustavassa näytteessä verrattuna uuteen euroseteliin Suodatin 5 euroa 0,06 Magenta 10 euroa 0,06 Magenta 20 euroa 0,08 Magenta 50 euroa 0,07 Magenta 100 euroa 0,07 Magenta 200 euroa 0,04 Magenta 500 euroa 0,04 Magenta Eurosetelit ovat huonokuntoisia, jos ne eivät täytä näitä kriteerejä. Kansalliset keskuspankit pitävät mallieuroseteleitä, joista ilmenee näihin kriteereihin perustuva likaisuuden aste. Mallieurosetelien tiheysmitat perustuvat seuraaviin kriteereihin: — Tiheysmittastandardi: ISO 5 osat 3 ja 4 — Suodatinstandardi: DIN 16536 — Absoluuttiset mitat: standardi kalibrointi (valkoinen ruutu) — Polarisaatiosuodatin: päällä — Aukko: 3 mm — Valotus: D65/2 — Tausta: valkoinen ruutu standardi kalibrointi Tiheyden lisäys mallisetelissä on korkein arvo vähintään neljän mittauspisteen keskiarvoista setelin etu- ja takapuolelta mitattuna alueella, jolla ei ole painojälkeä eikä vesileimamodulaatiota. 2. Tahra Eurosetelit ovat huonokuntoisia, jos niissä on vähintään 9 mm kertaa 9 mm:n alueen peittävä paikallinen likakeskittymä kohdassa, jossa ei ole painojälkeä, tai vähintään 15 mm kertaa 15 mm:n alueen peittävä likakeskittymä kohdassa, jossa on painojälki. 3. Töherrys Tällä hetkellä töherryksen havaitsemisesta ei ole pakollisia vaatimuksia. 4. Haalistunut seteli Euroseteli voi haalistua esimerkiksi pesussa tai joutuessaan tekemisiin vahvojen kemiallisten aineiden kanssa. Tällaiset huonokuntoiset eurosetelit voidaan mahdollisesti havaita tarkastettaessa kuvaa tai ultraviolettivalossa näkyviä aitoustekijöitä. 5. Repeytymä Eurosetelit ovat huonokuntoisia, jos niissä on avoimia repeytymiä, joita laitteen kuljetushihna(t) ei(vät) osittain tai kokonaan peitä ja jos repeytymä on kooltaan jäljempänä ilmoitettua suurempi. Taulukko 3 Repeytymä Suunta Leveys Pituus Pystysuunnassa 4 mm 8 mm Vaakasuunnassa 4 mm 15 mm Viistossa 4 mm 18 mm (1) 6. Reikä Eurosetelit ovat huonokuntoisia, jos niissä on reikiä, joita laitteen kuljetushihna(t) ei(vät) osittain tai kokonaan peitä ja jos reikä on suurempi kuin 10 mm2. 7. Rikkinäinen seteli Eurosetelit ovat huonokuntoisia, jos pituutta on pienennetty vähintään 6 mm tai leveyttä vähintään 5 mm. Mittoja verrataan eurosetelien nimellispituuksiin ja -leveyksiin. 8. Korjaus Korjatussa eurosetelissä osia yhdestä tai useammasta setelistä on liitetty yhteen esimerkiksi teippaamalla tai liimaamalla. Euroseteli on huonokuntoinen, jos yli 50 µm paksu teippi peittää sen pinnasta yli 10 mm kertaa 40 mm:n alueen. 9. Rypistynyt seteli Rypistyneet eurosetelit havaitaan yleensä sen vuoksi, että niiden heijastavuus tai jäykkyys on kärsinyt. Niiden osalta ei ole mitään pakollisia vaatimuksia. 10. Pehmennyt seteli Eurosetelit, joiden jäykkyys on hyvin vähäistä, lajitellaan huonokuntoisiksi, mikäli se on mahdollista. Koska pehmenemistä yleensä esiintyy lähinnä likaantumisen yhteydessä, pehmenneet eurosetelit havaitaan yleensä likaisuutta tarkastettaessa. Niiden osalta ei ole mitään pakollisia vaatimuksia. 11. Taitos Taitetut eurosetelit voidaan havaita eurosetelien kokoa mittaavilla sensoreilla, koska niiden pituus tai leveys on pienentynyt. Taitokset voidaan havaita myös tarkastettaessa setelin paksuutta. Teknisten rajoitusten vuoksi kuitenkin vain sellaiset taitokset, jotka täyttävät rikkinäisyyttä koskevat kriteerit, eli taitokset, jotka johtavat pituuden pienenemiseen yli 6 mm:llä tai leveyden pienenemiseen yli 5 mm:llä, voidaan havaita ja vain tällaisia taitoksia sisältävät setelit ovat huonokuntoisia. 12. Taitettu kulma Euroseteli on huonokuntoinen, jos siinä on taitettu kulma, jonka pinta-ala on yli 130 mm2 ja jonka lyhyemmän reunan pituus on suurempi kuin 10 mm. (1) Tämä mitataan setelin siitä reunasta, josta repeytymä alkaa (repeytymän kohtisuora projektio setelin reunalla), ei itse repeytymän pituutena.

LIITE IIIb VÄHIMMÄISVAATIMUKSET EUROSETELIEN MANUAALISELLE KUNTOTARKASTUKSELLE Tässä liitteessä esitetään vähimmäisvaatimukset koulutetun henkilökunnan suorittamalle eurosetelien manuaaliselle kuntotarkastukselle. Kuntotarkastuksessa eurosetelit, joissa on jokin jäljempänä esitetyssä taulukossa mainittu puute tai selvästi havaittava näkyviä turvatekijöitä koskeva puute, katsotaan huonokuntoisiksi. Taitetut eurosetelit ja eurosetelit, joista kulma on taitettu, voidaan kuitenkin korjata taittamalla ne käsin takaisin oikeaan asentoon, jos se on mahdollista. Kuntotarkastukset suoritetaan tarkastamalla yksittäiset eurosetelit silmämääräisesti eivätkä ne edellytä minkäänlaisten välineiden käyttöä. Luettelo lajittelukriteereistä manuaalista kuntotarkastusta varten Tarkastettava seikka Kuvaus 1. Lika Silmin havaittava eurosetelin likaisuus 2. Tahra Silmin havaittava likakeskittymä 3. Töherrys Silmin havaittava euroseteliin lisätty kuva tai kirjaimet, jotka on kirjoitettu tai merkitty millä hyvänsä tavalla 4. Haalistunut seteli Painoväri irronnut eurosetelistä tai sen osasta silmin havaittavalla tavalla esim. pesussa 5. Repeytymä Euroseteli, jonka ainakin yksi reuna on revennyt 6. Reikä Euroseteli, jossa on ainakin yksi silmin havaittava reikä 7. Rikkinäinen seteli Euroseteli, jonka ainakin yhdestä reunasta puuttuu osa/osia (vrt. reikä), esim. puuttuva kulma 8. Korjaus Osia yhdestä tai useammasta eurosetelistä on liitetty yhteen teipillä, liimalla tai muulla tavalla 9. Rypistynyt seteli Euroseteli, jossa on useita satunnaisia taitoksia, jotka vaikuttavat huomattavasti sen ulkonäköön 10. Pehmennyt seteli Euroseteli, jonka rakenne on heikentynyt siten, että seteli on selvästi menettänyt jäykkyytensä 11. Taitettu euroseteli Euroseteli, joka on taitettu, mukaan lukien euroseteli, jota ei voida taittaa takaisin oikeaan asentoon 12. Taitettu kulma Euroseteli, jossa on ainakin yksi selvästi havaittava taitettu kulma