NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 1 päivänä joulukuuta 1998, Tanskan lähentymisohjelmasta 1998-2005



Virallinen lehti nro C 003 , 06/01/1999 s. 0001 - 0002



NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 1 päivänä joulukuuta 1998, Tanskan lähentymisohjelmasta 1998-2005 (1999/C 3/01) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1), sekä erityisesti sen 9 artiklan 1 ja 2 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, kuultuaan raha-asiain komiteaa, ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON: Neuvosto tarkasteli 1 päivänä joulukuuta 1998 Tanskan lähentymisohjelmaa kaudelle 1998-2005. Ohjelman mukaan talousarvio tulisi olemaan 2,6 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:een vuoteen 2001 mennessä ja 3,5 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:een vuoteen 2005 mennessä. Neuvosto katsoo olevan asianmukaista, että ohjelmassa keskitytään talousarvion vakauttamisen vahvistamiseen jatkuvan rakenneuudistuksen tuella. Neuvosto katsoo lisäksi, että ohjelma on sopusoinnussa talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Ohjelma perustuu kokonaistalouden ennusteeseen, jonka mukaan voimakkaan kotimaisen kysynnän heikentyminen johti viime vuosien kasvun hieman yli kahden prosentin BKT:n reaalikasvuun ennustekauden lopussa. Jotta kokonaistaloudellinen skenaario toteutuisi, kun otetaan huomioon Tanskan kapasiteetin korkea käyttöaste ja kapeat työmarkkinat, jatkuva työvoiman tarjonnan kasvu työmarkkinoita uudistamalla on erittäin tärkeää. Neuvosto panee merkille, että kasvusuunnitelman toteuttaminen vaikuttaa realistiselta, mutta edellyttää muun muassa Tanskan talouselämän tarjontapuolen jatkuvaa uudistamista. Tanska täyttää edelleen inflaatiota koskevan lähentymiskriteerin tietyllä liikkumavaralla. Kiinteä valuuttakurssi euroon nähden on tärkeä edellytys alhaisten inflaatio-odotusten ylläpitämiseksi. Kotimaista alkuperää oleva inflaatio on kuitenkin selvästi ollut kiihtymässä vuoden 1998 aikana, ja ottaen huomioon Tanskan edistynyt suhdannevaihe sekä kapeat työmarkkinat inflaationäkymä ei ole riskitön. Inflaatiouhkaa olisi rajoitettava veropolitiikalla ja ennen kaikkea uusilla työmarkkinoita koskevilla rakenteellisilla parannuksilla. Tanska on kauan täyttänyt lähentymiskriteerit pitkien korkojen osalta. Tämä korostaa markkinoiden osoittamaa luottamusta Tanskan rahapolitiikan valuuttakurssitavoitteeseen. Neuvosto panee tyytyväisenä merkille, että Tanskan osallistuminen ERM 2: een antaa Tanskalle mahdollisuuden vahvistaa edelleen rahapolitiikkaansa uskottavuutta. Neuvosto on tyytyväinen ohjelman strategiaan lisätä julkisen talouden ylijäämää ennustekauden aikana 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:een vuoteen 2001 mennessä ja 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:een vuoteen 2005 mennessä. Tämä saavutetaan keventämällä verorasitusta maltillisesti pikemmin kuin supistamalla julkisia menoja tai alentamalla nettokorkoja. Tässä yhteydessä neuvosto katsoo, että julkisten menojen valvonnan tehostaminen on välttämätöntä. Neuvosto toteaa, että Tanskan julkisyhteisöjen bruttovelkasuhteen odotetaan laskevan alle 60 prosentin vuonna 1998. Neuvosto on tyytyväinen bruttovelkasuhteen suunniteltuun laskemiseen alle 40 prosentin suhteessa BKT:een vuoteen 2005 mennessä. Neuvosto panee tyytyväisenä merkille, että bruttovelkasuhteen alentaminen toteutetaan huomattavilla perusjäämän ylijäämillä. Neuvosto toteaa tyytyväisenä, että Tanskan tämänhetkinen rahoitusasema on jo nykyään vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Ohjelmassa suunnitellaan uusia parannuksia julkisyhteisöjen ylijäämän osalta, jotta turvamarginaali laajenisi ja annetaan näin ollen tilaa Tanskan melko laajoille automaattisille vakautustoiminnoille. Tanskan jääminen yhtenäisvaluutan ulkopuolelle voi itse asiassa edellyttää laajempaa turvamarginaalia. Neuvosto on tyytyväinen ohjelmaan sisältyviin rakenneuudistuksiin. Verouudistus, joka pannaan täytäntöön kaudella 1999-2002 tulee todennäköisesti lisäämään yksityistä säästämistä ja vähentämään nykyisen verojärjestelmän vääristymiä. Hallituksen jo ehdottama työmarkkinauudistus on keskeinen työmarkkinoiden toiminnan parantamisen jatkon kannalta. Neuvosto kannustaa Tanskan hallitusta ryhtymään lisätoimenpiteisiin, jos ehdotetut uudistukset osoittautuvat riittämättömiksi. (1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.