Komission asetus (ETY) N:o 1059/83, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1983, pöytäviinin, rypälemehun, tiivistetyn rypälemehun ja puhdistetun tiivistetyn rypälemehun varastointisopimuksista



Virallinen lehti nro L 116 , 30/04/1983 s. 0077 - 0083

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 16 s. 0082

Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 27 s. 0163

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 16 s. 0082

Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 27 s. 0163



KOMISSION ASETUS (ETY) N:o 1059/83, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1983, pöytäviinin, rypälemehun, tiivistetyn rypälemehun ja puhdistetun tiivistetyn rypälemehun varastointisopimuksista EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon viinikaupan yhteisestä järjestämisestä 5 päivänä helmikuuta 1979 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/79(), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3082/82(), ja erityisesti sen 7 artiklan 6 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan, 9 artiklan 5 kohdan, 12 a artiklan 5 kohdan ja 65 artiklan, sekä katsoo, että komission asetuksessa (ETY) N:o 2600/79(), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3150/82(), säädetään pöytäviinin, rypälemehun, tiivistetyn rypälemehun ja puhdistetun tiivistetyn rypälemehun varastointisopimuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä; koska tätä asetusta on muutettu useaan otteeseen, olisi se laadittava uudelleen tehden siihen tässä yhteydessä joitakin tarpeellisiksi katsottuja muutoksia, asetuksessa (ETY) N:o 337/79 säädetään tukien myöntämisestä pöytäviinien, rypälemehujen, tiivistettyjen rypälemehujen ja puhdistettujen tiivistettyjen rypälemehujen yksityiselle varastoinnille; mainitun asetuksen 7 artiklan 1 kohdan ja 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti tukien myöntäminen edellyttää varastointisopimusten tekemistä; on syytä antaa soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt näiden sopimusten tekemisestä, sisällöstä, kestoajasta ja vaikutuksista, asetuksen (ETY) N:o 337/79 9 artiklan 1 kohdassa säädetään, että nämä sopimukset tehdään interventioelinten ja niitä pyytäneiden tuottajien kesken; on syytä määritellä tuottaja ja tälle kuuluvat velvollisuudet huomioon ottaen vaatia, että tämä on varastointisopimuksessa tarkoitetun tuotteen omistaja, on tarpeen laatia tehokas varastointisopimusten koskemien tuotteiden valvontajärjestelmä; tässä tarkoituksessa on tarpeen säätää erityisesti, että jäsenvaltion interventioelin voi tehdä sopimuksia ainoastaan tämän saman jäsenvaltion alueella varastoiduista määristä ja että sille on ilmoitettava kaikista tuotetta tai sen varastopaikkaa koskevista muutoksista, sopimusten tekemisen yksityiskohtaisten sääntöjen yhdenmukaistamiseksi ne on tehtävä saman mallin mukaan koko yhteisössä ja niiden olisi oltava tarpeeksi täsmällisiä kyseisten tuotteiden tunnistamisen mahdollistamiseksi, eri yksityisistä maataloustuotteiden varastojärjestelmistä saatu kokemus osoittaa, että on syytä tarkentaa, missä määrin neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1182/71() on sovellettavissa näissä järjestelmissä tarkoitettujen määräaikojen, päivämäärien ja määräpäivien määrittämisessä, ja määritellä tarkasti sopimusvarastoinnin aloitus- ja lopetuspäivämäärät, asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 3 artiklan 4 kohdassa säädetään, että määräajat, joiden viimeinen päivä on yleinen vapaapäivä, sunnuntai tai lauantai, päättyvät seuraavan työpäivän viimeisen tunnin kuluttua umpeen; tämän säännöksen soveltaminen varastointisopimuksiin saattaa olla asianosaisten etujen vastaista ja voi saattaa heidät eriarvoiseen asemaan; tämän vuoksi on suotavaa tehdä poikkeus sopimusvarastoinnin viimeisen päivän määrittämisessä, markkinoiden hintakehitykseen vaikuttamiseksi sopimusten tekemisen kautta olisi säädettävä, että sopimus voidaan tehdä ainoastaan merkittävistä määristä, on tarpeen rajoittaa varastointituki markkinoiden hintakehitykseen vaikuttaviin tuotteisiin; tämän vuoksi tukea olisi myönnettävä ainoastaan massatavaroille; samoin sopimusten on koskettava yksinomaan riittävän hyvälaatuisia tuotteita; lisäksi on tärkeää yhtäältä rajoittaa pöytäviinien kyseessä ollessa sopimusten tekeminen jo pitkälle valmistuksessa edenneisiin viineihin, ja toisaalta pitäytyä estämästä sopimuskauden aikana tehtäviä, tuotteen säilyvyydelle tarpeellisia enologisia käsittelyjä ja menettelyitä, tuotannon laadullisen parantumisen edistämiseksi olisi vahvistettava sellaisen viinin ja rypälemehun vähimmäisalkoholipitoisuus, jota voidaan varastoida; samasta syystä olisi lisäksi säädettävä mahdollisuudesta vahvistaa pitkäaikaisissa varastointisopimuksissa tarkoitetuille pöytäviineille tiukemmat edellytykset niiden sadon laadun mukaan, väärinkäytön estämiseksi näyttää tarpeelliselta tarkentaa, ettei varastointisopimuksessa tarkoitettua pöytäviiniä voida tunnustaa tma-laatuviiniksi, sopimustuotteiden markkinatilanteeseen vaikuttamisen estämiseksi olisi kiellettävä niiden kaupan pitäminen tai tähän tähtäävät valmistelut sopimuskauden ajan, markkinatilanteen kehityksen huomioon ottamisen mahdollistamiseksi olisi säädettävä, että sopimusten on sisällettävä niiden purkamisen tietyin edellytyksin mahdollistava ehto; erityisesti sopimuksen kestoa on lyhennettävä, jos sopimuksessa tarkoitetun tuotteen laadun osittainen tai täydellinen huomattava muutos edellyttää tämän tuotteen saattamista markkinoille välittömästi tai tekee sen nauttimiskelvottomaksi sellaisenaan, asetuksen (ETY) N:o 337/79 8 artiklassa säädetään mahdollisuudesta sallia pitkäaikaisten varastointisopimusten koskemien rypälemehujen jalostaminen tiivistetyksi rypälemehuksi tai puhdistetuksi tiivistetyksi rypälemehuksi sopimuksen voimassaoloaikana; koska kyseinen jalostaminen on tavanomainen toimi, on syytä sallia se jatkuvasti, on tarpeen, että interventioelin saa tiedon kaikesta varastointisopimuksen koskemasta rypälemehujen jalostamisesta, jotta se voi harjoittaa tarpeellista valvontaa, tiivistettyjen rypälemehujen ja puhdistettujen tiivistettyjen rypälemehujen jalostaminen vähentää varastoidun tuotteen määrää ja täten myös varastointikuluja; toisaalta koska saadun tuotteen arvo on suurempi, korvautuu varastokulujen pieneneminen hyödyn nousulla; tuotetta jalostettaessa näyttääkin oikeutetulta pitää tuen määrä sopimuksen voimassaoloajan ennallaan sillä tasolla, joka on laskettu sopimuksen koskemien rypälemehun määrien ennen jalostamista pohjalta; saaduilla tuotteilla on lisäksi oltava yhteisön säännöissä edellytetyt ominaisuudet, yksityisen varastoinnin tukimäärä on määritettävä ottaen huomioon varastoinnin tekniset kulut ja korot; nämä kulut eivät vaihtele tuotetyypin mukaan, kun taas korot vaihtelevat kyseisen tuotteen arvon mukaan; tämä tilanne huomioon ottaen ja tehtyjen sopimusten hallinnon yksinkertaistamiseksi olisi vahvistettava tuen määrä päivää ja hehtolitraa kohti pöytäviini ja rypälemehuryhmittäin; asetuksen (ETY) N:o 337/79 9 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti on syytä vahvistaa tukimäärä tiivistetyille rypälemehuille käyttämällä rypälemehujen tukea laskettaessa 1,5:n kerrointa, toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi ottaen huomioon interventioelinten hallinnolliset vaatimukset olisi säädettävä tuen maksamisen määräajoista; kuitenkin tuottajien kassavirtavaatimusten helpottamiseksi pitkäaikaisten sopimusten kyseessä ollessa on suotavaa jäsenvaltioille sallia ennakkomaksujärjestelmä, johon sisältyy asianmukaisten takuiden asettaminen, jos samaa tuotetta koskevan uuden sopimuksen tekemisen edellytykset täytetään pöytäviinin varastointisopimuksen umpeutuessa ja jos tuottaja sitä pyytää, voidaan sopimuksentekomuodollisuuksia yksinkertaistaa, ja viinin hallintokomitea ei ole antanut lausuntoaan puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tässä asetuksessa annetaan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt asetuksen (ETY) N:o 337/79 7, 8, 9 ja 12 a artiklassa tarkoitettujen varastointisopimusten, jäljempänä "sopimusten", tekemisestä. Tätä asetusta sovellettaessa pidetään: a) "tuotteina" pöytäviinejä, rypälemehuja, tiivistettyjä rypälemehuja ja puhdistettuja tiivistettyjä rypälemehuja; b) seuraavien pöytäviinityyppien kanssa taloudellisesti läheisessä suhteessa olevia: - A I, pöytävalkoviinit, joiden todellinen alkoholipitoisuus on suurempi kuin 12 tilavuusprosenttia ja jotka eivät ole tyyppiä A II tai A III, - R I, pöytäpunaviinit, joiden todellinen alkoholipitoisuus on suurempi kuin 12 ja korkeintaan 12,5 tilavuusprosenttia ja jotka eivät ole tyyppiä R III, - R II, pöytäpunaviinit, joiden todellinen alkoholipitoisuus on suurempi kuin 12,5 tilavuusprosenttia ja jotka eivät ole tyyppiä R III. Tämän asetuksen pöytäpunaviinejä koskevia säännöksiä sovelletaan myös pöytäroseeviineihin. 2 artikla 1. Interventioelimet tekevät sopimuksia ainoastaan yksittäisten tuottajien tai tuottajaryhmittymien kanssa. Tämän asetuksen mukaisesti tarkoitetaan tuottajalla kaikkia niitä luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä tai näiden ryhmittymiä, jotka jalostavat tai jalostuttavat: - tuoreita rypäleitä rypälemehuiksi, - rypälemehua tiivistetyksi rypälemehuksi tai puhdistetuksi tiivistetyksi rypälemehuksi, - tuoreita rypäleitä, rypälemehua tai osittain käynyttä rypälemehua pöytäviiniksi. 2. Tuottaja voi tehdä sopimuksen ainoastaan itse valmistamastaan tai vastuullaan valmistetusta tuotteesta, jonka omistaja hän yhä on. 3 artikla Jäsenvaltion interventioelin voi tehdä sopimuksen ainoastaan alueellaan varastoidusta tuotteesta. 4 artikla 1. Sopimus laaditaan vähintään kahtena kappaleena. Yksi näistä on tuottajalle, toisen säilyttää interventioelin. 2. Sopimuksessa mainitaan ainakin: a) kyseisen tuottajan tai kyseisten tuottajien nimi ja osoite; b) interventioelimen nimi ja osoite; c) tuotteen luonne (pöytäviini, rypälemehu, tiivistetty rypälemehu ja puhdistettu tiivistetty rypälemehu); d) varastointipaikka tai -paikat; e) säiliöiden, joihin tuote on varastoitu, tunnistamisen mahdollistavat merkinnät; f) määrä; g) väri; h) rikkidioksidin kokonaispitoisuus milligrammoina litraa kohti ilmaistuna; i) tuen määrä ECUina ilmaistuna; j) varastointiajan ensimmäinen ja viimeinen päivä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 ja 11 artiklan säännösten soveltamista. Kun kyseessä on pöytäviini, mainitaan sopimuksessa lisäksi: k) kokonaisalkoholipitoisuus; l) todellinen alkoholipitoisuus; m) kokonaishappoisuus grammoina litraa kohti tai milliekvalentteina litraa kohti ilmaistuna; n) haihtuvan happoisuuden pitoisuus grammoina litraa kohti tai milliekvalentteina litraa kohti ilmaistuna; o) tyyppi, johon se kuuluu tai jonka kanssa se on läheisessä taloudellisessa suhteessa. Kun kyseessä on rypälemehu, tiivistetty rypälemehu tai puhdistettu tiivistetty rypälemehu, mainitaan sopimuksessa lisäksi: p) merkintä asetuksen (ETY) N:o 337/79 liitteessä II tarkoitetun menetelmän mukaisesti käytetyllä refraktometrillä 20 °C:n lämpötilassa saadusta luvusta. 3. Jäsenvaltiot voivat: a) vaatia kyseisen tuotteen tunnistamisen lisätietoja, erityisesti mainintaa: - viiniköynnöslajikkeesta, - rypäleiden tuotantoalueesta; b) olla vaatimatta, kun kyseessä on pöytävalkoviini, merkintää haihtuvan happoisuuden pitoisuudesta. 5 artikla Sopimukset koskevat, lukuun ottamatta asetuksen (ETY) N:o 337/79 12 a artiklan mukaisesti tehtyjä sopimuksia, 100 hehtolitran vähimmäismäärää pöytäviinejä, 30 hehtolitran vähimmäismäärää rypälemehuja ja 10 hehtolitran vähimmäismäärää tiivistettyjä rypälemehuja ja puhdistettuja tiivistettyjä rypälemehuja. 6 artikla 1. Sopimukset voivat koskea ainoastaan massatuotteita, kun kyseessä ovat pöytäviinit, jotka ovat asetuksen (ETY) N:o 337/79 51 artiklan mukaisesti nautittavaksi tarjoamista tai toimittamista koskevien säädettyjen edellytysten mukaisia. 2. Lukuun ottamatta pöytäviinejä tyyppiä R III, A II, A III voi pöytäviinien todellinen alkoholipitoisuus olla pienempi kuin 10 tilavuusprosenttia. Pitkäaikaisia varastointisopimuksin mahdollisesti sisällytettävien pöytäviinien laatua koskevia tiukempia edellytyksiä voidaan säätää vuosittain sadon laadun mukaan. 3. Rypälemehujen luonnollinen alkoholipitoisuus voi olla pienempi kuin sille alueelle säädetty luonnollisen alkoholin vähimmäispitoisuus, jolta ne ovat peräisin. 4. Sopimustentekohakemuksiin liitetään: - määritysseloste, joka on päivätty korkeintaan kuukausi ennen hakemuksen vastaanottamista ja jossa mainitaan vähintään 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot, lukuun ottamatta b, i ja j alakohdassa tarkoitettuja tietoja, - pöytäviinin kyseessä ollessa, ilmoitus siitä, että ensimmäinen juoksuttaminen toiseen astiaan on tehty. 5. Pöytäviinille ei voida tehdä sopimusta ennen kyseisen viinin ensimmäistä juoksuttamista toiseen astiaan. 6. Varastointisopimuksessa tarkoitettuja pöytäviiniä ei voida tunnustaa myöhemmin tma-laatuviiniksi eikä käyttää tmalaatuviinin valmistukseen. Tämä säännös ei rajoita neuvoston asetuksen (ETY) N:o 338/79() 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan säännösten soveltamista. 7 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki valvonnan takaavat toimenpiteet. Niiden on varmistettava erityisesti sopimuksen koskeman tuotteen samuus ja määrä sekä 15 artiklan säännösten noudattaminen. 2. Tuottajien on sallittava milloin tahansa 1 kohdassa tarkoitettu valvonta. 8 artikla 1. Tässä asetuksessa tarkoitetut määräajat, päivämäärät ja määräpäivät määritetään asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 mukaisesti. Kuitenkaan mainitun asetuksen 3 artiklan 4 kohtaa ei sovelleta varastointiajan keston määrittämiseen. 2. Varastointiajan ensimmäinen päivä on sopimuksen tekoa seuraava päivä. 3. Kuitenkin, jos sopimus tehdään varastointijaksolle, joka alkaa ennen päivää, joka seuraa sopimuksen tekemistä, ei varastoinnin ensimmäinen päivä voi olla myöhäisempi kuin: - 16 päivä helmikuuta pitkäaikaisille varastointisopimuksille, - sopimuksen tekemistä seuraava kahdeksas päivä lyhytaikaisille varastointisopimuksille, - asetuksen (ETY) N:o 337/79 12 a artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuille varastointisopimuksille vahvistettua viimeistä päivää seuraava päivä mainituille varastointisopimuksille. 9 artikla Lukuun ottamatta asetuksen (ETY) N:o 337/79 12 a artiklan mukaisesti tehtyjä sopimuksia, pöytäviinien sopimuksissa määrätään, että varastoituja määriä tai osaa näistä koskevat interventioelimen maksama tuki sekä tuottajan vastaavat velvollisuudet voidaan lakkauttaa, kun asetuksen (ETY) N:o 337/79 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut edellytykset täytetään. Päätös tuenmaksun ja tuottajien vastaavien velvollisuuksien lakkauttamisesta tehdään soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 10 artikla 1. Rypälemehuille pitkäaikaisen sopimuksen tehneet tuottajat voivat jalostaa osittain tai kokonaan nämä rypälemehut tiivistetyiksi rypälemehuiksi tai puhdistetuiksi tiivistetyiksi rypälemehuiksi sopimuksen voimassaoloaikana. 2. Asianosaisten tuottajien on ilmoitettava interventioelimelle kirjallisesti 1 kohdassa tarkoitettujen jalostustoimien alkamispäivämäärä. Ilmoituksen on saavuttava interventioelimelle vähintään 15 päivää ennen jalostustoimien alkamista. Tuottajien on lähetettävä interventioelimelle saadun tuotteen määritysselostus, jossa mainitaan ainakin 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot, lukuun ottamatta b, i ja j kohdassa tarkoitettuja tietoja, jalostustoimien loppumispäivää seuraavan kuukauden aikana. 3. Kun 1 kohdassa tarkoitettu jalostus tehdään, on sopimuksessa tarkoitetun tuotteen varastointituen määrä yhtä suuri kuin 12 artiklan c alakohdassa tarkoitettu määrä. Tuki lasketaan koko varastointiajalta sopimuksessa tarkoitetuille rypälemehumäärille ennen jalostusta. 11 artikla 1. Sopimuksessa tarkoitetun tuotteen laadun heikentyessä huomattavasti sopimuksen voimassaoloaikana, ilmoittaa tuottaja tästä viipymättä interventioelimelle. Tiedon mukana lähetetään määritysseloste. 2. Jos interventioelimen tai muun valvontaelimen tekemässä tarkastuksessa käy ilmi, että sopimuksessa tarkoitetun tuotteen laatu on heikentynyt huomattavasti sopimuksen voimassaoloaikana, ilmoittaa interventioelin tästä tuottajalle viipymättä. Tämän tiedon mukana lähetetään määritysseloste. 3. Interventioelin voi 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen olosuhteiden johdosta päättää sopimuksesta luopumisesta ennen sovittua määräpäivää sinä päivänä, jonka se määrittää sille tuotemäärälle, jonka laatu on heikentynyt. Tässä tarkoituksessa se voi säätää kaikenlaisten tarpeellisten tarkistusten tekemisestä. 12 artikla Varastointituen koko yhteisössä voimassa oleva määrä vahvistetaan vakiomääräiseksi päivää ja hehtolitraa kohti seuraavasti: a) pöytäviineille tyyppiä R I, R II, R III ja A I ja pöytäviineille, jotka ovat läheisessä taloudellisessa suhteessa näihin pöytäviinityyppeihin, 0,0118 ECUun; b) pöytäviineille tyyppiä A II ja A III ja pöytäviineille, jotka ovat läheisessä taloudellisessa suhteessa näihin pöytäviinityyppeihin, 0,0174 ECUun; c) rypälemehuille, - jotka on saatu muista viiniköynnöslajikkeista kuin Sylvaner-, Müller-Thurgau- tai Riesling-tyyppisistä 0,0141 ECUun, - jotka on saatu Sylvaner-, Müller-Thurgau- tai Rieslingtyyppisistä viiniköynnöslajikkeista, 0,0208 ECUun; d) tiivistetyille rypälemehuille, - jotka on saatu tiivistämällä c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja rypälemehuja, 0,0472 ECUun, - jotka on saatu tiivistämällä c alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettuja rypälemehuja, 0,0521 ECUun; e) puhdistetuille tiivistetyille rypälemehuille, 0,0472 ECUun. 13 artikla Edellä 12 artiklassa tarkoitettujen määrien kansalliseksi valuutaksi muuntamiseen käytettävä edustava kurssi on, kunkin sopimusvarastointipäivän osalta, viinialalla tälle samalle päivälle sovellettava edustava kurssi. 14 artikla 1. Interventioelin maksaa tuen viimeistään kolmen kuukauden kuluttua sopimuksen umpeutumispäivästä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin jatkaa tuen maksamisesta viinivuoden 1982/1983 aikana tehtyjen pitkäaikaisten sopimusten osalta kolmessa maksuerässä, joista kaksi ensimmäistä maksetaan kumpikin viimeistään neljän viikon kuluttua kunkin neljännesvuotiskauden viimeisestä päivästä ja viimeinen viimeistään neljän viikon kuluttua sopimuksen umpeutumispäivästä. 2. Edellä olevasta 1 kohdan ensimmäisestä alakohdasta poiketen ja pitkäaikaisten, viinivuodesta 1983/1984 lähtien tehtyjen varastointisopimusten osalta, jäsenvaltiot voivat sallia tuottajan pyynnöstä sellaisen lisäehdon lisäämisen sopimukseen, jossa säädetään kahdesta tuen ennakkomaksusta, jotka on laskettu neljännesvuotta kohti ja jotka maksetaan kukin viimeistään neljän viikon kuluttua kunkin neljännesvuotiskauden viimeisestä päivästä. Tässä tapauksessa: - ennakkomaksu maksetaan sillä edellytyksellä, että tuottaja on tallettanut, ennen kunkin neljännesvuotiskauden viimeistä päivää, interventioelimen nimelle takuun, joka on 110 prosenttia kutakin maksua vastaavasta määrästä, - loppumäärä maksusta suoritetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua sopimuksen umpeutumispäivästä. Neljännesvuotiskaudella tarkoitetaan 8 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitettua ensimmäistä varastointipäivää seuraavia kolmea kuukautta. Maksettava määrä on kuluneelta neljännesvuotiskaudelta maksettava määrä. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut takuut talletetaan sen jäsenvaltion, johon interventioelin kuuluu, vahvistamia ehtoja vastaavan laitoksen antaman takuun muodossa. Takuut vapautetaan, kun tuen loppumäärä on maksettu. Jos tukea ei 17 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti makseta, takuu menetetään kokonaisuudessaan. Jos 17 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttaminen johtaa tuen määrän määrittämiseen pienemmäksi kuin jo maksettu määrä, vähennetään takuumäärä 110-prosenttisesti siitä maksetusta määrästä, joka ylittää maksetun tuen. Tällä tavoin vähennetty takuu vapautetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua sopimuksen umpeutumispäivästä. 4. Edellä 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa tuki maksetaan suhteessa sopimuksen todelliseen kestoon. Tämä tuki maksetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua sopimuksen umpeutumisesta. 15 artikla Sopimuksen voimassaoloaikana: a) tuottaja ei voi laittaa myyntiin tai myydä tai pitää muilla tavoin kaupan sopimuksessa tarkoitettua tuotetta; b) sopimuksessa tarkoitetuille tuotteille voidaan tehdä ainoastaan niiden säilyvyydelle tarpeelliset enologiset käsittelyt ja menettelyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan säännösten noudattamista; c) sopimuksessa tarkoitettuja tuotteita ei voida säilöä pienempiin kuin 50 litran säiliöihin. Ensimmäisen alakohdan a alakohdasta poiketen tuottaja voi sopimuksen voimassaoloaikana sitoutua toimittamaan sopimuksen koskemaa viiniä sopimuksen umpeuduttua tislaukseen, jolle on vahvistettu viinin ostohinta asetuksella (ETY) N:o 337/79 tai tämän soveltamiseksi annetulla asetuksella. Samoja tuotteita ei voi samanaikaisesti koskea yksityinen varastointisopimus ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 565/80() 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu järjestelmä. 16 artikla 1. Tuottaja antaa interventioelimelle tiedon etukäteen, jäsenvaltion säätämässä määräajassa, kaikista sopimuksen voimassaoloajan aikana tapahtuneista muutoksista, jotka koskevat: a) varastointipaikkaa tai b) tuotteen pakkausta, jos muutos aiheuttaa muutoksen niiden säiliöiden määrässä, joihin tuote on varastoitu. 2. Jos tuottaja aikoo kuljettaa sopimuksessa tarkoitetun tuotteen varastointipaikkaan, joka sijaitsee muualla tai tiloissa, jotka eivät kuulu hänelle, voidaan kuljetus tehdä ainoastaan, jos interventioelin, jolle siitä on ilmoitettu 1 kohdan mukaisesti, antaa siihen luvan. 17 artikla 1. Lukuun ottamatta ylivoimaista estettä, a) tukea ei makseta, jos tuottaja ei täytä hänelle 7 artiklan 2 kohdan, 15 ja 16 artiklan ja tarvittaessa 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti kuuluvia velvoitteita; b) maksettavasta tuesta vähennetään se toimivaltaisen viranomaisen vahvistama määrä, joka vahvistetaan rikkomuksen vakavuuden mukaan, jos tuottaja ei täytä hänelle tämän asetuksen tai sopimuksen mukaisesti kuuluvia, muita kuin a alakohdassa tarkoitettuja velvoitteita. 2. Hyväksyttyjen ylivoimaisten esteiden ollessa kyseessä määrittää interventioelin olosuhteet huomioon ottaen tarpeelliseksi katsomansa toimenpiteet. 3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikki ylivoimaista estettä koskevien vetoomusten tulokset. 18 artikla Jos sopimusten tekoehdot täytetään pöytäviinejä koskevan sopimuksen voimassaoloajan umpeutuessa: - voidaan tälle pöytäviinille tehdä uusi sopimus, - interventioelimet voivat tuottajan pyynnöstä pidentää vanhan sopimuksen voimassaoloaikaa mukauttamalla sen merkinnät. Uusi määritysseloste vaaditaan ainoastaan, jos samalle viinille aiemmin esitetty seloste on vanhempi kuin kuusi kuukautta. 19 artikla 1. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä interventioelin, joka on valtuutettu toteuttamaan asetuksen (ETY) N:o 337/79 7, 8, 9 ja 12 a artiklassa ja tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet. 2. Niiden on ilmoitettava komissiolle viipymättä tämän elimen nimi ja osoite. 3. Jäsenvaltioiden, joissa sopimukset on tehty, on ilmoitettava komissiolle viimeistään kunkin kuukauden 10 päivänä edellistä kuuta koskevat: a) sopimuksessa tarkoitettujen tuotteiden määrät kyseisen kuun alussa; b) niiden tuotteiden määrät, joista on tehty sopimus tai joiden osalta tämä sopimus on mennyt umpeen kyseisen kuun aikana; c) sopimuksessa tarkoitettujen tuotteiden määrät kyseisen kuun lopussa; d) niiden rypälemehujen määrät, jotka on jalostettu tiivistetyksi rypälemehuksi tai puhdistetuksi tiivistetyksi rypälemehuksi sopimuksen voimassaoloaikana, sekä tällä tavoin saadut määrät. 20 artikla 1. Kumotaan asetus (ETY) N:o 2600/79. Kuitenkin sen 4 artiklaa sovelletaan 31 päivään elokuuta 1983. 2. Kaikissa yhteisön asiakirjoissa asetukseen (ETY) N:o 2600/79 tai sen artikloihin tehdyt viittaukset katsotaan viittauksiksi tähän asetukseen tai tätä asetusta vastaaviin artikloihin. 21 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Kuitenkin: - 4 artiklaa sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 1983, - 12 artiklaa sovelletaan 16 päivästä joulukuuta 1982, - 14 artiklan 1 ja 4 kohtaa sovelletaan 16 päivästä joulukuu ta 1982 lähtien solmittuihin sopimuksiin. Poiketen 14 artiklan 1 kohdan ensimmäisestä alakohdasta interventioelin maksaa tukimäärän 16 päivästä joulukuuta 1982 lähtien umpeutuneiden sopimusten osalta ja tämän asetuksen voimaantuloon asti viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 1983. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 29 päivänä huhtikuuta 1983. Komission puolesta Poul DALSAGER Komission jäsen () EYVL N:o L 54, 5.3.1979, s. 1 () EYVL N:o L 326, 23.11.1982, s. 1 () EYVL N:o L 297, 24.11.1979, s. 15 () EYVL N:o L 331, 26.11.1982, s. 33 () EYVL N:o L 124, 8.6.1971, s. 1 () EYVL N:o L 54, 5.3.1979, s. 48 () EYVL N:o L 62, 7.3.1980, s. 5