NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 27 päivänä heinäkuuta 1994,

erityisen tutkimus- ja teknologian kehittämisohjelman, mukaan lukien esittelyohjelma, toteuttamisesta kehittyneiden viestintäteknologioiden ja -palveluiden alalla (1994 P1998) (94/572/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1)

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2)

sekä katsoo, että

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellä 1110/94/EY(3) hyväksyneet neljännen yhteisön tutkimus-, teknologisen kehittämis- ja esittelytoiminnan (jäljempänä "TTK") puiteohjelman ajanjaksolle 1994 P1998, määrittämällä erityisesti kehittyneiden viestintäteknologioiden ja -palveluiden alalla toteutettavista toimista ja tämä päätös tehdään kyseisen päätöksen johdanto-osassa esitettyjen syiden perusteella,

perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin; kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista,

tämän ohjelman toteuttamiseen arvioidut tarvittavat varat ovat 630 miljoonaa ecua; budjettivallan käyttäjät antavat määrärahan jokaista tilivuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu ja päätöksen 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa ilmoitettujen edellytysten mukaisesti,

uusien viestintäjärjestelmä- ja viestintäpalvelusukupolvien yhdenmukainen kehittäminen ja käyttöönotto ovat elintärkeitä sisämarkkinoiden vahvistamiselle; tutkimus ja teknologian kehittäminen ovat Euroopan laajuisten verkkojen ja palveluiden tukipilari; uusien viestintäpalveluiden uudenlainen käyttö edistää joustavampien työskentelytapojen kehitystä ja televiestinnän, television ja tiedotusvälineiden alojen lähentymistä interaktiivisten videopalveluiden hankkimisen myötä; vuodelle 1998 tehdyt televiestintäpalveluiden vapauttamista koskevat päätökset luovat uusia haasteita teknologian kehitykselle sekä verkkojen ja palveluiden yhteentoimivuuden että palveluiden kilpailukykyisessä ympäristössä johtamisen osalta,

tämä ohjelma voi merkittävästi edistää kasvun uudelleen käynnistämistä, kilpailukyvyn parantamista ja työllisyyden kehittämistä yhteisössä, kuten esitetään valkoisessa kirjassa nimeltä Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys,

yhteisön TTK-toiminnan neljännen puiteohjelman sisällöstä on määrätty läheisyysperiaatteen mukaisesti; tämä erityisohjelma täsmentää kyseisen periaatteen mukaisen toiminnan sisällön kehittyneiden viestintäteknologioiden ja -palveluiden alalla,

päätöksessä 1110/94/EY määrätään, että yhteisön toiminta on perusteltua, jos tutkimus muun muassa myötävaikuttaa yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittumiseen sekä edistää kokonaisuudessaan sen sopusointuista kehitystä pyrkien samalla tieteelliseen ja tekniseen laatuun; tämän ohjelman katsotaan edistävän näiden tavoitteiden toteuttamista,

yhteisön olisi tuettava ainoastaan korkeatasoista TTK-toimintaa,

teknologian nopean kehityksen vuoksi perusteellista tutkimusta on kannustettava, erityisesti fotonisen viestinnän alalla,

tähän erityisohjelmaan sovelletaan yritysten, tutkimuskeskusten (mukaan lukien Yhteinen tutkimuskeskus [YTK]) ja korkeakoulujen osallistumista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sekä tutkimustuloksista saatujen tietojen levittämistä koskevia sääntöjä, jotka täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä,

on aiheellista määrätä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on rohkaista pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) osallistumaan tähän toimintaohjelmaan, ja erityisesti teknologiaa kannustavista toimenpiteistä,

yhteisön on jatkettava pyrkimyksiään yksinkertaistaa ja nopeuttaa haku- ja valintamenettelyä sekä saada ne avoimemmiksi, jotta edistettäisiin ohjelman toteuttamista ja helpotettaisiin niitä toimia, joita yritysten, erityisesti pk-yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen on toteutettava osallistuakseen yhteisön TTK-toimintaan,

tämä toimintaohjelma edistää jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja yritysten, erityisesti pk-yritysten kehittyneiden viestintäteknologioiden ja -palveluiden alalla toteuttamien TTK-toimintojen välisen, sekä kyseisten toimintojen ja yhteisön vastaavien TTK-toimintojen välisen synergian lujittamista,

ottaen huomioon tietoteknologioiden, televiestintäteknologioiden ja telematiikan kasvava lähentyminen on tarpeen panna ohjelma täytäntöön yhteensovittaen se tiiviisti yhteistä kiinnostusta herättävien tietoteknologioiden ja telemaattisten sovellutusten alan tutkimusohjelmiin niiden synergian lujittamiseksi,

tämän toimintaohjelman täytäntöönpanemiseksi saattaa olla tarkoituksenmukaista toteuttaa kansainvälisiä yhteistyötoimia kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa,

tähän toimintaohjelmaan on myös sisällyttävä erityisesti toimintaohjelmaan vähiten osallistuvissa jäsenvaltioissa tai tällaisilla alueilla sijaitseviin pk-yrityksiin kohdistuvia tietojen levittämistoimia sekä TTK-tutkimustoiminnan tulosten hyödyntämiseen liittyviä toimia, sekä toimintaohjelman tyydyttävään toteuttamiseen tarvittavia, ohjelman sisäisiä toimia tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen kannustamiseksi,

on syytä tutkia mahdollisten toimintaohjelmaan liittyvien mahdollisten teknologisten vaarojen yhteiskunnallis-taloudellisia vaikutuksia,

viimeistellyn yhteiskunnallis-taloudellisen tutkimusohjelman yhteydessä on myös tarpeen tutkia ensiksikin kehittyneiden viestintäteknologioiden ja -palveluiden sosiaalisia vaikutuksia (erityisesti aluesuunnitteluun sekä tuotannon ja työn järjestämiseen) ja toiseksi yhteisön kansalaisten ja tietoinfrastruktuurin vuorovaikutusta,

toisaalta olisi valvottava jatkuvasti ja järjestelmällisesti tämän toimintaohjelman toteutumista, jotta sitä tarvittaessa sovellettaisiin tieteelliseen ja teknologiseen kehitykseen kyseisellä alalla; toisaalta olisi kohtuullisen ajan kuluessa ryhdyttävä kyseisen toimintaohjelman toteutumisen itsenäiseen arviointiin siten, että toimitetaan kaikki viidennen TTK-puiteohjelman tavoitteiden määrittämiseksi tarvittavat tiedot; lopuksi kyseisen toimintaohjelman päättyessä olisi suoritettava tulosten lopullinen arviointi tässä päätöksessä määrättyihin tavoitteisiin nähden,

YTK voi osallistua tähän toimintaohjelmaan sisältyviin välillisiin toimiin, ja

tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (CREST) on kuultu,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään erityinen tutkimus- ja teknologinen kehittämisohjelma, mukaan lukien näyteohjelma, kehittyneiden viestintäteknologioiden ja -palveluiden alalla, sellaisena kuin se määritetään liitteessä I, 27 päivän heinäkuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1998 väliseksi ajaksi.

2 artikla

1. Toimintaohjelman toteuttamiseen arvioidut tarvittavat varat ovat 630 miljoonaa ecua, josta enintään 6,3 prosenttia on tarkoitettu henkilökunnan kuluihin ja komission toimintakuluihin.

2. Varojen ohjeellinen jakautuminen esitetään liitteessä II.

3. Budjettivallan käyttäjät vahvistavat määrärahat jokaista tilivuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien osalta ja päätöksen 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa määrätyin edellytyksin muuta johdu, ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut asianmukaisen varainhoidon periaatteet.

3 artikla

1. Yhteisön taloudellista osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt täsmennetään päätöksen 1110/94/EY liitteessä IV.

2. Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä.

3. Liitteessä III esitetään tämän toimintaohjelman toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka täydentävät 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja yksityiskohtaisia sääntöjä.

4 artikla

1. Varmistaakseen että tämän toimintaohjelman toteuttaminen on taloudellisesti kannattavaa, komissio valvoo jatkuvasti ja järjestelmällisesti riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden asianmukaisella avustuksella ohjelman edistymistä liitteessä I määrättyihin ja työohjelmassa esitettyihin tavoitteisiin nähden. Se arvioi erityisesti onko tavoitteet, asioiden tärkeysjärjestys ja rahavarat mukautettu aina tilanteen kehitykseen. Se esittää valvonnan tulosten mukaan tarvittaessa ehdotuksia tämän toimintaohjelman mukauttamiseksi tai täydentämiseksi.

2. Osallistuakseen päätöksen 1110/94/EY 4 artiklan 2 kohdassa määrättyyn yhteisön toiminnan kokonaisvaltaiseen arviointiin yhteisö teettää riippumattomilla pätevillä asiantuntijoilla ja kyseisessä kohdassa määrätyn aikataulun mukaisesti ulkoisen arvioinnin tähän toimintaohjelmaan sisältyvillä aloilla toteutetuista toimista ja niiden hoitamisesta kyseistä arviointia edeltävien viiden vuoden aikana.

3. Komissio teettää tämän toimintaohjelman päättyessä riippumattoman tulosten loppuarvioinnin päätöksen 1110/94/EY liitteessä III ja tämän päätöksen liitteessä I määritettyihin tavoitteisiin nähden. Kertomus loppuarvioinnista toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle.

5 artikla

1. Komissio laatii työohjelman liitteessä I määrättyjen tavoitteiden ja liitteessä II esitetyn määrärahojen ohjeellisen jakamisen mukaisesti sekä saattaa sen tarvittaessa ajan tasalle. Kyseisessä toimintaohjelmassa esitetään yksityiskohtaisesti:

- tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja tutkimus, joka tehdään,

- toiminnan toteuttamisaikataulu, johon sisältyvät päivämäärät ehdotusten jättämistä varten,

- rahoitusta ja hallintoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien erityiset teknologiaa kannustavien PK-yrityksille suunnattujen toimenpiteiden toteuttamiseen liittyvät yksityiskohtaiset säännöt ja muiden toimenpiteiden pääpiirteet, mukaan lukien valmistelevat toimenpiteet ja tukitoimenpiteet,

- yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat yhdenmukaistamista muun kyseisellä alalla toteutettavan TTK-toiminnan kanssa, erityisesti erityisohjelmien yhteydessä, ja tarvittaessa määräykset, joiden tarkoituksena on lujittaa synergiaa muiden, kuten EUREKAN ja Euroopan tieteen ja tekniikan tutkimuksen yhteistyöohjelman (COST) kanssa toteutettavan toiminnan yhteydessä,

- tämän toimintaohjelman yhteydessä toteutetun TTK-toiminnan tuloksena saatujen tietojen levittämistä, suojelua ja käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

2. Komissio pyytää työohjelman perusteella toteutettavia toimia koskevia ehdotuksia.

6 artikla

1. Komissio vastaa toimintaohjelman täytäntöönpanemisesta.

2. Jäljempänä 7 artiklan 1 kohdassa määrätyissä tapauksissa komissiota auttaa komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista, ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja.

3. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa kyseisistä toimenpiteistä määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komissiossa äänestettäessä jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.

4. Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.

5. Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.

6. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.

7 artikla

1. Edellä 6 artiklan 2 P6 kohdassa määrättyä menettelyä sovelletaan:

- edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman laatimiseen ja ajan tasalle saattamiseen,

- ehdotuspyyntöjen sisältöön,

- yhteisön rahoitustukea varten ehdotettujen TTK-toimien arviointiin ja kyseisen rahoituksen arvioituun määrään jokaisen toimen osalta, jos tämä määrä on 1 miljoonaa ecua tai suurempi,

- kaikkiin liitteessä II esitettyä varojen ohjeellista jakautumista koskeviin muutoksiin,

- erityisiin yksityiskohtaisiin sääntöihin, jotka koskevat yhteisön taloudellista osallistumista erilaisiin suunniteltuihin toimintoihin,

- tarvittaviin toimenpiteisiin ja valtuuksiin määrätä toimintaohjelman arvioinnista,

- kaikkiin poikkeuksiin liitteessä III määrätyistä yksityiskohtaisista säännöistä,

- kolmansien maiden oikeushenkilöiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistuessa mihin tahansa toimintaan.

2. Jos 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettu rahamäärä, jolla yhteisö osallistuu toimintaohjelmaan, on pienempi kuin 1 miljoonaa ecua, komissio tiedottaa toiminnoista ja arvioinnin tuloksista.

3. Komissio ilmoittaa komitealle säännöllisesti toimintaohjelman toteuttamisen edistymisestä kokonaisuudessaan.

8 artikla

Ilman komission rahallista tukea tähän ohjelmaan osallistuminen voi olla avoin kolmansiin maihin sijoittautuneille oikeudellisille yksiköille, joiden osallistuminen määrättyyn hankkeeseen vaikuttaa itse ohjelman tavoitteiden toteuttamiseen ja joiden osallistumisessa otetaan huomioon yhteisen edun periaate.

9 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 27 päivänä heinäkuuta 1994.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Th. WAIGEL

(1) EYVL N:o C 205, 25.7.1994

(2) Lausunto on annettu 2. kesäkuuta 1994.

(3) EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1

LIITE I

OHJELMAN TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA SISÄLTÖ

Tämä erityinen toimintaohjelma kuvastaa täysin neljännen puiteohjelman suuntaviivoja, soveltaa sen valintaperusteita ja täsmentää sen tieteelliset ja teknologiset tavoitteet.

Mainitun puiteohjelman liitteen III 1.B kohta on tämän ohjelman erottamaton osa.

Johdanto

Erityisohjelman yhteydessä toteutettu viestintäteknologioiden TTK-toiminta painottaa parhaillaan kehittyvää tieto- ja viestintäinfrastruktuuria, joka muodostaa tulevaisuuden tietoyhteiskunnan keskushermoston. Ehdotetut TTK-toiminnan alat ovat niitä, jotka vaikuttavat merkittävällä tavalla tämän infrastruktuurin kehitykseen, pyrkimysten valikointi- ja keskittämistarve huomioon ottaen, ja joiden tavoitteena on koko teollisuuden kilpailukyvyn, Euroopan unionin alueen työllisyystilanteen ja elämänlaadun parantaminen, varmistaen erityisesti, että tietoinfrastruktuuri on yhtäläisesti kaikkien ulottuvilla.

Euroopan yhteisö tuki tutkimusta ja teknologian kehittämistä ensimmäisen kerran tällä alalla vuonna 1988 toisen puiteohjelman yhteydessä. Sitä lujitettiin vuosina 1991 ja 1993 kolmannella puiteohjelmalla. Tämä teollisuudenala on viime vuosina merkittävästi muuttunut ja yhteisön tuki tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen suuntautuu eri tavalla. Seuraavien kolmen syyn vuoksi on kuitenkin välttämätöntä, että yhteisö jatkaa tutkimus- ja kehittämistoiminnan tukemista kehittyneiden viestintäteknologioiden ja -palveluiden alalla.

Kaikkein ensimmäiseksi, uusien viestintäjärjestelmä- ja viestintäpalvelusukupolvien yhdenmukainen kehittäminen ja käyttöönotto ovat ensiarvoisen tärkeitä sisämarkkinoiden vahvistamiselle; tutkimus ja teknologian kehittäminen ovat Euroopan laajuisten viestintäverkkojen ja palveluiden toteuttamisen oleellinen perusta.

Toiseksi, televiestintäala on itsessään merkittävä talouden osa-ala ja se tukee muita talouden osa-aloja: uudet viestintäpalvelut ovat tuotannon kasvattamisen, teollisuuden kilpailukyvyn, talouskasvun ja työpaikkojen luomisen avain. Uusien yhdistettyjen viestintäpalveluiden uudenlainen käyttö tukee joustavampien työskentelytapojen kehitystä ja televiestinnän, television ja tiedotusvälineiden alojen lähentymistä interaktiivisten videopalveluiden hankkimisen myötä.

Kolmanneksi, vuodelle 1998 tehdyt televiestintäpalveluiden vapauttamista koskevat päätökset luovat uusia haasteita teknologian kehitykselle sekä verkkojen ja palveluiden yhteentoimivuuden että palveluiden kilpailukykyisessä ympäristössä johtamisen osalta. Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen tukemisen jatkaminen yhteisön tasolla merkitsee siis sisämarkkinoita, teollisuuden kehitystä, työpaikkojen luomista ja varsinaista televiestintäalaa koskevan yhteisön politiikan perusteellista oikaisemista.

Tausta

Kehittyneillä viestintäteknologioilla ja -palveluilla on suuri merkitys sisämarkkinoiden vahvistumiselle, eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn paranemiselle ja tasapainoisen talouskehityksen toteutumiselle. Näiden palveluiden avulla voidaan toisaalta varmistaa teollisuuden, palvelualan ja markkinoiden väliset ja toisaalta syrjäseutujen ja talouskeskusten väliset välttämättömät suhteet. Ne ovat myös välttämätön edellytys sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kulttuurin kehityksen toteutumiselle.

Kehittyneet viestintäpalvelut lisäävät merkittävästi perinteisten palveluiden tarjoamia etuja. Suuryritykset ovat jo saaneet huomata, että ne auttavat alentamaan kustannuksia, kasvattamaan tuottavuutta, vahvistamaan kilpailukykyä ja pienentämään ympäristövaikutuksia.Euroopassa on kuitenkin edelleen olemassa kuilu tekniikan tarjoamien mahdollisuuksien ja niiden käytäntöön soveltamisen välillä.

Tarjolla olevat toimet eivät ole ainoastaan innovaatioiden viitoittaja ja kilpailukyvyn avain, vaan ne auttavat myös vastaamaan eurooppalaisen yhteiskunnan tarpeisiin. Tutkimus keskittyy fotonisten ja suurinopeuksisten televiestintäjärjestelmien yhteentoimivuuteen, yhdistämiseen ja testaamiseen sekä älyverkkojen ja -palveluiden kehittämiseen.

Race-ohjelman kaksi vaihetta on keskitetty koskemaan yhdistettyjä laajakaistaverkkoja ja hankkeiden toteuttamista, joiden tarkoituksena on osoittaa, miten palvelut voivat hyötyä näistä verkoista. Tässä ohjelmassa määrätyt toimet perustuvat saatuihin kokemuksiin ja edistävät kyseisellä alalla yhteisön toimenpiteiden onnistumiseksi suunnattuja pyrkimyksiä. Kuitenkin vuoteen 1998 mennessä on toimittava suunnan muuttamiseksi keskittämällä pyrkimyksiä enemmän uusien käyttötapojen edistämiseen. Tämä suuntaus vaatii poikkitieteellistä lähestymistapaa ja kehittyneiden viestintämuotojen käyttäjien tiiviimpää yhteistyötä julkisella ja yksityisellä alalla.

Yhteisön tuki teknologian kehittämiselle on välttämätöntä tietyillä aloilla, jotka eivät voi olla yksittäisten toimenpiteiden kohteena tai jotka vaativat yhteisön yhteisiä eritelmiä tai standardeja. Alat, joita tämä sopimus koskee, ovat tällaisia.

Saaduista kokemuksista ja Race-ohjelman yhteydessä perustetuista yhteistyörakenteista on hyötyä toimissa. On ensiarvoisen tärkeää korostaa yhteisten standardien ja toiminnallisten eritelmien luomista. Toimissa otetaan huomioon teknologian kehityksen ja lainsäädännön vuorovaikutus, yhteistoiminnassa kansallisten lainsäädäntöelinten kanssa, jolla tuetaan eurooppalaisten lainsäädäntöjärjestelmien yhdenmukaistamistyön jatkamista ja autetaan kansallisia viranomaisia kohtamaan uusien tekniikoiden ja palveluiden käyttöönoton mukanaan tuomat taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset.

Ohjelman tavoitteet

Ohjelman tavoitteena on kehittyneiden viestintäjärjestelmien ja -palveluiden aikaansaaminen, jotka edistävät talouskehitystä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopassa ottaen huomioon teknologioiden nopean kehityksen, lainsäädännössä tapahtuvat muutokset sekä kehittyneiden Euroopan laajuisten verkkojen ja palveluiden kehittämiseen tarjoutuvat mahdollisuudet.

Ohjelman päämääriin kuuluu yhteisön politiikan tukeminen, jonka tarkoituksena on saattaa kehittyneet viestintävälineet käyttöön nopeasti ja tehokkaasti sisämarkkinoiden vahvistamiseksi sekä eurooppalaisten yritysten auttaminen kilpailukykyisiksi maailmanmarkkinoilla. Toimien avulla voidaan tasapainottaa viestinnän, kuljetuksen, energiankäytön ja ympäristönsuojelun alalla tehtyjä julkisia ja yksityisiä investointeja sekä testata kehittyneiden palveluiden toimivuutta. Kuten tietoteknologioiden alaa koskevan erityisohjelman toimet, ne lähtevät yhteiseltä teknologiselta perustalta telemaattisia järjestelmiä koskevan, uusien sovellutuksien tutkimiseen ja kehittämiseen liittyvän erityisohjelman toimien kanssa, ja valmistavat tietä eurooppalaisille tietopalvelumarkkinoille.

Sovellettavuuspalkkioihin perustuvia teknologian kannustustoimenpiteitä toteutetaan pk-yritysten osallistumisen rohkaisemiseksi ja helpottamiseksi.

Tutkimusalat

Toimet vahvistavat Euroopan etumatkaa teknologiassa digitaalisen laajakaistaviestinnän alalla ja auttavat verkkojen tehokasta hallintaa ja palvelujen luomista monipuolisessa ja kilpailukykyisessä viestintäympäristössä. Tarkoituksena on erityisesti rohkaista ja sovittaa yhteen digitaalisten multimediapalveluiden ja yhdistettyjen fotonisten järjestelmien esiin tuloa, jotta voidaan varmistaa niiden laajalle leviäminen vuodesta 2000 alkaen ja näiden tulevaisuuden näkymien mukaan vakiinnuttaa tarvittava teknologinen perusta "täysin optisen" verkon asentamiseksi. Toimien avulla on myös varmistettava liikkuvuus perustetuilla verkoilla ja sen myötä langattomien radio- ja satelliittivälitteisten järjestelmien käyttöönotto kaikkialla Euroopassa. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityisesti huomiota sekä julkisen että yksityisen alan käyttäjien verkkoon pääsyyn. Loppujen lopuksi tarkoituksena on saada aikaan tekniikoita, joilla varmistetaan tietojen yhtenäisyys, luotettavuus, yksityisyyden suoja ja tietojen saanti yhdistetyistä järjestelmistä, sekä osoittaa niiden toimivuus.

Kaikilla aloilla kehittyneisiin viestintäpalveluihin liittyvien palveluiden käyttäjät voivat teknologioiden ja palvelujen esittelijöiden avustuksella arvioida uusien tekniikoiden soveltuvuutta ja keskittyä kehittämistoiminnassa niiden omiin tarpeisiin ja aloihin, jotka ovat olennaisia Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta. Käyttäjien tällä tavoin tekemien huomioiden ansiosta on mahdollista valvoa, että kehittämistoiminta mukautuu nopeasti taloudellisiin ja sosiaalisiin muutoksiin ja seuraa jatkuvasti uusia tieteen maailmassa tehtyjä keksintöjä ja läpimurtoja.

Avainasemassa ovat järjestelmien yhdistäminen, käyttötestit sekä kehittyneiden palveluiden esittely ja tiivistä yhteyttä pidetään yllä Euroopan laajuisen verkon kehityksen kanssa. Soveltamistestien avulla voidaan osoittaa kehittyneiden viestintäjärjestelmien tarjoamat mahdollisuudet yksityisen ja julkisen alan toimialoilla ja auttavat arvioimaan niiden tuomia etuja tehokkuuden, käyttövarmuuden ja ympäristövaikutusten pienentämisen osalta. Niiden avulla ryhmät, joilla on yhteisiä etuja, voivat testata uusia teknologioita, ratkaista rakenteellisia ja lainsäädännöllisiä ongelmia kehittyneiden viestintävälineiden käytön edistämiseksi, määritellä "parhaat käytännöt" sekä arvioida vaikutuksia siirryttäessä tietotekniikoiden hallitsemaan talouteen, jolle on luonteenomaista työn hajautuminen useille alueille jakautuneiden osatekijöiden kesken sekä pienyritysverkostojen muodostaminen. Odotusten mukaan tärkeimpien teknologian kehittämistoimien olisi keskityttävä seuraaville kuudelle alalle.

1. Interaktiiviset digitaaliset multimediapalvelut

Multimediapalveluilla ja erityisesti televisiolla on suuri merkitys sosiaaliskulttuuriseen elämään. Eurooppalaisten standardien laatiminen ja monikielisten palveluiden aikaansaaminen ovat olennainen ehto sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle Euroopassa. Lisäksi vahva multimedia-ala luo uusia työpaikkoja. Digitaalisten järjestelmien avulla voidaan paremmin käyttää hyväksi nykyisiä kaapelijakelun infrastruktuureja ja saada laadultaan ja terävyydeltään parempi kuva [laadultaan jopa teräväpiirtotelevision (HDTV) kuvaa parempi]. Niiden käyttöönoton ansiosta on myös mahdollista lisätä ohjelmien määrää, supistaa äänikanavaa monikielisiä lähetyksiä varten ja luoda kehittyneitä interaktiivisia audiovisuaalisia palveluja.

Toimien tavoitteena on muuhun yhteisön politiikkaan yhteensovittaen kannustaa eurooppalaisten digitaalisten, interaktiivisten ja multimediaviestintäpalveluiden esiin tuloa vähintään yhtä nopeasti kuin muissa teollisuusmaissa, jotta varmistetaan niiden leviäminen laajalle vuodesta 2000 alkaen ja niiden kilpailuedun säilyminen.

Erityisesti tarkoituksena on edistää olemassa olevien laajakaistapalveluiden yhdistämistä, erityisesti televisio-ohjemien lähettäminen maanpäällisen, kaapeli- tai satelliittivälitteisen, verkon kautta, yleisiin digitaalisen välitysjärjestelmän (ISDN, GSM) palveluihin interaktiivisten multimediapalveluiden aikaansaamiseksi. Tämä edistää lisäksi verkkojen kehittymistä täysin symmetristen interaktiivisten multimediapalveluiden varmistamiseksi. Toimet tähtäävät taajuuksien yhä tehokkaampaan käyttöön, kanavien määrien lisäämiseen ja kaikkien kaapelijakeluverkkojen palveluiden laadun kohentamiseen sekä teknologioiden aikaansaamiseen, jotka tekevät eri yhteyksissä digitaalisen videoviestinnän käytön joustavaksi, erityisesti uuden sukupolven teräväpiirtovideon osalta.

Toimien avulla voidaan ottaa käyttöön uusia palveluja alkaen etätyön erikoistyövälineistä suuren yleisön ajanvietepalveluihin. Interaktiivisuuden vahvistaminen on ehdoton edellytys sellaisten palveluiden käyttöönotolle kuten kertamaksutelevisio, valikoiva tiedonvälitys yleisölle, tilattujen koulutuspalvelujen ohjaus, suuren yleisön elektroniset tietopalvelut, elokuvien tilauspalvelu, ohjelmien kotiintilaus (juuri televisioidun ohjelman saamiseksi) sekä kohderyhmäsidonnaiset mainokset ja suoramainonta. Kytketyt videopalvelut mahdollistavat korkealaatuisten kuvapuhelin- ja kuvaneuvottelupalveluiden järjestämisen erilaisille käyttäjäryhmille aina pienyrityksiin ja yksityishenkilöihin asti. Luomalla yhteydet multimediatyöasemien välille suurinopeuksisten digitaalisten verkkojen kautta toimet mahdollistavat liikkuvan videokuvan vastaanottamisen ja lähettämisen.

Toimiin sisältyy digitaalisten teknologioiden aikaansaaminen, joilla varmistetaan kohtuulliseen hintaan eri terävyysasteisten kuvien lähettäminen ja vastaanottaminen laajakankaalle ja kannettavalle näyttöpäätteelle noudattaen yhtenäistä digitaalisen kuvankäsittelyn hierarkiaa. Tehokkaan ja joustavan multipleksointijärjestelmän käyttöönotolla voidaan saada aikaan samalla kanavalla erityyppisiä "kuva- ja äänibittivirtoja"; sen avulla voidaan valvoa ohjelmiin ja kanaville pääsyä sekä käyttää taajuuksia tehokkaammin. Teknologian kehittämistoimet koostuvat muun muassa kuvien ja kanavien koodaustoimista, palveluiden kanavoinnista, verkkohallinnasta ja pääsynvalvonnasta. Niihin kuuluvat myös taajuuskaistojen tehokas jakamisjärjestelmä, multimedia-viestintäarkkitehtuurit, yhteentoimiva alkukoodausjärjestelmien laitteisto tiedon tallennusta, siirtoa ja esittämistä varten, yhteiset kanavakoodaus- ja modulointitekniikat digitaalista tiedonsiirtoa varten sekä kehittyneet käyttöjärjestelmät multimedia-viestintäpalveluiden hallintaa varten. Alkukoodaus- ja kanavakoodausjärjestelmät perustuvat digitaalihierarkiaan, jonka avulla voidaan varmistaa joustavampi palveluiden järjestäminen käyttötilanteen mukaan.

Toimiin kuuluu myös kehittyneiden kuvakompressiojärjestelmien aikaansaaminen kuvan siirtämiseksi medioissa, joiden kaistanleveys on rajoitettu, sekä kuvien analysoinnissa, tulkinnassa ja tuottamisessa sellaisia kehittyneitä palveluita varten, kuten kolmiulotteinen videoviestintä ja "virtuaalitodellisuus", mikä vaatii tekniikoiden luomista stereoskooppista ja kolmiulotteista esitystä varten, kehittyneitä kuvan sieppaus-, käsittely-, tallennus- ja kuvanhakujärjestelmiä ja kehittyneitä interaktiotekniikoita digitaalisia videopalveluita varten.

Tämän alan toimista saadut tulokset testataan ja niitä havainnollistetaan teknistä todellisuutta vastaavien kokeiden avulla.

Toimet auttavat huomattavasti yhteisön yhteisten standardien ja toiminnallisten eritelmien luomista erityisesti multimediaviestintäkäytäntöjen ja kuvakoodauksen alalla ja mahdollistavat suurtuotannon edut, joita eurooppalainen teollisuus tarvitsee säilyäkseen maailmanmarkkinoilla.

2. Fotoniset teknologiat

Tavoitteena on rohkaista ja sovittaa yhteen yhdistettyjen fotonisten järjestelmien käyttöönottoa ja erityisesti saada aikaan tarvittava teknologinen perusta täysin optisen verkon asentamiseksi Eurooppaan vuoteen 2000 mennessä.

Toimissa voidaan käyttää hyväksi optisessa ja optoelektronisessa viestinnässä viimeisen vuosikymmenen aikana saavutettua huomattavaa edistystä. Luodaan teknologioita optiikan käyttämiseksi koko verkossa sekä tiedon siirtämiseen että lähettämiseen siten, että vältytään tarpeettomilta fotonis-elektronisilta siirroilta.

Toimiin sisältyy tekniikoiden aikaansaaminen, jotka sallivat usean gigabitin kaistaleveyden (vähimmäiskustannuksin sekä riippumatta bittinopeudesta ja etäisyydestä), optisen tiedonsiirron sekä merkkien optisen käsittelyn ja ohjauksen. Siirtymiselle nykyisistä elektroniseen tiedonsiirtoon perustuvista verkoista tulevaisuuden hybridiverkkoihin ja täysin optisiin verkkoihin luodaan kehityspolut ja aikataulut. Fotonisten verkkojen suunnittelemiseksi, hallitsemiseksi ja valvomiseksi luodaan täysin uusia käsitteitä. Fotonien fysikaalisten ominaisuuksien selvät edut suhteessa elektronien etuihin havainnollistetaan todellisuutta vastaavien sovellutusten avulla.

Uusia kvanttioptiikan, epälineaarisen dynamiikan, femtosekunttiteknologioiden sekä optisen käsittelyn käsitteitä otetaan käyttöön seuraavan sukupolven teknolgian läpimurtojen toteuttamiseksi kaistaleveyden kasvattamiseksi terabittien siirtonopeuden tasolle, joka on mahdollista vuoden 2000 jälkeen. "Täysin optisen" verkon kokonaisvaltaisen käytön mahdollistamiseksi laajakaistapalveluihin pääsyn osalta tehdään tarvittavat kustannusleikkaukset; erityispyrkimyksiin sisältyvät käyttäjäverkkojen liitännät sekä kiinteän verkon ja liikkuvien palveluiden liitännät. Uusien verkko- ja liitäntäinfrastruktuurin suunnittelu ja luominen liittyvät kiinteästi niiden välittämiin palveluihin.

3. Suurinopeuksisten verkkojen luominen

Tavoitteena on saada suurinopeuksiset useiden gigabittien yhdistetyt verkot eurooppalaisen huipputeollisuuden, tutkimuskeskusten ja yliopistojen käyttöön vuoteen 2000 mennessä, sekä valmistella näiden verkkojen laajamittaista asentamista koko Euroopan alueella samanaikaisesti kuin tärkeimmissä kilpailijamaissa(1).

Laajakaistapalveluiden, erityisesti kuvapuhelimen, etätyön, multimedioiden ja sosiaalipalveluiden käyttöönottoa varten valmistetaan tekniikoita ja järjestelmiä. Toimet on suunnattu erityisverkoille, julkisille verkoille ja yritysverkoille, ja ulottuvat perusteknologian valmistamisesta kehittyneiden palvelusten kokeiluasennuksiin.

Toimiin sisältyy käyttäjäjohteinen toimintojen määrittelyvaihe verkkopalveluiden ja tarvittavan infrastruktuurin kartoittamiseksi, joka mahdollistaa kehittyneiden sovellutusten käyttöönottamisen. Näihin toimiin kuuluu erityisesti käytön suunnittelun, systeemisuunnittelun, sen toteutuksen, sen hallinnan ja valvontaongelmien perusteellinen analysointi. Erilaiset teknologiset ja taloudelliset vaihtoehdot asetetaan rinnakkain verkkokartoitusten ja -arkkitehtuureiden kanssa. Ensimmäistä vaihetta seuraa toinen, joka kostuu puuttuvien osatekijöiden valmistamisesta ja niiden yhdistämisestä tutkimus- ja kehittämistoimista muilla aloilla saatuihin tuloksiin. Nämä toimet käsittävät kaikki suurinopeuksisen viestinnän verkkohallintaan liittyvät kysymykset. Lähtökohtana ovat Race-ohjelmassa valmistetut ATM-teknologiat (Asynchronous Transfer Model), mutta niiden nopeuksia ja kapasiteetteja lisätään.

Kolmannessa vaiheessa liitettävyyttä testataan ja esitellään. Niiden avulla edistetään luotettavien, vakaiden ja korkealaatuisten laajakaistaverkkopalveluiden käyttöä sekä kannustetaan infrastruktuurin vakiinnuttamiseen halutussa ajassa ja yhteensovitetulla tavalla. Näiden toimintojen avulla voidaan myös edistää ratkaisujen etsimistä rajat ylittävien ongelmien sääntelemiseen. Kokeiden avulla voidaan arvioida verkkohallintaa sekä käytettävyyttä, luotettavuutta ja joustavuutta. Niistä koostuu laaja saarekkeiden kytkentöihin perustuva kokeiluinfrastruktuuri ja ne tukevat laajaa sovellutus- ja kehittyneiden palveluiden sarjaa. Kaikissa toimien vaiheissa eri teknologiat mukautetaan käyttäjien muuttuviin vaatimuksiin niiden käyttäjäsoveltuvuuden lisäämiseksi.

4. Liikkuvuus ja langaton puhelinjärjestelmä

Toimien tarkoituksena on vastata langattoman puhelimen ensi vuosituhannen nähtävissä oleviin vaatimuksiin ja mahdollistaa, että eurooppalainen teollisuus säilyttää etulyöntiasemansa tällä alalla. Tulevaisuuden viestintäverkkojen pääominaisuus on niiden kyky laajan televiestintäpalvelukirjon järjestämiseen alati kasvavalle liikkuvien käyttäjien joukolle. Arvioidaan, että tulevaisuudessa langattomille puhelimille asetetaan aivan uudenlaisia vaatimuksia ja "henkilökohtaisen tietoliikenteen avaruus" vaatii täysin uudenlaisia laajennettuja verkkoja, infrastruktuureja ja laitteita, jotka mahdollistavat spektrin tehokkaan käytön.

Toimet koskevat pääasiassa käyttökokeiluja sekä kiinteiden ja liikkuvien yhdistettyjen laajakaistaverkkojen teknologisia näkökohtia, jotka vaikuttavat suoraan parempien langattomien puhelinpalveluiden tarjoamiseen.

Kokeilla vahvistetaan langattomien alajärjestelmien ja verkkojen komponentit eri käyttöympäristöissä (toimisto, kotitalous ja tehdas). Toimet osoittavat kannattavat sovellutukset näissä ympäristöissä, vahvistavat eri verkkojen ja palveluiden yhdistämisen sekä osoittavat liitäntöjen tehokkuuden. Niihin sisältyy myös ylläpitokäytäntöjen, luotettavuustestien ja palveluiden kokonaisvaltaisen laadunhallinnan valmistamista ja valvontaa. Toimet auttavat yhteisten eritelmien ja standardien laatimisessa sekä mahdollistavat uusien markkinarakojen löytymisen.

Toimet koskevat erityisesti kahta seuraavista laajoista aloista.

Laajakaistaisten matkaviestinverkkojärjestelmien ja -palveluiden osalta teknologinen edistyminen koskee niiden koon pienentämistä, komponenttien yhdistämistä ja multimediatiedon lähettämiseen, vastaanottamiseen, esittämiseen ja paikalliseen käsittelyyn tarkoitettuihin matalatehoisiin kannettaviin lähetin-vastaanottimiin liittyviä pakkaustekniikoita. Laajakaistaradioteknologiaa valmistetaan interaktiivisten multimediatietojen lähettämiseksi ja vastaanottamiseksi kohtuullisen hintaan langattomassa järjestelmässä erityisesti satelliittiverkkojen ja paikallisverkkojen kautta, jotta voidaan varmistaa taajuuksien optimaalinen käyttö. Kehittyneitä elektrisiä ja optisia teknologioita käyttämällä voidaan toteuttaa "radio-over-fibre" ja kehittää uusia arkkitehtuureita liikkuviin verkkoihin, joissa käytetään matalatehoisia jakelupisteitä ja -asemia. Uusia monikäyttäjätekniikoita kehitellään samanaikaisesti kuin koodaus- ja kompressoiniteknologioita, jotta voidaan vastata vaatimuksiin, joita suurten tietomäärien luotettava ja varma siirtäminen kiinteiden laajakaistaverkkojen tiedonsiirtonopeutta vastaavalla nopeudella asettaa. Yhdistettyjen maanpäällisten ja satelliittivälitteisten verkkojen vaatimia teknologioita kehitetään; merkinanto- ja lähetyskäytäntöjä laaditaan, ja niiden kapasiteettiin ja kattavuusalueeseen liittyviä vaatimuksia arvioidaan kuten myös erikoissuurtaajuusjohtamiseen ja aktiivisiin antenneihin liittyvää teknologiaa. Standardointia tuetaan luomalla yhteisiä eritelmiä liikkuvien laajakaistaverkkojen (maanpäällisten ja satelliittivälitteisten) ja kiinteiden verkkojen yhdistämisen ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi.

"Henkilökohtaisen tietoliikenteen avaruus" -käsitteen kehittämiseksi tutustutaan kehittyneisiin teknologioihin henkilöllisyyden todistamisen, turvallisuuden ja yksityisyyden suojan takaamiseksi äänentunnistukseen ja/tai henkilökohtaiseen älykorttiin perustuvien järjestelmien käytöllä. Kehittyneitä yhdistettyjen laajakaistaverkkojen hallintatekniikoita valmistetaan paikannus- ja tallennushallintaa sekä liittymien tietokantahallintaa varten. Ihminen-kone -liittymiä ja yhteisiä käyttöönottomenettelyjä perustetaan yksilöityjen palveluiden, käyttöpalveluiden ja käyttöverkon, yhteyksien rakentamisen, palveluiden valvonnan ja laskutusjärjestelmän esittelyä varten.

5. Äly verkoissa ja palvelusuunnittelu

Tavoitteena on määritellä viestintävälineiden joustavaa ja reaaliajassa tapahtuvaa hallintaa varten käyttäjien, palveluiden toimittajien ja verkko-operaattoreiden tarpeita vastaava teknologia, jotta voidaan määritellä ratkaisuja, jotka voivat kehittyä käyttäjien tarpeiden, markkinoiden kehityksen ja teknologian muutosten mukaan, ja jotta päästään kapasiteetissa samalle tasolle pääasiallisten kilpailijamaiden kanssa.

Älyverkkoihin liittyvien toimien erityistavoitteena on varustaa televiestintäverkot sisäänrakennetuilla laitteilla, joita tarvitaan viestinnän hallintaan reaaliajassa erityisesti verkko-, palvelu- ja käyttöhallinnan osalta.

Palvelusuunnittelun tutkimus- ja kehittämistoimet edistävät palveluelementtien ja palveluiden alalohkojen modulaaristandardointia huokeamman, nopeamman ja soveltuvamman palveluiden kehitysperustan luomiseksi. Modulaaristandardointi mahdollistaa viestintävälineiden uudelleenkäytön ja jakamisen. Se on myös ehdoton ehto pitkän tähtäimen investointien toteuttamiseksi, sillä se erottaa teknologian sen käyttötehtävistä sekä sen liittämisestä annetun palvelun tai sovellutuksen toteuttamiseen.

Toimet edistävät täten kehittyneiden laajakaistaverkkojen uusien palveluiden joustavaa ja nopeaa käyttöönottoa sekä lisäävät verkkohallinnan tehokkuutta ja palveluiden luomista monipuolisessa ja kilpailukykyisessä viestintäympäristössä. Täten oletetaan uusien palveluiden hankkimisen nopeutuvan moninkertaisesti, mikä luo varhaisessa vaiheessa markkinoita uusille palveluille. Käyttäjälle palvelusuunnittelu antaa paremmat mahdollisuudet vaikuttaa käytössä oleviin palveluihin ja viestintävälineisiin; hän voi yhdistää ääntä, tietoa ja videokuvaa siten, kuin se on hänen kannaltaan sopivinta.

Ohjelmien ja systeemien kehittely tapahtuu sovellutustestien avulla, joihin osallistuu loppukäyttäjiä, palveluiden toimittajia ja verkko-operaattoreita. Siihen kuuluu arkkitehtuureiden, työmenetelmien ja työvälineiden valmistusta, arviointia ja vahvistamista sekä palveluelementtien ja verkkojen ja palveluiden hallintatekniikoiden yhdistämistä. "Muokattaviin verkkoihin" tarkoitettuja itsemukauttavia ja itsekorjaavia hallintajärjestelmiä luodaan ja testataan.

Palveluiden kehityssarjan tiivistämistä koskevat toimet suunnataan koko toimitusrenkaaseen alkaen tarpeiden määrittämisestä aina palveluiden luomiseen ja verkkoihin siirtämiseen asti. Erityistä huomiota kiinnitetään palveluiden avoimeen ja luotettavaan käyttöönottoon todellisissa käyttöympäristöissä. Toimiin sisältyy uusien palvelukäsitteiden kehittelyä ja kokeilua, jotka hyödyntävät kaistaleveyksien kasvamista, älyn käyttöä verkoissa sekä käyttäjien liikkuvuutta. Sovellutusten ohjelmointirajapintoja laaditaan ja ne vahvistetaan kokein. Toimissa otetaan huomioon verkkojen heterogeenisyys, siirtyminen yhdistettyihin verkkoihin, käyttäjien liikkuvuus, uudelleen käytettävien palvelukomponenttien ja virtuaalitodellisuuden kaltaisten suuria voimavaroja vaativien palveluiden lisääntyminen. Palveluiden sopivuuden nopeaa testaamista varten kehitetään tekniikoita.

Palveluiden suunnittelutoimien tavoitteena on vastata uusiin vaatimuksiin ympäristössä, jolle on luonteenomaista nopeasti lisääntyvä monipuolisuus. Toimiin sisältyy yhteisten eritelmien ja hyvien käytäntöjen kehittäminen yhdistettyjen palveluiden suunnittelua varten. Palveluiden luomiseen tarvittaviin ympäristöihin liittyvät toimet koskevat organisaatiokehysten ja palvelukomponenttien uudellenkäyttöteknologioiden kehittelyä. Toimilla, jotka liittyvät käyttäjiä kiinnostaviin kysymyksiin, määritellään teknologiat ja järjestelmät, joiden avulla voidaan lisätä käyttäjän mahdollisuuksia vaikuttaa palveluihin ja tukea palveluiden yhdistämistä ja tietolähteiden käyttöä; palveluiden käyttöergonomiaa ja käyttäjän ja palvelun mukautettavaa vuorovaikutusta varten laadittuja tekniikoita tutkitaan.

Toimet toteutetaan yhdessä 6 kohdan toimien kanssa, jotka koskevat televiestintäjärjestelmien varmuutta ja tietolähteisiin pääsyyn liittyviä turvallisuuskysymyksiä. Näiden toimien perusteella laaditut yhteiset eritelmät ja hyvät käytännöt tukevat standardointiprosessia.

6. Televiestintäpalvelujen ja -järjestelmien laatu, turvallisuus ja käyttövarmuus

Tätä alaa koskevien toimien tarkoituksena on taloudellisesti soveliaita ratkaisuja tarjoavan ja korkealaatuisten, vakaiden ja luotettavien palvelujen ja järjestelmien toiminnalliset vaatimukset täyttävän teknologian tutkiminen ja kehittäminen. Tiivistä yhteistyötä tehdään Sogiksen ja muiden asianomaisten tahojen välillä.

Palvelun laatu, turvallisuus ja käyttövarmuus liittyvät kiinteästi toisiinsa. On löydettävä helposti sovellettavia, käyttövarmoja ja kestäviä ratkaisuja, joiden eräs olennainen osatekijä on turvallisuus. Tietopalvelujen yhteydessä on kiinnitettävä suurta huomiota tietojen suojaamiseen sekä suoraan käytettävän teknologian osalta (toimivuus) että välillisesti systeemin suunnittelun laadun, kehittyneisyyden ja hyödyntämisen osalta (varmuus).

Toimet kohdistuvat julkisen alan luokittelemattomaan tietoon. Näin ollen ne koskevat suurinta osaa teollisuuden ja hallinnon aloista sekä useimpia ihmisiä. Ne käsittelevät perinteisiä vaatimuksia tietojen oikeellisuudesta ja luotettavuudesta (varmuus siitä, että tiedot ovat sellaisia kuten niiden kuuluu olla), luottamuksellisuudesta (tai yksityiselämän suojelemisesta) sekä muista ominaisuuksista kuten alkuperän tai vastaanoton kiistattomuudesta (mahdollisuus tarkistaa, onko tiedon lähettäjä väittämänsä henkilö, tai taata että vastaanottaja ei voi jälkikäteen kieltää saaneensa tietoja) sekä sähköisiä allekirjoituksia. Yleisön käytössä nämä ominaisuudet yhdessä mahdollistavat liikemaailman useimpien toimien suorittamisen sähköisesti. Luottamuksellisuuden osalta tunnustetaan kansallisen turvallisuuden ja yleisen järjestyksenpidon kanssa yhteensopivien ratkaisujen välttämättömyys.

Palvelujen laatu, turvallisuus ja käyttövarmuuden väliset kiinteät siteet edellyttävät yhtenäisen teknisen toiminnan määrittämistä. Varmat ja luotettavat verkot ja palvelut ovat luotettavuuden edellytys. Toimet suunnataan palvelujen laadun, tietojen jakelujärjestelmien yleisen turvallisuuden ja käyttövarmuuden parantamisen mahdollistavan teknologian kehittämiseen, kiinnittäen erityistä huomiota taloudelliseen kannattavuuteen. Tutkitaan järjestelmiin rakennettuja hälytys-, virhe- ja vaaranilmoitustekniikkaa sekä mukautetun vasteen mekanismeja. Ne otetaan tarvittaessa käyttöön yleisiin verkkoihin perustuvien palvelujen ja sovellusten suojelemiseksi häiriöiltä ja niiden käytettävyyden takaamiseksi.

Palvelujen laadun paranemiseksi teknologian kehitys on käytettävyyden lisäämisen ja multimedia- ja jakelupalvelujen käyttövarmuuden parantamisen ennakkoedellytys. Tutkimusta ja kehittämistä suunnataan uusiin kaavoihin käyttövarmojen ja vakaiden laajakaistapalvelujen toimittamiseksi.Viestinnänsuojaamisen alalla tutkitaan maailmanlaajuisesti turvallisuuden joustavaa hallintaa avoimessa verkko- ja palveluympäristössä. Luotettavuuden lujittamisen osalta teknologian kehittämistoimet koskevat suojamekanismeja sekä itsekehittäviä ja -korjaavia verkkoja ja palveluja.

Toimet täydentävät muilla tämän ohjelman aloilla ja muissa erityisohjelmissa toteutettuja toimia ja niihin sisältyvät yhdistettyjen järjestelmien tutkiminen, esittely, kokeilu ja testaus.Tuloksiin sisältyvät yhteiset toiminnalliset eritelmät, menettelysäännöt ja standardointiin osallistumisen säännöt.

Poikittaistoimet

Alueellisten ja kansallisten toimintojen välisen yhteisymmärryksen ja yhteistoimien määrittäminen infrastruktuurin ja laajakaistapalvelujen kehittämisen edistämiseksi.

Kyseisiin toimiin, jotka kokoavat yhteen kullakin kuudella alalla toteutetut toimet, sisältyvät yhteistoimet tutkimus- ja teknologian kehittämishankkeiden välillä sekä Euroopan standardisointi- ja strategisten suunnittelujärjestöjen kanssa(2) ja yhteensovittaminen sekä tarvittaessa yhteistyö COSTin ja EUREKAN toiminnan kanssa sekä EAKR:n, EIP:n, EIR:n ja koheesiorahastojen valvomien toimien kanssa. Yhteistoiminta ja siihen liittyvät toimenpiteet keskittyvät kehittyneen viestinnän yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin seurauksiin. Kyseiset toimet korostavat julkista ja yksityistä alaa koskevan televiestinnän ja liikenteen välisen investoinnin tasapainottamismahdollisuuksia. Niihin sisältyy kehittyneiden koko Euroopassa käyttöön otettavaksi tarkoitettujen palvelujen yksilöiminen ja määrittäminen. Tarjotuista uusista palveluista saatavien etujen tunnetuksi tekemiseksi toteutetaan erityistoimia.

Kansainvälisen yhteistyön ansiosta toteutetut erityistoimet

Kansainvälisyys on erottamaton osa liiketoimintaa ja televiestinnän on näin ollen toimittava maailmanlaajuisesti. Suurilla teollisuuden aloilla, televiestintä mukaan lukien, tapahtuvat fuusiot korostavat kyseistä maailmanlaajuista ulottuvuutta. Kansainvälistä yhteistyötä tehostavat, yksinomaan selvästi tasapainoisiin yhteisen kiinnostuksen aloihin rajoittuvat erityistoimet suunnataan sovellusten käyttöönottoon ja järjestelmien hallintaan. Erityistä huomiota kiinnitetään Amerikan yhdysvaltojen "National Information Infrastructure" -aloitteen ja Japanin samankaltaisen toiminnan väliseen yhteistyöhön.

Kyseiset toimet muodostavat kehyksen yhteistyölle Keski- ja Itä-Euroopan sekä entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden aloitteiden kanssa, erityisesti niiden aloitteiden, joita tuetaan Phare ja Tacis -ohjelmista sekä ETKP:n rahoittamien aloitteiden kanssa. Nykyisessä Keski- ja Itä-Euroopan ratkaisevassa uudelleenrakennusvaiheessa kehittyneiden "soveltuvaan" teknologiaan perustuvien televiestintäkokeilujen, joihin osallistuvat Itä- ja Länsi-Euroopan järjestöt, tukeminen auttaa osaltaan taitotiedon siirron nopeuttamista, paikallisen taloudellisen kehityksen kannustamista ja uusien mahdollisuuksien avaamista eurooppalaisille yrityksille. Itä- ja Länsi-Euroopan tiedemies- ja tutkijavaihdon helpottamiseksi tiettyjen tutkimus- ja kehittämishankkeiden ja tutkimus- ja kehittämiskokeilujen osalta toteutetaan myös erityistoimenpiteitä.

Tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen sekä kehittyneiden viestintäteknologioiden ja järjestelmien hallinnan alojen ammatilliseen koulutukseen liittyvät erityistoimet

Kyseisiin toimiin kuuluu kesäyliopistojen, seminaarien ja työpajojen järjestäminen sekä tiettyjen kansainvälisten konferenssien avustaminen. Varaudutaan myös hankkeisiin liittyvään yhteisön jäsenvaltioiden väliseen tiedemiesvaihtoon tiettyinä tutkimuskausina.

Uuden teknologian ja uusien palvelujen tehokkaan hyödyntämisen kannustamiseksi toteutetaan lisätoimenpiteitä julkisin esittely- ja näyttelyohjelmin.

(1) Tehtävä toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Telematiikka -ohjelman aiheeseen liittyvien toimien kanssa.

(2) ETSI, CEN/CENELEC, Eurescom ja ETNO.

LIITE II

TARVITTAVAN RAHAMÄÄRÄN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN

>TAULUKON PAIKKA>

Tämä jakauma ei sulje pois sitä, että hankkeet voivat kuulua useampaan alaan.

LIITE III

TOIMINTAOHJELMAN TOTEUTTAMISEN YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

1. Ohjelma toteutetaan sellaisten kehittyneiden viestintäsovellutusten kokeiden mukaisesti, jotka edistävät parhaalla mahdollisella tavalla yhteisön kilpailukyvyn vahvistumista ja työllisyyden kehittymistä. Teknologisen tutkimuksen ja kehityksen työohjelmaa sovelletaan kokeiden erityisvaatimusten mukaan.

2. Ohjelma toteutetaan välillisin toimin, joille yhteisö antaa rahoitustukea kolmansien osapuolten tai kolmansien osapuolten ja Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) yhdessä toteuttamaan TTK-toimintaan.

a) Toiminta, jonka kustannukset jaetaan: yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen TTK-hankkeet; yhteistavoitteellisiin toisiinsa liittyviin hankkeisiin muodostettavien ryhmien perustamista rohkaistaan.

Yleissääntönä on, että yhteisörahoitus ei ylitä 50 prosenttia hankkeen kustannuksista, ja että se pienenee hankkeen lähestyessä markkinoita. Korkeakouluille ja vastaaville yhteisöille, jotka eivät pidä liikekirjanpitoa, korvataan lisäkustannukset 100 prosentin perusteella.

b) Erityisohjelmaan kuuluvat toimenpiteet:

- teknologinen kannustaminen, joka pyrkii rohkaisemaan ja helpottamaan pk-yritysten osallistumista TTK-yhteistoimintaan (enintään yhden kolmanneksen osalta) myöntämällä jonkin TTK-toimen tutkimusvaiheen, mukaan lukien yhteistyökumppaneiden etsintä enintään kolmen kuukauden ajan, toteuttamisesta palkkio; palkkio luovutetaan ehdotusluonnoksen valinnan jälkeen; palkkio kattaa 75 prosenttia tutkimusvaiheen kustannuksista, ylittämättä kuitenkaan kunkin valitun pk-yrityksen osalta 22 500 ecua; ensimmäisen ehdotuspyynnön jälkeen ehdotuksia voidaan antaa milloin tahansa,

- toimenpiteet standardoinnin tukemiseksi ja ohjelman tavoitteiden yhteistä etua edustavien menettelysääntöjen luomiseksi,

- taloudellinen tuki, jota maksetaan hankkeeseen osallistujien nimeämille kokeiden ja yhteisten toimien (vahvistetut yhteensovittamistoimet) toteuttamisessa tarvitta-vien infrastruktuurien ja konepaikkojen toisiinsa liittämiselle.

Yhteisö voi myöntää rahoitustukea 100 prosentliin asti näistä toimenpiteistä aiheutuneisiin kustannuksiin.

c) Valmistelu-, seuranta- ja tukitoimenpitetä ovat esimerkiksi:

- tutkimukset tämän ohjelman tukemiseksi ja tulevan toiminnan valmistelemiseksi,

- tiedonvaihdolle, konferensseille, seminaareille, työpajoille ja muille tieteellisille tai teknologisille kokouksille annettu tuki, mukaan lukien eri alojen välistä tai monitieteellistä yhdenmukaistamista koskevat kokoukset,

- ulkopuolisen asiantuntemuksen käyttö, mukaan lukien pääsy tieteellisiin tietokantoihin,

- tieteelliset julkaisut ja tuloksista tiedottaminen, markkinointi ja hyödyntäminen yhdenmukaisesti kolmannen toiminnan yhteydessä toteutettujen toimien kanssa; tulosten käyttöön myönteisesti vaikuttavat tekijät otetaan huomioon koko TTK-toiminnan ajan, jolloin yhteistyökumppanit muodostavat tulosten hyödyntämisen avainverkon,

- yhteiskunnallis-taloudellisten seurausten sekä ohjelmaan mahdollisesti liittyvien teknologiariskien analysointi, joka edistää myös "kohdistettu yhteiskunnallis-taloudellinen tutkimus" -ohjelmaa,

- ohjelmaan kuuluvaan tutkimukseen liittyvä koulutustoiminta teknologiansiirron ja ammatillisen pätevyyden edistämiseksi,

- ohjelman hallinnan ja toteuttamisen riippumaton arviointi sekä toimien täytäntöönpano,

- verkkokäytön tukitoimenpiteet tietoisuuden lisäämiseksi ja pk-yrityksille hajautetun tuen antamiseksi yhteistyössä TTK:n Eurojohtamis-järjestelmän kanssa.

Yhteisö voi myöntää rahoitustukea 100 prosenttiin asti näistä toimenpiteistä aiheutuneisiin kustannuksiin.

d) Yhteistoiminta, jolla erityisesti neuvotteluverkostoa käyttäen yhdenmukaistetaan ohjelman ja julkisten tai yksityisten tahojen jo rahoittamia TTK-hankkeita. Sovittuja hankkeita voidaan myös käyttää varmistamaan alanmukaisten verkostojen toiminnalle välttämätön yhteensovittaminen, joka kustannukset osallistujien kesken jakavien (ks. 2 a kohta) TTK-toimien avulla kokoaa saman teknologisen tai teollisen tavoitteen ympärille tuottajia, verkkotoimittajia, palveluiden tarjoajia, käyttäjiä, korkeakouluja ja tutkimuskeskuksia.

Yhteisön tuki voi kattaa 100 prosenttia ryhmittäytymiskuluista.