FI Euroopan unionin virallinen lehti C 70/9

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 70/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

1) Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Kreikan tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009 (2) (3).

2) Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu pysyttelee paljolti vakaana noin 4 prosentissa vuosittain. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin vuosina 2006 ja 2007, mutta siitä eteenpäin suotuisiin oletuksiin, sillä kasvuennusteet näyttävät olevan melko optimistisia. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat matalilta ohjelmakauden loppuvuosina.

3) Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen ja nykyisen tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakausohjelman edellisessä tarkistuksessa asetettua tavoitetta. Menojen kokonaismäärän osalta päästiin vuoden 2006 talousarviossa asetettuun tavoitteeseen. Vaikka tärkeimmissä menoluokissa jotakuinkin päästiin tavoitteisiin, muiden kuin luontoismuotoisten sosiaalisten tulonsiirtojen väheneminen kompensoi täysin prosentin ylityksen julkisissa investoinneissa suhteessa BKT:hen. Tulojen kokonaismäärä oli juuri ja juuri ennustettua korkeampi. Kertaluonteiset toimenpiteet korvautuivat osittain vuoden puolivälissä toteutetuilla pysyvillä toimenpiteillä, joita olivat polttoaineen ja savukkeiden valmisteveron korotus ja matkapuhelinliittymämaksujen veronkorotus. Näistä pysyvistä toimenpiteistä saatavat tulot tasoittivat kertaluonteisten tulojen vähenemistä vuoden 2006 talousarviossa asetetusta 0,6 prosentista suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

4) Ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla tähdätään liiallisen alijäämän korjaamiseen vuonna 2006. Tämän jälkeen julkisen talouden alijäämän ennustetaan paranevan tasaisesti ohjelmakauden ajan ja olevan vuonna 2009 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämä supistuminen 1 prosenttiyksiöllä suhteessa BKT:hen vuosina 2006–2009 jakautuu lähes tasaisesti tulojen kasvamisen ja menojen vähenemisen välille. Tulopuolella tulojen kokonaismäärän odotetaan kasvavan prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen pääasiassa välillisten verojen ja sosiaaliturvamaksujen ansiosta. Menopuolella menojen kokonaismäärän ennustetaan vähenevän noin prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen samalla jaksolla, ja siitä prosenttiyksikköä vastaa pienempiä korkomaksuja. Näin ollen perusmenojen vähenemisen ennustetaan jäävän vain prosenttiyksikköön. Sosiaalisten tulonsiirtojen ennustetaan kasvavan prosenttiyksikköä, mikä enemmän kuin tasoittuisi muiden menoluokkien, pääasiassa kollektiivisen kulutuksen, vähenemisellä prosenttiyksikköä. Perusylijäämä kasvaisi noin yhden prosenttiyksikön ohjelmakauden aikana lähelle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä. Vaikka edelliseen ohjelmaan verrattuna tavoitteet vuosiksi 2006–2008 ovat suunnilleen ennallaan samassa makrotalouden skenaariossa, sopeutus vuonna 2006 on suurempi, koska alijäämän toteutuma vuodeksi 2005 (5,2 % suhteessa BKT:hen) on vuoden 2005 tarkistuksessa ennustettua suurempi (4,3 % suhteessa BKT:hen).

5) Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) on tarkoitus parantaa vuoden 2006 noin 3 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin 1 prosenttiin ohjelmakauden lopussa (2009). Edellisen tarkistetun vakausohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen tai ylijäämäinen rakenteellinen rahoitusasema, jota ohjelmassa ei kuitenkaan pyritä saavuttamaan ohjelmakauden aikana. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

6) Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuoteen 2007 asti, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi. Ohjelmaan ei varsinkaan sisälly vuosien 2008 ja 2009 osalta riittävästi tietoja suunnitelluista toimenpiteistä, ja se perustuu suotuisaan makrotalouden skenaarioon. Aiemman kokemuksen perusteella ja vaikkei viimeksi kuluneina kahtena vuonna ole tapahtunut lipsumisia, riskiä menojen ylittämisestä ohjelmakauden aikana ei voida sulkea pois, sillä verotulot saattavat vähetä, jos veronkierron torjumiseksi esitetyt toimenpiteet osoittautuvat tehottomiksi.

7) Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikka on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2006 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Finanssipolitiikka ei näytä kuitenkaan tarjoavan riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelman aikana. Liiallisen alijäämän korjausta seuraavina vuosina Kreikan talouden ennustetaan voivan hyvin. Tämän arvioinnin perusteella vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi nopeutettava erityisesti vuoden 2007 jälkeen, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono.

8) Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 104 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää reilusti sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan asteittain lähes 13 prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana, kun taas virta-varanto-korjauserät vähenevät nopeasti vuodesta 2007 alkaen. Velkasuhde ei kuitenkaan ehkä kehity vuoden 2007 jälkeen yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan suotuisien kasvuennusteiden ja edellä mainittujen alijäämätavoitteisiin kohdistuvien riskien vuoksi. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde näyttää kuitenkin supistuvan ohjelmakaudella riittävästi kohti viitearvoa.

9) Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvista pitkän aikavälin vaikutuksista ei Kreikassa ole varmuutta, koska eläkemenojen pitkän aikavälin ennusteita ei ole käytettävissä. Menojen oletetaan olevan kuitenkin selvästi yli EU:n keskiarvon. Vuotta 2002 koskevan tarkistetun vakausohjelman viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen mukaan Kreikan eläkemenojen ennustetaan kasvavan huomattavasti suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä. Julkisen talouden alkuasetelma on merkittävä riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, vaikka se onkin parantunut vuoteen 2005 verrattuna. Lisäksi bruttovelkasuhde on selvästi yli perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon, ja sen supistaminen edellyttää, että saavutetaan suuria perusylijäämiä pitkän aikaa. Julkisen talouden vakauttaminen suunnitellulla tavalla sekä ikääntymiseen liittyvien menojen todennäköisesti huomattavan kasvun hillitsemiseen tähtäävät kiireelliset uudistustoimenpiteet edistäisivät osaltaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle aiheutuvien riskien vähentämistä. Kaiken kaikkiaan Kreikan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. Jos käytettävissä olisi eläkemenojen pitkän aikavälin ennusteita, julkisen talouden kestävyyden arviointi pitkällä aikavälillä olisi helpompaa.

10) Vakausohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa ei myöskään esitetä järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuisi, eikä julkista taloutta koskevissa ennusteissa oteta vuotta 2007 lukuun ottamatta erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kuitenkin kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti näyttää siltä, että kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanoa koskevassa kertomuksessa vuodeksi 2007 suunnitelluista toimenpiteistä ja toimista suurin osa on sisällytetty vuoden 2007 talousarviolakiin, vaikka toimenpiteiden ja niiden täytäntöönpanon yksityiskohtaisen kuvauksen puuttuminen herättää joitakin epäilyjä vaikutuksista julkiseen talouteen.

11) Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

12) Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (4).

Neuvosto katsoo, että julkisen talouden huomattavan vakauttamisen jälkeen ja vahvat kasvuennusteet huomioon ottaen ohjelma on riittävä liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2006 mennessä ja sen tavoitteena on edetä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen. Sitä ei kuitenkaan saavutettaisi ohjelmakauden aikana. Vakauttaminen, joka perustuu myös velkataakan huomattavaan vähenemiseen, on jossain määrin riskialtista, koska vuoden 2007 jälkeiselle ajalle on esitetty erityisiä toimenpiteitä vain osittain.

Edellä olevan arvion perusteella kehotetaan, että Kreikka:

i) ottaen huomioon hyvän taloudellisen tilanteen, tehostaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ja varmistaa, että julkisen velan suhde BKT:hen supistuu vastaavalla tavalla;

ii) parantaa edelleen talousarviomenettelyä lisäämällä sen avoimuutta, esittämällä julkisen talouden strategian pitkällä aikavälillä sekä panemalla tehokkaasti täytäntöön menetelmät perusmenojen valvomiseksi ja hillitsemiseksi;

iii) ottaen huomioon erittäin suuren velkaantuneisuusasteen ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennustetun kasvun, parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä saavuttamalla keskipitkän aikavälin tavoitteen, hillitsemällä eläke- ja terveydenhuoltomenoja ja toteuttamalla kunnianhimoisia uudistuksia päättäväisesti sekä laatii ikääntymisestä aiheutuvien menojen pitkän aikavälin ennusteet mahdollisimman nopeasti.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2005 2006 2007 2008 2009 BKT:n määrä (% muutos) VO joulukuu 2006 3,7 4,0 3,9 4,0 4,1 KOM marraskuu 2006 3,7 3,8 3,7 3,7 Ei tietoja VO joulukuu 2005 3,6 3,8 3,8 4,0 Ei tietoja YKHI-inflaatio (%) VO joulukuu 2006 3,5 3,3 3,0 2,8 2,6 KOM marraskuu 2006 3,5 3,3 3,3 3,3 Ei tietoja VO joulukuu 2005 3,5 3,2 3,0 2,7 Ei tietoja Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) VO joulukuu 2006 (5) 0,9 1,0 0,9 1,1 1,5 KOM marraskuu 2006 (9) 1,5 1,5 1,5 1,8 Ei tietoja VO joulukuu 2005 (5) 1,1 1,1 1,1 1,5 Ei tietoja Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) VO joulukuu 2006 – 5,2 – 2,6 – 2,4 – 1,8 – 1,2 KOM marraskuu 2006 – 5,2 – 2,6 – 2,6 – 2,4 Ei tietoja VO joulukuu 2005 – 4,3 – 2,6 – 2,3 – 1,7 Ei tietoja Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) VO joulukuu 2006 – 0,4 2,0 2,0 2,4 2,9 KOM marraskuu 2006 – 0,4 2,0 1,8 1,7 Ei tietoja VO joulukuu 2005 0,9 2,3 2,4 2,8 Ei tietoja Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) VO joulukuu 2006 (5) – 5,6 – 3,0 – 2,8 – 2,3 – 1,8 KOM marraskuu 2006 – 5,9 – 3,3 – 3,3 – 3,1 Ei tietoja VO joulukuu 2005 (5) – 4,8 – 3,1 – 2,8 – 2,4 Ei tietoja Rakenteellinen rahoitusasema (6) (% suhteessa BKT:hen) VO joulukuu 2006 (7) – 5,6 – 3,4 – 2,8 – 2,3 – 1,8 KOM marraskuu 2006 (8) – 5,9 – 3,7 – 3,3 – 3,1 Ei tietoja VO joulukuu 2005 – 4,8 – 3,7 – 2,8 – 2,4 Ei tietoja Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) VO joulukuu 2006 107,5 104,1 100,1 95,9 91,3 KOM marraskuu 2006 107,5 104,8 101,0 96,4 Ei tietoja VO joulukuu 2005 107,9 104,8 101,1 96,8 Ei tietoja Lähde: Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

(1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2) Tarkistettu ohjelma toimitettiin kaksi viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen.

(3) Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet Eurostatille uudet vuosia 1995–2005 koskevat BKT-tiedot, jotka osoittavat BKT-tasoja tarkistetun jyrkästi ylöspäin. Tämä tarkistus tehtiin suoritettaessa säännöllinen arviointi Eurostatin tilastokäytäntöjen noudattamisesta. Eurostat tarkistaa parhaillaan näitä tietoja. Kreikan tarkistettu vakausohjelma ja sen arviointi perustuvat tarkistamattomiin BKT-tietoihin. Eurostat on poistanut varaumansa Kreikan vanhojen budjettitietojen osalta.

(4) Puuttuvat tiedot liittyvät erityisesti julkisen talouden menoja koskeviin toimintokohtaisiin tietoihin sekä pitkän aikavälin kestävyyttä ja vaikutuksia BKT:n potentiaaliseen kasvuun koskeviin tietoihin.

(5) Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(6) (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7) Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006)

(8) Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006).

(9) Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,7 prosenttia vuonna 2005, 3,8 prosenttia vuonna 2006, 3,6 prosenttia vuonna 2007 ja 3,5 prosenttia vuonna 2008.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat