FI Euroopan unionin virallinen lehti L 109/44

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/658,

annettu 8 päivänä lokakuuta 2014,

tukitoimenpiteestä SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N), jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa tukeakseen Hinkley Point C -ydinvoimalaitosta

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7142)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Valtiontuki-ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 22 päivänä lokakuuta 2013 sähköisellä ilmoituksella toimenpiteistä uuden Hinkley Point C -ydinvoimalaitoksen, jäljempänä ’HPC’, tukemiseksi. Komissio kirjasi ilmoituksen saapuneeksi samana päivänä.

(2) Komissio aloitti ilmoitetuista toimenpiteistä 18 päivänä joulukuuta 2013 muodollisen tutkintamenettelyn, koska toimenpiteiden yhteensopivuutta valtiontukisääntöjen kanssa oli syytä epäillä.

(3) Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, julkaistiin kilpailun pääosaston verkkosivustossa 31 päivänä tammikuuta 2014 ja Euroopan unionin virallisessa lehdessä7 päivänä maaliskuuta 2014. Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa.

(4) Yhdistynyt kuningaskunta esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 31 päivänä tammikuuta 2014.

(5) Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta. Se toimitti ne Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jolle annettiin mahdollisuus reagoida asiaan. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti huomautuksensa 13 päivänä kesäkuuta ja 4 päivänä heinäkuuta 2014.

2. TOIMENPITEIDEN KUVAUS

2.1 HINNANEROSOPIMUS

(6) Ilmoitettu toimenpide koostuu ennen kaikkea hinnanerosopimuksesta, jonka mukaan HPC:n toimintavaiheen aikana maksetaan tulotukea. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti aluksi investointisopimuksesta, jota sanottiin hinnanerosopimuksen varhaiseksi muodoksi. Koska Yhdistyneen kuningaskunnan ja EDF Energy plc:n, jäljempänä ’EDF’, joka on tuensaajan tämän päätöksen antamishetkellä kokonaan omistava yritys, väliset neuvottelut kestivät odotettua kauemmin, investointisopimus korvattiin täysin hinnanerosopimuksella. EDF on ranskalaisen Electricité de France -sähköyhtiön Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva tytäryhtiö.

(7) Tuensaaja on NNB Generation Company Limited, jäljempänä ’NNBG’, joka päätöksen antamishetkellä on kokonaan EDF:n määräysvallassa. Hinnanerosopimus on NNBG:n ja hinnanerosopimuksen vastapuolen, Low Carbon Contracts Company Ltd:n yksityisoikeudellinen sopimus. Valtion ja NNBG:n osakkeenomistajien välillä tehdään erillinen sopimus. Tämä erillinen sopimus koskee ainoastaan osaa toimenpiteen ehdoista, erityisesti mahdolliseen alasajoon ja voitonjakomekanismeihin liittyviä ehtoja.

(8) Hinnanerosopimuksessa NNBG saa tuloja, joiden määrä määräytyy sen summan mukaan, joka saadaan tukkumarkkinahinnasta, jolla se myy sähköä, ja erotusmaksun mukaan, joka vastaa ennalta määritetyn toteutushinnan ja edellisellä viitekaudella havaitun viitehinnan erotusta.

(9) Jos viitehinta on matalampi kuin toteutushinta, hinnanerosopimuksen vastapuoli maksaa toteutushinnan ja viitehinnan erotuksen, millä varmistetaan, että NNBG saa lopulta suhteellisen vakaat tulot myyntistrategiastaan ja tuotoksestaan riippuen. Jos viitehinta taas on korkeampi kuin toteutushinta, NNBG:n täytyy maksaa erotus hinnanerosopimuksen vastapuolelle. Näin NNBG saa myös tässä tapauksessa suhteellisen vakaat tulot.

(10) Viitehinta on tukkuhinnan painotettu keskiarvo, jota Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovelletaan kaikkiin hinnanerosopimuksilla tuettaviin toiminnanharjoittajiin. NNBG:n tapauksessa viitehintana on peruskuormamarkkinoiden viitehinta, jota sovelletaan kaikkiin peruskuormatuotannon toiminnanharjoittajiin (2).

(11) Peruskuormamarkkinoiden viitehinta lasketaan suhteuttamalla lontoolaisen energiameklarien yhdistyksen (London Energy Broker's Association, LEBA) ja NASDAQ OMX -tavarapörssin ilmoittamat päivittäiset hintatiedot siihen sähkön ostohintaan, kun sähköä ostetaan yksi kausi (eli kuusi kuukautta) ennen toimitusta, tai ”seuraavan kauden” hintaan (3).

(12) Peruskuormamarkkinoiden viitehinta lasketaan kerran kaudessa ja välittömästi ennen kutakin kautta, kun edeltävällä kaudella päivittäin julkaistujen seuraavan kauden päiväkohtaisten hintojen aritmeettinen keskiarvo lasketaan. Tämän keskiarvon painottamisella pyritään varmistamaan, että kunkin viiteindeksin mukaan myydyllä määrällä on suhteellinen vaikutus.

(13) NNBG:llä on velvollisuus säilyttää ennalta määritetty vähimmäissuoritustaso, mutta sen ei tarvitse tuottaa ennalta määritettyä tuotosta. Voimalan odotetaan toimivan 91 prosentin käyttöasteella. Jos NNBG ei saavuta tätä käyttöastetta, se ei myöskään saavuta hankkeesta odottamaansa tulotasoa.

(14) NNBG saa mitatun tuotoksensa perusteella erotusmaksut tiettyyn hinnanerosopimuksessa vahvistettavaan tuotoksen enimmäismäärään saakka. Markkinoilla myytävästä tuotoksen enimmäismäärän ylittävästä osuudesta ei makseta. NNBG:n tuottama sähkö myydään markkinoille.

2.1.1 Hinnanerosopimusmekanismin yleinen toiminta

(15) Hinnanerosopimus tehdään hinnanerosopimuksen vastapuolen kanssa, joka on yhteisö, jota kaikilla luvan saaneilla toimittajilla on yhdessä lakiin perustuva velvollisuus rahoittaa.

(16) Lopullisen sopimuksen tekeminen riippuu EDF:n/NNBG:n lopullisesta investointipäätöksestä, rahoitusjärjestelysopimuksista (mukaan lukien Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen velan takausehdot) sekä osapuolten lopullisista hyväksynnöistä.

(17) Hinnanerosopimuksessa luvan saaneet toimittajat ovat yhdessä vastuussa kaikista sopimuksesta johtuvista velvoitteista, ja sopimuksen vastapuoli on vastuussa vain siitä, että sille siirretyt varat tulevat luvan saaneilta toimittajilta tai Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta. Jokainen toimittaja on vastuussa markkinaosuutensa verran, joka määritetään mitatulla sähkön kulutuksella. Jos maksuvelvollisuuksia ei noudateta, valtio nimeää eri vastapuolen, kerää maksut muilta toimittajilta tai maksaa tuottajille suoraan.

(18) Vastapuoli hankkii selvitysosapuolen, jolla toisaalta on valtuudet kerätä tuloja (eli kerätä maksuja toimittajilta) ja toisaalta velvollisuus suorittaa ja ottaa vastaan maksuja tuotannon toiminnanharjoittajilta. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus aikoo nimittää selvitysosapuoleksi Elexonin tytäryhtiön (eli elimen, joka toimii selvitysosapuolena Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja on kokonaan Yhdistyneen kuningaskunnan siirtoverkonhaltijan (National Grid) omistuksessa).

(19) Tuotannon toiminnanharjoittajan hinnanerosopimuksen vastapuoli voi tehdä päätöksiä ja käyttää harkintavaltaa esimerkiksi päättämällä, että tuotannon toiminnanharjoittaja täyttää velvollisuutensa tai että sen on annettava vakuuksia maksujensa takaamiseksi järjestelmässä tai luovuttava tietyistä vaatimuksista markkinaolosuhteista riippuen. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus aikoo antaa lisäohjeita parametreista, jotka saattaisivat rajoittaa vastapuolen harkintavaltaa tehdä hinnanerosopimuksen täytäntöönpanoa koskevia päätöksiä.

(20) Kuviossa 1 selitetään eri toimijoiden tehtävät hinnanerosopimusjärjestelmän toiminnassa. Kuvio 1 Tehtävät ja vastuualueet hinnanerosopimuksen täytäntöönpanossa Lähde: Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset.

2.1.2 Hinnanerosopimuksen ehdot

(21) Yhdistynyt kuningaskunta ja EDF ovat sopineet hinnanerosopimuksen ehdoista. Ehdot muunnetaan pitkäaikaiseksi sopimukseksi ennen sopimuksen allekirjoittamista ja EDF:n lopullista investointipäätöstä.

(22) Monet sovituista ehdoista ovat samankaltaisia kuin muita teknologioita, erityisesti uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviä teknologioita, koskevissa hinnanerosopimuksissa. Tällaiset ehdot ovat julkisia (4). Muut ehdot koskevat ainoastaan HPC:n hinnanerosopimusta.

(23) Sovittujen ehtojen mukaisesti toteutushinnaksi tulee 92,50 Englannin puntaa megawattituntia kohti vuoden 2012 nimellishinnoissa. Jos investointipäätös uuden Sizewell C -ydinvoimalaitoksen rakentamiseksi tehdään, käytettäessä samoja suunnitelmia ja jaettaessa osa kustannuksista HPC:n reaktorien kanssa toteutushinta muuttuu 89,50 Englannin puntaan megawattituntia kohti vuoden 2012 nimellishinnoissa.

(24) Toteutushinta sidotaan täysin kuluttajahintaindeksiin (”KHI”) kuten muissakin hinnanerosopimuksissa. Kuluttajahintaindeksiä tarkistetaan vuosittain. Tarkistamisen perustaksi otettu ajankohta on marraskuu 2011. Toteutushintaa tarkistetaan vuosittain kauden ensimmäisenä päivänä, ja viitteenä käytetään viimeisintä saatavilla olevaa kuluttajahintaindeksiä, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan tilastokeskus (Office of National Statistics) on julkaissut helmikuussa.

(25) Hinnanerosopimuksen voimassaolo alkaa kunkin reaktorin tavoitteellisella käyttöönottoaikavälillä, joka on […] (5) vuotta sovitusta tavoitteellisesta käyttöönottopäivämäärästä. Tämän päivämäärän jälkeen hinnanerosopimuksen ehdot tulevat voimaan riippumatta siitä, onko voimala käytössä.

(26) Viimeinen käyttöönottopäivämäärä on päivä, jolloin toisen reaktorin tavoitteellisen käyttöönottoaikavälin viimeisestä päivästä on kulunut […] vuotta. Jos kumpaakaan reaktoria ei ole otettu käyttöön viimeiseen käyttöönottopäivämäärään mennessä, hinnanerosopimuksen vastapuoli voi irtisanoa sopimuksen. Viimeistä käyttöönottopäivämäärää voidaan lykätä ylivoimaisen esteen tai kytkentävaikeuksien vuoksi.

(27) Voitonjakomekanismeja on kaksi. Ensimmäinen koskee rakennuskustannuksia (6), ja siinä määrätään seuraavaa: i) rakentamisen yhteydessä saatavien voittojen ensimmäiset […] (nimellisarvo) jaetaan puoleksi niin, että 50 prosenttia voitosta saa hinnanerosopimuksen vastapuoli ja toiset 50 prosenttia NNBG, ja ii) rakentamisen yhteydessä saatavat voitot, jotka ylittävät […] (nimellisarvo), jaetaan puoleksi niin, että 75 prosenttia voitosta saa hinnanerosopimuksen vastapuoli ja 25 prosenttia NNBG.

(28) Toinen voitonjakojärjestely koskee oman pääoman tuottoprosenttia. Sille asetettiin kaksi kynnysarvoa (6):

(29) Ensimmäinen kynnysarvo, joka asetettiin tämän päätöksen antamishetkellä viimeisimmän rahoitusmallin mukaisesti ennustetun oman pääoman sisäisen tuottoasteen tasolle (7), tai 11,4 prosenttia sidotun oman pääoman pohjalta ja nimellisarvossa. Tämän tason ylittävä voitto jaettaisiin niin, että hinnanerosopimuksen vastapuoli saa 30 prosenttia ja NNBG 70 prosenttia.

(30) Toinen kynnysarvo, joka asetettiin korkeammalle eli 13,5 prosenttiin nimellisarvossa ja 11,5 prosenttiin reaaliarvossa (deflatoitu kuluttajahintaindeksillä), perustuu samaan malliin kuin edellinen kohta. Tämän tason ylittävä voitto jaettaisiin niin, että hinnanerosopimuksen vastapuoli saa 60 prosenttia ja NNBG 40 prosenttia.

(31) Toimintamenoille on kaksi uudelleenkäsittelypäivämäärää. Ensimmäinen on 15 vuotta ja toinen 25 vuotta ensimmäisen reaktorin käynnistämispäivän jälkeen. Toimintamenojen uudelleenkäsittely johtaa kummankin puolen pitkän aikavälin kustannusriskien pienenemiseen ja toteutushinnan muuttumiseen kumpaankin suuntaan. Tämän toimintatavan avulla seuraavien toimintakustannusten erien toteutushintoja voitaisiin nostaa tai laskea toteutuneiden todellisten kustannusten ja tarkistettujen kustanne-ennusteiden perusteella, joka tapauksessa täysin tuotantolaitoksen toiminnan jatkumisen edellyttämällä tavalla: a) ydinpolttoaineen alkupään tankkaus; b) vakuutus; c) ydinalan sääntelyviranomaisen maksut; d) liikekiinteistöverot; e) tietyt siirtomaksut; f) keskiaktiivisten jätteiden/käytetyn polttoaineen hävittämiskustannusten muuttuminen, joka johtuu jätteenkuljetussopimuksen alaisten jätteenkuljetushintojen muutoksista; g) käytetyn polttoaineen huolto- ja poistokustannusten muutokset; h) toiminta- ja ylläpitokustannukset; i) kunnostukset ja tuottajan tuloslaskelman kautta kansainvälisten tilintarkastusstandardien mukaisesti menotililtä laskutetut käyttökustannukset ja kaikki aiheutuneet pääomamenot.

(32) Uudelleenkäsittelyn ulkopuolelle jätetään kaikki menot, jotka liittyvät suunnitteluun, muuhun kuin järkevien ja asianmukaisten toimintatapojen mukaiseen toimintaan, tuotantolaitoksen käytettävyyteen tai kapasiteettiin, muut kuin ylläpitoon liittyvät pääomamenot, uusista rakenteista aiheutuvat menot (ei olemassa olevassa rakennuksessa), rahoitus ja tietyt jätteenkuljetuskustannukset.

(33) Toimintamenojen uudelleenkäsittelyssä käytettävät tarkistetut kustannusarviot perustuvat NNBG:n laatimaan raporttiin, jonka hinnanerosopimuksen vastapuoli on hyväksynyt. Siinä otetaan huomioon vertailukustannukset, jotka saadaan muista EPR-teknologiaa käyttävistä ydinvoimalaitoksista ja muista painevesireaktoriteknologiaa Pohjois-Amerikassa ja EU:ssa käyttävistä ydinvoimalaitoksista, jotka kaikki toimivat järkeviä ja asianmukaisia toimintatapoja noudattaen. Toteutushinnan tarkistus lasketaan vertailukustannusten ylemmän puoliskon perusteella.

(34) Toteutushintaa (tai kertasuoritusta tai vuotuisia maksuja hinnanerosopimuksen vastapuolelle) alennetaan NNBG:n maksettavaksi tulevien verojen määrän muutosten mukaisesti, kun kyseessä ovat NNBG:n osakkeenomistajilta saatava rahoitus ja verojärjestelyt. Tällöin hintaa ei saa nostaa.

(35) Kun arviointivirasto on suorittanut virallisen uudelleenarvioinnin voimalan käyttöönoton jälkeen, toteutushintaa tarkistetaan kertaluonteisesti ennakoivalla tavalla liikekiinteistöverotusta varten. Tämän jälkeiset liikekiinteistöveron muutokset tehdään toimintamenojen uudelleenkäsittelyn yhteydessä.

(36) Sen lisäksi, että NNBG:n on hinnanerosopimuksen yleisten vakioehtojen nojalla annettava tietoja, sen on myös annettava tietyt takuut Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle annettujen aineistojen ja mallien sisältämistä hankkeen kustannuksia koskevista tiedoista. Sopimuksessa määrätään sovitun rahoitusmallin käytöstä, jotta voidaan määrittää eri toteutushinnat ja muut sen ehdoissa edellytettävät tarkistukset.

(37) NNBG on suojattu, ja se voi periä kustannuksia vaatimukset täyttävän lakimuutoksen perusteella.

(38) Vaatimukset täyttävä lakimuutos on syrjivä lakimuutos, erityinen lakimuutos, erityinen verotusta koskeva lakimuutos, muu lakimuutos tai sääntelyperustan muutos, joka ei ole ennakoitavissa.

(39) Syrjivä lakimuutos on lakiin tehtävä muutos, jota sovelletaan nimenomaisesti (ei vain välillisesti tai seurauksena tai yleisesti sovellettavan lakimuutoksen suhteettomasta vaikutuksesta johtuen) ainoastaan hankkeeseen, tuotantolaitokseen tai NNBG:hen.

(40) Erityinen lakimuutos on lakiin tehtävä muutos, jota sovelletaan nimenomaisesti (ei vain välillisesti tai seurauksena tai yleisesti sovellettavan lakimuutoksen suhteettomasta vaikutuksesta johtuen) ydinvoimalaitoksiin tai hinnanerosopimuksen alaisiin tuotantolaitoksiin.

(41) Erityinen verotusta koskeva lakimuutos on i) muutos uraanista kannettavaan veroon tai uusi uraanista kannettava vero tai ii) lakiin tai Yhdistyneen kuningaskunnan veroviranomaisen käytäntöön tehtävä muutos, jonka johdosta NNBG:n verokohtelu ei ole niin edullinen kuin veroviranomaisen veroselvitysten nojalla.

(42) Sääntelyperustan muutos tarkoittaa, että i) ydinalan sääntelyviranomainen (tai siitä seuraava sääntelyviranomainen) ei enää sääntele tuotantolaitosta arvioimalla, olisiko riskien vähentämisen edellyttämä uhraus merkittävässä epäsuhdassa saavutettavaan etuun nähden, tai että ii) asiasta vastaava ympäristöviranomainen (tai siitä seuraava sääntelyviranomainen) ei enää arvioi tuotantolaitoksen riskien vähentämisvaihtoehtoa hyväksyttäväksi ympäristöriskiksi vertaamalla, ovatko täytäntöönpanokustannukset epäsuhdassa saavutettavaan ympäristöhyötyyn nähden.

(43) Vaatimukset täyttäviä lakimuutoksia koskevia korvauksia maksetaan vasta, kun kaikkien niihin liittyvien korvauspyyntöjen kokonaismäärä ylittää 50 miljoonaa Englannin puntaa vuoden 2012 nimellis- ja indeksiarvossa. Korvauksia ei makseta kahteen kertaan. Toteutushinnat tarkistetaan vain kerran kutakin vaatimukset täyttävää lakimuutosta kohti sopimuksen jäljellä olevana voimassaoloaikana. Tarkistus tapahtuu sovitun rahoitusmallin avulla tai laskemalla tarvittavan tarkistuksen nettonykyarvo.

(44) NNBG saa tietyin ehdoin korvauksen, jos HPC ajetaan alas (joko Yhdistyneen kuningaskunnan, EU:n tai toimivaltaisen kansainvälisen viranomaisen toimesta) sellaisista poliittisista syistä, jotka eivät koske terveyttä, ydinturvallisuutta, turva-asioita, ympäristöä, ydinkuljetuksia tai ydinmateriaalivalvontaa (vaatimukset täyttävä alasajo).

(45) Korvausta voidaan hakea myös silloin, jos tuotantolaitos ajetaan alas ydinalalla kolmannelle osapuolelle aiheutetun vahingon korvaavaan vastuuvakuutukseen liittyvien olosuhteiden vuoksi, esimerkiksi kun Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei hyväksy tuottajan ehdottamia vaihtoehtoisia vakuutusjärjestelyjä eikä tuottaja voi saada mitään muuta hyväksyttyä vakuutusta.

(46) Vaatimukset täyttävän alasajon suojatoimiin kuuluu oikeus siirtää NNBG Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle (ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksella on oikeus vaatia siirtoa) sen lisäksi, että hinnanerosopimuksen vastapuoli tai Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus maksaa korvauksia.

(47) Päättämistoimia sovelletaan vain NNBG:hen. On hinnanerosopimuksen vastapuolen harkittavissa, päätetäänkö sopimus sen voimassaolon päättyessä.

2.2 LUOTTOTAKUU

(48) HPC-hanke ja erityisesti NNBG hyötyvät hinnanerosopimuksen lisäksi myös liikkeeseen laskettavaan velkaan sovellettavasta valtion luottotakuusta, jäljempänä ’luottotakuu’.

(49) Luottotakuulla tuetaan liikkeeseen laskettavia joukkovelkakirjoja. Luottotakuu on tavallaan vakuutussopimus, jolla taataan, että vaatimukset täyttävä lainapääoma ja korot maksetaan ajoissa. Kyse voisi olla jopa 17 miljardista punnasta (8).

(50) Luottotakuun antaa Infrastructure UK, jäljempänä ’IUK’, Yhdistyneen kuningaskunnan valtiovarainministeriön alainen yksikkö, joka valvoo Yhdistyneen kuningaskunnan takuujärjestelmän hallintoa. Luottotakuu on HPC:n pitkäaikaiseen rahoitukseen käytettävä koko liiketoimintaan sovellettava velkamekanismi.

(51) IUK katsoo, että liiketoiminta on rakennettu niin, että se oikeuttaa HPC:n riskiluokitukseen BB+/Ba1. Takausmaksun taso on 295 peruspistettä.

(52) Järjestelmässä osana rahoitusrakennetta liikkeeseen laskettavia joukkovelkakirjoja tuetaan vakuudella, jonka antaa Yhdistyneen kuningaskunnan valtiovarainministeriö (takaaja). Siihen sisältyy myös liikepankkien myöntämä rakentamisen siltarahoitus (jota ei taata Yhdistyneen kuningaskunnan takuujärjestelmässä). Loput liiketoimintaan sijoitettavasta pääomasta tulee osakkeenomistajilta. Rahoitusrakenteeseen voidaan lisätä muita pääomanlähteitä takaajan suostumuksella.

(53) Päätöksen tekohetkellä suunniteltiin seuraavia rahoituslähteitä: a) peruspääomaa […] Englannin puntaa; b) ehdollista omaa pääomaa […] Englannin puntaa; c) rakentamisen siltarahoitusta enintään […] Englannin puntaa; d) joukkovelkakirjoja […] Englannin puntaa.

(54) Rahoitusrakenne on laadittu sellaiseksi, että peruspääoma kärsii kokonaistappion ennen kuin joukkovelkakirjoille aiheutuu ollenkaan tappioita. Ehdollinen oma pääoma tarjoaa myös lisävarmuutta siitä, että takaaja saa korvauksensa ja että tuolloin HPC on toimintakunnossa ja käytössä ja kaikki vaadittavat varaukset ovat täysin rahoitettuja (”rahoituksen toteutuminen”).

(55) Omaan pääomaan liittyvät osakkeenomistajien velvoitteet esitetään oman pääoman rahoitussopimuksessa, jonka sopimuspuolena myös takaaja on, jotta se saa oman pääoman saamista koskevia sitoumuksia.

(56) Sen varmistamiseksi, että omalla pääomalla on edellä kuvaillut tappioiden kattamisominaisuudet, laiminlyönnin yhteydessä sovelletaan kahta osapuolten sopimaa ehtoa (perustapausehtoa (9) ja FFS-laiminlyöntiehtoa (10)). Niiden ansiosta takaaja voi vaatia peruspääoman tai ehdollisen oman pääoman aikaistamista, eli sitä, että ne saadaan välittömästi käyttöön erääntyvien joukkovelkakirjojen ja maksujen maksamiseksi takaajalle. Tällä yhdistelmällä pyritään varmistamaan, että EPR-teknologian toteuttamiskelpoisuutta koskevalle riskille altistuvat takaajan sijasta osakkeenomistajat. Onnistumisesta on olemassa riippumatonta näyttöä aiemmista hankkeista, joita ovat Flamanville 3 ja Taishan 1.

(57) Perustapausehdon täyttämistä edeltävänä aikana otettavan velan määrälle on yläraja: hankkeen välitavoitetta koskeva velan yläraja ja […] prosenttia peruspääoman kehitykseen tarkoitettavasta pääomasta eli […] miljardia Englannin puntaa. Taulukossa 1 on käytännön esimerkki oman pääoman tappioiden kattamisominaisuuksista: Taulukko 1 ”Perustapauksen nostomäärät” ja ”perustapausehto ei täyty” Lähde: IUK, 12. syyskuuta 2014. Base Case Drawdown Profile GBP bilion Total Commited Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 Cashflow Base Equity 9,23 1,69 — — — — — — 2,10 2,52 2,09 0,83 Contingent Equity 8,00 N/A — — — — — — — — — — Bonds 16,00 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 3,35 2,65 1,25 — — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 3,79 6,31 8,39 9,23 Contingent Equity — — — — — — — — — — Bonds 1,50 3,45 5,85 8,75 12,10 14,75 16,00 16,00 16,00 16,00 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 5,43 2,92 0,83 — Undrawn Committed Equity 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 13,43 10,92 8,83 8,00 Source: UK Base Case

Base Case Condition Not Met (by 31 December 2020) Total Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Cashflow Base Equity 1,69 1,69 — — — — — — Contingent Equity 7,97 N/A — — — 1,97 3,35 2,65 Bonds 6,87 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 Contingent Equity — — — 1,97 5,32 7,97 Bonds 1,50 3,45 5,85 6,78 6,78 6,78 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 Cumulative Cap on Debt 1,50 3,43 5,85 6,78 6,78 6,78 Source: UK Base Case

(58) Kun perustapausehto on täyttynyt, rakennusaikana takaajan suojana on pääasiassa ehdollisen pääoman määrä, joka voidaan käyttää hankkeen välitavoitteeseen liittyvien ylimääräisten kustannusten kattamiseen rajoittaen näin velan määrää millä tahansa kaudella.

(59) Osakkeenomistajien sitoumuksia peruspääomaan ja ehdolliseen pääomaan tuetaan luottovälineillä, joita ovat esimerkiksi emoyhtiön takaukset, remburssit ja muut takaajan hyväksymät luottotuet.

(60) Osakkeenomistajat luovuttavat kaikista varoistaan, omaisuudestaan ja sitoumuksistaan kiinteä- (11) ja/tai vaihtuvakorkoisia (12) arvopapereita (13), mukaan lukien yrityskiinnitys (14), tukeakseen velvoitteitaan NNBG:tä kohtaan ja NNBG:n velvoitteita. Velvoitteitaan tukeakseen NNBG ja joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskija, joka on erityistarkoitukseen perustettu uusi osakeyhtiö, luovuttavat kukin kaikista varoistaan, omaisuudestaan ja sitoumuksistaan kattavia kiinteä- ja/tai vaihtuvakorkoisia arvopapereita, mukaan lukien yrityskiinnitys. Arvopapereita tuetaan tiettyjä tärkeitä sopimuksia koskevilla sopimuspuolten suorilla hyväksynnöillä.

(61) Liiketoimen erityisluonteen ja turvallisuuden tärkeyden vuoksi vakuuksien antamisen yhteydessä otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan turvallisuusviranomaisen hyväksyntä ja se, että arvopaperit voidaan myydä vain sellaiselle yhteisölle, jolle on myönnetty tai myönnetään HPC:n rakennuspaikalle ydinvoimalalupa.

(62) Osakkeenomistajien, NNBG:n ja liikkeeseenlaskijan antamilla vakuuksilla pyritään varmistamaan, että vakuuden saaneet osapuolet (15) i) ovat velallisen maksukyvyttömyyden tapauksessa etusijalla vakuudettomien velkojien vaateisiin nähden; ii) voivat myydä vakuudelliset varat ja käyttää myynnin tuoton perimättömien vakuudellisten velkojen maksamiseen, mikäli tämä on paras tapa saada perittyä mahdollisimman suuri määrä; ja iii) voivat ottaa tilanteen hallintaansa jonkin kiinnitysvelallisen maksukyvyttömyyden yhteydessä ja nimittää selvittäjän tarkastelemaan velallisen liiketoimintaa ja varoja.

(63) Joukkovelkakirjat ovat liikkeeseenlaskijan vakuudettomia sitoumuksia. Ne eivät kuulu mihinkään liikkeeseenlaskijan tai jonkun muun HPC-konsernin jäsenen antamaan vakuuteen.

(64) NNBG:n antaman vakuuden myynnistä saatava tuoton jaossa velkojat asetetaan seuraavaan järjestykseen: 1) Lain nojalla ensisijaiset velkojat. 2) Täytäntöönpanokustannukset (eli vakuuksien hoitajista ja pesänhoitajista aiheutuvat kustannukset). 3) FDP-velkojat (16). 4) Rakentamisen siltarahoituksen antajat. 5) Joukkovelkakirjat ja takaaja. 6) NNBG:n vakuudettomat velkojat. 7) NNBG:n osakkeenomistajat.

(65) Tätä tuottoja koskevaa tärkeysjärjestystä ei voida muuttaa ilman takaajan suostumusta.

(66) Liiketoimen rahoitus jaetaan hankkeen välitavoitteiden saavuttamisen mukaan.

(67) Kun joukkovelkakirjojen (muiden kuin SZC-joukkovelkakirjojen) enimmäismäärät on laskettu liikkeeseen, peruspääomaa annetaan aikataulun mukaisesti, ja ehdollisesta pääomasta maksetaan aikatauluun sopimattomat ylimääräiset kustannukset.

(68) Osakkeenomistajille ei saa jakaa osinkoja ennen rahoituksen toteutumista.

(69) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan rahoituksen toteutumisen jälkeen luottotakuuta suojaavat edelleen monet rakenteelliset ja kovenanttiin perustuvat lieventävät tekijät, esimerkiksi osingon maksuajankohdan merkittävä rajoittaminen ja […] kuukauden velanhoitovarannot (joita voidaan rahoittaa käteisvaroista, valmiusmaksusitoumuksista tai hyväksyttävistä takuista), joita voisi olla yhteensä […] miljardia Englannin puntaa. Hankkeiden rahoituksen markkinakäytännöksi on ilmoitettu kuuden kuukauden velanhoitovarannot.

(70) Luottotakuun käyttö rahoituksen toteutumisen jälkeen on todennäköisesti tarpeen vain, jos a) operatiivinen suorituskyky poikkeaa merkittävästi odotetusta, ja sen seurauksena velanhoitoon käytettävissä oleva kassavirta on odotettua pienempi, ja b) tämä poikkeama ehdyttää edellä mainitut rahoitusrakenteeseen sisältyvät olennaiset velanhoitovarannot.

(71) Jos velanhoitovarantoja käytetään (edes osa niistä), ne täytyy taas täyttää ennen osinkojen maksamista.

(72) Kun otetaan huomioon laiminlyönneiltä suojaavat rakenteelliset suojat sekä laiminlyöntejä edeltävät käynnistävät tapahtumat ja mahdolliset suojakeinot, täytäntöönpanotarpeen tulisi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan ilmetä vaikeissa ja epätodennäköisissä olosuhteissa. Jos toimeenpano on tarpeen, olosuhteet ovat silloin todennäköisesti yllättävät ja vakavat, ja silloin ei voida soveltaa ennalta määritettyjä täytäntöönpanotoimia. IUK katsoi tarvitsevansa joustoa voidakseen punnita vaihtoehtojaan kulloistenkin tapahtumien valossa, jotta se voi suojella etujaan paremmin. Siksi IUK valitsi mahdollisimman suuren ja joustavan sarjan täytäntöönpanovaihtoehtoja, ja sillä on valta määrittää kulloinkin sopivin täytäntöönpanotapa.

(73) Komissiolle on toimitettu arviota varten tähän mennessä tehty rahoitusta koskeva aiesopimus HPC:n hankerahoituksen osalta. Aiesopimukseen sisältyy osapuolten sopimus rahoitusasiakirjojen tärkeimmistä ehdoista ja edellytyksistä. Luonnosten lopulliset versiot eivät kuitenkaan olleet vielä saatavilla tämän päätöksen antamispäivänä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat, että loput ehdoista ja edellytyksistä sekä lopulliset rahoitusasiakirjat sisältävät vakiolausekkeita, joita jokainen sijoittaja tavoittelisi vastaavan hankkeen kohdalla. Koska komissiolla ei ollut mahdollisuutta todentaa tätä, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten on siinä tapauksessa, että lopulliset asiakirjat muuttavat tällä hetkellä komissiolle esiteltyä toimenpidettä millään tavalla, ilmoitettava niistä komissiolle.

2.3 VALTION KANSSA TEHTÄVÄ SOPIMUS

(74) Hinnanerosopimuksen mukaan NNBG:n investoijilla on oikeus korvauksiin, jos Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus päättää ajaa HPC:n alas poliittisista syistä (jotka eivät koske terveyttä, ydinturvallisuutta, turva-asioita, ympäristöä, ydinkuljetuksia tai ydinmateriaalivalvontaa). Nämä korvaukset rahoitettaisiin samalla tavalla kuin hinnanerosopimuksen mukaiset maksut (eli toimittajan maksuilla). Hinnanerosopimuksen lisäksi tehdään valtion ja NNBG:n investoijien välinen sopimus.

(75) Sopimuksessa määrätään, että jos vastapuoli poliittisen alasajon yhteydessä laiminlyö korvausten maksamisen NNBG:n investoijille, valtio maksaa investoijille sovitun korvauksen. Sopimuksessa ei määrätä ylimääräisistä korvauksista NNBG:lle tai sen investoijille.

3. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(76) Komissio sai runsaasti vastauksia menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 7 päivänä huhtikuuta 2014 päättyneessä kuulemisvaiheessa. Tässä luvussa käsitellään valtiontuen arviointia koskevat huomautukset.

(77) Arvioinnin kutakin osaa koskevat asianomaisten huomautukset käsitellään mainitsematta kuitenkaan jokaista huomautusta erikseen.

(78) Koska vastauksia saatiin paljon, ne käsitellään aihekohtaisina ryhminä.

3.1 YLEISIIN TALOUDELLISIIN TARKOITUKSIIN LIITTYVIÄ PALVELUJA KOSKEVIIN TOIMENPITEISIIN LIITTYVÄT HUOMAUTUKSET

(79) Yksi vastaaja oli yhtä mieltä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kanssa siitä, että toimenpiteisiin ei liity valtiontukea. Vastaaja viittasi näyttöön, jonka Yhdistynyt kuningaskunta antoi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista laaditun arviointinsa tueksi.

(80) Eräs osapuoli katsoi, että HPC tuottaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, koska se täyttää julkisen palvelun velvoitteen, jolla se varmistaa, että energiantarpeeseen vastataan lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja että hanke toteutetaan selkeästi ja läpinäkyvästi, eikä siitä synny taloudellista etua millekään siihen osallistuvista yrityksistä. Osapuolen mukaan HPC myös parantaa toimitusvarmuutta, koska se vähentää riippuvuutta tuontipolttoaineista ja fossiilisten polttoaineiden käyttöä.

(81) Eräs niistä vastaajista, jotka vastustavat Yhdistyneen kuningaskunnan näkemystä siitä, että toimenpiteeseen ei liity valtiontukea, huomautti, että toimenpide ei ole Altmark-kriteerien mukainen, koska hinnanerosopimuksilla ainoastaan korvataan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen, jäljempänä ’SGEI’, suorittaminen.

(82) Useat vastaajat huomauttivat, että mitkään muut yritykset eivät voineet osallistua hanketta koskevaan tarjouskilpailuun.

(83) Useiden osapuolien mukaan ilmoitettu toimenpide ei kuulu EU:n SGEI-puitteiden soveltamisalaan, koska Yhdistynyt kuningaskunta ei ole selkeästi määrittänyt julkisen palvelun velvoitetta, josta se myöntäisi korvausta, ja koska se ei täytä julkisten palvelujen toimeksiantoa koskevia ehtoja, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (17) 3 artiklan 2 kohdassa määrätään.

(84) Useat osapuolet huomauttivat, että tukitoimenpiteet eivät ole Altmark-kriteerien mukaisia, koska sähköntuotanto on tavallista taloudellista toimintaa ja ydinenergian tulisi siksi kilpailla muiden sähkölähteiden kanssa vapautetuilla sähkön sisämarkkinoilla, toimenpiteellä ei ole yhteisen edun mukaista tavoitetta, 35 vuoden kestolle ei näyttäisi olevan mitään objektiivista perustetta, toimenpiteessä kohdellaan eriarvoisesti ydinvoimaa ja uusiutuvia energialähteitä, toimenpide perustuu tuntemattomiin parametreihin eikä kustannus-hyötyanalyysia ole tehty. Lisäksi ydinvoimalla voidaan tuottaa ainoastaan peruskuormasähköä, minkä vuoksi toimenpide ei voisi olla yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu. Myös liiallisten korvausten mahdollisuus olisi merkittävä.

3.2 TUEN OLEMASSAOLOA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(85) Useiden vastaajien mukaan toimenpiteet voidaan määritellä valtiontueksi, koska niihin sisältyy valtion ja yrityksen tekemiä kahdenvälisiä sopimuksia, maksut kohdennetaan erityisesti ydinenergian tuotantotavoitteeseen, maksuja suoritetaan suoraan valtion talousarviosta ja sopimuksessa määrätään ydinenergiaa koskevasta tuesta ja erityisedellytyksistä, jotka ylittäisivät uusiutuville energialähteille myönnettävät tuet.

(86) Eräs vastaaja huomautti, että yksikkökohtaisesta jätemaksusta jätteenkuljetushintojen enimmäismäärään siirtymiseen liittyy tukia ja uusille ydinalan toiminnanharjoittajille myönnettäviä lisätukia.

3.3 YHTEISEN EDUN MUKAISIA TAVOITTEITA, MARKKINOIDEN TOIMINTAPUUTTEITA JA VALTION TOIMIEN TARVETTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(87) Eräs myönteisen vastauksen antaneista huomautti, että ydinvoimalla voidaan edistää vähähiilistä sähköntuotantoa ja monipuolistaa sähköntuotantoalaa. Vastaaja totesi myös, että vaikka ydinvoima ei pystyisikään tuottamaan kaikkea Yhdistyneessä kuningaskunnassa seuraavien vuosikymmenien aikana tarvittavaa lisäkapasiteettia, se on todennäköisesti tärkeässä asemassa korvattaessa vanhoja ydinvoimaloita ja vastattaessa tulevaan kysyntään.

(88) Useiden vastaajien mielestä Yhdistynyt kuningaskunta on erilaisessa asemassa kuin muut EU:n jäsenvaltiot, koska se on saari ja sillä on rajallisempi yhdysputkien saatavuus. Vertaus Suomeen tai Ranskaan ei toimi, koska niiden markkinarakenne on täysin erilainen ja koska niissä on ollut jo pitkään ydinvoimaloiden rakentamista tukevia taloussopimuksia. Yhdistynyt kuningaskunta ei myöskään pystyisi hallitsemaan uusiutuvien energialähteiden epäsäännöllisyyttä tuomalla naapurimaistaan suuria sähkömääriä silloin, kun uusiutuvat energialähteet eivät tuota sähköä, ja sivuuttamalla liiallisen tuotannon aiheuttamat ongelmat silloin, kun sähköntuotanto toimii. Eurooppalaisten sähkön sisämarkkinoiden toimintapuutteet ovat siksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa aina vakavampia kuin Manner-Euroopassa, ja niiden korjaaminen edellyttää enemmän toimenpiteitä. Lisäksi ydinenergian tukeminen monipuolistaisi energiantuotantoa ja vahvistaisi näin Yhdistyneen kuningaskunnan energiajärjestelmää.

(89) Eräs vastaaja viittasi erityisiin ydinenergiaa koskeviin markkinoiden toimintapuutteisiin, etenkin pitkään rakennusaikaan ja käyttöikään, minkä vuoksi sijoituksen tuotto saadaan yli 30 vuoden kuluttua eli huomattavasti vuoden 2050 jälkeen. Joissakin jäsenvaltioissa sattuneista sähkökatkoksista on opittu, että luottamus rajat ylittäviin siirtoverkkoihin on rajallinen ja että mikään yksittäinen siirtoverkonhaltija ei pysty takaamaan yhteenliittämiskapasiteettia samalla tavoin kuin kotimaisessa verkossa. HPC-hankkeelle myönnettävä valtiontuki saattaisi vääristää kilpailua vähemmän kuin kapasiteettimarkkinoiden tapaisten muiden toimenpiteiden toteuttaminen.

(90) Erään vastaajan mukaan HPC ei vaaranna ympäristönsuojelutavoitetta, koska sen toimintaa tarkkailevat ydinenergia-alan sääntelyviranomaisen kaltaiset elimet. Vastaajan mukaan HPC myös on vuoden 2010 ympäristölupasäännösten mukainen.

(91) Useat osapuolet totesivat, että ydinjätettä on nykyään mahdollista säilyttää turvallisesti.

(92) Useat osapuolet huomauttivat, että käytössä olevien politiikkojen yhdistelmä ei riitä lisäämään investointeja ydinvoimaan varsinkaan, koska hiilen hinta on päästökauppajärjestelmässä liian alhainen, Yhdistyneen kuningaskunnan hiilen pohjahinta ei auta nostamaan hiilen hintaa riittävän korkealle ydinvoimaan tehtävien investointien kannustamiseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan takausjärjestelmä ei lisäksi yksin riitä tukemaan investointeja, sillä siihen ei sisälly ydinvoiman pitkän aikavälin taloudellinen elinkelpoisuus. Ydinvoiman hiilijalanjäljen todettiin olevan yhtä suuri kuin tuulienergialla ja huomattavasti pienempi kuin merten uusiutuvilla energialähteillä, aurinkosähköllä tai biomassateknologialla.

(93) Erään osapuolen mukaan Yhdistynyt kuningaskunta tukee uusiutuvia energialähteitä, jotka eivät kuitenkaan sovellu peruskuormasähkön tuotantoon, mutta kaasuun turvautuminen tekisi Yhdistyneestä kuningaskunnasta riippuvaisen fossiilisista polttoaineista ja altistaisi sen geopoliittisille riskeille.

(94) Erään vastaajan mukaan komission tulisi arvioida HPC:n nettohyöty ympäristölle verrattuna Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytössä oleviin energialähteisiin. Tällä perusteella HPC:stä syntyisi selkeästi merkittävä ympäristöhyöty.

(95) Useat osapuolet katsoivat, että jäsenvaltioiden pitäisi voida vapaasti valita omat energialähteensä ja tarjota tarvittavat kannustimet, joita ilman tehokkaat pitkäaikaiset yksityiset investoinnit vähähiiliseen sähköntuotantokapasiteettiin viivästyisivät. Komissiolla ei ole niiden mukaan oikeutta vaikuttaa tällaisiin päätöksiin. Ydinvoimaloilla on myös korkeat ensivaiheen pääomakustannukset ja toiminnan rajakustannukset, mikä yhdessä toimintakustannusten ja sähkön markkinahintojen välisten erojen kanssa tuo esiin riskin, jota ei voida tehokkaasti siirtää kuluttajille ilman valtion toimenpiteitä.

(96) Useat tahot kritisoivat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 337 kappaletta, koska Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole investoitu uusiin ydinvoimaloihin sen jälkeen kun energiamarkkinat vapautuivat 20 vuotta sitten. Muutosten uhka muissa hallituksen politiikoissa ja muut poliittiset riskit vaikeuttaisivat yksityisten investoijien investointeja.

(97) Useiden osapuolten mukaan pääomakustannukset muodostavat 75 prosenttia tasoitetuista sähköntuotantokustannuksista (18) verrattuna puhdistamattoman kaasun 10–15 prosenttiin. Osapuolet katsovat, että oman mallin mukaisesti hiilidioksidipäästöjä voitaisiin vähentää kustannustehokkaalla tavalla niin, että päästöt olisivat 50 g CO2/kWh vuoteen 2030 mennessä verrattuna nykytasoon, joka on 500 g CO2/kWh. Tavoite saavutettaisiin pienimmillä kustannuksilla vain, jos uusi ydinvoimakapasiteetti kasvaisi merkittävästi (esimerkiksi 11 gigawatista 18 gigawattiin). Laajamittaisen ydinohjelman nykyarvo olisi 23 miljardia Englannin puntaa. Pitkäaikainen ydinalan sopimus pitäisi sähkön jakelun tehokkaana, mikä olisi tärkeää sekä ydinteknologian että uusiutuvia energialähteitä käyttävien teknologioiden kannalta, koska niillä on pienet rajakustannukset.

(98) Eräs vastaaja totesi, että EPR:n kaltaisen uuden teknologian varhaisen kehitysvaiheen tukematta jättäminen johtaisi investoijien kiinnostuksen hiipumiseen sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa että sen ulkopuolella.

(99) Erään vastaajan mukaan Euratomin perustamissopimusta ei voida soveltaa erillään komission toimintatavoista, sillä sen 40 artiklassa edellytetään, että komissio julkaisee määräajoin kausikohtaiset ydinenergian tuotantotavoitteensa, ja sopimuksen tavoitteet voidaan toteuttaa vain sen muita määräyksiä noudattaen.

(100) Eräs vastaaja huomautti, että ennen markkinoiden vapautumista ydinvoimaan investoiminen oli mahdollista tariffirahoitteisissa hankkeissa, joissa investointiriskit on poistettu.

(101) Eräs osapuoli totesi, että ydinpolttoaineella on useita eri lähteitä ja erinomainen energiaturvallisuusluokitus.

(102) Eräs osapuoli huomautti, että ei ole olemassa yhtään vähähiilistä peruskuormateknologiaa, jota voitaisiin käyttää ydinteknologian kanssa samoilla kapasiteettitasoilla. Euroopan unionissa vallitsevien poliittisten riskien vuoksi sijoittajat varovat entistä enemmän sijoittamasta runsaasti pääomaa uuteen sähköntuotantojärjestelmään. Myös komission ennuste uuteen ydinenergiatuotantoon investoimisesta vuosina 2027–2030 on epävarmuuden vuoksi kyseenalainen.

(103) Useat osapuolet huomauttivat, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole suomalaisen Mankala-periaatteen (energiantuotantoyhtiöiden ja paljon energiaa käyttävien teollisuudenalojen yhteinen investointi) tyyppistä toimintatapaa, jolla voitaisiin hallita ensivaiheen pääomakustannusten riskin ja pitkän aikavälin hetkellisen sähkönhinnan välistä epätasapainoa.

(104) Eräs osapuoli huomautti, että useimmat uusiutuvia energialähteitä hyödyntävät teknologiat keksittiin 1900-luvun alussa. Siksi niiden tukeminen ei olisi teknologian kehittyneisyyden kannalta niin perusteltua kuin ydinteknologian tukeminen.

(105) Useat osapuolet huomauttivat, että reaktorit saataisiin käyttöön aikaisintaan vuonna 2023, minkä vuoksi ydinvoimala ei voisi vastata toimitusvarmuushaasteeseen, jota Yhdistynyt kuningaskunta korosti toimenpiteiden perusteluissa.

(106) Eräs osapuoli huomautti, että ydinteknologialla ei saada aikaan toimitusvarmuutta, koska sen myötä energiantuotannosta tulee riippuvainen halkeamiskelpoisen ydinmateriaalin tuonnista. Toinen osapuoli huomautti, että toimitusvarmuuden parantamiseksi tuontipolttoaineista riippuvuutta tulisi vähentää.

(107) Eräs vastaaja huomautti, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen energiapolitiikka on poliittisesti puolueellista ja rajoittaa maalla olevien tuulipuistojen ja aurinkovoimaloiden kehittämistä.

(108) Useat vastaajat huomauttivat, että ydinteknologia heikentää toimitusvarmuutta, koska se ei ole riittävän joustava tasapainottamaan tarjontaa ja kysyntää verkossa. Tämä johtuu odottamattomista häiriöistä, alentuneesta kapasiteetista ja määräaikaishuolloista. Ydinvoimaan ajatellaan liittyvän myös ennakoimattomia häiriöitä, jotka edellyttävät suuria varaenergiamääriä verrattuna tuulivoimaan, jonka vaihtelun sanotaan olevan enimmäkseen ennustettavissa. Samat vastaajat katsovat, että ydinvoima on huono keino vähentää päästöjä. Tämä näkemys perustuu tutkimukseen, jonka mukaan ydinpolttoainekierto tuottaa 9–25 kertaa enemmän hiilidioksidia kuin tuulivoima.

(109) Useat vastaajat huomauttivat, että tilastollisen vertailun mukaan ydinteknologia ei edistä merkittävästi hiilestä irtautumista.

(110) Useat osapuolet huomauttivat, että toimenpide ei takaisi energiaturvallisuutta, koska se ei korvaisi vanhoja ydinvoimaloita riittävän nopeasti ja olisi riippuvainen uraanivarannoista, jotka saattavat loppua.

(111) Useiden vastaajien mukaan tuet johtaisivat muiden innovatiivisempien ja ympäristölle vähemmän haitallisten tuotantoteknologioiden sulkemiseen pois, eivätkä ne ole perusteltuja eivätkä yhteensopivia aiheuttamisperiaatteen kanssa. Tulevat sukupolvet joutuisivat vastaamaan pitkäaikaisesta toimenpiteestä aiheutuvista kustannuksista.

(112) Useat vastaajat korostivat, että jäsenvaltioista etenkin Saksa, Itävalta, Irlanti ja Italia vastustavat ydinvoimaa, kun taas toisissa jäsenvaltioissa, esimerkiksi Portugalissa, Tanskassa, Virossa ja Kreikassa, ei ole lainkaan ydinvoimaloita, minkä vuoksi ydinvoimaa koskevaa yhteistä tavoitetta ei voida laatia.

(113) Useat vastaajat huomauttivat, että teknologiaa, joka tarvitsee tukia 60 vuoden ajan ja on vapautettu kaikista aiheuttamistaan suorista ja välillistä kustannuksista sekä edellyttää 35 vuoden taatun sopimuksen, ei voida pitää elinkelpoisena.

(114) Erään osapuolen mukaan ei ole olemassa tyydyttävää tapaa vastata tarpeeseen hävittää radioaktiiviset jätteet.

(115) Eräs vastaaja totesi, että Yhdistynyt kuningaskunta suosii liikaa uuden ydinvoiman rakentamista, kun otetaan huomioon jätteen hävittämiseen liittyvät epävarmuudet ja varmuuden tarjoaminen investoijille.

(116) Useat vastaajat arvostelivat Yhdistyneen kuningaskunnan tekemää riskinarviointia toteamalla, että siinä ei pohdittu Fukushimassa ja muiden suurten ydinonnettomuuksien yhteydessä tapahtuneiden odottamattomien, suunnitteluperusteet ylittävien onnettomuuksien sarjaa. He arvostelivat myös väitteitä, joiden mukaan pahimmassa HPC:ssä ennakoitavissa olevassa onnettomuusskenaariossa (terrori-isku mukaan lukien) suurin suojarakennuksen ulkopuolelle pääsevä päästömäärä ei ylittäisi 0,03:a prosenttia reaktorin ytimen sisällöstä päivässä.

(117) Useat vastaajat huomauttivat, että ei ollut selvää, oliko Yhdistynyt kuningaskunta ottanut huomioon sähköverkon joustavuutta parantavien uusien teknologioiden (esimerkiksi dynaamisen hinnoittelun, irrotuskelpoista kuormaa tai dynaamista kuorman rajoitinta teollisuudessa koskevien sopimusten, palvelujen koostamisen ja kotitalouksien kysynnän optimoinnin) kehittämisen.

(118) Eräs vastaaja arvosteli suurta painoarvoa, jonka Yhdistynyt kuningaskunta antaa peruskuormasähkön tuotannolle, vaikka energia-ala on murroksessa eikä ole varmaa, onko peruskuormatuotanto 2020-luvun puolivälissä vielä yhtä tärkeää kuin nyt. Erityisesti järjestelmän joustavuuden merkitys kasvaa.

(119) Useat osapuolet huomauttivat, että HPC ei ole ensimmäinen laatuaan, vaan pikemminkin viides tai kuudes, kun otetaan huomioon Suomessa ja Ranskassa sijaitsevat laitokset sekä kaksi Kiinaan rakennettua ydinvoimalaa. Lisäksi Suomessa ja Ranskassa tilattiin samanlaiset reaktorit ilman valtiontukea.

(120) Erään osapuolen mukaan aurinkovoimalla pystyttäisiin tuottamaan vuodessa sama määrä sähköä suunnilleen samalla hinnalla kuin HPC:ssä, ja merituulivoimasta voisi tulla halvempaa kuin ydinvoimasta vuoteen 2020 mennessä tai pian sen jälkeen.

(121) Erään osapuolen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan omien lukujen perusteella uutta ydinvoimalaa ei tarvita. Useissa asiakirjoissa ja puheissa kuitenkin väitetään virheellisesti, että sähkön kysyntä saattaisi kaksinkertaistua tai jopa kolminkertaistua verrattuna hallituksen omiin tutkimuksiin, jotka koskevat pitkäaikaista sähkön kysyntää ja vuoteen 2025 ulottuvaa kapasiteetin tarvetta.

3.4 TOIMENPITEEN TARKOITUKSENMUKAISUUTTA JA KANNUSTAVAA VAIKUTUSTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(122) Eräät myönteisen vastauksen antaneista huomauttivat, että ydinvoimalla voidaan edistää vähähiilistä sähköntuotantoa ja monipuolistaa sähköntuotantoalaa. He totesivat myös, että vaikka ydinvoima ei pystyisikään tuottamaan kaikkea Yhdistyneessä kuningaskunnassa seuraavien vuosikymmenien aikana tarvittavaa lisäkapasiteettia, se on todennäköisesti tärkeässä asemassa korvattaessa vanhoja ydinvoimaloita ja vastattaessa tulevaan kysyntään.

(123) Useiden vastaajien mukaan ilman valtion toimenpiteitä yksityisissä investoinneissa keskityttäisiin ainoastaan lyhyen aikavälin tuottoihin, mikä tekisi uuden ydinvoiman rakentamisesta mahdotonta.

(124) Erään vastaajan mukaan toiminnanharjoittajilla ei olisi ilman tukea kannustimia uusiin ydinvoimaloihin investoimiseen ja ensimmäisen hankkeen onnistunut toteuttaminen vähentäisi merkittävästi uusien hankkeiden kustannuksia. Saman vastaajan mukaan kolmannen sukupolven reaktoreita ei voida verrata nykyisiin ydinvoimaloihin, ja ilman pitkän aikavälin hintavakautta ydinenergiaan olisi mahdotonta saada yksityisiä investointeja.

(125) Useiden vastaajien mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan uudesta ydinohjelmasta olisi huomattavaa hyötyä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Euroopan työllisyydelle.

(126) Useat vastaajat huomauttivat, että tuen avulla pitkälle erikoistuneet pätevät työntekijät voisivat pitää yllä ammattitaitoaan ja kehittää uusia tekniikoita, mikä olisi ratkaisevan tärkeää myös käytössä olevien ydinreaktorien käytöstä poistamisen kannalta. He korostivat myös tuen myönteistä vaikutusta toimitusketjun toiminnanharjoittajille.

(127) Useat vastaajat huomauttivat, että Yhdistyneen kuningaskunnan yritykset suosivat monipuolista energialähteiden yhdistelmää, erityisesti ydinvoimaa, tuulivoimaa ja vesivoimaa. Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelman myötä yrityksille, erityisesti suurille sähkönkäyttäjille, luodaan entistä vakaampi investointiympäristö.

(128) Useat käyttäjät katsoivat, että pelkästään uusiutuviin energialähteisiin sovellettavaan vihreään sertifikaattiin verrattuna ehdotetulla toimintatavalla on se etu, että sillä voidaan rajoittaa liiallisia korvauksia.

(129) Useat osapuolet katsoivat, että valtiolla on velvollisuus kannustaa investoijia monipuolistamispäätöksiin, koska vapautetuilla markkinoilla ei voida ottaa huomioon jäsenvaltioiden toimitusvarmuusetuja.

(130) Eräs osapuoli arvosteli komission näkemystä, jonka mukaan hinnanerosopimuksilla poistetaan suurin osa markkinoiden riskeistä, koska monissa jäsenvaltioissa käytetään laajalti syöttötariffeja uusiutuvien energialähteiden tukemiseen, eikä ydinvoiman erilaiselle kohtelulle olisi mitään syytä.

(131) Useiden vastaajien mukaan ydinteknologia ei ole ympäristöystävällistä eikä uusiutuvaa vaan rajallista ja erittäin kallista, vaikka se on pitkälle kehitetty teknologia, jolla ei ole minkäänlaista oppimisvaikutusta.

3.5 TOIMENPITEIDEN OIKEASUHTEISUUTTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(132) Yksi osapuoli huomautti, että hinnanerosopimusmekanismi lieventää riskiä mutta altistaa silti NNBG:n perusriskille ja estää liialliset korvaukset, koska maksut maksetaan vain, kun viitehinta on toteutushintaa alhaisempi. Pääoman voitonjakojärjestely rajoittaa liiallisia korvauksia, eikä NNBG:lle taata kiinteää tulo- tai voittotasoa. Lisäksi hinnanerosopimus vakauttaa hintoja ja parantaa näin investointiympäristöä.

(133) Monet osapuolet katsoivat, että toteutushintaa tulisi verrata muiden vähähiilisten teknologioiden toteutushintaan, ei kaasulaitosten kustannuksiin. Lisäksi huomioon tulisi ottaa nykyisten hintatasojen sijaan tulevat hintatasot.

(134) Monet osapuolet huomauttivat, että HPC:n hinnanerosopimus kestää 35 vuotta, mutta uusiutuvia energialähteitä koskevat sopimukset kestävät vähemmän aikaa, tavallisesti enintään 15 vuotta. Ydinvoimalaitos on kuitenkin toiminnassa 60 vuotta ja uusiutuvien energialähteiden laitokset vain 20–25 vuotta, joten tuen osuus koko käyttöikää kohti olisi pienempi. Hinnanerosopimukset suojaavat Yhdistynyttä kuningaskuntaa korkeampien rakennuskustannusten maksamiselta.

(135) Eräs osapuoli toimitti kustannusarvion, jonka mukaan kustannukset laskevat ensimmäisen laitoksen jälkeen merkittävästi, 60–75 Englannin puntaan megawattituntia kohti vuoteen 2030 mennessä. Kyseinen osapuoli väitti myös, että ilmoitetun toimenpiteen toteutushinta laskisi arviossa osoitetulla tavalla, 85–100 Englannin puntaan megawattituntia kohti.

(136) Useat osapuolet huomauttivat, että vain harvat teknologiat ovat tällä hetkellä tätä halvempia eikä millään niistä voida tuottaa tulevaisuudessa merkittäviä määriä sähköä.

(137) Monet totesivat, että kun uusiutuvien energialähteiden täydet järjestelmäkustannukset otetaan huomioon, ydinvoima on paljon edullisempi vaihtoehto Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittamaan toteutushintaan.

(138) Eräs osapuoli katsoi, että komission päätös jättää ydinvoimahankkeet hinnanerosopimuksen tapaisten mekanismien ulkopuolelle voisi vaikuttaa merkittävästi ydinsaneerausvirasto NDA:n kykyyn ratkaista Yhdistyneen kuningaskunnan siviiliplutoniumin käsittely. Se katsoi myös, että veronmaksajille jätteisiin liittyvistä kustannuksista aiheutuva rasitus on hyvin pieni Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ansiosta.

(139) Monet vastaajat huomauttivat, ettei investointitukea vähennetä toimintatuesta.

(140) Eräs vastaaja katsoi, että kaikkien sopimusten ja niihin tehtyjen muutosten, jotka vaikuttavat rahoitukseen tai käytöstäpoiston tai jätteen ja käytetyn polttoaineen huollon ja loppukäsittelyn käytännön järjestelyihin, on oltava avoimia yleisölle tiedottamista ja parlamentaarista valvontaa varten. Se huomautti myös, ettei kustannusten mallintamisen keskeisiä tietoja ole julkistettu.

(141) Useat osapuolet nostivat esiin huolensa siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta saattaisi myöntää lisätukea NNBG:lle muun muassa sellaisen järjestelmän muodossa, joka rajoittaa ydinvoima-alan toiminnanharjoittajien vastuuta. Jotkin osapuolet katsoivat myös, että ydinvoimalle vaihtoehtoisiin teknologioihin kohdistuisi täysi vastuu, kun taas ydinvoimateknologia hyötyisi rajoitetusta vastuusta.

(142) Toinen tuen muoto, jonka ilmoitettiin mahdollisesti jäävän ilmoitetun tuen ulkopuolelle, oli ydinjätteen huollon ja loppukäsittelyn kustannusten aliarviointi. Kustannukset perustuvat jätteenkuljetussopimukseen, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo velvoittaa uudet ydinvoima-alan toiminnanharjoittajat allekirjoittamaan. Lisäksi jotkin osapuolet huomauttivat, että käytöstäpoistokustannusten väitetty puutteellinen huomioiminen rikkoo aiheuttamisperiaatetta.

(143) Yksi vastaajista ilmaisi huolensa mahdollisista kustannusten ylityksistä Suomen ja Ranskan eurooppalaista painevesireaktoria (EPR) koskevista malleista saatujen kokemusten perusteella.

(144) Yhdistyneen kuningaskunnan nykyisiä ydinvoima-alan toiminnanharjoittajia tuetaan jo useilla rahoitusvälineillä, kuten rajoitetulla vastuulla, kaupallisten riskien vastattavaksi ottamisella, ydinjätteen loppusijoituskustannusten tuilla sekä terrorismin torjunnan kustannusten tuilla.

(145) Monet osapuolet katsoivat, että tuen seurauksena taloudellinen riski siirtyy yritykseltä veronmaksajille ja syntyy toimittajariippuvuus, joka nostaa energian hintaa seuraavien 35 vuoden aikana.

(146) Monet osapuolet pitivät toteutushintaa liian korkeana, sillä HPC on kallein koskaan rakennettu voimalaitos. Vääristymät aiheuttaisivat lisäkustannuksia.

(147) Yksi osapuoli väitti, ettei oikeasuhteisuusarviointi voi olla kattava, ellei voitonjakoa ja kustannusten kertymistä koskevia sääntöjä oteta täysimääräisesti huomioon.

(148) Eräs osapuoli huomautti toteutushinnan olevan suurempi kuin Saksan maalla olevista tuulivoimaloistaan maksama hinta.

(149) Yhden osapuolen mukaan voidaan olettaa, ettei myönnetyn tuen voida perustellusti odottaa laskevan EPR:n kustannuksia merkittävästi ja ettei mainittua reaktoria luokiteltaisi uudeksi teknologiaksi.

(150) Useat osapuolet väittivät, että monet uudet uudistuvan energian teknologiat saattavat osoittautua paljon HPC:tä kustannustehokkaammiksi. Ne huomauttivat, että Carbon Connectin äskettäisen raportin (19) mukaan EDF:n ja muiden sijoittajien HPC:stä saamat tuotot olisivat paljon muita hankkeita korkeammat, sillä pääoman odotettava tuotto olisi noin 19–21 prosenttia eli yksityisestä rahoitusaloitteesta (Private Finance Initiative) odotettavaa pääoman tuottoa korkeampi. Lisäksi jos ydinonnettomuutta koskevan täyden vakuutuksen kustannukset otetaan huomioon, ydinvoiman taloudellisuus muihin vähähiilisiin energialähteisiin verrattuna heikkenee huomattavasti. Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuoneen julkisia tilejä käsittelevän komitean ja ydinsaneerausvirasto NDA:n äskettäinen raportti viittaisi siihen, että ydinvoimaperimän vuosittaiset kustannukset ovat yli 2,5 miljardia Englannin puntaa eli 42 prosenttia energia- ja ilmastonmuutosministeriön kokonaisbudjetista.

(151) Monien osapuolien mukaan olisi myös aiheellista epäillä, että korvauksia maksetaan liikaa.

(152) Eräs osapuoli laski, että jos 35 vuoden toteutushinta muunnettaisiin vastaavaksi 15 vuoden toteutushinnaksi, sen reaaliarvo olisi vuonna 2012 noin 117 Englannin puntaa megawattituntia kohti eli yli 20 prosenttia maatuulivoimaa ja 10–15 prosenttia biomassan muuntamista korkeampi. Lisäksi maatuulivoiman kustannusten voidaan olettaa laskevan vuoteen 2023 mennessä sen lisääntyneen käytön vuoksi. Tämä tekisi erosta entistä selvemmän.

(153) Monet osapuolet huomauttivat, että vaihtoehtoisten teknologioiden ja erityisesti uusiutuvan energian teknologioiden hinnat laskevat todennäköisesti tulevaisuudessa, mikä nostaisi HPC-hankkeen korvaukset suhteessa liiallisiksi.

(154) Yksi osapuoli katsoi, ettei Yhdistynyt kuningaskunta olisi etsinyt markkinoilta vastaavaa kapasiteettia tai tuotosta samalle ajanjaksolle. Ranskassa ja Suomessa ydinenergian hinta on 45–50 euroa megawattitunnilta. Rahoitusanalyytikkojen raporttien mukaan EDF:n vuotuinen pääoman sisäinen tuottoprosentti olisi 25–35 prosenttia. Hinnanerosopimukset tekevät viitehinnan saavuttamisesta helpompaa ydinvoimalle kuin uusiutuville energialähteille, ja hiilen pohjahinnan ja kapasiteettimarkkinoiden yhdistelmä tukee investoimista uuteen ydinvoimaan.

3.6 JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEN KILPAILUN JA KAUPAN MAHDOLLISIA VÄÄRISTYMIÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(155) Myönteiseltä kannalta moni osapuoli katsoi, ettei toimenpide vaikuta merkittävästi jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan, koska se ei vaikuta merkittävästi kuluttajien hyvinvointiin eikä nosta vähittäishintoja. Lisäksi NNBG:hen kohdistuu markkinavoimia ja kannustimia kilpailla sähkön tukkumarkkinoilla.

(156) Useat osapuolet olivat sitä mieltä, että kaikille vähähiilisille teknologioille tulisi luoda tasapuoliset toimintaedellytykset. Siksi uuden ydinvoiman tukeminen olisi johdonmukaista uusiutuvien energialähteiden nykyisen tukipolitiikan kanssa. Monet osapuolet katsoivat, että teknologianeutraalius tulisi säilyttää eikä ydinteknologiaa saisi siksi syrjiä.

(157) Monet osapuolet huomauttivat, etteivät toimenpiteet voisi syrjäyttää investointeja uusiutuviin energialähteisiin, sillä niitäkin tuetaan hinnanerosopimuksin. Jotkin osapuolet taas katsoivat, että tuki lisää uusia investointeja energiantuotantoteknologioihin.

(158) Yksi osapuoli huomautti, että HPC:ltä odotetaan vain hieman yli 3 gigawatin kapasiteetin asentamista, kun taas Yhdistyneen kuningaskunnan markkinat kokonaisuudessaan kattavat pian 80 gigawattia. Tämän perusteella tuen aiheuttama markkinoiden vääristymä ei olisi merkittävä (esimerkiksi 4 prosenttia).

(159) Monet osapuolet olivat sitä mieltä, ettei uuden ydinvoiman vaihtoehdoilla pystytä saavuttamaan tarpeeksi suurta kapasiteettia, jotta niitä voitaisiin pitää toteuttamiskelpoisina vaihtoehtoina. Kysynnänohjauksen voittoja ei voida pitää varmana, energiatehokkuus vaatii lisätoimia, ja energiaverkkojen yhteenliittäminen edistäisi merkittävästi tehokasta resurssienkäyttöä, mutta sen suurimmat esteet ovat poliittisia ja sääntelyllisiä.

(160) Useat vastaajat väittivät toimenpiteiden vääristävän kilpailua. Tämä tapahtuisi syrjäyttämällä vaihtoehtoiset teknologiat ja erityisesti syrjimällä uudistuvan energian teknologioihin tehtäviä investointeja tai korvaamalla ne. Myös sisämarkkinoiden kaupan katsotaan vääristyvän, kun maahantuojat eivät pysty kilpailemaan ydinenergian tuettua hintaa vastaan. Tämä johtaisi muissa jäsenvaltioissa keinotekoisiin ylijäämiin.

(161) Yksi vastaajista huomautti, että tuki vääristää olemassa olevien ja uusien ydinvoimalaitosten välistä kilpailua, sillä uudet saavat toimintatukea mutta vanhat eivät. Eräs osapuoli totesi, että teknologianeutraalius tulisi säilyttää eikä ydinteknologiaa saisi siksi syrjiä

(162) Yksi osapuoli katsoi, että ydinvoiman tuet pienentäisivät todennäköisesti uusiutuvan energian teknologioiden käytössä olevia markkinoita ja vaikeuttaisi uusiutuvan energian tuotantokapasiteetin lisäämistä EU:ssa.

(163) Eräs osapuoli arvosteli tutkijoiden Green ja Staffell laatimaa asiantuntijatutkimusta, erityisesti siksi, että tutkimuksen menetelmä ei sovi hyvinvointianalyysien ja vääristymäarviointien tekemiseen, olettamukset eivät sovi rahoitusmarkkinoiden toimimattomuuden käsittelyyn, keskimääräisten pääomakustannusten eksogeenisyyttä koskeva olettamus ei ole perusteltu ja tutkimuksessa jätetään huomiotta oppiminen, hiilen ulkoisvaikutukset, tarjonnan monipuolisuus sekä markkinavoima.

(164) Yksi osapuoli totesi, että tuki lisää huomattavasti epätasapainoa ydinvoimateknologian ja muiden energiateknologioiden kokonaiskustannusten välillä kuluttajien vahingoksi sekä nostaa veromääriä. EDF saavuttaisi määräävän aseman Yhdistyneen kuningaskunnan energiamarkkinoilla, varsinkin jos olemassa olevien ydinvoimalaitosten taloudelliseen käyttöaikaan myönnettäisiin pidennystä.

(165) Eräs osapuoli huomautti, että hinnanerosopimuksen erotusten maksaminen mitatun tuotoksensa perusteella voi luoda vääristymiä markkinoille, sillä tuottajat voivat myydä sähköä jopa tappiolliseen hintaan ja luottaa hinnanerosopimuksen muuttavan tuloksen tuotoksi.

(166) Eräs osapuoli väitti, että tuen laajuus heikentäisi investointia tuleviin yhdysputkiin, kuten Skotlannin ja Islannin väliseen yhdysputkeen (geoterminen sähkö) ja Englannin ja Pohjoismaiden väliseen yhdysputkeen (geoterminen sähkö, tuulivoimasähkö, vuorovesisähkö).

3.7 LUOTTOTAKUUTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(167) Useat vastaajat katsoivat, ettei liiallisten korvausten mahdollisuus ole poissuljettu, sillä tukipakettiin kuuluu hinnanerosopimuksen lisäksi luottotakuu.

3.8 MUUT HUOMAUTUKSET

(168) Monet vastaajat viittasivat villisikoihin, jotka sisälsivät suuria säteilymääriä maaliskuussa 2013, kun Tšernobylin onnettomuudesta oli kulunut 27 vuotta. Monet vastaajat pyysivät toisen kuulemisen järjestämistä ilmoitetun toimenpiteen viimeistelyn jälkeen.

(169) Useat vastaajat huomauttivat Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen luvanneen ennen vaaleja, ettei ydinvoimalle myönnettäisi julkista tukea.

(170) Yksi osapuoli uskoi, että Yhdistynyt kuningaskunta luottaisi jatkossakin suunnitelmien teossa ja kustannusten määrittämisessä niin kutsuttuun uuteen rakentamiseen liittyvien prosessien onnistuneeseen loppuunsaattamiseen, mutta jättäisi huomiotta geologisen loppusijoituslaitoksen sijoittamiseen, perustamiseen ja käyttöön liittyvät merkittävät epävarmuustekijät. Sama osapuoli arvosteli myös Yhdistyneen kuningaskunnan tämänhetkisiä ehdotuksia ydinjätteen huollosta ja loppusijoittamisesta.

4. YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

(171) Yhdistynyt kuningaskunta esitti vastauksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 31 päivänä tammikuuta 2014. Vastaus sisälsi useita arviointeja, muun muassa seuraavat: a) energia- ja ilmastonmuutosministeriön tekemä mallinnustyö ja vaihtoehtoisten tilanteiden arviointi b) Oxeran raportti markkinoiden toimintapuutteista, oikeasuhteisuudesta ja kilpailun mahdollisista vääristymistä c) Pöyryn tutkimus sisämarkkinoiden mahdollisista vääristymistä ja uuden ydinvoiman vaihtoehdoista d) Redpointin raportti Yhdistyneen kuningaskunnan sähköalan kehityksestä e) kuvaus kustannusten selvittämistä ja todentamista koskevasta prosessista, johon liittyivät KPMG ja LeighFisher f) KPMG:n raportti kilpailun mahdollisista vääristymistä g) tuottoprosenttien vertailu.

(172) Yhdistynyt kuningaskunta toisti vastauksessaan laajasti aiemmin ilmoituksessaan esittämänsä kannan. Sen mukaan uusi ydinvoima olisi tärkeä osa Yhdistyneen kuningaskunnan energiapalettia ja auttaisi saavuttamaan hiilettömän, turvallisen ja monipuolisen sähköntuotannon kohtuullisin kustannuksin.

(173) Yhdistyneen kuningaskunnan perusteluja tarkastellaan yksityiskohtaisemmin alla.

4.1 VALTIONTUEN JA YLEISIIN TALOUDELLISIIN TARKOITUKSIIN LIITTYVÄN PALVELUN OLEMASSAOLOA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(174) Yhdistynyt kuningaskunta väitti, ettei ilmoitettu toimenpide ole tukea hinnanerosopimuksen osalta Altmark-kriteerien perusteella ja luottotakuun osalta takauksia koskevan tiedonannon (20) perusteella. Yhdistynyt kuningaskunta oli kuitenkin sitä mieltä, että tuki soveltuisi sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien puitteiden nojalla (21). Jos näin ei kuitenkaan olisi, tuki soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

(175) Mitä tulee ensimmäiseen Altmark-kriteeriin eli yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun olemassaoloon, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että HPC:n rakentaminen määritellyssä aikataulussa ja sen toiminta hinnanerosopimuksen puitteissa on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu, jolla pyritään saavuttamaan Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen yleishyödyllisiä tavoitteita.

(176) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selventävät tätä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun käsitettä. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu koostuu niiden mukaan sen varmistamisesta, että uuden sukupolven ydinvoimakapasiteettiin investoidaan tietyssä aikataulussa. Yksikään nykyisissä markkinaolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja ei investoisi uuden sukupolven ydinvoimalaitokseen hinnanerosopimuksen mukaisessa aikataulussa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että uuden ydinvoiman rakentamiseen liittyy merkittäviä markkinoiden toimintapuutteita, mikä oikeuttaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tehtäväksi antamisen.

(177) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan sähködirektiivissä (22) tunnustetaan, että 3 artiklan 2 kohdan mukaisissa julkisen palvelun velvoitteissa voidaan ottaa huomioon tarve tarjota kapasiteettia pitkällä aikavälillä energian toimitusvarmuuden varmistamiseksi. Oletettavasti tätä julkisen palvelun velvoitteiden perustaa ei ole syytä rajoittaa varatuotantokapasiteetin tarjonnan osalta Viranomaisten mukaan HPC edistää sähködirektiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti energian toimitusvarmuuden pitkän aikavälin suunnittelua Yhdistyneessä kuningaskunnassa tarjoamalla merkittävän tuotantokapasiteetin pitkällä aikavälillä eli 35 vuodeksi, jolloin erotusmaksut maksetaan hinnanerosopimuksen mukaisesti. HPC:n tuleva tuotanto ei välttämättä ehdi korjata kapasiteetin mahdollista vajausta ennen vuotta 2020. Tällä ei kuitenkaan ole merkitystä, kun yleisen edun mukaista tavoitetta tarkastellaan lyhyen aikavälin sijaan pitkällä aikavälillä. Sen, että Yhdistynyt kuningaskunta saattaa kärsiä kapasiteettirajoituksista ennen HPC-voimalan toiminnan alkamista, ei katsota heikentävän hankkeen toteuttamisen perusteluja. Ilman toimia Yhdistyneen kuningaskunnan kapasiteettirajoitukset jatkuisivat edelleen 2020-luvulla ja siitä eteenpäin ja valtion pitäisi suunnitella energiapaletti, jolla haasteisiin voitaisiin vastata pysyvällä tavalla.

(178) Viranomaiset katsovat, että investointi uuden ydinvoiman tuotantokapasiteetin luomiseen ja käyttöönottoon tietyssä aikataulussa ja sen käyttö hinnanerosopimuksen puitteissa parantaa huomattavasti Yhdistyneen kuningaskunnan vähähiilisen energian toimitusvarmuutta pitkällä aikavälillä. Näin sillä pyritään saamaan aikaan yleinen etu, joka voidaan katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen mukaan tavallisissa markkinaolosuhteissa toimivat yritykset eivät toteuta uutta peruskuormakapasiteettia eivätkä varsinkaan ydinvoimahankkeita sellaisessa aikataulussa, joka riittäisi saavuttamaan Yhdistyneen kuningaskunnan yleishyödylliset tavoitteet.

(179) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mielestä hinnanerosopimusta on pidettävä sopimuksena, jolla määrätään NNBG:lle tiettyjä julkisen palvelun velvoitteita. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua koskevan julkisen palvelun velvoitteen tarkka määritelmä ja pakollinen luonne perustuvat sellaisiin tiukkoihin lausekkeisiin, joiden tarkoituksena on varmistaa, että NNBG pysyy määritetyssä aikataulussa, ja siihen, että kun NNBG sitoutuu rakentamaan, se ei voi enää perääntyä erittäin suurten aloituskustannusten vuoksi.

(180) Toisen Altmark-kriteerin osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että viitehinnan laskemisen parametreista ja toteutushinnan mahdollisista muutoksista on sovittu periaatteessa ja ne sisällytetään hinnanerosopimukseen objektiivisella ja avoimella tavalla ennen sen voimaantuloa.

(181) Kolmannen Altmark-kriteerin osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että oikeuskäytännön mukaan sekä sen harkintavallan perusteella, joka jäsenvaltiolla on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun ja sen täytäntöönpanon ehtojen määrittämisessä, komission valvonta kolmannen Altmark-kriteerin mukaisen korvauksen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden suhteen on rajoitettu ilmeiseen virheeseen (23). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitä mieltä, että toimenpide on oikeasuhteinen ja että hinnanerosopimusjärjestelmä pitää valtiontuen tason automaattisesti mahdollisimman pienenä, sillä erotusmaksu maksetaan vain, kun viitehinta on toteutushintaa alhaisempi, ja päinvastainen maksu vain, kun markkinoiden viitehinta on toteutushintaa korkeampi. Hinnanerosopimus sisältää useita suojatoimia liiallisten korvausten estämiseksi.

(182) Neljännen Altmark-kriteerin tarkoituksena on Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan varmistaa, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisesta myönnettävä korvaus vastaa samasta palvelusta tavanomaisen markkinakäytännön mukaan maksettavaa korvausta. Riittävän vertailukohteen puuttumisen ei pitäisi tässä tapauksessa estää neljännen Altmark-kriteerin soveltamista. Komission tulisi arvioida edun olemassaolo tapauksen objektiivisten ja todennettavissa olevien seikkojen perusteella. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mielestä ulkoisten neuvonantajien toteuttama kustannusten selvittämistä ja todentamista koskeva työ, jolla varmistetaan, että NNBG:n yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisen kustannusarviot ovat kohtuulliset, tulisi riittää siihen, että neljäs Altmark-kriteeri voidaan katsoa täytetyksi.

(183) Luottotakuun osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, ettei takaus anna etua yritykselle, sillä se myönnetään kaupallisin ehdoin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen mukaan luottotakuulla ja hinnanerosopimuksen ehdoilla on eri tarkoitus. Hinnanerosopimuksen tarkoituksena on tarjota pitkäaikainen sopimusjärjestely, jolla vähennetään tukkumarkkinahintoihin liittyviä epävarmuustekijöitä, jotka liittyvät omaisuuserän arvoon. Luottotakuu helpottaa rahoitusvakuuttajien kaupallisten luottotakuiden tavoin laajempaa pääsyä pitkän aikavälin velkamarkkinoille. Luottotakuun hinnoittelu ja hyväksyminen riippuvat ratkaisevasti koko hankkeeseen liittyvästä riskistä, johon kuuluvat myös hinnanerosopimuksen ehdot. Asia ei kuitenkaan toimi toisinpäin: myönnetty takaus jakaa riskiprofiilin uudelleen velkasijoittajan ja takaajan välillä, mutta ei muuta hankkeen riskiprofiilia. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei katso hankkeen toteuttavan yrityksen saavan minkäänlaista lisätukea hinnanerosopimuksen ja luottotakuun yhdistelmästä.

(184) Mitä tulee poliittisesta alasajosta maksettavaa korvausta koskevaan valtion kanssa tehtävään sopimukseen, Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että kaikissa hinnanerosopimuksissa on määräyksiä korvauksista, joita maksetaan sijoittajille ”vaatimukset täyttävän alasajon” yhteydessä. Tällainen alasajo voi johtua esimerkiksi lakimuutoksesta, jonka vuoksi koko laitos suljetaan pysyvästi (teknologiasta riippuen), tai Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kiellosta käynnistää laitoksen toiminta uudelleen tietyn ajan kuluttua alasajosta. Valtion ja NNBG:n sijoittajien välinen suora sopimus on erillinen lisäsopimus, jonka tarkoituksena on toimia vaatimukset täyttävää alasajoa koskevien määräysten varautumisjärjestelynä. Sopimuksessa varmistetaan, että jos vastapuoli poliittisen alasajon yhteydessä laiminlyö korvausten maksamisen NNBG:n investoijille, valtio maksaa investoijille sovitun korvauksen. Siinä ei määrätä ylimääräisistä korvauksista NNBG:lle tai sen investoijille.

(185) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pitävät sopimusta välttämättömänä, koska ydinvoimaan liittyy erityisiä poliittisen alasajon riskejä.

(186) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei tarkoituksena ole liittää jokaiseen hinnanerosopimukseen valtion kanssa tehtävää sopimusta, sillä asia pitäisi harkita jokaisen hankkeen osalta erikseen. Ne myöntävät kuitenkin mahdollisuuden, että suoran sopimuksen perustelut sopisivat muihinkin hankkeisiin ja teknologioihin, erityisesti silloin, kun ne ovat erityisen laajoja tai kiistanalaisia ja/tai niihin liittyy vastaavia käytöstäpoistojärjestelyjä.

(187) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan korvaukset suunnataan käytännössä NNBG:n sijoittajien alkuperäisen tilanteen palauttamiseen eikä niitä tule pitää valtiontukena.

(188) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät myös, että jos toimenpiteeseen liittyy valtiontukea, tuki on sisämarkkinoille soveltuvaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien puitteiden mukaisesti.

(189) Viranomaisten mukaan investointi uuden sukupolven ydinvoimakapasiteettiin, joka valmistuu ja otetaan käyttöön tietyssä aikataulussa, ja kapasiteetin toiminta investointisopimuksen puitteissa 35 vuoden erotusmaksukauden ajan on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu. Hinnanerosopimusjärjestelyissä on toimeksiantoasiakirjan tarvittavat elementit, ja niissä määritetään keskeiset julkisen palvelun velvoitteet ja korvaustasot.

(190) Vaikka toimeksiannon 35 vuoden kesto (erotusmaksukausi) on lyhyempi kuin HPC:n koko 60 vuoden poistoaika, se on perusteltua kyseisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun perusteella.

(191) Julkisia hankintoja koskevien vaatimusten osalta Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus katsoo, että komission pitäisi noudattaa valinta- ja neuvotteluprosessissa säännöllisyyttä, ellei prosessi ilmene tutkinnassa virheelliseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan mielestä julkisia rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekemisestä annettujen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktieivin 2004/17/EY (24) ja 2004/18/EY (25) julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei voida soveltaa kyseiseen toimenpiteeseen, sillä siihen ei liity urakoiden, tavaroiden tai palvelujen hankintaa Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen tai direktiiveissä tarkoitettujen valtion laitosten hyväksi. Samasta syystä Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on myös sitä mieltä, ettei ilmoitettuun toimenpiteeseen sovelleta sähködirektiivin 8 artiklaa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittavat kuitenkin, että menettelyt, joita Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on tähän mennessä noudattanut sopivien sijoittajien löytämiseksi sähkömarkkinoiden uudistusohjelmaan, perustuvat selviin, avoimiin ja syrjimättömiin puitteisiin, joita voidaan pitää avoimuuden ja syrjimättömyyden osalta tarjousmenettelyä vastaavina. Lisäksi HPC:tä koskevan sopimuksen kaltaisten sopimusten yksityiskohtaisista ehdoista on neuvoteltava erikseen kunkin investoinnin erityispiirteiden huomioimiseksi.

(192) Syrjinnän osalta todetaan, että jos Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus antaisi kyseisen uuden ydinvoiman tuotantokapasiteettia koskevan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisen jonkin muun yrityksen tehtäväksi, se varmistaisi, että viitehinnan ja toteutushinnan laskemiseen käytettäisiin samaa menetelmää. Kunkin investointisopimuksen tarkat ehdot saattavat kuitenkin vaihdella tuotteen yksilöllisten ominaisuuksien vuoksi. Mahdolliset erot perustuvat kuitenkin objektiivisiin syihin eivätkä ole syrjintää.

(193) Korvausta koskevien vaatimusten osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että toteutushinta on laskettu NNBG:n ennakoitujen rakennus- ja toimintakustannusten perusteella ja siinä on otettu huomioon takaamaton kohtuullinen voitto. NNBG:n kustannukset on perusteltu ja riippumattomasti todennettu.

(194) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mielestä toimenpiteeseen ei tarvita muita vaatimuksia, sillä se ei kuulu mihinkään yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien puitteiden mukaisiin tapauksiin eikä ole mitään syytä olettaa, että toimenpide vääristäisi sisämarkkinoiden kilpailua vakavalla tavalla tai vaikuttaisi merkittävästi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua vastaavia palveluja ei ole tarjolla eikä niitä odoteta tulevan tarjolle lähitulevaisuudessa yksityisellä sektorilla. Komissio on myöntänyt aiemmassa päätöksessään, että sähköalan julkinen tuki maantieteellisesti syrjäisessä valtiossa (Irlanti), jolla on vain rajallisesti liitoksia muihin energiaverkkoihin, vaikuttaa kauppaan vain rajallisesti eikä ole yhteisön etujen vastaista (26). Saman katsotaan pätevän Yhdistyneen kuningaskunnan sähköalaan.

(195) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten lisähuomautukset: i) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tekevät toimittamissaan huomautuksissa toistuvasti selväksi, että toimenpiteen tavoitteena on kannustaa investoimaan vähähiiliseen energiantuotantoon, erityisesti uuteen ydinvoimaan. ii) HPC:n hinnanerosopimuksen tarkoituksena on auttaa poistamaan hankkeen esteet mahdollisimman tehokkaasti ja suojata tietyiltä riskeiltä, erityisesti sähkön tuleviin hintoihin liittyviltä epävarmuustekijöiltä. iii) NNBG:n kustannukset voivat olla odotettua korkeammat ja tulot odotettu matalammat monesta syystä (esimerkiksi jos se ei saavuta suunniteltua tuotannon tasoa tai jos sen sähkönmyynnin toteutuneet hinnat ovat markkinoiden viitehintaa alhaisemmat). iv) NNBG on vapaa myymään sähkönsä markkinoille spot-kaupalla tai sopimusperusteisesti. NNBG:n ei tarvitse myydä ainoastaan spot-markkinoille.

4.2 YHTEISEN EDUN MUKAISIA TAVOITTEITA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(196) Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittaa pyrkivänsä EU:n yhteisiin hiilestä irtautumisen, toimitusvarmuuden ja tarjonnan monipuolisuuden tavoitteisiin mahdollisimman alhaisin kustannuksin ja kohtaavansa muiden jäsenvaltioiden tavoin haasteita niiden saavuttamisessa.

(197) Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, että vaikka energiatehokkuus, kysynnänohjaus, energiaverkkojen yhteenliittäminen ja tasesähkömarkkinoiden toiminnan parantaminen ovat tärkeitä tekijöitä, tavoitteita ei saavuteta pelkästään niiden avulla. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että energiapaletin määrittämisen toimivalta on jäsenvaltioilla ja että se on päättänyt ottaa ydinvoiman osaksi omaansa.

(198) Ydinvoima auttaa edistämään hiilestä irtautumista, sillä se on vähähiilinen teknologia. Yhdistyneen kuningaskunnan esittämän arvioinnin mukaan ydinvoima on yhdessä uusiutuvan energian ja CCS-pohjaisten tuotantolaitosten kanssa yksi kustannustehokkaimmista keinoista irtautua hiilestä.

(199) Luottaminen pelkästään muihin teknologioihin olisi riskialtista. Yhdistyneen kuningaskunnan arvion mukaan ilman ydinvoimaa kysynnän täyttämiseen samassa aikataulussa tarvittaisiin olemassa olevan tai suunnitteilla olevan kapasiteetin lisäksi 14 gigawattia maatuulivoimatuotantoa, 11 gigawattia merituulivoimatuotantoa tai 5 gigawattia tuotantoa CCGT-voimalaitoksista (27).

(200) Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että monipuolinen tuotantopaletti on tärkeä sähköjärjestelmän luotettavuuden ja tasapainoisuuden kannalta.

(201) Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että sen ydinenergiaa koskevassa politiikassa noudatetaan Euratomin perustamissopimuksen mukaisen yhteisen edun tavoitetta.

4.3 MARKKINOIDEN TOIMINTAPUUTTEITA JA VALTION TOTEUTTAMIEN TOIMIEN TARVETTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(202) Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että on olemassa markkinoiden toimintapuutteita, jotka vaikuttavat sähköntuotantoon, tarkemmin ottaen vähähiiliseen tuotantoon ja erityisesti uuteen ydinenergiantuotantoon.

(203) Se nostaa esiin seuraavat markkinoiden toimintapuutteet, joita se pitää tyypillisinä energiamarkkinoille: a) Hiilijäämien ulkoisvaikutus. Nykyiset toimet (myös päästökauppajärjestelmä hiilen päästöoikeuden alhaisen hinnan vuoksi) eivät tarjoa riittävää varmuutta pitkällä aikavälillä eivätkä riittävän vahvoja hintasignaaleja sähköntuotannon kielteisten ulkoisvaikutusten (samanaikainen hiilipäästöjen syntyminen) täysimääräiseksi huomioimiseksi. Näin ne vaikeuttavat uusien ydinvoimainvestointien edistämistä. b) Myönteiset ulkoisvaikutukset, jotka heikentävät toimitusvarmuutta ja yksipuolistavat tarjontaa markkinoilla. Sähkön saatavuuteen liittyy yleishyödyllisiä näkökohtia, jotka johtavat väärään niukkuushinnoitteluun ja lopulta puuttuvaan rahaan eli tuotannon ja toimitusvarmuuden puutteellisuuteen. Tämä johtuu siitä, että sähköntuotannon yksityisiä investointeja koskevissa päätöksissä ei oteta huomioon mahdollisten käyttökatkosten sosiaalisia menoja eikä käytettävissä olevan tuotannon vaikutusta verkkoon tai verkon muihin käyttäjiin. Näin ollen yksittäisten teknologioiden riskejä ja hyötyjä ei soviteta yhteiskunnalliseen optimiin, sillä kaasu on luonnollisesti suojattu ja muut teknologiat jäävät epäsuotuisaan asemaan. Tämä johtaa lopulta tarjonnan yksipuolistumiseen. c) Riittämättömät kannustimet uusien ja kehittymättömien tekniikoiden käytön oppimiseen. Tämä johtaa siihen, että uusiin teknologioihin investoidaan liian vähän. d) Rahoitusmarkkinoiden toimintapuutteet, jotka rajoittavat energiainfrastruktuurihankkeisiin käytettävissä olevia varoja. Ydinenergian tuotantoon ei ole saatavilla hankerahoitusta, koska riskien siirtomarkkinat ovat puutteelliset ja näiltä riskeiltä suojautumiseen ei ole välineitä. Sähkönjakelun pitkäaikaiset sopimukset tehdään lyhyemmällä aikavälillä investointitasoihin nähden. Samalla hinnat ovat hyvin epävakaat ja pitkän aikavälin hintaennusteet hyvin epävarmoja.

(204) Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että erityisesti ydinenergian markkinoilla on tiettyjä muitakin toimintapuutteita, jotka lisäävät esteitä ydinteknologiaan investoimisen. Tällaisia puutteita ovat e) poliittiselle riskille altistuminen f) suojaamaton altistuminen sähkön hintaa koskevalle riskille, joka on vakavampi versio yllä kohdassa d esiin nostetusta laajemmasta markkinoiden toimintapuutteesta, koska ydinenergian tuotantoon tarvitaan erittäin suuria investointimääriä.

(205) Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, etteivät nämä markkinoiden toimintapuutteet ole vain teoreettisia. Tästä on osoituksena se, ettei Yhdistyneessä kuningaskunnassa ole markkinoiden vapautumisen jälkeen tehty yhtään investointia uusiin ydinvoimalaitoksiin.

(206) Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittu mallinnustyö sekä erityisesti Redpointin ja Yhdistyneen kuningaskunnan energia- ja ilmastonmuutosministeriön ennusteet, joiden mukaan uutta ydinenergiaa tulisi verkkoon vuoteen 2027 tai 2030 mennessä, eivät ole luotettavia.

(207) Yhdistynyt kuningaskunta on päivittänyt mallinnusta uudemmilla tiedoilla, joiden mukaan uusi ydinenergia tulisi kaupalliseen käyttöön aikaisintaan vuonna 2032 ja mahdollisesti vasta vuonna 2050. Se painottaa, että mallinnustyö yksinkertaistaa aina todellisuutta eikä siinä voida ottaa huomioon kaikkia sijoittajien todellisuudessa kohtaamia riskejä ja epävarmuustekijöitä.

(208) Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että luottaminen pelkkiin markkinavoimiin aiheuttaisi sen riskin, että uuden ydinvoiman vaikutus Yhdistyneen kuningaskunnan tavoitteiden saavuttamiseen siirtyisi useilla vuosilla ja kustannukset saattaisivat nousta. Vain kolmen tai neljän vuoden lyhyetkin viivästykset johtaisivat hyvinvoinnin heikkenemiseen, jonka kustannuksiksi Yhdistynyt kuningaskunta arvioi jopa 30 miljardia Englannin puntaa.

(209) Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta kiistää sen, että vastaavien markkinoiden muita hankkeita toteutettaisiin ilman minkäänlaisia valtion toimia tai tukea.

4.4 TOIMENPITEIDEN TARKOITUKSENMUKAISUUTTA JA KANNUSTAVAA VAIKUTUSTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(210) Yhdistynyt kuningaskunta toistaa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa kantansa, jonka mukaan hinnanerosopimus on sopivin keino edistää investoimista uuteen vähähiiliseen energiantuotantoon ja erityisesti uuteen ydinvoimaan.

(211) Hinnanerosopimus poistaa puutteellisista riskien siirtomarkkinoista johtuvan kyvyttömyyden jakaa tehokkaasti tai siirtää hintojen vaihteluun liittyvää riskiä ja mahdollistaa riittävät markkinapohjaiset suojausvälineet. Hinnanerosopimukset pienentävät suojaamattomien tukkuhintojen vaihtelun riskiä vähentämällä NNBG:n saamaan sähkön myyntihintaan liittyviä epävarmuustekijöitä. Näin hinnanerosopimus luo luottamusta siihen, investoinnista seuraa hyväksyttävä määrä tuottoa.

(212) Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, että hinnanerosopimus korjaa esiin nostetut markkinoiden toimintapuutteet kuluttajille alhaisemmin kustannuksin kuin vaihtoehtoiset järjestelmät, kuten syöttöpreemio, sillä se rajoittaa hintatasoja ja vähentää näin valtiontukea tukkuhintojen ylittäessä toteutushinnan. Syöttöpreemiojärjestelmässä jokaisesta sähköyksiköstä maksetaan sama summa tukkuhintatasosta riippumatta, kun taas hinnanerosopimukset pienentävät liiallisten korvausten riskiä tukkuhintojen ollessa korkeita.

(213) Yhdistynyt kuningaskunta korostaa myös, että hinnanerosopimus on markkinapohjainen väline, sillä sen mukaan tuensaajan on myytävä sähkö markkinoille vallitsevin tukkuhinnoin. Sopimus antaa NNBG:lle kaupallisia kannustimia myydä sähkö markkinoiden mukaisesti. Jos NNBG poikkeaa viitehinnasta esimerkiksi myymällä sähköä viitehintaa alhaisempaan hintaan, sen tulot laskevat, koska erotusmaksu lasketaan viitehinnan perusteella. Tuensaajiin kohdistuisi edelleen jonkin verran kilpailupainetta muiden markkinatoimijoiden taholta.

(214) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus pitää hinnanerosopimuksen ja luottotakuun yhdistelmää tarkoituksenmukaisena välineenä.

(215) Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että luottotakuu ei yksinään vähentäisi sijoittajien epävarmuutta tulevista tukkuhinnoista. Sen mukaan tämä johtaisi tarpeeseen nostaa tukitasoja, mikä taas nostaisi kuluttajille aiheutuvia kustannuksia. Luottotakuun tavoitteena on korjata vaikeudet, jotka liittyvät uuteen ydinvoimaan investoimiseen tarvittavan huomattavan velan ottamiseen pääomamarkkinoilla.

(216) Luottotakuu ei anna osakkeenomistajille sen parempaa suojaa hankkeen riskejä vastaan kuin markkinatkaan, joten se ei poista tarvetta löytää pääomasijoittajia. Ilman hinnanerosopimuksen tarjoamaa tuottovarmuutta sijoittajat eivät olisi valmiita sijoittamaan suuria rahasummia, eivät pääomana eivätkä ehdollisena pääomana.

(217) Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, että HPC-hanke oli Yhdistyneen kuningaskunnan ainoa sopivassa vaiheessa ollut ydinvoimahanke. Siksi ei olisi ollut järkevää käynnistää varsinaista kilpailumenettelyä.

4.5 TOIMENPITEIDEN OIKEASUHTEISUUTTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(218) Yhdistynyt kuningaskunta toisti vastauksessaan kantansa, jonka mukaan toteutushinta on määritetty mahdollisimman alhaiselle investointeihin kannustavalle tasolle ja perustuu perusteellista kustannusten selvittämistä ja todentamista koskevaan prosessiin, arvioon tuottotasosta, johon sijoittajien on kohtuullista pyrkiä HPC-hankkeen yhteydessä, sekä EDF:n kanssa käytyihin haastaviin neuvotteluihin.

(219) Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että HPC:n sijoittajiin kohdistuu hinnanerosopimuksen puitteissa huomattavia riskejä, erityisesti rakennuskustannuksiin liittyviä riskejä, mutta myös joitakin toimintaan ja käytettävissä olevaan määrään liittyviä riskejä. Sijoittajiin kohdistuu rakennuskustannusten ylittymisen ja viivästysten riski, sillä hinnanerosopimuksen mukaisen korvauksen maksaminen alkaa vasta, kun sähköä myydään eli voimalaitos on toiminnassa. Jos NNBG ei rakenna voimalaitosta ennalta määritettyyn tavoitteelliseen käyttöönottoajankohtaan mennessä, riskinä on myös se, että hinnanerosopimuksen kesto lyhenee, sillä se on laskettu alkavaksi käyttöönottoajankohdasta. Jos rakennustyöt eivät ole valmiit viimeiseen käyttöönottopäivämäärään mennessä, Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus päättää hinnanerosopimus yksipuolisesti.

(220) Luottotakuusta huolimatta sijoittajien tulee sijoittaa hankkeeseen merkittävä määrä pääomaa ja kattaa kustannusten ylitykset, sillä takaus ei suojaa pääomaa tällaisilta riskeiltä.

(221) Toteutushinnan taso lasketaan NNBG:n hankkeen odotettujen kustannusten pohjalta, mikä mahdollistaa kohtuullisen tuoton. Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa kuitenkin, että kustannukset voivat olla odotettua korkeammat ja tulot odotettu matalammat. Tämä altistaa NNBG:n voittoriskeille.

(222) Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että hinnanerosopimus suojaa liiallisilta korvauksilta, sillä tukkumarkkinahintojen ollessa toteutushintaa korkeammat tuottajat maksavat toimittajille. Yhdistynyt kuningaskunta nostaa esiin myös muita liiallisilta korvauksilta suojaavia tekijöitä, kuten rakentamisen yhteydessä saatavien voittojen jako ja pääoman voitonjako, joilla taataan, että NNBG:n kaikki mahdolliset lisätuotot jaetaan toimittajien ja lopulta myös kuluttajien kanssa, mutta NNBG:lle jätetään riittävästi kannustimia lisätuottoihin pyrkimiseksi. Tappiot NNBG kattaa kuitenkin yksin.

(223) Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että toteutushinnan tulevat muutokset, muun muassa vaatimukset täyttävästä lakimuutoksesta ja toimintamenojen uudelleenkäsittelystä seuraavat muutokset, koskevat vain rajallisia ja ennaltamääritettyjä tilanteita ja liittyvät valittuihin kustannuksiin. Toimintamenojen uudelleenkäsittelyt rajoittavat myös liiallisia korvauksia, sillä toteutushintaa tarkistetaan alaspäin, jos menot osoittautuvat arvioitua alhaisemmiksi.

(224) Yhdistynyt kuningaskunta toistaa kantansa, jonka mukaan takaus myönnetään kaupallisin ehdoin, joten siihen ei liity valtiontukea.

4.6 JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEN KILPAILUN JA KAUPAN MAHDOLLISIA VÄÄRISTYMIÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(225) Yhdistynyt kuningaskunta pitää kiinni kannastaan, jonka mukaan hinnanerosopimus ei vaikuta merkittävällä tavalla jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan. Se toimitti väitteen tueksi KPMG:n Oxeran ja Pöyryn raportit.

(226) Hinnanerosopimus minimoi tuottajien välisen kilpailun vääristymät pitämällä NNBG:n markkinavoimien alaisena ja säilyttämällä sähkön tukkumarkkinoilla kilpailemista tukevat kannustimet. NNBG:lle ei taata viitehintaa. Sen pitää kilpailla tuotantonsa myynnissä parhaasta mahdollisesta hinnasta, ja se saa samat kannustimet kuin muutkin markkinoiden toimijat.

(227) Yhdistynyt kuningaskunta väittää, ettei hinnanerosopimus vääristä kilpailua merkittävästi, sillä NNBG:llä tai EDF:llä ei todennäköisesti olisi kannustinta eikä kykyä noudattaa strategiaa, joka vaikuttaisi viitehintaan, jonka pohjalta erotusmaksut lasketaan. Jos NNBG yrittäisi strategisesti alentaa viitehintaa, se poikkeaisi riskinminimoinnin strategiastaan eli pyrkimyksestä realisoida viitehinta. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta kyseenalaistaa sen, että tällaisen strategian noudattamisesta olisi hyötyä NNBG:lle tuotantoketjun alkupään markkinoilla tai NNBG:lle tai EDF:lle tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että myös Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n sääntelyjärjestelmän viranomaiset estävät NNBG:tä toimimasta strategisesti ja vaikuttamasta viitehintaan.

(228) Hinnanerosopimus ei heikennä kuluttajien hyvinvointia eikä nosta vähittäishintoja. Sen sijaan se pienentää todennäköisyyttä, että toimittaja nostaisi hintoja, koska se vakauttaa tukkuhintoja.

(229) Yhdistynyt kuningaskunta väittää olevansa yhä sitoutunut energiaverkkojen yhteenliittämiseen. Sen mukaan hinnanerosopimus ei vaikuttaisi merkittävästi yhdysputkiin eikä niihin investoimisen kannustimiin, sillä niihin vaikuttavat Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden markkinoiden väliset hintaerot.

(230) Pöyryn analyysin mukaan HPC vaikuttaa vain vähän Yhdistyneen kuningaskunnan ja siihen tällä hetkellä yhdysputkin liitettyjen ympäröivien markkinoiden välisiin hintaeroihin. Siksi hanke ei vääristä jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

(231) Yhdistynyt kuningaskunta katsoo myös, että vähittäishintojen vähäinen lasku, jonka HPC:n käyttöönotto saattaa aiheuttaa, ei muuttaisi olennaisesti energiatehokkuutta edistäviä kannustimia ja että uuden ydinvoiman vaihtoehtojen tarjoamat mahdolliset energiansäästöt (esimerkiksi kysynnänohjaus ja energiatehokkuus) eivät olisi tarpeeksi suuria, jotta niitä voitaisiin pitää realistisena vaihtoehtona.

5. EDF:n ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

(232) EDF toimitti vastauksensa yhdessä EDF S.A:n ja NNBG:n kanssa 7 päivänä huhtikuuta 2014. EDF toimitti vastauksessaan olennaisia uusia todisteita ja analyysejä tueksi väitteelleen, etteivät mitkään komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiin nostamista epäilyksistä olleet aiheellisia.

(233) EDF:n tärkeimmät perustelut selitetään lyhyesti alla valtiontuen arvioinnin periaatteiden mukaisesti luokiteltuina.

(234) EDF väittää, että hinnanerosopimus täyttää Altmark-kriteerit ja ettei toimenpide ole siksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea.

(235) EDF toteaa ensimmäisen Altmark-kriteerin osalta, että HPC:n yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu ei kata NNBG:n peruskuormasähkön tarjoamista. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu kattaa sen sijaan investoimisen uuden sukupolven ydinvoimalaitokseen, joka valmistuu tietyssä aikataulussa. Siksi komission ilmaisema huoli siitä, voidaanko peruskuormasähkön tarjonta katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi, ei ole aiheellinen.

(236) HPC:tä pidetään välttämättömänä hiilestä irtautumista, toimitusvarmuutta ja tarjonnan monipuolisuutta sekä energian kohtuuhintaisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

(237) Mitä tulee kolmeen muuhun Altmark-kriteeriin, NNBG:n ei katsota saavan toimenpiteestä mitään etua. Korvauksen laskemisen parametrit määritetään hinnanerosopimuksessa. Liialliset korvaukset estetään useilla tavoilla, erityisesti ennen toteutushinnan määrittämistä suoritetun kustannusten selvittämistä ja todentamista koskevan prosessin avulla. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen toteuttamassa HPC:n hinnanerosopimuksen taloudellisten parametrien yksityiskohtaisessa analyysissä vastataan huoliin siitä, että korvauksen taso perustuu sellaisten kustannusten analyysiin, jotka olisivat aiheutuneet hyvin johdetulle ja riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle.

(238) Luottotakuusta EDF toteaa, ettei se sisällä valtiontukea, sillä se on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

(239) Poliittisen alasajon riskiä koskevan valtion kanssa tehtävän sopimuksen osalta EDF väittää, etteivät poliittisen alasajon riskiä koskevat määräykset ole tukea.

(240) EDF:n mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n lainsäädännön taustalla olevat yleiset periaatteet antavat aihetta korvausoikeudelle, kun omistusoikeutta on riistetty. Nämä yleiset periaatteet koskevat kaikkia markkinatoimijoita, vaikka osa korvausvaatimusten esittämiskeinoista on vain sellaisten markkinatoimijoiden käytettävissä, jotka tulevat EU:n jäsenvaltiosta tai valtiosta, joka on allekirjoittanut sopimuksen Euroopan energiaperuskirjasta. Hinnanerosopimuksen aiheeseen liittyvien määräysten väitetään antavan sopimusperusteista varmuutta yleisten periaatteiden toteutukseen. Tämän perusteella EDF päättelee, ettei sopimusta voida katsoa valtiontueksi.

5.1 YHTEISEN EDUN MUKAISIA TAVOITTEITA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(241) EDF muistuttaa, että Yhdistynyt kuningaskunta tarvitsee järjestelmäänsä noin 60 gigawattia lisää tuotantokapasiteettia vuosien 2021 ja 2030 välillä, jotta se pystyy täyttämään fossiilisten polttoaineiden käytön ja ydinvoimalaitosten lakkauttamisesta aiheutuvan energiavajeen. EDF katsoo, ettei tätä vajetta ei pystytä täyttämään pelkästään sähköverkkojen yhteenliittämisen ja energiatehokkuuden avulla, vaan sitä varten on rakennettava huomattava määrä uutta tuotantokapasiteettia.

(242) EDF:n mukaan energia- ja ilmastonmuutosministeriön mallinnuksesta ilmenee, että tuotannon riittävyyttä koskevat kysymykset nousevat esiin 2020-luvun alussa ja että HPC, jonka on tarkoitus käynnistää tuotantonsa vuonna 2023, auttaisi täyttämään energiavajeen.

(243) EDF toteaa, että uuden kapasiteetin on oltava pääosin vähähiilistä, jotta se auttaa saavuttamaan komission energia-alan etenemissuunnitelma 2050:n mukaisen hiilestä irtautumisen tavoitteen (28). Uusi ydinvoima on ratkaisevan tärkeää sähköalan kustannustehokkaan hiilestä irtautumisen kannalta.

(244) Lisäksi HPC edistää energiantuotannon monipuolistamista koskevan tavoitteen saavuttamista vähentämällä Euroopan riippuvuutta EU:n ulkopuolelta tuotavasta kaasusta. Näin Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttaa oikeuttaan käyttää SEUT-sopimuksen 194 artiklan mukaisesti omaa harkintavaltaansa ja lisätä ydinenergia tulevaan energiapalettiin yhdessä muiden vähähiilisten energiantuotantomenetelmien kanssa.

(245) Tämä strateginen päätös olisi myös Euratomin perustamissopimuksen mukainen.

5.2 MARKKINOIDEN TOIMINTAPUUTTEITA JA VALTION TOTEUTTAMIEN TOIMIEN TARVETTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(246) EDF katsoo, etteivät markkinat pysty yksin saavuttamaan näitä yhteisiä tavoitteita, sillä investointeja tarvitaan kaksi kertaa niin paljon kuin niitä saatiin kahden vuosikymmenen aikana vuoden 1990 yksityistämisen jälkeen.

(247) Sähköntuotannon ja erityisesti ydinenergian alalle syntyy näin joukko markkinoiden toimintapuutteita. Nämä toimintapuutteet esitellään sitä varten toimitetussa Compass Lexeconin raportissa (29): a) Hiilipäästöjä koskeva toimintapuute johtuu siitä, että hiilipäästöjä ei hinnoitella riittävän korkeiksi päästökauppaohjelmassa eikä hiilen pohjahinta ole riittävän korkea siihen poliittiseen riskiin nähden, että hinnat laskevat tulevaisuudessa. b) Toimitusvarmuutta ja tarjonnan monipuolisuutta koskevat toimintapuutteet johtuvat siitä, että sijoittavat eivät arvosta riittävästi toimitusvarmuuden ja monipuolisuuden tuomia sosiaalisia hyötyjä. Investointeja laajoihin tuotantolaitteistoihin ei tehdä korkeimman hinnan kaudella odotettavien tuottojen perusteella, koska niitä on vaikea ennustaa. Tämä johtaa puuttuvan rahan ongelmaan ja energiapaletin yksipuolisuuteen. c) Riskien siirtomarkkinoiden puutteellisuuden syynä on se, että sähkön tukkuhintojen mukauttaminen vähähiilisen sähköntuotannon kiinteisiin kustannuksiin ei ole varmaa. Tästä seuraava hintojen vaihtelun riski ei itsessään ole toimintapuute, mutta siitä tulisi toimintapuute, jos riskejä voitaisiin siirtää, jakaa tai yhdistää tehokkaasti. Nykyisissä markkinaolosuhteissa tämä ei kuitenkaan ole mahdollista. d) Poliittiset ja ”jarrutusta” koskevat riskit johtuvat huomattavista poliittisista ja sääntelyllisistä riskeistä, jotka saattavat vaikuttaa merkittävästi sijoittajien hankkeesta saamiin tuottoihin. Tämä aiheuttaa uuden ydinvoiman sijoittajille mahdollisen jarrutusongelman eli sen riskin, että hallitus estäisi toimillaan hankkeeseen investoineita sijoittajia saamasta siitä voittoa. e) Rahoitusriskit johtuvat rajoituksista nykyisissä rahoitusmarkkinaolosuhteissa, joissa luotonantajat välttäisivät riskinottoa uuden ydinvoiman alalla.

(248) EDF väittää yllä esitettyjen perustelujen pohjalta, että valtiontuki on tarpeen yhteisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

5.3 TOIMENPITEIDEN TARKOITUKSENMUKAISUUTTA JA KANNUSTAVAA VAIKUTUSTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(249) EDF katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan joulukuussa 2011 uuden vähähiilisen tuotantokapasiteetin kehittäjille esittämä pyyntö aloittaa energia- ja ilmastonmuutosministeriön kanssa neuvottelut mahdollisista investointisopimuksista tekee osapuolten noudattamasta neuvotteluprosessista riittävän, vaikka NNBG oli ainoa pyyntöön vastannut uuden ydinvoimalaitoksen kehittäjä. EDF:n mukaan Yhdistynyt kuningaskunta on noudattanut hankkeessa merkittävää asianmukaista huolellisuutta toteuttamalla 18 kuukautta kestäneen kustannusten selvittämistä ja todentamista koskevan prosessin.

(250) Hinnanerosopimus ei suojaa NNBG:tä markkinariskeiltä. NNBG jatkaa sähkön myyntiä tukkumarkkinoilla. Erotusmaksu on kohtuullinen summa, joka on laskettu hankkeen kustannusten perusteella. NNBG:tä kannustetaan myymään tuotoksensa markkinoille viitehinnan saavuttamiseksi, ja se ottaa sen riskin, ettei se pysty myymään sähköä tai tuottamaan suunniteltua määrää sähköä.

(251) NNBG:hen kohdistuu myös muita huomattavia riskejä, kuten rakentamiseen, toimintaan, rahoitukseen sekä jätteeseen ja käytöstäpoistoon liittyviä riskejä. Ylimääräisiä kustannuksia ei siirretä kuluttajille, vaan NNBG vastaa niistä itse.

(252) Hinnanerosopimus on tarkoituksenmukainen väline, sillä se tarjoaa pitkäaikaisen sopimuksen, joka pitää hinnat vakaina. Se on myös kustannustehokkaampi kuin syöttöpreemiovälineet, joissa on kiinteä preemio. Lisäksi hinnanerosopimuksen ja luottotakuun yhdistelmä on tarpeen, koska hinnanerosopimus estää HPC:n hankkeeseen liittyvät riskit ja takaus auttaa NNBG:tä saamaan luottoa, joka myönnetään kaupallisin ehdoin.

(253) EDF huomauttaa, että uuteen ydinvoiman tuotantoon ja erityisesti HPC:hen ei investoitaisi ilman hinnanerosopimusta ja luottotakuuta. Se pitää myönteisenä komission alustavaa päätelmää, että ilmoitetun toimenpiteen kannustinvaikutus on uskottava.

5.4 TOIMENPITEIDEN OIKEASUHTEISUUTTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(254) EDF:n mukaan erotusmaksut eivät ylitä tasoa, joka on tarpeen, jotta HPC-hankkeesta tulee riittävän tuottoisa. Tavoitteena oleva sisäinen tuottoprosentti [9,75–10,25] on EDF-yhtymän investointiperusteiden mukainen ja tarkoituksenmukainen, kun otetaan huomioon hankkeeseen liittyvät riskit. Se vastaa myös muille hinnanerosopimuksen tuensaajille myönnettyjä tuottoja.

(255