LIITE II

18.5.2021

Vastaanottaja: Didier Reynders, oikeusasioista vastaava Euroopan komission jäsen

Arvoisa komissaari

Olen tyytyväinen Korean ja Euroopan komission rakentaviin keskusteluihin, joiden tarkoituksena on luoda puitteet henkilötietojen siirtämiselle EU:sta Koreaan.

Euroopan komission Korean hallitukselle esittämän pyynnön johdosta lähetän Teille oheisen asiakirjan, jossa esitetään yleiskatsaus oikeudelliseen kehykseen, jolla säännellään Korean viranomaisten pääsyä tietoihin.

Asiakirja koskee Korean eri ministeriöitä ja virastoja (Korean tietosuojalautakunta, oikeusministeriö, kansallinen tiedustelupalvelu, kansallinen ihmisoikeuskomissio, kansallinen terrorismintorjuntakeskus ja kansallinen rahanpesun selvittelykeskus), ja kukin niistä on laatinut siitä asianomaisen osuuden oman toimivaltansa puitteissa. Jäljempänä luetellaan asiasta vastaavat ministeriöt ja virastot allekirjoituksineen.

Kaikki tätä asiakirjaa koskevat tiedustelut on toimitettava tietosuojalautakunnalle (Personal Information Protection Commission), joka koordinoi tarvittavat vastaukset asianomaisten ministeriöiden ja virastojen kanssa.

Toivon, että tästä asiakirjasta on hyötyä Euroopan komission päätöksenteossa.

Arvostan tähänastista suurta panostanne tämän asian edistämiseksi.

Kunnioittavasti

L0442022FI110120211217FI0001.00036919022Oikeudellinen kehys Korean viranomaisten lainvalvontaan ja kansalliseen turvallisuuteen liittyvissä tarkoituksissa suorittamaa henkilötietojen keruuta ja käyttöä vartenSeuraavassa asiakirjassa tarkastellaan oikeudellista kehystä, jolla säännellään Korean viranomaisten lainvalvontaan ja kansalliseen turvallisuuteen liittyvissä tarkoituksissa suorittamaa henkilötietojen keruuta ja käyttöä, jäljempänä viranomaisten pääsy tietoihin, erityisesti käytettävissä olevien oikeusperustojen, sovellettavien ehtojen (rajoitukset) ja suojatoimien sekä riippumattoman valvonnan ja yksilöiden oikeussuojakeinojen osalta.1.VIRANOMAISTEN PÄÄSYÄ TIETOIHIN KOSKEVAT YLEISET PERIAATTEET1.1.Perustuslailliset puitteetKorean tasavallan perustuslaissa säädetään yleisestä oikeudesta yksityisyyteen (17 §) ja erityisesti kirjesalaisuutta koskevasta oikeudesta (18 §). Valtion velvollisuutena on taata näiden perusoikeuksien toteutuminenKorean tasavallan perustuslain 10 §, vahvistettu 17 päivänä heinäkuuta 1948, jäljempänä perustuslaki.. Perustuslain mukaan erityisesti perusoikeuksia ja -vapauksia voidaan rajoittaa ainoastaan lailla, silloin kun se on välttämätöntä kansallisen turvallisuuden, lain ja järjestyksen tai yleisen hyvinvoinnin turvaamiseksiPerustuslain 37 §:n 2 momentti.. Silloin kun tällaisia rajoituksia sovelletaan, ne eivät kuitenkaan saa vaikuttaa vapauden tai oikeuden olennaiseen sisältöönPerustuslain 37 §:n 2 momentti.. Korean tuomioistuimet ovat soveltaneet näitä säännöksiä asioissa, jotka koskevat viranomaisten puuttumista yksityisyydensuojaan. Korkein oikeus on muun muassa katsonut, että siviilien tarkkailu on loukannut yksityisyydensuojaa koskevaa perusoikeutta, ja korostanut, että kansalaisilla on oikeus määrätä itse henkilötiedoistaanKorean korkeimman oikeuden päätös 96DA42789, 24.7.1998.. Toisessa asiassa perustuslakituomioistuin katsoi, että yksityisyys on perusoikeus, jolla suojataan kansalaisten yksityiselämää valtion puuttumiselta ja tarkkailultaPerustuslakituomioistuimen päätös Ma51, 30.10.2003. Perustuslakituomioistuin katsoi vastaavasti päätöksessä 99Hun-Ma513 and 2004Hun-Ma190 (konsolidoitu), 26.5.2005, että oikeudella määrätä omista henkilötiedoistaan tarkoitetaan rekisteröidyn oikeutta määrätä itse, milloin, kenelle tai kenen toimesta ja missä määrin hänen tietojaan luovutetaan tai käytetään. Vaikka sitä ei ole täsmennetty perustuslaissa, kyseessä on perusoikeus, jonka tarkoituksena on suojata yksilön itsemääräämisoikeutta valtion toiminnan laajenemiseen ja tieto- ja viestintätekniikkaan liittyviltä riskeiltä..Korean perustuslaissa taataan lisäksi, että ketään ei saa pidättää tai ottaa kiinni tai tehdä henkilöön kohdistuvaa etsintää eikä ketään saa kuulustella eikä keneltäkään saa takavarikoida omaisuutta muutoin kuin laissa säädetyin edellytyksinPerustuslain 12 §:n 1 momentti.. Lisäksi etsinnän ja takavarikon suorittamista varten tarvitaan päätös, jonka tuomari voi antaa syyttäjän hakemuksesta, ja ne on suoritettava asianmukaista menettelyä noudattaenPerustuslain 16 § ja 12 §:n 3 momentti.. Poikkeuksellisissa olosuhteissa, eli jos epäilty otetaan kiinni verekseltään (flagrante delicto), tai jos on olemassa vaara, että henkilö, jonka epäillään syyllistyneen rikokseen, josta voidaan määrätä vähintään kolme vuotta vankeutta, voi paeta tai hävittää todisteita, tutkintaviranomaiset voivat suorittaa etsinnän tai takavarikon ilman tuomioistuimen päätöstä; tällöin päätöstä on haettava jälkikäteenPerustuslain 12 §:n 3 momentti.. Näitä yleisiä periaatteita täsmennetään edelleen erityislaeissa, jotka koskevat rikosprosessia ja viestinnän suojaamista (ks. jäljempänä yksityiskohtainen katsaus).Ulkomaiden kansalaisten osalta perustuslaissa säädetään, että heidän asemansa taataan kansainvälisen oikeuden ja kansainvälisten sopimusten mukaisestiPerustuslain 6 §:n 2 momentti.. Korea on osapuolena useissa kansainvälisissä sopimuksissa, joissa taataan oikeus yksityisyyteen, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus (17 §), yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista (22 §) ja yleissopimus lapsen oikeuksista (16 §). Lisäksi on huomattava, että vaikka perustuslaissa periaatteessa viitataan kansalaisiin, perustuslakituomioistuin on todennut, että perusoikeudet koskevat myös ulkomaiden kansalaisiaPerustuslakituomioistuimen päätös 93Hun-MA120, 29.12.1994. Ks. esimerkiksi perustuslakituomioistuimen päätös 2014Hun-Ma346 (31.5.2018), jossa tuomioistuin katsoi, että lentoasemalla pidätetyn Sudanin kansalaisen perustuslaillista oikeutta oikeusavustajaan oli loukattu. Toisessa asiassa perustuslakituomioistuin katsoi, että vapaus valita oma laillinen työpaikkansa liittyy läheisesti oikeuteen tavoitella onnellisuutta sekä ihmisarvoa koskevaan oikeuteen, minkä vuoksi se ei koske ainoastaan kansalaisia vaan voidaan taata myös Korean tasavallassa laillisesti työskenteleville ulkomaiden kansalaisille (perustuslakituomioistuimen päätös 2007Hun-Ma1083, 29.9.2011).. Perustuslakituomioistuin on erityisesti katsonut, että ihmisarvon ja ihmisyyden suojelu sekä oikeus onnellisuuden tavoitteluun kuuluvat kaikille ihmisille eivätkä ainoastaan maan kansalaisillePerustuslakituomioistuimen päätös 99HeonMa494, 29.11.2001.. Perustuslakituomioistuin on myös selventänyt, että oikeus määrätä omista tiedoistaan on perusoikeus, joka on johdettavissa oikeudesta ihmisarvoon, onnellisuuden tavoitteluun ja yksityiselämäänKs. esim. perustuslakituomioistuimen päätös 99HunMa513.. Vaikka oikeuskäytännössä ei ole tähän mennessä käsitelty erikseen muiden kuin Korean kansalaisten oikeutta yksityisyyteen, oikeusoppineet ovat laajalti sitä mieltä, että perustuslain 12-22 § (jossa säädetään sekä oikeudesta yksityisyyteen että henkilökohtaiseen vapauteen) koskee ihmisten oikeuksia.Perustuslaissa säädetään myös oikeudesta vaatia viranomaisilta oikeudenmukaista korvaustaPerustuslain 29 §:n 1 momentti.. Lisäksi jokaisella, jonka perustuslaillisia oikeuksia on loukattu julkisen vallan käytön seurauksena (tuomioistuinten tuomioita lukuun ottamatta), on perustuslakituomioistuimesta annetun lain nojalla oikeus tehdä perustuslakivalitus perustuslakituomioistuimeenPerustuslakituomioistuimesta annetun lain 68 §:n 1 momentti..1.2.Yleiset tietosuojasäännötKorean tasavallan yleistä tietosuojalakia (Personal Information Protection Act) sovelletaan sekä yksityiseen että julkiseen sektoriin. Tietosuojalaissa viitataan nimenomaisesti viranomaisten velvollisuuteen laatia politiikkatoimenpiteitä, joiden avulla voidaan estää henkilötietojen väärinkäyttö, epäasianmukainen tarkkailu ja seuraaminen jne. sekä taata ihmisarvo ja oikeus yksityisyyteenTietosuojalain 5 §:n 1 momentti..Henkilötietojen käsittelyssä lainvalvontatarkoituksia varten sovelletaan kaikkia tietosuojalain vaatimuksia. Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että lainvalvontaviranomaisten on noudatettava lainmukaisen käsittelyn vaatimusta, eli ne voivat kerätä, käyttää tai luovuttaa henkilötietoja vain jonkin tietosuojalaissa (15-18 §) mainitun oikeusperustan nojalla. Lisäksi niiden on noudatettava periaatteita, jotka koskevat käyttötarkoituksen rajoittamista (3 §:n 1 ja 2 momentti), oikeasuhteisuutta / tietojen minimointia (3 §:n 1 ja 6 momentti), säilytysajan rajoittamista (21 §), tietoturvallisuutta ja tietoturvaloukkauksista ilmoittamista (3 §:n 4 momentti, 29 ja 34 §) sekä käsittelyn läpinäkyvyyttä (3 §:n 1 ja 5 momentti sekä 20, 30 ja 32 §). Arkaluonteisten tietojen osalta sovelletaan erityisiä suojatoimia (23 §). Lisäksi yksilöt voivat tietosuojalain 3 §:n 5 momentin ja 4 §:n sekä 35–39-2 §:n nojalla käyttää suhteessa lainvalvontaviranomaisiin oikeuttaan saada pääsy omiin tietoihinsa ja oikeutta oikaista ja poistaa ne tai keskeyttää niiden käsittely.Vaikka tietosuojalakia sovelletaan kaikilta osin henkilötietojen käsittelyssä lainvalvontatarkoituksiin, siihen sisältyy poikkeus, joka koskee henkilötietojen käsittelyä kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tarkoituksia varten. Tältä osin tietosuojalain 58 §:n 1 momentin 2 kohdassa säädetään, että lain 15–50 §:ää ei sovelleta henkilötietoihin, jotka kerätään tai joita pyydetään kansalliseen turvallisuuteen liittyvien tietojen analysointia vartenTietosuojalain 58 §:n 1 momentin 2 kohta.. Toisaalta myös tällöin sovelletaan edelleen tietosuojalain I luvun (Yleiset säännökset), II luvun (Tietosuojapolitiikan laatiminen), VIII luvun (Tietoturvaloukkauksia koskeva ryhmäkanne), IX luvun (Täydentävät säännökset) ja X luvun (Seuraamukset) säännöksiä. Samoin sovelletaan tietosuojalain 3 §:ää (yleiset tietosuojaperiaatteet) ja 4 §:ää (rekisteröityjen oikeudet). Tämä tarkoittaa, että keskeiset periaatteet ja oikeudet taataan myös tällä alalla. Lisäksi tietosuojalain 58 §:n 4 momentissa säädetään, että näitä tietoja on käsiteltävä vain sen verran kuin on tarpeen aiotun tarkoituksen saavuttamiseksi ja mahdollisimman lyhyen aikaa. Siinä myös edellytetään, että rekisterinpitäjä toteuttaa tarvittavat toimenpiteet turvallisen tiedonhallinnan ja asianmukaisen käsittelyn varmistamiseksi, kuten tekniset, hallinnolliset ja fyysiset suojatoimet sekä toimenpiteet yksilöiden valitusten asianmukaista käsittelyä varten.Korean tietosuojalautakunta (Personal Information Protection Commission) on antanut asiakirjassa Notification No. 2021-1 on Supplementary rules for the interpretation and application of the Personal Information Protection Act, jäljempänä ilmoitus N:o 2021-1, täydentäviä sääntöjä tietosuojalain tulkinnasta ja soveltamisesta. Siinä täsmennetään myös tämän osittaisen poikkeuksen valossa sitä, miten tietosuojalakia sovelletaan, kun henkilötietoja käsitellään kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tarkoituksia vartenTietosuojalautakunnan asiakirja Notification No. 2021-1 on Supplementary rules for the interpretation and application of the Personal Information Protection Act, kohta III, 6.. Tämä koskee erityisesti yksilöiden oikeuksia (pääsy tietoihin ja oikeus oikaista ja poistaa ne tai keskeyttää niiden käsittely) ja niihin mahdollisesti kohdistuvien rajoitusten perusteita ja rajaamista. Ilmoituksen N:o 2021-1 mukaan tietosuojalain keskeisten periaatteiden, oikeuksien ja velvollisuuksien soveltaminen silloin kun henkilötietoja käsitellään kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tarkoituksia varten perustuu perustuslaissa vahvistettuihin takeisiin, joilla suojataan yksilön oikeutta määrätä omista henkilötiedoistaan. Kaikki tähän oikeuteen kohdistuvat rajoitukset, esimerkiksi silloin kun ne ovat tarpeen kansallisen turvallisuuden suojaamiseksi, edellyttävät sen vuoksi yksilön oikeuksien ja etujen tasapainottamista asiaa koskevan yleisen edun kanssa eivätkä ne saa missään tapauksessa vaikuttaa oikeuden olennaiseen sisältöön (perustuslain 37 §:ñn 2 momentti).2.VIRANOMAISTEN PÄÄSY TIETOIHIN LAINVALVONTATARKOITUKSISSA2.1.Toimivaltaiset lainvalvontaviranomaisetPoliisi, syyttäjät ja tuomioistuimet voivat kerätä henkilötietoja lainvalvontatarkoituksiin rikosprosessilain (Criminal Procedure Act), viestinnän tietosuojalain (Communications Privacy Protection Act) ja televiestintäyrityksiä koskevan lain (Telecommunications Business Act) nojalla. Siltä osin kuin nämä valtuudet on annettu myös kansalliselle tiedustelupalvelulle sitä koskevalla lailla, sen on noudatettava edellä mainittuja lakejaKs. kansallisesta tiedustelupalvelusta annetun lain (laki N:o 12948) 3 §, jossa viitataan tiettyjä rikoksia, kuten kapinointia ja kansalliseen turvallisuuteen liittyviä rikoksia (kuten vakoilua) koskevaan rikostutkintaan. Tällöin olisi noudatettava rikosprosessilaissa säädettyjä etsintää ja takavarikkoa koskevia menettelyjä, kun taas viestinnän tietosuojalain nojalla säänneltäisiin viestintätietojen keräämistä (ks. osa 3, jossa tarkastellaan viestintätietoihin pääsyä kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tarkoituksia varten).. Tiettyjen rahoitustoimien raportoinnista ja käytöstä annettu laki (Act on Reporting and Using Specified Financial Transaction Information) tarjoaa oikeusperustan, jonka nojalla rahoituslaitokset voivat luovuttaa tietoja Korean rahanpesun selvittelykeskukselle, jäljempänä KOFIU, rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen ehkäisemiseksi. Tämä erikoistunut virasto voi puolestaan luovuttaa tällaisia tietoja lainvalvontaviranomaisille. Luovutusvelvollisuus koskee kuitenkin ainoastaan niitä rekisterinpitäjiä, jotka käsittelevät henkilötietoja luottotietolain nojalla ja jotka kuuluvat rahoitusvalvontakomission valvonnan piiriin. Koska tällaisten rekisterinpitäjien suorittama henkilökohtaisten luottotietojen käsittely ei kuulu tietosuojan riittävyyttä koskevan päätöksen soveltamisalaan, tässä asiakirjassa ei esitellä tarkemmin rahoitustoimia koskevasta raportoinnista annetun lain nojalla sovellettavia rajoituksia ja suojatoimia.2.2.Oikeusperustat ja rajoituksetRikosprosessilaissa (ks. kohta 2.2.1), viestinnän tietosuojalaissa (ks. kohta 2.2.2) ja televiestintäyrityksiä koskevassa laissa (ks. kohta 2.2.3) vahvistetaan sekä oikeusperustat henkilötietojen keräämiselle lainvalvontatarkoituksiin että sovellettavat rajoitukset ja suojatoimet.2.2.1.Etsinnät ja takavarikot2.2.1.1.OikeusperustaSyyttäjät ja ylemmät poliisivirkamiehet voivat tarkastaa esineitä, suorittaa henkilöön kohdistuvaa etsintää tai takavarikoida esineitä vain jos 1) asianomaisen henkilön epäillään syyllistyneen rikokseen (rikosepäilty), 2) se on tarpeen tutkinnan edistämiseksi ja 3) kyseisten esineiden tai henkilöiden katsotaan liittyvän tapaukseenRikosprosessilain 215 §:n 1 ja 2 momentti.. Myös tuomioistuimet voivat suorittaa etsintöjä ja takavarikoida mitä tahansa esineitä, joita voidaan käyttää todisteena tai mahdollisesti tuomita menetetyksi, kunhan kyseisten esineiden tai henkilöiden katsotaan liittyvän tiettyyn tapaukseenRikosprosessilain 106 §:n 1 momentti sekä 107 ja 109 §..2.2.1.2.Rajoitukset ja suojatoimetYleisen velvoitteen nojalla syyttäjien ja poliisin virkamiesten on noudatettava rikosepäillyn ja kaikkien muidenkin asianomaisten henkilöiden ihmisoikeuksiaRikosprosessilain 198 §:n 2 momentti.. Lisäksi tutkinnan tavoitteen saavuttamiseksi voidaan käyttää pakkokeinoja vain jos niistä on säädetty nimenomaisesti rikosprosessilaissa ja vain sen verran kuin on välttämätöntäRikosprosessilain 199 §:n 1 momentti..Poliisi ja syyttäjä voivat suorittaa etsintöjä, tarkastuksia ja takavarikkoja osana rikostutkintaa vain tuomioistuimen päätöksen perusteellaRikosprosessilain 215 §:n 1 ja 2 momentti.. Kun viranomainen hakee tällaista päätöstä, sen on esitettävä todisteet, jotka osoittavat, miksi kyseistä henkilöä epäillään rikoksesta ja miksi etsintä, tarkastus tai takavarikko on tarpeen, ja että takavarikoitavaksi ehdotetut esineet ovat olemassaRikosprosessista annetun asetuksen 108 §:n 1 momentti.. Päätöksessä on täsmennettävä muun muassa rikosepäillyn nimi ja rikos, josta häntä epäillään; paikka, henkilö ja etsityt tai takavarikoitavat esineet; päätöksen antamispäivä; ja soveltamisaikaRikosprosessilain 114 §:n 1 momentti yhdessä sen 219 §:n kanssa.. Myös silloin kun etsintä tai takavarikko on suoritettava osana meneillään olevaa oikeudenkäyntiä muutoin kuin julkisessa oikeudenistunnossa, niitä varten on saatava etukäteen tuomioistuimen päätösRikosprosessilain 113 §.. Asianomaiselle ja hänen puolustusasianajajalleen ilmoitetaan etsinnästä tai takavarikosta etukäteen, ja he voivat olla läsnä kun päätös pannaan täytäntöönRikosprosessilain 121 ja 122 §..Jos etsinnän tai takavarikon kohteena on tietokoneen kovalevy tai muu tallennusväline, periaatteessa takavarikko voi koskea ainoastaan tarvittavia tietoja (jotka kopioidaan tai tulostetaan) eikä koko tallennusvälinettäRikosprosessilain 106 §:n 3 momentti.. Tallennusväline voidaan takavarikoida vain jos katsotaan, että tarvittavien tietojen tulostaminen tai kopioiminen erikseen olisi käytännössä mahdotonta tai että etsinnän tarkoituksen toteuttaminen muulla tavoin olisi käytännössä mahdotontaRikosprosessilain 106 §:n 3 momentti.. Asianomaiselle on ilmoitettava takavarikosta viipymättäRikosprosessilain 219 § yhdessä sen 106 §:n 4 momentin kanssa.. Tähän ilmoitusvaatimukseen ei ole säädetty poikkeuksia rikosprosessilaissa.Etsintöjä, tarkastuksia ja takavarikkoja voidaan suorittaa ilman päätöstä vain rajoitetuissa tilanteissa. Näin on ensinnäkin silloin kun päätöksen saaminen on mahdotonta siksi, että asia on hoidettava rikospaikalla kiireellisestiRikosprosessilain 216 §:n 3 momentti.. Siinä tapauksessa päätös on kuitenkin pyydettävä jälkikäteen viipymättäRikosprosessilain 216 §:n 3 momentti.. Toiseksi etsintöjä ja tarkastuksia voidaan suorittaa ilman päätöstä, kun rikosepäilty pidätetään tai otetaan kiinni rikospaikallaRikosprosessilain 216 §:n 1 ja 2 momentti.. Syyttäjä tai ylempi poliisivirkamies voi myös takavarikoida esineen ilman päätöstä, jos rikosepäilty tai kolmas henkilö on heittänyt sen pois tai luovuttaa sen vapaaehtoisestiRikosprosessilain 218 §. Henkilötietojen osalta tämä kattaa vain tilanteen, jossa asianomainen luovuttaa itse tietojaan vapaaehtoisesti. Jos kyse on rekisterinpitäjän hallussa olevista tiedoista, niiden hankinta edellyttää erityistä tietosuojalakiin sisältyvää oikeusperustaa. Vapaaehtoisesti luovutetut esineet hyväksytään todisteiksi oikeudenkäynnissä vain jos ei ole perusteltua epäilystä luovutuksen vapaaehtoisuudesta, mikä syyttäjän on osoitettava. Ks. korkeimman oikeuden päätös 2013Do11233, 10.3.2016..Rikosprosessilain vastaisesti hankittu näyttö hylätäänRikosprosessilain 308-2 §.. Lisäksi rikoslaissa (Criminal Act) säädetään, että henkilön asunnon, vartioidun rakennuksen, rakennelman, auton, veneen, ilma-aluksen tai asuinhuoneen laittomasta etsinnästä voidaan määrätä vankeutta enintään kolme vuottaRikoslain 321 §.. Tätä säännöstä sovelletaan myös silloin kun esineitä, kuten tallennusvälineitä, takavarikoidaan laittoman etsinnän yhteydessä.2.2.2.Viestintätietojen kerääminen2.2.2.1.OikeusperustaViestintätietojen keruuta säännellään erityisellä säädöksellä, viestinnän tietosuojalailla. Viestinnän tietosuojalaissa kielletään erityisesti viestien sensurointi, telekuuntelu, televalvontatietojen toimittaminen ja muiden henkilöiden välisen ei-julkisen keskustelun tallentaminen tai kuunteleminen muutoin kuin rikosprosessilain, viestinnän tietosuojalain tai sotilastuomioistuinlain nojallaViestinnän tietosuojalain 3 §. Sotilastuomioistuinlailla (Military Court Act) säännellään periaatteessa sotilashenkilöstöä koskevien tietojen keräämistä, ja sitä voidaan soveltaa siviilihenkilöihin vain rajoitetuissa tapauksissa (esim. jos sotilas- ja siviilihenkilöt tekevät rikoksen yhdessä, tai jos henkilö tekee rikoksen puolustusvoimia vastaan, menettely voidaan panna vireille sotilastuomioistuimessa, ks. lain 2 §). Etsintää ja takavarikkoa koskevat yleiset säännökset ovat samanlaiset kuin rikosprosessilaissa, ks. esim. sotilastuomioistuinlain 146–149 ja 153–156 §. Esimerkiksi postilähetys voidaan ottaa haltuun vain jos se on tarpeen tutkintaa varten ja sotilastuomioistuimen päätöksen nojalla. Siltä osin kuin on kyse sähköisen viestinnän keräämisestä, sovelletaan viestinnän tietosuojalaissa säädettyjä rajoituksia ja suojatoimia.. Viestinnän tietosuojalaissa käytetty ilmaisu viestintä kattaa sekä tavallisen postin että televiestinnänViestinnän tietosuojalain 2 §:n 1 momentti: kaikenlaisten äänien, sanojen, symbolien tai kuvien lähettäminen ja vastaanottaminen langallisella tai langattomalla yhteydellä, kuitukaapelilla tai muulla sähkömagneettisella järjestelmällä, mukaan lukien puhelin, sähköposti, jäsenyyteen perustuva viestipalvelu, faksi ja kaukohakupalvelu.. Viestinnän tietosuojalaissa erotetaan tältä osin toisistaan yhteydenpidon rajoittaminenViestinnän tietosuojalain 2 §:n 7 momentti ja 3 §:n 2 momentti. ja televalvontatietojen kerääminen.Yhteydenpidon rajoittamisella tarkoitetaan sekä sensuuria, eli perinteisen postilähetyksen sisällön haltuunottoa, että telekuuntelua eli televiestinnän sisällön välitöntä sieppaamista (hankkimista tai tallentamista)Sensuurilla tarkoitetaan viestin avaamista ilman asianomaisen suostumusta tai sen sisällön selvittämistä, tallentamista tai pidättämistä muulla tavoin (viestinnän tietosuojalain 2 §:n 6 momentti). Telekuuntelulla tarkoitetaan televiestinnän sisällön hankkimista tai tallentamista kuuntelemalla tai lukemalla yhteisesti viestintään sisältyviä ääniä, sanoja, symboleita tai kuvia elektronisin ja mekaanisin laittein ilman asianomaisen suostumusta tai puuttumalla viestinnän lähettämiseen ja vastaanottamiseen (viestinnän tietosuojalain 2 §:n 7 momentti).. Televalvontatiedoilla (communication confirmation data) tarkoitetaan televiestintään liittyviä teknisiä tietoja, joista käy ilmi televiestinnän päivämäärä, alkamis- ja päättymisaika, lähtevien ja saapuvien puhelujen määrä sekä toisen osapuolen tilaajanumero, käyttötiheys, televiestintäpalvelujen käyttöä koskevat lokitiedostot ja paikkatiedot (esimerkiksi tukiasema, josta signaalit on vastaanotettu)Viestinnän tietosuojalain 2 §:n 11 momentti..Viestinnän tietosuojalaissa säädetään molempien tietotyyppien keräämiseen sovellettavista rajoituksista ja suojatoimista. Monien vaatimusten osalta säädetään, että niiden laiminlyönti voi johtaa rikosoikeudellisiin seuraamuksiinViestinnän tietosuojalain 16 ja 17 §. Tämä koskee esimerkiksi tietojen keräämistä ilman tuomioistuimen päätöstä, kirjanpidon laiminlyöntiä, keruun jatkamista myös sen jälkeen kun tilanne ei enää ole kiireellinen ja asianomaiselle tehtävän ilmoituksen laiminlyöntiä..2.2.2.2.Viestinnän sisällön keräämiseen sovellettavat rajoitukset ja suojatoimet (yhteydenpidon rajoittamista koskevat toimenpiteet)Viestinnän sisällön kerääminen sallitaan vain täydentävänä keinona rikostutkinnan helpottamiseksi (eli viimesijaisena keinona), ja silloinkin on pyrittävä minimoimaan viestintäsalaisuuteen puuttuminenViestinnän tietosuojalain 3 §:n 2 momentti.. Tämän yleisen periaatteen mukaisesti yhteydenpidon rajoittamista koskevia toimenpiteitä voidaan toteuttaa vain jos rikoksen estäminen, rikollisen pidättäminen tai todisteiden kerääminen olisi muutoin vaikeaaViestinnän tietosuojalain 5 §:n 1 momentti.. Lainvalvontaviranomaisten on lopetettava viestinnän sisällön kerääminen heti kun jatkuvaa pääsyä näihin tietoihin ei enää katsota tarpeelliseksi, jotta voidaan varmistaa, että viestinnän yksityisyyttä loukataan mahdollisimman vähänViestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 2 §..Lisäksi yhteydenpidon rajoittamista voidaan käyttää vain jos on olemassa merkittävä syy epäillä, että suunnitteilla on tiettyjä viestinnän tietosuojalaissa erikseen lueteltuja vakavia rikoksia tai että sellaisia rikoksia on tehty. Tällaisia rikoksia ovat esimerkiksi kapina, huumerikokset ja räjähdysainerikokset sekä kansalliseen turvallisuuteen, diplomaattisuhteisiin tai sotilastukikohtiin ja sotilaallisiin laitoksiin liittyvät rikoksetViestinnän tietosuojalain 5 §:n 1 momentti.. Yhteydenpidon rajoittamisen tulee kohdistua tiettyihin postilähetyksiin tai viesteihin, jotka epäilty on lähettänyt tai vastaanottanut, tai epäillyn määrätyn ajan kuluessa lähettämiin tai vastaanottamiin postilähetyksiin tai viesteihinViestinnän tietosuojalain 5 §:n 2 momentti..Myös silloin kun nämä vaatimukset täyttyisivät, sisällön keräämiseen vaaditaan tuomioistuimen päätös. Syyttäjä voi erityisesti pyytää tuomioistuinta antamaan luvan sisältötietojen keräämiseen henkilöltä, jota epäillään rikoksesta tai joka on tutkinnan kohteenaViestinnän tietosuojalain 6 §:n 1 momentti.. Myös poliisi voi pyytää tällaista lupaa syyttäjältä, joka vuorostaan pyytää tuomioistuinta tekemään asiaa koskevan päätöksenViestinnän tietosuojalain 6 §:n 2 momentti.. Hakemus on tehtävä kirjallisesti ja siinä on mainittava tietyt seikat. Hakemuksessa on erityisesti kuvailtava 1) olennaiset syyt, joiden vuoksi on perusteltua epäillä, että jokin luettelossa mainittu rikos on suunnitteilla tai että sitä toteutetaan tai että se on tehty, sekä mahdollinen näyttö; 2) yhteydenpidon rajoittamista koskevat toimenpiteet sekä niiden kohde, soveltamisala, tarkoitus ja voimassaoloaika; ja 3) paikka, jossa toimenpiteet on tarkoitus toteuttaa, sekä toteuttamistapaViestinnän tietosuojalain 6 §:n 4 momentti ja sen täytäntöönpanoasetuksen 4 §:n 1 momentti..Jos oikeudelliset vaatimukset täyttyvät, tuomioistuin voi antaa kirjallisen luvan toteuttaa yhteydenpidon rajoittamista koskevia toimenpiteitä epäillyn tai tutkinnan kohteena olevan henkilön osaltaViestinnän tietosuojalain 6 §:n 5 momentti ja 8 momentti.. Päätöksessä on täsmennettävä toimenpiteiden tyyppi sekä niiden kohde, soveltamisala, voimassaoloaika, toteuttamispaikka ja -tapaViestinnän tietosuojalain 6 §:n 6 momentti..Yhteydenpidon rajoittamista koskevia toimenpiteitä saa toteuttaa enintään kahden kuukauden ajanViestinnän tietosuojalain 6 §:n 7 momentti.. Jos toimenpiteiden tavoite saavutetaan aikaisemmin kyseisen ajan kuluessa, toimenpiteet on lopetettava välittömästi. Toisaalta jos vaaditut edellytykset täyttyvät edelleen, mainitun kahden kuukauden määräajan puitteissa on mahdollista hakea toimenpiteiden voimassaoloajan pidentämistä. Hakemuksessa on esitettävä näyttö, jonka nojalla toimenpiteiden jatkaminen vaikuttaa perustellultaViestinnän tietosuojalain 6 §:n 7 momentti.. Pidennetty voimassaoloaika saa olla yhteensä enintään vuoden, tai kolme vuotta kun on kyse tietyistä erityisen vakavista rikoksista (esim. kapinaan, ulkomaiseen hyökkäykseen tai kansalliseen turvallisuuteen liittyvät rikokset)Viestinnän tietosuojalain 6 §:n 8 momentti..Lainvalvontaviranomaiset voivat vaatia televiestintäpalvelujen tarjoajia avustamaan toimenpiteiden toteuttamisessa esittämällä näille tuomioistuimen kirjallisen luvanViestinnän tietosuojalain 9 §:n 2 momentti.. Televiestintäpalvelujen tarjoajien on tehtävä viranomaisten kanssa yhteistyötä ja säilytettävä saamansa lupa tiedostoissaanViestinnän tietosuojalain 15-2 § ja sen täytäntöönpanoasetuksen 12 §.. Ne voivat kieltäytyä yhteistyöstä, jos tuomioistuimen kirjallisessa luvassa esitetyt kohdehenkilön tiedot (esimerkiksi puhelinnumero) ovat virheellisiä. Lisäksi ne eivät missään tapauksessa saa paljastaa televiestinnässä käytettäviä salasanojaViestinnän tietosuojalain 9 §:n 4 momentti..Kaikkien, jotka toteuttavat yhteydenpidon rajoittamista koskevia toimenpiteitä, tai joita vaaditaan tekemään sitä varten yhteistyötä, on pidettävä kirjaa toimenpiteiden tavoitteista, niiden toteuttamisesta, yhteistyöhön liittyvistä päivämääristä ja kohteestaViestinnän tietosuojalain 9 §:n 3 momentti.. Myös tällaisia toimenpiteitä toteuttavien lainvalvontaviranomaisten on kirjattava ylös toimenpiteiden yksityiskohdat ja saavutetut tuloksetViestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 18 §:n 1 momentti.. Poliisin on toimitettava nämä tiedot syyttäjälle tutkinnan päätteeksi annettavassa raportissaViestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 18 §:n 2 momentti..Kun syyttäjä nostaa syytteen asiassa, jossa on käytetty yhteydenpidon rajoittamista koskevia toimenpiteitä, tai päättää olla syyttämättä tai pidättämättä asianomaista henkilöä (eli kyseessä ei ole vain syytetoimien keskeyttäminen), syyttäjän on ilmoitettava asianomaiselle, että häneen on kohdistettu yhteydenpidon rajoittamista koskevia toimenpiteitä, ja toimenpiteiden toteuttaja ja toteuttamisaika. Ilmoitus on annettava 30 päivän kuluessa päätöksen tekemisestäViestinnän tietosuojalain 9-2 §:n 1 momentti.. Ilmoittamista voidaan lykätä, jos se todennäköisesti aiheuttaisi vakavaa vaaraa kansalliselle turvallisuudelle tai häiritsisi yleistä turvallisuutta ja järjestystä tai jos se todennäköisesti aiheuttaisi aineellista vahinkoa muiden ihmisten hengelle ja terveydelleViestinnän tietosuojalain 9-2 §:n 4 momentti.. Jos syyttäjä tai poliisi aikoo lykätä ilmoittamista, siihen on saatava piirisyyttäjänviraston päällikön lupaViestinnän tietosuojalain 9-2 §:n 5 momentti.. Ilmoitus on annettava 30 päivän kuluessa siitä kun lykkäämisen perusteet lakkaavat olemastaViestinnän tietosuojalain 9-2 §:n 6 momentti..Viestinnän tietosuojalaissa säädetään myös erityisestä menettelystä viestinnän sisällön keräämiseksi hätätilanteissa. Lainvalvontaviranomaiset voivat kerätä viestinnän sisältöä etenkin jos järjestäytyneen rikollisuuden tai muun vakavan rikoksen suunnittelu tai toteuttaminen uhkaa välittömästi aiheuttaa kuoleman tai vakavan vamman, eikä tilanteen kiireellisyyden vuoksi ole mahdollista noudattaa (edellä esitettyä) sääntöjenmukaista menettelyäViestinnän tietosuojalain 8 §:n 1 momentti.. Tällaisessa hätätilanteessa poliisi tai syyttäjä voi toteuttaa yhteydenpidon rajoittamista koskevia toimenpiteitä ilman tuomioistuimen ennakkolupaa, mutta sitä on haettava välittömästi toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen. Jos lainvalvontaviranomainen ei saa tuomioistuimen lupaa 36 tunnin kuluessa kiireellisten toimenpiteiden toteuttamisesta, tietojen kerääminen on lopetettava välittömästi ja kerätyt tiedot on yleensä tuhottavaViestinnän tietosuojalain 8 §:n 2 momentti.. Poliisit toteuttavat tällaisia kiireellisiä tarkkailutoimenpiteitä syyttäjän valvonnassa, tai jos syyttäjän ohjeita ei ole mahdollista saada etukäteen tilanteen kiireellisyyden takia, poliisin on saatava toimille syyttäjän hyväksyntä välittömästi sen jälkeen kun niiden toteuttaminen on aloitettuViestinnän tietosuojalain 8 §:n 3 momentti ja sen täytäntöönpanoasetuksen 16 §:n 3 momentti.. Edellä kuvattuja asianomaiselle henkilölle ilmoittamista koskevia sääntöjä sovelletaan myös silloin kun viestinnän sisältöä on kerätty hätätilanteessa.Hätätilanteessa tietojen keräämisen on aina tapahduttava hätätilanteen sensuuria/kuuntelua koskevan lausunnon mukaisesti, ja tiedot keräävän viranomaisen on pidettävä kirjaa kaikista hätätoimenpiteistäViestinnän tietosuojalain 8 §:n 4 momentti.. Tuomioistuimelle esitettävään hätätoimenpiteitä koskevaan hakemukseen on liitettävä asiakirja, jossa kuvataan yhteydenpidon rajoittamista koskevat toimenpiteet, niiden kohde ja tavoite, soveltamisala ja toteuttamisaika, -paikka ja -tapa ja selvitys siitä, miten toimenpiteet täyttävät viestinnän tietosuojalain 5 §:n 1 momentissa asetetut vaatimuksetTällä tavoin osoitetaan, että on perusteltua epäillä, että suunnitteilla on tiettyjä vakavia rikoksia tai että niitä tehdään tai on tehty, ja rikoksen estäminen, rikollisen pidättäminen tai todisteiden kerääminen olisi muutoin vaikeaa. sekä tarvittavat asiakirjatodisteet.Jos hätätoimenpiteet saadaan päätökseen lyhyessä ajassa, niin että tuomioistuimen lupaa ei ehditä saada (esimerkiksi jos epäilty pidätetään välittömästi kuuntelun aloittamisen jälkeen, joka sen vuoksi lopetetaan), toimivaltaisen syyttäjänviraston päällikkö antaa toimivaltaiselle tuomioistuimelle tiedoksi ilmoituksen hätätoimenpiteen toteuttamisestaViestinnän tietosuojalain 8 §:n 5 momentti.. Ilmoituksessa on esitettävä tietojen keräämisen tavoite, kohde, soveltamisala, kesto, toteuttamispaikka ja -tapa sekä perustelut sille, että tuomioistuimen lupaa ei ole pyydettyViestinnän tietosuojalain 8 §:n 6 ja 7 momentti.. Ilmoituksen perusteella vastaanottava tuomioistuin voi tutkia tietojen keräämisen lainmukaisuuden. Ilmoitus talletetaan hätätoimenpiteiden rekisteriin.Yleisen vaatimuksen mukaan viestinnän sisältöä, joka on hankittu yhteydenpidon rajoittamista koskevien toimenpiteiden avulla viestinnän tietosuojalain nojalla, voidaan käyttää ainoastaan edellä mainittujen rikosten tutkinnassa, syytteeseenpanossa tai ehkäisemisessä, samoihin rikoksiin liittyvissä kurinpitomenettelyissä, viestinnän osapuolen esittämän vahingonkorvausvaatimuksen käsittelyssä tai jos tietojen käyttö sallitaan muissa laeissaViestinnän tietosuojalain 12 §..Kun kerätään internetin kautta välitettyä televiestintää, sovelletaan erityisiä suojatoimiaViestinnän tietosuojalain 12-2 §.. Tällaisia tietoja saa käyttää ainoastaan viestinnän tietosuojalain 5 §:n 1 momentissa lueteltujen vakavien rikosten tutkinnassa. Tietojen säilyttämiseen on saatava lupa siltä tuomioistuimelta, joka hyväksyi yhteydenpidon rajoittamista koskevat toimenpiteetSyyttäjän tai poliisin, joka toteuttaa yhteydenpidon rajoittamista koskevan toimenpiteen, on valikoitava säilytettäväksi tarkoitettu televiestintä 14 päivän kuluessa toimenpiteen päättymisestä ja pyydettävä siihen tuomioistuimen hyväksyntä (jos kyseessä on poliisi, hakemus esitetään syyttäjälle, joka toimittaa sen edelleen tuomioistuimelle), ks. viestinnän tietosuojalain 12-2 §:n 1 ja 2 momentti.. Säilyttämislupaa koskevassa hakemuksessa on annettava tiedot yhteydenpidon rajoittamista koskevista toimenpiteistä, yhteenveto niiden tuloksista ja säilyttämisen perustelut (todistusasiakirjojen kanssa) sekä säilytettävä televiestintäaineistoViestinnän tietosuojalain 12-2 §:n 3 momentti.. Jos säilyttämislupaa ei pyydetä, hankittu televiestintäaineisto on poistettava 14 päivän kuluessa siitä kun yhteydenpidon rajoittamista koskevat toimenpiteet ovat päättyneetViestinnän tietosuojalain 12-2 §:n 5 momentti.. Jos hakemus hylätään, aineisto on poistettava 7 päivän kuluessaViestinnän tietosuojalain 12-2 §:n 5 momentti.. Jos televiestintä poistetaan, siitä on toimitettava 7 päivän kuluessa raportti sille tuomioistuimelle, joka hyväksyi yhteydenpidon rajoittamista koskevat toimenpiteet. Raportissa esitetään poistamisen syyt sekä siihen liittyvät yksityiskohdat ja ajankohta.Tietoja, jotka on saatu laittomasti yhteydenpidon rajoittamisen avulla, ei yleensä hyväksytä todisteeksi oikeudenkäynnissä tai kurinpitomenettelyssäViestinnän tietosuojalain 4 §.. Viestinnän tietosuojalaissa kielletään myös yhteydenpidon rajoittamista koskevien toimenpiteiden avulla saatujen luottamuksellisten tietojen luovuttaminen ja tällaisten tietojen käyttö toimenpiteiden kohteena olevien henkilöiden maineen vahingoittamiseksiViestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 11 §:n 2 momentti..2.2.2.3.Televalvontatietojen keräämiseen sovellettavat rajoitukset ja suojatoimetLainvalvontaviranomaiset voivat viestinnän tietosuojalain nojalla vaatia televiestintäpalvelujen tarjoajia toimittamaan televalvontatietoja, jos se on tarpeen tutkintaa tai tuomion täytäntöönpanoa vartenViestinnän tietosuojalain 13 §:n 1 momentti.. Sisältötietojen keräämisestä poiketen televalvontatietojen keräämistä ei ole rajoitettu vain tiettyihin rikoksiin. Yhteinen vaatimus sekä sisältö- että televalvontatietojen keräämiselle on kuitenkin se, että siihen tarvitaan tuomioistuimen kirjallinen ennakkolupa, aiemmin kuvattujen edellytysten mukaisestiViestinnän tietosuojalain 13 ja 6 §.. Jos tämä ei ole mahdollista asian kiireellisyyden vuoksi, televalvontatietoja voidaan kuitenkin kerätä ilman tuomioistuimen lupaa. Tällöin lupaa on haettava välittömästi sen jälkeen kun tietoja on pyydetty, ja se on toimitettava asianomaiselle televiestintäpalvelujen tarjoajalleViestinnän tietosuojalain 13 §:n 2 momentti. Samoin kuin yhteydenpidon rajoittamista koskevien kiireellisten toimenpiteiden yhteydessä, on laadittava asiakirja tapauksen yksityiskohdista (epäilty, toteutettavat toimenpiteet, epäilty rikos ja asian kiireellisyys). Ks. viestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 37 §:n 5 momentti.. Jos lupaa ei saada jälkikäteen, kerätyt tiedot on tuhottavaViestinnän tietosuojalain 13 §:n 3 momentti..Syyttäjien, poliisin ja tuomioistuinten on pidettävä kirjaa televalvontatietoja koskevista pyynnöistäViestinnän tietosuojalain 13 §:n 5 ja 6 momentti.. Lisäksi televiestintäpalvelujen tarjoajien on kahdesti vuodessa raportoitava televalvontatietojen luovuttamisesta tiede- ja tieto- ja viestintätekniikkaministeriölle (Ministry of Science and ICT) ja pidettävä siitä kirjaa 7 vuoden ajan tietojen luovuttamisestaViestinnän tietosuojalain 13 §:n 7 momentti..Periaatteessa yksilöille on ilmoitettava siitä, että heiltä on kerätty televalvontatietojaKs. viestinnän tietosuojalain 13-3 §:n 7 momentti yhdessä 9-2 §:n kanssa.. Ilmoittamisen ajankohta riippuu tutkinnan olosuhteistaViestinnän tietosuojalain 13-3 §:n 1 momentti.. Ilmoitus on annettava 30 päivän kuluessa siitä, kun on tehty syyttämis- tai syyttämättäjättämispäätös. Jos syytetoimet keskeytetään, ilmoitus on annettava 30 päivän kuluessa siitä, kun tällaisen päätöksen antamisesta on kulunut yksi vuosi. Ilmoitus on joka tapauksessa toimitettava 30 päivän kuluessa siitä, kun on kulunut yksi vuosi tietojen keräämisestä.Ilmoittamista voidaan lykätä, jos se todennäköisesti 1) vaarantaisi kansallisen turvallisuuden tai yleisen turvallisuuden ja järjestyksen, 2) aiheuttaisi kuoleman tai ruumiinvamman, 3) estäisi oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumisen (esimerkiksi siksi, että se johtaisi todisteiden hävittämiseen tai todistajien uhkailuun), tai 4) loukkaisi epäillyn, uhrien tai muiden tapaukseen liittyvien henkilöiden kunniaa tai heidän yksityisyyttäänViestinnän tietosuojalain 13-3 §:n 2 momentti.. Ilmoittamiseen jonkin edellä mainitun syyn perusteella tarvitaan toimivaltaisen piirisyyttäjänviraston päällikön lupaViestinnän tietosuojalain 13-3 §:n 3 momentti.. Ilmoitus on annettava 30 päivän kuluessa siitä kun lykkäämisen perusteet lakkaavat olemastaViestinnän tietosuojalain 13-3 §:n 4 momentti..Ilmoituksen saatuaan yksilöt voivat pyytää syyttäjältä tai poliisilta kirjallisesti perusteluja televalvontatietojensa keräämiseenViestinnän tietosuojalain 13-3 §:n 5 momentti.. Syyttäjän tai poliisin on tällöin esitettävä perustelut kirjallisesti 30 päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta, paitsi jos sovelletaan jotakin edellä mainittua ilmoituksen lykkäämistä koskevaa poikkeustaViestinnän tietosuojalain 13-3 §:n 6 momentti..2.2.3.Tietojen vapaaehtoinen luovuttaminen televiestintäpalvelujen tarjoajien toimestaTeleviestintäyrityksiä koskevan lain 83 §:n 3 momentin mukaan televiestintäpalvelujen tarjoajat voivat vastata tuomioistuimen, syyttäjän tai tutkintaviraston johtajan esittämiin tietopyyntöihin (jotka liittyvät rikosoikeudenkäyntiin, -tutkintaan tai tuomion täytäntöönpanoon) luovuttamalla vapaaehtoisesti viestintätietoja. Kyseisessä laissa viestintätiedoilla tarkoitetaan käyttäjien nimeä, asukasrekisterinumeroa, osoitetta ja puhelinnumeroa, liittymän avaamis- tai sulkemispäivämäärää sekä käyttäjätunnusta (koodi, jonka avulla tietojärjestelmän tai viestintäverkon oikeutettu käyttäjä tunnistetaan)Televiestintäyrityksiä koskevan lain 83 §:n 3 momentti.. Laissa säädettyjä tarkoituksia varten käyttäjiksi katsotaan ainoastaan yksilöt, jotka ovat tehneet sopimuksen suoraan korealaisen televiestintäpalvelujen tarjoajan kanssaTeleviestintäyrityksiä koskevan lain 2 §:n 9 momentti.. Näin ollen tilanteet, joissa laissa tarkoitettuina käyttäjinä pidettäisiin sellaisia EU:n yksilöitä, joiden tiedot on siirretty Korean tasavaltaan, olisivat todennäköisesti hyvin rajallisia, koska nämä henkilöt eivät yleensä tekisi sopimuksia suoraan korealaisen televiestintäpalvelujen tarjoajan kanssa.Televiestintäyrityksiä koskevan lain nojalla esitettävät viestintätietojen keräämistä koskevat pyynnöt on laadittava kirjallisesti, ja niissä on ilmoitettava perustelut, yhteys asianomaiseen käyttäjään ja pyydettyjen tietojen laajuusTeleviestintäyrityksiä koskevan lain 83 §:n 4 momentti.. Jos kirjallista pyyntöä ei voida toimittaa asian kiireellisyyden vuoksi, kirjallinen pyyntö on toimitettava heti kun kiireellisyyden syy lakkaaTeleviestintäyrityksiä koskevan lain 83 §:n 4 momentti.. Kun televiestintäpalvelujen tarjoajat noudattavat viestintätietojen luovuttamista koskevia pyyntöjä, niiden on pidettävä siitä kirjaa, ja kirjanpidossa on säilytettävä myös tähän liittyvä aineisto, kuten kirjalliset pyynnötTeleviestintäyrityksiä koskevan lain 83 §:n 5 momentti.. Lisäksi televiestintäpalvelujen tarjoajien on kahdesti vuodessa raportoitava viestintätietojen luovuttamisesta tiede- ja tieto- ja viestintätekniikkaministeriölleTeleviestintäyrityksiä koskevan lain 83 §:n 6 momentti..Televiestintäpalvelujen tarjoajilla ei ole televiestintäyrityksiä koskevan lain nojalla velvollisuutta luovuttaa viestintätietoja. Siksi niiden on arvioitava jokaista pyyntöä erikseen tietosuojalain nojalla sovellettavien tietosuojavaatimusten perusteella. Televiestintäpalvelujen tarjoajan on otettava huomioon erityisesti rekisteröidyn edut, eikä tietoja saa luovuttaa, jos se todennäköisesti loukkaisi oikeudetta asianomaisen yksilön tai kolmannen osapuolen etujaTietosuojalain 18 §:n 2 momentti.. Lisäksi tietojen luovuttamisesta on ilmoitettava asianomaiselle henkilölle tietosuojalautakunnan antaman ilmoituksen N:o 2021-1 nojalla. Ilmoittamista voidaan lykätä poikkeuksellisissa tilanteissa, erityisesti jos ja niin kauan kuin se vaarantaisi meneillään olevan rikostutkinnan tai todennäköisesti vahingoittaisi toisen henkilön henkeä tai terveyttä, jos nämä oikeudet tai edut ovat selvästi rekisteröidyn oikeuksia tärkeämmätTietosuojalautakunnan asiakirja Notification No. 2021-1 on Supplementary rules for the interpretation and application of the Personal Information Protection Act, kohta III, 2, iii..Korkein oikeus vahvisti vuonna 2016, että viestintätietojen luovuttaminen televiestintäpalvelujen tarjoajien toimesta vapaaehtoisesti, ilman televiestintäyrityksiä koskevan lain nojalla annettua päätöstä, ei itsessään loukkaa televiestintäpalvelun käyttäjän oikeutta määrätä omista tiedoistaan. Toisaalta korkein oikeus kuitenkin täsmensi, että kyseessä on tämän oikeuden loukkaaminen silloin kun on ilmeistä, että tietoja pyytänyt virasto on käyttänyt väärin toimivaltaansa pyytää viestintätietojen luovuttamista ja siten loukannut asianomaisen henkilön tai kolmannen osapuolen etujaKorkeimman oikeuden päätös 2012Da105482, 10.3.2016.. Yleensäkin kaikissa lainvalvontaviranomaisten esittämissä, tietojen vapaaehtoista luovuttamista koskevissa pyynnöissä on noudatettava Korean perustuslaissa vahvistettuja lainmukaisuuden, tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden periaatteita (perustuslain 12 §:n 1 momentti ja 37 §:n 2 momentti).2.3.ValvontaLainvalvontaviranomaisten toimintaa valvotaan eri mekanismien avulla sekä sisäisten että ulkoisten elinten toimesta.2.3.1.Sisäinen tarkastusJulkisen sektorin tarkastuksista annetun lain mukaisesti viranomaisia kehotetaan perustamaan sisäinen tarkastuselin, jonka tehtävänä on muun muassa suorittaa laillisuusvalvontaaJulkisen sektorin tarkastuksista annetun lain 3 ja 5 §.. Tällaisten tarkastuselinten johtajalle on taattava mahdollisimman laaja riippumattomuusJulkisen sektorin tarkastuksista annetun lain 7 §.. Hänet on erityisesti nimitettävä asianomaisen viranomaisen ulkopuolelta (kyseessä voi olla esimerkiksi entinen tuomari tai professori) 2–5 vuoden toimikaudeksi, ja hänet voidaan erottaa tehtävästä vain perustellusta syystä (esimerkiksi jos hän ei pysty hoitamaan tehtävää fyysisen tai psyykkisen toimintakyvyttömyyden vuoksi tai jos hän on joutunut kurinpitotoimien kohteeksi)Julkisen sektorin tarkastuksista annetun lain 8-11 §.. Tarkastajat nimitetään vastaavalla tavalla samassa laissa asetettujen edellytysten mukaisestiJulkisen sektorin tarkastuksista annetun lain 16 § ja sitä seuraavat pykälät.. Tarkastusraporteissa voidaan antaa suosituksia tai pyytää korvaus- tai oikaisupyyntöjä sekä esittää moitteita ja suosittaa tai vaatia kurinpitotoimiaJulkisen sektorin tarkastuksista annetun lain 23 §:n 2 momentti.. Tarkastusraportit annetaan tiedoksi tarkastuksen kohteena olevan viranomaisen johtajalle sekä valtion tilintarkastus- ja valvontaviranomaiselle (ks. kohta 2.3.2) 60 päivän kuluessa tarkastuksen päättymisestäJulkisen sektorin tarkastuksista annetun lain 23 §:n 1 momentti.. Asianomaisen viranomaisen on toteutettava vaaditut toimenpiteet ja raportoitava tuloksista tilintarkastus- ja valvontaviranomaiselleJulkisen sektorin tarkastuksista annetun lain 23 §:n 3 momentti.. Lisäksi tarkastuksen tulokset yleensä julkaistaanJulkisen sektorin tarkastuksista annetun lain 26 §.. Sisäisen tarkastuksen estämisestä tai siitä kieltäytymisestä voidaan määrätä hallinnollisia sakkojaJulkisen sektorin tarkastuksista annetun lain 41 §.. Lainvalvonnan alalla edellä mainitun lainsäädännön noudattaminen edellyttää, että kansallisella poliisivirastolla on tarkastusjärjestelmä, jossa sisäiset tarkastukset käsitellään, mahdolliset ihmisoikeuksien loukkaukset mukaan lukienKs. erityisesti tilintarkastuksesta ja tarkastuksista vastaavan osaston (Audit and Inspection Department) jaostot: https://www.police.go.kr/eng/knpa/org/org01.jsp..2.3.2.Valtion tilintarkastus- ja valvontaviranomainenValtion tilintarkastus- ja valvontaviranomainen (Board of Audit and Inspection, BAI) voi tarkastaa viranomaisten toiminnan ja antaa tarkastusten perusteella suosituksia tai pyytää kurinpitotoimia tai nostaa rikossyytteenValtion tilintarkastus- ja valvontaviranomaisesta annetun lain (Act on the Board of Audit and Inspection) 24 ja 31-35 §.. Se toimii virallisesti Korean tasavallan presidentin alaisuudessa, mutta hoitaa tehtäviään itsenäisestiValtion tilintarkastus- ja valvontaviranomaisesta annetun lain 2 §:n 1 momentti.. Lisäksi tilintarkastus- ja valvontaviranomaiselle on sen perustamissäädöksen nojalla myönnettävä mahdollisimman laaja riippumattomuus sen henkilöstön nimittämisen, erottamisen ja organisoinnin sekä talousarvion laatimisen suhteenValtion tilintarkastus- ja valvontaviranomaisesta annetun lain 2 §:n 2 momentti.. Tilintarkastus- ja valvontaviranomaisen johtajan nimittää presidentti kansalliskokouksen hyväksynnän saatuaanValtion tilintarkastus- ja valvontaviranomaisesta annetun lain 4 §:n 1 momentti.. Presidentti nimittää muut kuusi viranomaisen jäsentä (komissaarit) johtajan suosituksen perusteella neljän vuoden toimikaudeksiValtion tilintarkastus- ja valvontaviranomaisesta annetun lain 5 §:n 1 momentti ja 6 §.. Komissaarien (johtaja ml.) on täytettävä erityiset lakisääteiset pätevyysvaatimuksetHeidän on täytynyt toimia esimerkiksi tuomarina, syyttäjänä tai asianajajana ainakin 10 vuoden ajan, tai virkamiehenä tai professorina tai ylemmässä tehtävässä yliopistossa ainakin 8 vuoden ajan, tai työskennellä pörssiyhtiössä tai valtion rahoittamassa laitoksessa ainakin 10 vuoden ajan (joista ainakin 5 vuotta toimitusjohtajana (executive officer)), ks. valtion tilintarkastus- ja valvontaviranomaisesta annetun lain 7 §., ja heidät voidaan erottaa ainoastaan virkarikoksen perusteella tai jos heidät on tuomittu vankeuteen tai jos he eivät kykene hoitamaan tehtäviään pitkäaikaisen fyysisen tai psyykkisen toimintakyvyttömyyden vuoksiValtion tilintarkastus- ja valvontaviranomaisesta annetun lain 8 §.. Komissaarit eivät saa osallistua poliittiseen toimintaan eivätkä hoitaa samanaikaisesti virkaa kansalliskokouksessa, hallintovirastoissa tai valtion tilintarkastus- ja valvontaviranomaisen alaisuudessa toimivissa organisaatioissa eikä mitään muutakaan palkattua virkaa tai tehtävääValtion tilintarkastus- ja valvontaviranomaisesta annetun lain 9 §..Tilintarkastus- ja valvontaviranomainen suorittaa yleisiä tarkastuksia vuosittain, mutta lisäksi se voi tehdä erityistarkastuksia erityisen tärkeistä seikoista. Tarkastustehtäviä suorittaessaan se voi pyytää asiakirjojen toimittamista ja vaatia henkilöiden läsnäoloaKs. esim. valtion tilintarkastus- ja valvontaviranomaisesta annetun lain 27 §.. Tilintarkastus- ja valvontaviranomaisen tehtävänä on tarkastaa valtion tulot ja menot ja yleisemmin myös valvoa viranomaisten velvollisuuksien täyttämistä julkishallinnon toiminnan parantamiseksiValtion tilintarkastus- ja valvontaviranomaisesta annetun lain 20 ja 24 §.. Näin ollen sen tarkastustehtävä kattaa talousarvioon liittyvien näkökohtien lisäksi myös laillisuusvalvonnan.2.3.3.KansalliskokousKansalliskokous voi tutkia ja tarkastaa viranomaisten toimintaaKansalliskokouksesta annetun lain (National Assembly Act) 128 § ja valtionhallinnon tarkastuksista ja tutkimuksista annetun lain (Act on the Inspection and Investigation of State Administration) 2, 3 ja 15 §. Tähän sisältyvät valtion toimintaa koskevat vuotuiset tarkastukset kokonaisuutena sekä yksittäisiä asioita koskevat tutkimukset.. Tutkinnan tai tarkastuksen aikana se voi pyytää asiakirjojen luovuttamista ja vaatia todistajia tulemaan kuultavaksiValtionhallinnon tarkastuksista ja tutkimuksista annetun lain 10 §:n 1 momentti. Ks. myös kansalliskokouksesta annetun lain 128 ja 129 §.. Väärän valan vannominen kansalliskokouksen tutkinnan yhteydessä voi johtaa rikosoikeudellisten seuraamusten määräämiseen (enintään 10 vuoden vankeusrangaistus)Todistajanlausunnoista, arvioinneista ym. kansalliskokouksessa annetun lain (Act on Testimony, Appraisal, etc. before the National Assembly) 14 §.. Tarkastusten kulku ja tulokset voidaan julkistaaValtionhallinnon tarkastuksista ja tutkimuksista annetun lain 12-2 §.. Jos kansalliskokous havaitsee laitonta tai sääntöjenvastaista toimintaa, se voi vaatia kyseistä viranomaista toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä, esimerkiksi myöntämään vahingonkorvausta, toteuttamaan kurinpitotoimia tai parantamaan sisäisiä menettelyjäänValtionhallinnon tarkastuksista ja tutkimuksista annetun lain 16 §:n 2 momentti.. Viranomaisen on toimittava tällaisen kehotuksen saatuaan viipymättä ja raportoitava toimenpiteiden tuloksesta kansalliskokoukselleValtionhallinnon tarkastuksista ja tutkimuksista annetun lain 16 §:n 3 momentti..2.3.4.TietosuojalautakuntaKorean tietosuojalautakunta valvoo lainvalvontaviranomaisten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä tietosuojalain mukaisesti. Tietosuojalain 7-8 §:n 3 ja 4 momentin ja 7-9 §:n 5 momentin mukaan tietosuojalautakunnan valvonta kattaa myös henkilötietojen keräämistä koskevista rajoituksista ja suojatoimista annettujen sääntöjen mahdollisen rikkomisen, mukaan lukien erityislakeihin sisältyvät säännöt, joilla säännellään (sähköisen) todistusaineiston keräämistä lainvalvontatarkoituksia varten (ks. kohta 2.2). Kun otetaan huomioon tietosuojalain 3 §:n 1 momentissa säädetyt vaatimukset, joiden mukaan henkilötietojen keräämisen on tapahduttava lainmukaisesti ja asianmukaisesti, tällainen rikkominen kohdistuu aina myös tietosuojalakiin, minkä vuoksi tietosuojalautakunta voi suorittaa tutkintaa ja toteuttaa korjaavia toimenpiteitäTietosuojalautakunnan asiakirja Notification No. 2021-1 on Supplementary rules for the interpretation and application of the Personal Information Protection Act..Kun tietosuojalautakunta käyttää valvontavaltuuksiaan, sillä on pääsy kaikkiin merkityksellisiin tietoihinTietosuojalain 63 §.. Tietosuojalautakunta voi antaa lainvalvontaviranomaisille neuvontaa niiden käsittelytoimiin liittyvän henkilötietojen suojan tason parantamiseksi, määrätä korjaavia toimenpiteitä (esim. tietojenkäsittelyn keskeyttäminen tai tarvittavien toimien toteuttaminen henkilötietojen suojelemiseksi) tai kehottaa viranomaista toteuttamaan kurinpitotoimiaViestinnän tietosuojalain 61 §:n 2 momentti, 65 §:n 1 ja 2 momentti sekä 64 §:n 4 momentti.. Eräiden tietosuojalain säännösten rikkomisesta voidaan määrätä myös rikosoikeudellisia seuraamuksia. Nämä säännökset koskevat esimerkiksi henkilötietojen laitonta käyttöä tai luovuttamista kolmansille osapuolille tai arkaluonteisten tietojen laitonta käsittelyäTietosuojalain 70–74 §.. Tältä osin tietosuojalautakunta voi saattaa asian toimivaltaisen tutkintaviranomaisen (kuten syyttäjän) käsiteltäväksiTietosuojalain 65 §:n 1 momentti..2.3.5.Kansallinen ihmisoikeuskomissioKansallinen ihmisoikeuskomissio (National Human Rights Commission, NHRC) on riippumaton elin, jonka tehtävänä on suojella ja edistää perusoikeuksiaIhmisoikeuskomissiosta annetun lain (Human Rights Commission Act) 1 §.. Sillä on valtuudet tutkia ja korjata perustuslain 10–22 §:ään kohdistuvia rikkomisia, jotka koskevat muun muassa oikeutta yksityisyyteen ja kirjesalaisuutta. Kansallinen ihmisoikeuskomissio muodostuu 11 komissaarista, joista kansalliskokous nimittää neljä, presidentti neljä ja korkeimman oikeuden presidentti kolmeIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 5 §:n 1 ja 2 momentti.. Komissaariksi nimitettävän henkilön on täytynyt toimia 1) yliopistossa tai valtuutetussa tutkimuslaitoksessa vähintään apulaisprosessorin tehtävässä ainakin 10 vuoden ajan; 2) tuomarina, syyttäjänä tai asianajajana ainakin 10 vuoden ajan; 3) ihmisoikeustehtävissä ainakin 10 vuoden ajan (esimerkiksi voittoa tavoittelemattoman, valtiosta riippumattoman tai kansainvälisen järjestön palveluksessa); tai 4) olla kansalaisyhteiskunnan ryhmien suosittelemaIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 5 §:n 3 momentti.. Presidentti nimittää komission puheenjohtajan komissaarien joukosta; nimitykselle on saatava kansalliskokouksen vahvistusIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 5 §:n 5 momentti.. Komissaarit (ml. puheenjohtaja) nimitetään kolmen vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia. Heidät voidaan erottaa vain jos heille on määrätty vankeusrangaistus tai jos he eivät enää kykene hoitamaan tehtäväänsä pitkäaikaisen fyysisen tai psyykkisen toimintakyvyttömyyden vuoksi (tällöin komissaarien kahden kolmasosan on hyväksyttävä erottaminen)Ihmisoikeuskomissiosta annetun lain 7 §:n 1 momentti ja 8 §.. Nimityksensä jälkeen komissaarit eivät saa toimia samanaikaisesti muissa tehtävissä (virkamiehenä) kansalliskokouksessa, paikallisneuvostoissa tai missään valtion tai paikallishallinnon tehtävissäIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 10 §..Ihmisoikeuskomissio voi käynnistää tutkinnan omasta aloitteestaan tai yksilön tekemän valituksen perusteella. Ihmisoikeuskomissio voi tutkinnan yhteydessä vaatia asiaa koskevien aineistojen luovuttamista, tehdä tarkastuksia ja kutsua yksilöitä kuultavaksiIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 36 §. Lain 36 §:n 7 momentin mukaan aineistojen tai esineiden toimittamisesta voidaan kieltäytyä, jos se vaarantaisi valtion asiakirjojen luottamuksellisuuden ja voisi vaikuttaa olennaisella tavalla valtion turvallisuuteen tai diplomaattisuhteisiin tai muodostaisi rikostutkintaa tai meneillään olevaa oikeudenkäyntiä haittaavan vakavan esteen. Tällaisissa tapauksissa komissio voi pyytää asianomaisen viraston johtajalta (jonka on toimittava vilpittömässä mielessä) lisätietoja sen selvittämiseksi, onko kieltäytyminen tietojen toimittamisesta perusteltu.. Ihmisoikeuskomissiolla on valtuudet antaa tutkinnan perusteella suosituksia tiettyjen politiikkatoimien tai käytäntöjen parantamiseksi tai korjaamiseksi, ja se voi julkistaa nämä suosituksetIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 25 §:n 1 momentti.. Viranomaisten on esitettävä ihmisoikeuskomissiolle suunnitelma suositusten täytäntöönpanemiseksi 90 päivän kuluessa niiden vastaanottamisestaIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 25 §:n 3 momentti.. Jos viranomainen ei noudata suosituksia, sen on ilmoitettava asiasta ihmisoikeuskomissiolleIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 25 §:n 4 momentti.. Ihmisoikeuskomissio voi puolestaan ilmoittaa tästä kansalliskokoukselle ja/tai julkistaa asian. Yleensä viranomaiset noudattavat ihmisoikeuskomission suosituksia. Niillä on vahva kannustin tehdä niin, koska suositusten noudattamista arvioidaan osana pääministerin kanslian alaisuudessa tehtävää yleistä arviointia.2.4.Yksilölliset oikeussuojakeinot2.4.1.Tietosuojalakiin sisältyvät oikeussuojakeinotTietosuojalain mukaan yksilöillä on pääsyoikeus omiin henkilötietoihinsa, joita käsitellään lainvalvontatarkoituksia varten, ja oikeus oikaista tai poistaa ne ja keskeyttää niiden käsittely. Pääsyoikeutta voi pyytää joko suoraan asianomaiselta viranomaiselta tai välillisesti tietosuojalautakunnan kauttaTietosuojalain 35 §:n 2 momentti.. Toimivaltainen viranomainen voi rajoittaa pääsyoikeutta tai evätä sen kokonaan vain jos niin säädetään laissa, tai jos oikeuden myöntäminen todennäköisesti vahingoittaisi kolmannen osapuolen henkeä tai terveyttä tai aiheuttaisi oikeudettomasti vahinkoa toisen henkilön omaisuudelle ja muille eduille (eli kun toisen henkilön edut olisivat pyynnön esittävän henkilön etuja tärkeämmät)Tietosuojalain 35 §:n 4 momentti.. Jos pääsyoikeus evätään, yksilölle on ilmoitettava epäämisen syy ja annettava muutoksenhakua koskevat ohjeetTietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 42 §:n 2 momentti.. Vastaavasti pyyntö oikaista tai poistaa tiedot voidaan evätä, jos laissa niin säädetään, ja tällöin yksilölle on ilmoitettava epäämisen syy ja annettava mahdollisuus hakea päätökseen muutostaTietosuojalain 36 §:n 1 ja 2 momentti ja sen täytäntöönpanoasetuksen 43 §:n 3 momentti..Yksilöt voivat käyttää tätä oikeutta tekemällä valituksen tietosuojalautakunnalle esimerkiksi Korean internet- ja turvallisuusviraston ylläpitämän Privacy Call Centre -puhelinpalvelun kauttaTietosuojalain 62 §.. Lisäksi yksityishenkilö voi saada sovitteluapua henkilötietoihin liittyviä asioita käsittelevältä riitojenratkaisukomitealtaTietosuojalain 40–50 § ja sen täytäntöönpanoasetuksen 48-2–57 §.. Nämä oikeussuojakeinot ovat käytettävissä myös silloin kun mahdollinen rikkominen koskee erityislakien säännöksiä (ks. kohta 2.2) tai tietosuojalain säännöksiä. Lisäksi yksilöt voivat hakea muutosta tietosuojalautakunnan päätöksiin tai toimimatta jättämiseen hallinnollisista riita-asioista annetun lain nojalla (ks. kohta 2.4.3).2.4.2.Kansallisen ihmisoikeuskomission tarjoama oikeussuojaKansallinen ihmisoikeuskomissio käsittelee yksilöiden (sekä korealaisten että ulkomaiden kansalaisten) tekemiä valituksia, jotka koskevat viranomaisten tekemiä ihmisoikeusloukkauksiaIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 4 §:ssä viitataan sekä Korean tasavallan kansalaisiin että maassa asuviin ulkomaalaisiin, mutta siinä käytetty ilmaisu asuva liittyy pikemminkin toimivaltaisuuteen kuin alueeseen. Tämä tarkoittaa, että jos Korean kansalliset instituutiot loukkaavat Korean ulkopuolella asuvan ulkomaalaisen perusoikeuksia, hän voi valittaa asiasta ihmisoikeuskomissiolle. Ks. vastaava kysymys ihmisoikeuskomission sivustolla osiossa Usein kysyttyjä kysymyksiä, saatavilla osoitteessa https://www.humanrights.go.kr/site/program/board/basicboard/list?boardtypeid=7025&menuid=002004005001&pagesize=10¤tpage=2. Tämä koskee esimerkiksi tilannetta, jossa Korean viranomaiset käsittelevät Koreaan siirrettyjä ulkomaalaisen henkilötietoja lainvastaisesti.. Yksilöille ei ole asetettu erityisiä vaatimuksia valituksen tekemiseksi kansalliselle ihmisoikeuskomissiolleValitus on periaatteessa tehtävä vuoden kuluessa rikkomisesta, mutta ihmisoikeuskomissio voi päättää tutkia myös tämän määräajan jälkeen tehdyn valituksen, jos rikos- tai siviilioikeudellinen vanhentumisaika ei ole vielä päättynyt (ihmisoikeuskomissiosta annetun lain 32 §:n 1 momentin 4 kohta).. Tämä tarkoittaa, että ihmisoikeuskomissio ottaa valituksen käsiteltäväksi, vaikka asianomainen ei vielä tässä vaiheessa pystyisi osoittamaan, että hänen oikeuksiaan on todella loukattu. Kun on kyse henkilötietojen keräämisestä lainvalvontatarkoituksia varten, yksilön ei näin ollen tarvitse osoittaa, että Korean viranomaiset ovat tosiasiallisesti keränneet hänen henkilötietojaan, jotta ihmisoikeuskomissio ottaisi hänen valituksensa käsiteltäväksi. Yksilö voi myös pyytää valituksensa ratkaisemista sovittelussaIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 42 § ja sitä seuraavat pykälät..Ihmisoikeuskomissio voi käyttää valituksen tutkinnassa tutkintavaltuuksiaan ja vaatia asiaa koskevien aineistojen luovuttamista, tehdä tarkastuksia ja kutsua yksilöitä kuultavaksiIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 36 ja 37 §.. Jos tutkinnassa käy ilmi, että asianomaisia säännöksiä on tosiaan rikottu, ihmisoikeuskomissio voi suosittaa korjaavia toimenpiteitä tai asiaa koskevan säännöksen, instituution, politiikkatoimen tai käytännön oikaisemista tai parantamistaIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 44 §.. Ehdotetut korjaavat toimenpiteet voivat koskea esimerkiksi sovittelua, ihmisoikeusloukkauksen lopettamista, vahingonkorvauksen suorittamista ja toimenpiteitä saman tai vastaavanlaisten loukkausten toistumisen estämiseksiIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 42 §:n 4 momentti.. Jos henkilötietoja on kerätty sovellettavien sääntöjen vastaisesti, korjaaviin toimenpiteisiin voi sisältyä kerättyjen henkilötietojen tuhoaminen. Jos katsotaan, että rikkominen on erittäin todennäköisesti tapahtunut ja että sen jatkuminen aiheuttaisi vaikeasti korjattavissa olevaa vahinkoa, ihmisoikeuskomissio voi myös hyväksyä kiireellisiä korjaavia toimenpiteitäIhmisoikeuskomissiosta annetun lain 48 §..Vaikka ihmisoikeuskomissiolla ei ole valtuuksia antaa pakottavia päätöksiä, sen päätöksiin (esimerkiksi päätös olla jatkamatta valituksen tutkimista)Jos ihmisoikeuskomissio esimerkiksi ei poikkeuksellisesti pysty tarkastamaan tiettyjä aineistoja tai laitoksia siksi, että ne liittyvät valtionsalaisuuksiin, joilla voi olla merkittävä vaikutus valtion turvallisuuteen tai diplomaattisuhteisiin, tai jos tarkastus muodostaisi vakavan esteen rikostutkinnalle tai vireillä olevalle oikeudenkäynnille (ks. alaviite 166), ja tämä estäisi ihmisoikeuskomissiota suorittamasta tutkimusta, joka on tarpeen vastaanotetun vetoomuksen sisällön arvioimiseksi, se ilmoittaa asianomaiselle henkilölle syyt valituksen hylkäämiseen ihmisoikeuskomissiosta annetun lain 39 §:n mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa henkilö voisi riitauttaa ihmisoikeuskomission päätöksen hallinnollisista riita-asioista annetun lain nojalla. ja suosituksiin on mahdollista hakea muutosta Korean tuomioistuimissa hallinnollisista riita-asioista annetun lain nojalla (ks. kohta 2.4.3 jäljempänä)Ks. esim. Soulin ylemmän asteen tuomioistuimen päätös 2007Nu27259, 18.4.2008, joka on vahvistettu korkeimman oikeuden päätöksellä 2008Du7854, 9.10.2008; Soulin ylemmän asteen tuomioistuimen päätös 2017Nu69382, 2.2.2018.. Jos ihmisoikeuskomission havainnot osoittavat, että viranomainen on kerännyt henkilötietoja laittomasti, yksilö voisi vedota kyseistä viranomaista vastaan Korean tuomioistuimissa esimerkiksi riitauttamalla tietojen keräämisen hallinnollisista riita-asioista annetun lain nojalla, tekemällä perustuslakivalituksen perustuslakituomioistuimesta annetun lain nojalla tai vaatimalla vahingonkorvausta valtion korvauksista annetun lain nojalla (ks. kohta 2.4.3 jäljempänä).2.4.3.Oikeudellinen muutoksenhakuYksilöt voivat vedota edellä kuvattuihin rajoituksiin ja suojatoimiin hakeakseen oikeussuojaa Korean tuomioistuimissa eri väylien kautta.Ensinnäkin asianomainen henkilö (ja hänen avustajansa) voi rikosprosessilain mukaisesti olla läsnä, kun etsintä- tai takavarikkopäätös pannaan täytäntöön, ja hän voi myös vastustaa sitä täytäntöönpanohetkelläRikosprosessilain 121 ja 219 §.. Lisäksi rikosprosessilaissa säädetään nk. kvasi-valituksesta, mikä tarkoittaa, että yksilö voi pyytää toimivaltaista tuomioistuinta kumoamaan syyttäjän tai poliisin tekemän takavarikkopäätöksen tai muuttamaan sitäRikosprosessilain 417 § yhdessä sen 414 §:n 2 momentin kanssa. Ks. myös korkeimman oikeuden päätös 97Mo66, 29.9.1997.. Tämän mekanismin avulla yksilöt voivat riitauttaa takavarikointipäätöksen täytäntöönpanotoimet.Yksilöt voivat myös vaatia vahingonkorvausta Korean tuomioistuimissa. Valtion korvauksista annetun lain perusteella yksilöt voivat vaatia korvausta vahingoista, joita virkamies on aiheuttanut suorittaessaan virkatehtäviään lainvastaisestiValtion korvauksista annetun lain 2 §:n 1 momentti.. Kyseisen lain nojalla tehtävä vaatimus käsitellään joko ns. korvausneuvostossa (Compensation Council) tai suoraan Korean tuomioistuimissaValtion korvauksista annetun lain 9 ja 12 §. Lailla perustetaan piirineuvostot (District Councils, joiden puheenjohtajana toimii kyseisen alueen syyttäjänviraston apulaissyyttäjä), keskusneuvosto (Central Council, jonka puheenjohtajana toimii apulaisoikeusministeri) ja erityisneuvosto (Special Council, joka vastaa asevoimien sotilas- tai siviilihenkilöstön aiheuttamien vahinkojen korvaamisesta ja jonka puheenjohtajana toimii apulaispuolustusministeri). Vahingonkorvaushakemukset käsitellään pääsääntöisesti piirineuvostoissa, joiden on tietyissä olosuhteissa toimitettava tapaukset edelleen keskus- tai erityisneuvoston käsiteltäväksi, esimerkiksi jos korvaus ylittää tietyn määrän tai jos hakija pyytää asian uudelleenkäsittelyä. Jäsenet kaikkiin neuvostoihin nimittää oikeusministeri (mm. oikeusministeriön virkamiesten, oikeusvirkamiesten, juristien ja valtion korvauksiin perehtyneiden asiantuntijoiden joukosta) ja heihin sovelletaan erityisiä eturistiriitoja koskevia sääntöjä (ks. valtion korvauksista annetun lain täytäntöönpanoasetuksen 7 §).. Jos uhri on ulkomaalainen, valtion korvauksista annettua lakia sovelletaan, jos uhrin kansalaisuusmaa korvaa vastaavasti Korean kansalaisille aiheutuneet vahingotValtion korvauksista annetun lain 7 §.. Oikeuskäytännön mukaan tämä edellytys täyttyy, jos toisessa maassa sovellettavat korvauksen hakemista koskevat vaatimukset eivät ole selvästi epäsuhtaiset Korean ja toisen maan välillä tai yleisesti tiukemmat kuin Korean asettamat vaatimukset, niin että niissä ei ole olennaisia erojaKorkeimman oikeuden päätös 2013Da208388, 11.6.2015.. Valtion korvausvastuuta säännellään siviililailla (Civil Act), jonka nojalla valtion korvausvastuu kattaa myös muut kuin aineelliset vahingot (esimerkiksi henkisen kärsimyksen)Ks. valtion korvauksista annetun lain 8 § sekä siviililain 751 §..Tietosuojasääntöjen rikkomisen osalta tietosuojalaissa säädetään täydentävästä oikeussuojakeinosta. Tietosuojalain 39 §:ssä säädetään, että jos rekisteröidylle aiheutuu vahinkoa tietosuojalain rikkomisen, hänen henkilötietojensa katoamisen, varastamisen, paljastamisen, väärentämisen, muuttamisen tai vahingoittumisen vuoksi, hän voi saada tällaisesta vahingosta korvauksen tuomioistuimessa. Valtion korvauksista annetussa laissa tarkoitetun kaltaista vastavuoroisuutta ei edellytetä.Vahingonkorvauksen lisäksi hallintovirastojen toimien tai laiminlyöntien perusteella on mahdollista hakea muutosta hallinnollisessa menettelyssä hallinnollisista riita-asioista annetun lain nojalla. Kuka tahansa voi riitauttaa hallintoviraston päätöksen (eli tiettyä tapausta koskevan julkisen vallan käytön tai sen käytöstä kieltäytymisen) tai laiminlyönnin (pitkään jatkunut hallintoviraston oikeudellisen velvollisuuden laiminlyönti), minkä seurauksena lainvastainen päätös voidaan kumota tai sitä voidaan muuttaa tai se voidaan todeta pätemättömäksi (tämä tarkoittaa, että kyseisellä päätöksellä ei ole oikeusvaikutusta tai että sitä ei ole olemassa oikeusjärjestyksessä); myös laiminlyönti voidaan todeta lainvastaiseksiHallinnollisista riita-asioista annetun lain 2 ja 4 §.. Hallinnollinen päätös voidaan riitauttaa, jos se vaikuttaa suoraan kansalaisoikeuksiin ja -velvollisuuksiinKorkeimman oikeuden päätös 98Du18435, 22.10.1999, korkeimman oikeuden päätös 99Du1113, 8.9.2000, ja korkeimman oikeuden päätös 2010Du3541, 27.9.2012.. Tämä koskee myös toimenpiteitä, joiden nojalla henkilötietoja kerätään joko suoraan (esim. telekuuntelun avulla) tai (esim. palveluntarjoajalle esitetyn) luovutuspyynnön avulla.Edellä mainittu vaatimus voidaan esittää ensin hallinnollisia muutoksenhakuasioita käsittelevälle lautakunnalle, joita on perustettu eräiden viranomaisten yhteyteen (mm. kansallinen tiedustelupalvelu, ihmisoikeuskomissio), tai korruptiontorjunnasta ja kansalaisoikeuksista vastaavan komitean (Anti-Corruption and Civil Rights Commission) yhteydessä toimivalle hallinnollisten muutoksenhakuasioiden keskuslautakunnalle (Central Administrative Appeals Commission)Hallinnollisesta muutoksenhausta annetun lain 6 § ja hallinnollisista riita-asioista annetun lain 18 §:n 1 momentti.. Tällainen hallinnollinen muutoksenhaku on vaihtoehtoinen, epävirallisempi keino hakea muutosta viranomaisen määräykseen tai laiminlyöntiin. On myös mahdollista nostaa kanne suoraan korealaisessa tuomioistuimessa hallinnollisista riita-asioista annetun lain nojalla.Päätöksen kumoamista/muuttamista voi hakea hallinnollisista riita-asioista annetun lain nojalla jokainen, jolla on siihen oikeudellinen intressi tai oikeus saada sen avulla oikeutensa palautetuksi, jos kyseinen päätös ei ole enää voimassaHallinnollisista riita-asioista annetun lain 12 §.. Vastaavasti pätemättömäksi julistamista voi vaatia jokainen, jolla on siihen oikeudellinen intressi. Sen sijaan laiminlyönnin lainvastaiseksi toteamista voi vaatia jokainen, joka on pyytänyt laiminlyönnin kohteena olevaa päätöstä ja jolla on oikeudellinen intressi vaatia laiminlyönnin lainvastaisuuden toteamistaHallinnollisista riita-asioista annetun lain 35 ja 36 §.. Korkeimman oikeuden oikeuskäytännön mukaan oikeudellisella intressillä tarkoitetaan oikeudellisesti suojattua etua eli suoraa ja erityistä etua, joka on suojattu niissä laeissa ja asetuksissa, joihin kyseinen hallinnollinen päätös perustuu (kyse ei siis voi olla yleisölle kuuluvasta yleisestä, epäsuorasta ja abstraktista edusta)Korkeimman oikeuden päätös 2006Du330, 26.3.2006.. Yksilöillä on tällainen oikeudellinen intressi, jos heidän henkilötietojensa keräämisessä lainvalvontatarkoituksiin ei ole noudatettu (erityislakien tai tietosuojalain nojalla) sovellettavia rajoituksia ja suojatoimia. Hallinnollisista riita-asioista annetun lain nojalla annettu lainvoimainen tuomio sitoo asianosaisiaHallinnollisista riita-asioista annetun lain 30 §:n 1 momentti..Vaatimus päätöksen peruuttamisesta/muuttamisesta tai laiminlyönnin lainvastaiseksi toteamisesta on esitettävä 90 päivän kuluessa siitä kun asianomainen on saanut tiedon päätöksestä/laiminlyönnistä ja periaatteessa viimeistään vuoden kuluttua päätöksen antamisesta tai laiminlyönnin ilmenemisestä, paitsi jos on olemassa perusteltu syy esittää vaatimus myöhemminHallinnollisista riita-asioista annetun lain 20 §. Tätä määräaikaa sovelletaan myös laiminlyönnin lainvastaisuuden toteamista koskevaan vaatimukseen, ks. hallinnollisista riita-asioista annetun lain 38 §:n 2 momentti.. Korkein oikeus on tulkinnut perustellun syyn käsitettä laajasti siten, että on arvioitava, onko kaikkien asiaan liittyvien olosuhteiden valossa yhteiskunnallisesti hyväksyttävää sallia myöhässä tehdyn valituksen käsittelyKorkeimman oikeuden päätös 90Nu6521, 28.6.1991.. Tämä koskee myös (mutta ei pelkästään) sellaisia viivästymisen syitä, joista asianomaista osapuolta ei voida pitää vastuullisena (eli tilanteet, joihin valittaja ei ole voinut vaikuttaa, esimerkiksi jos hän ei ole saanut ilmoitusta henkilötietojensa keräämisestä), sekä ylivoimaisia esteitä (force majeure, kuten luonnonmullistus tai sota).Yksilöt voivat myös tehdä perustuslakituomioistuimelle perustuslakivalituksenPerustuslakituomioistuimesta annetun lain 68 §:n 1 momentti.. Jokaisella, jonka perustuslaissa taattuja perusoikeuksia on loukattu julkisen vallan käytön tai käyttämättä jättämisen seurauksena (tuomioistuinten tuomioita lukuun ottamatta), on perustuslakituomioistuimesta annetun lain nojalla oikeus vaatia asian ratkaisemista perustuslakivalituksella. Ensin on kuitenkin käytettävä mahdolliset muut oikeussuojakeinot. Perustuslakituomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ulkomaalaiset voivat tehdä perustuslakivalituksen siltä osin kuin heidän perusoikeutensa tunnustetaan Korean perustuslaissa (ks. selitykset kohdassa 1.1)Perustuslakituomioistuimen päätös 99HeonMa194, 29.11.2001.. Perustuslakivalitus on tehtävä 90 päivän kuluessa siitä kun asianomainen on tullut tietoiseksi oikeuksiensa loukkauksesta ja vuoden kuluessa sen tapahtumisesta. Koska hallinnollisista riita-asioista annettuun lakiin perustuvaa menettelyä sovelletaan myös perustuslakituomioistuimesta annetun lain mukaisiin menettelyihinPerustuslakituomioistuimesta annetun lain 40 §., valitus voidaan silti ottaa käsiteltäväksi, jos on olemassa perusteltu syy, edellä kuvatun korkeimman oikeuden oikeuskäytännössä esitetyn tulkinnan mukaisesti.Jos ensin on käytettävä muut oikeussuojakeinot, perustuslakivalitus on tehtävä 30 päivän kuluessa siitä kun tällaisessa menettelyssä on saatu lopullinen päätösPerustuslakituomioistuimesta annetun lain 69 §.. Perustuslakituomioistuin voi mitätöidä julkisen vallan käyttöön perustuvan toimen, joka johti perusoikeuksien loukkaamiseen, tai vahvistaa, että tietty laiminlyönti on perustuslain vastainenPerustuslakituomioistuimesta annetun lain 75 §:n 3 momentti.. Siinä tapauksessa toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tuomioistuimen päätöksen noudattamiseksi.3.VIRANOMAISTEN PÄÄSY TIETOIHIN KANSALLISEEN TURVALLISUUTEEN LIITTYVISSÄ TARKOITUKSISSA3.1.Kansallisesta turvallisuudesta vastaavat toimivaltaiset lainvalvontaviranomaisetKorean tasavallassa on kaksi tiedusteluvirastoa: kansallinen tiedustelupalvelu (National Intelligence Service, NIS) ja puolustuksen turvallisuus- ja tukipalvelujen esikunta (Defense Security Support Command, DSSC). Lisäksi myös poliisi ja syyttäjälaitos voivat kerätä henkilötietoja kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tarkoituksia varten.NIS on perustettu kansallisesta tiedustelupalvelusta annetulla lailla (National Intelligence Service Act), ja se toimii suoraan presidentin alaisuudessa ja valvonnassaKansallisesta tiedustelupalvelusta annetun lain 2 § ja 4 §:n 2 momentti.. Sen tehtävänä on kerätä, koostaa ja jakaa erityisesti vieraita valtioita (ja Pohjois-Koreaa) koskevaa tietoaTällä ei tarkoiteta yksilöitä koskevia tietoja, vaan yleistä tietoa vieraista valtioista (trendeistä ja kehityksestä) sekä kolmansien maiden valtiollisten toimijoiden toiminnasta., vastavakoiluun liittyvää tiedustelutietoa (sotilas- ja teollisuusvakoilu mukaan lukien), tietoa terrorismista ja kansainvälisten rikollisjärjestöjen toiminnasta ja tietyntyyppisistä yleiseen ja kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvista rikoksista (esim. maan sisäinen kapina, ulkoinen hyökkäys) ja tiedustelutietoa, joka liittyy kyberturvallisuuden varmistamiseen ja kyberhyökkäyksien ja -uhkien ehkäisemiseen ja torjuntaanKansallisesta tiedustelupalvelusta annetun lain 3 §:n 1 momentti.. Kansallisesta tiedustelupalvelusta annetulla lailla perustetaan kyseinen tiedustelupalvelu ja vahvistetaan sen tehtävät, minkä lisäksi siinä esitetään sen toimintaa säätelevät yleiset periaatteet. Yleisperiaatteena on, että tiedustelupalvelun on säilytettävä poliittinen neutraalius ja suojeltava yksilöiden vapautta ja oikeuksiaLain 3 §:n 1 momentti, 6 §:n 2 momentti sekä 11 ja 21 §. Ks. myös eturistiriitoja koskevat säännöt, erityisesti lain 10 ja 12 §.. Kansallisen tiedustelupalvelun johtajan tehtävänä on laatia yleiset suuntaviivat, joissa esitetään tiedustelupalvelun tehtäviä eli tietojen keruuta ja käyttöä koskevat periaatteet, soveltamisala ja menettelyt, ja hän raportoi niistä kansalliskokoukselleKansallisesta tiedustelupalvelusta annetun lain 4 §:n 2 momentti.. Kansalliskokous (sen tiedusteluvaliokunta) voi vaatia suuntaviivojen korjaamista tai täydentämistä, jos se katsoo niiden olevan lainvastaisia tai perusteettomia. Tiedustelupalvelun johtaja ja henkilöstö eivät saa tehtäviään hoitaessaan käyttää väärin julkista valtaansa painostaakseen instituutioita, organisaatioita tai yksilöitä tekemään mitään sellaista, mihin niillä ei ole velvollisuutta, tai estääkseen jotakuta käyttämästä oikeuksiaanKansallisesta tiedustelupalvelusta annetun lain 13 §.. Lisäksi tiedustelupalvelun on noudatettava viestinnän tietosuojalakia, paikkatiedoista annettua lakia (Location Information Act) ja rikosprosessilakia, kun se sensuroi viestejä, harjoittaa telekuuntelua, kerää paikka- tai televalvontatietoja tai tallentaa tai kuuntelee yksityistä viestintääKansallisesta tiedustelupalvelusta annetun lain 14 §.. Toimivallan väärinkäytöstä tai tietojen keräämisestä näiden lakien vastaisesti voidaan määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksiaKansallisesta tiedustelupalvelusta annetun lain 22 ja 23 §..Puolustuksen turvallisuus- ja tukipalvelujen esikunta (Defense Security Support Command) on puolustusministeriön alaisuudessa toimiva sotilastiedusteluvirasto. Se vastaa turvallisuusasioista sotilasalalla, sotilasrikosten tutkinnasta (sotilastuomioistuimesta annetun lain (Military Court Act) mukaisesti) ja sotilastiedustelusta. Se ei yleensä harjoita siviilien tarkkailua, ellei se ole tarpeen sen sotilaallisten tehtävien hoitamiseksi. Esikunta voi tutkia ainoastaan sotilashenkilöstöä ja puolustusvoimien siviilihenkilöstöä sekä henkilöitä, jotka osallistuvat sotilaskoulutukseen tai kuuluvat reserviin tai rekrytointipalveluun sekä sotavankejaSotilastuomioistuimesta annetun lain 1 §.. Kun esikunta kerää viestintätietoja kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tarkoituksia varten, sen on noudatettava viestinnän tietosuojalaissa ja sen täytäntöönpanoasetuksessa säädettyjä rajoituksia ja suojatoimia.3.2.Oikeusperustat ja rajoituksetViestinnän tietosuojalaissa, terrorismintorjuntalaissa (Act on Anti-Terrorism for the Protection of Citizens and Public Security) ja televiestintäyrityksiä koskevassa laissa vahvistetaan oikeusperustat sekä sovellettavat rajoitukset ja suojatoimet, joiden nojalla henkilötietoja voidaan kerätä kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tarkoituksia vartenKansalliseen turvallisuuteen liittyvien rikosten tutkinnassa poliisin ja kansallisen tiedustelupalvelun on noudatettava rikosprosessilakia, kun taas sotilastiedustelupalvelun toimintaa säännellään sotilastuomioistuinlailla.. Näillä rajoituksilla ja suojatoimilla, joita käsitellään tarkemmin jäljempänä, varmistetaan, että henkilötietojen kerääminen rajoittuu siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä oikeutetun tavoitteen saavuttamiseksi. Henkilötietoja ei saa kerätä laajamittaisesti tai kohdentamattomasti myöskään kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tarkoituksia varten.3.2.1.Viestintätietojen kerääminen3.2.1.1.Viestintätietojen kerääminen tiedusteluvirastojen toimesta3.2.1.1.1.OikeusperustaViestinnän tietosuojalaissa annetaan tiedusteluvirastoille valtuudet kerätä viestintätietoja ja velvoitetaan viestintäpalvelujen tarjoajat tekemään yhteistyötä niiden kanssaViestinnän tietosuojalain 15-2 §.. Kuten kohdassa 2.2.2.1 esitetään, viestinnän tietosuojalaissa erotetaan yhtäältä viestinnän sisällön kerääminen (eli yhteydenpidon rajoittamista koskevat toimenpiteet kuten telekuuntelu tai sensuuriViestinnän tietosuojalain 2 §:n 6 ja 7 momentti.) ja toisaalta televalvontatietojen kerääminenViestinnän tietosuojalain 2 §:n 11 momentti..Näitä kahta eri tyyppiä edustavien tietojen keräämisen edellytykset eroavat toisistaan, mutta sovellettavat menettelyt ja suojatoimet ovat pitkälti samatKs. viestinnän tietosuojalain 13-4 §:n 2 momentti ja sen täytäntöönpanoasetuksen 37 §:n 4 momentti, joiden mukaan viestinnän sisällön keräämiseen sovellettavia menettelyjä sovelletaan soveltuvin osin myös televalvontatietojen keräämiseen.. Televalvontatietoja (eli metatietoja) saa kerätä kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvien uhkien ehkäisemiseksiViestinnän tietosuojalain 13-4 §.. Yhteydenpidon rajoittamista koskevien toimenpiteiden toteuttamiseen (eli viestinnän sisällön keräämiseen) sovelletaan tiukempia edellytyksiä, sillä niitä voidaan toteuttaa ainoastaan jos on olemassa kansalliseen turvallisuuteen kohdistuva vakava vaara ja tietojen kerääminen on välttämätöntä sen ehkäisemiseksiViestinnän tietosuojalain 7 §:n 1 momentti.. Lisäksi pääsy viestinnän sisältöön sallitaan vain viimesijaisena keinona kansallisen turvallisuuden varmistamiseksi, ja viestinnän yksityisyyden loukkaus on pyrittävä minimoimaanViestinnän tietosuojalain 3 §:n 2 momentti.. Myös silloin kun toimenpiteisiin on saatu asianmukainen hyväksyntä/lupa, ne on lopetettava heti kun ne eivät enää ole tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että yksilön viestintäsalaisuuden loukkaus rajoitetaan mahdollisimman vähäänViestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 2 §..3.2.1.1.2.Viestintätietojen keräämiseen sovellettavat rajoitukset ja suojatoimet silloin kun ainakin yksi viestinnän osapuoli on Korean kansalainenKun viestinnän osapuolista ainakin yksi on Korean kansalainen, viestintätietoja (sekä sisältöä että metatietoja) saa kerätä ainoastaan ylemmän oikeusasteen tuomioistuimen (High Court) ylemmän puheenjohtajan luvallaViestinnän tietosuojalain 7 §:n 1 momentin 1 kohta. Toimivaltainen tuomioistuin on jommankumman tai kummankin tarkkailukohteen koti- tai toimipaikan ylemmän oikeusasteen tuomioistuin.. Asiaa koskeva tiedusteluviraston pyyntö on esitettävä kirjallisesti syyttäjälle tai ylemmän syyttäjän virastolleViestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 7 §:n 3 momentti.. Pyynnössä on ilmoitettava keräämisen syyt (esimerkiksi kansallista turvallisuutta uhkaava vakava vaara, tai että keruu on tarpeen kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvien uhkien ehkäisemiseksi) ja perusteluna toimiva näyttö sekä pyyntöön liittyvät yksityiskohdat (eli keräämisen tavoitteet, kohteena oleva(t) yksilö(t), soveltamisala, keruuaika ja se, missä ja miten kerääminen on tarkoitus suorittaa)Viestinnän tietosuojalain 7 §:n 3 momentti ja 6 §:n 4 momentti.. Syyttäjä / ylemmän syyttäjän virasto pyytää puolestaan lupaa ylemmän oikeusasteen tuomioistuimen ylemmältä puheenjohtajaltaViestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 7 §:n 4 momentti. Syyttäjän tuomioistuimelle esittämässä pyynnössä on esitettävä pääasialliset syyt epäilylle, ja jos pyyntö koskee samanaikaisesti useita lupia, niiden perustelut (ks. viestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 4 §).. Puheenjohtaja voi antaa kirjallisen luvan vain jos hän katsoo hakemuksen olevan perusteltu; muussa tapauksessa pyyntö hylätäänViestinnän tietosuojalain 7 §:n 3 momentti sekä 6 §:n 5 ja 9 momentti.. Tietojenkeruuta koskevassa päätöksessä täsmennetään keräämisen tyyppi, tavoite, kohde, laajuus ja keräämisaika sekä se, missä ja miten kerääminen voidaan suorittaaViestinnän tietosuojalain 7 §:n 3 momentti ja 6 §:n 6 momentti..Erityisiä sääntöjä sovelletaan silloin kun kyseessä on salahankkeeseen liittyvä toiminta, joka uhkaa kansallista turvallisuutta, eikä vallitsevan hätätilanteen vuoksi ole mahdollista noudattaa edellä mainittuja menettelyjäViestinnän tietosuojalain 8 §.. Kun nämä edellytykset täyttyvät, tiedusteluvirastot voivat toteuttaa tarkkailutoimenpiteitä ilman tuomioistuimen ennakkohyväksyntääViestinnän tietosuojalain 8 §:n 1 momentti.. Tiedusteluviraston on kuitenkin pyydettävä tuomioistuimen hyväksyntää heti kun hätätoimenpiteet on toteutettu. Jos hyväksyntää ei saada 36 tunnin kuluessa toimenpiteiden toteuttamisesta, ne on lopetettava välittömästiViestinnän tietosuojalain 8 §:n 2 momentti.. Hätätilanteessa tietojen keräämisen on kuitenkin aina tapahduttava hätätilanteen sensuuria/kuuntelua koskevan lausunnon mukaisesti, ja tiedot keräävän tiedusteluviraston on pidettävä kirjaa kaikista hätätoimenpiteistäViestinnän tietosuojalain 8 §:n 4 momentti. Ks. edellä kohta 2.2.2.2 hätätoimenpiteet lainvalvonnan yhteydessä..Jos tarkkailu saadaan päätökseen lyhyessä ajassa, niin että tuomioistuimen hyväksyntää ei ole ehditty saada, toimivaltaisen syyttäjänviraston johtajan on lähetettävä toimivaltaisen tuomioistuimen puheenjohtajalle tiedusteluviraston laatima ilmoitus hätätilanteen toimenpiteen toteuttamisesta, joka pitää kirjaa hätätoimenpiteistäViestinnän tietosuojalain 8 §:n 5 ja 7 momentti. Ilmoituksessa on annettava tiedot tarkkailutoimenpiteen tavoitteesta, kohteesta, soveltamisalasta, kestosta, toteuttamispaikasta ja -tavasta sekä perusteet, joiden vuoksi pyyntöä ei ole esitetty ennen toimenpiteen toteuttamista (viestinnän tietosuojalain 8 §:n 6 momentti).. Näin tuomioistuin voi tutkia tietojen keräämisen lainmukaisuuden.3.2.1.1.3.Viestintätietojen keräämiseen sovellettavat rajoitukset ja suojatoimet silloin kun kaikki viestinnän osapuolet ovat muita kuin Korean kansalaisiaJotta tiedusteluvirastot voisivat kerätä tietoja yksinomaan muiden kuin Korean kansalaisten välisestä viestinnästä, niiden on saatava etukäteen presidentin kirjallinen hyväksyntäViestinnän tietosuojalain 7 §:n 1 momentin 2 kohta.. Tällaisia viestejä kerätään kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tarkoituksia varten vain jos ne kuuluvat johonkin erikseen mainittuun ryhmään eli kun viestien lähettäjät tai vastaanottajat ovat Korean tasavallalle vihamielisten maiden virkamiehiä tai muita yksilöitä, tai vieraiden valtioiden elimiä, ryhmiä tai kansalaisia, joiden epäillään osallistuvan Korean-vastaiseen toimintaanTällä tarkoitetaan toimintaa, joka uhkaa kansakunnan olemassaoloa ja turvallisuutta, demokraattista järjestystä tai kansalaisten elämää ja vapautta., tai sellaisten Korean niemimaalla olevien ryhmien jäseniä, jotka eivät tosiasiallisesti kuulu Korean tasavallan suvereniteetin piiriin, tai tällaisten ryhmien vieraissa valtioissa toimivien kattoryhmien jäseniäJos taas yksi osapuoli on viestinnän tietosuojalain 7 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettu henkilö ja toinen osapuoli tuntematon tai määrittämätön, sovelletaan 7 §:n 1 momentin 2 kohdassa kuvattua menettelyä.. Jos taas yksi viestinnän osapuoli on Korean kansalainen ja toinen ei, vaaditaan tuomioistuimen hyväksyntä kohdassa 3.2.1.1.2 kuvatun menettelyn mukaisesti.Tiedusteluviraston johtajan on esitettävä aiottuja toimenpiteitä koskeva suunnitelma kansallisen tiedustelupalvelun johtajalleViestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 8 §:n 1 momentti. Kansallisen tiedustelupalvelun johtajan nimittää presidentti kansalliskokouksen hyväksynnän jälkeen (kansallisesta tiedustelupalvelusta annetun lain 7 §).. Tämä tarkistaa, että suunnitelma on asianmukainen, ja toimittaa sen sitten presidentin hyväksyttäväksiViestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 8 §:n 2 momentti.. Suunnitelmassa on esitettävä samat tiedot kuin silloin kun tuomioistuimelta haetaan lupaa kerätä Korean kansalaisten tietoja (ks. edellä)Viestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 8 §:n 3 momentti yhdessä lain 6 §:n 4 momentin kanssa.. Siinä on ilmoitettava erityisesti keräämisen syyt (esimerkiksi kansallista turvallisuutta uhkaava vakava vaara, tai että keruu on tarpeen kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvien uhkien ehkäisemiseksi), tärkeimmät epäilynaiheet ja perusteluna toimiva näyttö sekä pyyntöön liittyvät yksityiskohdat (eli keräämisen tavoitteet, kohteena oleva(t) yksilö(t), soveltamisala, keruuaika ja se, missä ja miten kerääminen on tarkoitus suorittaa). Jos samanaikaisesti haetaan useita lupia, on esitettävä niiden kaikkien tarkoitus ja perustelutViestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 8 §:n 3 momentti ja 4 §..HätätilanteissaEli silloin kun toimenpiteen kohteena on salahankkeeseen liittyvä toiminta, joka uhkaa kansallista turvallisuutta, eikä ole aikaa pyytää presidentin hyväksyntää, ja hätätoimenpiteiden laiminlyönti voisi vaarantaa kansallisen turvallisuuden (viestinnän tietosuojalain 8 §:n 8 momentti). on saatava ennakkohyväksyntä ministeriltä, jonka alaisuuteen asianomainen tiedusteluvirasto kuuluu. Tällöin tiedusteluviraston on pyydettävä presidentin hyväksyntää välittömästi hätätoimenpiteiden toteuttamisen jälkeen. Jos hyväksyntää ei saada 36 tunnin kuluessa hakemuksen tekemisestä, tietojen kerääminen on lopetettava välittömästiViestinnän tietosuojalain 8 §:n 9 momentti.. Tällaisissa tapauksissa kerätyt tiedot on aina tuhottava.3.2.1.1.4.Yleiset rajoitukset ja suojatoimetErityisesti silloin kun tiedusteluvirastot vaativat yksityisiä palveluntarjoajia tekemään yhteistyötä, niiden on esitettävä tuomioistuimen päätös / presidentin ennakkohyväksyntä tai jäljennös hätätilanteen sensuuria koskevan lausunnon kansilehdestä, joka yhteistyöhön pakotetun yksikön on säilytettävä tiedostoissaanViestinnän tietosuojalain 9 §:n 2 momentti ja sen täytäntöönpanoasetuksen 12 §.. Yksiköt, joita vaaditaan luovuttamaan tietoja tiedusteluvirastoille viestinnän tietosuojalain nojalla, voivat kieltäytyä siitä, jos hyväksynnässä tai hätäsensuuria koskevassa lausunnossa viitataan väärään tunnisteeseen (esim. puhelinnumero kuuluu eri henkilölle kuin sille, joka on toimenpiteen kohteena). Televiestinnässä käytettäviä salasanoja ei saa paljastaa missään tapauksessaViestinnän tietosuojalain 9 §:n 4 momentti..Tiedusteluvirastot voivat uskoa yhteydenpitoa rajoittavien toimenpiteiden toteuttamisen tai telekuuntelutietojen keräämisen postitoimistolle tai televiestintäpalvelujen tarjoajalle (nämä on määritelty televiestintäyrityksiä koskevassa laissa)Viestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 13 §.. Sekä asianomaisen tiedusteluviraston että yhteistyöpyynnön vastaanottavan palveluntarjoajan on pidettävä rekisteriä, josta käy ilmi toimenpidepyyntöjen tarkoitus, niiden täytäntöönpanon tai yhteistyön ajankohta sekä toimenpiteiden kohde (esim. posti, puhelin, sähköposti) kolmen vuoden ajanViestinnän tietosuojalain 9 §:n 3 momentti ja sen täytäntöönpanoasetuksen 17 §:n 2 momentti. Tätä määräaikaa ei sovelleta televalvontatietoihin (ks. viestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 39 §).. Televalvontatietoja toimittavien palveluntarjoajien on säilytettävä seitsemän vuoden ajan tieto siitä, kuinka usein tällaisia tietoja kerätään, ja raportoitava siitä tiede- ja tieto- ja viestintätekniikkaministeriölle kahdesti vuodessaViestinnän tietosuojalain 13 §:n 7 momentti ja sen täytäntöönpanoasetuksen 39 §..Tiedusteluvirastojen on raportoitava keräämistään tiedoista ja tarkkailutoimien tuloksesta kansallisen tiedustelupalvelun johtajalleViestinnän tietosuojalain täytäntöönpanoasetuksen 18 §:n 3 momentti.. Televalvontatietojen osalta tiedusteluelinten on pidettävä kirjaa siitä, että tällaisia tietoja koskeva pyyntö on esitetty, ja talletettava myös kyseinen kirjallinen pyyntö ja tieto sen esittäneestä instituutiostaViestinnän tietosuojalain 13 §:n 5 momentti ja 13-4 §:n 3 momentti..Sekä viestinnän sisällön että televalvontatietojen kerääminen saa kestää enintään neljä kuukautta, ja se on lopetettava välittömästi, jos asetettu tavoite saavutetaan aikaisemminViestinnän tietosuojalain 7 §:n 2 momentti.. Jos lupaedellytykset ovat edelleen voimassa, määräaikaa voidaan jatkaa enintään neljällä kuukaudella tuomioistuimen tai presidentin luvalla. Hakemus tarkkailutoimenpiteiden jatkamista koskevan hyväksynnän saamiseksi on esitettävä kirjallisesti, ja siinä on mainittava syyt, joiden vuoksi pidentämistä haetaan ja toimitettava näyttöäViestinnän tietosuojalain 7 §:n 2 momentti ja sen täytäntöönpanoasetuksen 5 §..Keräämisen oikeusperustasta riippuen yksilöille yleensä ilmoitetaan heidän viestiensä keräämisestä. Riippumatta siitä, kerätäänkö viestinnän sisältöä vai televalvontatietoja ja onko tiedot saatu tavanomaisessa menettelyssä vai hätätilanteessa, tiedusteluviraston johtajan on ilmoitettava asianomaiselle tällaisesta tarkkailutoimenpiteestä kirjallisesti 30 päivän kuluessa siitä kun tarkkailu on päättynytViestinnän tietosuojalain 9-2 §:n 3 momentti. Viestinnän tietosuojalain 13-4 §:n mukaisesti tämä koskee sekä viestinnän sisällön että televalvontatietojen keräämistä.. Ilmoituksessa on mainittava 1) se, että tietoja on kerätty, 2) täytäntöönpanosta vastaava virasto ja 3) täytäntöönpanoaika. Ilmoittamista voidaan kuitenkin lykätä, jos se vaarantaisi kansallisen turvallisuuden tai uhkaisi ihmisten henkeä ja fyysistä turvallisuuttaViestinnän tietosuojalain 9-2 §:n 4 momentti.. Ilmoitus on tehtävä 30 päivän kuluessa siitä kun lykkäyksen syyt ovat lakanneet olemastaViestinnän tietosuojalain 13-4 §:n 2 momentti ja 9-2 §:n 6 momentti..Ilmoitusvelvollisuutta sovelletaan kuitenkin tietojen keräämiseen vain silloin kun ainakin yksi osapuolista on Korean kansalainen. Näin ollen muille kuin Korean kansalaisille ilmoitetaan vain jos kerääminen kohdistuu heidän viestintäänsä Korean kansalaisten kanssa. Ilmoitusvelvollisuutta ei siis ole silloin kun viestintä tapahtuu yksinomaan muiden kuin Korean kansalaisten kesken.Viestinnän sisältöä ja televalvontatietoja, jotka on hankittu tarkkailun avulla viestinnän tietosuojalain nojalla, voidaan käyttää ainoastaan 1) tiettyjen rikosten tutkinnassa, syytteeseenpanossa tai ehkäisemisessä, 2) kurinpitomenettelyissä, 3) oikeudenkäynnissä, kun viestinnän osapuoli vetoaa niihin vahingonkorvauksen saamiseksi, tai 4) jos tietojen käyttö sallitaan muissa laeissaViestinnän tietosuojalain 5 §:n 1 ja 2 momentti sekä 12 ja 13-5 §..3.2.1.2.Viestintätietojen kerääminen poliisin/syyttäjien toimesta kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tarkoituksia vartenPoliisi/syyttäjä voi kerätä viestintätietoja (sekä sisältöä että televalvontatietoja) kansalliseen turvallisuuteen liittyviä tarkoituksia varten samoin edellytyksin kuin ne, joita käsitellään kohdassa 3.2.1.1. HätätilanteissaEli silloin kun toimenpiteen kohteena on salahankkeeseen liittyvä toiminta, joka uhkaa kansallista turvallisuutta, eikä ole mahdollista soveltaa tavanomaista hyväksymismenettelyä (viestinnän tietosuojalain 8 §:n 1 momentti). sovellettava menettely on edellä kuvattu menettely, jota sovelletaan viestinnän sisällön keräämiseen lainvalvontatarkoituksia varten hätätilanteissa (ks. viestinnän tietosuojalain 8 §).3.2.2.Terroristiepäiltyjen tietojen kerääminen3.2.2.1.OikeusperustaTerrorismintorjuntalaissa annetaan kansallisen tiedustelupalvelun johtajalle valtuudet kerätä tietoja terroristiepäillyistäTerrorismintorjuntalain 9 §.. Terroristiepäillyllä tarkoitetaan terroristiryhmän jäsentäTerroristiryhmällä tarkoitetaan ryhmää, jonka Yhdistyneet kansakunnat on nimennyt terroristiryhmäksi (terrorismintorjuntalain 2 §:n 2 momentti)., henkilöä, joka on tukenut terroristiryhmää (edistämällä ja levittämällä sen aatteita tai taktiikkaa), kerännyt tai antanut varoja terrorismiinTerrorismilla tarkoitetaan terrorismintorjuntalain 2 §:n 1 momentissa esitetyn määritelmän mukaan toimintaa, jonka tarkoituksena on estää valtiota, paikallishallintoa tai vieraan valtion hallitusta (myös kansainvälisiä järjestöjä) käyttämästä toimivaltaansa tai pakottaa ne toteuttamaan toimia ilman oikeudellista velvoitetta, tai uhata yleisöä. Tämä tarkoittaa muun muassa a) henkilön surmaamista tai hengenvaaran aiheuttamista ruumiinvamman seurauksena taikka henkilön pidättämistä, eristämistä, sieppaamista tai panttivangiksi ottamista; b) tietyntyyppistä ilma-alukseen kohdistuvaa toimintaa (esim. pudottaminen, sieppaaminen tai ilmassa olevan aluksen vahingoittaminen); c) tietyntyyppistä alukseen kohdistuvaa toimintaa (esim. toiminnassa olevan aluksen tai meriliikenteen rakenteen haltuunotto, tuhoaminen tai vahingoittaminen siinä määrin, että sen turvallisuus vaarantuu, mukaan lukien toiminnassa olevan aluksen tai meriliikenteen rakenteen lastin vahingoittaminen); d) biokemiallisten aseiden, räjähteiden tai tuliaseiden tai laitteiden sijoittamista, laukaisemista tai käyttämistä millä tahansa muulla tavoin kuoleman, vakavan vamman tai vakavan aineellisen vahingon aiheuttamiseksi tai tällaisen vaikutuksen aiheuttamista tietyntyyppisillä ajoneuvoilla tai laitoksilla (esim. junat, raitiovaunut, moottoriajoneuvot, yleiset puistot ja asemat sekä sähkö- ja kaasulaitokset ja televiestintäpalveluja tarjoavat laitokset); e) tietyntyyppistä toimintaa, joka liittyy ydinmateriaaleihin ja radioaktiivisiin aineisiin tai ydinlaitoksiin (esim. hengenvaaran tai ruumiinvamman aiheuttaminen ja omaisuuden vahingoittaminen tai yleisen turvallisuuden häiritseminen muulla tavoin tuhoamalla ydinreaktori tai käsittelemällä radioaktiivisia aineita väärin)., tai osallistunut muuhun toimintaan, jolla valmistellaan tai edistetään terrorismia tai vehkeillään ja yllytetään siihen, tai henkilöä, jonka voidaan perustellusti epäillä harjoittaneen tällaista toimintaaTerrorismintorjuntalain 2 §:n 3 momentti.. Pääsääntönä on, että terrorismintorjuntalain täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten on kunnioitettava Korean perustuslaissa vahvistettuja perusoikeuksiaTerrorismintorjuntalain 3 §:n 3 momentti..Terrorismintorjuntalaissa itsessään ei säädetä terrorismiepäiltyjen tietojen keräämisen yhteydessä sovellettavista erityisistä valtuuksista, rajoituksista tai suojatoimista, vaan siinä viitataan muissa säädöksissä vahvistettuihin menettelyihin. Terrorismintorjuntalain nojalla kansallisen tiedustelupalvelun johtaja voi ensinnäkin kerätä 1) tietoa maahantulosta Korean tasavaltaan ja maasta lähdöstä, 2) tietoa rahoitustoimista ja 3) viestintätietoja. Riippuen siitä, minkätyyppisiä tietoja hankitaan, asiaa koskevat menettelyvaatimukset on vahvistettu maahanmuuttolaissa (Immigration Act), tullilaissa (Customs Act), rahoitustoimia koskevasta raportoinnista annetussa laissa tai viestinnän tietosuojalaissaTerrorismintorjuntalain 9 §:n 1 momentti.. Maahantuloa ja maastalähtöä koskevien tietojen keräämisen osalta terrorismintorjuntalaissa viitataan maahanmuuttolaissa ja tullilaissa säädettyihin menettelyihin. Näissä laeissa ei kuitenkaan tällä hetkellä säädetä tällaisista toimivaltuuksista. Viestintätietojen ja rahoitustoimia koskevien tietojen keräämisen osalta terrorismintorjuntalaissa viitataan viestinnän tietosuojalaissa säädettyihin rajoituksiin ja suojatoimiin (joita täsmennetään jäljempänä) sekä rahoitustoimia koskevasta raportoinnista annettuun lakiin (joka ei ole merkityksellinen tietosuojan riittävyyttä koskevan arvioinnin kannalta, kuten kohdassa 2.1 selitetään).Lisäksi terrorismintorjuntalain 9 §:n 3 momentissa täsmennetään, että kansallisen tiedustelupalvelun johtaja voi pyytää terroristiepäillyn henkilötietoja rekisterinpitäjältäTietosuojalain 2 §:ssä olevan määritelmän mukaisesti julkinen laitos, oikeushenkilö, organisaatio tai henkilö ym., joka käsittelee henkilötietoja henkilötietorekisterissä suoraan tai välillisesti virallisia tarkoituksia tai liiketoimintaa varten. tai paikkatietoja tällaisten tietojen toimittajaltaPaikkatiedoista annetun lain 5 §:ssä olevan määritelmän mukaisesti jokainen, joka on saanut Korean viestintäpalvelukomissiolta (Korea Communications Commission) luvan harjoittaa paikkatietoja koskevaa liiketoimintaa.. Tämä mahdollisuus rajoittuu vapaaehtoisiin luovuttamispyyntöihin, joihin henkilötietojen rekisterinpitäjien ja paikkatietojen toimittajien ei tarvitse vastata, ja joihin ne voivat joka tapauksessa vastata ainoastaan tietosuojalain ja paikkatiedoista annetun lain mukaisesti (ks. kohta 3.2.2.2 jäljempänä).3.2.2.2.Tietojen vapaaehtoiseen luovuttamiseen tietosuojalain ja paikkatiedoista annetun lain nojalla sovellettavat rajoitukset ja suojatoimetTerrorismintorjuntalain nojalla esitettävät vapaaehtoista yhteistyötä koskevat pyynnöt on rajoitettava terroristiepäiltyjä koskeviin tietoihin (ks. kohta 3.2.2.1 edellä). Kaikissa tällaisissa kansallisen tiedustelupalvelun pyynnöissä on noudatettava Korean perustuslaissa vahvistettuja lainmukaisuuden, tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden periaatteita (12 §:n 1 momentti ja 37 §:n 2 momentti)Ks. myös terrorismintorjuntalain 3 §:n 2 ja 3 momentti. sekä henkilötietojen keräämistä koskevia tietosuojalain vaatimuksia (3 §:n 1 momentti, ks. kohta 1.2 edellä). Kansallisesta tiedustelupalvelusta annetussa laissa täsmennetään lisäksi, että tiedustelupalvelu ei saa tehtäviään hoitaessaan käyttää väärin julkista valtaansa painostaakseen instituutioita, organisaatioita tai yksilöitä tekemään mitään sellaista, mihin niillä ei ole velvollisuutta, tai estääkseen jotakuta käyttämästä oikeuksiaanKansallisesta tiedustelupalvelusta annetun lain 11 §:n 1 momentti.. Tämän kiellon rikkomisesta voidaan määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksiaKansallisesta tiedustelupalvelusta annetun lain 19 §..Henkilötietojen rekisterinpitäjät ja paikkatietojen toimittajat, jotka saavat kansalliselta tiedustelupalvelulta pyyntö