Komission päätös,

tehty 26 päivänä kesäkuuta 2002,

yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.2650 - Haniel / Cementbouw / JV (CVK))

(tiedoksiannettu numerolla K (2002) 2315)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2003/754/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97(2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon menettelyn aloittamisesta tässä asiassa 30 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn komission päätöksen,

on kuullut keskittymiä käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa(3),

ottaa huomioon kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen tästä asiasta(4),

Sekä katsoo seuraavaa:

(1) Yritykset Franz Haniel & Cie GmbH (jäljempänä "Haniel") ja Cementbouw Handel & Industrie BV (jäljempänä "Cementbouw") ilmoittivat 24 päivänä tammikuuta 2002 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (jäljempänä "sulautuma-asetus") 4 artiklan mukaisesti komissiolle muodostavansa yrityskeskittymän. Ilmoituksen mukaan Haniel ja Cementbouw hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Coöperative Verkoop- en Produktievereniging van Kalkzandsteenproducenten (jäljempänä "CVK", Alankomaat) ja sen jäsenyrityksissä vuonna 1999 tekemällä sopimuksen ja ostamalla RAG AG:n (jäljempänä "RAG", Saksa) omistusosuudet.

(2) Tutkittuaan ilmoituksen komissio ensinnäkin totesi, että ilmoitettu suunnitelma kuuluu sulautuma-asetuksen soveltamisalaan ja että sen soveltuvuus yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan on erittäin kyseenalainen. Tämän vuoksi komissio päätti aloittaa menettelyn sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla. Tutkittuaan asian yksityiskohtaisesti komissio päättelee, että ilmoitettu yrityskeskittymää koskeva suunnitelma luo tosin sellaisen määräävän aseman, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy. Osapuolten antamat sitoumukset kuitenkin mahdollistavat yrityskeskittymästä johtuvien kilpailua koskevien epäilyjen poistamisen.

I OSAPUOLET JA LIIKETOIMI

A. Osapuolet

(3) Haniel on monipuolinen saksalainen holdingyhtiö. Rakennusainealalla Haniel valmistaa ja myy seinänrakennusmateriaaleja, kuten kalkkihiekkakiveä, höyrykarkaistua kevytbetonia ja valmisbetonia. Hanielilla on toimintaa pääasiassa Saksassa. Alankomaissa Hanielilla oli ennen käsiteltävänä olevaa yrityskeskittymää toimintaa osakkaana useissa kalkkihiekkakivitehtaissa, jotka ovat CVK:n jäseniä. Lisäksi Haniel otti vuonna 2002 haltuunsa saksalaiset yritykset nimeltä Fels-Werke GmbH (jäljempänä "Fels") ja Ytong Holding AG (jäljempänä "Ytong"), jotka toimivat tytäryhtiöidensä kautta Alankomaissa rakennusaineiden alalla. Haniel on tosin antanut komissiolle sitoumuksen, jonka mukaan se sitoutuu myymään Ytongin Alankomaiden toiminnat tietyin edellytyksin(5).

(4) Cementbouw toimii Alankomaissa rakennusainekaupan, rakennustarvikekaupan, logistiikan ja raaka-aineiden, valmisbetonin ja rakennusaineteollisuuden alalla. Cementbouw kuuluu CVC Capital Partners Group Ltd:n (jäljempänä "CVC") määräysvaltaan, joka on sijoitusyhtiö, jonka toimipaikka on Kanaalisaarilla.

(5) CVK myy Alankomaissa kalkkihiekkakivituotteita ja ohjaa jäsenyritystensä tehtaiden kalkkihiekkakiven tuotantoa. Kaikki Alankomaiden kalkkihiekkakivitehtaat ovat CVK:n jäseniä. Kyseessä ovat seuraavat yritykset (prosenttiluvut kuvaavat niiden osuutta CVK:n pääomasta):

>TAULUKON PAIKKA>

(6) Haniel omistaa osuudet yrityksistä De Hazelaar, Loevestein, Boudewijn, Hoogdonk ja Rijsbergen. Cementbouw omistaa osuudet yrityksistä Harderwijk, Roelfsema ja Bergumermeer. Yrityksistä Anker, Vogelenzang ja Van Herwaarden Haniel ja Cementbouw omistavat kumpikin [...]* prosentin osuuden.

B. 9 päivänä elokuuta 1999 toteutetun liiketoimen tausta ja toteutus

(7) CVK syntyi vuonna 1947 aluksi jäsenyritystensä, alankomaalaisten kalkkihiekkakiven valmistajien, yhteiseksi myyntiorganisaatioksi. Vuonna 1989 CVK muutettiin osuuskunnaksi kalkkihiekkakiven valmistajien yhteistyön parantamiseksi.

(8) Alun perin itsenäiset kalkkihiekkakivitehtaat siirtyivät ajan mittaan eri yritysryhmien hallintaan. Ennen kyseessä olevaa liiketointa viisi yhdestätoista CVK:n jäsenyrityksestä oli Hanielin tytäryhtiöitä (De Hazelaar, Loevestein, Boudewijn, Hoogdonk ja Rijsbergen). Kolme kalkkihiekkakivitehdasta (Harderwijk, Roelfsema ja Bergumermeer) oli Cementbouw'n tytäryhtiöitä, ja se kuului silloin vielä alankomaalaiseen NBM Amstelland BV:hen (jäljempänä "NBM Amstelland")(6). Kaksi tehdasta (Anker ja Vogelenzang) oli RAG:n tytäryhtiöitä. Haniel omisti Van Herwaardenista [...]* prosenttia, Cementbouw / NBM Amstelland [...]* prosenttia ja RAG [...]* prosenttia.

(9) Vuonna 1998 Alankomaiden kilpailuvirastolle (Nederlandse Mededingingsautoriteit, jäljempänä "NMa") ilmoitettiin yrityskeskittymää koskevasta suunnitelmasta, jonka tarkoituksena oli hankkia CVK:lle määräysvalta jäsenyrityksissään, Alankomaiden kaikissa 11:ssä kalkkihiekkakiven valmistajassa. Määräysvallan siirtämisen oli tarkoitus tapahtua solmimalla yhteistyösopimus (Poolingovereenkomst). Ilmoitusta edelsi lähinnä vuoden 1997 loppuun asti voimassa olleeseen Alankomaiden kilpailulakiin perustunut syyttäjäviranomaisten aloittama kilpailunrajoituksia koskeva [...]* menettely CVK:ta vastaan. NMa hyväksyi ilmoitetun keskittymän 20 päivänä lokakuuta 1998 tekemällään päätöksellä.(7) NMa katsoi, että yhteistyösopimus ja CVK:n sääntöihin (statuten) tehdyt vastaavat muutokset takasivat, että jäsenyritysten ja niiden omistajien alkuperäiset taloudelliset ja organisatoriset kytkökset katkaistiin tavalla, joka varmisti, että CVK sai määräysvallan jäsenyrityksissään. Tällä tavoin jäsenyritysten (Haniel, Cementbouw / NBM Amstelland ja RAG) omistajia estettiin saamasta määräysvaltaa näissä yrityksissä. NMa:n mukaan ilmoitettu keskittymä ei olisi johtanut määräävän markkina-aseman syntymiseen tai vahvistumiseen Alankomaiden markkinoilla. [...]*

(10) RAG oli ennen tämän liiketoimen toteuttamista päättänyt luopua osuuksistaan CVK:n jäsenyrityksissä ja myydä ne Hanielille ja Cementbouw'lle. Nämä osuudet hankkimalla Haniel ja Cementbouw olisivat saaneet CVK:n jäsenyrityksissä omistamiensa osakkeiden ansiosta haltuunsa epäsuorasti kumpikin 50 prosenttia CVK:sta. Kun osapuolet olivat tehneet alustavan sopimuksen 5 päivänä maaliskuuta 1999, ne ilmoittivat aikeistaan NMa:lle. NMa ilmoitti osapuolille, että aiottu myynti ei Alankomaiden lainsäädännön mukaan synnyttäisi yrityskeskittymää, jos se toteutettaisiin yhteistyösopimuksen tekemisen jälkeen.

(11) CVK ja sen jäsenyritykset solmivat yhteistyösopimuksen 9 päivänä elokuuta 1999. Myös CVK:n sääntöjä muutettiin samana päivänä, jotta yhteistyösopimuksen määräykset saatiin otettua huomioon (Statutenwijziging). Samana päivänä allekirjoitettiin ja toteutettiin sopimus, jolla RAG myi osuutensa Hanielille ja Cementbouw'lle. Haniel ja Cementbouw solmivat lisäksi 9 päivänä elokuuta 1999 yhteistoimintasopimuksen, jossa käsiteltiin muun muassa sitä, kuinka yritykset aikoivat käyttää hyväkseen vaikutusvaltaansa CVK:ssa. [Esimerkkejä yhteistoimintasopimuksen sisällöstä]*.

II YRITYSKESKITTYMÄ

(12) Sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan yrityskeskittymä syntyy siten, että yksi tai useampi yritys saa ostamalla osakkeita tai osuuksia taikka varoja, sopimuksella tai muulla tavoin suoran tai välillisen määräysvallan, joka koskee yhtä tai useampaa yritystä kokonaisuudessaan tai jotakin sen osaa.

(13) Käsiteltävänä olevassa asiassa Haniel ja Cementbouw hankkivat määräysvallan CVK:ssa ja samalla niiden 11 jäsenyrityksessä 9 päivänä elokuuta 1999 tekemillään sopimuksilla (yhteistyösopimus, sääntömuutokset ja yhteistoimintasopimus) sekä samana päivänä sovitulla ja toteutetulla RAG:n osakkeiden hankinnalla yrityksissä Anker, Vogelenzang ja Van Herwaarden.

(14) Yhteinen määräysvalta tarkoittaa sitä, että kahdella tai useammalla yrityksellä tai henkilöllä on mahdollisuus käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa toiseen yritykseen eli mahdollisuutta estää yritykselle strategisesti tärkeitä asioita koskevat päätökset, minkä vuoksi niiden on päästävä yhteisymmärrykseen yhteisyrityksen toimintalinjaa koskevien päätösten tekemisestä. Näin on varsinkin, jos yhteisyritystä hallitsee vain kaksi yritystä yhtä suurilla ääniosuuksilla(8).

(15) Haniel ja Cementbouw saivat yhteisen määräysvallan CVK:ssa hankkimalla RAG:n osuuden. Hanielin ja Cementbouw'n epäsuorat 50 prosentin omistusosuudet CVK:sta antavat niille mahdollisuuden käyttää veto-oikeutta CVK:n jäsenkokouksessa (ledenvergadering). Veto-oikeudet syntyivät, kun RAG erosi CVK:sta, sillä sen läsnäolo jäsenkokouksessa olisi tarjonnut mahdollisuuden vaihtuviin enemmistöihin ja olisi näin ollen estänyt osakkaita saamasta määräysvaltaa jäsenkokouksessa.

(16) CVK:n jäsenkokouksessa päätetään CVK:n päättävien elinten kokoonpanot. Niitä ovat hallitus (Raad van Bestuur) ja hallintoneuvosto (Raad van Commissarissen). Säännöt ja yhteistyösopimus rajoittavat valintoja siten, että hallitukseen ei saa valita sellaisia jäseniä ja hallintoneuvostoonkin saa valita vain vähemmistöön jäävän määrän sellaisia jäseniä, joilla on samanaikaisesti tehtäviä CVK:n jäsenyritysten osakkaiden yrityksissä.

(17) Yritysten päättävien elinten kokoonpanoa koskeva päätösvalta on strategisesti tärkeä asia. Siksi tällaista päätöstä koskeva veto-oikeus antaa sen haltijalle sulautuma-asetuksessa tarkoitetun määräysvallan yrityksessä, tässä tapauksessa CVK:ssa. Syynä on se, että päättävien elinten jäsenet ottavat omia ratkaisuja tehdessään huomioon veto-oikeuden käyttäjän käsitykset.

(18) Keskittymään liittyy ja näin ollen tämän menettelyn kohteena on myös CVK:n hankkima määräysvalta sen jäsenyrityksissä, joka hankittiin solmimalla yhteistyösopimus ja muuttamalla CVK:n sääntöjä. Yhteistyösopimuksessa sovitaan, että CVK johtaa jäsenyrityksiä, että CVK:n edustaja valitaan jokaisen jäsenyrityksen toimitusjohtajaksi (directeur) - osakas tai osakkaat valitsevat toisen toimitusjohtajan - ja että CVK:lla on määräysvalta yrityksissä. Jäsenyritysten voitot ja tappiot jaetaan osakkaiden kesken niiden epäsuoria CVK-osuuksia vastaavasti, riippumatta voitoista ja tappioista, joita yksittäiset yritykset tekevät. Jäsenyritykset yhdistetään näin CVK:ssa taloudelliseksi yksiköksi, joka toimii sen johdosta markkinoiden kaikkien kalkkihiekkakivivalmistajien kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavana yrityksenä. CVK:n hallitus tekee keskitetysti kaikki CVK:ta ja sen jäsenyrityksiä koskevat strategiset päätökset.

(19) Hanielin ja Cementbouw'n hankkimaa määräysvaltaa CVK:ssa havainnollistaa myös näiden yritysten yhteistyösopimuksen yhteydessä solmima keskinäinen yhteistoimintasopimus. Siinä Haniel ja Cementbouw määrittelevät eräitä CVK-yhteistyönsä näkökohtia (katso 11 kappale). Lisäksi Haniel ja Cementbouw käsittelivät yksityiskohtaisesti CVK:n yritysjohdon eräitä käsiteltävänä olevan liiketoimen toteuttamisen jälkeen tekemiä strategisia päätöksiä, erityisesti kolmen kalkkihiekkakivitehtaan sulkemista 11:stä, jo ennen liiketoimen toteuttamista, joten ne olivat ilmeisesti niille yhteistyösopimuksen solmimisen taloudellinen perusta(9). Hanielin konsernijohdon käsiteltävänä olevasta liiketoimesta sisäistä päätöksentekoa varten laatimista asiakirjoista käy yleisesti ilmi, että ainakin Hanielissa ajateltiin, että osapuolet saavat yhteistyösopimuksen tekemisen ansiosta mahdollisuuden käyttää CVK:ssa yhteistä määräysvaltaa(10).

(20) Tällä tavalla Haniel ja Cementbouw hankkivat CVK:n välityksellä välillisen määräysvallan myös sen jäsenyrityksissä. Liiketoimien välillä oli läheinen ajallinen ja taloudellinen yhteys. Oikeudelliset toimenpiteet, joiden seurauksena Haniel ja Cementbouw saivat määräysvallan CVK:ssa, ja oikeudelliset toimenpiteet, joiden seurauksena CVK sai määräysvallan 11:ssä kalkkihiekkakivialan yrityksessä, toteutettiin samana päivänä, 9 päivänä elokuuta 1999, ja notaari laati niistä yhden yhteisen pöytäkirjan. Sopimuspuolet halusivat myös kytkeä molemmat määräysvallan hankinnat toisiinsa siten, että toista hankintaa ei voinut toteuttaa ilman toista. NMa:lle esitettyjen sopimusten tekemistä lykättiin, kunnes RAG:n osuuksien siirtämistä koskeneet neuvottelut olivat päättyneet. Näin tehtiin, jotta saatettiin ottaa huomioon RAG:n esittämä toive erota CVK:sta, sillä RAG ei halunnut olla mukana suunnitellussa CVK:n uudessa yritysrakenteessa. Molempia määräysvallan hankintoja on siksi tarkasteltava taloudellisestikin yhteenkuuluvina toimina. Vaikka näitä tapahtumia pidettäisiin kahtena erillisenä, tietyn ajanjakson erottamana liiketoimena, ne ovat siinä määrin toisistaan riippuvaisia, että niitä on pidettävä yhtenä yrityskeskittymänä.

(21) Hanielkin edusti tätä näkökantaa väitetiedoksiantoa koskevissa huomautuksissaan ja kuulemistilaisuudessa. Cementbouw sitä vastoin väitti, että jos RAG:n eroaminen CVK:sta tulkittaisiin siten, että Haniel ja Cementbouw hankkivat yhteisen määräysvallan CVK:ssa (minkä Cementbouw kiistää) komission toimivalta voisi joka tapauksessa ulottua vain tähän määräysvallan hankintaan. CVK:n jäsenyrityksissään hankkima määräysvalta sen sijaan olisi katsottava siitä oikeudellisesti erilliseksi yrityskeskittymäksi. Siitä, että yhteistyösopimuksesta ja RAG:n osuuksien siirrosta Hanielille ja Cementbouw'lle päätettiin samana päivänä, ei kuitenkaan voida päätellä, että olisi kyse oikeudellisesti tai taloudellisesti yhteenkuuluvasta tapahtumasta; lähemmin esittämättä jätetyt käytännön vaikeudet ovat pikemminkin vain johtaneet siihen, että yhteistyösopimusta ei tehty heti NMa:n tehtyä hyväksymispäätöksensä 20 päivänä lokakuuta 1999. NMa:n 20 päivänä lokakuuta 1998 tekemä lainvoimainen päätös vahvistaa kuitenkin CVK:n jäsenyritystensä tehtaissa hankkiman määräysvallan, niin että komission käsiteltävää asiaa koskevat tutkimukset eivät Cementbouw'n mielestä missään tapauksessa voi ulottua tähän tapahtumaan.

(22) Komissio ei ole samaa mieltä Cementbouw'n kanssa. Kaikki 9 päivänä elokuuta 1999 tehdyt sopimukset muodostavat taloudellisesti yhteenkuuluvan tapahtuman, jonka tuloksena 11:n siihen asti oikeudellisesti itsenäisen, kolmen eri emoyhtiön konserneihin kuuluvan kalkkihiekkakivialan yrityksen yhteinen myyntiorganisaatio muutettiin Hanielin ja Cementbouw'n yhteisessä määräysvallassa olevaksi yritykseksi, joka hoitaa kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan. Haniel on vahvistanut useaan kertaan, että 9 päivänä elokuuta 1999 toteutettuun liiketoimeen osallistuneiden osapuolten Haniel, Cementbouw ja RAG mielestä kaikki sopimukset olivat toisistaan riippuvaisia ja muodostivat yhtenäisen taloudellisen kokonaisuuden. Cementbouw ei kysyttäessäkään ole esittänyt johdonmukaista selitystä sille, miksi NMa:n hyväksymän liiketoimen toteutusta lykättiin yli yhdeksällä kuukaudella ja miksi se toteutettiin vasta RAG:n erotessa. Komissio olettaa sen tähden, että RAG ei olisi CVK:n välillisenä osakkaana ollut valmis osallistumaan yhteistyösopimuksen toteuttamiseen.

(23) RAG oli tosin vielä muodollisesti päättämässä yhteistyösopimuksesta, ennen kuin sen osuuksien myynti Hanielille ja Cementbouw'lle toteutettiin. Juuri ennen kuin notaari, joka laati tapahtumista yhtenäisen pöytäkirjan, vahvisti RAG:n osuuksien myynnin, hän oli samassa istunnossa vahvistanut yhteistyösopimuksen ja sääntöjen muutoksen, joista käy kuitenkin selvästi ilmi, että korkeintaan pinnallisen muodollisesti tarkasteltuna voidaan puhua NMa:n hyväksymän CVK:n uuden rakenteen muuttamisesta RAG:n ollessa osallisena. Puhtaasti muodollisen tarkastelutavan avulla ei voida kuitenkaan ratkaista sulautuma-asetuksen nojalla arvioitavaa kysymystä siitä, aiheuttaako yksi tai useampi taloudellinen myyntitapahtuma valvonnan alaisen yrityskeskittymän. Sulautuma-asetuksen 5 artiklan 2 kohdan toisen kappaleen säännös, joka ei koske suoraan tätä asiaa, osoittaa, että siksi tarvitaan taloudellista tarkastelutapaa. Sen tähden on lähdettävä siitä, että 9 päivänä elokuuta 1999 tehdyt sopimukset muodostavat yhden yrityskeskittymän, jonka tuloksena CVK sai määräysvallan jäsenyrityksissään ja samalla Haniel ja Cementbouw hankkivat määräysvallan CVK:ssa.

(24) Edellä esitetystä seuraa, että liiketoimessa, jonka NMa hyväksyi 20 päivänä lokakuuta 1998, oli kyse toisesta yrityskeskittymästä kuin siinä, jonka osapuolet toteuttivat 9 päivänä elokuuta 1999. NMa hyväksyi yrityskeskittymän, joka olisi johtanut vain CVK:n määräysvaltaan sen jäsenyrityksissä, osakkaiden saamatta puolestaan määräysvaltaa CVK:ssa. NMa:n tekemän päätöksen aikaan CVK:n jäsenyritysten omistusosuudet jakautuivat kolmelle osakkaalle, Hanielille, Cementbouw'lle ja RAG:lle, mikä olisi johtanut vaihtuviin enemmistöihin jäsenkokouksissa eikä siis olisi tarjonnut määräysvaltaa CVK:ssa. Vaikka CVK:n kautta tapahtunutta kalkkihiekkakivialan 11 yrityksen hankintaa pidettäisiin itsenäisenä määräysvallan hankkimisena, yrityskeskittymällä ei olisi kuitenkaan ollut yhteisönlaajuista ulottuvuutta. NMa:n hyväksymä liiketoimi ei näin ollen synnyttänyt yrityskeskittymää, josta olisi pitänyt sulautuma-asetuksen mukaisesti ilmoittaa komissiolle.

(25) Vasta NMa:n päätöksen jälkeen osapuolet ilmoittivat komissiolle, että RAG aikoi kuvatulla tavalla myydä osuutensa kalkkihiekkakivialan yrityksistä Hanielille ja Cementbouw'lle. NMa vahvisti osapuolille vapaamuotoisella kirjeellä, että se ei katsoisi RAG:n osuuksien myynnin synnyttävän Alankomaiden kilpailulainsäädännössä tarkoitettua yrityskeskittymää, jos yhteistyösopimuksen tekeminen ja sääntöjen muuttaminen tapahtuisivat ennen osuuksien siirtoa. NMa:n mielestä tässä yhteydessä oli tärkeää, että yritystensä määräysvallan CVK:lle luovuttaessaan osakkaat menettävät suoran määräysvaltansa CVK:ssa, mutta eivät saa myöskään välillistä määräysvaltaa: siihen ovat NMa:n mielestä syynä sääntöjä muutettaessa käyttöön otetut CVK:n päättävien elinten kokoonpanoa koskevat rajoitukset. Se soveltaa siis määräysvaltaa tarkastellessaan kriteeriä, joka sulautuma-asetuksen mukaan ei ole tässä muodossa olennainen. Hanielin ja Cementbouw'n välinen yhteistoimintasopimus ei ollut kirjeenvaihdon aikaan NMa:n käytettävissä.

(26) Haniel on huomauttanut tätä tarkastelutapaa vastaan, että lainsäätäjä on tietoisesti määritellyt Alankomaiden sulautumalainsäädännössä sovellettavan määräysvallan käsitteen sulautuma-asetuksen mallin mukaisesti. Sen mielestä yritysten johtoelinten henkilöiden henkilöllisyys voi komission soveltamassa käytännössäkin johtaa määräysvallan hankkimiseen.

(27) Tästä on huomautettava, että lainsäätäjän tavoitteen, joka on saada määräysvallan käsitteen tulkinta mahdollisimman yhdenmukaiseksi yhteisön oikeuden kanssa, ei tarvitse oikeudellisesti sitovasti johtaa täysin samanlaiseen tulkintaan. Komissio ei voi vaikuttaa tapaan, jolla alankomaalainen viranomainen tulkitsee määräysvallan käsitteen. Varsinkaan ei voida olettaa, että komission olisi sulautuma-asetuksen mukaista määräysvallan käsitettä tulkitessaan noudatettava jäsenvaltion lainsäädännön mukaista tulkintaa, jota kansallinen viranomainen sovelsi aiempaa päätöstä tehdessään. Käsiteltävänä olevassa asiassa NMa on päättänyt antaa sille tosiseikalle, että yhteisyrityksen johtoelinten jäsenet eivät saa samanaikaisesti hoitaa tehtäviä yhteisyrityksen emoyhtiöissä, ratkaisevan merkityksen sen päätelmänsä kannalta, että yhteisyritys ei ole emoyhtiöidensä määräysvallassa. Komissio ei edellä esitetyistä syistä katso voivansa hyväksyä tätä käsitystä sulautuma-asetuksen 3 artiklan 3 kohdan soveltamisesta. Vaikka johtoelinten jäsenten henkilöllisyys voi komission päätöksentekokäytännön mukaan tapauksesta riippuen olla tekijä, jota voidaan tarkastella muiden asioiden kanssa määräysvaltaa selvitettäessä, siitä ei voida tehdä sellaista vastakohtaispäätelmää, että jos henkilöiden henkilöllisyydet jätetään tarkastelun ulkopuolelle, määräysvaltaa ei ole, vaikka sen olemassaolo on todettu muita asiaa koskevia arviointiperusteita sovellettaessa.

(28) Koska komission käsiteltävänä olevassa asiassa tutkima liiketoimi siis eroaa siitä, josta ilmoitettiin NMa:lle vuonna 1998 ja jonka se hyväksyi 20 päivänä lokakuuta 1998, komission käsiteltävänä olevassa asiassa tekemä päätös ei vaikuta kansallisen viranomaisen päätöksen vaikutukseen. Molemmat viranomaiset ovat toimineet toimivaltansa puitteissa. Silloisten osapuolten NMa:lle ilmoittamalla suunnitelmalla ei ollut yhteisönlaajuista ulottuvuutta, koska vaihtuvien enemmistöjen mahdollisuuden vuoksi CVK ei sulautuma-asetuksen kriteerien perusteella kuulunut silloisten välillisten emoyhtiöidensä (Haniel, Cementbouw ja RAG) yhteiseen määräysvaltaan, eivätkä ne sen vuoksi olleet itse yrityskeskittymän jäseniä. Koska RAG erosi CVK:sta, 9 päivänä elokuuta 1999 toteutettu liiketoimi sitä vastoin synnytti jäljelle jääneiden emoyhtiöiden Hanielin ja Cementbouw'n sulautuma-asetuksen mukaisen yhteisen määräysvallan CVK:ssa ja samalla sen jäsenyrityksissä, minkä vuoksi sillä on yhteisönlaajuinen ulottuvuus. Siksi tämän yrityskeskittymän tutkimus kuuluu komission toimivaltaan.

(29) Osapuolet ja CVK kiistävät komission toimivallan sillä perusteella, että komissio asettuu käsiteltävänä olevassa asiassa NMa:n lainvoimaisen päätöksen yläpuolelle ja puuttuu näin CVK:n ja sen osakkaiden saavutettuihin oikeusasemiin. Niiden mukaan NMa on ennen 9 päivänä elokuuta 1999 tehtyjä sopimuksia käydyssä kirjeenvaihdossa vahvistanut CVK:lle, että RAG:n eroaminen CVK:sta ei synnytä uutta valvonnan alaista yrityskeskittymää, kunhan 20 päivänä lokakuuta 1998 tehdyn hyväksymispäätöksen perustana olevaa CVK:n yhtiöoikeudellinen rakenne ensin toteutetaan.

(30) Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Kuten jo todettiin, NMa:ssa toteutetun yrityskeskittymien valvontaa koskevan menettelyn osapuolet eivät toteuttaneet NMa:lle ilmoitettua yrityskeskittymää koskevaa suunnitelmaa, vaan toteuttivat sen sijaan 9 päivänä elokuuta 1999 tehdyillä sopimuksilla toisen yrityskeskittymän, jota NMa ei ollut hyväksynyt siinä muodossa. NMa:n vapaamuotoisessa kirjeenvaihdossa antama vahvistus sille, ettei uutta ilmoitusta tarvita, ei vapauta tätä yrityskeskittymää sulautuma-asetuksen soveltamiselta eikä voi luoda osapuolille tai CVK:lle suojaamisen arvoista luottamusasemaa, johon komission käsiteltävänä olevalla päätöksellä epäasianmukaisesti puututtaisiin. On kyseenalaista, ovatko osapuolet ja CVK täyttäneet NMa:n mainitussa kirjeenvaihdossa asettamat vaatimukset. Kuten 23 kappaleessa todettiin, korkeintaan pinnallisen muodollisesti tarkasteltuna voidaan puhua siitä, että NMa:n 20 päivänä lokakuuta 1998 tekemässä päätöksessä hyväksymä CVK:n yritysrakenne toteutettiin ennen RAG:n osuuksien myyntiä Hanielille ja Cementbouw'lle. Kansallisen viranomaisen vapaamuotoinen kirjallinen vahvistus ei missään tapauksessa voi muuttaa sulautuma-asetuksen mukaista toimivallanjakoa. Koska kansallinen viranomainen ei edes ole toimivaltainen tulkitsemaan sulautuma-asetusta, vahvistus ei voi synnyttää asianosaisten yritysten sellaista suojaamisen arvoista luottamustilaa, että niillä ei olisi sulautuma-asetuksen mukaista ilmoitusvelvollisuutta. Lisäksi NMa:kaan ei ole antanut tietoa tällaisen aiheen käsittelystä, sillä asiaan liittyvässä kirjeenvaihdossa on puhe vain Alankomaiden lainsäädännön mukaisesta mahdollisesta ilmoitusvelvollisuudesta(11).

(31) NMa:n päätöksen lainvoimaan puolestaan vaikuttaa yhtä vähän se, että komissio arvioi käsiteltävänä olevassa asiassa valvontakysymystä toisin kuin NMa omassa päätöksessään. Eri viranomaisten toimivaltansa puitteissa tekemien oikeudellisten tai tosiasiallisten arviointien erilaisuutta ei voi aina välttää, varsinkaan, jos viranomaiset nojaavat erilaisiin oikeudellisiin perustoihin (sulautuma-asetus tai kansallinen kilpailulainsäädäntö). Kulloistenkin päätösten kohteena olevien yritysten oikeudelliseen asemaan se ei vaikuta, sillä jokaisen viranomaisen päätöksellä on sitova vaikutus vain sen kohteena oleviin - kulloinkin erilaisiin - tosiseikkoihin.

(32) NMa:n 20 päivänä lokakuuta 1998 tekemän päätöksen lainvoima ei siksi voi estää komissiota harjoittamasta toimivaltaansa. Näin ollen 9 päivänä elokuuta 1999 toteutettu liiketoimi muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yrityskeskittymän.

III YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS

(33) Keskittymään osallistuvien yritysten maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto on yli 5 miljardia euroa(12). (Haniel 18,7 miljardia euroa, CVC 18,8 miljardia euroa, CVK 0,2 miljardia euroa). Sekä Hanielin että CVC:n yhteisönlaajuinen liikevaihto on yli 250 miljoonaa euroa (Haniel 17,5 miljardia euroa, CVC [...]* miljardia euroa, CVK [...]* miljardia euroa). Sen paremmin Haniel kuin CVC:kään ei saa yli kahta kolmasosaa yhteisönlaajuisesta liikevaihdostaan yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta; näin tapahtuu vain CVK:n osalta (Alankomaat). Ilmoitetulla yrityskeskittymällä on näin ollen yhteisönlaajuinen ulottuvuus.

IV MENETTELY

(34) Tutkittuaan ilmoituksen komissio on todennut, että ilmoitettu yrityskeskittymä kuuluu sulautuma-asetuksen soveltamisalaan ja että sen soveltuvuus yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan on erittäin kyseenalainen. Tämän vuoksi komissio päätti 25 päivänä helmikuuta 2002 aloittaa menettelyn sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla.

(35) Komissio lähetti 25 päivänä huhtikuuta 2002 Hanielille, Cementbouw'lle ja CVK:lle väitetiedoksiannon, johon Haniel vastasi 11 päivänä toukokuuta 2002 ja Cementbouw ja CVK 13 päivänä toukokuuta 2002 erillisillä kirjeillä. Osapuolten ja CVK:n pyynnöstä Brysselissä järjestettiin 16 päivänä toukokuuta 2002 suullinen kuuleminen, johon osallistui osapuolten ja CVK:n lisäksi kolmaskin yritys, rakennusaineita myyvä yritys Raab Karcher Bouwstoffen (jäljempänä "Raab Karcher").

V SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

A. Merkitykselliset tuotemarkkinat

(36) Yrityskeskittymä toimii seinänrakennusmateriaalien valmistuksen ja myynnin alalla. CVK tuottaa ja myy kalkkihiekkakiviä ja kalkkihiekkakivielementtejä. Cementbouw valmistaa valmisbetonia ja betonielementtejä ja myy niitä sekä toimii lisäksi rakennusainekauppiaana. Hanielilla ei vielä jokin aika sitten ollut toimintaa Alankomaissa CVK:hon osallistumista lukuun ottamatta, mutta Felsin haltuunoton jälkeen se on toiminut siellä höyrykarkaistun kevytbetonin ja kipsituotteiden alalla; Ytongin haltuunotto sitä vastoin ei johda käsiteltävänä olevan yrityskeskittymän arvioinnin kannalta merkitykselliseen rakennusmateriaalialan toimintojen haltuunottoon, koska Haniel on sitoutunut myymään Ytongin Alankomaiden toiminnat. Kalkkihiekkakivi-, betoni-, kevytbetoni- ja kipsituotteiden lisäksi seinien rakentamisessa käytetään myös tiiliä ja, vaikka vain vähän, teräs- ja puulevyjä.

1. Tuotteet

(37) Kalkkihiekkatiili on muurauskivi, joka valmistetaan kalkista ja hiekasta lisäämällä seokseen vettä, puristamalla tiiviiksi ja sitten kovettamalla höyrynpaineen avulla. Kalkkihiekkakiviä käytetään yksinomaan seinien rakentamiseen. Yleensä kivet joko rapataan, laastitaan ohuesti tai kätketään eteen muurattavan julkisivun avulla. Jos kalkkihiekkatiilimuuraus on näkyvissä, kyseessä ovat yleensä julkisivuissa käytettävät kalkkihiekkatiilet (verhouskivet), joita valmistetaan vain pienikokoisina(13). Näillä kivillä on omat, erilliset markkinansa, joita ei tässä yhteydessä käsitellä tämän tarkemmin, koska osapuolet valmistavat tämäntyyppisiä julkisivukiviä vain vähäisessä määrin. Kalkkihiekkakivien lisäksi käytetään suurempia kalkkihiekkakivestä tehtyjä seinäelementtejä (joiden enimmäiskoko Alankomaissa on yleensä 900 x 625 x 300 mm).

(38) Höyrykarkaistu kevytbetoni on rakennuskivi, joka valmistetaan hiekasta, kalkista ja sementistä ja jonka rakenteesta tulee valmistusprosessin aikana lisätyn alumiinijauheen ja veden reaktion seurauksena hyvin huokoinen. Höyrykarkaistusta kevytbetonista valmistettuja tuotteita (höyrykarkaistuja kevytbetonitiiliä, höyrykarkaistuja kevytbetoniharkkoja ja höyrykarkaistuja kevytbetonielementtejä) käytetään pääasiallisesti talonrakennuksessa. Seinänrakennuksessa niitä voidaan käyttää sekä kantaviin seiniin - erityisesti hyvin tiiviitä höyrykarkaistuja kevytbetonitiiliä ja -elementtejä - että ei-kantaviin seiniin.

(39) Kipsi on kevyt seinänrakennusmateriaali, jota käytetään yksinomaan ei-kantavien seinien rakentamiseen; tämän materiaalin kantavuus on erittäin pieni. Sitä käytetään kipsilaattojen ja kipsilevyjen muodossa.

(40) Betoni on myös paljon käytetty seinänrakennusmateriaali. Betoniseiniä voidaan valmistaa valamalla rakennustyömaalla sekoitettu betoni muotteihin (valubetoni) tai käyttämällä betonista valmistettuja seinäelementtejä. Betonin kolmannen käyttötavan muodostavat pienikokoiset betonitiilet. Betoniseinistä tehdään lähes yksinomaan kantavia seiniä.

(41) Valubetoni voidaan joko valaa perinteisellä tavalla rakennustyömaalla valmistettuihin muotteihin tai ns. tunnelimenetelmällä (hollanniksi "tunnelgietbouw") valmiisiin "tunnelimuotteihin", joissa voidaan samalla kertaa valmistaa sekä seinät että sisäkatot.

(42) Betonista valmistetut seinäelementit valmistetaan tehtaissa täsmällisten eritelmien perusteella, kuljetetaan rakennustyömaalle ja asennetaan siihen rakennukseen, johon ne on tarkoitettu. Betonista valmistetut seinäelementit ovat useimmiten kokonaisia seiniä. Ne ovat huomattavasti suurikokoisempia kuin muurauksessa useimmiten käytetyt kalkkihiekkatiilet ja kalkkihiekkakivielementit, ja niiden siirtämiseen tarvitaan raskaita laitteita.

(43) Tiilet valmistetaan savea ja vettä sekoittamalla saadusta massasta ja polttamalla yli 1000 celsiusasteen lämpötilassa. Niitä käytetään perinteisesti muurausmateriaalina. Yksittäisten tiilien koko on kuitenkin rajoitettu, sillä polttamisen aikana tiilien muoto muuttuu esimerkiksi siten, että ne kutistuvat tai käyristyvät. Näitä tuotteita käytettäessä saumojen tasoittaminen onkin tämän vuoksi yleensä tarpeen.

(44) Teräspeltilevyjä käytetään pääasiallisesti muussa kuin asuntorakentamisessa. Niiden tarkoituksena on esimerkiksi täyttää seinätila kantavissa betoni- tai teräsrakenteissa. Tällöin seinä yleensä koostuu kahdesta teräspeltilevystä (vastakkaisista metallilevyistä), joiden välissä on eriste.

(45) Puulevyjä käytetään kaikenlaisessa rakentamisessa useimmiten valmiina seinäelementteinä, joilla katetaan rakennuksen ulkosivut silloin, kun rakennuksessa ei ole kantavia ulkoseiniä. Alankomaissa puuta käytetään kantaviin seiniin vain poikkeustapauksissa.

2. Tuotemarkkinoiden määrittelyä koskevat vaihtoehdot

(46) Määritellessään tuotemarkkinoiden laajuutta komission on arvioitava useita vaihtoehtoisia tuotemarkkinoiden määritelmiä. Tällöin on otettava huomioon, että erilaisten seinänrakennusmateriaalien käyttö ja keskinäinen korvaavuus riippuu varsin merkittävällä tavalla kansallisista rakennustavoista ja -perinteistä sekä rakennusteollisuuden perusedellytyksistä, minkä vuoksi erot joidenkin ETA-maiden välillä ovat hyvin suuria. Komissio on käsiteltävänä olevassa asiassa rajoittunut tutkimuksissaan Alankomaiden oloihin, koska yrityskeskittymä vaikuttaa vain tähän jäsenvaltioon.

a) Osapuolten käyttämät markkinoiden määritelmät (seinänrakennusmateriaalit)

(47) Osapuolten mukaan seinänrakennusmateriaalien markkinoita voidaan pitää yhtenäisinä ottaen huomioon vallitsevat kilpailuedellytykset, erityisesti siksi, että hintoja ei ole eriytetty käytön mukaan ja että myynti tapahtuu yhtenäisellä tavalla rakennusainekauppiaiden kautta. Näille markkinoille kuuluvat kaikki seinien rakentamisessa käytetyt tuotteet: tiilet, betonitiilet, kalkkihiekkatiilet, höyrykarkaistut kevytbetonitiilet, betonista valmistetut seinäelementit, kalkkihiekkakivielementit, höyrykarkaistut kevytbetonielementit, muurauslaasti, valubetoni, teräspelti, kipsilevyt, kipsilaatat ja puulevyt. Osapuolet toteavat, että rakennusta suunniteltaessa valittavana on yleensä useita erilaisia seinänrakennusvaihtoehtoja.

(48) Osapuolten mukaan arkkitehti tai rakennuttaja yleensä määrittelee rakennuksen kantavuutta, vanhenemisenkestävyyttä, kunnossapitokustannuksia, lämpöeristystä, paloturvallisuutta ja äänieristystä koskevat vaatimukset. Joissakin tapauksissa arkkitehti myös valitsee rakennusmateriaalit laatiessaan rakennusta koskevan eritelmän. Osapuolten mukaan nämä eritelmät kuitenkin jättävät usein liikkumavaraa vaihtoehtoisille ratkaisuille. Rakennusyhtiö voi valita rakennusmateriaalin vapaasti, kunhan valittu rakennusmateriaali täyttää eritelmässä asetetut vaatimukset. Rakennusyhtiö voi siis hanke-ehdotuksessa ehdottaa joko tietyn rakennusmateriaalin käyttöä tai vaihtoehtoisia ratkaisuja.

(49) Osapuolet myöntävät kuitenkin, että erilaiset seinänrakennusmateriaalit eivät ole kaikissa käyttötarkoituksissa aina keskenään täysin korvaavia. Koska kantaviin seiniin ja ei-kantaviin seiniin käytettävien rakennusaineiden vaatimukset eroavat toisistaan huomattavasti, osapuolten mielestä on syytä erottaa toisistaan kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinat ja ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinat.

b) Komission aiempi käytäntö (muuraus/kantava muuraus)

(50) Asiassa Preussag/Hebel(14)tekemässään päätöksessä komissio tarkasteli kahta vaihtoehtoista tuotemarkkinoiden määritelmää mutta ei kuitenkaan tehnyt lopullista päätöstä. Ensinnäkin komissio tarkasteli kaikkien seinänrakennuksessa käytettävien rakennusaineiden markkinoita, joihin kuuluivat tiiliseiniin käytettävät muurauskivet, kalkkihiekkatiilet, höyrykarkaistut kevytbetonitiilet ja hohkakivet, joiden avulla voidaan rakentaa seiniä muuraamalla. Tuolloisissa tutkimuksissa kävi ilmi, että nämä tuotteet olivat rakennusta suunniteltaessa keskenään vaihtoehtoisia. Komission mielestä tähän markkinoiden määritelmään oli mahdollista sisällyttää lisäksi jako kantaviin ja ei-kantaviin seiniin (kantava muuraus). Betonista valmistetut seinäelementit ja valubetoni jäivät tuolloin tarkastelun ulkopuolelle.

c) Bundeskartellamtin käytäntö (muuraus)

(51) Saksan Bundeskartellamtin vakiintuneena käytäntönä on määritellä seinänrakennusmateriaalien tuotemarkkinat samalla tavalla kuin komissio ne aluksi määritteli asiassa Preussag/Hebel tekemässään päätöksessä. Bundeskartellamt käyttää päätöstensä lähtökohtana nousevan sisäkuoren muurauksessa käytettävien rakennusaineiden markkinoita, joihin kuuluvat höyrykarkaistusta kevytbetonista valmistetut tuotteet, kalkkihiekkakivituotteet, tiilet, hohkakivet ja betonitiilet (muuraus). Bundeskartellamt ei tee eroa kantavien ja ei-kantavien seinien välillä. Sen mukaan Saksassa molempiin seinätyyppeihin käytetään pääosin samoja materiaaleja.

d) NMa:n käytäntö (kantavat seinänrakennusmateriaalit)

(52) NMa puolestaan tekee eron kantavien ja ei-kantavien seinien välillä, koska sen mukaan Alankomaissa käytetään kantaviin seiniin usein eri materiaaleja kuin ei-kantaviin seiniin(15). Kalkkihiekkakivi, jota käytetään molempiin seinätyyppeihin, kilpailee kulloisestakin käyttötarkoituksesta riippuen muiden materiaalien kanssa. NMa on sisällyttänyt kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoiden määritelmäänsä kaikki seinänrakennusmateriaalit, joita käytetään kantaviin seiniin. Niihin eivät kuulu ainoastaan 51 kohdassa mainitut muurauksessa käytettävät seinänrakennusmateriaalit (kivi kiven päälle -periaate) vaan myös betonielementit ja valubetoni. On kuitenkin syytä huomauttaa, että myöhemmin tekemässään päätöksessä NMa on esittänyt mahdollisuuden valubetonin ja muiden seinänrakennusmateriaalien erottamiselle toisistaan(16).

3. Arviointi

(53) Komissio päättelee kuten aikaisemmin asiassa COMP/M.2495 - Haniel/Fels 21 päivänä helmikuuta 2002 ja asiassa COMP/M.2568 - Haniel/Ytong 9 päivänä huhtikuuta 2002 tekemissään päätöksissä käytettävissä olevien tietojen ja varsinkin tekemänsä asiaa koskevan markkinatutkimuksen perusteella NMa:n tavoin, että Alankomaissa on syytä erottaa toisistaan kantavien seinien ja ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien tuotemarkkinat, mutta näitä markkinoita ei ole mielekästä jakaa edelleen muurauksessa käytettäviin rakennusaineisiin ja muihin materiaaleihin (erityisesti betonituotteisiin). Kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinat käsittävät kaikki seinänrakennusmateriaalit, joita käytetään kantaviin seiniin, esimerkiksi tiilet, kalkkihiekkakiven, höyrykarkaistun kevytbetonin, betonitiilet, betonista valmistetut seinäelementit ja mahdollisesti myös valubetonin. Markkinatutkimuksen tuloksen perusteella määritelmän ulkopuolelle olisi syytä jättää valubetoni, varsinkin tunnelimenetelmässä käytettävä. Määritelmästä ei ole kuitenkaan tarpeen tehdä lopullista päätöstä, koska asia ei vaikuta yrityskeskittymän arviointiin. Ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinat käsittävät näin ollen kaikki seinänrakennusmateriaalit, joita käytetään ei-kantaviin seiniin, esimerkiksi kalkkihiekkakiven, höyrykarkaistun kevytbetonin, kipsilaatat, kipsilevyt, teräspeltilevyt ja puun.

(54) Kaikki rakennusaineet, jotka sisältyvät osapuolten ehdottamaan markkinoiden määritelmään, soveltuvat seinien rakentamiseen, johon niitä myös tosiasiallisesti käytetään. Komission Alankomaissa tekemä markkinatutkimus on kuitenkin osoittanut, että kaikki nämä materiaalit eivät kilpaile keskenään.

a) Erilaisten seinänrakennusmateriaalien ominaisuudet

(55) Edellä mainituilla seinänrakennusmateriaaleilla on erilaisia ominaisuuksia, jotka on otettava huomioon valittaessa tiettyyn rakennushankkeeseen seinänrakennusmateriaalia.

(56) Kalkkihiekkakivi on edullinen rakennusaine, josta ei voida tehdä yhtä suuria osia kuin höyrykarkaistusta kevytbetonista mutta jonka enimmäiskoko, 900 x 625 x 300 mm, on kuitenkin suurempi kuin perinteisten muurauskivien. Lisäksi kalkkihiekkakiven pinta on höyrykarkaistun kevytbetonin tapaan tasainen eikä sitä sen vuoksi tarvitse tasoittaa. Elementit voidaan liimata yhteen. Lisäksi kalkkihiekkakivituotteet sahataan tehtaalla rakennussuunnitelmien mukaisesti, joten päätyelementit ja ikkuna-aukkoelementit saadaan rakennustyömaalle valmiina. Näiden seikkojen ansiosta aikaa tarvitaan vähemmän ja palkkakustannukset ovat pienemmät kuin esimerkiksi tiiliä käytettäessä. Kalkkihiekkakiveä käytettäessä ei ole myöskään tarpeen tehdä suuria investointeja esimerkiksi raskaiden nostureiden hankkimiseksi, kuten betonielementtien tapauksessa, tai valumuottien hankkimiseksi, kuten valubetonin tapauksessa. Alankomaissa kalkkikiveä käytetään sen erinomaisen kantavuuden vuoksi kantaviin seiniin ja vähäisemmässä määrin ei-kantaviin seiniin. Noin [60-80]* prosenttia rakentamiseen käytetystä kalkkihiekkakivestä käytetään Alankomaissa kantaviin muurauksiin. Ei-kantaviin seiniin käytettäessä kalkkihiekkakiven haittapuolena on sen suhteellinen painavuus (se on noin kaksi kertaa raskaampaa kuin höyrykarkaistu kevytbetoni). Sillä on kuitenkin hyvät äänieristysominaisuudet, ja se soveltuu varsinkin korkeisiin ei-kantaviin seiniin, joita tarvitaan usein muussa kuin asuntorakentamisessa. Kalkkihiekkakivi on Alankomaissa perinteinen ja suosituin seinänrakennusmateriaali.

(57) Betonielementtejä käytettäessä muuraaminen ei ole tarpeen, koska elementit ovat jo valmiiksi halutun seinän kokoisia. Betoni on tuote, joka voidaan valmistaa melko yksinkertaisista raaka-aineista. Betonielementtien pystyttämiseen tarvitaan kuitenkin nostureiden kaltaisia suuria apuvälineitä, mistä aiheutuu investointikustannuksia. Tämän vuoksi betonielementtejä käytetään ensisijaisesti suurehkoissa hankkeissa. Betonista valmistettuja seinäelementtejä käytetään pääasiallisesti muussa kuin asuntorakentamisessa (hollanniksi "utiliteitsbouw", lyhennetty muoto "u-bouw"), harvemmin asuntorakentamisessa (hollanniksi "woningbouw", lyhennetty muoto "w-bouw"). Asuntoja rakennettaessa niiden avulla voidaan kuitenkin keskisuurissa hankkeissa (vähintään 10 asuntoa) säästää kustannuksissa, koska seinä valmistetaan tehtaassa ja sen pystyttämiseen tarvitaan suhteellisen vähän henkilöstöä ja aikaa. Mitä suuremmasta hankkeesta on kyse, sitä pienemmät ovat valmiin seinän kustannukset.

(58) Valubetonin käsittelystä rakennustyömaalla aiheutuu kaikista suurimmat investointikustannukset, mikä pätee varsinkin tunnelimenetelmään. Valamisessa tarvittavan, toistuvasti käytettävän muotin valmistus ja käyttö on tunnelimenetelmässä niin kallista, että se kannattaa vasta rakennettaessa vähintään 30-50 asuntoa (joidenkin tietojen mukaan vähintään noin 15 asuntoa), jotka ovat samanmuotoisia ja samankokoisia(17). Kun rakennetaan tunnelimenetelmällä ja käytetään valubetonia, muodon ja koon joustavuus ovat suhteellisen vähäisiä. Alankomaissa kuitenkin pyritään joustavuuteen myös suurehkoissa hankkeissa yksitoikkoisuuden välttämiseksi. Tunnelimenetelmä ei näin ollen ole sopiva vaihtoehto pienissä rakennushankkeissa eikä hankkeissa, joissa ei ole suorakulmaisia muotoja tai muotin toistuvaa käyttöä. Lisäksi valubetonia käytetään rakennettaessa kerrostaloja, joiden kantavuus halutaan varmistaa valetulla betonirungolla, joka sitten täytetään ei-kantavilla seinänrakennusmateriaaleilla.

(59) Höyrykarkaistu kevytbetoni on kallis seinänrakennusmateriaali. Sitä valmistetaan korkealuokkaisista, kalliista lähtöaineista suurin energiakustannuksin. Suuret elementit on vahvistettava teräksellä (raudoitettava), mikä nostaa hintaa entisestään, koska raudoitusten valmistamisesta aiheutuu huomattavia lisäkustannuksia. Höyrykarkaistun kevytbetonin raudoitus on, päinvastoin kuin betonin teräsvahvistuksissa, pinnoitettava syöpymistä estävällä aineella. Höyrykarkaistun kevytbetonin rakenteelliset ominaisuudet ovat jossain määrin heikommat kuin kalkkihiekkakiven, mutta siitä on kuitenkin mahdollista tehdä kantavat seinät enintään kahteen kerrokseen. Höyrykarkaistun kevytbetonin lämmöneristysominaisuudet ovat kuitenkin erinomaiset. Saksassa noin 80 prosenttia seinien rakentamiseen käytetyistä höyrykarkaistuista kevytbetonituotteista käytetään kantaviin seiniin ja vain 20 prosenttia ei-kantaviin seiniin. Alankomaissa tilanne on kuitenkin päinvastainen; siellä noin 80-85 prosenttia höyrykarkaistusta kevytbetonista käytetään ei-kantaviin seiniin.

(60) Kipsi on kevyt materiaali. Tämän ominaisuuden vuoksi se soveltuu erinomaisesti ei-kantaviin seiniin. Lattian kantavuusvaatimukset ovat vähäisiä, ja tilaa säästyy. Puutteellisen kantavuuden vuoksi kipsiä voidaan käyttää ainoastaan ei-kantaviin seiniin.

(61) Tiilet ovat suhteellisen pienikokoisia seinänrakennusmateriaaleja. Epätasaisen pintansa vuoksi ne ylensä saumataan, mutta on olemassa myös tiilien liimaustekniikoita. Niiden käsittelyyn tarvitaan suhteellisen paljon aikaa, ja palkkakustannukset ovat suhteellisen suuret, minkä vuoksi tiili ei sovellu teolliseen rakentamiseen.

b) Kantaviin seiniin ja ei-kantaviin seiniin käytettävien rakennusmateriaalien erottaminen toisistaan

(62) Markkinatutkimus osoitti, että sekä rakennuttaja, arkkitehti että rakennusyhtiö vaikuttavat päätökseen tiettyyn hankkeeseen valittavasta seinänrakennusmateriaalista. Näiden kolmen henkilöryhmän vaikutusvalta seinänrakennusmateriaalien valintaan vaihtelee tapauskohtaisesti.

(63) Valintaa tehtäessä merkityksellisiä ovat rakennuttajan mieltymykset esimerkiksi esteettisten seikkojen ja rakennuskustannusten suhteen ja arkkitehdin laatimat rakennetta koskevat ohjeet. Seinänrakennusmateriaalia valittaessa huomioitavia arviointiperusteita ovat laatu, rakenteelliset ominaisuudet, käytön joustavuus, ulkonäkö, materiaalin hinta ja käsittelykustannukset. Tällöin on otettava huomioon rakennushankkeen erityiset vaatimukset samoin kuin rakennuksen käyttötarkoitus, tarvittava kantavuus, vanhenemisenkestävyys, paloturvallisuus ja äänieristys, tekniset lisämahdollisuudet, aikataulu ynnä muu sekä hankkeen kokonaiskustannukset. Mikäli rakennusyhtiöllä on tarjolla seinänrakennusmateriaalien valintaa koskevia vaihtoehtoja, kustannukset ja rakennusaikataulu on huomioitava. Niihin puolestaan vaikuttavat rakennusyhtiön kokemus tietyistä rakennusaineista ja rakennusyhtiön käytettävissä olevat investointivarat ja apuvälineet (esimerkiksi nosturit). Kustannustekijän osalta on otettava huomioon, että materiaalikustannukset muodostavat aina vain osan seinän pystyttämisen kokonaiskustannuksista.

(64) Tämän vuoksi komissio tiedusteli markkinatutkimuksessaan kaikilta näiltä päätöksentekijöiltä, kuinka he toimivat valitessaan seinänrakennusmateriaalin. Tietoja pyydettiin myös eri rakennusaineiden tuottajilta. Alankomaissa tutkimus osoitti, että rakennusaineiden valinnassa ratkaisevana seikkana on se, valitaanko rakennusaineita kantaviin seiniin vai ei-kantaviin seiniin.

(65) Kantavien seinien ja ei-kantavien seinien erona on, kuten nimityksestäkin käy ilmi, seinänrakennusmateriaalin kantavuus. Kantavat seinät varmistavat rakennuksen vakavuuden. Tällöin kyseessä ovat usein ulkoseinät. Tosin sisäseinilläkin voi olla kantava tehtävä. Ne on pidettävä erillään rakennuksen sellaisista seinistä, jotka eivät vaikuta kantavuuteen vaan jotka ainoastaan toimivat tilanjakajina tai täyttävät kantavan rungon sisällä olevia välitiloja (ulko- ja sisäseinät). Kantavien seinien rakennusmateriaalien on täytettävä tietyt paineenkestoa, kantavuutta ja jäykkyyttä koskevat vaatimukset. Ei-kantaviin seiniin käytettäviä materiaaleja koskevat sen sijaan muut, mahdollisesti jopa päinvastaiset vaatimukset. Kevyempien ei-kantavien seinien etuna onkin se, että ne kuormittavat sisäkattojen kantavuutta vähemmän. Ohuet ei-kantavat seinät puolestaan ovat tilaa säästäviä.

(66) Kantavien seinien ja ei-kantavien seinien erilaiset vaatimukset johtavat Alankomaissa siihen, että erilaisiin käyttötarkoituksiin valitaan erilaisia rakennusaineita. Alankomaissa kantaviin seiniin käytetään pääasiallisesti kalkkihiekkakiveä. Kaikista kantavista seinistä [50-60]* prosenttia valmistetaan kalkkihiekkakivestä. Rakennusaineista toiseksi eniten käytetään betonia. Kaikista kantavista seinistä [10-15]* prosenttia valmistetaan valubetonista. Vähintään kaksi viidesosaa tästä rakennusaineesta käytetään tunnelimenetelmässä(18). Betonisista seinäelementeistä valmistettujen kantavien seinien osuus on [5-10]* prosenttia. Sekä höyrykarkaistun kevytbetonin että tiilien merkitys on hyvin vähäinen: höyrykarkaistun kevytbetonin osuus on [0-2]* prosenttia ja tiilien [2-5]* prosenttia.

(67) Ei-kantaviin seiniin sen sijaan käytetään pääasiallisesti kipsituotteita. Ei-kantavista seinistä [40-50]* prosenttia valmistetaan kipsituotteista. Toiseksi eniten käytetään höyrykarkaistua kevytbetonia, jonka osuus on [15-20]* prosenttia, ja kolmanneksi eniten kalkkihiekkakiveä, jonka osuus on [15-20]* prosenttia.

(68) Tällainen kysynnän rakenne on ominainen Alankomaille ja eroaa selkeästi kysynnästä muissa maissa, esimerkiksi Saksassa. Siellä kantaviin seiniin ja ei-kantaviin seiniin käytettävän höyrykarkaistun kevytbetonin osuudet ovat juuri päinvastaiset Alankomaihin verrattuna. Saksassa kaikista höyrykarkaistuista kevytbetonituotteista 80 prosenttia käytetään kantaviin seiniin, kun taas Alankomaissa 80-85 prosenttia niistä käytetään ei-kantaviin seiniin. Saksassa betonin käyttö kantaviin seiniin asuntorakentamisessa on vähäistä, sen sijaan tiiliä ja muita muurauskiviä käytetään edelleen paljon. Belgiassa betonitiiliä näytetään käytettävän huomattavasti enemmän kuin Alankomaissa, ja niitä käytetään yhdessä tiilien kanssa perinteisesti seinänrakennusmateriaalina. Valubetonin käyttö tunnelimenetelmässä on Saksassa ja Belgiassa paljon vähäisempää kuin Alankomaissa.

(69) Kysynnän rakenteelliset erot johtuvat toisaalta rakennusperinteiden ja esteettisten näkemysten eroista, toisaalta pitkälle kehittyneestä teollisesta rakentamisesta Alankomaissa.

(70) Alankomaissa suurhankkeet ovat tyypillisiä myös asuntorakentamiselle. Alle 20 prosenttia kaikista uusista asunnoista kuuluu omakotirakentamisen piiriin. Saksassa omakotirakentamisen osuus sen sijaan on yli 90 prosenttia. Alankomaissa hallitus hyväksyy suurten alueiden kaavoittamisen asuinalueiksi, joille rakennusteollisuus sitten rakentaa jopa tuhansia asuntoja (joita ovat esimerkiksi niin sanotut VINEX locaties -asunnot). Tämänsuuruisissa hankkeissa kannattaa valita rakennusmateriaaleja, joiden investointikustannukset ovat suuria mutta palkkakustannukset pieniä, kuten esimerkiksi tunnelimenetelmässä käytettävän valubetonin. Tämän vuoksi tiilien merkitys on lähes olematon; niiden käsittely rakennustyömaalla on hyvin työlästä (pieni koko ja - yleensä - saumojen tasoittamisen välttämättömyys), minkä vuoksi niistä aiheutuu suuret palkkakustannukset ja niiden käsittelyyn tarvitaan paljon aikaa.

(71) Kalkkihiekkakivi on Alankomaissa perinteisesti käytetty rakennusmateriaali, joka on suhteellisen halpaa ja jota voidaan käyttää rakentamisessa erittäin joustavasti, nopeasti ja edullisesti (suuret elementit, jotka sahataan tehtaalla haluttuun muotoon, tasoittaminen ei tarpeen).

(72) Höyrykarkaistu kevytbetoni, jota käytetään Saksassa sen hyvien lämmöneristysominaisuuksien vuoksi yleisesti kantaviin seiniin, ei Alankomaissa näistä ominaisuuksista huolimatta kestä vertailua kalkkihiekkakiveen huomattavasti korkeamman hintansa vuoksi. Saksassa kantaviin seiniin käytetään 30 senttimetrin paksuisia höyrykarkaistuja kevytbetonielementtejä. Elementit rappaamalla ja maalaamalla saadaan valmis seinä, joka täyttää lämmöneristykseen liittyvät suuret vaatimukset. Julkisivumuurauksesta ja lisäeristeistä ei aiheudu kustannuksia. Alankomaissa puolestaan sileät rapatut ulkoseinät ovat harvinaisia. Siellä halutaan julkisivuja, jotka vaikuttavat tiilestä rakennetuilta. Tämä toteutetaan muuratuilla julkisivuseinillä, jotka sijoitetaan kantavan seinän ja sen välissä olevan eristeen eteen. Tämä merkitsee sitä, että höyrykarkaistun kevytbetonin kustannusedut menetetään; höyrykarkaistua kevytbetonia käytettäessä eristäminen ja julkisivumuuraus eivät ole tarpeen. Näin ollen höyrykarkaistu kevytbetoni on selvästi kalkkihiekkakiveä kalliimpi rakennusaine. Höyrykarkaistua kevytbetonia käytetään Alankomaissa tämän vuoksi vain vähäisessä määrin kantaviin seiniin asuntorakentamisessa.

(73) Koska höyrykarkaistu kevytbetoni kuuluu samaan hintaluokkaan kuin kipsiseinät, on suhteellisen kevyttä mutta lämmöneristysominaisuuksiltaan parempaa, höyrykarkaistuja kevytbetonituotteita käytetään Alankomaissa ei-kantaviin seiniin. Myös kalkkihiekkakiveä käytetään tähän tarkoitukseen. Ensinnäkin tällä rakennusaineella on erittäin hyvät äänieristysominaisuudet, mikä ehkä kompensoi sen painavuudesta aiheutuvia haittapuolia. Lisäksi se soveltuu rakenteellisten ominaisuuksiensa vuoksi varsinkin korkeisiin ei-kantaviin seiniin, joita tarvitaan usein muussa kuin asuntorakentamisessa.

(74) Näin ollen kantaviin seiniin käytettävien tuotteiden ja ei-kantaviin seiniin käytettävien tuotteiden välinen kilpailu on Alankomaissa vähäistä. Tämän vuoksi komissio erottaa Alankomaissa toisistaan kantavia seiniä koskevat merkitykselliset tuotemarkkinat ja ei-kantavia seiniä koskevat merkitykselliset tuotemarkkinat. Tämä ero on tehtävä huolimatta siitä, että eräitä seinänrakennusmateriaaleja, jotka soveltuvat käytettäväksi kantaviin seiniin, voidaan käyttää myös ei-kantaviin seiniin ja päinvastoin. Tämä koskee erityisesti kalkkihiekkakiveä, joka on ainoa seinänrakennusmateriaali, jota käytetään huomattavassa määrin sekä kantaviin että ei-kantaviin seiniin. Molempiin seinätyyppeihin soveltuvien tuotteiden valmistajat kilpailevat kantavia seiniä koskevilla markkinoilla paljolti muiden valmistajien kanssa, ja heidän kilpailuedellytyksensä ovat toisenlaiset kuin ei-kantavia seiniä koskevilla markkinoilla.

(75) Koska CVK on Alankomaiden ainoa kalkkihiekkakiven tuottaja, sen hinnoittelua kantaviin seiniin käytettävien tuotteiden osalta eivät rajoita hinnat, joita markkinoilla pyydetään tuotteista, jotka on tarkoitettu ei-kantaviin seiniin. Komission markkinatutkimus osoittaa, että CVK tietää usein tuotteidensa todellisen käyttötarkoituksen(19). CVK tietää ensinnäkin usein tuotteidensa määränpään, koska se on usein itse vastuussa niiden toimittamisesta tietylle rakennustyömaalle. Lisäksi CVK:llä on elementtitoimitusten yhteydessä mahdollisuus tutustua arkkitehtien suunnitelmiin; elementtitoimitusten osuus CVK:n liikevaihdosta on puolet. Haniel on myös ilmoittanut, että useimpien kalkkihiekkakivituotteiden paksuuden perusteella voidaan päätellä, käytetäänkö niitä kantaviin vai ei-kantaviin seiniin. Myös Raab Karcher vahvisti nämä tiedot kuulemistilaisuudessa. Siksi komissio katsoo, myös osapuolten ja CVK:n väitetiedoksiantoa koskevat huomautukset ja asiaa koskeneessa kuulemistilaisuudessa esitetyt tiedot huomioon ottaen, että CVK kykenee eriyttämään hintansa havaitsemansa kilpailutilanteen mukaan. Tässä yhteydessä on olemassa mahdollisuus suurten ja pienten rakennushankkeitten välillä eriytettyyn hinnoitteluun paljousalennusten ja yhtenäisten kuljetushintojen avulla. CVK on ilmoittanut myöntävänsä rakennusaineiden kauppiaille hanke- ja rakennusyhtiökohtaisia alennuksia.

(76) Vaikka CVK ei kykenisi eriyttämään kantaviin ja ei-kantaviin seiniin tarkoitettujen kalkkihiekkakivituotteidensa hintoja, voidaan olettaa, että CVK perustaa hintastrategiansa pääasiassa kantavien seinien markkinoiden vaatimuksiin, koska CVK myy [60-80]* prosenttia tuotteistaan kantavien seinien markkinoille.

c) Valubetonin sisällyttäminen kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoihin

(77) Markkinatutkimuksen tulos nostaa esiin kysymyksen, missä määrin myös valubetonin on katsottava kuuluvan kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoille. Tämä koskee erityisesti tunnelimenetelmässä käytettävää valubetonia. Kuten 58 kohdassa jo todettiin, tästä rakennustavasta aiheutuu korkeat kiinteät investointikustannukset, jotka muuttuvat kannattaviksi vasta tietystä suuruusluokasta alkaen. Eri tietojen mukaan suuruusluokka on joko noin 30-50 tai jo noin 15 samanmuotoista ja -kokoista asuntoa. Toisin sanoen tätä menetelmää ei voida pitää vaihtoehtona paitsi pienissä hankkeissa myöskään suurissa hankkeissa, joissa pyritään esteettisistä tai sosiaalisista syistä välttämään kaavamaista rakennustapaa. Riippumatta asuntojen tarkasta määrästä, josta alkaen tunnelimenetelmä muuttuu kannattavaksi, voidaan päätellä, että valubetoni ei kilpaile kalkkihiekkakiven kanssa pienissä rakennushankkeissa(20).

(78) Tunnelimenetelmässä valmistetaan lisäksi samalla kertaa sekä seinät että sisäkatot. Tästä syystä tunnelimenetelmän valitseminen ei ole niinkään hintaan vaan järjestelmään perustuva päätös. Jos rakennuttaja haluaa esimerkiksi rakennushankkeen yhteydessä vaihtaa kalkkihiekkakivituotteet tunnelimenetelmässä käytettävään valubetoniin, seurauksena ei ole ainoastaan seinänrakennusmateriaalien vaan myös lattia- tai sisäkattomateriaalien vaihto. Näin ollen siirtyminen tunnelimenetelmään muuttaa koko rakennussuunnitelman. Tämän vuoksi tunnelimenetelmässä käytettävä valubetoni on melko epätodennäköinen vaihtoehto rakennuttajalle, joka käyttää hankkeissaan kalkkihiekkakivituotteita.

(79) Osapuolet ja CVK tukivat ja täsmensivät väitetiedoksiannosta esittämissään huomautuksissa ja kuulemistilaisuudessa sitä käsitystään, että valubetoni on kaikissa muodoissaan sisällytettävä merkityksellisiin tuotemarkkinoihin.

(80) Kysymys valubetonin ja varsinkin tunnelimenetelmässä käytettävän valubetonin kuulumisesta kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoille voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, koska sillä ei ole vaikutusta arvioinnin lopputulokseen. Vaikka perusteeksi otettaisiin toinen, osapuolten oikeaksi katsoma merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmä, johon sisältyvät kaikki valubetonilajit, käsiteltävänä oleva yrityskeskittymä on johtanut CVK:n markkinoita hallitsevaan asemaan Alankomaissa.

4. Tiivistelmä merkityksellisistä tuotemarkkinoista

(81) Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo, että arvioitaessa ilmoitettua yrityskeskittymää Alankomaiden seinänrakennusmateriaalien markkinat on jaettava kantavia seiniä koskeviin markkinoihin ja ei-kantavia seiniä koskeviin markkinoihin. Kantavia seiniä koskevien seinänrakennusmateriaalien markkinoiden osalta voidaan jättää avoimeksi, onko valubetoni, varsinkin sellainen, jota käytetään tunnelimenetelmässä, sisällytettävä näihin markkinoihin, koska se ei vaikuta yrityskeskittymän arviointiin.

B. Merkitykselliset maantieteelliset markkinat

(82) Osapuolet määrittelevät Alankomaihin liittyvät merkitykselliset maantieteelliset markkinat valtakunnallisiksi. Vaikka eräät rakennusaineita myyvät yritykset toimivatkin alueellisesti, kuljetuskustannukset eivät Alankomaissa ole niin merkittäviä, että rakennusaineita ei voitaisi toimittaa ympäri maata. Seinänrakennusmateriaalit kuljetetaan kuorma-autoilla, yleensä tuotantopaikasta suoraan rakennustyömaalle.

(83) Tutkimukset ovat vahvistaneet, että Alankomaiden markkinat ovat valtakunnalliset. Komission markkinatutkimuksessa kävi ilmi, että useimpien seinänrakennusmateriaalien ilmoitettuihin hintoihin sisältyy rahti mihin tahansa osoitteeseen Alankomaissa, vaikka kuljetuskustannukset eivät olekaan merkityksettömät. Koska CVK on ainoa kalkkihiekkakiven tuottaja, se voi lisäksi toimittaa tuotteitaan mille tahansa Alankomaissa sijaitsevalle rakennustyömaalle suoraan lähimmästä kalkkihiekkakivitehtaastaan.

(84) On ilmeistä, että Alankomaiden rajaseuduille suuntautuu seinänrakennusmateriaalien tuontia Belgiasta ja Saksasta. Tämä tuonti on kuitenkin vähäistä, joten se ei ole riittävä peruste Belgian ja Saksan osien sisällyttämiseksi merkityksellisiin maantieteellisiin markkinoihin. Markkinatutkimus on osoittanut, että markkinoillepääsylle on olemassa esteitä, joita aiheutuu varsinkin erilaisista rakennus- ja työsuojelumääräyksistä. Esimerkiksi käsin työstettävät kivet saavat Alankomaissa painaa enintään 18 kilogrammaa, mikä ei päde muissa jäsenvaltioissa. Toisaalta esimerkiksi Saksassa vertailukelpoiset seinät ovat rakennusstandardien vuoksi paksumpia ja tästä johtuvan suuremman materiaalintarpeen vuoksi myös kalliimpia kuin Alankomaissa. Kaikki merkittävät yritykset, jotka toimivat Alankomaiden seinänrakennusmateriaalien markkinoilla, myös sijaitsevat Alankomaissa. Alankomaissa toimivat belgialaiset ja saksalaiset tuottajat toimivat myös alankomaalaisten tytäryhtiöiden kautta.

(85) Siksi komissio katsoo, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat on määriteltävä käsiteltävänä olevan päätöksen arvioimiseksi valtakunnallisiksi ja että ne käsittävät koko Alankomaat.

C. Kilpailuoikeudellinen arviointi

(86) Komissio on päätynyt siihen päätelmään, että käsiteltävänä oleva yrityskeskittymä - CVK:n jäsenyritystensä tehtaissa ja Hanielin ja Cementbouw'n CVK:ssa hankkima määräysvalta - on johtanut CVK:n ja siinä määräysvaltaa käyttävien välillisten emoyhtiöiden Hanielin ja Cementbouw'n määräävään markkina-asemaan kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Alankomaissa.

(87) Seuraavassa esitellään aluksi osapuolten nykyään vallitseva määräävä markkina-asema ja sen jälkeen se, kuinka käsiteltävänä oleva yrityskeskittymä on vaikuttanut sen syntymiseen.

1. Osapuolten määräävä markkina-asema

a) Periaatteet

(88) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt määräävän markkina-aseman yrityksen taloudelliseksi valta-asemaksi, jonka ansiosta sillä on mahdollisuus estää tehokkaan kilpailun säilyminen merkityksellisillä markkinoilla ja joka antaa sille mahdollisuuden toimia riippumattomasti suhteessa kilpailijoihinsa, asiakkaisiinsa sekä myös tuotteensa kuluttajiin. Tällainen markkina-asema ei sulje pois tietynasteista kilpailua, mutta se antaa tällaisessa asemassa olevalle yritykselle ainakin mahdollisuuden vaikuttaa huomattavasti kilpailuedellytyksiin, vaikkei se pystyisikään täysin määräämään niistä, ja joka tapauksessa mahdollisuuden toimia pitkälti tarvitsematta ottaa kilpailua huomioon, ilman että tällaisesta asenteesta aiheutuisi sille haittaa.

(89) Määräävän markkina-aseman olemassaolo voi johtua useista tekijöistä, jotka yksinään eivät välttämättä ole ratkaisevia, mutta joista erittäin merkityksellinen tekijä on hyvin suuret markkinaosuudet. Merkittävä osoitus määräävän markkina-aseman olemassaolosta on keskittymään osallistuvien yritysten markkinaosuuksien ja niiden kilpailijoiden, varsinkin tärkeimmän kilpailijan, markkinaosuuksien välinen suhde(21).

b) Markkinarakenne

(90) Vuonna 2000 Alankomaiden seinänrakennusmateriaalien markkinoiden kokonaisvolyymi oli [...]* m3 ja arvo [...]* euroa. Kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoiden volyymi oli [...]* kuutiometriä ja arvo [...]* euroa. Mikäli valubetonin ei katsota kuuluvan kantavia seiniä koskeville markkinoille, näiden markkinoiden volyymi pienenee [...]* kuutiometriin ja arvo [...]* euroon. Mikäli näiden markkinoiden ulkopuolelle jätettäisiin vain tunnelimenetelmässä käytettävä valubetoni, niiden volyymi olisi [...]* kuutiometriä ja arvo [...]* euroa(22).

(91) Jäljempänä esitetään osapuolten ja niiden tärkeimpien kilpailijoiden markkinaosuudet (volyymin perusteella) ottaen huomioon kaikki kantavien seinien rakennusmateriaalit sekä vaihtoehtoisesti jättämällä valubetoni ja tunnelimenetelmässä käytettävä valubetoni markkinoiden ulkopuolelle(23):

>TAULUKON PAIKKA>

(92) Komission päätelmien mukaan CVK:n markkinaosuus kantavien seinien rakennusmateriaaleissa on yli [50-60]* prosenttia. Toiseksi suurin toimija markkinoilla on Cementbouw, joka hankki käsiteltävänä olevalla yrityskeskittymällä yhdessä Hanielin kanssa määräysvallan CVK:ssa ja jonka markkinaosuus on noin [2-5]* prosenttia. Cementbouw'n markkina-asema perustuu sen toimintaan betonista valmistettujen seinäelementtien ja valubetonin alalla. Haniel toimii Alankomaiden markkinoilla CVK:n lisäksi vain Felsin toiminnan yhteydessä. Osapuolten yhteinen markkinaosuus on siksi lähes [60-70]* prosenttia. Seuraavaksi tärkein kilpailija on valubetonia tuottava Mebin, jonka markkinaosuus on noin [2-5]* prosenttia. Seuraavien kilpailijoiden markkinaosuudet ovat alle kahden prosentin suuruisia. CVK:n markkinaosuus on siis yli [10-15]*-kertainen verrattuna tärkeimpään kilpailijaan.

(93) Siinä tapauksessa, että valubetonia ei sisällytetä kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoiden määritelmään, CVK:n markkinaosuus on [60-70]* prosenttia, sillä CVK ei myy valubetonia. Kun huomioon otetaan Cementbouw'n markkinaosuus, osapuolten markkinaosuudeksi saadaan noin [60-70]* prosenttia. Tämän oletuksen mukaisesti katsottaisiin, että tärkein riippumaton kilpailija Mebin ei toimi merkityksellisillä tuotemarkkinoilla. Tällöin jäljelle jäisi ainoastaan pieni joukko huomattavasti pienempiä kilpailijoita, joiden markkinaosuudet olisivat alle kaksi prosenttia, osalla jopa huomattavasti tätä pienempiä.

(94) Mikäli ainoastaan tunnelimenetelmässä käytettävä valubetoni jätetään markkinoiden määritelmän ulkopuolelle, CVK:n markkinaosuus on [50-60]* prosenttia. Kun otetaan huomioon Cementbouw'n markkinaosuus, osapuolten markkinaosuus on noin [60-70]* prosenttia.

(95) Osapuolten ja niiden kilpailijoiden esitetyt markkina-asemat ovat - osapuolten mukaankaan - tuskin muuttuneet viime vuosina.

c) Erilaisten seinänrakennusmateriaalien merkitys

(96) Yksikään Alankomaissa toimivista CVK:n kilpailijoista ei toimi kalkkihiekkakivialalla. CVK on Alankomaissa ainoa tämän rakennusaineen tuottaja ja tarjoaja. Kalkkihiekkakivi on Alankomaissa kuitenkin edellä mainituista syistä perinteinen ja selvästi suosituin seinänrakennusmateriaali. Lisäksi se on ainoa seinänrakennusmateriaali, jota käytetään huomattavassa määrin sekä kantaviin että ei-kantaviin seiniin.

(97) Valubetonia ei voida pitää materiaalina, joka tarjoaisi CVK:lle huomattavan vastuksen kilpailussa. Valubetonin osuus seinänrakennusmateriaalien markkinoista on ensinnäkin ainoastaan [10-15]* prosenttia, josta Cementbouw'n osuus on noin [0-2]* prosenttia. Toimialajärjestö VOBN:n mukaan valubetonin osuus näyttää säilyneen ennallaan; joidenkin markkinoilla toimivien yritysten mukaan se näyttää jopa hieman alentuneen. Haastateltavat ovat perustelleet tätä suuntauksella entistä pienempiin ja eriytyneempiin rakennushankkeisiin. Toiseksi markkinoiden kilpailupaine ei riipu ainoastaan tuotteen markkina-asemasta, vaan myös sitä tarjoavien kilpailijoiden markkina-asemasta. Kuten edellä jo todettiin, seinänrakennusmateriaalien markkinat ovat kuitenkin pirstaleiset. Valubetonin tärkeimmän valmistajan, Mebinin, osuus kantavien seinien rakennusmateriaalien kokonaismarkkinoista on vain [2-5]* prosenttia, muiden kilpailijoiden osuudet jäävät alle 2 prosentin. Niiden vastapainona ovat osapuolten [60-70]* prosentin ja pelkän CVK:n [50-60]* prosentin osuudet.

(98) Kilpailijoiden markkina-aseman kannalta on kuitenkin merkityksellistä se, mitä tuotteita ne tarjoavat. Tämä pätee erityisesti tarkasteltavana olevaan asiaan, koska kyseessä ovat eriytyneet tuotemarkkinat, joilla samoihin käyttötarkoituksiin valmistetut erilaiset tuotteet kilpailevat vaihtelevilla tavoilla keskenään. Riippuu tuotteen ominaisuuksista ja erityisestä tilanteesta, kilpaileeko tietty tuote suoraan toisen kanssa vai ei, minkä vuoksi ei ole esimerkiksi - kuten tuotemarkkinoiden määrittelyn yhteydessä selitettiin - selvää, onko valubetoni sisällytettävä merkityksellisiin markkinoihin. Tällaisilla markkinoilla mahdollisuus tarjota jotakin tiettyjen kuluttajien arvostamaa tai tiettyihin käyttötarkoituksiin haluttua tuotetta voi olla yrityksen markkina-aseman kannalta merkityksellinen. CVK:n markkina-asemaa vahvistaa pelkkää markkinaosuutta suuremmaksi se, että CVK on ainoa kalkkihiekkakiven valmistaja Alankomaissa.

d) Markkinoillepääsyn esteet

(99) Komissio katsoo, myös osapuolten ja CVK:n väitetiedoksiantoa koskevat huomautukset ja kuulemistilaisuudessa esitetyt tiedot huomioon ottaen, että on olemassa huomattavia markkinoillepääsyn esteitä. CVK:n määräysvaltaan kuuluvat kaikki Alankomaissa toimivat kalkkihiekkakivitehtaat ja selvästi tärkeimpien merkityksellisille tuotemarkkinoille kuuluviksi katsottavien seinänrakennusmateriaalien tuotanto. Komission markkinatutkimus on osoittanut, että muiden seinänrakennusmateriaalien tuottajien on käytettävä runsaasti aikaa ja tehtävä runsaasti investointeja voidakseen ryhtyä harjoittamaan kalkkihiekkakivituotteiden valmistusta. Sama pätee myös muihin seinänrakennusmateriaaleihin, kuten höyrykarkaistuun kevytbetoniin. Eri seinänrakennusmateriaalien tuotantoprosessit ja siten myös tuotantopaikat eroavat toisistaan.

(100) Haniel tosin arvioi kalkkihiekkakivitehtaan investointikustannuksiksi ainoastaan noin [...]* euroa. Valmisbetonitehtaan perustaminen maksaa Hanielin mukaan [...]* euroa; Cementbouw arvioi investointikustannukset kuitenkin huomattavasti suuremmiksi. Lisäksi kaikki markkinatutkimuksen yhteydessä haastatellut kilpailijat ilmoittivat, että niiden olisi erittäin vaikea laajentaa nykyistä tuotantokapasiteettiaan tai peräti siirtyä valmistamaan toista seinänrakennusmateriaalia. Eräs haastateltava täsmensi, että uuden kalkkihiekkakivitehtaan perustaminen vaatii [...]* euron investointia, siihen tarvitaan vaikeasti saatava viranomaisen lupa ja että pelkkä tehtaan rakennusaika on kaksi vuotta. Osapuolten sen käsityksen vastaisesti, että markkinoillepääsyn esteet olisivat vähäiset, komissio olettaa näissä oloissa, että mahdollinen markkinoillepääsy ei aiheuta sellaista kilpailupainetta, joka riittäisi rajoittamaan CVK:n toimintavapautta merkityksellisillä markkinoilla. Viime aikoina onkin todettu hyvin harvan yrityksen päässeen markkinoille, ja ne ovat kaikki rajoittuneet betonialalle.

(101) Kalkkihiekkakivialalla on lisäksi huomattavaa ylikapasiteettia vielä CVK:n jo toteuttaman kolmen tehtaan sulkemisen jälkeenkin - kun niitä oli alun perin 11 - mikä vähentää markkinoillepääsyn houkuttelevuutta. CVK:n jäljelle jääneet tuotantolaitokset ovat lisäksi jakautuneet tasaisesti koko Alankomaiden alueelle, niin että CVK voi toimittaa tuotteitaan jokaiselle asiakkaalle sen lähellä olevasta tehtaasta. Komission markkinatutkimus on osoittanut, että tämäkin tekijä vahvistaa CVK:n asemaa.

e) Neuvotteluvoima

(102) Komissio katsoo myös osapuolten ja CVK:n väitetiedoksiannosta esittämät huomautukset ja kuulemistilaisuudessa esitetyt tiedot huomioon ottaen, ettei CVK:n asiakkailla ole neuvotteluvoimaa. Yksikään asiakkaista ei ole CVK:n liikevaihtoon verrattuna merkittävä ostaja. Viiden suurimman rakennusainekauppiaan osuus CVK:n myynnistä on tosin noin [60-80]* prosenttia, joista suurimman osuus on [20-30]* prosenttia. Edes tällainen osuus kokonaismyynnistä ei tuo suurimmalle ostajalle neuvotteluvoimaa, koska käytettävissä on riittävästi muita, vaihtoehtoisia rakennusainekauppiaita. Lisäksi osa näistä rakennusainekauppiaista on hankintayhteisöjä (hollanniksi "inkoopcombinaties"). Ratkaisevaa on se, että rakennusainekauppiaat ovat CVK:n tuotteilla käytävän kaupan varassa. Kalkkihiekkakivi on Alankomaissa tärkein seinänrakennusmateriaali. Toiseksi tärkein seinänrakennusmateriaali on betoni. Rakennusainekauppiaiden kannalta se ei kuitenkaan ole vaihtoehto, koska rakennusainekauppiaat eivät myy valubetonia eivätkä merkittävässä määrin myöskään betonielementtejä. Rakennusainekauppiaiden kannalta mikään muu rakennusaine ei tämän vuoksi voi korvata kalkkihiekkakiven myyntiä. Myös Raab Karcher vahvisti tämän kuulemistilaisuudessa. Saattaa olla totta, että rakennusainekauppiasta uhkaa - kuten Haniel on esittänyt - kalkkihiekkakivitarjouksen kalliin hinnan vuoksi rakennushankkeen menettäminen betoninmyyjille. Tämä tarkoittaa kuitenkin vain sitä, että kauppias - ja epäsuorasti myös CVK - kilpailee kalkkihiekkakivitarjonnallaan betonintarjoajien kanssa mutta ei sitä, että kauppiaalla olisi neuvotteluvoimaa CVK:ta vastaan.

(103) CVK:lla on muutenkin huomattava vaikutus rakennusyhtiöihin hankittavien tuotteiden hinnoitteluun. Rakennusainekauppiaat tosin kantavat myyntiin liittyvän taloudellisen vastuun. Päätöksiä rakennusaineiden valinnasta eivät tee kuitenkaan rakennusainekauppiaat vaan rakennusyhtiöt. Kuten edellä jo yksityiskohtaisesti kuvattiin, CVK tuntee yleensä ottaen hyvin tuotteidensa käyttäjät ja käyttötarkoitukset. Niinpä se toimittaakin tuotteet kulloisellekin rakennustyömaalle suoraan lähimmästä kalkkihiekkakivitehtaastaan. CVK:n mukaan rakennusainekauppiaille annetaan alennuksia, jotka saattavat liittyä tietyille rakennusyhtiöille tai tiettyihin rakennushankkeisiin tehtäviin toimituksiin. Lisäksi rakennusyhtiöt muodostavat hajanaisen kokonaisuuden eivätkä pysty itse käyttämään neuvotteluvoimaa. Myös suurten alankomaalaisten rakennuskonsernien, kuten Bam Groepin, Koninklijke Volker Wessels Stevinin, Heijmansin, Ballast Nedamin ja HBG:n, kysyntäosuus on yksinään liian pieni siihen, että ne voisivat käyttää neuvotteluvoimaa, joka tasapainottaisi CVK:n ylivoimaista asemaa tarjoajien puolella.

f) Läheisten markkinoiden kilpailun vaikutus

(104) CVK:n toimintavapautta kantavien seinien rakennusmateriaalimarkkinoilla eivät rajoita myöskään kilpailuolot ei-kantavien seinien rakennusmateriaalimarkkinoilla, joilla CVK:n asema on heikompi. Osapuolet ja CVK eivät ole kumonneet komission väitetiedoksiannossa tekemää päätelmää, että CVK kykenee hinnoittelussaan ottamaan huomioon, käytetäänkö sen tuotteita kantavissa vai ei-kantavissa seinissä, ja että CVK hinnoittelee tuotteensa pääasiassa sen kannalta tärkeämpien kantavien seinien markkinoiden kilpailuolojen mukaan. Siltä osin viitataan 75 ja 76 kappaleeseen.

g) Limittyminen Cementbouw'n kanssa

(105) CVK:n määräävää asemaa kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Alankomaissa luonnehtii lisäksi CVK:n rakenteellinen yhteys siinä määräysvaltaa käyttävään emoyhtiöön Cementbouw'hun.

(106) Cementbouw toimii merkityksellisillä markkinoilla tarjoten valubetonia ja betonielementtejä. Betonielementtien alalla Cementbouw'lla on vahva asema erityisesti pienissä elementeissä, jollaisia käytetään pääasiassa asuntorakentamisessa, ts. tuotteissa, jotka on helppo vaihtaa kalkkihiekkakiveen. CVK ja Cementbouw voivat siis yhdessä tarjota (markkinoiden määritelmästä riippuen) kahta tai kolmea tärkeimmistä kantavien seinien rakennusmateriaaleista. CVK:lla/Cementbouw'lla on sen ansiosta käsiteltävänä olevan kaltaisilla eriytyneillä tuotemarkkinoilla huomattavasti laajempi toimintavapaus kuin kilpailevilla seinänrakennusmateriaalien tarjoajilla, sillä mikään muu kilpailija ei pysty kattamaan asiakkaiden tarpeita yhtä laajasti kuin se.

(107) Lisäksi Cementbouw toimii tuotannon loppupään markkinoilla rakennusainekaupassa. Cementbouw'n rakennusainekauppa on yksi Alankomaiden suurimmista rakennusalan tukkukaupoista, jolla on vahva markkina-asema erityisesti maan länsi-, pohjois- ja itäosissa(24). Jotkin rakennusainekauppiaat ovat ilmoittaneet, että CVK suosii Cementbouw'hun kuuluvia rakennusainekauppiaita riippumattomiin kauppiaisiin verrattuna. Nämä molemmat tekijät vaikuttavat siihen, että CVK:lla/Cementbouw'lla on selvästi laajempi toimintavapaus kuin sen kilpailijoilla.

(108) Cementbouw on väittänyt, että CVK:n ja Cementbouw'n rakenteellista yhteyttä ei voida ottaa huomioon kilpailun kannalta suoritettavassa arvioinnissa, koska Cementbouw'lla ei ole määräysvaltaa CVK:ssa ja koska yritykset kilpailivat aiemmin keskenään. Komissio katsoo kuitenkin tämän päätöksen II osassa esitettyjen perusteiden nojalla, että CVK kuuluu Cementbouw'n ja Hanielin yhteiseen määräysvaltaan. Käsiteltävänä olevan yrityskeskittymän vaikutusten arvioimisen yhteydessä ei siksi voida lähteä siitä, että Cementbouw ja CVK olisivat markkinoilla toisistaan riippumattomia kilpailijoita.

h) Päätelmä

(109) Osapuolten markkina-asemat voidaan siis esittää lyhyesti seuraavasti: CVK:lla on [50-60]* prosentilla selvästi suurin markkinaosuus. Lisäksi Cementbouw'lla on noin [2-5]* prosentin markkinaosuus, niin että osapuolten yhteinen markkinaosuus on noin [50-60]* prosenttia. Loput markkinoista ovat pirstaleiset ja jakautuvat kilpailijoiden kesken siten, että osuudet ovat muutamien prosenttien suuruisia. Lisäksi CVK on Alankomaiden tärkeimmän seinänrakennusmateriaalin ainoa alankomaalainen tarjoaja. Vastapuolen neuvotteluvoima ei tasapainota osapuolten käytettävissä olevaa markkinavoimaa. Lisäksi on otettava huomioon, että Cementbouw toimii sekä itse merkityksellisillä markkinoilla muiden tärkeiden seinänrakennusmateriaalien kanssa että tuotannon loppupään markkinoilla rakennusainekaupassa. Kun otetaan huomioon kaikki nämä tekijät, voidaan todeta, että osapuolilla on määräävä asema kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Alankomaissa.

2. Määräävän markkina-aseman syntyminen yrityskeskittymän seurauksena

(110) Selvitystensä perusteella komissio katsoo, että osapuolten edellä kuvattu määräävä markkina-asema perustuu kaikkien alankomaalaisten kalkkihiekkakiven valmistajien 9 päivänä elokuuta 1999 CVK:ssa toteuttamaan yrityskeskittymään, joka on Hanielin ja Cementbouw'n yhteisessä määräysvallassa ja joka hoitaa kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan.

(111) CVK:hon liittyneet kalkkihiekkakivitehtaat olivat ennen yrityskeskittymän syntymistä oikeudellisesti ja taloudellisesti itsenäisiä. Ainoastaan niiden tuotteiden markkinointi oli keskitetty yhteiseen myyntiorganisaatioon CVK:hon. Hanielin määräysvaltaan kuuluneet kalkkihiekkakiven valmistajat ja Cementbouw'n tai RAG:n määräysvaltaan kuuluneet tarjoajat eivät saavuttaneet kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla yksin sellaista markkinaosuutta, joka antaisi syyn päätellä, että niillä olisi ollut määräävä markkina-asema. Hanielin arvioiden mukaan sekä Hanielin että Cementbouw'n tehtaiden markkinaosuus kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoista oli noin [20-30]* prosenttia ja RAG:n tehtaiden noin [5-10]* prosenttia(25).

(112) Se tosiseikka, että CVK:hon kuuluneet kalkkihiekkakivitehtaat olivat jo ennen yrityskeskittymän perustamista liittyneet yhteiseen myyntiorganisaatioon, ei ole riittävä peruste sille näkökannalle, että näillä yrityksillä oli jo CVK:n kautta yhteinen määräävä markkina-asema ja ettei yrityskeskittymä siis olennaisesti muuttanut markkinarakennetta. Yhteisen myyntiorganisaation muuttaminen yritykseksi, joka hoitaa kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan, edustaa pikemminkin markkinaolojen rakenteellista muutosta, joka voi johtaa määräävän markkina-aseman syntymiseen. Käsiteltävänä olevassa asiassa näin on tapahtunut, sillä yrityskeskittymä yhdistää 11 alankomaalaista kalkkihiekkakiven tuottajaa pysyvästi CVK:n keskitettyyn johtoon.

(113) Ennen liiketoimen toteuttamista toiminut yhteinen myyntiorganisaatio yhtenäisti ainoastaan yhden - vaikkakin tärkeän - CVK:n jäsenyritysten tehtaiden kilpailukäyttäytymisen muuttujista, eli niiden markkinoinnin, kun taas nykyään kaikki arvonlisäketjun vaiheet (tutkimus ja kehitys, ostot, logistiikka, tuotanto, markkinointi jne.) on keskitetty CVK:hon, ja kaikki niihin liittyvät strategiset päätökset, jotka ovat olennaisia yrityksen käyttäytymiselle ja menestymiselle kilpailussa, tekee keskitetysti CVK:n yritysjohto.

(114) Lisäksi sellaisen yrityksen perustamisella, joka hoitaa kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan, aikaansaatu markkinaolojen rakenteellinen muutos on yleensä pysyvämpi tila kuin yhteisen myyntiorganisaation muodostaminen. Yhteisen myyntiorganisaation jäsenet voivat erota siitä suhteellisen helposti ja esiintyä sen jälkeen markkinoilla taas toisistaan riippumatta, eikä niiden tarvitse yleensä ryhtyä laajoihin rakenneuudistuksiin, kun taas kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavassa yrityksessä aiemmin erillisten yritysten yritystoiminnot on voitu yhdistää toisiinsa niin, että myöhempään jakautumiseen ja alkuperäisen tilan palauttamiseen liittyy suuria vaikeuksia tai se ei ole enää lainkaan mahdollista(26).

(115) Lisäksi on otettava huomioon, että koko CVK hyötyy Cementbouw'n toiminnoista merkityksellisillä markkinoilla ja tuotannon loppupään markkinoilla rakennusainekaupassa täydellisesti vasta yrityskeskittymänä.

(116) Päätelmää, jonka mukaan yrityskeskittymä on johtanut CVK:n määräävään markkina-asemaan Alankomaiden kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla, tukevat lopuksi vielä komission markkinatutkimuksessaan toteamat eräät markkinoiden ja CVK:n kilpailukäyttäytymisen kehityssuunnat yrityskeskittymän syntymisen jälkeen.

(117) Kalkkihiekkakiven hintataso kohosi aiemmin melko maltillisesti (hinnat nousivat vuosina 1999 ja 2000 [0-5]* prosenttia kumpanakin), mutta vuonna 2001 CVK on nostanut hintojaan [5-10]* prosenttia ja vuonna 2002 [5-10]* prosenttia. Komission saamien tietojen mukaan seinänrakennusmateriaalien kysyntä on samaan aikaan pikemminkin vähentynyt ja muiden tuotteiden, erityisesti tiilien, hintataso on alentunut tai pysynyt ennallaan. Useat asiakkaat ovat ilmoittaneet, että CVK nostaa hintojaan yksipuolisesti eikä ole valmis neuvottelemaan hinnoista. Lisäksi Raab Karcher totesi kuulemistilaisuudessa, että ennen vuotta 1999 yksilölliset hintaneuvottelut yksittäisten kalkkihiekkakivitehtaiden kanssa olivat täysin mahdollisia myyntiorganisaatio CVK:n olemassaolosta huolimatta. Sen jälkeen kun CVK muuttui yritykseksi, joka hoitaa kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan, CVK:n jäsenyritysten tehtaat ovat torjuneet yksilölliset keskustelut asiakkaiden kanssa ja pyytäneet heitä kääntymään CVK:n Hilversumissa sijaitsevan pääkonttorin puoleen.

(118) Reaktiona nykyiseen liikakapasiteettiinsa CVK sulki vuosina 2001 ja 2002 kolme 11 kalkkihiekkakivitehtaastaan (Bergumermeerin ja Vogelenzangin vuonna 2001, Boudewijnin vuonna 2002), joiden tuotantokapasiteetti oli yhteensä [...]* bwf(27); se vastaa noin [15-20]* prosenttia CVK:n kaikkien tehtaiden kokonaiskapasiteetista.

(119) CVK:n sanotaan määritelleen kuljetuskorvauksia ja -ehtoja yksipuolisesti omaksi edukseen. Asiakkaat on pantu hankkimaan myös kalkkihiekkakiviseinien rakenteeseen tarvittava liima CVK:lta, joka puolestaan hankkii sen Cementbouw'lta, koska CVK kieltäytyy myöntämästä takuuta muiden valmistajien liimoja käytettäessä. Rakennusainekauppiaat ja markkinoiden muutkin toimijat ovat ilmoittaneet, että yhä useammin CVK sivuuttaa ne tai saattaa ne väliinputoajan asemaan ja pakottaa ne yksipuolisilla hinnankorotuksillaan hyväksymään myyntivoittojen pienenemisen.

(120) Eräät haastateltavat ovat ilmoittaneet, että tuontia Saksasta on vaikeutettu tai se on tehty mahdottomaksi. Rajan lähellä toimivien Hanielin omistuksessa olevien saksalaisten kalkkihiekkakivitehtaiden alankomaalaisille asiakkaille on yhtäältä kieltäydytty toimittamasta tuotteita. Toisaalta haastateltavat ovat ilmaisseet pelkonsa siitä, että jos ne tilaavat kalkkihiekkatiiliä ja kalkkihiekkakiviharkkoja Saksasta, CVK ei enää toimita niille tiettyjä kalkkihiekkakivielementtejä, joita ei saa Saksasta. Raab Karcherkin totesi saman kuulemistilaisuudessa. Raab Karcher ilmoitti lisäksi, että Haniel-ryhmään kuuluva saksalainen kalkkihiekkakivitehdas nosti hiljattain lähtöhintaansa 55 prosenttia. Raab Karcher katsoo tämän olevan yritys ohjata kysyntää takaisin CVK:lle.

(121) Monet markkinoilla toimivat yritykset kuvaavat CVK:n käyttäytymistä monopoliyhtiön käyttäytymiseksi. Eräät haastateltavat ovat katsoneet, että kilpailu on vähentynyt. Toiset ovat viitanneet vertikaalisiin yhteyksiin Cementbouw'n rakennusainekauppiastoiminnan kanssa.

(122) Kaikki nämä tekijät viittaavat siihen, että kun CVK muuttui yritykseksi, joka hoitaa kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan, se sai mahdollisuuden käyttäytyä kilpailijoihinsa ja asiakkaisiinsa nähden paljon riippumattomammin kuin yhteisessä myyntiorganisaatiossa aikaisemmin oli mahdollista. Ennen yrityskeskittymää kalkkihiekkakiven valmistajien hintakilpailu estettiin pääasiassa tällä tavalla, vaikka ne muuten määrittelivät yritysstrategiansa itsenäisesti, mutta nykyään CVK voi koko Alankomaiden kalkkihiekkakiviteollisuuden keskitetyn johdon ansiosta järjestää kaikki kilpailuun vaikuttajat tekijät (tuotekehitys ja tuotteiden eriytys, kapasiteetin mukautus, tuotantomäärät, hinnat jne.) keskitetysti yrityskeskittymän voiton maksimoimista ajatellen, ja se voi käyttää täysin hyväkseen ainutlaatuisen markkina-asemansa tuomaa etua kilpailijoihinsa ja asiakkaisiinsa nähden.

(123) Osapuolet ja CVK katsovat, ettei yrityskeskittymä ole vaikuttanut markkinoihin. Niiden mukaan CVK on ollut olemassa myyntiorganisaationa jo vuodesta 1947 lähtien, minkä vuoksi se on pysyvämpi kuin useat kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavat yhteisyritykset. CVK on jo ennen vuotta 1999 esiintynyt markkinoilla ostajien näkökulmasta yhtenäisenä tarjoajana. Jäsenyritysten tehtailla ei niiden mukaan ollut omia myyntirakenteita, niin että eroaminen ei olisi ollut ilman muuta mahdollista ennen käsiteltävänä olevaa yrityskeskittymääkään. Osapuolet osaksi kiistävät ne asiakkaiden komission markkinatutkimuksessa kuvaamat muutokset osapuolten kilpailukäyttäytymisessä, jotka viittaavat määräävän markkina-aseman syntymiseen, ja osaksi ne perustellaan muilla syillä. Esimerkiksi kalkkihiekkakiven hinnankorotukset johtuvat kohonneista kustannuksista ja ovat sopusoinnussa yleisen hintakehityksen kanssa. Raab Karcherin kuulemistilaisuudessa esille ottama Hanielin saksalaisen kalkkihiekkakivitehtaan 55 prosentin hinnankorotus koskee uusissa osavaltioissa toimivaa tehdasta, joka ennen Hanielin omistukseen siirtymistään myi ylituotantoaan Alankomaihin hinnoin, jotka eivät kattaneet kustannuksia.

(124) Komissio pysyy osapuolten ja CVK:n huomautukset huomioon ottaenkin käsityksessään, jonka mukaan käsiteltävänä oleva yrityskeskittymä on saanut aikaan markkinaolojen rakenteellisen muutoksen. Yhteisen myyntiorganisaation vaikutusta ei voida rinnastaa yhdistettyyn, keskitetyssä johdossa olevaan yritykseen, joka hoitaa kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan, edes silloin, kun se on ollut olemassa useita vuosia ja jäsenten eroaminen vaatii tiettyä mukautumista, kuten omien myyntirakenteiden perustamista. Muuten sulautumien valvonnan aineellista arviointiperustetta (määräävän markkina-aseman syntymistä tai vahvistumista) voitaisiin soveltaa vain poikkeustapauksissa sellaisten aiemmin itsenäisten yritysten muodostamiin yrityskeskittymiin, jotka olivat muodostaneet myyntiorganisaation ennen yrityskeskittymää. Raab Karcherin kuulemistilaisuudessa esittämät tiedot viittaavat lisäksi siihen, ettei edes niin pitkäikäinen ja kiinteä myyntiorganisaatio kuin CVK kyennyt täysin viemään jäsenyrityksiltään mahdollisuutta omiin kilpailutoimiin. Vaikka CVK siirsi vuodesta 1999 alkaen toteuttamillaan hinnankorotuksilla kustannusten nousun kokonaan tai osittain asiakkaidensa maksettavaksi, kun otetaan huomioon ylikapasiteetti, vähenevä kysyntä ja kilpailevien seinänrakennusmateriaalien hintojen pysyminen ennallaan tai aleneminen, tämä viittaa siihen, että CVK voi käyttäytyä melko riippumattomasti suhteessa kilpailijoihinsa ja asiakkaisiinsa. Kovassa kilpailussa toimivan yrityksen ei nimittäin yleensä ole tällaisissa oloissa mahdollista siirtää kustannusten nousua kokonaan asiakkaiden maksettavaksi

(125) Lisäksi ei ole lainkaan selvää, että CVK olisi ilman yrityskeskittymää edelleen olemassa muodossa, jossa se toimi vuoteen 1999 asti. [Lähempiä tietoja edellä esitetystä väitteestä, joka koskee sitä, että NMa:ssa oli ennen yhteistyösopimusta koskevan ilmoituksen tekemistä käynnissä kartellimenettely CVK:ta vastaan.]* On siis lähdettävä siitä, että osapuolten nykyinen määräävä markkina-asema on syntynyt yrityskeskittymän seurauksena.

C. Päätelmä

(126) Komissio päätyy siksi siihen päätelmään, että yrityskeskittymä johti CVK:n määräävän markkina-aseman syntymiseen kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Alankomaissa, ja sen seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla estyy olennaisesti.

VI HANIELIN JA CEMENTBOUW'N SITOUMUKSET

(127) Komission Alankomaiden kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla käytävää kilpailua koskevien epäilyjen poistamiseksi Haniel ja Cementbouw esittivät ensinnäkin alustavan sitoumussuunnitelman, jossa todettiin pääasiassa, että Haniel ja Cementbouw purkavat yhteistoimintasopimuksensa ja myyvät RAG:lta vuonna 1999 ostamansa Ankerin, Vogelenzangin ja Van Herwaardenin osakkeet riippumattomalle kolmannelle osapuolelle. Yhteistyösopimuksen ja CVK:n sääntömuutosten oli tarkoitus säilyä ennallaan; myytävien osakkeiden ostajan olisi sitouduttava osallistumaan yhteistyösopimukseen ja CVK:n nykyiseen rakenteeseen.

(128) Kun komission yksiköt olivat kiinnittäneet osapuolten huomion siihen, että niiden arvion mukaan tämä alustava sitoumussuunnitelma ei riitä komission toteaman kilpailuongelman ratkaisemiseen, Haniel ja Cementbouw esittivät jäljempänä kuvatut sitoumukset, joiden täydellinen sanamuoto käy ilmi tämän päätöksen liitteestä.

(129) Haniel ja Cementbouw sitoutuvat

a) purkamaan yhteistyösopimuksen, peruuttamaan CVK:n sääntöjen muutokset ja purkamaan CVK:n [...]* kuluessa siitä, kun komissio tekee päätöksensä;

b) purkamaan yhteistoimintasopimuksensa välittömästi;

c) luopumaan yhteisestä määräysvallasta yrityksissä Anker ja Van Herwaarden samanaikaisesti yhteistyösopimuksen purkamisen kanssa [kuvaus menettelytavoista, joilla Ankerin ja Van Herwaardenin yhteisestä määräysvallasta luovutaan]*;

d) mikäli Vogelenzang, jolla ei ole tällä hetkellä liiketoimintaa, käynnistää jälleen tuotantonsa, Haniel ja Cementbouw sitoutuvat luopumaan sen yhteisestä määräysvallasta samalla tavalla kuin Ankerin ja Van Heerwardenin määräysvallasta.

(130) Haniel ja Cementbouw sitoutuvat lisäksi [CVK:n sisäistä organisaatiota koskeva sitoumus]*.

(131) Sitoumus sisältää lisäksi määräyksiä, jotka koskevat osapuolten tekemien sitoumusten noudattamista seuraavan valvojan nimittämistä.

VII ILMOITETUN YRITYSKESKITTYMÄN ARVIOINTI KILPAILUN KANNALTA OTTAEN HUOMIOON HANIELIN JA CEMENTBOUW'N SITOUMUKSET

(132) Osapuolten aluksi alustavana suunnitelmana esittämät sitoumukset eivät komission mielestä riitä poistamaan Alankomaiden kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla käytävää kilpailua koskevia epäilyjä. Alustava sitoumussuunnitelma lopettaa nimittäin ainoastaan Hanielin ja Cementbouw'n yhteisen määräysvallan CVK:ssa, poistamatta samalla yrityskeskittymän synnyttämää CVK:n määräävää markkina-asemaa. Alustava sitoumussuunnitelma perustuu siihen tämän päätöksen II osassa virheelliseksi todettuun oletukseen, että komission tutkimus kohdistuisi käsiteltävänä olevassa asiassa vain Hanielin ja Cementbouw'n hankkimaan yhteiseen määräysvaltaan CVK:ssa ja että samanaikaisesti toteutettu määräysvallan hankkiminen CVK:lle sen jäsenyrityksissä ei NMa:n 20 päivänä lokakuuta 1998 tekemän päätöksen vuoksi kuuluisi komission toimivaltaan.

(133) Edellä 129-131 kappaleessa kuvatut lopulliset sitoumukset puolestaan riittävät komission mielestä poistamaan mainitut kilpailua koskevat epäilyt asianmukaisella tavalla.

(134) Näillä sitoumuksilla puretaan tämän päätöksen II osassa kuvatun yrityskeskittymän vaikutukset. Yhteistyö- ja yhteistoimintasopimusten purkaminen poistaa CVK:n määräysvallan sen jäsenyrityksissä. Tämä merkitsee sitä, että Hanielin kokonaan omistamat yritykset De Hazelaar, Loevestein, Hoogdonk, Rijsbergen ja Boudewijn sekä Cementbouw'n kokonaan omistamat yritykset Harderwijk, Roelfsema ja Bergumermeer siirtyvät takaisin niiden osakkaiden yksinomaiseen määräysvaltaan.

(135) Samanaikaisesti synnytetty yhteinen määräysvalta kolmessa yhteisyrityksessä, Ankerissa, Van Herwaardenissa ja Vogelenzangissa, puretaan seuraavin toimin: kumpikin osapuolista, eli Haniel tai Cementbouw, ottaa haltuunsa yksinomaisen määräysvallan toisessa yrityksistä Anker ja Van Heerwarden. [Menettelytapa, jolla Hanielille tai Cementbouw'lle hankitaan yksinomainen määräysvalta Ankerissa ja Van Herwaardenissa]*.

(136) [Analyysi tietyistä menettelytavoista yksinomaisen määräysvallan hankkimiseksi Hanielille tai Cementbouw'lle Ankerissa ja Van Herwaardenissa]*.

(137) Vogelenzangilla ei ole tällä hetkellä liiketoimintaa. Osapuolet aikovat myydä tämän yrityksen varat kolmannelle osapuolelle ja jakaa myyntitulon omistusosuuksiensa mukaisesti. Jos Vogelenzangin liiketoiminta käynnistetään nykyisten osakkaiden Hanielin ja Cementbouw'n omistuksessa, toinen osapuolista ottaa haltuunsa yksinomaisen määräysvallan yrityksessä samalla tavoin kuin yrityksissä Anker ja Van Herwaarden on tarkoitus tapahtua.

(138) Lisäksi osapuolet ovat sitoutuneet CVK:n lakkauttamiseen. [Kuvaus tämän sitoumuksen motiiveista ja sen toteuttamiseksi tarvittavista vaiheista.]*

(139) Tämä tarkoittaa sitä, että sitoumuksen täydellisen täyttämisen jälkeen CVK on lakannut olemasta nykymuotoinen Hanielin ja Cementbouw'n yhteiseen määräysvaltaan kuuluva yhteisyritys, jonka keskitettyyn hallintaan on koottu koko Alankomaiden kalkkihiekkakiviteollisuus. Nykyisen CVK:n tilalle syntyy kaksi keskenään kilpailevaa kalkkihiekkakiven tarjoajaa, joihin Hanielin tai Cementbouw'n yksinomaisessa tai enemmistöomistuksessa olevat kalkkihiekkakivitehtaat kuuluvat ja jotka on integroitu Hanielin tai Cementbouw'n konserniin.

(140) Kun lisäksi otetaan huomioon niiden tuotevalikoimat kantavien seinien rakennusmateriaalien merkityksellisillä markkinoilla, ei ole odotettavissa, että Haniel tai Cementbouw yksinään tai yhdessä voisivat säilyttää määräävää markkina-asemaa. Cementbouw on Alankomaiden markkinoilla jo pitkään valmisbetoni- ja betonielementtialalla toiminut yritys, joka on lisäksi vertikaalisesti integroitunut tukkuportaaseen. Haniel sitä vastoin on toiminut rakennusalalla tähän asti pääasiassa Saksan markkinoilla, ja se siirtyi vasta 1990-luvulla Alankomaiden markkinoille ostamalla useita CVK:hon kuuluneita kalkkihiekkakivitehtaita. Höyrykarkaistun kevytbetonin valmistajan Felsin hiljattaisella ostolla Haniel lisäsi olennaisen tuotteen Alankomaiden seinänrakennusmateriaalien markkinoilla tarjoamaansa tuotevalikoimaan. Tämä viittaa osapuolten erilaiseen intressiin Alankomaiden markkinoilla, mikä sulkee pois koordinointiriskin, koska ennen yrityskeskittymää toiminut myyntiorganisaatio on purkautunut - ja kun otetaan lisäksi huomioon jakautumisen jälkeen Hanielille tai Cementbouw'lle kuuluvien tehtaiden maantieteellinen jakauma. Tämä pätee myös sen vuoksi, että Alankomaiden markkinoiden pienen maantieteellisen koon tähden tehtaan sijainti ei vaikuta merkittävästi kuljetuskustannuksiin.

(141) [Sitoumuksen tiettyjen menettelytapojen analyysi kilpailun kannalta.]*

(142) [Sitoumuksen tiettyjen menettelytapojen analyysi kilpailun kannalta.]*

(143) Vaikuttaa siltä, että asiaan liittyvien erityisolojen vuoksi osapuolille on poikkeuksellisesti myönnettävä [...]* määräaika sitoumuksen täyttämiseen. Jotta nykyinen, keskitetysti integroitu yritys CVK, joka hoitaa kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan, voitaisiin lakkauttaa ja sen tilalle voitaisiin perustaa kaksi toisistaan riippumatonta kalkkihiekkakiviyritystä, osapuolten on saatava mahdollisuus huolehtia kaikista organisatorisista toimista ja täyttää niihin liittyvät, edellä 138 kohdassa kuvatut yritysmuotoa ja työoikeutta koskevat vaatimukset. [Lisätietoja edelliseen.]* Käsiteltävänä oleva asia eroaa totunnaisesta sitoumuksesta sellaisen olemassa olevan yrityksen myymiseksi, joka voi toimia itsenäisesti, siltä osin, että komission tutkima yrityskeskittymä on toteutettu jo melkein kolme vuotta sitten ja se on johtanut uuden, integroidun yrityksen perustamiseen, jonka lakkauttaminen on osapuolten antaman sitoumuksen kohteena(28).

(144) Näin ollen komissio päättelee, että kun otetaan huomioon Hanielin ja Cementbouw'n antama sitoumus, ilmoitettu yrityskeskittymä ei luo osapuolten määräävää markkina-asemaa kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Alankomaissa.

VIII EHDOT JA VELVOITTEET

(145) Sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisen virkkeen mukaan komissio voi liittää päätökseensä ehtoja ja velvoitteita, joiden tarkoituksena on varmistaa, että keskittymään osallistuvat yritykset noudattavat sitoumuksia, joita ne ovat antaneet komissiolle, jotta keskittymä soveltuisi yhteismarkkinoille.

(146) On kyse ehdosta, kun vaaditaan, että jokaisen toimenpiteen, joka on tarpeen markkinoiden rakenteen muuttamiseksi, on toteuduttava; tavoitellun tuloksen aikaansaamisen edellyttämät täytäntöönpanon vaiheet sen sijaan ovat osapuolille asetettuja velvoitteita. Jos jokin ehto ei täyty, komission päätös yrityskeskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille on mitätön. Jos osapuolet rikkovat jotakin velvoitetta, komissio voi sulautuma-asetuksen 8 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti peruuttaa hyväksymispäätöksensä; lisäksi osapuolille voidaan määrätä sakkoja ja uhkasakkoja sulautuma-asetuksen 14 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 15 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla(29).

(147) Tämän peruserottelun mukaisesti komissio tekee päätöksensä sillä ehdolla, että Haniel ja Cementbouw täyttävät kaikki ne sitoumukset, jotka koskevat CVK:n lakkauttamista sen nykyisessä muodossa ja kahden toisistaan riippumattoman kalkkihiekkakiven tarjoajan muodostamista(30). Näiden sitoumusten tarkoituksena on poistaa osapuolten todettu määräävä markkina-asema kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Alankomaissa ja saada näin kilpailua näille markkinoille. Sitoumuksen kaikki muut osat, erityisesti Hanielin ja Cementbouw'n nimittämää valvojaa koskevat yksityiskohdat, sitä vastoin ovat velvoitteita, koska niiden tarkoituksena on ainoastaan varmistaa edellä mainittujen ehtojen täyttäminen.

IX KENELLE PÄÄTÖS ON OSOITETTU

(148) Käsiteltävänä olevaa päätöstä - kuten edeltävää väitetiedoksiantoakaan - ei ole osoitettu ainoastaan ilmoituksen tehneille osapuolille vaan myös osapuolten yhteiseen määräysvaltaan kuuluvalle CVK:lle. Käsiteltävänä olevaan asiaan liittyvien erityisolojen vuoksi näyttää asianmukaiselta sisällyttää CVK niiden osapuolten joukkoon, joille päätös on osoitettu. CVK kuuluu tosin emoyhtiöidensä kautta jo välillisesti niihin, joille päätös on osoitettu. CVK ei kuitenkaan ole käsiteltävänä olevassa asiassa ainoastaan kohdeyritys. Se on pikemminkin väline, jonka avulla yrityskeskittymä toteutettiin, ja CVK:n välitöntä myötävaikutusta tarvitaan myös Hanielin ja Cementbouw'n antaman sitoumuksen täyttämiseen. CVK on yhteistyösopimuksen osapuoli, ja mainittuihin toimiin sisältyy myös CVK:n sääntöjen muutos.

X PÄÄTELMÄ

(149) Edellä esitetyistä syistä ja edellyttäen, että Haniel ja Cementbouw täyttävät kaikki antamansa sitoumukset, voidaan katsoa, että suunniteltu yrityskeskittymä ei luo eikä vahvista määräävää markkina-asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyisi. Mikäli kaikki liitteeseen sisältyvät sitoumukset täytetään, yrityskeskittymä voidaan julistaa yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisesti.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ilmoitettu yrityskeskittymä, jolla Franz Haniel & Cie GmbH ja Cementbouw Handel & Industrie BV hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Coöperatieve Verkoop- en Produktievereniging van Kalkzandsteenproducenten ja sen jäsenyrityksissä, julistetaan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi.

2 artikla

Edellä oleva 1 artikla on voimassa sillä edellytyksellä, että Franz Haniel & Cie GmbH ja Cementbouw Handel & Industrie BV täyttävät kaikki liitteen 27, 28, 32-35 ja 40 kohdassa antamansa sitoumukset.

3 artikla

Päätökseen liittyy velvoite Franz Haniel & Cie. GmbH:n ja Cementbouw Handel & Industrie BV:n antamien liitteessä mainittujen muiden sitoumusten täydellisestä noudattamisesta.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu seuraaville:

Franz Haniel & Cie GmbH Franz-Haniel-Platz 1 D - 47119 Duisburg

Cementbouw Handel & Industrie BV Bennebroekerdijk 244 2142 LE Cruquius Nederland

Coöperatieve Verkoop- en Produktievereniging van Kalkzandsteenproducenten Utrechtseweg 38 1213 TV Hilversum Nederland

Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 2002.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1 (oikaisu: EYVL L 257, 21.9.1990, s. 13).

(2) EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1.

(3) EYVL C 261, 30.10.2003.

(4) EYVL C 261, 30.10.2003.

(5) Vrt. komission asiassa COMP/M.2495 - Haniel/Fels 21.2.2002 ja asiassa COMP/M.2568 - Haniel/Ytong 9.4.2002 tekemät päätökset.

(6) NBM Amstelland myi Cementbouw'n CVC:lle vuoden 2001 alussa.

(7) Asia 124/CVK Kalkzandsteen.

(8) Komission tiedonanto yrityskeskittymän käsitteestä yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaan (EYVL C 66, 2.3.1998, s. 5, 19 ja 20 kappale).

(9) Bergumermeerin, Boudewijnin ja Vogelenzangin tehtaiden suunniteltu sulkeminen mainitaan useissa Hanielin sisäisissä asiakirjoissa CVK:ta koskevan liiketoimen toteuttamisen perustaksi [lähempi kuvaus mainituissa asiakirjoissa]*.

(10) [Viittaus Hanielin sisäisiin asiakirjoihin]*.

(11) Vrt. CVK:n edustajan kirje NMa:lle 13 päivänä huhtikuuta 1999 ja NMa:n kirje CVK:n edustajalle 28 päivänä huhtikuuta 1999.

(12) Liikevaihto on laskettu sulautuma-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan ja liikevaihdon laskemisesta annetun komission tiedonannon mukaisesti (EYVL C 66, 2.3.98, s. 25) Siltä osin kuin tietoihin sisältyy ennen 1 päivää tammikuuta 1999 toteutunutta liikevaihtoa, liikevaihto lasketaan ecun keskikurssien perusteella ja muunnetaan euroiksi suhteessa 1:1.

(13) Enimmäiskoko 240 x 175 x 113 mm.

(14) Asiassa COMP/M.1866 - Preussag/Hebel 29.3.2000 tehty päätös; vrt. kuitenkin komission asiassa COMP/M.2495 - Hanie