EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2021/1149,

annettu 7 päivänä heinäkuuta 2021,

sisäisen turvallisuuden rahaston perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan 1 kohdan, 84 artiklan sekä 87 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Vaikka kansallinen turvallisuus kuuluu edelleen yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan, sen suojeleminen edellyttää unionin tason yhteistyötä ja koordinointia. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 67 artiklan 3 kohdan mukainen unionin tavoite korkean turvallisuustason varmistamisesta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella olisi saavutettava muun muassa toteuttamalla toimenpiteitä rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä tukemalla koordinointia ja yhteistyötä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja muiden kansallisten viranomaisten välillä, myös asiaankuuluvien unionin virastojen ja muiden asiaankuuluvien unionin elinten sekä asiaankuuluvien kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, sekä yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan avulla.

(2) Komissio, Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan parlamentti määrittivät vuosiksi 2015–2020 yhteisiä painopisteitä, jotka esitettiin huhtikuussa 2015 annetussa Euroopan turvallisuusagendassa ja jotka neuvosto vahvisti kesäkuussa 2015 annetussa uudistetussa sisäisen turvallisuuden strategiassa ja Euroopan parlamentti heinäkuussa 2015 antamassaan päätöslauselmassa ja joita ovat terrorismin ja radikalisoitumisen, vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden sekä kyberrikollisuuden ehkäiseminen ja torjuminen. Kyseiset yhteiset painopisteet on vahvistettu vuosiksi 2020–2025 Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osoitetussa 24 päivänä heinäkuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa: "EU:n turvallisuusunionistrategia".

(3) Maaliskuun 25 päivänä 2017 allekirjoitetussa Rooman julistuksessa 27 jäsenvaltion johtajat, Eurooppa-neuvosto, Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio vakuuttivat sitoutuvansa kehittämään turvallista ja suojattua Eurooppaa ja rakentamaan unionin, jossa kaikki kansalaiset tuntevat olonsa turvalliseksi ja voivat liikkua vapaasti, jossa ulkorajat on suojattu tehokkaalla, vastuullisella ja kestävällä muuttoliikepolitiikalla kansainvälisiä normeja kunnioittaen, sekä rakentaa Euroopan, joka torjuu päättäväisesti terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta.

(4) Eurooppa-neuvosto kehotti 15 päivänä joulukuuta 2016 tietojärjestelmien ja tietokantojen yhteentoimivuuden jatkuvaan parantamiseen. Eurooppa-neuvosto korosti 23 päivänä kesäkuuta 2017 tarvetta parantaa tietokantojen yhteentoimivuutta, ja komissio esitti 12 päivänä joulukuuta 2017 ehdotuksen asetukseksi kehyksen luomisesta EU:n tietojärjestelmien (poliisi- ja oikeudellinen yhteistyö, turvapaikka- ja muuttoliikekysymykset) yhteentoimivuudelle.

(5) Schengen-säännöstön säilyttämiseksi ja unionin turvallisuuden korkean tason varmistamiseksi jäsenvaltiot ovat 6 päivästä huhtikuuta 2017 olleet velvollisia tekemään asiaankuuluvien tietokantojen käyttöön perustuvia järjestelmällisiä tarkastuksia unionin ulkorajat ylittävistä unionin kansalaisista. Komissio antoi lisäksi jäsenvaltioille suosituksen hyödyntää paremmin poliisitarkastuksia ja rajat ylittävää yhteistyötä. Toimivan ja todellisen turvallisuusunionin kehittämiseen tähtäävissä unionin ja jäsenvaltioiden toimissa keskeisinä periaatteina olisi oltava jäsenvaltioiden yhteisvastuullisuus, selkeä tehtävänjako, perusoikeuksien ja -vapauksien sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, globaalin näkökulman erityinen huomioiminen sekä tarvittava johdonmukaisuus turvallisuuden ulkoiseen ulottuvuuteen nähden.

(6) Tämän tavoitteen saavuttamiseksi olisi toteutettava unionin tason toimia, jotta ihmisiä, julkisia tiloja ja kriittisiä infrastruktuureja voidaan suojella uhkatekijöiltä, jotka ovat yhä enemmän rajat ylittäviä, ja jotta voidaan tukea jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimintaa. Muun muassa terrorismi, vakava ja järjestäytynyt rikollisuus, liikkuva rikollisuus, huume- ja asekauppa, korruptio, rahanpesu, kyberrikollisuus, seksuaalinen hyväksikäyttö, mukaan lukien lapsiin kohdistuva seksuaalinen hyväksikäyttö, ja hybridiuhat sekä kemialliset, biologiset, säteily- ja ydinuhat ja ihmiskauppa muodostavat edelleen uhkan unionin sisäiselle turvallisuudelle. Sisäinen turvallisuus on yhteinen pyrkimys, jota unionin toimielinten, asiaankuuluvien unionin virastojen ja jäsenvaltioiden olisi yhdessä pyrittävä edistämään.

(7) Jotta toimivan ja todellisen turvallisuusunionin kehittämistä ja täytäntöönpanoa voitaisiin edistää sekä varmistaa sisäisen turvallisuuden korkea taso kaikkialla unionissa, jäsenvaltioille olisi annettava riittävästi unionin rahoitustukea perustamalla sisäisen turvallisuuden rahasto, jäljempänä ’rahasto’, ja hallinnoimalla sitä.

(8) Unionin talousarviosta myönnettävä rahoitus olisi keskitettävä toimiin, joissa unionin toiminta voi tuoda suurempaa lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. SEUT 84 artiklan ja 87 artiklan 2 kohdan mukaisesti rahastosta olisi tuettava toimenpiteitä, joilla edistetään ja tuetaan jäsenvaltioiden toimia rikosten ehkäisemisessä, henkilöstön yhteisessä koulutuksessa ja poliisiyhteistyössä sekä rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, joihin osallistuvat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä unionin laitokset ja jotka koskevat erityisesti tiedonvaihtoa, tehostettua operatiivista yhteistyötä sekä tarvittavien toimien tukemista terrorismin ja vakavan ja järjestäytyneen rikosten torjumista ja ehkäisemistä koskevien valmiuksien kehittämiseksi. Rahastosta olisi tuettava myös asiaankuuluvan henkilöstön ja asiaankuuluvien asiantuntijoiden koulutusta lainvalvontaviranomaisten eurooppalaisen koulutuskehyksen yleisten periaatteiden mukaisesti. Rahastosta ei pitäisi tukea operatiivisia kustannuksia eikä toimia, jotka liittyvät SEUT 72 artiklassa tarkoitettuihin jäsenvaltioiden olennaisiin tehtäviin yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi ja sisäisen ja kansallisen turvallisuuden suojaamiseksi.

(9) Rahaston toteuttamisessa olisi noudatettava kaikilta osin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa vahvistettuja arvoja, Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, vahvistettuja oikeuksia ja periaatteita ja ihmisoikeuksiin liittyviä unionin kansainvälisiä velvoitteita. Erityisesti rahaston täytäntöönpanossa olisi noudatettava täysimääräisesti perusoikeuksia, kuten oikeutta ihmisarvoon, oikeutta elämään, kidutuksen sekä epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen kieltoa, oikeutta henkilötietojen suojaan, lapsen oikeuksia ja oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, sekä noudatettava täysimääräisesti syrjimättömyysperiaatetta.

(10) SEU 3 artiklan mukaisesti rahastosta olisi tuettava toimia, joilla varmistetaan lasten suojelu väkivallalta, hyväksikäytöltä, riistolta ja laiminlyönniltä. Rahastosta olisi tuettava myös suoja- ja tukitoimia, jotka on tarkoitettu todistajina toimivien ja uhreiksi joutuneiden lasten sekä erityisesti ilman huoltajaa olevien tai muuten holhousta tarvitsevien lasten auttamiseen.

(11) Unionin turvallisuuden korkean tason varmistamiseksi tarkoitettujen unionin tasolla yksilöityjen yhteisten painopisteiden mukaisesti rahastosta olisi tuettava toimia, joilla on tarkoitus puuttua keskeisiin turvallisuusuhkiin ja erityisesti ehkäistä ja torjua terrorismia ja radikalisoitumista, vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta ja kyberrikollisuutta sekä avustaa ja suojella rikosten uhreja. Rahastolla olisi varmistettava, että unioni ja jäsenvaltiot ovat myös asianmukaisesti varustettuja, jotta ne voivat puuttua uusiin ja kehittymässä oleviin uhkiin, kuten laittomaan kauppaan, myös sellaiseen, jota harjoitetaan verkossa toimivien kanavien kautta, hybridiuhkiin sekä kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinuhkiin, todellisen turvallisuusunionin perustamiseksi. Tähän olisi pyrittävä rahoitustuella, jolla tuetaan parempaa tiedonvaihtoa, tiivistetään operatiivista yhteistyötä ja parannetaan kansallisia ja kollektiivisia valmiuksia.

(12) Rahastosta annettavalla rahoitustuella olisi tuettava erityisesti tietojen vaihtoa, poliisiyhteistyötä, oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa ja ehkäiseviä toimia vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden, laittoman asekaupan, korruption, rahanpesun, huumekaupan, ympäristörikosten, ja terrorismin, ihmiskaupan, pakolaisten ja laittomien muuttajien hyväksikäytön, työvoiman vakavan hyväksikäytön, seksuaalisen riiston ja hyväksikäytön, myös lapsiin ja naisiin kohdistuvan seksuaalisen riiston ja hyväksikäytön, lasten hyväksikäyttöä sisältävän kuvamateriaalin ja lapsipornografian levittämisen sekä kyberrikollisuuden torjunnassa. Rahastosta olisi tuettava myös ihmisten, julkisten tilojen ja kriittisten infrastruktuurien suojelua turvallisuutta uhkaavilta tilanteilta sekä valmistautumista turvallisuuteen liittyviin riskeihin ja kriiseihin ja näiden tehokasta hallinnointia, myös yhteisellä koulutuksella ja kehittämällä yhteistä politiikkaa, kuten strategiat, toimintapoliittiset syklit, ohjelmat ja toimintasuunnitelmat, sekä lainsäädäntöä ja käytännön yhteistyötä.

(13) Rahastosta olisi tuettava taloudellisesti sellaisten uusien haasteiden ratkaisemista, jotka johtuvat siitä, että internetin kautta tehtävien tietyntyyppisten rikosten, kuten maksupetosten, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja asekaupan mittakaava on kasvanut merkittävästi viime vuosina.

(14) Rahaston olisi pohjauduttava seuraavien sitä edeltäneiden välineiden tuloksiin ja sijoituksiin: rikosten ennalta ehkäisyä ja torjuntaa koskeva erityisohjelma (ISEC), terrorismin ja muiden turvallisuuteen liittyvien riskien ennalta ehkäisyä, torjuntavalmiutta ja niiden seurausten hallintaa koskeva erityisohjelma (CIPS) kaudelle 2007–2013 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 513/2014 (3) perustettu poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan väline osana sisäisen turvallisuuden rahastoa kaudelle 2014–2020. Rahaston soveltamisalan olisi myös sallittava uuden kehityksen huomioon ottaminen.

(15) Unionin rahoituksen vaikutukset on tarpeen maksimoida asettamalla käyttöön, yhdistämällä ja hyödyntämällä julkisia ja yksityisiä rahoitusresursseja. Rahastosta olisi edistettävä ja kannustettava kansalaisyhteiskunnan, myös kansalaisjärjestöjen, ja eurooppalaisen teollisen sektorin aktiivista ja merkityksellistä osallistumista turvallisuuspolitiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon, tarvittaessa siten, että otetaan asiaankuuluvat muut toimijat, unionin virastot, unionin elimet ja kansainväliset järjestöt mukaan toimintaan, kun se on merkityksellistä rahaston tavoitteen kannalta. Olisi kuitenkin varmistettava, että rahastosta saatavaa tukea ei käytetä lakisääteisten tai julkisten tehtävien siirtämiseen yksityisille toimijoille.

(16) Terrorismin ja vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden rajatylittävä luonne edellyttää koordinoituja toimia ja yhteistyötä jäsenvaltioiden sisällä ja välillä sekä toimivaltaisten unionin elinten ja laitosten kanssa. Kaikilla jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla, myös erikoistuneilla lainvalvontaviranomaisilla, voi olla terrorismin ja vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden tehokkaan torjunnan kannalta arvokasta tietoa. Tietojenvaihdon nopeuttamiseksi ja jaetun tiedon laadun parantamiseksi on olennaisen tärkeää rakentaa keskinäistä luottamusta. Olisi tutkittava ja tarkasteltava uusia lähestymistapoja yhteistyöhön ja tiedonvaihtoon, myös uhka-analyysiin liittyen, ottaen huomioon olemassa olevat kehykset unionin puitteissa ja sen ulkopuolella, kuten EU:n tiedusteluanalyysikeskus (INTCEN), Europolin Euroopan terrorismintorjuntakeskus (ECTC), EU:n terrorismintorjunnan koordinaattori ja terrorisminvastainen työryhmä. Rahastosta olisi tuettava SEUT 87 artiklassa tarkoitettuja rikosten torjunnasta, havaitsemisesta ja tutkinnasta vastaavia jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia siltä osin kuin niiden toiminta kuuluu rahaston soveltamisalaan. Kaikissa rahoitetuissa toimissa olisi noudatettava täysimääräisesti eri toimivaltaisten viranomaisten ja eurooppalaisten rakenteiden oikeudellista asemaa sekä vaatimustenmukaisia periaatteita, jotka koskevat tietojen omistajuutta.

(17) Jotta voitaisiin hyödyntää lainvalvontayhteistyön ja koulutuksen, huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurannan, perusoikeuksien, oikeusasioiden ja laaja-alaisten tietojärjestelmien alalla toimivien erillisvirastojen osaamista ja asiantuntemusta, komission olisi otettava asiaankuuluvat erillisvirastot mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1148 (4) perustetun sisäasioiden rahastoja käsittelevän komitean työhön erityisesti ohjelmakauden alussa ja puolivälissä. Komission olisi tarvittaessa myös voitava ottaa asiaankuuluvat erillisvirastot mukaan seurantaan ja arviointiin erityisesti sen varmistamiseksi, että rahastosta tuetut toimet ovat asiaankuuluvan unionin säännöstön ja sovittujen unionin prioriteettien mukaisia.

(18) Unionin huumausainestrategiassa korostetaan tasapainoista lähestymistapaa, jolla pyritään vähentämään samanaikaisesti tarjontaa ja kysyntää, ja osana näitä kokonaisvaltaisia puitteita rahastosta annettavalla rahoitustuella olisi tuettava toimia, joilla pyritään estämään ja torjumaan huumekauppaa tarjontaa ja kysyntää vähentämällä, ja erityisesti toimenpiteitä, jotka kohdistetaan laittomien huumeiden tuotantoon, valmistukseen, uuttamiseen, myyntiin, kuljetukseen, tuontiin tai vientiin sekä hallussapitoon ja hankintaan silloin, kun tarkoituksena on osallistua huumekauppaan liittyvään toimintaan. Rahastosta olisi myös katettava huumausainepolitiikan ennaltaehkäisevät näkökohdat. Jotta voitaisiin lisätä yhteisvaikutuksia ja yhtenäisyyttä huumausaineisiin liittyvällä alalla, kyseiset huumausaineisiin liittyvien tavoitteiden osatekijät, jotka kaudella 2014–2020 kuuluivat oikeusalan ohjelman piiriin, olisi sisällytettävä rahastoon.

(19) Sen varmistamiseksi, että rahastolla edistetään vaikuttavasti sisäisen turvallisuuden korkeaa tasoa kaikkialla unionissa ja näin osaltaan kehitetään todellista turvallisuusunionia, rahastoa olisi hyödynnettävä tavalla, jolla saadaan aikaan eniten unionin tason lisäarvoa jäsenvaltioiden toimiin.

(20) Rahastosta olisi tuettava investointeja laitteisiin, kulkuneuvoihin ja tiloihin ainoastaan silloin, kun tällaisilla investoinneilla on selvää unionin tason lisäarvoa ja ainoastaan siinä määrin kuin kyseiset investoinnit ovat tarpeen rahaston tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällaisia investointeja voisivat olla esimerkiksi investoinnit laitteisiin, joita tarvitaan rikostutkintaan, peitetoimina suoritettavaan tarkkailuun, räjähteiden ja huumausaineiden havaitsemiseen tai mihin tahansa muuhun rahaston tavoitteiden mukaiseen erityistarkoitukseen. Rahastosta ei pitäisi rahoittaa investointeja, joilla on vain kansallista merkitystä tai investointeja, jotka olisivat tarpeen toimivaltaisten viranomaisten päivittäisen työn kannalta, kuten virka-asut, autot, linja-autot, skootterit, poliisiasemat, yleisluontoiset koulutuskeskukset ja toimistotarvikkeet.

(21) Jos havaitaan heikkouksia tai riskejä, erityisesti Schengen-arvioinnin jälkeen, asianomaisten jäsenvaltioiden olisi unionin sisäisen yhteisvastuullisuuden edistämiseksi ja unionin turvallisuuteen liittyvän jaetun vastuun puitteissa puututtava riittävällä tavalla kyseisiin heikkouksiin käyttämällä ohjelmastaan varoja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 (5) nojalla annettujen suositusten panemiseksi täytäntöön.

(22) Jotta rahaston politiikkatavoitteen saavuttaminen edistyisi, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden ohjelmien painopisteissä otetaan huomioon kaikki rahaston erityistavoitteet, että valitut painopisteet ovat liitteessä II esitettyjen täytäntöönpanotoimien mukaisia ja että määrärahojen kohdentaminen eri tavoitteisiin on suhteessa haasteisiin ja tarpeisiin ja sillä varmistetaan toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttaminen.

(23) Tehokkuusperiaatteen mukaisesti olisi pyrittävä yhteisvaikutuksiin ja johdonmukaisuuteen muiden unionin rahastojen kanssa sekä olisi vältettävä toimien päällekkäisyyttä.

(24) Toimivat koordinointimekanismit ovat olennaisen tärkeitä, jotta toimintapoliittiset tavoitteet voitaisiin saavuttaa mahdollisimman tehokkaasti, hyödyntää mittakaavaetuja ja välttää toimien päällekkäisyys. Rahaston olisi oltava johdonmukainen muihin turvallisuuden alan unionin rahoitusohjelmiin nähden ja täydennettävä niitä. Yhteisvaikutukset olisi erityisesti varmistettava seuraavien kanssa: turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto ja yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto, joka muodostuu asetuksella (EU) 2021/1148 perustetusta rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineestä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1077 (6) perustetusta tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineestä, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (7) piiriin kuuluvat muut koheesiopolitiikan rahastot, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/695 (8) perustetun Euroopan horisontti -ohjelman turvallisuustutkimusosa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/692 (9) perustettu kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelma, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/693 (10) perustettu oikeusalan ohjelma, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/694 (11) perustettu Digitaalinen Eurooppa -ohjelma ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/523 (12) perustettu InvestEU-ohjelma. Yhteisvaikutuksia olisi haettava erityisesti infrastruktuurien ja julkisten tilojen turvallisuuden, kyberturvallisuuden, uhrien suojelun ja radikalisoitumisen ehkäisemisen osalta.

(25) Rahaston ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen välisen täydentävyyden lisäämiseksi olisi myös voitava käyttää monikäyttölaitteita ja tieto- ja viestintäjärjestelmiä, joiden ensisijainen käyttö on tämän asetuksen mukaista, rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi.

(26) Rahastosta tuettavat kolmansissa maissa toteutettavat ja niihin liittyvät toimenpiteet olisi täytäntöönpantava synergiassa ja yhtenäisesti sellaisten muiden unionin ulkopuolella toteutettavien toimien kanssa, jotka saavat tukea unionin välineistä, ja niillä olisi täydennettävä tällaisia toimia. Tällaisten toimien toteuttamisessa olisi etenkin pyrittävä täyteen yhtenäisyyteen asianomaista maata tai aluetta koskevan unionin ulkoisen toiminnan sekä sen ulkopolitiikan ja kehitysapupolitiikan periaatteiden ja yleistavoitteiden kanssa. Rahaston ulkoisen ulottuvuuden osalta rahaston olisi tiivistettävä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa aloilla, joilla on merkitystä unionin sisäisen turvallisuuden kannalta. Tässä yhteydessä temaattisesta välineestä saatavalla rahoituksella olisi tuettava rahaston tavoitteiden puitteissa kolmansissa maissa toteutettavia tai niihin liittyviä toimia, joilla edistetään erityisesti rikollisuuden, myös huumekaupan ja ihmiskaupan, torjumista ja ehkäisemistä sekä osallistutaan rajat ylittävien rikollisten salakuljetusverkostojen torjuntaan.

(27) Komission olisi temaattisen välineen täytäntöönpanon yhteydessä varmistettava, että rahoituksella vastataan rahaston tavoitteiden saavuttamiseen liittyviin haasteisiin ja tarpeisiin.

(28) Unionin talousarviosta myönnettävä rahoitus olisi keskitettävä toimiin, joissa unionin toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Turvallisuusasiat ovat luonteeltaan rajat ylittäviä, minkä vuoksi tarvitaan tehokkaita ja koordinoituja unionin tason toimia. Tämän asetuksen perusteella myönnettävän rahoitustuen olisi edistettävä erityisesti kansallisten ja unionin tason valmiuksien lujittamista turvallisuuden alalla.

(29) Jäsenvaltion voidaan katsoa jättäneen noudattamatta asiaa koskevaa unionin säännöstöä rahaston mukaisen operatiivisen tuen käytön osalta, jos jäsenvaltio ei ole täyttänyt perussopimusten mukaisia velvollisuuksiaan turvallisuuden alalla, jos on olemassa selvä riski, että kyseinen jäsenvaltio loukkaa vakavasti unionin arvoja pannessaan täytäntöön turvallisuuden alan säännöstöä tai jos asetuksessa (EU) N:o 1053/2013 säädetyn Schengenin arviointi- ja valvontamekanismin puitteissa laaditussa arviointikertomuksessa tuodaan esiin puutteita asiaankuuluvalla alalla.

(30) Rahastossa olisi otettava huomioon joustavuuden lisäämisen ja yksinkertaistamisen tarve kunnioittaen samalla ennustettavuuteen liittyviä vaatimuksia sekä olisi varmistettava resurssien jakautuminen oikeudenmukaisesti ja avoimesti, jotta tässä asetuksessa säädetyt tavoitteet voidaan saavuttaa. Rahaston toteuttamisessa olisi noudatettava tehokkuuden, tuloksellisuuden, merkityksellisyyden, johdonmukaisuuden, unionin tason lisäarvon ja varainkäytön laadun periaatteita. Lisäksi rahasto olisi toteutettava mahdollisimman käyttäjäystävällisesti.

(31) Jotta kokonaan tai osittain unionin talousarviosta rahoitettavista investoinneista saataisiin mahdollisimman paljon lisäarvoa, olisi pyrittävä saamaan aikaan synergiaa etenkin rahaston ja muiden unionin ohjelmien välillä, mukaan lukien yhteistyössä hallinnoitavat ohjelmat. Kyseisten synergioiden maksimoimiseksi olisi varmistettava keskeiset mahdollistavat mekanismit, mukaan lukien kumulatiivinen rahoitus rahaston ja jonkin muun unionin ohjelman toimessa. Tällainen kumulatiivinen rahoitus ei saisi ylittää kyseisen toimen tukikelpoisia kokonaiskustannuksia. Tätä varten tässä asetuksessa olisi vahvistettava asianmukaiset säännöt, jotka koskevat erityisesti mahdollisuutta ilmoittaa samat kustannukset tai menot määräsuhteessa sekä rahaston että jonkin muun unionin ohjelman osalta.

(32) Edistettäessä rahastosta tuettuja toimia unionin rahoituksen saajien olisi annettava tietoa kohdeyleisön kielellä tai kielillä. Unionin rahoituksen näkyvyyden varmistamiseksi kyseisen rahoituksen saajien olisi toimesta tiedottaessaan mainittava rahoituksen alkuperä. Tätä varten vastaanottajien olisi varmistettava, että kaikessa tiedotusvälineissä ja suurelle yleisölle näkyvässä viestinnässä näytetään unionin tunnus ja mainitaan nimenomaisesti unionin rahoitustuki.

(33) Komission olisi voitava käyttää rahaston varoja edistääkseen parhaita käytäntöjä ja tietojenvaihtoa rahaston täytäntöönpanosta.

(34) Komission olisi julkaistava hyvissä ajoin tiedot temaattisesta välineestä annetusta suoraan tai välillisesti hallinnoidusta tuesta ja päivitettävä tällaiset tiedot tarvittaessa. Tiedot olisi voitava lajitella erityistavoitteen, tuensaajan nimen, oikeudellisen sitoumuksen mukaisen määrän sekä toimenpiteen luonteen ja tarkoituksen mukaan.

(35) Tässä asetuksessa olisi vahvistettava jäsenvaltioiden ohjelmille osoitetut alkuperäiset määrät, jotka on laskettu liitteessä I vahvistettujen kriteereiden mukaisesti.

(36) Jäsenvaltioiden ohjelmien alkuperäisten määrien olisi muodostettava perusta jäsenvaltioiden pitkän aikavälin investoinneille turvallisuuteen. Jotta sisäisten ja ulkoisten turvallisuusuhkien tai alkutilanteen muutokset voidaan ottaa huomioon, jäsenvaltioille olisi kohdennettava jakoperusteen mukaisesti ohjelmakauden puolivälissä lisämäärä, jonka olisi perustuttava tilastotietoihin liitteen I mukaisesti, niiden ohjelmien toteutusvaihe huomioon ottaen.

(37) Koska turvallisuuden alan haasteet muuttuvat jatkuvasti, on tarpeen mukauttaa rahoituksen kohdentamista sisäisten ja ulkoisten turvallisuusuhkien muutosten perusteella ja suunnata rahoitus prioriteetteihin, joilla on suurin unionin tason lisäarvo. Jotta voidaan vastata kiireellisiin tarpeisiin sekä politiikassa ja unionin painopisteissä tapahtuviin muutoksiin ja suunnata rahoitusta toimiin, joilla on suurta unionin tason lisäarvoa, osa rahoituksesta olisi kohdennettava säännöllisin väliajoin temaattisen välineen kautta erityistoimiin, unionin toimiin ja hätäapuun.

(38) Jäsenvaltioita olisi kannustettava käyttämään osa ohjelmiensa määrärahoista sellaisten liitteessä IV lueteltujen toimien rahoittamiseen, joihin myönnetään suurempi unionin rahoitusosuus pääasiassa niiden korkean unionin tason lisäarvon tai niiden unionille keskeisen merkityksen vuoksi.

(39) Osa rahastossa käytettävissä olevista resursseista voitaisiin osoittaa sellaisten erityistoimien toteuttamista koskeviin jäsenvaltioiden ohjelmiin, jotka edellyttävät yhteistyötä jäsenvaltioiden kesken tai sellaisten erityistoimien toteuttamiseen tilanteissa, joissa unionissa tapahtunut uusi kehitys edellyttää lisärahoitusta yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle. Komission olisi vahvistettava kyseiset erityistoimet työohjelmissaan.

(40) Rahastosta olisi myönnettävä tukea sisäiseen turvallisuuteen liittyvien operatiivisten kustannusten kattamiseen, jotta jäsenvaltiot voivat pitää yllä valmiuksiaan, jotka ovat olennaisen tärkeitä koko unionille. Tällaisen tuen olisi käsitettävä rahaston tavoitteisiin liittyvien erityiskustannusten täysi korvaaminen, ja sen olisi kuuluttava erottamattomana osana jäsenvaltioiden ohjelmiin.

(41) Jotta rahaston toimintapoliittisen tavoitteen toteuttamista voidaan täydentää kansallisella tasolla jäsenvaltioiden ohjelmien kautta, rahastosta olisi tuettava myös unionin tason toimia. Tällaisilla toimilla olisi edistettävä yleisiä strategisia tavoitteita rahaston toiminta-alan puitteissa, ja niiden olisi liityttävä politiikan analysointiin ja innovointiin, kansainväliseen keskinäiseen oppimiseen ja kumppanuuksiin sekä uusien aloitteiden ja toimien testaamiseen kaikkialla unionissa tai tiettyjen jäsenvaltioiden välillä. Rahastosta olisi tuettava jäsenvaltioiden toimia, myös paikallisella tasolla, parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi ja yhteisen koulutuksen edistämiseksi, mukaan lukien lainvalvontahenkilöstön tietoisuuden lisääminen radikalisoitumisesta ja kaikenlaisesta syrjinnästä, joka voisi johtaa väkivaltaan, kuten antisemitismistä, romanivastaisuudesta ja muista rasismin muodoista. Tätä varten voitaisiin rahoittaa erityisiä vaihto-ohjelmia nuoremmille lainvalvontaviranomaisille.

(42) Jotta voidaan vahvistaa unionin kykyä reagoida välittömästi unionin turvallisuutta uhkaaviin tilanteisiin tai uusiin uhkakuviin, olisi oltava mahdollista myöntää hätäapua tässä asetuksessa säädetyn kehyksen mukaisesti. Tällaista hätäapua ei pitäisi antaa pelkkien varotoimenpiteiden tai pitkäaikaisten toimenpiteiden tueksi eikä sellaisiin tilanteisiin puuttumiseksi, joissa toimien kiireellisyys johtuu toimivaltaisten viranomaisten suunnittelun ja asianmukaisen reagoinnin puutteellisuudesta.

(43) Jotta voidaan varmistaa toimien riittävä joustavuus ja vastata kehittymässä oleviin tarpeisiin, erillisvirastoille olisi voitava antaa asianmukaista lisärahoitusta tiettyjä hätätilanteessa toteutettavia tehtäviä varten. Tapauksissa, joissa toteutettava tehtävä on niin kiireellinen, että niiden talousarvion mukautusta ei voida tehdä ajoissa, erillisvirastojen olisi voitava saada hätäapua, myös avustusten muodossa, unionin toimielinten unionin tasolla määrittämien painopisteiden ja aloitteiden mukaisesti.

(44) Unionin toimien ylikansallisen luonteen vuoksi ja jotta koordinoitua toimintaa voidaan edistää unionin mahdollisimman korkean turvallisuustason varmistamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, erillisvirastojen olisi poikkeuksellisesti voitava saada tukea unionin toimista, myös avustusten muodossa, silloin, kun ne avustavat asianomaisten erillisvirastojen toimivaltaan kuuluvien unionin toimien täytäntöönpanossa eivätkä kyseiset toimet kuulu kyseisten erillisvirastojen talousarvioon vuotuisen talousarvion kautta maksettavan unionin rahoitusosuuden piiriin. Unionin tason lisäarvon varmistamiseksi tällaisen tuen olisi oltava unionin toimielinten unionin tasolla määrittämien painopisteiden ja aloitteiden mukaista.

(45) Rahaston toimintapoliittisiin tavoitteisiin olisi pyrittävä myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/523 perustetun InvestEU-ohjelman politiikanalan ikkunoihin kuuluvilla rahoitusvälineillä ja talousarviotakuilla. Tällaista taloudellista tukea olisi käytettävä toimiin, joilla puututaan oikeasuhteisesti markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin eikä sen pitäisi olla päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä taikka vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Toimilla olisi saatava aikaan selvä unionin tason lisäarvo.

(46) Rahoitusta yhdistävät toimet ovat luonteeltaan vapaaehtoisia, unionin talousarviosta tuettavia toimia, jotka yhdistävät unionin talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin unionin talousarviosta rahoitettavia takaisin maksettavia tukimuotoja tai molempia sekä edistämis- ja kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamaa tukea.

(47) Tässä asetuksessa vahvistetaan rahaston rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvoston on määrä pitää ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (13) 18 kohdan mukaisesti.

(48) Rahastoon sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 2018/1046 (14), jäljempänä ’varainhoitoasetus’. Varainhoitoasetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä hallinnointia, rahoitusvälineitä, talousarviotakuita, rahoitusapua ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevat säännöt.

(49) Yhteistyössä hallinnoitavien toimien täytäntöönpanon osalta rahaston olisi oltava osa johdonmukaista kehystä, joka koostuu tästä asetuksesta, varainhoitoasetuksesta ja asetuksesta (EU) 2021/1060.

(50) Asetuksella (EU) 2021/1060 vahvistetaan puitteet Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahasto plussan, koheesiorahaston, Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston, sisäisen turvallisuuden rahaston ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen, osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa, toiminnalle ja vahvistetaan yhteistyössä hallinnoitavien unionin rahastojen ohjelmasuunnittelua, seurantaa, arviointia, hallinnointia ja valvontaa koskevat säännöt. Lisäksi tässä asetuksessa on tarpeen määritellä rahaston tavoitteet ja vahvistaa erityissäännökset niiden toimien osalta, joille voidaan myöntää rahoitusta rahastosta.

(51) Rahaston ennakkomaksujärjestelmästä säädetään asetuksessa (EU) 2021/1060, ja tässä asetuksessa vahvistetaan erityinen ennakkomaksuosuus. Jotta voidaan varmistaa, että hätätilanteisiin voidaan reagoida nopeasti, on lisäksi aiheellista vahvistaa hätäavun ennakkomaksujen määrä. Ennakkomaksujärjestelmällä olisi varmistettava, että jäsenvaltioilla on varat, jotka ne tarvitsevat myöntääkseen tukea tuensaajille ohjelmiensa toteuttamisen aloittamisesta alkaen.

(52) Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja toteutusmenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saadaan aikaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja noudattamatta jättämisen riski. Kyseistä valintaa tehtäessä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoituksen, joka ei perustu toimien kustannuksiin, käyttämistä.

(53) Yhden tarkastuksen periaatteen hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla on aiheellista vahvistaa erityiset säännöt sellaisten hankkeiden valvonnalle ja tarkastuksille, joissa edunsaajina ovat kansainväliset järjestöt, joiden sisäisen valvonnan järjestelmiä komissio on arvioinut myönteisesti. Tällaisten hankkeiden osalta hallintoviranomaisilla olisi oltava mahdollisuus rajoittaa hallinnon tarkastuksiaan edellyttäen, että tuensaaja toimittaa ajoissa kaikki tarvittavat tiedot hankkeen etenemisestä ja taustalla olevien menojen tukikelpoisuudesta. Lisäksi jos tällaisen kansainvälisen järjestön toteuttama hanke on osa tarkastusotosta, tarkastusviranomaisen olisi voitava suorittaa työnsä liitännäispalveluja koskevan kansainvälisen standardin (ISRS) 4400 (Toimeksiannot taloudelliseen informaatioon kohdistuvien erikseen sovittujen toimenpiteiden suorittamisesta) periaatteiden mukaisesti.

(54) Varainhoitoasetuksen 193 artiklan 2 kohdan mukaisesti avustusta voidaan myöntää jo aloitettuun toimeen, jos hakija voi osoittaa, että toimi oli aloitettava ennen avustussopimuksen allekirjoittamista. Ennen avustushakemuksen jättämispäivää aiheutuneet kustannukset eivät kuitenkaan voi saada unionin rahoitusta, paitsi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa. Jotta vältetään unionin tuen keskeytyminen, joka voisi vahingoittaa unionin etuja, olisi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen alussa oltava rajoitetun ajan mahdollista, että kustannukset, jotka aiheutuvat tämän asetuksen nojalla tuetuista suoraan hallinnoiduista toimista, jotka ovat jo käynnistyneet, voivat saada unionin rahoitusta 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen, vaikka kyseiset kustannukset olisivat aiheutuneet ennen avustushakemuksen tai avunantopyynnön jättämistä.

(55) Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (15) ja neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 (16), (Euratom, EY) N:o 2185/96 (17) ja (EU) 2017/1939 (18) mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien, myös petosten, ehkäisemiseen, havaitsemiseen, oikaisemiseen ja tutkimiseen liittyvät toimenpiteet sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintään ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määräämiseen liittyvät toimenpiteet. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on valtuudet erityisesti asetusten (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirastolla (EPPO) on asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti valtuudet tutkia rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syyte Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (19) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaisesti unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, tilintarkastustuomioistuimelle ja niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön, EPPOlle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä täysipainoista yhteistyötä ja annettava kaikki tarvittava tuki unionin toimielimille, elimille ja laitoksille unionin taloudellisten etujen suojelemiseksi.

(56) Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Kyseisissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan erityisesti menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla hyväksyttäviin sääntöihin sisältyy myös yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi.

(57) Merentakaisiin maihin tai merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU (20) nojalla saada rahoitusta rahaston sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

(58) SEUT 349 artiklan nojalla ja neuvoston 12 päivänä huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä hyväksymän 24 päivänä lokakuuta annetun komission tiedonannon "Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa" mukaisesti asiaankuuluvien jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden ohjelmissa puututaan syrjäisimpien alueiden kohtaamiin uusiin uhkiin. Rahastosta olisi tuettava kyseisiä jäsenvaltioita tarvittavilla resursseilla syrjäisimpien alueiden auttamiseksi tarpeen mukaan.

(59) Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (21) 22 ja 23 kohdan nojalla rahastoa olisi arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen samalla erityisesti jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta ja ylisääntelyä. Kyseisiin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällyttävä mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella arvioidaan rahaston käytännön vaikutuksia. Rahaston saavutusten arvioimiseksi olisi määriteltävä tämän rahaston kuhunkin erityistavoitteeseen liittyvät indikaattorit ja tavoitteet. Kyseisiin indikaattoreihin olisi kuuluttava laadullisia ja määrällisiä indikaattoreita.

(60) Komission ja jäsenvaltioiden olisi indikaattoreiden ja tilinpäätösraportoinnin kautta seurattava rahaston toteuttamista asetuksen (EU) 2021/1060 asiaankuuluvien säännösten ja tämän asetuksen mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi vuodesta 2023 alkaen toimitettava komissiolle viimeisimmän tilivuoden kattavat vuotuiset tuloksellisuuskertomukset. Kyseisissä kertomuksissa olisi oltava tietoa jäsenvaltioiden ohjelmien täytäntöönpanon edistymisestä. Jäsenvaltioiden olisi myös toimitettava komissiolle kyseisten kertomusten yhteenvedot. Komission olisi käännettävä kyseiset yhteenvedot unionin virallisille kielille ja asetettava ne julkisesti saataville verkkosivustollaan samoin kuin linkit asetuksessa (EU) 2021/1060 tarkoitetuille jäsenvaltioiden verkkosivustoille.

(61) Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen (22) täytäntöönpanoon ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, tämän asetuksen mukaisilla toimilla olisi edistettävä yleistavoitetta, jonka mukaan 30 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen kaikista menoista käytetään ilmastotavoitteiden valtavirtaistamiseen ja edesautettava tavoitetta, jonka mukaan 7,5 prosenttia talousarviosta käytetään luonnon monimuotoisuuteen liittyviin menoihin vuonna 2024 sekä vastaavasti 10 prosenttia vuosina 2026 ja 2027 ottaen samalla huomioon ilmastoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden olemassa olevat päällekkäisyydet. Rahaston olisi tuettava toimia, jotka ovat unionin ilmasto- ja ympäristönormien ja -prioriteettien mukaisia eivätkä aiheuta merkittävää haittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (23) 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille.

(62) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 514/2014 (24) ja muun ohjelmakaudella 2014–2020 sovellettavan säädöksen soveltamista olisi jatkettava ohjelmiin ja hankkeisiin, joita tuetaan ohjelmakaudella 2014–2020 poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälinestä, osana sisäisen turvallisuuden rahastoa. Koska asetuksen (EU) N:o 514/2014 täytäntöönpanokausi on päällekkäinen tämän asetuksen kattaman ohjelmakauden kanssa ja jotta voitaisiin varmistaa tiettyjen kyseisellä asetuksella hyväksyttyjen hankkeiden toteutuksen jatkuvuus, olisi vahvistettava säännökset hankkeiden vaiheistamisesta. Hankkeen kukin yksittäinen vaihe olisi toteutettava sen ohjelmakauden sääntöjen mukaisesti, jolla sitä rahoitetaan.

(63) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä SEU 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(64) Tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämiseksi ja muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, jotka koskevat liitteessä IV vahvistettua luetteloa toimista, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia, liitteen VII mukaista operatiivista tukea ja seuranta- ja arviointikehyksen kehittämistä edelleen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

(65) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (25) mukaisesti. Tarkastelumenettelyä olisi käytettävä sellaisten täytäntöönpanosäädösten hyväksymisen osalta, joissa säädetään kaikkia jäsenvaltioita koskevat velvollisuudet, erityisesti velvollisuudet, jotka koskevat tietojen toimittamista komissiolle, ja neuvoa-antavaa menettelyä olisi käytettävä sellaisten täytäntöönpanosäädösten hyväksymisen osalta, jotka liittyvät yksityiskohtaisiin järjestelyihin tietojen toimittamiseksi komissiolle suunnittelun ja raportoinnin puitteissa, kun otetaan huomioon niiden puhtaasti tekninen luonne. Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, jotka liittyvät tässä asetuksessa säädetyn hätäavun antamista koskevien päätösten hyväksymiseen, kun tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät tällaisen avun luonteeseen ja tarkoitukseen.

(66) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

(67) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti Irlanti on ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

(68) On asianmukaista yhdenmukaistaa tämän asetuksen soveltamiskausi vastaamaan neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (26) soveltamiskautta.

(69) Jotta tuen jatkuvuus voidaan varmistaa asiaankuuluvalla politiikan alalla ja jotta täytäntöönpano voisi alkaa vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen alusta, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, ja sitä olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla Kohde 1. Tällä asetuksella perustetaan sisäisen turvallisuuden rahasto, jäljempänä ’rahasto’, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloajaksi. 2. Tässä asetuksessa vahvistetaan: a) rahaston poliittinen tavoite; b) rahaston erityistavoitteet ja toimenpiteet kyseisten erityistavoitteiden täytäntöönpanemiseksi; c) talousarvio 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2027 väliselle ajanjaksolle; d) unionin rahoituksen muodot ja tällaisen rahoituksen tarjoamista koskevat säännöt.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1) ’rahoitusta yhdistävällä toimella’ unionin talousarviosta, myös varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitetusta rahoitusta yhdistävästä välineestä, tuettavaa toimea, jonka tarkoituksena on yhdistää sekä unionin talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, jota ei makseta takaisin, ja/tai rahoitusvälineitä että kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; 2) ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ SEUT 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja rikosten torjunnasta, havaitsemisesta ja tutkinnasta vastaavia jäsenvaltioiden viranomaisia, mukaan lukien poliisi-, tulli- ja muut erikoistuneet lainvalvontaviranomaiset; 3) ’ehkäisemisellä’ rikosten yhteydessä, kaikkia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vähentää rikollisuutta tai muutoin edistää rikollisuuden ja kansalaisten turvattomuuden tunteen vähentämistä neuvoston päätöksen 2009/902/YOS (27) 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti; 4) ’kriittisellä infrastruktuurilla’ sellaista omaisuutta, verkkoa tai järjestelmää tai niiden osaa, joka on olennainen yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen, kansalaisten terveyden, turvallisuuden sekä taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin ylläpitämiseksi ja joiden toimintahäiriöllä, rikkoutumisella tai tuhoutumisella olisi merkittävä vaikutus jäsenvaltiossa tai unionissa sen vuoksi, että kyseisiä toimintoja ei kyettäisi ylläpitämään; 5) ’kyberrikoksella’ joko rikosta, jonka tekemiseen välttämättä liittyy tieto- ja viestintäteknologisia järjestelmiä, joko rikoksentekovälineinä tai rikoksen ensisijaisina kohteina (kyberympäristöstä riippuvainen rikos), tai perinteistä rikosta, jonka ulottuvuutta tai saatavuutta voidaan laajentaa käyttämällä tietokoneita, tietokoneverkkoja tai muita tieto- ja viestintäteknologisia järjestelmiä (kyberympäristöä hyväksikäyttävä rikos); 6) ’EU:n toimintapoliittiseen sykliin/EMPACTiin kuuluvalla operatiivisella toimella’ tarkoitetaan toimea, joka toteutetaan järjestäytynyttä ja vakavaa kansainvälistä rikollisuutta koskevan EU:n toimintapoliittisen syklin puitteissa Euroopan monialaisen rikosuhkien torjuntafoorumin (EMPACT) kautta, jonka tavoitteena on torjua vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden suurimpia uhkia unionissa edistämällä yhteistyötä jäsenvaltioiden, unionin toimielinten, elinten ja laitosten sekä tapauksen mukaan kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kesken; 7) ’tietojen vaihdolla’ sellaisten tietojen suojattua keräämistä, tallentamista, käsittelyä, analysointia ja siirtoa sekä saatavuutta, joita SEUT 87 artiklassa tarkoitetut viranomaiset, Europol ja muut asiaankuuluvat unionin laitokset tarvitsevat rikosten ehkäisemistä, paljastamista, tutkintaa ja syytteeseenpanoa varten, erityisesti kun on kyse rajat ylittävästä, vakavasta ja järjestäytyneestä rikollisuudesta ja terrorismista; 8) ’järjestäytyneellä rikollisuudella’ sellaista rangaistavaa toimintaa, joka liittyy neuvoston puitepäätöksen 2008/841/YOS (28) 1 artiklan 1 alakohdassa määriteltyyn rikollisjärjestön toimintaan osallistumiseen; 9) ’varautumisella’ mitä tahansa toimintaa, jonka erityisenä tarkoituksena on ehkäistä tai vähentää mahdolliseen terrorihyökkäykseen tai muihin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin turvallisuutta uhkaaviin tilanteisiin liittyviä riskejä; 10) ’Schengenin arviointi- ja valvontamekanismilla’ asetuksessa (EU) N:o 1053/2013 vahvistettua arviointi- ja valvontamekanismia; 11) ’terrorismilla’ kaikkia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2017/541 (29) tarkoitettuja tahallisia tekoja ja rikoksia; 12) ’hätätilanteella’ tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia turvallisuutta uhkaavia tilanteita, uusia uhkakuvia tai hiljattain havaittuja haavoittuvuuksia, jotka vaikuttavat tai saattavat vaikuttaa hyvin kielteisesti väestön, julkisten tilojen tai kriittisen infrastruktuurin turvallisuuteen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa; 13) ’flash moneylla’ aitoa käteistä, joka esitetään rikostutkimuksen aikana osoituksena maksuvalmiudesta ja vakavaraisuudesta epäillyille tai muille henkilöille, joilla on tietoa saatavuudesta tai toimituksesta tai jotka toimivat välittäjinä, jotta voidaan suorittaa valeosto, jonka tarkoituksena on pidättää epäiltyjä, löytää laittomia tuotantopaikkoja tai muutoin hajottaa järjestäytyneitä rikollisryhmiä; 14) ’radikalisoitumisella’ väkivaltaisiin ääriliikkeisiin ja terrorismiin johtavaa vaiheittaista ja monimutkaista prosessia, jossa henkilö tai ihmisryhmä omaksuu radikaalin ideologian tai vakaumuksen, joka hyväksyy, käyttää tai kannattaa väkivaltaa, terroriteot mukaan lukien, tietyn poliittisen, uskonnollisen tai ideologisen tavoitteen saavuttamiseksi; 15) ’erityistoimilla’ rahaston tavoitteiden mukaisia kansainvälisiä tai kansallisia hankkeita, jotka tuovat unionin tason lisäarvoa ja joiden osalta yksi, useampi tai kaikki jäsenvaltiot voivat saada lisärahoitusta ohjelmiinsa; 16) ’operatiivisella tuella’ jäsenvaltion määrärahojen osaa, joka voidaan käyttää tukemaan viranomaisia, jotka vastaavat sellaisten tehtävien suorittamisesta ja palvelujen tarjoamisesta, jotka muodostavat unionin hyväksi suoritettavan julkisen palvelun, sikäli kuin ne edistävät turvallisuuden korkean tason varmistamista unionissa; 17) ’unionin toimilla’ rahaston tavoitteiden mukaisesti toteutettuja kansainvälisiä hankkeita tai unionin etujen kannalta erityisen tärkeitä hankkeita.

3 artikla Rahaston tavoitteet 1. Rahaston toimintapoliittisena tavoitteena on edistää turvallisuuden korkean tason varmistamista unionissa, erityisesti ehkäisemällä ja torjumalla terrorismia ja radikalisoitumista, vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta ja kyberrikollisuutta, auttamalla ja suojelemalla rikosten uhreja sekä valmistautumalla turvallisuuteen liittyviin vaaratilanteisiin, riskeihin ja kriiseihin, suojautumalla niiltä ja hallinnoimalla niitä tehokkaasti tämän asetuksen soveltamisalan puitteissa. 2. Edellä 1 kohdassa säädetyn toimintapoliittisen tavoitteen puitteissa rahastolla edistetään seuraavia erityistavoitteita: a) parannetaan ja helpotetaan tietojenvaihtoa toimivaltaisten viranomaisten ja asiaankuuluvien unionin elinten ja laitosten välillä ja sisällä sekä tarvittaessa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa; b) parannetaan ja tehostetaan rajat ylittävää yhteistyötä, myös terrorismiin ja vakavaan ja järjestäytyneeseen rajat ylittävään rikollisuuteen liittyviä yhteisiä operaatioita toimivaltaisten viranomaisten välillä; ja c) tuetaan jäsenvaltioiden valmiuksien vahvistamista rikollisuuden, terrorismin ja radikalisoitumisen ehkäisemisessä ja torjunnassa sekä turvallisuutta uhkaavien tilanteiden, riskien ja kriisien hallinnassa, myös tiivistämällä yhteistyötä viranomaisten, asiaankuuluvien unionin elinten tai laitosten, kansalaisyhteiskunnan ja yksityisten kumppaneiden välillä eri jäsenvaltioissa. 3. Edellä 2 kohdassa säädettyjen erityistavoitteiden puitteissa rahasto toteutetaan liitteessä II luetelluilla täytäntöönpanotoimilla.

4 artikla Perusoikeuksien kunnioittaminen Rahastosta rahoitettavien toimien toteuttamisessa on kunnioitettava täysimääräisesti perusoikeuksia ja ihmisarvoa. Erityisesti tällaisten toimien on oltava perusoikeuskirjan määräysten, unionin tietosuojalainsäädännön ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen mukaisia. Jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan kiinnitettävä rahaston toimia toteuttaessaan erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden ja etenkin lasten ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten avustamiseen ja suojeluun.

5 artikla Tuen soveltamisala 1. Tavoitteidensa puitteissa ja liitteessä II lueteltujen täytäntöönpanotoimien mukaisesti rahastosta tuetaan erityisesti liitteessä III lueteltujen toimien kaltaisia toimia. 2. Tavoitteidensa saavuttamiseksi rahastosta voidaan tukea unionin painopisteiden mukaisesti ja edellyttäen, että noudatetaan asianmukaisia suojatoimia, liitteessä III tarkoitettuja kolmansissa maissa toteutettavia ja niihin liittyviä toimia tarvittaessa 19 artiklan mukaisesti. 3. Kolmansissa maissa toteutettavien ja niihin liittyvien toimien osalta komissio ja jäsenvaltiot yhdessä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa varmistavat omien vastuualueidensa mukaisesti koordinoinnin asiaankuuluvien unionin politiikkojen, strategioiden ja välineiden kanssa. Niiden on erityisesti varmistettava, että kolmansissa maissa toteutettavat ja niihin liittyvät toimet a) toteutetaan synergiassa ja yhtenäisesti muiden unionin ulkopuolella toteutettavien unionin muiden välineiden avulla tuettujen toimien kanssa; b) ovat yhtenäisiä unionin ulkopolitiikan kanssa, noudattavat kehityspoliittisen johdonmukaisuuden periaatetta ja ovat johdonmukaisia kyseisen alueen tai maan strategista ohjelmasuunnittelua koskevien asiakirjojen kanssa; c) keskittyvät muihin kuin kehitystä tukeviin toimenpiteisiin; ja d) palvelevat unionin sisäisen politiikan etuja ja ovat johdonmukaisia unionin sisällä toteutettavien toimien kanssa. 4. Rahastosta rahoitettuja laitteita ja tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmiä voidaan käyttää asetuksen (EU) 2021/1148 kattamalla täydentävällä alalla. Tällaiset laitteet ja tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmät pidetään edelleen saatavilla ja käytettävissä rahaston tavoitteiden saavuttamiseksi. Laitteiden käyttö ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla täydentävällä alalla saa olla enintään 30 prosenttia kyseisten laitteiden kokonaiskäyttöajasta. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla täydentävällä alalla käytetyt tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmät tuottavat tietoja ja palveluja rikosten ehkäisemistä, havaitsemista ja tutkintaa varten. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle vuotuisissa tuloksellisuuskertomuksissaan tällaisesta lisäkäytöstä ja käyttöönottopaikasta laitteiden ja tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmien osalta. 5. Seuraavat eivät ole avustuskelpoisia: a) toimet, jotka rajoittuvat yleisen järjestyksen ylläpitoon kansallisella tasolla; b) sotilaalliset tai maanpuolustukseen liittyvät toimet; c) laitteet, joiden päätarkoituksena on tullivalvonta; d) pakkokeinoihin liittyvät välineet, mukaan lukien aseet, ammukset, räjähteet ja mellakkapamput, paitsi jos niitä käytetään koulutustarkoituksiin; e) tietolähteille maksettavat palkkiot ja flash money EU:n toimintapoliittiseen sykliin/EMPACTiin kuuluvan operatiivisen toimen ulkopuolella. Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos kyseessä on hätätilanne, ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja toimia voidaan pitää avustuskelpoisina.

II LUKU

RAHOITUS- JA TOTEUTUSKEHYS

1 JAKSO

Yhteiset säännökset

6 artikla Yleiset periaatteet 1. Rahastosta myönnettävällä tuella on täydennettävä kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimia ja pyrittävä tuomaan unionin tason lisäarvoa rahaston tavoitteiden saavuttamiseen. 2. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että jäsenvaltioiden rahastosta myöntämä tuki on johdonmukaista suhteessa unionin asiaankuuluviin toimiin, politiikkaan ja painopisteisiin ja että se täydentää unionin muista rahoitusvälineistä myönnettävää tukea. 3. Rahastoa hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, suoraan tai välillisesti varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohdan mukaisesti.

7 artikla Talousarvio 1. Rahoituspuitteet rahaston toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2027 välisellä kaudella ovat 1 931 000 000 euroa käypinä hintoina. 2. Määrärahat käytetään seuraavasti: a) 1 352 000 000 euroa kohdennetaan jäsenvaltioiden ohjelmiin; b) 579 000 000 euroa kohdennetaan 8 artiklassa tarkoitettuun temaattiseen välineeseen. 3. Komission aloitteesta enintään 0,84 prosenttia määrärahoista kohdennetaan asetuksen (EU) 2021/1060 35 artiklassa tarkoitetun tekniseen apuun rahaston toteuttamista varten. 4. Asetuksen (EU) 2021/1060 26 artiklan mukaisesti yhteensä enintään 5 prosenttia kyseisen asetuksen piiriin kuuluvien rahastojen alustavista yhteistyössä hallinnoitavista jäsenvaltiokohtaisista määrärahoista voidaan kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä siirtää suoraan tai välillisesti hallinnoitavaan rahastoon. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti kyseisen alakohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseiset varat on käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.

8 artikla Temaattisen välineen toteuttamista koskevat yleiset säännökset 1. Edellä 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut määrät kohdennetaan joustavasti temaattisen välineen kautta käyttäen yhteistyöhön perustuvaa, suoraa tai välillistä hallinnointia työohjelmissa esitetyn mukaisesti. Temaattisesta välineestä saatava rahoitus käytetään sen seuraaviin osiin: a) erityistoimet; b) toimet; ja c) 25 artiklassa tarkoitettu hätäapu. Asetuksen (EU) 2021/1060 35 artiklassa tarkoitettu komission aloitteesta annettava tekninen apu saa tukea myös tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta määrästä. 2. Temaattisesta välineestä saatava rahoitus osoitetaan painopisteisiin, joilla on suuri unionin tason lisäarvo, tai ne käytetään kiireellisiin tarpeisiin liitteessä II esitettyjen sovittujen unionin painopisteiden mukaisesti. Temaattisesta välineestä saatavalla rahoituksella tuetaan rahaston tavoitteiden puitteissa kolmansissa maissa toteutettavia tai niihin liittyviä toimia, joilla edistetään erityisesti rikollisuuden, mukaan lukien huumekauppa ja ihmiskauppa, torjumista ja ehkäisemistä sekä rajat ylittävien rikollisten salakuljetusverkostojen torjuntaa. Temaattisen välineen resurssien jakaminen eri painopisteiden kesken toteutetaan mahdollisimman pitkälti oikeasuhteisesti haasteisiin ja tarpeisiin nähden niin, että varmistetaan rahaston tavoitteiden saavuttaminen. 3. Komissio tekee yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja asiaankuuluvien verkostojen kanssa erityisesti rahastosta rahoitettavien unionin toimien työohjelmien valmistelua ja arviointia silmällä pitäen. 4. Jos temaattisesta välineestä myönnetään jäsenvaltioille rahoitusta, jota hallinnoidaan suoraan tai välillisesti, komissio varmistaa, ettei sellaisia hankkeita valita, joihin vaikuttaa komission sellaisen SEUT 258 artiklassa tarkoitetun rikkomusmenettelyn yhteydessä antama perusteltu lausunto, joka kyseenalaistaa menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden tai kyseisten hankkeiden toteuttamisen. 5. Sovellettaessa asetuksen (EU) 2021/1060 23 artiklaa ja 24 artiklan 2 kohtaa, jos temaattisesta välineestä myönnettävä rahoitus tapahtuu yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa, asianomaisen jäsenvaltion on varmistettava ja komissio arvioi, ettei suunniteltuihin toimiin vaikuta komission sellaisen SEUT 258 artiklassa tarkoitetun rikkomismenettelyn yhteydessä antama perusteltu lausunto, joka kyseenalaistaa menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden tai hankkeiden toteuttamisen. 6. Komissio vahvistaa kokonaismäärän, joka on annettava käyttöön temaattiseen välineeseen unionin talousarvion vuotuisista määrärahoista. 7. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetut rahoituspäätökset temaattisen välineen osalta ja määrittää tuettavat tavoitteet ja toimet sekä määrät kullekin sen tämän artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetulle osalle. Rahoituspäätökset voivat olla yksi- tai monivuotisia, ja ne voivat kattaa temaattisen välineen yhden tai useamman tämän artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun osan. Tällaisissa rahoituspäätöksissä esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 8. Edellä 7 kohdassa tarkoitetun rahoituspäätöksen hyväksymisen jälkeen komissio voi vastaavasti muuttaa jäsenvaltioiden ohjelmia.

2 JAKSO

Tuki ja täytäntöönpano yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin kautta

9 artikla Soveltamisala 1. Tätä jaksoa sovelletaan 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun määrään ja lisävaroihin, joita hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, 8 artiklassa tarkoitetun temaattisen välineen osalta tehdyn rahoituspäätöksen mukaisesti. 2. Tämän jakson mukaista tukea hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varainhoitoasetuksen 63 artiklan ja asetuksen (EU) 2021/1060 mukaisesti.

10 artikla Talousarviomäärärahat 1. Edellä 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu määrä kohdennetaan jäsenvaltioiden ohjelmiin seuraavasti: a) 1 127 000 000 euroa liitteen I mukaisesti; b) 225 000 000 euroa jäsenvaltioiden ohjelmiin kohdennettujen määrärahojen muuttamista varten 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 2. Jos tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua määrää ei kohdenneta täysimääräisesti, jäljellä oleva määrä voidaan lisätä 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun määrään.

11 artikla Ennakkomaksut 1. Asetuksen (EU) 2021/1060 90 artiklan 4 kohdan mukaisesti ennakkomaksut maksetaan rahastoon vuotuisina erinä ennen kunkin vuoden heinäkuun 1 päivää edellyttäen, että käytettävissä on riittävästi varoja, seuraavasti: a) 2021: 4 %; b) 2022: 3 %; c) 2023: 5 %; d) 2024: 5 %; e) 2025: 5 %; f) 2026: 5 %. 2. Jos jäsenvaltion ohjelma hyväksytään 1 päivän heinäkuuta 2021 jälkeen, aiemmat erät maksetaan sen hyväksymisvuonna.

12 artikla Yhteisrahoitusosuudet 1. Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus hankkeen kaikista tukikelpoisista menoista on enintään 75 prosenttia. 2. Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 90 prosenttiin kaikista tukikelpoisista menoista erityistoimien puitteissa toteutettavien hankkeiden osalta. 3. Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 90 prosenttiin kaikista tukikelpoisista menoista liitteessä IV lueteltujen toimien osalta. 4. Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 100 prosenttiin kaikista avustuskelpoisista menoista operatiivisen tuen osalta. 5. Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 100 prosenttiin kaikista avustuskelpoisista menoista 25 artiklassa tarkoitetun hätäavun osalta. 6. Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 100 prosenttiin kaikista avustuskelpoisista menoista jäsenvaltioiden aloitteesta annettavan teknisen avun osalta asetuksen (EU) 2021/1060 36 artiklan 5 kohdan b alakohdan vi alakohdassa vahvistetuissa rajoissa. 7. Jäsenvaltion ohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä vahvistetaan yhteisrahoitusosuus ja rahastosta annettava tuen enimmäismäärä 1–6 kohdassa tarkoitettujen rahoitusosuuksien kattamien toimityyppien osalta. 8. Jäsenvaltion ohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä vahvistetaan kunkin toimityypin osalta, sovelletaanko yhteisrahoitusosuutta a) kokonaismäärään, mukaan lukien julkiset ja yksityiset rahoitusosuudet; vai b) ainoastaan julkiseen rahoitusosuuteen.

13 artikla Jäsenvaltioiden ohjelmat 1. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen ohjelmissa olevat painopisteet ovat johdonmukaisia suhteessa unionin painopisteisiin ja haasteisiin turvallisuusalalla, että niillä vastataan näihin painopisteisiin ja haasteisiin ja että ne ovat täysin asiaan liittyvän unionin säännöstön ja sovittujen unionin painopisteiden mukaisia. Ohjelmiensa toimintalinjoja määrittäessään jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä II luetellut täytäntöönpanotoimet otetaan riittävällä tavalla huomioon niiden ohjelmissa. Komissio arvioi jäsenvaltioiden ohjelmat asetuksen (EU) 2021/1060 23 artiklan mukaisesti. 2. Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi ja rajoittamatta tämän artiklan 3 kohdan soveltamista kunkin jäsenvaltioiden on osoitettava a) vähintään 10 prosenttia 10 artiklan 1 kohdan nojalla osoitetuista varoista 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädettyyn erityistavoitteeseen; ja b) vähintään 10 prosenttia 10 artiklan 1 kohdan nojalla osoitetuista varoista 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädettyyn erityistavoitteeseen. 3. Jäsenvaltio voi osoittaa varoja 2 kohdassa tarkoitettuja vähimmäisprosenttiosuuksia vähemmän vain, jos se antaa ohjelmassaan yksityiskohtaisen selvityksen siitä, miksi kyseiset tasot alittavien määrärahojen osoittaminen ei vaikuttaisi haitallisesti asiaankuuluvan tavoitteen saavuttamiseen. 4. Komissio varmistaa, että asiaankuuluvien erillisvirastojen tietämys ja asiantuntemus otetaan huomioon jäsenvaltioiden ohjelmien kehittämisessä varhaisessa vaiheessa ja oikea-aikaisesti. 5. Päällekkäisyyksien välttämiseksi jäsenvaltioiden on kuultava asiaankuuluvia unionin elimiä ja laitoksia niiden toimien suunnittelun osalta, erityisesti toteuttaessaan EU:n toimintapoliittisen syklin/EMPACTin operatiivisia toimia tai yhteisen kyberrikollisuuden torjunnan työryhmän (J-CAT) koordinoimia toimia, sekä koulutustoimien suunnittelun osalta. 6. Komissio voi tarvittaessa ottaa asiaankuuluvat erillisvirastot mukaan 5 jaksossa esitettyihin seuranta- ja arviointitehtäviin erityisesti sen varmistamiseksi, että rahaston tuella toteutettavat toimet ovat asiaankuuluvan unionin säännöstön ja sovittujen unionin painopisteiden mukaisia. 7. Jäsenvaltion ohjelman määrärahoista enintään 35 prosenttia voidaan käyttää laitteiden tai kulkuneuvojen hankintaan tai turvallisuuden kannalta olennaisten laitosten rakentamiseen. Tämä enimmäismäärä voidaan ylittää vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. 8. Jäsenvaltioiden on käsiteltävä ohjelmissaan ensisijaisesti seuraavia: a) turvallisuuden alalla sovitut unionin painopisteet ja säännöstö, erityisesti oleellisten ja täsmällisten tietojen vaihto ja EU:n ja tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle luodun kehyksen osien täytäntöönpano; b) asetuksen (EU) N:o 1053/2013 puitteissa annetut ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat suositukset, joilla on rahoitusvaikutuksia; c) korruption alalla maakohtaiset puutteet, joilla on rahoitusvaikutuksia ja jotka on määritelty tarpeiden arvioinneissa, kuten EU-ohjausjaksossa annetuissa suosituksissa. 9. Kyseessä olevan jäsenvaltion ohjelmaa on tarvittaessa muutettava asetuksen (EU) 2021/1060 24 artiklan mukaisesti tämän artiklan 8 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen suositusten huomioon ottamiseksi. 10. Jäsenvaltioiden on erityisesti edistettävä ohjelmissaan liitteessä IV lueteltuja toimia. Odottamattomiin tai uusiin olosuhteisiin reagoimiseksi ja rahoituksen tehokkaan toteuttamisen varmistamiseksi komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 32 artiklan mukaisesti liitteen IV muuttamiseksi. 11. Jos jäsenvaltio päättää toteuttaa rahaston tuella hankkeen kolmannen maan kanssa, kolmannessa maassa tai kolmanteen maahan liittyen, asianomaisen jäsenvaltion on kuultava komissiota ennen hankkeen hyväksymistä. 12. Asetuksen (EU) 2021/1060 22 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun ohjelmasuunnittelun on perustuttava tämän asetuksen liitteessä VI olevassa taulukossa 2 esitettyihin tukitoimityyppeihin ja sisällettävä suunniteltujen varojen ohjeellinen jakautuminen tukitoimityypeittäin kunkin tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa säädetyn erityistavoitteen osalta.

14 artikla Väliarviointi 1. Komissio kohdentaa vuonna 2024 asianomaisten jäsenvaltioiden ohjelmiin 10 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun lisärahoituksen liitteessä I olevan ensimmäisen kohdan 2 alakohdassa tarkoitettujen kriteereiden mukaisesti. Rahoitus tulee voimaan 1 päivästä tammikuuta 2025 alkaen. 2. Jos vähintään 10 prosentista tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista jäsenvaltion ohjelman alkuperäisistä määrärahoista ei ole tehty asetuksen (EU) 2021/1060 91 artiklan mukaisesti toimitettua maksatushakemusta, asianomainen jäsenvaltio ei voi saada ohjelmaansa tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua lisärahoitusta. 3. Kun kohdennetaan määrärahoja tämän asetuksen 8 artiklassa tarkoitetusta temaattisesta välineestä 1 päivästä tammikuuta 2025 alkaen, komissio ottaa huomioon jäsenvaltioiden edistymisen asetuksen (EU) 2021/1060 16 artiklassa tarkoitetun suoritusperusteisen kehyksen välitavoitteiden saavuttamisessa ja täytäntöönpanossa havaitut puutteet.

15 artikla Erityistoimet 1. Jäsenvaltio voi 10 artiklan 1 kohdan mukaisen osuutensa lisäksi saada rahoitusta erityistoimiin edellyttäen, että kyseinen rahoitus merkitään myöhemmin sen ohjelmassa erityistoimiin kohdennetuksi rahoitukseksi ja käytetään edistämään rahaston tavoitteiden toteuttamista, mukaan lukien uusien uhkakuvien kattaminen. 2. Erityistoimiin kohdennettua rahoitusta ei saa käyttää muihin jäsenvaltion ohjelman toimiin paitsi asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa ja jos komissio hyväksyy sen jäsenvaltion ohjelman muuttamisen kautta.

16 artikla Operatiivinen tuki 1. Jäsenvaltio voi käyttää enintään 20 prosenttia rahastosta sen ohjelmaan kohdennetuista määrärahoista rahoittaakseen operatiivista tukea viranomaisille, jotka vastaavat sellaisten tehtävien suorittamisesta ja palvelujen tarjoamisesta, jotka muodostavat unionin hyväksi suoritettavan julkisen palvelun. 2. Operatiivista tukea käyttäessään jäsenvaltion on noudatettava turvallisuutta koskevaa unionin säännöstöä. 3. Jäsenvaltion on selitettävä ohjelmassaan ja 30 artiklassa tarkoitetuissa vuotuisissa tuloksellisuuskertomuksissa miten operatiivisen tuen käyttö edistää rahaston tavoitteiden saavuttamista. Ennen jäsenvaltion ohjelman hyväksymistä komissio arvioi alkutilanteen niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat ilmoittaneet aikovansa käyttää operatiivista tukea, ottaen huomioon kyseisten jäsenvaltioiden toimittamat tiedot sekä mahdolliset suositukset laadunvalvonta- ja arviointimekanismeista, kuten Schengenin arviointi- ja seurantamekanismista tai tapauksen mukaan muista laadunvalvonta- ja arviointimekanismeista. 4. Operatiivinen tuki keskitetään menojen kattamiin toimiin liitteessä VII esitetyn mukaisesti. 5. Odottamattomiin tai uusiin olosuhteisiin reagoimiseksi tai rahoituksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 32 artiklan mukaisesti, jotta se voi muuttaa liitettä VII menojen osalta, joille voidaan myöntää operatiivista tukea.

17 artikla Kansainvälisten järjestöjen toteuttamien hankkeiden hallinnon tarkastukset ja muut tarkastukset 1. Tätä artiklaa sovelletaan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin kansainvälisiin järjestöihin tai niiden virastoihin, joiden järjestelmille, säännöille ja menettelyille komissio on tehnyt kyseisen asetuksen 154 artiklan 4 ja 7 kohdan nojalla myönteisen ennakkoarvioinnin unionin talousarviosta rahoitettavien avustusten välillistä täytäntöönpanoa varten, jäljempänä ’kansainväliset järjestöt’. 2. Jos kansainvälinen järjestö on asetuksen (EU) 2021/1060 2 artiklan 9 alakohdassa määritelty tuensaaja, hallintoviranomainen ei ole velvollinen tekemään asetuksen (EU) 2021/1060 74 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja hallinnon tarkastuksia edellyttäen, että kansainvälinen järjestö toimittaa hallintoviranomaiselle varainhoitoasetuksen 155 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohdassa vaaditut asiakirjat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2021/1060 83 artiklan ensimmäisen alakohdan a kohdan ja varainhoitoasetuksen 129 artiklan soveltamista. 3. Kansainvälisen järjestön toimittamassa johdon vahvistuslausumassa on vahvistettava, että hanke on sovellettavan lainsäädännön ja hankkeen tukiedellytysten mukainen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen 155 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan soveltamista. 4. Lisäksi jos kustannukset on tarkoitus korvata asetuksen (EU) 2021/1060 53 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, kansainvälisen järjestön toimittamassa johdon vahvistuslausumassa on vahvistettava, että a) laskut ja tositteet siitä, että tuensaaja on maksanut ne, on tarkastettu; b) tuensaajan hallintoviranomaiselle ilmoitettuihin menoihin liittyvien tapahtumien osalta pitämät kirjanpitoasiakirjat tai kirjanpitokoodit on tarkastettu. 5. Jos kustannukset on tarkoitus korvata asetuksen (EU) 2021/1060 53 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdan mukaisesti, kansainvälisen järjestön toimittamassa johdon vahvistuslausumassa on vahvistettava, että menojen korvaamisen edellytykset ovat täyttyneet. 6. Varainhoitoasetuksen 155 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut asiakirjat on toimitettava hallintoviranomaiselle yhdessä tuensaajan esittämän kunkin maksatushakemuksen kanssa. 7. Tuensaajan on toimitettava hallintoviranomaiselle tilit vuosittain ja viimeistään kunkin vuoden 15 päivänä lokakuuta. Tileihin on liitettävä riippumattoman tarkastuselimen lausunto, joka on laadittu kansainvälisesti hyväksyttyjen tarkastusstandardien mukaisesti. Kyseisestä lausunnosta on käytävä ilmi, toimivatko käytössä olevat valvontajärjestelmät moitteettomasti ja kustannustehokkaasti ja ovatko tilien perustana olevat toimet laillisia ja sääntöjenmukaisia. Kyseisessä lausunnossa on myös ilmoitettava, antaako tarkastustyö aihetta epäillä kansainvälisen järjestön toimittamissa johdon vahvistuslausumissa esitettyjä kannanottoja, mukaan lukien tiedot petosepäilyistä. Kyseisen lausunnon on annettava varmuus siitä, että kansainvälisen järjestön hallintoviranomaiselle esittämiin maksatushakemuksiin sisältyvät menot ovat laillisia ja säännönmukaisia. 8. Hallintoviranomaisen on laadittava asetuksen (EU) 2021/1060 74 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan f alakohdassa tarkoitettu johdon vahvistuslausuma. Hallintoviranomainen laatii sen kansainvälisen järjestön tämän artiklan 2–5 kohdan nojalla toimittamien asiakirjojen perusteella sen sijaan, että se luottaisi kyseisen asetuksen 74 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin hallinnon tarkastuksiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen 127 artiklassa tarkoitettuja mahdollisuuksia tehdä lisätarkastuksia. 9. Asiakirjan, jossa vahvistetaan asetuksen (EU) 2021/1060 73 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tukiedellytykset, on sisällettävä tässä artiklassa säädetyt vaatimukset. 10. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta, ja näin ollen hallintoviranomaisen on suoritettava hallinnon tarkastukset, jos a) kyseinen hallintoviranomainen yksilöi erityisen sääntöjenvastaisuuksien riskin tai viitteen petoksesta, joka liittyy kansainvälisen järjestön käynnistämään tai toteuttamaan hankkeeseen; b) kansainvälinen järjestö ei toimita hallintoviranomaiselle 2–5 ja 7 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja; tai c) 2–5 ja 7 kohdassa tarkoitetut kansainvälisen järjestön toimittamat asiakirjat ovat puutteellisia. 11. Jos hanke, jossa kansainvälinen järjestö on asetuksen (EU) 2021/1060 2 artiklan 9 alakohdassa määritelty tuensaaja, on osa kyseisen asetuksen 79 artiklassa tarkoitettua otosta, tarkastusviranomainen voi suorittaa tarkastuksensa kyseiseen hankkeeseen liittyvien tapahtumien alaotoksen perusteella. Jos alaotoksessa havaitaan virheitä, tarkastusviranomainen voi tarvittaessa pyytää kansainvälisen järjestön tarkastajaa arvioimaan kyseisen hankkeen virheiden täyden laajuuden ja kokonaismäärän.

3 JAKSO

Tuki ja täytäntöönpano suoran tai välillisen hallinnoinnin kautta

18 artikla Soveltamisala Komissio toteuttaa tämän jakson mukaisen tuen joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti kyseisen alakohdan c alakohdan mukaisesti.

19 artikla Tukikelpoiset yhteisöt 1. Seuraavat yhteisöt voivat saada unionin rahoitusta: a) oikeushenkilöt, jotka ovat sijoittautuneet i) jäsenvaltioon tai siihen sidoksissa olevaan merentakaiseen maahan tai alueeseen; ii) kolmanteen maahan, joka luetellaan työohjelmassa 3 kohdassa vahvistetuin edellytyksin; b) unionin oikeuden nojalla perustettu oikeushenkilö tai rahaston kannalta merkityksellinen kansainvälinen järjestö. 2. Luonnolliset henkilöt eivät voi saada unionin rahoitusta. 3. Edellä 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen on osallistuttava osana yhteenliittymää, johon kuuluu vähintään kaksi riippumatonta yhteisöä, joista vähintään yksi on sijoittautunut jäsenvaltioon. Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen yhteenliittymän osana osallistuvien yhteisöjen on varmistettava, että toimet, joihin ne osallistuvat, ovat perusoikeuskirjassa vahvistettujen periaatteiden mukaisia ja edistävät rahaston tavoitteiden saavuttamista.

20 artikla Unionin toimet 1. Komission aloitteesta rahastosta voidaan rahoittaa unionin toimia, jotka liittyvät rahaston tavoitteisiin. 2. Unionin toimista voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa, erityisesti avustuksina, palkintoina ja hankintoina. Niistä voidaan myöntää rahoitusta myös sellaisten rahoitusvälineiden avulla, jotka kuuluvat rahoitusta yhdistäviin toimiin. 3. Poikkeuksellisesti erillisvirastot voivat myös saada rahoitusta unionin toimien puitteissa, jos ne avustavat kyseisten erillisvirastojen toimivaltaan kuuluvien unionin toimien toteuttamisessa eivätkä kyseiset toimet kuulu unionin vuotuisesta talousarviosta kyseisten erillisvirastojen talousarvioon maksaman rahoitusosuuden piiriin. 4. Avustukset, joihin sovelletaan suoraa hallinnointia, myönnetään ja niitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen VIII osaston mukaisesti. 5. Varainhoitoasetuksen 150 artiklassa tarkoitetun ehdotuksia arvioivan arviointikomitean jäsenet voivat olla ulkopuolisia asiantuntijoita. 6. Riski, joka liittyy varojen perintään takaisin unionin rahoituksen saajilta, voidaan kattaa keskinäiseen vakuutusjärjestelmään suoritettavilla maksuilla, jotka katsotaan varainhoitoasetuksessa tarkoitetuksi riittäväksi vakuudeksi. Asetuksen (EU) 2021/695 37 artiklan 7 kohtaa sovelletaan.

21 artikla Rahoitusta yhdistävät toimet Rahastosta tuettavat rahoitusta yhdistävät toimet, toteutetaan asetuksen (EU) 2021/523 ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti.

22 artikla Komission aloitteesta annettava tekninen apu Asetuksen (EU) 2021/1060 35 artiklan mukaisesti rahastosta voidaan tukea komission aloitteesta tai komission puolesta toteutettavaa teknistä apua 100 prosentin rahoitusasteella.

23 artikla Tarkastukset Henkilöiden tai yhteisöjen, mukaan lukien muut kuin unionin toimielinten, elinten tai laitosten valtuuttamat henkilöt tai yhteisöt, tekemät unionin rahoitusosuuden käyttöä koskevat tarkastukset muodostavat yleisen varmuuden perustan varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti.

24 artikla Tiedotus, viestintä ja julkisuus 1. Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava kyseisten varojen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys, erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia, tarjoamalla johdonmukaista, olennaista, merkityksellistä ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa useille kohderyhmille, mukaan lukien tiedotusvälineet ja suuri yleisö. Unionin rahoituksen näkyvyys on varmistettava ja tällaiset tiedot on annettava lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia, joissa tällaisten tietojen julkinen esittäminen ei ole mahdollista tai asianmukaista tai joissa tällaisten tietojen paljastamista rajoitetaan lailla erityisesti turvallisuuteen, yleiseen järjestykseen, rikostutkintaan tai henkilötietojen suojaan liittyvistä syistä. Unionin rahoituksen näkyvyyden varmistamiseksi unionin rahoituksen saajien on asianomaisesta toimesta tiedottaessaan mainittava kyseisen rahoituksen alkuperä ja esitettävä unionin tunnus. 2. Mahdollisimman laajan yleisön saavuttamiseksi komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat rahastoa, rahaston nojalla toteutettuja toimia ja saatuja tuloksia. Rahastolle kohdennetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa yhteisötiedottamista, sikäli kuin kyseiset painopisteet rahaston tavoitteisiin. 3. Komissio julkaisee 8 artiklassa tarkoitetut temaattisen välineen työohjelmat. Suoran tai välillisen hallinnoinnin puitteissa myönnetyn tuen osalta komissio julkaisee varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot julkisesti saatavilla olevalla verkkosivustolla ja päivittää kyseisiä tietoja säännöllisesti. Kyseiset tiedot on julkaistava avoimessa koneellisesti luettavassa muodossa, jossa tietoja voidaan lajitella, hakea, poimia ja verrata.

4 JAKSO

Tuki ja toteutus yhteistyöhön perustuvan, suoran tai välillisen hallinnoinnin kautta

25 artikla Hätäapu 1. Rahastosta myönnetään rahoitustukea kiireellisiin erityistarpeisiin vastaamista varten asianmukaisesti perustelluissa hätätilanteissa. Tällaisten asianmukaisesti perusteltujen hätätilanteiden johdosta komissio voi antaa hätäapua käytettävissä olevien resurssien rajoissa. 2. Hätäapua voidaan myöntää erillisvirastoille suoraan myönnettävinä avustuksina. 3. Jäsenvaltioiden ohjelmiin voidaan 10 artiklan 1 kohdan mukaisen osuuden lisäksi kohdentaa hätäapua edellyttäen, että se myöhemmin merkitään jäsenvaltion ohjelmassa hätäavuksi. Kyseistä rahoitusta ei saa käyttää muihin jäsenvaltion ohjelman toimiin paitsi asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa ja jos komissio hyväksyy jäsenvaltion ohjelman muuttamisen kautta. Ennakkomaksut hätäapua varten voivat olla enintään 95 prosenttia unionin rahoitusosuudesta edellyttäen, että käytettävissä on riittävästi varoja. 4. Avustukset, joihin sovelletaan suoraa hallinnointia, myönnetään ja niitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen VIII osaston mukaisesti. 5. Hätäapuun voidaan sisällyttää menoja, jotka ovat aiheutuneet ennen avustushakemuksen tai kyseistä toimea koskevan tukipyynnön jättämispäivää, edellyttäen että kyseiset menot eivät ole aiheutuneet ennen 1 päivää tammikuuta 2021, jos tämä on välttämätöntä toimen toteuttamiseksi. 6. Asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa ja hätäapuun tarkoitettujen varojen oikea-aikaisen saatavuuden varmistamiseksi komissio voi hyväksyä erikseen varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetun erillisen hätäavun rahoituspäätöksen välittömästi sovellettavalla täytäntöönpanosäädöksellä 33 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Tällainen säädös on voimassa enintään 18 kuukauden ajan.

26 artikla Kumulatiivinen ja vaihtoehtoinen rahoitus 1. Toimi, joka on saanut rahoitusta rahastosta, voi saada rahoitusta myös jostakin muusta unionin ohjelmasta, myös yhteistyössä hallinnoiduista rahastoista, edellyttäen, että rahoitusosuuksilla ei kateta samoja kustannuksia. Unionin asiaankuuluvan ohjelman sääntöjä sovelletaan sitä vastaavaan toimelle myönnettyyn rahoitusosuuteen. Kumulatiivisen rahoituksen määrä ei saa ylittää toimen avustuskelpoisia kokonaiskustannuksia. Unionin eri ohjelmista myönnettävä tuki voidaan laskea määräsuhteen mukaisesti tukiehtoja koskevissa asiakirjoissa vahvistetulla tavalla. 2. Asetuksen (EU) 2021/1060 73 artiklan 4 kohdan mukaisesti Euroopan aluekehitysrahastosta tai Euroopan sosiaalirahasto plussasta voidaan tukea toimia, joille on myönnetty kyseisen asetuksen 45 artiklan 2 kohdassa määritelty huippuosaamismerkin. Jotta toimille voidaan myöntää huippuosaamismerkki, niiden on täytettävä seuraavat kumulatiiviset edellytykset: a) ne on arvioitu rahastoon perustuvan ehdotuspyynnön yhteydessä; b) ne täyttävät ehdotuspyynnössä esitetyt laatua koskevat vähimmäisvaatimukset; ja c) niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön perusteella talousarviorajoitteiden takia.

5 JAKSO

Seuranta, raportointi ja arviointi

1 alajakso

Yhteiset säännökset

27 artikla Seuranta ja raportointi 1. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoja tämän asetuksen liitteessä V luetelluista keskeisistä tuloksellisuuden indikaattoreista noudattaen varainhoitoasetuksen 41 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan h alakohdan iii alakohdassa säädettyjä raportointivaatimuksiaan. 2. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 32 artiklan mukaisesti liitteen V muuttamiseksi, jotta kyseisessä liitteessä lueteltuihin keskeisiin tuloksellisuuden indikaattoreihin voidaan tehdä tarvittavat mukautukset. 3. Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan rahaston edistymisestä 3 artiklan 2 kohdassa säädettyjen erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä VIII. Tuotosindikaattorien perustasona käytetään nollaa. Vuodelle 2024 asetettujen välitavoitteiden ja vuodelle 2029 asetettujen tavoitteiden on oltava kumulatiivisia. 4. Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten on asetettava unionin rahoituksen saajille ja tarvittaessa jäsenvaltioille oikeasuhteiset raportointivaatimukset. 5. Sen varmistamiseksi, että edistystä rahaston tavoitteiden saavuttamisessa arvioidaan tehokkaasti, komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 32 artiklan mukaisesti liitteen VIII muuttamiseksi, jotta indikaattoreita voidaan tarvittaessa tarkastella uudelleen tai täydentää ja tätä asetusta täydentää säännöksillä, jotka koskevat seuranta- ja arviointikehyksen perustamista, mukaan lukien jäsenvaltioiden toimittamat hanketiedot. Liitteen VIII muutoksia sovelletaan ainoastaan hankkeisiin, jotka on valittu kyseisen muutoksen voimaantulon jälkeen.

28 artikla Raportointi temaattisesta välineestä Komissio raportoi 8 artiklassa tarkoitetun temaattisen välineen käytöstä ja jakautumisesta sen osien kesken, mukaan lukien kolmansissa maissa toteutettaville tai niihin liittyville unionin toimien puitteissa toteutettaville toimille myönnettävä tuki. Kun Euroopan parlamentti antaa suosituksia sille toimitettujen tietojen perusteella temaattisesta välineestä tuettavista toimista, komissio pyrkii ottamaan tällaiset suositukset huomioon.

29 artikla Arviointi 1. Komissio suorittaa tämän asetuksen väliarvioinnin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. Asetuksen (EU) 2021/1060 45 artiklan 1 kohdassa säädetyn lisäksi väliarvioinnissa on arvioitava seuraavia seikkoja: a) rahaston vaikuttavuus, mukaan lukien edistyminen sen tavoitteiden saavuttamisessa ottaen huomioon kaikki jo käytettävissä olevat asiaankuuluvat tiedot, erityisesti 30 artiklassa tarkoitetut vuotuiset tuloksellisuuskertomukset ja liitteessä VIII vahvistetut tuotos- ja tulosindikaattorit; b) rahastoon osoitettujen varojen käytön tehokkuus ja rahaston täytäntöönpanemiseksi käyttöön otettujen hallinto- ja valvontatoimenpiteiden tehokkuus; c) liitteessä II lueteltujen täytäntöönpanotoimien jatkuva tarkoituksenmukaisuus ja asianmukaisuus; d) tästä rahastosta tuettujen toimien ja unionin muista rahastoista myönnettävän tuen välinen koordinointi, johdonmukaisuus ja täydentävyys; e) rahastosta toteutettujen toimien unionin tason lisäarvo. Kyseisessä väliarvioinnissa otetaan huomioon kaudeksi 2014–2020 perustetun sisäisen turvallisuuden rahaston vaikutusten jälkiarvioinnin tulokset. 2. Asetuksen (EU) 2021/1060 45 artiklan 2 kohdassa säädetyn lisäksi jälkiarviointiin on sisällyttävä tämän artiklan 1 kohdassa luetellut osatekijät. Lisäksi on arvioitava rahaston vaikutuksia. 3. Väliarviointi ja jälkiarviointi on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa, myös tarvittaessa tämän asetuksen uudelleentarkastelussa. 4. Komissio varmistaa, että arviointeihin ei sisälly tietoja, joiden levittäminen voi vaarantaa turvallisuustoimet. 5. Väliarvioinnissa ja jälkiarvioinnissa komissio kiinnittää erityistä huomiota kolmansien maiden kanssa toteutettujen, niissä toteutettujen tai niihin liittyvien toimien seurantaan 13 artiklan 11 kohdan ja 19 artiklan mukaisesti.

2 alajakso

Yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia koskevat säännöt

30 artikla Vuotuiset tuloksellisuuskertomukset 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään 15 päivänä helmikuuta 2023 ja tämän jälkeen vuosittain viimeistään 15 päivänä helmikuuta vuoteen 2031 saakka asetuksen (EU) 2021/1060 41 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu vuotuinen tuloksellisuuskertomus. Raportointikausi kattaa asetuksen (EU) 2021/1060 2 artiklan 29 alakohdassa määritellyn viimeisen tilivuoden, joka edeltää kertomuksen toimittamisvuotta. Viimeistään 15 päivänä helmikuuta 2023 toimitettavan kertomuksen on katettava ohjelman 1 päivänä tammikuuta 2021 alkava jakso. 2. Vuotuisissa tuloksellisuuskertomuksissa on oltava erityisesti tiedot seuraavista: a) edistyminen jäsenvaltion ohjelman toteutuksessa ja siinä asetettujen välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisessa ottaen huomioon viimeisimmät tiedot asetuksen (EU) 2021/1060 42 artiklan mukaisesti; b) kaikki jäsenvaltion ohjelman tuloksellisuuteen vaikuttavat seikat ja niiden korjaamiseksi toteutetut toimet, mukaan lukien tiedot mahdollisesta rahaston täytäntöönpanoon liittyvästä perustellusta lausunnosta, jonka komissio on antanut SEUT 258 artiklan mukaisen rikkomismenettelyn nojalla; c) rahastosta tuettavien toimien, erityisesti kolmansissa maissa toteutettavien tai niihin liittyvien toimien, ja unionin muista rahastoista myönnettävän tuen välinen täydentävyys; d) jäsenvaltion ohjelman panos asiaa koskevan unionin säännöstön ja toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoon; e) viestintä- ja näkyvyystoimien toteutus; f) sovellettavien mahdollistavien edellytysten täyttyminen ja niiden soveltaminen koko ohjelmakauden ajan, erityisesti perusoikeuksien noudattaminen; g) kolmannessa maassa toteutettavien tai kolmanteen maahan liittyvien hankkeiden täytäntöönpano. Vuotuiseen tuloksellisuuskertomukseen on sisällyttävä yhteenveto kaikista tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyistä seikoista. Komissio varmistaa, että jäsenvaltioiden toimittamat yhteenvedot käännetään kaikille unionin virallisille kielille ja asetetaan julkisesti saataville. 3. Komissio voi esittää huomautuksia vuotuisista tuloksellisuuskertomuksista kahden kuukauden kuluessa niiden vastaanottamisesta. Jos komissio ei esitä huomautuksia kyseisessä määräajassa, kertomus katsotaan hyväksytyksi. 4. Komissio tarjoaa verkkosivustollaan linkit asetuksen (EU) 2021/1060 49 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille verkkosivustoille. 5. Tämän artiklan täytäntöönpanon yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen, jossa vahvistetaan vuotuisen tuloksellisuuskertomuksen malli. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

31 artikla Seuranta ja raportointi yhteistyöhön perustuvassa hallinnoinnissa 1. Asetuksen (EU) 2021/1060 IV osaston mukaisessa seurannassa ja raportoinnissa on tarvittaessa käytettävä tämän asetuksen liitteessä VI esitettyjä tukitoimityyppien koodeja. Odottamattomiin tai uusiin olosuhteisiin reagoimiseksi ja rahoituksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 32 artiklan mukaisesti liitteen VI muuttamiseksi. 2. Tämän asetuksen liitteessä VIII esitettyjä indikaattoreita on käytettävä asetuksen (EU) 2021/1060 16 artiklan 1 kohdan, 22 artiklan ja 42 artiklan mukaisesti.

III LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

32 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2. Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2027 saakka 13 artiklan 10 kohdassa, 16 artiklan 5 kohdassa, 27 artiklan 2 ja 5 kohdassa ja 31 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. 3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 13 artiklan 10 kohdassa, 16 artiklan 5 kohdassa, 27 artiklan 2 ja 5 kohdassa ja 31 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan kyseisessä päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 6. Edellä olevan 13 artiklan 10 kohdan, 16 artiklan 5 kohdan, 27 artiklan 2 ja 5 kohdan tai 31 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

33 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa asetuksen (EU) 2021/1148 32 artiklalla perustettu sisäasioiden rahastoja käsittelevä komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa. 3. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa. 4. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 8 artiklaa yhdessä sen 5 artiklan kanssa.

34 artikla Siirtymäsäännökset 1. Tämän asetuksen estämättä toimia voidaan jatkaa tai muuttaa toimia, jotka on käynnistetty asetuksella (EU) N:o 513/2014 vuosiksi 2014–2020 perustetun sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyön välineen, jäljempänä ’sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyön väline’, nojalla. Asetusta (EU) N:o 513/2014 sovelletaan edelleen kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti. 2. Rahaston rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menoja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen rahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyön välineen nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä. 3. Varainhoitoasetuksen 193 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti, kun otetaan huomioon tämän asetuksen viivästynyt voimaantulo ja jotta voidaan varmistaa jatkuvuus, tämän asetuksen nojalla tuetuista suoraan hallinnoiduista ja jo käynnistyneistä toimista aiheutuneet kustannukset voidaan katsoa tukikelpoisiksi rajoitetun ajan 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen, vaikka ne olisivat aiheutuneet ennen avustushakemuksen tai avunantopyynnön esittämistä. 4. Jäsenvaltiot voivat jatkaa 1 päivän tammikuuta 2021 jälkeen asetuksen (EU) N:o 513/2014 nojalla valitun ja aloitetun hankkeen tukemista asetuksen (EU) N:o 514/2014 mukaisesti, edellyttäen että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) hankkeella on rahoituksen näkökulmasta erotettavissa kaksi vaihetta, joilla on erilliset kirjausketjut; b) hankkeen kokonaiskustannukset ylittävät 500 000 euroa; c) vastuuviranomaisen suorittamat hankkeen ensimmäisen vaiheen maksut tuensaajille sisällytetään asetuksen (EU) N:o 514/2014 mukaisiin komissiolle osoitettuihin maksupyyntöihin ja hankkeen toisen vaiheen menot sisällytetään asetuksen (EU) 2021/1060 mukaisiin maksatushakemuksiin; d) hankkeen toinen vaihe on sovellettavan lainsäädännön mukainen ja voi saada tukea tästä rahastosta tämän asetuksen ja asetuksen (EU) 2021/1060 nojalla; e) jäsenvaltio sitoutuu viemään hankkeen päätökseen, tekemään siitä toimivan ja raportoimaan siitä viimeistään 15 päivänä helmikuuta 2024 toimitettavassa vuotuisessa tuloksellisuuskertomuksessa. Tämän asetuksen ja asetuksen (EU) 2021/1060 säännöksiä sovelletaan tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun hankkeen toiseen vaiheeseen. Tätä kohtaa sovelletaan ainoastaan hankkeisiin, jotka on valittu yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin asetuksen (EU) N:o 514/2014 nojalla.

35 artikla Voimaantulo ja soveltaminen Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti. Tehty Strasbourgissa 7 päivänä heinäkuuta 2021. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies D. M. SASSOLI Neuvoston puolesta Puhemies A. LOGAR

(1) EUVL C 62, 15.2.2019, s. 189.

(2) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. maaliskuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 14. kesäkuuta 2021 (EUVL C 268, 6.7.2021, s. 1). Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 5. heinäkuuta 2021 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 513/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja neuvoston päätöksen 2007/125/YOS kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 93).

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1148, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2021, rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi (katso tämän virallisen lehden sivu 48).

(5) Neuvoston asetus (EU) N:o 1053/2013, annettu 7 päivänä lokakuuta 2013, arviointi- ja valvontamekanismin perustamisesta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten ja toimeenpanevan komitean 16 päivänä syyskuuta 1998 pysyvän Schengenin arviointi- ja soveltamiskomitean perustamisesta tekemän päätöksen kumoamisesta (EUVL L 295, 6.11.2013, s. 27).

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1077, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen perustamisesta osaksi yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa (EUVL L 234, 2.7.2021, s. 1).

(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/695, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamis