FI Euroopan unionin virallinen lehti L 159/95

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä heinäkuuta 2010,

valtiontuesta C 33/09 (ex NN 57/09 ja CP 191/09), jonka Portugali on toteuttanut myöntämällä valtiontakauksen BPP:lle

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 4932)

(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/346/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Tämä päätös koskee valtiontukea, jonka Portugali on toteuttanut myöntämällä valtiontakauksen yritykselle Banco Privado Português, jäljempänä ’BPP’.

1. MENETTELYYN LIITTYVÄT NÄKÖKOHDAT

(2) Komissio hyväksyi 13 päivänä maaliskuuta 2009 tehdyssä päätöksessä (2), jäljempänä ’pelastamistukipäätös’, Portugalin valtiontakauksen 450 miljoonan euron lainalle, jonka kuusi portugalilaista pankkia myönsi BPP:lle 5 päivänä joulukuuta 2008. Komissio hyväksyi toimenpiteen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan (nykyisen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta) nojalla kuuden kuukauden ajaksi sillä ehdolla, että Portugalin viranomaiset noudattaisivat sitoumustaan ja esittäisivät rakenneuudistussuunnitelman kuuden kuukauden kuluessa (ts. 5 päivään kesäkuuta 2009 mennessä).

(3) Komissio kehotti 15 päivänä heinäkuuta 2009 Portugalin viranomaisia esittämään viipymättä BPP:n rakenneuudistussuunnitelman. Koska pyydettyä suunnitelmaa ei esitetty, komissio lähetti asiasta 6 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 5 artiklan 2 kohdan mukaisen muistutuksen.

(4) Komissio aloitti tätä oletettua valtiontukitoimenpidettä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn 10 päivänä marraskuuta 2009. Samassa yhteydessä komissio teki tietojen antamista koskevan välipäätöksen ja kehotti Portugalin viranomaisia esittämään rakenneuudistussuunnitelman 22 päivään joulukuuta 2009 mennessä.

(5) Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä6 päivänä maaliskuuta 2010 (4). Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisestä tukitoimenpiteestä. Kolmas osapuoli, joka ei halua nimeään julkistettavan, esitti huomautuksia 6 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.

(6) Komissio pyysi 12 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Portugalin viranomaisilta tietoja, jotka viranomaiset toimittivat 13 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä ja 14 päivänä huhtikuuta 2010 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(7) Asianomaisten osapuolten huomautukset toimitettiin Portugalille 15 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Portugali vastasi huomautuksiin 13 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 14 päivänä toukokuuta 2010.

(8) Komissio pyysi 29 päivänä huhtikuuta 2010 Portugalin viranomaisilta lisätietoja, jotka ne toimittivat 13 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Portugali toimitti edelleen lisätietoja 15 ja 21 päivänä kesäkuuta 2010.

2. TUENSAAJA JA TOIMENPIDE

2.1 Tuensaaja

(9) BPP on Portugaliin sijoittautunut rahoituslaitos, joka harjoittaa vähittäispankkitoimintaa sekä tarjoaa neuvonta- ja pääomasijoituspalveluja yrityksille. BPP:n asiakaskunta koostuu yksityisistä ja institutionaalisista tallettajista, mukaan lukien viisi keskinäistä maatalousluottolaitosta (caixas de crédito agrícola mútuo), yksi säästöpankki (caixa económica), useita eläkerahastoja, vakuutusyhtiöitä ja muita yhteisöjä. BPP toimii aktiivisesti Portugalissa ja Espanjassa sekä vähäisemmässä määrin Brasiliassa ja Etelä-Afrikassa.

(10) BPP:n osakkeita ei ole noteerattu pörssissä, ja tämän vuoksi osakkeiden markkinahinta ei ole tiedossa. BPP:n taseeseen kirjatut varat olivat 30 päivänä kesäkuuta 2008 yhteensä 2,9 miljardia euroa, joka on alle prosentti Portugalin pankkialan yhteenlasketuista varallisuuseristä. BPP kuuluu kokonaisuudessaan Privado Holding SGPS (sociedade gestora de participações sociais) SA -konsernin omistukseen. Kyseisen holdingyhtiön enemmistöosakkuus (51,5 %) oli 12 osakkaan hallussa 30 päivänä kesäkuuta 2008. Vuonna 2009 Privado Holding -konsernilla oli 187 työntekijää, joista 148 työskenteli BPP:ssä.

2.2 Pankin taloudelliset vaikeudet

(11) Portugalin viranomaisten mukaan BPP:n maksuvalmiusongelmat alkoivat yleismaailmallisen taloustilanteen heikennyttyä, mikä vähensi merkittävästi pankin kykyä hoitaa maksuvalmiuttaan.

(12) BPP ilmoitti 24 päivänä marraskuuta 2008 Portugalin keskuspankille, jäljempänä ’Banco de Portugal’, ettei se ehkä pystyisi enää täyttämään maksuvelvoitteitaan. BPP:lle annettiin lupa keskeyttää kaikki maksunsa 1 päivästä joulukuuta 2008.

(13) BPP:lle myönnettiin 5 päivänä joulukuuta 2008 valtion takaama 450 miljoonan euron laina jäljempänä kuvatuin ehdoin. Laina ja takaus kattoivat vain BPP:n taseeseen 24 päivänä marraskuuta 2008 kirjatut velat. Lainaa sai käyttää ainoastaan maksuihin tallettajille ja muille velkojille, eikä konsernin muiden yksiköiden velkojen kattamiseen.

2.3 Pelastamistukitoimenpide

(14) BPP allekirjoitti 5 päivänä joulukuuta 2008 sopimuksen 450 miljoonan euron lainasta, jolle myönnettiin valtiontakaus, kuuden suuren portugalilaisen pankin kanssa (Banco Comercial Português, SA, Caixa Geral de Depósitos, SA, Banco Espírito Santo, SA, Banco BPI, SA, Banco Santander Totta, SA, Caixa Central – Caixa Central de Crédito Agrícola Mútuo CRL, jäljempänä ’pankkisyndikaatti’). Laina myönnettiin kuuden kuukauden ajaksi, ja laina-aikaa oli mahdollista jatkaa kahteen vuoteen asti. Lainakoroksi asetettiin euriborkorko korotettuna 100 peruspisteellä. Korvaus laskettiin lainanantajapankkien rahoituskustannusten perusteella kyseisenä ajankohtana.

(15) Portugalin viranomaisten mukaan mikään rahoituslaitos ei olisi ollut valmis myöntämään BPP:lle ilman valtiontakausta rahoitusta kohtuullisella korolla, koska sen taloudellinen tilanne oli niin vakava. Valtiontakaus myönnettiin lain nro 112/97 nojalla eli komission 29 päivänä lokakuuta 2008 (5) hyväksymän Portugalin takausohjelman (laki 60-A/2008) ulkopuolella. Portugalin viranomaisten mukaan yleinen takausohjelma on varattu maksukykyisille pankeille. Se ei siis olisi tarjonnut asianmukaisia puitteita valtion toimenpiteille BPP:n hyväksi, sillä pankin tilanne heikkeni jatkuvasti ja toimenpiteeseen liittyy erityisiä riskejä.

(16) Valtiontakauksesta perittäväksi korvaukseksi määritettiin 20 peruspistettä BPP:n esittämien vakuuksien perusteella.

(17) Vakuudet ovat seuraavat: i) lukuisia Portugalin, BPP:n ja Banco de Portugalin välisessä sopimuksessa eriteltyjä varallisuuseriä koskeva etuoikeusasema ja ii) ensisijainen kiinnitys BPP:n omistamaan kiinteään omaisuuteen. Portugalin viranomaiset arvioivat näiden vakuuksien arvoksi noin 672 miljoonaa euroa, kun laina- ja takaussopimus allekirjoitettiin (6). Vakuuksien käsittelystä määrätään valtionkassan (Direcção-Geral do Tesouro), BPP:n ja Banco de Portugalin välisessä sopimuksessa. Banco de Portugalin tehtäväksi annettiin hoitaa ja hallinnoida vakuuksia valtionkassan puolesta. Portugalin viranomaisten mukaan Portugalin valtiolla on kansallisen lainsäädännön nojalla erillis- ja etuoikeusasema vakuuksiin.

(18) BPP sitoutui siihen, että valtiontakauksen kattaman lainan laina-aikana se ei myy tai tarjoa vakuuksiksi nykyisiä tai tulevia varallisuuseriään tai luovuta niitä muulla tavoin.

(19) Pelastamistukitoimenpidettä koskevan komission tutkintamenettelyn aikana Portugali sitoutui esittämään BPP:n rakenneuudistussuunnitelman kuuden kuukauden kuluessa valtion toimenpiteestä (ts. 5 päivään kesäkuuta 2009 mennessä).

(20) Toimenpide hyväksyttiin 13 päivänä maaliskuuta 2009 tehdyssä komission päätöksessä kuuden kuukauden ajaksi valtiontakauksen myöntämisestä alkaen eli 5 päivään kesäkuuta 2009 asti. Komissio katsoi lisäksi, että rakenneuudistussuunnitelman esittäminen 5 päivään kesäkuuta 2009 mennessä oli välttämätöntä, sillä peritty korvaus oli poikkeuksellisen alhainen.

(21) Portugalin viranomaiset sitoutuivat tekemään erillisen ilmoituksen komissiolle, jos takauksen voimassaoloaikaa jatkettaisiin alustavan kuuden kuukauden jakson jälkeen.

(22) Portugali ei ole noudattanut edellä mainittuja sitoumuksiaan.

2.4 Pelastamistukitoimenpiteen jatkaminen

(23) Portugali ilmoitti 23 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä sähköpostiviestillään komissiolle, että se on tehnyt päätöksen valtiontakauksen voimassaolon jatkamisesta toisen kuuden kuukauden jakson ajaksi (valtiovarainministeriön määräys nro 13364-A/2009, 5.6.2009). Portugali ei kuitenkaan esittänyt pidennystä koskevaa ilmoitusta, eikä se pyytänyt komission hyväksyntää.

(24) Komission päätöksessä hyväksyttiin tämän tuen myöntäminen ainoastaan 5 päivään kesäkuuta 2009 asti, joten pelastamistuki muuttui sääntöjenvastaiseksi 6 päivänä kesäkuuta 2009.

(25) BPP esitti 24 päivänä huhtikuuta 2009 rakenneuudistussuunnitelmansa Banco de Portugalille.

(26) Portugalin viranomaiset selittivät 5 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyssä kirjeessään komissiolle, että BPP:n rakenneuudistussuunnitelman esittämisen viivästyminen johtui siitä, että Banco de Portugal ei ollut hyväksynyt BPP:n ehdottamaa uudelleenjärjestely- ja saneeraussuunnitelmaa.

(27) Portugalin valtiovarain- ja julkishallintoministeriö julkaisi 9 päivänä kesäkuuta 2009 asiaa selvittävän asiakirjan, jonka nimikkeenä oli Esclarecimento do Ministério das Finanças e da Administração Pública – Decisão relativa ao Banco Privado Português, jäljempänä ’9 päivänä kesäkuuta 2009 julkaistu asiakirja’. Siinä vahvistettiin, että BPP:n 24 päivänä huhtikuuta 2009 Banco de Portugalille esittämässä uudelleenjärjestely- ja saneeraussuunnitelmassa ehdotettiin mm. pääomankorotusjärjestelyä, josta valtion osuus olisi 150–200 miljoonaa euroa kantaosakkeina, etuoikeutettuina osakkeina ja vastikkeettomina lisäetuuksina. Tätä suunnitelmaa ei viranomaisten mukaan hyväksytty, koska sen ei katsottu täyttävän laissa 63-A/2008 asetettuja pääomankorotusjärjestelyn edellytyksiä eikä asiaa koskevia Euroopan unionin ohjeita, joilla pyritään varmistamaan unionin kilpailusääntöjen noudattaminen valtiontukea myönnettäessä.

(28) Tässä 9 päivänä kesäkuuta 2009 julkaistussa asiakirjassa todetaan myös, että monet BPP:n asiakkaat olivat antaneet säästönsä pankin hoitoon. Pankki oli sijoittanut ne rahoitusvälineisiin, jotka oli hajautettu kymmeniin, jäsenvaltioiden lainkäyttövallan ulkopuolelle sijoittautuneisiin erityistarkoitusta varten perustettuihin yhtiöihin. Tällaisiin vipurahoitustuotteisiin (nk. Retorno Absoluto -instrumentit) sisältyvistä riskeistä huolimatta BPP oli vahvistanut tuottoprosentin ja antanut takuun siitä, että erääntymisajan päättyessä se maksaisi sijoitetun pääoman kokonaisuudessaan takaisin. Tällaisen takaisinmaksutakuun olemassaolosta ei ollut missään vaiheessa ilmoitettu valvontaviranomaisille, eikä sitä ollut sisällytetty ja kirjattu pankin taseeseen. Salatessaan tämän velvoitteen pankin osakkaat välttivät tilanteen, jossa heidän olisi pitänyt korottaa pääomaa voimassa olevien lakien ja määräysten asettamien vaatimusten täyttämiseksi. Lisäksi 9 päivänä kesäkuuta 2009 julkaistun asiakirjan mukaan Portugalin finanssivalvontaviranomaisten (Comissão do Mercado de Valores Mobiliários) ja Banco de Portugalin suorittamassa tutkinnassa havaittiin vakavia sääntöjenvastaisuuksia, joita voidaan pitää BPP:n rikollisena toimintana.

2.5 Retorno Absoluto -sijoitustuotteiden tilanne

(29) Kyseisessä 9 päivänä kesäkuuta 2009 julkaistussa asiakirjassa Portugalin viranomaiset toteavat myös, että ne tarkastelivat valvontaviranomaisten kanssa ratkaisua, jonka avulla voitaisiin minimoida mahdolliset tappiot Retorno Absoluto -instrumentteja hallussaan pitäville BPP:n asiakkaille, joiden sijoitukset olivat vaarassa. Hallituksen pohtima ratkaisu sisälsi mm. seuraavat ominaisuudet: 1) perustettaisiin uusi rahoitusväline, joka edustaa nykyistä välillistä Retorno Absoluto -salkkua, ja sillä korvattaisiin sijoittajien nykyiset sijoitukset; 2) rahoitusvälineen laskisi liikkeeseen ja sitä hallinnoisi BPP:stä riippumaton yksikkö, jonka omistaisivat ja jota hallinnoisivat kansalliset pankit.

2.6 Muodollinen tutkintamenettely ja pelastamistukitoimenpiteen voimassaolon jatkaminen toisen kerran

(30) Komissio kehotti 15 päivänä heinäkuuta 2009 Portugalin viranomaisia esittämään viipymättä BPP:n rakenneuudistussuunnitelman edes alustavana versiona ja muistutti, että pelastamistuki oli muuttunut sääntöjenvastaiseksi 6 päivänä kesäkuuta 2009.

(31) Koska pyydettyä suunnitelmaa ei esitetty, komissio lähetti asiasta 6 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä asetuksen (EY) N:o 659/1999 5 artiklan 2 kohdan mukaisen muistutuksen.

(32) Komissio aloitti kyseistä valtiontukitoimenpidettä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn 10 päivänä marraskuuta 2009. Samassa yhteydessä komissio teki tietojen antamista koskevan välipäätöksen ja vaati Portugalin viranomaisia esittämään rakenneuudistussuunnitelman 22 päivään joulukuuta 2009 mennessä.

(33) Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (7). Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisestä tukitoimenpiteestä.

(34) Portugalin viranomaiset ilmoittivat 3 päivänä joulukuuta 2009 komissiolle, että valtiontakauksen voimassaoloaikaa jatkettaisiin vielä kuudella kuukaudella. Portugalin viranomaisten mukaan valtion oli pakko uusia takaus, sillä BPP:n toimintaan aiheutuva välitön häiriö olisi selväsi vaarantanut tarkasteltavana olleen ratkaisuvaihtoehdon toteuttamisen. Koska BPP ei selvästikään pystynyt maksamaan lainaa takaisin, BPP:lle lainan myöntäneet pankit sopivat jatkavansa laina-aikaa vielä kuusi kuukautta muuttamatta voimassa olevia ehtoja ja ilman lisärahoitusta edellyttäen, että myös vastaavaa valtiontakausta jatkettaisiin.

(35) Tämän vuoksi valtiontakauksen voimassaoloa jatkettiin 5 päivänä joulukuuta 2009 uudelleen kuudella kuukaudella. Jatkamisesta ei ilmoitettu komissiolle. Portugalin viranomaiset tiedottivat ainoastaan, että lainan takauksen voimassaoloa pidennettäisiin.

(36) Portugalin viranomaiset lähettivät komissiolle 25 päivänä helmikuuta 2010 kirjeen, jossa selostettiin tekijöitä, joiden hallitus katsoi varmistavan ratkaisun löytymisen ongelmiin, joita BPP oli aiheuttanut merkittävälle osalle asiakkaistaan eli Retorno Absoluto -sijoitustuotteeseen sijoittaneille.

(37) Samalla kirjeellä Portugalin viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että maan hallitus oli päättänyt 11 päivänä joulukuuta 2009 seuraavaa: i) perustetaan suljettu yhdenmukaistamaton erityissijoitusrahasto (Fundo Especial de Investimento – FEI), joka koostuu Retorno Absoluto -sijoitustuotteeseen kuuluneista omaisuuseristä (bruttovarat ja -velat) ja jolla on seuraavat ominaisuudet: a) erityissijoitusrahastoa hallinnoidaan passiivisesti; b) osakkuuksien merkintä tapahtuu luontoisetuuksina; c) kesto on neljä vuotta, ja sitä voidaan jatkaa enintään 10 vuoteen osakkaiden yleiskokouksen myönteisellä päätöksellä (1 osake = 1 ääni); d) asiakkaiden liittyminen on vapaaehtoista; ii) 450 miljoonan euron lainalle myönnettyä valtiontakausta jatketaan erityissijoitusrahaston perustamiseen asti; iii) käytetään talletussuojarahastoa (Fundo de Garantia de Depósitos, FGD), joka varmistaa jokaiselle tallettajalle käteistilisaldon täysimääräisen takaisinmaksun, kun talletusten arvo on enintään 100 000 euroa; ja käytetään sijoittajien korvausjärjestelmää (Sistema de Indemnização aos Investidores, SII), joka varmistaa kullekin sijoittajalle enintään 25 000 euron korvauksen laissa asetetuin edellytyksin ja johon ei sisälly valtion varoja; iv) tarjotaan suoja 250 000 euroon asti FEI:n asiakkaille edellyttäen, että ne täyttävät FDG:n ja SII:n mukaiset kriteerit; näin ollen jos asiakkaan tulojen – jotka saadaan GSD:n, SII:n ja FEI:n maksuista – ja sijoituksen nimellisarvon (24 päivänä marraskuuta 2008) välinen erotus on negatiivinen, valtio kattaa sen aina 250 000 euroon asti.

(38) FEI:n sijoittajille annettua Portugalin oikeusjärjestelmästä johtuvaa valtion sitoumusta sovelletaan vasta siitä päivästä alkaen, jolloin rahaston toiminta päättyy, eli neljän vuoden kuluttua sen perustamisesta – 30 päivänä maaliskuuta 2014 (8).

(39) Portugalin finanssivalvontaviranomaiset hyväksyivät 1 päivänä helmikuuta 2010 FEI:n perustamisen edellä kuvatulla tavalla. FEI:n omaisuudenhoitajana toimi Privado Fundos – Sociedade Gestora de Fundos de Investimento, S. A., ja säilytysyhteisönä Banif – Banco de Investimento, SA.

(40) FEI perustettiin 30 päivänä maaliskuuta 2010.

(41) Banco de Portugal julkaisi 16 päivänä huhtikuuta 2010 tiedotteen, jossa se ilmoitti peruuttaneensa BPP:n pankkitoimiluvan 15 päivänä huhtikuuta 2010 tehdyllä päätöksellä. Toimilupa peruutettiin, koska pankin uudelleenjärjestely tai pääomittaminen ei ollut mahdollista. Banco de Portugal pyysi 22 päivänä huhtikuuta 2010 toimivaltaista tuomioistuinta (Tribunal de Comércio de Lisboa) asettamaan BPP:n konkurssiin ja esitti samalla ehdotuksen pesänselvittäjiksi. BPP:n pesänselvitykseen sovelletaan erityisesti rahoituslaitoksia koskevaa Portugalin maksukyvyttömyyslainsäädäntöä. Portugalin viranomaiset katsovat, että asiaa koskevan lainsäädännön edellyttämien eri oikeudellisten vaiheiden vuoksi pesänselvitys voi kestää noin vuoden.

(42) Portugalin viranomaiset ilmoittivat komissiolle 13 päivänä toukokuuta 2010, että pankkisyndikaatti on lainasopimuksen (9) mukaisesti pyytänyt takauksen täytäntöönpanoa. Se tapahtui 7 päivänä toukokuuta, kun Portugalin valtio korvasi 450 miljoonaa euroa kuudelle pankille. Portugalin valtio ilmoitti, että se oli jo toteuttanut tarvittavat toimenpiteet, jotka liittyivät sen eri- ja etuoikeusasemaan takauksiin liittyvien vakuuksien velkojana, ja esittänyt saatavia koskevat vaateensa toimivaltaiselle tuomioistuimelle (10).

3. MUODOLLISTA TUTKINTAMENETTELYÄ KOSKEVA KOMISSION PÄÄTÖS

(43) Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 10 päivänä marraskuuta 2009 tehdyssä päätöksessä komissio esitti alustavan arvionsa ja epäilynsä tarkasteltavina olevien toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Ongelmalliset kysymykset olivat seuraavat: — Takauspalkkio oli alle tavallisesti pankkitiedonannon (11) mukaan edellytetyn tason. Komissiolla epäili, ettei korvaus ollut riittävä suhteessa riskiin. Komissio oli hyväksynyt tällaisen palkkiotason ainoastaan siksi, että Portugali oli sitoutunut esittämään rakenneuudistussuunnitelman, jonka perusteella tämä etu kompensoitaisiin asianmukaisesti pitkällä aikavälillä. — Portugali ei esittänyt rakenneuudistussuunnitelmaa huolimatta siitä, että sitä oli virallisesti vaadittu tekemään niin 6 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä muistutuksella. — Takauksen jatkaminen (5 päivänä kesäkuuta 2009) komission alun perin hyväksymän kuuden kuukauden jakson jälkeen.

4. PORTUGALIN HUOMAUTUKSET

(44) Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan Portugalin viranomaiset totesivat, että ne olivat tietoisia komissiolle annetusta sitoumuksesta esittää BPP:n rakenneuudistussuunnitelma. Kuten viranomaisten 13 päivänä huhtikuuta 2010 päivätystä asiakirjasta ilmeni, vastuu (Banco de Portugalin hyväksymän) rakenneuudistussuunnitelman laatimisesta oli viime kädessä BPP:llä, ja Portugalin valtion vastuulla oli ainoastaan toimittaa suunnitelma komissiolle. Portugalin viranomaiset eivät esittäneet rakenneuudistussuunnitelmaa komissiolle yksinkertaisesti siksi, että Banco de Portugal ei ollut hyväksynyt BPP:n laatimaa suunnitelmaa. Tämän vuoksi 10 päivänä marraskuuta 2009 tehdyssä komission päätöksessä esitettyä vaatimusta ei siis voitu noudattaa riippumatta Portugalin valtion poliittista ponnisteluista varmistaa, että BPP todella täyttäisi velvoitteensa Banco de Portugalia, valtiota ja viime kädessä komissiota kohtaan.

(45) BPP:lle myönnetyn valtiontuen osalta Portugali toteaa, että tämä tuki oli ja on sisämarkkinoille soveltuvaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan määräysten nojalla, sillä se myönnettiin jäsenvaltion taloudellisen vakauden säilyttämiseksi samalla tavalla kuin muuallakin Euroopassa tehtiin.

(46) Kun tarkastellaan 450 miljoonan euron valtiontakauksen voimassaoloajan jatkamista, Portugalin viranomaiset toteavat, että kyseessä ei ollut uusi tuki. Muutoksia ei ollut tapahtunut tilanteessa, jonka pohjalta komissio hyväksyi tukitoimenpiteen. Kahdesti jatketun valtiontakauksen ehdot pysyivät muuttumattomina: i) lainasummaa ei korotettu; ii) lainaehtoihin ei tehty muutoksia (12); iii) takaussopimuksen mukaan takauksen voimassaolo päättyisi vasta 30 päivän kuluttua pääoman ja korkojen viimeisen erän takaisinmaksusta, ja komissio oli tietoinen siitä, että laina-aika oli kaksi vuotta (13).

(47) Portugalin viranomaisten mukaan valtiontakauksen jatkamisista ei ilmoitettu, koska lainasopimuksen uusiminen ei riippunut Portugalin viranomaisista, vaan pankkisyndikaatista ja BPP:stä. Jos takauksen voimassaoloaikaa ei olisi jatkettu, se olisi aiheuttanut Portugalin pankkijärjestelmälle samanlaisia kielteisiä vaikutuksia kuin vaikutukset, joiden perusteella komissio oli alun perin hyväksynyt tukitoimenpiteen. Lisäksi Portugalin viranomaiset katsovat, että takausten jatkaminen oli automaattista lainasopimusta sääntelevien ehtojen mukaan, vaikka pankkisyndikaatti halusikin muodollisen vahvistuksen asiasta oikeusvarmuuden vuoksi.

(48) Portugalin viranomaisten mukaan voimassaoloajan jatkamiset (vaikka ne katsottaisiinkin uudeksi tueksi) eivät tarjoa taloudellista etua, koska BPP ei käytännössä ollut enää harjoittanut pankkitoimintaa ainakaan 1 päivän joulukuuta 2008 jälkeen. Tämän vuoksi toimenpide, joko ilman jatkamista tai jatkettuna, ei antanut BPP:lle taloudellista etua eikä vahvistanut sen asemaa suhteessa kilpailijoihin yksinkertaisesti siitä syystä, että BPP ei toiminut markkinoilla eikä näin ollen kilpaillut muiden pankkien kanssa (14). Tämän vuoksi Portugalin viranomaiset katsovat, että toimenpide ei vaikuttanut kilpailuun eikä jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(49) Kommentoidessaan asianomaisten osapuolten esittämiä huomautuksia (ks. jäljempänä) Portugalin viranomaiset toteavat, että 450 miljoonan euron lainaa käytettiin läpinäkyvällä tavalla järjestelmäriskin välttämiseen ja 24 päivänä marraskuuta 2008 taseeseen kirjattujen BPP:n velkojen kattamiseen.

(50) Portugalin viranomaiset toteavat myös, että Portugali aikoo käyttää takaukseen liittyviin vakuuksiin kohdistuvia oikeuksiaan BPP:n pesänselvityksen yhteydessä. Ottaen huomioon erioikeusasemansa BPP:n velkojana Portugali on vakuuttunut siitä, että se saa pankin velkojille maksamansa 450 miljoonan euron summan perittyä kokonaisuudessaan takaisin. Portugalin viranomaiset toteavat, että 7 päivänä toukokuuta 2010 vakuuksien arvo oli yli 20 prosenttia suurempi kuin takauksen kohteena ollut lainasumma.

(51) Kun tarkastellaan valtion sitoutumista kattamaan FEI:hin liittyneiden Retorno Absoluto -tilinhaltijoiden tappiot 250 000 euroon asti, Portugali katsoo, että kyseinen toimenpide ei sisällä valtiontukea seuraavista syistä: i) siihen ei sisälly valtion varojen siirtoa FEI:n omaisuudenhoitoyhtiölle tai muille markkinoilla toimiville yhteisöille; ii) kyseessä on sääntöjenmukainen ja yleisesti hyväksytty järjestely, jonka soveltaminen on loogista jatkoa sijoittajien korvausjärjestelmälle; iii) siihen ei sisälly minkäänlaista taloudellista etua sijoittajille, joille se on kohdennettu yleisesti ja yksinoikeudellisin ehdoin, kuten kansalliset ja eurooppalaiset oikeudelliset vaatimukset edellyttävät, eikä se vääristä kilpailua markkinoilla eikä jäsenvaltioiden välisissä suhteissa.

(52) Lisäksi Portugali esittää, että sitoumuksesta johtuvat, käytännössä toteutuvat maksut FEI:n asiakkaille tulevat olemaan vähäisiä, jos niitä ylipäänsä esiintyy. Portugalin viranomaiset katsovat, että 250 000 euron talletussuojan tarkoituksena on lisätä FEI:n asiakkaiden luottamusta. Käytännössä se ei viranomaisten mukaan kuitenkaan johda todellisiin korvauksiin pääosassa tapauksia. Varovaisen skenaarion tapauksessa, joka perustuu oletukseen, että FEI:n varojen arvo laskee neljän seuraavan vuoden aikana edelleen lokakuun 2009 tasosta, Portugalin viranomaiset laskevat, että asiakaskohtainen enimmäiskorvaus olisi keskimäärin noin 68 000 euroa. Myönteisempien skenaarioiden tapauksessa korvauksia ei tarvita lainkaan.

5. MUIDEN ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

(53) Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 10 päivänä marraskuuta 2009 tehdyn komission päätöksen 6 artiklassa asianomaisia osapuolia kehotetaan esittämään huomautuksena toimenpiteestä. Komissio sai 6 päivänä huhtikuuta 2010 huomautuksia asianmukaisesti yksilöidyiltä kolmansilta osapuolilta, jotka eivät halua nimeään julkistettavan. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa kyseiset kolmannet osapuolet toteavat, että yhtään valtiontakauksen myöntämiselle asetettua ehtoa (enimmäiskesto kuusi kuukautta ja rakenneuudistussuunnitelman esittäminen) ei ole täytetty. Huomautuksissa todetaankin tämän vuoksi, että tuki on sääntöjenvastaista, ja komission olisi määrättävä Portugali keskeyttämään takaustoimenpide. Lisäksi 450 miljoonan euron summa käytettiin korvausten maksamiseen tietyille BPP:n asiakkaille toisten asiakkaiden kustannuksella sen sijaan, että se olisi käytetty pankin rakenneuudistukseen.

6. ARVIOINTI

6.1 Toimenpiteiden luokittelu valtiontueksi

(54) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

(55) Jotta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa voitaisiin soveltaa, voimassa on oltava tukitoimenpide, jonka valtio on toteuttanut valtion varoin ja joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua sisämarkkinoilla antamalla tietyille yrityksille valikoivan edun.

6.1.1 Valtiontakaus 450 miljoonan euron lainalle

(56) Komissio muistuttaa, että se määritteli takauksen valtiontukitoimenpiteeksi 13 päivänä maaliskuuta 2009 tehdyssä pelastamistukipäätöksessään (15). Toimenpide rahoitetaan valtion varoin, sillä se muodostuu Portugalin valtion myöntämästä takauksesta. Portugalin valtion 13 päivänä toukokuuta 2010 (ks. johdanto-osan 42 kappale) pankkisyndikaatille suorittama korvaus osoittaa selvästi, että valtion varoja on käytetty.

(57) Kuten 13 päivänä toukokuuta 2009 tehdyssä pelastamistukipäätöksessä (16) todettiin, valtiontakaus antoi BPP:lle mahdollisuuden saada paremmat rahoitusehdot lainalleen kuin vastaavanlaisessa tilanteessa markkinoilla olevat yritykset yleensä saisivat siinä epätodennäköisessä tapauksessa, että tällaisia lainoja olisi ylipäätään saatavilla. Portugalin viranomaisetkin ovat myöntäneet tämän. Pelastamistukipäätöksessä todettiin jo, että 20 peruspisteen suuruinen palkkio oli selvästi alle tason, joka saadaan soveltamalla 20 päivänä lokakuuta 2008 annettua Euroopan keskuspankin suositusta. Huolimatta suurista vakuuksista komissio päätteli, että valtiontakauksesta perittävä korvaus oli tuntuvasti alhaisempi kuin taso, jota vaikeuksissa olevien pankkien tapauksessa olisi tavallisesti pidetty riittävänä. Kyseistä korvausta pidettiin asianmukaisena vain pelastamisvaiheessa ja edellyttäen, että rakenneuudistussuunnitelma esitettäisiin ennen 5 päivää kesäkuuta 2009.

(58) Toisin kuin muut pankkialan laitokset, jotka eivät hyötyneet valtiontakauksesta, BPP sai taloudellisen edun, sillä valtiontakauksesta peritty korvaus oli selvästi markkinahintaa alhaisempi.

(59) Portugalin viranomaisten esittämää perustelua, jonka mukaan BPP ei harjoittanut toimintaa markkinoilla 1 päivän joulukuuta 2008 jälkeen, ei voida hyväksyä. Kun otetaan huomioon, että Banco de Portugal peruutti BPP:n pankkitoimiluvan vasta 15 päivänä huhtikuuta 2010, BPP olisi voinut tulla tai palata markkinoille lyhyellä varoitusajalla. BPP:n saneeraussuunnitelmat, jotka esitettiin joulukuun 2008 ja huhtikuun 2009 välisenä aikana, osoittavatkin pankin mahdollisuudet jatkaa taloudellisen toiminnan harjoittamista pelastamistoimenpiteen ansiosta. Kun otetaan huomioon BPP:n toiminta ja sen asema kansallisilla ja kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla, tämä etu on omiaan vaikuttamaan kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Vasta 15 päivästä huhtikuuta 2010 alkaen eli pankkitoimiluvan peruuttamisen jälkeen BPP menetti mahdollisuudet palata markkinoille ja mahdollisesti vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

(60) Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että valtiontakaus tarjosi BPP:lle taloudellisen edun, sillä sen käytettävissä oli Portugalin valtion varoja. Tämä etu on omiaan vaikuttamaan kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Sen vuoksi toimenpide on valtiontukea.

6.1.2 FEI:n asiakkaille myönnetty 250 000 euron takaus

(61) Kuten edellä on kuvailtu, tämän toimenpiteen edunsaajat ovat BPP:n asiakkaita, jotka olivat sijoittaneet Retorno Absoluto -tuotteisiin ja jotka päättivät liittyä FEI:hin. Ilman Portugalin soveltamaa ratkaisua FEI:n asiakkailla olisi vaarana jäädä kokonaan ilman korvausta tai todennäköisemmin saada takauksen kattamaa summaa pienempi korvaus. Portugalin laatimien arvioiden mukaan on todennäköistä, että takaus korotti FEI:n asiakkaiden tuottoja. Tämän vuoksi FEI:n asiakkaat ovat saaneet toimenpiteestä etua.

(62) Pelkkää varojen tallettamista ei kuitenkaan välttämättä katsota valtiontukisäännöissä tarkoitetuksi taloudelliseksi toiminnaksi, ja Portugalin viranomaisten esittämän asiakirjan mukaan pääosa FEI:n asiakkaista on yksityishenkilöitä eikä yrityksiä. Jos valtiontakauksen kohteena olevat FEI:n varat kuitenkin hyödyttävät yrityksiä, ne voidaan katsoa valtiontuiksi.

(63) Portugalin toimittamat numerotiedot osoittavat kuitenkin selvästi, että valtion maksamat korvaukset ovat selvästi alle vähämerkityksistä tukea koskevan 200 000 euron rajan kolmen vuoden jaksolla (17), kun on otettu huomioon sijoittajien korvausjärjestelmän ja talletussuojarahaston tarjoama suoja sekä niiden varojen arvo, joita sijoittajat saavat varovaisten oletusten mukaan kohde-etuuksista.

6.2 Soveltuvuus sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla

6.2.1 Valtiontakaus 450 miljoonan euron lainalle

(64) Portugalin mukaan tukea olisi arvioitava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan. Komissio voi kyseisen määräyksen nojalla todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi tuen ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. Komissio huomauttaa, että unionin yleinen tuomioistuin on korostanut, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa on sovellettava suppeasti ja sillä on puututtava jäsenvaltion koko taloudessa esiintyvään häiriöön (18).

(65) Komissio on jo myöntänyt, että tämänhetkinen maailmanlaajuinen finanssikriisi voi aiheuttaa vakavia häiriöitä jäsenvaltion talouteen ja että pankkitukitoimenpiteet voivat olla asianmukaisia keinoja häiriöiden korjaamiseen. Tämä lähestymistapa vahvistettiin komission antamassa pankkitiedonannossa (19), pankkien pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa (20), arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa (21) ja pankkien rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa (22). Tämän vuoksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa voidaan nykyoloissa käyttää oikeusperustana tämän järjestelmäkriisin ratkaisemiseksi toteutettuihin tukitoimenpiteisiin. Kun tarkastellaan erityisesti Portugalin taloutta, se on niin ikään asianmukainen oikeusperusta useille komission päätöksille, joilla hyväksytään Portugalin viranomaisten toimenpiteitä finanssikriisin torjumiseksi. Erityisesti se on oikeusperustana Portugalin luottolaitosten pääomapohjan uudistamista koskevalle ohjelmalle ja ohjelman jatkamiselle. Komissio on antanut viimeisimmän asiaa koskevan päätöksen maaliskuussa 2010 (23).

(66) Komissio toteaa lisäksi tarkasteltavana olevassa asiassa, että pelastamistuesta tehdyssä komission päätöksessä arvioitiin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan sovellettavuutta. Päätöksessä todettiin, että kyseistä määräystä voitiin soveltaa, sillä jos BPP ei täyttäisi maksuvelvoitteitaan, sillä voisi olla kielteisiä vaikutuksia koko Portugalin rahoitusalaan (ks. pelastamistukipäätöksen johdanto-osan 33–45 kappale).

(67) Portugali jatkoi takausta kahteen otteeseen ilman ilmoitusta komissiolle ja ilman komission hyväksyntää, vaikka se ei ollut esittänyt rakenneuudistussuunnitelmaa komission toistuvista kehotuksista huolimatta ja vaikka komissio teki tietojen antamista koskevan välipäätöksen (kuten johdanto-osan 30–32 kappaleessa esitetään).

(68) Portugalin viranomaisten perustelujen mukaan komissio oli tietoinen siitä, että takaus voitaisiin sopimuksen perusteella tarjota kahden vuoden ajaksi ja että valtiontakaukseen ei tehty olennaisia muutoksia. Näitä perusteluja ei kuitenkaan voida hyväksyä. Pelastamistukipäätöksessä valtiontakauksen hyväksymisen ehdoksi asetettiin, että Portugalin viranomaiset täyttävät antamansa sitoumukset ja esittävät rakenneuudistussuunnitelman kuuden kuukauden kuluessa. Portugalin viranomaiset eivät täyttäneet tätä sitoumusta.

(69) Lisäksi se, että sopimuksessa määrättiin valtiontakauksen jatkamisesta pankkisyndikaatin ja BPP:n päätöksen perusteella, ei vapauta Portugalia täsmällisistä ja nimenomaisista velvoitteista, joita sille seuraa pelastamistukipäätöksen perustana olleista komissiolle annetuista sitoumuksista ja SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdasta johtuvista velvoitteista.

(70) Rakenneuudistussuunnitelman esittämisvelvollisuuteen liittyvää Portugalin kantaa, jonka mukaan sen velvoite rajoittui suunnitelman pelkkään toimittamiseen komissiolle, ei voida myöskään hyväksyä niiden sitoumusten perusteella, joihin komission pelastamistukipäätös perustui. Joka tapauksessa tosiasia on, että rakenneuudistussuunnitelmaa ei esitetty pelastamistukipäätöksessä asetetussa määräajassa, ja tämän vuoksi tukitoimenpiteen hyväksymisperustetta ei täytetty.

(71) Tästä seuraa, että takauspalkkio jäi alle tason, joka pankkitiedonannossa tavallisesti edellytetään sisämarkkinoille soveltuvalta korvaukselta. Komissio hyväksyi pelastamistukipäätöksessään kyseisen palkkion ainoastaan Portugalin antaman sitoumuksen perusteella, jonka mukaan se esittäisi rakenneuudistus- tai selvityssuunnitelman, joka minimoisi asianmukaisella tavalla kilpailunvääristymät. Koska tällaista suunnitelmaa ei esitetty 5 päivään kesäkuuta 2009 mennessä, komissio päättelee, että Portugalin 5 päivänä joulukuuta 2008 myöntämä takaus ja sen jatkaminen 5 päivän kesäkuuta 2009 jälkeen eivät sovellu sisämarkkinoille.

(72) Vaikka Portugali ei ole esittänyt BPP:n rakenneuudistussuunnitelmaa, Portugalin viranomaiset ovat toimittaneet tietoja, jotka osoittavat, että 15 päivänä huhtikuuta 2010 käynnistetty pesänselvitys ja BPP:n pankkitoimiluvan peruuttaminen johtavat pankin toiminnan lopettamiseen. Lisäksi BPP:n osakkaille ei myönnetä mitään muuta korvausta kuin pesänselvityksestä saatavat mahdolliset määrät. Näiden tietojen perusteella komissio katsoo, että BPP:hen ei jatkossa liity kilpailun vääristymisen riskiä. Tämä päätelmä ei kuitenkaan vaikuta siihen, että Portugalin myöntämä toimenpide on ollut sääntöjenvastainen 5 päivän joulukuuta 2008 ja 15 päivän huhtikuuta 2010 välisen ajan.

(73) Lainan markkinahintaisen korkotason määrittämisessä komissio perustaa arvionsa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta annettuun komission tiedonantoon (24). Komissio määrittää viitekoron, joka vastaa normaalein vakuuksin turvatuilta keskipitkän ja pitkän aikavälin lainoilta perittyä keskimääräistä markkinakorkoa. Viitekorko on alin käytetty korko, ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski (esim. jos kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys tai pankkien yleensä vaatimat vakuudet puuttuvat). Poikkeustilanteissa takaukseen sisältyvä tukiosuus voi olla yhtä suuri kuin takauksella katettu summa.

(74) Takauksen ansiosta BPP pystyi saamaan lainalleen rahoitusmarkkinoilla tavallisesti saatavilla olevia ehtoja paremmat rahoitusehdot. Komissio katsoo, että takaukseen sisältyvä tukiosuus voidaan laskea määrittämällä niiden korkojen välinen erotus, joka BPP:n olisi pitänyt maksaa markkinaehdoin (ts. ilman takausta) ja jolla laina käytännössä myönnettiin. Tämän erotuksen voidaan katsoa vastaavan takauspalkkiota, jonka maksamista markkinatalouden ehdoin toimiva takaaja olisi edellyttänyt.

(75) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa komissio katsoo, että ilman takausta BPP olisi maksanut vähintään korkoa, joka vastaa viitekorkoa lisättynä 400 peruspisteellä, sillä se oli vaikeuksissa oleva yritys, jolla on suuret vakuudet. Komissio pitää 400 peruspistettä riittävänä marginaalina, kun otetaan huomioon lainan vahvat vakuudet (ks. johdanto-osan 17 kappale). Ne lisäsivät mahdollisuuksia siihen, että lainaaja pystyisi perimään takaisin ainakin osan lainaamistaan varoista BPP:n erittäin vaikeasta tilanteesta huolimatta. Takaukseen sisältyvä tukiosuus määritetään siis laskemalla viitekoron, johon lisätään 400 peruspistettä, ja takauksen kohteena olleen lainan koron (ts. euriborkorko + 100 peruspistettä) välinen erotus, josta vähennetään takauksesta käytännössä maksettu hinta eli 20 peruspistettä.

(76) Tässä yhteydessä komissio panee myös merkille, että Portugali on ilmoittanut esittäneensä jo tarvittavat vaateet pannakseen täytäntöön erillis- ja etuoikeutensa, jotka liittyvät BPP:n vakuuksiin, ja aikovansa tehdä niin jatkossakin, kunnes se on saanut perittyä takaisin koko lainasumman (25). Komissio katsoo, että Portugalin velvollisuutena on toimia tällä tavoin takaussopimuksen määräysten täytäntöönpanemiseksi. Jos se laiminlyö velvollisuutensa panna täytäntöön vakuuksia koskevat oikeutensa ja periä takaisin koko lainasumman, kyseessä on valtiontuki BPP:n hyväksi.

6.3 BPP:n 450 miljoonan euron lainan käyttötarkoitukset

(77) Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta komission päätöksestä huomautuksia esittänyt kolmas osapuoli väitti, ettei 450 miljoonan euron lainaa käytetty BPP:n rakenneuudistukseen vaan korvauksien maksamiseen tietyille pankin asiakkaille toisten asiakkaiden kustannuksella. Komissio on saanut Portugalin viranomaisilta tietoja, jotka osoittavat, että laina käytettiin korvausten maksamiseen BPP:n velkojille, joiden luotot olivat erääntyneet tai joiden luottolimiitit olivat erääntymässä ja jotka päättivät olla jatkamatta laina-aikoja tai uudistamatta luottolimiittejä. Komissio ei ole löytänyt selkeää näyttöä kolmannen osapuolen esittämien väitteiden tueksi.

7. PÄÄTELMÄT

(78) Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että BPP:lle myönnetty valtiontakaus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

8. TUEN TAKAISINPERINTÄ

(79) Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan komission on päätettävä sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Ainoastaan sisämarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin.

(80) Takaisinperinnän tarkoituksena on palauttaa ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne. Tämä tavoite katsotaan saavutetuksi, kun BPP on maksanut takaisin sääntöjenvastaisen tuen ja kun se on näin menettänyt edun, joka sillä oli kilpailijoihinsa verrattuna. Takaisinperittävän määrän on mahdollistettava BPP:lle myönnetyn taloudellisen edun poistaminen.

(81) EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (26), jäljempänä ’takauksia koskeva komission tiedonanto’, 3.1 kohdan mukaisesti valtion myöntämän yksittäisen takauksen tapauksessa tukiosuus määritetään takaus- ja lainaehtojen perusteella. Kun otetaan huomioon BPP:n vakavat taloudelliset vaikeudet takauksen myöntämisajankohtana, on erittäin epätodennäköistä, että yritys olisi pystynyt hankkimaan pankkilainan markkinoilta ilman valtion toimenpidettä.

(82) Arvioitaessa tuen täsmällistä määrää on määritettävä kohtuullinen viitearvo, sillä valtiontakaukselle ei voida määrittää asianmukaista markkinahintaa. Kuten takauksia koskevan komission tiedonannon 3.2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa todetaan, lainatakauksen ”avustusekvivalentti” voidaan laskea tiettyä vuotta kohden samalla tavalla kuin korkotukilainan avustusekvivalentti. Tässä tapauksessa tuen määrä voidaan laskea määrittämällä teoreettisen markkinakoron ja valtiontakauksen ansiosta saadun koron erotus sen jälkeen kun mahdolliset takausmaksut on vähennetty.

(83) BPP:n taloudellisten vaikeuksien vuoksi ja ottaen huomioon annetut vakuudet BPP:n olisi pitänyt maksaa markkinaehtoisesta lainasta (ts. ilman takausta hankitusta lainasta) viitekorkoa, johon olisi lisätty 400 peruspisteen riskipreemio. Tämän vuoksi tuen määrä on laskettava teoreettisen markkinakoron ja takauksen kohteena olleen varsinaisesti myönnetyn lainan koron (euriborkorko + 100 peruspistettä) erotuksena sen jälkeen, kun siitä on vähennetty takauksesta käytännössä maksettu maksu eli 20 peruspistettä.

(84) Kun tarkastellaan varsinaista lainasummaa kokonaisuudessaan, Portugalin viranomaisten mukaan Portugalin valtio on toteuttanut tähän mennessä kaikki tarvittavat toimenpiteet ja vaiheet käyttääkseen etuoikeusasemaansa BPP:n vakuuksiin nähden (joiden arvon on arvioitu olevan tuntuvasti lainaa suurempi) (27). Komissio olettaa, että Portugalin valtio huolehtii jatkossakin oikeuksiensa toteutumisesta ja perii takaisin koko lainasumman pesänselvityksessä, kuten se ilmoitti 15 päivänä kesäkuuta 2010 antamassaan vastauksessa (28).

(85) Johdanto-osan 83 kappaleessa tarkoitettu määrä on perittävä takaisin, ja sitä on korotettava lisäämällä siihen korkoa siitä lähtien, kun tuki on saatettu tuensaajan käyttöön (5 päivästä joulukuuta 2008), sen tosiasialliseen takaisinperintään asti. Tämä korko ei voi olla alhaisempi kuin neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (29) 9 artiklan mukaisesti laskettu arvo,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Portugalin valtio on sääntöjenvastaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa rikkoen myöntänyt valtiontakauksena Banco Privado Portuguêsille myönnetylle 450 miljoonan euron lainalle, ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

1. Portugalin on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.

2. Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3. Korko lasketaan asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.

3 artikla

1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2. Portugalin on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1. Portugalin on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:

a) tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko),

b) tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi,

c) asiakirjat, jotka osoittavat, että Portugalin valtio on käyttänyt etuoikeusasemaansa vakuuksien osalta, jotka Banco Privado Português antoi takauksen yhteydessä.

2. Portugalin on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaisia tietoja tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2010. Komission puolesta Joaquín ALMUNIA Varapuheenjohtaja

(1) EUVL C 56, 6.3.2010, s. 10.

(2) EUVL C 174, 28.7.2009, s. 1.

(3) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(4) Katso alaviite 1.

(5) Komission päätös asiassa NN 60/2008, Regime de garantias a favor das instituições de crédito em Portugal, tehty 29 päivänä lokakuuta 2008.

(6) Portugalin viranomaiset ovat esittäneet Banco de Portugalin 7 päivänä toukokuuta 2010 tekemän uuden arvion, jonka mukaan vakuuksien arvo on 582 miljoonaa euroa.

(7) Katso alaviite 1.

(8) Portugalin viranomaisten mukaan tätä ajankohtaa voidaan siirtää siten, että se on enintään kymmenen vuoden kuluttua FEI:n perustamispäivästä.

(9) Lainasopimuksessa määrättiin, että BPP:n purkaminen tai maksukyvyttömyys johtaisi siihen, että BPP:n olisi aikaistettava takauksen kohteena olevan summan takaisinmaksua (16 artikla). Portugalin viranomaisten mukaan Banco de Portugalin määräämä BPP:n pankkitoimiluvan peruuttaminen merkitsi tällaista purkamista, ja tämän vuoksi lainasopimuksen mukaisesti takauksen kohteena oleva määrä tuli maksettavaksi ja pankki vaati sen täytäntöönpanoa lainasopimuksen mukaisena asiamiehenä.

(10) Ks. 15.6.2010 annetun vastauksen s. 8.

(11) Komission tiedonanto – Valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (pankkitiedonanto) (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8).

(12) Vastaus II – 1 ja 2, 15.6.2010.

(13) Vastaus II – 1.2, 13.4.2010.

(14) Vastaus, 15.6.2010.

(15) Päätöksen johdanto-osan 21–24 kappale.

(16) Johdanto-osan 34, 38 ja 39 kappale.

(17) Komission asetus (EY) N:o 1998/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen, EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5.

(18) Ks. yhdistetyt asiat T-132/96 ja T-143/96, Freistaat Sachsen ja Volkswagen AG v. komissio, Kok. 1999, s. II-3663, 167 kohta, jossa vahvistettuja periaatteita komissio sovelsi asiassa C 47/1996, Crédit Lyonnais, EYVL L 221, 8.8.1998, s. 28, 10.1 kohta, asiassa C28/2002, Bankgesellschaft Berlin, EUVL L 116, 4.5.2005, s. 1, johdanto-osan 153 kappale ja sitä seuraavat kappaleet, ja asiassa C50/2006, BAWAG, ei vielä julkaistu, johdanto-osan 166 kappale, tekemissään päätöksissä. Ks. myös komission päätös asiassa NN 70/2007, Northern Rock, tehty 5. joulukuuta 2007, EUVL C 43, 16. helmikuuta 2008, s. 1, komission päätös asiassa NN 25/2008, pelastamistuki WestLB:lle, tehty 30. huhtikuuta 2008, EUVL C 189, 26.7.2008, s. 3, ja komission päätös asiassa C 9/2008, Sachsen LB, tehty 4. kesäkuuta 2008, ei vielä julkaistu.

(19) Komission tiedonanto – Valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8).

(20) Komission tiedonanto – Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi (EUVL C 10, 15.1.2009, s. 2).

(21) Komission tiedonanto arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla (EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1).

(22) Komission tiedonanto elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9).

(23) Ks. Portugalin luottolaitosten pääomapohjan uudistamista koskevan ohjelman hyväksymisestä asiassa N 556/2008V 20 päivänä toukokuuta 2009 tehty komission päätös, EUVL C 152, 7.7.2009, s. 4, ja erityisesti sen johdanto-osan 65–67 kappale, ja tämän ohjelman jatkamisesta asiassa N 80/2010 17 päivänä maaliskuuta 2010 tehty komission päätös (EUVL C 119, 7.5.2010, s. 2).

(24) EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6.

(25) Ks. 15.6.2010 annetun vastauksen s. 8 ja 13.

(26) EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10.

(27) Ks. Portugalin viranomaisten 15.6.2010 antaman vastauksen s. 8.

(28) Ks. s. 13.

(29) EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.