LATVIA: LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA KUMPPANUUS (98/C 202/05)

1. JOHDANTO

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio suositti heinäkuussa 1997 neuvostolle antamassaan lausunnossa, että liittymisneuvottelut olisi aloitettava Latvian kanssa heti, kun se on edistynyt riittävästi Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien edellytysten täyttämisessä. Tämä suositus perustuu lausunnossa olleeseen arviointiin, jonka perusteella komissio katsoo, että i) Latvia täyttää vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen suojelua koskevat demokratian edellytykset, mutta toimenpiteitä on toteutettava kansalaisuuden myöntämiseksi nopeammin muun kuin Latvian kansalaisuuden omaaville, jotta nämä sulautuisivat paremmin Latvian yhteiskuntaan, ii) Latvia on edistynyt huomattavasti markkinatalouteen siirtymisessä, mutta sillä olisi suuria vaikeuksia selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä ja iii) Latvia on edistynyt jonkin verran yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöään ja sen täytäntöönpanossa erityisesti yhtenäismarkkinoiden osalta, mutta huomattavien lisäpyrkimysten turvin sen pitäisi kyetä osallistumaan täysimääräisesti yhtenäismarkkinoihin keskipitkällä aikavälillä.

Eurooppa-sopimus säilyy Euroopan unionin ja Latvian välisten suhteiden perustana. Liittymistä valmistelevaa strategiaa kuitenkin vahvistetaan, jotta apua voidaan suunnata kunkin hakijamaan erityisiin tarpeisiin lausunnossa todettujen erityisten ongelmien ratkaisemisen tukemiseksi. Komissio toteaa Agenda 2000 -asiakirjassa: "Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla on kaksi päätavoitetta. Ensimmäisenä tavoitteena on yhdistää unionin tarjoamat eri tukimuodot yksiin puitteisiin osaksi liittymistä valmistelevaa kumppanuutta ja työskennellä näissä puitteissa hakijamaiden kanssa selkeästi määriteltyjen jäsenyyttä valmistelevien ohjelmien pohjalta, joihin sisältyy hakijoiden sitoutuminen erityisesti ensisijaisiin tavoitteisiin ja niiden toteuttamisaikatauluun. Toisena päätavoitteena on perehdyttää hakijamaat unionin politiikkoihin ja menettelytapoihin antamalla niille mahdollisuus osallistua yhteisön ohjelmiin".

Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on olennainen osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, ja sillä otetaan käyttöön kaikki hakijamaille suunnattavat apumuodot yksiin puitteisiin yhdistettyinä. Komissio on tehnyt päätöksen tästä liittymistä valmistelevasta kumppanuudesta kuultuaan Latviaa ja noudattaen neuvoston vahvistamia periaatteita, ensisijaisia tavoitteita, välivaiheen tavoitteita ja edellytyksiä.

2. TAVOITTEET

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission lausunnossa Latvian hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi. Lisäksi kehykseen on tarkoitus sisällyttää näiden ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanemisen avustamiseksi Latvialle myönnettävissä olevat rahavarat sekä kyseiseen apuun liittyvät edellytykset. Liittymistä valmisteleva kumppanuus tarjoaa kehyksen useille politiikan välineille, joita käytetään jäsenyyttä hakeneiden maiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jonka Latvian on määrä hyväksyä, sekä talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteinen arviointi, sopimus järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan sekä sisämarkkinoiden yleiset ohjeet. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne pannaan täytäntöön erityistä menettelyä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet ovat kumppanuuden mukaisia.

3. PERIAATTEET

Kunkin jäsenyyttä hakeneen maan osalta määritetyt keskeisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät maiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että:

- hakijamaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen;

- hakijamaassa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa;

- hakijamaa pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan lukien poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.

Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti hakijamaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhteisön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen, ja Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on välttämätöntä, mutta yksinään riittämätöntä; on tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan.

4. ENSISIJAISET TAVOITTEET JA VÄLIVAIHEEN TAVOITTEET

Komission lausunnoissa ja niitä koskevassa neuvoston tarkastelussa on tuotu esiin sellaisten toimien laajuus, jotka hakijamaiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla valmistautuakseen unioniin liittymiseen. Kyseisissä lausunnoissa ja tarkastelussa katsottiin, että mikään näistä maista ei täytä tällä hetkellä kokonaan kaikkia Kööpenhaminassa vahvistettuja edellytyksiä. Tämä tilanne edellyttää välivaiheen tavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin kuhunkin on liityttävä asianomaisten maiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet. Näiden tavoitteiden saavuttamisesta riippuu hakijamaille myönnettävän avun määrä sekä jo joidenkin maiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden hakijamaiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistäminen. Ensisijaiset tavoitteet ja välivaiheen tavoitteet on jaettu kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty Latvian realistisia mahdollisuuksia toteuttaa tavoitteet tai edistyä niiden toteuttamisessa pitkälle vuoden 1998 loppuun mennessä. Koska aika on lyhyt ja ottaen huomioon tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava hallinnollinen toimintavalmius lyhyen aikavälin tavoitteiden lukumäärä on pieni. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteuttaminen voi alkaa ja sen olisi alettava jo vuoden 1998 aikana.

Latviaa pyydetään laatimaan maaliskuun loppuun mennessä yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jossa olisi vahvistettava aikataulu näiden ensisijaisten tavoitteiden ja välivaiheen tavoitteiden toteuttamiseksi sekä mainittava mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan tarvittavien henkilöstön ja rahavarojen määrä.

Liittymistä valmisteleva kumppanuus merkitsee sitä, että Latvian on huolehdittava kaikista lausunnossa mainituista asioista, joista esitetään tiivistelmä liitteessä. Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perusteiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaansaattamista ja täytäntöönpanoa.

Komission lausunnon ja sitä koskevan neuvoston tarkastelun perusteella Latvialle on määritetty jäljempänä esitetyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välivaiheen tavoitteet.

4.1. Lyhyen aikavälin tavoitteet (1998)

- Poliittiset edellytykset: toimenpiteiden toteuttaminen kansalaisoikeuksien myöntämisen helpottamiseksi ja yhtäläisen aseman myöntämiseksi muille kuin Latvian kansalaisille, mukaan lukien ilman minkään maan kansalaisuutta olevat lapset; latvian kielen opetuksen lisääminen kieltä taitamattomille.

- Talouden uudistaminen: keskipitkän aikavälin talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden vahvistaminen ja yhteinen arviointi Eurooppa-sopimuksen yhteydessä; markkinatalouteen perustuvan yritysten rakennemuutoksen nopeuttaminen erityisesti saattamalla yksityistäminen päätökseen; pankkialan jatkuva lujittaminen; maatalouden nykyaikaistaminen sekä maa- ja kiinteistörekisterin perustaminen.

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: julkishallinnon rakenteita on uudistettava edelleen erityisesti tulli- ja verohallintojen osalta; varainhoidon valvonnan valmiuksien ja maatalousministeriön lujittaminen; tuomioistuinjärjestelmän koulutusstrategian laatiminen; kasviensuojelusta ja eläinlääkinnästä vastaavien hallintojen vahvistaminen erityisesti ulkorajoilla olevilla toimipaikoilla; instituutioiden vahvistaminen ympäristöalalla; alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden parantamisen aloittaminen.

- Sisämarkkinat: mukaan lukien henkisen ja teollisen pääoman, julkisten hankintojen, rahoituspalvelujen, kilpailun, valtionavun ja välillisen verotuksen alojen yhdenmukaistaminen edelleen; valtionapua koskevan lainsäädännön antaminen; avoimuuden lisääminen tukitoimenpiteiden määrityksen parantamisen avulla; uuden trustien vastaisen viranomaisen lujittaminen.

- Oikeus- ja sisäasiat: erityisesti lisätoimet korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi; tuomioistuinjärjestelmän uudistamisen jatkaminen.

- Ympäristö: puitelainsäädännön ja horisontaalisen lainsäädännön saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä jatkaminen, yksityiskohtaisten lähentämisohjelmien ja yksittäisiin toimiin liittyvien täytäntöönpanostrategioiden laatiminen ja täytäntöönpano; näiden ohjelmien ja strategioiden suunnittelu ja täytäntöönpanon aloittaminen.

4.2. Keskipitkän aikavälin tavoitteet

- Poliittiset edellytykset: lisäpyrkimykset muiden kuin Latvian kansalaisten yhtäläisen aseman saavuttamisen nopeuttamiseksi helpottamalla kansalaisuuden myöntämistä näille, mukaan lukien ilman minkään maan kansalaisuutta olevat lapset.

- Talouden uudistaminen: yksityistämisen lujittaminen; markkinatalouteen perustuvan rakennemuutoksen lujittaminen yritys-, rahoitus- ja pankkialoilla; sääntelykehyksen kehittäminen yleishyödyllisten laitosten ja rahoituspalveluiden aloilla; kilpailupolitiikan lujittaminen.

- Talouspolitiikka: talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteisen arvioinnin säännöllinen tarkastelu Eurooppa-sopimuksen yhteydessä, minkä tavoitteena on Kööpenhaminassa vahvistettujen, unionin jäsenyyttä koskevien edellytysten täyttäminen ja yhteisön säännöstön käyttöönotto talous- ja rahapolitiikan alalla (talouspolitiikan yhteensovittaminen, lähentymisohjelmien esittäminen, liiallisten alijäämien välttäminen); vaikka Latvian ei oleteta ottavan käyttöön euroa heti unioniin liityttyään, sen odotetaan harjoittavan politiikkaa, jonka tavoitteena on tosiasiallinen lähentyminen unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti sekä nimellinen lähentyminen, joka mahdollistaa lopullisena tavoitteena euron käyttöönoton.

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: yhteisön sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanon; yhteisön alueellisten kehitysohjelmien, maatalouspolitiikan (mukaan lukien tilastointivalmiudet) ja petosten vastaisen toimenpiteiden täytäntöönpanoon kykenevien laitosten perustaminen; talousarviomenettelyjen ja makrotaloudellisten ennusteiden laatimisvalmiuden lujittaminen; tuomioistuinjärjestelmän toiminnan parantaminen ja yhteisön lainsäädäntöä ja sen soveltamista koskevan koulutuksen järjestäminen tuomioistuimille; oikeus- ja sisäasioiden instituutioiden lujittaminen (riittävän ja tarpeeksi koulutetun henkilöstön varmistaminen erityisesti poliisivoimissa, rajavartiostossa, ministeriöissä ja tuomioistuimissa); tulli- ja verohallintojen uudistaminen yhteisön säännöstön soveltamisvalmiuden varmistamiseksi sekä elintarvikevalvonnan hallinnon lujittaminen.

- Sisämarkkinat: mukaan lukien tullia, audiovisuaalista alaa koskevan politiikkaa, tilastointia ja rahoituspalveluja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen; standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten tason parantaminen; markkinoiden valvontajärjestelmän perustaminen; teollisuustuotteiden horisontaalisen teknisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen; kilpailulainsäädännön yhdenmukaistaminen edelleen erityisesti valtionavun osalta; trustien vastaisten ja valtionavun viranomaisten lujittaminen; yritysten kehittämisen edistäminen, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset; yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstöön nähden televiestinnän, kuluttajansuojan ja sisäisten energiamarkkinoiden aloilla.

- Oikeus- ja sisäasiat: mukaan lukien tehokkaan rajavalvonnan kehittäminen erityisesti itärajalla, muuttoliikepolitiikan ja uuden turvapaikka- ja pakolaislainsäädännön täytäntöönpano; järjestäytyneen rikollisuuden (erityisesti rahanpesu, huumeet ja ihmiskauppa) ja korruption torjumisen tehostaminen; viisumimenettelyjen yhdenmukaistaminen unionin käytännön mukaiseksi ja kansainvälisiin sopimuksiin liittyvän yhdenmukaistamisen päätökseen saattaminen ottaen erityisesti huomioon Schengenin sopimusten määräykset.

- Maatalous: mukaan lukien yhdenmukaistaminen yhteisön maataloussäännöstöön nähden (mukaan lukien eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevat asiat sekä erityisesti ulkorajoilla suoritettavat tarkastukset); huomion kiinnittäminen maatalouden ympäristöasioihin ja biologiseen monimuotoisuuteen; maarakenteen lujittaminen ja maaseutupolitiikan kehittäminen; yhteisön maatalouspolitiikan täytäntöönpanovalmiuden kehittäminen erityisesti hallinnon perusjärjestelmien ja hallintorakenteiden osalta maatalouden markkinoiden valvomiseksi sekä rakennetoimenpiteiden ja maaseudun kehittämistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevien vaatimusten käyttöönotto ja täytäntöönpano; tiettyjen elintarvikkeiden jalostuslaitosten sekä testaus- ja analysointilaitosten toiminnan parantaminen; maatalouselintarvikealan rakenneuudistus.

- Kalastus: yhteisen kalastuspolitiikan voimaansaattamis- ja täytäntöönpanovalmiuksien kehittäminen.

- Liikenne: lisäpyrkimykset yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstöön nähden erityisesti maantiekuljetusten (tekniset säännöt ja verotus), merikuljetusten (turvallisuus) ja rautatiekuljetusten aloilla sekä tarpeelliset, liikenteen infrastruktuuriin suuntautuvat investoinnit erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen laajentamiseksi.

- Työllisyys ja sosiaalikysymykset: sopivien työmarkkinarakenteiden kehittäminen ja työllisyyspolitiikan yhteinen tarkastelu valmistautumiseksi osallistumaan unionin yhteensovittamiseen; työvoima-, työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön yhteensovittaminen sekä täytäntöönpanojärjestelmien kehittäminen; erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan kehysdirektiivin säännösten antaminen varhaisessa vaiheessa; naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien voimaan saattaminen; aktiivisen ja itsenäisen sosiaalisen vuoropuhelun kehittäminen edelleen; sosiaaliturvan kehittäminen edelleen; sitoutuminen saattamaan kansanterveyden vaatimukset unionin vaatimusten mukaisiksi.

- Ympäristö: valvonta- ja täytäntöönpanorakenteiden sekä -valmiuksien kehittäminen; yksittäisiä säädöksiä koskevien lähentämisohjelmien jatkuva suunnittelu ja täytäntöönpano; erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota jätehuolto- ja vesialoihin sekä ilman pilaantumiseen; ympäristönsuojeluvaatimukset ja kestävän kehityksen tarve on otettava huomioon kansallisia alakohtaisia politiikkoja laadittaessa ja täytäntöönpantaessa.

- Aluepolitiikka ja yhteenkuuluvuus: oikeudellisen, hallinnollisen ja talousarviota koskevan kehyksen käyttöönotto sellaista kansallista politiikkaa varten, joka käsittelee alueellisia eroja yhdenmukaista lähestymistapaa noudattaen, minkä ansiosta Latvia voi osallistua unionin rakenneohjelmiin siihen liityttyään.

5. YHTEISÖN TEKNISEN AVUN JA RAHOITUSAVUN TÄRKEIMMÄT VÄLINEET

5.1. Rahavarojen ohjelmointi

Vuosille 1995-1997 myönnetyt Phare-ohjelman määrärahat olivat yhteensä 112 miljoonaa ecua. Edellyttäen, että Phare-ohjelman talousarvio hyväksytään jäljellä olevan ajanjakson osalta, komissio vahvistaa määrärahat vuosille 1998 ja 1999. Latviaa voidaan lisäksi tukea vuodelle 1998 suunnitellun ns. catch-up-välineen avulla, jolla voidaan rahoittaa yksityistämiseen, rakenneuudistukseen, ulkomaisten suorien sijoitusten edistämiseen ja korruption torjuntaan liittyviä hankkeita. Rahoitusehdotukset esitetään Phare-ohjelman hallintokomitealle asetuksen (ETY) N:o 3906/89 mukaisesti. Jäsenyyttä hakeneiden maiden osallistumista yhteisrahoitukseen edellytetään järjestelmällisesti kaikissa investointihankkeissa. Komissio toimii Latvian, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä valmisteleviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi. Vuodesta 2000 alkaen annettava rahoitusapu sisältää maataloudelle annettavan avun ja rakennevälineen, joilla asetetaan koheesiorahastoa vastaavat toimenpiteet etusijalle. Latvia saa lisäksi rahoitusta suoraan yhteisön säännöstöön liittyvistä monikansallisista ohjelmista.

Phare-ohjelma on vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein rahoitusväline. Phare-ohjelman ensisijaisena tavoitteena on auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maita valmistautumaan unioniin liittymiseen keskittämällä avunanto yhteisön säännöstön käyttöönottoon ja erityisesti liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa määriteltyihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Komissio allekirjoittaa Latvian kanssa vuosittain rahoituspöytäkirjan, jossa Latvia sitoutuu täyttämään tässä liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määritellyt eri tavoitteet ja komissio sitoutuu osallistumaan niiden toteuttamisen rahoittamiseen. Yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnissa otetaan huomioon ensisijaiset tavoitteet ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman aikataulu.

Lisäksi rahoitusavun myöntäminen on tiiviisti sidoksissa Latvian hallituksen yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa tekemien sitoumusten noudattamiseen. Tiettyjä liittymistä valmistelevia toimia voidaan lujittaa jo nyt (esim. instituutioiden rakentamisen tukeminen), mutta muut, kuten esimerkiksi ympäristöön ja ydinturvaan liittyvien yhteisön säännöstön vaatimusten täyttämiseksi suunniteltujen merkittävimpien investointihankkeiden rahoitus on ohjelmoitava viiden tai kuuden vuoden ajanjaksolle.

Phare-apua kanavoidaan vuodesta 1998 alkaen seuraavien toimien avulla:

- Instituutioiden rakentaminen (noin 30 prosenttia), johon sisältyvät demokraattisten instituutioiden, oikeusvaltion, julkishallinnon ja kaikkien julkisista palveluista vastaavien laitosten lujittaminen, jotta voidaan perustaa tarvittavat institutionaaliset ja hallinnolliset rakenteet sekä kouluttaa yhteisön säännöstön soveltamisen edellyttämä henkilöstö. Instituutioiden rakentamisen tukeminen tapahtuu käytännössä muun muassa koulutuksen ja teknisen avun muodossa sekä Latvian ja jäsenvaltioiden vastaavien laitosten ja hallintojen välisen kummitoiminnan (twinning) avulla. Alussa tämä kummitoiminta keskittyy ensisijaisiin aloihin kuten rahoitukseen, maatalouteen, ympäristöön sekä oikeus- ja sisäasioihin.

- Investointien tukeminen (noin 70 prosenttia), jonka tavoitteena on mahdollistaa tarvittavat investoinnit Latvian infrastruktuurin mukauttamiseksi yhteisön säännöstön mukaiseksi. Tämä tuki keskittyy i) rakenteellisiin toimiin, johon sisältyvät erityisesti maatalouden rakenneuudistus, alueellinen kehittäminen sekä investoinnit inhimilliseen ja henkiseen pääomaan ja johon voisivat sisältyä Phare-määrärahat tutkimuksen ja teknologisen kehityksen puiteohjelmiin osallistumiseksi, ii) yhteisön vaatimusten noudattamiseen erityisesti ympäristön, maatalouden, teollisuuden, työturvallisuuden ja -terveyden, liikenteen ja televiestinnän aloilla, iii) laaja-alaisen infrastruktuurin (1) yhteisrahoitukseen ja iv) pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiseen (2).

5.2. Kansainvälisten rahoituslaitosten tehtävät

Liittymistä valmisteleva kumppanuus antaa uutta voimaa ja uuden keskittymiskohteen Latvian ja kansainvälisten rahoituslaitosten väliselle yhteistyölle. Liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä käytettäviksi tarjotut avustusvarat toimivat alkupääomana ja katalysaattorina kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saataville kehittämisrahoituksen suuremmille määrille. Komissio kehittää tätä toimintaa yhdessä hakijamaiden, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä edeltäviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi.

Vuodet 1997-1999 kattavan uuden lainanantovaltuutuksen mukaisesti EIP voi rahoittaa Keski- ja Itä-Euroopan maita 3 520 miljoonalla eculla. Vuoden 1998 alkupuolella EIP:n hallintoneuvoston hyväksymällä liittymistä valmistelevalla välineellä korotetaan tätä määrää 7 miljardiin ecuun. EIP:n lainoja käytetään liittymisprosessin helpottamiseksi kaikilla aloilla, joille EIP myöntää rahoitusta.

6. EDELLYTYKSET

Yhteisön avun edellytyksenä on, että Latvia noudattaa Eurooppa-sopimuksen mukaisia sitoumuksiaan, jatkaa toimia Kööpenhaminassa vahvistettujen edellytysten täyttämiseksi ja edistyy tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanossa. Näiden yleisten edellytysten noudattamatta jättäminen saattaa johtaa neuvoston päätöksen antamiseen rahoitusavun keskeyttämisestä 16. maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 4 artiklan nojalla.

7. LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAN AVUN TÄYTÄNTÖÖNPANO

Latvialle annettavan rahoitusavun myöntämisen edellytyksenä on Latvian ehdottamien hankkeiden toteuttamiskelpoisuus, jotta ne voidaan sisällyttää rahoituspöytäkirjaan. Jos hankkeista on järjestettävä tarjouskilpailu, komissio rahoittaa ainoastaan hankkeita, jotka ovat valmiita tarjouskilpailumenettelyyn rahoituspöytäkirjaa allekirjoitettaessa. Lisäksi samaa alaa koskevista aikaisemmista tai jo olemassa olevista sitoumuksista on oltava sovittu kokonaisuudessaan tai niistä on oltava sopimassa parhaillaan. Tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi rahoitettavat hankkeet eivät saa olla periaatteessa 2:ta tai 3:a miljoonaa ecua pienempiä erityisesti infrastruktuurihankkeiden tapauksessa. Jos nämä periaatteet johtavat tilanteeseen, jossa Latvia ei pysty käyttämään sille osoitettua koko ohjeellista määrärahaa, määrärahaa pienennetään asianmukaisesti. Ohjeellisen ja lopullisen määrärahan erotus siirretään horisontaaliseen pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja/tai laaja-alaista infrastruktuuria koskevaan välineeseen. Tästä määrästä ei makseta myöhempiä suorituksia.

Latvian hallitusta pyydetään ottamaan käyttöön täytäntöönpanorakenne, jolla varmistetaan yhdenmukaisuus ja täydentävyys kaikkiin Euroopan unionin rahoitusavun muotoihin ja kansallisiin varoihin nähden. Kansallinen koordinoija vastaa yleisen liittymisprosessin ja yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnin välisestä tiiviistä yhteydestä.

Latvian hallitus perustaa vuoden 1998 aikana (mieluimmin valtiovarainministeriön yhteyteen) kansallisen rahaston investointien edistämistä ja instituutioiden rakentamista varten. Kyseisen rahaston toiminnasta vastaa kansallinen valtuuttava viranomainen. Kansallinen rahasto vastaa keskusyksikkönä, jonka kautta Phare-varat ja muiden yhteisön rahoitusavun muotojen varat ohjataan, näiden varojen hallinnosta hajautetussa täytäntöönpanossa avoimuuden lisäämiseksi ja varojen hajaantumisen vähentämiseksi. Sillä on kokonaisvastuu varojen hallinnosta, mukaan lukien rahoituspöytäkirjan määräysten noudattaminen, ja sillä on velvollisuus antaa selvitys varojen käytöstä komissiolle. Rahasto myös varmistaa rahoituspöytäkirjassa tarkoitettujen kansallisten ja muiden yhteisrahoitukseen sisältyvien varojen liikkuvuuden ja valvoo niitä. Kansallisen rahaston yksityiskohtaisista tehtävistä ja vastuualueista määrätään erillisessä rahoituspöytäkirjassa.

Komissio harjoittaa yhteistyössä Latvian hallituksen kanssa rahoitusavun täytäntöönpanon hajauttamista edistävää politiikkaa Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetuksen, ja erityisesti sen 105 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja edellyttäen että tietyt edellytykset täyttyvät. Tämän tarkoituksena on luoda asetettujen rajojen mukaisesti asteittain komission ja Latvian välinen suhde, jossa vastuu jaetaan rakennerahastojen täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden välillä vallitsevan suhteen periaatteiden mukaisesti.

Tässä yhteydessä komissio voi Latvian sitä pyytäessä tutkia mahdollisuutta soveltaa Phare-hankkeiden tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyissä kansallisia hankintamenettelyjä erityisesti investointien alalla. Komissio tekee päätöksen asiassa sen tutkittua muun muassa Latvian hankintalainsäädännön yhdenmukaisuutta yhteisön julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja yhteisön varainhoitoasetuksen perussäännöksiin nähden, mukaan lukien syrjimätön osallistuminen tarjouskilpailuihin ja 118 artiklan säännökset. Komissio päättää kansallisten hankintasääntöjen soveltamisesta tapauskohtaisesti, mikä vahvistetaan erillisellä rahoituspöytäkirjalla.

Ohjelman täytäntöönpanon valvonta tapahtuu yhdessä komission kanssa erillisissä rahoituspöytäkirjoissa vahvistettua menettelyä noudattaen. Phare-ohjelman mukaisen avun täytäntöönpanon tehokkaan valvonnan varmistamiseksi kuhunkin Phare-ohjelmaan sisältyvät määrällisesti ilmaistut fyysiset ja rahoitukselliset tavoitteet, jotka esitetään yksityiskohtaisesti rahoituspöytäkirjassa. Toimien tehokkuuden ja asetettujen tavoitteiden toteutumisen arvioimiseksi kaikille Phare-ohjelmasta rahoitetuille toimille suoritetaan jälkiarviointi.

8. VALVONTA

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanoa valvotaan Eurooppa-sopimuksen yhteydessä. Valvominen aloitetaan vuonna 1998, ennen kuin komissio antaa neuvostolle ensimmäisen säännöllisin väliajoin annettavan kertomuksensa, jossa arvioidaan Latvian edistymistä, mukaan lukien liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpano.

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asianomaisia osa-alueita käsitellään osa-alueesta vastaavassa alakomiteassa. Assosiaatiokomitea käsittelee ensisijaisiin tavoitteisiin ja välivaiheen tavoitteisiin liittyvää yleistä kehitystä, edistymistä ja ongelmia sekä alakomiteoiden sille käsiteltäviksi toimittamia erityisiä kysymyksiä. Assosiaatiokomitea raportoi assosiaationeuvostolle liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanosta.

Phare-ohjelman hallintokomitea varmistaa, että rahoituspäätökset ovat liittymistä valmistelevan kumppanuuden mukaisia.

Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta muutetaan tarvittaessa 16 päivänä maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti. Komissio ehdottaa, että tätä kumppanuutta tarkastellaan ennen vuoden 1999 loppua ja säännöllisin väliajoin sen jälkeen. Näissä tarkasteluissa arvioidaan tarvetta tarkentaa välivaiheen tavoitteita sen perusteella, kuinka Latvia on edistynyt tämän kumppanuuden mukaisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.

(1) Investointihankkeissa Latvian edellytetään noudattavan täydentävyyden periaatetta osallistumalla vähintään 25 prosentin rahoitusosuudella yhteisesti rahoitettuihin hankkeisiin.

(2) Pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten on käytettävissä horisontaalinen väline pienille yrityksille tarkoitettujen investointipääomien puutteen korjaamiseksi.

LIITE

Latvian on käsiteltävä kaikkia lausunnossa mainittuja asioita. Tässä liitteessä esitetään tiivistelmänomainen luettelo näistä kysymyksistä toimenpidesuosituksina. Ne luetellaan siinä järjestyksessä kuin ne esiintyvät lausunnossa, eikä niitä näin ollen ole asetettu tärkeys- tai kiireellisyysjärjestykseen. Ensisijaiset toimintatavoitteet on kunkin hakijamaan osalta esitetty itse liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyvinä ensisijaisina tavoitteina ja välivaiheen tavoitteina.

1. Poliittiset arviointiperusteet

Toimia olisi jatkettava tuomioistuinjärjestelmän ja vankilaolojen parantamiseksi sekä korruption torjunnan tehostamiseksi.

Erityistoimenpiteisiin on ryhdyttävä kansalaisoikeuksien antamiseksi ja muiden kuin Latvian kansalaisten liittämiseksi mukaan latvialaiseen yhteiskuntaan tarkistamalla ikäryhmäjärjestelmää ja helpottamalla kansalaisoikeuksien myöntämistä kansalaisuudettomille lapsille. Latvian olisi myös jatkettava toimia samanarvoisen kohtelun takaamiseksi muille kuin Latvian kansalaisille ja vähemmistöille erityisesti ammattiinpääsyn osalta. Latvian kielen opetusta muille kuin latviaa puhuville on jatkettava.

2. Taloudelliset arviointiperusteet

Talouden vapauttamista on jatkettava. Erityisesti uusien yritysten markkinoille pääsyä vaikeuttavat esteet, kuten liiallinen byrokratia ja epäjohdonmukainen lainsäädäntö, olisi purettava. Yksityistäminen olisi saatettava päätökseen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä yritysten rakenteiden uudistamiseen ja rakenneuudistusta hidastavien esteiden poistamiseen. Tässä suhteessa on ensisijaisen tärkeää laatia toimiva maa- ja kiinteistörekisteri. Kilpailuviranomaisten valtaa olisi lisättävä ja yleishyödyllisten laitosten ja rahoitusalan sääntelystä vastaavat elimet olisi perustettava.

Pankkijärjestelmän lujittamista ja rahoitusalan syventämistä vahvistavia toimenpiteitä olisi jatkettava.

Huomattavia investointeja tullaan tarvitsemaan sellaisilla aloilla kuten ympäristö, energia ja liikenne. Työvoimakoulutusta on edistettävä talouspolitiikalla joustavuuden ja markkinatalouteen suuntautumisen lisäämiseksi.

3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet

3.1. Rajattomat sisämarkkinat

Neljä vapautta

Yleinen toimintaympäristö - Lainsäädäntöuudistuksia on pyrittävä nopeuttamaan julkisten hankintojen alalla, muun muassa yleishyödyllisten laitosten ja palveluja sekä tarjousmenettelyjä koskevien sääntöjen osalta. Henkisen ja teollisen omaisuuden alalla on tuntuvasti parannettava lainsäädäntöä ja valvontamekanismeja. Yhtiöoikeuden täydellinen yhteensopivuus kolmannen, yhdennentoista ja kahdennentoista direktiivin kanssa on taattava. Kirjanpito- ja tilintarkastuslainsäädännön on täysin vastattava EU:n vaatimuksia, ja pätevien kirjanpitäjien ja tilintarkastajien puute on ratkaistava. Henkilötietosuojaa on parannettava vastaamaan yhteisön kehysdirektiivin mukaista suojaa.

Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Kehyslainsäädäntö, jonka avulla Latvia omaksuu Euroopan unionin perusperiaatteet, on jo hyväksytty, joten se tulisi panna täytäntöön. Nyt on vahvistettava standardisointia ja vaatimustenmukaisia arviointijärjestelmiä. Samalla alakohtaisten direktiivien sopeuttamista tulisi nopeuttaa etenkin farmasian alan, kemikaalien ja moottoriajoneuvojen osalta. Kun alakohtainen lainsäädäntö on saatu täysin yhdenmukaistettua, on perustettava markkinoiden seurantajärjestelmä ja saatettava se täysin toimintakykyiseksi pitkällä aikavälillä.

Pääomien vapaa liikkuvuus - Latvia on ottanut käyttöön valuuttojen vaihdettavuuden vaihtotaseessa, ja se on melkein saattanut päätökseen pääomanliikkeiden vapauttamisen, ja sen pitäisi kyetä poistamaan jäljellä olevat rajoitukset keskipitkällä aikavälillä.

Palvelujen vapaa liikkuvuus - Pankkialaa on vahvistettava, jotta se voisi toimia rahoituksen välittäjänä kotimaisten sijoitusten tukemisessa. Lisäksi pankkilainsäädäntö, pankkitalletustakuujärjestelmiä ja rahanpesua koskevat määräykset mukaan luettuina, on saatettava täysin EU:n vaatimusten mukaiseksi. Muutokset arvopaperilainsäädännössä (esim. sisäpiirikaupassa ja pörssiinlistautumisessa) ja vakuutuslainsäädännössä ovat myös välttämättömiä yhteisön lainsäädännön noudattamiseksi.

Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Ammattipätevyyksien vastavuoroisen tunnustamisen osalta toimia on jatkettava tarpeellisten lainsäädäntö- ja täytäntöönpanotoimien varmistamiseksi. Lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseksi tarvittavien lainsäädäntö- ja täytäntöönpanotoimien varmistamiseksi.

Kilpailu

Kilpailulainsäädännön mukauttaminen on edelleen välttämätöntä erityisesti fuusiovalvonnan alalla. Valtiontukien valvontaa koskevan lainsäädännön hyväksymiseksi tarvittavat toimet, niin sisältöä kuin menettelytapojakin koskevat säännöt mukaan luettuina, olisi saatettava päätökseen. Tukien myöntämisessä on lisättävä avoimuutta laatimalla yhteisön käytännön mukainen selkeä valtiontuki-inventaario ja täydentämällä sitä säännöllisesti. Kaikki olemassaolevat tukitoimenpiteet olisi tarkistettava, ja Eurooppa-sopimuksen vastaisia toimia olisi muutettava tai ne olisi kokonaan poistettava. Uusia tukitoimenpiteitä on seurattava säännöllisesti. Yhteisön säännöstön vastaiset yksinoikeudet ja valtion monopolit on asteittain mukautettava yhteisön säännöksiin ja/tai poistettava.

3.2. Innovaatiot

Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso

Edistyksen saavuttamiseksi kilpailukyvyssä ja tuotannon laadussa toimenpiteisiin on ryhdyttävä huomattavien investointien varmistamiseksi opetussuunnitelmien uudistamisen, opettajakoulutuksen, oppikirjojen, opetusvälineiden sekä rakennusten alalla.

Tutkimus ja teknologinen kehittäminen

Jatkuvaa tukea on annettava uudistamista koskeville aloitteille, joiden tavoitteena on tutkimusjärjestelmän uudenaikaistaminen ja järkeistäminen.

Televiestintä

Huomattavat poliittiset ja lainsäädännölliset muutokset ovat välttämättömiä Euroopan unionin direktiivien noudattamisen kannalta, erityisesti kansalliselle pääoperaattorille myönnetyn monopoliaseman purkaminen. Samalla on huomattava, että yhteisön säännöstössä edellytetään nykyisin, että valtiot varmistavat ajanmukaisten puhelinpalvelujen saatavuuden kaikkialla kohtuulliseen hintaan. Tämän velvollisuuden täyttäminen vaatii huomattavia järjestelmäinvestointeja.

Audiovisuaalinen ala

Voimassa olevaa lainsäädäntöä on muutettava erityisesti lähetysten vastaanoton vapauden, eurooppalaisen tuotannon edistämisen, mainonnan sääntöjen ja alaikäisten suojelun osalta.

3.3. Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset

Talous- ja rahaliitto

Budjettivajeen keskuspankkirahoitukseen liittyviä määräyksiä ja käytäntöä olisi muutettava yhteisön sääntöjen mukaisiksi. Edelleen haavoittuvaa pankkijärjestelmää vahvistavia toimia olisi tuettava.

Verotus

Arvonlisävero- ja valmisteverolainsäädäntöön on tehtävä huomattavia tarkistuksia, jotta ne ovat yhdenmukaisia Euroopan unionin vaatimusten kanssa ja jotta varmistetaan niiden johdonmukainen ja yksityiskohtaisempi soveltaminen. Erityistoimenpiteet ovat välttämättömiä verovapautusten soveltamisalan ja ulkomaisiin verovelvollisiin sovellettavan ALV-palautusjärjestelmän osalta.

Erot Latvian valmisteverojärjestelmän ja Euroopan unionin vaatimusten välillä on syytä panna merkille. Valmisteverojen alalla olisi erityistä huomiota kiinnitettävä varastojärjestelmän luomiseen väliaikaisen valmisteverottomuusjärjestelmän mukaisesti kuljetettavia tavaroita varten. Valmisteverojen rakenteet ja määrät on saatettava yhteisön mallin mukaisiksi.

Tilastointi

Toimia tarvitaan edelleen virallisen tilastoinnin alalla, erityisesti yritystilastojen, kansantalouden ja maatalouden tilinpidon sekä luokittelujen ja nimikkeistöjen osalta.

3.4. Politiikat eri aloilla

Teollisuus

Kilpailukyvyn parantamiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla edistetään avoimia, kilpailuun perustuvia markkinoita ja Euroopan yhteisön teollisuuspolitiikan muodostavan välineistön omaksumista sekä markkinoiden toiminnan osalta (valmistevaatimukset ja markkinoille pääsy, kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) että teollisuuden sopeutumiskykyyn liittyvien toimien osalta (vakaa makrotaloudellinen ympäristö, teknologia, koulutus jne.).

Maatalous

Huomattavia toimia tarvitaan edelleen, jotta varmistetaan Latvian lainsäädännön yhdenmukaisuus Euroopan unionin vaatimusten kanssa. Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluvaatimusten osalta erityistä huomiota on kiinnitettävä laitosten kunnostamiseen ja unionin ulkorajojen tarkastus- ja valvontamenettelyjen parantamiseen. Hallintorakenteita on vahvistettava, jotta taataan YMP:n välineiden, tuontijärjestelyt mukaan luettuina, täytäntöönpano ja voimaan saattaminen. Maatalouselintarvikealan rakenteita on edelleen muutettava sen kilpailukyvyn varmistamiseksi.

Kalastus

Kalastusalan hallintoa on vahvistettava yhteisen kalastuspolitiikan tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi erityisesti seuraavilla aloilla: kalavarojen säilyttäminen ja hoito, valvonta- ja tarkastusjärjestelmän soveltaminen, kalastus- ja vesiviljelyalan yhteisten markkinajärjestelyjen hallinto, kalastus- ja vesiviljelyalan rakennepolitiikan soveltaminen, kalastusalusrekisterin ylläpito, tilastotietojen keruu ja Euroopan unionin kalastukseen liittyvän ympäristönsuojelupolitiikan toteuttaminen.

Energia

Lisätoimenpiteitä tarvitaan erityisesti seuraavilla aloilla: lainsäädännön mukauttaminen, monopolien uudelleenjärjestely, tuonti- ja vientimonopolit mukaan luettuina, pääsy verkkoihin, energian hinnoittelu, energiatehokkuus, ympäristömääräykset ja hätätilanteisiin varautuminen, muun muassa pakollisten öljyvarastojen kokoaminen.

Liikenne

Yhteisön lainsäädännön mukauttamista liikenteen alalla on jatkettava edelleen, jotta varmistetaan tarvittavan lainsäädännön olemassaolo ja sen täytäntöönpano erityisesti maanteiden tavaraliikenteen (alalle pääsy, mitat ja painot sekä tieverotus), meriliikenteen (turvallisuus) ja rautatieliikenteen (julkinen palvelu ja kirjanpidon muuttaminen normien mukaiseksi) aloilla. Latvian on investoitava ulkomaanliikenteen käyttämään infrastruktuuriin, muun muassa itä-länsi-rautatieverkkonsa parantamiseen ja kaikkien rajanylityspaikkojen infrastruktuurin parantamiseen, satamat mukaan luettuina. Latvian olisi myös parannettava hallintorakenteitaan, joihin kuuluvat valvonnasta ja esimerkiksi turvallisuudesta vastaavat viranomaiset. Kansallisella tasolla olisi ryhdyttävä kehittämään erityisstrategioita liikenneinfrastruktuurin kehittämisen ja rahoituksen varmistamiseksi.

Pienet ja keskisuuret yritykset

Pk-yrityksiä koskevan politiikan johdonmukaisuutta on edelleen kehitettävä ja lisättävä, lainsäädäntöä ja hallinnollista ympäristöä on yksinkertaistettava, jotta ne ovat suotuisampia pk-yrityksille, tukijärjestelyjä on vahvistettava, verotuskohtelua on parannettava ja pk-yritysten rahoituksen saantia on kehitettävä.

3.5. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset

Lainsäädäntö on saatettava yhdenmukaiseksi Euroopan unionin vaatimusten kanssa sellaisilla aloilla kuten työterveys ja -turvallisuus, työlainsäädäntö ja tasa-arvoiset mahdollisuudet, ja lainsäädännön tehokkaita täytäntöönpanorakenteita on kehitettävä. Sosiaalisia uudistuksia on jatkettava ja julkisen terveydenhuoltojärjestelmän investointeja on huomattavasti lisättävä. Aktiivista työmarkkinapolitiikkaa on kehitettävä ja sitä on arvioitava uudelleen osana EU-koordinaatioon osallistumiseen valmistautumista. Aktiivista ja riippumatonta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja sosiaalista suojelua on kehitettävä.

Aluepolitiikka ja koheesio

Latvian on ryhdyttävä soveltamaan yhtenäistä ja tehokasta aluepolitiikkaa. Sen olisi kehitettävä tarvittavat hallinnolliset rakenteet ja talousarviomenettelyt pystyäkseen osallistumaan täysimääräisesti Euroopan unionin rakennepolitiikkaan ja jakamaan rakennerahastojen varoja tehokkaasti jäseneksi tulonsa jälkeen.

3.6. Elämänlaatu ja ympäristö

Ympäristö

Yhteisön ympäristösäännöstö on saatettava täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja säännösten tosiasiallisessa täytäntöönpanossa on edistyttävä huomattavasti. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ilmaa, jätteitä ja vettä koskevien kehysdirektiivien sekä ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annetun direktiivin (IPPC-direktiivi) saattamiseen nopeasti osaksi kansallista lainsäädäntöä. Investointeja on lisättävä erityisesti kaupunkien jäteveden käsittelyn, juomaveden sekä jätteidenkäsittelyä ja ilman pilaantumista koskevan lainsäädännön tiettyjen näkökohtien osalta. Huomattavia toimia tarvitaan asianmukaisten täytäntöönpano- ja soveltamisrakenteiden kehittämiseksi.

Kuluttajansuoja

Lainsäädäntöä on muutettava sellaisilla aloilla kuten kuluttajien taloudellisten etujen suojelu (muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuva myynti, etämyynti, kiinteistöjen osa-aikainen käyttöoikeus ja kulutusluotto). Muutoksia tarvitaan myös harhaanjohtavaa mainontaa, kohtuuttomia sopimusehtoja ja tuoteturvallisuutta koskevan lainsäädännön osittaiseksi mukauttamiseksi. Matkapaketteja ja hintojen ilmoittamista koskevan lainsäädännön mukauttaminen on saatava päätökseen. On kehitettävä tehokas ja riippumaton kuluttajaliike, jota julkiset viranomaiset tukevat.

3.7. Oikeus- ja sisäasiat

Latvian lainsäädännössä ja sen täytäntöönpanossa on paikattava suuria aukkoja. Talousrikollisuuden torjuntaa olisi tehostettava. Itärajan hallintojärjestelmät kaipaavat huomattavaa kohennusta henkilöstön, teknisten välineiden ja valvonnan osalta. Latvian ja Valkovenäjän välisen rajan viitoittaminen on vielä kesken. Vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja turvapaikanhakijoita koskevan lain tosiasiallinen täytäntöönpano on taattava. Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa on tehostettava huumekaupan, naiskaupan, prostituution, rahanpesun ja salakuljetuksen aloilla. Huumeidenvastaisen lainsäädännön täytäntöönpanoa on parannettava edelleen. Latvian oikeuslaitosta on valmisteltava EU-jäsenyyteen. Ongelmat, jotka liittyvät institutionaalisten voimavarojen niukkuuteen ja henkilöstön kokemattomuuteen sekä tehottomuuteen ja jossain määrin myös korruptioon johtaviin hallinnon heikkouksiin, on ratkaistava.

3.8. Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat

Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet

Latvian on valmistauduttava soveltamaan liittymisestään alkaen yhteisön tekemiä erilaisia yhteistyö- ja suosituimmuussopimuksia, monen- ja kahdenvälisiä kauppapoliittisia sitoumuksia sekä yhteisön yksipuolisia kaupan puolustuskeinoja. Samalla on kumottava alan kansallinen lainsäädäntö.

Kehitysyhteistyö

Latvian on valmistauduttava soveltamaan liittymisestään alkaen Lomén yleissopimuksen kauppajärjestelyjä AKT-valtioihin ja osallistumaan yhdessä muiden jäsenvaltioiden kanssa Euroopan kehitysrahaston rahoitukseen.

Tulli

Tullilainsäädäntö on saatettava yhdenmukaiseksi yhteisön lainsäädännön kanssa ja organisaatio ja henkilöstön tehtävät on saatettava nykyaikaisen tullihallinnon vaatimuksia vastaaviksi. Huomattavia toimia tarvitaan sen varmistamiseksi, että tullihallinnon toiminta kokonaisuudessaan on rehellistä. Toimia on tehostettava niiden atk-järjestelmien käyttöönottamiseksi, joita täysi osallistuminen tulliliiton ja sisämarkkinoiden toimintaan edellyttää. Tulliviranomaisia on erityisesti pyrittävä valmistamaan siihen, että niiden on ryhdyttävä soveltamaan taloudellisesti vaikuttavia tullimenettelyjä, tullisuspensiojärjestelmää ja tariffikiintiöitä ja -kattoja. Strategisessa suunnittelussa on varauduttava vahvistamaan Latvian ja Euroopan unioniin liittymishetkellä kuulumattomien maiden välisellä ulkorajalla sijaitsevia tullitoimipaikkoja.

3.9. Varainhoitoa koskevat kysymykset

Tarvittavat varainhoidon hallinto- ja valvontamekanismit on luotava yhteisön politiikkojen tyydyttävän täytäntöönpanon varmistamiseksi. Olemassa olevia kirjanpito- ja tullijärjestelmiä on muutettava omien varojen järjestelmän tehokkaan hallinnon takaamiseksi. Kansantalouden tilinpidon luotettavuus on varmistettava BKT-tulon asianmukaiseksi laskemiseksi.

4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä

Yhteisön säännöstön täytäntöönpanon ja soveltamisen takaamiseksi huomattavia uudistuksia on tehtävä Latvian hallintorakenteiden vahvistamiseksi lähes kaikilla unionin kannalta merkityksellisillä aloilla. Erityisiä toimia tarvitaan yhteisön vaatimusten moitteettomasta soveltamisesta yhtenäismarkkinoiden alalla huolehtivien viranomaisten ja tulliviranomaisten vahvistamiseksi. Sääntely- ja valvontaelimiä on vahvistettava kilpailun, arvopaperi-, vakuutus- ja pankkijärjestelmän, rahanpesun, julkisten hankintojen, kuluttajansuojan, liikenneturvallisuuden, standardoinnin ja sertifioinnin, ympäristön, varainhoidon valvonnan, eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun tarkastusten, elintarviketarkastusten ja työsuojelutarkastusten aloilla.

Lisätoimenpiteitä tarvitaan henkilöstön EU-asioiden tuntemuksen parantamiseksi ja julkishallinnon tehostamiseksi yleensä. Tämän on tapahduttava selkeän kansallisen virkamieskoulutusstrategian avulla.

Tuomioistuinjärjestelmän voimavaroja ja asiantuntemusta on vahvistettava. Tuomareiden koulutusta on lisättävä erityisesti EU-asioissa.