FI Euroopan unionin virallinen lehti L 81/7

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 243/2012/EU,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012,

monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä (puitedirektiivi) 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (3) mukaisesti komissio voi antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säädösehdotuksia monivuotisten radiotaajuuspolitiikkaa koskevien ohjelmien perustamiseksi. Näissä ohjelmissa olisi vahvistettava poliittiset suuntaviivat ja tavoitteet radiotaajuuksien käytön strategiselle suunnittelulle ja yhdenmukaistamiselle sähköisen viestinnän verkkoihin ja palveluihin sovellettavien direktiivien mukaisesti. Näiden poliittisten suuntaviivojen ja tavoitteiden olisi liityttävä sisämarkkinoiden luomisen ja toiminnan edellyttämien taajuuksien saatavuuteen ja tehokkaaseen käyttöön. Radiotaajuuspoliittisella ohjelmalla, jäljempänä ’ohjelma’, olisi tuettava Eurooppa 2020 -strategiasta 3 päivänä maaliskuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ja Euroopan digitaalistrategiasta 26 päivänä elokuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa määritettyjä tavoitteita ja keskeisiä toimia, ja ohjelma on yksi sisämarkkinoiden toimenpidepaketista 11 päivänä marraskuuta 2010 annettuun komission tiedonantoon sisältyvistä 50 ensisijaisesta toimesta.

(2) Tällä päätöksellä ei olisi rajoitettava voimassa olevan unionin lainsäädännön eikä etenkään radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY (4), sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä (käyttöoikeusdirektiivi) 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/19/EY (5), sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista (valtuutusdirektiivi) 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/20/EY (6), direktiivin 2002/21/EY eikä Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä (radiotaajuuspäätös) 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (7) soveltamista. Tällä päätöksellä ei myöskään olisi rajoitettava kansallisella tasolla unionin lainsäädännön mukaisesti toteutettavia toimenpiteitä, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin, erityisesti sisällön sääntelyyn ja audiovisuaalialan politiikkaan liittyviin tavoitteisiin, eikä jäsenvaltioiden oikeutta järjestää taajuutensa ja käyttää niitä yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä puolustukseen liittyviä tarkoituksia varten.

(3) Taajuudet ovat olennaisen tärkeä julkinen resurssi keskeisille toimialoille ja palveluille, joita ovat esimerkiksi matkaviestintä, langaton laajakaistaviestintä ja satelliittiviestintä, televisio- ja radiolähetystoiminta, liikenne, radiopaikannus sekä erilaiset sovellukset, kuten hälytysjärjestelmät, kauko-ohjauslaitteet, kuulolaitteet, mikrofonit ja lääketieteelliset laitteistot. Taajuuksia hyödynnetään julkisissa palveluissa, kuten yleiseen turvallisuuteen liittyvissä palveluissa väestönsuojelu mukaan luettuna, sekä tieteellisessä toiminnassa, kuten meteorologiassa, kaukokartoituksessa, radioastronomiassa ja avaruustutkimuksessa. Sillä, että taajuuksia voi saada helposti käyttöön, on merkitystä myös sähköisen viestinnän mahdollisuuden tarjoamiselle, erityisesti niiden kansalaisten ja yritysten saataville, jotka ovat sijoittautuneet syrjäisille tai harvaanasutuille alueille, kuten maaseudulle tai saarille. Taajuuksien sääntely vaikuttaa näin ollen talouteen, turvallisuuteen, terveyteen, yleiseen etuun, kulttuuriin, tieteeseen, sosiaalisiin olosuhteisiin, ympäristöön ja teknisiin näkökohtiin.

(4) Olisi omaksuttava uudenlainen taloudellinen ja yhteiskunnallinen lähestymistapa taajuuksien hallintaan, jakamiseen ja käyttöön. Tällä lähestymistavalla olisi pyrittävä erityisesti sellaisen taajuuspolitiikan toteuttamiseen, jonka tavoitteena on varmistaa taajuuksien käytön suurempi tehokkuus, parempi taajuuksien suunnittelu ja suoja kilpailun vastaiselta toiminnalta.

(5) Taajuuksien käytön unionin tason strategisella suunnittelulla ja yhdenmukaistamisella olisi tuettava langattoman sähköisen viestinnän palvelujen ja laitteiden sisämarkkinoita ja taajuuksien käyttöä edellyttäviä muita unionin politiikan osa-alueita ja luotava näin uusia mahdollisuuksia innovointiin ja työpaikkojen syntymiseen ja samalla edesautettava talouden elpymistä ja sosiaalista integraatiota koko unionissa ottaen samalla huomioon taajuuksien suuri yhteiskunnallinen, kulttuurinen ja taloudellinen arvo.

(6) Taajuuksien asianmukaisen käytön yhdenmukaistaminen voi olla hyödyllistä myös sähköisten viestintäpalvelujen laadun kannalta, ja se voi auttaa merkittävällä tavalla synnyttämään mittakaavaetuja, jotka alentavat sekä langattomien verkkojen käyttöönoton kustannuksia että langattomista laitteista kuluttajille aiheutuvia kustannuksia. Tätä varten unioni tarvitsee politiikkaohjelman, joka kattaa kaikkien sellaisten unionin toimialojen sisämarkkinat, joihin liittyy taajuuksien käyttöä, kuten sähköisen viestinnän, tutkimuksen, teknologian kehittämisen sekä avaruus-, liikenne-, energia- ja audiovisuaalisen alan.

(7) Ohjelmalla olisi edistettävä kilpailua ja autettava osaltaan luomaan perusta todellisille digitaalisille sisämarkkinoille.

(8) Ohjelmalla olisi tuettava erityisesti Eurooppa 2020 -strategiaa, koska langattomat palvelut tarjoavat valtavia mahdollisuuksia edistää tietopohjaista taloutta, kehittää ja tukea tieto- ja viestintätekniikasta riippuvaisia aloja ja poistaa digitaalinen kahtiajako. Erityisesti audiovisuaalisten mediapalvelujen ja verkkosisällön kasvava käyttö lisää kysyntää nopeuden ja kattavuuden osalta. Ohjelma on myös Euroopan digitaalistrategian yksi avaintoiminto, jolla pyritään luomaan nopea laajakaistainternet tulevaisuuden verkottunutta tietopohjaista taloutta varten ja jonka kunnianhimoisena tavoitteena on taata laajakaistayhteyksien yleinen saatavuus. Se, että tarjotaan mahdollisimman suuret kiinteän ja langattoman verkon laajakaistanopeudet ja -kapasiteetit, auttaa osaltaan saavuttamaan tavoitteen, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä on yleisesti saatavilla vähintään nopeudella 30 Mbit/s toimiva yhteys ja vähintään puolet unionin talouksista voi käyttää laajakaistaa vähintään nopeudella 100 Mbit/s, mikä on tärkeää talouskasvun ja yleisen kilpailukyvyn edistämisen kannalta ja tarpeen, jotta voidaan saavuttaa digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kestävät taloudelliset ja yhteiskunnalliset hyödyt. Ohjelman olisi myös tuettava ja edistettävä muita unionin alakohtaisia politiikkoja, kuten kestävää ympäristöpolitiikkaa ja kaikkien unionin kansalaisten taloudellista ja yhteiskunnallista osallisuutta. Koska langattomat sovellukset ovat tärkeitä myös innovoinnin kannalta, ohjelma tukee keskeisellä tavalla myös unionin innovointipolitiikkaa.

(9) Ohjelmalla olisi luotava perusta tulevalle kehitykselle, jonka myötä unioni voi ottaa johtoaseman langattomien laajakaistayhteyksien nopeuksien, liikkuvuuden, kattavuuden ja kapasiteetin osalta. Tällainen johtava asema on välttämätön kilpailukykyisten digitaalisten sisämarkkinoiden luomiseksi ja sisämarkkinoiden avaamiseksi sitä kautta kaikille unionin kansalaisille.

(10) Ohjelmassa olisi määriteltävä jäsenvaltioille ja unionin toimielimille pääperiaatteet ja -tavoitteet vuoteen 2015 saakka sekä hahmoteltava yksittäiset täytäntöönpanotoimet. Vaikka taajuuksien hallinta kuuluukin vielä pääasiallisesti kansalliseen toimivaltaan, sen olisi oltava voimassa olevan unionin lainsäädännön mukaista ja sen olisi mahdollistettava unionin politiikan eri osa-alueiden toteuttaminen.

(11) Ohjelmassa olisi otettava huomioon myös päätös N:o 676/2002/EY sekä Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssin, jäljempänä ’CEPT’, tekninen asiantuntemus, jotta taajuuksista riippuvaisia unionin politiikkoja, joista Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat sopineet, voidaan toteuttaa teknisin täytäntöönpanotoimenpitein, ottaen huomioon, että tällaisia toimenpiteitä voidaan toteuttaa aina, kun se on tarpeen jo olemassa olevien unionin politiikkojen täytäntöönpanemiseksi.

(12) Taajuuksien saanti helposti käyttöön saattaa edellyttää innovatiivisia lupamenettelyjä, kuten taajuuksien tai infrastruktuurien yhteiskäyttöä, joiden soveltamista unionissa voitaisiin mahdollisesti helpottaa määrittelemällä parhaat käytännöt ja kannustamalla tiedonvaihtoon sekä määrittelemällä taajuuksien käytölle tiettyjä yhteisiä ehtoja tai pyrkimällä lähentämään tällaisia ehtoja toisiinsa. Yleisvaltuutukset, jotka ovat kaikkein kevein luvanmyöntämistyyppi, ovat erityisen edullinen vaihtoehto silloin, kun ei ole riskiä haitan aiheuttamisesta muiden palvelujen kehitykselle.

(13) Vaikka niin kutsutut kognitiiviset teknologiat ovat vielä teknisesti kehittämisvaiheessa, niitä olisi jo ryhdyttävä tutkimaan tarkemmin, myös helpottamalla satelliittipaikannukseen perustuvaa tiedonvaihtoa.

(14) Taajuuksien käyttöoikeuksien kauppa, yhdistettynä joustaviin käyttöehtoihin, voisi merkittävästi edesauttaa talouskasvua. Tästä syystä olisi direktiivin 2002/21/EY nojalla välittömästi sallittava kaupankäynti sellaisilla taajuuskaistoilla, joilla joustava käyttö on unionin lainsäädännön perusteella jo mahdollistettu. Tällaisten taajuuskaistojen osalta sovellettavia valtuutusehtoja ja -menettelyjä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihto sekä yhteiset toimenpiteet taajuuksien käyttöoikeuksien sellaisen kasautumisen estämiseksi, joka saattaa johtaa määräävän markkina-aseman syntymiseen samoin kuin siihen, että hankitut käyttöoikeudet jäävät perusteettomasti käyttämättä, helpottaisivat näiden toimenpiteiden yhteensovitettua käyttöönottoa kaikissa jäsenvaltioissa ja tällaisten oikeuksien hankintaa koko unionissa. Mahdollisuuksien mukaan olisi edistettävä taajuuksien yhteiskäyttöä (tai rinnakkaista käyttöä) – jossa ennalta määräämätön määrä riippumattomia käyttäjiä ja/tai laitteita voi tarkasti määriteltyjen ehtojen mukaisesti käyttää samalle taajuusalueelle kuuluvia taajuuksia samanaikaisesti tietyllä maantieteellisellä alueella – rajoittamatta kuitenkaan direktiivin 2002/20/EY säännösten soveltamista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen osalta.

(15) Kuten Euroopan digitaalistrategiassa korostetaan, langaton laajakaista on tärkeä keino piristää kilpailua, lisätä kuluttajien valinnanvaraa ja mahdollistaa yhteydet maaseudulla ja muilla alueilla, joilla kiinteän verkon laajakaistan käyttöönotto on vaikeaa tai taloudellisesti kannattamatonta. Taajuuksien hallinnoinnilla saatetaan kuitenkin vaikuttaa kilpailuun muuttamalla markkinatoimijoiden asemaa tai vaikutusvaltaa esimerkiksi, jos taajuuksien nykykäyttäjät saavat perusteetonta kilpailuetua. Taajuuksien saatavuuden rajallisuus, varsinkin kun soveltuvimmista taajuuksista tulee pulaa, voi luoda esteen uusien palvelujen ja sovellusten markkinoillepääsylle ja haitata innovointia ja kilpailua. Uusien taajuuksien käyttöoikeuksien hankkiminen muun muassa taajuuksien käyttöoikeuksien siirron tai vuokraamisen tai muunlaisten käyttäjien välisten siirtojen kautta ja uusien joustavien taajuuksien käyttöehtojen käyttöönotto saattaa vaikuttaa vallitsevaan kilpailutilanteeseen. Jäsenvaltioiden olisi siksi toteutettava ennakkoon tai jälkikäteen tarvittavia sääntelyllisiä toimenpiteitä (esimerkiksi tehtävä olemassa oleviin oikeuksiin muutoksia, estettävä tietyt taajuuksien käyttöoikeuksien hankinnat, asetettava taajuuksien varastoon keräämistä ja taajuuksien tehokasta käyttöä koskevia ehtoja, jollaisiin viitataan direktiivissä 2002/21/EY, rajoitettava kunkin yrityksen käytössä olevien taajuuksien määrää tai vältettävä taajuuksien käyttöoikeuksien liiallista kasautumista) kilpailun vääristymisen välttämiseksi direktiivin 2002/20/EY ja taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä, 25 päivänä kesäkuuta 1987 annetun neuvoston direktiivin 87/372/ETY (8) (GSM-direktiivi) perustana olevien periaatteiden mukaisesti.

(16) Kartoittamalla taajuuksien nykyistä käyttöä sekä analysoimalla taajuuksien teknologian kehityssuuntauksia, tulevia tarpeita ja kysyntää erityisesti 400 MHz:n ja 6 GHz:n välisellä taajuusalueella pitäisi olla mahdollista tunnistaa sellaiset taajuusalueet, joiden käyttöä voitaisiin tehostaa, ja selvittää mahdollisuudet taajuusalueiden rinnakkaiselle käytölle, josta hyötyisivät sekä kaupallinen että julkinen sektori. Menetelmässä, jolla toteutetaan taajuuksien nykyistä käyttöä koskeva kartoitus ja pidetään tätä kartoitusta yllä, olisi otettava asianmukaisesti huomioon viranomaisille aiheutuva hallinnollinen rasite, ja pyrittävä minimoimaan se. Sen vuoksi nykyisestä taajuuksien käytöstä tehtävässä kartoituksessa sovellettavaa menetelmää laadittaessa olisi otettava täysimääräisesti huomioon tiedot, joita jäsenvaltiot toimittavat taajuuksien käyttöä yhteisössä koskevien tietojen yhdenmukaisesta saatavuudesta 16 päivänä toukokuuta 2007 tehdyn komission päätöksen N:o 2007/344/EY (9) perusteella.

(17) Direktiivillä 1999/5/EY yhdenmukaistettavilla standardeilla on keskeinen merkitys tehokkaaseen taajuuksien käyttöön pääsemisessä, ja niissä olisi otettava huomioon taajuuksien yhteiskäytön osalta oikeudellisesti määritellyt ehdot. Myös muiden kuin radioteknisiä sähkö- ja elektroniikkalaitteita ja verkkoja koskevien eurooppalaisten standardien yhteydessä olisi vältettävä aiheuttamasta häiriöitä taajuuksien käyttöön. Langattomien laitteiden ja sovellusten määrän ja tiheyden lisääntymisen kumulatiiviset vaikutukset aiheuttavat yhdessä taajuuksien käyttökohteiden moninaisuuden kanssa haasteita nykyisille tavoille hallita häiriöitä. Näitä olisi näin ollen tarkasteltava ja arvioitava uudelleen yhdessä vastaanotinten ominaisuuksien ja pidemmälle kehittyneiden häiriönestomekanismien kanssa.

(18) Jäsenvaltioilla olisi oltava tarvittaessa mahdollisuus ottaa käyttöön siirtymäkustannuksiin liittyviä korvaustoimenpiteitä.

(19) Euroopan digitaalistrategiassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti langaton laajakaista voisi merkittävästi edesauttaa talouden elpymistä ja kasvua, jos saattavilla on riittävästi taajuuksia, taajuuksien käyttöoikeudet myönnetään nopeasti ja taajuuskauppa sallitaan markkinoiden muutokseen sopeutumiseksi. Digitaalistrategialla pyritään tuomaan kaikkien unionin kansalaisten ulottuville vuoteen 2020 mennessä vähintään nopeudella 30 Mbit/s toimiva laajakaistaliittymä. Näin ollen taajuudet, jotka jo kuuluvat komission olemassa olevien päätösten soveltamisalaan, olisi saatettava käyttöön mainittujen päätösten edellytysten mukaisesti. Valtuutusmenettely olisi markkinakysynnästä riippuen toteutettava direktiivin 2002/20/EY mukaisesti 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä maanpäällisen verkon viestinnän osalta, jotta langaton laajakaista voitaisiin tuoda helposti kaikkien saataville, mikä koskee erityisesti taajuusalueita, jotka on osoitettu käyttöön komission päätöksillä 2008/411/EY (10), 2008/477/EY (11) ja 2009/766/EY (12). Satelliittivälitteiset laajakaistaliittymät voisivat olla nopea ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu maanpäällisen verkon laajakaistapalvelujen täydentämiseen ja kattavuuden varmistamiseen unionin kaikkein syrjäisimmillä seuduilla.

(20) Taajuuksien käytön joustavuutta olisi mahdollisuuksien mukaan lisättävä, jotta edistettäisiin innovointia ja nopeita laajakaistayhteyksiä, joiden avulla yritykset voivat vähentää kustannuksiaan ja lisätä kilpailukykyään ja jotka mahdollistavat uusien interaktiivisten verkkopalvelujen kehittämisen esimerkiksi koulutuksen ja terveyden sekä yleishyödyllisten palvelujen alalla.

(21) Sillä, että Euroopassa olisi lähes 500 miljoonaa nopeaa laajakaistaa käyttävää kansalaista, edistettäisiin osaltaan sisämarkkinoiden kehittämistä muodostamalla sellainen maailmanlaajuisesti ainutlaatuinen käyttäjien vähimmäismäärä, jonka myötä tuotaisiin uusia mahdollisuuksia kaikkien alueiden ulottuville, tuotettaisiin lisäarvoa kaikille käyttäjille ja annettaisiin unionille valmiudet nousta maailman johtavaksi osaamistaloudeksi. Laajakaistan nopea yleistyminen on siksi ratkaisevaa Euroopan tuottavuuden kehittymisen kannalta ja sellaisten uusien ja pienten yritysten syntymisen kannalta, jotka voivat olla johtavia eri aloilla, esimerkiksi terveydenhoidon, tuotannon ja palvelujen aloilla.

(22) Kansainvälinen teleliitto arvioi vuonna 2006, että International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) -järjestelmän ja kehittyneiden IMT-järjestelmien (eli 3G- ja 4G-matkapuhelinviestinnän) kehittämisen tulevaisuudessa edellyttämä taajuuksien kaistanleveys nousisi 1 280–1 720 MHz:iin vuonna 2020 kaupallisen matkapuhelinalan osalta kullakin Kansainvälisen teleliiton alueella Eurooppa mukaan lukien. On syytä panna merkille, että edellä mainituista luvuista matalampi (1 280 MHz) on joidenkin maiden osalta sovellettavia vaatimuksia korkeampi. Lisäksi joissakin maissa edellytetään vielä suurempaa tasoa kuin edellä mainittu korkeampi luku (1 720 MHz). Molemmat näistä luvuista sisältyvät taajuuksiin, jotka ovat jo käytössä tai joiden käyttö on suunnitteilla IMT-järjestelmiä edeltävissä järjestelmissä, IMT-2000-järjestelmässä ja sen kehittyneemmissä versioissa. Mikäli vaadittavia taajuuksia ei vapauteta, mieluiten niin, että se tapahtuu yhdenmukaisesti koko maailmassa, matkapuhelinverkkojen kapasiteettirajoitukset vaikeuttavat uusien palveluiden kehittämistä ja talouskasvun synnyttämistä.

(23) 800 MHz:n taajuusalue (790–862 MHz) soveltuu optimaalisesti laajojen alueiden kattamiseen langattomilla laajakaistapalveluilla. Kyseinen taajuusalue olisi lähtökohtaisesti vapautettava sähköisten viestintäpalvelujen käyttöön unionissa vuoteen 2013 mennessä, koska tekniset ehdot on yhdenmukaistettu päätöksellä 2010/267/EU ja koska analogiset televisiolähetykset on määrä lopettaa 1 päivään tammikuuta 2012 mennessä taajuusylijäämän vapautumisen helpottamisesta Euroopan unionissa 28 päivänä lokakuuta 2009 annetun komission suosituksen (13) mukaisesti ja asia on sääntelyn näkökulmasta edennyt jäsenvaltioissa nopeasti. Pidemmällä aikavälillä voitaisiin harkita myös lisätaajuuksia riippuen tutkimustuloksista, teknologian kehityssuuntauksista sekä taajuuksien tulevista tarpeista ja kysynnästä. Koska 800 MHz:n taajuuksilla pystytään toteuttamaan laaja peittoalue, niiden käyttöoikeuksiin voitaisiin liittää myös kattavuusvelvoitteita.

(24) Langattoman laajakaistan tarjoamien mahdollisuuksien lisääminen on avainasemassa uusien jakelualustojen tarjoamiseksi kulttuurialalle ja siten tien raivaamiseksi alan tulevalle menestyksekkäälle kehitykselle.

(25) Langattomien liityntäjärjestelmien, myös langattomien lähiverkojen, tämänhetkiset taajuudet, jotka niille on jaettu ilman erityistä toimilupaa, voivat osoittautua riittämättömiksi. Taajuuksien nykykäyttöä ja uusien taajuuksien tarvetta koskevan kartoituksen yhteydessä ja riippuen siitä, miten taajuuksia käytetään muihin tarkoituksiin, olisi arvioitava, onko tarpeen ja mahdollista laajentaa langattomille liityntäjärjestelmille, mukaan lukien langattomille lähiverkoille, taajuusalueilla 2,4 GHz ja 5 GHz jaettuja toimiluvista vapautettuja taajuuksia.

(26) Vaikka lähetystoiminta on edelleen sisällön keskeinen jakelualusta, koska se on vielä edullisin massajakelualusta, langaton tai kiinteän verkon laajakaista ja muut uudet palvelut tarjoavat kulttuurialalle uusia mahdollisuuksia monipuolistaa jakelualustojensa kirjoa, toimittaa tilauspalveluja ja hyödyntää tietoliikenteen huomattavaan kasvuun liittyviä taloudellisia mahdollisuuksia.

(27) Monivuotisen ohjelman painopisteiden edistämiseksi edellytetään, että jäsenvaltiot ja komissio yhteistyössä toimien tukevat tavoitetta, jonka mukaan unionin pitäisi voida nousta johtavaan asemaan langattoman sähköisen viestinnän laajakaistapalveluissa vapauttamalla riittävästi uusia taajuuksia kustannustehokkaimmilla taajuusalueilla, jolloin kyseisten palveluiden saatavuus yleistyisi, ja että ne saavuttavat tämän tavoitteen.

(28) Koska yhteinen lähestymistapa ja mittakaavaedut ovat erittäin tärkeitä kehitettäessä laajakaistaviestintää koko unionissa ja ehkäistäessä kilpailun vääristymistä ja markkinoiden pirstaloitumista jäsenvaltioiden välillä, olisi yhteisesti määriteltävä jäsenvaltioiden kesken ja komission kanssa tietyt valtuutusehtoja ja -menettelyjä koskevat parhaat käytännöt. Tällaisiin ehtoihin ja menettelyihin voisivat kuulua kattavuusvelvoitteet, taajuuksien lohkokoko, käyttöoikeuksien myöntämisen ajoitus, matkaviestinnän virtuaaliverkko-operaattorien mahdollisuudet käyttää taajuuksia sekä taajuuksien käyttöoikeuksien voimassaoloaika. Näitä ehtoja ja menettelyjä olisi sovellettava langattomaan viestintään osoitettuihin taajuusalueisiin, joihin kohdistuvia oikeuksia voidaan siirtää tai vuokrata, koska taajuuskaupalla on suuri merkitys taajuuksien käytön tehostamisen ja langattomien laitteiden ja palvelujen sisämarkkinoiden kehittämisen kannalta.

(29) Lisätaajuuksia saatetaan tarvita muilla aloilla, kuten liikenteessä (turvallisuussovellukset, tiedotusjärjestelmät, liikenteenhallintajärjestelmät), tutkimuksessa ja kehittämisessä, sähköisessä terveydenhuollossa ja osallistavaan tietoyhteiskuntaan liittyvissä sovelluksissa sekä tarvittaessa väestönsuojelussa ja pelastuspalvelussa, ottaen huomioon, että näillä aloilla käytetään yhä enemmän videokuvan ja datan siirtoa nopean ja aiempaa tehokkaamman palvelun mahdollistamiseksi. Innovointia voidaan helpottaa, jos taajuuspolitiikan ja tutkimus- ja kehittämistoiminnan välille saadaan syntymään optimaalinen yhteisvaikutus ja laaditaan tarvittavat selvitykset taajuuksien eri käyttökohteiden välisestä radioteknisestä yhteensopivuudesta. Lisäksi Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) puitteissa harjoitetusta tutkimuksesta saadut tulokset edellyttävät sellaisten esimerkiksi kognitiiviseen radioon tai sähköiseen terveydenhuoltoon liittyvien hankkeiden taajuustarpeiden selvittämistä, joilla saattaa olla suurta taloudellista tai investointipotentiaalia erityisesti pk-yritysten kannalta. Tutkimus- ja kehittämistoiminnan ja tieteellisen käytön ylläpitämiseksi olisi varmistettava myös riittävä suoja haitallisilta häiriöiltä.

(30) Eurooppa 2020 -strategiassa asetetaan ympäristöpoliittisia tavoitteita kestävään, energiatehokkaaseen ja kilpailukykyiseen talouteen pääsemiseksi, esimerkiksi parantamalla energiatehokkuutta 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Tieto- ja viestintätekniikkasektorilla on tässä tärkeä tehtävä, kuten Euroopan digitaalistrategiassa korostetaan. Ehdotettuja toimia ovat muun muassa tiedonsiirtoa hyödyntävien älykkäiden energianhallintajärjestelmien (älyverkkojen ja -mittareiden) unionin laajuisen käyttöönoton nopeuttaminen energiankulutuksen vähentämiseksi sekä älykkäiden liikennejärjestelmien ja älykkään liikenteenhallinnan kehittäminen liikennesektorin hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Radiotaajuustekniikan tehokas käyttö voisi auttaa vähentämään myös radiolaitteiden energiankulutusta ja pienentää ympäristövaikutusta maaseudulla ja syrjäisillä alueilla.

(31) Väestön suojelu sähkömagneettisilta kentiltä, joka on keskeistä kansalaisten hyvinvoinnin kannalta, olisi otettava täysimääräisesti huomioon yhdenmukaisessa lähestymistavassa taajuusvaltuutuksiin unionissa. Väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz–300 GHz) altistumisen rajoittamisesta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annettua neuvoston suositusta 1999/519/EY (14) noudatettaessa on olennaisen tärkeää varmistaa, että terveyteen kohdistuvia taajuuksien käytön ionisoivia ja ionisoimattomia vaikutuksia tarkkaillaan jatkuvasti, mikä koskee myös todellisia kumulatiivisia vaikutuksia, joita eri taajuuksien käytöstä yhä useamman tyyppisissä laitteissa voi aiheutua.

(32) Keskeiset yleiseen etuun liittyvät tavoitteet, kuten ihmishengen turvaaminen, edellyttävät koordinoituja teknisiä ratkaisuja pelastus- ja hätäpalvelujen yhteentoimivuuteen jäsenvaltioiden välillä. Turvallisuuteen liittyvien palvelujen ja laitteiden kehittämistä ja vapaata liikkuvuutta sekä innovatiivisten yleiseurooppalaisten tai yhteentoimivien turvallisuus- ja hätäpalveluratkaisujen kehittämistä varten olisi yhdenmukaiselta pohjalta asetettava saataville riittävästi taajuuksia. Tutkimukset ovat osoittaneet, että unionissa tarvitaan seuraavien viiden–kymmenen vuoden aikana lisää yhdenmukaistettuja alle 1 GHz:n taajuuksia väestönsuojelu- ja pelastuspalvelutarkoituksiin käytettäville mobiililaajakaistapalveluille.

(33) Taajuuksien sääntelyllä on vahvoja rajat ylittäviä tai kansainvälisiä ulottuvuuksia syistä, jotka liittyvät radiosignaalien etenemiseen ilmassa, radioviestintäpohjaisista palveluista riippuvaisten markkinoiden kansainväliseen luonteeseen sekä tarpeeseen välttyä haitallisilta häiriöiltä maiden välillä.

(34) Euroopan unionin tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön mukaisesti tilanteissa, joissa kansainvälisen sopimuksen kohde kuuluu osittain unionin ja osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan, on olennaisen tärkeää huolehtia läheisestä yhteistyöstä jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten välillä. Tämä yhteistyövelvoite, jonka sisältöä on selvennetty vakiintuneessa oikeuskäytännössä, johtuu unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälistä edustusta koskevasta yhtenäisyyden periaatteesta.

(35) Jäsenvaltiot saattavat myös tarvita tukea taajuuskoordinointiin kahdenvälisissä neuvotteluissa unionin naapurimaiden kanssa, jäsenehdokasmaat ja liittyvät maat mukaan luettuina, voidakseen täyttää taajuuskoordinointiin liittyvät unionin tason velvoitteensa. Tuen pitäisi myös auttaa välttämään häiriöiden aiheutumista ja tehostamaan taajuuksien käyttöä sekä lähentämään taajuuksien käyttötapoja myös unionin rajoja laajemmalti.

(36) Tämän päätöksen tavoitteiden saavuttamiseksi on tärkeää tehostaa taajuuspolitiikan ja taajuuksien hallinnan unionin tason koordinoinnin nykyisiä institutionaalisia puitteita, myös sellaisten asioiden osalta, jotka koskevat suoraan kahta tai useampaa jäsenvaltiota, niin, että jäsenvaltioiden viranomaisten toimivalta ja asiantuntemus otetaan täysimääräisesti huomioon. Olennaista on myös standardointielinten, tutkimuslaitosten ja CEPT:n välinen yhteistyö ja koordinointi.

(37) Jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (15) mukaisesti.

(38) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitetta, joka on monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustaminen, vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

(39) Komission olisi raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän päätöksen mukaisesti saavutetuista tuloksista sekä suunnitelluista tulevista toimista.

(40) Komissio on ehdotustaan laatiessaan ottanut mahdollisimman tarkasti huomioon komission päätöksellä 2002/622/EY (16) perustetun radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän lausunnon,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tarkoitus ja soveltamisala

1. Tällä päätöksellä perustetaan monivuotinen radiotaajuuspoliittinen ohjelma taajuuksien käytön strategista suunnittelua ja yhdenmukaistamista varten sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi taajuuksia käyttävillä unionin toimialoilla, kuten sähköinen viestintä, tutkimus, teknologian kehittäminen ja avaruus, liikenne, energia-ala ja audiovisuaalinen ala.

Tämä päätös ei vaikuta riittävän taajuusalan saatavuuteen unionin muilla politiikanaloilla, kuten väestönsuojelu ja pelastuspalvelu sekä yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka.

2. Tällä päätöksellä ei rajoiteta voimassa olevan unionin lainsäädännön soveltamista, varsinkaan direktiivien 1999/5/EY, 2002/20/EY ja 2002/21/EY sekä päätöksen N:o 676/2002/EY, jollei tämän päätöksen 6 artiklasta muuta johdu, soveltamista eikä kansallisella tasolla unionin lainsäädännön mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden soveltamista.

3. Tällä päätöksellä ei rajoiteta sellaisten kansallisella tasolla täysimääräisesti unionin lainsäädännön mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden soveltamista, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin, erityisesti sisällön sääntelyyn ja audiovisuaalialan politiikkaan liittyviin tavoitteisiin.

Tällä päätöksellä ei rajoiteta jäsenvaltioiden oikeutta järjestää taajuutensa ja käyttää niitä yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä puolustukseen liittyviä tarkoituksia varten. Jos tällä päätöksellä tai 6 artiklassa määriteltyjen taajuusalueiden osalta tämän päätöksen perusteella hyväksytyillä toimenpiteillä vaikutetaan taajuuksiin, joita jäsenvaltio käyttää yksinomaan ja välittömästi yleiseen turvallisuuteensa tai puolustukseensa liittyviä tarkoituksia varten, jäsenvaltio voi tarvitsemassaan määrin jatkaa tällaisen taajuuskaistan käyttämistä yleiseen turvallisuuteen ja puolustukseen liittyviä tarkoituksia varten, kunnes ne järjestelmät poistetaan käytöstä, jotka tämän päätöksen tai tämän päätöksen perusteella hyväksytyn toimenpiteen voimaantulon ajankohtana käyttävät tällaista taajuuskaistaa. Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle asianmukaisesti päätöksestään.

2 artikla

Yleiset sääntelyperiaatteet

1. Jäsenvaltioiden on avoimesti tehtävä yhteistyötä keskenään ja komission kanssa, jotta voidaan varmistaa seuraavien yleisten sääntelyperiaatteiden johdonmukainen soveltaminen koko unionissa:

a) sovelletaan kaikkein asianmukaisinta ja hallinnollisesti mahdollisimman kevyttä valtuutusjärjestelmää siten, että taajuuksien käytössä päästään mahdollisimman suureen joustavuuteen ja tehokkuuteen. Tällaisen valtuutusjärjestelmän on perustuttava puolueettomiin, läpinäkyviin, syrjimättömiin ja oikeasuhteisiin arviointiperusteisiin;

b) edistetään sisämarkkinoiden kehittämistä tukemalla tulevien unionin laajuisten digitaalisten palvelujen syntymistä ja tehostamalla toimivaa kilpailua;

c) edistetään kilpailua ja innovointia sekä otetaan huomioon tarve välttää häiriöiden aiheutumista ja huolehtia palvelujen teknisestä laadusta tarkoituksena helpottaa laajakaistapalvelujen saatavuutta ja vastata tehokkaalla tavalla langattoman dataliikenteen kasvuun;

d) määriteltäessä taajuuksien käytön teknisiä ehtoja otetaan täysimääräisesti huomioon asiaan kuuluva unionin oikeus, mukaan lukien se, joka koskee väestön sähkömagneettisille kentille altistumisen rajoittamista;

e) edistetään mahdollisuuksien mukaan teknologia- ja palveluneutraaliutta taajuuksien käyttöoikeuksien kohdalla.

2. Sähköiseen viestintään sovelletaan tämän artiklan 1 kohdassa määriteltyjen yleisten sääntelyperiaatteiden lisäksi seuraavia erityisperiaatteita direktiivin 2002/21/EY 8 a, 9, 9 a ja 9 b artiklan ja päätöksen N:o 676/2002/EY mukaisesti:

a) sovelletaan teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita oikeuksiin käyttää taajuuksia sähköisen viestinnän verkoissa ja palveluissa sekä radiotaajuuksien yksittäisten käyttöoikeuksien siirtoon tai vuokraukseen;

b) edistetään radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistamista unionissa siten, että otetaan huomioon tarve varmistaa taajuuksien käytön vaikuttavuus ja tehokkuus;

c) helpotetaan langattoman dataliikenteen ja laajakaistapalvelujen lisäämistä erityisesti suosimalla joustavuutta ja edistetään innovointia ottaen huomioon tarve välttää häiriöiden aiheutumista ja varmistaa palvelun tekninen laatu.

3 artikla

Poliittiset tavoitteet

Jäsenvaltioiden ja komission on tämän päätöksen painopisteiden mukaisesti tehtävä yhteistyötä tukeakseen seuraavia poliittisia tavoitteita ja saavuttaakseen ne:

a) kannustetaan taajuuksien tehokasta hallintaa ja käyttöä, jotta voidaan mahdollisimman hyvin vastata taajuuksien kasvavaan kysyntään taajuuksien suuri yhteiskunnallinen, kulttuurinen ja taloudellinen arvo huomioon ottaen;

b) pyritään jakamaan asianmukaisessa aikataulussa riittävästi ja tarkoituksenmukaisesti taajuuksia unionin politiikkatavoitteiden tueksi ja niin, että voidaan mahdollisimman hyvin vastata langattoman dataliikenteen kasvavaan kysyntään ja mahdollistaa siten kaupallisten ja julkisten palveluiden kehittyminen ottaen huomioon tärkeät yleisen edun mukaiset tavoitteet, kuten kulttuurinen monimuotoisuus ja viestinten moniarvoisuus; sitä varten olisi pyrittävä kaikin tavoin erittelemään 9 artiklassa tarkoitetun taajuuksien kartoituksen pohjalta vähintään 1 200 MHz:n laajuinen soveltuva taajuusalue vuoteen 2015 mennessä. Tähän lukuun sisältyvät jo käytössä olevat taajuudet;

c) poistetaan digitaalinen kahtiajako ja tuetaan Euroopan digitaalistrategiassa asetettuja tavoitteita edistämällä mahdollisuutta tarjota kaikkien unionin kansalaisten käyttöön vuoteen 2020 mennessä vähintään siirtonopeudella 30 Mbit/s toimiva laajakaistayhteys ja toteuttamalla tavoite siitä, että unionissa ovat käytössä nopeimmat mahdolliset laajakaistayhteydet ja suurin laajakaistakapasiteetti;

d) annetaan unionille mahdollisuus nousta johtavaan asemaan langattoman sähköisen viestinnän laajakaistapalveluissa vapauttamalla riittävästi taajuuksia kustannustehokkailla taajuusalueilla, jotta kyseisten palveluiden saatavuus yleistyy;

e) varmistetaan mahdollisuuksien tarjoaminen niin kaupalliselle kuin julkiselle alalle lisäämällä mobiililaajakaistan kapasiteettia;

f) edistetään innovaatioita ja investointeja tehostamalla taajuuksien käytön joustavuutta, soveltamalla koko unionissa johdonmukaisesti teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita mahdollisesti hyväksyttävien teknologiaratkaisujen kesken ja huolehtimalla sääntelyn riittävästä ennustettavuudesta, jota edellytetään muun muassa sähköistä viestintää koskevassa sääntelykehyksessä, vapauttamalla yhdenmukaisia taajuuksia uusille edistyneille teknologioille ja sallimalla kaupankäynti taajuuksien käyttöoikeuksilla, ja luodaan näin mahdollisuuksia kehittää tulevaisuudessa unionin laajuisia digitaalisia palveluita;

g) helpotetaan taajuuksien saantia käyttöön hyödyntämällä yleisvaltuutusten suomia etuja sähköisen viestinnän kohdalla direktiivin 2002/20/EY 5 artiklan mukaisesti;

h) rohkaistaan infrastruktuurin passiivista yhteiskäyttöä tapauksissa, joissa se olisi oikeasuhteista ja syrjimätöntä direktiivin 2002/21/EY 12 artiklassa tarkoitetulla tavalla;

i) ylläpidetään ja kehitetään toimivaa kilpailua erityisesti sähköisen viestinnän palveluissa pyrkimällä välttämään ennakkotoimenpiteillä tai jälkikäteen toteutettavilla korjaustoimilla radiotaajuuksien liiallista kasautumista tietyille yrityksille tavalla, joka merkittävästi haittaa kilpailua;

j) vähennetään sisämarkkinoiden hajanaisuutta ja hyödynnetään täysimääräisesti niihin liittyvää potentiaalia talouskasvun ja mittakaavaetujen lisäämiseksi unionin tasolla tehostamalla mahdollisuuksien mukaan taajuuksien käyttöön ja saatavuuteen liittyvien teknisten ehtojen koordinointia ja yhdenmukaistamista;

k) vältetään muiden radioteknisten ja muunlaisten laitteiden aiheuttamia häiriöitä muun muassa helpottamalla sellaisten standardien kehittämistä, joiden avulla taajuuksien käyttö tehostuu, ja parantamalla vastaanotinten häiriösuojausta ottaen erityisesti huomioon radiolaitteiden ja -sovellusten lisääntyvän määrän ja tiheyden kumulatiiviset vaikutukset;

l) parannetaan uusien kuluttajatuotteiden ja -teknologioiden helppokäyttöisyyttä, jotta varmistetaan kuluttajien tuki digitaaliseen teknologiaan siirtymiselle sekä digitaaliylijäämän tehokas hyödyntäminen;

m) pienennetään unionin hiilijalanjälkeä parantamalla langattomissa viestintäverkoissa ja laitteissa käytettävän teknologian tehokkuutta ja näiden verkkojen ja laitteiden energiatehokkuutta.

4 artikla

Tehokkuuden ja joustavuuden lisääminen

1. Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa ja tarvittaessa edistettävä taajuuksien yhteiskäyttöä ja muunlaista rinnakkaista hyödyntämistä.

Jäsenvaltioiden on myös edistettävä nykyisten ja uusien, mukaan lukien valkoisia kohtia (”white spaces”) hyödyntävien teknologioiden kehittämistä, esimerkkinä kognitiivinen radioteknologia.

2. Jäsenvaltioiden ja komission on tehtävä yhteistyötä tehostaakseen taajuuksien joustavaa käyttöä, jotta edistetään innovointia ja investointeja, mahdollistamalla uusien teknologioiden käyttö sekä siirtämällä tai vuokraamalla taajuuksien käyttöoikeuksia.

3. Jäsenvaltioiden ja komission on yhteistyössä edistettävä radiolaitteiden ja telepäätelaitteiden sekä sähkö- ja elektroniikkalaitteiden ja verkkojen standardien kehittämistä ja yhdenmukaistamista käyttäen tarpeen mukaan komission standardointitoimeksiantoja asianmukaisille standardointielimille. Erityistä huomiota on kiinnitettävä vammaisten käyttöön tarkoitettuja laitteita koskeviin standardeihin.

4. Jäsenvaltioiden on edistettävä kognitiivisten teknologioiden ja sijaintitietoa hyödyntävien tietokantojen kaltaisia uusia teknologioita koskevaa tutkimus- ja kehittämistoimintaa.

5. Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön mahdollisuuksien mukaan sellaiset taajuuksien käyttöoikeuksien myöntämisehdot ja -menettelyt, joilla edistetään kilpailua, investointeja ja taajuuksien tehokasta käyttöä julkisena hyödykkeenä sekä uusien ja nykyisten palvelujen ja laitteiden rinnakkaiskäyttöä. Jäsenvaltioiden on lisäksi edistettävä taajuuksien tehokkaan käytön jatkamista verkkojen, laitteiden ja sovellusten osalta.

6. Jos taajuuksien käyttöoikeuksien tosiasiallisen hyödyntämisen varmistamiseksi ja taajuuksien varastoinnin estämiseksi on tarpeen, jäsenvaltiot voivat harkita asianmukaisten toimenpiteiden toteuttamista, kuten taloudellisten seuraamusten määräämistä, kannustinpalkkioihin perustuvien välineiden käyttöä tai käyttöoikeuksien peruuttamista. Tällaiset toimenpiteet on vahvistettava ja niitä on sovellettava avoimella, syrjimättömällä ja oikeasuhtaisella tavalla.

7. Jäsenvaltioiden on direktiiviä 2002/20/EY noudattaen toteutettava sähköisen viestinnän palveluja varten 1 päivään tammikuuta 2013 mennessä laajakaistapalvelujen kehittämiseen tarvittavat taajuuksien käyttötarkoitusten määrittelyyn ja valtuutuksiin liittyvät toimenpiteet, minkä tarkoituksena on saavuttaa suurin mahdollinen laajakaistakapasiteetti ja nopeimmat mahdolliset laajakaistayhteydet.

8. Jotta voitaisiin välttyä sähköisen viestinnän palvelujen käyttöön osoitettujen ja direktiivin 2002/21/EY 9 b artiklan nojalla kaikissa jäsenvaltioissa kaupankäynnin piiriin saatettujen yhdenmukaisten taajuuksien käyttöoikeuksiin liittyvien valintaehtojen ja -menettelyjen eroista mahdollisesti aiheutuvalta sisämarkkinoiden pirstaloitumiselta, komissio auttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen määrittelemään tällaisia taajuuksien valtuutusehtoja ja -menettelyjä koskevat parhaat toimintatavat ja vaihtamaan tietoa niistä sekä kannustaa vaihtamaan tietoja näistä taajuuksista, millä on tarkoitus parantaa teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita soveltamalla saavutettavaa, koko unionia koskevaa menettelyjen yhtäläisyyttä.

5 artikla

Kilpailu

1. Jäsenvaltioiden on edistettävä toimivaa kilpailua ja vältettävä kilpailun vääristymistä sähköisten viestintäpalvelujen sisämarkkinoilla direktiivien 2002/20/EY ja 2002/21/EY mukaisesti.

Niiden on myös otettava huomioon kilpailunäkökohdat myöntäessään taajuuksien käyttöoikeuksia yksityisten sähköisten viestintäverkkojen käyttäjille.

2. Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltiot voivat toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet – niiden kuitenkaan rajoittamatta kilpailusääntöjen soveltamista ja jäsenvaltioiden hyväksymiä toimenpiteitä yleistä etua koskevan tavoitteen saavuttamiseksi direktiivin 2002/21/EY 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti – joilla muun muassa:

a) rajoitetaan niiden taajuuksien määrää, joihin yksittäiselle yritykselle myönnetään käyttöoikeuksia, tai asetetaan käyttöoikeuksille ehtoja, esimerkiksi velvoittaa tarjoamaan tukkutason käyttöoikeuden taikka kansallisen tai alueellisen verkkovierailun tietyillä taajuuskaistoilla tai tietyissä ominaisuuksiltaan samankaltaisten taajuuskaistojen ryhmissä, esimerkiksi sähköisen viestinnän palveluille osoitetuilla alle 1 GHz:n taajuusalueilla. Tällaisia lisäehtoja voivat asettaa vain toimivaltaiset kansalliset viranomaiset;

b) varataan tietty osa taajuusalueesta tai taajuusalueiden ryhmästä myönnettäväksi uusille tulokkaille, jos se on asianmukaista kansallisten markkinoiden tilanteen kannalta;

c) ollaan myöntämättä uusia taajuuksien käyttöoikeuksia tai ollakseen sallimatta taajuuksien uudenlaista käyttöä tietyillä taajuuskaistoilla tai asetetaan edellytyksiä uusien taajuuksien käyttöoikeuksien myöntämiselle tai uusien käyttötarkoitusten valtuuttamiselle, jotta vältetään kilpailun vääristyminen sen johdosta, että käyttöoikeuksia myönnetään tai siirretään tai että ne kasautuvat;

d) estetään taajuuksien käyttöoikeuksien siirron tai asetetaan sille ehtoja, jos se ei kuulu kansallisen tai unionin harjoittaman yrityskeskittymien valvonnan piiriin ja jos se todennäköisesti haittaisi merkittävästi kilpailua;

e) tehdään olemassa oleviin oikeuksiin muutoksia direktiivin 2002/20/EY mukaisesti, kun se on tarpeellista radiotaajuuksien käyttöoikeuksien siirtämisestä tai kasautumisesta aiheutuneen kilpailun vääristymisen korjaamiseksi jälkikäteen.

3. Jos jäsenvaltiot haluavat hyväksyä jonkin tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä, niiden on toimittava direktiivin 2002/20/EY mukaisten, taajuuksien käyttöoikeuksia koskevien ehtojen määräämistä tai muuttamista koskevien menettelyjen mukaisesti.

4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisen viestinnän palveluja koskevissa valtuutus- ja valintamenettelyissä edistetään toimivaa kilpailua unionin kansalaisten, kuluttajien ja yritysten edun mukaisesti.

6 artikla

Langattoman laajakaistaviestinnän taajuustarpeet

1. Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että unionissa on saatavilla kattavuuden ja kapasiteetin kannalta riittävästi taajuuksia, jolloin unionin laajakaistayhteydet voivat olla maailman nopeimmat, auttaakseen tavoitteessa, jonka mukaan langattomat sovellukset ja Euroopan johtava asema uusien palveluiden alalla tosiasiallisesti auttavat osaltaan luomaan talouskasvua, ja jotta saavutettaisiin tavoite, jonka mukaan kaikkien kansalaisten ulottuvilla on vuoteen 2020 mennessä vähintään siirtonopeudella 30 Mbit/s toimiva laajakaistaliittymä.

2. Edistääkseen langattomien laajakaistapalvelujen kattavampaa saatavuutta unionin kansalaisten ja kuluttajien hyödyksi jäsenvaltioiden on asetettava saataville päätöksissä 2008/411/EY (3,4–3,8 GHz), 2008/477/EY (2,5–2,69 GHz) ja 2009/766/EY (900–1 800 MHz) osoitetut taajuusalueet mainituissa päätöksissä esitettyjen ehtojen ja edellytysten mukaisesti. Markkinakysynnästä riippuen jäsenvaltioiden on suoritettava valtuutusmenettely 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä, rajoittamatta kuitenkaan nykyisten palveluiden käyttöönottoa, sellaisin ehdoin, joiden perusteella kuluttajat voivat hyödyntää helposti langattomia laajakaistapalveluja.

3. Jäsenvaltioiden on edistettävä sitä, että sähköisten viestintäpalveluiden tarjoajat saattavat verkkonsa vastaamaan uusinta ja tehokkainta teknologiaa taajuusylijäämien luomiseksi itselleen teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteiden mukaisesti.

4. Jäsenvaltioiden on 1 päivään tammikuuta 2013 mennessä toteutettava valtuutusprosessi, jotta 800 MHz:n taajuusalue saadaan sähköisen viestinnän palvelujen käyttöön. Jos jäsenvaltion poikkeukselliset kansalliset tai paikalliset olosuhteet tai rajat ylittävät taajuuksien koordinointiongelmat estävät kyseisen taajuusalueen saatavuuden tuossa jäsenvaltiossa, komissio myöntää yksittäisiä poikkeuksia vuoden 2015 loppuun saakka asianomaisen jäsenvaltion toimittaman, asianmukaisesti perustellun hakemuksen perusteella.

Jos varmennetut rajat ylittävät taajuuksien koordinointiongelmat yhden tai useamman maan, mukaan lukien ehdokasmaiden tai liittyvien maiden, kanssa jatkuvat vuoden 2015 lopun jälkeen ja estävät pääsyn 800 MHz:n taajuuskaistaan, komissio myöntää poikkeuksia vuosittain, kunnes tällaisista ongelmista on päästy.

Jäsenvaltioiden, joille on myönnetty ensimmäisessä tai toisessa alakohdassa tarkoitettu poikkeus, on varmistettava, että 800 MHz:n taajuuskaistan käyttö ei estä sen saatavuutta muita sähköisen viestinnän palveluja kuin naapurijäsenvaltioiden yleisradiotoimintaa varten.

Tätä kohtaa sovelletaan myös Kyproksen tasavallan taajuuksien koordinointia koskeviin ongelmiin, jotka johtuvat siitä, että Kyproksen hallitusta estetään suorittamasta tehokasta valvontaa osalla Kyproksen aluetta.

5. Jäsenvaltiot seuraavat yhteistyössä komission kanssa jatkuvasti langattomien laajakaistapalveluiden kapasiteettitarpeita. Komissio arvioi 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tutkimuksen tulosten perusteella tarvetta ryhtyä yhdenmukaistamaan muita taajuusalueita ja antaa asiasta kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään tammikuun 1 päivänä 2015.

Jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädäntöä noudattaen tarvittaessa varmistaa, että taajuuksien käytön siirtämisestä tai uudelleenjakamisesta aiheutuvat suorat kustannukset korvataan asianmukaisesti kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

6. Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa edistettävä mahdollisuuksien mukaan taajuusalueella 800 MHz toimivien laajakaistapalvelujen saatavuutta syrjäisillä ja harvaan asutuilla alueilla. Tässä yhteydessä niiden on selvitettävä keinoja ja tarvittaessa toteutettava teknisiä ja sääntelyllisiä toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa, että 800 MHz:n taajuusalueen vapauttaminen ei aiheuta haittaa taajuuksien käyttäjille ohjelma- ja tapahtumatuotannon alalla.

7. Komissio arvioi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, onko perusteltua ja mahdollista laajentaa langattomille liityntäjärjestelmille, myös langattomille lähiverkoille, jaettuja toimiluvista vapautettuja taajuuksia.

8. Jäsenvaltioiden on sallittava taajuuksien käyttöoikeuksien siirto tai vuokraaminen yhdenmukaistetuilla taajuuskaistoilla 790–862 MHz, 880–915 MHz, 925–960 MHz, 1 710–1 785 MHz, 1 805–1 880 MHz, 1 900–1 980 MHz, 2 010–2 025 MHz, 2 110–2 170 MHz, 2,5–2,69 GHz ja 3,4–3,8 GHz.

9. Varmistaakseen, että kaikki kansalaiset voivat käyttää edistyksellisiä digitaalisia palveluja, myös laajakaistaa, erityisesti syrjäisillä ja harvaan asutuilla alueilla, jäsenvaltiot ja komissio voivat selvittää, onko saatavilla riittävästi taajuuksia internetin käytön mahdollistavien, laajakaistaa hyödyntävien satelliittipalveluiden tarjontaa varten.

10. Jäsenvaltioiden on tutkittava yhteistyössä komission kanssa mahdollisuutta laajentaa pico- ja femtosolutukiasemien saatavuutta ja käyttöä. Niiden on otettava kaikilta osin huomioon näihin matkaviestintukiasemiin sekä taajuuksien rinnakkaiseen ja ilman erillistä toimilupaa tapahtuvaan hyödyntämiseen sisältyvät mahdollisuudet, joiden avulla voidaan luoda perusta langattomalle solmuverkolle, jolla saattaa olla ratkaiseva merkitys digitaalisen kahtiajaon poistamisessa.

7 artikla

Muiden langattomien viestintäpalveluiden taajuustarpeet

Tukeakseen innovatiivisten audiovisuaalisten välineiden ja muiden palveluiden jatkokehittämistä unionin kansalaisia varten ja ottaen huomioon digitaalisiin yhtenäismarkkinoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset edut jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa pyrittävä varmistamaan, että saatavilla on riittävästi taajuuksia kyseisten palveluiden satelliittivälitteistä ja maanpäällisiä verkkoja käyttävää tarjontaa varten, jos tämä tarve on selvästi perusteltu.

8 artikla

EU:n muiden politiikka-alojen taajuustarpeet

1. Jäsenvaltioiden ja komission on varmistettava taajuuksien saatavuus ja suojattava radiotaajuudet, joita tarvitaan maapallon ilmakehän ja pinnan seurantaan, avaruussovellusten kehittämiseen ja hyödyntämiseen sekä liikennejärjestelmien parantamiseen ja erityisesti Galileo-ohjelman nojalla perustettua maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (17), ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista GMES-seurantaohjelmaa (18) ja älykkäitä liikenteen turvallisuus- ja hallintajärjestelmiä varten.

2. Komissio laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa selvityksiä energiankulutuksen vähentämisestä taajuuksien käytössä vähähiilidioksidisuuteen tähtäävän politiikan tukemiseksi, ja harkitsee taajuuksien asettamista sellaisten langattomien teknologioiden käyttöön, joilla voidaan auttaa säästämään energiaa ja tehostaa muita jakeluverkostoja, kuten vesihuoltoverkostoja, mukaan lukien älykkäät energiaverkot ja älykkäät kulutusmittarijärjestelmät.

3. Komission pyrkii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmistamaan, että saataville asetetaan yhdenmukaistetuin ehdoin riittävästi taajuuksia tukemaan turvallisuuteen liittyvien palvelujen kehittämistä ja niihin liittyvien laitteiden vapaata liikkuvuutta sekä innovatiivisten ja keskenään yhteensopivien ratkaisujen kehittämistä yleisen turvallisuuden takaamista, väestönsuojelua ja pelastuspalveluja varten.

4. Jäsenvaltioiden ja komission on tehtävä yhteistyötä tiedeyhteisön kanssa sellaisten tutkimus- ja kehityshankkeiden ja innovatiivisten sovellusten yksilöimiseksi, joilla voi olla merkittävää sosioekonomista vaikutusta ja/tai investointipotentiaalia, ja tarkasteltava taajuustarpeita tällaisia sovelluksia varten sekä harkittava tarvittaessa riittävien taajuuksien osoittamista tällaisten sovellusten käyttöön yhdenmukaistetuin teknisin ehdoin ja mahdollisimman kevyin hallinnollisin menettelyin.

5. Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa pyrittävä varmistamaan tarvittavat taajuusalueet ohjelma- ja tapahtumatuotannolle (PMSE) sisämarkkinoiden yhdentymiskehityksen ja kulttuurin saatavuuden parantamista koskevien unionin tavoitteiden mukaisesti.

6. Jäsenvaltioiden ja komission on pyrittävä varmistamaan, että radiotaajuustunnistusta (RFID) ja muita esineiden internetin langattomia viestintäteknologioita varten on käytettävissä taajuuksia, ja niiden on tehtävä yhteistyötä edistääkseen esineiden internetiin liittyvän viestinnän taajuuksien jakamista koskevien standardien kehittämistä ja taajuuksien jakamisen yhdenmukaistamista kaikissa jäsenvaltioissa.

9 artikla

Kartoitus

1. Toteutetaan kartoitus, joka koskee taajuuksien nykyistä käyttöä sekä kaupallisiin että julkisiin tarkoituksiin.

Kartoituksen tavoitteet ovat seuraavat:

a) sen perusteella voidaan yksilöidä ne taajuusalueet, joilla on mahdollista tehostaa taajuuksien nykyistä käyttöä;

b) kartoitus auttaa yksilöimään taajuuskaistat, jotka voitaisiin jakaa uudelleen, sekä mahdollisuudet taajuuksien yhteiskäyttöön tässä päätöksessä esitettyjen unionin politiikkojen tukemiseksi ottaen kuitenkin samalla huomioon kuluttajien ja operaattorien suunnalta tulevaan kysyntään pohjautuvat tulevat taajuustarpeet sekä mahdollisuudet vastata näihin tarpeisiin;

c) kartoituksesta on apua tutkittaessa taajuuksien erityyppistä käyttöä sekä yksityisten että julkisten käyttäjien osalta;

d) kartoituksen avulla voidaan yksilöidä taajuuskaistoja, joita voitaisiin jakaa tai osoittaa uudelleen toiseen käyttötarkoitukseen niiden käytön tehostamiseksi, innovoinnin edistämiseksi ja kilpailun lisäämiseksi sisämarkkinoilla, ja voidaan tutkia uusia keinoja taajuuksien yhteiskäytölle niin yksityisiä kuin julkisiakin käyttäjiä hyödyttävällä tavalla ottaen samalla huomioon jakamisesta tai toiseen käyttötarkoitukseen uudelleen osoittamisesta aiheutuvat mahdolliset myönteiset ja kielteiset vaikutukset kyseisten taajuuskaistojen ja niiden lähitaajuuksien nykyisiin käyttäjiin.

2. Jotta varmistettaisiin tämän artiklan 1 kohdan yhdenmukainen täytäntöönpano, komissio, joka ottaa mahdollisimman tarkasti huomioon radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän näkemykset, hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä 1 päivään heinäkuuta 2013 mennessä:

a) laatiakseen käytännön menettelytavat ja yhdenmukaiset mallit, joita jäsenvaltiot käyttävät kootessaan ja toimittaessaan komissiolle tietoja taajuuksien nykyisestä käytöstä, edellyttäen, että niissä noudatetaan päätöksen N:o 676/2002/EY 8 artiklan mukaisia, liikesalaisuuksia koskevia sääntöjä ja jäsenvaltioiden oikeutta olla luovuttamatta luottamuksellisia tietoja, ottaen huomioon pyrkimys mahdollisimman vähäisiin hallinnollisiin rasitteisiin sekä muista unionin säännöksistä johtuvat jäsenvaltioiden nykyiset velvoitteet, erityisesti velvoite toimittaa yksityiskohtaisia tietoja;

b) laatiakseen menetelmät, joilla tutkitaan teknologian kehityssuuntauksia sekä taajuuksien tulevia tarpeita ja kysyntää tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvilla unionin politiikka-aloilla erityisesti sellaisten palvelujen osalta, joita voitaisiin käyttää 400 MHz:n ja 6 GHz:n välisellä taajuusalueella, tarkoituksena määrittää taajuuksien kehittyviä ja mahdollisesti merkityksellisiä käyttömahdollisuuksia.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3. Komissio hallinnoi 1 kohdassa tarkoitettua kartoitusta 2 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten mukaisesti.

4. Komission on tehtävä tutkimus teknologian kehityssuuntauksista sekä tulevista taajuuksien tarpeista ja kysynnästä 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten mukaisesti. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän tutkimuksen tuloksista.

10 artikla

Kansainväliset neuvottelut

1. Taajuuskysymyksiin liittyvissä kansainvälisissä neuvotteluissa noudatetaan seuraavia periaatteita:

a) jos kansainvälisten neuvottelujen kohde kuuluu unionin toimivallan piiriin, unionin kanta muodostetaan unionin lainsäädännön mukaisesti;

b) jos kansainvälisten neuvottelujen kohde kuuluu osittain unionin ja osittain jäsenvaltioiden toimivallan piiriin, unionin ja jäsenvaltioiden kesken pyritään muodostamaan yhteinen kanta vilpittömän yhteistyön periaatteen edellyttämällä tavalla.

Sovellettaessa ensimmäisen kohdan b alakohtaa unioni ja jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä noudattaen unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälistä edustusta koskevaa yhtenäisyyden periaatetta.

2. Unionin on pyynnöstä annettava jäsenvaltioille oikeudellista, poliittista ja teknistä tukea taajuuskoordinointikysymysten ratkaisemiseksi unionin naapurimaiden, myös jäsenehdokasmaiden ja liittyvien maiden kanssa, niin, että asianomaiset jäsenvaltiot voivat noudattaa unionin lainsäädännöstä johtuvia velvoitteitaan. Antaessaan tällaista apua unioni käyttää kaikkia oikeudellisia ja poliittisia valtuuksiaan unionin politiikkojen täytäntöönpanon edistämiseksi.

Unionin on taajuuspoliittisten tavoitteidensa turvaamiseksi tuettava myös unionin ulkopuolisten maiden pyrkimyksiä hallinnoida taajuuksia tavalla, joka sopii yhteen unionin taajuushallinnon tavoitteiden kanssa.

3. Jäsenvaltioita sitovat niille unionin oikeudessa asetetut velvoitteet niiden neuvotellessa kolmansien maiden kanssa kahden- tai monenvälisesti. Allekirjoittaessaan ja muutoin hyväksyessään taajuuksiin liittyviä kansainvälisiä velvoitteita, jäsenvaltioiden on liitettävä allekirjoitukseensa tai muuhun hyväksymisasiakirjaan yhteinen julistus, jossa niiden todetaan panevan täytäntöön kyseiset kansainväliset sopimukset tai sitoumukset niille Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa asetettujen velvoitteiden mukaisesti.

11 artikla

Eri elinten yhteistyö

1. Komission ja jäsenvaltioiden on yhteistyössä pyrittävä parantamaan nykyistä institutionaalista asetelmaa taajuushallinnon unionin tason koordinoinnin edistämiseksi muun muassa kahta tai useampaa jäsenvaltiota suoraan koskevissa asioissa tavoitteenaan kehittää sisämarkkinoita ja varmistaa, että unionin taajuuspoliittiset tavoitteet saavutetaan kokonaisuudessaan.

2. Komission ja jäsenvaltioiden on kannustettava standardointielimiä, CEPT:tä, komission yhteistä tutkimuskeskusta ja kaikkia asiaan kuuluvia osapuolia tekemään tiivistä yhteistyötä teknisissä kysymyksissä taajuuksien tehokkaan käytön edistämiseksi. Tätä varten niiden on ylläpidettävä johdonmukaisia yhteyksiä taajuuksien hallinnoinnin ja standardoinnin välillä tavalla, joka edistää sisämarkkinoita.

12 artikla

Julkinen kuuleminen

Komission on tarvittaessa järjestettävä julkisia kuulemisia kerätäkseen tietoonsa kaikkien intressitahojen ja suuren yleisön näkemykset taajuuksien käytöstä unionissa.

13 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa päätöksellä N:o 676/2002/EY perustettu Euroopan radiotaajuuskomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi ja sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

14 artikla

Poliittisten suuntaviivojen ja tavoitteiden noudattaminen

Jäsenvaltioiden on noudatettava tässä päätöksessä säädettyjä poliittisia suuntaviivoja ja tavoitteita viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2015, ellei siinä toisin säädetä.

15 artikla

Raportointi ja uudelleentarkastelu

Komissio raportoi viimeistään 10 päivänä huhtikuuta 2014 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän päätöksen nojalla käynnistetystä toiminnasta ja toteutetuista toimenpiteistä.

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen tämän päätöksen soveltamisen tarkastelemiseksi.

Komissio tarkastelee tämän päätöksen soveltamista viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015.

16 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

17 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 14 päivänä maaliskuuta 2012. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies M. SCHULZ Neuvoston puolesta Puheenjohtaja N. WAMMEN

(1) EUVL C 107, 6.4.2011, s. 53.

(2) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. toukokuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 13. joulukuuta 2011 (EUVL C 46 E, 17.2.2012, s. 1). Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 15. helmikuuta 2012 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(3) EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33.

(4) EYVL L 91, 7.4.1999, s. 10.

(5) EYVL L 108, 24.4.2002, s. 7.

(6) EYVL L 108, 24.4.2002, s. 21.

(7) EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1.

(8) EYVL L 196, 17.7.1987, s. 85.

(9) EUVL L 129, 17.5.2007, s. 67.

(10) Komission päätös 2008/411/EY, tehty 21 päivänä toukokuuta 2008, taajuusalueen 3 400–3 800 MHz käytön yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan yhteisössä pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten (EUVL L 144, 4.6.2008, s. 77).

(11) Komission päätös 2008/477/EY, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2008, taajuusalueen 2 500–2 690 MHz käytön yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan yhteisössä pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten (EUVL L 163, 24.6.2008, s. 37).

(12) Komission päätös 2009/766/EY, tehty 16 päivänä lokakuuta 2009, taajuusalueiden 900 MHz ja 1 800 MHz käytön yhdenmukaistamisesta yleiseurooppalaisten sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan yhteisössä pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten (EUVL L 274, 20.10.2009, s. 32).

(13) EUVL L 308, 24.11.2009, s. 24.

(14) EYVL L 199, 30.7.1999, s. 59.

(15) EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(16) EYVL L 198, 27.7.2002, s. 49.

(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 683/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta (EUVL L 196, 24.7.2008, s. 1).

(18) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 911/2010, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta (2011–2013) (EUVL L 276, 20.10.2010, s. 1).