LIITE

1. SUUNTAVIIVOJEN TAVOITE

Asetus (EU) 2017/821, jäljempänä ’asetus’, tuli voimaan 8 päivänä kesäkuuta 2017, ja sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021 unionin tuojiin (1) (mukaan luettuna muttei yksinomaan sulattajiin ja jalostajiin). Asetuksen 1 artiklan mukaan asetuksen tarkoituksena on tarjota avoimuutta ja varmuutta konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta hankintoja tekevien unionin tuojien hankintakäytäntöihin.

Asetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan komission tehtävänä on valmistella talouden toimijoille ohjekirjan muodossa ei-sitovia suuntaviivoja, joissa selitetään, miten on parasta soveltaa kriteereitä konfliktialueiden ja korkean riskin alueiden tunnistamiseksi. Kyseisen artiklan mukaan suuntaviivoissa on otettava huomioon asiaa koskevat OECD:n due diligence -ohjeet (2), mukaan lukien muut toimitusketjun riskit, jotka laukaisevat mainittujen ohjeiden täydennysosissa määritetyn nk. punaisten lippujen (eli varoitusmerkkien) järjestelmän.

Näiden suuntaviivojen

— 2 JAKSOSSA esitetään yleinen due diligence -käsite konfliktialueisilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien mineraalien toimitusketjussa sekä vaiheet, jotka yritysten on toteutettava yksilöidäkseen tinan, tantaalin, volframin ja kullan hankintaan liittyvät riskit ja puuttuakseen niihin.

— 3 JAKSOSSA selitetään asetuksen mukaisen konfliktialueiden ja korkean riskin alueiden määritelmän kannalta keskeiset tekijät.

— 4 JAKSOSSA luetellaan julkisista lähteistä saatavat tiedot, joiden avulla yritykset voivat tunnistaa konfliktialueet ja korkean riskin alueet ja muut riskit.

— 5 JAKSOSSA annetaan tietoja mineraalien toimitusketjun muista potentiaalisten riskien indikaattoreista (tai varoitusmerkeistä eli ”punaisista lipuista”), jotka liittyvät kaupankäynnin sijaintiin, tavarantoimittajiin ja epätavallisiin olosuhteisiin.

Näiden suuntaviivojen tarkoituksena on auttaa EU:n tuojia noudattamaan toimitusketjun due diligence -velvoitteita. Ne eivät rajoita asetuksen (EU) 2017/821 soveltamista eivätkä ole oikeudellisesti sitovia.

Lisäksi on syytä huomata, että asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan komissio pyytää (myöhemmin) ulkoisia asiantuntijoita esittämään konfliktialueista ja korkean riskin alueista ohjeistavan, ei-tyhjentävän ja säännöllisesti ajan tasalle saatettavan luettelon. Kyseinen luettelo perustuu näistä suuntaviivoista ja muun muassa hallituksilta, kansainvälisiltä järjestöiltä, tutkijoilta ja toimitusketjun due diligence -järjestelyistä saaduista olemassa olevista tiedoista tehtyyn ulkoisten asiantuntijoiden analyysiin.

2. DUE DILIGENCE -PERIAATTEET MINERAALIEN TOIMITUSKETJUSSA – YLEINEN KÄSITE JA VAIHEET

2.1 Riskiperusteisen due diligence -käytännön käsite

Mineraalien louhintaan, käsittelyyn ja kauppaan konfliktialueilla ja korkean riskin alueilla osallistuvilla yrityksillä on mahdollisuus luoda tuloja, kasvua ja vaurautta, turvata toimeentulo ja edistää paikallista kehitystä. Tällaisissa tilanteissa voi olla myös riskinä, että yritykset edistävät toiminnallaan tai hankintapäätöksillään merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tai ne liitetään tällaisiin vaikutuksiin, mukaan lukien aseelliset konfliktit ja vakavat ihmisoikeusloukkaukset. Jotta voidaan tämän vuoksi varmistaa, että yritykset eivät tarkoituksellisesti tai tahattomasti edistä tällaisia kielteisiä vaikutuksia tai että niitä ei liitetä (edelleen) niihin, niiden olisi otettava riskiperusteinen due diligence -käytäntö osaksi jatkuvaa proaktiivista ja reaktiivista prosessia, joka integroidaan tiiviisti niiden hallintojärjestelmään.

Yleisesti ottaen riskiperusteisella due diligence -käytännöllä tarkoitetaan vaiheita, jotka yritysten pitäisi toteuttaa voidakseen tunnistaa tosiasialliset tai mahdolliset riskit mineraalien toimitusketjussaan ja voidakseen puuttua niihin, jotta estetään konfliktialueisiin ja korkean riskin alueisiin liittyvien mineraalien louhimiseen, tuotantoon, kaupankäyntiin, jalostamiseen, käsittelyyn ja vientiin liittyvien kielteisen vaikutusten edistäminen tai lievennetään sitä. Riskit määritellään suhteessa tietyn yrityksen toiminnan mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin, jotka ovat seurausta yrityksen omasta toiminnasta tai jotka voidaan liittää suoraan toimintoihin, tuotteisiin tai palveluihin sen liikesuhteissa kolmansiin osapuoliin, mukaan lukien tavarantoimittajat ja muut tahot toimitusketjussa. Kielteisiä vaikutuksia voivat olla ihmisille aiheutuva vahinko (eli ulkoiset vaikutukset) taikka yrityksen maineen vahingoittuminen tai oikeudellinen vastuu (eli sisäiset vaikutukset) tai molemmat.

Yrityksiin saattaa kohdistua riskejä näiden mineraalien toimitusketjuissa, koska mineraalien louhintaan, tuotantoon, kaupankäyntiin, käsittelyyn tai vientiin toiminnan luonteen vuoksi liittyy suurempi riski merkittävistä kielteisistä vaikutuksista, kuten riski konfliktin rahoittamisesta tai konfliktin edellytysten ruokkimisesta, helpottamisesta tai pahentamisesta (ks. OECD:n due diligence -ohjeiden liite II ja niiden täydennysosat).

Näiden riskien vuoksi yritysten olisi pyrittävä vilpittömässä mielessä tunnistamaan ja arvioimaan sijaintiin, tavarantoimittajaan tai olosuhteisiin liittyviä riskejä ja ottamaan käyttöön due diligence -toimenpiteitä, jotka on mukautettu tällaisia riskejä koskevien erityisten vaatimusten mukaan. Due diligence -järjestelyn avulla yritykset voivat myös varmistaa, että ne noudattavat kansainvälistä oikeutta ja kansallista lainsäädäntöä, mukaan lukien säännöt, jotka koskevat mineraaleilla käytävää laitonta kauppaa, sekä YK:n sanktiot ja EU:n päätökset, jotka perustuvat Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen (SEU) ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen (SEUT), erityisesti SEUT-sopimuksen 215 artiklan mukaiset rajoittavat toimenpiteet.

OECD:n ohjeissa esitettyihin periaatteisiin perustuvan asetuksen yleisenä tavoitteena on mahdollistaa turvattujen, avointen ja todennettavissa olevien mineraalien toimitusketjujen kehittäminen ja varmistaa, helpottaa ja edistää konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien mineraalien ja metallien vastuullista tuontia EU:hun edistämättä aseellisia konflikteja ja niihin liittyviä ihmisoikeusloukkauksia, ja edistää näin paikallisten yhteisöjen taloudellista kehitystä ja toimeentuloa.

2.2 Due diligence - järjestely – viisi vaihetta

OECD:n due diligence -ohjeisiin perustuva riskiperusteinen due diligence -järjestely jakautuu viiteen vaiheeseen, jotka kaikki on kirjattu myös asetukseen.

Yritysten koko toimitusketjussa olisi

— perustettava vankka hallintojärjestelmä ja laadittava mahdollisesti konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevia mineraaleja ja metalleja koskeva toimintapolitiikka ja viestittävä siitä selkeästi tavarantoimittajille ja yleisesti. Tähän sisältyy konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevia mineraaleja sisältävien tuotteiden louhintaan, kuljetukseen, käsittelyyn, kaupankäyntiin, prosessointiin, sulattamiseen, jalostukseen ja sekoittamiseen, valmistukseen tai myyntiin liittyvien tosiasiallisten olosuhteiden tunnistaminen (asetuksen 4 artikla).

— yksilöitävä ja arvioitava tosiasialliset tai potentiaaliset riskit toimitusketjussa (3) (asetuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohta).

— suunniteltava ja pantava täytäntöön strategia yksilöityihin riskeihin vastaamiseksi, jotta näitä riskejä voidaan estää tai lieventää hyväksymällä ja panemalla täytäntöön riskinhallintasuunnitelma. Tämän tuloksena voidaan päättää, että kauppaa jatketaan riskinvähennystoimien aikana, kauppa keskeytetään tilapäisesti ja jatketaan käynnissä olevia riskinvähennystoimia tai luovutaan yhteistyöstä tavarantoimittajan kanssa, jos riskinvähennystoimissa on epäonnistuttu tai jos tavarantoimittaja on syyllistynyt vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin (esim. lapsityövoiman käytön pahimmat muodot, pakkotyö ja kidutus) tai antaa suoraa tai välillistä tukea valtiosta riippumattomille aseellisille ryhmille (asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohta).

— tehtävä tai teetettävä riippumattomalla kolmannella osapuolella tarkastus yrityksen toiminnasta, prosesseista ja järjestelmistä, joita käytetään panemaan täytäntöön toimitusketjun due diligence -käytännöt toimitusketjun yksilöidyissä kohdissa, erityisesti sulattajien ja jalostajien due diligence -käytäntöjen osalta. (asetuksen 6 artikla)

— raportoitava julkisesti toimitusketjun due diligence -politiikasta ja -käytännöistä, jotta lisätään yleisön luottamusta yritysten toteuttamiin toimenpiteisiin. (asetuksen 7 artikla)

3. KONFLIKTIALUEIDEN JA KORKEAN RISKIN ALUEIDEN MÄÄRITELMÄN YMMÄRTÄMINEN

Asetuksessa sovellettu konfliktialueiden ja korkean riskin alueiden määritelmä on OECD:n due diligence -ohjeiden mukainen siltä osin, mikä on ominaista tällaisille alueille, eikä se rajoita EU:n kantaa siihen, mitä alueita voidaan pitää konfliktialueina ja korkean riskin alueina kyseisen asetuksen soveltamisalan ulkopuolella. Se on annettu yksinomaisesti asetuksen soveltamisalaan kuuluvien metallien ja mineraalien toimitusketjun due diligence -järjestelyä varten, ja sen tarkoituksena on olla käytännöllinen, perusteellinen ja yritysten kannalta helposti ymmärrettävä.

Asetuksessa määritellään konfliktialueet ja korkean riskin alueet seuraavasti (2 artiklan f alakohta):

”alueet, joilla on käynnissä aseellinen konflikti tai jotka ovat epävakaassa konfliktinjälkeisessä tilanteessa, sekä alueet, joiden hallinto ja turvallisuus ovat heikolla pohjalla tai puuttuvat kokonaan, kuten toimintakyvyttömät valtiot, ja joilla kansainvälistä oikeutta rikotaan laajasti ja järjestelmällisesti, mukaan lukien ihmisoikeusrikkomukset”.

Tässä määritelmässä noudatetaan joitakin kansainvälisessä oikeudessa vahvistettuja keskeisiä periaatteita, mukaan lukien ”alueet, joilla on käynnissä aseellinen konflikti”, ”alueet, jotka ovat epävakaassa konfliktinjälkeisessä tilanteessa” ja ”toimintakyvyttömät valtiot”. Näitä periaatteita kuvataan ja selitetään jäljempänä tarkemmin, jotta ne olisi helpompi ymmärtää käytännössä osana yritysten vastuullista toimitusketjun hallintaa.

Lisäksi näiden keskeisten periaatteiden perusteella pitäisi olla mahdollista tarkistaa helposti konfliktialueiden ja korkean riskin alueiden tilanteesta julkisista lähteistä saatavat tiedot, ja niiden pitäisi auttaa yrityksiä tunnistamaan riskejä laajemmin toimitusketjussaan ja mahdollisia vaikutuksia toimintaansa (ks. 4 jakso).

On syytä muistaa, että asetuksessa säädetty toimitusketjun due diligence -järjestely – samoin kuin OECD:n due diligence -ohjeet – liittyy siihen, että yksilöidään ja arvioidaan tiettyjen konfliktialueilta tai korkean riskin alueilta (jotka voivat olla valtiotasoa alempia) peräisin oleviin tai niiden kautta kuljetettaviin metalleihin ja mineraaleihin liittyvien liiketoimien ja -suhteiden haitallisten vaikutusten riskejä. Maakohtaisista tiedoista voidaan saada taustatietoja tarvittavan yleisen due diligence -tason yksilöimiseksi.

Määritelmän keskeinen tekijä Selitys Alueet, joilla on käynnissä aseellinen konflikti Aseellisen konfliktin, laajalle levinneiden väkivaltaisuuksien tai muiden ihmisiä vahingoittavien riskien esiintyminen, siten kuin se kuvataan kansainvälisessä humanitaarisessa oikeudessa, jolla säännellään taistelijoiden käyttäytymistä aseellisissa konflikteissa. Aseellisia konflikteja voi esiintyä eri muodoissa, kuten kansainvälisenä konfliktina tai muuna kuin kansainvälisenä konfliktina, ja siinä voi olla osallisena kaksi tai useampia valtioita, tai se voi koostua vapaussodista, kapinoista, sisällissodista jne. Tarkempia ohjeita ”käynnissä olevasta aseellisesta konfliktista” annetaan vuonna 1949 tehdyissä Geneven yleissopimuksissa, jotka sisältävät kaikki julistetun sodan tai muun aseellisen konfliktin tapaukset, joita saattaa syntyä kahden tai useamman osapuolen välillä, vaikka toinen niistä ei olisikaan tunnustanut sotatilaa, ja kaikki osapuolen alueen osittaisen tai täydellisen miehityksen tapaukset, vaikka kyseisessä miehityksessä ei olisikaan käytetty aseellista vastarintaa. Vuonna 1949 tehtyjä Geneven yleissopimuksia täydentävän pöytäkirjan II (1977) mukaan ohjeita ei sovelleta tilanteisiin, joissa on kyse sisäisistä häiriöistä ja jännitystiloista, kuten mellakoista tai yksittäisistä ja satunnaisista väkivaltaisuuksista ja muista vastaavan luonteisista teoista. Alueet, jotka ovat epävakaassa konfliktinjälkeisessä tilanteessa Alueet, joiden hallinto ja turvallisuus ovat heikolla pohjalla tai puuttuvat kokonaan, kuten toimintakyvyttömät valtiot, ja joilla kansainvälistä oikeutta rikotaan laajasti ja järjestelmällisesti, mukaan lukien ihmisoikeusrikkomukset Alueet, jotka ovat epävakaassa konfliktinjälkeisessä tilanteessa, ovat alueita, joilla aktiivisia vihollisuuksia ollaan lopettamassa ja jotka ovat epävakaita sikäli, että kyseisellä alueella tai valtiolla on heikot valmiudet toteuttaa hallinnon perustoimintoja ja niiltä puuttuu kyky kehittää rakentavia suhteita yhteiskunnan sisällä aiemman konfliktitilanteen vuoksi. Nämä alueet ovat alttiimpia sisäisille tai ulkoisille häiriöille, kuten talouskriiseille tai luonnonmullistuksille. Tällaisissa tapauksissa eli määritelmän jälkimmäisessä kappaleessa tarkoitetuissa tapauksissa (alueet, joiden hallinto ja turvallisuus ovat heikot tai olemattomat) talouden toimijoiden on varmistettava, että alueella on joko institutionaalisia heikkouksia tai puutteellinen hallinto ja kansainvälisen oikeuden laajoja ja järjestelmällisiä rikkomuksia ja ihmisoikeusloukkauksia, jotta ne voivat määritellä alueen konfliktialueeksi ja korkean riskin alueeksi. Näin ollen kansainvälisen oikeuden rikkomuksia koskeva edellytys on kumulatiivinen niihin edellytyksiin nähden, jotka koskevat alueita, jotka ovat epävakaassa konfliktinjälkeisessä tilanteessa, ja alueita, joilla on heikko tai olematon hallinto ja turvallisuus. Jälkimmäisessä tapauksessa esimerkiksi virallisen kaivostoimintaa koskevan lupamenettelyn puute on todiste puutteellisesta hallinnosta. Toimintakyvyttömät valtiot ”Toimintakyvytön valtio” kuvaa äärimmäisten institutionaalisten heikkouksien tilannetta. Toimintakyvyttömään valtioon kuuluvat valta- ja viranomaisrakenteiden luhistuminen, lain ja järjestyksen romahtaminen sekä sellaisten instituutioiden puuttuminen, jotka voivat edustaa valtiota.

4. JULKISESTI SAATAVAT TIEDOT, JOIDEN PERUSTEELLA VOIDAAN TUNNISTAA KONFLIKTIALUEET JA KORKEAN RISKIN ALUEET

Tähän jaksoon sisältyy ohjeellinen, ei-tyhjentävä luettelo julkisesti saatavista tiedoista, joiden avulla yritykset voivat tunnistaa konfliktialueita ja korkean riskin alueita. Ymmärtämällä kansallista ja alueellista taustaa sekä mahdollisia riskejä, jotka liittyvät alueisiin, joilla ne toimivat tai joilta ne suorittavat hankintoja, yritykset pystyvät paremmin räätälöimään due diligence -toimensa. Tällaiset yleisemmät maakohtaiset tiedot voivat olla hyödyllisiä myös arvioitaessa väärinkäytöksiä koskevien syytösten uskottavuutta.

Luetellut julkisesti saatavat tiedot on ryhmitelty konfliktialueiden ja korkean riskin alueiden määritelmässä esitettyjen keskeisten tekijöiden mukaan (ks. 3 jakso):

— KONFLIKTI – tietojen perusteella voidaan arvioida, onko kyseessä ”alue, jolla on käynnissä aseellinen konflikti” tai ”alue, joka on epävakaassa konfliktinjälkeisessä tilanteessa”.

— HALLINTO – tietojen perusteella voidaan arvioida, missä määrin alueilla on heikko tai olematon hallinto ja turvallisuus.

— IHMISOIKEUDET – tietojen perusteella voidaan arvioida, esiintyykö alueella kansainvälisen oikeuden laajoja ja järjestelmällisiä rikkomuksia, mukaan lukien ihmisoikeusrikkomukset (4).

Lisäksi 4.2 jaksossa esitetty luettelo sisältää taustatiedoksi mineraalivaroja koskevia tietolähteitä.

4.1 Miten tietolähteitä voidaan hyödyntää parhaiten

Luetellut tietolähteet ovat ei-kaupallisia eli ne eivät edellytä tilausmaksuja tai muita maksuja. Käyttäessään näitä lähteitä yritysten olisi selvitettävä, tarjoavatko ne päivitettyjä tietoja. Asetuksen mukaan komissio pyytää näiden suuntaviivojen lisäksi ulkoisia asiantuntijoita esittämään konfliktialueista ja korkean riskin alueista ohjeistavan, ei-tyhjentävän ja säännöllisesti ajan tasalle saatettavan luettelon. Euroopan komission yksiköt varmistavat yhdessä tällaisten ulkoisten asiantuntijoiden kanssa tietolähteiden luettelon päivittämisen tarvittaessa, jotta taataan sen tarkoituksenmukaisuus.

Muita yleisempiä tietolähteitä (joista joitakin ei mainita nimenomaisesti jäljempänä olevassa luettelossa), joihin on hyödyllistä tutustua ovat esimerkiksi geologiset tutkimukset, joissa on tietoa mineraalivaroista (Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen geologiset tutkimukset), Euroopan komission raaka-ainetietojärjestelmä, alan johtavien järjestöjen verkkosivustot (esim. Yhdysvaltojen ulkoministeriön maakohtaiset raportit – Governance and Human Rights), raportit, joita julkaisevat YK:n eri virastot (esim. ihmisoikeusneuvosto, UNHCR, OHCHR, UNICEF, UNDP, ILO ja IOM) ja muut kansalaisyhteiskunnan järjestöt (esim. Amnesty International, Global Witness, Human Rights Watch ja IMPACT (aiempi Partnership Africa Canada)). Yritykset voivat myös etsiä ajankohtaisempia, enemmän uutisiin perustuvia tietoja muiden järjestöjen ja tietolähteiden verkkosivustoilta, esim. Punaisen Ristin kansainvälinen komitea, Natural Resource Governance Index, Global Peace Index.

Myös kansallisiin tai alueellisiin lähteisiin tutustuminen olisi hyödyllistä. Kansallisista/alueellisista lähteistä on mahdollista saada perusteellisempia tietoja tilanteesta tietyllä alueella verrattuna maakohtaisiin aggregoituihin tietoihin, vaikkakin niitä on toisinaan vaikeampi hankkia.

Tällaisia tietolähteitä käyttävät yritykset voivat toimia seuraavasti:

1. Hallintojärjestelmässään säilytettyjen toimitusketjua koskevien tietojen perusteella (viisivaiheisen kehyksen vaihe 1, ks. 2 jakso) yritysten olisi ensin pyrittävä määrittelemään mineraalien hankintaan, kaupankäyntiin, käsittelyyn ja kuljetukseen liittyvät maantieteelliset alueet, jotta ne ymmärtäisivät asiayhteyden, jossa louhinta ja kaupankäynti tapahtuvat, ja tunnistaisivat siihen liittyvät riskit.

2. Tätä varten yritykset voivat tutustua jäljempänä lueteltuihin julkisesti saataviin tietoihin (esim. analyyttiset lähteet, kartat/taulukot ja uutiset), jotka kattavat konfliktialueen ja korkean riskin alueen määritelmän kolme keskeistä tekijää (eli konfliktin, hallinnon ja ihmisoikeudet), ymmärtääkseen poliittista ja turvallisuustilannetta ja tunnistaakseen ja arvioidakseen toimitusketjua koskevaan toimintapolitiikkaansa kohdistuvien haitallisten vaikutusten mahdollisia riskejä. Tässä on otettava huomioon OECD:n ohjeiden liite II ja sen täydennysosissa esitetyt varoitusmerkit (”punaiset liput”).

3. Jos jäljempänä luetellut lähteet tarjoavat ristiriitaisia tai tulkinnanvaraisia tietoja, yritysten pitäisi noudattaa erityistä varovaisuutta ennen kuin ne jättävät jonkin alueen tehostettujen due diligence -menettelyjen ulkopuolelle. On syytä korostaa, että due diligence -menettelyä koskeva vastuu liittyy siihen, että tunnistetaan todellisia tai mahdollisia riskejä ja puututaan niihin, jotta estetään tai vähennetään hankintaan, kaupankäyntiin ja liikesuhteisiin liittyvien toimien sekä yrityksen toimintaan liittyvien muiden olosuhteiden haitallisia vaikutuksia. Tämä ei siis liity ainoastaan mineraalien alkuperämaahan tai -alueeseen.

4. Jäljempänä lueteltuja lähteitä päivitetään vaihtelevasti, ja vaikka ne ovat merkityksellisiä, ne eivät välttämättä ole aina täysin tarkkoja. Sen vuoksi niitä olisi käytettävä yhdessä muiden lähteiden kanssa ja täydennettävä tarvittaessa muilla lähteillä. Kun saatavilla on edellä mainittu ulkoisten asiantuntijoiden tarjoama ohjeellinen, ei-tyhjentävä ja säännöllisesti päivitettävä luettelo konfliktialueista ja korkean riskin alueista, se tarjoaa täydentävän tietolähteen.

4.2 Luettelo julkisesti saatavista tietolähteistä

Arvioitava seikka Kattavuus Julkisesti saatavat lähteet Lähteen sisältö KONFLIKTI Maailmanlaajuinen Analyyttiset lähteet Heidelberg Conflict Barometer http://www.hiik.de/?lang=en/ Analyysi tuoreista maailmanlaajuisista konflikteista tekstien ja kuvien muodossa; erillisiä alue- ja maakohtaisia lukuja. Geneva Academy Rule of Law in Armed Conflicts http://www.rulac.org/ Tietokanta ja analyysejä kansainvälisen oikeuden täytäntöönpanosta aseellisissa konflikteissa eri puolilla maailmaa (maailmanlaajuinen kattavuus ja lyhyitä yleiskatsauksia). Assessment Capacities Project – Global Emergency Overview https://www.acaps.org/countries/ Maailmankartta ja maakohtaisia analyysejä maista, joissa on ”huolestuttava tilanne”, ”humanitaarinen kriisi” ja ”vakava humanitaarinen kriisi”. Karttoja tai taulukoita Uppsala Conflict Data Programme – Georeferenced Event Dataset http://www.ucdp.uu.se/ged/ Interaktiivinen kartta järjestäytyneen väkivallan tapahtumista uutislähteiden perusteella; mukaan luettuna kuolonuhrit, väkivallan tyyppi (valtio, ei valtio, yksipuolinen); käyttäjä voi tarkastella lähemmin yksittäistä tapahtumaa. CrisisWatch http://www.crisisgroup.org Tilanne merkittävimmissä maailmanlaajuisissa konfliktitilanteissa tai mahdollisissa konfliktitilanteissa; interaktiivinen kartta ja tietokanta, joiden avulla tilannetta voidaan arvioida valituissa maakohtaisissa tapauksissa vuosina 2003–2018. Global Peace Index http://www.visionofhumanity.org Interaktiivinen kartta, joka mittaa maailmanlaajuista rauhaa laadullisten ja määrällisten indikaattoreiden perusteella (turvallisuus- ja poliisiviranomaiset, poliittinen epävakaus, järjestäytynyt konflikti, asevoimien henkilöstö jne.). Major Episodes of Political Violence http://www.systemicpeace.org Kartat ja taulukot, joissa on lueteltu esimerkiksi aseelliset konfliktitapaukset (myös kuolonuhrit) maailmassa vuosina 1946–2017. Alueellinen Armed Conflict Location and Event Data http://www.acleddata.com/ Konfliktien kehityssuuntauksia koskevat raportit ja analyysit, mukaan lukien kuukausittaiset selvitykset poliittisesta väkivallasta Afrikassa, Lähi-idässä ja Aasiassa reaaliaikaisten tietojen perusteella, ja analyysit nykyisestä ja aiemmasta dynamiikasta tietyissä valtioissa. International Peace Information Service – Conflict Mapping http://ipisresearch.be/ Kartat Kongon demokraattisesta tasavallasta (konfliktit/konfliktialueiden mineraalit), Keski-Afrikan tasavallasta, Sudanista ja Etelä-Sudanista (kiistellyt alueet, tapahtumat, luonnonvarat, koulutus, yhteisön väkivalta ja valtion sisäinen ja valtioiden välinen väkivalta); kartoista esitetään analyysi. International Tin Association https://www.internationaltin.org/ http://www.itsci.org/ Tinan toimitusketjualoitteessa (iTSCi) esitetään arviointiraportteja turvallisuustilanteesta kaivoksilla, jotka sijaitsevat Ruandassa, Kongon demokraattisen tasavallan itäisissä maakunnissa, Burundissa ja Ugandassa. Mining Conflicts in Latin America http://ejatlas.org/featured/mining-latam Ympäristöasioihin liittyvää oikeutta koskevassa kartastossa dokumentoidaan ja luokitellaan taustatietoja varten sosiaalisia konflikteja, joihin liittyy ympäristönsuojelukysymyksiä. HALLINTO Maailmanlaajuinen Worldwide Governance Indicators http://info.worldbank.org/governance/wgi Tietokokonaisuus, jossa on päivitettyjä aggregoituja ja yksittäisiä hallintoindikaattoreita maakohtaisesti; hallinnon kuusi ulottuvuutta; maakohtaisissa raporteissa esitetään yhteenveto indikaattoreista maittain. Fragile States Index http://ffp.statesindex.org Indeksi, jossa keskitytään riski-indikaattoreihin; perustuu uutisartikkeleihin ja raportteihin. Corruption Perception Index http://www.transparency.org/research/cpi/overview Korruptioindeksi. National Resource Governance Institute https://resourcegovernance.org/ Maakohtaisia tietoja ja vertailevia analyysejä luonnonvarojen hallintaan liittyvistä seikoista. IHMISOIKEUDET Maailmanlaajuinen Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston (UNSC) päätöslauselmat http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions UNSC:n päätöslauselmat tarjoavat hyödyllisen kuvauksen poliittisesta ja turvallisuustilanteesta huolta aiheuttavissa maissa vuosittain. Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvosto http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx Yleisiä kausittaisia katsauksia. Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx Maakohtaisia tietoja ihmisoikeuskysymyksistä. Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP) – Kansainväliset inhimillisen kehityksen indikaattorit – Maaprofiilit http://hdr.undp.org/en/countries Vuotuiset maaraportit maakohtaisista ihmisoikeuskäytännöistä, maailmanlaajuinen kattavuus. Amnesty International https://www.amnesty.org/en/countries/ Global Witness https://www.globalwitness.org/en-gb/ Human Rights Watch https://www.hrw.org/ Mines and Communities http://www.minesandcommunities.org/ Uutisartikkeleita ja analyysejä globaalista kaivostoiminnasta ja sen vaikutuksista; luokiteltu teeman, maan, yrityksen, mineraalien perusteella. MINERAALIVARAT JA -TUOTANTO Maailmanlaajuinen British Geological Survey https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html Maakohtaiset raportit kansainvälisistä mineraalitilastoista ja -tiedoista. U.S. Geological Survey http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ Maakohtaiset raportit kansainvälisistä mineraalitilastoista ja -tiedoista. EU:n raaka-aineita koskeva tietojärjestelmä http://rmis.jrc.ec.europa.eu/ Tietoja raaka-aineisiin liittyvästä tuotannosta, kauppavirroista ja toimintapolitiikasta.

Edellä mainittujen julkisesti saatavien tietolähteiden lisäksi on odotettavissa, että OECD tarjoaa lisätietoja, jotka ovat merkityksellisiä konfliktialueiden ja korkean riskin alueiden tunnistamisessa (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Myös humanitaarisiin kriiseihin ja katastrofeihin liittyvistä riskeistä voidaan saada taustatietoja, ja ne voivat viitata alueille, joilla voi syntyä aseellisia konflikteja. Tältä osin hyödyllinen tietolähde on INFORM (pysyvän yhteistyökomitean ja Euroopan komission yhteistyöhanke;. http://www.inform-index.org). Toinen tässä yhteydessä hyödyllinen väline on Global Conflict Risk -indeksi (Euroopan komission Yhteisen tutkimuskeskuksen kehittämä avoin näyttöpohja tukemaan pitkän aikavälin konflikteihin liittyvää päätöksentekoa; http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).

Euroopan komissio tarjoaa lisäksi tukea COSME-ohjelman kautta pk-yrityksille niiden pyrkimyksissä ottaa käyttöön ja panna täytäntöön toimintapolitiikkaa, joka koskee mineraalien vastuullista hankintaa. Tuen odotetaan liittyvän osittain konfliktialueiden ja korkean riskin alueiden tunnistamiseen asetuksen (EU) 2017/821 nojalla.

5. MINERAALIEN TOIMITUSKETJUJEN RISKINARVIOINTI – VAROITUSMERKIT TEHOSTETTUA DUE DILIGENCE -MENETTELYÄ VARTEN

5.1 Varoitusmerkit ja yleiset näkökohdat

Asetuksessa ja OECD:n due diligence -ohjeissa vahvistettu due diligence -prosessi ei rajoitu siihen, että tunnistetaan ja pienennetään riskejä, jotka liittyvät mineraalien alkuperään ja kuljettamiseen konfliktialueilla ja korkean riskin alueilla. Yritysten on OECD:n due diligence -ohjeiden mukaisesti otettava huomioon ja esitettävä tietoja riskeistä, jotka liittyvät mineraalien kauppaan, käsittelyyn ja vientiin mineraalien toimitusketjun alkupäässä ja epätavallisissa olosuhteissa.

Tätä varten OECD:n due diligence -ohjeiden täydennysosissa esitetään luettelo nk. ”punaisen lipun” tilanteista, jotka edellyttävät tehostettua due diligence -menettelyä, muun muassa lisätietojen keruuta yrityksen hallintojärjestelmän kautta, erityisesti seuraavissa tilanteissa:

A. Varoitusmerkkejä herättävät mineraalien alkuperä- ja kauttakuljetusalueet — Jos mineraalit ovat peräisin konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta tai kuljetettu niiden kautta; — Jos mineraalien väitetään olevan peräisin maasta, jonka kautta tiedetään tai perustellusti epäillään kuljetettavan mineraaleja konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta; — Jos mineraalit ovat peräisin maasta, jossa on kyseisen mineraalin vähäiset tiedossa olevat mineraalivarat tai -varannot, todennäköiset varat tai odotetut tuotantotasot (eli mineraalien ilmoitetut määrät eivät vastaa tiedossa olevia mineraalivaroja tai odotettuja tuotantomääriä). Kussakin näistä sijaintiin perustuvista varoitusmerkkitilanteista, erityisesti tilanteissa, joissa hallinto on heikko tai olematon, riski kasvaa, jos rahanpesun ja korruption vastaisen lainsäädännön, tullivalvonnan ja muun valtion valvontaan liittyvän lainsäädännön täytäntöönpano on heikkoa, jos toiminnassa on epävirallisia pankkijärjestelmiä ja jos käteisen käyttö on yleistä.

B. Tavarantoimittajiin liittyvät varoitusmerkit — Jos yrityksen tavarantoimittaja tai muu tiedossa oleva toimitusketjun alkupään yritys toimii jollakin edellä mainitulla varoitusmerkkejä herättävällä mineraalien alkuperä- ja kauttakuljetusalueella tai sillä on osakkeenomistajia tai muita etuyhteyksiä sellaisten tavarantoimittajien joukossa, jotka toimittavat mineraaleja joltakin edellä mainitulta varoitusmerkkejä herättävältä mineraalien alkuperä- ja kauttakuljetusalueelta. — Jos yrityksen tavarantoimittajien tai muiden tiedossa olevien toimitusketjun alkupään yritysten tiedetään hankkineen mineraaleja varoitusmerkkejä herättävältä mineraalien alkuperä- ja kauttakulkualueelta viimeisten kahdentoista kuukauden aikana. — Kullan osalta: jos kullan väitetään olevan peräisin kierrätys-/romulähteistä tai eri lähteistä ja se on jalostettu maassa, jonka kautta tiedetään tai perustellusti epäillään kuljetettavan kultaa konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta.

C. Olosuhteisiin liittyvät varoitusmerkit — Jos yrityksen hallintojärjestelmään kerättyjen tietojen kautta yksilöidään poikkeavuuksia tai epätavallisia olosuhteita, jotka antavat aihetta epäillä perustellusti, että mineraalien louhinta, kuljetus tai kauppa saattaa edistää konflikteja tai vakavia väärinkäytöksiä.

5.2 Tiettyjen varoitusmerkkien tunnistaminen ja asianmukaisen due diligence -menettelyn varmistaminen

Sen jälkeen kun yrityksen riskinarvioinnissa on yksilöity 5.1 kohdassa esitettyjä varoitusmerkkejä, yritysten olisi tarkasteltava perusteellisesti näiden varoitusmerkkien asiayhteyttä keräämällä lisätietoja hallintojärjestelmänsä kautta ja varmistamalla, että riskit otetaan asianmukaisesti huomioon.

Kuten OECD:n due diligence -ohjeissa tuodaan esiin, due diligence on riskiperusteinen ja vaiheittainen lähestymistapa, jota varten yritysten on otettava käyttöön asianmukaiset hallintojärjestelmät ja -prosessit, kartoitettava tosiasialliset olosuhteet koko toimitusketjussa ja tunnistettava riskit, jotka saattavat johtaa siihen, että ne toteuttavat tehostetun due diligence -menettelyn.

Seuraavien suuntaviivojen pitäisi avustaa yrityksiä hankkimaan merkityksellisiä tietoja varoitusmerkkitilanteista ja räätälöimään due diligence -menettelyjään asianmukaisesti. Jäljempänä lueteltuja tietolähteitä päivitetään vaihtelevasti, ja vaikka ne ovat merkityksellisiä, ne eivät välttämättä ole aina täysin tarkkoja. Sen vuoksi niitä olisi käytettävä yhdessä muiden lähteiden kanssa ja täydennettävä tarvittaessa muilla lähteillä.

A. Varoitusmerkkejä herättävät mineraalien alkuperä- ja kauttakuljetusalueet — Varoitusmerkki: Mineraalit, jotka ovat peräisin konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta tai kuljetettu niiden kautta Tehostettu due diligence -menettely käynnistyy, jos mineraalit ovat peräisin konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta tai kuljetettu niiden kautta. Tällaisten alueiden tunnistamista käsitellään näiden suuntaviivojen 4 jaksossa. — Varoitusmerkki: Mineraalien väitetään olevan peräisin maasta, jonka kautta tiedetään tai perustellusti epäillään kuljetettavan mineraaleja konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta. Yritysten olisi arvioitava, missä määrin seuraavat seikat pätevät: — On arvioitava ”hallintoa ja muita maahan liittyviä ongelmia”, jotta voidaan määrittää, missä määrin mailla tai alueilla on määräysvaltaa rajojensa suhteen ja käytössä asianmukaiset sisäisen valvonnan mekanismit, jotta varmistetaan uskottava ja dokumentoitu mineraalien kaupan jäljitettävyys, jolla torjutaan kauttakuljetukseen liittyviä riskejä heikon hallinnon tapauksessa. Indikaattorit Tietolähteet (5) — Ilmoitetulla alkuperämaalla on vuotavat rajat tai heikko tullivalvonta tavaroiden osalta. — Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston (UNSC) päätöslauselmat (ks. 4 jakso) — Paikallisten suurlähetystöjen, EU:n tai muiden edustustojen toimittamat tiedot — Korruption vastaisten lakien täytäntöönpano on heikkoa ja kaivostoiminnan ja kaupan alalla on raportoitu korruptiotapauksista. — Rahanpesun vastaisia tai pankkitoiminnan valvontaan liittyviä lakeja ei ole riittävästi tai niiden täytäntöönpano on heikkoa. — Talous perustuu pääosin käteiseen, erityisesti mineraalien kaupassa. — Rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastainen toimintaryhmä (FATF) http://www.fatf-gafi.org/countries/ — Transparency International -järjestön määrittämä korruptioindeksi (Corruption Perception Index) http://www.transparency.org/research/cpi/overview — Maailmanpankin määrittämä maailmanlaajuinen hallintotapaa koskeva indikaattori (Worldwide Governance Indicator) http://info.worldbank.org/governance/wgi — Global Financial Integrity -järjestön raportit http://www.gfintegrity.org/ — Ks. näiden suuntaviivojen 4 jakso, ”Hallintotapa” — ”Välitön läheisyys, alueelliset ja historialliset seikat” antavat tietoa siitä, miten todennäköisesti alkuperästä annetaan vääristeltyjä tietoja, jos kyseessä on salakuljetus naapurimaista, maista, joiden kanssa on historiallisia siteitä, tai maista, jotka tarjoavat verokannustimia. Indikaattorit Tietolähteet — Ilmoitettu alkuperämaa rajoittuu suoraan alueisiin, joilla laittomat aseelliset ryhmät, julkiset turvallisuusjoukot tai rikollisjärjestöt ovat osallisina mineraalien tuotannossa ja kaupassa. — Ilmoitetulla alkuperämaalla on taloudellisia siteitä konfliktialueisiin ja korkean riskin alueisiin ja niihin liittyvään laittomaan mineraalikauppaan. — Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston (UNSC) päätöslauselmat — Paikalliset suurlähetystöt, EU:n edustustot — Ks. näiden suuntaviivojen 4 jakso, ”Konflikti” — Alkuperämaan verotuspolitiikka kannustaa salakuljettamaan mineraaleja kauttakulkumaihin, joissa raaka-aineiden vientiä ei veroteta tai verotetaan huomattavasti vähemmän. — OECD:n tietokanta raaka-aineiden vientirajoituksista http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm — Varoitusmerkki: Mineraalien väitetään olevan peräisin maasta, jolla on vähäiset tiedossa olevat varat/varannot tai odotetut tuotantotasot Jäljempänä olevassa tarkistuslistassa esitetään ”mineraali- ja toimitusketjukohtaisia seikkoja”. Osana due diligence -järjestelmäänsä yritysten olisi erityisesti varmennettava, onko väitetyllä alkuperämaalla tosiasiallisesti kyseisen mineraalin tiedossa olevia geologisia luonnonvaroja tai odotettuja tuotantotasoja. Yritysten olisi myös kohtuudella arvioitava, onko ilmoitettu alkuperä taloudelliselta kannalta järkevä – kuten lähellä sijaitsevat ja houkuttelevat markkinat. Indikaattorit Tietolähteet — Ilmoitetun alkuperämaan tiedossa olevat mineraalivarat tai -varannot, todennäköiset varannot tai odotetut tuotantotasot ovat vähäiset; huomioon on otettava myös mineraalien erityisominaisuudet. — Ilmoitetussa alkuperämaassa on laaja epävirallinen tai pienimuotoisen kaivostoimintasektori, johon liittyvät riskit ovat yleensä suurempia. — British Geological Survey: https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html — USGS U.S. Geological Survey: http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ — EU:n jäsenvaltioiden kansalliset geologiset palvelut — Väitetyn alkuperämaan geologiset palvelut

B. Tavarantoimittajiin liittyvät varoitusmerkit — Varoitusmerkki: Jos yrityksen tavarantoimittajat tai muut tiedossa olevat toimitusketjun alkupään yritykset toimivat jollakin varoitusmerkkejä herättävällä mineraalien alkuperä- ja kauttakulkualueella tai niillä on osakkeenomistajia tai muita etuja sellaisten tavarantoimittajien joukossa, jotka toimittavat mineraaleja joltakin edellä mainitulta varoitusmerkkejä herättävältä mineraalien alkuperä- ja kauttakulkualueelta ja jos yrityksen tavarantoimittajien tai muiden tiedossa olevien toimitusketjun alkupään yritysten tiedetään hankkineen mineraaleja varoitusmerkkejä herättävältä mineraalien alkuperä- ja kauttakulkualueelta viimeisten kahdentoista kuukauden aikana. Tavarantoimittajakohtaisten tietojen olisi oltava pääasiassa peräisin yritysten due diligence -järjestelmänsä täytäntöönpanon kautta keräämistä tiedoista. Kun saatavilla on yrityksen tavarantoimittajan tai muun tiedossa olevan toimitusketjun alkupään yrityksen identiteetti, yritysten olisi pyrittävä todentamaan, toimiiko tavarantoimittaja varoitusmerkkejä herättävällä alueella: — Etsimällä internetistä yleistä tietoa kyseisestä tavarantoimittajasta/toimitusketjun alkupään yrityksestä, myös hallitusten ja kansainvälisten organisaatioiden raporteista (erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien asiantuntijaryhmän raportit) ja laajemmin kansainvälisten ja paikallisten tiedotusvälineiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden raporteista. — Tutkimalla yritysten verkkosivustoja ja saatavilla olevia due diligence -raportteja (esimerkiksi pyytämällä tietoja Yhdysvaltojen arvopaperi- ja pörssikomitealta). — Tarkistamalla sulattajien/jalostajien luetteloista voimassa olevia due diligence -järjestelyjä ja Euroopan komission tulevan luettelon eri puolilla maailmaa toimivista vastuullisista sulattamoista ja jalostamoista sitten, kun se on saatavilla; — Etsimällä tietoa kansallisista kaupparekistereistä, jotka voivat antaa viitteitä päätoimipaikan sijainnista ja mahdollisesti operatiivisista tytäryhtiöistä. Yritykset voivat myös konsultoida yritysten tosiasiallisia omistajia koskevia rekistereitä sekä kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevan aloitteen (EITI) piirissä laadittuja maakohtaisia raportteja (jotka sisältävät yhä enemmän tietoa kaivos- ja kaivannaisteollisuudessa toimivien yritysten tosiasiallisista omistajista).

C. Varoitusmerkkeihin liittyvät olosuhteet — Varoitusmerkki: Jos yrityksen hallintojärjestelmään kerättyjen tietojen kautta yksilöidään poikkeavuuksia tai epätavallisia olosuhteita, jotka antavat aihetta epäillä perustellusti, että mineraalien louhinta, kuljetus tai kauppa saattaa edistää konflikteja tai vakavia väärinkäytöksiä. Nämä toimintakohtaiset tiedot ovat lähes kokonaan peräisin yritysten due diligence -järjestelmänsä täytäntöönpanon kautta keräämistä tiedoista. Poikkeavuudet tai epätavalliset olosuhteet voivat olla erilaisia. OECD:n due diligence -ohjeiden kultaa koskevassa täydennysosassa annetaan esimerkiksi, että jos maassa käytetään tyypillisesti 14 k:n (58 %) koruja, herättää epäilyksiä, jos myytäväksi tarjotaan kierrätyskoruja, joiden kultapitoisuus on 90 prosenttia. Esimerkiksi annetaan myös tilanne, jossa toimitusketjun alkupään toimittaja (esim. paikallinen viejä) pystyy selittämättömästi kasvattamaan viedyn materiaalin määrää lyhyessä ajassa, sekä raportit yleisistä mineraalivarojen varkauksista alueella, jolta eurooppalaisen tuojan hankkimat mineraalit ovat todennäköisesti peräisin. Muita esimerkkejä ”epätavallisista olosuhteista” erityisesti kullan (ja muiden jalometallien) osalta löytyy rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (FATF) ohjeiden ”Risk-based guidance for dealers in precious metals and stones” (6) 111 kohdasta sekä Kanadan ”Financial Transaction and Reports Analysis Centre” -keskuksen raportista ”Risk-based approach workbook for Dealers in Precious Metals and Stones” (7). Esimerkiksi voidaan mainita, jos — aiemmin tuntematon asiakas pyytää, että jalostaja muuttaa kullan harkoiksi. — kullan puhtaus, paino, alkuperä ja arvo on luokiteltu väärin tulli-ilmoituksessa. — henkilöt tai yritykset, joilla ei ole lisenssiä, tuottavat ja myyvät kultaa. — kultaharkon fyysiset ominaisuudet eivät ole toimialan standardien mukaisia.

(1) Asetuksen (EU) 2017/821 2 artiklan 1 kohdan mukaan ’unionin tuojalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ilmoittaa mineraaleja tai metalleja luovutettaviksi vapaaseen liikkeeseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1), 201 artiklan mukaisesti, taikka luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jonka puolesta tällainen ilmoitus tehdään komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä tiettyjä unionin tullikoodeksin säännöksiä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 1), liitteessä B olevissa tietoelementeissä 3/15 ja 3/16 tarkoitetun mukaisesti.

(2) OECD:n ohjeet ”The OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas (Second Edition, OECD 2013)” toimivat puitteina toimitusketjun due diligence -käytäntöjen toteuttamiselle asetuksen (EU) 2017/821 nojalla.

(3) Riskit siten kuin OECD:n due diligence -ohjeiden liitteessä II esitetään, mukaan luettuna sen täydennysosissa määriteltyihin varoitusmerkkeihin eli ”punaisiin lippuihin” liittyvät riskit.

(4) Ihmisoikeuksien määritelmän osalta ks. ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskeva yleissopimus; https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_ENG.pdf

(5) Tietoja olisi tapauksen mukaan päivitettävä säännöllisesti

(6) http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf

(7) http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp