Komission asetus (EY) N:o 2563/1999, annettu 3 päivänä joulukuuta 1999, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien CD-levykoteloiden tuonnissa



Virallinen lehti nro L 310 , 04/12/1999 s. 0017 - 0029



KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2563/1999, annettu 3 päivänä joulukuuta 1999, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien CD-levykoteloiden tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98(2), ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut asiasta neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A MENETTELY 1) Komissio ilmoitti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 5 päivänä maaliskuuta 1999 julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä "menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus", polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien CD-levykoteloiden yhteisöön suuntautuvan tuonnin osalta(3). 2) Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli tammikuussa 1999 jättänyt European Plastics Converters (EuPC) edustaen yhteisön tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan CD-levykoteloiden tuotannosta yhteisössä. Valitukseen sisältyneitä todisteita kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta pidettiin riittävinä oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. 3) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tehneille yhteisön tuottajille ja niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkemyksensä kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia kuulemista pyytäneitä osapuolia kuultiin asiassa. 4) Jotta Kiinan kansantasavallan vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan pyytää, että niitä kohdellaan markkinatalousolosuhteissa toimivina yrityksinä tai että niille myönnetään yksilöllinen kohtelu, komissio lähetti markkinatalousaseman tunnustamista ja yksilöllistä kohtelua koskevat hakulomakkeet niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti komissiolle markkinatalousaseman tunnustamista koskevan hakemuksen ja yksi tuottaja pyysi, että sille myönnettäisiin yksilöllinen kohtelu. 5) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille niille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan. Vastaukset saatiin kahdeksalta yhteisön tuottajalta, kolmelta hongkongilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joilla oli tuotantolaitoksia Kiinan kansantasavallassa, ja kymmeneltä etuyhteyttä vailla olevalta yhteisön tuojalta. 6) Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: a) Yhteisön tuottajat - La Française des Plastiques, Louvigné-de-Bais, Ranska - La Vendéenne des Plastiques, Chantonnay, Ranska - NEPCO SA, Pont L'Evêque, Ranska - Allainé, SA, Miribel, Ranska - Neoplastik Verpackungssysteme GmbH & Co, Braunschweig, Saksa - EPM BV, Helmond, Alankomaat - Estudios Gema SA, Barcelona, Espanja - White Knight Ltd, Eastbourne, Yhdistynyt kuningaskunta b) Hongkongilaiset vientiä harjoittavat tuottajat, joilla on tuotantolaitoksia Kiinan kansantasavallassa - ACME Cassette Manufacturing Ltd, Hongkong - Golden Age A-V Products Ltd, Hongkong - Viva Magnetics Limited, Hongkong c) Tuojat/käyttäjät - AVP Europe BV, Sittard, Alankomaat - EMI Compact Disc (Holland) BV, Beek, Alankomaat - H.V. T.R.S. BV, Uden, Alankomaat 7) Polkumyyntiä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän maaliskuuta 1998 ja 28 päivän helmikuuta 1999 välisen ajan, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahinkoa koskeva tarkastelu kattoi tammikuun 1995 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson. B TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote 8) Tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavat CD-levykotelot, jäljempänä "CD-kotelot", joita käytetään kaikentyyppisten laserlevyjen kuten CD-äänilevyjen, CD-R-levyjen (CD-Recordable eli tallentavat CD-levyt), CD-ROM-levyjen ja DVD-levyjen (Digital Video Disc eli digitaaliset kuvalevyt) kuljettamiseen tai pakkaamiseen. Kotelot on valmistettu polystyreenistä ja niissä on yleensä päällyskuori (joka muodostuu pohjaosasta ja kannesta) ja yksi tai useampi levyalusta. Niihin sopii yksi tai useampi CD-levy. Levyalustat on kiinnitetty joko päällyskuoren pohjaosaan tai kanteen ja niiden keskellä on levyn kiinnittämiseen tarkoitettu keskiö. CD-kotelot toimitetaan joko päällyskuorien ja levyalustan muodostamana valmiina kokonaisuutena tai, kun kyse on teollisesta käytöstä, päällyskuoret ja levyalustat erikseen. CD-kotelot luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 3923 10 00. Erilliset levyalustat ja kotelon pohjaosat ja kannet luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 3923 90 90. 2. Samankaltainen tuote 9) Kiinan kansantasavallasta yhteisöön viedyn tuotteen ja vertailumaan kotimarkkinoilla myydyn tuotteen (ks. johdanto-osan 17 ja 18 kappale jäljempänä) sekä yhteisön tuottajien yhteisössä tuottaman ja myymän tuotteen todettiin olevan periaatteessa samanlaisia fyysisiltä ja teknisiltä ominaispiirteiltään ja käyttötarkoitukseltaan, minkä vuoksi ne ovat neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä "perusasetus", 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. C POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo i) Markkinatalousasema 10) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa säädetään, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo määritetään 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, jotka pystyvät osoittamaan täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset eli toimivansa markkinatalousolosuhteissa asianomaisen samankaltaisen tuotteen valmistuksen ja myynnin osalta. 11) Kuten edellä johdanto-osan 4 kappaleessa todettiin, neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti komissiolle markkinatalousaseman tunnustamista koskevan hakemuksen. Yksi näistä hakemuksista oli hylättävä, koska asianomainen yritys ei osallistunut tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon. Toinen yritys peruutti hakemuksensa. Kaksi jäljellä olevaa yritystä (jäljempänä "yritys A" ja "yritys B") oli toimittanut asianmukaisesti perustellun hakemuksen Kiinan kansantasavallassa toimivien tytäryhtiöidensä puolesta, joten komissio hankki ja tarkisti kaikki markkinatalousaseman määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tutkimuksia asianomaisten yritysten toimitiloissa. 12) Yritys A on hongkongilainen CD-koteloiden viejä, joka hoitaa hallintoon, markkinointiin ja myyntiin liittyvät toiminnot sekä raaka-aineiden ja tuotantokoneiston hankinnat ja jolla on tuotantolaitos Kiinan kansantasavallassa. Tuotteet valmistetaan sisäisessä jalostusmenettelyssä. Tuotantolaitoksella ei ollut Kiinan kansantasavallassa yrityksen oikeudellista muotoa. Sillä ei ollut oikeutta myydä tuotteitaan Kiinan kansantasavallan markkinoilla, vaan sen piti viedä maasta koko tuotantonsa. Sen tilejä ei myöskään tarkastettu erikseen. Ne oli yhdistetty emoyhtiön tileihin. Näistä syistä komissio päätti, että yrityksen A tuotantolaitos Kiinan kansantasavallassa ei täytä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettuja vaatimuksia, joiden mukaan yrityksen on pystyttävä osoittamaan toimivansa markkinatalousolosuhteissa samankaltaisen tuotteen valmistuksen ja myynnin osalta. 13) Yritys B on hongkongilainen CD-koteloiden viejä, jolla on kaksi tuotantolaitosta Kiinan kansantasavallassa (jäljempänä "tehdas a" ja "tehdas b"). Komissio totesi, että hongkongilainen emoyhtiö hoiti hallintoon, markkinointiin ja myyntiin liittyvät toiminnot ja että valmistus tapahtui Kiinan kansantasavallassa sijaitsevissa tuotantolaitoksissa sisäisessä jalostusmenettelyssä. 14) Tehdas a Tehdas a on osakeyhtiö, joka on rekisteröity Kiinan kansantasavallassa yrityksen B kokonaan omistamana ulkomaisena tytäryhtiönä. Hongkongilainen emoyhtiö tekee kaikki hintoihin, tuotantopanoksiin, teknologiaan, myyntiin ja investointeihin liittyvät päätökset ilman, että Kiinan kansantasavallan viranomaiset puuttuvat asiaan. Yrityksellä on kansainvälisiä normeja vastaava kirjanpito, joka tarkastetaan erikseen. Sen liiketoimiin ei todettu kohdistuvan aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia merkittäviä vääristymiä. Se kuuluu Kiinan kansantasavallan konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön piiriin, koska sillä on yrityksen oikeudellinen muoto Kiinan kansantasavallassa. Komissio ei ollut täysin varma siitä, takaisiko yritykseen sovellettava Kiinan kansantasavallan konkurssilaki riittävässä määrin sen toiminnan oikeusvarmuuden ja vakauden, mutta tutkimus osoitti, että yrityksen tilannetta voitiin tässä suhteessa pitää kokonaisuutena katsoen tyydyttävänä. Valuuttojen muuntamisessa käytettiin Kiinan keskuspankin määrittämää valuuttakurssia sellaisena kuin paikalliset pankit sitä soveltavat. Komissio päätti edellä mainituista syistä, että tehdas a täyttää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. 15) Tehdas b Komissio totesi, että tehtaan b tilanne vastasi yrityksen A tuotantolaitoksen tilannetta. Koska näin ollen oli olemassa suuri vaara, että polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kierrettäisiin kanavoimalla yhteisöön suuntautuva vienti sen kiinalaisen tuottajan kautta, jonka polkumyyntimarginaali oli alempi, komission yksiköt päättivät määrittää tehtaille a ja b yhden yhteisen polkumyyntimarginaalin. 16) Asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja yhteisön tuotannonala saivat mahdollisuuden esittää huomautuksia edellä selostetuista päätelmistä. Merkittäviä huomautuksia ei kuitenkaan esitetty. ii) Vertailumaa 17) Koska Kiinan kansantasavaltaa koskeva normaaliarvo on määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaisesti, komissio ehdotti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, että Thaimaa valittaisiin normaaliarvon määrittämisessä käytettäväksi kolmanneksi markkinatalousmaaksi eli vertailumaaksi. Vientiä harjoittavat tuottajat eivät esittäneet tätä ehdotusta koskevia vastalauseita menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Ainoa tiedossa oleva asianomaista tuotetta valmistava thaimaalainen yritys kuitenkin kieltäytyi toimimasta yhteistyössä komission kanssa. 18) Komissio ehdotti tämän jälkeen vertailumaaksi Kanadaa. Yhteen kiinalaisista viejistä etuyhteydessä oleva kanadalainen tuottaja ilmoitti olevansa valmis toimimaan yhteistyössä. Kanada on yksi niistä harvoista Euroopan yhteisön ja Kiinan kansantasavallan ulkopuolisista maista, joissa tuotetaan ja myydään CD-koteloita. Kanadassa on lisäksi avoimet markkinat, joilla harjoitetaan sekä CD-koteloiden tuontia että vientiä. Tutkimuksen osapuolille ilmoitettiin, että komission tarkoituksena oli valita Kanada vertailumaaksi, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia asian johdosta. Yksikään niistä ei asettanut kyseenalaiseksi tätä valintaa, joten komissio päätti käyttää Kanadaa vertailumaana. iii) Normaaliarvon määrittäminen 19) Koska se tuottaja (yritys B), jonka toisen Kiinan kansantasavallassa sijaitsevan tytäryhtiön (tehtaan a) katsottiin toimivan markkinatalousolosuhteissa, ei myynyt asianomaista tuotetta kyseisen maan kotimarkkinoilla, normaaliarvo muodostettiin sen osalta laskennallisesti. Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kyseisen tytäryhtiön tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto laskettiin prosenttiosuutena vertailumaan tuotantokustannuksista tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen kotimarkkinamyynnin perusteella; tätä prosenttiosuutta sovellettiin sitten kyseessä olevan tytäryhtiön tuotantokustannuksiin. 20) Muiden Kiinan kansantasavallan vientiä harjoittavien tuottajien osalta normaaliarvo määritettiin kanadalaisen tuottajan sellaisia tuotteita koskevien kotimarkkinahintojen ja kustannusten perusteella, jotka vastasivat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön myymiä tuotteita. Samankaltaista tuotetta todettiin myydyn edustavassa määrin, koska kanadalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli tutkimusajanjaksona enemmän kuin 5 prosenttia yhteisöön suuntautuvan viennin määrästä, mikä perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan edustavuuden rajaksi näissä tapauksissa. 21) Kiinan kansantasavallan vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön viemiä tuotetyyppejä vastaavien tuotetyyppien myyntiä Kanadan kotimarkkinoilla pidettiin tyyppikohtaisesti edustavana, jos se täytti tämän saman ehdon. Kolmen neljästä Kanadan markkinoilla tuotetusta tuotetyypistä todettiin täyttävän kyseisen ehdon. 22) Jotta lisäksi voitaisiin määrittää, oliko näitä kolmea tuotetyyppiä myyty riittävässä määrin tavanomaisessa kaupankäynnissä, kotimarkkinoiden myyntihintaa verrattiin tuotannon kokonaiskustannuksiin eli valmistuskustannuksiin, joihin oli lisätty myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset. Jos myyntihinnan painotettu keskiarvo oli sama tai suurempi kuin tuotannon painotettu keskimääräinen yksikkökustannus ja jos yli 80 prosenttia tietyn tuotetyypin myynnistä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, normaaliarvoksi määritettiin kaikkien liiketoimien painotettu keskimääräinen hinta. Asian todettiin olevan näin kaikkien kolmen tuotetyypin osalta. Näiden kolmen tuotetyypin normaaliarvo määritettiin siten kaiken kotimarkkinamyynnin perusteella. 23) Neljättä Kanadan kotimarkkinoilla tuotettua tuotetyyppiä ei myyty edustavassa määrin eli sen myynti ei täyttänyt 5 prosentin edustavuutta koskevaa ehtoa. Tämän tuotetyypin normaaliarvo muodostettiin tästä syystä perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä tuottajan tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voiton määrä määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtunutta myyntiä koskevien tietojen perusteella. 24) Vain edellä mainittuja neljää tuotetyyppiä, joiden osuus asianomaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuotteen yhteisöön suuntautuneen viennin arvosta tutkimusajanjaksona oli kuitenkin 93 prosenttia, tuotettiin ja myytiin Kanadassa. Muita kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön viemiä tuotetyyppejä ei myyty Kanadan markkinoilla. Jotkin näistä tuotetyypeistä olivat yhdistelmiä Kanadassa tuotetuista ja myydyistä tuotetyypeistä. Niiden normaaliarvot muodostettiin yhdistämällä Kanadassa valmistetuille tuotetyypeille jo määritetyt normaaliarvot. Muiden tuotetyyppien normaaliarvona käytettiin kyseistä tuotetyyppiä eniten muistuttavan Kanadassa tuotetun tyypin normaaliarvoa asianmukaisesti oikaistuna. 2. Vientihinta 25) Tämän jälkeen tutkittiin, voitaisiinko niille yhteistyössä toimineille yrityksille, joiden ei katsottu toimivan markkinatalousolosuhteissa, ja yhdelle pelkästään yksilöllistä kohtelua pyytäneelle yhteistyössä toimineelle tuottajalle myöntää yksilöllinen kohtelu. Komissio totesi, että ne kaikki olivat hongkongilaisten yritysten tuotantolaitoksia, jotka valmistivat kyseistä tuotetta sisäisessä jalostusmenettelyssä. Hongkongilainen emoyhtiö toimitti kaikki tuotannontekijät (pääoman, koneet ja raaka-aineet) ja teki kaikki hallintoon ja toimintaan liittyvät päätökset. Kiinan kansantasavallan viranomaiset eivät nähtävästi puuttuneet millään tavoin näiden tehtaiden toimintaan, joita voitiin pitää hongkongilaisten emoyhtiöiden tuotanto-osastoina. Tästä syystä näille yrityksille päätettiin myöntää yksilöllinen kohtelu niiden asianomaisen tuotteen yhteisöön suuntautuvan myynnin osalta. 26) Vientihinnat määritettiin kaikkien asianomaisten kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotteet myytiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä. 27) Yritys, jonka toisen kiinalaisen tytäryhtiön todettiin toimivan markkinatalousolosuhteissa (yritys B), myi kuitenkin osan tuotteista yhteisöön komissiokauppana eli se toimitti ne yhteisössä sijaitsevaan varastoon ja laskutti niistä vasta myöhemmin, kun asiakas otti tavaran vastaan. Tämän komissiomyynnin kohdistaminen jompaankumpaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan Kiinan kansantasavallassa sijaitsevaan tytäryhtiöön oli mahdotonta. Tästä syystä komissio päätti, että tätä myyntiä ei oteta huomioon vientihintaa määritettäessä. Tätä pidettiin kohtuullisena, koska tämän komissiomyynnin arvo oli vain 6,5 prosenttia kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kokonaismyynnistä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana, eikä sen sulkeminen tutkimuksen ulkopuolelle siten vaikuta vientihintaa koskevien päätelmien edustavuuteen. Tämän vientiä harjoittavan tuottajan koko muu vientimyynti otettiin huomioon määritettäessä sen yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. 3. Vertailu 28) Jotta normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolinen vertailu vapaasti tehtaalla -tasolla voitaisiin varmistaa, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet otettiin asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kuljetus-, käsittely- ja pakkauskustannusten sekä palkkioiden ja luottokustannusten erojen mukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan nojalla. 29) Yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi oikaisun tekemistä Kiinan kansantasavallan ja Kanadan raaka-ainekustannusten erojen huomioon ottamiseksi. Raaka-ainekustannusten eroja ei kuitenkaan voitu ottaa huomioon vertailussa, koska mahdollisuutta hankkia raaka-aineita halvempaan hintaan ei voida pitää luontaisena suhteellisena etuna. Tällainen etu olisi esim. vientiä harjoittavan tuottajan sijainnista johtuva raaka-aineiden helpompi saanti. Lisäksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa todetaan yksiselitteisesti, että normaaliarvo on määritettävä kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, eli tämän tutkimuksen osalta Kanadassa, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella. Siksi tämä pyyntö hylättiin. 4. Polkumyyntimarginaali 30) Asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla normaaliarvojen painotettua keskiarvoa vientihintojen painotettuun keskiarvoon. 31) Nämä marginaalit ilmaistiin prosentteina vientiä harjoittavien tuottajien cif-hinnasta yhteisön rajalla. Yksilölliset polkumyyntimarginaalit ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> Komissio määritti Oscar Magnetics Medialle ja Hwa Ying Plastic Manufacturing Factorylle yhden yhteisen polkumyyntimarginaalin, joka on niille erikseen määritettyjen polkumyyntimarginaalien painotettu keskiarvo. Tämä tehtiin, koska haluttiin estää mahdollisuus viennin kanavointiin sen tuottajan kautta, jonka polkumyyntimarginaali on alempi. 32) Niiden kiinalaisten tuottajien osalta, jotka eivät vastanneet komission kyselylomakkeeseen, eivät ilmoittautuneet tai eivät muutoin toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin tehtiin, koska haluttiin välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen. Yhteistyöhaluttomuuden laajuutta oli vaikea määrittää, koska käytettävissä ei ollut Eurostat-tietoja sen vuoksi, että CD-kotelot kuuluvat "ex-CN-koodeihin", mutta on selvää, että tietyt komission tiedossa olevat vientiä harjoittavat tuottajat kieltäytyivät tarkoituksella osallistumasta tätä tutkimusta koskevaan yhteistyöhön. Jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin tämän vuoksi korkeimman polkumyyntimarginaalin saaneen yrityksen sen tuotetyypin perusteella, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein, kunhan ensin oli varmistettu, että asianomainen yritys myi kyseistä tuotetyyppiä yhteisöön edustavassa määrin. Kiinan kansantasavaltaa koskeva jäännöspolkumyyntimarginaali on prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla ilmaistuna 20,1 prosenttia. D VAHINKO 1. Alustava huomautus 33) Seuraavien jaksojen numerotiedot perustuvat komission kanssa yhteistyössä toimineiden yritysten antamiin todennettuihin tietoihin, Eurostat-tilastoihin ja valituksensa esitettyihin arvioihin markkinoiden koosta. Olisi erityisesti huomattava, että seuraavassa tarkastelussa käytetyt Eurostat-tiedot koskevat erilaisia tuotteita sisältävää yleistä tuoteluokkaa ja niitä olisi siksi pidettävä vain suuntaa antavina. 2. Yhteisön tuotannonalan määritelmä 34) Alkuperäiset seitsemän valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa palautti komission kyselylomakkeen täytettynä. Mukaan liittyi kahdeksas tuottaja, espanjalainen Estudios Gema SA, joka myös vastasi kyselyyn. Yksi muu yhteisön tuottaja, Les Cartonneries de Thulin (Carthuplas), ilmoittautui komissiolle ja ilmaisi tukensa valitukselle, mutta ei vastannut kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin. Muut yhteisön tuottajat eivät tukeneet tai vastustaneet valitusta, joten niitä ei pidetä tässä tutkimuksessa osana yhteisön tuotannonalaa. Eräät näistä muista yhteisön tuottajista toimittivat kuitenkin tietoja tuotantonsa ja myyntinsä kokonaismääristä. Tämän perusteella ja ottaen huomioon valituksensa esitetyt tiedot muista yhteisön tuottajista voidaan todeta, että valitusta tukeneiden, tutkimuksessa täysin yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien osuus tarkasteltavana olevan tuotteen arvioidusta kokonaistuotannosta yhteisössä tutkimusajanjaksona oli 68 prosenttia. Ne edustavat tästä syystä pääosaa yhteisön tuotannosta ja muodostavat näin ollen yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Käsitteellä "yhteisön tuotannonala" tarkoitetaan jatkossa ainoastaan niitä kahdeksaa yhteisön tuottajaa, jotka olivat aktiivisesti yhteistyössä komission kanssa vastaamalla kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin. 3. Yhteisön kulutus 35) Yhteisön todettavissa olevaa kokonaiskulutusta koskevat arviot perustuvat valituksensa esitettyihin arvioihin markkinoiden koosta, yhteistyössä toimineiden tuottajien antamiin todennettuihin tuotanto- ja myyntilukuihin, muiden valitusta tukeneiden mutta tutkimusta koskevan yhteistyön ulkopuolelle jääneiden tuottajien antamiin myyntiä ja tuotantoa koskeviin tietoihin sekä yhteistyöhön osallistumattomia tuottajia koskeviin arvioihin. Näin arvioituna yhteisön kokonaiskulutus kasvoi 1716 miljoonasta yksiköstä 2357 miljoonaan yksikköön vuosina 1995-1997 ja nousi edelleen 2679 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksona, mikä tarkoittaa sitä, että koko tarkastelujakson lisäys oli 56 prosenttia. 4. Asianomaisesta maasta tuleva tuonti a) Tuonnin määrän, arvon ja markkinaosuuden kehitys 36) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana 385 prosentilla eli 142 miljoonasta yksiköstä 313 miljoonaan yksikköön vuosina 1995-1997 ja edelleen 546 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjakson aikana. Tuonnin arvo kasvoi vastaavasti 15344000 ecusta 25476000 ecuun vuosina 1995-1997 ja edelleen 42900000 ecuun tutkimusajanjaksona eli lisäystä oli tarkastelujakson aikana 276 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana seuraavasti: 8 prosentista 13 prosenttiin vuosina 1995-1997 ja edelleen 20 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. b) Hintojen kehitys 37) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuontituotteiden arvo yksikköä kohti laski 0,073 ecusta 0,058 ecuun vuosina 1995-1997 ja edelleen 0,054 ecuun tutkimusajanjakson aikana. Tämä merkitsee 26 prosentin vähennystä koko tarkastelujakson aikana. c) Hintojen vertailu, hinnan alittavuus 38) Hinnan alittavuus määritettiin vertaamalla yhteisön tuotannonalan vapaasti tehtaalla -hintoja ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuotteiden cif-hintoja samassa kaupan portaassa. Vertailussa käytettiin mahdollisuuksien mukaan aina eniten toisiaan muistuttavien tuotetyyppien hintoja. Vertailussa käytettyjen vientitoimien osuus oli vähintään 96 prosenttia kunkin asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan koko viennistä ja pääosa Kiinan kansantasavallan vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisviennistä. Tuotetyypeittäin suoritetun vertailun perusteella voidaan todeta, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuotteiden hinnan alittavuus tutkimusajanjaksona oli painotettuna keskiarvona ilmaistuna 15 prosenttia. 5. Yhteisön tuotannonalan tilanne a) Tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste 39) CD-koteloiden tuotanto on erittäin pääomavaltainen tuotannonala, ja tuotantolaitokset ovat yleensä toiminnassa 24 tuntia vuorokaudessa ympäri vuoden. Tällaisilla tuotannonaloilla tarvitaan suuria tuotantomääriä mittakaavaetujen saamiseksi. 40) Tuotanto lisääntyi 37 prosentilla tarkastelujakson aikana kasvaen 543 miljoonasta yksiköstä 697 miljoonaan yksikköön vuosina 1995-1997 ja edelleen 751 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjakson aikana. Tuotantokapasiteetti lisääntyi 653 miljoonasta yksiköstä 806 miljoonaan yksikköön vuosina 1995-1997 ja edelleen 897 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjakson aikana. Tuotantokapasiteetin käyttöaste pysyi suhteellisen vakaana koko tarkastelujakson ajan; se nousi ensin 83 prosentista 86 prosenttiin vuosina 1995-1997 ja laski sitten 84 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. b) Tarkasteltavana olevan tuotteen myynti yhteisössä: määrä ja markkinaosuus 41) Yhteisön tuotannonalan myynti riippumattomille asiakkaille kasvoi 50 prosentilla tarkastelujakson aikana lisääntyen 465 miljoonasta 656 miljoonaan vuosina 1995-1997 ja edelleen 696 miljoonaan tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus vaihteli tarkastelujakson aikana nousten ensin 27 prosentista 28 prosenttiin vuosina 1995-1997 ja laskien sitten 26 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tämän myynnin koostumusta tarkastellaan yksityiskohtaisemmin johdanto-osan 53 kappaleessa. c) Tarkasteltavana olevan tuotteen myynti yhteisössä: liikevaihto ja hinnat 42) Yhteisön tuotannonalan myynnin arvo nousi 56639000 ecusta 60972000 ecuun vuosina 1995-1997 ja edelleen 63677000 ecuun tutkimusajanjaksona. On syytä huomata, että vaikka myynnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana 50 prosentilla, sen arvo lisääntyi vain 12 prosentilla. Yhteisön tuotannonalan myynnin arvo yhteisön markkinoilla heikkeni yksikköä kohti laskettuna 0,1218 ecusta 0,0928 ecuun eli 24 prosenttiyksiköllä vuosina 1995-1997 ja aleni edelleen, vaikkakin vähäisemmässä määrin, myös tutkimusajanjaksona päätyen 0,0915 ecuun, mikä merkitsee 25 prosentin kokonaislaskua tarkastelujakson aikana. d) Tuotantokustannukset 43) Yhteisön tuotannonalan toimittamista tiedoista käy ilmi, että keskimääräiset tuotantokustannukset alenivat 20-25 prosentilla vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä yksikkökustannusten kehitys johtuu suurelta osin raaka-aineen (polystyreenin) hinnan maailmanlaajuisesta laskusta jakson aikana. Polystyreenin osuus valmistuskustannuksista oli tutkimusajanjakson aikana noin 60 prosenttia ja se oli ehdottomasti merkittävin kustannustekijä CD-koteloiden valmistuksessa. Sen kilohinta yhteisössä oli 1,081 ecua vuonna 1995, 0,796 ecua vuonna 1997 ja 0,711 ecua tutkimusajanjaksona, joten sen hinta laski tarkastelujakson aikana yhteensä 34 prosentilla. Polystyreenin hinnanlaskun ohella tuotantokustannuksiin vaikutti myös se, että yhteisön tuotannonala ryhtyi toimiin parantaakseen tuottavuuttaan, joka kehittyikin myönteiseen suuntaan koko tarkastelujakson ajan. Tuottavuutta pyrittiin parantamaan muun muassa kehittämällä koteloiden muotoilua siten, että yksittäisten koteloiden paino pienenisi. e) Kannattavuus 44) Yhteisön tuotannonalan toiminta oli kannattavaa koko tarkastelujakson ajan, mutta kokonaiskannattavuus heikkeni kuitenkin osuutena liikevaihdosta mitattuna 6,1 prosentista vuonna 1996 3,8 prosenttiin tutkimusajanjaksona, mikä merkitsee 37 prosentin kokonaisvähennystä tarkastelujakson aikana. Tämä kielteinen kehitys oli vieläkin selvempää tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan myymien vakiotuotetyyppien kuten tavanomaisen CD-kotelon ("jewel box") osalta. Vakiotyyppien osuus yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä oli 93 prosenttia ja kannattavuus heikkeni niiden osalta koko ajan siten, että se oli + 3,58 prosenttia vuonna 1996, mutta tutkimusajanjaksona jo negatiivista (tappiota 0,45 prosenttia). Tätä kehitystä tarkastellaan yksityiskohtaisemmin johdanto-osan 53 kappaleessa. f) Työllisyys 45) Yhteisön tuotannonalan työntekijämäärä on pysynyt vakaasti noin 277 työntekijässä koko tarkastelujakson ajan. Tämä suhteellisen vähäinen työntekijämäärä selittyy sillä, että yhteisön tuotannonalan käyttämä ruiskupuristusmenetelmä on erittäin pääomavaltainen, mutta vain vähän työntekijöitä vaativa tuotantomenetelmä. g) Työn tuottavuus 46) Työntekijöiden määrä pysyi ennallaan aikana, jolloin yhteisön tuotannonalan tuotantomäärät olivat kasvamassa. Tämä osoittaa, että työn tuottavuus kasvoi koko tarkastelujakson ajan siten, että se oli 1,998 miljoonaa yksikköä työntekijää kohti vuonna 1995, 2,463 miljoonaa yksikköä vuonna 1997 ja 2,703 miljoonaa yksikköä tutkimusajanjaksona, mikä merkitsee 35 prosentin kokonaislisäystä tarkastelujakson aikana. h) Investoinnit 47) Investoinnit vähenivät 6 miljoonasta ecusta 4,7 miljoonaan ecuun vuosina 1995-1997 ja kasvoivat sitten hieman tutkimusajanjaksona (4,8 miljoonaan ecuun); kokonaisvähennys tarkastelujakson aikana oli siten 19 prosenttia. Myös investoinnit tuotettua ja myytyä yksikköä kohti vähenivät tarkastelujakson aikana laskien 0,1058 ecusta 0,0772 ecuun vuosina 1995-1997 ja edelleen 0,0760 ecuun tutkimusajanjaksona, mikä tarkoittaa sitä, että vähennystä oli tarkastelujaksolla yhteensä 28 prosenttia. 6. Vahinkoa koskeva päätelmä 48) Tiettyjen vahingon osoittimien kehitys näyttäisi viittaavan siihen, että tilanne on kehittynyt myönteiseen suuntaan tarkastelujakson aikana, mutta lähempi tarkastelu paljastaa yhteisön tuotannonalan vaikeudet. Alan tuotteiden kysyntä on kasvanut vakaasti koko tarkastelujakson ajan (kulutus yhteisössä kasvoi 56 prosentilla vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä), joten vaikka tietyt vahingon osoittimet näyttävät yhteisön tuotannonalan tilanteen kehittyneen suotuisasti, tämä ei välttämättä tarkoita sitä, etteikö se olisi kärsinyt vahinkoa. Tätä taustaa vasten ei ole pidetty tarkoituksenmukaisena korostaa yhteisön tuotannonalan myönteistä kehitystä tuotantokapasiteetin (+ 37 %), tuotantomäärien (+ 38 %), myyntimäärien (+ 50 %) ja myynnin arvon (+ 12 %) suhteen, eikä työntekijämäärän säilymistä vakaana, koska nämä seikat kuvastavat yksinomaan markkinoiden yleistä kehitystä ja sitä tosiasiaa, että tuotantokapasiteettia ei voi jättää käyttämättä tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla. Merkittävänä pidettiin yhteisön tuotannonalan valmistamien CD-koteloiden keskimääräisten hintojen huomattavaa laskua; hinnat laskivat vuosina 1995-1997 nopeasti indeksiluvusta 100 indeksilukuun 76 ja vakiintuivat sitten tutkimusajanjaksona indeksilukuun 75. Samalla yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni merkittävästi laskien 37 prosentilla vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kannattavuus on osuutena liikevaihdosta ilmaistuna 3,8 prosenttia, mikä jää alle sen tason, jota voidaan pitää riittävänä, jotta yhteisön tuotannonala voisi jatkaa asianomaisen tuotteen tuottamista (ks. johdanto-osan 71 kappale). Tämä heijastuu myös siinä, että investoinnit vähenivät lähes 20 prosentilla vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, vaikka kysyntä kasvoi samalla voimakkaasti. Vaikka siis tuotanto- ja myyntimäärät pysyivät ennallaan tai kasvoivat tarkastelujakson aikana, tämä voitiin saavuttaa vain myyntihintoja merkittävästi alentamalla, mikä puolestaan johti taloudellisen tuloksen heikkenemiseen siinä määrin, että tuotantolaitteistojen uusimisen ja kunnossapidon edellyttämiin investointeihin ei enää ollut riittävästi varoja. Yhteisön tuotannonala toteutti vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana merkittäviä toimia tehokkuutensa parantamiseksi ja pystyi lisäämään tuotantoaan suurin piirtein markkinoiden kasvua vastaavasti ja samalla alentamaan tuotantokustannuksia, osittain tuotantopanosten hinnassa tapahtuneen laskun ansiosta. Tästä kehityksestä huolimatta yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja sen taloudellinen tilanne jatkoi heikkenemistään. Edellä selostetun perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. E SYY-YHTEYS 1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus a) Yleistä 49) Tuonti Kiinan kansantasavallasta kasvoi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana voimakkaasti (385 prosentilla) yltäen 546 miljoonaan yksikköön, mikä vastaa yli 70:tä prosenttia yhteisön tuotannonalan tuotantomäärästä. Tämän kasvun myötä sen markkinaosuus kasvoi 8 prosentista 20 prosenttiin. Samalla kun tuonti kasvoi voimakkaasti, sen hinnat laskivat. Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuotteiden tuontihinnat laskivat vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä indeksinä ilmaistuna 100:sta 74:ään. Vaikka yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat kyseisenä aikana saman verran, tuontituotteiden hinnat olivat tutkimusajanjaksona edelleen merkittävästi (15 %) yhteisön tuotannonalan hintoja alempia. Tämä osoittaa selvästi, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti painoi yhteisön tuotannonalan hintoja voimakkaasti alaspäin. 50) Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 2 prosenttiyksiköllä 26 prosenttiin. Samanaikaisesti sen voitto-osuus pieneni niin, että se oli tutkimusajanjaksona 3,8 prosenttia liikevaihdosta. 51) Vaikka yhteisön tuotannonala pystyi lisäämään tuotantokapasiteettiaan, tuotantoaan ja myyntiään likimain kysynnän voimakasta kasvua vastaavasti, sen kannattavuus heikkeni merkittävästi. Polystyreenin hinnan voimakkaan laskun tarkastelujakson aikana (ks. johdanto-osan 43 kappale) olisi tässä yhteydessä pitänyt vaikuttaa myönteisesti yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Polkumyynnillä tuotujen tuotteiden aiheuttama hintapaine kuitenkin pakotti yhteisön tuotannonalan alentamaan hintojaan, mikä heikensi niitä myönteisiä vaikutuksia, joita raaka-ainekustannusten alenemisella olisi pitänyt olla. 52) Kaikki nämä seikat osoittavat, että yhteisön tuotannonalan oli pakko pyrkiä mukauttamaan hintansa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoihin, jotta se pystyisi pitämään myyntimääränsä ennallaan. Tuloksena oli voittojen pieneneminen riittämättömälle tasolle. b) Vakiotuotetyypit 53) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksista voidaan saada tarkempi käsitys tarkastelemalla myynnin ja kannattavuuden kehitystä niiden tuotteiden osalta, jotka ovat markkinoiden vakiomalleja (tavanomaiset kotelot eli nk. jewel boxit, tavanomaiset kahden CD:n kotelot, tavanomaiset usean CD:n kotelot ja singlekotelot) ja jotka edustavat sitä tuotealaa, jolla kilpailu yhteisön tuotannonalan ja polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välillä on suurinta. Seuraavassa taulukossa esitetään myynnin kehitys - vakiotuotetyyppien osalta ja - kaikkien tuotetyyppien osalta. >TAULUKON PAIKKA> Vakiotyyppisten CD-koteloiden myynti muodosti 93 prosenttia yhteisön tuotannonalan CD-koteloiden kokonaismyynnistä tutkimusajanjaksona. Olisi huomattava, että Kiinan kansantasavallan vienti muodostui tutkimusajanjaksona lähes kokonaan vakiotuotteista. Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden kehitys näiden vakiotyyppien myynnin osalta samoin kuin sen yleinen kannattavuus vastaavana aikana käy ilmi seuraavasta taulukosta: >TAULUKON PAIKKA> Nämä luvut osoittavat, että vaikka taloudellinen tulos oli jatkuvassa laskussa kaikkien CD-kotelotyyppien osalta, vakiotyyppien myyntituotto oli koko ajan alempi kuin kaikista CD-koteloista saatu kokonaistuotto. Kannattavuus oli laskusuunnassa koko ajan vuodesta 1996 tutkimusajanjaksoon. Vakiotuotetyyppien myynti oli lisäksi muuttunut tappiolliseksi tutkimusajanjaksoon mennessä. Yhteisön tuotannonalan myynnistä 93 prosenttia oli toisin sanoen tappiollista. Se pystyi siten saavuttamaan 3,8 prosentin kokonaiskannattavuuden pelkällä 7 prosentin osuudella kokonaismyynnistään. Tähän 7 prosentin osuuteen kuuluvat tuotetyypit ovat kuitenkin juuri niitä, joita Kiinan kansantasavallan vientiä harjoittavat tuottajat eivät vieneet yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonala kärsii tappioita vain vakiotuotetyyppien myynnissä, ja Kiinan kansantasavallasta viedään yhteisöön vain näitä tuotetyyppejä. c) Päätelmä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksista 54) Kuten edellä on selostettu, Kiinan kansantasavallasta viedään yhteisöön lähes yksinomaan vakiotuotetyyppejä. Ne muodostavat toimintojen ytimen myös yhteisön tuotannonalan kannalta, sillä niiden osuus tuotannonalan kokonaismyynnistä yhteisössä oli tutkimusajanjaksona 93 prosenttia. Näiden tuotteiden myynti tuotti yhteisön tuotannonalalle tappiota. Yhteisön tuotannonala on Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista huolimatta pystynyt säilyttämään elinkykyisyytensä sen voiton ansiosta, jota se on pystynyt tekemään niillä 7:ää prosenttia sen liiketoiminnasta vastaavilla tuotetyypeillä (muut kuin vakiotyyppiset CD-kotelot), joita suoraan vastaavia tuotteita ei tutkimusajanjaksona tuotu Kiinan kansantasavallasta yhteisöön. Komissio päättelee tämän tarkastelun perusteella, että yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon ja Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin välillä on syy-yhteys. 55) Yhteisön tuotannonalan mukaan edellä selostettu tilanne on pitkällä aikavälillä kestämätön. Muiden kuin vakiotyyppisten CD-koteloiden tuotanto on tällä hetkellä yhteisön tuotannonalalle kannattavaa ainoastaan siitä syystä, että se tuottaa edelleen huomattavia määriä vakiotuotteita. Komissio katsoo, että yhteisön tuotannonala tarvitsee vakiotuotteiden tuotannosta saatavia mittakaavaetuja voidakseen varmistaa muiden kuin vakiotyyppien tuotannon tehokkuuden. Jos se polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vuoksi joutuu luopumaan ydintoimintoihinsa kuuluvasta vakiotuotteiden tuotannosta, se menettää nämä mittakaavaedut, eikä pysty enää hoitamaan tehokkaasti muiden kuin vakiotyyppisten tuotteiden tuotantoa. 2. Muut tekijät a) Yhteisön markkinoiden muut hankintalähteet 56) Kuten edellä johdanto-osan 33 kappaleessa todettiin, Eurostatin tuontitilastoja voidaan pitää ainoastaan suuntaa antavina. Lisäksi valitukseen osallistumattomien yhteisön tuottajien yhteistyöhalukkuus oli erittäin vähäistä. Tästä syystä komissio päätti yhdistää nämä kaksi hankintalähdettä yhdeksi luokaksi. Tässä tarkastelussa "yhteisön markkinoiden muilla hankintalähteillä" tarkoitetaan muista kolmansista maista kuin Kiinan kansantasavallasta tulevaa tuontia ja niiden yhteisön muiden tuottajien tuotantoa, jotka eivät toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa tai jotka eivät tue valitusta. Näitä muita hankintalähteitä koskevat arviot perustuvat muista kolmansista maista tulevaa tuontia koskeviin arvioihin ja arvioihin yhteistyöhön osallistumattomien yhteisön tuottajien tuotannosta; osa näistä tuottajista toimitti komissiolle tietoja tuotantomääristään. Näin arvioituna muista hankintalähteistä tulevien tuotteiden määrä kasvoi 976 miljoonasta yksiköstä 1183 miljoonaan yksikköön vuosina 1995-1997 ja nousi edelleen 1200 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksona, mikä tarkoittaa sitä, että koko tarkastelujakson lisäys oli 23 prosenttia. Niiden osuus yhteisön markkinoista supistui kuitenkin 57 prosentista 50 prosenttiin vuosina 1995-1997 ja edelleen 45 prosenttiin tutkimusajanjaksona. 57) Muut komission käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että näiden muiden hankintalähteiden tuotteiden yksikköarvot olivat yhteisön tuotannonalan tuotteiden yksikköarvoja korkeampia koko tarkastelujakson ajan. Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat itse asiassa sekä yhteisön tuotannonalan hinnat että yhteisön markkinoiden muiden hankintalähteiden soveltamat hinnat. Kun otetaan huomioon tämä ja se, että muiden hankintalähteiden osuus yhteisön markkinoista oli supistumassa, on epätodennäköistä, että nämä muut hankintalähteet olisivat aiheuttaneet merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle tarkastelujakson aikana. b) Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön ulkopuolelle 58) Yhteisön tuotannonalan myynti muualle kuin yhteisöön oli vähäistä verrattuna sen myyntiin yhteisön markkinoilla. Yhteisön ulkopuolisen myynnin osuus yhteisön tuotannonalan kokonaisliikevaihdosta tarkastelujaksolla oli noin 2 prosenttia, eikä sen siten voida katsoa poistavan tarkasteltavana olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. c) Syy-yhteyttä koskeva päätelmä 59) Edellä selostetusta tarkastelusta käy ilmi, että yhteisön tuotannonalan oli mukautettava hintansa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoihin pystyäkseen pitämään tuotantomääränsä, myyntinsä ja kapasiteetin käyttöasteen ennallaan siten, että tuotannon yksikkökustannukset pysyisivät riittävän alhaisina. Tämä johti siihen, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni merkittävästi erityisesti vakiotyyppisten CD-koteloiden myynnin osalta. Komissio päättelee tästä syystä, että Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys. F YHTEISÖN ETU 1. Yleisiä huomioita 60) Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti ensinnäkin niitä myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia, joita toimenpiteiden käyttöönotolla tai niiden käyttöönotosta luopumisella todennäköisesti olisi, ja toiseksi sitä, voitaisiinko selkeästi päätellä, että toimenpiteiden soveltaminen ei tässä tapauksessa ole yhteisön yleisen edun mukaista. 2. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus yhteisön tuotannonalaan 61) Yhteisön tuotannonala muodostuu vakavaraisista yrityksistä, jotka ovat valmistaneet CD-koteloita 1980-luvun alusta lähtien. Nämä yritykset ovat yleensä keskisuuria ja osa niistä valmistaa useita erilaisia ruisku- ja suulakepuristettuja muovituotteita, joten CD-kotelot ovat vain osa niiden tuotevalikoimaa. 62) Yhteisön tuotannonalasta on kehittynyt yhä kasvavaa kysyntää tyydyttävä teollisuudenala, jonka valmistamaa tuotetta käytetään useilla eri aloilla ääniteollisuudesta painotuotealaan ja tietotekniikkaan. Tuotannonala on koko olemassaolonsa ajan investoinut uuteen teknologiaan ja valmistusmenetelmiin, jotka ovat lisänneet sen tuottavuutta. Sen tuotannon laadukkuus ja tehokkuus varmistaa tulevaisuudessa sen elinkelpoisuuden ja kilpailukyvyn, jos markkinoita eivät ole vääristämässä hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt. Johdanto-osan 46 kappaleessa selostettu voimakas nousu työn tuottavuudessa on selvä osoitus siitä määrätietoisuudesta, jota yhteisön tuotannonala on osoittanut pyrkiessään tehostamaan tuotantoaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin aiheuttamassa epäterveen kilpailun tilanteessa. Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti on lähes kokonaan käytössä ja sillä on laaja valikoima korkealaatuisia tuotteita, jotka se pystyy toimittamaan erittäin lyhyellä varoitusajalla. Tuotannonala on panostanut erityisesti asiakaspalveluun pystyäkseen kilpailemaan Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. 63) Yhteisön tuotannonalan suurimpana ongelmana on kuitenkin riittämätön kannattavuus, joka johtuu siitä, että sen on mukautettava hintansa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoihin pystyäkseen säilyttämään markkinaosuutensa ja tuotantomääränsä. Tästä puolustusstrategiasta huolimatta kiinalaisia tuontituotteita myytiin yhteisön markkinoilla edelleen 15 prosenttia halvemmalla kuin vastaavia yhteisön tuotannonalan tuotteita. Tämän hintapaineen vuoksi painotettu keskimääräinen voitto laski 3,8 prosenttiin liikevaihdosta tutkimusajanjakson loppuun mennessä, vaikka raaka-ainekustannukset alenivat ja tuottavuutta pyrittiin parantamaan. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset olivat erityisen merkittäviä vakiotyyppisten CD-koteloiden (esim. jewel box -kotelot) markkinoilla, joiden osalta yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni siinä määrin, että niiden myynti oli sille tappiollista tutkimusajanjaksolla. 64) Edellä selostetun perusteella katsotaan, että jos hinnat nousisivat jälleen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kauppaa vääristävien vaikutusten korjaamisen seurauksena, yhteisön tuotannonala pystyisi saavuttamaan tyydyttävän kannattavuustason ja vastaamaan muihin CD-levypakkausten markkinoilla esiintyviin haasteisiin. 3. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus tuojiin/kauppiaisiin 65) Komissio lähetti kyselylomakkeen kymmenelle tuojalle yhteisössä. Seitsemän niistä vastasi asetetussa määräajassa. Tuojat olivat yleensä sitä mieltä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi lopullisen CD-levytuotteen vähittäismyyntihinnan korotuksiin. Ne vakuuttivat, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuotteiden tuonnissa käyttöön otettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollisesti aiheuttamat lisäkustannukset siirrettäisiin yksinkertaisesti jakeluketjussa seuraavana olevan asiakkaan kannettaviksi. Eräät tuojat huomauttivat lisäksi, että yhteisön tuotannonala ei pysty toimittamaan suurten asiakkaiden tarvitsemia määriä optisten tietovälineiden pakkauksia. 66) Komissio ei ole samaa mieltä tuojien/kauppiaiden kanssa. Yhteisön tuotannonala tyydytti arviolta 28 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kysynnästä yhteisössä (ja valitusta tukeneet yhteisön tuottajat yhteensä noin 35 prosenttia), Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin osuus oli 20 prosenttia ja muista lähteistä, muut kolmannet maat mukaan lukien (ks. johdanto-osan 56 kappale), hankittiin 45 prosenttia yhteisössä tarvittavista CD-koteloista. Nämä luvut osoittavat, että vaikka polkumyynnin vastaiset toimenpiteet johtaisivat Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin vähenemiseen, yhteisön tuojat/kauppiaat voisivat edelleen vapaasti hankkia tarvitsemansa tavarat kolmansista maista tai yhteisön tuotannonalalta taikka muilta yhteisön tuottajilta. Koska muut hankintalähteet kuin Kiinan kansantasavalta tyydyttävät 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kysynnästä yhteisössä, komissio katsoo, että kilpailu hankintamarkkinoilla säilyisi voimakkaana myös polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Yhteisön tuotannonalan kyvyttömyys tyydyttää kaikkia yhteisön käyttäjien tarpeita vaikuttaisi tuskin kielteisesti tuojiin/kauppiaisiin siinä tapauksessa, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettaisiin käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuotteiden tuonnissa. 4. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus tuotteen käyttäjiin 67) Yhtä kyselylomakkeen saaneista tuojista olisi paremminkin pidettävä asianomaisen tuotteen käyttäjänä. Tämä yritys toimi rajoitetussa määrin yhteistyössä tutkimuksessa, eikä vastannut kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin asetetussa määräajassa. Tämä yritys keskittyi yhteisön etua koskevassa kannanotossaan niihin haitallisiin vaikutuksiin, joita polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä sen mukaan olisi käyttäjiin, jakelijoihin, tuojiin ja kuluttajiin. Se väitti erityisesti, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden myötä käyttäjät joutuisivat luopumaan hyvälaatuisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevasta tuotteesta ja siirtymään heikompilaatuisten ja kalliimpien yhteisössä valmistettujen tuotteiden käyttöön. Käyttäjät väittivät lisäksi tuojien/kauppiaiden näkemyksistä poiketen (ks. johdanto-osan 65 kappale), että kilpailupaineet olivat tuotteen myöhemmän jalostusasteen aloilla niin suuret, että CD-koteloiden hinnankorotuksia ei olisi helppo siirtää kuluttajille, minkä vuoksi voittomarginaalit pienenisivät ja myöhemmän jalostusasteen yritysten liiketaloudellinen kannattavuus joutuisi uhatuksi. 68) Komissio on tarkastellut näitä väitteitä. Väite, jonka mukaan yhteisössä valmistetut CD-kotelot ovat heikompilaatuisia kuin Kiinan kansantasavallassa valmistetut, on perusteeton. Tärkein "laatua" määrittävä tekijä CD-koteloiden osalta on se, että niitä voidaan käyttää käyttäjäyrityksen CD-pakkauskoneissa ilman, että ne rikkoutuisivat ja aiheuttaisivat tukoksia koneistoon. Komissiolle ei ole toimitettu todisteita, jotka tukisivat väitettä, että yhteisön käyttäjäyritysten pakkauskoneissa ei voida käyttää yhteisössä valmistettuja CD-koteloita. Noin 60 prosenttia kyseisen käyttäjän tarvitsemista CD-koteloista on itse asiassa peräisin yhteisön CD-koteloiden tuottajilta ja sen pakkauskoneissa voidaan käyttää sekä kyseisiä koteloita että vastaavia kiinalaisia tuotteita. Yhteisöön tuodut kiinalaiset CD-kotelot ja yhteisössä valmistetut CD-kotelot eivät toisin sanoen yleensä eroa laadullisesti toisistaan tavalla, jolla olisi merkitystä tuotetta käyttäville yrityksille. Koska asianomainen käyttäjäyritys ei toimittanut tuotantokustannuksia koskevia lukuja, komission oli pakko tehdä päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella, jotka viittaavat siihen, että CD-koteloiden osuus käyttäjien tuotantokustannuksista on painotettuna keskiarvona ilmaistuna arviolta 1 prosentti. CD-kotelot eivät siten ole käyttäjille merkittävä kustannustekijä. Tämän perusteella voidaan päätellä, että jos Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava polkumyyntitulli olisi keskimäärin noin 10 prosenttia, se lisäisi yhteisössä toimivien CD-koteloiden käyttäjien tuotantokustannuksia enintään 0,1 prosenttia. On lisäksi muistettava, että tutkimuksen mukaan noin 20 prosenttia näiden käyttäjien hankkimista CD-koteloista (arvon perusteella laskettuna) oli peräisin Kiinan kansantasavallasta. CD-koteloiden myyntihintojen nousu jäisi näin ollen todennäköisesti alle 0,02 prosentin, vaikka tullin aiheuttamat lisäkustannukset siirrettäisiin täysimääräisinä eteenpäin. Mahdollinen kustannusten ja hintojen nousu ei siten todennäköisesti ole kohtuuton verrattuna siihen hyötyyn, joka yhteisön tuotannonalalle koituu, kun polkumyynnin aiheuttama vahinko korjataan. Komissio päättelee tästä syystä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei vaaranna käyttäjäyritysten liiketaloudellista kannattavuutta tai vaikuta merkittävästi niiden voittomarginaaleihin, sillä nämä yritykset voivat edelleen vapaasti käyttää muita hankintalähteitä kuten johdanto-osan 66 kappaleessa todettiin. 5. Yhteisön etua koskeva päätelmä 69) Komissio toteaa, että Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ja katsoo edellä mainituista syistä, että väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotto ei ole yhteisön yleisen edun vastaista. Komissio aikoo kuitenkin vielä tarkastella yhteisöön etuun liittyviä seikkoja lopullisia päätelmiä edeltävää tutkimusta tehdessään. G VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET 1. Vahingon korjaava taso 70) Vahingon korjaavaa tasoa määrittäessään komissio otti huomioon sen, että yhteisön tuottajien yhteisössä soveltamien hintojen painotettu keskiarvo aleni vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana merkittävästi, kun tuottajat pyrkivät mukauttamaan hintojaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoihin. Tämä heikensi yhteisön tuotannonalan kannattavuutta. 71) Voittomarginaalia määrittäessään komissio tutki, minkä verran voittoa yhteisön tuotannonalan voitaisiin kohtuudella olettaa tekevän, jos vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä ei esiintyisi. Tutkimuksen mukaan 6 prosentin voittomarginaalia olisi alustavasti pidettävä sopivana vähimmäismääränä. Tämä on suhteellisen varovainen arvio, kun otetaan huomioon, että se oli yhteisön tuotannonalan voittomarginaali vuonna 1996 eli aikana, jolloin Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus ei vielä ollut yhtä suuri kuin tutkimusajanjaksona mutta kuitenkin jo huomattava (9 prosenttia). 72) Yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaava, painotettu keskimääräinen hinta määritettiin käyttäen yhteisön tuotannonalan vapaasti tehtaalla -tason yksikkökohtaisten tuotantokustannusten painotettua keskiarvoa, johon lisättiin edellä mainittu 6 prosentin voittomarginaali. Tätä hintaa verrattiin tuotetyyppikohtaisesti polkumyynnillä tuotujen tuotteiden cif-hintoihin yhteisön rajalla (tullattuna) asianmukaisessa kaupan portaassa. Vertailun perusteella kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettiin vahinkomarginaali, joka ilmoitettiin prosentteina asianomaisen tuottajan yhteisöön suuntautuvan viennin cif-arvosta. Näin määritetyt vahinkomarginaalit olivat korkeampia kuin polkumyyntimarginaalit. 2. Väliaikaiset toimenpiteet 73) Koska vahinkomarginaalit olivat korkeampia kuin yhteistyössä toimineille kiinalaisille viejille määritetyt polkumyyntimarginaalit, väliaikaisen polkumyyntitullin olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti vastattava tasoltaan polkumyyntimarginaaleja. 74) CD-kotelot viedään usein osina, joten polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä valmiiseen tuotteeseen että osina tuotuun tuotteeseen. 75) Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset väliaikaiset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja ("kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavan koko maata koskevan tullin vastakohtana) sovelletaan siten yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten, ja siten tarkoin määrättyjen oikeussubjektien, valmistamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavaa tullia. 76) Kaikki näiden yrityskohtaisten väliaikaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle(4) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. 3. Loppusäännös 77) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi on vahvistettava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja että niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, CN-koodiin ex 3923 10 00 (Taric-koodi 3923 10 00*10 ) kuuluvia muovisia CD-levykoteloita (mukaan lukien DVD-levyjen ja muiden vastaavien tuotteiden kotelot). Tätä tullia sovelletaan myös seuraavien tuotteiden tuonnissa: - CN-koodiin ex 3923 10 00 (Taric-koodi 3923 10 00*10 ) kuuluvat muoviset CD-koteloiden päällyskuoret (pohja-osa ja kansi yhteen liitettynä), - CN-koodiin ex 3923 90 90 (Taric-koodi 3923 90 90*10 ) kuuluvat muoviset CD-koteloiden levyalustat, pohja-osat ja kannet, myös koottuina. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen tulli on taulukossa mainittujen vientiyritysten valmistamien tuotteiden osalta seuraava: >TAULUKON PAIKKA> 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla Asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 3 päivänä joulukuuta 1999. Komission puolesta Pascal LAMY Komission jäsen (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. (2) EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18. (3) EYVL C 63, 5.3.1999, s. 5. (4) Euroopan komissio Kauppapolitiikan pääosasto Linja C DM 24 - 8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles/Brussel.