KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2019/2201,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2019,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1241 täydentämisestä yksityiskohtaisilla säännöillä pohjankatkaravun pyyntiä Skagerrakissa koskevien reaaliaikaisten pyyntikieltojen täytäntöön panemiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta 20 päivänä kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1241 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla annettu uusi asetus (EU) 2019/1241 tuli voimaan 14 päivänä elokuuta 2019. Mainitun asetuksen liitteessä V täsmennetään erityiset säännökset, jotka koskevat teknisiä toimenpiteitä, jotka on vahvistettu alueellisella tasolla Pohjanmerta, Skagerrakia ja Kattegatia varten, ja kattavat myös silmäkokoa, asiaan liittyviä edellytyksiä ja sivusaaliita koskevia sääntöjä. Mainitun asetuksen 15 artiklassa siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä asetuksen (EU) 2019/1241 liitteissä esitettyjen teknisten toimenpiteiden muuttamiseksi, täydentämiseksi, kumoamiseksi tai niistä poikkeamiseksi, mukaan lukien reaaliaikaisten pyyntikieltojen ja siirtymistä koskevien säännösten tarkoituksessa.

(2) Asetuksessa (EU) 2019/1241 vahvistetaan kehys teknisille toimenpiteille, joilla pyritään osaltaan saavuttamaan YKP:n tavoitteet – kalastetaan kestävän enimmäistuoton tasoilla, vähennetään tahattomia saaliita ja lopetetaan saaliiden poisheittäminen – sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/56/EY (2) säädetty ympäristön hyvä tila. Tällaisilla teknisillä toimenpiteillä olisi myös edistettävä eritoten nuorten ja kutevien meriympäristön lajien yhdyskuntien suojelua siten, että käytetään valikoivia pyydyksiä ja toteutetaan toimenpiteitä tahattomien saaliiden välttämiseksi.

(3) Asetuksessa (EU) 2019/1241 ei säädetä siirtymätoimenpiteistä. Näin ollen sen varmistamiseksi, että tämä delegoitu asetus, komission asetus (EU) N:o 724/2010 (3) ja asetus (EU) 2019/1241, jolla kumotaan asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (4) IV osaston IV luvun 3 jakso, ovat yhteensopivia, on tarpeen soveltaa asetuksessa (EU) 2019/1241 vahvistettuja edellytyksiä ottaen samalla huomioon asiaan liittyvät poikkeukselliset olosuhteet.

(4) Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) antoi jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella myönteisen arvion (5) tiedoista, jotka alueellinen ryhmä oli toimittanut yhteisen suosituksen sisältämien teknisten toimenpiteiden tueksi. Jäsenvaltiot laativat ja toimittivat tämän yhteisen suosituksen ja STECF arvioi sen ennen asetuksen (EU) 2019/1241 voimaantuloa, mistä syystä siinä ei viitata kyseiseen asetukseen. Asianomaiset poikkeukselliset olosuhteet huomioon ottaen komissio kuitenkin katsoo, että sen saatavissa tässä vaiheessa olevissa yhteisen suosituksen ja STECF:n arvioinnin tiedoissa mikään ei viittaa siihen, että ehdotetut tekniset lisätoimenpiteet eivät olisi asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklassa teknisiä toimenpiteitä varten vahvistettujen vaatimusten mukaisia.

(5) Jos jäsenvaltiot, joilla on välitön kalastuksenhoitoetu, katsovat, että tarvitaan toimenpiteitä nuorten yksilöiden yhdyskuntien suojelemiseksi reaaliaikaisilla pyyntikielloilla kalastusalueilla, komissiolle siirretään valta antaa asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti tällaisia toimenpiteitä delegoiduilla säädöksillä kyseisten jäsenvaltioiden toimittaman yhteisen suosituksen perusteella.

(6) Asetuksen (EU) 2019/1241 19 artiklassa vahvistetaan erityiset osatekijät, jotka on sisällytettävä reaaliaikaisten pyyntikieltojen laatimista koskevaan yhteiseen suositukseen.

(7) Asetuksen (EU) 2019/1241 19 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaan reaaliaikaisten pyyntikieltojen laatimista koskevaan yhteiseen suositukseen on sisällytettävä valvonta- ja seurantajärjestelyjä. Euroopan unionin ja Norjan välisissä neuvotteluissa 6 päivänä syyskuuta 2018 annettujen päätelmien hyväksytyssä pöytäkirjassa vahvistetaan menettelyt ja näytteenottomenetelmä reaaliaikaisten pyyntikieltojen asettamiseksi pohjankatkaravun (Pandalus borealis) osalta Skagerrakissa.

(8) Alankomailla, Belgialla, Ranskalla, Ruotsilla, Saksalla, Tanskalla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on välitön kalastuksenhoitoetu Skagerrakissa. Kuultuaan Pohjanmeren neuvoa-antavaa toimikuntaa kyseiset jäsenvaltiot toimittivat 7 päivänä maaliskuuta 2019 komissiolle yhteisen suosituksen delegoiduksi säädökseksi, jolla saatetaan kyseisessä hyväksytyssä pöytäkirjassa esitetyt toimenpiteet osaksi unionin lainsäädäntöä. Yhteistä suositusta muutettiin 26 päivänä elokuuta 2019.

(9) Kalastusalan asiantuntijaryhmää kuultiin yhteisestä suosituksesta 31 päivänä heinäkuuta 2019.

(10) STECF katsoi, että ehdotetulla reaaliaikaisten pyyntikieltojen järjestelmällä voi olla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/973 (6) tavoitteen mukaisia myönteisiä säilyttämisvaikutuksia. Siksi vaikuttaisi aiheelliselta ottaa se käyttöön Skagerrakissa Scheveningen-ryhmän toimittaman yhteisen suosituksen sisältämien eritelmien mukaisesti. Reaaliaikaisten pyyntikieltojen järjestelmän toimivuutta olisi valvottava tarkasti ja arvioitava yhteisessä suosituksessa esitetyn arviointimekanismin mukaisesti. Järjestelmän olisi katettava kokovalikoivaa Nordmøre-yhdistelmäritilää koskeva erityinen seurantaohjelma sen varmistamiseksi, että pienten pohjankatkarapujen saaliit jäävät järjestelmällisesti kynnystason alapuolelle.

(11) Yhteisessä suosituksessa ehdotetaan, että alusten, jotka pyytävät pohjankatkarapua pohjatrooleilla, joiden silmäkoko on 35–69 millimetriä ja jotka on varustettu Nordmøre-lajitteluritilällä, jossa tankoväli on enintään 19 millimetriä, olisi sallittava jatkaa kyseisen lajin pyyntiä alueilla, joihin sovelletaan reaaliaikaisia pyyntikieltoja.

(12) Asetuksessa (EU) N:o 724/2010 vahvistetaan tietyille kalastuksille Pohjanmerellä ja Skagerrakissa asetettujen reaaliaikaisten kalastuskieltojen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Asetuksen (EU) N:o 724/2010 7 artiklassa säädetään, että tapauksessa, jossa nuorten yksilöiden osuus saaliista saavuttaa tietyn kynnystason, asianomaisen rannikkojäsenvaltion on kiellettävä kalastus asianomaisella alueella muilla pyydyksillä kuin pelagisella troolilla, kurenuotalla, ajoverkolla, sillin, makrillin ja piikkimakrillin pyyntiin tarkoitetulla jigillä, merralla, kampasimpukoita pyydystävillä haroilla ja verkoilla.

(13) STECF on arvioinut pohjankatkaravun pyyntiin tarkoitettuja pohjatrooleja, joiden silmäkoko on 35–69 millimetriä ja jotka on varustettu Nordmøre-lajitteluritilällä, jossa tankoväli on enintään 19 millimetriä, ja todennut, että kyseiset troolit ovat erittäin valikoivia ja tehokas keino vähentää nuorten kalojen tahattomia sivusaaliita (7). Kyseisen lausunnon perusteella on aiheellista lisätä kyseinen pohjankatkaravun pyynnissä käytettävä pyydys asetuksen (EU) N:o 724/2010 7 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun vapautettujen pyydysten luetteloon.

(14) STECF vahvistaa, että Nordmøre-ritilä on tehokas keino vähentää nuorten kalojen sivusaaliita, mutta toteaa, että on vielä tutkittava, miten tehokkaasti pyydyksillä, jotka on varustettu Nordmøre-yhdistelmäritilällä, voidaan vähentää nuorten pohjankatkarapujen saaliita. STECF:n lausunnon perusteella on aiheellista säätää erityisistä seurantaohjelmista sen todentamiseksi, pitävätkö kyseiset pyydykset nuorten pohjankatkarapujen saaliiden osuuden järjestelmällisesti alhaisella tasolla.

(15) STECF vahvistaa, että pyydyksillä, jotka on varustettu Nordmøre-ritilällä, on myönteisiä säilyttämisvaikutuksia keisarihummerin (Nephrops norvegicus) pyynnin yhteydessä. Kun otetaan huomioon kyseinen lausunto ja kyseisen pyydyksen todistettu kyky minimoida turskan sivusaaliit, on aiheellista lisätä tämä keisarihummerin pyynnissä käytetty pyydys asetuksen (EU) N:o 724/2010 7 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun vapautettujen pyydysten luetteloon.

(16) STECF toteaa kuitenkin, että tällaisten laitteiden toimivuus keisarihummerin pyynnissä riippuu pyyntitoiminnan aikana sivusaaliiksi saatujen lajien pituusrakenteesta ja että tämä rakenne määrää, saavutetaanko kynnystasot. Sen varmistamiseksi, voidaanko tällä pyydyksellä pitää nuorten yksilöiden sivusaaliit järjestelmällisesti kynnystason alapuolella, ja jotta jäsenvaltiot voivat kerätä lisätietoja STECF:n esityksen mukaisesti, olisi sovellettava erityistä seurantaohjelmaa pyyntitoiminaan, jossa käytetään tällaisia pyydyksiä kieltoalueilla.

(17) Edellä mainitut seikat huomioon ottaen komissio katsoo käsillä olevassa asiassa, että olisi käytännöllisen ja varovaisen kalastuksenhoitolähestymistavan mukaista lisätä tämä pyydys asetuksen (EU) N:o 724/2010 7 artiklan 1 kohdassa säädettyjen vapautettujen pyydysten luetteloon, jotta voidaan sallia tilapäisiä vapautuksia, koska oletuksena on, että muussa tapauksessa tietojenkeruu estyisi. Lisäksi on osoitettu, että merirapujen pyynnissä käytettävillä Nordmøre-ritilöillä voidaan minimoida turskan sivusaaliit erittäin alhaiselle tasolle. Kun otetaan huomioon Pohjanmeren turskakannan nykyinen tila, komissio katsoo, että tällaisten pyydysten käyttö on aiheellista, jotta voidaan vähentää tahattomia turskasaaliita mahdollisimman paljon.

(18) Koska asetuksella (EU) 2019/1241 kumottiin asetuksen (EY) N:o 1224/2009 IV osaston IV luvun 3 jaksossa oleva siirrettyä valtaa koskeva säännös, jonka perusteella komission asetus (EU) N:o 724/2010 annettiin – minkä vuoksi kyseistä säädöstä ei ole mahdollista muuttaa myöhemmin – ja koska on tarpeen säätää yhteisessä suosituksessa toimitettujen hyväksytyn pöytäkirjan mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanosta, on aiheellista hyväksyä tarvittavat muutokset ottamalla vastaava säännös käyttöön tällä delegoidulla asetuksella.

(19) Yhteisessä suosituksessa ehdotetut toimenpiteet ovat linjassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (8) 18 artiklan 3 kohdan ja 15 artiklan 2, 4 ja 5 kohdan sekä asetuksen (EU) 2019/1241 19 artiklan mukaiset, mistä syystä ne voidaan sisällyttää tähän asetukseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla Kohde Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt reaaliaikaisten pyyntikieltojen täytäntöönpanoa varten Skagerrakissa pohjankatkaravun (Pandalus borealis) nuorten yksilöiden suojelemiseksi.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) ’Skagerrakilla’ aluetta, joka rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan ja etelässä linjaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan sekä tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla; b) ’vetokerralla’ toimintaa verkon laskusta sen nostoon; c) ’yhteiskäyttösuunnitelmalla’ suunnitelmaa, joka on täsmennetty asetuksen (EY) N:o 1224/2009 95 artiklan mukaisen erityisen valvonta- ja tarkastusohjelman yhteydessä; d) ’pohjankatkaravun nuorilla yksilöillä’ pohjankatkaravun (Pandalus borealis) yksilöitä, joiden selkäkilven pituus on alle 14,8 millimetriä. Selkäkilven pituus mitataan selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa selkäkilven uloimpaan reunaan; e) ’Nordmøre-ritilällä’ trooliin asennettavaa valikoivaa laitetta, joka koostuu kaltevasta ritilästä ja poistumisaukosta. Laite päästää katka- ja meriravut läpi mutta lajittelee pois tahattomat kalasivusaaliit ohjaamalla ne ulos poistumisaukon kautta.

3 artikla Kynnystaso Kynnystaso, joka käynnistää tämän asetuksen mukaisen reaaliaikaisen pyyntikiellon, on 20 painoprosenttia pohjankatkaravun nuoria yksilöitä verrattuna pohjankatkaravun kokonaissaaliiseen vetokertaa kohden.

4 artikla Tarkastukset 1. Kynnystasojen seurannan tiedot perustuvat tarkastuksiin, joita toimivaltaiset viranomaiset tekevät merellä pohjankatkarapua (Pandalus borealis) pyytävissä aluksissa, jotka käyttävät silmäkooltaan vähintään 32 millimetrin pohjatrooleja. 2. Rannikkojäsenvaltion ja/tai yhteiskäyttösuunnitelman mukaiseen yhteiseen toimintaan osallistuva jäsenvaltio yksilö alueet ja ajanjaksot, joiden osalta on olemassa riski kynnystason saavuttamisesta. 3. Tarkastuksia tehdään erityisesti 2 kohdan mukaisesti yksilöidyillä alueilla sen määrittämiseksi, saavuttaako pohjankatkaravun nuorten yksilöiden prosenttiosuus kynnystason. 4. Valvontaviranomaiset tarkastavat pohjankatkarapusaaliit liitteessä I esitetyn näytteenottomenettelyn mukaisesti. 5. Tarkastustiedot ja näytteen pohjankatkaravun nuorten yksilöiden määrä kirjataan ylös liitteessä II esitettyyn näytteenottoraporttiin. Liitteessä II esitetty näytteenoton raportointilomake täytetään asianmukaisesti heti näytteen määrittämisen jälkeen. 6. Jos pohjankatkarapumäärä vetokertaa kohden on alle 100 kilogrammaa, kyseistä vetokertaa ei pidetä pyyntikiellon suosittelemisen perusteena.

5 artikla Kynnystasoja koskevat ilmoitukset 1. Jos 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti kerätyt näytteet, jotka ovat peräisin vähintään kahdesta 96 tunnin aikana tehdystä vetokerrasta, osoittavat pohjankatkaravun nuorten yksilöiden määrän saavuttavan kynnystason, 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu näytteenottoraportti (tarkoitetut näytteenottoraportit) täytetään välittömästi ja lähetetään rannikkojäsenvaltion yhteyspisteeseen, missä sen jälkeen tarkastellaan, olisiko aihetta asettaa reaaliaikainen pyyntikielto. Näytteenottoraporttien lisäksi voidaan toimittaa tarkastuksista vastaavien valvontaviranomaisten suositus reaaliaikaisen pyyntikiellon asettamiseksi. 2. Jos pohjankatkaravun nuorten yksilöiden osuus on yli 40 prosenttia kyseisen lajin kokonaissaaliista, valvontaviranomaiset voivat suosittaa reaaliaikaisen pyyntikiellon asettamista yhden näytteen perusteella.

6 artikla Pyynnin kieltäminen 1. Edellä 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen näytteenottoraporttien perusteella asianomainen rannikkojäsenvaltio voi kieltää pohjankatkaravun pyynnin silmäkooltaan vähintään 32 millimetrin pohjatrooleilla 7 artiklan mukaisesti määritellyllä alueella, jäljempänä ’kieltoalue’. 2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, pohjankatkarapua pyytävät troolarit, jotka on varustettu liitteessä III tarkoitetulla kokovalikoivalla Nordmøre-ritilällä, voivat saada luvan pyytää pohjankatkarapua kieltoalueella. Alusten, jotka haluavat hyödyntää kyseistä vapautusta, on ilmoitettava aikomuksestaan ja käyttämästään pyydyksestä rannikkojäsenvaltion kalastuksenseurantakeskukselle ennen kieltoalueelle saapumista. 3. Aluksiin, jotka käyttävät liitteessä III tarkoitettua kokovalikoivaa Nordmøre-ritilää ja toimivat kieltoalueella, sovelletaan erityistä seurantaohjelmaa, jonka jäsenvaltiot vahvistavat pohjankatkaravun nuorten yksilöiden osuuden todentamiseksi kyseisen lajin kokonaissaaliista. Kyseisten ohjelmien tulokset toimitetaan komissiolle viimeistään kuuden kuukauden kuluttua ohjelman alkamispäivästä ja sen jälkeen kahdentoista kuukauden välein. 4. Jos tarkastus, joka tehdään liitteessä III tarkoitettua kokovalikoivaa Nordmøre-ritilää käyttävälle kieltoalueella toimivalle alukselle, osoittaa pohjankatkaravun nuorten yksilöiden saaliin saavuttavan kynnystason, kyseisen aluksen on poistuttava kieltoalueelta ja pysyttävä sen ulkopuolella kieltokauden loppuun saakka. 5. Alus saa kuitenkin palata kieltoalueelle sen jälkeen, kun se on mukauttanut pyydystään, ja jäädä kieltoalueelle, jos se saa toimivaltaisilta valvontaviranomaisilta siihen luvan. Tällaisessa tapauksessa valvontaviranomaiset tarkastavat aluksen seuraavan vetokerran sen varmistamiseksi, ettei pohjankatkaravun nuorten yksilöiden saalis saavuta kynnystasoa.

7 artikla Kieltoalueen maantieteelliset rajat Kieltoalueen maantieteelliset rajat vahvistetaan seuraavien perusteiden mukaisesti: a) alueen määrittelemisessä otetaan huomioon erityisesti niiden vetokertojen reitit, joiden perusteella kieltopäätös on tehty, syvyyskäyrät, saaliiden koostumus ja kalastustoiminta; b) kieltoalue saa olla enintään 50 neliömeripeninkulmaa.

8 artikla Reaaliaikaisen pyyntikiellon kesto 1. Reaaliaikainen pyyntikielto tulee voimaan klo 24.00 koordinoitua yleisaikaa (UTC) päätöksen antamispäivänä. Päätöksen antaminen olisi ajoitettava siten, että 7 artiklassa tarkoitetun alueen läheisyydessä toimivilla aluksilla on riittävästi aikaa saada tietoa. 2. Kieltoa sovelletaan 14 päivän ajan, minkä jälkeen sen soveltaminen lakkaa automaattisesti klo 24.00 (UTC).

9 artikla Viereiset rannikkovaltiot 1. Rannikkojäsenvaltiot voivat pyrkiä yhteistyöhön viereisten rannikkovaltioiden kanssa reaaliaikaisen pyyntikiellon asettamiseksi rajan molemmilta puolilta saatujen näytteenottotulosten perusteella. 2. Jos alue, johon aiotaan soveltaa pyyntikieltoa, ulottuu kahden tai useamman rannikkojäsenvaltion lainkäyttövaltaan tai suvereniteettiin kuuluville alueille ja aluevesille, asianomainen rannikkojäsenvaltio ilmoittaa viipymättä viereisille rannikkojäsenvaltioille ja kolmansille maille tuloksista ja päätöksestä soveltaa asianomaiseen alueeseen pyyntikieltoa. Viereinen rannikkovaltio voi sen jälkeen harkita pyyntikiellon soveltamista omilla aluevesillään. 3. Rannikkojäsenvaltio voi pyytää viereisiä rannikkovaltioita ottamaan nimissään näytteitä näiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla aluevesillä.

10 artikla Tiedot 1. Tehtyään päätöksen reaaliaikaisesta pyyntikiellosta 6 artiklan mukaisesti rannikkojäsenvaltion on viipymättä a) julkaistava verkkosivustollaan ilmoitus reaaliaikaisesta pyyntikiellosta, mukaan lukien kartta, koordinaatit ja näytteenottoraportti (tai -raportit), johon (tai joihin) päätös perustuu, sekä b) mahdollisuuksien mukaan tiedotettava asiasta kieltoalueen läheisyydessä toimiville aluksille ja c) ilmoitettava asiasta sähköisesti Norjan kalastushallinnolle, komissiolle ja kalastuksenseurantakeskuksille asianomaisissa jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa, joiden kalastusaluksilla on lupa toimia kyseisellä alueella. Ilmoituksen on sisällettävä pyyntikiellon voimaantulopäivä ja -kellonaika, kieltoaluetta rajaavat koordinaatit ja asiaa koskeva internetosoite, josta saa lisätietoa. 2. Jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden kalastuksenseurantakeskukset ilmoittavat asiasta kansallisen lipun alla purjehtiville aluksille, joita reaaliaikainen pyyntikielto koskee. 3. Asianomaisen rannikkojäsenvaltion on pyynnöstä toimitettava komissiolle yksityiskohtaiset näytteenottoraportit ja perustelut, joiden perusteella 7 artiklan mukainen reaaliaikaista pyyntikieltoa koskeva päätös on tehty.

11 artikla Nordmøre-ritilällä varustetut pohjatroolit 1. Rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 724/2010 7 artiklan soveltamista pohjatroolarit, jotka käyttävät seuraavia pyydyksiä, vapautetaan kyseisessä säännöksessä säädettyjen edellytysten täyttymisestä aiheutuvasta pyyntikiellosta: — pohjankatkarapua (Pandalus borealis) pyytävät pohjatroolit, joiden silmäkoko on vähintään 32 millimetriä ja jotka on varustettu Nordmøre-lajitteluritilällä, jossa tankoväli on enintään 19 millimetriä, ilman kalapesää; — keisarihummeria (Nephrops norvegicus) pyytävät pohjatroolit, joiden silmäkoko on yli 70 millimetriä ja jotka on varustettu Nordmøre-ritilällä, jossa tankoväli on enintään 35 millimetriä, ilman kalapesää; 2. Niiden alusten lippujäsenvaltiot, jotka käyttävät 1 kohdassa tarkoitettuja pyydyksiä ja toimivat alueella, johon sovelletaan reaaliaikaista pyyntikieltoa, laativat erityisen seurantaohjelman sen todentamiseksi, etteivät saaliit saavuta kynnystasoa. Jos saaliit saavuttavat kynnystason, kyseisten alusten on poistuttava kieltoalueelta ja pysyttävä sen ulkopuolella kieltokauden jäljellä olevan ajan. Kyseisten ohjelmien tulokset toimitetaan komissiolle viimeistään kuuden kuukauden kuluttua ohjelman alkamispäivästä ja sen jälkeen kahdentoista kuukauden välein. Jos tällaisten ohjelmien tulokset osoittavat, että saaliit ylittävät kynnystasot, kyseisiin pyydyksiin ei enää saa soveltaa vapautusta.

12 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2020.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2019. Komission puolesta Puheenjohtaja Jean-Claude JUNCKER

(1) EUVL L 198, 25.7.2019, s. 105.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi) (EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19).

(3) Komission asetus (EU) N:o 724/2010, annettu 12 päivänä elokuuta 2010, tietyille kalastuksille Pohjanmerellä ja Skagerrakissa asetettujen reaaliaikaisten kalastuskieltojen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 213, 13.8.2010, s. 1).

(4) Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 43, 22.12.2009, s. 1).

(5) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/973, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, Pohjanmeren pohjakalakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevan monivuotisen suunnitelman vahvistamisesta, purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa Pohjanmerellä koskevien yksityiskohtien erittelemisestä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 676/2007 ja (EY) N:o 1342/2008 kumoamisesta (EUVL L 179, 16.7.2018, s. 1).

(7) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).