2000/509/EY: Komission päätös, tehty 25 päivänä heinäkuuta 2000, orgaanisten tinayhdisteiden markkinoinnin ja käytön rajoituksia koskevista Belgian kuningaskunnan tiedoksi antamista kansallisista säännösluonnoksista (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 2016) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)



Virallinen lehti nro L 205 , 12/08/2000 s. 0007 - 0012



Komission päätös, tehty 25 päivänä heinäkuuta 2000, orgaanisten tinayhdisteiden markkinoinnin ja käytön rajoituksia koskevista Belgian kuningaskunnan tiedoksi antamista kansallisista säännösluonnoksista (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 2016) (Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/509/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 6 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: I TAUSTAA 1 Yhteisön lainsäädäntö: direktiivi 1999/51/EY (1) Tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä 76/769/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 26 päivänä heinäkuuta 1999 annetulla komission direktiivillä 1999/77/EY(2), säädetään tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden käytön kieltämisestä ja rajoittamisesta. Direktiiviä 76/769/ETY muutetaan säännönmukaisesti uusien ihmisille ja ympäristölle vaarallisten aineiden sisällyttämiseksi sen liitteeseen. (2) Direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdeksannen kerran neuvoston direktiivillä 89/677/ETY(3) yhdenmukaistetaan muun muassa organisten tinayhdisteiden markkinoille saattaminen ja käyttö. Neuvoston direktiivin 76/769/ETY liitteen I mukauttamista tekniikan kehitykseen viidennen kerran koskevalla komission direktiivillä 1999/51/EY(4) muutettiin orgaanisia tinayhdisteitä koskevia säännöksiä. (3) Direktiivillä 1999/51/EY kielletään orgaanisten tinayhdisteiden markkinoille saattaminen ja käyttö sellaisenaan ja valmisteiden ainesosina käytettäväksi biosidina vapaasti liukenevissa antifouling-maaleissa. (4) Direktiivillä kielletään orgaanisten tinayhdisteiden käyttö myös sellaisenaan ja valmisteiden ainesosina käytettäväksi biosidina eli estämässä mikro-organismien, kasvien tai eläinten kasvua ja kiinnittymistä a) seuraavanlaisten alusten rungoissa: - ISO 8666:ssa määritellyt, kokonaispituudeltaan alle 25 metrin pituiset veneet - sisävesillä tai järvissä käytettäväksi tarkoitetut alukset pituudesta riippumatta b) häkeissä, kohoissa, verkoissa ja muissa laitteissa tai välineissä, joita käytetään kalan tai simpukoiden viljelyssä c) kaikissa kokonaan tai osittain veden alla olevissa laitteissa tai välineissä. Tällaisia aineita ja valmisteita - saa saattaa markkinoille ainoastaan pakkauksissa, joiden tilavuus on vähintään 20 litraa - ei saa myydä suurelle yleisölle vaan ainoastaan ammattikäyttäjille. (5) Rajoittamatta vaarallisten aineiden ja valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien yhteisön muiden säännösten soveltamista, tällaisia valmisteita sisältävissä pakkauksissa on oltava seuraavat selvästi luettavat ja pysyvät merkinnät: "Ei saa käyttää kokonaispituudeltaan alle 25 metrin pituisiin veneisiin, sisävesillä tai järvissä käytettäväksi tarkoitettuihin aluksiin pituudesta riippumatta eikä mihinkään kalan tai simpukoiden viljelyssä käytettyihin laitteisiin tai välineisiin. Vain ammattikäyttöön." (6) Edellä 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja määräyksiä sovelletaan Ruotsiin ja Itävaltaan 1 päivästä tammikuuta 2003, ja komissio tarkastelee niitä mainittuun päivämäärään mennessä uudelleen yhdessä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa. (7) Orgaanisia tinayhdisteitä ei saa käyttää sellaisina aineina eikä sellaisten valmisteiden ainesosina, jotka on tarkoitettu teollisuuden vesien käsittelyyn. (8) Näin ollen direktiivissä säädetään, että orgaanisia tinayhdisteitä saa käyttää ainoastaan sellaisissa antifouling-tuotteissa, joista aktiivisia ainesosia vapautuu säännöstellysti, yli 25 metrin pituisiin aluksiin, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi pääasiallisesti sisävesillä tai järvissä. Itävalta ja Ruotsi saavat pitää voimassa nykyisen, tiukemman lainsäädäntönsä suojellakseen sisävesiä ja Itämerta, jotka ovat erityisen herkkiä. (9) Direktiivissä säädetään myös, että tinayhdisteiden vielä sallittuja käyttötapoja tarkastellaan uudelleen ennen 1 päivää tammikuuta 2003. Johdanto-osan toisessa kappaleessa viitataan Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) tapahtuneeseen kehitykseen eli siihen, että on havaittu orgaanisten tinayhdisteiden aiheuttama vaara. IMO:n alainen meriympäristön suojelua käsittelevä komitea on esittänyt laivojen antifouling-käsittelyssä biosidina käytettävien orgaanisten tinayhdisteiden käytön kieltämistä maailmanlaajuisesti 1 päivään tammikuuta 2003 mennessä. 2 Kansalliset säännökset (10) Belgia aikoo saattaa direktiivin 1999/51/ETY orgaanisia tinayhdisteitä koskevat säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä muuttamalla 25 päivänä helmikuuta 1996 annettua kuninkaallista asetusta, jolla rajoitetaan tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamista ja käyttöä. Nykyisen 1 artiklan 2 kohta korvataan uudella tekstillä, joka vastaa täysin yhteisön direktiivin säännöksiä. (11) Kun direktiivi on tullut voimaan, Belgia aikoo korvata 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen 25 päivänä helmikuuta 1996 annetun kuninkaallisen asetuksen edellä mainitun 1 artiklan 2 kohdan seuraavalla säännöksellä: "Orgaanisia tinayhdisteitä ei saa saattaa markkinoille sellaisenaan eikä valmisteiden ainesosina käytettäväksi biosidina vapaasti liukenevissa antifouling-maaleissa." 3 Kansallisten säännösluonnosten ja direktiivin 1999/51/EY vertailu (12) Verrattaessa yhteisön nykyistä lainsäädäntöä ja niitä kansallisia säännösluonnoksia, joita Belgia aikoo soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2003, käy ilmi, että kansalliset toimenpiteet ovat rajoittavampia, koska niissä kielletään kokonaan orgaanisia tinayhdisteitä sisältävien antifouling-tuotteiden markkinoille saattaminen ja käyttö. II MENETTELY (13) Direktiivi 1999/51/EY annettiin 26 päivänä toukokuuta 1999. Jäsenvaltioiden oli saatettava direktiivin noudattamisen edellyttämät kansalliset säännökset voimaan viimeistään 29 päivänä helmikuuta 2000 ja sovellettava niitä 1 päivästä syyskuuta 2000. (14) Belgian pysyvä edustaja ilmoitti 21 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä komissiolle, että Belgia saattaisi direktiivin 1999/51/EY säännökset asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että tavoitteena oli soveltaa yhteisön säännöksiä tiukempia toimenpiteitä 1 päivästä tammikuuta 2003 EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Uuden tieteellisen näytön perusteella Belgia pitää tarpeellisena ottaa käyttöön tiukat kansalliset toimenpiteet ympäristön suojelemiseksi orgaanisia tinayhdisteitä sisältävien antifouling-maalien haitallisilta vaikutuksilta. Komissio vastaanotti kirjeen 23 päivänä helmikuuta 2000. (15) Komissio ilmoitti Belgian viranomaisille 23 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, että se oli vastaanottanut 95 artiklan 5 kohdan mukaisen ilmoituksen ja että ilmoituksen käsittelyyn 95 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kuuden kuukauden jakso alkoi 24 päivänä helmikuuta 2000, ilmoituksen vastaanottoa seuraavana päivänä. III ARVIOINTI 1 Hakemuksen hyväksyttävyyden arviointi (16) Belgian viranomaisten 21 päivänä helmikuuta 2000 tekemän ilmoituksen tarkoituksena on saada lupa ottaa käyttöön kansalliset säännökset, jotka eivät ole direktiivin 1999/51/EY mukaisia; tämä direktiivi on EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan perusteella toteutettu yhdenmukaistamistoimenpide. (17) Perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohta kuuluu seuraavasti: "Jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio lisäksi pitää tarpeellisena ottaa käyttöön uuteen, ympäristönsuojelua tai työympäristön suojelua koskevaan tieteelliseen näyttöön perustuvia kansallisia säännöksiä tai määräyksiä kyseisen jäsenvaltion erityisten ongelmien vuoksi, jotka ovat ilmenneet yhdenmukaistamistoimenpiteen toteuttamisen jälkeen, jäsenvaltio antaa suunnitellut säännökset ja määräykset sekä niiden käyttöönottamisen perusteet tiedoksi komissiolle." (18) EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan vaatimusten mukaisesti Belgian viranomaiset ovat antaneet komissiolle tiedoksi niiden kansallisten säännösten tekstin, jotka on tarkoitus ottaa käyttöön 1 päivästä tammikuuta 2003, ja liittäneet pyyntöönsä syyt, joilla Belgian viranomaisten mukaan voidaan perustella kyseisten säännösten käyttöönottoa. (19) Näin ollen komissio katsoo, että Belgian 21 päivänä helmikuuta 2000 antama ilmoitus, jonka tarkoituksena on saada hyväksyntä direktiivistä 1999/51/EY poikkeavien kansallisten säännösten käyttöönotolle, täyttää käsiteltäväksi ottamisen ehdot EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan määräysten mukaisesti. 2 Perustelujen arviointi (20) Komissio varmistaa perustamissopimuksen 95 artiklan määräysten mukaisesti, että kaikki sellaiset ehdot täyttyvät, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat käyttää artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia. (21) Näin ollen komissio arvioi, täyttyvätkö EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdassa asetetut ehdot, joissa edellytetään a) "uutta, ympäristönsuojelua tai työympäristön suojelua koskevaa tieteellistä näyttöä", jonka perusteella b) jäsenvaltio pitää tarpeellisena ottaa käyttöön kansallisia säännöksiä "kyseisen jäsenvaltion erityisten ongelmien vuoksi", jotka c) "ovat ilmenneet yhdenmukaistamistoimenpiteen toteuttamisen jälkeen". (22) Jos komissio katsoo, että kyseisten kansallisten säännösten käyttöönotto on perusteltua, se selvittää lisäksi perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan nojalla, ovatko kyseiset kansalliset säännökset keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyä rajoittamista ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle. 2.1 Yleistä orgaanisista tinayhdisteistä (23) Orgaaniset tinayhdisteet ovat aineita, jotka koostuvat tinasta ja lukuisista muista orgaanisista ryhmistä, jotka ovat suoraan sitoutuneet tina-atomiin. Orgaaniset tinayhdisteet, joista tärkeimpiä ja tehokkaimpia ovat tributyylitina (TBT) ja bis(tributyylitina)oksidi (TBTO), ovat tehokkaita aluksien käsittelyssä käytettäviä antifouling-aineita (kiinnittymisenestoaineita)(5). (24) Vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä käsittelevän 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY(6) mukaan, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 1999/33/EY(7), tributyylitinayhdisteet luokitellaan seuraavasti: - haitallista joutuessaan iholle - myrkyllistä nieltynä - ärsyttää silmiä, hengityselimiä ja ihoa - myrkyllinen: pitkäaikainen altistus voi aiheuttaa vakavaa haittaa terveydelle hengitettynä ja nieltynä - erittäin myrkyllistä vesieliöille, voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesiympäristössä. (25) Jotta antifouling-aine olisi tehokas, tehoaineen on oltava biologisesti hajoava ja näin ollen sen on myös jatkuvasti vapauduttava ympäristöön. Koska orgaanisista tinayhdisteistä vapautuu vesiympäristöön näitä tehoaineita, joilla on korkea välitön ja krooninen myrkyllisyys, ne voivat vahingoittaa altistuneita ekosysteemejä. (26) TBTO imeytyy vahvasti sedimenttiin. TBT hajoaa pääasiassa biologisesti dibutyylitinaksi ja monobutyylitinaksi ja lopuksi tinaoksidiksi. Ympäröivän väliaineen vaikutus hajoamisnopeuteen on suuri. Puoliintumisaika vedessä on kaksi viikkoa, eliöstössä 2 kuukautta ja sedimentissä 0,5-20 vuotta. TBT:n on todettu kertyvän biologisesti ympäristöön. (27) TBT häiritsee altistuneiden eliöiden aineenvaihduntaa (entsyymitoiminnan estäminen ja proteiinien denaturointi) ja tiettyjen kotiloiden hormonitoimintaa (kotiloiden maskulinisoituminen eli imposex-ilmiö). (28) TBT:n vaarat vesiympäristölle tunnetaan hyvin, ja jo vuonna 1989 yhteisössä toteutettiin ensimmäiset toimenpiteet (direktiivi 89/677/ETY) orgaanisia tinayhdisteitä sisältävien antifouling-maalien käytön aiheuttamien vaarojen vähentämiseksi rajoittamalla niiden käyttö ammattikäyttöön yli 25 metrin pituisiin aluksiin. (29) Komission ja jäsenvaltioiden yhdessä toteuttama perusteellinen uudelleen arviointi johti siihen, että annettiin suojelutoimenpiteitä merkittävästi tiukentava direktiivi 1999/51/EY. Direktiivissä kielletään täysin sellaisten antifouling-maalien käyttö, joista orgaanisia tinayhdisteitä liukenee todennäköisesti paljon ja säännöstelemättömästi, sekä niiden käyttö kaikenkokoisissa sisävesillä tai järvissä käytettäviksi tarkoitetuissa veneissä. Komissio oli tilannut tarkasteluprosessin aikana ulkopuoliselta konsultilta(8) tutkimuksen ja tämän tutkimuksen perusteella pyytänyt myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevältä tiedekomitealta (SCTEE) lausunnon, joka annettiin 27 päivänä marraskuuta 1998. 2.2 Belgian kanta (30) Belgian viranomaiset ovat sitä mieltä, että ehdotetun toimenpiteen tarkoituksena on suojella ihmisten ja eläinten terveyttä sekä ympäristöä. Tätä tukevat myös monet niistä syistä, joiden vuoksi direktiivi 1999/51/EY annettiin. (31) Näillä perusteilla osoitettiin jo direktiiviä 1999/51/EY valmisteltaessa, että veneiden rungon käsittelyssä käytettyjen antifouling-maalien TBT-pitoisuudet vilkkailla laivaväylillä ja satama-alueilla ovat niin suuria, että ne ovat haitallisia ostereille ja purppurakotiloille, joiden kuori paksunee ja joissa imposex-ilmiö on yleinen. Näistä ja muista vaikutuksista käy ilmi TBT:n haitallinen vaikutus tiettyjen eläinlajien hormonitoimintaan jo hyvin alhaisina pitoisuuksina. (32) Belgian viranomaiset toteavat, että Euroopan tasolla päädyttiin TBT-maalien rajoitettuun käyttökieltoon taloudellisista syistä eli niiden seurausten vuoksi, joita yksipuolisella eurooppalaisella TBT-aineiden käyttökiellolla mahdollisesti on eurooppalaisille telakoille, kuten toiminnan siirtäminen muualle Euroopan yhteisön asettaman kiellon kiertämiseksi. Viranomaiset viittasivat myös Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) päätökseen ja tavoitteeseen soveltaa TBT-aineiden täydellistä käyttökieltoa 1 päivästä tammikuuta 2003. (33) Belgian viranomaiset toteavat pyynnössään, että viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että kampelakalojen altistuminen TBT:lle vähentää niiden infektionsietokykyä. Nämä kalat elävät merenpohjassa ja altistuvat suhteellisen suurille TBT-pitoisuuksille. (34) TBT voi myös vahingoittaa joidenkin nisäkkäiden, kuten merisaukon, immuunijärjestelmää. Merisaukko syö TBT:n saastuttamassa ympäristössä eläviä simpukoita. TBT:lle altistuminen voi vaikuttaa myös ihmisten immuniteettiin. Tämä on yksi syistä, joiden vuoksi SCTEE pitää mahdollisesti hyväksyttävänä päivittäisenä saantiarvona 0,25 μg/kg/päivä, joka on varsin alhainen arvo. Tiedot orgaanisista tinayhdisteistä kaloissa, simpukoissa ja äyriäisissä ovat rajalliset. Saatavissa olevista tiedoista käy kuitenkin ilmi, että TBT:n hyväksyttävä päivittäinen saanti voi ylittyä silloin, kun ruokailutottumuksiin kuuluu suuria annoksia TBT:n saastuttamia kaloja ja simpukoita, kuten sinisimpukoita. Näiden väitteiden tueksi Belgian viranomaiset viittaavat kesäkuussa 1999 tehtyyn tutkimukseen(9). (35) Tutkimuksessa todetaan, että Belgian satamissa tutkittujen ruoppausmassojen analyysistä kävi ilmi, että TBT-pitoisuus ylittää meriympäristölle asetetun raja-arvon, joka on 7 μg/kg. Kesäkuussa 1999 otettujen näytteiden lukemat ylittivät tämän raja-arvon yli kaksinkertaisesti. (36) Belgian viranomaisten mukaan käytettävissä olevat tieteelliset tiedot osoittavat, että kahden viikon aikana siitä, kun aluksen pohjaan laitettiin tuore maalikerros, TBT:tä vapautui keskimäärin 110 μg TBT/cm2/päivä ja jopa 1128 μgTBT/cm2/päivä. Belgian satamissa tehtävien antifouling-maalikäsittelyjen määrä lisää todennäköisesti satama-alueen ja lähistöllä olevien laivaväylien saastumista, mikä osaltaan selittää ruoppausmassojen sisältämät korkeat TBT-pitoisuudet. (37) Belgian viranomaiset huomauttavat myös, että imposex-ilmiö ei rajoitu pelkästään purppurakotiloon vaan sitä on todettu 72:ssa meriveden kotilolajissa kaikkialla maailmassa. (38) On huomattava, että IMO:n alainen meriympäristön suojelua käsittelevä komitea valmisteli 28.6.-2.7.1999 pitämässään 43. kokouksessa toimia, jotta IMO:n diplomaattikonferenssissa vuonna 2001 voitaisiin päättää orgaanisten tinayhdisteiden käyttökiellosta merialuksissa käytettävissä antifouling-maaleissa 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen. (39) Belgian viranomaiset vakuuttavat myös, että käytettävissä on jo yhtä kestäviä ja tehokkaita antifouling-maaleja, joissa ei ole orgaanisia tinayhdisteitä. Niiden hinnan, joka on nykyisin yhä huomattavasti korkeampi kuin TBT:tä sisältävien maalien hinta, odotetaan laskevan, kun niitä aletaan tuottaa suuremmassa mittakaavassa niin kuin kävi TBT:tä sisältäville maaleille vuosia sitten. (40) Koska meriympäristön on todettu saastuneen TBT:n haitallisten vaikutuksen vuoksi sinäkin aikana, kun TBT:n käyttö on ollut kielletty alle 25 metrin pituisissa veneissä jo jonkin aikaa, Belgian viranomaiset otaksuvat, että jatkotoimenpiteet eli orgaanisia tinayhdisteitä sisältävien antifouling-maalien täydellinen käyttökielto on tarpeen, jotta niiden haitallinen vaikutus ympäristöön voitaisiin pysäyttää. (41) Koska satamat ja eräs erittäin vilkas laivaväylä ovat lähellä, Belgian rannikon edustalla oleva meriympäristö on erittäin altis merialuksista liukenevan TBT:n seurauksille. Runsas sedimentti alueella muodostaa varastoitumisalueen, jossa TBT säilyy hajoamatta ja josta käsin TBT on uhkana vesiympäristölle useita vuosia sen jälkeen, kun TBT:n käyttö on lopetettu. (42) Jotta TBT:n saastuttamat ruoppausmassat eivät vahingoittaisi ympäristöä, niille on tehtävä erityiskäsittely, mikä käy hyvin kalliiksi yhteiskunnalle. Kustannukset ovat sitä korkeammat mitä pidempään orgaanisia tinayhdisteitä sisältäviä maaleja käytetään. Näitä kustannuksia ajatellen taloudelliset perustelut TBT:n täydellisen käyttökiellon viivyttämiseksi eivät enää päde Belgiassa. (43) Tämän vuoksi Belgian hallitus on sitä mieltä, että antifouling-maalien käyttö olisi lopetettava 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen niin kuin IMO:n alainen meriympäristön suojelua käsittelevä komitea on ehdottanut. 2.3 Belgian kannan arviointi (44) Belgian viranomaiset toimittivat suhteellisen vähän materiaalia ja tietoja 95 artiklan 5 kohdan soveltamista koskevan pyyntönsä tueksi. Seuraavaksi arvioidaan Belgian viranomaisten lausuntoja ja kantoja mainitussa artiklassa esitettyjen perusteiden nojalla. 2.3.1 Todistustaakka (45) On todettava, että komission on käytettävä jäsenvaltioiden esittämiä perusteita tarkastellessaan, ovatko 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti tiedoksi annetut kansalliset toimenpideluonnokset perusteluja, koska 95 artiklan 6 kohdassa säädetty määräaika on melko lyhyt. Tämä tarkoittaa sitä, että perustamissopimuksen määräysten mukaan on pyynnön esittäneen jäsenvaltion vastuulla osoittaa, että kyseiset toimenpiteet ovat perusteltuja. Mainitussa 95 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti, johon kuuluu erityinen tiukka kuuden kuukauden määräaika päätösten tekemiseksi, komission rooli rajoittuu yleensä pyynnön esittäneen jäsenvaltion perustelujen asianmukaisuuden tutkimiseen eikä komission tarvitse itse hankkia mahdollisia perusteluja. (46) Jos pyynnön esittänyt jäsenvaltio ei toimita riittävästi perusteluja, jotta komissio voisi arvioida, täyttyvätkö 95 artiklan 5 kohdassa asetetut ehdot, ja komissio tämän vuoksi hylkää kansalliset toimenpideluonnokset, mikään ei estä jäsenvaltiota esittämästä pyyntöään uudelleen ja liittämään siihen kaikki mahdolliset lisä- ja/tai uudet perustelut, joita tarvitaan sen arvioimiseksi, täyttyvätkö 95 artiklan 5 kohdan ehdot. 2.3.2 Uusi tieteellinen näyttö, joka koskee yhdenmukaistamistoimenpiteen toteuttamisen jälkeen ilmenneiden jäsenvaltion erityisten ongelmien edellyttämää ympäristönsuojelua tai työympäristön suojelua (47) Belgian viranomaisten esittämät perustelut liittyvät ympäristönsuojeluun. Belgian viranomaiset kuitenkin myöntävät, että TBT:n ja muiden orgaanisten tinayhdisteiden vaikutuksista ympäristöön tiedettiin paljon ja että nämä tiedot otettiin huomioon jo direktiivin 1999/51/EY valmistelussa. Tämä pätee varsinkin IMO:n toimintaan, joka mainitaan erityisesti direktiiviä 1999/51/EY johdanto-osan toisessa kappaleessa. Siinä sanotaan selkeästi, että IMO:n toiminnassa tapahtuva kehitys ja IMO:n tekemät päätökset otetaan täysimääräisesti huomioon direktiivin uudelleentarkastelussa, joka tehdään ennen 1 päivää tammikuuta 2003. (48) Belgian viranomaiset toteavat pyynnössään, että viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että kampelakalojen altistuminen TBT:lle vähentää niiden infektionsietokykyä. Koska ei annettu tarkempia tietoja, ei mainittuja tutkimuksia eikä niiden viitetietoja, ei voida todentaa, saatiinko tai julkistettiinko nämä tiedot sen jälkeen, kun direktiivi 1999/51/EY oli annettu. (49) Vaikutuksia ihmisten terveyteen, erityisesti altistumista työympäristössä, on arvioitu sekä komission tilaamassa tutkimuksessa että SCTEE:n lausunnossa valmisteltaessa direktiiviä 1999/51/EY. Näin ollen on epäselvää, voidaanko kesäkuussa 1999 tehtyyn tutkimukseen(10) perustuvaa tietoa, jonka Belgian viranomaiset toimittivat ja johon on viitattu (mutta kyseistä tekstiä ei ole toimitettu), pitää 95 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuna uutena tietona. Tieto koskee erityisesti päivittäin ravinnon kautta elimistöön joutuvaa TBT:n määrää eikä näin ollen liity ihmisten suojeluun työympäristössä. (50) Belgian viranomaiset väittävät, että Belgian satamista kesäkuussa 1999 otetut ruoppausmassanäytteet osoittivat, että TBT-pitoisuudet ylittivät yli kaksinkertaisesti tason 7 μg/kg. Tarkempia tietoja ei annettu. Vaikka tiedot oli saatu sen jälkeen, kun direktiivi 1999/51/EY oli jo annettu, ne eivät sinänsä ole uutta tietoa. Itse asiassa tutkimus, jonka komissio tilasi yhteisön lainsäädännön tarkastelun yhteydessä, antaa esimerkkejä useista satamista kaikkialla maailmassa (Hong Kong, Ranska, Uusi-Seelanti, Alankomaat) vuosina 1989-1995. Esimerkit osoittavat, että TBT-pitoisuudet satamien sedimenteissä olivat 10-2100 μg/kg. Tästä käy selvästi ilmi, että Belgian satamien sedimenteistä mitatut TBT-arvot eivät olleet poikkeuksellisia eivätkä ainutlaatuisia silloin, kun direktiiviä valmisteltiin. Tämä näyttää kuitenkin olevan erityisesti niiden jäsenvaltioiden ongelma, joissa on vilkkaita satamia. (51) Belgian viranomaiset huomauttavat, että kun TBT-maalia on käytetty telakoilla (niin kuin Belgian satamissa tehdään), tuoreesta maalista liukenee varsin suuria määriä TBT:tä, mikä on yksi syy siihen, että TBT-arvot sataman sedimenteissä ovat korkeat. Erityisesti Belgiaa koskevia tietoja ei anneta eikä kerrota, milloin tiedot on saatu. Toisaalta jo direktiiviä 1999/51/EY valmisteltaessa tiedettiin, että tuoreesta antifouling-maalista liukenee erityisen suuria määriä biosidejä (myös TBT:tä), mikä on myös erityisesti dokumentoitu komission tilaamassa tutkimuksessa(11). Tämä väite pätee myös kaikkiin maailman satamiin, joissa tehdään kuivatelakalla toteutettavia töitä, joissa käytetään antifouling-maaleja. (52) Belgian viranomaisten viimeisistä perusteluista (katso edellä) tehdään seuraavat huomautukset. Jo komission tilaamassa tutkimuksessa todetaan, että imposex-ilmiö ei rajoitu purppurakotiloon vaan on havaittavissa lukuisissa merikotiloissa. Purppurakotilo on kuitenkin lajeista herkin. IMO:n alainen meriympäristön suojelua käsittelevä komitea päätti 28.6.-2.7.1999 pitämässään kokouksessa toimista, joiden tavoitteena on, että IMO:n diplomaattikonferenssi voi kieltää orgaanisten tinayhdisteitä sisältävien antifouling-maalien käytön merialuksissa 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen. Tämä tavoite tiedettiin jo direktiivin 1999/51/EY antamisajankohtana ja se mainitaan nimenomaan johdanto-osan kappaleissa. Se, että on vaihtoehtoisia maaleja, jotka eivät sisällä orgaanisia tinayhdisteitä, ja se, että niiden hinnat laskevat, ei liity Belgian perusteluihin. (53) Lopuksi Belgian viranomaiset toteavat, että Belgian rannikon edustalla oleva meriympäristö on erittäin altis merialuksista liukenevan TBT:n seurauksille, koska satamat ja yksi vilkkaimmista laivaväylistä ovat lähellä. Ympäristöhaittojen estämiseksi sedimentit on ruopattava ja puhdistettava, mikä on kallista. Tarkempaa tietoa Belgian rannikon saastuneisuudesta nykyisin tai puhdistustoimien kustannuksista ei anneta. Komission tilaamassa tutkimuksessa otetaan huomioon, että rannikkoympäristö suurten satamien ja vilkkaiden laivaväylien läheisyydessä on suuressa vaarassa. Alankomaiden rannikkoa koskeva esimerkki on esitetty yksityiskohtaisesti. Alankomaita koskevat tiedot kuitenkin osoittavat, että suurten satamien jäteveden ja ruoppausmassojen dumppaaminen saastuttaa rannikkoa enemmän kuin se, että vilkkaat laivaväylät ovat lähellä. (54) Yleisesti ottaen voidaan todeta, että tiedot ja perustelut, jotka Belgian viranomaiset ovat toimittaneet 95 artiklan 5 kohdan soveltamista koskevan pyyntönsä tueksi, eivät riitä sen toteamiseen, että kansalliset toimenpideluonnokset perustuisivat uuteen tieteelliseen näyttöön, joka koskee ympäristön tai työympäristön suojelua Belgian erityisten ongelmien vuoksi, jotka ovat ilmenneet yhdenmukaistamistoimenpiteen toteuttamisen jälkeen. Näin ollen 95 artiklan 5 kohdan ehdot eivät täyty. (55) Toimitettujen perustelujen analyysin tulokset eivät riitä perusteeksi kuulla muita jäsenvaltioita tai eturyhmiä taikka pyytää uutta lausuntoa SCTEE:ltä. 2.4 Mielivaltainen syrjintä / kaupan peitelty rajoittaminen / este sisämarkkinoiden toiminnalle (56) Mainitun 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio hyväksyy tai hylkää sille tiedoksi annetut kansalliset säännökset tai määräykset "todettuaan ensin, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyä rajoittamista ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle". (57) Koska Belgian pyyntö ei täytä 95 artiklan 5 kohdassa mainittuja perusehtoja (ks. 2.3 kohta edellä), komissio ei ole velvollinen toteamaan, ovatko kyseiset kansalliset säännösluonnokset keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyä rajoittamista ja muodostaako se esteen sisämarkkinoiden toiminnalle. IV PÄÄTELMÄT (58) Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella komissio katsoo, että Belgian 21 päivänä helmikuuta 2000 esittämä hakemus, joka koskee sellaisen kansallisen lainsäädännön antamista, jossa poiketaan orgaanisia tinayhdisteitä koskevan direktiivin 1999/51/EY säännöksistä, - täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot - ei täytä 95 artiklan 5 kohdassa asetettuja ehtoja. (59) Komissio päättää näin ollen hylätä mainitun pyynnön perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hylätään Belgian kuningaskunnan komissiolle kirjeitse 21 päivänä helmikuuta 2000 tiedoksi antamat kansalliset orgaanisia tinayhdisteitä koskevat säännösluonnokset, joilla haettiin lupaa poiketa direktiivistä 1999/51/EY 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 25 päivänä heinäkuuta 2000. Komission puolesta Erkki Liikanen Komission jäsen (1) EYVL L 262, 27.9.1976, s. 201. (2) EYVL L 207, 6.8.1999, s. 18. (3) EYVL L 398, 30.12.1989, s. 19. (4) EYVL L 142, 5.6.1999, s. 22. (5) Kiinnittymisellä tarkoitetaan sitä, että lukuisat vesieliöt kiinnittyvät alusten runkoon ja muihin vedessä oleviin rakenteisiin. Vesieliöiden kiinnittyminen aluksen runkoon voi vaikuttaa merkittävästi sen suorituskykyyn, vaikeuttaa aluksen käsittelyä ja lisätä polttoaineen kulutusta. (6) EYVL 196, 16.8.1967, s. 1. (7) EYVL L 199, 30.7.1999, s. 57. (8) WS Atkins International Ltd, Assessment of the Risks to Health and to the Environment of Tin Organic Compounds and of Arsenic in Certain Biocidal Products and of the Effects of Further Restrictions on their Marketing and Use, loppuraportti, huhtikuu 1998. (9) A.C. Belfoid, M. Puperhart ja F. Ariese, Organotin levels in seafood in relation to the tolerable daily intake (TDI) for Humans, Institute for Environmental Studies, Vrije Universiteit Amsterdam, kesäkuu 1999. (10) Ks. alaviite 9. (11) Ks. alaviite 8, s. 1-7.