FI Euroopan unionin virallinen lehti L 174/1

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2011/61/EU,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011,

vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivin 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat hoitavat unionissa huomattavia määriä sijoitettuja varoja, edustavat merkittävää osuutta kaupankäynnistä rahoitusväline-markkinoilla ja saattavat käyttää merkittävää vaikutusvaltaa markkinoilla ja sijoitusten kohteina olevissa yhteisöissä.

(2) Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien vaikutus markkinoihin, joilla ne toimivat, on pääosin myönteinen, mutta viimeaikaiset rahoitusvaikeudet ovat korostaneet sitä, miten mainitut hoitajat voivat toiminnallaan myös levittää tai kasvattaa riskejä koko rahoitusjärjestelmässä. Koordinoimattomat kansalliset reaktiot tekevät niiden tehokkaan hallinnan vaikeaksi. Tällä direktiivillä pyritään siksi luomaan yhteiset vaatimukset, jotka koskevat vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimiluvan myöntämistä ja valvontaa, jotta niihin liittyviä riskejä ja niiden vaikutuksia sijoittajiin ja markkinoihin käsiteltäisiin unionissa yhdenmukaisesti.

(3) Viimeaikaiset vaikeudet rahoitusmarkkinoilla ovat osoittaneet, että monet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien strategiat ovat alttiita joillekin tai useille merkittäville riskeille, jotka liittyvät sijoittajiin, muihin markkinatoimijoihin ja markkinoihin. Jotta valvontaa varten saataisiin aikaan kattavat yhteiset järjestelyt, on tarpeen luoda järjestelmä, joka pystyy puuttumaan kyseisiin riskeihin niin, että otetaan huomioon vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien käyttämät monenlaiset sijoitusstrategiat ja -tekniikat. Näin ollen tätä direktiiviä olisi sovellettava kaikentyyppisiä varoja hoitaviin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka eivät kuulu siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY (4) soveltamisalaan, riippumatta siitä, millä oikeudellisella tai sopimusperusteisella tavalla varat on annettu mainittujen hoitajien vastuulle. Tämän direktiivin nojalla toimiluvan saaneilla vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla ei saisi olla oikeutta hoitaa direktiivissä 2009/65/EY tarkoitettuja yhteissijoitusyrityksiä.

(4) Tällä direktiivillä pyritään luomaan sisämarkkinat vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille sekä yhdenmukaistetut ja tiukat puitteet kaikkien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toiminnan sääntelylle ja valvonnalle unionissa sekä niiden hoitajien osalta, joiden sääntömääräinen kotipaikkaa sijaitsee jäsenvaltiossa, jäljempänä ’unioniin sijoittautuneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat’, että niiden hoitajien osalta, joiden sääntömääräinen kotipaikkaa sijaitsee kolmannessa maassa, jäljempänä ’unionin ulkopuolelle sijoittautuneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat’. Koska käytännön seuraukset ja mahdolliset vaikeudet, joita yhdenmukaistetuista sääntelypuitteista ja sisämarkkinoista aiheutuu unionin ulkopuolelle sijoittautuneille vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille, jotka hoitavat ja/tai markkinoivat rahastoja unionissa, ja unioniin sijoittautuneille vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille, jotka hoitavat unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, ovat epävarmoja ja vaikeita ennustaa aiempien kokemusten puuttuessa, käyttöön olisi otettava uudelleentarkastelumekanismi. Tarkoituksena on, että kahden vuoden siirtymäkauden jälkeen ja komission tästä asiasta antaman delegoidun säädöksen tultua voimaan otetaan käyttöön yhdenmukaistettu passijärjestelmä, jota aletaan soveltaa unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka hoitavat ja/tai markkinoivat rahastoja unionissa, ja unioniin sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka hoitavat unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja. Tarkoituksena on, että tätä yhdenmukaistettua järjestelmää sovelletaan edellisen lisäksi tulevan kolmen vuoden siirtymäkauden ajan jäsenvaltioiden kansallisten järjestelmien rinnalla tiettyjen vähimmäistason yhdenmukaistettujen edellytysten mukaisesti. Kansalliset järjestelmät on mainitun kolmivuotisen rinnakkain soveltamisen kauden jälkeen tarkoitus lakkauttaa komission tästä asiasta antaman delegoidun säädöksen tultua voimaan.

(5) Komission olisi neljän vuoden kuluttua siitä, kun määräaika tämän direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt, tarkasteltava uudelleen tämän direktiivin soveltamista ja soveltamisalaa ottaen huomioon sen tavoitteet ja arvioitava, onko unionin yhdenmukaistettu lähestymistapa aiheuttanut jatkuvia merkittäviä markkinahäiriöitä ja toimiiko tämä direktiivi tehokkaasti sisämarkkinoiden ja tasapuolisten toimintaedellytysten periaatteiden kannalta.

(6) Tämän direktiivin soveltamisala olisi rajattava koskemaan yhteisöjä, jotka hoitavat vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja säännöllisenä liiketoimintana (vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia), riippumatta siitä, onko rahasto tyypiltään avoin vai suljettu, mikä on sen oikeudellinen muoto tai onko se listattu vai ei, ja jotka hankkivat pääomaa useilta sijoittajilta sijoittaakseen ne määritellyn sijoituspolitiikan mukaisesti kyseisten sijoittajien eduksi.

(7) Sukujen omaisuudenhoitoyhteisöjen kaltaisia sijoitusyrityksiä, jotka sijoittavat sijoittajien yksityisomaisuutta ulkopuolista pääomaa hankkimatta, ei olisi pidettävä tässä direktiivissä tarkoitettuina vaihtoehtoisina sijoitusrahastoina.

(8) Yhteisöt, joita ei pidetä tässä direktiivissä tarkoitettuina vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajina, eivät kuulu sen soveltamisalaan. Tätä direktiiviä ei sen vuoksi olisi sovellettava siinä määriteltyihin holdingyhtiöihin. Sen soveltamisalan ulkopuolelle ei kuitenkaan olisi jätettävä pääomarahastojen eikä sellaisten vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja hoitavia vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia, joiden osakkeet otetaan kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla. Tätä direktiiviä ei lisäksi olisi sovellettava eläkerahastojen eikä henkilöstöedustus- tai henkilöstön talletusjärjestelmien hoitoon, ylikansallisiin laitoksiin, kansallisiin keskuspankkeihin tai kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin julkisyhteisöihin eikä elimiin tai laitoksiin, jotka hoitavat sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmiä tukevia rahastoja, eikä arvopaperistamiserillisyhtiöihin. Sitä ei olisi sovellettava myöskään vakuutussopimuksiin eikä yhteisyrityksiin.

(9) Rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (5) nojalla toimiluvan saaneilta sijoituspalveluyrityksiltä ja luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (uudelleenlaadittu toisinto) 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (6) nojalla toimiluvan saaneilta luottolaitoksilta ei olisi vaadittava tämän direktiivin mukaista toimilupaa vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin liittyvien sijoituspalvelujen, kuten yksilöllisen salkunhoidon, tarjoamiseen. Sijoituspalveluyritysten olisi voitava kuitenkin suoraan tai välillisesti tarjota vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osuuksia tai osakkeita tai kohdentaa tällaisia osuuksia tai osakkeita sijoittajille unionissa vain, jos osuuksia tai osakkeita voidaan markkinoida tämän direktiivin mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi saattaessaan tätä direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöä otettava huomioon tämän vaatimuksen sääntelytarkoitus ja varmistettava, että tämän vaatimuksen soveltamisalaan otetaan myös kolmanteen maahan sijoittautuneet sijoituspalveluyritykset, jotka asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaan voivat tarjota vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin liittyviä sijoituspalveluja. Näiden yhteisöjen tarjoamat vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin liittyvät sijoituspalvelut eivät missään tapauksessa saisi johtaa tämän direktiivin tosiasialliseen kiertämiseen muuttamalla vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja postilaatikkoyhteisöksi riippumatta siitä, onko kyseinen hoitaja sijoittautunut unioniin vai kolmanteen maahan.

(10) Tällä direktiivillä ei säännellä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja. Vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja olisi siis voitava edelleen säännellä ja valvoa kansallisella tasolla. Olisi suhteetonta säännellä unionin tasolla vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkkujen rakennetta tai koostumusta, ja näin mittava yhdenmukaistaminen olisi vaikeaa, koska kyseiset hoitajat hoitavat hyvin monentyyppisiä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja. Direktiivi ei näin ollen estä jäsenvaltioita asettamasta kansallisia vaatimuksia tai jatkamasta niiden soveltamista alueelleen sijoittautuneisiin vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin. Sen, että jäsenvaltio voi asettaa alueelleen sijoittautuneille vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille muissa jäsenvaltioissa sovellettavien vaatimusten lisäksi muita vaatimuksia, ei pitäisi estää toisessa jäsenvaltiossa tämän direktiivin mukaisesti toimiluvan saaneita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia käyttämästä oikeuksiaan markkinoida ammattimaisille sijoittajille unionissa tiettyjä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, jotka ovat sijoittautuneet muuhun kuin siihen jäsenvaltioon, joka on asettanut lisävaatimuksia, ja joihin ei tästä syystä sovelleta ja joiden ei tarvitse täyttää mainittuja lisävaatimuksia.

(11) Useilla tämän direktiivin säännöksillä asetetaan vaatimukseksi, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat varmistavat sellaisten vaatimusten täyttämisen, joista nämä eivät joissakin rahastorakenteissa ole vastuussa. Esimerkkinä mainittakoon rahastorakenteet, joissa vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tai sen lukuun toimiva toinen yhteisö vastaa säilytysyhteisön nimeämisestä. Näissä tapauksissa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla ei ole lopullista määräysvaltaa siihen, nimetäänkö säilytysyhteisö todella, paitsi jos rahastoa hoidetaan sisäisesti. Koska tällä direktiivillä ei säännellä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, sillä ei voida asettaa vaatimukseksi, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston on nimettävä säilytysyhteisö. Jos vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja ei pysty varmistamaan, että vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tai sen lukuun toimiva toinen yhteisö noudattaa sovellettavia vaatimuksia, toimivaltaisten viranomaisten olisi vaadittava kyseistä hoitajaa toteuttamaan tarvittavat toimet tilanteen korjaamiseksi. Jos vaatimuksia ei näistä toimista huolimatta täytetä ja siltä osin kuin on kyse unioniin sijoittautuneesta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajasta tai unionin ulkopuolelle sijoittautuneesta toimiluvan saaneesta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajasta, joka hoitaa unioniin sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, mainitun hoitajan olisi erottava asianomaisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan tehtävistä. Jos kyseinen hoitaja ei eroa hoitajan tehtävistä, sen kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi vaadittava sitä eroamaan, eikä kyseisen rahaston markkinointia unionissa olisi enää sallittava. Samaa kieltoa olisi sovellettava unionin ulkopuolelle sijoittautuneisiin toimiluvan saaneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka markkinoivat unionin ulkopuolelle sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa unionissa.

(12) Ellei nimenomaisesti toisin säädetä, jos tässä direktiivissä viitataan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen sijoittajien etuun, tarkoituksena on viitata sijoittajien etuun näiden toimiessa kyseisen rahaston sijoittajina eikä sijoittajien yksittäisiin etuihin.

(13) Tätä direktiiviä olisi sovellettava kaikkiin unioniin sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka hoitavat unioniin tai sen ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, riippumatta siitä, markkinoidaanko niitä unionissa vai ei, unionin ulkopuolelle sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka hoitavat unioniin sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, riippumatta siitä, markkinoidaanko niitä unionissa vai ei, ja unionin ulkopuolelle sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka markkinoivat unioniin tai sen ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja unionissa, jollei säädetyistä poikkeuksista ja rajoituksista muuta johdu.

(14) Tässä direktiivissä asetetaan vaatimuksia sille, miten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien olisi hoidettava vastuullaan olevia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja. Unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien osalta tämä koskee vain sellaisten unioniin sijoittautuneiden ja muiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitoa, joiden osuuksia tai osakkeita markkinoidaan myös ammattimaisille sijoittajille unionissa.

(15) Tämän direktiivin mukainen unioniin sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimilupa kattaa niiden kotijäsenvaltioon sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoidon. Tähän sisältyy myös unioniin sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan hoitamien, unioniin sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen markkinointi ammattimaisille sijoittajille unionissa ja muuhun jäsenvaltioon kuin vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan kotijäsenvaltioon sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoito, jollei ilmoittamista koskevista lisävaatimuksista muuta johdu. Tässä direktiivissä vahvistetaan myös edellytykset, joita noudattaen toimiluvan saaneilla unioniin sijoittautuneilla vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla on oikeus markkinoida unionin ulkopuolelle sijoittautuneita rahastoja ammattimaisille sijoittajille unionissa, ja edellytykset, joita noudattaen unionin ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja voi saada toimiluvan hoitaa unioniin sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ja/tai markkinoida sellaisia rahastoja ammattimaisille sijoittajille unionissa passin nojalla. Jäsenvaltioiden olisi voitava myös tietyn siirtymäkaudeksi tarkoitetun ajan antaa unioniin sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien markkinoida unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja vain alueellaan ja/tai antaa unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien hoitaa unioniin sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ja/tai markkinoida vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ammattimaisille sijoittajille vain alueellaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jos tietyt tämän direktiivin mukaiset vähimmäistason edellytykset täyttyvät.

(16) Tätä direktiiviä ei olisi sovellettava vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, kun ne hoitavat vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, joiden ainoita sijoittajia ovat kyseiset hoitajat itse tai hoitajien emoyritykset tai tytäryritykset taikka näiden emoyritysten muut tytäryritykset, ja mikään näistä sijoittajista ei ole vaihtoehtoinen sijoitusrahasto.

(17) Tässä direktiivissä säädetään kevennetystä järjestelmästä, jota sovelletaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, joiden hoitamien rahastojen varojen yhteismäärä on alle 100 miljoonaa euroa, ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka hoitavat yksinomaan vivuttamattomia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, joissa sijoittajilla ei ole oikeutta vaatia lunastusta viiteen vuoteen, ja joiden hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen varojen yhteismäärä on alle 500 miljoonaa euroa. Vaikka kyseisten hoitajien toimilla ei yksinään todennäköisesti ole merkittävää vaikutusta rahoitusvakauteen, on mahdollista, että niiden toimet aiheuttavat kasautuessaan järjestelmäriskejä. Näin ollen kyseiset hoitajat eivät tarvitsisi täydellistä toimilupaa, mutta ne olisi rekisteröitävä kotijäsenvaltiossaan ja niiden olisi muun muassa toimitettava toimivaltaisille viranomaisille asiaankuuluvat tiedot tärkeimmistä välineistä, joilla ne käyvät kauppaa, sekä hoitamiensa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tärkeimmistä sijoituskohteista ja merkittävimmistä riskikeskittymistä. Tällaisia pienempiä hoitajia olisi kuitenkin oltava mahdollista kohdella tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvina vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajina tässä direktiivissä säädettyä menettelyä, joka koskee direktiivin mukaisen kohtelun hakemista, noudattaen, jotta ne saisivat tällä direktiivillä säädetyt oikeudet. Tällä poikkeuksella ei olisi rajoitettava jäsenvaltioiden mahdollisuuksia asettaa tiukempia vaatimuksia niille vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille, jotka eivät ole hakeneet direktiivin mukaista kohtelua.

(18) Unioniin sijoittautuneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat eivät voisi hoitaa ja/tai markkinoida unioniin sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ammattimaisille sijoittajille unionissa, elleivät ne ole saaneet tämän direktiivin mukaista toimilupaa. Tämän direktiivin mukaisesti toimiluvan saaneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan olisi kaiken aikaa täytettävä tässä direktiivissä säädetyt toimiluvan myöntämisen edellytykset.

(19) Niin pian kuin se on tämän direktiivin mukaisesti sallittua, unionin ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan, joka aikoo hoitaa unioniin sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ja/tai markkinoida vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja unionissa passin nojalla, tai unioniin sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan, joka aikoo markkinoida unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja unionissa passin nojalla, olisi myös saatava tämän direktiivin mukainen toimilupa. Jäsenvaltion olisi ainakin siirtymäkauden ajan voitava myös sallia unionin ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan markkinoida vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja kyseisessä jäsenvaltiossa, jos tässä direktiivissä säädetyt vähimmäisedellytykset täyttyvät.

(20) Oikeudellisesta muodosta riippuen vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja olisi oltava mahdollista hoitaa joko ulkopuolelta tai sisäisesti. Vaihtoehtoista sijoitusrahastoa olisi katsottava hoidettavan sisäisesti, kun sen hallintoelin tai muu sisäinen elin vastaa hoitotehtävistä. Kun vaihtoehtoisen sijoitusrahaston oikeudellinen muoto mahdollistaa sisäisen hoitamisen ja kun rahaston hallintoelin päättää olla nimeämättä ulkopuolista hoitajaa, mainittu rahasto on myös vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja, joten sen olisi täytettävä kaikki vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille tässä direktiivissä asetetut vaatimukset ja saatava toimilupa hoitajana toimimiseen. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan, joka on sisäisesti hoidettu rahasto, ei kuitenkaan olisi saatava toimilupaa muiden rahastojen ulkopuolisena hoitajana toimimiseen. Vaihtoehtoista sijoitusrahastoa olisi katsottava hoidettavan ulkopuolelta, kun se on nimennyt hoitajaksi ulkopuolisen oikeushenkilön tai sen lukuun on nimetty hoitajaksi ulkopuolinen oikeushenkilö, joka on nimeämisensä nojalla vastuussa mainitun rahaston hoitamisesta. Kun ulkopuolinen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja on nimetty hoitamaan tiettyä vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, tämän hoitajan ei olisi katsottava tarjoavan salkunhoidon sijoituspalvelua sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 9 alakohdassa, vaan hoitavan tämän direktiivin mukaista yhteistä salkunhoitoa.

(21) Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoidolla olisi tarkoitettava ainakin sijoitustenhoitopalvelujen tarjoamista. Tämän direktiivin nojalla nimettävä yksittäinen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja ei voisi koskaan saada toimilupaa salkunhoitopalvelujen tarjoamiseen, ellei se tarjoa myös riskinhallintapalveluja, ja päinvastoin. Toimiluvan saanutta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajaa ei kuitenkaan saisi estää osallistumasta myös sellaisen rahaston hallinto- ja markkinointitehtäviin tai osallistumasta sen varoihin liittyviin tehtäviin, jollei tässä direktiivissä säädetyistä edellytyksistä muuta johdu. Ulkopuolista vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajaa ei olisi estettävä tarjoamasta myös sijoitussalkun hoitopalveluja sijoittajien antaman valtuutuksen mukaan harkinnanvaraisesti ja asiakaskohtaisesti, mukaan luettuina ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja valvonnasta 3 päivänä kesäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/41/EY (7) soveltamisalaan kuuluvien eläkerahastojen ja ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten omistamat arvopaperisalkut, tai tarjoamasta liitännäispalveluja, joita ovat sijoitusneuvonta, yhteissijoitusyrityksen osuuksiin liittyvä säilytys ja hallinto sekä toimeksiantojen vastaanotto ja välitys. Direktiivin 2009/65/EY mukaisesti toimiluvan saaneella ulkopuolisella vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla olisi oltava oikeus hoitaa yhteissijoitusyrityksiä.

(22) On tarpeen varmistaa, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat toimivat niiden hallintoon kohdistuvan asianmukaisen valvonnan alaisina. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien johdossa ja organisaatiossa olisi minimoitava eturistiriidat. Tämän direktiivin mukaisesti käyttöön otettujen toiminnan järjestämistä koskevien vaatimusten soveltaminen ei rajoittaisi kansallisen lainsäädännön mukaan käyttöön otettuja järjestelmiä ja tarkastuksia vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan palveluksessa tai sen lukuun työskentelevien henkilöiden rekisteröimiseksi.

(23) Jotta voidaan varmistaa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan tarjoaman vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoidon jatkuvuus ja sääntöjenmukaisuus, on säädettävä tietyistä vähimmäispääomavaatimuksista ja katettava vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien kaiken toiminnan ammatilliset vastuut, myös siirretyn toimeksiannon perusteella tarjottuun vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitoon liittyvät vastuut. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien olisi voitava vapaasti valita, kattavatko ne ammatillisiin vastuihin liittyvät mahdolliset riskit omilla lisävaroilla vai asianmukaisella ammatillisella vastuuvakuutuksella.

(24) Sen estämiseksi, että huonosti suunnitellut palkka- ja palkkiorakenteet vaikuttavat haitallisesti moitteettomaan riskienhallintaan ja yksittäisten henkilöiden riskinoton valvontaan, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille olisi asetettava nimenomainen velvoite laatia sellaisia henkilöstöryhmiä varten, joiden ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus niiden hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen riskiprofiileihin, palkka- ja palkkiopolitiikka ja -käytännöt, jotka ovat sopusoinnussa moitteettoman ja tehokkaan riskienhallinnan kanssa, sekä pitää näitä yllä. Ainakin ylimmän johdon, riskinottoa edellyttävissä tehtävissä toimivien, valvontatehtävissä toimivien sekä työntekijöiden, joiden saama kokonaispalkka tai -palkkio sijoittuu samaan palkka- ja palkkiohaarukkaan ylimmän johdon ja riskinottoa edellyttävissä tehtävissä toimivien kanssa, olisi kuuluttava näihin henkilöstöryhmiin.

(25) Palkka- ja palkkiopolitiikkaan sovellettavissa periaatteissa olisi otettava huomioon, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat voivat soveltaa näitä politiikkoja eri tavoin riippuen niiden koosta ja niiden hoitamien rahastojen koosta, niiden sisäisestä organisaatiosta sekä niiden toiminnan luonteesta, laajuudesta ja monitahoisuudesta.

(26) Rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikasta 30 päivänä huhtikuuta 2009 annetussa komission suosituksessa (8) esitetyt moitteetonta palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevat periaatteet ovat yhdenmukaisia tässä direktiivissä esitettyjen periaatteiden kanssa ja täydentävät niitä.

(27) Jotta edistettäisiin valvontatoiminnan lähentymistä palkka- ja palkkiopolitiikan ja -käytäntöjen arvioinnissa, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen), joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (9), jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, olisi varmistettava, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien perustellusta palkka- ja palkkiopolitiikasta on olemassa suuntaviivoja. Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkivalvontaviranomainen), joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (10), olisi osallistuttava tällaisten suuntaviivojen laatimiseen.

(28) Palkkaa ja palkkioita koskevien säännösten soveltamisen ei olisi rajoitettava perussopimuksissa, erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 5 kohdassa, taattujen perusoikeuksien täysimääräistä käyttöä, kansallisen sopimus- ja työoikeuden yleisiä periaatteita, osakkeenomistajien oikeuksia ja osallistumista koskevaa sovellettavaa lainsäädäntöä eikä kyseisen laitoksen hallinto- ja valvontaelinten yleisiä tehtäviä eikä soveltuvin osin myöskään työmarkkinaosapuolten oikeutta tehdä ja panna täytäntöön työehtosopimuksia kansallisten lakien ja perinteiden mukaisesti.

(29) Varojen arvon luotettava ja puolueeton määrittäminen on olennaisen tärkeää sijoittajien etujen turvaamisen kannalta. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat käyttävät varojen arvonmääritykseen erilaisia menetelmiä ja järjestelmiä riippuen niiden pääasiallisista omaisuuslajeista ja sijoituskohdemarkkinoista. On aiheellista tunnustaa nämä erot mutta edellyttää kuitenkin kaikissa tapauksissa, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat ottavat käyttöön arvonmääritysmenettelyjä, joiden perusteella voidaan tehdä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen varojen asianmukainen arvonmääritys. Varojen arvonmääritystä ja nettoarvon laskentaa koskevan prosessin olisi oltava toiminnallisesti riippumaton vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan salkunhoidosta ja palkka- ja palkkiopolitiikasta, ja muilla toimenpiteillä olisi varmistettava, että eturistiriitoja ehkäistään ja että epäasianmukainen vaikutus työntekijöihin estetään. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien olisi voitava tietyin edellytyksin nimetä ulkopuolinen arvonmäärittäjä huolehtimaan arvonmääritystoiminnosta.

(30) Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan olisi voitava siirtää toiselle joidenkin toimintojensa suorittaminen sen omasta puolesta tehostaakseen liiketoimintansa harjoittamista, jollei tiukoista rajoituksista ja vaatimuksista, objektiivisen perusteen olemassaolo mukaan luettuna, muuta johdu. Myös tehtävien edelleen siirtämisen olisi oltava samoin edellytyksin sallittua. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan olisi kuitenkin tällöinkin oltava edelleen kaiken aikaa vastuussa siirrettyjen toimintojen asianmukaisesta suorittamisesta sekä tämän direktiivin noudattamisesta.

(31) Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan tehtävien siirtämistä koskevia tiukkoja rajoituksia ja vaatimuksia olisi sovellettava liitteessä I tarkoitettujen hoitotoimintojen siirtämiseen. Tukitehtävien, kuten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitotehtäviensä osana suorittamien hallinnollisten tai teknisten toimintojen, siirtämiseen ei olisi sovellettava tässä direktiivissä säädettyjä erityisiä rajoituksia ja vaatimuksia.

(32) Viimeaikaiset tapahtumat ovat korostaneet tarvetta erottaa toisistaan varojen säilytystoiminnot ja hoitotoiminnot sekä pitää sijoittajien varat erillään hoitajan varoista. Vaikka vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat hoitavat vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, joilla on erilaisia liiketoimintamalleja ja muun muassa varojen säilytystä koskevia järjestelyjä, on ensiarvoisen tärkeää, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajasta erillinen säilytysyhteisö nimetään hoitamaan mainittujen rahastojen säilytystoimintoja.

(33) Säilytysyhteisön nimeämiseen ja tehtäviin liittyviä tämän direktiivin säännöksiä olisi sovellettava kaikkiin vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin, joita hoitaa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluva vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja, ja näin ollen kaikkiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen liiketoimintamalleihin. Niitä olisi kuitenkin mukautettava eri liiketoimintamallien erityispiirteisiin. Joissakin liiketoimintamalleissa tietyt säilytystehtävät ovat muita olennaisempia sen mukaan, minkä tyyppisiin varoihin vaihtoehtoiset sijoitusrahastot sijoittavat ja mitä tehtäviä kyseisiin varoihin liittyy.

(34) Jäsenvaltioiden olisi voitava sallia sellaisten tiettyjen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osalta, joissa oikeutta vaatia lunastusta ei voi käyttää viiteen vuoteen alkusijoituksesta lukien ja jotka eivät sijoituspolitiikkansa perusperiaatteiden mukaisesti yleensä sijoita varoihin, jotka on säilytettävä tämän direktiivin mukaisesti, tai jotka yleensä sijoittavat liikkeeseenlaskijoihin tai listaamattomiin yhtiöihin, kuten pääomasijoitus-, riskipääoma- ja kiinteistörahastoihin, hankkiakseen mahdollisesti määräysvallan tällaisissa yhtiöissä tämän direktiivin säännösten mukaisesti, että notaari, lakimies tai kirjaaja taikka toinen yhteisö nimetään hoitamaan säilytystoimintoja. Sellaisissa tapauksissa säilytystoimintojen olisi oltava osa ammatillista tai liiketoimintaa, jonka osalta nimetty yhteisö kuuluu pakollisen lakisääteisen rekisteröinnin piiriin tai kuuluu lakien tai muiden säädösten tai ammattisääntöjen piiriin ja voi antaa riittävät taloudelliset ja ammatilliset takeet siitä, että se voi tehokkaasti hoitaa asiaankuuluvat säilytystoiminnot ja vastata näihin toimintoihin liittyvistä velvoitteista. Tässä otetaan huomioon tietyntyyppisten suljettujen rahastojen nykyiset käytännöt. Kaikkien muiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tapauksessa säilytysyhteisön olisi kuitenkin säilytystoiminnon merkityksen vuoksi oltava luottolaitos, sijoituspalveluyritys tai muu direktiivin 2009/65/EY nojalla sallittu yhteisö. Säilytysyhteisön olisi voitava unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osalta olla myös luottolaitos tai muu tässä perustelukappaleessa mainittujen yhteisöjen kaltainen yhteisö, kunhan yhteisö on sellaisen tehokkaan toiminnan vakautta koskevan sääntelyn ja valvonnan alainen, jotka vastaavat unionin lainsäädäntöä ja joiden täytäntöönpanoa valvotaan tehokkaasti.

(35) Säilytysyhteisöllä olisi oltava sääntömääräinen kotipaikka tai sivuliike samassa maassa kuin vaihtoehtoisella sijoitusrahastolla. Unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen säilytysyhteisön olisi voitava olla sijoittautunut kyseessä olevaan kolmanteen maahan vain, jos tietyt lisäedellytykset täyttyvät. Komissiolle olisi annettava delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen perusteiden mukaisesti toimivalta hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa todetaan, että kolmannen maan toiminnan vakautta koskeva säätely ja valvonta vastaavat Euroopan unionin lainsäädäntöä ja että niiden täytäntöönpanoa valvotaan tehokkaasti. Lisäksi olisi sovellettava asetuksen (EU) N:o 1095/2010 19 artiklassa säädettyä sovittelumenettelyä, jos toimivaltaisten viranomaisten välillä vallitsee erimielisyys muiden lisäedellytysten asianmukaisesta soveltamisesta. Säilytysyhteisön olisi voitava vaihtoehtoisesti unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osalta olla sijoittautunut myös rahastoa hoitavan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltioon tai viitejäsenvaltioon.

(36) Komissiota kehotetaan selvittämään mahdollisuuksia tehdä asianmukainen horisontaalinen lainsäädäntöehdotus, jolla täsmennetään säilytysyhteisön tehtäviä ja vastuita ja joka koskee jäsenvaltioon sijoittautuneen säilytysyhteisön oikeutta tarjota palvelujaan toisessa jäsenvaltiossa.

(37) Säilytysyhteisön olisi vastattava vaihtoehtoisen sijoitusrahaston kassavirran asianmukaisesta seurannasta ja sen varmistamisesta, että vaihtoehtoiselle sijoitusrahastolle tai sen lukuun toimivalle hoitajalle kuuluvat sijoittajien rahat kirjataan oikein kyseisen rahaston tai sen lukuun toimivan hoitajan taikka kyseisen rahaston lukuun toimivan säilytysyhteisön nimissä avatulle tilille. Säilytysyhteisön olisi myös vastattava vaihtoehtoisen sijoitusrahaston varojen säilytyksestä, mukaan luettuina sellaisten rahoitusvälineiden säilytys, jotka voidaan kirjata säilytysyhteisön kirjanpitoon avatulle rahoitusvälinetilille, ja kaikkien sellaisten rahoitusvälineiden säilytys, jotka voidaan fyysisesti toimittaa säilytysyhteisölle, ja sen todentamisesta, että kyseinen rahasto tai sen lukuun toimiva hoitaja omistaa kaikki muut varat. Säilytysyhteisön olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY täytäntöönpanosta sijoituspalveluyritysten toiminnan järjestämistä koskevien vaatimusten, toiminnan harjoittamisen edellytysten ja kyseisessä direktiivissä määriteltyjen käsitteiden osalta 10 päivänä elokuuta 2006 annetun komission direktiivin 2006/73/EY (11) 16 artiklassa vahvistetut periaatteet varmistaessaan, että sijoittajien rahat kirjataan käteistilille.

(38) Säilytysyhteisön olisi toimittava rehellisesti, oikeudenmukaisesti, ammattimaisesti, riippumattomasti ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tai kyseisen rahaston sijoittajien edun mukaisesti.

(39) Säilytysyhteisön olisi voitava siirtää varojen säilyttäminen kolmannelle osapuolelle, jonka olisi voitava puolestaan siirtää tämä toiminto edelleen. Toiminnon siirtämisen ja edelleen siirtämisen olisi kuitenkin oltava objektiivisesti perusteltua, ja siihen olisi sovellettava tiukkoja vaatimuksia, jotka koskevat sen kolmannen osapuolen soveltuvuutta, jonka vastuulle siirretty toiminto annetaan, sekä sitä asianmukaista pätevyyttä, varovaisuutta ja huolellisuutta, jota säilytysyhteisön olisi noudatettava kyseistä kolmatta osapuolta valitessaan, nimetessään ja valvoessaan.

(40) Kolmas osapuoli, jolle varojen säilytys siirretään, olisi voitava ylläpitää yhteistä erillistä tiliä useille vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille, niin sanottua yhteistiliä.

(41) Varojen säilytyksen antamista selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivänä toukokuuta 1998 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/26/EY (12) tarkoitetulle arvopaperien selvitysjärjestelmän toimijalle tai vastaavien palvelujen tarjoamisen antamista unionin ulkopuolisten arvopaperien selvitysjärjestelmien hoidettavaksi ei olisi katsottava säilytystoimintojen siirtämiseksi.

(42) Säilytysyhteisön tehtävien siirtämiseen sovellettavia tiukkoja rajoituksia ja vaatimuksia olisi sovellettava sillä säilytysyhteisönä olevien erityistoimintojen eli kassavirran valvonnan, varojen säilytyksen ja valvontatehtävien siirtämiseen. Säilytysyhteisön säilytystehtäviin liittyvien tukitehtävien, kuten säilytysyhteisön osana säilytystehtäviänsä suorittamien hallinnollisten tai teknisten tehtävien, siirtämiseen ei sovelleta tässä direktiivissä säädettyjä erityisiä rajoituksia ja vaatimuksia.

(43) Direktiivissä otetaan myös huomioon, että monet vaihtoehtoiset sijoitusrahastot ja erityisesti hedgerahastot käyttävät nykyisin päävälittäjää. Tällä direktiivillä varmistetaan, että vaihtoehtoiset sijoitusrahastot voivat edelleen käyttää päävälittäjää. Päävälittäjää ei kuitenkaan pitäisi nimetä säilytysyhteisöksi, paitsi jos se on toiminnallisesti ja hierarkkisesti erottanut säilytystehtäviensä hoitamisen tehtävistään päävälittäjänä ja mahdolliset eturistiriidat selvitetään, hoidetaan ja ilmoitetaan asianmukaisesti vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajille, sillä päävälittäjät toimivat tällaisen rahaston vastapuolena eivätkä ne sen vuoksi voi samanaikaisesti toimia sen parhaan edun mukaisesti, kuten säilytysyhteisöltä edellytetään. Säilytysyhteisöjen olisi voitava siirtää säilytystehtäviä yhdelle tai useammalle päävälittäjälle tai muille kolmansille osapuolille. Päävälittäjien olisi niille siirrettyjen säilytystehtävien lisäksi annettava tarjota vaihtoehtoiselle sijoitusrahastolle päävälittäjän palveluja. Tällaiset päävälittäjän palvelut eivät ole osa tehtävien siirtämistä koskevaa järjestelyä.

(44) Säilytysyhteisön olisi oltava vastuussa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle, vaihtoehtoiselle sijoitusrahastolle ja sijoittajille aiheutuvasta omaisuuden katoamisesta. Direktiivissä erotetaan toisistaan säilytettävänä olevien rahoitusvälineiden katoaminen ja muu omaisuuden katoaminen. Säilytysyhteisön olisi oltava vastuussa muun omaisuuden kuin säilytettävien rahoitusvälineiden katoamisesta, kun kyse on tahallisesta tai huolimattomuudesta aiheutuneesta katoamisesta. Jos säilytysyhteisö säilyttää varoja ja kyseiset varat katoavat, säilytysyhteisön olisi oltava vastuussa siitä, paitsi jos se pystyy osoittamaan, että katoaminen on seurausta ulkopuolisesta tapahtumasta, johon se ei ole kohtuudella voinut vaikuttaa ja jonka seurauksia ei olisi voitu välttää kaikista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta. Säilytysyhteisön ei esimerkiksi tässä yhteydessä olisi voitava vedota tiettyihin sisäisiin tilanteisiin, kuten työntekijän petolliseen toimintaan, vapautuakseen vastuusta.

(45) Jos säilytysyhteisö siirtää säilytystehtäviä ja kolmannen osapuolen säilytettävänä olevat rahoitusvälineet katoavat, säilytysyhteisön olisi oltava vastuussa siitä. Edellyttäen, että säilytysyhteisön nimenomaisesti annetaan vapauttaa itsensä vastuusta sillä perusteella, että tällainen vastuu on siirretty sopimusperusteisesti kyseiselle kolmannelle osapuolelle, säilytysyhteisön ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tai tällaisen rahaston lukuun toimivan hoitajan välisen sellaisen kirjallisen sopimuksen nojalla, jossa vastuusta vapautuminen on objektiivisesti perusteltu, ja että kolmannen osapuolen voidaan katsoa olevan vastuussa katoamisesta säilytysyhteisön ja kolmannen osapuolen välisen sopimuksen perusteella, säilytysyhteisön olisi kuitenkin voitava vapautua vastuusta, jos se pystyy osoittamaan, että se on täyttänyt pätevää, varovaista ja huolellista toimintaa koskevat velvoitteensa ja että tehtävien siirtämistä koskevat erityisvaatimukset täyttyvät. Direktiivillä pyritään vastuun sopimusperusteista siirtoa kolmannelle osapuolelle koskevan vaatimuksen asettamisen kautta luomaan tällaiselle sopimukselle ulkoisia vaikutuksia, jolloin kolmas osapuoli on suoraan vastuussa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa tai sen sijoittajia kohtaan säilytettävänä olevien rahoitusvälineiden katoamisesta.

(46) Edelleen, jos kolmannen maan lainsäädännössä edellytetään, että paikallinen yhteisö säilyttää tiettyjä rahoitusvälineitä, eikä kaikki tehtävien siirtämistä säilytysyhteisölle koskevat vaatimukset täyttäviä paikallisia yhteisöjä ole olemassa, säilytysyhteisön olisi voitava vapautua vastuustaan edellyttäen, että kyseisen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa nimenomaisesti sallitaan tällainen vastuusta vapautuminen, sijoittajille on ennen sijoituksen tekemistä asianmukaisesti ilmoitettu tällaisesta vastuusta vapautumisesta ja tilanteista, joissa se on perusteltua, vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tai sen lukuun toimiva hoitaja on määrännyt säilytysyhteisön siirtämään tällaisten rahoitusvälineiden säilytyksen paikalliselle yhteisölle, säilytysyhteisön ja vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tai sen lukuun toimivan hoitajan välillä on tehty kirjallinen sopimus, jossa nimenomaisesti sallitaan tällainen vastuusta vapautuminen; ja säilytysyhteisön ja kolmannen osapuolen välillä on tehty kirjallinen sopimus, jolla nimenomaisesti siirretään säilytysyhteisön vastuu kyseiselle kolmannelle osapuolelle ja jonka nojalla vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tai sen lukuun toimiva hoitaja voi esittää vaateen kolmatta osapuolta vastaan rahoitusvälineistä aiheutuvista tappioista tai säilytysyhteisö voi esittää tällaisen vaateen sen lukuun.

(47) Tämän direktiivin soveltamisen ei olisi rajoitettava säilytysyhteisöön sovellettavia direktiiviä 2009/65/EY koskevia tulevia lainsäädäntötoimenpiteitä, koska yhteissijoitusyritykset ja vaihtoehtoiset sijoitusrahastot poikkeavat toisistaan sekä noudattamiensa sijoitusstrategioiden että niiden sijoittajien osalta, joille ne on suunnattu.

(48) Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan olisi asetettava kustakin hoitamastaan unioniin sijoittautuneesta vaihtoehtoisesta sijoitusrahastosta ja kustakin sellaisesta unionissa markkinoimastaan rahastosta vuosikertomus saataville kultakin tilikaudelta viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tilikauden päättymisestä tämän direktiivin mukaisesti. Kuuden kuukauden määräajan soveltamisen ei olisi rajoitettava jäsenvaltioiden oikeutta asettaa lyhyempää määräaikaa.

(49) Koska vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on mahdollista hyödyntää vivutusta ja tietyissä olosuhteissa myötävaikuttaa järjestelmäriskien tai markkinahäiriöiden syntymiseen, olisi asetettava erityisvaatimuksia sellaisille vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille, jotka hyödyntävät vivutusta. Unionissa ei ole johdonmukaisesti kerätty tarvittavaa tietoa, jotta kyseiset riskit voitaisiin huomata, niiden kehittymistä voitaisiin seurata ja niihin voitaisiin reagoida; tätä tietoa ei myöskään ole jaettu jäsenvaltioiden kesken, jotta unionin rahoitusmarkkinoiden vakautta mahdollisesti uhkaavat riskit huomattaisiin ajoissa. Tilanteen korjaamiseksi olisi asetettava erityisvaatimuksia sellaisille vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille, jotka hyödyntävät vivutusta merkittävässä määrin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tasolla. Tällaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien olisi edellytettävä antavan tietoja vivutuksen kokonaismäärästä, rahan tai arvopaperien lainaamiseen perustuvasta vivutuksesta sekä johdannaisissa oleviin positioihin perustuvasta vivutuksesta, varojen uudelleenkäytöstä ja tärkeimmistä vivutuksen lähteistä niiden hoitamissa vaihtoehtoisissa sijoitusrahastoissa. Toimivaltaisten viranomaisten keräämät tiedot olisi jaettava muiden unionin viranomaisten, arvopaperimarkkinaviranomaisen ja finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1092/2010 (13) perustetun Euroopan järjestelmäriskikomitean (jäljempänä ’järjestelmäriskikomitea’) kanssa, jotta voitaisiin helpommin laatia yhteisiä analyysejä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien hoitamien sellaisten rahastojen käyttämän vivutuksen vaikutuksista unionin rahoitusjärjestelmään, sekä sopia yhteisistä toimenpiteistä. Jos yksi tai useampi vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan hoitama vaihtoehtoinen sijoitusrahasto saattaa toimia merkittävänä vastapuoliriskin lähteenä luottolaitokselle tai muille järjestelmän kannalta merkityksellisille laitoksille muissa jäsenvaltioissa, nämä tiedot olisi jaettava myös asiaankuuluvien viranomaisten kanssa.

(50) Jotta voidaan asianmukaisesti arvioida riskit, joita aiheutuu siitä, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja käyttää vivutusta hoitamansa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osalta, kyseisen hoitajan olisi osoitettava, että vivutuksen rajat kunkin sen hoitaman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osalta ovat kohtuullisia ja että se noudattaa kaiken aikaa kyseisiä rajoja. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava lupa asettaa rajoja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan vaihtoehtoisissa sijoitusrahastoissa hyödyntämälle vivutukselle, jos rahoitusjärjestelmän vakaus ja eheys saattavat olla uhattuina. Arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja järjestelmäriskikomitealle olisi ilmoitettava asiassa toteutetuista toimista.

(51) On myös tarpeen antaa arvopaperimarkkinaviranomaisen päättää järjestelmäriskikomitean lausunnon huomioon otettuaan, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan tai vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien ryhmän käyttämä vivutus aiheuttaa merkittävän riskin rahoitusjärjestelmän vakaudelle ja eheydelle, ja antaa toimivaltaisille viranomaisille lausunto, jossa täsmennetään toteutettavat korjaustoimet.

(52) On tarpeen varmistaa, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, yhtiöt, joissa niiden hoitamilla vaihtoehtoisilla sijoitusrahastoilla on määräysvalta, ja tällaisten yhtiöiden työntekijät saavat tietyt tarvittavat tiedot, jotta yhtiöt voivat arvioida, miten määräysvalta vaikuttaa niiden asemaan.

(53) Kun vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat hoitavat vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, joilla on määräysvalta liikkeeseenlaskijassa, jonka osakkeet otetaan kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, tiedot olisi yleensä annettava julkisista ostotarjouksista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/25/EY (14) sekä säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta 15 päivänä joulukuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY (15) mukaisesti. Olisi asetettava erityisiä vaatimuksia sellaisille vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille, jotka hoitavat vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, joilla on määräysvalta listaamattomassa yhtiössä. Jotta toiminta määräysvallan alaisen yhtiön suhteen olisi avointa, olisi sovellettava myös tiukempia avoimuutta, tietojen antamista ja raportointia koskevia vaatimuksia. Asianomaisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen vuosikertomusta olisi lisäksi täydennettävä määräysvallan alaisen yhtiön osalta, tai tällaiset lisätiedot olisi sisällytettävä määräysvallan alaisen yhtiön vuosikertomukseen. Tällaiset tiedot olisi sen jälkeen asetettava yhtiön työntekijöiden edustajien tai, jos edustajia ei ole, työntekijöiden, ja asianomaisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen sijoittajien saataville.

(54) Tiettyjen yhtiöiden työntekijöitä koskevia erityisiä tiedotusvaatimuksia sovelletaan siinä tapauksessa, että vaihtoehtoiset sijoitusrahastot hankkivat määräysvallan tällaisissa yhtiöissä tämän direktiivin mukaisesti. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla ei kuitenkaan useimmissa tapauksissa ole määräysvaltaa vaihtoehtoisessa sijoitusrahastossa, paitsi jos se on sisäisesti hoidettu rahasto. Lisäksi osakkeenomistajien ja työntekijöiden edustajien tai, jos heitä ei ole, työntekijöiden välillä ei yhtiöoikeuden yleisten periaatteiden mukaisesti ole suoraa yhteyttä. Siksi osakkeenomistajalle tai osakeomistuksen hoitajalle, eli vaihtoehtoiselle sijoitusrahastolle ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle, ei voida tämän direktiivin nojalla asettaa vaatimuksia, jotka koskevat suoraa tiedottamista yhtiön työntekijöiden edustajille tai, jos heitä ei ole, työntekijöille. Tässä direktiivissä olisi vahvistettava työntekijöiden edustajia tai, jos heitä ei ole, työntekijöitä koskevien tiedotusvaatimusten osalta asianomaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle velvoite tehdä parhaansa varmistaakseen, että asianomaisen yhtiön hallitus antaa tässä direktiivissä vaadittavat tiedot työntekijöiden edustajille tai, jos heitä ei ole, työntekijöille.

(55) Komission olisi yleisellä tasolla sijoittajatyypistä riippumatta selvitettävä tarvetta ja mahdollisuuksia muuttaa tiedotus- ja tiedonantovaatimuksia, joita sovelletaan, kun kyseessä on tässä direktiivissä tarkoitettu määräysvalta listaamattomissa yhtiöissä tai liikkeeseenlaskijoissa.

(56) Jos vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja hoitaa yhtä tai useampaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, joka hankkii määräysvaltaa listaamattomassa yhtiössä, kyseisen hoitajan olisi myös annettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille tiedot määräysvallan hankkimisen rahoituksesta. Tätä velvoitetta antaa tietoja rahoituksesta olisi sovellettava myös silloin, kun vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja hoitaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, joka hankkii määräysvaltaa liikkeeseenlaskijassa, jonka osakkeet otetaan kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla.

(57) Jos vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja hoitaa yhtä tai useampaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, joka hankkii määräysvaltaa listaamattomassa yhtiössä tai liikkeeseenlaskijassa, kyseisellä hoitajalla ei 24 kuukauden jakson kuluessa siitä, kun kyseinen rahasto on hankkinut määräysvallan yhtiössä, ensinnäkään olisi oltava lupaa helpottaa, tukea tai määrätä yhtiön varojen jakamista, osakepääoman alentamista, osakkeiden lunastusta ja/tai omien osakkeiden hankintaa tämän direktiivin säännösten mukaisesti; toiseksi hoitajalla ei olisi oltava lupaa äänestää, siltä osin kuin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla on lupa äänestää vaihtoehtoisen sijoitusrahaston lukuun yhtiön hallintoelimien kokouksissa, yhtiön varojen jakamisen, osakepääoman alentamisen, osakkeiden lunastuksen ja/tai omien osakkeiden hankinnan puolesta tämän direktiivin mukaisesti; ja kolmanneksi hoitajan olisi joka tapauksessa parhaansa mukaan estettävä yhtiön varojen jakaminen, osakepääoman alentaminen, osakkeiden lunastus ja/tai omien osakkeiden hankinta tämän direktiivin mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi tämän direktiivin säännöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöä saattaessaan otettava huomioon tämän direktiivin V luvun 2 jakson säännösten sääntelytarkoitus ja otettava tässä yhteydessä asiaankuuluvasti huomioon unioniin ja unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tasapuolisten toimintaedellytysten tarve hankittaessa määräysvalta unioniin sijoittautuneissa yhtiöissä.

(58) Ilmoitus- ja tiedonantovaatimuksiin sekä erityisiin suojatoimiin yhtiöiden varoista tyhjentämisen varalta, kun kyseessä on määräysvalta listaamattomassa yhtiössä tai liikkeeseenlaskijassa, olisi sovellettava yleistä poikkeusta, joka koskee määräysvaltaa pienissä ja keskisuurissa yrityksissä sekä erillisyhtiöissä, joiden tarkoituksena on kiinteistöjen hankinta, hallinta tai hallinnointi. Näiden vaatimusten tarkoituksena ei myöskään ole julkistaa omistusoikeuden suojaamia tietoja, jotka asettaisivat vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan epäedulliseen asemaan suhteessa mahdollisiin kilpailijoihin, kuten valtio-omisteisiin rahastoihin tai kilpailijoihin, jotka saattavat haluta estää kohdeyhtiötä jatkamasta liiketoimintaansa käyttämällä tietoja omaksi edukseen. Ilmoitus- ja tiedonantovelvollisuuksien soveltamisen ei sen vuoksi olisi rajoitettava työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä 11 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/14/EY (16) säädettyjen luottamuksellisia tietoja koskevien edellytysten ja rajoitusten soveltamista eikä direktiivien 2004/25/EY ja 2004/109/EY soveltamista. Tämä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että työntekijöiden edustajat ja mahdolliset näitä avustavat henkilöt eivät kansallisessa lainsäädännössä asetettujen rajoitusten ja ehtojen mukaisesti saa paljastaa työntekijöille ja kolmansille osapuolille tietoja, joilla on vaikutusta yhtiön perusteltuihin etuihin ja jotka on nimenomaisesti annettu heille luottamuksellisesti. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava antaa työntekijöiden edustajien ja näitä avustavien henkilöiden luovuttaa luottamuksellisia tietoja työntekijöille ja kolmansille osapuolille, joita sitoo salassapitovelvollisuus. Jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, etteivät asianomaiset vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat saa vaatia hallitusta ilmoittamaan tietoja työntekijöiden edustajille tai, jos edustajia ei ole, työntekijöille, kun kyseisten tietojen luonne on sellainen, että objektiivisten perusteiden mukaan ne vahingoittaisivat vakavasti asianomaisen yhtiön toimintaa tai olisivat sille haitallisia. Ilmoitus- ja tiedonantovaatimusten ja varoista tyhjentämistä ehkäisevien erityisten turvatoimenpiteiden soveltamisen ei myöskään olisi rajoitettava jäsenvaltioiden hyväksymien tiukempien sääntöjen soveltamista.

(59) Tässä direktiivissä vahvistetaan myös edellytykset, joita noudattaen unioniin sijoittautuneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat voivat markkinoida unioniin sijoittautuneiden rahastojen osuuksia tai osakkeita ammattimaisille sijoittajille unionissa. Tällaisen unioniin sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien suorittaman vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen markkinoinnin olisi oltava sallittua vain siltä osin kuin hoitaja noudattaa tätä direktiiviä ja markkinointi tapahtuu passin nojalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä mainittujen rajojen alapuolelle jäävien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien markkinointia. Jäsenvaltioiden olisi voitava edelleen sallia, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat markkinoivat rajojen alapuolelle jääviä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja kansallisten säännösten mukaisesti.

(60) Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osuuksia tai osakkeita olisi voitava listata unionin säännellyillä markkinoilla tai vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan lukuun toimivien kolmansien osapuolten olisi voitava tarjota tai kohdentaa niitä tietyssä jäsenvaltiossa vain, jos kyseistä rahastoa hoitava vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja saa itse markkinoida rahaston osuuksia tai osakkeita kyseisessä jäsenvaltiossa. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osakkeiden jakamista sijoittajille unionissa voidaan lisäksi säännellä muilla kansallisilla ja unionin säädöksillä, kuten arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä 4 päivänä marraskuuta 2003 annetulla direktiivillä 2003/71/EY (17) ja direktiivillä 2004/39/EY.

(61) Monet unioniin sijoittautuneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat hoitavat nykyisin unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja. On aiheellista antaa toimiluvan saaneiden unioniin sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien hoitaa unionin ulkopuolelle sijoittautuneita rahastoja markkinoimatta niitä unionissa ilman, että niille asetetaan tässä direktiivissä säädettyjä säilytysyhteisöä koskevia tiukkoja vaatimuksia ja vuosikertomusta koskevia vaatimuksia, sillä kyseiset vaatimukset on lisätty direktiiviin unionin sijoittajien suojelemiseksi.

(62) Toimiluvan saaneiden, unioniin sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien, jotka aikovat markkinoida unionin ulkopuolelle sijoittautunutta rahastoa ammattimaisille sijoittajille kotijäsenvaltiossaan ja/tai muissa jäsenvaltioissa, olisi komission tästä asiasta, arvopaperimarkkinaviranomaisen tästä asiasta antaman lausunnon huomioon ottaen, antaman delegoidun säädöksen tultua voimaan lähtökohtaisesti kahden vuoden kuluttua siitä, kun määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt, voitava tehdä niin passin nojalla, jos se noudattaa tätä direktiiviä. Kyseisen oikeuden ehtona olisi oltava ilmoitusmenettelyt ja se, että unionin ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoinen sijoitusrahasto täyttää kolmatta maata koskevat edellytykset.

(63) Siirtymäkaudella, joka arvopaperimarkkinaviranomaisen antaman lausunnon mukaan lähtökohtaisesti lopetetaan delegoidulla säädöksellä kolmen vuoden kuluttua siitä, kun unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskeva passi on otettu käyttöön, asiaankuuluvien jäsenvaltioiden olisi voitava antaa unioniin sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien, jotka aikovat markkinoida unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja Euroopan unionin tietyissä jäsenvaltioissa ilman passia, tehdä niin mutta vain jos hoitajat noudattavat tätä direktiiviä säilytysyhteisöä koskevia vaatimuksia lukuun ottamatta. Tällaisten unioniin sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien olisi kuitenkin varmistettava, että yksi tai useampi yhteisö nimetään hoitamaan säilytysyhteisön tehtäviä. Lisäksi vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen rahaston sijoittautumismaana olevan kolmannen maan valvontaviranomaisten välillä olisi oltava otettu käyttöön kansainvälisten standardien mukaisia asianmukaisia yhteistyöjärjestelyjä järjestelmäriskin valvomiseksi, jotta voidaan varmistaa tehokas tietojenvaihto, jonka avulla vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat hoitaa tämän direktiivin mukaiset tehtävänsä. Yhteistyöjärjestelyjä ei saisi käyttää esteenä unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden rahastojen markkinoinnille jäsenvaltiossa. Unionin ulkopuolisen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittautumismaana oleva kolmas maa ei myöskään saisi olla rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastaisen toimintaryhmän yhteistyöhaluttomiksi määrittelemien maiden ja alueiden luettelossa.

(64) Komission tästä asiasta antaman delegoidun säädöksen tultua voimaan eli arvopaperimarkkinaviranomaisen tästä asiasta antaman lausunnon huomioon ottaen lähtökohtaisesti kahden vuoden kuluttua siitä, kun määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt, tämän direktiivin perusperiaatteena olisi oltava, että unionin ulkopuolelle sijoittautuneella vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalla olisi oltava tässä direktiivissä annetut oikeudet, kuten oikeus markkinoida vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osuuksia tai osakkeita kaikkialla unionissa passin nojalla edellyttäen, että se noudattaa tätä direktiiviä. Näin olisi varmistettava unioniin ja sen ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tasapuoliset toimintaedellytykset. Tässä direktiivissä säädetään sen vuoksi toimiluvasta, joka koskee unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia ja jota aletaan soveltaa komission tästä asiasta antaman delegoidun säädöksen tultua voimaan. Jotta tällainen noudattaminen varmistetaan, jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi valvottava tämän direktiivin noudattamista. Tällaisten unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien osalta tässä direktiivissä määriteltyjen viitejäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi oltava toimivaltaisia valvontaviranomaisia.

(65) Jos unionin ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja aikoo hoitaa unioniin sijoittautuneita rahastoja ja/tai markkinoida rahastoja unionissa passin nojalla, se olisi myös velvoitettava noudattamaan tätä direktiiviä, jotta siihen sovelletaan samoja velvoitteita kuin unioniin sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin. Erittäin poikkeuksellisissa tilanteissa, jos tämän direktiivin säännöksen noudattaminen on yhteensopimaton sen lainsäädännön noudattamisen kanssa, jota unionin ulkopuolelle sijoittautuneeseen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajaan tai unionin ulkopuolelle sijoittautuneeseen, unionissa markkinoitavaan vaihtoehtoiseen sijoitusrahastoon sovelletaan, unionin ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja olisi voitava vapauttaa direktiivin kyseisen säännöksen noudattamisesta, jos se pystyy osoittamaan, että on mahdotonta sovittaa yhteen tämän direktiivin säännöksen ja sellaisen lainsäädännön pakollisen säännöksen noudattamista, jota sovelletaan unionin ulkopuolelle sijoittautuneeseen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajaan tai unionin ulkopuolelle sijoittautuneeseen, unionissa markkinoitavaan vaihtoehtoiseen sijoitusrahastoon, että unionin ulkopuolelle sijoittautuneeseen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajaan ja/tai unionin ulkopuolelle sijoittautuneeseen vaihtoehtoiseen sijoitusrahastoon sovellettavassa lainsäädännössä on vastaava sääntö, jolla on sama sääntelytarkoitus ja joka tarjoaa asianomaisen rahaston sijoittajille samantasoisen suojan, ja että unionin ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja tai unionin ulkopuolelle sijoittautunut vaihtoehtoinen sijoitusrahasto noudattavat kyseistä vastaavaa sääntöä.

(66) Tällaisen unionin ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan, joka aikoo hoitaa unioniin sijoittautuneita rahastoja ja/tai markkinoida rahastoja unionissa passin nojalla, olisi lisäksi noudatettava erityistä toimiluvan myöntämistä koskevaa menettelyä ja täytettävä tietyt nimenomaiset vaatimukset, jotka koskevat unionin ulkopuolisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan sijoittautumismaana olevaa kolmatta maata ja tarpeen mukaan unionin ulkopuolisen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittautumismaana olevaa kolmatta maata.

(67) Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi annettava lausunto viitejäsenvaltion määrittämisestä ja tarvittaessa poikkeuksesta tilanteissa, joissa säännös on yhteensopimaton vastaavan säännön kanssa. Tällöin olisi sovellettava erityisvaatimuksia, jotka koskevat tietojen vaihtamista viitejäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä. Asetuksen (EU) N:o 1095/2010 19 artiklassa säädettyä sovittelumenettelyä olisi sovellettava, jos jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä vallitsee erimielisyys viitejäsenvaltion määrittämisestä, poikkeuksen soveltamisesta tilanteissa, joissa säännös on yhteensopimaton tämän direktiivin noudattamisen ja kolmannen maan vastaavien sääntöjen kanssa, ja arviosta siitä, täyttyvätkö nimenomaiset vaatimukset, jotka koskevat unionin ulkopuolisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan sijoittautumismaana olevaa kolmatta maata ja tarpeen mukaan unionin ulkopuolisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen sijoittautumismaana olevaa kolmatta maata.

(68) Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi vuosittain tehtävä vertaisarviointi toimivaltaisten viranomaisten valvontatoiminnasta, joka koskee unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimilupien myöntämistä ja valvontaa, lisätäkseen edelleen valvonnan tulosten johdonmukaisuutta asetuksen (EU) N:o 1095/2010 30 artiklan mukaisesti.

(69) Siirtymäkaudella, joka arvopaperimarkkinaviranomaisen antaman lausunnon mukaan lähtökohtaisesti lopetetaan delegoidulla säädöksellä kolmen vuoden kuluttua siitä, kun unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskeva passi on otettu käyttöön, asiaankuuluvien jäsenvaltioiden olisi voitava antaa unioniin sijoittautuneen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan, joka aikoo markkinoida unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja Euroopan unionin tietyissä jäsenvaltioissa ilman passia, tehdä niin mutta vain jos tietyt vähimmäistason edellytykset täyttyvät. Sijoittajille annettavien tietojen osalta näihin unionin ulkopuolelle sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin olisi sovellettava vähintään vastaavia sääntöjä kuin unioniin sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka hoitavat unioniin sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja. Järjestelmäriskien valvonnan helpottamiseksi näihin unionin ulkopuolelle sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin olisi sovellettava raportointivelvollisuuksia myös sen jäsenvaltion toimivaltaisiin viranomaisiin nähden, jonka alueella vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja markkinoidaan. Sen vuoksi tällaisten hoitajien olisi noudatettava tässä direktiivissä säädettyjä avoimuusvaatimukset ja vaatimuksia, jotka koskevat vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia, jotka hoitavat vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, jotka hankkivat määräysvallan listaamattomassa yhtiössä tai liikkeeseenlaskijassa. Niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, joissa rahastoa markkinoidaan, tai soveltuvin osin unioniin sijoittautuneiden vaihtoehtoisen sijoitusrahaston toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen hoitajan sijoittautumismaana olevan kolmannen maan valvontaviranomaisten välillä olisi lisäksi otettava käyttöön asianmukaisia kansainvälisten standardien mukaisia yhteistyöjärjestelyjä järjestelmäriskin valvomiseksi, jotta voidaan varmistaa tehokas tietojenvaihto, jonka avulla asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat hoitaa tehtävänsä tämän direktiivin mukaisesti. Yhteistyöjärjestelyjä ei saisi käyttää esteenä kolmansien maiden rahastojen markkinoinnille jäsenvaltiossa. Unionin ulkopuolisen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan tai tapauksen mukaan unionin ulkopuolisen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittautumismaana oleva kolmas maa ei myöskään saisi olla rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastaisen toimintaryhmän yhteistyöhaluttomiksi määrittelemien maiden ja alueiden luettelossa.

(70) Tämän direktiivin ei olisi vaikutettava nykytilanteeseen, jossa unioniin sijoittautunut ammattimainen sijoittaja voi sijoittaa vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin omasta aloitteestaan riippumatta siitä, minne hoitaja ja/tai rahasto on sijoittautunut.

(71) Jäsenvaltioiden olisi voitava sallia vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien hoitamien kaiken- tai tietyntyyppisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen markkinointi vähittäissijoittajille alueellaan. Jos jäsenvaltio sallii tietyntyyppisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen markkinoinnin, sen olisi arvioitava tapauskohtaisesti, olisiko tiettyä rahastoa pidettävä sentyyppisenä vaihtoehtoisena sijoitusrahastona, jota voidaan markkinoida vähittäissijoittajille sen alueella. Jäsenvaltioiden olisi voitava näissä tapauksissa asettaa vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille vähittäissijoittajille markkinoinnin ehdoksi tiukempia vaatimuksia kuin ne vaatimukset, joita sovelletaan niiden alueella tapahtuvaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen markkinointiin ammattimaisille sijoittajille, riippumatta siitä, markkinoidaanko rahastoa kansallisella vai rajatylittävällä tasolla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin oikeuden muiden säädösten soveltamista. Jos jäsenvaltio sallii vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen markkinoinnin vähittäissijoittajille alueellaan, tämän mahdollisuuden olisi oltava olemassa riippumatta siitä, mihin jäsenvaltioon vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja markkinoiva vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on sijoittautunut, eivätkä jäsenvaltiot saisi asettaa unioniin sijoittautuneille ja rajatylittävällä tasolla markkinoitaville vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille tiukempia tai muita vaatimuksia kuin kansallisella tasolla markkinoitaville toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneille unioniin sijoittautuneille vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille. Tämän lisäksi vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien, direktiivin 2004/39/EY nojalla toimiluvan saaneiden sijoituspalveluyritysten ja direktiivin 2006/48/EY nojalla toimiluvan saaneiden luottolaitosten, jotka tarjoavat sijoituspalveluja yksityisasiakkaille, olisi otettava huomioon kaikki lisävaatimukset arvioidessaan, soveltuuko tietty vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tietylle yksityisasiakkaalle tai onko se monimutkainen vai yksinkertainen rahoitusväline.

(72) On tarpeen selkeyttää tämän direktiivin täytäntöönpanosta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten toimivaltuuksia ja tehtäviä sekä vahvistaa mekanismeja, joilla varmistetaan tehokas rajatylittävä valvontayhteistyö. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi tietyissä tilanteissa oltava mahdollista toteuttaa suoria toimia niiden säännösten noudattamisen valvomiseksi, joista ne vastaavat. Muiden säännösten osalta vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi tietyissä tilanteissa sallittava pyytää toimia kotijäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta ja puuttua asiaan, jos tällaisia toimia ei toteuteta.

(73) Tässä direktiivissä säädetään myös arvopaperimarkkinaviranomaisen yleisestä koordinointitehtävästä ja mahdollisuudesta sitoviin sovittelumenettelyihin, joiden puheenjohtajana se toimii ja joissa ratkaistaan toimivaltaisten viranomaisten välisiä kiistoja.

(74) Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi laadittava teknisten sääntelystandardien luonnoksia sellaisten yhteistyöjärjestelyjen sisällöstä, joita on tehtävä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan kotijäsenvaltion tai viitejäsenvaltion sekä kolmansien maiden asianomaisten valvontaviranomaisten välillä, sekä tietojenvaihtoa koskevista menettelyistä. Teknisten sääntelystandardien luonnoksilla olisi varmistettava, että kyseisten yhteistyöjärjestelyjen avulla olisi toimitettava kaikki tarvittavat tiedot, jotta sekä kotijäsenvaltion että vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat käyttää tämän direktiivin mukaisia valvonta- ja tutkintavaltuuksiaan. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi myös helpotettava yhteistyöjärjestelyjä koskevia neuvotteluja ja niiden tekemistä. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi esimerkiksi voitava helpottaa tällaisia yhteistyöjärjestelyjä laatimalla niitä varten vakiomallin.

(75) Jäsenvaltioiden olisi säädettävä seuraamuksista, joita sovelletaan tämän direktiivin säännösten rikkomiseen, ja varmistettava näiden seuraamusten täytäntöönpano. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

(76) Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa (perusoikeuskirja) tunnustettuja periaatteita, erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa ja perusoikeuskirjan 8 artiklassa tunnustettua oikeutta henkilötietojen suojaan. Toimivaltaisten viranomaisten toteuttaman tietojen vaihdon tai toimittamisen olisi tapahduttava yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (18) säädettyjen, henkilötietojen toimittamista koskevien sääntöjen mukaisesti. Arvopaperimarkkinaviranomaisen toteuttaman tietojen vaihdon tai toimittamisen olisi tapahduttava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 (19) säädettyjen, henkilötietojen toimittamista koskevien sääntöjen mukaisesti, ja näitä sääntöjä olisi sovellettava täysimääräisesti tässä direktiivissä tarkoitettuun henkilötietojen käsittelyyn.

(77) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (20) mukaisesti.

(78) Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jos tässä direktiivissä nimenomaisesti niin säädetään. Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä valta hyväksyä delegoituja säädöksiä tässä direktiivissä määritellyistä vivutusmenetelmistä, mukaan luettuina asianomaisen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston määräysvallassa olevat rahoitusrakenteet ja/tai oikeudelliset rakenteet, joissa on mukana kolmansia osapuolia, jos tällaiset rakenteet on nimenomaisesti perustettu suoraan tai välillisesti luomaan vivutusta rahaston tasolla. Etenkään venture capital -rahastojen ja private equity -rahastojen osalta kohdeyhtiön tasolla olevaa vivutusta ei ole tarkoitus ottaa mukaan viitattaessa tällaisiin rahoitusrakenteisiin tai oikeudellisiin rakenteisiin.

(79) Olisi myös annettava delegoituja säädöksiä, joilla täsmennetään kevennetyn järjestelmän rajojen laskentatapa ja sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien kohtelu, joiden hoitamat varat, vivutuksella hankitut varat mukaan luettuina, tilapäisesti ylittävät ja/tai alittavat kyseisen rajan saman kalenterivuoden aikana, määritellä rajat alittavien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien velvoitteet rekisteröityä ja toimittaa tietoja, jotta järjestelmäriskejä voidaan valvoa tehokkaasti ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien velvoitteet ilmoittaa asiasta asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille, jos ne eivät enää täytä kevennetyn menettelyn soveltamisen edellytyksiä.

(80) Delegoiduilla säädöksillä olisi myös selvennettävä vivutusmenetelmät, mukaan luettuina mahdolliset vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen määräysvallassa olevat rahoitukselliset ja/tai oikeudelliset rakenteet, joissa on mukana kolmansia osapuolia, sekä vivutuksen laskentatapa, täsmennettävä riskit, jotka omien lisävarojen tai ammatillisen vastuuvakuutuksen on katettava, edellytykset omien lisävarojen asianmukaisuuden tai ammatillisen vastuuvakuutuksen kattavuuden määrittämiseksi sekä omien lisävarojen tai ammatillisen vastuuvakuutuksen kattavuuden jatkuvien mukautusten määritystapa. Delegoiduilla säädöksillä olisi myös täsmennettävä perusteet, joilla toimivaltaiset viranomaiset arvioivat, täyttävätkö vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat velvoitteensa, jotka liittyvät liiketoiminnan harjoittamiseen, sekä velvoitteensa toimia hoitamiensa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tai niiden sijoittajien etu ja markkinoiden häiriöttömyys huomioiden, ottaa käyttöön liiketoimintansa asianmukaiseen harjoittamiseen tarvittavat resurssit ja menettelyt ja käyttää niitä tehokkaasti, toteuttaa kaikki kohtuullisiksi katsottavat toimenpiteet eturistiriitojen välttämiseksi ja, silloin kun ne eivät ole vältettävissä, kyseisten eturistiriitojen tunnistamiseksi, hallitsemiseksi ja valvomiseksi ja soveltuvin osin ilmoittamiseksi, jotta voidaan estää niiden haitallinen vaikutus vaihtoehtoisen sijoitusrahaston ja sen sijoittajien etuihin ja varmistaa, että niiden hoitamia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja kohdellaan tasapuolisesti, täyttää kaikki liiketoimintansa harjoittamiseen sovellettavat sääntelyvaatimukset edistääkseen hoitamiensa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tai niiden sijoittajien etua ja markkinoiden häiriöttömyyttä sekä kohdella kaikkia sellaisten rahastojen sijoittajia tasapuolisesti.

(81) Delegoiduilla säädöksillä olisi myös täsmennettävä ne eturistiriitojen muodot, jotka vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on tunnistettava, sekä ne kohtuullisiksi katsottavat toimenpiteet, jotka vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan odotetaan toteuttavan osana rakenteita ja organisaatiota ja hallintoa koskevia menettelyjä eturistiriitojen tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi, hallitsemiseksi, valvomiseksi ja ilmoittamiseksi. Delegoiduilla säädöksillä olisi lisäksi täsmennettävä toteutettavat riskienhallintatehtävät, riskienhallintajärjestelmän asianmukainen tarkasteluväli, se, miten riskienhallintatehtävät olisi erotettava toiminnallisesti ja hierarkkisesti toimintayksiköistä, mukaan luettuina salkunhoitotehtävät; erityiset suojatoimet eturistiriitojen varalta ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien soveltamat riskienhallintavaatimukset. Delegoiduilla säädöksillä olisi myös täsmennettävä maksuvalmiudenhallintajärjestelmät ja -menettelyt, joita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien olisi käytettävä, sekä sijoitusstrategian, maksuvalmiusprofiilin ja lunastuspolitiikan yhdenmukaisuus. Delegoiduilla säädöksillä olisi myös täsmennettävä vaatimukset, joita arvopaperistamisvälineiden alullepanijoiden, järjestäjien tai alkuperäisten luotonantajien on noudatettava, jotta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat voivat sijoittaa kyseisiin välineisiin, jotka on laskettu liikkeeseen 1 päivän tammikuuta 2011 jälkeen.

(82) Delegoiduilla säädöksillä olisi myös täsmennettävä vaatimukset, joita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on noudatettava sijoittaessaan tällaisiin arvopaperistamisvälineisiin, täsmennettävä hallinto- ja tilinpitomenettelyt, automaattisen tietojenkäsittelyn valvonta- ja suojajärjestelyt sekä riittävät sisäiset valvontajärjestelmät. Delegoiduilla säädöksillä olisi myös täsmennettävä menettelyt vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen varojen asianmukaista arvonmääritystä ja osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon laskentaa varten, ammatilliset takeet, jotka ulkopuolisen arvonmäärittäjän on voitava antaa, ja avointen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen kannalta soveltuva arvonmääritysväli.

(83) Delegoiduilla säädöksillä olisi myös täsmennettävä ehdot, joita noudattaen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan toimintojen siirtäminen toisen hoidettavaksi olisi hyväksyttävä, ja edellytykset, joita noudattaen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on siirtänyt toimintojaan niin laajasti, että siitä tulee postilaatikkoyhteisö eikä sen enää voida katsoa olevan kyseisen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja, säilytysyhteisöjen osalta olisi myös täsmennettävä perusteet sen arvioimiseksi, että säilytysyhteisöjen sijoittautumismaina olevien kolmansien maiden toiminnan vakautta koskeva säätely ja valvonta vastaavat vaikutuksiltaan unionin lainsäädännössä vahvistettuja säännöksiä ja että niiden täytäntöönpanoa valvotaan tehokkaasti, vakiosopimukseen sisällytettävät tiedot, säilytystehtävien hoitamista koskevat edellytykset, mukaan luettuna säilytysyhteisön säilytystehtävien piiriin sisältyvien rahoitusvälineiden tyyppi, edellytykset, joita noudattaen säilytysyhteisö voi hoitaa säilytystehtäviään keskussäilytysyhteisöön kirjattujen rahoitusvälineiden osalta, ja edellytykset, joita noudattaen säilytysyhteisön olisi säilytettävä nimellisessä muodossa liikkeeseen lasketut ja liikkeeseenlaskijalle tai kirjaajalle rekisteröidyt rahoitusvälineet, säilytysyhteisöjen asianmukaista huolellisuutta koskevat tehtävät, erittelemistä koskeva velvoite, edellytykset, joita noudattaen, ja olosuhteet, joissa olisi katsottava, että säilytettävänä olevista rahoitusvälineistä on aiheutunut tappioita, sellaisten ulkopuolisten tapahtumien käsite, joihin ei ole kohtuudella voitu vaikuttaa ja joiden seuraukset eivät olisi olleet vältettävissä kaikista kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta, sekä edellytykset, joita noudattaen, ja olosuhteet, joissa vastuusta vapautumiseen on objektiivinen peruste. Delegoiduilla säädöksillä olisi myös täsmennettävä sisältö ja muoto vuosikertomukselle, joka vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan on asetettava saataville kustakin hoitamastaan vaihtoehtoisesta sijoitusrahastosta, sekä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan tiedonantovelvollisuudet sijoittajia kohtaan, raportointivaatimukset toimivaltaisia viranomaisia kohtaan ja kyseisten tietojen antamisen aikaväli.

(84) Delegoiduilla säädöksillä olisi lisäksi täsmennettävä, milloin katsotaan, että vivutusta hyödynnetään merkittävässä määrin, ja periaatteet, joita toimivaltaisten viranomaisten olisi noudatettava harkitessaan rajoitusten käyttöönottoa vivutuksen määrälle, jota vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja voi käyttää. Delegoiduilla säädöksillä olisi myös täsmennettävä yhteistyöjärjestelyt unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien ja/tai unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen osalta, jotta voidaan laatia yhteiset puitteet tällaisten yhteistyöjärjestelyjen käyttöönoton helpottamiseksi kolmansien maiden kanssa. Delegoiduilla säädöksillä olisi myös täsmennettävä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajaa koskevan tietojenvaihdon sisältö toimivaltaisten viranomaisten välillä ja tiettyjen tietojen toimittaminen arvopaperimarkkinaviranomaiselle.

(85) Arvopaperimarkkinaviranomaisen tästä asiasta antaman lausunnon ja tässä direktiivissä säädettyjen perusteiden mukaan olisi myös annettava delegoitu säädös passin ulottamiseksi koskemaan unioniin sijoittautuneita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia, jotka markkinoivat unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja unionissa, sekä unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia, jotka hoitavat ja/tai markkinoivat vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja unionissa, ja toinen delegoitu säädös olisi annettava suunnattua antia koskevien kansallisten järjestelmien soveltamisen lopettamiseksi tältä osin.

(86) Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi voitava vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa olisi voitava pidentää kolmella kuukaudella aloilla, joihin liittyy merkittäviä ongelmia. Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi voitava myös ilmoittaa muille toimielimille, etteivät ne aio vastustaa delegoitua säädöstä. Tällainen delegoitujen säädösten hyväksyminen varhaisessa vaiheessa on erityisen tärkeää silloin, kun on noudatettava määräaikoja, jotta esimerkiksi jäsenvaltiot voivat tarvittaessa saattaa delegoidut säädökset osaksi kansallista lainsäädäntöä tässä direktiivissä säädetyssä määräajassa.

(87) Lissabonin sopimuksen hyväksyneen hallitustenvälisen konferenssin päätösasiakirjaan liitetyn, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklaa koskevan julistuksen mukaisesti konferenssi pani merkille, että komissio aikoi vakiintuneen käytäntönsä mukaisesti jatkaa jäsenvaltioiden nimeämien asiantuntijoiden kuulemista valmistellessaan sellaisia rahoituspalvelualaa koskevia säädöksiä, jotka annetaan säädösvallan siirron nojalla.

(88) Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi kahden vuoden kuluttua siitä, kun määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt, annettava lausunto tuolloin voimassa olevan passin toiminnasta ja suunnattua antia koskevien kansallisten järjestelmien toiminnasta. Sen olisi annettava lausunto myös passin ulottamisesta koskemaan unioniin sijoittautuneita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia, jotka markkinoivat unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja unionissa, sekä unionin ulkopuolelle sijoittautuneita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia, jotka hoitavat ja/tai markkinoivat vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja unionissa. Komission olisi kolmen kuukauden kuluessa arvopaperimarkkinaviranomaisen lausuntojen saamisesta ja ottaen huomioon tässä direktiivissä luetellut perusteet ja sen tavoitteet, muun muassa sisämarkkinat, sijoittajansuoja ja järjestelmäriskien tehokas valvonta, annettava delegoitu säädös, jolla täsmennetään, minä päivänä tässä direktiivissä vahvistettuja passin jatkamista koskevia sääntöjä olisi alettava soveltaa kaikissa jäsenvaltioissa.

(89) Lontoossa huhtikuussa 2009 pitämässään huippukokouksessa G20-maiden johtajat sopivat, että hedgerahastot tai niiden hoitajat olisi rekisteröitävä ja että ne olisi velvoitettava jatkuvasti antamaan asianmukaisia tietoja valvonta- tai sääntelyviranomaisille. Niitä olisi valvottava sen varmistamiseksi, että niiden riskienhallinta on riittävää. G20-maiden johtajat vahvistivat sitoumuksensa Torontossa kesäkuussa 2010 ja sitoutuivat myös vauhdittamaan sellaisten tehokkaiden toimenpiteiden toteuttamista, joilla parannetaan hedgerahastojen avoimuutta ja lakisääteistä valvontaa kansainvälisesti yhdenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla. Kansainvälinen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisö antoi G20-ryhmän tavoitteiden tukemiseksi kesäkuussa 2009 hedgerahastojen valvontaa koskevia korkean tason periaatteita, joiden pohjalta tällä alalla voidaan kehittää kansainvälisesti johdonmukaista sääntelyä. Syyskuun 16 päivänä 2010 kokoontunut Eurooppa-neuvosto katsoi, että Euroopan on ajettava etujaan ja edistettävä arvojaan entistä vakuuttavammin ja vastavuoroisuuden hengessä ja kaikkia osapuolia hyödyttäen unionin ulkosuhteissa ja toteutettava toimia muun muassa parantaakseen eurooppalaisten yritysten pääsyä markkinoille ja syventääkseen sääntely-yhteistyötä merkittävien kauppakumppanien kanssa. Komissio pyrkii varmistamaan, että unionin kansainväliset kumppanit panevat nämä sitoumukset yhdenmukaisesti täytäntöön.

(90) Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi kolmen vuoden kuluttua sellaisen delegoidun säädöksen voimaantulosta, jonka nojalla passia on alettu soveltaa kaikkiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, annettava lausunto tuolloin voimassa olevan passin toiminnasta ja suunnattua antia koskevien kansallisten järjestelmien toiminnasta. Sen olisi annettava lausunto myös tällaisten kansallisten järjestelmien lakkauttamisesta. Komission olisi kolmen kuukauden kuluessa arvopaperimarkkinaviranomaisen lausuntojen saamisesta ja ottaen huomioon tässä direktiivissä luetellut perusteet ja sen tavoitteet, muun muassa sisämarkkinat, sijoittajansuoja ja järjestelmäriskien tehokas valvonta, annettava delegoitu säädös, jolla täsmennetään, minä päivänä tässä direktiivissä tarkoitetut kansalliset järjestelmät on lakkautettava kaikissa jäsenvaltioissa.

(91) Komission olisi neljän vuoden kuluttua siitä, kun määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt, aloitettava julkisen kuulemisen ja toimivaltaisten viranomaisten kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta tämän direktiivin soveltamisen ja soveltamisalan uudelleentarkastelu. Uudelleentarkastelussa olisi analysoitava direktiivin soveltamisesta saatuja kokemuksia, sen vaikutusta sijoittajiin, vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin niin unionissa kuin kolmansissa maissakin sekä sitä, missä määrin direktiivin tavoitteet on saavutettu, ja siinä olisi tarvittaessa ehdotettava aiheellisia muutoksia. Tarkasteluun olisi sisällyttävä yleinen selvitys tämän direktiivin sääntöjen toiminnasta ja niiden soveltamisesta saaduista kokemuksista. Komission olisi uudelleentarkastelussaan tutkittava arvopaperimarkkinaviranomaisen ja unionin toimivaltaisten viranomaisten tehtäviä, joilla varmistetaan kaikkien unionin markkinoilla toimivien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tehokas valvonta tämän direktiivin puitteissa, ja muun muassa asetuksen (EU) N:o 1095/2010 mukaisesti myös sitä, olisiko arvopaperimarkkinaviranomaiselle annettava unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimilupiin ja valvontaan liittyviä uusia valvontatehtäviä. Komission olisi tässä yhteydessä arvioitava tällaisten tehtävien antamiseen arvopaperimarkkinaviranomaiselle liittyvät kustannukset ja hyödyt.

(92) Tällä direktiivillä pyritään luomaan puitteet, joissa voidaan puuttua vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toiminnasta aiheutuviin mahdollisiin riskeihin ja varmistamaan, että toimivaltaiset viranomaiset voivat tehokkaasti valvoa kyseisiä riskejä unionissa. On tarpeen luoda sääntelylle ja valvonnalle tiukat puitteet, jotta rahoitusalan sääntelyyn ei jää aukkoja. Tältä osin viitataan olemassa oleviin asianmukaista huolellisuutta koskeviin vaatimuksiin, joita sovelletaan ammattimaisiin sijoittajiin tällaisia sijoittajia koskevan asiaankuuluvan sääntelyn nojalla. Komissiota kehotetaan tarkastelemaan uudelleen ammattimaisia sijoittajia koskevaa lainsäädäntöä arvioidakseen, onko tarpeellista asettaa tiukempia vaatimuksia, jotka koskevat sellaisten eurooppalaisten ammattimaisten sijoittajien asianmukaista huolellisuutta koskevaa prosessia, jotka sijoittavat omasta aloitteestaan unionin ulkopuolisiin rahoitustuotteisiin, kuten unionin ulkopuolelle sijoittautuneisiin vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin.

(93) Komission olisi uudelleentarkastelun päätteeksi esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus ja tarvittaessa ehdotettava muutoksia ottaen huomioon direktiivin tavoitteet ja mahdolliset vaikutukset sijoittajiin, vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin unionissa ja kolmansissa maissa.

(94) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli korkeatasoisen sijoittajansuojan varmistamista luomalla yhteiset puitteet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimiluville ja valvonnalle, mikä näkyy näiden toimijoiden nykyisen kansallisen tason sääntelyn ja valvonnan puutteina, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

(95) Direktiivejä 2003/41/EY ja 2009/65/EY, luottoluokituslaitoksista 16 päivänä syyskuuta 2009 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1060/2009 (21) ja asetusta (EU) N:o 1095/2010 olisi siksi muutettava vastaavasti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tällä direktiivillä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimilupia, toimintaa ja avoimuutta, jotka hoitavat ja/tai markkinoivat vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja unionissa.

2 artikla

Soveltamisala

1. Tätä direktiiviä sovelletaan, jollei tämän artiklan 3 kohdasta ja 3 artiklasta muuta johdu,

a) unioniin sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka hoitavat yhtä tai useampaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, riippumatta siitä, ovatko nämä rahastot sijoittautuneet unioniin vai eivät;

b) unionin ulkopuolelle sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka hoitavat yhtä tai useampaa unioniin sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa; ja

c) unionin ulkopuolelle sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka markkinoivat yhtä tai useampaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa unionissa, riippumatta siitä, onko rahasto sijoittautunut unioniin vai ei.

2. Tämän artiklan 1 kohdan soveltamisen kannalta merkitystä ei ole seuraavalla:

a) onko vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tyypiltään avoin vai suljettu;

b) onko vaihtoehtoinen sijoitusrahasto perustettu sopimusoikeudellisten säännösten, trusteja koskevien säännösten tai yhtiöjärjestyksen nojalla vai onko sillä jokin muu oikeudellinen muoto;

c) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan oikeudellisella muodolla.

3. Direktiiviä ei sovelleta seuraaviin yhteisöihin:

a) holdingyhtiöt;

b) ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavat laitokset, jotka kuuluvat direktiivin 2003/41/EY soveltamisalaan, mukaan luettuina soveltuvin osin tuon direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut mainittujen laitosten hallinnoinnista vastaavat ja niiden puolesta toimivat hyväksytyt yhteisöt tai mainitun direktiivin 19 artiklan 1 kohdan nojalla nimetyt omaisuudenhoitajat, jos ne eivät hoida vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja;

c) ylikansalliset laitokset, kuten Euroopan keskuspankki, Euroopan investointipankki, Euroopan kehitysrahoituslaitokset, kahdenväliset kehityspankit, Maailmanpankki, Kansainvälinen valuuttarahasto ja Euroopan investointirahasto sekä muut ylikansalliset laitokset ja niiden kaltaiset kansainväliset järjestöt, jotka hoitavat yhtä tai useampaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, ja sikäli kuin kyseiset vaihtoehtoiset sijoitusrahastot toimivat yleisen edun mukaisesti;

d) kansalliset keskuspankit;

e) kansalliset, alueelliset ja paikalliset hallitukset ja elimet tai muut laitokset, jotka hoitavat sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmiä tukevia rahastoja;

f) henkilöstöedustus- tai henkilöstön talletusjärjestelmät;

g) arvopaperistamiserillisyhtiöt.

4. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet varmistaakseen, että 1 kohdassa tarkoitetut vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat noudattavat kaiken aikaa tätä direktiiviä.

3 artikla

Poikkeukset

1. Tätä direktiiviä ei sovelleta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jos ne hoitavat yhtä tai useampaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa, jonka ainoita sijoittajia ovat hoitajat itse tai hoitajien emoyritykset tai tytäryritykset taikka näiden emoyritysten muut tytäryritykset, edellyttäen, että mikään näistä sijoittajista ei itse ole vaihtoehtoinen sijoitusrahasto.

2. Seuraaviin vaihtoehtoisiin sijoitusrahastojen hoitajiin sovelletaan ainoastaan tämän artiklan 3 ja 4 kohtaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 46 artiklan soveltamista:

a) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, jotka joko suoraan tai välillisesti sellaisen yhtiön kautta, johon mainittu hoitaja on sidoksissa yhteisen liikkeenjohdon tai määräysvallan taikka merkittävän suoran tai välillisen omistuksen perusteella, hoitavat sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkkuja, joiden hoidetut varat, vivutuksella hankitut varat mukaan luettuina, eivät yhteensä ylitä 100 miljoonan euron rajaa; tai

b) vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, jotka joko suoraan tai välillisesti sellaisen yhtiön kautta, johon mainittu hoitaja on sidoksissa yhteisen liikkeenjohdon tai määräysvallan taikka merkittävän suoran tai välillisen omistuksen perusteella, hoitavat sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkkuja, joiden hoidetut varat eivät yhteensä ylitä 500 miljoonan euron rajaa, kun rahastojen salkut muodostuvat vaihtoehtoisista sijoitusrahastoista, jotka ovat vivuttamattomia ja joissa oikeutta vaatia lunastusta ei voi käyttää viiteen vuoteen kuhunkin rahastoon tehdystä alkusijoituksesta lukien.

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 2 kohdassa tarkoitettujen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on ainakin

a) rekisteröidyttävä kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille;

b) annettava rekisteröinnin yhteydessä tunnistetiedot itsestään ja hoitamistaan vaihtoehtoisista sijoitusrahastoista kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille;

c) annettava rekisteröinnin yhteydessä tiedot hoitamiensa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen sijoitusstrategioista kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille;

d) toimitettava säännöllisesti kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille tiedot tärkeimmistä välineistä, joilla ne käyvät kauppaa, sekä hoitamiensa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tärkeimmistä sijoituskohteista ja merkittävimmistä riskikeskittymistä, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat tehokkaasti valvoa järjestelmäriskejä, ja

e) ilmoitettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille, jos ne eivät enää täytä 2 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä.

Tämän kohdan ja tämän artiklan 2 kohdan soveltaminen ei rajoita jäsenvaltioiden hyväksymien tiukempien sääntöjen soveltamista 2 kohdassa tarkoitettuihin hoitajiin.

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet varmistaakseen, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja hakee toimilupaa 30 kalenteripäivän kuluessa tässä direktiivissä säädettyjä menettelyjä noudattaen, jos 2 kohdassa tarkoitetut edellytykset eivät enää täyty.

4. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuilla vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla ei ole tämän direktiivin mukaisesti myönnettyjä oikeuksia, paitsi jos hoitaja päättää hakea tämän direktiivin mukaista kohtelua. Jos hoitaja hakee direktiivin mukaista kohtelua, sovelletaan koko direktiiviä, jollei siinä säädetyistä poikkeuksista muuta johdu.

5. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä täsmentääkseen menettelyt niitä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia varten, jotka päättävät hakea tämän direktiivin mukaista kohtelua 4 kohdan nojalla. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 59 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

6. Komissio hyväksyy 56 artiklan mukaisesti ja 57 ja 58 artiklan ehtoja noudattaen delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään

a) edellä 2 kohdassa tarkoitettujen rajojen laskentatapa ja sellaisten vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja hoitavien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien kohtelu, joiden hoitamat varat, vivutuksella hankitut varat mukaan luettuina, tilapäisesti ylittävät ja/tai alittavat kyseisen rajan saman kalenterivuoden aikana;

b) edellä 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen velvoitteet rekisteröityä ja toimittaa tietoja, jotta järjestelmäriskejä voidaan valvoa tehokkaasti 3 kohdan mukaisesti; ja

c) velvoitteet ilmoittaa asiasta toimivaltaisille viranomaisille 3 kohdan mukaisesti.

4 artikla

Määritelmät

1. Tässä direktiivissä käytetään seuraavia määritelmiä:

a) ’vaihtoehtoisilla sijoitusrahastoilla’ tarkoitetaan sellaisia yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä, niiden alarahastot mukaan luettuina, i) jotka hankkivat pääomaa useilta sijoittajilta sijoittaakseen ne määritellyn sijoituspolitiikan mukaisesti kyseisten sijoittajien eduksi ja ii) joilta ei edellytetä 2009/65/EY 5 artiklan mukaista toimilupaa;

b) ’vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla’ tarkoitetaan oikeushenkilöitä, joiden säännöllistä liiketoimintaa on vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoito;

c) ’sivuliikkeellä’ tarkoitetaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan ollessa kyseessä liiketoimipaikkaa, joka on osa hoitajaa, joka ei ole oikeushenkilö ja joka tarjoaa palveluja, joiden tarjoamiseen kyseinen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja on saanut toimiluvan; kaikkia vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan samaan jäsenvaltioon perustamia liiketoimipaikkoja pidetään yhtenä sivuliikkeenä silloin, kun vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajan sääntömääräinen kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa;

d) ’voitonjako-osuudella’ tarkoitetaan sellaista osuutta vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tuotosta, joka on kertynyt vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajalle korvauksena rahaston hoidosta, lukuun ottamatta mitään sellaista osuutta rahaston tuotoista, joka on kertynyt hoitajalle tuottona hoitajan rahastoon tekemistä sijoituksista;

e) ’läheisillä sidoksilla’ tarkoitetaan tilannetta, jossa kahden tai useamman luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön välillä on sidoksena i) omistusyhteys eli suora tai määräysvallan kautta välillinen vähintään 20 prosentin omistusosuus yrityksen äänioikeuksista tai pääomasta; ii) 13 päivänä kesäkuuta 1983 annetun seitsemännen neuvoston direktiivin 83/349/ETY (22) 1 artiklassa tarkoitettu määräysvalta eli emoyrityksen ja tytäryrityksen välinen sidos, tai samankaltainen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön ja yrityksen välinen sidos; tätä alakohtaa sovellettaessa myös mahdollinen tytäryrityksen tytäryritys katsotaan näiden tytäryritysten emoyrityksen tytäryritykseksi. Kun vähintään kaksi luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä on määräysvallan kautta pysyvästi sidoksissa samaan henkilöön, näiden henkilöiden välillä katsotaan niin ikään olevan läheinen sidos;

f) ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden kansallisia viranomaisia, joilla on toimivalta lain tai muun säädöksen perusteella valvoa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia;

g) ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ tarkoitetaan säilytysyhteisöjen ollessa kyseessä i) direktiivin 2006/48/EY 4 artiklan 4 kohdassa määriteltyjä toimivaltaisia viranomaisia, jos säilytysyhteisö on tuon direktiivin mukaisen toimiluvan saanut luottolaitos; ii) direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 22 alakohdassa määriteltyjä toimivaltaisia viranomaisia, jos säilytysyhteisö on tuon direktiivin mukaisen toimiluvan saanut sijoituspalveluyritys; iii) säilytysyhteisön kotijäsenvaltion kansallisia viranomaisia, joilla on toimivalta lain tai muun säädöksen perusteella valvoa tämän direktiivin 21 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettuja laitosten ryhmiä, jos säilytysyhteisö kuuluu tällaiseen laitosten ryhmään; iv) sen jäsenvaltion, jossa tämän direktiivin 21 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetull