Neuvoston asetus (ETY) N:o 302/93, annettu 8 päivänä helmikuuta 1993, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen perustamisesta



Virallinen lehti nro L 036 , 12/02/1993 s. 0001 - 0008

Suomenk. erityispainos Alue 15 Nide 12 s. 0071

Ruotsink. erityispainos Alue 15 Nide 12 s. 0071



NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 302/93, annettu 8 päivänä helmikuuta 1993, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen perustamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3), sekä katsoo, että Dublinin kokouksessaan 25 ja 26 päivänä kesäkuuta 1990 Eurooppa-neuvosto: - on vahvistanut "Suuntaviivat Euroopan huumausaineiden vastaista toimintaa koskevaksi suunnitelmaksi", jotka Euroopan huumausaineiden vastainen komitea (CELAD) on antanut sen käsiteltäväksi, ja erityisesti suosituksen, "että asiantuntijat suorittaisivat tutkimuksen nykyisistä tietolähteistä, niiden luotettavuu- desta ja hyödyllisyydestä sekä huumausaineiden seurantakeskuksen (Drug Monitoring Centre) tarpeellisuudesta ja mahdollisesta toimintakentästä ja sen perustamisen rahoituksellisista seurauksista sillä edellytyksellä, että kyseisen seurantakeskuksen tehtäviin kuuluvat sekä sosiaaliset ja terveydelliset näkökohdat että muut huumausaineisiin liittyvät näkökohdat, kauppa ja rangaistukset mukaan lukien", - on korostanut, että jokaisen jäsenvaltion velvollisuus on kehittää sopiva ohjelma huumausaineiden kysynnän vähentämiseksi ja esittänyt, että jokaisen jäsenvaltion tehokkaat toimet, sekä niitä tukevat kahdentoista jäsenvaltion ja yhteisön yhteiset toimet, olisi asetettava yhdeksi ensisijaisista tavoitteista seuraavien vuosien aikana, on otettava huomioon kyseisen seurantakeskuksen ja Euroopan huumausaineiden vastaista toimintaa koskevan suunnitelman toteutettavuutta koskevan tutkimuksen päätelmät, jotka on annettu Rooman Eurooppa-neuvoston käsiteltäväksi 13 ja 14 päivänä joulukuuta 1990, Eurooppa-neuvosto on Luxemburgin kokouksessaan 28 ja 29 päivänä kesäkuuta 1991 "hyväksynyt Euroopan huumausaineiden seurantakeskuksen perustamisen sillä edellytyksellä, että sen toteuttamisen tosiasiallisista järjestelyistä, kuten sen koosta, hallinnollisesta rakenteesta ja tietojenkäsittelyn järjestämisestä, on vielä keskusteltava, ja määrännyt CELADin jatkamaan ja saattamaan nopeasti päätökseen tähän vaadittavan työn, yhteistoiminnassa komission ja muiden toimivaltaisten poliittisten toimielinten kanssa", Maastrichtin kokouksessaan 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1991 Eurooppa-neuvosto "kehotti yhteisön toimielimiä tekemään kaikkensa, jotta Euroopan huumausaineiden seurantakeskuksen perustamissäädös voitaisiin hyväksyä 30 päivään kesäkuuta 1992 mennessä", yhteisö on päätöksellä 90/611/ETY (4) tehnyt Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan, jäljempänä "Wienin yleissopimus", ja tallettanut mainitun yleissopimuksen 27 artiklaa koskevan toimivaltajulistuksen (5), neuvosto on antanut asetuksen (ETY) N:o 3677/90 (6) Wienin yleissopimuksen 12 artiklassa määrätyn tiettyjen aineiden kaupan valvontajärjestelmän täytäntöönpanosta yhteisössä, neuvosto on 10 päivänä kesäkuuta 1991 antanut direktiivin 91/308/ETY rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä (7), jolla pyritään ehkäisemään erityisesti huumausaineiden kauppaa, puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja huumausaineiden ja niiden väärinkäytön ilmiöstä ja niiden seurauksista tarvitaan eurooppalaisella tasolla yhteisön ja jäsenvaltioiden auttamiseksi kokonaiskuvan muodostamisessa ja näin vahvistetaan suorittujen toimien vaikutusta niiden toteuttaessa toimenpiteitä tai määritellessä huumeiden vastaista toimintaa, kukin toimivaltaansa kuuluvilla aloilla, huumausaineilmiöön liittyy monia monimutkaisia, läheisesti yhteen kietoutuneita näkökohtia, joita on vaikea erottaa toisistaan; tämän vuoksi seurantakeskukselle olisi annettava tehtäväksi huolehtia kokonaisvaltaisesta tiedotuksesta, joka osaltaan auttaa yhteisöä ja sen jäsenvaltioita muodostamaan kokonaiskuvan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön ilmiöstä; tämä tiedotustehtävä ei rajoita toimivallan jakamista yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä huumausaineiden tarjontaa ja kysyntää koskevan lainsäädännön osalta, seurantakeskuksen työn järjestäminen ja työmenetelmät on mukautettava tavoiteltavien tulosten puolueettomaan luonteeseen, nimittäin huumausainetiedon lähteiden ja tutkimusmenetelmien vertailukelpoisuuteen ja yhteensopivuuteen, seurantakeskuksen keräämät tiedot koskevat ensisijaisia aloja, joiden sisältö, laajuus ja täytäntöönpanon yksityiskohtaiset säännöt olisi määriteltävä, kolmen ensimmäisen vuoden aikana kiinnitetään erityistä huomiota kysyntään ja kysynnän vähentämiseen, huumausaineiden väärinkäytön terveydellisiä vaikutuksia koskevasta eurooppalaisesta tietoverkosta (8) 16 päivänä toukokuuta 1989 antamassaan päätöslauselmassa neuvosto ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden terveysministerit kehottavat komissiota tekemään mahdollisia aloitteita huumausaineiden väärinkäytön terveydellisiä vaikutuksia koskevasta eurooppalaisesta tietoverkosta, on otettava käyttöön huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskeva eurooppalainen tietoverkko, jonka toiminnan yhteensovittamisesta ja johtamisesta yhteisön tasolla huolehtii seurantakeskus, on otettava huomioon Euroopan neuvoston yleissopimus 108 yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä (1981), on jo olemassa kansallisia, eurooppalaisia ja kansainvälisiä järjestöjä ja toimielimiä, jotka toimittavat tämänkaltaisia tietoja ja on tärkeää, että seurantakeskus voisi hoitaa tehtäviään läheisessä yhteistyössä niiden kanssa, seurantakeskuksen on oltava oikeushenkilö, on varmistettava, että seurantakeskus hoitaa sille annetun tiedotustehtävän ja tätä tarkoitusta varten toimivalta annetaan yhteisön tuomioistuimelle, olisi suotavaa säätää mahdollisuudesta avata seurantakeskus kolmansille maille, jotka yhteisön ja jäsenvaltioiden tavoin pitävät seurantakeskuksen tavoitteiden toteutumista tärkeänä, kyseisten maiden ja yhteisön välillä tehtävien sopimusten mukaisesti, tämä asetus voitaisiin tarvittaessa mukauttaa kolmen vuoden kuluttua, päätöksen tekemiseksi seurantakeskuksen tehtävien mahdollisesta laajentamisesta, erityisesti yhteisön toimivallan kehityksen perusteella, ja perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän asetuksen hyväksymiseen tarvittavista valtuuksista kuin 235 artikla, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tavoite 1. Tässä asetuksessa perustetaan Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EDMC), jäljempänä `seurantakeskus`. 2. Seurantakeskuksen tavoitteena on toimittaa yhteisölle ja sen jäsenvaltioille, 4 artiklassa tarkoitetuilta aloilta, puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja eurooppalaisella tasolla huumausaineiden ja niiden väärinkäytön ilmiöstä ja niiden seurauksista. 3. Käsiteltyjen tai tuotettujen, tilastollisten, asiakirjoihin perustuvien ja teknisten tietojen tarkoituksena on osaltaan auttaa yhteisöä ja jäsenvaltioita muodostamaan kokonaiskuva huumausaineiden ja niiden väärinkäytön ilmiöstä niiden toteuttaessa toimenpiteitä tai määritellessä huumeiden vastaista toimintaa, kukin toimivaltaansa kuuluvilla aloilla. 4. Seurantakeskus ei voi toteuttaa toimenpiteitä, jotka liittyvät vähänkin muuhun kuin tiedottamisen ja tietojen käsittelyn alaan. 5. Seurantakeskus ei kerää tietoja, joita voidaan käyttää henkilöiden tai pienten henkilöryhmien tunnistamiseen. Se pidättäytyy antamasta todellisia ja nimeltä mainittuja tapauksia koskevia tietoja. 2 artikla Tehtävät Edellä 1 artiklassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi seurantakeskus hoitaa seuraavia tehtäviä toimialoillaan. A. Olemassa olevien tietojen kerääminen ja määritys 1) Se kerää, pitää kirjaa ja määrittää jäsenvaltioiden tiedoksi antamia sekä yhteisöltä, kansallisilta yksityisiltä tietolähteiltä ja toimivaltaisilta kansainvä- lisiltä järjestöiltä saatavia tietoja, tutkimusten tuloksena saatavat tiedot mukaan lukien. 2) Se suorittaa selvityksiä, valmistelevia tutkimuksia ja toteutettavuustutkimuksia sekä omiin tehtäviinsä tarvittavia kokeiluhankkeita; se järjestää asiantuntijoiden kokouksia ja asettaa tarvittaessa tilapäisiä työryhmiä tähän tarkoitukseen; se varustaa ja tarjoaa käyttöön avoimen tieteellisen lähdeaineistokokoelman ja edistää tiedotustoimintaa. 3) Se tarjoaa organisatorisen ja teknisen järjestelmän, joka kykenee toimittamaan tietoja samankaltaisista tai toisiaan täydentävistä ohjelmista tai toimista jäsenvaltioissa. 4) Se muodostaa ja sovittaa yhteen, neuvotellen ja yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja järjestöjen kanssa, 5 artiklassa tarkoitetun verkon. 5) Se edistää tietojenvaihtoa päättäjien, tutkijoiden, asiantuntijoiden ja toimijoiden välillä, jotka osallistuvat huumeiden vastaiseen toimintaan hallitustenvälisissä järjestöissä tai kansalaisjärjestöissä. B. Tietojen vertailumenetelmien parantaminen 6) Se huolehtii tietojen paremmasta vertailukelpoisuudesta, puolueettomuudesta ja luotettavuudesta eurooppalaisella tasolla laatimalla osoittimia ja yhteisiä vaatimuksia, jotka eivät ole sitovia, mutta joiden noudattamista seurantakeskus voi suositella yhtenäisempien mittausmenetelmien käyttämiseksi jäsenvaltioissa ja yhteisössä. 7) Se edistää ja jäsentää laadullisten ja määrällisten tietojen vaihtoa (tietokanta). C. Tietojen levittäminen 8) Se tuo yhteisön, jäsenvaltioiden ja toimivaltaisten järjestöjen saataville tuottamansa tiedot. 9) Se huolehtii jokaisen jäsenvaltion ja itse yhteisön sekä tarvittaessa kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen suorittaman työn laajasta levittämisestä. 10) Se huolehtii luotettavien muiden kuin luottamuksellisten tietojen laajasta levittämisestä; keräämiensä tietojen perusteella se julkaisee vuosikertomuksen huumausaineilmiön tilasta. D. Yhteistyö eurooppalaisten ja kansainvälisten toimielinten ja järjestöjen sekä kolmansien maiden kanssa 11) Se edistää osaltaan kansallisten ja yhteisön toimien parempaa yhteensovittamista omilla toimialoillaan. 12) Se edistää jäsenvaltioista kerättyjen tai yhteisöstä tulevien huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskevien tietojen sisällyttämistä kansainvälisiin huumausaineiden valvonta- ja tarkastusohjelmiin, erityisesti niihin, joita Yhdistyneet Kansakunnat ja sen erityiselimet ovat ottaneet käyttöön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden Yhdistyneiden Kansakuntien huumausaineita koskevien yleissopimusten mukaisia velvoitteita tietojen toimittamisen alalla. 13) Se toimii aktiivisesti yhteistyössä 12 artiklassa tarkoitettujen toimielinten kanssa. 3 artikla Työmenetelmä 1. Seurantakeskus suorittaa tehtävänsä asteittain kolmi- ja yksivuotisissa toimintasuunnitelmissa asetettujen tavoitteiden ja käytettävissä olevien keinojen mukaisesti. 2. Toimissaan seurantakeskus pitää työn päällekkäisyyden välttämiseksi lukua muiden olemassa tai perusteilla olevien toimielinten ja elinten, erityisesti Euroopan poliisiviraston (Europol), jo suorittamista toimista ja pyrkii vahvistamaan niiden vaikutusta. 4 artikla Ensisijaiset toimialat Seurantakeskuksen tavoitteet ja tehtävät, sellaisina kuin ne on määritelty 1 ja 2 artiklassa, pannaan täytäntöön liitteessä esitetyn toimialojen tärkeysjärjestyksen perusteella. 5 artikla Huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskeva eurooppalainen tietoverkko (REITOX) 1. Seurantakeskuksella on käytettävissään tietoverkko, joka muodostaa tietojen ja asiakirjojen keräämisen ja vaihdon perusrakenteen ja on nimeltään "Huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskeva eurooppalainen tietoverkko" (REITOX); mainittu tietoverkko käyttää hyväkseen, muun muassa, erillistä tietojenkäsittelyjärjestelmää, joka yhdistää kansalliset huumausainetietoverkot, jäsenvaltioissa olevat alan erityiskeskukset ja seurantakeskuksen kanssa yhteistyössä toimivien kansainvälisten tai eurooppalaisten järjestöjen ja toimielinten tietojärjestelmät. 2. REITOXin ottamiseksi käyttöön mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti jäsenvaltioiden on kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ilmoitettava seurantakeskukselle niiden kansallisten tietoverkkojen tärkeimmät osat, tarvittaessa kansalliset seurantakeskukset mukaan lukien, 4 artiklassa tarkoitetuilla toimialoilla, ja nimettävä ne erityiskeskukset, jotka niiden mielestä voisivat osallistua hyödyllisellä tavalla seurantakeskuksen toimintaan. 3. Erityiskeskukset nimetään, sen jäsenvaltion suostumuksella, jonka alueella kyseiset keskukset sijaitsevat, 8 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetulla hallintoneuvoston jäsenten yksimielisellä päätöksellä ajaksi, joka ei saa olla pidempi kuin 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen monivuotisten toimintasuunnitelmien kesto. Kyseinen nimeäminen voidaan uusia. 4. Seurantakeskus voi, sen jäsenvaltion suostumuksella, jonka alueella kyseiset keskukset sijaitsevat, sitoutua sopimussuhteeseen, erityisesti alihankintasuhteeseen, 3 kohdassa tarkoitettujen, hallitusten tai yksityisten erityiskeskusten kanssa sellaisten tehtävien suorittamiseksi, jotka se saattaisi haluta antaa niille. Se voi lisäksi, kunkin jäsenvaltion suostumuksella, tehdä tilapäisiä, erityisiä tehtäviä koskevia sopimuksia REITOXiin kuulumattomien toimielinten kanssa. 5. Erityisten tehtävien antamisesta erityiskeskuksille on mainittava seurantakeskuksen 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa monivuotisessa suunnitelmassa. 6 artikla Tietojen suojaaminen ja luottamuksellisuus 1. Jos seurantakeskukselle toimitetaan tämän asetuksen nojalla ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti myös henkilötietoja, joita ei voida käyttää luonnollisen henkilön tunnistamiseen, kyseisiä tietoja voidaan käyttää ainoastaan ilmoitettuun tarkoitukseen ja sen yksikön määräämin edellytyksin, joka ne toimittaa. Tätä säännöstä sovelletaan soveltuvin osin seurantakeskuksen jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tai kansainvälisille järjestöille tai muille eurooppalaisille toimielimille toimittamiin henkilötietoihin. 2. Seurantakeskukselle toimitetut tai sen toimittamat huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskevat tiedot voidaan julkistaa, jos noudatetaan yhteisön ja kansallisia määräyksiä tietojen levittämisestä ja luottamuksellisuudesta. Henkilötietoja ei saa julkistaa eikä saattaa yleisön saataville. 3. Jäsenvaltiot tai erityiskeskukset eivät ole velvollisia toimittamaan niiden kansallisessa lainsäädännössä luottamuksellisiksi luokiteltuja tietoja. 7 artikla Oikeuskelpoisuus Seurantakeskus on oikeushenkilö. Sillä on kaikissa jäsenvaltioissa laajin oikeushenkilöillä kyseisten valtioiden lainsäädännön mukaan oleva oikeuskelpoisuus; se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa kiinteää ja irtainta omaisuutta ja toimia osapuolena oikeudenkäynneissä. 8 artikla Hallintoneuvosto 1. Seurantakeskuksella on hallintoneuvosto, joka muodostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta, kahdesta komission edustajasta ja kahdesta tieteenharjoittajasta, joilla on huumausainealan erityisasiantuntemus ja jotka Euroopan parlamentti nimeää heidän kyseisen alan erityisasiantuntemuksensa perusteella. Jokaisen hallintoneuvoston jäsenen apuna tai sijaisena voi toimia varajäsen; varsinaisen jäsenen poissaollessa varajäsen voi käyttää tämän äänioikeutta. Hallintoneuvosto voi ottaa äänioikeutta vailla oleviksi tarkkailijoiksi kansainvälisten järjestöjen edustajia, joiden kanssa seurantakeskus toimii yhteistyössä 12 artiklan mukaisesti. 2. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan kolmeksi vuodeksi; toimikausi voidaan uusia kerran. Puheenjohtaja osallistuu äänestykseen. Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni. Hallintoneuvoston päätökset tehdään kahden kolmasosan enemmistöllä jäsenten äänistä, lukuun ottamatta 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tapauksia, joihin vaaditaan jäsenten yksimielinen päätös, ja tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tapauksia. Hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksensä. Hallintoneuvosto kokoontuu vähintään kerran vuodessa. 3. Hallintoneuvosto hyväksyy kolmivuotisen toimintasuunnitelman seurantakeskuksen johtajan esityksen perusteella tiedekomiteaa kuultuaan ja komission ja neuvoston annettua lausunnon. Ensimmäinen kolmivuotisohjelma hyväksytään yksimielisesti yhdeksän kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Hallintoneuvosto päättää kolmen neljäsosan enemmistöllä jäsenten äänistä, onko seuraavat kolmivuotissuunnitelmat hyväksyttävä tämän artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetyllä enemmistöllä vai yksimielisesti. 4. Kolmivuotisen toimintasuunnitelman yhteydessä hallintoneuvosto hyväksyy vuosittain seurantakeskuksen vuotuisen toimintasuunnitelman johtajan esityksen perusteella tiedekomiteaa kuultuaan ja komission annettua lausunnon. Kyseistä ohjelmaa voidaan muuttaa vuoden aikana samaa menettelyä noudattaen. 5. Viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä tammikuuta hallintoneuvosto hyväksyy yleisen vuosikertomuksen seurantakeskuksen toiminnasta. Johtaja antaa sen tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille. 9 artikla Johtaja 1. Seurantakeskus toimii johtajan alaisuudessa, jonka hallintoneuvosto nimittää komission ehdotuksesta viisivuotiskaudeksi, joka voidaan uusia. Hän vastaa: - hallintoneuvoston hyväksymien päätösten ja ohjelmien valmistelusta ja täytäntöönpanosta, - seurantakeskuksen päivittäisestä hallinnosta, - toimintasuunnitelmien valmistelusta, - tulo- ja menoarvion valmistelusta ja talousarvion toteuttamisesta, - tässä asetuksessa tarkoitettujen kertomusten valmistelusta ja julkaisemisesta, - kaikista henkilöstöasioista, - 1 ja 2 artiklassa määriteltyjen tehtävien toteuttamisesta. 2. Johtaja antaa hallinnostaan hallintoneuvostolle selvityksen ja osallistuu sen kokouksiin. 3. Johtaja on seurantakeskuksen laillinen edustaja. 10 artikla Tiedekomitea 1. Hallintoneuvostoa ja johtajaa avustaa tiedekomitea, joka antaa lausuntonsa tässä asetuksessa säädetyissä tapauksissa kaikista seurantakeskuksen toimintaa koskevista tieteellisistä kysymyksistä, jotka hallintoneuvosto tai johtaja sille esittää. Tiedekomitean lausunnot julkaistaan. 2. Tiedekomitea muodostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta. Hallintoneuvosto voi nimetä enintään kuusi muuta jäsentä heidän erityisasiantuntemuksensa huomioon ottaen. 3. Tiedekomitean toimikausi on kolme vuotta. Toimikausi voidaan uusia. 4. Tiedekomitea valitsee puheenjohtajansa kolmeksi vuodeksi. 5. Tiedekomitea kokoontuu puheenjohtajan kutsusta vähintään kerran vuodessa. 11 artikla Talousarvio 1. Kullekin kalenterivuotta vastaavalle varainhoitovuodelle laaditaan kaikista keskuksen tuloista ja menoista arviot, ja ne otetaan seurantakeskuksen talousarvioon. 2. Johtaja laatii seuraavan varainhoitovuoden alustava talousarvioesitys viimeistään kunkin vuoden 15 päivänä helmikuuta. Alustava talousarvioesitys kattaa hallinnosta johtuvat menot ja seuraavan varainhoitovuoden toimintasuunnitelman. Johtaja antaa alustavan talousarvioesityksen ja siihen liitetyn henkilöstön määrää kuvaavan taulukon hallintoneuvoston käsiteltäväksi. 3. Talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa. 4. Seurantakeskuksen tuloihin kuuluvat Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion erityiseen budjettikohtaan (pääluokka "Komissio") otettu yhteisön avustus ja tarjotuista palveluista suoritetut maksut, sekä 12 ja 13 artiklassa tarkoitettujen toisaalta järjestöjen ja toimielinten, toisaalta kolmansien maiden antama mahdollinen rahallinen tuki, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja. 5. Seurantakeskuksen menoihin kuuluvat erityisesti: - henkilöstön palkat, hallinto- ja perusrakennemenot, toimintakustannukset, ja - REITOXiin kuuluville kansallisille tietoverkoille annetusta tuesta johtuvat menot ja erityiskeskusten kanssa tehdyistä sopimuksista johtuvat menot. 6. Hallintoneuvosto vahvistaa talousarvioesityksen ja toimittaa sen komissiolle, joka sen perusteella laatii vastaavat arviot Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion alustavassa talousarvioesityksessä, jonka se toimittaa neuvostolle perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti. 7. Hallintoneuvosto vahvistaa seurantakeskuksen lopullisen talousarvion ennen varainhoitovuoden alkua ja mukauttaa sitä tarvittaessa seurantakeskuksen saamaan yhteisön avustukseen ja muihin tuloihin. 8. Johtaja toteuttaa talousarviota. 9. Seurantakeskuksen maksusitoumusten ja menojen maksamisen valvonta sekä sen tulojen toteamisen ja perimisen valvonta kuuluu komission varainhoidon valvojalle. 10. Viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä maaliskuuta johtaja antaa komissiolle, hallintoneuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle seurantakeskuksen kaikkien tulojen ja menojen tilit edelliseltä varainhoitovuodelta. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa ne perustamissopimuksen 206 a artiklan mukaisesti. 11. Hallintoneuvosto myöntää johtajalle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden. 12. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta sovelletaan seurantakeskukseen. Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia ja hallintoneuvostoa kuultuaan myöntää poikkeuksia varainhoitoasetuksesta, jos seurantakeskuksen toimintaan liittyvät erityiset tarpeet sitä vaativat. 12 artikla Yhteistyö muiden järjestöjen ja toimielinten kanssa Seurantakeskus pyrkii aktiivisesti yhteistyöhön kansainvälisten järjestöjen ja muiden, erityisesti eurooppalaisten, hallitustenvälisten toimielinten tai yksityisten toimielinten kanssa, joilla on huumausainealan asiantuntemusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteyksiä, joista komissio voi huolehtia perustamissopimuksen 229 artiklan mukaisesti. 13 artikla Avaaminen kolmansille maille 1. Seurantakeskus avataan kolmansille maille, jotka yhteisön ja jäsenvaltioiden tavoin pitävät seurantakeskuksen tavoitteita ja työtä tärkeänä, kyseisten maiden ja yhteisön välillä perustamissopimuksen 235 artiklan nojalla tehtävien sopimusten mukaisesti. 2. Hallintoneuvosto voi päättää kolmansien maiden ehdottamien asiantuntijoiden osallistumisesta 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tilapäisiin työryhmiin sillä varauksella, että asianomaiset sitoutuvat noudattamaan 6 artiklassa säädettyjä sääntöjä. 14 artikla Erioikeudet ja vapaudet Pöytäkirjaa Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista sovelletaan seurantakeskukseen. 15 artikla Henkilöstösäännöt Seurantakeskuksen henkilöstöön kuuluvat ovat Euroopan yhteisöjen virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevien asetusten ja sääntöjen alaisia. Seurantakeskus käyttää henkilöstönsä suhteen nimittävälle viranomaiselle annettuja valtuuksia. Hallintoneuvosto antaa yksimielisesti komission kanssa aiheelliset yksityiskohtaiset soveltamissäännöt. 16 artikla Vastuu 1. Sopimussuhteeseen perustuva seurantakeskuksen vastuu määräytyy sopimukseen sovellettavan lain mukaan. Yhteisön tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia seurantakeskuksen tekemässä sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla. 2. Sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun perusteella seurantakeskus korvaa sen itsensä tai henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttaman vahingon jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. Yhteisön tuomioistuimella on toimivalta ratkaista tällaisten vahinkojen korvausta koskevat riidat. 3. Henkilöstöön kuuluvien henkilökohtaisesta vastuusta seurantakeskusta kohtaan määrätään seurantakeskuksen henkilöstöön sovellettavissa säännöksissä. 17 artikla Yhteisön tuomioistuimen toimivalta Yhteisön tuomioistuimella on toimivalta ratkaista seurantakeskusta vastaan nostetut kanteet perustamissopimuksen 173 artiklassa säädetyin edellytyksin. 18 artikla Kertomus Kolmantena vuonna tämän asetuksen voimaantulosta komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen seurantakeskuksen työstä, johon liitetään tarvittaessa sen tehtävien mukauttamista tai laajentamista koskevia ehdotuksia, erityisesti yhteisön toimivallan kehityksen perusteella. 19 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet päätöksen seurantakeskuksen kotipaikasta. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 8 päivänä helmikuuta 1993. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja J. TRØJBORG (1) EYVL N:o C 43, 18.2.1992, s. 2 (2) EYVL N:o C 150, 15.6.1992, s. 54 (3) EYVL N:o C 223, 31.8.1992, s. 26 (4) EYVL N:o L 326, 24.11.1990, s. 56 (5) EYVL N:o L 326, 24.11.1990, s. 57 (6) EYVL N:o L 357, 20.12.1990, s. 1. Asetus muutettuna asetuksella (ETY) N:o 900/92 (EYVL N:o L 96, 10.4.1992, s. 1). (7) EYVL N:o L 166, 28.6.1991, s. 77 (8) EYVL N:o C 185, 22.7.1989, s. 1 (9) EYVL N:o C 43, 18.2.1992, s. 2 (10) EYVL N:o C 150, 15.6.1992, s. 54 (11) EYVL N:o C 223, 31.8.1992, s. 26 (12) EYVL N:o L 326, 24.11.1990, s. 56 (13) EYVL N:o L 326, 24.11.1990, s. 57 (14) (15) EYVL N:o L 166, 28.6.1991, s. 77 (16) EYVL N:o C 185, 22.7.1989, s. 1 LIITE A. Seurantakeskuksen työssä otetaan huomioon yhteisön ja sen jäsenvaltioiden huumausainealaa koskeva toimivalta, sellaisena kuin se on määritelty perustamissopimuksessa. Seurantakeskuksen kokoamat tiedot koskevat seuraavia ensisijaisia aloja: 1) huumausaineiden kysyntä ja kysynnän vähentäminen, 2) kansalliset ja yhteisön strategiat ja politiikat (erityisesti politiikat, toimintasuunnitelmat, lait, kansainväliset, kahdenväliset ja yhteisön toimet ja sopimukset), 3) kansainvälinen yhteistyö ja tarjonnan geopolitiikka (erityisesti yhteistyöohjelmat, tuottavia maita ja kauttakuljetusmaita koskevat tiedot), 4) huumausaineiden, psykotrooppisten aineiden ja huumausaineiden valmistuksessa käytettävien aineiden kaupan valvonta, sellaisena kuin siitä on säädetty asiaa koskevissa, olemassa tai tekeillä olevissa kansainvälisissä yleissopimuksissa ja yhteisön säädöksissä (1), 5) huumausaineilmiön seuraukset niitä tuottaville, kuluttaville ja kauttakuljetusmaille, perustamissopimukseen sisältyvillä aloilla, mukaan lukien rahanpesu, sellaisena kuin siitä on säädetty asiaa koskevissa, olemassa tai tekeillä olevissa yhteisön säädöksissä (2). B. Komissio antaa seurantakeskuksen käyttöön ja sen levitettäväksi toimivaltansa perusteella hallussaan olevia tietoja ja tilastotietoja. C. Kolmen ensimmäisen vuoden aikana kiinnitetään erityistä huomiota kysyntään ja kysynnän vähentämiseen. (1) - Tällä hetkellä voimassa olevien asiaa koskevien kansainvälisten yleissopimusten osalta tarkoitetaan erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksia siltä osin kuin yhteisö on tai voisi liittyä niiden osapuoleksi. - Tällä hetkellä voimassa olevien asiaa koskevien yhteisön säädösten osalta tarkoitetaan erityisesti toimenpiteistä tiettyjen aineiden kulkeutumisen estämiseksi huumausaineiden tai psykotrooppisten aineiden laittomaan valmistukseen 13 päivänä joulukuuta 1990 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3677/90. - Tämä koskee ainoastaan tietoja, jotka jäsenvaltiot ovat velvollisia toimittamaan komissiolle olemassa tai tekeillä olevan yhteisön lainsäädännön perusteella. (2) - Tällä hetkellä voimassa olevien asiaa koskevien yhteisön säädösten osalta rahanpesua koskeva säädös on rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi. - Tämä koskee ainoastaan tietoja, jotka jäsenvaltiot ovat velvollisia toimittamaan komissiolle olemassa tai tekeillä olevan yhteisön lainsäädännön perusteella.