FI Euroopan unionin virallinen lehti L 55/6

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 172/2008,

annettu 25 päivänä helmikuuta 2008,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,

ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Väliaikaiset toimenpiteet

(1) Komissio otti asetuksella (EY) N:o 994/2007 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 luokiteltavan ferropiin tuonnissa.

1.2 Myöhempi menettely

(2) Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, useat intressitahot ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Osapuolia, jotka pyysivät tulla kuulluiksi, kuultiin. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.

(3) Komissio jatkoi tutkimustaan yhteisön etua koskevien näkökantojen osalta ja analysoi kyselylomakevastauksen sisältämät tiedot, jotka oli saatu eräiltä yhteisössä toimivilta käyttäjiltä väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.

(4) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 166 kappaleessa todetaan, komissio otti tehtäväkseen tarkastella edelleen ja yksityiskohtaisemmin väliaikaisten toimenpiteiden vaikutusta käyttäjien tilanteeseen ennen lopullisten päätösten tekemistä.

(5) Tätä varten komissio otti yhteyttä noin 500:aan yhteisössä sijaitsevaan valimoon ja lähetti niille kyselylomakkeen joko suoraan tai järjestöjen kautta, koska kyseinen tuotannonala ei ollut osoittanut erityistä kiinnostusta käynnissä olevaan menettelyyn ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Tutkimuksen alustavassa vaiheessa yhteistyötä tehneitä teräksentuottajia pyydettiin lisäksi toimittamaan lisätietoja, jotta komissio voisi analysoida väliaikaisten toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset niiden toimintaan.

(6) Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset ainoastaan seitsemältä valimolta ja lisätietoja kahdeksalta teräksentuottajalta. Kaikki seitsemän valimoa ja kolme teräksentuottajista antoivat tarvittavat lisätiedot syvällisen analyysin tekemiseksi väliaikaisten toimenpiteiden vaikutuksista niiden taloudelliseen tilanteeseen.

(7) Koska markkinatalouskohtelun saanut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimi tutkimusajanjaksolla hyvin monimutkaisessa liiketoimintaympäristössä, siltä pyydettiin lisätietoja lopullisten päätelmien tekemiseksi. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan, kyseisen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ferropiin energiakustannuksia tutkittiin tarkemmin, koska se osti sähköä etuyhteydessä olevalta toimittajalta.

(8) Edellä esitetyn perusteella suoritettiin kolme lisätarkistuskäyntiä seuraavien yritysten toimitiloihin: — Erdos, Ordos City, Sisä-Mongolia, kiinalainen sähköntuottaja, — Trompetter Guss, Chemnitz, Saksa, yhteisön käyttäjä (valimo), — Arcelor Mittal, Genk, Belgia, yhteisön käyttäjä (teräksentuottaja).

(9) Intressitahojen esittämiä suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja päätelmiä on tarvittaessa muutettu niiden mukaisesti.

(10) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa Kiinasta, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.

(11) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavia kehityssuuntauksia varten komissio tarkasteli tietoja, jotka kattoivat 1 päivän tammikuuta 2003 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkasteltavana oleva tuote

(12) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 ja 16 kappaleessa todetaan, useat viejät väittivät, että kuona, joka sisältää huomattavasti vähemmän kuin 45 prosenttia piitä, olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle, koska sillä ei väitetysti ole samoja fyysisiä perusominaisuuksia eikä samoja käyttötarkoituksia. Komissio otti tehtäväkseen lisäselvityksiä. Useilta intressitahoilta saatiin lisähuomautuksia alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen.

(13) Ensinnäkin on huomattava, että tässä tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote on vähintään 4 prosenttia rautaa ja enemmän kuin 8 prosenttia mutta vähemmän kuin 96 prosenttia piitä sisältävä ferropii. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että kuonaa, joka sisältää vähemmän kuin 45 prosenttia piitä, voidaan käyttää terästeollisuudessa briketteinä, kuten ferropiitäkin, joka sisältää enemmän kuin 45 prosenttia piitä. Siksi voidaan todeta, että kuonalla on samat fyysiset perusominaisuudet kuin muilla enemmän piitä sisältävillä ferropiin tyypeillä ja että se on vaihdettavissa niiden kanssa. Edellä todetun perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16 kappaleessa oleva alustava päätelmä, jonka mukaan epäpuhdasta ferropiitä olisi pidettävä tarkasteltavana olevana tuotteena.

(14) Eräs etuyhteydetön tuoja väitti, että hienojakoinen ferropiijauhe, joka sisältää 15 prosenttia tai 45 prosenttia piitä, olisi jätettävä tutkimuksen tuotekatteen ulkopuolelle. Hienojakoisen ferropiijauheen jättäminen tämän tutkimuksen ulkopuolelle ei ole perusteltua erityisesti siksi, että ferropii, joka sisältää 15 prosenttia tai 45 prosenttia piitä, sisältyy tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään. Kyseinen tuoja ei komission pyynnöstä huolimatta myöskään toimittanut kuulemisen jälkeen todisteita väitteensä tueksi. Näin ollen väite oli hylättävä.

2.2 Samankaltainen tuote

(15) Koska samankaltaista tuotetta koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 17 kappaleessa olevat päätelmät voidaan vahvistaa.

3. POLKUMYYNTI

3.1 Markkinatalouskohtelu

(16) Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toisti omaisuutensa arvioidun käyttöiän muutosta koskevat huomautuksensa, jotka ilmenevät väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26 kappaleesta. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan esittänyt uusia perusteluja, joita se ei jo olisi esittänyt tutkimuksen aiemmissa vaiheissa ja jotka tukisivat sen väitettä siitä, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 23 kappaleessa olevat markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevat alustavat päätelmät eivät pidä paikkaansa.

(17) Koska muita huomautuksia markkinatalouskohtelusta ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 18–26 kappaleessa olevat päätelmät voidaan vahvistaa.

3.2 Yksilöllinen kohtelu

(18) Koska yksilöllistä kohtelua koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27–31 kappaleessa olevat päätelmät voidaan vahvistaa.

3.3 Normaaliarvo

3.3.1 Vertailumaa

(19) Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Norja ei ole soveltuva vertailumaa, koska sen korkeat sähkökustannukset eivät edusta tuotannonalaa maailmanlaajuisesti ja koska raaka-aineiden saannissa verrattuna kiinalaisiin tuottajiin on eroja. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että norjalaiset tuottajat myyvät lähinnä vientimarkkinoille, koska niiden kotimaankulutuksesta suurin osa on oman tarpeen kattamista, ja että ne keskittyvät suurelta osin ferropiin erityislaatuihin, kun taas kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat valmistivat tutkimusajanjaksolla pelkästään vakiolaatuja. Vientiä harjoittava pyysi tällä perusteella mukautuksia Norjan normaaliarvoon.

(20) Vaikka norjalaiset tuottajat myyvät kotimarkkinoidensa koon ja niillä vallitsevien kilpailuolosuhteiden vuoksi suuria määriä vientimarkkinoille, Norjaa pidetään soveltuvana vertailumaana, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan.

(21) Yrityksen esittämien muiden väitteiden osalta havaittiin, että sähkön osuus tuotantokustannuksista oli kiinalaisilla tuottajilla huomattavasti suurempi kuin norjalaisilla. Kiinalainen viejä ei myöskään toimittanut näyttöä siitä, että sähkön hinta olisi korkeampi Norjassa eikä siitä, että vaikeudet raaka-aineiden saannissa vaikuttaisivat Norjan normaaliarvoon. Tämän vuoksi nämä väitteet hylättiin.

(22) Havaittiin kuitenkin, että norjalaisten tuottajien Norjassa myymät ferropiin tyypit ovat puhtauden osalta erilaisia kuin Kiinan yhteisöön tuomat tyypit. Siksi katsottiin, että mukautus oli perusteltu, kuten jäljempänä 25 kappaleesta ilmenee.

(23) Koska muita vertailumaata koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 32–36 kappaleessa olevat päätelmät voidaan vahvistaa.

3.3.2 Normaaliarvon määrittämiseen käytetyt menetelmät

(24) Koska normaaliarvon määrittämisessä käytettävää menetelmää koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37–47 kappaleessa olevat päätelmät voidaan vahvistaa.

3.3.3 Normaaliarvon määrittäminen

A. KIINA

(25) Eräs kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, jolle ei myönnetty markkinatalouskohtelua, väitti, että normaaliarvo oli laskettu väärin, sillä se ei heijastanut Norjassa myytyjen tarkasteltavana olevan tuotteen eri tyyppien ja Kiinasta viedyn samankaltaisen tuotteen eroja. Väitteen tarkastelun jälkeen katsottiin aiheelliseksi laskea normaaliarvo uudelleen ottaen huomioon Norjan kotimarkkinoilla myytyjen tuotetyyppien ja Kiinasta yhteisön tuotujen tuotteiden fyysisten ominaisuuksien erot. Normaaliarvo laskettiin tuotetyypeittäin ja mukautukset tehtiin epätoivotun titaanipitoisuuden ja ferropiipitoisuuden osalta niille tuotetyypeille, jotka eivät suoraan vastaa toisiaan.

(26) Markkinatalouskohtelun saanut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja on osa erittäin suurta kiinalaista yritysryhmää, johon kuuluu lähes sata etuyhteydessä olevaa ja eri teollisuudenaloilla toimivaa yritystä. Koska yritysryhmän rakenne sekä ferropiin tuotannossa ja myynnissä toimivia yrityksiä koskevat konsolidointitoimet ovat monimutkaisia, pyydettiin lisää yritysryhmää koskevia ajantasaisia tietoja, joita tarkasteltiin. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan, että sähkön tuotantoon ja myyntiin liittyviä kustannuksia tullaan tutkimaan tarkemmin.

(27) Lisätutkimuksessa kävi ilmi, että hinta, jolla vientiä harjoittava tuottaja ostaa sähköä etuyhteydessä olevalta toimittajalta, oli hylättävä, sillä kyseisellä hinnalla ei ollut mahdollista kattaa kaikkia sähkön tuotannon aiheuttamia kustannuksia. Lisäksi vientiä harjoittavan tuottajan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia mukautettiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyvien rahoituskustannusten ottamiseksi huomioon täysimääräisesti. Tutkimus nimittäin osoitti, että etuyhteydessä olevat tahot vastasivat osittain näistä kustannuksista eikä niitä ollut otettu huomioon alustavan normaaliarvon laskennassa.

(28) Edellä mainittujen, perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisten mukautusten jälkeen havaittiin, että yhteisöön vientiä varten myytyjen tarkasteltavana olevan tuotteen kaikkien tyyppien kotimaan myyntihinta oli kannattamaton. Näin ollen normaaliarvo oli määritettävä yritykselle laskennallisesti. Normaaliarvo määritettiin yrityksen omien tuotantokustannusten perusteella, joihin lisättiin tietty määrä mukautettuja myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia varten, kuten edellä kuvataan. Normaaliarvon määrittämisessä käytettiin 5 prosentin voittomarginaalia perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti, koska yrityksellä ei ollut tuottavaa liiketoimintaa ja koska ei ollut mahdollista käyttää muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien saman yleisen tuoteluokan voittoja. Marginaali on kutakuinkin sama kuin normaaliarvon määrittämisessä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vientiä harjoittavalle tuottajalle käytetty marginaali, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 45 kappaleessa todetaan. Mitään tietoja ei toimitettu siitä, että tämän suuruinen voitto olisi suurempi kuin muiden viejien tai tuottajien samaan yleiseen tuoteluokkaan kuuluvien tuotteiden myynnistä Kiinan markkinoilla tavanomaisesti saama voitto.

B. EGYPTI

(29) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yksi egyptiläisistä vientiä harjoittavista tuottajista väitti, että laskennalliseen arvoon perustuvan normaaliarvon määrittämisessä olisi käytettävä pienempää voittomarginaalia, joka on samaa luokkaa kuin entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa käytetty marginaali.

(30) On huomattava, että laskennallisesti määritetyt normaaliarvot muodostettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 43–45 kappaleessa vahvistetun menetelmän mukaisesti. Käytetty voittomarginaali heijastaa Egyptin markkinoilla vallitsevaa tilannetta ja sitä on sovellettu perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan johdantolauseessa säädettyjen vaatimusten mukaisesti. Käytetty marginaali perustui näin ollen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen omaan todelliseen kannattavaan kotimaan myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjaksolla. Perusasetuksessa ei säädetä, että kyseinen voiton määrä olisi korvattava muulla määrällä, kuten asianomainen yritys ehdottaa. Sen vuoksi väite oli hylättävä.

C. KAZAKSTAN

(31) Koska huomautuksia normaaliarvon määrittämisestä Kazakstanille ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 51 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

D. ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA

(32) Koska huomautuksia normaaliarvon määrittämisestä entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

E. VENÄJÄ

(33) Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että normaaliarvon laskennassa käytetyt valuuttakurssit eivät vastaa myynnin tosiasiallista tapahtuma-aikaa. Tarkistuksen jälkeen todettiin, että väite oli perusteltu, ja laskelmia muutettiin vastaavasti.

(34) Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs venäläinen vientiä harjoittava tuottaja asetti energiakustannustensa mukauttamisen kyseenalaiseksi ja väitti, että Venäjän viranomaisten asettamat energian hinnat eivät ole pakollisia vaan pikemminkin ohjeellisia. Tästä oli näyttönä yrityksen väite, että se maksoi suositeltua hintaa suuremman hinnan ja että sen sähköntoimittaja toimi kannattavasti. Yritys väitti myös, että kyseinen sähköntoimittaja on yksi niistä harvoista riippumattomista sähköntoimittajista Venäjällä, joka ei kuulu Venäjän suurimpaan energiayhtiön RAO UESR:iin, ja siksi se ei ole mukana OECD:n raportissa esille tuoduissa ristisubventiojärjestelyissä, joihin viitataan väliaikaisia toimenpiteitä koskevassa asetuksessa.

(35) Koska yritys on esittänyt sähköä koskevia perusteltuja väitteitä, katsotaan, että sen normaaliarvon lopullisessa laskelmassa ei pitäisi tehdä mukautusta energiakustannusten takia.

3.4 Vientihinta

A. KIINA

(36) Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja huomautti, että sen vientihinnan laskennassa oli käytetty tutkimusajanjakson lopussa voimassa ollutta Kiinan renminbin ja euron välistä valuuttakurssia, joka yliarvostaa valuuttakurssin arvon. Yritys esitti, että sen sijaan käytettäisiin tutkimusajanjakson keskimääräistä valuuttakurssia. Väitteen tarkastelun jälkeen päätettiin, että lopullisessa laskelmassa olisi käytettävä sen kuukauden keskimääräistä valuuttakurssia, jona tosiasialliset myyntitapahtumat suoritettiin.

(37) Koska muita huomautuksia Kiinan vientihinnoista ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55 ja 56 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

B. EGYPTI

(38) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yksi egyptiläisistä vientiä harjoittavista tuottajista väitti, että yhteisöön suuntautuvaan vientiin sovelletuissa valuuttakursseissa ja tarkasteltavana olevan tuotteen joidenkin tyyppien viennin nettoarvon painotetun keskiarvon määrittämisessä oli joitakin virheellisyyksiä. Väitteiden todettiin olevan perusteltuja, ja vientihintoja tarkistettiin vastaavasti.

C. KAZAKSTAN

(39) Koska Kazakstanin vientihintoja koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 58 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

D. ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA

(40) Koska entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vientihintoja koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 59 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

E. VENÄJÄ

(41) Väliaikaisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että siihen etuyhteydessä olevan EU:n tuojan voittomarginaali, jota käytettiin vientihinnan määrittämisessä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, oli liian suuri. Muistutettakoon, että vientihinnan määrittämisessä alustavassa vaiheessa käytettiin kyseisen etuyhteydessä olevan tuojan voittomarginaalia. Toimielinten jatkuvan käytännön mukaisesti käytettävän voiton määrän olisi perustuttava etuyhteydettömien tuojien saavuttamaan voittomarginaaliin. Näin ollen alustavassa vaiheessa käytettyä voittomarginaalia oli korjattava. Tämän muutoksen vaikutus oli se, että käytetty voitto kasvoi hieman, mikä on ristiriidassa yrityksen väitteen kanssa, että voiton määrä olisi liian korkea.

(42) Väliaikaisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen toinen venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen vientihinnan alustava laskelma oli virheellinen, koska noudettuna lähettäjältä -hinta laskettiin siten, että ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta veloitetusta hinnasta vähennettiin yritykseen etuyhteydessä olevan Brittiläisillä Neitsytsaarilla sijaitsevan kauppayhtiön myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset, voitto ja kuljetuskustannukset. Yritys väitti, että kauppayhtiö on itse asiassa valmistajan myyntiosasto. Kumpikin yritys toimii yhteisen valvonnan alaisuudessa, ja ne suorittavat täydentäviä tehtäviä, jotka yleensä kuuluisivat yhden hallintorakenteen vastuulle. Lisäksi korostettiin, että kauppayhtiö ei hoida mitään muita tuotteita. Tällä perusteella yritys väitti, että noudettuna lähettäjältä -hinnan laskemisessa tehtiin liian suuria vähennyksiä. Tältä osin havaittiin, että kauppayhtiö laati laskuja yhteisössä sijaitseville asiakkaille ja vastaanotti niiltä maksuja. Lisäksi etuyhteydessä olevan kauppiaan myyntiin sisältyi myyntikate. Kauppiaan tilinpidosta kävi myös ilmi, että se kantoi myynti-, yleis- ja hallintokustannukset. Yritys ei osoittanut, että kyseiset kustannukset eivät johtuneet muun muassa tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä yhteisöön. Tämän perusteella yrityksen väite hylättiin. Alustavassa vaiheessa käytettyä voittomarginaalia oli korjattava samalla tavoin kuin edellisessä kappaleessa mainittua mukautusta, joka koski vientihinnan laskennallisessa määrittämisessä toiselle vientiä harjoittavalle venäläiselle tuottajalle käytettävää voiton määrää. Korjaus vaikutti siten, että käytetty voitto pieneni hieman.

3.5 Vertailu

3.5.1 Tuontimaksut

(43) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yksi egyptiläisistä vientiä harjoittavista tuottajista väitti, että sen osalta olisi tehtävä oikaisu niiden maahantuotujen raaka-aineiden tullimaksuihin, joita käytetään kotimarkkinoilla myytävien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuotannossa.

(44) Vastauksena tähän muistutetaan, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdassa säädetään, että jos tuote on tarkoitettu kulutettavaksi viejämaassa, normaaliarvo oikaistaan samankaltaisen tuotteen tai siihen fyysisesti sisältyvien materiaalien tuontimaksuja ja välillisiä veroja vastaavalla määrällä, ja jos tuote viedään yhteisöön, kyseisiä maksuja ja veroja ei kanneta tai ne palautetaan.

(45) Tuontimaksujen oikaisua koskeva pyyntö hyväksyttiin yhden raaka-aineen osalta, jota käytetään kotimarkkinoilla myytävän tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa, sillä toimitettiin todisteet siitä, että maahantuodun ja Egyptissä myytyihin tarkasteltavana oleviin tuotteisiin fyysisesti sisältyvän raaka-aineen osalta oli maksettu asianmukaiset tullimaksut. Kahta muuta maahantuotua raaka-ainetta koskevat oikaisupyynnöt oli sen sijaan hylättävä, sillä tutkimuksessa kävi ilmi, että tutkimusajanjaksolla niiden koko tuonti käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä varten. Yritys ei osoittanut, että se oli maksanut tutkimusajanjaksolla tulleja, joita ei ollut sittemmin palautettu ja jotka näin ollen sisältyivät samankaltaisen tuotteen hintaan, kun sitä myytiin kotimarkkinoilla.

3.5.2 Kaupan porras

(46) Yksi egyptiläisistä vientiä harjoittavista tuottajista pyysi kaupan portaan erojen mukaisesti tehtävää oikaisua ja perusteli sitä väitetyllä erolla koti- ja vientimarkkinoiden myynnissä. Yritys väitti, että kotimarkkinoiden koko myynti suuntautui loppukäyttäjille ja yhteisöön suuntautuva myynti taas jakelijoille. Yritys toimitti asiasta tietoja ja pyysi erityisen oikaisun tekemistä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdan nojalla.

(47) Tältä osin on huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohtaan perustuvaa oikaisua kaupan portaan mukaan voidaan harkita ainoastaan, jos osoitetaan, että kotimarkkinoilla on jatkuvia ja selviä eroja kaupan eri portaita vastaavissa toiminta- ja hintatasoissa.

(48) Tässä tapauksessa alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen vahvistettiin, että Egyptin koko kotimaanmyynti suuntautui loppukäyttäjille. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaan kaupan portaasta johtuvaa eroa koti- ja vientimarkkinoiden välillä ei voitu määrittää, koska kaupan portaiden välillä ei ollut merkittäviä eroja Egyptin kotimarkkinoilla.

(49) Yrityksen huomautukset analysoitiin alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ja sen perusteella voidaan vahvistaa, että yrityksen koko vientimyynti yhteisöön suuntautui jakelijoille. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdan säännösten mukaisesti tarkasteltiin, oliko perusteita tehdä kaupan portaan erojen mukainen erityisoikaisu, kuten yritys omien tietojensa pohjalta pyytää.

(50) Katsottiin kuitenkin, että yrityksen toimittamien tietojen perusteella ei voitu määrittää erityistä oikaisua. Koska perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdassa säädetään, että ”oikaisun määrä vahvistetaan kyseisen eron markkina-arvon mukaan”, katsottiin, että jos yhteisön markkinoilla olisi hintaero myynnissä erityyppisille asiakkaille, tätä voitaisiin pitää riittävänä perustana eron markkina-arvon määrittämiseksi vastaavasti perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdan nojalla. Tätä varten tarkasteltiin yhteisön eri intressitahoilta saatuja tietoja niiden myynnistä erityyppisille asiakkaille. Havaittiin, että yhteisön tuotannonalan myynnissä erityyppisille asiakkaille oli hintaeroja yhteisön markkinoilla (tässä tapauksessa tarkasteltiin myyntihintoja loppukäyttäjille ja jakelijoille). Katsottiin, että egyptiläisen viejän normaaliarvoon olisi tehtävä todettua hintaeroa vastaava erityinen oikaisu.

(51) Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa, eräs venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että on syrjintää olla myöntämättä sille oikaisua kaupan portaan mukaan, koska yhdelle egyptiläisistä viejistä oli myönnetty tällainen oikaisu. Kyseisen venäläisen viejän tapauksessa havaittiin, että oikaisu ei ollut perusteltu. Yrityksen toimittamien tarkistettujen tietojen perusteella ferropiin myyntihinnoissa ei ollut pysyviä eroja kaupan eri portaissa Venäjän markkinoilla. Tällä perusteella oikaisua ei myönnetty perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan nojalla.

(52) Edellä 50 kappaleessa mainittua oikaisua lukuun ottamatta vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 61–63 kappaleessa esitetyt päätelmät.

3.6 Polkumyyntimarginaalit

3.6.1 Yleiset menetelmät

(53) Alustavan vaiheen jälkeen tehty lisäanalyysi osoitti, että Venäjän yhteistyöhön osallistumisen aste oli arvioitu väärin. Yhteistyö oli itse asiassa noin 100-prosenttista, mutta sen oli virheellisesti arvioitu olevan 32 prosenttia (katso väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappale). Siksi jäännöspolkumyyntimarginaali olisi asetettava sen yrityksen tasolle, jolla on korkein polkumyyntimarginaali (eikä alustavassa vaiheessa käytetyn menetelmän mukaan eli sen edustavimman tuotetyypin polkumyyntimarginaalin painotettu keskiarvo, jonka polkumyyntimarginaali on korkein).

(54) Koska polkumyyntimarginaalin laskemisen yleisistä menetelmistä ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64–68 kappaleessa (edellä 46 kappaleessa kuvattua muutosta lukuun ottamatta) esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

3.6.2 Polkumyyntimarginaalit

A. KIINA

(55) Niiden yritysten tapauksessa, joille oli myönnetty markkinatalouskohtelu tai yksilöllinen kohtelu, yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tyypin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotetyypin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään.

(56) Tämän perusteella lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat: — Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd, 15,6 prosenttia, — Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. Ltd, 29,0 prosenttia.

(57) Koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin laskentaperuste vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 71 kappaleessa. Koska Kiinan normaaliarvioihin ja vientihintoihin on tehty muutoksia, kuten edellä mainitaan, koko maata koskevaa marginaalia on myös mukautettu ja se olisi vahvistettava 55,6 prosentiksi CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.

B. EGYPTI

(58) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yksi egyptiläisistä yrityksistä teki polkumyyntitullin laskentamenetelmää koskevan valituksen tarkentamatta asiaa mitenkään. Yritys ei perustellut huomautuksiaan. Väite oli näin ollen hylättävä.

(59) Lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat: — The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo, 15,4 prosenttia, — Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo, 24,8 prosenttia, — kaikki muut yritykset, 24,8 prosenttia.

C. KAZAKSTAN

(60) Yhteistyön puuttuessa määritettiin ainoastaan koko maata koskeva polkumyyntimarginaali. Lopullinen polkumyyntimarginaali on prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna 37,1 prosenttia.

D. ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA

(61) Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja on ainoa tunnettu ferropiin tuottaja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. Lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat: — SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce, 5,4 prosenttia, — kaikki muut yritykset, 5,4 prosenttia.

E. VENÄJÄ

(62) Kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa venäläistä tuottajaa ovat ainoat tunnetut ferropiin tuottajat Venäjällä. Lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat: — Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ja Kutznetsk Ferroalloy Works), Chelyabinsk ja Novokuznetsk, 22,7 prosenttia, — ICT Group of Companies (Bratsk Ferroalloy Plant, TD North West Ferro Alloy Company ja Bakersfield Marketing Ltd), Bratsk ja Pietari, 17,8 prosenttia, — kaikki muut yritykset, 22,7 prosenttia.

4. VAHINKO

4.1 Yhteisön tuotannonalan määritelmä

(63) Eräät intressitahot väittivät, että vahinkoa koskevaa arviota ei pitäisi tehdä vahingon kokonaismäärän perusteella vaan yrityskohtaisesti, sillä vahinkojen määrän väitetään kehittyneen eri tavalla yhteisön eri tuottajien välillä.

(64) Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa säädetään, että vahingon määrittämisessä on otettava huomioon kaikki olennaiset tekijät, jotka vaikuttavat yhteisön teollisuuden tilanteeseen. Perusasetuksen 4 artiklassa ”yhteisön tuotannonalaksi” määritellään samankaltaisten tuotteiden tuottajat yhteisössä kokonaisuutena tai ne tuottajat, joiden yhteinen tuotanto muodostaa pääosan koko yhteisön tuotannosta. Edellä todetun perusteella on selvää, että vahingon määrittämisessä on tarkasteltava yhteisön koko tuotannonalaa eikä jokaisen yhteisön tuottajan yksilöllistä tilannetta erikseen.

(65) Edellä esitetyn perusteella väitteet hylättiin, ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78–80 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

4.2 Yhteisön kulutus

(66) Eräs intressitaho väitti, että komissio ei ollut antanut väliaikaista tullia koskevassa asetuksessaan vahinkoa koskevan analyysin kannalta olennaisia tietoja, kuten ferropiin kysynnän kuukausittaista jakautumista, EU:n markkinoiden hintakehitystä, yhteisön tuotannonalan hintaa tai kustannusten kehitystä.

(67) Perusasetuksessa ei edellytetä, että yhteisön tuottajat tai muut intressitahot antaisivat tarkastelujaksolta kuukausikohtaisia tietoja. Se olisi kohtuuttoman työlästä kaikille intressitahoille, ja yleisenä käytäntönä on, että polkumyyntiä ja vahinkoa koskevia tutkimuksia varten pyydetään vuosikohtaisia tietoja. Kyseinen intressitaho ei myöskään toimittanut näyttöä siitä, että kuukausikohtainen analyysi olisi tässä tapauksessa tarpeen vahingon arvioimiseksi. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81, 85, 96 ja 97 kappaleessa olevat taulukot kuvastavat riittävällä tavalla yhteisön kulutusta, yhteisön hintoja, markkinahintaa, voittoa ja näin ollen yhteisön tuotannonalan kustannusten kehitystä tarkastelujaksolla. Tästä syystä väite oli hylättävä.

4.3 Tuonti asianomaisista maista yhteisöön

(68) Eräs intressitaho väitti, että Venäjän tuontia ei pitäisi laskea yhteen Kiinan tuonnin kanssa vahingon arvioimiseksi, koska niiden kilpailuolosuhteet yhteisön markkinoilla eivät ole samat. Se väitti erityisesti, että i) suurin osa kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista toimii keskusjohtoisen talousjärjestelmän olosuhteissa, ii) venäläiset yritykset myyvät etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä, kun taas kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät suoraan riippumattomille asiakkaille, iii) kiinalaisten yritysten polkumyynnin ja hinnan alittavuuden marginaalit ovat huomattavasti suuremmat kuin venäläisten ja iv) kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia on tunkeutunut EU:n markkinoille yhä lisääntyvässä määrin, vuoden 2006 alkupuoliskolla 50 prosenttia enemmän kuin venäläisiä.

(69) Mitä tulee ensimmäiseen väitteeseen, kiinalaisista vientiä harjoittavien tuottajien enemmistön toimiminen keskusjohtoisen talousjärjestelmän olosuhteissa ei ole syy jättää tuontia kumulaation ulkopuolelle, kuten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetään. Se, onko tarkasteltavana oleva tuote valmistettu kotimarkkinoilla markkinatalousolosuhteissa, ei ole olennaista tuonnin kumulaatiosta päätettäessä.

(70) Mitä tulee myyntikanavien eroavuutta koskevaan toiseen väitteeseen, on huomattava, että vaikka venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat käyttäisivätkin niihin etuyhteydessä olevia kauppiaita, sekä Kiinasta että Venäjältä tuodut samankaltaiset tuotteet myydään samantyyppisille loppukäyttäjille yhteisössä eli käyttäjille ja jakelijoille.

(71) Mitä tulee polkumyynnin ja hintojen alittavuuden marginaaleja koskevaan kolmanteen väitteeseen, on huomattava, että kummassakin maassa polkumyyntimarginaalit on vahvistettu vähimmäistasoa suuremmiksi, kuten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa edellytetään, ja että hintojen alittavuutta havaittiin esiintyvän kummassakin maassa.

(72) Tuontimääriä koskevan viimeisen väitteen osalta on huomattava, että Venäjältä (ja Kiinasta) tulevan tuonnin määrät eivät ole vähäisiä, kuten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa edellytetään, sillä Venäjän markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 18 ja Kiinan 21 prosenttia.

(73) Kaikista näistä syistä Venäjän tuonnin jättäminen kumulaation ulkopuolelle ei ole perusteltua, joten väite hylätään.

(74) Toinen intressitaho väitti, että komissio ei ollut analysoinut kilpailuolosuhteita asianomaisista maista tuotujen tuotteiden välillä, ja esitti, että Egyptistä polkumyynnillä tuotujen tuotteiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen olisi siksi arvioitava erikseen.

(75) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 83 ja 89 kappaleessa esitetään, tuotujen tuotteiden kilpailuolosuhteet analysoitiin tuotteen samankaltaisuuden ja viejien toiminnan vastaavuuden osalta (tuontimäärät, tuontihintojen kehitys ja taso, kuinka paljon tuontihinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat ja myyntikanavien samankaltaisuus). Analyysistä kävi ilmi, että asianomaisista maista tulevan tuonnin kumulatiivinen arviointi oli perusteltu. Tämän perusteella pyyntö hylätään ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 84 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

(76) Eräs egyptiläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että sen vähäinen vientimäärä tutkimusajanjaksolla ei ollut aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ja että tilanne olisi sen osalta arvioitava erikseen. Tältä osin on huomattava, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan nojalla polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen arvioidaan kumulatiivisesti, jos muun muassa yhdestäkään tutkimuksen kohteena olevasta maasta tapahtuvan tuonnin määrä ei ole vähäpätöinen. Koska Egyptin tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 3,7 prosenttia, se ei ollut vähäpätöistä perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdan tarkoituksessa. Tästä syystä väite oli hylättävä.

(77) Koska tältä osin ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 82–89 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

4.4 Hintojen alittavuus

(78) Eräs intressitaho väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa olevia hintojen alittavuuden marginaaleja olisi pienennettävä 3–5 prosentilla, jotta ne vastaisivat paikallisesti hankittua ferropiitä, sillä yhteisön teräksentuottajan väitetään maksavan lisähintaa paikallisesti (EU:sta) hankitusta ferropiistä luotettavuuden, laadun ja toimitusaikojen takia.

(79) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 38 ja 87–89 kappaleessa selostetaan perusteet yhteisön tuotannonalan veloittamien hintojen ja asianomaisten viejien veloittamien hintojen vertailulle. Vertailussa otettiin huomioon väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappaleessa esitetyt tarkasteltavana olevan tuotteen erilaiset laadut. Luotettavuuden ja toimitusaikojen osalta tutkimuksessa ei ilmennyt, että mainitunlaista lisähintaa maksettaisiin tai että tällainen mahdollinen kilpailuetu sisältyisi yhteisön teollisuuden teräksentuottajilta veloittamiin hintoihin. Asianomainen intressitaho ei myöskään toimittanut todisteita väitteensä tueksi, joten väite oli hylättävä.

4.5 Yhteisön tuotannonalan tilanne

(80) Eräät intressitahot asettivat kyseenalaiseksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93 kappaleen menetelmän yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetin laskemiseksi. Ne ehdottivat sellaisen tuotantokapasiteettia osoittavan luvun käyttämistä, jossa otettaisiin huomioon huoltotöiden ja sähkökatkosten aiheuttamat seisokit väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetyn ”teoreettisen nimelliskapasiteetin” sijasta.

(81) Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan koneiden ja laitteiden seisokit huoltotöiden ja sähkökatkosten takia olivat tilapäisiä eikä niitä sattunut säännöllisesti tarkastelujaksolla. On huomionarvoista, että vaikka tuotantokapasiteettiin tehtäisiin mukautuksia, kuten intressitahot ehdottavat, kapasiteettia ja sen käyttöastetta koskevat suuntaukset eivät muuttuisi miksikään. Yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta merkittävää vahinkoa koskevat päätelmät olisivat myös aivan samat. Näin ollen tuotantokapasiteetin erilaisen määritelmän soveltamista koskeva pyyntö oli hylättävä.

(82) Edellä olevien tosiasioiden ja huomioiden perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107–110 kappaleessa esitetty päätelmä, että yhteisön teollisuudenalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa.

5. SYY-YHTEYS

(83) Eräät intressitahot väittivät, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin välistä syy-yhteyttä ei pitäisi arvioida vahingon kokonaismäärän perusteella vaan yrityskohtaisesti, sillä syy-yhteyden väitetään olevan erilainen yhteisön eri tuottajilla.

(84) Kuten edellä olevassa 64 kappaleessa todetaan vahingon osalta, perusasetuksen 3 artiklan 5, 6 ja 7 kohdassa ei ole oikeudellista perustetta sille, että syy-yhteys olisi arvioitava yhteisön tuotannonalan määritelmään kuuluvien yhteisön tuottajien osalta tuottajakohtaisesti. Yhteisön tuotannonalalla tarkoitetaan perusasetuksen 4 artikla mukaan samankaltaisten tuotteiden tuottajia yhteisössä kokonaisuutena tai niitä tuottajia, joiden yhteinen tuotanto muodostaa pääosan koko yhteisön tuotannosta.

5.1 Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset

(85) Asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus siis kasvoivat voimakkaasti tarkastelujaksolla. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvun ja yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen välillä oli myös selkeä ajallinen yhteys. Yhteisön tuotannonala ei kyennyt nostamaan myyntihintojaan kokonaiskustannusten kattamiseen riittävälle tasolle, koska polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat tutkimusajanjaksolla yhteisön tuotannonalan myyntihintoja alhaisemmat.

(86) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 112–114 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan edellä todetun perusteella vahvistaa.

5.2 Ferropiin hinnanmuodostus

(87) Eräät intressitahot väittivät, että ferropii on maailmanmarkkinoilla myytävä hyödyke ja että sen markkinahinnat muodostuvat terästeollisuuden vaihtelevan kysynnän mukaan eivätkä ne ole kustannusperusteisia.

(88) Markkinatalouksissa ja tavanomaisissa markkinaolosuhteissa tuotteen hinta muodostuu yleensä markkinoilla vallitsevan kysynnän ja tarjonnan mukaan. Muutkin tekijät, kuten polkumyynnillä tapahtuva halpatuonti, voivat vaikuttaa ratkaisevasti hinnanmuodostukseen. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tutkimus osoitti, että ferropiin hinnan määrittämiseen todellakin vaikutti polkumyynnillä tuotu merkittävä määrä halpatuotteita. Vaikka onkin totta, että ferropiin globaali kysyntä erityisesti terästeollisuudessa on vaikuttanut hinnan määrittämiseen joissakin tarkastelujakson vaiheissa, käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että oli ajanjaksoja, joina ferropiin sopimushinnat laskivat kasvavasta kysynnästä huolimatta.

(89) Samat intressitahot toimittivat tietoja, joista käyvät ilmi EU:n raakateräksen ja ruostumattoman teräksen tuotanto sekä ferropiin spot-hinnat EU:ssa vuodesta 2002 lähtien. Näistä tiedoista intressitahot tekivät sen päätelmän, että ferropiin hinnat ovat voineet olla ainoastaan kysyntälähtöisiä (pääasiassa terästuottajien kysyntään perustuvia). Tietojen analysointi kuitenkin vahvisti 88 kappaleessa tehdyn päätelmän, että ferropiin hinnat laskivat tiettyinä ajanjaksoina jopa yhteisön tasolla huolimatta terästeollisuuden kasvavasta kysynnästä.

(90) Siksi oli hylättävä väite, että ferropiin matalat hinnat olisivat johtuneet kysynnästä eivätkä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

5.3 Yhteisön tuotannonalan kilpailukyky

(91) Eräs intressitaho väitti, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui pelkästään yhteisön tuottajien kilpailukyvyn puutteesta eikä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Kyseinen intressitaho siteerasi valmisteluasiakirjaa (3), jossa raaka-aineet ja energia nimettiin tärkeimmiksi tekijöiksi EU:n metalliteollisuuden kilpailukyvyn kannalta.

(92) Edellä mainitun valmisteluasiakirjan tarkastelu kuitenkin osoitti, että siinä ei tehdä päätelmää EU:n ferroseosteollisuuden kilpailukyvyn puutteesta. Sen sijaan asiakirjassa todetaan, että ferroseosten tuottajat kohtaavat yhä kasvavaa tuontia kolmansista maista, kuten Kiinasta, Venäjältä, Ukrainasta, Brasiliasta ja Kazakstanista. Tuonti saattaa uhata EU:n ferroseosteollisuuden pitkän aikavälin kestävyyttä, jos tasapuolisia toimintaedellytyksiä kolmansien maiden kilpailijoiden kanssa ei nopeasti taata (4). Edellä esitetyn perusteella väite hylättiin.

(93) Sama intressitaho väitti vielä, että useimmat yhteisön tuottajat toimivat kannattamattomasti jo ennen vahingollisen polkumyynnin tuloa yhteisön markkinoille. Yhteisön tuotannonalan heikkoa taloudellista tilannetta ei näin ollen aiheuttanut polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaan haavoittuva kustannusrakenne.

(94) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97 kappaleessa osoitetaan selvästi, että yhteisön tuotannonalan toiminta oli vuonna 2003 kannattavaa, voittomarginaali ennen veroja oli 2,3 prosenttia ja se nousi 2,7 prosenttiin vuonna 2004. Vuonna 2005 tuottavuus kuitenkin kääntyi jyrkkään laskuun ja tappiot olivat –9,2 prosenttia liikevaihdosta. Suurimmat tappiot, –12,9 prosenttia, koituivat tutkimusajanjaksolla. Tässä yhteydessä muistutetaan, että osa vuotta 2005 kuuluu tutkimusajanjaksoon. Näin ollen väite, että yhteisön tuotannonala oli kannattamaton jo ennen vahingollisen polkumyynnin tuloa, oli hylättävä.

5.4 Tuonti muista kolmansista maista

(95) Koska muita uusia huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121 kappaleen päätelmä, että tuonti muista kolmansista maista ei ole vaikuttanut olennaisesti yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

5.5 Muiden tekijöiden vaikutukset

5.5.1 Intressitahon esittämät huomautukset

(96) Useat intressitahot toistivat ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa esittämänsä väitteet siitä, että yhteisön tuotannonalalle koitunut merkittävä vahinko johtuisi muista tekijöistä kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Näitä väitteitä jo käsiteltiin asianmukaisesti väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. Itseaiheutettua merkittävää vahinkoa koskevaa väitettä käsiteltiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 134–136 kappaleessa, ja teräksen kysynnän supistumista koskevia väitteitä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124 kappaleessa. Vaikka näiden väitteiden tueksi ei toimitettu uusia tietoja, väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitettyjä tärkeimpiä päätelmiä selvennetään jäljempänä lisää.

5.5.1.1 Yhteisön tuotannonalan kohonneet tuotantokustannukset

(97) Useat intressitahot väittivät, että yhteisön tuotannonalalle koituvien kustannusten, erityisesti raaka-aineiden ja sähkön, jyrkkä nousu ja erään yhteisön tuottajan tuotantokapasiteetissa tapahtunut vähennys aiheuttivat tutkimusajanjaksolla havaitut merkittävät vahingot.

(98) Erään yhteisön tuottajan tuotantokapasiteetissa tapahtunutta vähennystä koskevan väitteen osalta muistutetaan, että uuden tilanteen ottamiseksi asianmukaisesti huomioon tuotantokapasiteettia oikaistiin vastaavasti, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93 kappaleessa todetaan.

(99) Yhteisön tuotannonala väitti, että seosteollisuudessa havaitut kustannusten nousut tapahtuvat yleensä maailmanlaajuisesti, joten ne vaikuttavat tasapuolisesti teollisuuteen koko maailmassa. Tärkeimpien kustannuserien tarkastelujakson aikana tapahtuneen hintakehityksen analyysi osoittaa, että kustannukset nousivat (sähkö, kvartsiitti ja elektrodipasta). Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että vaikka myyntihinnan nousu kompensoi osittain kustannusten nousua, polkumyynnillä tapahtuvan halpatuonnin takia yhteisön tuotannonala ei voinut siirtää kustannusten nousua täysimääräisesti myyntihintoihinsa. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 131–140 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan siis vahvistaa.

(100) Useat intressitahot väittivät, että eräällä tietyllä yhteisön tuottajalla oli sähköntuottajansa kanssa ongelmia, jotka johtivat tuotantomäärien vähenemiseen vuosina 2005 ja 2006. Ne väittivät, että tämä selittää täydellisesti yhteisön tuotannonalan tuotannon ja myynnin supistumisen ja tuottavuuden menetyksen.

(101) Kuten edellä 84 kappaleessa jo todetaan, aiheutuneita vahinkoja on analysoitava koko yhteisön tuotannonalan osalta. Vaikka kyseistä tuottajaa koskevat tiedot jätettäisiin vahinkoa koskevan analyysin ulkopuolelle, jäljelle jäävää yhteisön tuotannonalaa koskeva kehityssuuntaus olisi silti erittäin negatiivinen ja merkittävää vahinkoa koituisi edelleen. Tämän vuoksi väite oli hylättävä.

5.5.2 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

(102) Edellä esitetyssä tarkastelussa erotettiin asianmukaisesti toisistaan kaikkien tiedossa olevien muiden tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset; näin ollen sen perusteella voidaan vahvistaa, että kyseiset muut tekijät eivät muuta sitä tosiseikkaa, että tarkastellun merkittävän vahingon on katsottava johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

(103) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Kiinasta, Kazakstanista, Egyptistä, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

(104) Koska muita asiaa koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 137–140 kappaleessa olevat päätelmät voidaan vahvistaa.

6. YHTEISÖN ETU

6.1 Yhteisön tuotannonalan ja toisen yhteisön tuottajan etu

(105) Eräät intressitahot väittivät, että ferropiin markkinat ovat toipuneet tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen ja että hinnat ovat nousseet ennätyskorkeiksi. Yhteisön tuotannonala voisi näin ollen jatkaa tuotantoaan ja nostaa tuottavuuttaan tarvitsematta ottaa käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Lisäksi väitettiin, että ainoastaan ne kolmansissa maissa sijaitsevat vientiä harjoittavat tuottajat, joita polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät koske, hyötyisivät toimenpiteiden käyttöönotosta, eikä suinkaan yhteisön tuotannonala.

(106) Perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevia tietoja ei yleensä oteta huomioon päätelmien teossa. Vaikka käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että ferropiin hinnat ovat todellakin olleet nousussa tutkimusajanjakson jälkeisinä kuukausina, ferropiin tärkeimpien tuotantopanosten hinnat ovat myös nousseet samana ajanjaksona. Tällä perusteella ei voida päätellä, että yhteisön tuotannonala on siinä määrin toipunut, että toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi perusteltua. Väite oli sen vuoksi hylättävä.

(107) Mitä tulee väitteeseen, että ainoastaan ne kolmansissa maissa sijaitsevat vientiä harjoittavat tuottajat, joita polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät koske, hyötyisivät toimenpiteiden käyttöönotosta, muistutetaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tavoitteena on korjata polkumyynnin aiheuttamia kaupan vääristymiä ja palauttaa todellinen kilpailu yhteisön markkinoille. Asianomaisista maista tulevaa tuontia ei siksi estetä yhteisön markkinoille, joilla vallitsee kaikkia toimijoita hyödyttävä todellinen kilpailu. Myös yhteisön tuotannonala hyötyy todellisen kilpailun palauttamisesta yhteisön markkinoille. Tällä perusteella katsottiin, että väite on perusteeton ja oli siksi hylättävä.

(108) Koska tältä osin ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 143–149 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

6.2 Raaka-ainetoimittajien etu

(109) Koska toimittajat eivät tehneet huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 150–152 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

6.3 Tuojien etu

(110) Eräs intressitaho, joka tuo ferropiitä Kiinasta ja toimittaa sitä lähinnä valimoille, väitti, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla olisi valimoteollisuudelle vakavia kielteisiä vaikutuksia, jotka johtaisivat alan yritysten sulkemiseen ja sitä kautta työpaikkojen menetyksiin yhteisön markkinoilla.

(111) Kuten jäljempänä 115 kappaleessa todetaan, väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tehty lisätutkimus, joka suoritettiin valimoiden vähäisestä yhteistyöstä huolimatta, osoitti, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia valimoille. Tästä syystä väite oli hylättävä.

(112) Koska tältä osin ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 153–158 kappaleessa olevat päätelmät voidaan vahvistaa.

6.4 Käyttäjien etu

(113) Kuten edellä 3–5 kappaleessa todetaan, väliaikaisten toimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia käyttäjäteollisuuden, erityisesti valimoiden ja teräksentuottajien, tilanteeseen tutkittiin lisää. Vaikka intressitahoille lähetettiin yli 500 kyselylomaketta, niiden yhteistyö oli hyvin vähäistä, kuten 5 kappaleessa todetaan.

(114) Lisäanalyysissä keskityttiin kahteen tärkeimpään käyttäjäryhmään eli teräksentuottajiin ja valimoihin. Saatujen lisätietojen perusteella vahvistettiin, että ferropii vastaa keskimäärin noin 0,7:ää prosenttia teräksentuottajien tuotantokustannuksista. Valimoiden osalta luku oli suurempi (1,4 prosenttia tuotantokustannuksista).

(115) Tällä perusteella ja ottaen huomioon, että keskimääräinen lopullinen tulli on 23,4 prosenttia, toimenpiteiden vaikutuksen ei odoteta olevan merkittävä, terästeollisuuden taloudelliseen tulokseen 0,16 prosenttia ja valimoteollisuuden 0,33 prosenttia. Pessimistisimmässäkin ennusteessa olisi otettava huomioon kaupan vääristymien korjaamisen yleiset myönteiset vaikutukset yhteisön markkinoihin. Lisäksi jos analyysissä otettaisiin huomioon se, että tuonti asianomaisista maista oli noin 50 prosenttia yhteisön kulutuksesta, toimenpiteiden vaikutus käyttäjäteollisuuden taloudelliseen tulokseen olisi vielä huomattavasti pienempi.

(116) Edellä olevan perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 166 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

6.5 Aiemmat menettelyt

(117) Useat intressitahot väittivät, että koska aiemmin käyttöön otetuilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei ollut odotettua korjaavaa vaikutusta yhteisön tuotannonalaan, toimielimet päättivät luopua polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä vuonna 2001 (ks. Brasiliasta, Kazakstanista, Kiinan kansantasavallasta, Ukrainasta, Venezuelasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn päättämisestä 21 päivänä helmikuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/230/EY (5) johdanto-osan 129 kappale).

(118) Puuttumatta edellä esitetyn väitteen paikkaansapitävyyteen perusasetuksessa edellytetään, että päätökset tehdään meneillään olevan tutkimuksen eikä aiempien tutkimusten aikana koottujen ja analysoitujen tietojen perusteella. Intressitahojen edellä mainitulla oletuksella ei siksi ole merkitystä tässä tutkimuksessa ja se on hylättävä.

6.6 Yhteisön etua koskevat päätelmät

(119) Ottaen huomioon yhteisön etua koskevien näkökohtien lisätutkimuksen tulokset edellä kuvatussa tapauksessa, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 141–168 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

7. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

7.1 Vahingon korjaava taso

(120) Useat intressitahot kiistivät alustavat päätelmät siitä, että 5 prosentin voittomarginaali olisi se marginaali, jonka tämäntyyppinen tuotannonala voisi kohtuudella odottaa saavuttavansa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa tällä sektorilla.

(121) Eräs intressitaho väitti, että vahingon korvaavan tason määrittämisessä käytetty yhteisön tuotannonalan voittomarginaali olisi asetettava yhteisön tuotannonalan vuonna 2003 saaman voiton tasolle eli 2,3 prosenttiin eikä missään tapauksessa vuonna 2004 saadun voiton tasolle, sillä vuosi 2004 oli seossektorilla poikkeuksellisen menestyksekäs.

(122) Vahingon korjaavan tason määrityksen on perustuttava arvioon siitä, kuinka korkean voittomarginaalin yhteisön tuotannonala voi kohtuudella odottaa saavuttavansa samankaltaisen tuotteen myynnissä yhteisön markkinoilla ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Tutkimuksen kohteena olevan jakson alussa saatua voittomarginaalia voidaan pitää ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia saatuna voittona. On kuitenkin muistettava, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana, joka johti Brasiliasta, Kazakstanista, Kiinan kansantasavallasta, Ukrainasta, Venezuelasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn päättämiseen, yhteisön tuotannonalan saavuttamat voitot ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia nousivat jopa 11,2 prosenttiin (ks. komission päätöksen 2001/230/EY johdanto-osan 105 kappale). Näin ollen tässä tutkimuksessa käytetty 5 prosentin voittomarginaali, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 171 kappaleessa esitetään, heijastaa melko varovaista lähestymistapaa. Edellä esitetyn perusteella väite oli siis hylättävä.

(123) Koska muita huomautuksia vahingon korjaavasta tasosta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 169–171 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

7.2 Tullien laji ja taso

(124) Edellä esitetyn ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan perusteella lopullinen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön tasolla, joka on riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvan vahingon ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia.

(125) Eräitä marginaaleja on muutettu ottaen huomioon alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräiltä intressitahoilta saadut tiedot ja tässä asetuksessa kuvatut tarkistukset.

(126) Lopullisten polkumyyntitullien määrät ovat seuraavat: Maa Yritys Vahingon korjaava marginaali Polkumyyntimarginaali Polkumyyntitulli Kiina Erdos Xijin Kuang Co., Ltd., Qipanjing Industry Park 21,4 % 15,6 % 15,6 % Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Village 31,4 % 29,0 % 29,0 % Kaikki muut yritykset 31,2 % 55,6 % 31,2 % Venäjä Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk, ja Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk 31,3 % 22,7 % 22,7 % Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk 18,8 % 17,8 % 17,8 % Kaikki muut yritykset 31,3 % 22,7 % 22,7 % Egypti The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo 27,1 % 15,4 % 15,4 % Egyptian Chemical Industries KIMA, Kairo 18,0 % 24,8 % 18,0 % Kaikki muut yritykset 18,0 % 24,8 % 18,0 % Kazakstan Kaikki yritykset 33,9 % 37,1 % 33,9 % Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Kaikki yritykset 19,0 % 5,4 % 5,4 %

(127) Eräät intressitahot ehdottivat vähimmäistuontihinnan käyttöönottoa arvotullin sijasta. Katsottiin kuitenkin, että vähimmäistuontihinnan käyttöönotto ei ollut tässä tapauksessa asianmukaista. Havaittiin, että ferropiitä tuodaan monia erilaisia tyyppejä, joiden hinnat vaihtelevat huomattavasti. Lisäksi kaikilla yhteistyötä tehneillä viejillä on erisuuruinen tulli (toiset niistä perustuvat polkumyyntimarginaaleihin, toiset vahinkomarginaaleihin), mikä edellyttäisi monia eri vähimmäistuontihintoja. Vähimmäistuontihinnan käyttöönotto olisi näissä olosuhteissa erittäin tehoton keino. Tästä syystä ehdotus hylättiin.

(128) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan niiden tuotteiden tuontiin, jotka ovat peräisin asianomaisista maista ja erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamia. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

(129) Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (6), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

7.3 Sitoumukset

(130) Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan tarjoama sitoumus hyväksyttiin alustavassa vaiheessa väliaikaista tullia koskevalla asetuksella. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi egyptiläinen vientiä harjoittava tuottaja, kaksi yhteistyötä tehnyttä venäläistä tuottajaa ja yksi kiinalainen viejä tarjosivat hintasitoumukset perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

(131) On kuitenkin huomattava, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen hinnat ovat osoittautuneet erittäin epävakaiksi, eikä ferropii sen vuoksi enää sovellu kiinteän hintasitoumuksen kohteeksi. Tämän ongelman ratkaisemiseksi tarkasteltiin mahdollisuutta indeksoida vähimmäistuontihinta tärkeimmän tuotantopanoksen hintaan. Pääteltiin kuitenkin, että hintojen epävakautta markkinoilla ei voida selittää pelkästään tärkeimmän tuotantopanoksen hinnannousulla, joten ei ole mahdollista indeksoida vähimmäistuontihintaa tärkeimmän tuotantopanoksen hintaan. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että viejien tarjoamia sitoumuksia ei voida hyväksyä.

(132) Tarkastellessaan sitä, pitäisikö neljän yrityksen lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen tarjoamat hintasitoumukset hyväksyä, komissio tutki myös sitä, miten entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan alustavassa vaiheessa hyväksytty sitoumus toimi epävakaiden hintojen muuttuneissa olosuhteissa. Edellä kuvatun hintojen epävakauden vuoksi sitoumuksen vähimmäistuontihinta ei enää riitä poistamaan tutkimuksessa todettua polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa. Hinnat ovat nimittäin nousseet huomattavasti sitoumuksen hyväksymisen jälkeisinä kuukausina. Koska vähimmäistuontihintaa ei voida indeksoida, pääteltiin, että sitoumus ei ole enää toimiva nykyisessä muodossaan eli kiintein vähimmäishinnoin. Näin ollen entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan tarjoama sitoumus olisi peruttava. Komissio perui sitoumuksen hyväksynnän komission asetuksella (EY) N:o 174/2008 (7).

7.4 Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen ja erityiset seurantatoimet

(133) Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina. Jos lopulliset tullit ovat alhaisemmat kuin väliaikaiset tullit, lopulliset polkumyyntitullit ylittävät vakuutena olevat alustavat määrät on vapautettava. Jos lopulliset tullit ovat korkeammat kuin väliaikaiset tullit, vain väliaikaisia tulleja vastaavat vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti.

(134) Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityissäännöksiä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näitä erityissäännöksiä sovelletaan vain yrityksiin, joiden osalta otetaan käyttöön yksilöllinen tulli, ja niiden yhteydessä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille on esitettävä pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin viejiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.

(135) On huomattava, että jos niiden yritysten, joihin sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan aloittaa toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, onko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Kiinan kansantasavallasta, Kazakstanista, Egyptistä, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevaa ferropiitä, joka luokitellaan CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90.

2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovelletaan taulukossa lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden osalta seuraavia lopullisia polkumyyntitulleja:

Maa Yritys Polkumyyntitulli (%) Taric-lisäkoodi Kiinan kansantasavalta Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park 15,6 A829 Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Village 29,0 A830 Kaikki muut yritykset 31,2 A999 Egypti The Egyptian Ferroalloys Company, Kairo 15,4 A831 Kaikki muut yritykset 18,0 A999 Kazakstan Kaikki yritykset 33,9 — Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Kaikki yritykset 5,4 — Venäjä Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk 17,8 A835 Kaikki muut yritykset 22,7 A999

3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4. Voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan, jollei toisin säädetä.

2 artikla

Kannetaan lopullisesti Kiinan kansantasavallasta, Kazakstanista, Egyptistä, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin, joka luokitellaan CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90, tuonnissa komission asetuksella (EY) N:o 994/2007 käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan. Jos lopulliset tullit ovat korkeammat kuin väliaikaiset tullit, vain väliaikaisia tulleja vastaavat vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2008. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja A. VIZJAK

(1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

(2) EUVL L 223, 29.8.2007, s. 1.

(3) Commission Staff Working Document, Analysis of economic indicators of the EU metals industry: the impact of raw materials and energy supply on competitiveness, Bryssel 2.8.2006, SEC(2006)1069.

(4) Edellä mainittu asiakirja, s. 88.

(5) EYVL L 84, 23.3.2001, s. 36.

(6) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, J-79 4/23, B-1049 Brussels, Belgium.

(7) Katso tämän virallisen lehden sivu 23.