Neuvoston lausunto, annettu 28 päivänä helmikuuta 2000, Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 1999-2005



Virallinen lehti nro C 098 , 06/04/2000 s. 0006 - 0006



Neuvoston lausunto, annettu 28 päivänä helmikuuta 2000, Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 1999-2005 (2000/C 98/06) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97(1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON: Neuvosto tarkasteli 28 päivänä helmikuuta 2000 Tanskan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka koskee vuosia 1999-2005. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa ennustetaan julkisen talouden olevan yli 2 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:een koko ohjelmakaudella. Julkisen talouden bruttovelan odotetaan edelleen vähenevän 36 prosenttiin suhteessa BKT:een vuonna 2005. Tarkistettu ohjelma perustuu makrotaloudelliseen skenaarioon, jossa oletetaan, että vuosien 1999-2000 talouskasvun hidastumisen jälkeen Tanskan talous kasvaa vuosina 2001-2005 keskimäärin 2 prosenttia vuosittain. Neuvosto toteaa, että skenaario näyttää realistiselta, mutta perustuu kunnianhimoiseen työllisyystavoitteeseen, kun taas työn tuottavuuden kasvun odotetaan olevan vähäistä. Ohjelmassa oletettu tuotannon vähäinen kasvu yhdistyneenä suhteellisen suuriin palkankorotuksiin voisi johtaa Tanskan kilpailukyvyn heikentymiseen entisestään - äskettäin jo toteutuneen heikentymisen lisäksi - sen kauppakumppaneihin nähden erityisesti euroalueella. Vuoden 1999 aikana toteutuneesta kuluttajahintojen huomattavasta noususta huolimatta, joka johtui pääasiassa suurista palkankorotuksista ja energiaveron korotuksista, Tanska täyttää edelleen inflaatiota koskevan lähentymisperusteen. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa kuitenkin todetaan vaara siitä, että inflaatio voi väliaikaisesti hieman ylittää sitä koskevan viitearvon vuoden 2000 alkupuoliskolla. Vaikka inflaatiopaineiden pitäisi keventyä vuoden 2000 aikana kotimaisen kysynnän vaimentumisen alkaessa vaikuttaa, neuvosto kehottaa Tanskan hallitusta seuraamaan inflaatiokehitystä tarkoin ja toistaa suosituksensa ryhtyä tarvittaessa lisätoimiin(2) Maltillinen palkkakehitys on tältä osin erittäin tärkeää, ja yritystason palkkaneuvottelut voivatkin tänä vuonna osoittautua haasteellisiksi. Neuvosto toteaa tyytyväisenä, että Tanska täyttää edelleen pitkien korkojen lähentymistä koskevan kriteerin ja että Tanskan kruunun valuuttakurssi suhteessa euroon on ollut vakaa. Tämä osoittaa, että Tanskan osallistuminen ERM2:een on vahvistanut Tanskan rahapolitiikan uskottavuutta. Neuvosto pitää onnistuneena Tanskan hallituksen strategiaa, jonka mukaan julkinen talous olisi yli 2 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:een koko ohjelmakauden. Tanskan pitäisi siten edelleen selvästi täyttää vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettu edellytys, jonka mukaan rahoitusaseman on oltava lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen. Tanskan julkisen talouden terveen rahoitusaseman valossa neuvosto pitää julkisen talouden painoarvon vähenemistä taloudessa tervetulleena lähivuosina. Tämä lisäisi taloudellisia kannustimia ja parantaisi osaltaan talouskasvun ja työllisyyden näkymiä keskipitkällä aikavälillä. Neuvosto toteaa, että Tanskan julkisen talouden bruttovelkasuhteen odotetaan laskevan edelleen ohjelmakaudella ja pitää tätä priorisointia kiitettävänä väestön ikääntymisestä aiheutuvista talousarviohaasteista selviämiseksi tulevaisuudessa. Neuvosto kehottaa Tanskan viranomaisia jatkamaan ponnisteluja perusteellisten rakenneuudistusten toteuttamiseksi. Erityisesti verojärjestelmän ja työmarkkinoiden äskettäiset uudistukset, jotka vastaavat talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen vaatimuksia, ovat tärkeitä asekeleita tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Koska Tanskan työttömyys on alhaisimmillaan sitten 70-luvun, työmarkkinoilla jo toteutettuja uudistuksia voidaan joutua täydentämään lisätoimilla ohjelmassa asetetun kunnianhimoisen työllisyystavoitteen saavuttamiseksi. Väestön ikääntymisestä aiheutuvien Tanskan julkisen talouden tulevaisuuden haasteiden valossa voi lisäksi olla välttämätöntä, että työmarkkinoiden rakenneuudistuksia jatketaan keskipitkällä aikavälillä julkisen talouden kestävän kehityksen varmistamiseksi. (1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. (2) Neuvoston 14 päivänä joulukuuta 1999 antama lausunto Tanskan lähentymisohjelmasta vuosiksi 1998-2005.