FI Euroopan unionin virallinen lehti L 346/65

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2013,

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyytämän, Englantia, Skotlantia ja Walesia koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 9167)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2013/781/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Jos jäsenvaltio aikoo sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja mainitun alakohdan a alakohdassa eritellyistä määristä poikkeavan karjanlantamäärän käytön hehtaaria kohden vuodessa, kyseinen määrä on asetettava sellaiseksi, ettei se vaaranna mainitun direktiivin 1 artiklassa eriteltyjen tavoitteiden saavuttamista, ja se on voitava perustella puolueettomin perustein, kuten pitkillä kasvukausilla ja paljon typpeä ottavilla viljelykasveilla.

(2) Komissio teki 29 päivänä toukokuuta 2009 päätöksen 2009/431/EY (2), jolla myönnettiin vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY nojalla Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle sen pyytämä, Englantia, Skotlantia ja Walesia koskeva poikkeus, jonka perusteella se saa käyttää tietyin edellytyksin hehtaarille enintään 250 kilogrammaa typpeä sisältävän määrän karjanlantaa Englannissa (Regulation 2008 No. 2349), Skotlannissa (Regulation 2008 No. 298, sellaisena kuin se on muutettuna) ja Walesissa (Regulation 2008 No. 3143) toteutettavien toimintaohjelmien puitteissa ja jonka viimeinen soveltamispäivä on 31 päivänä joulukuuta 2012.

(3) Päätöksellä 2009/431/EY myönnetty poikkeus koski 433:a tilaa vuonna 2010 (425 Englannissa, 6 Skotlannissa ja 2 Walesissa), 404:ää tilaa vuonna 2011 (Englannissa 396, Skotlannissa 7 ja Walesissa 1) ja 390:tä tilaa vuonna 2012 (Englannissa 385, Skotlannissa 4 ja Walesissa 1). Päätöksellä 2009/431/EY myönnetty poikkeus koski vuosina 2009–2012 Isossa-Britanniassa noin 110 000:ta nautayksikköä (0,9 % kokonaismäärästä), 45 000:ta hehtaaria nurmea (0,4 % kokonaismäärästä) ja 5 000:ta hehtaaria viljelymaata (0,1 % kokonaismäärästä).

(4) Yhdistynyt kuningaskunta toimitti komissiolle 20 päivänä joulukuuta 2012 direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan nojalla pyynnön, joka koske poikkeuksen jatkamista samoilla, päätöksessä 2009/431/EY vahvistetuilla edellytyksillä.

(5) Yhdistynyt kuningaskunta on vahvistanut direktiivin 91/676/ETY 5 artiklan mukaisesti toimintaohjelmat vuosiksi 2013–2016 seuraavilla asetuksilla: Englannissa Nitrate Pollution Prevention Regulations 2008 (SI 2008/2349) ja muutosasetukset SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 ja SI 2013/2619, Skotlannissa Action Programme for Nitrate Vulnerable Zones Regulations 2008 (Scottish SI 2008/298) ja muutosasetukset Scottish SI 2013/123 sekä Walesissa Nitrate Pollution Prevention (Wales) Regulations 2013 (SI 2013/2506 (W. 245)).

(6) Nimetyt pilaantumisalttiit vyöhykkeet, joihin toimintaohjelmaa asetusten – Englannissa Regulation SI 2013/2619, Skotlannissa Scottish SI 2002 No. 276 ja Scottish SI 2002 No. 546 ja Walesissa Regulation SI 2013/2506 (W. 245) – mukaisesti sovelletaan, kattavat 58 prosenttia Englannin kokonaismaa-alasta, 14 prosenttia Skotlannin kokonaismaa-alasta ja 2,3 prosenttia Walesin kokonaismaa-alasta.

(7) Veden laadusta toimitettujen tietojen mukaan keskimääräinen nitraattipitoisuus on alle 50 mg/l 85 prosentissa ja alle 25 mg/l 60 prosentissa Englannin pohjavesimuodostumista. Walesissa keskimääräinen nitraattipitoisuus on alle 50 mg/l 95 prosentissa ja alle 25 mg/l 87 prosentissa pohjavesimuodostumista. Skotlannissa keskimääräinen nitraattipitoisuus on alle 50 mg/l 87 prosentissa ja alle 25 mg/l 62 prosentissa pohjavesimuodostumista. Englannin pintavesistöjen keskimääräinen nitraattipitoisuus on alle 25 mg/l 59 prosentissa seurantapaikoista ja yli 50 mg/l 8 prosentissa seurantapaikoista. Skotlannissa ja Walesissa keskimääräinen nitraattipitoisuus on alle 25 mg/l 95 prosentissa seurantapaikoista. Skotlannissa keskimääräinen nitraattipitoisuus ei ole yli 50 mg/l yhdessäkään seurantapaikassa, ja Walesissa se on yli 50 mg/l 1 prosentissa seurantapaikoista.

(8) Tutkittuaan Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnön komissio katsoo päätöksessä 2009/431/EY säädetystä poikkeuksesta saadut kokemukset huomioon ottaen, että Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan esittämä karjanlantamäärä, 250 kilogrammaa typpeä hehtaarille vuodessa, ei vaaranna direktiivin 91/676/ETY tavoitteiden saavuttamista, kunhan tietyt tiukat edellytykset täyttyvät.

(9) Yhdistyneen kuningaskunnan esittämistä asiakirjoista käy ilmi, että ehdotettu määrä eli 250 kilogrammaa typpeä hehtaarille laiduntavan karjan lantana nurmitiloilla on perusteltavissa puolueettomilla perusteilla, kuten suurella nettosademäärällä, pitkillä kasvukausilla ja runsaasti typpeä ottavien nurmikasvien suurilla sadoilla.

(10) Päätöksen 2009/431/EY voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012. On aiheellista jatkaa päätöksen 2009/431/EY voimassaoloaikaa sen varmistamiseksi, että karjankasvattajat voisivat edelleen hyötyä poikkeuksesta.

(11) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Myönnetään tässä päätöksessä säädetyin edellytyksin Yhdistyneen kuningaskunnan 20 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä pyytämä, Englantia, Skotlantia ja Walesia koskeva poikkeus, jotta voidaan sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja a alakohdassa mainittuja määriä suuremman karjanlantamäärän käyttö.

2 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

a) ’nurmitiloilla’ tiloja, joiden lannanlevitykseen käytettävissä olevan maatalousmaan pinta-alasta vähintään 80 prosenttia on nurmella;

b) ’laiduntavalla karjalla’ nautakarjaa (lukuun ottamatta lihavasikoita), lampaita, peuroja, vuohia ja hevosia;

c) ’nurmella’ pitkä- tai lyhytikäistä nurmikasvustoa (lyhytikäisen nurmen ikä on alle neljä vuotta);

d) ’lohkolla’ yksittäistä peltoa tai peltoryhmää, joka on viljelykasvin, maannoksen ja lannoituskäytäntöjen puolesta yhtenäinen.

3 artikla

Soveltamisala

Tätä päätöstä sovelletaan yksittäisiin nurmitiloihin 4, 5 ja 6 artiklassa säädetyin edellytyksin.

4 artikla

Vuosittainen hakemus ja sitoumus

1. Viljelijöiden, jotka haluavat käyttää hyväkseen tämän päätöksen mukaista poikkeusta, on tehtävä vuosittain hakemus toimivaltaisille viranomaisille.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen hakemuksen yhteydessä viljelijöiden on sitouduttava kirjallisesti siihen, että ne täyttävät 5 ja 6 artiklassa säädetyt edellytykset.

5 artikla

Lannan ja muiden lannoitteiden käyttö

1. Nurmitiloilla voidaan vuosittain lisätä maahan laiduntavan karjan lantaa, mukaan luettuna eläinten itsensä laiduntaessaan lisäämä määrä, enintään 250 kilogrammaa typpeä hehtaarille sisältävä määrä, ja lisäksi on noudatettava 2–7 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.

2. Lisättävän typen kokonaismäärä ei saa ylittää kyseessä olevan kasvuston ennakoitua ravinnetarvetta, siinä on otettava huomioon maaperästä saatava typpi eikä se saa ylittää tilaan sovellettavaa enimmäislevitysmäärää, joka on vahvistettu toimintaohjelmassa (Nitrates Action Programme).

3. Kullakin tilalla on laadittava lannoitussuunnitelma, jossa esitetään kyseisen viljelymaan viljelykierto sekä suunniteltu lannan ja muiden lannoitteiden käyttö. Sen on oltava käytettävissä tilalla kunakin kalenterivuotena ennen 1 päivää maaliskuuta. Lannoitussuunnitelmaan on sisällyttävä ainakin seuraavat tiedot:

a) viljelykiertosuunnitelma, jossa on tarkennettava nurmella olevien lohkojen ja muilla kasveilla olevien lohkojen pinta-ala ja esitettävä karttaluonnoksena yksittäisten lohkojen sijainti;

b) karjan eläinmäärä ja kuvaus eläinsuojista ja varastointijärjestelmästä, mukaan luettuina käytettävissä olevat karjanlannan varastointitilat;

c) tilalla tuotetun lannan sisältämää typpeä ja fosforia koskeva laskelma;

d) tilalle tuotavan tai muualle toimitettavan lannan määrä, laji ja ominaisuudet;

e) ennakoitu viljelykasvien typen ja fosforin tarve kullakin lohkolla;

f) maan typpi- ja fosforitilannetta koskevien maaperäanalyysien tulokset;

g) käytettävien lannoitteiden luonne;

h) karjanlantana lisättävää typpeä ja fosforia koskeva laskema kultakin lohkolta;

i) kemiallisina ja muina lannoitteina lisättävää typpeä ja fosforia koskeva laskelma kultakin lohkolta.

Maatalouskäytäntöjen muuttuessa suunnitelmat on tarkistettava seitsemän päivän kuluessa muutoksesta sen varmistamiseksi, että suunnitelmat ja tosiasialliset käytännöt vastaavat toisiaan.

4. Kullakin tilalla on pidettävä lannoitekirjanpitoa, joka sisältää typen ja fosforin lisäyksiin liittyvät tiedot. Kirjanpito on toimitettava kalenterivuosittain toimivaltaiselle viranomaiselle.

5. Jokaisen poikkeusta hyväkseen käyttävän nurmitilan on hyväksyttävä se, että 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemus, lannoitussuunnitelma sekä lannoitekirjanpito voidaan tarkastaa.

6. Oikean lannoituksen varmistamiseksi jokaisen viljelijän, jolle on myönnetty poikkeus, on tehtävä säännöllisin väliajoin maaperästä typpi- ja fosforianalyysit.

Näytteenotto ja analyysi on tehtävä vähintään neljän vuoden välein kullakin viljelykierron ja maaperän ominaisuuksien suhteen yhtenäisellä tilan osalla.

Analyyseja on tehtävä vähintään yksi kultakin viiden hehtaarin viljelyalalta.

Maaperän typpi- ja fosforianalyysin tulosten on oltava käytettävissä poikkeusta hyödyntävällä tilalla.

7. Karjanlantaa ei saa levittää syksyllä ennen nurmen muokkausta.

6 artikla

Maankäyttö

1. Tiloilla lannanlevitykseen käytettävissä olevasta maa-alasta vähintään 80 prosentilla on viljeltävä nurmea.

2. Yksilöllistä poikkeusta hyväkseen käyttävien viljelijöiden on toteutettava seuraavat toimenpiteet:

a) hiekkamailla olevat lyhytikäiset nurmet kynnetään keväällä;

b) kaikilla maannoksilla on välittömästi nurmen kyntämisen jälkeen viljeltävä runsaasti typpeä tarvitsevia kasveja;

c) viljelykiertoon ei saa sisältyä ilmakehän typpeä sitovia palko- tai muita kasveja.

3. Edellä olevan 2 kohdan c alakohta ei kuitenkaan koske apilaa nurmessa, jossa apilan osuus on alle 50 prosenttia, eikä muita palkokasveja, joiden aluskasvina käytetään nurmikasveja.

7 artikla

Seuranta

1. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kartat, joista käy ilmi yksittäisten poikkeusten piiriin kuuluvien nurmitilojen, karjan ja maatalousmaan prosentuaalinen osuus kaikissa hallintopiireissä (district), sekä paikallistason maankäyttöä esittävät kartat laaditaan ja että ne päivitetään vuosittain.

2. Maaperää, pintavesiä ja pohjavettä on seurattava tietojen tuottamiseksi maaperässä olevan veden typpi- ja fosforipitoisuudesta, maaprofiilin mineraalitypestä ja pohjaveden ja pintavesien nitraattipitoisuuksista sekä poikkeukseen liittyvien olosuhteiden että tavanomaisten olosuhteiden osalta. Seurantaa on tehtävä sekä yksittäisten tilojen pelloilla että maatalousalueiden valuma-alueiden seurantapaikoissa. Seurantapaikkojen on katettava pääasialliset maannokset, lannoituskäytännöt ja viljelykasvit.

3. Veden laadun seurantaa on tehostettava kaikkein pilaantumisalttiimpien vesistöjen lähistöllä sijaitsevilla maatalousalueiden valuma-alueilla.

4. Yksilöllisistä poikkeuksista hyötyvillä tiloilla on tehtävä paikallista maankäyttöä, viljelykiertoa ja maatalouskäytäntöjä koskevia kartoituksia. Tämän päätöksen 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuista ravinneanalyyseista ja tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta seurannasta saatuja tietoja on käytettävä mallipohjaisissa laskemissa, joilla lasketaan nitraatti- ja fosforihävikki poikkeusta hyväkseen käyttävillä tiloilla.

8 artikla

Tarkastukset

1. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kaikille poikkeushakemuksille tehdään hallinnollinen tarkastus. Jos tarkastuksessa ilmenee, että 5 ja 6 artiklassa säädetyt edellytykset eivät täyty, tästä on ilmoitettava hakijalle. Tällaisessa tapauksessa hakemus on katsottava hylätyksi.

2. On laadittava peltotarkastusohjelma, joka perustuu riskianalyysiin, aikaisempien vuosien tarkastusten tuloksiin ja direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanolainsäädännön soveltamista koskevien yleisten pistokoetarkastusten tuloksiin. Peltotarkastuksia on tehtävä vähintään viidelle prosentille yksilöllistä poikkeusta hyödyntävistä tiloista, ja tarkastusten on liityttävä tämän päätöksen 5 ja 6 artiklassa esitettyihin edellytyksiin. Jos tarkastuksessa havaitaan, etteivät edellytykset täyty, asiasta on ilmoitettava viljelijälle. Tällaisessa tapauksessa seuraavaa vuotta koskeva poikkeushakemus on katsottava hylätyksi.

3. Toimivaltaisille viranomaisille on annettava tarvittavat valtuudet ja keinot, jotta ne voivat tarkastaa tämän päätöksen nojalla myönnettyyn poikkeukseen liittyvien edellytysten täyttymisen.

9 artikla

Raportointi

Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vuosittain viimeistään kesäkuussa kertomus, johon sisältyvät seuraavat tiedot:

a) 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kartat, joista käy ilmi yksittäisten poikkeusten piiriin kuuluvien tilojen, karjan ja maatalousmaan prosentuaalinen osuus kaikissa hallintopiireissä (district), sekä kartat paikallisesta maankäytöstä;

b) tulokset 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta pohja- ja pintavesien nitraattipitoisuuksien seurannasta, myös tiedot veden laadun muutossuuntauksista poikkeuksen alaisissa ja tavanomaisissa olosuhteissa sekä tiedot poikkeuksen vaikutuksista veden laatuun;

c) tulokset 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta, maaperässä olevan veden typpi- ja fosforipitoisuuksia ja maaprofiilin mineraalityppeä koskevasta maaperäseurannasta poikkeuksen alaisissa ja tavanomaisissa olosuhteissa;

d) tiivistelmä 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta tehostetusta veden laadun seurannasta saaduista tiedoista ja niiden arviointi;

e) 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen kartoitusten tulokset paikallisesta maankäytöstä sekä viljelykierroista ja maatalouskäytännöistä;

f) 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen mallipohjaisten laskemien tulokset nitraatti- ja fosforihävikistä yksilöllistä poikkeusta hyödyntävillä tiloilla;

g) 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu tilatarkastuksiin perustuva arviointi poikkeukseen liittyvien edellytysten täyttymisestä sekä hallinnollisten tarkastusten ja peltotarkastusten tuloksiin perustuvat tiedot tiloista, joilla edellytykset eivät täyty.

10 artikla

Soveltaminen

Tätä päätöstä sovelletaan pilaantumisalttiiden vyöhykkeiden nimeämistä koskevien asetusten yhteydessä Englannissa (SI 2013/2619), Skotlannissa (Scottish SI 2002 No. 276 ja Scottish SI 2002 No. 546) ja Walesissa (SI 2013/2506 (W. 245)) sekä toimintaohjelman täytäntöönpanoasetusten yhteydessä Englannissa (SI 2008/2349 ja muutosasetukset SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 ja SI 2013/2619), Skotlannissa (Scottish SI 2008/298 ja muutosasetukset Scottish SI 2013/123) ja Walesissa (SI 2013/2506 (W. 245)).

Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2016.

11 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2013. Komission puolesta Janez POTOČNIK Komission jäsen

(1) EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

(2) EUVL L 141, 6.6.2009, s. 48.