1)

Korvataan liite I seuraavasti: ”LIITE I Bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmia koskevat vähimmäisvaatimukset (4 artiklassa tarkoitetut) 1. Yleiset vaatimukset Bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmilla on pyrittävä a) havaitsemaan bluetongue-viruksen mahdolliset ilmenemiset ja b) soveltuvissa tapauksissa osoittamaan, että kyseisen viruksen tiettyjä serotyyppejä ei esiinny jäsenvaltiossa tai epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella, tai c) määrittelemään tartunnanlevittäjästä vapaa kausi (entomologinen valvonta). Maantieteellinen viiteyksikkö bluetongue-taudin seurantaa ja valvontaa varten määritetään ruudukolla, jonka koko on noin 45 × 45 km (noin 2 000 km2), elleivät erityiset ympäristöolosuhteet edellytä muuta kokoa. Soveltuvissa tapauksissa jäsenvaltiot voivat käyttää seurannan ja valvonnan maantieteellisenä viiteyksikkönä direktiivin 64/432/ETY 2 artiklan 2 kohdan p alakohdassa määriteltyä aluetta tai neuvoston direktiivin 82/894/ETY mukaisen eläintaudeista ilmoittamisen kooditetusta muodosta ja koodeista 1 päivänä maaliskuuta 2005 tehdyn komission päätöksen 2005/176/EY (1) liitteessä X määriteltyjä alueita. 2. Bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmat, joilla pyritään havaitsemaan bluetongue-viruksen mahdolliset ilmenemiset Bluetongue-viruksen mahdollisten ilmenemisten havaitsemiseen tähtääviin bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmiin on sisällyttävä ainakin passiivinen kliininen valvonta ja aktiivinen laboratoriotesteihin perustuva valvonta. 2.1 Passiivisen kliinisen valvonnan on koostuttava virallisesta ja asianmukaisesti dokumentoidusta jatkuvasta järjestelmästä, jonka avulla voidaan havaita ja tutkia kaikki epäillyt tapaukset ja johon kuuluu varhaisvaroitusjärjestelmä epäillyistä tapauksista ilmoittamista varten. Eläinten omistajien tai pitäjien ja eläinlääkäreiden on viipymättä ilmoitettava epäillyistä tapauksista toimivaltaiselle viranomaiselle. 2.2 Aktiiviseen laboratoriotesteihin perustuvaan valvontaan on kuuluttava vuosiohjelma, johon sisältyy ainakin yksi seuraavista tai niiden yhdistelmä: erityisvalvonnassa olevien eläinten serologinen/virologinen seuranta, serologiset/virologiset tutkimukset tai kohdennetut riskinarviointiin perustuvat seuranta ja valvonta. — Näytteenotto voi tapahtua ennalta määritellyin aikavälein läpi vuoden, mutta se on tehtävä vähintään kerran vuodessa sellaisena aikana vuodesta, jolloin tartuntoja tai serokonversiota todennäköisimmin havaitaan. — Bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmat on suunniteltava siten, että näytteet otetaan tartunnalle alttiista eläimistä (toisin sanoen eläimistä, joita ei ole rokotettu ja jotka ovat olleet alttiina toimintakykyiselle tartunnanlevittäjälle), jotka ovat edustavia epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella olevan taudille alttiin lajin populaation rakenteen suhteen. — Otoskoko on laskettava siten, että sillä havaitaan kohdepopulaation tunnettuun riskiin perustuva asianmukainen oletettu esiintyvyys 95 prosentin luotettavuustasolla kyseisellä epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella olevan taudille alttiin lajin populaatiossa. Jos saatavilla ei ole tieteellistä tietoa oletetusta esiintyvyydestä kohdepopulaatiossa, otoskoko on laskettava siten, että sillä havaitaan 20 prosentin esiintyvyys. — Jos näytteet eivät ole peräisin yksittäisistä eläimistä, otoskokoa on mukautettava sovellettujen taudinmääritysmenetelmien herkkyyden mukaan. — Laboratoriotesteihin perustuva valvonta on suunniteltava niin, että positiivisten seulontatestien jälkeen tehdään serotyyppikohtaiset serologiset/virologiset testit, jotka on kohdennettu bluetongue-taudin serotyyppiin tai -tyyppeihin, joita odotetaan esiintyvän kyseisellä epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella, jotta voidaan varmistaa, mitä bluetongue-taudin serotyyppejä esiintyy. 3. Bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmat, joilla pyritään osoittamaan bluetongue-viruksen tiettyjen serotyyppien esiintymättömyys jäsenvaltiossa tai epidemiologisesti merkityksellisellä maantieteellisellä alueella Bluetongue-viruksen tiettyjen serotyyppien esiintymättömyyden osoittamiseen tähtäävien bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmien on täytettävä 2.1 ja 2.2 kohdassa vahvistetut edellytykset. Laboratoriotesteihin perustuvassa valvonnassa käytettävän otoksen koko olisi laskettava siten, että sillä havaitaan 5 prosentin esiintyvyys (2) 95 prosentin luotettavuustasolla. Lisäksi: a) jotta epidemiologisesti merkityksellinen maantieteellinen alue voidaan poistaa rajoitusvyöhykkeestä 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jäsenvaltioiden on osoitettava, ettei bluetongue-virusta ole esiintynyt vähintään kahden vuoden pituisena ajanjaksona, johon sisältyy kaksi kokonaista tartunnanlevittäjien aktiivisuuskautta; Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle asiaa koskevat epidemiologiset tiedot käytössä olevasta seuranta- ja valvontaohjelmasta ja sen vuotuisista tuloksista kolmelta viimeksi kuluneelta vuodelta, ja näihin on sisällyttävä vähintään seuraavat: i) kuvaus parhaillaan toteutettavista tutkimuksista ja tehtyjen diagnostisten testien tyyppi (ELISA, seerumin neutralisaatio, PCR, viruseristys); ii) lajit, joista näytteet on otettu, sekä näytteiden määrä taudille alttiiden lajien mukaan jaoteltuna; jos käytetään yhdistelmäseerumia, on ilmoitettava arvio testattuja yhdistelmiä vastaavista eläinmääristä; iii) näytteiden maantieteellinen peitto; iv) näytteenoton tiheys ja ajoitus; v) positiivisten tulosten lukumäärä eläinlajin ja maantieteellisen sijainnin mukaan jaoteltuna. b) jotta 7 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettu ’alustavasti taudista vapaa alue’ voidaan määrittää, jäsenvaltioiden on osoitettava, ettei bluetongue-virusta ole esiintynyt vähintään yhden vuoden pituisena ajanjaksona, johon sisältyy yksi kokonainen tartunnanlevittäjien aktiivisuuskausi. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle asiaa koskevat epidemiologiset tiedot käytössä olevasta seuranta- ja valvontaohjelmasta ja sen vuotuisista tuloksista kahdelta viimeksi kuluneelta vuodelta, ja näihin on sisällyttävä vähintään a alakohdan i–v alakohdassa mainitut tiedot. 4. Bluetongue-taudin seuranta- ja valvontaohjelmat tartunnanlevittäjästä vapaan kauden määrittelemiseksi (entomologinen valvonta) Liitteessä V tarkoitetun tartunnanlevittäjästä vapaan kauden määrittelemiseen tähtäävän entomologisen valvonnan on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) Siihen on sisällyttävä ainakin aktiivinen vuotuinen tartunnanlevittäjien pyydystysohjelma, jossa käytetään pysyvästi sijoitettuja aspiraatiopyydyksiä ja jonka tarkoituksena on selvittää tartunnanlevittäjien populaation vaihtelut. b) Pyydystyksessä on käytettävä ultraviolettivalolla varustettuja aspiraatiopyydyksiä ennalta vahvistettujen menettelyjen mukaisesti; pyydysten on oltava toiminnassa läpi yön ja vähintään — yhden yön viikossa sen kuukauden aikana, joka edeltää tartunnanlevittäjästä vapaan kauden odotettua alkua, ja sen kuukauden aikana, joka edeltää tartunnanlevittäjästä vapaan kauden odotettua loppua, — yhden yön kuukaudessa tartunnanlevittäjästä vapaan kauden aikana. Aspiraatiopyydysten toimintatiheyttä voidaan mukauttaa niiden toiminnasta kolmen ensimmäisen vuoden aikana saatujen kokemusten perusteella; c) Ainakin yksi aspiraatiopyydys on sijoitettava kullekin epidemiologisesti merkitykselliselle alueelle kaikkialle bluetongue-taudista kausittain vapaalle vyöhykkeelle. Osa aspiraatiopyydyksiin jääneistä polttiaisista on lähetettävä erikoistuneeseen laboratorioon, joka kykenee laskemaan ja tunnistamaan epäillyt tartunnanlevittäjät.