2002/778/EY: Komission päätös, tehty 9 päivänä huhtikuuta 2002, tukiohjelmasta C 74/2001 (ex NN 76/2001), jonka Belgia on toteuttanut tai aikoo toteuttaa timanttiteollisuuden hyväksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1345)



Virallinen lehti nro L 272 , 10/10/2002 s. 0025 - 0034



Komission päätös, tehty 9 päivänä huhtikuuta 2002, tukiohjelmasta C 74/2001 (ex NN 76/2001), jonka Belgia on toteuttanut tai aikoo toteuttaa timanttiteollisuuden hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1345) (Ainoastaan hollannin- ja ranskankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2002/778/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan, ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Komissio vastaanotti heinäkuussa 1999 raakatimanttikauppiaiden yhdistyksen kantelun, joka koski timanttiteollisuuden korvausrahastoa (jäljempänä "korvausrahasto"). Kantelun johdosta komissio pyysi Belgialta lisätietoja 15 päivänä marraskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (D/64713). Belgian viranomaiset pyysivät 6 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 6 päivänä joulukuuta 1999 numerolla A/39442) tietojen toimittamiselle asetetun määräajan lykkäämistä 31 päivään tammikuuta 2000. Komissio myönsi lykkäyksen 8 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (D/65127). Belgia pyysi 27 päivänä tammikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 28 päivänä tammikuuta 2000 numerolla A/30751) lisälykkäystä 29 päivään helmikuuta 2000. Belgia toimitti lisätietoja 28 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 1 päivänä maaliskuuta 2000 numerolla A/31802). Belgian viranomaiset ja komissio neuvottelivat asiasta 3 päivänä helmikuuta 2000. Toinen neuvottelu järjestettiin 25 päivänä huhtikuuta 2000. Myös kantelija toimitti lisätietoja kirjeitse. (2) Belgian hallitus kumosi 13 päivänä maaliskuuta 2000 menettelysyistä päätöksen korvausrahaston perustana olevien säännösten muuttamisesta. Sekä maksujen kantaminen että korvausten suorittaminen keskeytettiin. Belgian viranomaiset joutuivat osallisiksi useisiin oikeusmenettelyihin aiheettomasti maksettujen maksujen johdosta. (3) Belgia lupautui 25 päivänä huhtikuuta 2000 järjestetyssä neuvottelussa perimään Lens Diamond Industries NV:lle maksetut määrät takaisin. Yritys oli ainoa tuensaaja, jolle oli maksettu yli 100000 euroa. Komissio pyysi 8 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (D/54231) tämän lupauksen vahvistamista kirjallisesti. Samalla se pyysi tarkempia tietoja takaisinperintämenettelystä. Belgian viranomaiset pyysivät 28 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 29 päivänä elokuuta 2000 numerolla A/37035) tietojen toimittamiselle asetetun määräajan lykkäämistä 30 päivään syyskuuta 2000. Komissio myönsi lykkäyksen 31 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (D/54503). Belgia toimitti tiedot 2 päivänä lokakuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 6 päivänä lokakuuta 2000 numerolla A/38191). Komissio pyysi lisätietoja 11 päivänä lokakuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (D/55155) ja muistutti Belgiaa pyynnöstä 29 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (D/55935). Belgian viranomaiset vastasivat 11 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 13 päivänä joulukuuta 2000 numerolla A/40511). Komissio pyysi lisätietoja takaisinperintämenettelyn edistymisestä 18 päivänä tammikuuta 2001 (D/50188), 26 päivänä maaliskuuta 2001 (D/51276), 17 päivänä toukokuuta 2001 (D/52040) ja 29 päivänä kesäkuuta 2001 (D/52666) päivätyillä kirjeillä. Belgian nimissä asiaa hoitanut asianajotoimisto vastasi 9 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 10 päivänä huhtikuuta 2001 numerolla A/32970) ja 12 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 12 päivänä heinäkuuta 2001 numerolla A/35663). Belgia vahvisti viimeksi mainitun kirjeen tiedot 24 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 26 päivänä heinäkuuta 2001 numerolla A/36056). Belgian viranomaiset ja Belgian nimissä asiaa hoitanut asianajotoimisto ilmoittivat komissiolle epävirallisesti, että kumotun tukiohjelman tilalle on tarkoitus luoda uusi tukiohjelma. Belgia vahvisti kyseisen tiedon 31 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 5 päivänä marraskuuta 2001 numerolla A/38610). (4) Komissio ilmoitti 17 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä Belgialle päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Belgian viranomaiset vastasivat 30 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 4 päivänä joulukuuta 2001 numerolla SG(A/13215). Päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. (5) Komissio sai asiaa koskevia huomautuksia ainoastaan kantelijalta (17 päivänä tammikuuta 2002 päivätty kirje, joka kirjattiin saapuneeksi numerolla A/30398) ja itse korvausrahastolta (17 päivänä tammikuuta 2002 päivätty kirje, joka kirjattiin saapuneeksi numerolla A/30353). Komissio toimitti huomautukset 24 päivänä tammikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (D/50280) Belgian viranomaisille vastineen esittämistä varten. Asianajotoimisto toimitti komissiolle vastineen 28 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 1 päivänä maaliskuuta 2002 numerolla A/31591). Belgia toimitti vastineensa 6 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 11 päivänä maaliskuuta 2002 numerolla A/31853). Lisäksi asianajotoimisto toimitti komissiolle 20 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 22 päivänä maaliskuuta 2002 numerolla A/32195) National Geographic -aikakauslehden maaliskuun 2002 numeron, jossa on useita timanttien eri ominaispiirteisiin liittyviä artikkeleita. II TUKIOHJELMAN KUVAUS (6) Toimenpiteiden tavoitteena on tukea Antwerpenin timanttiteollisuutta ja ehkäistä timanttiteollisuuden siirtyminen Euroopan yhteisön ulkopuolisiin maihin. Tavoite on tarkoitus saavuttaa timanttiteollisuuden työnantajille myönnettävillä korvausavustuksilla, joilla korvataan osin työnantajien maksamia sosiaaliturvamaksuja. (7) Alkuperäinen tukiohjelma perustettiin 26 päivänä maaliskuuta 1998 hyväksytyllä lailla Belgian työllisyyttä koskevasta toimintasuunnitelmasta vuodelle 1998(3) ja 3 päivänä kesäkuuta 1999 hyväksytyllä asetuksella(4), jolla muutettiin 21 päivänä marraskuuta 1960 hyväksyttyä asetusta(5) timanttiteollisuuden korvausrahaston sääntöjen vahvistamisesta. (8) Toimenpide koostui maksusta, joka perittiin kunkin timanttikaupan arvosta kaikilta luonnollisilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, joiden pää- tai sivutoimena on timanttikauppa tai timanttien jalostus. Kaikkien Belgiaan sijoittautuneiden yritysten oli maksettava tämä maksu. Kaupalla tarkoitetaan sopimuksia, joiden tarkoituksena on luoda lisäarvoa timanttikaupan eri vaiheissa sekä kotimaan markkinoilla että vientimarkkinoilla.(6). Maksun suuruudeksi oli 1 päivästä huhtikuuta 1999 alkaen määritetty 0,08 prosenttia. Maksua oli määrä korottaa 0,10 prosenttiin 1 päivästä huhtikuuta 2000 alkaen. Vuoden 1999 maksujen määräksi arvioitiin 313125000 Belgian frangia (7,76 miljoonaa euroa)(7). (9) Kannettuja maksuja käytettiin työnantajille myönnettäviin korvausavustuksiin, joilla korvattiin timanttien jalostuksessa (timanttien leikkaus, hionta, kiillotus ja korjaus) työskentelevien työntekijöiden palkkauksesta aiheutuneita kustannuksia. Korvauksista päätti hallintokomitea, ja niiden määrä oli rajattu yleisen sosiaaliturvajärjestelmän mukaisten työnantajamaksujen määriin. Käytännössä korvaukset kattoivat työnantajamaksut ainoastaan osittain. Työnantajien oikeus näihin korvauksiin tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1999. Belgian mukaan korvausten määrä oli kyseisenä ajankohtana 33 prosenttia kokonaispalkasta. Niiden osuus oli keskimäärin 1,2 prosenttia kokonaistuotantokustannuksista (vaihdellen 0,5 prosentista 3 prosenttiin). Järjestelmä oli luonteeltaan asteittain pienenevä. Sen onnistuessa työntekijöiden määrä kasvaisi, minkä vuoksi korvauksen määrä työntekijää kohti pienenisi. Belgia katsoo, että kaikki tukea saaneet yritykset yhtä lukuun ottamatta ovat pieniä- ja keskisuuria yrityksiä koskevan yhteisön määritelmän mukaisia yrityksiä. (10) Belgian hallitus kumosi 13 päivänä maaliskuuta 2000 tekemällään päätöksellä vuonna 1999 voimaan tulleen toimenpiteen. Siihen mennessä maksettujen korvausavustusten määrä oli 172254892 Belgian frangia (4,27 miljoonaa euroa). Ainoastaan yhdessä tapauksessa, Lens Diamond Industries NV, määrä oli yli 100000 euroa eli [...](8). Sittemmin Belgia on sitoutunut noudattamaan de minimis -sääntöä(9) (jäljempänä "de minimis -asetus") kumotun toimenpiteen soveltamisen yhteydessä. (11) Belgian ilmoittaessa komissiolle kumotun tukiohjelman korvaavasta uudesta ohjelmasta, sen sisällöstä käytyä keskustelua ei ollut vielä päätetty. Uusi tukiohjelma ei kokonaisuudessaan kuitenkaan juurikaan poikenne alkuperäisestä ohjelmasta. Kannettavan maksun määrä tulisi olemaan aikaisemman tavoin 0,10 prosenttia, eivätkä myöskään korvausperusteet tai korvausten määrittämismenetelmä muuttuisi. Tukiohjelma tulee voimaan vasta vuoden 2002 ensimmäisellä tai toisella vuosineljänneksellä. Sen voimassaoloaika on periaatteessa rajoittamaton. On syytä huomauttaa, että Belgia ei ole sitoutunut noudattamaan de minimis -asetusta uuden tukiohjelman soveltamisen yhteydessä. Syyt EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamiseen (12) Alustavassa arvioinnissaan komissio päätteli, että toimenpiteet on katsottava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiseksi valtiontueksi sekä toimintatueksi, johon ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia. III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET (13) Kantelija, raakatimanttikauppiaiden yhdistys, yhtyy komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämiin perusteluihin. Toimenpide on tarkoitettu nimenomaan Belgian timanttiteollisuuden tueksi. Se johtaa myös syrjintään raakatimanttikauppiaiden välillä, koska muut kuin teollista toimintaa harjoittavat kauppiaat eivät mitenkään hyödy toimenpiteestä. Se on päinvastoin viimeksi mainittujen kauppiaiden etujen vastainen. Belgialaisen kauppiaan, joka ostaa raakatimantin myydäkseen sen edelleen Saksassa, on maksettava kyseinen maksu, kun taas muun kuin belgialaisen kauppiaan ei tarvitse maksaa sitä, vaikka kysymys olisi samanlaisesta kaupasta. (14) Korvausrahasto yhtyy Belgian esittämiin perusteluihin. IV BELGIAN HUOMAUTUKSET (15) Ensinnäkin Belgia on hämmästynyt siitä, että EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskeva päätös koskee kumotun toimenpiteen lisäksi myös ehdotettua toimenpidettä, josta se ei ollut vielä virallisesti ilmoittanut komissiolle. (16) Lisäksi Belgia esittää, että timanttialan korvausrahaston varat eivät ole valtion varoja siten kuin EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisessa valtiontuen määritelmässä edellytetään, kuten käy ilmi asiassa PreussenElektra annetusta tuomioistuimen tuomiosta(10). Kysymys ei ole valtion varojen siirtämisestä, vaan kauppiaiden suorittamat maksut korvaavat työnantajamaksut. Toimenpide ei myöskään vaikuta valtion talousarvioon. Se, että maksut kannetaan lainsäännösten perusteella, ei vaikuta tähän arviointiin. (17) Lisäksi Belgia esittää, että tukiohjelma ainoastaan vahvistaa kaikkiin sosiaaliturvajärjestelmiin kuuluvaa yhteisvastuujärjestelmää. Sen puitteissa sosiaaliturvajärjestelmän työnantajamaksuja eivät kuitenkaan enää maksa kyseisen teollisuudenalan työnantajat, vaan koko timanttiteollisuus, timanttikauppiaat mukaan luettuina. Tätä yhteisvastuujärjestelmän muutosta lukuun ottamatta tukiohjelma ei muulla tavoin muuta sosiaaliturvajärjestelmää. Väitteen vahvistaa se seikka, että järjestelmään osallistuva sosiaaliturvajärjestelmän laitos voi ottaa korvausjärjestelmän maksujen kannon tehtäväkseen. Timanttiteollisuuden tukiohjelma on verrattavissa muihin erityisiin alakohtaisiin sosiaaliturvajärjestelmiin, kuten merimiesten sosiaaliturvaan. (18) Belgia toteaa lisäksi, että toimenpide ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Antwerpenilla on erittäin erityislaatuinen asema timanttikaupassa. Kaupunki on yhteisön tärkein raakatimanttikaupan keskus(11). Antwerpenin osuus Euroopan yhteisön raakatimanttikaupasta on noin 80 prosenttia. Ainoastaan 0,1 prosenttia Antwerpenissa ostetuista ja myydyistä raakatimanteista viedään muihin jäsenvaltioihin jalostettavaksi. Belgiassa jalostettujen raakatimanttien arvo on noin 500 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuosittain. (19) Raakatimanttikauppiaisiin ei kohdistu kilpailua vääristäviä vaikutuksia. Korvausavustukset liittyvät ainoastaan teolliseen toimintaan. Niillä ei ole epäedullisia vaikutuksia kauppiaiden kannalta. Lisäksi korvaukset johtavat jalostettuihin timantteihin liittyvien kustannusten alenemiseen, mikä myöskin hyödyttää kauppiaita. Belgia on toimittanut väliraportin, josta käy ilmi, että toimenpiteellä on myönteinen vaikutus Antwerpenin koko timanttiteollisuudelle. (20) Belgia viittaa myös asiaan "Künstlersozialversicherung" (taiteilijoiden sosiaalivakuutus)(12), jossa näyttäisi olevan yhteisiä piirteitä timanttiteollisuuden toimenpiteen kanssa. Tässä asiassa todettiin, että kustantamot ja uutistoimistot on velvoitettu maksamaan osa taiteilijoille ja journalisteille tarkoitetuista eräistä vakuutuksista. Komissio puuttui toimenpiteeseen, koska se johti kaksinkertaiseen verotukseen. Se ei vedonnut missään vaiheessa valtiontukea koskevien sääntöjen soveltamiseen asiassa, vaikka myös Saksa osallistuu järjestelmään valtion varoista. (21) Belgia on toimittanut taloudellisen tutkimustoimiston suorittaman arvioinnin. Raportissa kuvaillaan ensin Euroopan yhteisössä ja sen ulkopuolella toimivia kilpailijoita. Sen mukaan Alankomaiden timanttialan yritykset ovat luonteeltaan paikallisia, koska niiden kohderyhmänä ovat ensisijaisesti Amsterdamissa vierailevat turistit ja paikallinen koruteollisuus. Saksan timanttiteollisuus on raportin mukaan teollistuneempaa ja toimii suuremmalla mittakaavalla kuin Alankomaiden. Saksalaisyritykset ovat erikoistuneet timanttien jalostamiseen lääketieteellisiin käyttötarkoituksiin ja vaurioituneiden timanttien korjaamiseen, raportissa todetaan. Nämä yritykset eivät kuitenkaan kilpaile Belgian timanttiteollisuuden kanssa, joka on erikoistunut suhteellisen suurien ja arvokkaiden timanttien jalostamiseen suuressa mittakaavassa. Tärkeimmät kilpailijat toimivat Intiassa, Israelissa, Yhdysvalloissa, Thaimaassa, Sri Lankassa, Kiinassa, Venäjällä ja Etelä-Afrikassa. (22) Toiseksi raportti sisältää tilastotietoja raakatimanttien ja jalostettujen timanttien kaupasta. Näiden tilastojen perusteella ei ole havaittavissa yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvia vaikutuksia. Raakatimanttien toimitukset Alankomaihin, Saksaan, Ranskaan ja Italiaan lisääntyivät Belgian tukiohjelman toteuttamiskaudella. Toimitusten prosentuaalinen kasvu on ollut jopa suurempaa kuin yhteisön ulkopuolisiin maihin suuntautuvien toimitusten kasvu. Jalostettujen timanttien toimitukset Belgiasta Ranskaan ovat vähentyneet toimenpiteen käyttöönoton jälkeen, kun taas toimitukset Alankomaihin, Saksaan ja Italiaan ovat lisääntyneet. Tämä kasvu on kuitenkin jatkunut myös toimenpiteen kumoamisen jälkeen, minkä vuoksi toimenpiteen mahdollista vaikutusta voidaan epäillä. Raporttiin sisältyy myös tietoja jalostettujen timanttien tuonnista Belgiaan. Niiden perusteella ei voida tehdä selkeitä päätelmiä toimenpiteen vaikutuksista. Joka tapauksessa suurin osa (70-80 prosenttia) jalostettujen timanttien tuonnista koskee timantteja, jotka on ensin viety maasta ja timanttien tarkastamisen jälkeen tuodaan uudelleen maahan. (23) Kolmanneksi raportissa arvioidaan maksun seurauksia kauppiaille. Siinä päätellään, ettei maksu johda syrjintään, joka suosisi eri toimintoja harjoittavia kauppiaita yksinomaan timanttikauppaa harjoittaviin kauppiaihin nähden, koska kauppiaiden ei arvioida käyttävän muista toiminnoista saamiaan tuloja maksun vaikutusten lieventämiseen. Tämän päätelmän mukaisesti ei voida myöskään olettaa, että kauppiaiden teollisuustoimintansa vuoksi saamat korvaukset vaikuttaisivat heidän pyytämiinsä hintoihin. Lisäksi korvaukset ovat vain pieni osa kokonaishinnasta (noin 1,2 prosenttia kokonaiskustannuksista) ja maksuista, ja ne liittyvät samaan timantintuotantoketjuun, mikä vähentää nettovaikutusta. (24) Raportissa esitetään lopuksi kaksi yleistä huomautusta. Ensinnäkin toimenpide voitaisiin katsoa korjaavaksi toimenpiteeksi, jolla lievennetään markkinoiden puutteellista toimintaa. Timanttikauppa hyötyy "ulkoisista vaikutuksista", jotka johtuvat kaupan sidoksesta timanttiteollisuuteen. Toimenpiteellä ulkoiset vaikutukset muunnetaan alan sisäisiksi. Toisen yleishuomautuksen mukaan työvoimakustannukset ovat Belgiassa korkeat ja vero- ja sosiaalimaksujärjestelmät aiheuttavat vääristymiä. Toimenpiteen tarkoituksena on raportin mukaan ainoastaan poistaa tällaiset vääristymät. V ARVIOINTI TUESTA V.1 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki Valtion varat - asiassa PreussenElektra annettu tuomio (25) Kannettuja maksuja on pidettävä valtion varoina. Toimenpide koostuu veronluonteisesta maksusta. Varojen suuruus ja niiden kohteet määritetään Belgian lainsäädännössä. Yhteisöjen tuomioistuin on todennut useissa tuomioissa, että veronluonteiset maksut voivat olla valtiontukea(13). Komissio katsoo, että asiassa C-379/98 (PreussenElektra(14)) annettua tuomiota ei voida soveltaa tarkasteltavina oleviin tosiseikkoihin ja tilanteeseen. Yksikään timanttiyritys ei saa korvauksia suoraan yrityksiltä, joilta maksu kannetaan. Lainsäännöksissä ei määritetä myöskään asianomaisen tuotteen vähimmäishintaa, kuten asiassa PreussenElektra tapahtui. Korvausrahastossa on kysymys perinteisestä veronluonteisesta maksusta, joka on vahvistettu lainsäädännössä ja jonka hallinnoinnista vastaa asianomaisen lainsäädännön nojalla perustettu rahasto. Samoin veronluonteisen maksun kannosta ja korvausten maksamisesta vastaa saman lainsäädännön nojalla perustettu rahasto. Työministeriö hyväksyy myönnettävien korvausten määrän. Belgian hallituksen valtuutettu, jonka kuningas nimittää tehtäväänsä työministerin esityksestä, osallistuu neuvoa-antavana jäsenenä korvausjärjestelmän valvontaelinten kokouksiin. Valtuutettu voi kuitenkin esittää vastalauseensa sellaisten päätösten johdosta, joiden hän katsoo rikkovan lakia tai rahastojen sääntöjä. Valtuutetun vetolla on lykkäävä vaikutus. Asianomainen päätös tulee voimaan, jos työministeri ei kumoa sitä 20 päivän kuluessa. Järjestelmä kuuluu julkisoikeuden alaan. Kumotun järjestelmän nojalla hallitus (Belgian kuningas) nimitti tukiohjelman yleisen hallintoelimen sekä sitä avustavan erityisen hallintokomitean jäsenet. Ehdotetun järjestelmän osalta Belgia on ilmoittanut, että neuvottelut korvausrahaston hallinnointia koskevista säännöistä ovat vielä kesken. Toimenpiteen valikoiva luonne ja sen aiheuttamat (mahdolliset) vääristymät (26) Tuki, jonka määrä ylittää kolmen vuoden pituisella kaudella 100000 euroa yritystä kohti, vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä. Yhteisön tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tietyn toimialan yritysten osittainen vapauttaminen sosiaalikuluista on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista tukea, jos toimenpiteen avulla pyritään vapauttamaan asianomaisen toimialan yritykset osittain niistä kustannuksista, joita yleisen sosiaaliturvajärjestelmän tavanomaisesta soveltamisesta aiheutuu, jos tälle poikkeukselle ei ole mitään perusteita järjestelmän luonteen tai sen yleisen toiminnan kannalta(15). Korvausavustuksissa on kysymys tällaisesta vapauttamisesta, joka on tarkoitettu Belgian timanttiteollisuuden yritysten ja vanhan tukiohjelman osalta erityisesti Lens Diamond Industries NV:n tueksi. Muiden jäsenvaltioiden timanttiteollisuuden työnantajille tai Belgian muiden teollisuudenalojen työnantajille ei makseta vastaavanlaista korvausta sosiaalikuluista. Belgian sosiaaliturvajärjestelmässä työnantajat osallistuvat kiintein maksuin työntekijöidensä sosiaaliturvan rahoittamiseen. Toimenpiteen avulla timanttiteollisuuden työnantajiin sovelletaan yleisen järjestelmän ulkopuolista valikoivaa poikkeusta. Tämän johdosta kilpailu vääristyy asianomaisten työnantajien hyväksi. Perustelu, jonka mukaan erityisjärjestelmä vahvistaa timanttiteollisuuden sisäistä yhteisvastuuta, ei vaikuta tähän päätelmään. Belgia itse pitää järjestelmää timanttiteollisuutta koskevana erityisenä mukautuksena ja viittaa alan erityisolosuhteisiin, joiden vuoksi sen on ollut toteutettava asianomainen toimenpide. Tämä vahvistaa sen, ettei toimenpidettä voida perustella Belgian sosiaaliturvajärjestelmän luonteella tai yleisellä toiminnalla. Yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut Maribel kaksi ja kolme -ohjelmia koskevassa asiassa, että ohjelmia, joilla harjoitetaan työllisyyspolitiikkaa keinoilla, joilla annetaan ainoastaan kyseessä olevien, tietyillä talouden aloilla toimivien yritysten kilpailutilanteeseen vaikuttava suora etu, ei voida perustella Belgiassa voimassa olevan sosiaaliturvajärjestelmän luonteella ja rakenteella(16). (27) Mitä tulee Belgian viranomaisten huomautukseen, jonka mukaan myös eräillä muilla erityisaloilla sovelletaan alakohtaisia sosiaaliturvajärjestelmiä (mm. merimiesten sosiaaliturva), on syytä todeta, että komissio on meriliikenteen valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa selventänyt valtiontuen käsitettä meriliikenteen yhteydessä ja alan erityisluonteen huomioon ottaen täsmentänyt niitä edellytyksiä, joiden nojalla tällaista tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana(17). (28) Hallituksen kumottua tukiohjelman korvausrahaston hallinnoinnista vastaavalla elimellä ei ole enää valtuuksia suorittaa hallinnointitoimia. Käytettävissä olevien varojen hallinnoinnista vastaa toistaiseksi työministeri. Hallinnointia varten palkattujen toimihenkilöiden työskentelyä valvovat selvitysmiehet. Kumoamisen johdosta on myös rahastoon tehtyjen ja siitä maksettujen maksujen perusta kumoutunut. Tämän vuoksi rahasto on joutunut osalliseksi useisiin oikeusmenettelyihin, jotka koskevat aiheettomasti maksettujen maksujen takaisinperintää. Selvitysmiehet ovat kuitenkin tehneet periaatepäätöksen siitä, että myönnettyjen korvausten takaisinperintään ja suoritettujen maksujen takaisinmaksuun ryhdytään vasta sen jälkeen, kun oikeusmenettelyissä on annettu ensimmäinen, ratkaisuperiaatteen osoittava päätös. Komissio päättelee tämän vuoksi, ettei tuen takaisinperintä tapahdu viipymättä tai varmasti, koska se on sidoksissa tuomioistuimen tuleviin päätöksiin. Tällä hetkellä etu on edelleen voimassa. Belgian toimittamista tiedoista käy ilmi, että ehdotetusta tukiohjelmasta seuraisi vastaavanlaisia etuja, joiden vaikutus olisi käytännössä vielä suurempi, koska ohjelmaa sovellettaisiin rajoittamattoman ajan. Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (29) Kun valtion taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan(18). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa korvaukset vahvistavat timanttialan yritysten asemaa jalostettujen timanttien markkinoilla. Nämä yritykset vievät suurimman osan tuotannostaan ja merkittävä osa niiden viennistä suuntautuu muihin jäsenvaltioihin. Kuten Belgia on ilmoittanut, toimialan pieniä keskittymiä on myös muissa jäsenvaltioissa, erityisesti Alankomaissa (Amsterdam) ja Saksassa (Idar-Oberstein). (30) Komissio ei yhdy kantaan, jonka mukaan Alankomaiden ja Saksan timanttialan yritykset eivät kilpailisi belgialaisyritysten kanssa. Kilpailua on käytännössä olemassa: Paikalliset asiakkaat (paikalliset kultasepänliikkeet, korualan tukkukauppa ym.) ovat taipuvaisia vertailemaan "paikallisten" timanttien hintalaatusuhdetta Belgiasta tuotuihin timantteihin. Voidaan myös lähteä siitä, että kilpailua syntyy matkailijoiden ansiosta, sillä timanttikaupan keskukset ovat tunnettuja ympäri maailman. Esimerkiksi eräät Amsterdamissa toimivat yritykset myyvät merkittävän osan tuotannostaan pohjoisamerikkalaisille turisteille, jotka tuntevat yrityksen tuotteet hyvin. Asiakkaat ottavat Antwerpenin ja Amsterdamin kilpailun huomioon myös jo matkakohdetta valitessaan. (31) Belgialaiset timanttialan yritykset toimivat lisäksi yleensä samalla markkinasegmentillä kuin niiden eurooppalaiset kilpailijat. Antwerpen on jo menettänyt merkittävän markkinaosuuden halpatuotannon maissa toimiville yrityksille. Belgilaisyritysten onkin tulevaisuudessa yhä enemmän vahvistettava asemaansa korkealaatuisten tuotteiden segmentillä. Useat alankomaalaiset (ja todennäköisesti myös saksalaiset) yritykset toimivat juuri tällä segmentillä. Komissio ei myöskään yhdy Belgian toimeksiannosta taloudellisen selvityksen laatineen toimiston huomautukseen, jonka mukaan olisi erotettava toisistaan "suurimittaiseen" toimintaan erikoistuneet belgialaisyritykset ja muissa jäsenvaltioissa "pienimuotoisempaan" toimintaan keskittyneet yritykset(19). Tapauksessa on kysymys samoista tuotemarkkinoista(20). (32) Vaikka korvaukset vaikuttavatkin ensisijaisesti työvoimakustannuksia alentavasti, ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että ne myös vahvistavat tukea saavien yritysten asemaa tuotantopanosten, erityisesti raakatimanttien, markkinoilla. De Beers -yrityksellä on näillä markkinoilla erityisen vahva asema. Yritys sallii koko Euroopassa ainoastaan noin neljänkymmenen Antwerpenissa toimivan timanttikaupan toimijan ("toezichthouders") harjoittaa raakatimanttikauppaa. On tavanomaista, että raakatimantit ovat useiden peräkkäisten kauppojen kohteena ennen lopullista jalostusta. Samat belgialais-, alankomaalais- ja saksalaisyritykset käyvät siten toistuvasti kauppaa näillä markkinoilla. (33) Komissio yhtyy taloudellisen selvityksen tehneen toimiston raportissa (s. 2) esitettyyn päätelmään, jonka mukaan "kauppaa koskevia lukuja on arvioitava erityisellä varovaisuudella, eivätkä ne voi toimia ratkaisevana todisteena". Tämä johtuu siitä, että voidaan aina keskustella tarkasteluun sisältyvistä aikajaksoista sekä jaksoista, jotka voivat olla tarpeen toimenpiteen vaikutusten toteamiseksi, sekä useista muista toimitettuihin tietoihin mahdollisesti vaikuttavista tekijöistä. Lisäksi Belgian ulkopuolella yhteismarkkinoilla toimivan timanttiteollisuuden laajuutta ei pidä minimoida. Belgian toimittamien tietojen perusteella voidaan esimerkiksi laskea, että noin 7-10 prosenttia timanttiteollisuuden työntekijöistä työskentelee Belgian ulkopuolella Euroopan yhteisössä(21). (34) Kumottu toimenpide ja ehdotettu toimenpide vahvistavat tämän vuoksi belgialaisten timanttialan yritysten kilpailuasemaa niiden muissa jäsenvaltioissa toimiviin kilpailijoihin nähden. Siltä osin kuin Belgia ei noudata de minimis -asetuksen vaatimuksia, kuten näyttää olevan asianlaita ainakin Lens Diamond Industries NV:n osalta, komissio katsoo, että kumottu toimenpide ja ehdotettu toimenpide vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (35) Koska tarkasteltavana olevassa tapauksessa esiintyvät kaikki tuen määritelmään sisältyvät osatekijät, komissio katsoo, että kumottu tukiohjelma ja ehdotettu uusi tukiohjelma ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista tukea siltä osin kuin Belgia ei noudata de minimis -asetuksen vaatimuksia. (36) Belgia on tämän vuoksi rikkonut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksiä myöntämällä tukea ilman ennakkoilmoitusta ja -hyväksyntää. Vertailu asiaan "Künstlersozialversicherung" (taiteilijoiden sosiaalivakuutus) (37) Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-68/99 tarkastelema rikkomista koskeva asia on, kuten tuomion 14 kohdassa painotetaan, soveltamisalaltaan rajoitettu, eikä sen perusteella ole aihetta muuttaa komission kilpailusääntöjen mukaista arviointia asianomaisista toimenpiteistä. Valtiontukea koskevan komission arvioinnin puuttuminen ei joka tapauksessa vaikuta timanttiteollisuuden korvausrahastoa koskevaan arviointiin. V.2 Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille (38) Vanhan tukiohjelman ja ehdotetun uuden tukiohjelman perusteella myönnetty tuki pienentää tukea saavien yritysten juoksevia kuluja ilman, että tämä mitenkään liittyy tukikelpoisiin investointikustannuksiin tai työpaikkojen luomiseen. Tämän vuoksi komissio katsoo tuen toimintatueksi. (39) Komission on tutkittava tuen yhteensopivuutta EY:n perustamissopimuksen kanssa. Tämän vuoksi komissio on arvioinut, voidaanko EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia soveltaa tarkasteltavana olevassa tapauksessa. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa, koska kyseessä ei ole a) yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki tai b) tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi, eikä myöskään c) tuki, joka on tarpeen Saksan jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi. Tukeen ei voida soveltaa myöskään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohdan mukaisia poikkeuksia, koska kyseessä ei ole tuki taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, eikä myöskään tuki Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen. (40) On syytä huomata, että Belgian viranomaiset eivät ole pyrkineet perustelemaan tukea millään edellä mainituista syistä. (41) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen toista osaa, joka koskee tietyn talousalueen kehityksen edistämiseen annettavaa tukea, ei voida myöskään soveltaa, koska kyseessä ei ole tuki alkuinvestointeihin tai työpaikkojen luomiseen tukikelpoisella alueella sijaitseville yrityksille. Tukea ei ole myöskään myönnetty syrjäisimmillä alueilla toimiville yrityksille. Poikkeuksen ensimmäistä osaa, joka koskee tietyn taloudellisen toiminnan edistämiseksi annettavaa tukea, ei voida myöskään soveltaa. Ensinnäkään tukea ei ole tarkoitettu tutkimus- ja kehitystyöhön, ympäristönsuojelutavoitteiden toteuttamiseen tai pk-yritysten investointeihin. Toisaalta tuki on tarkoitettu alakohtaiseksi työllistämistueksi, mutta se ei täytä niitä edellytyksiä, joiden perusteella komissio voi pitää tällaista tukea yhteismarkkinoille soveltuvana. Sekä työllisyystuen suuntaviivoissa(22) että valtiontukien valvontaa ja työkustannusten alentamista koskevassa tiedonannossa(23) komissio selvittää, että tällainen yhdelle tai useammalle liikakapasiteetti- tai kriisitilanteessa olevalle herkälle alalle rajoittuva tuki on yleensä luonteeltaan sellaista, ettei komissio voi pitää sitä yhteismarkkinoille soveltuvana. Valtiontukien valvontaa ja työkustannusten alentamista koskevan tiedonannon 23 kohdassa todetaan, että sosiaaliturvamaksujen alentamisella voi olla todellista vaikutusta vain siinä tapauksessa, että se kohdistuu aloille, joilla on vähemmän kansainvälistä kilpailua, kuten erityisesti tietyillä palvelualoilla. Timantinjalostusteollisuutta ei ole suojattu kansainväliseltä kilpailulta. Belgian viranomaiset esittävät, että korvaukset korjaavat timanttikaupasta johtuvista ulkoisista vaikutuksista aiheutuvia markkinahäiriöitä. Nämä ulkoiset vaikutukset johtuvat puolestaan korkeista sosiaaliturvamaksuista. Komissio ei pidä näitä perusteluja kuitenkaan riittävinä, jotta tukea voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Tällaiset eri aloilla esiintyvät markkinahäiriöt eivät ole vakuuttaneet komissiota työllisyystuen suuntaviivojen ja työkustannusten alentamista koskevan tiedonannon laatimisen yhteydessä siitä, että kyseisenkaltaisia toimenpiteitä voitaisiin - niistä aiheutuva kilpailun vääristyminen huomioon ottaen - pitää yhteismarkkinoille soveltuvina. (42) Koska tapauksessa ei voida soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisista poikkeuksista, kumottu tukiohjelma ja ehdotettu uusi tukiohjelma eivät sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin Belgia ei noudata de minimis -asetuksen vaatimuksia. (43) Komission velvoitteesta periä yhteismarkkinoille soveltumaton ja sääntöjenvastainen tuki takaisin säädetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 659/1999(24). Nämä toimenpiteet ovat välttämättömiä tuen maksamista edeltäneen tilanteen palauttamiseksi sekä kaikkien väärin perustein myönnetystä tuesta vastaanottajalle aiheutuneiden hyötyjen mitätöimiseksi tuen myöntämispäivästä alkaen. Tuki on maksettava takaisin viipymättä Belgian oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan takaisinmaksun välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun sääntöjenvastainen tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn markkinakorkoon. VI PÄÄTELMÄT (44) Belgialaisille timanttiyrityksille myönnetyt korvaukset ja erityisesti Lens Diamond Industries NV:lle myönnetty tuki, jotka maksettiin kumotun tukiohjelman nojalla perustetusta timanttiteollisuuden korvausrahastosta, sekä Belgian suunnittelemasta uudesta korvausrahastosta myönnettävät korvaukset, ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea siltä osin kuin Belgia ei noudata de minimis -asetuksen vaatimuksia. (45) Komissio toteaa, että Belgia on toteuttanut vuonna 1999 täytäntöönpannun toimenpiteen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Se, että hallitus on kumonnut kyseisen toimenpiteen, ei vaikuta tähän päätelmään. (46) Timanttiyrityksille kumotun ja ehdotetun toimenpiteen perusteella myönnettäviä korvauksia on pidettävä toimintatukena siltä osin kuin Belgia ei noudata de minimis -asetuksen vaatimuksia. Koska tukeen ei voida soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyistä poikkeuksista, se on yhteismarkkinoille soveltumatonta. (47) Sääntöjenvastainen tuki on perittävä takaisin tuensaajilta, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Toimenpide, jonka Belgia on toteuttanut timanttialan yritysten tueksi, sekä toimenpide, jonka se aikoo toteuttaa tällaisten yritysten tueksi, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin de minimis -tukea koskevan komission asetuksen vaatimuksia ei noudateta. 2 artikla Belgian on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitettujen sääntöjenvastaisesti myönnettyjen tukien perimiseksi takaisin tuensaajilta. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. 3 artikla Belgian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 9 päivänä huhtikuuta 2002. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL C 363, 19.12.2001, s. 11. (2) Ks. alaviite 1. (3) Belgian virallinen lehti (Staatsblad), 1.4.1999. (4) Belgian virallinen lehti, 22.6.1999, s. 23426. (5) Belgian virallinen lehti, 8.12.1960. (6) Tästä seuraa, että maksu koskee myös vientikauppoja mutta ei tuontikauppoja. (7) Huom. Antwerpenin timanttikaupassa on tavanomaista, että timanttierä myydään ennen lopullisen ostajan löytymistä peräkkäin useammalle välittäjälle ja timanttikauppiaalle, ja erä on siten useamman kaupan kohteena. Maksu ei kuitenkaan koske kauppoja, joiden tarkoituksena ei ole tuottaa lisäarvoa. (8) Liikesalaisuus. (9) EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettu komission asetus (EY) N:o 69/2001 (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30). (10) Asia C-379/98, PreussenElektra AG ja Schleswag AG vastaan Windpark Reussenköge III GmbH, tuomio 13.3.2000. (11) De Beers -yrityksellä on tosiasiallinen monopoliasema raakatimanttikaupassa, jota Antwerpenissa harjoittaa nelisenkymmentä timanttikaupan toimijaa ("toezichthouders"). Muissa jäsenvaltioissa ei ole vastaavia timanttikaupan toimijoita. (12) Asia C-68/99, komissio v. Saksan liittotasavalta, tuomio 8.3.2001 (Kok. 2001, s. I-1865). (13) Ks. erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-78/76, Steinike & Weinlig v. Saksan liittotasavalta, Kok. 1977, s. 595. Tuomioistuin toteaa tuomion 21 ja 22 kohdassa, että perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan kielto koskee kaikkia valtiontukia tai valtion varoista myönnettyjä tukia ilman, että tapaukset olisi erotettava toisistaan sen mukaan, myöntääkö valtio tuen suoraan vai myöntävätkö valtion tätä tarkoitusta varten perustamat tai määrittämät julkiset tai yksityiset elimet kyseisen tuen. Mainittua 92 artiklaa sovellettaessa on ensisijaisesti otettava huomioon tuen vaikutukset tukea saaviin yrityksiin tai tuottajiin eikä tukea myöntävien tai niiden myöntämistä ohjaavien elinten tilanne. Tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotteita suosiva viranomaisen toimenpide katsotaan osoitukseksi vastikkeettoman edun myöntämisestä siinäkin tapauksessa, että se rahoitetaan osittain tai kokonaan viranomaisen näille yrityksille määräämillä ja niiltä kantamilla maksuilla. (14) Ks. alaviite 9. (15) Asia 251/97, Ranska v. komissio, tuomio 5.10.1999 (Kok. 1999, s. I-6639, 36 kohta). Tässä kohdassa viitataan asiassa 173/73, Italia v. komissio, 2.7.1974 annettuun tuomioon (Kok. 1974, s. 709, 33 kohta) sekä asiassa C-301/87, Ranska v. komissio, 14.2.1990 annettuun tuomioon (Kok. 1990, s. I-307, 41 kohta). (16) Asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999 (Kok. 1999, s. I-3671, 39 kohta). (17) Yhteisön suuntaviivat meriliikenteen valtiontuille (EYVL C 205, 5.7.1997). (18) Asiassa 730/79, Philip Morris v. komissio, 17.9.1980 annettu tuomio (Kok. 1980, s. 2671, 11 kohta) ja asiassa T-214/95, Vlaams Gewest v. komissio, 30.4.1998 annettu tuomio (Kok. 1998, s. II-717, 50 kohta). (19) Lisäksi voidaan todeta, että myös suurin osa belgialaisyrityksistä on erittäin pieniä ja Amsterdamissa on myös keskisuuria alan yrityksiä. (20) Belgia ei ole osoittanut, että lääketieteellisiin käyttötarkoituksiin jalostettujen timanttien segmentti olisi täysin erillinen timanttialan muista segmenteistä. Se ei ole myöskään osoittanut sitä, etteikö yksikään belgialaisyritys toimisi tällä segmentillä. Vaikka nämä edellytykset täyttyisivätkin, kysymys olisi poikkeuksesta, jopa Saksassa: Idar-Oberstein tunnetaan ennen kaikkea jalokiviteollisuudestaan eikä kirurgisista instrumenteista. (21) Luvussa ei ole otettu huomioon palkatun työvoiman työsuhteen luonnetta eikä sitä, että huomattava osa timanttiteollisuuden työstä tehdään pimeästi. (22) EYVL C 334, 12.12.1995, s. 4. Voimassaoloajan pidentäminen on julkaistu EYVL:ssä C 371, 23.12.2000, s. 12. (23) EYVL C 1, 3.1.1997, s. 10. (24) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.