Eurojustin (Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikön) työjärjestys



Virallinen lehti nro C 286 , 22/11/2002 s. 0001 - 0007



Eurojustin (Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikön) työjärjestys(1) (2002/C 286/01) JOHDANTO-OSA >TAULUKON PAIKKA> EUROJUSTIN KOLLEGIO, joka ottaa huomioon 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/187/YOS(2), jäljempänä "päätös", jolla Eurojust perustettiin vakavan rikollisuuden muotojen torjunnan tehostamiseksi, ja erityisesti sen 10 artiklan, toteaa, että tätä työjärjestystä täydennetään henkilötietojen käsittelyä koskevien sääntöjen osalta sen jälkeen kun yhteistä valvontaviranomaista on kuultu, ON VAHVISTANUT TÄMÄN TYÖJÄRJESTYKSEN: I OSASTO ORGANISAATIO JA TOIMINTA I LUKU Kollegio 1 artikla Kollegion kokoonpano ja toiminta Päätöksen 10 artiklan 1 kohdan ja 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti: 1. Kollegion muodostavat kaikki kansalliset jäsenet. Kullakin kansallisella jäsenellä on yksi ääni. 2. Kollegio vastaa Eurojustin organisaatiosta ja toiminnasta. 2 artikla Kollegion tehtävät Päätöksessä säädettyjen tehtäviensä suorittamiseksi Eurojustin organisaatiosta ja toiminnasta vastaavana elimenä kollegio: 1. sopii tilapäisten komiteoiden perustamisesta tämän työjärjestyksen 6 artiklan mukaisesti ja nimeää keskuudestaan siihen jäsenet; 2. hyväksyy hakumenettelyn hallinnollisen johtajan tehtävän täyttämistä varten ja nimeää jäsentensä keskuudesta valintalautakunnan; 3. nimittää Eurojustin varainhoidon valvojan kollegion kahden kolmasosan enemmistöllä; 4. nimittää Eurojustin sisäisen tilintarkastajan kahden kolmasosan enemmistöllä; 5. toimii siten kuin tässä työjärjestyksessä muutoin määrätään. 3 artikla Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien valinta 1. Kollegio valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja kaksi varapuheenjohtajaa. Valinnan tulokset on annettava neuvoston hyväksyttäviksi. 2. Kollegio valitsee puheenjohtajan kollegion kahden kolmasosan enemmistöllä kansallisten jäsenten salaisessa lippuäänestyksessä antamien äänten perusteella. Kansallisten jäsenten, jotka toivovat tulevansa valituiksi, on ilmoitettava kirjallisesti ehdokkuudestaan kollegiolle ennen sitä kokousta, jossa valinta on tarkoitus tehdä. 3. Jos yksikään jäsen ei saa vaadittua äänten enemmistöä ensimmäisellä äänestyskierroksella, järjestetään välittömästi toinen äänestyskierros, jossa valitaan kollegion kahden kolmasosan enemmistöllä yksi kahdesta, tai äänimäärän ollessa sama, useammasta ensimmäisellä kierroksella eniten ääniä saaneista jäsenistä. Jos annetuista äänistä ei synny kollegion kahden kolmasosan enemmistöä, järjestetään välittömästi kolmas äänestyskierros, jossa valitaan äänten yksinkertaisella enemmistöllä yksi toisella kierroksella eniten ääniä saaneista. Jos yksikään jäsen ei kolmannella kierroksella saa äänten enemmistöä, katsotaan yhtä paljon ääniä saaneista jäsenistä virkaiältään vanhin valituksi. 4. Kollegio voi kutsua Euroopan unionin toimielimiä edustavan henkilön osallistumaan vaaliin tarkkailijana. 5. Kun puheenjohtaja on valittu, kollegio valitsee varapuheenjohtajat niinikään salaisella lippuäänestyksellä. Valituksi tulevat kaksi eniten ääniä saanutta jäsentä. Muuten varapuheenjohtajanvaalia koskevat samat säännöt kuin puheenjohtajanvaalia. 6. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien toimikausi on kolme vuotta; jäsen voidaan valita samaan tehtävään kerran uudelleen. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien toimikauden lopussa kollegio pitää uudet vaalit edellisten kohtien mukaisia menettelyjä noudattaen. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat toimivat puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan tehtävissä siihen asti kun heidän seuraajansa on nimitetty ja hyväksytty neuvostossa. 7. Jos jäsenvaltio vaihtaa puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan tehtävässä toimivan kansallisen jäsenen toiseen kesken toimikauden tai jos puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja eroaa tai kuolee, vaalit pidetään 2, 3 ja 5 kohdan mukaista menettelyä noudattaen. 4 artikla Puheenjohtajan tehtävät 1. Puheenjohtaja hoitaa hänelle päätöksessä ja tässä työjärjestyksessä nimenomaisesti annettuja tehtäviä kollegion puolesta ja sen alaisuudessa. 2. Puheenjohtaja edustaa Eurojustia. Eurojustin toimiessa kollegiona puheenjohtaja allekirjoittaa kaikki Eurojustin viralliset tiedonannot kollegion puolesta. Puheenjohtajan valtuuksista allekirjoittaa varainhoidollisissa asioissa kollegion puolesta säädetään varainhoitoasetuksessa. 3. Puheenjohtaja kutsuu koolle kollegion kokoukset ja toimii niissä puheenjohtajana sekä päättää kokouspaikoista, -päivistä ja -ajoista, laatii esityslistaehdotuksen, aloittaa ja päättää kokoukset, johtaa keskusteluja ja valvoo tehtyjen päätösten täytäntöönpanoa. Kollegion esityslistalle otetaan kaikki Eurojustin organisaation ja toiminnan kannalta tarpeelliset asiat. Puheenjohtaja ja hallinnollinen johtaja varmistavat, että kollegiolle tiedotetaan kaikista asioista, jotka voivat kiinnostaa sitä. 4. Puheenjohtaja johtaa kollegion työskentelyä ja valvoo hallinnollisen johtajan päivittäistä hallintotyötä. 5. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien ollessa poissa virkaiältään vanhin Eurojustin jäsen hoitaa puheenjohtajan tehtäviä. 5 artikla Varapuheenjohtajien tehtävät 1. Puheenjohtajan ollessa lomalla, poissa tai sairaana hänen sijaisinaan toimivat varapuheenjohtajat, ensimmäisenä se varapuheenjohtaja, joka on ollut Eurojustin jäsenenä pisimpään. Varapuheenjohtajat avustavat puheenjohtajaa tämän tehtävien hoidossa. 2. Varapuheenjohtajat hoitavat puheenjohtajan heille antamia tehtäviä. Puheenjohtaja välittää tietoja kollegiolle ja tärkeissä asioissa kuulee sitä tehtävien jakamisesta varapuheenjohtajien kesken. 3. Varapuheenjohtajat toimivat toistensa sijaisina yhden ollessa lomalla, poissa tai sairaana. 6 artikla Komiteat 1. Kollegio voi perustaa tilapäisiä komiteoita ja nimittää niiden puheenjohtajat ja jäsenet kollegion äänten kahden kolmasosan enemmistöllä ja antaa niiden jäsenten tehtäväksi huolehtia kaikenlaisista asioista, jotka liittyvät Eurojustin oraganisaatiota ja toimintaa koskevien päätösten valmisteluun. 2. Tällä tavoin perustettujen komiteoiden on raportoitava työskentelystään kollegiolle. 3. Kollegio voi päättää valtuuksiensa siirtämisestä jollekin tällaiselle komitealle paitsi, jos päätöksessä nimenomaisesti säädetään, että kollegion on hoidettava jokin tehtävä. Tällöin valtuuksien siirtämispäätöksessä on mainittava tarkkaan siirretyt tehtävät ja mahdolliset velvollisuudet raportoida kollegiolle. 4. Kollegion sihteeri tai hallinnollinen johtaja tai muu hänen yksin tai yhteistyössä puheenjohtajan kanssa nimeämänsä henkilö toimii myös tällaisten komiteoiden sihteerinä; komiteoiden kokoukset kutsuu koolle komitean puheenjohtaja vähintään kaksi päivää ennen niiden pitämistä. 7 artikla Kollegion sihteerin tehtävät 1. Kollegio voi päättää, että se tarvitsee Eurojustin henkilöstön joukosta nimenomaisesti valitun sihteerin. Hallinnollinen johtaja ja puheenjohtaja tekevät tiiviisti yhteistyötä kollegion sihteerin valinnassa. Sihteeri osallistuu kollegion kokouksiin. Hän pitää kokouspöytäkirjaa. 2. Sihteeri tekee tiiviisti yhteistyötä kollegion puheenjohtajan kanssa ja on hallinnollisen johtajan alainen. 3. Sihteerin on täytettävä kollegion vahvistamat vaatimukset, joissa edellytetään, että henkilö: a) on sopiva tehtävän hoitoon; b) on toiminut kollegion edellyttämällä hallinnollisella tasolla; c) on käytettävissä tehtävän suorittamiseen. 4. Sihteeri avustaa puheenjohtajaa tämän kollegioon liittyvissä toimistotehtävissä ja pitää kollegion ja tilapäisten komiteoiden kokouksissa pöytäkirjaa. 8 artikla Kollegion kokoukset 1. Kollegion on pidettävä joka viikko vähintään yksi tavanomainen kokous, ellei toisin päätetä. 2. Kollegion kokoukset eivät ole julkisia, ja keskustelut ovat luottamuksellisia. 3. Tarpeen tullen puheenjohtaja voi kutsua koolle ylimääräisen kokouksen joko omasta aloitteestaan tai jonkin kansallisen jäsenen pyynnöstä. 4. Kollegion puheenjohtaja laatii kutakin kokousta varten esityslistaehdotuksen, jonka sihteeri lähettää muille kollegion jäsenille vähintään kolme päivää ennen kokouksen alkua. Kun koolle kutsutaan ylimääräinen kokous, esityslista lähetetään 24 tuntia ennen kokousta. 5. Esityslistaehdotuksessa on oltava kaikki ne asiat, joiden käsittelyä joku kansallinen jäsen on pyytänyt ennen kokouksen koolle kutsumista, sekä kaikki asiat, joiden käsittelyn puheenjohtaja tai hallinnollinen johtaja katsovat olevan tarpeen. 6. Kollegio hyväksyy kunkin kokouksen alussa esityslistan. Esityslistaehdotukseen voidaan lisätä uusia kiireellisiä asioita ja niistä voidaan keskustella ja äänestää kollegion suostumuksella, mutta jos käsiteltäväksi tulee asia, josta päättäminen edellyttää äänestystä, puheenjohtaja kuulee mahdollisuuksien mukaan haluamallaan tavalla poissaolevia jäseniä. Jos poissaolevia jäseniä on kuultu, on heidän mielipiteensä otettava huomioon. 7. Äänestys suoritetaan kättä nostamalla tai, jos käsiäänestyksen tulos kiistetään, nimeltä mainiten. Kollegion tekemiin päätöksiin tai sopimuksiin ei kirjata äänten jakautumista. Vähemmistön ilmaisemat mielipiteet merkitään kokouspöytäkirjaan, jos jokin kansallinen jäsen sitä vaatii, mutta ne pysyvät luottamuksellisina. 8. Kollegio päättää ottaen huomioon kaikki asianhaarat, ottaako se käsiteltäväksi sille esitetyt asiat. Jos kollegio päättää kahden kolmasosan enemmistöllä olla käsittelemättä jotain asiaa, se ottaa päätöksenteossaan huomioon asiaankuuluvat ensisijaisiksi vahvistetut asiat, ja Eurojust voi käytännön vaikeuksien ilmetessä keskustella pyynnön esittäneen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa siitä, miten asian suhteen olisi paras edetä. 9 artikla Päätösvaltaisuus ja äänestäminen 1. Puheenjohtaja järjestää kollegion työskentelyn siten, että kaikki kollegion jäsenet voivat olla läsnä erityisesti silloin kun on tarkoitus tehdä tärkeitä päätöksiä. Jos kuitenkaan kaikki jäsenet eivät voi olla läsnä, kollegio on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa jäsenistä on läsnä. Jos kollegio ei ole päätösvaltainen, puheenjohtaja jatkaa kokousta, mutta pöytäkirjaan ei merkitä mitään virallisia päätöksiä. Väliaikaiset päätökset vahvistetaan seuraavassa päätösvaltaisessa kokouksessa. 2. Kollegio saa äänestää jostakin asiasta vain, jos puheenjohtaja katsoo, että asiaa on käsitelty riittävästi. 3. Ne päätökset, joiden tekemiseen ei päätöksessä eikä tässä työjärjestyksessä vaadita yksimielisyyttä tai kahden kolmasosan enemmistöä, tehdään kollegion yksinkertaisella enemmistöllä. 4. Kaikki päätöksen nojalla tehdyt sopimukset, jotka on annettava neuvoston hyväksyttäviksi, on tehtävä kollegion äänten kahden kolmasosan enemmistöllä tämän rajoittamatta 3 artiklan 5 kohdan soveltamista. 10 artikla Kokouksiin osallistuminen 1. Kansallisten jäsenten avustajat saavat osallistua kollegion kokouksiin. Jos avustaja on kansallisen jäsenen sijaisena, hän osallistuu kokouksiin täysivaltaisena äänestävänä jäsenenä. Puheenjohtaja tai kollegio voivat päättää, että kokoukseen saavat osallistua ainoastaan äänestävät jäsenet. 2. Puheenjohtaja voi kollegiota kuultuaan sallia keskusteltavina oleviin asioihin erityisen perehtyneiden henkilöiden käyttää puheenvuoron esityslistalla olevista erityisistä asioista. 3. Komission, myös Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), Europolin tai muiden toimielinten ja elinten sekä Euroopan oikeudellisen verkoston yhteysviranomaisten edustajat voivat osallistua kollegion kokouksiin puheenjohtajan kutsusta sekä päätöksessä ja tässä työjärjestyksessä asetetuin edellytyksin. Operatiivisten kokousten osalta tällaisten edustajien osallistumisesta määrätään työjärjestyksen 15-19 artiklassa. Jos kokouksissa ei käsitellä operatiivisia asioita, ei operatiivisia tietoja saa vaihtaa kokouksissa, joihin tällaiset edustajat osallistuvat. Tällaisissa kokouksissa ei saa käsitellä lainkaan operatiivisia asioita tämän rajoittamatta 19 artiklan säännösten soveltamista. 11 artikla Kokouspöytäkirjat 1. Kollegion sihteeri laatii pöytäkirjan jokaisesta pidetystä kokouksesta. Pöytäkirjassa, jonka on valmistuttava periaatteessa kahden päivän kuluessa kokouksen pitämisestä, on oltava ainakin seuraavat tiedot: - osallistujien nimet, - keskusteluselostukset, - kollegion tekemät päätökset. 2. Puheenjohtaja lähettää pöytäkirjaehdotuksen kansallisille jäsenille, jotta kollegio voi sen hyväksyä. 3. Kun kollegio on hyväksynyt pöytäkirjan, puheenjohtaja ja sihteeri allekirjoittavat sen ja se liitetään sihteerin pitämään arkistoon. II LUKU Kansalliset jäsenet 12 artikla Kansallisten jäsenten asema 1. Kunkin kansallisen jäsenen on ilmoitettava puheenjohtajalle ja toisille kansallisille jäsenille omasta toimikaudestaan ja jäsenvaltion hänelle päätöksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti omalla alueellaan antamasta oikeudellisesta toimivallasta ja sen mahdollisista muutoksista. Tähän liittyen puheenjohtaja laatii ja saattaa säännöllisesti ajan tasalle asiakirjan, josta ilmenee kyseinen toimikausi ja oikeudellinen toimivalta ja jäsenvaltioiden kansallisille jäsenilleen antamat oikeudet olla yhteydessä ulkomaisiin oikeusviranomaisiin. Puheenjohtaja toimittaa tämän asiakirjan kansallisille jäsenille. 2. Jos kansallisella jäsenellä on ollut yhteyksiä muihin kuin oman jäsenvaltionsa viranomaisiin, hänen on ilmoitettava kyseisen valtion kansalliselle jäsenelle viipymättä kyseisistä yhteyksistä sekä niiden luonteesta. 13 artikla Kansallisten jäsenten ilmoittamisvelvollisuus 1. Kansallisten jäsenten on ilmoitettava kollegiolle yleisesti kaikista asioista, jotka todennäköisesti kuuluvat Eurojustin toimivaltaan, erityisesti silloin kun niillä saattaa olla vaikutuksia Euroopan unionin tasolla tai ne saattavat vaikuttaa muihin jäsenvaltioihin kuin niihin, joita asia välittömästi koskee. 2. Jos syntyy riita, jossa on mukana yksi tai useampi tehtäviään hoitava kansallinen jäsen, asianomaiset kansalliset jäsenet voivat ilmoittaa asiasta puheenjohtajalle, joka voi kutsua koolle kollegion kiireellisen kokouksen tarkastelemaan kysymystä. II OSASTO OPERATIIVISET SÄÄNNÖT 14 artikla Operatiivinen työ Eurojust hoitaa operatiiviset tehtävänsä seuraavien säännösten mukaisesti. 15 artikla Kollegion operatiivinen työ (I taso) 1. Puheenjohtaja tai kuka tahansa kollegion jäsen, jota asia koskee, voi ehdottaa kollegion kokouksen alussa, että jokin asia otetaan kollegion käsiteltäväksi päätöksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 7 artiklan säännösten mukaisesti. Puheenjohtajan tai asianomaisen kansallisen jäsenen on ilmoitettava tässä yhteydessä kollegiolle valtiot, joita asia koskee, ja perusteltava, miksi määritelty asia kuuluu jonkin päätöksen 4 artiklassa lueteltuun toimivalta-alueeseen. 2. Eurojustin on kirjattava kaikki asiat, jotka sille esitetään. 3. Kollegio päättää, ottaako se asian käsiteltäväksi vai ei. 4. Kollegio tekee vähintään kerran kuukaudessa tilanneanalyysin sen käsiteltävänä olevista operatiivisista asioista. Kansalliset jäsenet, jotka osallistuvat tällaisten asioiden käsittelyyn, antavat kollegiolle omat tilanneraporttinsa, ja pyytävät tarvittaessa asian käsittelyn lopettamista. 5. Kollegio voi jonkin asianomaisen kansallisen jäsenen ehdotuksesta päättää silloin kun asia otetaan käsiteltäväksi tai milloin tahansa sen jälkeen koordinointikokouksen koolle kutsumisesta tämän työjärjestyksen 16 artiklan piiriin kuuluvalla toisella operatiivisella tasolla. Tällaisten kokousten tuloksista ilmoitetaan yleisesti kollegiolle. 16 artikla Jäsenten operatiivinen työ (II taso) 1. Kansallisten jäsenten operatiivinen kokous kutsutaan koolle tarvittaessa, kun kansallisista jäsenistä kaksi tai useampi toimii päätöksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai kun kollegio päättää kutsua koolle toisen tason koordinointikokouksen tämän työjärjestyksen 15 artiklan 5 kohdan mukaisesti. 2. Kokouksiin voivat osallistua kansalliset jäsenet, joita asia koskee, tarvittaessa heidän avustajansa sekä kollegion sihteeri tai muu puheenjohtajan nimeämä ja asianomaisten jäsenten hyväksymä henkilö, jolle on tehty vaadittava luotettavuusselvitys ja joka pitää kokouspöytäkirjaa. Tietystä asiasta kiinnostunut kansallinen jäsen saa osallistua kokoukseen asianomaisten kansallisten jäsenten suostumuksella. 3. Asiat, jotka edellyttävät kollegion päätöstä, toimitetaan sen käsiteltäväksi päätöksen mukaisesti. 17 artikla Erityiset koordinointikokoukset (III taso) 1. Kollegio voi päättää yhden tai useamman kansallisen jäsenen ehdotuksesta kutsua koolle erityisen koordinointikokouksen, joka pidetään seuraavan kohdan säännösten mukaisesti. 2. Tämän tason kokouksiin voivat osallistua asianomaiset kansalliset jäsenet ja tarvittaessa heidän avustajansa, asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä kollegion sihteeri tai muu puheenjohtajan nimeämä, asianomaisten kansallisten jäsenten hyväksymä henkilö, joka pitää kokouksessa pöytäkirjaa. 18 artikla Toimivallan käyttö päätöksen 6 ja 7 artiklan mukaisesti 1. Puheenjohtaja huolehtii siitä, että on olemassa menettelyt sellaisen rekisterin perustamiseksi ja ylläpitämiseksi, johon kirjataan toimivallan käyttö päätöksen 6 ja 7 artiklan mukaisesti. 2. Kun kansallinen jäsen käyttää toimivaltaa tehdäkseen päätöksen 6 artiklan a alakohdan mukaisen pyynnön, hänen on tehtävä se kirjallisesti. Hänen on myös lähetettävä kirjallinen jäljennös pyynnöstä puheenjohtajalle ja jokaisen asianomaisen valtion kansalliselle jäsenelle. 3. Kun kollegio käyttää toimivaltaa päätöksen 7 artiklan a alakohdan mukaisesti, sen on tehtävä se kirjallisesti. Puheenjohtajan on myös lähetettävä kirjallinen jäljennös pyynnöstä jokaisen asianomaisen valtion kansalliselle jäsenelle. 4. Puheenjohtaja huolehtii siitä, että sen jälkeen kun kollegio on esittänyt 7 artiklan a alakohdan mukaisesti pyynnön, kaikki jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten päätöksen 8 artiklan mukaisesti antamat ja Eurojustiin lähetetyt vastaukset kirjataan rekisteriin. 5. Kaikki Eurojustin ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten väliset viestit ja tiedot toimitetaan asianomaisen kansallisen jäsenen välityksellä. 19 artikla Muiden elinten osallistuminen 1. Europolin osallistumisesta operatiivisiin kokouksiin määrätään päätöksen 26 artiklan mukaisesti tehdyissä mahdollisissa sopimuksissa. 2. Euroopan oikeudellisen verkoston yhteysviranomaiset ja yhteystuomarit voivat osallistua kaikkien tasojen operatiivisiin kokouksiin puheenjohtajan kutsusta, jonka hän asianomaisten jäsenten pyynnöstä esittää kollegiota kuultuaan. Euroopan oikeudellisen verkoston nimeämät yhteysviranomaiset kutsutaan säännöllisin väliajoin kollegioon ilmaisemaan näkemyksiään, jakamaan kokemuksia tai keskustelemaan yhteisistä huolenaiheista. Euroopan oikeudellinen verkosto ilmaisee kollegiolle näkemyksensä hallinnollisista ja taloudellisista tarpeistaan. 3. Komissio voi osallistua kokouksiin päätöksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa puheenjohtajan kutsusta ja asianomaisten kansallisten jäsenten hyväksyttyä asian. 4. Kolmansien maiden edustajat voivat osallistua kokouksiin päätöksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa puheenjohtajan kutsusta asianomaisten kansallisten jäsenten hyväksyttyä asian. 5. Kun operatiivisissa kokouksissa käsitellään asioita, joilla on tarkoitus koordinoida yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevia tutkinta- ja syytetoimia, OLAF voi osallistua niihin puheenjohtajan kutsusta, jonka hän asianomaisten kansallisten jäsenten aloitteesta esittää. OLAFin osallistumisesta sen omasta pyynnöstä säädetään päätöksen 26 artiklan 3 kohdassa. III OSASTO SUHTEET PERUSSOPIMUKSILLA PERUSTETTUIHIN TAI NIIHIN PERUSTUVIIN TOIMIELIMIIN 20 artikla Euroopan parlamentti Eurojust pitää yllä tarpeellisia viestintäkanavia Euroopan parlamenttiin päätöksen mukaisesti. 21 artikla Euroopan komissio 1. Eurojust pitää yllä säännöllisiä suhteita komissioon päätöksen 11 artiklan säännösten mukaisesti, jotta komissio voi osallistua Eurojustin työhön yleisiin kysymyksiin liittyvissä asioissa ja erityisesti talousarvioasioissa sekä kysymyksissä, jotka kuuluvat sen toimivaltaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio voi Eurojustin esittämästä kutsusta esittää näkemyksensä kollegiolle Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen mukaisesti sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa. 2. Kollegio tiedottaa komissiolle säännöllisin väliajoin tehtäviensä hoitamisen yhteydessä havaitsemistaan rikosoikeuden alan oikeudellisen yhteistyön keskeisistä ongelmista, jotta komissio voisi laatia suosituksia, antaa lausuntoja tai ehdottaa neuvostolle aloitteita, joita se pitää asianmukaisina rikosoikeuden alan oikeudellisen yhteistyön parantamiseksi jäsenvaltioiden välillä tämän kuitenkaan vaikuttamatta muihin komission kanssa tehtyihin käytännön järjestelyihin. 3. Kollegio kutsuu komission periaatteessa tavanomaisiin kokouksiin kuukausittain kokemustenvaihtoa, neuvonantoa ja muiden kuin operatiivisten tietojen vaihtoa varten. Kokouksissa vaihdetaan tietoja yleisistä asioista sekä Eurojustin ja komission toimista ja hankkeista. Eurojust tekee ennen kutakin kokousta ja mieluiten viikkoa ennen kokousta komissiolle esityslistaehdotuksen. Komissiolta pyydetään ehdotuksia esityslistalle otettaviksi asioiksi. Kokouksen alussa hyväksytään esityslista sekä siihen hyväksytyt uudet kohdat. Kollegio kutsuu tarvittaessa komission ylimääräisiin kokouksiin. 4. Tutkinta- ja syytetoimien koordinoinnissa Eurojustin on erityisesti harkittava, tuleeko käsiteltäväksi asia, joka liittyy komission toimivaltaan ja jonka osalta kollegio voisi pyytää komissiolta asiantuntija-apua tai tietojen vaihtamista. 5. Komissiolla ei ole oikeutta tutustua operatiivisiin tietoihin. 22 artikla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) Päätöksen 26 artiklan 3 kohdan mukaisesti Eurojustin on luotava Euroopan petostentorjuntaviraston kanssa tiivis yhteistyö ja pidettävä sitä yllä: 1. Kun Eurojust muissa kuin 19 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa tekee aloitteen yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevan tapauskohtaisen yhteistyön tekemiseksi OLAFin kanssa, sen on tarkistettava vastaavien kansallisten jäsenten välityksellä, etteivät asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset vastusta yhteistyötä. 2. Jos OLAF toivoo yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevan tapauskohtaisen yhteistyön tekemistä Eurojustin kanssa, kollegion on tarkistettava vastaavien kansallisten jäsenten välityksellä, etteivät asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset vastusta yhteistyötä. 3. Eurojustin ja komission (OLAF) välillä voidaan tehdä yhteisymmärryspöytäkirja muista tarpeellisista käytännön järjestelyistä päätöksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti Eurojustin ja komission (OLAF) välistä yhteistyötä varten. Yhteisymmärryspöytäkirjaan on sisällyttävä järjestelyjä tietojen vaihtamiseksi OLAFin kanssa asiaankuuluvissa tapauksissa päätöksen mukaisesti. 23 artikla Europol Eurojustin ja Europolin välisistä suhteista määrätään sopimuksessa, jonka neuvosto hyväksyy päätöksen 26 artiklan mukaisesti. IV OSASTO HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT 24 artikla Hallinnollinen johtaja 1. Hallinnollinen johtaja ehdottaa kollegiolle Eurojustin organisaation ja toiminnan kannalta tärkeitä toimenpiteitä. 2. Valintalautakunta, jonka muodostavat kolme kansallista jäsentä ja tarvittaessa ja kollegion niin päätettyä aiempi hallinnollinen johtaja, jos hän ei asetu uudelleen ehdokkaaksi, tai joku muu henkilö, joka voi olla johdon konsultti tai muu henkilö, jolla on erityistä kokemusta johtavien toimihenkilöiden valinnasta, valitsee ehdokkaat, haastattelee heitä, esittää kollegiolle ehdokasluettelon ja antaa suosituksen valittavaksi ehdokkaaksi. Valintalautakunta voi ehdottaa kollegiolle tapaa, jolla hakumenettely suoritetaan, ja päättää, montako ehdokasta hakumenettelyn johdosta kutsutaan haastatteluun. 3. Hakijoilta edellytetään akateemista tutkintoa, kielitaitoa, hallinnollisen johtajan tehtävissä tarvittavaa riittävää kokemusta oikeudellisten ja taloudellisten asioiden hoidosta sekä johtamiskokemusta. Hakijan on oltava jonkin jäsenvaltion kansalainen. 4. Kollegio voi erottaa hallinnollisen johtajan. Kuka tahansa Eurojustin jäsen voi aloittaa erottamismenettelyn esittämällä siihen perustelut. Puheenjohtaja toimittaa erottamisehdotuksen hallinnolliselle johtajalle, jotta tämä voi esittää kantansa puheenjohtajalle kahdeksan päivän kuluessa. Puheenjohtaja raportoi asiasta kollegiolle. Päätös hallinnollisen johtajan erottamisesta tehdään kollegion äänten kahden kolmasosan enemmistöllä. 25 artikla Eurojustin henkilöstö 1. Kollegio hyväksyy hallinnollisen johtajan ehdotuksesta henkilöstötaulukon kyseessä olevaa varainhoitovuotta varten. 2. Hallinnollinen johtaja ottaa Eurojustin palvelukseen henkilöstöä henkilöstötaulukon mukaisesti tai kollegion 28 artiklan nojalla tekemän erityisen päätöksen mukaisesti. 3. Henkilöstötaulukossa esitettyjen Eurojustin toimien täyttäminen on annettava kollegion hyväksyttäviksi ja niitä täytettäessä arvioidaan tehtävien luonne ja tärkeys ja otetaan huomioon hakijalta vaadittavat tiedot ja aiempi kokemus. 4. Hallinnollinen johtaja käyttää henkilöstöön nähden nimitystoimivallan haltijalle kuuluvia toimivaltuuksia. Kollegion on hyväksyttävä asiaankuuluvat säännöt tämän kohdan täytäntöönpanoa varten. V OSASTO HENKILÖTIETOJEN KÄSITTELYÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET 26 artikla Henkilötiedot Työjärjestystä täydennetään päätöksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti erillisellä päätöksellä, joka koskee henkilötietojen käsittelyä ja tietosuojaa. VI OSASTO MUUT SÄÄNNÖKSET 27 artikla Työjärjestyksen tarkistaminen Tätä työjärjestystä muutettaessa on noudatettava samoja päätöksessä vahvistettuja menettelyjä kuin sitä hyväksyttäessä. 28 artikla Voimaantulo Tämä työjärjestys tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on lopullisesti hyväksytty neuvostossa. (1) Eurojustin kollegio hyväksyi tämän työjärjestyksen yksimielisesti kokouksessaan 30. toukokuuta 2002 ja neuvosto 13. kesäkuuta 2002. (2) EYVL L 63, 6.3.2002, s. 1.