94/918/EY: Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, erityisestä tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta ohjelmasta, joka toteutetaan Euroopan unionin osalta yhtäältä TTK:n ja toisaalta kilpailullisen lähestymistavan piiriin kuuluvin keinoin ja joka on suunnattu yhteisön politiikkojen tieteelliseksi ja teknologiseksi tueksi (1995-1998)



Virallinen lehti nro L 361 , 31/12/1994 s. 0114 - 0131

Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 29 s. 0256

Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 29 s. 0256



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, erityisestä tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta ohjelmasta, joka toteutetaan Euroopan Unionin osalta yhtäältä TTK:n ja toisaalta kilpailullisen lähestymistavan piiriin kuuluvin keinoin ja joka on suunnattu yhteisön politiikkojen tieteelliseksi ja teknologiseksi tueksi (1995 - 1998) (94/918/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo, että Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksellä 1110/94/EY(4) neljännen Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan toiminnan (jäljempänä 'TTK`') puiteohjelman ajanjaksolle 1994 - 1998, jossa määritellään erityisesti Euroopan yhteisön toimet, jotka toteutetaan toisaalta suorin toimenpitein ja toisaalta kilpailulliseen lähestymistapaan kuuluvin keinoin, ja jotka on tarkoitettu tukemaan sen politiikkoja tieteellisesti ja teknologisesti; tämä päätös tehdään kyseisen päätöksen johdanto-osassa esitettyjen syiden perusteella, perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön kussakin toimenpidekokonaisuudessa kehitetyin erityisohjelmin; kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista, Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) johtaa TTK:n suoraa toimintaa; kyseessä ovat tutkimusten institutionaaliset toimet, joiden suorittamiseen YTK on pätevä ja joita varten sillä on erityiset, yhteisössä ainutlaatuiset laitokset, ja se toteuttaa yhteisön tieteellisiä ja teknologisia tukitoimia jotka edellyttävät YTK:n puolueettomuutta, neuvosto toteuttaa kilpailullisella lähestymistavalla ja asiakas-tavarantoimittajasuhteen avulla muita yhteisön politiikkojen määrittämiselle ja toteuttamiselle tärkeitä tieteellisen ja teknologisen tukitoiminnan muotoja, jotka eivät vaadi YTK:n puolueettomuutta, suoran toiminnan toteuttamiseen arvioidut tarvittavat varat ovat 600 miljoonaa ecua, ja kilpailullisella lähestymistavalla toteutettavaan tieteelliseen ja teknologiseen tukitoimintaan tarvittavat varat 128 miljoonaa ecua; budjettivallan käyttäjät antavat määrärahan jokaista tilivuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu ja päätöksen 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa ilmoitettujen edellytysten mukaisesti, yhteisön TTK-toiminnan neljännen puiteohjelman sisällöstä on määrätty läheisyysperiaatteen mukaisesti; tässä erityisohjelmassa täsmennetään kyseisen periaatteen mukaisen toiminnan sisältö suorien toimenpiteiden ja kilpailulliseen lähestymistapaan kuuluvien toimien osalta, jotka on tarkoitettu yhteisön politiikan tieteelliseksi ja tekniseksi tueksi, päätöksessä 1110/94/EY määrätään, että yhteisön toiminta on perusteltua, jos tutkimus muun muassa myötävaikuttaa yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittumiseen sekä edistää kokonaisuudessaan sen sopusointuista kehitystä pyrkien samalla tieteelliseen ja tekniseen laatuun; tämän ohjelman katsotaan edistävän näiden tavoitteiden toteuttamista, tämä ohjelma voi merkittävästi edistää kasvun uudelleen käynnistämistä, kilpailukyvyn parantamista ja työllisyyden kehittämistä yhteisössä, kuten esitetään kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa Valkoisessa kirjassa; siksi on edistettävä muiden yhteisön politiikkojen kannalta tärkeiksi katsottuja ennen standardointia tehtäviä tutkimustöitä, osana suoria toimenpiteitä yhteisön politiikkaa tukevien tieteellisten ja teknologisten toimien on oltava yhteisön politiikan mukaisia tämän ohjelman toteuttamisen ajan, YTK voi myös osallistua muiden erityisohjelmien yhteydessä toteutettuihin muihin kuin suoriin toimiin samalla tavoin kuin jäsenvaltiossa tai ohjelmaan liittyneessä valtiossa sijaitseva kolmas osapuoli, komission on valvottava, että suorin toimenpitein ja epäsuorin toimenpitein toteutetut tutkimustoimet vastaavat toisiaan, YTK voi myös osallistua kilpailullisella perusteella mihin tahansa muuhun yhteisön toteuttamaan toimintaan sekä tehdä tutkimusta kolmannelle osapuolelle, perustutkimusta on kannustettava, YTK voi olla edistämässä yhteisön toimenpiteitä, erityisesti tietotekniikan, teollisuus- ja materiaaliteknologian, standardoinnin, mittauksen ja testauksen, maatalouden ja kalatalouden, ympäristön ja ilmaston, muun kuin ydinenergian, kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen, tutkimustulosten levittämisen ja niiden hyödyntämisen sekä maasta toiseen siirtyvän teknologian aloilla, YTK voi laboratorioidensa ja laitostensa ansiosta tehokkaasti edistää tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuuden lisäämistä, ja siksi on kannustettava laboratorioiden ja yksityisten ja julkisten tiedeinstituuttien yhteistyötä kaikissa jäsenvaltioissa, YTK voi edistää muita eurooppalaisia tutkimushankkeita, mukaan luettuna Eureka; YTK:n olisi oltava tiiviimmin mukana verkostoissa ja yhtymissä kaikkien jäsenvaltioiden jäsenten kanssa, sekä yhteisöllisissä että kilpailullisissa toimissaan; sen tulisi erityisesti olla liikkeelle panevana voimana kaikkien yhteisön alueella sijaitsevien laboratorioiden ja tutkimusinstituuttien välisten suhteiden vahvistamisessa, on otettava huomioon, että Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenvaltiot, jotka kuuluvat Euroopan talousaluesopimuksen (ETA) piiriin, voivat osallistua täysipainoisesti tähän erityisohjelmaan, tämän toimintaohjelman täytäntöönpanemiseksi saattaa olla tarkoituksenmukaista toteuttaa kansainvälisiä yhteistyötoimia kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa, on syytä tutkia mahdollisten toimintaohjelmaan liittyvien teknologisten vaarojen yhteiskunnallis-taloudellisia vaikutuksia, yhtäältä olisi valvottava jatkuvasti ja järjestelmällisesti tämän toimintaohjelman toteutumista, jotta sitä tarvittaessa sovellettaisiin tieteelliseen ja teknologiseen kehitykseen kyseisellä alalla; toisaalta kohtuullisen ajan kuluessa olisi ryhdyttävä kyseisen toimintaohjelman toteutumisen itsenäiseen arviointiin siten, että toimitetaan kaikki viidennen TTK-puiteohjelman tavoitteiden määrittämiseksi tarvittavat tiedot; tämän toimintaohjelman päättyessä olisi suoritettava tulosten lopullinen arviointi suhteessa tässä päätöksessä määrättyihin tavoitteisiin, ja tulokset olisi toimitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä yhteiskunnallis-taloudelliselle komitealle, YTK:n hallintoelimellä on tärkeä tehtävä yhteisön tutkimuskeskuksen toiminnassa ja sen toiminnan toteuttamisessa, kilpailulliseen lähestymistapaan kuuluvan tukitoiminnan tarkoitus on vastata yhteisön politiikan toteuttamisessa ilmeneviin tarpeisiin; mahdollisimman suuren joustavuuden varmistamiseksi komission on voitava ryhtyä toivottuihin toimiin mukauttaakseen näitä toimenpiteitä, komissio määrittää vastuualueet erityisesti näitä toimia varten määrätyistä taloudellisten varojen myöntämisestä kyseessä olevan toiminnan alan mukaan; varat myönnetään kilpailukyvyn perusteella, tieteen ja teknologian tutkimuskomiteaa (Crest) on kuultu, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Teknologiseen tutkimukseen ja kehitykseen liittyvästä erityisohjelmasta, joka toteutetaan: - YTK:n toimesta pääasiallisesti suoran toiminnan keinoin, - kilpailullisen lähestymistavan piiriin kuuluvalla toiminnalla, joka tähtää yhteisön politiikan tieteelliseen ja teknologiseen tukemiseen, on päätetty tammikuun 1 päivän 1995 ja joulukuun 31 päivän 1998 väliselle ajanjaksolle. I jakso Suora toiminta (YTK) 2 artikla 1 Suoraan toimintaan kuuluu tieteellinen yhteisön tutkimustyö ja yhteisön tieteellinen ja teknologinen tukitoiminta. 2 I liitteen A osastossa kuvatut yhteisön tutkimustoiminnat ovat sellaisia, että YTK on pätevä niiden suorittamiseen ja sillä on niitä varten erityiset, yhteisössä ainutlaatuiset varustukset joilla edistetään yhteisön TTK politiikan toteuttamista. Ne toteutetaan varmistaen, että ne täydentävät muita neljännessä puiteohjelmassa olevia vastaavia epäsuoria toimia. 3 I liitteen B osastossa kuvatut yhteisön toimintojen tieteelliset ja teknologiset toimet ovat toimia, jotka ovat tarpeellisia yhteisön politiikkojen kehittämiselle ja toteuttamiselle ja niiden komissiolle perustamissopimuksen perusteella määrättyjen tehtävien suorittamiselle, jotka vaativat YTK:n puolueettomuutta. 3 artikla 1 YTK osallistuu yhteisön tutkimustyön, teknologian kehittämisen ja esittelyn toteuttamiseen tietotekniikan, teollisuus-ja materiaaliteknologian, standardoinnin, mittauksen ja testauksen, ympäristön ja ilmaston, maatalouden ja kalastuksen, muun kuin ydinenergian, kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen, sekä esitutkimustyön alalla. 2 Se osallistuu myös yhteisön toiminnan toteuttamiseen tutkimustyön tulosten, teknologisen kehityksen ja esittelytyön levittämiseksi ja hyödyntämiseksi. 4 artikla 1 YTK:n toiminnan talousarvio tämän ohjelman osalta on 600 miljoonaa ecua. 2 Varojen alustava jakautuminen esitetään liitteessä II. 3 Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrärahat jokaista varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu ja päätöksen 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa esitettyjen edellytysten mukaisesti, ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet. Jos hyväksytään lisärahoitus neljättä puiteohjelmaa koskevan päätöksen 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti, YTK saa suhteellisen osuuden, joka vastaa sen osuutta nykyisestä neljännestä puiteohjelmasta sillä ehdolla, että arvioituaan asiaa, Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät tyydyttävänä YTK:n toteuttamaa kehitystä kohti avoimempaa kilpailua. 5 artikla 1 Yhteisön taloudellista osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt täsmennetään päätöksen 1110/94/EY liitteessä IV. 2 Liitteessä III esitetään tämän ohjelman toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka poikkeavat 1 kohdassa tarkoitetuista yksityiskohtaisista säännöistä. 6 artikla Komissio on vastuussa suoran toiminnan toteuttamisesta, ja turvautuu siinä YTK:n apuun. Tässä komissiota avustaa YTK:n hallintoelin (jäljempänä "hallintoelin"). 7 artikla 1 Varmistaakseen erityisesti ohjelman täytäntöönpanon taloudellisen kannattavuuden komissio valvoo jatkuvasti ja järjestelmällisesti hallintoelimen avustuksella ohjelman edistymistä liitteessä I lueteltuihin ja työohjelmassa yksityiskohtaisesti esitettyihin tavoitteisiin nähden. Se arvioi erityisesti ovatko tavoitteet, asioiden tärkeysjärjestys ja taloudelliset voimavarat aina mukautetut tilanteen kehitykseen. Valvonnan tulosten perusteella se tekee tarvittaessa ehdotuksia tämän ohjelman mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. Neuvosto muokkaa tarvittaessa yhteisön tieteellisiä ja teknisiä tukitoimia, jotta ne vastaisivat kyseessä olevien yhteisön politiikkojen tarpeita. 2 Joka vuosi ennen huhtikuun 15 päivää komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen YTK:n toiminnan toteuttamisesta. Kertomukseen liitetään YTK:n vuosikertomuksessa olevia hallintoelimen huomioita. Hallintoelin voi myös komission välityksellä esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle erillisen raportin kaikista YTK:n toiminnan toteuttamista koskevista näkökohdista. 3 Edistääkseen päätöksen 1110/94/EY 4 artiklan 2 kohdassa määrättyä yhteisön toimien kokonaisvaltaista arviointia komissio teettää, kuultuaan hallintoelintä mainitussa kohdassa määrätyn aikataulun mukaisesti, pätevillä riippumattomilla asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion YTK:n toimista tämän ohjelman kattamilla aloilla ja hallinnosta kyseistä arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana. Tämän arvioinnin tulokset annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle. 4 Komissio teettää hallintoelintä kuultuaan tämän ohjelman päätteeksi itsenäisen loppuarvioinnin tuloksista suhteessa neljännen puiteohjelman liitteessä III ja tämän päätöksen liitteessä I määriteltyihin tavoitteisiin. Kertomus loppuarvioinnista toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous-ja sosiaalikomitealle. 8 artikla Tehokkaan yhteistyön varmistamiseksi YTK:n yhteisön tutkimustoimien ja muiden neljännessä puiteohjelmassa määrättyjen toimien välillä, järjestetään järjestelmällistä näkemysten vaihtoa YTK:n, mukaan lukien sen hallintoelin, sekä erityisohjelmien komiteoiden välillä, kunkin vastuualueet huomioonottaen. 9 artikla Komissio voi hallintoelimen tukemana yhteisen edun nimissä pyytää YTK:ta toteuttamaan projekteja yhdessä kolmansissa maissa olevien oikeudellisten yksiköiden kanssa, silloin kun niiden osallistuminen todella edistää YTK:n yhteisön tutkimustoimien toteuttamista. Kolmansien maiden juridisten yksikköjen osallistumiselle ei voida myöntää yhteisön varoja tässä ohjelmassa. II Jakso Kilpailulliseen lähestymistapaan kuuluva toiminta, joka on tarkoitettu yhteisön politiikan tieteelliseksi ja teknologiseksi tueksi 10 artikla Neuvosto toteuttaa kilpailullisella lähestymistavalla ja asiakas-tavarantoimittajasuhteen avulla muita yhteisön politiikan määrittämiselle ja toteuttamiselle tärkeitä tieteellisen ja teknologisen toiminnan muotoja, jotka eivät vaadi YTK:n puolueettomuutta. Nämä toiminnat esitetään liitteessä IV. 11 artikla 1 Tässä jaksossa määrättyjen toimenpiteiden toteuttamiseksi arvioitu vaadittava summa on 128 miljoonaa ecua. 2 Varojen alustava jakautuminen esitetään liitteessä V. 3 Budjettivallan käyttäjät vahvistavat määrärahat jokaista varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu ja päätöksen 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa esitettyjen edellytysten mukaisesti, ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet. 12 artikla 1 Yhteisön taloudellista osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt täsmennetään päätöksen 1110/94/EY liitteessä IV. 2 Yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen osallistumista sekä tulosten levittämistä koskevat säännöt määritellään perustamissopimuksen 130 artiklan j kohdassa määrättyjen toimenpiteiden mukaisesti. 3 Liitteessä VI esitetään tämän ohjelman toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka poikkeavat 1 ja 2 kohdissa tarkoitetuista yksityiskohtaisista säännöistä. 13 artikla 1 Komissio valvoo jatkuvasti ja järjestelmällisesti ohjelman tämän jakson etenemistä suhteessa yhteisön politiikkojen tarpeisiin. Se arvostaa erityisesti päämäärien, prioriteettien ja taloudellisten varojen suhteuttamista tilanteen kehittymiseen. Se ryhtyy tarvittaessa toimiin mukauttaakseen nämä toimenpiteet valvonnan tulosten mukaisesti. 2 Komissio esittää aina vuoden alussa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa on tiedot kuluneen vuoden aikana suoritetuista toimista, sekä kuluvan vuoden toimintasuunnitelman. 14 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 1994. Komission puolesta Puheenjohtaja A. MERKEL (1) EYVL N:o C 228, 17.8.1994, s. 219 ja EYVL N:o C 262, 20.9.1994, s. 30 (2) EYVL N:o C 205, 25.7.1994, s. 316 (3) Lausunto on annettu 14.7.1994 (4) EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1 LIITE I OHJELMAN TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA SISÄLTÖ Tämä erityinen toimintaohjelma kuvastaa täysin neljännen puiteohjelman suuntaviivoja, soveltaa sen valintaperusteita ja täsmentää sen tieteelliset ja teknologiset tavoitteet. Mainitun puiteohjelman liitteen III, ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden 1. C, 2. B, 3. A, 3. B, 4. C, 5 ja 7. A kohdat ovat erottamaton osa tätä ohjelmaa. Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) johtaa strategista ja johdettua tutkimustyötä. Se yhdentyy siten osaksi Euroopan tiedettä ja teknologiaa. YTK edistää myös yhteisön eri politiikkojen kehittämisen ja täytäntöön panemisen kannalta tärkeiden tieteellisten ja teknologisten perusteiden luomista. Tieteenalan kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä Valkoisessa kirjassa määriteltyjen prioriteettien mukaisesti YTK:n tieteen ja teknologian alalla johtamat toimet vastaavat koko yhteisön, sen laitosten ja jäsenvaltioiden tarpeisiin seuraavien päämäärien osalta: - edistää Euroopan teollisuuden tieteellistä ja teknologista perusosaamista ja suosia sen kansainvälisen kilpailukyvyn kehitystä; - antaa tarpeellinen itsenäinen tieteellinen pätevyys toteuttaa yhteisön politiikkoja ja perustamissopimuksen komissiolle määräämiä tehtäviä; - antaa yhteisön laitoksille tieteellisiä ja teknologisia palveluja ja asettaa sen pätevyys ja tieteelliset ja tekniset laitokset julkisten ja yksityisten järjestöjen saataville; - edistää uusien teknologioiden yleisön turvallisuutta koskevien ominaisuuksien kehittämistä; - edistää ympäristötuhojen arvioimisen kehittymistä ja ympäristönsuojelua; - vähentää jäsenvaltioiden välisiä tieteellisiä ja teknologisia eroja. YTK:n tärkeimpänä voimavarana on oltava sen työn eurooppalainen ulottuvuus. Sen toiminnalle on oltava ominaista poikkitieteellinen lähestymistapa, joka perustuu sen pätevyydelle lukuisilla aloilla. Poikkitieteellisyys heijastuu sen laitosten käsittelemien alojen moninaisuudessa ja on takeena sen kyvystä vastata uusiin haasteisiin. YTK:n pätevyyden ja yhteisön politiikkojen muotoilemiseen ja toteuttamiseen liittymisen ansiosta se edistää kansallisten, yhteisön ja eurooppalaisten toimien yhdentymistä. Se pyrkii erityisesti vahvistamaan yhteyksiä laboratorioiden ja tutkimusinstituuttien välillä kaikkialla yhteisössä, ja voi toimia polttopisteenä aloilla, joilla se on pätevä. Lisäksi se osallistuu asiaan kuuluviin Eurekan projekteihin. Tämän moninaisuuden ei kuitenkaan pidä johtaa toimeksi otettujen töiden liialliseen hajaannukseen. Laiminlyömättä asiakkaidensa odotuksia keskuksella ja sen johtavilla virkamiehillä on oltava selvä kuva YTK:lle sopivista tieteellisistä ja teknisistä suuntaviivoista, ja kyettävä pitämään yllä tasapaino, jotta taataan, että hyväksytyt toimet ja sopimukset voidaan toteuttaa riittävän hyvin milloin tahansa, sekä laadun että määrän osalta. Tässä hengessä on myös syytä korostaa, että tietyt toiminnat ovat luonteeltaan laaja-alaisia: ympäristönsuojeluun viittaavaa toimintaa voi olla myös muilla aloilla kuin "Ympäristö"-nimikkeen alla. Näin on myös esimerkiksi työympäristöä koskevilla aloilla. YTK toteuttaa kahden luokan alaan kuuluvia töitä: - yhteisön tutkimustyö ja - yhteisön tiede- ja teknologinen toiminta, joka tukee yhteisön politiikkoja. A. YHTEISÖN TUTKIMUSTYÖ Nämä tutkimuksen, teknologisen kehityksen ja esittelyn toimintamuodot, joita varten YTK:lla on pätevyys, ja erityiset, ainutlaatuiset laitokset yhteisössä, edistävät yhteisön tutkimuspolitiikkaa. Teollisuusteknologia YTK:n panos tällä alalla tähtää eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseen läheisessä yhteistyössä vastaavien kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien ohjelmien kanssa. YTK keskittyy ennen standardointia tehtävään tutkimukseen, joka poikkeuksia lukuunottamatta toteutetaan tämän tyyppisestä tutkimustyöstä kiinnostuneiden eurooppalaisten järjestöjen kanssa joilla on siihen pätevyys, sekä yhteistyössä standardointijärjestöjen, erityisesti Euroopan standardointikomitean (CEN) kanssa. Tämä takaa teollisuuden yleisten tarpeiden huomioon ottamisen alusta alkaen. 4 linja: Teollisuusteknologiat ja materiaaliteknologiat Materiaalitutkimus suuntautuu pääasiassa jäljempänä mainituille aloille, jotka edustavat standardointia edeltävää vaihetta, ja ovat tärkeä voimavara laajavaikutteisena teknologiana puhtaita teknologian aloja korostaen: - keramiikka, metallit ja komposiitit: prosessien kehittäminen, teknisten rajapintojen ja liitosten tutkiminen, teknologisten ominaisuuksien parantaminen, luonnehtiminen ja esittely; - teknisten rajapintojen ominaispiirteiden määrittäminen ja muuttaminen; ionien implantaatio, lasersäde, suojaeristys, muut kuin tuhoavat arviointikeinot; - ennen standardointia tapahtuva, materiaalien kierrätettävyysnormeihin tähtäävä tutkimus, johon liittyy kierrätettävien materiaalien tiedoston kehittäminen (materiaalien ekologinen luonnehdinta ja käyttöiän arviointi). Näillä töillä pyritään saavuttamaan läheisessä yhteistyössä niiden kansallisten laboratorioiden kanssa, joita asia koskee, tarvittavat tieteelliset tiedot materiaalien teolliseen käyttöön, ja antamaan standardointijärjestöille välttämättömät tiedot normiston luomiseen alalla. Lisäksi jatketaan teknisten kojeiden luotettavuutta ja käyttöikää ainetta rikkomattomien testausmenetelmien avulla tutkivien menetelmien kehittämistä niiden osien tarkastustekniikoiden ja hyväksymismenettelyjen yhtenäistämiseksi. Näitä töitä jatketaan jo vuosia toimineissa laboratorioverkostoissa, joita laajennetaan vähitellen tarpeen mukaan. 5 linja: Mittaus ja testaus Tämä toiminnan ala on suorassa yhteydessä standardointiin. Siihen sisältyy: a) ennen standardointia tapahtuva korkealaatuisten vertailumateriaalien ja vertailumittausten tutkimus sekä standardointitutkimus erityisesti seuraavilla aloilla: - korkealaatuisten vertailumateriaalien valmistelu, luonnehdinta ja varmentaminen; kansainvälisiä vertailukokeita tullaan käyttämään asiaankuuluvan laadunvarmistuksen takaamiseksi ja yhdenmukaistamisen helpottamiseksi; - yhteisen tieteellisen perustan luominen kemiallisille vertailumitoille; - perustietojen mittaaminen ja arviointi, niiden laadun parantaminen ja täsmentäminen saatavilla olevien kokeellisten laitteistojen avulla sekä käyttämällä hyväksi eurooppalaista ja kansainvälistä yhteistyötä erityisesti verkostoja hyödyntäen. Yhteisössä valmistetun vertailumateriaalin jakelun varmistaa mittajärjestelmien ja vertailumateriaalien Instituutti (IRMM). IRMM:n erittäin tarkkojen mittojen luomisessa saavuttamat tulokset ovat tuoneet sille tietolähdekeskuksen arvon. IRMM:n johtamat kansainväliset mittausmenetelmäkampanjat tarjoavat yhteisön laboratorioverkostossa oleville laitoksille mahdollisuuden saada puolueeton ja luotettava arvio omista mittajärjestelmistään. Tätä toimintaa laajennetaan kohtuullista korvaussummaa vastaan mihin tahansa kolmannen valtion laboratorioon; b) rakenteellisen turvallisuuden ja luotettavuuden ennen standardisointia tapahtuva tutkimus, joka on tarkoitettu parantamaan maanrakennustöiden rakennevaatimuksia standardien kehittämiseksi (Eurocodes), erityisesti ottamalla huomioon maanjäristykset sekä Euroopan teollisuuden rakentamisteknologia. Jäsenvaltioiden järjestöjen vuodesta 1989 kokoontunut Euroopan rakenteellisen mekaniikan laboratorioiden yhdistys jatkaa tutkimusta. Testatakseen maanrakennustöitä ja teräksestä, betonista, tiilestä ja komposiiteistä valmistettuja teollisia rakenteita ainetta tuhoavien dynaamisten testien avulla, YTK on kehittänyt ELSA (European Laboratory for Structural Assessment) -koeseinän ja LDTF:n (Large Dynamic Test Facility), jotka ovat ainutlaatuisia Euroopassa. Ympäristö 6 linja: Ympäristö ja ilmasto YTK:n suorien toimien täydentävän tehtävän optimoimiseksi "Ympäristö ja ilmasto"-erikoisohjelmassa, taataan läheinen yhteistyö YTK:n ohjelmien johtajien ja muiden PO XII johtajien välillä työohjelman ja ohjelmien johdon valmistamiseksi ja toteuttamiseksi. Näiden tutkimusalojen tavoitteet luetellaan seuraavan kustannustenjakoperiaatteella rahoitettavan 1994-1998 erikoisohjelman otsakkeiden mukaisesti. Teema A: Luonnonympäristö, ympäristön laatu ja globaalit muutokset Euroopan yhteisön olisi merkittävästi edistettävä globaaleja muutoksia tutkivia kansainvälisiä toimenpiteitä, erityisesti osallistumalla tieteellisen yhteisön vireille panemiin aloitteisiin, kuten kansainväliseen geosfääri-biosfääri ohjelmaan (IGBP) - Euroopan IGAC:n (International Global Atmospheric Chemistry) Projektitoimiston (EIPO) toimintaa jatketaan Isprassa IGBP:tä varten -, maailmanlaajuiseen ilmaston tutkintaohjelmaan (WCRP), ja Human dimensions -ohjelmaan (HDP). YTK tukee Enrich-verkostoa antamalla sen saataville globaaleja muutoksia koskevat tieteelliset tutkimuksensa. Verkoston on yhtälailla edistettävä kehitysmaiden tutkimusvoimavarojen kehittymistä, erityisesti - muttei ainoastaan - Afrikassa ja Välimeren alueella; sen on myös tuettava Keski- ja Itä-Euroopan maita. Enrich on toteutettava YTK:n omalla tuella, kustannustenjakoperiaatteella toimivilla projekteilla ja muiden yhteisön mekanismien avulla. Teema A, I alue: Ilmaston muutokset ja niiden seuraukset luonnonvaroille YTK:n toiminta seuraavassa teeman C alla lueteltujen kaukohavainnointitekniikoiden soveltamisessa koskee myös tätä aluetta, erityisesti vaikutusta maatalouteen, metsiin, luonnonympäristöön, maavaroihin ja Euroopan aavikoitumiseen. Teema A, II alue: Ilman fysiikka ja kemia, vuorovaikutus biosfäärin kanssa jaympäristön muutosten mekanismit Tutkimusala: Ilmassa tapahtuvat prosessit Tavoitteena on edistää Euroopassa troposfäärissä ja stratosfäärin alaosassa tapahtuvien ihmisen aiheuttamien ja luonnollista alkuperää olevien päästöjen ilmastokemiallisten ilmastohäiriöiden arviointia. Teema C:n alla luetellut kaukohavainnointitekniikoiden soveltamista koskevat YTK:n toimet edistävät myös tätä tavoitetta. Työt kuuluvat kansainvälisten yhteistyöohjelmien piiriin, kuten kansainvälinen geo (IGBP) ja GAY (Global Atmosphere Watch). Stratosfäärikemian ja otsonikerroksen vähenemisen tutkimisen alalla tärkeitä aiheita ovat otsonin ja UV-säteiden kokonaismäärä sekä määrän vaihtelu. On myös kiinnitettävä erityistä huomiota troposfäärin otsonin ja ilmakehän hapettamistehokkuuteen (BEMA - Biogeneettiset päästöt Välimeren alueella ja otsonia koskevat ohjelmat) sekä aerosolien esiasteiden ja aerosolien esiasteiden ja pilvien vuorovaikutukseen (Sulphur- ja Climate projektit). YTK:lla on kaksoistehtävä toisaalta toteuttaessaan osaa tutkimustyöstä ja toisaalta parantaessaan kansallisten laboratorioiden tulosten yhtenäisyyttä ohjelmissa. Teema B, II alue: Ympäristöriskien, ympäristön suojelun ja puhdistuksen arviointiin tarkoitetut teknologiat ja menettelytavat Tutkimusala: Ympäristön laatu Kemiallisen kokonaissaasteen tutkimuksen valittuja näkökohtia - läheisyysperiaate huomioon ottaen - jotka perustuvat eurooppalaiseen yhteistyöhön ja tukevat ennen standardointia tapahtuvaa Euroopan yhtenäismarkkinoille tehtävää tutkimusta. Tutkimuslinjat: a) maaperän ja veden kemiallinen saaste; saastuttavien aineiden kuljetuksesta aiheutuva happamoituminen, biologiset prosessit ja niiden valvonta; b) ihmisen yleinen altistuminen kemikaaleille; ympäristön eri osatekijät, merkkimetallien sekä tiettyjen orgaanisten aineiden altistumistiet ja vaikutus terveyteen; c) tiedonkäsittely ja -hallinta, esimerkiksi maantieteellisten tietojärjestelmien mukauttaminen. Tutkimusala: Teollinen luotettavuus Tavoitteena on kehittää yhteistyössä teollisuuden, viranomaisten ja kansallisten laboratorioiden kanssa pätevä tieteellinen perusta, joka mahdollistaa teknologian ympäristöturvallisuuden ja -vaikutusten parantamisen esimerkiksi kehittämällä multikriteerimetodeita kattavien ympäristön tilan indikaattorien määrittämiseksi; uusien teollisten järjestelmien turvallisuutta ja luotettavuutta mittaavien menetelmien kehittäminen; uusien innovoivien menetelmien ja kokeellisesti tarkastettujen laskentavälineiden tarjonta, tarkoituksena kemiallisten reaktorien varma toiminta. Teema B, III alue: Luonnon riskien ennakoimisen, ennaltaehkäisemisen ja vähentämisen teknologiat Kohdassa teema C lueteltuja kaukohavainnointitekniikoiden käyttösovellutuksia koskevat YTK:n toimet koskevat myös tätä aluetta. Teema C, I alue: Metoditutkimus ja kokeiluhankkeet Tutkimusala: Maan ja meren biosfäärin kaukohavainnointi Näiden töiden tavoitteena on selvittää ja ymmärtää maan ja meren biosfäärin globaali toiminta. Liitännäistoimet liittyvät kaukohavainnoinnin tekniikoiden ja mallien yhdistettyyn kehitykseen ja soveltamiseen, ne tukevat suoraan tieteellisen yhteisön pyrkimyksiä tarkkailla ekosysteemiä avaruudesta käsin. Biosfäärin ja sen muiden ilmastojärjestelmän osasten, erityisesti ilmakehän kanssa, tapahtuvan vuorovaikutuksen valvontaa ja ymmärtämistä korostetaan. Tehtävien laajuus (tietojen hallinta ja mallien hyödyntäminen) vaatii yhtenäistä eurooppalaista lähestymistapaa. Näillä aloilla YTK:n toiminta on yhteydessä Euroopan avaruusjärjestöön tiedeyhteisön käyttäjien kannalta. YTK:n laitoksia voidaan myös käyttää seismisten tietojen keräämiseen ja niiden arviointiin osallistumiseen. Tutkimusala: maasta käsin tehtävät kehittyneet havainnointimenetelmät Töiden yleinen tarkoitus on arvioida ja kehittää kaukohavainnoinnin sovellusmahdollisuuksia ottaen huomioon European Microwave Signature laboratoryn ja yhteistyössä Euroopan avaruusjärjestön kanssa oleva Earsec-projektin. Tämä yritys keskittyy valmistamaan tieteellistä yhteisöä käsittelemään maasta käsin tehtäviä havaintoja, satelliittihavainnoin saatujen tietojen tulkinnan menettelytapojen kehittämiseen ja maasta käsin tehtävän kehittyneiden havainnointimenetelmien arviointiin. Maasta käsin tehtäviä kehittyneitä havainnointimenetelmiä kehitetään erityisesti valvomaan globaaleja muutoksia. Töihin kuuluu avaruussensoreiden antaman tiedon tutkimustekniikoiden kehittäminen meriympäristön ja maaekosysteemien muutosten valvontaan. Töissä otetaan huomioon läheisyysperiaatteen vaatimukset, sillä yleensä ohjelmat ovat yleiseurooppalaisesti merkittäviä ja edellyttävät yhtenäistä eurooppalaista lähestymistapaa. Teema C, II alue: Tutkimus- ja kehitystyö mahdollista myöhempää toimintaa varten Tutkimusala: Kaukohavainnointivalvonta Tutkimukset kattavat niiden kaukohavainnointiin perustuvien menettelytapojen kehittämisen, jotka mahdollisesti tulevaisuudessa ohjaavat yhteisön politiikkoja, kuten ulkopolitiikkaa, kehitystä ja ympäristöä, hyödyttäviä soveltamisohjelmia. Tässä yhteydessä toteutettavat työt edellyttävät jäsenvaltioiden instituuttien ja järjestöjen panosta. Tärkeä osa työstä vaatii kuitenkin puolueetonta analyysiä, jota voi tarjota ainoastaan eurooppalaista tasoa edustava laboratorio: a) Sademetsätietopalvelu: tarjota tasaisin väliajoin tietoa sademetsien tilasta. b) Afrikkalaisen savanniekosysteemin valvonta: kasvien primaarituoton arviointi Afrikan subsaheli-alueella Sudanissa. c) Biomassan maatumisen ja sen vaikutusten seuraaminen: metsäpalojen vaikutus ekosysteemiin paikallisen raaka-ainehuollon kannalta. Satelliittitietojen hyödyntäminen alueellisten luonnonolojen kartoittamisessa ja valvonnassa mantereen tai niemimaan tasolla. d) Euroopan ympäristövalvonta: painotetaan maaperän köyhtymisen ja eroosion valvontaa Välimeren alueella; metsien ekosysteemin ja luonnonniittyjen kartoitusta Keski- ja Pohjois-Euroopassa; kaukohavainnoinnin ulottamista kattamaan koko maapallo (Corine); maaperää koskeva maantieteellinen tietopalvelu. e) Merien kaukohavainnointijärjestelmä ja tietopalvelu: tutkimus, jonka tavoitteena on meriympäristön ymmärtäminen ja ympäristön muutosten vaikutus kalakantoihin. f) Valtamerten väri: uuden ohjelman kehittäminen (Octopus Ocean Colour Techniques for Observation Processing and Utilisation System) uuden valtamerten väri-ilmaisimen, SeaWiFsin (Sea Viewing Wide Field of View Sensor) antamien tietojen kokonaisvaltaisen käsittelyn ja käytön takaamiseksi. g) Ilmakehän valvonta: ilmakehän (troposfäärin ja stratosfäärin) muutosten, sekä ilmakehän ja biosfäärin vuorovaikutuksen valvonta yhdessä teema A:n II alueen mukaisesti toteutettujen tutkimusten kanssa. h) Vaarallisten esineiden paljastamiskeinoja parantavien menettelytapojen kehittäminen väestön suojelemiseksi European Microwave Signature-laboratorion kanssa, kun se on laillistettu tähän tarkoitukseen. Teema C, III alue: Maapallon tutkimuskeskus Tutkimusala: Maapallon tutkimuskeskus (CEO) YTK osallistuu muiden komission yksiköiden, Euroopan ympäristöjärjestön ja Euroopan avaruusjärjestön (EAJ) kanssa sekä kansallisten järjestöjen yhteydessä luomaan Eurooppalaisen maapallon tutkimusjärjestelmän (EMTJ), joka täydellisenä yksikkönä mahdollistaa käyttäjille jatkuvasti ja pitkällä aikavälillä maata koskevien havaintojen saannin ja käytön. Tukeakseen EMTJ:ää, YTK luo Maapallon tutkimuskeskuksen, hajautetun eurooppalaisen tietojen hallintajärjestelmän, joka takaa arvonlisäpalveluiden tarjonnan. Tämä yksikkö on suunnattu tutkijoille, poliittisille päättäjille ja kaupallisille toimijoille. 11 linja: Muu kuin ydinenergia Uusiutuvien energiamuotojen alalla ryhdytään erityisiin toimiin: ennen standardointia tapahtuvaa tutkimusta tehostetaan fotojännite-energian, aurinkoenergian, energian säästön sekä puhtaiden teknologioiden ja energiajärjestelmien analysoinnin ja standardointimenettelytapojen aloilla. Tämän kaltainen rajat ylittävä tutkimus helpottaa kyseisten, jo varsin kehittyneiden teknologioiden leviämistä. YTK myötävaikuttaa energian puhtaamman ja tehokkaamman käyttämisen teknologioiden kehittämiseen standardointia edeltävällä tutkimuksella ja ympäristönäkökohtia korostaen seuraavilla aloilla ja läheisessä yhteistyössä vastaavan kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien toimien ohjelman kanssa: - aurinkoenergia: toiminta käsittää osien testaamisen sekä suuritehoisten järjestelmien suunnittelun ja valvonnan tutkimisen. Nämä tutkimukset pohjautuvat YTK:n ESTI-laitoksen (European Solar Testing Installation) käyttöön sekä jäsenvaltioissa olevien yhteistyökumppaneiden kanssa muodostettuihin verkostoihin. Energiansäästöä koskevaa tieteellistä perustutkimusta jatketaan; - puhtaiden teknologioiden materiaalit: tutkimukset koskevat materiaalien kehittämistä puhtaisiin teknologioihin, kuten päästöjen vähentämiseen tarkoitettuihin pitkäikäisiin katalyytteihin, hyvin pienihuokoisiin keraamisiin osasiin edistyneitä keraamisia suodattimia varten, keraamisiin seoksiin ja komposiittimateriaaleihin korkeassa lämpötilassa toimiviin sovelluksiin (turbiinit ja lämmönsiirtimet). 13 linja: Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus Euroopan tieteen ja teknologian observatorio (OEST), joka kuuluu YTK:n tulevaisuuden teknologian instituuttiin, tarjoaa Euroopan parlamentille, komissiolle sekä kaikille muille julkisille tai yksityisille järjestöille tieteen ja teknologian kehitystä käsittelevän tietopalvelun ja takaa tieteellisen kehittämisen ja teknologisten innovaatioiden valvonnan. Yksikkö edistää tilannetutkimusta yhteisössä ja muualla Euroopassa laajasti ottaen, sekä taloudellisten muuttujien (teollisuus, valtiovalta jne.) teknologisten strategioiden ja niiden vaikutusten tutkimista. Vertaileva, itsenäinen tutkimus, joka käsittelee yhteisön tieteen, teknologian ja tekniikan kehitykseen kohdistuvia odotuksia, edistää komission, valtiovallan ja yritysten päätöksentekoa. Parantaakseen tiedonvälitystä ja välttääkseen päällekkäisyyksiä observatorio toimii tiiviissä yhteistyössä Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EYTT) kanssa ja luo läheiset yhteydet eurooppalaisten järjestöjen, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa, mutta myös Euroopan avaruustoimistoon (EAT),CERN:iin, Eurekaan jne. Sen toimintaa johdetaan tiiviissä yhteistyössä 'kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen` toiminnan kanssa. Observatorion tulisi toimia ETAN-verkossa, jonka rakenne on määrätty edellä, yhtenä useiden samankaltaisten jäsenvaltioiden observatorioiden muodostaman verkoston osana, yhteistyössä yliopisto- ja teollisuusasiantuntijoiden kanssa, joiden tehtävänä on tieteellisten ja teknologisten keksintöjen kestävyyden, kehityksen ja vaikutuksen arviointi. Yhteisön näkökulmasta observatorio edistää keräämiensä tietojen avulla TTK:n tilan arvioimista Euroopassa vertaamalla sitä muiden kehittyneiden maiden tilanteeseen. Teknologian valvontajärjestelmän tavoitteena on havaita uusia tieteellisiä läpimurtoja ja teknologisia läpimurtoja jo varhaisessa vaiheessa, ja herättää yhteisön vastuuhenkilöt huomaamaan syy-yhteydet ja seuraukset, erityisesti teknologisessa tutkimuksessa ja teollisuudessa. B. YHTEISÖN TIETEELLISET JA TEKNISET TUKITOIMET Nämä toimet ovat tarpeen yhteisön politiikkojen ja perustamissopimuksen pohjalta komissiolle kuuluvien tehtävien kehittämiselle ja toteuttamiselle. Seuraava yhteisön politiikkojen nykyisille tarpeille perustuva kuvaus on viitteellinen, ja sitä voidaan muokata 7 artiklan 1 kohdan vastaavien säännösten mukaisesti. Tieto- ja viestintätekniikka 3 linja: Viestintätekniikat YTK tukee tätä aluetta edistämällä ja parantamalla järjestelmien turvallisuutta ja luotettavuutta. Tähän sisältyvät järjestelmät, joiden välttämättömänä ominaisuutena on turvallisuus, tietokoneet, robotit sekä ATK-turvallisuuteen liittyvät järjestelmät. Pääsektoreilla, jotka keskittyvät ennen standardointia tapahtuvaan toimintaan käsitellään erityisesti suunnittelun suuntaviivoja, joilla varmistetaan turvallisuuden ja luotettavuuden huomioon ottaminen. Järjestelmien turvallisuuden ja luotettavuuden tutkimiseksi ja myöntämiseksi käytettäviä keinoja kehitetään. YTK tukee lisäksi suurteholaskennan alaa ja sen sovellutuksia yhdessä kansallisten keskusten verkon kanssa määrittääkseen järjestelmien vertailumenetelmät. YTK:sta voisi tulla yhtenäisten erikoistuneiden ohjelmistojen koepaikka, ja se voisi tukea tietotekniikkaa myös muilla tavoin (koemenetelmien kehittäminen) sekä tukea seminaarien tai opetustoimien järjestämistä. Ympäristö 6 linja: Ympäristö ja ilmasto Jotta YTK tukisi komission säädöstyötä parhaalla mahdollisella tavalla (viides ympäristöalan ja kestävän kehityksen politiikkaa ja toimintaa koskeva yhteisön ohjelma), taataan tiivis yhteistyö YTK:n ohjelmajohtajien ja niiden pääosastojen johtajien kanssa, joita asia koskee. Selvyyden vuoksi näiden tukitoimien tavoitteet luetellaan jäljempänä vastaavien otsakkeiden alla, kuten osastossa A (yhteisön tutkimus). Teema B, I alue: Ympäristönvalvonnan välineet, tekniikat ja menetelmät Tutkimusala: Ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorio (Erlap) Komission säännöstyötä tuetaan tieteellisesti ja teknisesti seuraavilla aloilla: - ympäristön ilmanlaatua koskevan direktiivin kehittäminen ja täytäntöönpano, kiinnittäen erityisesti huomiota kaupunkiympäristöön ja teollisuuden päästöihin. YTK:n puolueetonta ja keskeistä yhteistoiminnan järjestäjän asemaa vahvistaa entisestään komission päätös luoda ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorio (Erlap) (komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille valmisteilla). Etusijalle asetetaan sellaisten yhdenmukaistamismenettelyjen perustaminen, joiden tavoitteena on taata eri jäsenvaltioista tulevien tietojen täydellinen yhdenmukaisuus. Nämä menettelyt mahdollistavat merkittävästi tehokkaamman ilmanlaatua koskevan kehysdirektiivin soveltamisen ja tarjoavat entistä enemmän tietoa ilmanlaatua koskevien asetusten vaikutuksista esimerkiksi kuljetus-, energia-, teollisuus- ja kaupunkikehityksen aloilla. Aluksi kiinnitetään erityistä huomiota kahteen viimeksi mainittuun alaan; - ympäristön radioaktiivisuutta, erityisesti jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa normaali- ja onnettomuustilanteessa koskevien yhteisön direktiivien toteuttaminen. Tutkimusala: Euroopan ympäristökeskuksen tukeminen (EYK) Euroopan ympäristökeskuksen (EYK) päätehtävä, kuten se on määriteltynä EYK:n perustamista koskevassa neuvoston asetuksessa [7 päivänä toukokuuta 1990 annettu asetus (ETY) N:o 1210/90](1), on perustaa ja johtaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa Euroopan ympäristötieto ja -havainnointiverkostoa. Verkostoon kuuluvat tärkeimmät kansallisten tietoverkkojen tekijät, kansalliset keskuspisteet ja aihepiirikeskukset. Keskus kerää, käsittelee ja tutkii kansallisista keskuspisteistä ja aihepiirikeskuksista saatuja tietoja. On siis erittäin tärkeää, että keskus saa standardoitua tietoa, joka esitetään vertailukelpoisessa ja yhtenäisessä muodossa, jotta se voisi antaa jäsenvaltioille, komissiolle ja muille käyttäjille materiaalia ja tietoja ympäristöstä. Neuvoston asetuksessa säädetään 15 artiklassa ja liitteessä A tärkeän yhteistyötehtävän YTK:lle, jonka on tarjottava keskukselle tieteellistä ja teknistä apua seuraavissa päätehtävissä: - ympäristön tilan mittajärjestelmien yhtenäistäminen; - välineiden standardointi; - tiedostomuotojen standardointi; - uusien menettelytapojen ja ympäristön tilan mittavälineiden kehittäminen; - muut keskuksen toiminnanjohtajan ja YTK:n toimitusjohtajan sopimat tehtävät. YTK ryhtyy toimeen keskuksen ehdotuksesta, ja työt johdetaan tiiviissä yhteistyössä kyseessä olevien aihepiirikeskusten kanssa. Teema B, II alue: Ympäristöriskien, ympäristön suojelun ja entiselleen palauttamisen teknologiat ja menetelmät Tutkimusala: Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskus (ECVAM) ECVAM:in tehtävänä on tukea tieteellisesti ja teknologisesti komission säädöstyötä. Sen tehtävänä on erityisesti sovittaa yhteen pyrkimykset, jotka tähtäävät tieteellisin ja lainsäädännöllisin keinoin vaihtoehtoisten menetelmien (muiden kuin vivisektion) edistämiseen; nämä keinot ovat tärkeitä biotieteille ja niillä voidaan vähentää, kehittää tai korvata eläimiä käyttäviä laboratoriomenetelmiä. Hallitusten, yritysten, tieteilijöiden, kuluttajien ja eläinsuojelujärjestöjen välillä keskustellaan tämän saavuttamiseksi. Keskustelun vahvistaminen on tärkeää, jos komissio haluaa toteuttaa yhteisön luontoa ja kestävää kehitystä(2) koskevassa politiikka- ja toimintaohjelmassa asetetut tavoitteet, siltä osin kuin ne koskevat laboratoriokokeissa käytettyjen selkärankaisten määrää. ECVAM luotiin virallisesti 1991 komission päätöksellä sekä komission tiedonannolla Euroopan parlamentille ja neuvostolle [asiak. SEC(91) 1794]. Tutkimusala: Teollisuuden luotettavuus On tuettava suurriskejä, bioteknologisia riskejä, ympäristövaikutusten arvioimista ja työpaikkaturvallisuutta koskevien ympäristödirektiivien toteuttamista. On tutkittava vaarallisten tuotteiden turvallista käsittelyä koko niiden käyttöiän ajan, erityisesti kuljetus- ja varastointivaiheessa. Tutkimusala: Euroopan kemiallisten aineiden toimisto (ECB) Tutkimustyön tekninen osa yhteisön kemiallisten aineiden valvontaa koskevien asetusten ja säädösten täytäntöönpanemiseksi. YTK:lle on annettu virallisesti keskeinen tehtävä Euroopan kemiallisten aineiden toimistoa luotaessa [komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille (EYVL N:o C 1, 5.1.1993, s.3)]. Tutkimusala: Euroopan farmaseuttisten tuotteiden verkosto (ECHPIN) ja elintarvikkeet - tekninen ja tieteellinen tuki 'sisämarkkinat ja teollinen kauppa` (PO III)-ohjelman toiminnanjohtajille elintarvikkeisiin ja kulutustuotteisiin sovellettujen analyyttisten menetelmien soveltamisesta; - yhdistetyt PO III:a ja Euroopan lääkeaineiden arviointitoimistoa [neuvoston asetus (ETY) N:o 2309/93] tukevat tiedotus- ja tiedonvälityspalvelut lääkeainemarkkinoiden avoimuuden valvomiseksi (tutkimustiedot ja hinnat) ja materiaalin ja tietojen kansallisten viranomaisten kanssa tapahtuvan vaihdon tukemiseksi. Tutkimusala: Kulutustarvikkeiden laaduntarkkailu Taata puolueeton palvelu tarjoamalla tieteellisiä ja teknisiä välineitä kuluttajapolitiikkapalvelulle (CPS) yleisölle tarjottujen teollisuustuotteiden vieraiden aineiden jälkien valvomiseksi. Avustaa CPS:ä määrittämään ja varmistamaan tuotteiden turvallisuus ja tarjota laadunvalvonnan menetelmiä. Biotieteet ja biotekniikka 10 linja: Maatalous ja kalastus (mukaan lukien maatalousteollisuus, elintarviketeollisuus, metsänhoito, kalankasvatus ja maaseudun kehittäminen) - Kaukohavainnointia käyttävien innovoivien tekniikoiden tutkimus ja kehittäminen yhteisen maatalouspolitiikan (PAC) valvontamenetelmien parantamiseksi sisältävät: a) kaukohavainnoinnin maataloustilastointiin soveltamisen (MARS-STAT) kokeiluhankkeen toinen vaihe (1995 - 1998): MARS-STAT:in ensimmäinen vaihe (1989 - 1993), josta neuvosto teki päätöksen 23 päivänä syyskuuta 1988, on nyt viety loppuun; kuten on suunniteltu, tietyt erityistoimenpiteet eivät enää kuulu TTK:n alaan, mutta jäsenvaltiot tai komissio voivat toteuttaa niitä toiminnallisesti. Muita toimenpiteitä kuitenkin vasta suunnitellaan, ja ne vaativat tutkimustöiden jatkamista, jotta ne saataisiin toiminnallisiksi. Toinen vaihe tähtää erityisesti kasvillisuuden seurannan ja ennalta arvioinnin tutkimustyön jatkamiseen yhtenäistetyn maataloustietojärjestelmän luomiseksi yhteisön tasolla. Uusien menetelmien soveltamisen ja sensorien tutkimusta on myös jatkettava. Saattaa myös osoittautua tarpeelliseksi jatkaa näitä sovellutuksia muiden maiden, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maiden tarpeisiin. b) PAC:n valvontamenetelmät ja täytäntöönpanon valvonta (MARS-PAC): jo jonkin aikaa kaukohavainnointia on sovellettu sitrushedelmiä, viiniä ja oliiveja koskevien rekistereiden laatimiseen sekä PAC-subventioiden käytön valvomiseen alueellisella ja paikallisella tasolla; uudet PAC-säännöt, jotka on ulotettu koskemaan kaikkia merkittävimpiä viljelylajeja, vaativat kaukohavainnointia käyttäviä tieteellisiä ja teknisiä tukitoimia ilmoitettujen maatalousalueiden ja eri viljelylajien rekisterin yhtenäistetyn hallinta- ja valvontajärjestelmän kehittämiseksi. - Komission tiedonannossa neuvostolle ja parlamentille [16 päivänä syyskuuta 1993 annettu lopullinen asiakirja KOM(93) 60] kuvattu Euroopan viinin, alkoholin ja väkevien juomien toimisto antaa tieteellisen ja teknisen tukensa komissiolle, jotta se voi tarkistaa, miten yhteisön asetuksia todellisuudessa sovelletaan. Tässä toiminnassa keskitytään erityisesti valvomaan viinien muutoksia ja alkuperää ja pyritään välitysmenettelyjen määrittämiseen kahden jäsenmaan välisten riita-asioiden varalle, käyttäen deuteriumin ydinmagneettiseen resonanssiin perustuvaa määritysmenetelmää ja massaspektrometriä, mutta vaaditaan myös uusien tutkintatekniikoiden kehittämistä. - Vertailumittametodologioiden kehittäminen ja elintarvikkeiden laatuvalvonnan kannalta tarpeellisten vertailumateriaalien valmistaminen ovat toinen tapa, joihin osallisena YTK tukee Euroopan maatalouspolitiikkaa. 13 linja: Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus Tämän toimintatavan tavoitteena on kerätä komission toteuttamien yhteisön politiikkojen kehittämiseksi ja toteuttamiseksi tarvittavaa perustietoa ja tieteellistä ja teknistä kehitystä ja innovaatioita koskevia analyysejä, niiden mahdollisuuksia ja seurauksia, erityisesti niiden vaikutusta teolliseen kilpailukykyyn. Puolueettoman asemansa ansiosta YTK kykenee antamaan itsenäisiä lausuntoja, erityisesti yhdistämällä eurooppalaisten ja muiden kuin eurooppalaisten julkisten ja yksityisten järjestöjen tekemien tutkimusten tuloksia, niillä aloilla, joilla se on pätevä, kuten energia-, kuljetus- ja ympäristöala. (1) EYVL N:o L 120, 11.5. 1990, s. 1 (2) EYVL N:o C 138, 17.5. 1993, s. 1 LIITE II TÄMÄN OHJELMAN I OSASTOON TARVITTAVIEN ARVIOITUJEN VAROJEN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN (YTK:N SUORAT TOIMENPITEET) >TAULUKON PAIKKA> LIITE III OHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 1 YTK:n johtokunnan avustamana komissio toteuttaa suoria toimenpiteitä liitteessä I kuvattujen tavoitteiden ja tieteellisen sisällön perusteella. Näihin toimenpiteisiin liittyvä toiminta toteutetaan Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) asiantuntevissa laitoksissa. 2 Aina, kun se on asiaankuuluvaa ja mahdollista, YTK toteuttaa toimintaansa osallistumalla jäsenvaltioiden laboratorioverkostoihin tai Euroopan tutkimusyhteenliitymiin, tai järjestämällä tämänkaltaisia verkostoja tai yhteenliittymiä. Yhteistyö teollisuuden kanssa, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kanssa on erityisen huomion kohteena. Kolmansien maiden tutkimusjärjestöt voivat myös olla yhteistyössä projekteissa 9 artiklan pysyvien säännösten mukaisesti, ja tarvittaessa yhteisön ja kyseessä olevien kolmansien maiden välillä solmituissa tieteen ja tekniikan yhteistyösopimuksissa. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön Keski- ja Itä-Euroopan sekä entisen Neuvostoliiton valtioiden tutkimuslaboratorioiden ja -laitosten kanssa. YTK levittää itse ohjelmien toteuttamisesta saadut tiedot osana puiteohjelman kolmannessa toimenpidekokonaisuudessa toteutettuja toimenpiteitä. 3 Liitännäistoimenpiteisiin kuuluvat: - stipendiaattien, vierailevien tutkijoiden ja yksittäisten asiantuntijoiden vierailuista YTK:n laitoksilla huolehtiminen; - kansallisissa laboratorioissa, teollisuus- ja yliopistollisissa laboratorioissa tapahtuva YTK:n rekrytointi; - järjestelmällinen tiedonvaihto järjestämällä erityisesti työryhmäseminaareja ja tieteellisiä kollokvioita sekä harrastamalla tieteellistä julkaisutoimintaa; - poikkitieteellisyyttä korostavat erikoistumiskoulutustoimenpiteet; - suunnitelmien ja ohjelmien tehokkuuden itsenäinen tieteellinen ja toimintasuunnitelmallinen arviointi. LIITE IV KILPAILULLISTEN TUKITOIMIEN TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET PÄÄMÄÄRÄT JA SISÄLTÖ Tämä erityisohjelma vastaa täysin neljännen puiteohjelman suuntaviivoja, soveltaa sen valintaperusteita ja täsmentää sen tieteelliset ja teknologiset tavoitteet. Kilpailulliseen lähestymistapaan liittyvät tieteelliset ja tekniset tukitoimenpiteet esitetään jäljempänä neljännen puiteohjelman liitteen III perusteella (ensimmäinen toimenpidekokonaisuus ja kolmannen toimenpidekokonaisuuden kohta D). Seuraava viitteellinen kuvaus on tehty nykyisten yhteisön politiikkojen tarpeiden perusteella. Se viittaa erityisesti ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden 1.C, 2.D, 3.A, 3.B, 4.C ja 5 kohtiin. Jotta taattaisiin näiden tavoitteiden täydellinen sopiminen yhteisön politiikkojen todellisiin tarpeisiin koko neljännen puiteohjelman keston ajan, niitä saatetaan muokata päätöksen 13 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. Seuraavat aihepiirit kuuluvat niihin aihepiireihin, joita tieteelliset ja teknologiset tavoitteet saattavat kattaa: ENSIMMÄINEN TOIMENPIDEKOKONAISUUS Tietotekniikka ja viestintätekniikka 3 linja: Tietotekniikka Tämän tukitoimen tarkoituksena on mahdollistaa komissiolle yhteisön viestintäpolitiikan jatkaminen, erityisesti ohjelmistojen, komponenttien ja järjestelmiä tai multimediaa koskevien teknologioiden sekä muiden etusijalla olevia alueiden, kuten esimerkiksi suurteholaskennan, mikroprosessorijärjestelmien tai näiden teknologioiden tuominen työympäristöihin. Teollisuustekniikat 5 linja: Mittaus ja kokeet Tämän alueen tutkimusten tarkoituksena on mekaanisten rakenteiden ainetta tuhoamattomien kokeiden avulla testaamisen kehittäminen sekä rakennemekaniikan yhteisöllisten normien kehittämisessä, erityisesti rakentamisessa ja yhteiskuntarakentamisessa käytettyjen tarvittavien ohjelmistojen kehittäminen. Ympäristö 6 linja: Ympäristö ja ilmasto Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on tukea komission ympäristöpoliittista säädöstyötä, mukaan lukien analyyttisten metodien kehittäminen, tutkimuslaboratorioverkostossa toteutettujen ilmakehän saasteita, veden laatua, jätteitä ja globaalista saastumista koskevien koesarjojen avulla. Erityistoimenpiteitä kohdistetaan sademetsien, aavikoitumisen ja meren tuottavuuden tutkimiseen avaruudesta käsin tapahtuvan kaukohavainnointitekniikan käyttämiseen. Tietyt aihepiirit teollisuusriski- ja tiettyjen teollisuusturvallisuuden säännösten alalla, bioteknologia mukaan lukien, voivat olla tukitoimenpiteiden kohteina. Biotieteet ja -teknologia 8 linja: Maatalous ja kalastus (mukaan lukien maatalousteollisuus, elintarviketeollisuus, metsänhoito, kalanviljely ja maaseudun kehittäminen) Tällä alueella tukitoimiin kuuluu: - kaukohavainnointitekniikan soveltaminen maatalouteen kokoamalla kuvia, hoitamalla ja käsittelemällä tietoja; - elintarvikkeiden laaduntarkkailukokeiden sarja; - maitotuotteiden valvonta; - kasvinsuojeluaineiden valvonta, erityisesti niiden markkinoille saattamiseen liittyvissä näkökohdissa. Energia 11 linja: Muu kuin ydinenergia Tällä alueella tukitoimiin kuuluu: - yhteisön ohjelmissa, erityisesti esittelyyn liittyvien ohjelmien toteuttamisessa saatujen tietojen hoitaminen ja käsittely; - rakennusalan, teollisuuden ja kuljetuksen energiansäästön varmentamismenettelyt, sekä energian mallintamisen metodologioiden soveltaminen (energiatuotannon, kuluttamisen ympäristövaikutusten suhteet) erityisiin energiasuunnitelmiin. KOLMAS TOIMENPIDEKOKONAISUUS Nämä yleensä kestoltaan lyhytaikaiset toimenpiteet voivat liittyä mihin tahansa alaan, ja niiden tarkoituksena on vastata eri yhteisön politiikkojen täytäntöönpanossa ilmenneisiin yksittäisiin tarpeisiin. Tällaisia tarpeita ei luonnollisestikaan ilmene kuin tätä ohjelmaa toteutettaessa, ja ohjelmaan liittyvien toimenpiteiden tarkoituksena on saada niihin välitön vastaus. LIITE V TÄMÄN OHJELMAN II OSASTOON TARVITTAVIEN ARVIOITUJEN VAROJEN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN (KILPAILULLISET TUKITOIMET) >TAULUKON PAIKKA> LIITE VI KILPAILULLISTEN TUKITOIMIEN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT YKSITYISKOHDAT Kilpailulliset tukitoimet toteutetaan kilpailullisen lähestymistapaan ja asiakas-tavarantoimittajasuhteeseen liittyvien töiden avulla, ja ne on tarkoitettu yhteisön politiikkojen tieteelliseksi ja tekniseksi tueksi. Näiden töiden suorittaminen annetaan tieteellisille järjestöille ja tutkimuskeskuksille, YTK, yliopistot ja yritykset mukaan lukien. Komissio määrittää vastuualueet erityisesti näihin toimenpiteisiin kyseessä olevan toimialan mukaan varattujen varojen myöntämiselle. Varat myönnetään kilpailuperusteella.