EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,

annettu 15 päivänä helmikuuta 2005,

tietyistä raha- ja pankkitilastotietoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista ja kansallisten keskuspankkien tiedonantomenettelyistä annettujen suuntaviivojen EKP/2003/2 muuttamisesta

(EKP/2005/4)

(2005/326/EY)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.1, 12.1 ja 14.3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

Liitettä X on muutettava, koska rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 22 päivänä marraskuuta 2001 annettua asetusta EKP/2001/13 (2) on muutettu tiettyjen rahoitusinstrumenttien arvostamisessa sovellettavien sääntöjen osalta. Lisäksi taulukkoa 5 pitäisi muuttaa siten, että siihen sisällytetään neljännesvuositason lisätietoerien korjaukset.

ON ANTANUT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Suuntaviivoja EKP/2003/2 muutetaan seuraavasti:

2 artikla

Nämä suuntaviivat tulevat voimaan 17 päivänä helmikuuta 2005.

3 artikla

Nämä suuntaviivat osoitetaan sellaisten jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, jotka ovat ottaneet käyttöön yhtenäisvaluutan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.

(1) EUVL L 241, 26.9.2003, s. 1. Suuntaviivat sellaisina kuin ne ovat muutettuina suuntaviivoilla EKP/2004/1 (EUVL L 83, 20.3.2004, s. 29).

(2) EYVL L 333, 17.12.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella EKP/2004/21 (EUVL L 371, 18.12.2004, s. 42).

OBS_STATUS (15) (koodiluettelo: CL_OBS_STATUS): Kansalliset keskuspankit raportoivat kuhunkin ilmoitettuun havaintoon liittyvän havainnon laadun. Tämä ominaisuus on pakollinen, ja se on ilmoitettava kunkin tiedonsiirron yhteydessä kustakin yksittäisestä havainnosta. Mikäli kansalliset keskuspankit muuttavat tämän ominaisuuden arvoa, sekä havainnon arvo (vaikka se pysyisikin muuttumattomana) että uusi havainnon laadun arvo ilmoitetaan uudelleen.

Muuttuja on kehitetty nimenomaan lyhyen aikavälin lähestymistavan mukaisen arvopaperiemissioiden sarjaperheen vaatimuksia vastaavaksi. Tässä yhteydessä sen avulla voidaan muokata arvopaperiemissioita koskevien tilastojen tietoja ja mahdollisesti laajentaa niitä tulevaisuudessa. Tätä sarjaperhettä varten on tällä hetkellä käytössä kaksi arvoa, (P) ’prosenttiosuus’ ja (Z) ’määrittelemätön’, ja niitä vastaa koodiluettelo CL_SEC_SUFFIX.”

”Kaaviossa 1 on yhteenveto käsitteellisestä viitekehyksestä, jonka mukaisesti kansalliset keskuspankit toimittavat arvopaperiemissioita koskevia tilastoja EKP:lle. Merkittävin erottava tekijä on liikkeeseenlaskijan kotipaikka. (11) Kansalliset keskuspankit antavat tiedot kaikista emissioista. Eurojärjestelmän 12 kansallista keskuspankkia kattavat yhdessä kaikki euroalueen talousyksiköiden emissiot. Kansainvälinen järjestelypankki (BIS) toimittaa tiedot ulkomaiden eli muiden kuin euroalueen maiden kaikkien talousyksiköiden arvopaperiemissioista, ja jokaisen rahaliittoon kuulumattoman EU:n jäsenvaltion talousyksiköiden emissiot esitetään erikseen muista ulkomaista eriteltyinä. (12)

Tiedonantajiin sovelletaan raportointivaatimusta, joka on yksilöity asetuksen EKP/2001/13 liitteessä I olevan osan 2 taulukon 1A ’vähimmäisvaatimuksissa’, vaikka kansalliset keskuspankit saavat kerätä myös lisätietoja, joita ei ole mainittu ’vähimmäisvaatimuksissa’. Kansalliset keskuspankit täyttävät joka tapauksessa täydelliset tiedot, jotka lähetetään EKP:lle taulukon 5 sarakkeen E mukaisesti. Tässä menettelyssä kansallisten keskuspankkien saattaa olla tarpeen laskea ja/tai arvioida korjauksia joidenkin sellaisten erittelyjen osalta, joita rahalaitokset eivät ole ilmoittaneet, koska niitä ei pidetä ’vähimmäisvaatimuksina’. Luottotappiota/arvonalennusta koskevan korjauksen vastaerä on kansallisen kirjanpitokäytännön mukaan jompi kumpi eristä ’oma pääoma’/’muut velat’.”

Talletusten/lainojen transaktioarvo (asetuksen EKP/2001/13 liitteessä I olevan osan 2 taulukon A kohdat 2 ja 9) vastaa määrää, jonka rahalaitos saa (talletuksena) tai antaa (lainana) ja josta on poistettu palkkiot jne. (6) Transaktioarvo ei sisällä kertynyttä korkoa, joka saadaan (lainoista) tai maksetaan (talletuksista) mutta jota ei ole vielä saatu eikä maksettu. Sen sijaan lainojen/talletusten kertyneet korot on kirjattava tapauksen mukaan joko erään ’muut saamiset’ tai erään ’muut velat’. (7)

On tärkeää, että kaikki kansalliset keskuspankit (ja EKP:n laskentaosasto) toimittavat täydet selitykset samaan aikaan vuodesta. Niiden perusteella EKP:n rahatalous-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastot -osasto kykenee laatimaan kerran vuodessa yksityiskohtaisen raportin havaituista poikkeamista. Seuraava aikataulu osoittaa vuoden 2005 osalta, mitä raportointimallia suositellaan käytettäväksi ja milloin sitä on käytettävä. Esimerkiksi seuraava kattava raportti pitäisi lähettää lokakuussa 2005 syyskuun 2005 lopun tietojen osalta.

Kansallisille keskuspankeille aiheutuvien rasitteiden vähentämiseksi suositellaan, että täydelliset selitykset esitettäisiin normaalisti vain kerran vuodessa. Muina kuukausina kansallisten keskuspankkien edellytetään täyttävän vain yksinkertaistetun version selityksistä, jossa ne ilmoittavat vain viikkotaseen ja tilastoraportin rakenteelliset erot. Selitykset on laadittava oheisten raportointimallien mukaisesti. Ensimmäinen raportointimalli (lisäys 4) on täydellinen esitys vastaavuustarkistusten tuloksesta. Toinen raportointimalli (lisäys 5) osoittaa yksinkertaistetun tavan esittää tarkistusten tulos.

Taseiden laatijoiden edellytetään ilmoittavan EKP:lle (rahatalous-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastot -osasto) näiden tarkistusten tuloksesta. Ilmoitus toimitetaan ennen tilastotietoja tai niiden yhteydessä eli viitepäivämäärää seuraavaan 15. työpäivään mennessä. Mikäli tarkistuksissa todetaan poikkeamia, taseiden laatijoiden on lähetettävä rahatalous-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastot -osastolle selitykset, joihin on sisällytettävä vähintään kuvaus asianomaisista tarkistuksista, poikkeamien laadusta, mahdollisista vaikutuksista aikaisempiin tietosarjoihin ja poikkeaman oletettu tuleva kehitys sellaisena, kuin se tulevista raporteista ilmenee.

Taseiden laatijoiden edellytetään tekevän näitä tarkistuksia kuukausittain kansallisten keskuspankkien maakohtaisten perustietojen ja EKP:n taseen vastaavuuden varmistamiseksi. Näiden kahden tietosarjan täsmällinen vastaavuus on mahdollista vain silloin, kun kirjanpidon viikkotaseen päiväys on sama kuin tilastoraporttien viitepäivämäärä (eli kuukauden viimeinen päivä). Muina raportointijaksoina näillä tarkistuksilla varmistetaan se, että kirjanpito- ja tilastotiedot ovat hyvin lähellä toisiaan, vaikka ne eivät olisikaan täysin samat. Niiden raportointijaksojen osalta, joissa kyseiset kaksi päivämäärää eivät ole samat, kansalliset keskuspankit saavat verrata tilastotietoja kuukauden viimeisenä pankkipäivänä laadittuun ’päivätaseeseen’.

Luettelo vastaavuuden tarkistuksista on tehty (ks. lisäys 1). Mikäli näiden kahden tietosarjan välillä on poikkeamia, ne on selitettävä. Lisäyksestä 2 ilmenevät näitä tarkistuksia koskevat selitykset. Vertailuissa käytettävät tilastolliset aggregaatit on lueteltu lisäyksessä 3, josta ilmenevät näiden aggregaattien ja taseen perustietojen väliset yhteydet (1) . Kirjanpitotietojen kuvauksen osalta kirjanpitoa ja tietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 5 päivänä joulukuuta 2002 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2002/10 (2) annetaan täydelliset taustatiedot viikkotaseen rakenteesta, sitä laadittaessa sovellettavista kirjanpitokäytännöistä ja viikkotaseen sisällöstä.

LIITE II

"LIITE VI RAKENTEELLISET RAHOITUSINDIKAATTORIT RAPORTOINTIVAATIMUKSET JA TIEDON KOKOAMISTA KOSKEVAT OHJEET Johdanto 1. Voidakseen analysoida säännöllisesti Euroopan unionin (EU) pankkitoiminnan rakennetta pankkivalvontakomitea (Banking Supervisory Committee) tarvitsee tietoja tiettyjen rakenteellisten indikaattoreiden kokoamista varten. Rakenteellisten indikaattorien luetteloon sisältyy 29 sarjaa. Kaksitoista näistä sarjoista voidaan koota Euroopan keskuspankissa (EKP) jo olevien tietojen perusteella. Muista indikaattoreista 14 voidaan koota vain kansallisilta keskuspankeilta kerättävien lisätietojen avulla, kun loput kolme indikaattoria kokoaa sitä vastoin pankkitoiminnan kehitystä seuraava työryhmä (Working Group on Banking Developments), joka käyttää muita yhdenmukaistamattomia lähteitä. 2. Tässä liitteessä esitetään raportointivaatimukset ja tiedon kokoamista koskevat ohjeet niille 14 indikaattorille, jotka kootaan kansallisilta keskuspankeilta saatavien tietojen perusteella. Tämä tiedonkeruu perustuu tietoihin, jotka ovat jo käytettävissä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKPJ). 3. Täydellinen luettelo indikaattoreista esitetään jäljempänä. Indikaattorit, jotka laaditaan kansallisten keskuspankkien toimittamien lisätietojen perusteella, on lihavoitu. TAULUKKO 1 Rakenteelliset indikaattorit tietolähteen mukaan eriteltyinä Nro Tietolähde Indikaattoreiden lkm Kuvaus 1 EKP ja SDC Platinum™ (merkitty *:llä) 12 1. Luottolaitosten lukumäärä 4. Luottolaitoksia koskevien kotimaisten sulautumisten ja yritysostojen lukumäärä* 7. Luottolaitosten saamiset yhteensä 8. Luottolaitosten lainat muille kuin luottolaitoksille yhteensä 9. Luottolaitosten talletukset muilta kuin luottolaitoksilta yhteensä 11. Yritysten pitkäaikaisten velkapapereiden bruttoemissiot 12. Yritysten lyhytaikaisten velkapapereiden bruttoemissiot 13. Noteerattujen osakkeiden markkina-arvo 14. Arvopaperi- ja johdannaiskauppiaiden saamiset yhteensä 16. Sijoitusrahastojen hallinnoimat saamiset yhteensä 22. Euroopan talousalueen (ETA) maiden luottolaitosten välisten sulautumisten ja yritysostojen lukumäärä* 27. Kolmansien maiden luottolaitosten välisten sulautumisten ja yritysostojen lukumäärä* 2 Kansalliset keskuspankit: MBS Area ja Eurostat/Rahaliiton rahoitustaseet (merkitty **:llä) 14 2. Luottolaitosten paikallisten yksiköiden (sivukonttoreiden) lukumäärä** 3. Luottolaitosten työntekijöiden lukumäärä** 5. Viiden suurimman luottolaitoksen osuus saamisista yhteensä (CR5) 6. Herfindahlin indeksi luottolaitosten saamisille yhteensä 15. Vakuutuslaitosten sijoitukset yhteensä** 17. Eläkerahastojen hallinnoimat saamiset yhteensä** 18. ETA-maiden luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä 19. ETA-maiden luottolaitosten sivukonttoreiden saamiset yhteensä 20. ETA-maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden lukumäärä 21. ETA-maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden saamiset yhteensä 23. Kolmansien maiden luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä 24. Kolmansien maiden luottolaitosten sivukonttoreiden saamiset yhteensä 25. Kolmansien maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden lukumäärä 26. Kolmansien maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden saamiset yhteensä 3 Käyttäjät/Maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitea (yhdenmukaistamattomat tiedot) 3 28. ’Virtuaalipankkien’ lukumäärä 29. ’Virtuaalipankkien’ saamiset yhteensä 30. Pankkiautomaattien kokonaismäärä Osa 1. Raportointivaatimukset 4. Tämän tiedonsiirron yhteydessä käytettävä raportointilomake on esitetty lisäyksessä 1. Luottolaitoksia koskevien rakenteellisten indikaattorien laskemiseksi tarvittavat tiedot on toimitettava vuosittain. Edellistä vuotta koskevat tiedot toimitetaan vuosittain seuraavan vuoden maaliskuun loppuun mennessä. On odotettavissa, että tämä määräaika kyetään täyttämään kaikkien muiden indikaattorien osalta paitsi indikaattorin nro 3 (’Luottolaitosten työntekijöiden lukumäärä’) osalta. Sitä koskevat edellisen vuoden tiedot olisi mahdollisuuksien mukaan toimitettava vuosittain seuraavan vuoden toukokuun loppuun mennessä. 5. Tilastointivaatimukset koostuvat tiedoista, jotka ovat ilmoitetulla tavalla kantatietoina, absoluuttisina lukuina tai suhdelukuina. Kantatietojen lisäksi on ilmoitettava virtatietoihin tehtäviä muutoksia koskevat tiedot, mikäli ne ovat käytettävissä. Tasetietojen osalta virtatietoihin tehtävät muutokset liittyvät arvopapereiden arvostusmuutoksiin ja valuuttakurssimuutoksiin, lainojen luottotappioihin ja arvonalennuksiin sekä luokituksen muutoksiin. Raportointivaatimusten yksinkertaistamiseksi virtatietoihin tehtävät muutokset olisi raportoitava yhdessä yhtenä summana ilman korjauksen tyypin mukaan tehtävää lisäerittelyä. Mikäli virtatietoihin tehtävät muutokset eivät ole käytettävissä, käyttäjät ottavat huomioon ainoastaan (EKP:n laskemilla) valuuttakurssimuutoksilla korjattujen kantatietojen erot. Virtatietoihin tehtävät muutokset eivät ole sovellettavissa absoluuttisiin lukuihin eivätkä suhdelukuihin. 6. Kerättävien tietojen pitäisi lähtökohtaisesti kattaa 100 prosenttia laitoksista, jotka on määritelty luottolaitoksiksi (ks. asetuksen EKP/2001/13 liitteen I osassa 1 oleva I.2 kohta). Niissä tapauksissa, joissa raportoinnin kattavuus on todellisuudessa vähemmän kuin 100 prosenttia pienten laitosten vapauttamisen vuoksi, kansallisten keskuspankkien on estimoitava toimitettavat tiedot 100 prosentin kattavuuden varmistamiseksi. Tämä takaa sen, että eri jäsenvaltioiden indikaattorit ovat keskenään vertailukelpoisia ja liitteen XIV mukaisesti estimoidut rahalaitosten tasetiedot yhdenmukaisia. 7. EKP tekee yksinkertaisia yhdenmukaisuustarkastuksia tiedot saadessaan. Jos esimerkiksi indikaattori nro 18 on nolla, myös indikaattorin nro 19 täytyy olla nolla. Sama pätee indikaattoreihin nro 20–21, 23–24 ja 25–26. Lisäksi saatetaan tehdä ristiintarkastuksia indikaattoreiden nro 18 ja 23 ja rahalaitosluettelon välillä. Tiedonsiirtoa koskevat ohjeet annetaan lisäyksessä 2. Osa 2. Tiedon kokoamista koskevat ohjeet 8. Kansalliset keskuspankit toimittavat tietoja 14 indikaattorista (taulukon 1 toinen ryhmä) jäljempänä esitettyjen käsitteitä ja menetelmiä koskevien sääntöjen mukaisesti. Yleistavoitteena on varmistaa se, että rahalaitoksia koskevia tilastotietoja kerättäessä omaksuttuja tilastointiperiaatteita (joita käytetään taulukon 1 ensimmäisen ryhmän useimpien indikaattoreiden osalta) noudatettaisiin mahdollisimman tarkasti. Tiedot pitäisi esimerkiksi aggregoida eikä konsolidoida; kotipaikkaperiaatteen pitäisi olla ns. ’isäntämaa-periaatteen’ mukainen; tasetiedot pitäisi ilmoittaa bruttoperusteisesti jne. 9. Jäljempänä kuvataan tietoja, jotka kansallisten keskuspankkien on toimitettava. Kansallisten keskuspankkien on ilmoitettava EKP:lle aina, kun ne poikkeavat jäljempänä esitetyistä määritelmistä ja säännöistä, jotta kansallista käytäntöä voidaan valvoa. Tiedot mahdollisista poikkeamista on merkittävä raportointilomakkeen viimeiseen sarakkeeseen. 10. Indikaattori nro 2: Luottolaitosten paikallisten yksiköiden (sivukonttoreiden) lukumäärä. Tällä indikaattorilla tarkoitetaan sivukonttoreiden lukumäärää viitekauden lopussa. Sivukonttoreiden määritelmä sisältyy asetukseen EKP/2001/13: ’Sivukonttorit eivät ole erillisiä yhtiöitä (ts. niillä ei ole itsenäistä oikeudellista asemaa), ja emoyhtiö omistaa ne kokonaan.’ (1) Tähän indikaattoriin pitäisi sisältyä ainoastaan luottolaitoksiin kuuluvia sivukonttoreita. Sellaisten institutionaalisten yksiköiden konttorit, jotka eivät itse ole luottolaitoksia, pitäisi jättää tilastojen ulkopuolelle, vaikka ne kuuluisivat samaan konserniin kuin jokin luottolaitos. Tämä on välttämätöntä, jotta vältettäisiin vääristymät verrattaessa tätä indikaattoria ja esim. indikaattoria nro 7 (’Luottolaitosten saamiset yhteensä’) keskenään. 11. Yhdenmukaisuuden vuoksi kaikkien kansallisten keskuspankkien pitäisi käyttää EKP:n määritelmää sivukonttorista. 12. Indikaattori nro 3: Luottolaitosten työntekijöiden lukumäärä. Tällä indikaattorilla tarkoitetaan viitevuoden aikana palveluksessa olleen henkilöstön keskimääräistä lukumäärää. Tämän indikaattorin yhteydessä käytetty määritelmä on lähellä Eurostatin käyttämää määritelmää. (2) Tämän indikaattorin tietoihin pitäisi kuitenkin sisältyä ainoastaan luottolaitosten palveluksessa oleva henkilöstö. Sellaisten rahoituslaitosten työntekijät, jotka eivät itse ole luottolaitoksia, pitäisi jättää tilastojen ulkopuolelle, vaikka nämä laitokset kuuluisivatkin samaan konserniin. 13. Indikaattori nro 5: Viiden suurimman luottolaitoksen osuus saamisista yhteensä (CR5). Tällä indikaattorilla viitataan pankkitoiminnan keskittymiseen. Tietojen käyttäjät ovat ilmaisseet halukkuutensa käyttää tätä indikaattoria laskiessaan mieluummin konsolidoitua ’konsernipohjaista lähestymistapaa’, jossa kaksi tai useampaa samaan konserniin kuuluvaa laitosta lasketaan yhdeksi ja samaksi laitokseksi. Tällaisen lähestymistavan noudattaminen ei ole tällä hetkellä mahdollista raha- ja pankkitilastotietoja käytettäessä kahdestakaan syystä. Raha- ja pankkitilastotiedot ovat ensinnäkin konsolidoimattomia, (3) joten muiden konsernin laitosten taseita ei voitaisi sisällyttää siihen eikä konsernin sisäisiä saamisia ja velkoja nettouttaa. Toiseksi omistusta koskevat tiedot eivät ehkä kuitenkaan olisi käytettävissä, ja ne pitäisi saada valvontaviranomaisilta. 14. Näistä syistä kansallisten keskuspankkien pitäisi noudattaa indikaattoria nro 5 laskiessaan konsolidoimatonta ’aggregointi-lähestymistapaa’, eli niiden pitäisi 1) asettaa tiedonantajina olevien luottolaitosten taseiden loppusummat suuruusjärjestykseen; 2) laskea viiden suurimman taseen loppusummat ja kaikkien taseiden loppusummat erikseen yhteen; ja 3) jakaa ensin mainittu loppusummien yhteissumma jälkimmäisellä. EKP:lle toimitettavat tiedot pitäisi ilmoittaa prosenttilukuina (esim. arvo 72,4296 % pitäisi ilmoittaa 72,4296 eikä 0,7243). Vaikka viiden suurimman pankin kokoonpano saattaa vaihdella ajan myötä, kansallisten keskuspankkien pitäisi ilmoittaa viiden suurimman luottolaitoksen osuus vain tiettynä ajankohtana (viitevuoden joulukuun lopussa). 15. Indikaattori nro 6: Herfindahlin indeksi luottolaitosten saamisille yhteensä. Edellisen indikaattorin tavoin tämäkin viittaa pankkitoiminnan keskittymiseen. Kansallisten keskuspankkien tulisi noudattaa ’aggregointi-lähestymistapaa’ mahdollisimman tarkasti. Tämä indikaattori voitaisiin laskea täysin tarkasti ainoastaan siinä tapauksessa, että kunkin luottolaitoksen taseet olisivat erikseen saatavissa. Koska raha- ja pankkitilastojen yhteydessä sallitaan kuitenkin se, että luottolaitosten konsernit ilmoittavat tiedot poikkeuksellisesti konsolidoituina, kaikki tarvittavat tilastotiedot eivät ehkä ole käytettävissä (tämä saattaa koskea esimerkiksi Rabobankia Alankomaissa). Siinä tapauksessa Herfindahlin indeksiä laskettaessa pitäisi ottaa mukaan konserniin kuuluvien kunkin luottolaitoksen aggregoitu tase ja käyttää mahdollisesti näiden laitosten vuositilinpäätökseen sisältyviä kirjanpitotietoja. On myös mahdollista, että kaikki pienet luottolaitokset eivät ilmoita vuoden lopun tietoja. Siinä tapauksessa tiedot pitäisi estimoida. 16. Herfindahlin indeksi saadaan laskemalla pankkisektorin kaikkien luottolaitosten markkinaosuuksien neliöt yhteen, ja ne pitäisi pitäisi ilmoittaa EKP:lle seuraavan kaavan mukaisesti: jossa: n = luottolaitosten kokonaismäärä kyseisessä maassa Xi = luottolaitoksen i saamiset yhteensä = maan kaikkien luottolaitosten saamiset yhteensä. 17. Indikaattori nro 15: Vakuutuslaitosten sijoitukset yhteensä. Tämän indikaattorin laskemista varten (4) vakuutuslaitos on määritelty yritykseksi, joka on saanut muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1973 annetun ensimmäisen neuvoston direktiivin 73/239/ETY (5) 6 artiklassa tai henkivakuutuksen ensivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 5 päivänä maaliskuuta 1979 annetun ensimmäisen neuvoston direktiivin 79/267/ETY (6) 6 artiklassa tarkoitetun virallisen toimiluvan. Jälleenvakuutustoimintaa ei oteta mukaan. Tiedot koskevat näiden laitosten yhteenlaskettuja rahoitussaamisia, jotka saadaan vähentämällä muut kuin rahoitussaamiset (kuten käyttöomaisuus) aggregoidun taseen loppusummasta. Luvut olisi tarvittaessa estimoitava 100 prosentin kattavuuden varmistamiseksi. Mikäli erillisiä tietoja vakuutuslaitoksista ei ole käytettävissä, tämä indikaattori voidaan yhdistää indikaattoriin nro 17 (’Eläkerahastojen hallinnoimat saamiset yhteensä’) yhden yhteisen indikaattorin muodostamiseksi. Kansallisten keskuspankkien pitäisi tehdä sarjaan merkintä, mikäli ne kirjaavat nämä yhdeksi indikaattoriksi. 18. Indikaattori nro 17: Eläkerahastojen hallinnoimat saamiset yhteensä. Tämä tieto tarkoittaa ns. ’itsenäisten eläkerahastojen’ eli erillisten institutionaalisten yksiköiden, joiden pääasiallinen toiminta koostuu eläkerahoituksesta ja jotka eivät ole vakuutuslaitoksia, (7) aggregoitua taseen loppusummaa. Mikäli eläkerahastoista ei ole saatavissa erillisiä tietoja, tämä indikaattori voidaan yhdistää indikaattoriin nro 15 yhden ainoan indikaattorin muodostamiseksi. Siinä tapauksessa indikaattorin nro 17 osalta olisi ilmoitettava tiedoksi nolla. 19. Indikaattori nro 18: ETA-maiden luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä. Tämä indikaattori tarkoittaa muissa ETA-maissa olevien luottolaitoksiin kuuluvien sivukonttoreiden lukumäärää, eli kotimaisia sivukonttoreita ei oteta huomioon. Mikäli luottolaitoksella on enemmän kuin yksi sivukonttori tietyssä maassa, ne lasketaan yhdeksi. Koska rahalaitosluetteloa varten kerättävät tiedot ovat olleet EKP:n käytettävissä vasta tammikuusta 1999 lähtien, kansallisten keskuspankkien pitäisi toimittaa puuttuvat vuosien 1997 ja 1998 lopun tiedot. Kansallisten keskuspankkien pitäisi varmistaa, että tiedot vuoden 1999 lopusta eteenpäin ovat yhdenmukaisia rahalaitosluettelon yhteydessä toimitettavien tietojen kanssa. 20. Indikaattori nro 19: ETA-maiden luottolaitosten sivukonttoreiden saamiset yhteensä. Tämä indikaattori tarkoittaa indikaattorin nro 18 piiriin kuuluvien sivukonttoreiden aggregoitua taseen loppusummaa. 21. Indikaattori nro 20: ETA-maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden lukumäärä. Tämä indikaattori tarkoittaa muissa ETA-maissa olevien luottolaitosten määräysvallassa olevien tytäryhtiöiden lukumäärää. Kotimaisia tytäryhtiöitä ei siis lueta mukaan. EKP:n määritelmä tytäryhtiöstä sisältyy asetukseen EKP/2001/13: ’Tytäryhtiöt ovat erillisiä yhtiöitä, joissa toisella yhteisöllä on osake-enemmistö tai täysi omistus …’. Kaikkia tytäryhtiöitä ei pidä ottaa mukaan, vaan ainoastaan ne, jotka ovat itse luottolaitoksia. 22. Indikaattori nro 21: ETA-maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden saamiset yhteensä. Tämä indikaattori tarkoittaa indikaattorin nro 20 piiriin kuuluvien tytäryhtiöiden aggregoitua taseen loppusummaa. 23. Indikaattori nro 23: Kolmansien maiden luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä. Tämä indikaattori tarkoittaa kolmansissa maissa oleviin luottolaitoksiin kuuluvien kotimaisten sivukonttoreiden lukumäärää. Kolmansilla mailla tarkoitetaan ETAan kuulumattomia maita. Mikäli pankilla on useampi kuin yksi sivukonttori tietyssä maassa, se lasketaan yhdeksi. Kansallisten keskuspankkien pitäisi tässäkin yhteydessä varmistaa, että tiedot ovat yhdenmukaisia rahalaitosluettelon yhteydessä toimitettavien tietojen kanssa. 24. Indikaattori nro 24: Kolmansien maiden luottolaitosten sivukonttoreiden saamiset yhteensä. Tämä indikaattori tarkoittaa indikaattorin nro 23 piiriin kuuluvien sivukonttoreiden aggregoitua taseen loppusummaa. 25. Indikaattori nro 25: Kolmansien maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden lukumäärä. Tämä indikaattori tarkoittaa maan alueella olevien sellaisten tytäryhtiöiden lukumäärää, jotka ovat kolmansissa maissa olevien luottolaitosten määräysvallassa. 26. Indikaattori nro 26: Kolmansien maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden saamiset yhteensä. Tämä indikaattori tarkoittaa indikaattorin nro 25 piiriin kuuluvien tytäryhtiöiden aggregoitua taseen loppusummaa. Lisäys 1 Raportointilomake 14 rakenteelliselle rahoitusindikaattorille, jotka kootaan kansallisten keskuspankkien toimittamien tietojen perusteella Maa: … Viitevuosi: … Indikaattori Kantatiedot Virtatietoihin tehtävät muutokset Poikkeamat määritelmistä 2. Luottolaitosten paikallisten yksiköiden (sivukonttoreiden) lukumäärä — 3. Luottolaitosten työntekijöiden lukumäärä — 5. Viiden suurimman luottolaitoksen osuus saamisista yhteensä (CR5) — 6. Herfindahlin indeksi luottolaitosten saamisille yhteensä — 15. Vakuutuslaitosten sijoitukset yhteensä 17. Eläkerahastojen hallinnoimat saamiset yhteensä 18. ETA-maiden luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä — 19. ETA-maiden luottolaitosten sivukonttoreiden saamiset yhteensä 20. ETA-maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden lukumäärä — 21. ETA-maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden saamiset yhteensä 23. Kolmansien maiden luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä — 24. Kolmansien maiden luottolaitosten sivukonttoreiden saamiset yhteensä 25. Kolmansien maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden lukumäärä — 26. Kolmansien maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden saamiset yhteensä Lisäys 2 Pankkitoiminnan rakenteellisten rahoitusindikaattoreiden sähköinen siirto — sarjaperheen (key family) tunniste: ECB_SSI1 Rakenteellisten rahoitusindikaattoreiden sarjaperheellä tarkoitetaan Euroopan unionin (EU) jäsenvaltioiden luottolaitos-, vakuutuslaitos- ja eläkerahastosektoreiden rakenteellisia indikaattoreita. Se on suunniteltu siten, että se vastaa mahdollisimman pitkälle tase-eriä koskevia tilastoja varten jo aiemmin määriteltyjä sarjaperheiden koodiluetteloita ja koodeja. Osa 1. Muuttujat Alla olevassa taulukossa kuvataan sarjaperheessä ECB_SSI1 käytettyjä muuttujia. Näiden tilastojen osalta on yksilöity kahdeksan muuttujaa, joiden katsotaan olevan olennaisia aikasarjojen määrittämiseksi. TAULUKKO 1 Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetyt muuttujat Avainkohta Käsitteen lyhenne Käsitteen nimi Arvon muoto Koodiluettelon tunniste Koodiluettelon nimi 1 FREQ Toistuvuus AN1 CL_FREQ Toistuvuus-koodiluettelo (BIS, EKP) 2 REF_AREA Viitealue AN2 CL_AREA_EE Alue-koodiluettelo (Eurostatin maksutasetilasto, EKP) 3 REF_SECTOR EKT 95:n viitesektorin mukainen erittely AN4 CL_ESA95_SECTOR EKT 95:n viitesektorin mukainen erittely -koodiluettelo (EKP) 4 SSI_INDICATOR Rakenteellisen rahoitusindikaattorin ’nimi’ AN3 CL_SSI_INDICATOR Rakenteellinen rahoitusindikaattori -koodiluettelo (EKP) 5 DATA_TYPE Tiedon tyyppi AN1 CL_DATA_TYPE Raha- ja pankkitilastojen tietotyyppi, virta- ja positiotyypit(EKP, BIS) 6 COUNT_AREA Vastapuolen alue AN2 CL_AREA_EE Alue-koodiluettelo (Eurostatin maksutasetilasto, EKP) 7 CURRENCY_TRANS Transaktiovaluutta AN3 CL_CURRENCY Valuutta-koodiluettelo (EKP, BIS, Eurostatin maksutasetilasto) 8 SERIES_DENOM Sarjojen rahayksikkö tai erityinen laskelma AN1 CL_SERIES_DENOM Sarjojen rahayksikkö tai erityinen laskelma -koodiluettelo (EKP) Kunkin kahdeksan tilastollisen muuttujan arvot saadaan sitä vastaavasta koodiluettelosta. Esimerkiksi muuttujan REF_AREA (viitealue) arvot saadaan edellä olevan taulukon mukaisesti koodiluettelosta CL_AREA_EE. Sarjaperheen ECB_SSI1 muuttujat kuvataan seuraavassa samassa järjestyksessä kuin ne ilmenevät avaimesta. Muuttuja nro 1: Toistuvuus (FREQ; pituus: yksi merkki) Muuttuja osoittaa raportoidun aikasarjan toistuvuuden. Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetty koodi on ’A’ eli vuositason tiedot, ja se saadaan koodiluettelosta CL_FREQ. Muuttuja nro 2: Viitealue (REF_AREA; pituus: kaksi merkkiä) Muuttuja osoittaa tiedonantajalaitoksen kotimaan. Siihen liittyvä koodiluettelo CL_AREA_EE sisältää ISO-standardin mukaisen maaluettelon ja muutamia muita arvoja, kuten myös 6 kohdassa kuvataan (muuttuja nro 6: ’Vastapuolen alue’). Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetyt arvot vastaavat EU:n jäsenvaltioita. Muuttuja nro 3: EKT 95:n viitesektorin mukainen erittely (REF_SECTOR; pituus: neljä merkkiä) Muuttuja osoittaa rakenteellisen indikaattorin viitesektorin ja liittyy koodiluetteloon CL_ESA95_SECTOR. Tällä hetkellä käytetään neljää arvoa: luottolaitokset (sellaisina kuin ne on määritelty yhteisön lainsäädännössä) (’122C’), vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (’1250’), ja erikseen vakuutuslaitokset (’1251’) ja eläkerahastot (’1252’). Muuttuja nro 4: Rakenteellisen rahoitusindikaattorin ’nimi’ (SSI_INDICATOR; pituus: kolme merkkiä) Muuttuja kuvaa indikaattoreiden luetteloa ja liittyy koodiluetteloon CL_SSI_INDICATOR. Eri indikaattoreille annettavat arvot yksilöidään etuliitteellä. Arvoa ’H’ käytetään Herfindahlin indeksistä, arvoa ’N’ kaikista indikaattoreista, jotka esitetään absoluuttisina lukuina, arvoa ’S’ niistä, jotka esitetään prosenttiosuuksina, ja arvoa ’T’ saamisista yhteensä. Muuttuja nro 5: Tiedon tyyppi (DATA_TYPE; pituus: yksi merkki) Tämä muuttuja kuvataan koodiluettelossa CL_DATA_TYPE, ja se ilmoittaa, minkä tyyppistä tietoa raportoidaan: bruttomääräiset kannat (’1’), luokituksen muutokset ja muut vastaavat järjestelyt (’5’), muut arvostusmuutokset (’7’) ja yksilöimättömät (’X’). Arvoa ’X’, yksilöimättömät, käytetään ilmoitettaessa suhdelukuja ja indeksisarjoja, kun arvoa ’1’, kannat, käytetään sitä vastoin ilmoitettaessa absoluuttisia lukuja ja kantatietoja koskevia sarjoja (esim. työntekijöiden lukumäärä; saamiset yhteensä). Arvostusmuutoksia koskevat tiedot ovat sovellettavissa ainoastaan tase-eriä koskeviin sarjoihin. Ne eivät ole sovellettavissa eikä niitä ilmoiteta absoluuttisten lukujen, suhdelukujen ja indeksien osalta. Luokituksen muutoksiin ja muihin vastaaviin järjestelyihin kuuluvat sellaiset tiedonantajana olevan sektorin taseen vastaavaa- ja vastattavaa -puolella tehtävät muutokset, jotka johtuvat 1) muutoksista tiedonantajien joukossa; 2) yritysten uudelleenjärjestelyistä; 3) saamisten ja velkojen luokituksen muutoksista; ja 4) sellaisten raportointivirheiden korjaamisesta, joita ei teknisistä syistä voida poistaa kantatiedoista koko kyseisen ajanjakson ajalta. Erityisesti vuotta 2001 koskevien luokituksen muutosten on katettava muutokset, jotka johtuvat Kreikan liittymisestä euroalueeseen. Muihin arvostusmuutoksiin kuuluvat liikkeeseen laskettujen, myytyjen tai hallussa pidettävien arvopapereiden arvostusmuutokset ja muutokset, jotka johtuvat siitä, että lainoja poistetaan taseesta luottotappioiden/arvonalennusten vuoksi. Muuttuja nro 6: Vastapuolen alue (COUNT_AREA; pituus: kaksi merkkiä) Tämä muuttuja kuvaa rakenteellisen indikaattorin vastapuolen asuinpaikkaa. Tähän käsitteeseen liittyvä koodiluettelo on CL_AREA_EE, joka sisältää ISO-standardin mukaisen maaluettelon ja muutamia muita arvoja (esim. ’U6’ — ’Kotimaa: sama maa kuin tiedonantajana olevan luottolaitoksen maa’). Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetään seuraavia arvoja: kotimaa (kotipaikka tai viitealue) (’U6’), muut Euroopan talousalueen maat (kaikki maat paitsi viitealue) (’A0’) ja Euroopan talousalueen ulkopuoliset maat (’A7’) sekä euroalueen tiedonantajien että euroalueen ulkopuolisten tiedonantajien osalta. Muuttuja nro 7: Transaktiovaluutta (CURRENCY_TRANS; pituus: kolme merkkiä) Muuttuja osoittaa rakenteellisten indikaattorien valuutan, ja se liittyy koodiluetteloon CL_CURRENCY. Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetään ainoastaan arvoja ’Z01’, kaikki valuutat yhteensä, ja ’Z0Z’, ei sovellettavissa. Muuttuja nro 8: Sarjojen rahayksikkö tai erityinen laskelma (SERIES_DENOM; pituus: yksi merkki) Tämä muuttuja osoittaa, onko raportoitavat sarjat ilmaistu kansallisessa vai yhteisessä rahayksikössä (euro). Tätä käsitettä sovelletaan ainoastaan tase-erien sarjoihin (esim. saamiset yhteensä). Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetään ainoastaan kolmea arvoa koodiluettelosta CL_SERIES_DENOM — ’N’, kansallinen valuutta, ’E’, euro, ja ’Z’, ei sovellettavissa). Rahaliittoon osallistumattomat jäsenvaltiot ja Kreikka (vuoteen 2000 saakka) käyttävät koodia ’N’, kun koodia ’E’ käyttävät sitä vastoin euroalueen jäsenvaltiot (ja myös Kreikka vuodesta 2001 alkaen). Täydellinen luettelo EKP:lle toimitettavista sarja-avaimista on lisäyksessä 3. Osa 2. Ominaisuudet Avaimen määrittelemisessä käytettävien kahdeksan muuttujan lisäksi on määritelty useita ominaisuuksia. (8 14) Niitä liitetään toimitettaviin tietoihin eri tasoilla: TAULUKKO 2 Rakenteellisten rahoitusindikaattoreiden sarjaperhe (ECB_SSI1): Koodatut ja koodaamattomat ominaisuudet Taso Tilastollinen käsite Arvon muoto Koodiluettelo Rinnakkaistason (sibling) ominaisuudet (vaihdetaan FNS-ryhmää käyttäen) Rinnakkaistaso TITLE_COMPL Otsakkeen täydenne AN..1050 Koodaamaton Rinnakkaistaso UNIT Yksikkö AN..12 CL_UNIT Yksikkö-koodiluettelo (BIS, EKP, Eurostatin maksutasetilasto) Rinnakkaistaso UNIT_MULT Yksikön kerroin AN..2 CL_UNIT_MULT Yksikön kerroin -koodiluettelo (BIS, EKP, Eurostatin maksutasetilasto) Rinnakkaistaso DECIMALS Desimaalit N1 CL_DECIMALS Desimaalit-koodiluettelo (BIS, EKP) Rinnakkaistaso TITLE Otsake AN..70 Koodaamaton Rinnakkaistaso NAT_TITLE Omakielinen otsake AN..350 Koodaamaton Rinnakkaistaso COMPILATION Tiedon kokoaminen AN..1050 Koodaamaton Rinnakkaistaso COVERAGE Kattavuus AN..350 Koodaamaton Aikasarjatason ominaisuudet (vaihdetaan FNS-ryhmää käyttäen) Aikasarjat COLLECTION Tiedonkeruun indikaattori AN1 CL_COLLECTION Tiedonkeruun indikaattori -koodiluettelo (BIS, EKP) Aikasarjat AVAILABILITY Saatavuus AN1 CL_AVAILABILITY Saatavuus laitoksille -koodiluettelo (BIS, EKP) Aikasarjat DOM_SER_IDS Kotimaan sarjojen indikaattorit AN..70 Koodaamaton Aikasarjat BREAKS Katkokset AN..350 Koodaamaton Havaintotason ominaisuudet (vaihdetaan yhdessä tärkeimmän ARR-segmentin tietojen kanssa) Havainto OBS_STATUS Havainnon laatu AN1 CL_OBS_STATUS Havainnon laatu -koodiluettelo (BIS, EKP, Eurostatin maksutasetilasto) Havainto OBS_CONF Havainnon luotettavuus AN1 CL_OBS_CONF Havainnon luotettavuus -koodiluettelo (Eurostatin maksutasetilasto, EKP) Havainto OBS_PRE_BREAK Katkosta edeltävä havainnon arvo AN..15 Koodaamaton Havainto OBS_COM Havaintoa koskeva huomautus AN..350 Koodaamaton Kuhunkin näistä ominaisuuksista liittyy lisäksi joitain teknisiä ominaisuuksia, jotka luetellaan seuraavassa taulukossa. TAULUKKO 3 Kansallisten keskuspankkien raportointi EKP:lle. Sarjaperheen ECB_SSI1 yhteiset ominaisuudet Pakollisuus Ensimmäisen lukuarvon antaa … (10) Kansallisten keskuspankkien muutettavissa TITLE_COMPL M EKP Ei UNIT M EKP Ei UNIT_MULT M EKP Ei DECIMALS M EKP Ei TITLE C EKP Ei NAT_TITLE C Kansallinen keskuspankki Kyllä COMPILATION C Kansallinen keskuspankki Kyllä (9) COVERAGE C Kansallinen keskuspankki Kyllä (9) COLLECTION M EKP Ei AVAILABILITY M EKP/Kansallinen keskuspankki Kyllä DOM_SER_IDS C Kansallinen keskuspankki Kyllä BREAKS C Kansallinen keskuspankki Kyllä OBS_STATUS M Kansallinen keskuspankki Kyllä OBS_CONF C Kansallinen keskuspankki Kyllä OBS_PRE_BREAK C Kansallinen keskuspankki Kyllä OBS_COM C Kansallinen keskuspankki/EKP Kyllä M: Pakollinen C: Erityistap. ilmoitettava Seuraavassa kuvataan kutakin ominaisuutta sekä esitetään viitekoodiluettelo (ilmoitetaan suuraakkosin, kuten CL_****), mikäli se on sovellettavissa. Osa 2.1 Rinnakkaistason (sibling) ominaisuudet Pakolliset tiedot: — TITLE_COMPL (koodaamaton): Ominaisuuden laatii, tallentaa ja ilmoittaa EKP (englanninkielinen, pituus enintään 1 050 merkkiä). Mikäli kansallinen keskuspankki haluaa muuttaa sitä, muutos voidaan tehdä EKP:n kuulemisen jälkeen. Muutoksen toteuttaa kuitenkin EKP. — UNIT (koodiluettelo: CL_UNIT): Tämä ominaisuus ilmoittaa raportoitujen tietojen mittayksikön. Rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot ilmoittavat niitä eriä koskevat tiedot euroina, joiden osalta se on mahdollista, ja EKP asettaa tämän ominaisuuden arvoksi ’EUR’ (DENOM = ’EUR’). Jos kyseessä ovat rahaliittoon osallistumattomat jäsenvaltiot, tämän ominaisuuden arvo on vastaava kansallinen rahayksikkö. Absoluuttisina arvoina raportoitavien sarjojen ja indeksin osalta EKP vahvistaa tämän ominaisuuden arvoksi ’UNITS’ ja prosenttiosuuksina raportoitavien sarjojen osalta arvoksi ’PC’. — UNIT_MULT (koodiluettelo: CL_UNIT_MULT): Tämä ominaisuus antaa tietoa siitä, onko sarjat ilmaistu miljoonina (UNIT_MULT = ’6’), miljardeina (UNIT_MULT = ’9’) jne. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat luottolaitosten tase-eräsarjoihin liittyvät tiedot miljoonina euroina ja EKP asettaa arvoksi 6 (UNIT_MULT = ’6’). Absoluuttisina lukuina, prosenttiosuuksina tai indekseinä raportoitavien sarjojen osalta EKP asettaa arvoksi 0 (UNIT_MULT = ’0’). — DECIMALS (koodiluettelo: CL_DECIMALS): Ominaisuus kertoo havaintojen arvoille annettavien desimaalien määrän. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tase-eräsarjat ja absoluuttisia lukuja kuvaavat sarjat nollan desimaalin tarkkuudella, ja EKP asettaa ominaisuuden arvoksi 0 näiden aikasarjojen osalta (eli DECIMALS = ’0’). Indeksisarjat ja prosenttiosuuksia kuvaavat sarjat ilmoitetaan neljän desimaalin tarkkuudella, ja EKP asettaa ominaisuuden arvoksi 4 näiden aikasarjojen osalta (eli DECIMALS = ’4’). Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot: — TITLE (koodaamaton): Aikasarjan otsakkeessa voidaan esittää vain enintään 70 merkkiä. Koska tila on rajallinen, pakollisena ominaisuutena on sen sijaan TITLE COMPLEMENT. Ominaisuutta TITLE voitaisiin tulevaisuudessa käyttää lyhytnimien esittämiseen. — NAT_TITLE (koodaamaton): Kansalliset keskuspankit voivat käyttää tätä ominaisuutta esittääkseen täsmällisen kuvauksen ja muita täydentäviä tietoja omalla kielellään. Vaikka suur- ja pienaakkosten käyttö ei aiheutakaan ongelmia, aksenttimerkkien ja pitkien kirjaimista ja numeroista koostuvien symbolien vaihto on testattava ennen kuin ne otetaan säännölliseen käyttöön. — COMPILATION (koodaamaton): Tätä ominaisuutta käytetään esitettäessä sanallisesti yksityiskohtaisia selvityksiä sovelletuista tiedon kokoamismenetelmistä, painotuksista, tilastollisista menettelytavoista, indeksin tyypistä jne.: — tietolähteet/tiedon keräämismenetelmä, — kokoamismenetelmät (mukaan lukien tehtyjen arvioiden/olettamusten kuvaus), — poikkeamat EKP:n raportointiohjeista (maantieteellinen/sektoriluokittelu ja arvostusmenetelmät), — tiedot sovellettavasta kansallisesta lainsäädännöstä (ja viittaukset EU:n säädöksiin) muiden rahoituksen välittäjien kuin luottolaitosten osalta. — COVERAGE (koodaamaton): Tämä ominaisuus kuvaa tiedonantajajoukkoa ja sen kattavuutta eri välittäjäryhmien osalta. Sen pitäisi kuvata välittäjän tyyppiä eri indikaattorien osalta. Mikäli tietojen tiedetään olevan vain osittain kattavia, esitetään arvio markkinaosuudesta. Lisäksi ilmoitetaan, onko luvut estimoitu. Osa 2.2 Aikasarjatason ominaisuudet Pakolliset tiedot: — COLLECTION (koodiluettelo: CL_COLLECTION): Tämä ominaisuus kertoo, milloin havaintoja kerätään (esim. jakson alussa, puolivälissä vai lopussa), tai ilmoittaa, ovatko tiedot tietyn jakson keskiarvoja, korkeimpia arvoja tai matalimpia arvoja jne. EKP asettaa rakenteellisten tilastoindikaattoreiden sarjojen arvoksi ’ajanjakson päättyessä’ (COLLECTION = ’E’). — AVAILABILITY (koodiluettelo: CL_AVAILABILITY): Tämä ominaisuus kuvaa laitoksia, joiden saataville tiedot voidaan antaa. Mikäli yksittäisiä havaintoja varten tarvitaan erityiskohtelua, voidaan käyttää ominaisuutta OBSERVATION CONFIDENTIALITY (ks. jäljempänä). Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot: — DOM_SER_IDS (koodaamaton): Tämän ominaisuuden avulla voidaan viitata kansallisissa tietokannoissa käytettyyn koodiin vastaavien sarjojen yksilöimiseksi (tässä yhteydessä voidaan määritellä myös kansallisia viitekoodeja sisältäviä kaavoja). — BREAKS (koodaamaton): Tämä ominaisuus kuvaa merkittävimpiä tiedonkeruussa, raportoinnin kattavuudessa ja sarjojen kokoamisessa ajan myötä tapahtuneita katkoksia ja muutoksia. Katkoksista raportoitaessa on ilmoitettava, miltä osin uusia ja vanhoja tietoja voidaan pitää vertailukelpoisina (enintään 350 merkkiä). Osa 2.3 Havaintotason ominaisuudet Pakolliset tiedot: — OBS_STATUS (koodiluettelo: CL_OBS_STATUS): Kansalliset keskuspankit raportoivat kuhunkin ilmoitettuun havaintoon liittyvän havainnon laadun. Tämä ominaisuus on pakollinen, ja se on ilmoitettava kunkin tiedonsiirron yhteydessä kustakin yksittäisestä havainnosta. Mikäli kansalliset keskuspankit muuttavat tämän ominaisuuden arvoa, sekä havainnon arvo (vaikka se pysyisikin muuttumattomana) että uusi havainnon laadun arvo ilmoitetaan uudelleen. Alla olevassa luettelossa esitetään näiden ominaisuuksien odotusarvot (sovitun hierarkian mukaisesti) näitä tilastoja varten: ’A’ = normaaliarvo, ’B’ = katkosarvo, ’M’ = tietoja ei ole olemassa (tiedot eivät ole sovellettavissa), (11) ’L’ = tiedot ovat olemassa mutta niitä ei kerätä, (12) ’E’ = arvio, ’P’ = alustava arvo (tätä ominaisuutta voidaan käyttää jokaisen tiedonsiirron yhteydessä erityisesti viimeisimmän havainnon osalta). (13) — Mikäli havaintoon liittyy kaksi ominaisuutta, niistä tärkein ilmoitetaan. Mikäli esimerkiksi havainto on sekä alustava arvo että arvioinnin tulosta, ensisijainen ominaisuus on ’arvio’, ja käytetään koodia ’E’. Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot: — OBS_CONF (koodiluettelo: CL_OBS_CONF): Mikäli kansallinen keskuspankki haluaa ilmoittaa erikseen tietyn yhden tai useamman havainnon luottamuksellisuudesta, se voi käyttää ominaisuutta OBSERVATION CONFIDENTIALITY. Mikäli tälle ominaisuudelle asetetaan arvo, tietojen lähettäjä voi muuttaa sitä tiedonsiirron yhteydessä. — OBS_PRE_BREAK (koodaamaton): Tämä ominaisuus sisältää katkosta edeltävän arvon, joka on havainnon tavoin numeerinen kenttä. Se ilmoitetaan, kun sarjassa tapahtuu katkos. — OBS_COM (koodaamaton): Tämän ominaisuuden avulla voidaan esittää sanallisia havaintotason huomautuksia (esim. kuvataan tiettyä havaintoa koskevien tietojen puuttumisen vuoksi tehty arviointi tai oletus, selitetään mahdollisen poikkeavan havainnon syy tai esitetään raportoidun aikasarjan muutosten yksityiskohdat). Virtatietoihin tehtävät muutokset on ilmoitettava, mikäli ne ovat käytettävissä, indikaattoreiden nro 17, 19, 21, 24 ja 26 osalta. Virtatietoihin tehtävillä muutoksilla tarkoitetaan arvopapereiden arvostusmuutoksia, lainojen luottotappioita ja arvonalennuksia sekä luokituksen muutoksia. Osa 3. Korjausten ilmoittaminen Kansalliset keskuspankit saattavat joutua korjaamaan ilmoitettuja tietoja. Tällöin sovelletaan seuraavia yleisperiaatteita: — Kaikkien säännöllisten vuosittaisten tiedonsiirtojen yhteydessä voidaan viimeisimmän vuoden tietojen lisäksi toimittaa sekä ’tavanomaisia’ (eli edellisen vuoden tietoja koskevia) että ’historiatietoja’ koskevia korjauksia. — Historiatietojen korjauksia voidaan poikkeuksellisesti hyväksyä vuoden aikana, mikäli ne parantavat merkittävästi tietojen laatua. — Mikäli tehdään merkittäviä korjauksia, EKP:lle toimitetaan niitä koskevat lisätiedot. Lisäys 3 TAULUKKO 1 Kantatiedot Rakenteellisten rahoitusindikaattoreiden sarja-avaimet Indikaattorit 1. Kotimaa 2. Muut ETA-maat 3. ETAan kuulumattomat maat Luottolaitokset Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot Luottolaitokset Luottolaitokset Yhteensä Vakuutuslaitokset Eläkerahastot Luottolaitosten työntekijöiden lukumäärä S1 Luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä S2 S3 S4 Luottolaitosten tytäryhtiöiden lukumäärä S5 S6 Herfindahlin indeksi luottolaitosten saamisille yhteensä (CR5) S7 5 suurimman luottolaitoksen osuus saamisista yhteensä S8 Saamiset yhteensä (8 14) S9* S10 S11 Sivukonttoreiden saamiset yhteensä S12 S13 Tytäryhtiöiden saamiset yhteensä S14 S15

TAULUKKO 2 Muutostiedot Rakenteellisten rahoitusindikaattoreiden sarja-avaimet Indikaattorit 1. Kotimaa 2. Muut ETA-maat 3. ETAan kuulumattomat maat Luottolaitokset Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot Luottolaitokset Luottolaitokset Yhteensä Vakuutuslaitokset Eläkerahastot Luokituksen muutokset ja muut vastaavat järjestelyt Saamiset yhteensä S16 S17 S18 Sivukonttoreiden saamiset yhteensä S19 S20 Tytäryhtiöiden saamiset yhteensä S21 S22 Muut arvostusmuutokset Saamiset yhteensä S23 S24 S25 Sivukonttoreiden saamiset yhteensä S26 S27 Tytäryhtiöiden saamiset yhteensä S28 S29 Rahaliittoon osallistumattomien ja Kreikan (ennen v. 2001) osalta käytetään koodia N’rahayksikkönä’ sarja-avaimen viimeisenä muuttujana E:n sijasta.

(1) Myös Eurostat kerää tätä muuttujaa koskevat tiedot, mutta harvemmin. Eurostat käyttää seuraavaa paikallisyksikön määritelmää: ’Yritys tai sen osa (esim. työpaja, tehdas, varasto, toimisto, kaivos tai varikko), joka sijaitsee maantieteellisesti määritellyllä paikalla. Liiketoimintaa harjoitetaan tällä paikalla tai sieltä käsin siten, että — tiettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta — yksi tai useampi henkilö työskentelee (vaikka vain osa-aikaisestikin) saman yrityksen hyväksi.’ Vrt. Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions, versio 1.8, joulukuu 2001, s. 11 ja 23. Käsikirja on saatavissa Eurostatista, joskin vain englanninkielisenä.

(2) Eurostat kerää myös tätä indikaattoria koskevat tiedot ja käyttää seuraavaa määritelmää: ’Työhön osallistuvien lukumäärä sisältää kaikki tutkimuksen kohteena olevassa yksikössä työskentelevät henkilöt (joihin kuuluvat myös yksikössään työskentelevät omistajat, yksikössä säännöllisesti työskentelevät yhtiökumppanit sekä palkatonta työtä tekevät perheenjäsenet) sekä ne yksikön ulkopuolella työskentelevät henkilöt, jotka kuuluvat yksikköön ja saavat palkkansa siltä (kuten myyntiedustajat, lähetit sekä korjaus- ja huoltoyksiköt). Se sisältää myös lyhytaikaisesti työstä poissa olevat työntekijät (kuten sairaslomalla, vuosilomalla tai erityislomalla olevat työntekijät) ja lakossa olevat työntekijät, mutta se ei sisällä työntekijöitä, joilla poissaolon kesto on määrittämätön. Se sisältää myös kyseisen maan lainsäädännössä osa-aikaisiksi määritellyt, yrityksen palveluksessa olevat työntekijät ja sen palveluksessa olevat kausityöntekijät, oppisopimuskoulutuksessa olevat työntekijät ja kotona työskentelevät työntekijät. Työhön osallistuvien lukumäärään eivät sisälly työntekijät, jotka yksikkö on saanut käyttöönsä muilta yrityksiltä, yksikössä korjaus- ja huoltotöitä tekevät ulkopuolisen yrityksen työntekijät eivätkä asevelvollisuuttaan suorittavat henkilöt. Palkatonta työtä tekevillä perheenjäsenillä tarkoitetaan henkilöitä, jotka asuvat yksikön omistajan kanssa samassa taloudessa ja työskentelevät säännöllisesti yksikössä, mutta joilla ei ole työsopimusta ja jotka eivät saa kiinteämääräistä korvausta tekemästään työstä. Määritelmän piiriin kuuluvat vain ne henkilöt, jotka eivät ole päätoimisesti jonkin toisen yrityksen palveluksessa. Huom.: Jotta tietojen vertailukelpoisuus voidaan varmistaa, on ilmoitettava, sisältääkö nimike vapaaehtoistyöntekijät. (Yritystoiminnan rakennetilastoja varten vahvistetuista ominaisuustietojen määritelmistä annettu komission asetus (EY) N:o 2700/98, koodi 16110). Huom.: Yritysryhmien yhteydessä henkilöstön kohdistaminen yritysten tasolla on toteutettava tietyn jakoperusteen avulla (toimitusjohtajat luetaan mukaan; edustajia, jotka eivät ole yrityksen palveluksessa, ei lueta mukaan). Työntekijöiden määrä lasketaan vuoden keskiarvona.’ Vrt. Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions, versio 1.8, joulukuu 2001, s. 34.

(3) Asetuksessa EKP/2001/13 sallitaan kuitenkin yksi poikkeus, jonka perusteella luottolaitosten konsernien osalta voidaan ilmoittaa konsolidoituja tasetietoja (esim. Rabobank Alankomaissa).

(4) Tämän indikaattorin osalta vastaava EKT 95:n sektori on S. 125a. ’EKT 95’ on Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 1995, joka sisältyy Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 (EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1) liitteeseen A.

(5) EYVL L 228, 16.8.1973, s. 3. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

(6) EYVL L 63, 13.3.1979, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

(7) Tämän indikaattorin osalta vastaava EKT 95:n sektori on S. 125b.

(8) Ominaisuudet ovat tilastollisia käsitteitä, jotka antavat koodattua (esim. yksikkö) ja koodaamatonta (esim. tiedon kokoamismenetelmä) lisätietoa vaihdetuista tiedoista. ’Pakollisia tietoja’ ovat ominaisuudet, joiden arvot ovat kaikkien osapuolten tiedossa. ’Erityistapauksissa ilmoitettavia’ ovat ominaisuudet, jotka yksilöidään vain, jos ne ovat tiedonantajalaitoksen tiedossa (esim. kotimaan sarjojen indikaattorit) tai jos ne ovat merkityksellisiä (esim. tiedon kokoaminen, katkokset). Ominaisuuksien arvot ilmoitetaan ainoastaan silloin kun ne vahvistetaan ensimmäistä kertaa tai niitä muutetaan. Ainoastaan havainnon laatu ilmoitetaan jokaisen tiedonsiirron yhteydessä kunkin havainnon osalta.

(9) Muutoksista ilmoitetaan myös asianomaiselle EKP:n toimialalle faxilla tai sähköpostitse.

(10) EKP:llä tarkoitetaan EKP:n tilastoinnin pääosastoa.

(11) Mikäli markkinoiden paikallisen käytännön tai lainsäädännön vuoksi aikasarjaa (tai osaa siitä) ei voida soveltaa (kyseistä ilmiötä ei ole olemassa), puuttuva arvo ilmoitetaan koodilla (’-’) ja havaintotilanne koodilla ’M’.

(12) Mikäli aikasarjan tietoja ei paikallisen tilastointikäytännön vuoksi kerätä joko tiettyinä ajankohtina tai aikasarjan koko pituudelta (taustalla oleva taloudellinen ilmiö on olemassa, mutta sitä ei seurata tilastoissa), puuttuva arvo ilmoitetaan koodilla (’-’) ja havaintotilanne koodilla ’L’ kullakin jaksolla.

(13) Nämä havainnot saavat lopullisen arvonsa (havaintotilanne ’A’) myöhemmin. Uudet korjatut arvot korvaavat aikaisemmat alustavat havainnot.

(14) Rahaliittoon osallistumattomien ja Kreikan (ennen v. 2001) osalta käytetään koodia N ’rahayksikkönä’ sarja-avaimen viimeisenä muuttujana E:n sijasta.