ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Julkishallinnon ongelmana on edelleen tehottomuus. Julkishallinnon koordinointi on tehotonta hajanaisen ja jäykän organisaation vuoksi. Henkilöstönjohtostrategian hyväksyminen lokakuussa 2015 on edistysaskel. Uutta virkamieslakia, joka on sen tuloksellisen täytäntöönpanon edellytys, ei kuitenkaan ole vielä hyväksytty. Hallitus on toteuttanut useita toimenpiteitä korruptioon puuttumiseksi, mutta niiden vaikutus on toistaiseksi jäänyt rajalliseksi. Slovakiassa ei ole juuri näyttöä syytetoimista ja rikosoikeudenkäyntien aloittamisesta korruptiotapausten ja julkisiin hankintoihin liittyvien väärinkäytösten perusteella. Suuren mittakaavan investointeihin ja infrastruktuurihankkeisiin liittyviä rakennuslupamenettelyjä on nopeutettu. Epäyhtenäinen hallinto, näyttöön perustuvien julkisten hankintamenettelyjen puute, heikko ammattitaito, eturistiriidat, räätälöidyt tarjouseritelmät ja liiallinen alhaisimman hinnan käyttö myöntämiskriteerinä johtavat siihen, että laatuun perustuvaa kilpailua on vähän. Julkisiin hankintamenettelyihin liittyvien puutteiden on toistuvasti todettu heikentävän julkisten varojen kohdentamisen tehokkuutta. Toistuvat lainsäädännön muutokset ja raskaat hallintomenettelyt ja -vaatimukset vaikeuttavat yritysten toimintaedellytyksiä Slovakiassa. Liiketoimintaympäristöä heikentävät ja investointien tekemistä vähentävät myös eräisiin asiantuntijapalveluihin ja verkkotoimialoihin liittyvät suuret hallinnolliset ja sääntelyesteet, muun muassa sopimusten täytäntöönpanon valvontaan ja maksukyvyttömyyden ratkaisemiseen liittyvät heikkoudet sekä pitkäaikainen huoli oikeuslaitoksen laadusta. Yritystoiminnan helpottamiseksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä, muun muassa perustamalla paremman sääntelyn keskus lokakuussa 2015 ja kansallinen yrityskeskus vuoden 2016 alussa. Pienten ja keskisuurten yritysten kehittämisstrategiaan kuuluvan pienyrityksiä koskevan säädöksen hyväksymistä on kuitenkin lykätty.
(10)

Portugalin työmarkkinoiden elpyminen jatkui vuosina 2014 ja 2015. Merkittäviä toimia on toteutettu aktivointitoimien uudistamiseksi, julkisten työvoimapalvelujen nykyaikaistamiseksi ja rekisteröitymättömät nuoret tavoittavien toimenpiteiden lisäämiseksi, vaikka joitakin täytäntöönpanoon liittyviä haasteita on edelleen. Koska sosiaalinen tilanne on heikentynyt viime aikoina ja erityisesti lasten köyhyys on lisääntynyt, merkittäviä toimenpiteitä on myös toteutettu sosiaaliturvan parantamiseksi, etenkin vähimmäistoimeentulojärjestelmän, lapsilisien ja pienten eläkkeiden osalta. Näiden toimenpiteiden vaikutusta köyhyyden vähentämiseen on arvioitava. Pitkäaikaistyöttömien suuren määrän vähentäminen on edelleen haaste, ja se vaikuttaa kielteisesti talouskasvuun ja sosiaaliseen tilanteeseen. Pitkäaikaistyöttömien aktivointia olisi lisättävä edelleen kohdennettujen työvoimapoliittisten toimien avulla ja parantamalla työvoima- ja sosiaalipalvelujen välistä koordinointia. Vaikka elpyminen on tuonut mukanaan useita uusia pysyviä työpaikkoja, työmarkkinoiden segmentoituminen on edelleen merkittävää. Määräaikaisten työntekijöiden osuus on edelleen Euroopan korkeimpia, ja siirtyminen määräaikaisesta työsopimuksesta vakituiseen on harvinaista.
(6)

Vaikka liittohallitus on toteuttanut lukuisia toimenpiteitä infrastruktuuri-investointien lisäämiseksi tulevina vuosina, kyseiset varat eivät vielä näytä saavan aikaan julkisten investointien kestävää kasvusuuntausta tai täyttävän infrastruktuuri-investointitarpeita. Kuntatasolla kiinteän pääoman nettomuodostus on pysynyt edelleen selvästi negatiivisena, mikä on osoitus liian vähäisistä investoinneista. Koulutus- ja tutkimusalan kokonaismenot ovat viime vuosina nousseet vain hiukan ja ovat saattaneet jäädä alle kansallisen tavoitteen, joka oli 10 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin suunnattavien investointien jatkaminen on olennaista Saksan kilpailuaseman takaamiseksi tulevaisuudessa. Koska talousarvion odotetaan pysyvän tasapainossa sekä suhdannekorjaamattomin että rakenteellisin luvuin vuosina 2016–2017, finanssipoliittista liikkumavaraa on riittävästi julkisten investointien lisäämiseen ilman, että rikotaan vakaus- ja kasvusopimuksen tai kansallisen velkajarrun sääntöjä. Eläkejärjestelmän uudistaminen edistäisi osaltaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamista. Tämänhetkinen verotuksen tasausjärjestelmä on monimutkainen ja omiaan vähentämään tulojen lisäämiseen tähtääviä kannustimia yksittäisissä osavaltioissa. Käynnissä oleva liittovaltion taloussuhteiden tarkistus tarjoaa mahdollisuuden lujittaa kehystä muun muassa huolehtimalla riittävistä julkisista investoinneista kaikilla hallinnon tasoilla, erityisesti kuntatasolla. Tämänhetkinen osavaltioiden kesken sovittu kompromissiehdotus merkitsisi verotuksen horisontaalisen tasausjärjestelmän yksinkertaistamista. Se jää kuitenkin epämääräiseksi menovaltuuksien erottamisen lisäämisen suhteen eikä paranna tuloautonomiaa. Samanaikaisesti liikenneinfrastruktuurin perinteisen valtionrahoituksen vaihtoehtoisia rahoitusvälineitä, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, käytetään vain vähäisessä määrässä. Lisäksi investointeja jarruttavat eri hallintotasojen monimutkaiset suunnitteluvastuut, hallinnollisiin valmiuksiin liittyvät pullonkaulat sekä mutkikkaat hyväksyntämenettelyt. Myönteisiä vaikutuksia investointeihin voisi olla myös julkisten hankintamenettelyjen tehokkaammalla hyödyntämisellä, sillä EU:n laajuisesti julkaistujen julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailujen määrä on edelleen huomattavasti EU:n keskiarvoa alhaisempi.
(10)

Itävallan työttömyysaste on perinteisesti kuulunut EU:n alhaisimpiin. Se on kuitenkin ollut kasvussa vuodesta 2011 lähtien ja nousi 5,7 prosenttiin vuonna 2015. Myös nuorisotyöttömyyttä on vähän: vuonna 2015 työttöminä oli 10,6 prosenttia työvoimaan kuuluvista 15–24-vuotiaista. Lisäksi Itävallan työllisyysaste on korkea. Vaikka naisten työllisyysaste on 70,2 prosenttia, mikä on yli EU:n keskiarvon, suhteellisen suuri osuus naisista työskentelee kuitenkin osa-aikaisesti lastenhoitovelvoitteiden tai vanhusten hoitoon osallistumisen vuoksi. Tämä vaikuttaa osaltaan siihen, että sukupuolten välinen palkkaero kuuluu EU:n suurimpiin ja että sukupuolten välinen eläke-ero on suuri. Ikääntyneiden työntekijöiden (55–64-vuotiaiden) osalta työllisyysaste on alle EU:n keskiarvon.
(6)

Kotitalouksien velka on Ruotsissa erittäin suuri, ja se on kasvanut nopeimmin EU:ssa viime vuosikymmenen aikana. Ruotsin keskuspankin arvioiden mukaan kotitalouksien velka suhteessa vuosittain käytettävissä oleviin tuloihin oli 175 prosenttia vuonna 2015. Suhteessa BKT:hen kotitalouksien velka oli 87 prosenttia. Ruotsin verojärjestelmä on yksi eniten asunnon omistamiseen kannustavista EU:ssa, mikä johtuu siitä, että kiinteistöverot ovat suhteellisen alhaisia ja asuntolainakorot ovat suurelta osin vähennyskelpoisia verotuksessa. Kotitalouksien suuri velkaantuneisuus muodostaa riskin makrotalouden vakaudelle. Hallitus on toteuttanut joitakin toimenpiteitä kotitalouksien velkaantumisen hillitsemiseksi ja muun muassa antanut ehdotuksen lainsäädännöksi, jolla pyritään tekemään uusien asuntolainojen lyhentäminen pakolliseksi. Valtiopäivät on hyväksynyt kyseisen lainsäädännön 23 päivänä maaliskuuta 2016. Tämän keskeisen toimenpiteen hyväksyminen viivästyi huomattavasti sen jälkeen, kun Ruotsin makrovakausvalvonnasta vastaavan viranomaisen oikeudelliset valtuudet määrätä tällaisesta lyhennyspakosta kyseenalaistettiin. On olemassa vaara, että myös muut toimenpiteet, joita ehkä tarvitaan Ruotsin kasvaviin epätasapainoihin puuttumiseksi, lykkääntyvät vastaavalla tavalla, ellei makrovakausvalvonnasta vastaavan viranomaisen vastuualuetta koskevaa oikeudellista kehystä tarkisteta. Lopuksi on todettava, että hallitus ei ole tehnyt mitään mukauttaakseen verokannustimia. Se ei ole esimerkiksi pienentänyt asuntolainakorkojen verovähennysoikeutta tai tarkistanut kiinteistöverotusta.
(7)

Jotta Tanskan suhteellisen korkea hyvinvoinnin taso pystytään säilyttämään, on olennaisen tärkeää tehostaa tuottavuuden kasvua. Tuottavuuden kasvu on kuitenkin kahden viime vuosikymmenen aikana ollut hidasta. Tämän tilanteen taustalla on todettu olevan muun muassa jatkuva kilpailun puute kotimaisella palvelusektorilla, erityisesti vähittäiskaupassa ja rakennusalalla. Sen vuoksi Tanskan on lisättävä toimia rakennusalan tuottavuuden parantamiseksi poistamalla esteet ja varmistamalla lupajärjestelmien oikeasuhteisuus, jos tällaisia järjestelmiä pidetään välttämättöminä. Sen on myös kevennettävä vähittäisliikkeisiin kohdistuvia rajoituksia, erityisesti toteuttamalla hallituksen hahmottelemat uudistukset.
(7)

Komissio on työskennellyt hyvin läheisesti kaikkien asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden ja Norjan kanssa. Työ on tehty Kreikan ystävinä tunnetun työryhmän säännöllisissä erityiskokouksissa, joiden puheenjohtajana komissio on toiminut. Työryhmässä vaihdetaan tietoja siitä, missä vaiheessa Kreikan toimintasuunnitelman täytäntöönpano on, ja muun muassa annetaan asianomaisille jäsenvaltioille tilaisuus ehdottaa käytännön yhteistyötoimia. Työryhmä on kokoontunut viimeksi 27. helmikuuta 2015. Lisäksi sillä, että EASO, Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto Frontex, UNHCR ja Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö (IOM) osallistuvat työryhmään, pyritään varmistamaan, että saatavilla on ajantasaista tietoa tilanteesta paikalla.
(5)

PIAAC antaa viitteitä siitä, että aikuiset, joilla on hyvä luku- ja kirjoitustaito, laskutaito sekä tietotekniikkaa soveltava ongelmanratkaisutaito, menestyvät paremmin työmarkkinoilla. Samaan aikaan 20–25 prosentilla eurooppalaisista 16–65-vuotiaista aikuisista, joilla on heikko taso näissä taidoissa, on pienempi todennäköisyys osallistua oppimiseen tai osallistua täysimääräisesti digitaalivetoiseen talouteen ja yhteiskuntaan. Heillä on korkeampi työttömyysriski, enemmän köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, suuremmat terveysriskit ja lyhyempi elinajanodote kun taas heidän lapsillaan on korkeampi riski alisuoriutua opinnoissaan.
(34)

Kreikka on kuitenkin saavuttanut merkittävää edistystä ottaessaan käyttöön olennaisen tärkeät hyvin toimivaa turvapaikkajärjestelmää koskevat institutionaaliset ja oikeudelliset rakenteet. On olemassa hyvät mahdollisuudet, että täysin toimiva turvapaikkajärjestelmä on käytössä lähitulevaisuudessa, kun kaikki jäljellä olevat puutteet on korjattu erityisesti siltä osin kuin on kyse vastaanotto-olosuhteista ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, mukaan lukien ilman huoltajaa olevien alaikäisten, kohtelusta. Sen vuoksi on aiheellista suositella, että siirrot käynnistetään asteittain yksittäisten vakuutusten pohjalta ottaen huomioon valmiudet ottaa vastaan ja käsitellä hakemuksia asiaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti. Lisäksi olisi otettava huomioon tiettyjen henkilöryhmien, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden, mukaan lukien ilman huoltajaa olevien alaikäisten, tähän asti puutteellinen kohtelu. Siirtojen uudelleen aloittamista ei myöskään pitäisi soveltaa taannehtivasti, vaan se koskee turvapaikanhakijoita, joiden osalta Kreikka on vastuussa tietystä päivämäärästä alkaen. Tarkoituksena on näin välttää kestämättömän taakan asettaminen Kreikalle. Olisi suositeltavaa, että kyseinen päivämäärä on 15. maaliskuuta 2017.
—

ML 21. Alakohdat a ja b. Ainoastaan seuraavat tarvikkeet ja vain, jos ne on sallittu muissa luokissa yleisessä siirtoluvassa: a) ’Ohjelmistot’, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu seuraavia varten: 1. Direktiivin 2009/43/EY liitteessä säädettyjen laitteiden käyttö tai ylläpito; b) Seuraavat muut kuin ML21:n a alakohdassa tarkoitetut erityiset ’ohjelmistot’: 1. ’Ohjelmistot’, jotka on erityisesti suunniteltu sotilaskäyttöön ja erityisesti suunniteltu sotilasasejärjestelmien mallintamiseen, simulointiin tai arviointiin; 4. ’Ohjelmistot’, jotka on erityisesti suunniteltu sotilaskäyttöön ja erityisesti suunniteltu johtamis-, viesti-, valvonta- ja tiedustelusovelluksiin (C3I) tai johtamis-, viesti-, valvonta-, tietokone- ja tiedustelusovelluksiin (C4I).
—

ML 21. Alakohta a. Ainoastaan seuraavat tarvikkeet ja vain, jos ne on sallittu muissa luokissa samassa yleisessä siirtoluvassa: a) ’Ohjelmistot’, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu seuraavia varten: 1. Direktiivin 2009/43/EY liitteessä säädettyjen laitteiden käyttö tai ylläpito; b) Seuraavat muut kuin ML21.a kohdassa tarkoitetut erityiset ’ohjelmistot’: 1. ’Ohjelmistot’, jotka on erityisesti suunniteltu sotilaskäyttöön ja erityisesti suunniteltu sotilasasejärjestelmien mallintamiseen, simulointiin tai arviointiin; 4. ’Ohjelmistot’, jotka on erityisesti suunniteltu sotilaskäyttöön ja erityisesti suunniteltu johtamis-, viesti-, valvonta- ja tiedustelusovelluksiin (C3I) tai johtamis-, viesti-, valvonta-, tietokone- ja tiedustelusovelluksiin (C4I).
(2)

Direktiivin 2009/125/EY 15 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan edellytykset tuotteille, joiden osalta on toteutettava täytäntöönpanotoimenpide tai itsesääntelytoimi, esimerkiksi jos tuotteella on merkittävä myyntivolyymi unionissa (ohjeellisesti yli 200 000 yksikköä vuodessa), sillä on merkittävä ympäristövaikutus ja siihen liittyy merkittäviä mahdollisuuksia ympäristövaikutusten parantamiseen ilman kohtuuttomia kustannuksia, ottaen huomioon muun asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön puuttuminen, markkinavoimien kyvyttömyys ja suuret eroavaisuudet markkinoilla saatavissa olevien toimivuudeltaan vastaavien tuotteiden ympäristötehokkuudessa.
11.

Vaikka unionin tuomioistuimen on tietenkin otettava ratkaisussaan huomioon pääasian oikeudenkäyntiä koskevat oikeussäännöt ja tosiseikat, sellaisina kuin ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on määrittänyt ne ennakkoratkaisupyynnössään, unionin tuomioistuin ei itse sovella unionin oikeutta kyseiseen oikeusriitaan. Lausuessaan unionin oikeuden tulkinnasta tai pätevyydestä unionin tuomioistuin pyrkii antamaan vastauksen, joka on hyödyllinen pääasian ratkaisemiseksi, mutta siitä johtuvien konkreettisten johtopäätösten tekeminen on ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävä. Kansallisen tuomioistuimen on tarvittaessa jätettävä soveltamatta kansallista sääntöä, joka on todettu yhteensopimattomaksi unionin oikeuden kanssa.
(1)

Euroalueen ja koko unionin potentiaalinen kasvu on hidastunut selvästi vuodesta 2000. Potentiaalisen tuotannon kasvun laskusuuntaus johtuu pääasiassa kokonaistuottavuuden vaikutuksen tasaisesta vähenemisestä. Vuodesta 2008 alkaen talouskasvu on heikentynyt edelleen investointien vähenemisen vuoksi. Tulevaisuudessa talouden kasvu riippuu viime kädessä tuottavuuden lisäämisestä. Tuottavuuden parantaminen on monitahoinen haaste, joka edellyttää huolellisesti tasapainotettuja politiikkatoimia, joilla pyritään erityisesti tukemaan innovointia, lisäämään osaamista, vähentämään työ- ja tuotemarkkinoiden jäykkyyttä sekä mahdollistamaan resurssien parempi kohdentaminen. Samaan aikaan kun tuottavuutta ja kilpailukykyä on tarpeen parantaa koko unionissa, viimeaikainen kriisi toi esiin sen, että erityisesti jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö on euro, jäljempänä ’euroalueen jäsenvaltiot’, voi aiheutua makrotalouden epätasapainotiloja ja niiden nopeita purkamisia, mikä saattaa heijastua muihin euroalueen jäsenvaltioihin sekä euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin. Joustavien nimellisten valuuttakurssien puuttuessa jäsenvaltiot tarvitsevat asianmukaisia maakohtaisiin häiriöihin sovellettavia mukauttamismekanismeja. Tuottavuuden ja kilpailukyvyn dynamiikalla on merkitystä sekä makrotalouden epätasapainotilojen kertymisen ja korjaamisen kannalta (esimerkiksi kauppa- ja vaihtotaseen alijäämä, kotimainen velka ja ulkomaanvelka) että tehokkaan epäsymmetrisiin häiriöihin mukautumisen kannalta. Tuottavuuden ja kilpailukyvyn dynamiikkaan vaikuttavien politiikkatoimien tutkimisen ja analysoinnin olisi tarjottava perusta sellaiselle kehitykselle, joka sopii yhteen talous- ja rahaliiton häiriöttömään toimintaan tähtäävän tavoitteen kanssa.
(7)

Romanian rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan vuonna 2016 jääneen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2017 talousennusteen tuotantokuilua koskevien ennusteiden perusteella Romaniassa eletään vuonna 2017 normaalissa taloussuhdanteessa. Romanian julkisen talouden velkasuhde on alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 ja sopeuttamista koskevan matriisin, jossa otetaan huomioon vallitsevat talouden olosuhteet ja mahdolliset kestävyysongelmat, mukainen vaadittu rakenteellinen vähimmäissopeutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee vuonna 2017 edelleen 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näin ollen rakenteellinen rahoitusaseman parantuminen vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 edellyttää, että hyväksytään toimenpiteitä, joiden kokonaisvaikutus on 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tilannetta verrataan komission kevään 2017 talousennusteen mukaiseen perusskenaarioon. Koska vakaus- ja kasvusopimuksen edellyttämän vähimmäissopeutuksen mukaiset vaaditut rakenteelliset vakauttamistoimet ovat merkittävät, on asianmukaista olla vaatimatta vähimmäisvaatimusten (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) lisäksi muita sopeuttamistoimia.
(5)

Henkilötietojen vaihto varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmän kautta olisi toteutettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (6) vaatimusten mukaisesti. Vaikka direktiivissä 95/46/EY ja asetuksessa (EY) N:o 45/2001 pääsääntöisesti kielletään erityisiin henkilötietoryhmiin kuuluvien tietojen, kuten yksittäisten henkilöiden terveyteen liittyvien tietojen käsittely, käsittely kuitenkin sallitaan siltä osin kuin se on tarpeen rekisteröidyn henkilön elintärkeiden etujen suojaamiseksi direktiivin 95/46/EY 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja asetuksen (EY) N:o 45/2001 10 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti, sekä myös tärkeää yleistä etua koskevasta syystä edellyttäen, että unionin tai jäsenvaltion lainsäädännössä vahvistetaan asianmukaiset suojatoimet mainitun direktiivin 8 artiklan 4 kohdan ja mainitun asetuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(11)

Taitojen ja tutkintojen selkeys ja tunnustaminen kuuluvat uusiin painopisteisiin, jotka on vahvistettu vuonna 2015 hyväksytyssä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita (ET 2020) koskevassa neuvoston ja komission yhteisessä kertomuksessa. ET 2020 -raportissa korostetaan, että EQF:ää olisi kehitettävä edelleen tutkintojen selkeyden ja vertailtavuuden lisäämiseksi. Vasta saapuneiden maahanmuuttajien osalta siinä korostetaan myös, että käytettävissä olevilla selkeyttä lisäävillä välineillä voitaisiin myös osaltaan parantaa ulkomaisten tutkintojen ymmärtämistä unionissa ja päinvastoin.
(2)

Direktiivillä 1999/94/EY pyritään varmistamaan, että kuluttajien saataville saatetaan tietoja unionissa myytäväksi tai liisattavaksi tarjottavien uusien henkilöautojen polttoainetaloudesta ja hiilidioksidipäästöistä, jotta he voivat uutta autoa hankkiessaan tehdä tietoon perustuvan valinnan. Direktiivissä edellytetään, että kuluttajien saataville saatetaan uusien henkilöautojen osalta sekä niiden direktiivin 2 artiklan 5 kohdassa määritelty virallinen polttoaineenkulutus että direktiivin 2 artiklan 6 kohdassa määritellyt viralliset ajoneuvokohtaiset hiilidioksidipäästöt. Arvot ovat ne, jotka tyyppihyväksyntäviranomainen on tyyppihyväksynyt ja kirjannut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 (4) sekä asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja erityisesti sen liitteen XII mukaisesti ja jotka sisältyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (5) liitteeseen VIII. Nämä arvot on kirjattava ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntätodistukseen ja vaatimustenmukaisuustodistukseen.
(1)

On välttämätöntä, että alueella, jonka sisärajoilla ei tehdä tarkastuksia, on yhteinen toimintatapa alueen yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvien rajat ylittävien uhkien varalta. Tällaisen alueen toimivuus perustuu unionin säännöstön yhdenmukaisen soveltamisen lisäksi myös kansallisten toimivaltuuksien käyttöön yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi ja sisäisen turvallisuuden varmistamiseksi Schengenin säännöstön tavoitteiden mukaisesti. Schengen-alueen toimivuuden kannalta on tärkeää kiinnittää huomiota sekä siihen, miten jäsenvaltiot valvovat ulkorajojaan, että siihen, miten ne käyttävät poliisivaltuuksiaan koko alueellaan ja raja-alueilla.
(8)

Viime vuosikymmenten aikana tapahtuneen sisämarkkinoiden toteutumisen yhteydessä on kehitetty vakaa sosiaalialan säännöstö, jolla on edistetty vapaata liikkuvuutta, elin- ja työoloja, naisten ja miesten välistä tasa-arvoa, työterveyttä ja -turvallisuutta, sosiaalista suojelua ja koulutusta. Euron käyttöönoton myötä unioni on saanut vakaan valuutan, joka on yhteinen 19 jäsenvaltiossa asuvalle 340 miljoonalle kansalaiselle ja joka helpottaa heidän päivittäistä elämää ja suojaa heitä finanssimarkkinoiden epävakaudelta. Unioni on myös laajentunut huomattavasti, mikä on lisännyt taloudellisia mahdollisuuksia ja edistänyt sosiaalista kehitystä ympäri mannerta.
(1)

Euroalueen talouden elpyminen jatkuu mutta on edelleen haurasta. Viime vuosina on tapahtunut huomattavaa edistystä: vuodesta 2015 euroalueen bruttokansantuote on elpynyt kriisiä edeltäneelle tasolle ja työttömyys on laskenut alimmalle tasolleen vuosien 2010–2011 jälkeen. Kokonaiskysyntä on kuitenkin vaimeaa, ja inflaatiovauhti alittaa reilusti tavoitteen, vaikka Euroopan keskuspankki on harjoittanut erittäin elvyttävää rahapolitiikkaa. Kasvua haittaavat kriisin jälkivaikutukset, kuten sitkeät makrotalouden epätasapainot ja suuri velkaantuneisuus talouden kaikilla sektoreilla; nämä tekijät edellyttävät velkaantuneisuuden purkamista ja vähentävät kulutusta ja investointeja varten käytettävissä olevia resursseja. Lisäksi euroalueen talouden kasvupotentiaali on ollut pitkän aikaa laskusuunnassa, ja kriisi on entisestään vahvistanut tätä suuntausta. Vaikka tilanteen paranemisesta on merkkejä, jatkuva investointivaje ja korkea työttömyysaste uhkaavat entisestään heikentää kasvunäkymiä. Euroalueen talouden tasapainottaminen on jatkunut epäsymmetrisesti, sillä ainoastaan nettovelalliset maat korjaavat epätasapainojaan, ja tämä on johtamassa vaihtotaseen ylijäämän kasvuun. Euroalueen jäsenvaltioita kehotetaan G20-ryhmässä tehdyn globaalin sopimuksen puitteissa käyttämään kaikkia poliittisia välineitä, myös finanssi- ja rakennepoliittisia välineitä, erikseen ja yhdessä, jotta saadaan aikaan vahvaa, kestävää, tasapainoista ja osallistavaa kasvua.
(14)

Direktiivin 2008/115/EY mukaan asianomaisen kolmannen maan kansalaisen terveydentila on otettava huomioon direktiivin täytäntöönpanossa ja kiireellistä terveydenhoitoa ja välttämätöntä sairaanhoitoa on annettava ennen palauttamista. On kuitenkin tärkeää varmistaa, että laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiset pannaan täytäntöön ja toteutetaan toimenpiteitä, jotta estetään toiminta, jonka tavoitteena on haitata palauttamista tai estää se, kuten terveydentilaa koskevat perättömät uudet väitteet. Lisäksi on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä, joilla torjutaan tehokkaasti turvapaikkahakemukset, jotka on tehty ainoastaan palauttamispäätösten lykkäämiseksi tai niiden täytäntöönpanon estämiseksi.