Komission päätös,

tehty 12 päivänä heinäkuuta 2000,

tukiohjelmasta, jonka Ruotsi aikoo toteuttaa rakennusten sisäympäristön parantamiseksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2000) 2239)

(Ainoastaan ruotsinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2000/733/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(1),

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon 18 päivänä tammikuuta 2000 tehdyn komission päätöksen(2) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta valtiontuesta N:o C 2/2000,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(3) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1 MENETTELY

(1) Ruotsi on ilmoittanut komissiolle 19 päivänä marraskuuta 1999 päivätyllä ja 22 päivänä marraskuuta 1999 komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä tuesta, jota Ruotsi ehdottaa myönnettäväksi kunnallisille ja yksityisille asunto- ja kiinteistöyhtiöille.

(2) Komissio on ilmoittanut Ruotsille 29 päivänä helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

(3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(4). Komissio on kehottanut muita asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta.

(4) Komissio on saanut huomautuksia Ruotsin viranomaisilta 19 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä ja 25 päivänä toukokuuta 2000 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Muita huomautuksia ei ole saatu.

2 YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

(5) Ilmoitettu toimenpide koskee ympäristön suojelemiseksi myönnettävästä valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen(5) mukaisesti viimeksi 20 päivänä heinäkuuta 1999 hyväksytyn ympäristöinvestointitukiohjelman muutosta. Ohjelman yleistavoitteena on rohkaista kuntia ja yrityksiä toteuttamaan hankkeita, joilla parannetaan ympäristön kestävää kehittämistä Ruotsissa. Ohjelma jatkuu vuoden 2001 loppuun ja tuensaajien lukumäärä on 101-500.

(6) Tuki myönnetään avustuksina. Tukea voidaan myöntää

- hankkeisiin, joita kunnat toteuttavat suoraan,

- hankkeisiin, joita kunnat teettävät sovellettavien sääntöjen mukaisesti,

- hankkeisiin, jotka edistävät yleistä taloudellista kehitystä ja

- hankkeisiin, joiden toteuttajat ovat yksittäisiä voittoa tuottavia yrityksiä.

(7) Alkuperäisessä ohjelmassa määriteltiin kuusi tavoitetta. Tukikelpoisilla hankkeilla on vähennettävä ympäristön kuormittamista, tehostettava energian tai luonnonvarojen käyttöä, suosittava uusiutivien raaka-ainevarojen käyttöä, lisättävä kierrätystä, tuettava ja vahvistettava luonnon monimuotoisuutta, vaalittava kulttuuriympäristöä tai edistettävä kasviravinteiden kierron parantamista.

(8) Tukikelpoisten investointien ympäristövaikutusten on oltava huomattavasti parempia kuin lakisääteisten velvollisuuksien vaikutukset. Tukikelpoisia ovat kustannukset, jotka aiheutuvat maahan, rakennuksiin ja laitteisiin tehdyistä invenstoinneista, joiden voidaan odottaa parantavan merkittävästi ympäristön laatua. Tukikelpoiset kustannukset on rajattu tiukasti koskemaan vain ympäristötavoitteiden saavuttamisen edellyttämien lisäinvestointien kustannuksia. Tuen intensiteetti on 30 prosenttia brutto tukikelpoisista kustannuksista. Hankkeilla on myös oltava todennäköinen myönteinen vaikutus työllisyyteen.

(9) Ohjelman kokonaistalousarvio on 6,8 miljardia Ruotsin kruunua (noin 791 miljoonaa euroa) vuosiksi 1998-2001. Ruosin viranomaisten mukaan tästä määrästä on vielä myöntämättä noin miljardi kruunua. Jäljempänä kuvatun muutoksen rahoittamiseen ei aseteta lisävaroja. Sisäympäristöä koskevien tukien osuus jäljellä olevista varoista on todennököisesti noin 5 prosenttia eli noin 50 miljoonaa kruunua (noin 6 miljoonaa euroa).

2.1 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kohteena oleva muutos

(10) Ruotsin viranomaiset ehdottavat seitsemännen tavoitteen lisäämisestä ohjelmaan. Viranomaiset haluavat myöntää tukea sekä yksityishenkilöille että suoraan kunnille ja kunnallisille tai yksityisille asunto- ja kiinteistöyhtiöille, jotka uudistavat rakennuksia allergeenien tai muiden terveydelle vaarallisten aineiden tai materiaalien vähentämiseksi. Tavoitteena on vähentää sairauksia, joiden voidaan katsoa johtuvan huonosta sisäympäristöstä. Terveydelle voi aiheuttaa haittaa esimerkiksi oleskelu rakennuksissa, joissa on radonia, joiden tuuletusjärjestelmä on riittämätön tai joissa on kosteutta.

(11) Tukea voidaan myöntää vain, jos uudistamishanke yksin tai yhdessä muiden toimenpiteiden kanssa edistää ainakin yhden alkuperäisen ympäristötavoitteen saavuttamista. Hankkeilla on myös oltava todennäköisiä myönteisiä työllisyysvaikutuksia. Ohjelman muiden osien tavoin tukikelpoiset kustannukset on rajattu tiukasti koskemaan vain ympäristötavoitteiden saavuttamisen edellyttämien lisäinvestointien kustannuksia ja tuen intensiteetti on 30 prosenttia brutto tukikelpoisista kustannuksista.

(12) Uuden tavoitteen mukaisia tukia voidaan myöntää esimerkiksi seuraaviin toimenpiteisiin:

- riittämättömän tuuletusjärjestelmän uusiminen

- rakennusten kosteus- ja homevaurioiden korjaaminen

- radonin poistaminen rakennuksista (tähän tarkoitukseen myönnetään jo tukea omakotitaloille).

(13) Esimerkkejä tavoista, joilla uuden tavoitteen mukaisesti toteutetun toimenpiteen avulla voidaan saavuttaa myös ohjelman alkuperäisiin tavoitteisiin lukeutuvia tavoitteita:

- Tuuletusjärjestelmän uusimisen yhteydessä voidaan vähentää terveydelle vaarallisia aineita ja tehostaa energian käyttöä.

- Kosteus- ja homevaurioiden korjaamisen yhteydessä voidaan valita rakennusmateriaaleja ja -menetelmiä, jotka edistävät uusiutuvien raaka-ainevarojen käyttöä tai edistävät kierrätystä tai uudelleenkäyttöä.

(14) Toimenpiteitä, jotka eivät ole tukikelpoisia uuden tavoitteen mukaisesti, ovat esimerkiksi seuraavat:

- uudisrakentaminen

- juoksevat käyttö- ja huoltokustannukset, esimerkiksi tuuletuskanavien puhdistamiskustannukset

- muutokset, joilla ei ole terveys- eikä ympäristövaikutuksia, esimerkiksi tilajärjestelyiden muuttaminen

- pakollisiin vaatimuksiin perustuvat toimenpiteet.

(15) Komissio epäili ilmoitetun toimenpiteen yhteensopivuutta EY:n perustamissopimuksen kanssa seuraavista syistä:

- Rakennusten sisäympäristön parantamiseen tarkoitettuja investointeja ei erikseen mainita ympäristön suojelemiseksi myönnettävästä valtiontuesta annetuissa yhteisön suuntaviivoissa. Suuntaviivat perustuvat "saastuttaja maksaa" -periaatteeseen, ja ne koskevat tuotantoprosessien vaikutuksia ulkoiseen ympäristöön. Tätä osoittavat suuntaviivojen 1.5.1 kohdassa mainitut esimerkit tukikelpoisista kustannuslajeista, joita ovat päästöjen vähentämisestä, jätteiden käsittelystä ja kierrätyksestä aiheutuvat kustannukset.

- Asunto- ja kiinteistöyhtiöille uudistustöihin myönnettävät tuet voivat olla ennemminkin toimintatukea kuin investointitukea. Toimintatuki on tukea, jolla kevennetään sellaisia tavanomaisia toimintakustannuksia, joista yritysten olisi vastattava itse toimintaansa jatkaakseen(6). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa rakennusten pitämistä sellaisessa kunnossa, että ne eivät aiheuta terveysriskejä, voidaan pitää osana asunto- ja kiinteistöyhtiöiden tavanomaista toimintaa.

3 RUOTSIN HUOMAUTUKSET

3.1 Ympäristön suojelemiseksi myönnettävästä valtiontuesta annetut suuntaviivat

(16) Ruotsin viranomaiset myöntävät, ettei rakennusten sisäympäristön parantamiseen tarkoitettuja investointeja mainita erikseen ympäristön suojelemiseksi myönnettävästä valtiontuesta annetuissa suuntaviivoissa. Viranomaiset ovat samaa mieltä myös siitä, että suuntaviivojen tarkoituksena oli antaa jäsenvaltioille mahdollisuus myöntää siirtymäkauden aikana - eli aikana, jona "saastuttaja maksaa" -periaatetta ei ole vielä pantu kattavasti täytäntöön - tukea ympäristöinvestointeihin. Viranomaisten mielestä sen seikan, ettei sisäympäristöä mainita erikseen suuntaviivoissa, ei kuitenkaan pitäisi sulkea pois mahdollisuutta myöntää tukea tähän tarkoitukseen. Viranomaiset huomauttavat, ettei "saastuttaja maksaa" -periaate kata henkilövahinkoja vaan kyseisiin vahinkoihin sovelletaan vahinkovastuuperiaatteita. Suuntaviivojen kattaman ympäristönsuojelun tarkoituksena on kuitenkin myös vähentää ihmisten terveyden kannalta haitallisia saastepäästöjä. Ilmoitetulla toimenpiteellä on sama tavoite, eli ihmisten terveyden suojaaminen vähentämällä sisäympäristöstä allergeenien tai muiden terveydelle vaarallisten aineiden määrää.

3.2 Onko kyse toimintatuesta vai investointituesta?

(17) Joihinkin terveydelle vaarallisiin aineisiin, esimerkiksi radoniin, sovelletaan sitovia raja-arvoja, mikä merkitsee sitä, että tukea voidaan myöntää vain investointeihin, jotka johtavat kyseiset raja-arvot alittaviin pitoisuuksiin. Joillekin aineille, esimerkiksi homeelle ja muille orgaanisille päästöille, ei ole asetettu selkeitä raja-arvoja. Kiinteistönomistajalla ei siten ole velvollisuutta korjata kyseisistä aineista aiheutuvia haittoja. On kuitenkin ilmeistä, että tällaisten aineiden korkeat pitoisuudet aiheuttavat ongelmia astmaatikoille ja allergikoille.

(18) Tukia pidettäisiin toimintatukina, jos ne myönnettäisiin rutiinihuoltoon ja toimenpiteisiin, joiden toteuttamiseen kiinteistönomistajilla on lakisääteinen velvollisuus. Rutiinihuoltotoimenpiteisiin ei voida myöntää tukea. Koska tukea voidaan myöntää vain sellaisia toimenpiteitä varten, joihin ei sovelleta sitovia raja-arvoja, tai toimenpiteisiin, jotka johtavat sitovia raja-arvoja parempiin arvoihin, tarkasteltavina olevissa tuissa ei ole kyse toimintatuesta.

3.3 Kansanterveys

(19) Hyvä ja terveellinen sisäympäristö on tärkeä tekijä saasteperäisten sairauksien torjumisen kannalta. Allergiat, astma ja muut hengityselinsairaudet lisääntyvät jatkuvasti. On ilmeistä, että sisäympäristö vaikuttaa astmaatikkojen, allergikkojen ja yliherkkien henkilöiden elämään. Parhaillaan käydään vilkasta keskustelua siitä, voivatko sisäympäristön puutteet olla yhtenä syynä allergioiden yleistymiseen. Tietyt indikaattorit osoittavat, että sisäympäristön laadukkuus on erityisen tärkeä seikka lasten - kotien, koulujen ja päiväkotien - kannalta. Sisäympäristössä olevat epäpuhtaudet, esimerkiksi radon ja tupakansavu, ovat myös syöpää aiheuttavia aineita. Riittävä tuuletus vähentää altistumista näille karsinogeeneille. Tätä taustaa vasten investoimista tuuletuksen parantamiseen erityisesti asunnoissa, kouluissa ja päiväkodeissa voidaan pitää kansanterveyden kannalta erittäin tärkeänä.

4 ARVIOINTI TUESTA

4.1 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan sovellettavuus

(20) Jos uuden tavoitteen mukaiset tuet myönnetään hankkeisiin, jotka kunnat toteuttavat suoraan, tai suoraan yksityishenkilöille, jotka eivät harjoita taloudellista toimintaa, tuet eivät kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Asunto- ja kiinteistöyhtiöille kunnostustöihin myönnettävät tuet sitä vastoin kuuluvat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sillä ne tuovat tuensaajille taloudellista etua, joka voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

4.2 Tuen yhdenmukaisuus EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa

(21) Komissio pysyy kannassaan, jonka mukaan ympäristön suojelemiseksi myönnettävistä valtiontuista annettuja yhteisön suuntaviivoja ei voida soveltaa sisäympäristöä koskeviin tukiin. Komissio katsoo kuitenkin, että ilmoitettu investointituki voidaan hyväksyä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, koska tuki parantaa kansanterveyttä sekä edistää työntekijöiden terveyden suojelemista ja ympäristönsuojelua. Nämä seikat ovat yhteisen edun mukaisia tavoitteita (ks. perustamissopimuksen 137, 152 ja 174 artikla).

4.2.1 Ympäristön suojelemiseksi myönnettävästä valtiontuesta annettujen suuntaviivojen sovellettavuus

(22) Komissio epäili sitä, kattavatko ympäristön suojelemiseksi myönnettävästä valtiontuesta annetut suuntaviivat(7) pelkästään ulkoympäristön vai voidaanko sisäympäristön parantamiseen tarkoitetut tuet hyväksyä niiden nojalla perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisina tukina.

(23) Ruotsin viranomaiset myöntävät huomautuksissaan, että suuntaviivojen tarkoituksena oli antaa jäsenvaltioille mahdollisuus myöntää ympäristöinvestointitukea siirtymäkauden aikana, jolloin "saastuttaja maksaa" -periaatetta ei ole vielä pantu kattavasti täytäntöön. Viranomaiset väittävät kuitenkin samaan aikaan, että suuntaviivojen tavoite on viime kädessä sama kuin kyseisen tuen tavoite - ihmisten terveyden suojeleminen.

(24) Tutkittuaan tuen ja otettuaan huomioon Ruotsin viranomaisten huomautukset, joilla ne perustelivat tukien myöntämistä, komissio on päätellyt, että tuen pääasiallisena tarkoituksena on kansanterveyden suora parantaminen eikä ensisijaisesti ulkoympäristön parantaminen. Ympäristön suojelemiseksi myönnettävästä valtiontuesta annettuja suuntaviivoja ei siten voida soveltaa tähän tukeen.

4.2.2 Onko kyse toimintatuesta vai investointituesta?

(25) Komissio epäili, että asunto- ja kiinteistöyhtiöille uudistamistöihin myönnettävät tuet voivat olla pikemminkin toimintatukea kuin investointitukea, joksi tuki ilmoituksessa luokiteltiin.

(26) Ruotsin viranomaisten mukaan tuki olisi katsottava investointitueksi, sillä investoinnit toteutetaan ilman pakollisia ympäristövaatimuksia tai pakollisia vaatimuksia kattavamman suojan luomiseksi. Investointituet, joiden tarkoituksena on edistää pakollisten normien saavuttamista, olisi katsottava toimintatuiksi. Komissio ei hyväksy tätä tapaa erottaa kyseiset tukimuodot toisistaan. Voimassa olevien ympäristönsuojeluun tarkoitettuja tukia koskevien suuntaviivojen mukaan investointitukia voidaan tietyin edellytyksin myöntää yrityksille uusiin ympäristönormeihin sopeutumisen helpottamiseksi.

(27) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen laatiman määritelmän mukaan(8) toimintatuki on tukea, joka vapauttaa yritykset niiden toiminnasta tavanmukaisesti aiheutuvista kustannuksista, esimerkiksi palkkakustannuksista ja juoksevista kuluista. Myös yritykset, jotka omistavat rakennuksia voidakseen jatkaa toimintaansa, ovat velvollisia pitämään rakennukset turvallisessa kunnossa, jos tuki myönnetään kertaluonteisiin investointeihin. Komissio katsoo tästä syystä, että kyse ei ole toimintatuesta.

4.2.3 Muut tämän asian kannalta merkitykselliset EY:n perustamissopimuksen määräykset

137 artikla

(28) Perustamissopimuksen 137 artiklan mukaan yhteisön on tuettava ja täydennettävä jäsenvaltioiden toimintaa, jonka tarkoituksena on työympäristön parantaminen työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi. Kyseinen määräys voi olla tämän asian kannalta merkityksellinen siltä osin kuin investointitukea myönnetään sellaisten yrityksen omistamien rakennusten uudistamiseen, jotka toimivat työpaikkoina. Ilmoituksen mukaan tukea voidaan myöntää vain sellaisiin korjaustöihin, joilla on sekä terveys- että ympäristövaikutuksia, ja yritykselle voidaan myöntää tukea vain siinä tapauksessa, että sen suunnitteleman hankkeen avulla voidaan kohentaa huomattavasti sisäympäristöä.

152 artikla

(29) Perustamissopimuksen 152 artiklan mukaan yhteisön toiminnan on täydennettävä kansallista politiikkaa ja suuntauduttava kansanterveyden parantamiseen, ihmisten tautien ja sairauksien ehkäisemiseen ja ihmisten terveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan. Kansanterveyden alan toimintakehyksestä vuonna 1993 antamassaan tiedonannossa(9) komissio esitteli kahdeksan toimintaohjelmaa. Saasteperäisiä sairauksia koskevat toimenpiteet sisällytettiin yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin. Ympäristömuutoksista ja työympäristöstä aiheutuvat sairaukset mainittiin niiden ongelmien joukossa, joita jäsenvaltioiden on pyrittävä ratkaisemaan kansanterveyden alalla. Tiedonannossa todettiin muun muassa, että osa terveysongelmista aiheutuu taloudellisen ja teknisen kehityksen tuloksena syntyvistä ympäristömuutoksista. Tiedonannon mukaan esimerkiksi hengityselinsairauksien ja tiettyjen syöpämuotojen lisääntymisen voidaan katsoa johtuvan tämänkaltaisista ympäristömuutoksista.

(30) Neuvosto antoi 8 päivänä kesäkuuta 1999 ja 18 päivänä marraskuuta 1999 kansanterveyttä koskevia päätöslauselmia(10). Ympäristöön liittyvät terveyttä määrittävät tekijät mainittiin yhtenä jäsenvaltioiden tärkeimmistä haasteista, ja jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan terveystekijät huomioon eri aloilla noudattamassaan politiikassa.

(31) Euroopan parlamentti ja neuvosto tekivät 29 päivänä huhtikuuta 1999 päätöksen N:o 1296/1999/EY saasteperäisten sairauksien vastaisen yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia (1999-2001)(11). Ohjelman päätavoitteena on toteuttaa toimenpiteitä ympäristön saastumisesta aiheutuvien tai sen vuoksi pahenevien sairauksien ehkäisemiseksi. Johdanto-osan 6 kappaleessa määrätään, että saasteperäisten sairauksien ehkäisemiseen on sisällyttävä saastelähteisiin ja -pitoisuuksiin suunnattuja toimenpiteitä ja saasteille altistumisen rajoittamiseen tähtääviä toimenpiteitä.

(32) Komissio antoi 16 päivänä toukokuuta 2000 tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan yhteisön terveysstrategiasta ja teki ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2001-2006) hyväksymisestä(12). Ohjelman avulla parannetaan väestön terveystilannetta ja vähennetään ennenaikaisia kuolemantapauksia yhteisössä siten, että huonon terveystilanteen taustalla oleviin syihin vaikutetaan tehokkailla toimilla terveyden edistämiseksi ja sairauksien ennaltaehkäisemiseksi. Tiedonannossa korostettiin kansanterveyden ja ympäristön välistä yhteyttä.

(33) Perustamissopimuksen 152 artiklan täytäntöönpano osoittaa, että sairauksien ja erityisesti ulko- ja sisäympäristön saastumisesta johtuvien sairauksien ehkäiseminen kuuluu yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin. Käsiteltävänä olevassa asiassa kansanterveyden suojaamista edistetään kansallisella ympäristöpolitiikalla läheisyysperiaatteen ja 18 päivänä marraskuuta 1999 annetun neuvoston päätöslauselman mukaisesti.

174 artikla

(34) Perustamissopimuksen 174 artiklan mukaan yhteisön ympäristöpolitiikalla on edistettävä ihmisten terveyden suojelua.

5 PÄÄTÖS

(35) Toimenpiteellä edistetään kansanterveyttä yhteisön tällä alalla noudattaman politiikan mukaisesti. Koska ohjelman budjetti on lisäksi erittäin pieni ja tukikelpoiset kustannukset ja tuen intensiteetti ovat samat kuin jo aiemmin hyväksytyissä järjestelmän osissa, voidaan päätellä, että tuki helpottaa tietyn taloudellisen toiminnan kehittämistä vaikuttamatta kauppaan yhteisön, edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio päättää näin ollen virallisen menettelyn tekemällä asiasta myönteisen päätöksen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Ruotsi aikoo myöntää rakennusten sisäympäristön parantamiseen ja jonka oikeusperusta on "Förordning om ändring i förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället", soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

Näin ollen tämän tuen myöntäminen hyväksytään.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ruotsin kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2000.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(2) Helmikuun 29 päivänä 2000 päivätty Ruotsille osoitettu kirje, joka on julkaistu EYVL:ssä C 110, 15.4.2000, s. 9.

(3) EYVL C 110, 15.4.2000, s. 9.

(4) Ks. alaviite 3.

(5) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3.

(6) Asia C-278/95 P., Siemens SA vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. Kok. 1997, s. I-2507.

(7) Ks. alaviite 5.

(8) Asia C-278/95 P., Siemens SA vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. Kok. 1997, s. I-2507.

(9) KOM(93) 559 lopullinen.

(10) Neuvoston päätöslauselma, annettu 8 päivänä kesäkuuta 1999, yhteisön tulevasta toiminnasta kansanterveyden alalla, EYVL C 2000, 15.7.1999, s. 1. Neuvoston päätöslauselma, annettu 18 päivänä marraskuuta 1999, terveyden suojelun varmistamisesta kaikissa yhteisön politiikoissa ja toiminnoissa, EYVL C 86, 24.3.2000, s. 3.

(11) EYVL L 155, 22.6.1999, s. 7.

(12) KOM(2000) 285 lopullinen.