Neuvoston päätöslauselma, annettu 12 päivänä helmikuuta 2001, kaupunki- ja maaseutuympäristön arkkitehtuurin laadusta



Virallinen lehti nro C 073 , 06/03/2001 s. 0006 - 0007



Neuvoston päätöslauselma, annettu 12 päivänä helmikuuta 2001, kaupunki- ja maaseutuympäristön arkkitehtuurin laadusta (2001/C 73/04) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka haluaa parantaa Euroopan kansalaisten elinympäristön laatua, I 1. PALAUTTAA MIELIIN Euroopan yhteisölle perustamissopimuksen 151 artiklassa asetetut tavoitteet; 2. PALAUTTAA MIELIIN direktiivin 85/384/ETY(1), jossa todetaan, että "arkkitehtuuri, rakennusten laatu ja niiden sopeutuminen ympäristöönsä sekä luonnon- ja kaupunkiympäristön ja yhteisen sekä yksityisen kulttuuriperinnön kunnioittaminen koskettavat kaikkia"; 3. PALAUTTAA MIELIIN 10 päivänä marraskuuta 1994 annetut neuvoston päätelmät komission tiedonannosta, joka koskee Euroopan yhteisön toimintaa kulttuurin edistämiseksi(2); 4. PALAUTTAA MIELIIN 21 päivänä kesäkuuta 1994 annetut neuvoston päätelmät koulutuksen taiteellisista ja kulttuurinäkökohdista(3); 5. PALAUTTAA MIELIIN 4 päivänä huhtikuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman kulttuurista ja multimediasta(4); 6. PALAUTTAA MIELIIN 17 päivänä joulukuuta 1999 annetut neuvoston päätelmät Euroopan kulttuuriteollisuudesta ja työllisyydestä(5); 7. PANEE MERKILLE Portossa 15 ja 16 päivänä huhtikuuta 2000 pidetyn ympäristöministerien epävirallisen kokouksen päätteeksi tehdyt puheenjohtajan päätelmät, joissa korostetaan rakennettujen alueiden laadun merkitystä; 8. PANEE MERKILLE 10 ja 11 päivänä heinäkuuta 2000 järjestetyn "Eurooppalaisen arkkitehtuuripolitiikan foorumin", johon kokoontui kaikkien 15 jäsenvaltion arkkitehtuurista vastaavia viranomaisia ja ammatin edustajia; 9. ON TYYTYVÄINEN yhteisön ja eri jäsenvaltioiden keskenään jo useita vuosia sitten aloittamaan toimintaan, joka koskee arkkitehtuuriperintöä sekä rakennettua ympäristöä, tilaympäristöä ja sosiaalista ympäristöä. Erityisesti se on tyytyväinen: a) yhteisön viidenteen tutkimusta ja kehittämistä koskevaan puiteohjelmaan, johon sisältyy ensimmäisen kerran avaintoimintona aihe "huomisen kaupunki ja kulttuuriperintö" ja jossa tarkastellaan laadukkaan rakennetun ympäristön aikaansaamista; b) komission esittämään asiakirjaan "Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys", jossa rakennusperinnön laadun säilyttäminen ja kohentaminen otetaan Euroopan unionin tavoitteeksi; c) Euroopan aluekehityssuunnitelmaan (ESDP), jossa tuodaan esiin käsite "arkkitehtuuriperinnön luova hoitaminen", johon kuuluu myös nykyarkkitehtuuri, osana pyrkimystä säilyttää kulttuuri- ja arkkitehtuuriperintö, VAHVISTAA, ETTÄ: a) arkkitehtuuri on olennainen osa maidemme historiaa, sivistystä ja elämänpiiriä; se on tärkeä kansalaisten jokapäiväiseen elämään kuuluva taiteellinen ilmaisumuoto, joka on huomispäivän perintöä; b) arkkitehtuurin laatu on erottamaton osa sekä maaseutu- että kaupunkiympäristöä; c) yhdyskuntasuunnittelun kulttuuriulottuvuus ja laatu on otettava huomioon yhteisön aluepolitiikassa ja yhteenkuuluvuuden edistämiseksi toteutettavassa politiikassa; d) arkkitehtuuri edellyttää henkistä, kulttuurista, taiteellista ja ammattitaitoa vaativaa panosta, joten siihen liittyvät palvelut ovat samalla sekä kulttuurista että taloudellista ammattitoimintaa. PITÄÄ TÄRKEÄNÄ: a) eurooppalaisten kaupunkien yhteisiä piirteitä, kuten historiallisen jatkuvuuden merkitystä, julkisten alueiden laatua sekä sosiaalista monimuotoisuutta ja erilaisten kaupunkielämän tyylien runsautta; b) laadukasta arkkitehtuuria, joka parantaa elinympäristöä ja kansalaisten suhdetta ympäristöönsä riippumatta siitä, onko kyseessä maaseutu- vai kaupunkiympäristö, ja jonka avulla voidaan todellakin edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä työpaikkojen luomista, kulttuurimatkailun tunnetuksi tekemistä sekä alueellista talouskehitystä. II KANNUSTAA JÄSENVALTIOITA: a) tehostamaan toimiaan, joilla arkkitehtuuria ja kaupunkisuunnittelua tehdään tunnetuksi ja tuodaan paremmin esille sekä lisätään rakennuttajien ja kansalaisten tietoa ja koulutusta arkkitehtuurin, kaupunkikulttuurin ja maisemakulttuurin alalla; b) ottamaan huomioon arkkitehtuurin erityislaadun ammattialana kaikissa niissä päätöksissään ja toimissaan, jotka sitä edellyttävät; c) edistämään arkkitehtuurin laatua julkisia rakennustöitä koskevalla esimerkillisellä politiikalla; d) edistämään tietojen ja kokemusten vaihtoa arkkitehtuurin alalla. III KEHOTTAA KOMISSIOTA: a) huolehtimaan siitä, että arkkitehtuurin laatu ja ammattialan erityisyys otetaan huomioon kaikissa sen politiikoissa, toimissa ja ohjelmissa; b) selvittämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa rakennerahastoasetusten mukaisesti, miten arkkitehtuurin laatu ja kulttuuriperinnön säilyttäminen voitaisiin ottaa aiempaa paremmin huomioon rakennerahastoja hyödynnettäessä; c) nykyisten ohjelmien avulla - kannustamaan toimia, joilla tähdätään arkkitehtuurin ja kaupunkikulttuurin edistämiseen, levitykseen ja niistä tiedottamiseen kulttuurin monimuotoisuutta kunnioittaen, - helpottamaan niiden elinten yhteistyötä ja verkottumista, jotka huolehtivat kulttuuriperinnön ja arkkitehtuurin esiintuomisesta, ja tukemaan sellaisten tapahtumien järjestämistä, joilla on eurooppalainen ulottuvuus, - kannustamaan erityisesti alan opiskelijoiden ja ammattilaisten koulutusta ja liikkuvuutta ja edistämään täten hyvien toimintatapojen yleistymistä; d) tiedottamaan neuvostolle edellä mainittujen toimenpiteiden toteuttamisesta. (1) Neuvoston direktiivi 85/384/ETY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 1985, tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta arkkitehtuurin alalla sekä toimenpiteistä sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi (EYVL L 223, 21.8.1985, s. 15). (2) EYVL C 348, 9.12.1994, s. 1. (3) EYVL C 229, 18.8.1994, s. 1. (4) EYVL C 247, 23.9.1995, s. 1. (5) EYVL C 8, 12.1.2000, s. 10.