22)

Korvataan lisäyksessä 3 olevat 2–6 kohta seuraavasti: ”2. Tietojen poissulkeminen 2.1 Tilapäiset signaalikatkot 2.1.1 Mahdolliset tilapäiset signaalikatkot on merkittävä muistiin. 2.1.2 Enintään 2 prosenttia tiedoista enintään 30 sekunnin yhtäjaksoiselta ajalta voidaan jättää pois kustakin käyttöjaksosta, jos alkuperäisessä tietojen kirjaamisessa signaali katkeaa tilapäisesti yhden tai useamman kerran liitteessä olevan 4.3 kohdan mukaisesti. 2.1.3 Jos testijaksoon sisältyy signaalikatkoja, joissa häviää yli 2 prosenttia tiedoista tai joiden yhtäjaksoinen kesto on yli 30 sekuntia, on kyseinen jakso mitätöitävä ja tehtävä uusi testi. 2.2 Mittauslaitteiden määräaikaiset tarkastukset 2.2.1 Kaikki tietopisteet, jotka vastaavat lisäyksessä 2 olevan 7 kohdan mukaista kaasuanalysaattoreiden tarkastusta, on yksilöitävä ja jätettävä käyttöjakson jatkokäsittelyn ulkopuolelle, paitsi jos se on tarpeen tämän lisäyksen 3 kohdassa tarkoitetun siirtymäkorjauksen suorittamiseksi. 2.3 Ympäristöolosuhteet 2.3.1 Kaikki ympäristöolosuhteita vastaavan käyttöjakson tietopisteet, jotka eivät täytä tämän liitteen 3.3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, on yksilöitävä. 2.3.2 Jos tämän lisäyksen 2.3.1 kohdan mukaisesti yksilöityjen tietopisteiden osuus on yli 1 prosentti, on koko jakso mitätöitävä ja tehtävä uusi testi. 2.3.3 Jos ympäristöolosuhteet mitataan vain testin alussa ja lopussa, koko testijakso on mitätöitävä, jos jompikumpi mittaus ei täytä liitteessä olevassa 3.3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia. 2.4 Kylmäkäynnistystiedot Kylmäkäynnistyksen kaasupäästöjen mitatut tiedot on jätettävä pois kaasupäästöjä koskevista laskelmista. 2.4.1 Nestejäähdytteiset moottorit Kaasupäästöjen laskentaan hyväksyttävien mittaustietojen kirjaaminen alkaa, kun moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on saavuttanut ensimmäisen kerran arvon 343 K (70 °C) tai kun moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on vakiintunut niin, että vaihteluväli on +/–2 K viiden minuutin aikana, tai – niiden testien osalta, jotka tehdään ympäristön lämpötilan ollessa enintään 273,15 K –, kun moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on vakiintunut niin, että vaihteluväli on +/–5 K viiden minuutin aikana, sen mukaan kumpi tila saavutetaan ensin; kirjaaminen on joka tapauksessa aloitettava viimeistään 20 minuutin kuluttua moottorin käynnistämisestä. 2.4.2 Ilmajäähdytteiset moottorit Kaasupäästöjen laskentaan hyväksyttävien mittaustietojen kirjaaminen aloitetaan, kun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen I lisäyksessä 3 olevan C osan 3.7.2.2.1 kohdassa määritellyssä vertailupisteessä mitattu lämpötila on vakiintunut niin, että vaihteluväli on +/– 5 prosenttia viiden minuutin aikana; kirjaaminen on joka tapauksessa aloitettava viimeistään 20 minuutin kuluttua moottorin käynnistämisestä. 3. Siirtymäkorjaus 3.1 Suurin sallittu siirtymä Nollavasteen ja vertailuvasteen siirtymien on oltava alle kaksi prosenttia alimman käytettävän mittausalueen täydestä asteikosta. a) Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on alle kaksi prosenttia, mitattuja pitoisuuksia voidaan käyttää korjaamattomina tai niihin voidaan tehdä siirtymäkorjaus 3.2 kohdan mukaisesti. b) Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on kaksi prosenttia tai suurempi, mitattuihin pitoisuuksiin on tehtävä siirtymäkorjaus 3.2 kohdan mukaisesti. Jos korjausta ei tehdä, testi on mitätöitävä. 3.2 Siirtymäkorjaus 3.2.1 Siirtymäkorjattu pitoisuusarvo on laskettava teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2.1 tai 3.5 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. 3.2.2 Korjaamattomien ja korjattujen kaasumaisen epäpuhtauden ominaispäästöarvojen ero saa olla enintään ± 6 prosenttia korjaamattomista kaasumaisen epäpuhtauden ominaispäästöarvoista. Jos poikkeama on suurempi kuin 6 prosenttia, testi on mitätöitävä. 3.2.2.1 Kukin kaasumaisen epäpuhtauden ominaispäästöarvo lasketaan testijakson kaasupäästöjen integroidusta massasta jakamalla se testijakson aikana suoritetulla kokonaistyöllä. Laskelma on tehtävä ennen työtapahtumien määrittämistä lisäyksen 4 mukaisesti tai kaasupäästöjen laskemista lisäyksen 5 mukaisesti. 3.2.3 Jos siirtymäkorjausta sovelletaan, kaasupäästöjä ilmoitettaessa on käytettävä ainoastaan siirtymäkorjattuja kaasupäästötuloksia. 4. Ajallinen yhdenmukaistaminen Jotta voidaan minimoida eri signaalien välisen aikaviiveen vääristävä vaikutus kaasupäästöjen massan laskentaan, kaasupäästölaskelmiin liittyvät tiedot on yhdenmukaistettava ajallisesti 4.1–4.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. 4.1 Kaasuanalysaattoreiden tiedot Kaasuanalysaattoreista saatavat tiedot on yhdenmukaistettava delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 8.1.5.3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. 4.2 Kaasuanalysaattoreiden ja pakokaasun virtausmittareiden tiedot Kaasuanalysaattoreista saatavat tiedot on yhdenmukaistettava pakokaasun virtausmittareiden tietojen kanssa 4.4 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti. 4.3 PEMS-järjestelmän ja moottorin tiedot PEMS-järjestelmästä (kaasuanalysaattorit ja EFM) saatavat tiedot on yhdenmukaistettava moottorin ECU-yksiköltä saatavien tietojen kanssa 4.4 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti. 4.4 Menettely PEMS-järjestelmän tietojen ajallisen yhdenmukaistamisen parantamiseksi Lisäyksessä 2 olevassa taulukossa luetellut testiparametrit jaetaan kolmeen ryhmään: Ryhmä 1: Kaasuanalysaattorit (HC-, CO-, CO2- ja NOx-pitoisuudet); Ryhmä 2: Pakokaasun virtausmittari (pakokaasun massavirta ja lämpötila); Ryhmä 3: Moottori (vääntömomentti, pyörimisnopeus, lämpötilat ja polttoaineen virtaus ECU-yksiköltä). Kunkin ryhmän tietojen ajallinen yhdenmukaistaminen kahden muun ryhmän tietojen kanssa on tarkistettava hakemalla kahden testiparametrisarjan suurin korrelaatiokerroin. Kaikkia ryhmän testiparametreja on siirrettävä mahdollisimman suuren korrelaatiokertoimen saamiseksi. Korrelaatiokertoimien laskennassa on käytettävä seuraavia testiparametreja: a) ryhmä 1 ja ryhmä 2 (kaasuanalysaattorit ja EFM-tiedot) ryhmän 3 (moottorin tiedot) kanssa: pakokaasun massavirta EFM:ltä ja vääntömomentti ECU-yksiköltä; b) ryhmä 1 ryhmän 2 kanssa: CO2-pitoisuus ja pakokaasun massavirta; c) ryhmä 1 ryhmän 3 kanssa: CO2-pitoisuus ja moottorin polttoainevirta. 4.4.1 Niiden moottoreiden osalta, joihin ei ole suunniteltu tietoliikenneliitäntää, joka mahdollistaa ECU-tietojen keräämisen lisäyksen 7 mukaisesti, 4.4 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettu korrelaatio jätetään pois. 4.4.2 Niiden moottoreiden osalta, joiden pakokaasun massavirran suora mittaus on lisäyksessä 2 olevan taulukon huomautuksen 3 mukaisesti jätetty tekemättä, 4.4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu korrelaatio jätetään pois. 5. Tietojen johdonmukaisuuden tarkastus 5.1 Kaasuanalysaattoreiden ja pakokaasun virtausmittareiden tiedot Niiden moottoreiden osalta, joihin on suunniteltu tietoliikenneliitäntä, joka pystyy tuottamaan lisäyksessä 7 olevan taulukon 2 mukaiset polttoainevirtaa koskevat tiedot, tietojen (virtausmittarilla mitattu pakokaasun massavirta sekä kaasupitoisuudet) johdonmukaisuus on tarkistettava ECU-yksiköstä saadun mitatun moottorin polttoainevirran ja delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2.1.6.4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti lasketun moottorin polttoainevirran korrelaation avulla. Mitatuille ja lasketuille polttoainevirran arvoille on tehtävä lineaarinen regressioanalyysi. Menetelmänä on käytettävä pienimmän neliösumman menetelmää, jossa yhtälöllä on seuraava muoto: y = mx + b jossa – a) y on laskettu polttoaineen virtaus [g/s]; – b) m on regressiolinjan kaltevuus; – c) x on mitattu polttoaineen virtaus [g/s]; – d) b on regressiolinjan y-leikkaus. Kullekin regressiolinjalle on laskettava kaltevuus (m) ja determinaatiokerroin (r2). Tämä analyysi suositellaan tehtäväksi alueella, jonka rajoina ovat 15 prosenttia maksimiarvosta ja maksimiarvo, ja taajuudella, joka on vähintään 1 Hz. Jotta testi voidaan katsoa päteväksi, seuraavat kaksi kriteeriä on arvioitava: Taulukko 1 Toleranssit Regressiolinjan kaltevuus, m 0,9–1,1 – suositus Determinaatiokerroin, r2 vähintään 0,90 – pakollinen 5.2 ECU-yksikön vääntömomenttitiedot Jos laskelmissa on määrä käyttää ECU-yksikön vääntömomenttitietoja, niiden johdonmukaisuus on tarkistettava vertaamalla ECU-yksikön suurimpia vääntömomenttiarvoja moottorin eri pyörimisnopeuksilla (tapauksen mukaan) virallisen täyden kuormituksen vääntömomenttikäyrän vastaaviin arvoihin lisäyksen 6 mukaisesti. 5.3 Polttoaineen ominaiskulutus (BSFC) Jos ECU-yksikön tiedot ovat saatavilla, polttoaineen ominaiskulutus on tarkastettava käyttäen seuraavia arvoja: a) polttoaineenkulutus, joka on laskettu kaasupäästötiedoista (kaasuanalysaattorien pitoisuustiedot ja pakokaasun massavirtatiedot) delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2.1.6.4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti; b) työ, joka on laskettu ECU-yksikön tiedoista (moottorin vääntömomentti ja pyörimisnopeus). 5.4 Ilmanpaine Ilmanpaineen arvo on tarkastettava vertaamalla sitä GPS-tietojen mukaiseen korkeuteen merenpinnasta, jos GPS-tiedot ovat saatavilla. 5.5 Hyväksyntäviranomainen voi mitätöidä testin, jos se ei pidä tietojen johdonmukaisuuden tarkastuksen tuloksia tyydyttävinä. 6. Kuiva-märkäkorjaus Jos pitoisuus mitataan kuivana, se on muunnettava märkäpitoisuudeksi delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2 tai 3 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti. 7. Kosteuden ja lämpötilan NOx-korjaus Kaasuanalysaattoreilla mitattuja NOx-pitoisuuksia ei korjata ympäristön lämpötilan ja kosteuden suhteen.”