Komission tiedonanto - Terästeollisuuden ennusteohjelma vuodeksi 2000 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro C 027 , 29/01/2000 s. 0002 - 0012



TERÄSTEOLLISUUDEN ENNUSTEOHJELMA VUODEKSI 2000 (2000/C 27/02) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) JOHDANTO Euroopan unionissa viime syksynä alkaneen talouselämän vilkastumisen odotetaan jatkuvan yhä selvempänä vuonna 2000. Tämän unionissa tapahtuneen myönteisen suhdannekehityksen voimistumisen lisäksi koko maailman talouden kasvu on jatkunut erityisesti Aasian talouden elpymisen odotetun vahvistumisen vuoksi. Näiden johdosta yhteisön teollisuuden sisäinen kysyntä säilynee runsaana myös viennin kasvaessa voimakkaasti vuonna 2000. Taloudellisen toiminnan ennustettu vilkastuminen erityisesti tärkeimmillä terästä käyttävillä aloilla ennakoi terästuotteiden kulutuksen kasvua vuonna 2000, minkä lisäksi myös EU:n ulkopuolelta tulevan kysynnän voi olettaa lisääntyvän kansainvälisen ympäristön vakauden ja mahdollisuuksien parantumisen vuoksi. Kaikki nämä tekijät yhdessä edistävät paitsi yhteisön teräsmarkkinoiden edellytysten soutuisaa kehitystä vuonna 2000, josta oli nähtävissä ensimmäisiä merkkejä jo vuoden 1999 puolivälissä, myös tilanteen kohentumista sekä hintojen että tuotannon määrien osalta. Vuonna 2000 terästeollisuuden markkinatilanne EU:ssa ja kansainvälisesti on terveempi kuin aikaisemmin ja entistä tehokkaamman yrityshallinnon edellyttämien määrällisten ja taloudellisten tulosten odotetaan parantuvan selvästi. Komissio yhtyy alan toimijoiden optimismiin, mutta muistuttaa kuitenkin, että yksittäisissä strategioissa on syytä noudattaa varovaisuutta, jos halutaan turvata kestävä vakaus yhteisön teräsmarkkinoilla, jotka kaikesta huolimatta ovat hyvin avoimet ja kilpailulliset. 1. EUROOPAN UNIONIN TALOUDELLINEN TILANNE Talouskasvun kannalta vuosi 1999 päättyy paremmin kuin se alkoi. Ensimmäisellä vuosipuoliskolla olivat vielä näkyvissä nousevan talouden maiden kriisin seuraukset, jotka vaikuttivat Euroopan unionin ulkomaankauppaan. Yrittäjien luottamus heikkeni, mikä johti teollisuustuotannon taantumiseen kyseisenä ajanjaksona, vaikka kotitalouksien kulutus pysyikin korkeana. Toisaalta sen johdosta tilapäisistä vaikeuksista pystyttiin selviytymään. Vuoden toisella puoliskolla taloudellinen toiminta alkoi vilkastua sisäisen kysynnän voimakkaan kasvun sekä maailman ja erityisesti Aasian talouden elpymisestä aiheutuneen ulkomaisen kysynnän palautumisen vuoksi. Euroalueen rahapoliittiset olosuhteet ovat osoittautuneet lopullisen kysynnän tärkeiksi tukijoiksi. Inflaatio on pysynyt euroalueella erityisen alhaisena eli 1,2 prosentissa huolimatta öljyn hinnankorotuksista (öljybarrelin hinta on kaksinkertaistununt tammikuusta 1999) ja euron arvon alenemisesta suhteessa USA:n dollariin, mistä on seurannut tuontituotteiden hintojen kallistuminen. Jo useiden vuosien ajan havaittu työttömyyden laskusuuntaus ei ole kärsinyt liikaa kasvun hidastumisesta. Tähän on selityksenä ensinnäkin työpaikkojen lisääntyminen viime vuosina: ulkoinen vaikutus on näkynyt pääasiassa tehdasteollisuudessa, jossa työskentelee enää alle 20 prosenttia työssä olevasta väestöstä. Toisaalta hidastumista pidettiin alusta alkaenkin väliaikaisena, mikä rajoitti irtisanomisten määrää. Ensimmäisellä vuosipuoliskolla kirjattujen velkojen vuoksi Euroopan unionin BKT:n kasvuvauhti laski vuoden 1998 2,6 prosentista vähän yli 2 prosenttiin vuonna 1999. Taustalla oleva neljännesvuosiprofiili osoittaa kuitenkin kasvun kiihtyvän vuonna 1999. Vuonna 2000 tämän suuntauksen odotetaan jatkuvan ja BKT:n kasvun nousevan noin 3 prosenttiin EU:ssa. Vakaana pysyneen sisäisen kysynnän lisäksi ulkomainen kysyntä alkaa elpyä maailmantalouden nykyisen kasvun ja Euroopan talouksien suhteellisen hyvän kilpailuaseman myötä. Suurimmista jäsenvaltioista Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa taloudellisen toiminnan odotetaan olevan vilkkaampaa kuin Saksassa ja Italiassa, joiden talous on äskettäin kärsinyt rakenteellisista vaikeuksista ja joissa lisäksi ulkoisten tekijöiden vaikutus oli suurempi kuin unionin jäsenvaltioissa keskimäärin. EU:n työttömyys vähenee edelleen vuonna 2000. Inflaatiovauhti sen sijaan kasvaa hieman, mutta inflaatio pysyy kuitenkin selvästi alle 2 prosentissa. Myös julkisen talouden alijäämän osuus BKT:sta vähentynee vuonna 2000. 2. TERÄSMARKKINOIDEN NYKYTILANNE JA NÄKYMÄT 2.1 Raakateräksen tuotanto Euroopan unionissa Yhteisön terästuotanto väheni selvästi vuoden 1999 koko alkupuolen ajan. Ensimmäisen vuosipuoliskon lopussa tuotannon määrä oli 78,3 miljoonaa tonnia, mikä oli 7,4 prosenttia vähemmän kuin vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon päättyessä. Vuoden 1999 kolmannella neljänneksellä EU:n teräksentuotannon laskusuuntaus jatkui ensin jonkin verran negatiivisena ja alkoi sitten vähitellen vakiintuna. Vuoden 1999 alussa teräksen kysynnän vähenemistä aiheuttaneen varastojen mukauttamisjakson päätyttyä ja terästuotteiden tuonnin vähennyttyä unionissa on havaittu erilaisten suhdannetekijöiden asteittaista kohenemista, mikä antaisi odottaa yhteisön terästuotannon kasvua lähikuukausina. Vaikka vuoden 1999 ensimmäisten yhdeksän kuukauden tuotanto vielä osoitti selvää taantumista (- 6,1 prosenttia) verrattuna vuoden 1998 vastaavaan jaksoon, suuntauksen on havaittu kääntyneen vuoden viimeisten kolmen kuukauden aikana siten, että tuotannon kokonaismääräksi tulisi vuoden 1999 lopussa 156 miljoonaa tonnia. Tämä on edellisessä ennusteohjelmassa(1) arvioitua tasoa vähän korkeampi ja vastaisi 2,3 prosentin vähennystä vuoden 1998 kokonaistuotannon määrästä. Vuoden 1999 toisella puoliskolla todettu teräksen markkinaedellytysten paraneminen näyttäisi voimistuvan vuonna 2000 samaan aikaan kun EU:n yleinen taloudellinen toiminta on vilkastumassa. Näissä suotuisissa olosuhteissa unionin sisäisen terästuotannon pitäisi kasvaa selvästi jopa 83 miljoonaan tonniin ensimmäisellä vuosipuoliskolla ja 159 miljoonaan tonniin koko vuoden 2000 aikana, mikä tarkoittaisi 6 ja 1,9 prosentin lisäystä vuoden 1999 vastaavista määristä. Teräksen tuotantoluvut voivat siis nousta vuonna 2000 jopa vuoden 1998 ennätystasolle, mikä merkitsisi tuotantovälineiden ihanteellista käyttöastetta. On kuitenkin pidettävä mielessä, että teräksen maailmanmarkkinatilanne kärsii edellleen ylitarjonnan paineista. Tähän sisältyy piilevä riski keskeisille markkinoille kuten EU:n markkinat, jotka ovat hyvin avoimet ja kilpailulliset. Sen vuoksi tuotanto- ja hankintaohjelmien laatimisessa on syytä olla varovainen, jotta ei aiheutettaisi uudelleen lähimenneisyydestä tuttua yhteisön teräsmarkkinoiden tilapäistä järkkymistä, joka johtui huomattavasta ylitarjonnasta suhteessa kysyntään. Liitteenä olevassa taulukossa 1 (Raakateräksen tarjonta ja kysyntä) esitetään yhteenveto Euroopan unionin teräksen kulutuksen, ulkomaankaupan, tuotannon ja varastojen määristä ja suuntauksista sekä lukumääräisiä arvioita vuoden 2000 alkupuoliskolla ja koko vuonna odotettavissa olevasta kehityksestä. 2.2 Vuoden 2000 näkymät Kuten jo edellisessä ohjelmassa mainittiin, yhteisön talous on selvästi alkanut korjaantua kesästä 1999 erityisesti ulkomaisen kysynnän huomattavan kasvun vuoksi, mikä on palauttanut alan yrittäjien luottamuksen. Myös yleinen suhdanteiden paraneminen vuoden 1999 aikana on johtunut siitä, että kuluttajien usko Euroopan unionin lyhyen aikavälin kasvunäkymiin on johdonmukaisesti lisääntynyt. Vuoden 1999 alun varastojen mukauttamisjakson jälkeen sisäinen kysyntä on alkanut kasvaa tasaisesti. Tähän yhdistyi vuoden toisella puoliskolla viennin nopea kasvu, joka on seurausta koko maaliman ja varsinkin eräiden Aasian maiden talouskasvusta. Tämä talouselämän vilkastuminen on hyödyttänyt tärkeimpiä terästä käyttäviä aloja, erityisesti niitä, joihin maailmanlaajuinen kilpailu vaikuttaa entistä enemmän. Näitä ovat esimerkiksi koneenrakennus- ja elektroniikkateollisuus, joiden toiminta vilkastui selvästi vuoden 1999 toisella puoliskolla. Teräsalalla kehitys näkyy kysynnän entistä selvempänä lisääntymisenä. Myös hinnat alkavat palata ennalleen, mutta hintasuuntauksissa on vielä tuotekohtaisia eroja. Viime aikoina järjestettyjen kuulemisten yhteydessä EU:n teräksentuottajat ovat ilmaisseet tyytyväisyytensä sekä kysynnän erittäin myönteiseen kehitykseen kesästä 1999 alkaen että koko vuoden aikana tapahtuneeseen hintasuuntauksen kääntymiseen. Tuottajat pelkäävät kuitenkin, että häiritsevän tuonnin odotettavissa oleva kasvu voi vuonna 2000 vaarantaa yhteisön markkinoiden elpymisen, koska yhteisön markkinaolosuhteet ovat vieläkin epävarmat huolimatta siitä, että tilanne on parantunut vuoden 1999 alkuun verrattuna. Sen sijaan EU:n teräskauppiaat, jotka ovat myös ilmaisseet olevansa tyytyväisiä määrien ja hintojen kehityksen tuloksiin vuonna 1999, ovat vuoden 2000 markkinanäkymien suhteen optimistisempia kuin tuottajat. Teräskauppiaiden mielestä sekä maailmantaloudessa että EU:ssa odotettavissa olevat parannukset voivat ainoastaan hyödyttää teräksen kauppaa. Kun otetaan huomioon, että maailmantalouden ja yhteisön talouden suuntaukset vahvistuvat vounna 2000, liike-elämän usko mahdollisuuksiin pysynee hyvänä, mikä puolestaan takaa aktiivisen teollisen toiminnan jatkumisen. Tästä seuraa, että myös terästä käyttävillä aloilla on ainakin vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla odotettavissa myönteisen suuntauksen säilyminen, minkä vuoksi teräksen kulutuksen voidaan arvioida lisääntyvän selvästi. Rakennusalalla sekä koneenrakennus- ja terästeollisuudessa kasvun odotetaan vahvistuvan vuonna 2000. Autoteollisuudessa ennustetusta vähäisestä taantumisesta huolimatta määrät pysynevät hyvinä viime vuosien erinomaisten tulosten jälkeen. Sen sijaan telakkateollisuudessa on kansainvälisen kilpailun vuoksi edelleen hyvin vähän toimintaa. Näiden suuntausten perusteella on oletettavissa, että teräksen kysyntä lisääntyy vuoden 2000 alkupuoliskolla. Vaarana on kuitenkin suhdannevaihtelujen vahvistuminen varastojen kertymisen ja laskelmoivien ostojen vuoksi. Vaikka kehitys hidastuisikin vuoden 2000 toisella puoliskolla, koko vuoden tulokset ovat teräksen kysynnän, kulutuksen ja hintojen osalta myönteiset ja joka tapauksessa paremmat kuin vuonna 1999. Liitteenä olevissa taulukoissa 2 ja 2 a esitetään tärkeimpien terästä käyttävien alojen toimintaa koskevat tunnusluvut vuodeksi 2000. Näistä alan edustajien toimittamista luvuista ei kuitenkaan olla täysin yksimielisiä, joten niihin on suhtauduttava varauksella. 2.2.1 Perusterästeollisuus Perusterästeollisuuden eri alojen toimintaan vaikutti koko vuoden 1999 ajan varastojen mukauttamisen tarve sekä talouskasvun yleinen hidastuminen. Vuoden alussa lisääntyvää pessimismiä aiheuttivat supistunut kysyntä ja hintojen aleneminen. Kun perusterästeollisuuden alojen tuotteiden markkinaedellytykset alkoivat kuitenkin vähitellen parantua, varovaista optimismia alkoi taas esiintyä useimmilla aloilla teräsputkien tuotantoa lukuun ottamatta. Varastojen normalisoitumisesta johtuva kysynnän palautuminen, tuonnin väheneminen ja hintojen uusi noususuuntaus olivat tärkeimmät taloudellisen tilanteen paranemiseen johtaneet tekijät kaikilla perusterästeollisuuden aloilla lukuun ottamatta teräsputkien tuotantoa, jonka markkinaedellytykset ovat edelleen kriittiset. Koska EU:n talousnäkymät ovat paremmat vuonna 2000 ja kansainvälisen taloustilanteen odotetaan parantuvan vuodesta 1999, on hyvin todennäköistä, että toiminta vilkastuu kaikilla perusteollisuuden aloilla, myös teräsputkien tuotannossa, jolla taantuminen on muita aloja vakavampaa. A Teräsputkien valmistus Teräsputkien tuotanto EU:ssa laski vuoden 1999 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana 12 prosenttia. Syynä tähän oli erityisesti saumattomien putkien ja suurten hitsattujen putkien kysynnän romahtaminen. Koska öljyteollisuuden investoinnit öljyporaukseen ja erityisesti öljy-yhtiöiden toiminta ovat vähentyneet selvästi öljyn huomattavasta hinnannoususta huolimatta, myös porausputkien tarve on vähentynyt. Sittemmin yhteisön teräsputkiteollisuus on kärsinyt paitsi kyseisen ajanjakson kulutuksen laskusta myös tuontiputkien aiheuttamasta kilpailusta tuonnin lisäännyttyä vielä 2 prosenttia vuonna 1998 todetun 12 prosentin nousun jälkeen. Eräiden ulkoisten toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen teräsputkien tuonnin pitäisi vähentyä vuoden 1999 jälkipuoliskolta alkaen. Ennen kuin kysynnän palautumisesta on kuitenkaan selviä merkkejä, koko vuoden 1999 osalta teräsputkien yhteisön tuotanto näyttäisi vähentyneen noin 12 prosenttia vuodesta 1998. Ei ole silti mahdotonta, että maailmantalouden suhdanteiden kehittymisen ja öljyn korkeampien hintojen seurauksena öljyalan toiminta käynnistyisi vähitellen uudestaan ja lisäisi siten teräsputkien kysyntää lähikuukausina tai ainakin vuonna 2000. Tämä edistäisi kapasiteetin parempaa käyttöä ja rajoittaisi alan työpaikkojen vähenemistä. Saumattomien putkien tuotanto yhteisössä laksi 33 prosenttia vuoden 1999 alkupuoliskolla kysynnän romahtamisen ja tuonnin aiheuttaman kestämättömän kilpailupaineen vuoksi. Tuonnin osuus yhteisön markkinoilla kyseisenä aikan oli 26,3 prosenttia, kun vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla vastaava markkinaosuus oli 19,9 prosenttia. Vuoden 1999 toisesta vuosipuoliskosta alkaen saumattomien putkien tuonti EU:hun on vähentynyt. Öljynetsinnän investointien vähäisyys kuitenkin määrää niin voimakkaasti kulutusta, että saumattomien putkien tuotannossa ei ole odotettavissa elpymistä yhteisössä. Sen vuoksi tuotanto näyttäisi vuoden 1999 loppuun mennessä vähenevän 25-30 prosenttia vuodesta 1998. On odotettavissa, että oljyn hinnan noustessa uudelleen myös öljynetsintä alkaa lisääntyä; mikä lisäisi vuoden 2000 aikana kysyntää asteittain. Tästä saattaisi seurata arviolta 5-10 prosentin tuotannon lisäys yhteisössä, mikä puolestaan parantaisi tuotantovälineiden heikkoa käyttöastetta. Pienten hitsattujen putkien (halkaisija alle 404,6 mm) alalla toiminta pysyi vakaana vuoden 1999 alussa. Tuotanto osoitti kuitenkin virkistymisen merkkejä autoteollisuuden ja rakennusalan jatkuvan kysynnän vuoksi. Koko vuonna 1999 näiden putkien tuotanto yhteisössä lisääntyi vähintään kolme prosenttia, mihin vaikutti muun muassa tuonnin väheneminen. Tällä alalla ei ole kuitenkaan odotettavissa vilkastumista vuonna 2000. Läpi vuoden 1999 havaittu, pääasiassa teräksen hinnan noususta johtuva hintojen kohoaminen itse asiassa edistää tuonnin lisääntymistä yhteisön markkinoille, joilla kysyntä on jo valmiiksi epävarmaa autoteollisuuden odotettavissa olevan kasvun hidastumisen vuoksi. Suurten hitsattujen putkien (halkaisija yli 406,4 mm) osalta aikaisemmin havaittu tuotantonäkymien huononeminen vahvistui vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla, koska öljyalalla ei aloitettu uusia hankkeita. Putkien valmistus väheni EU:ssa noin 15 prosenttia vuoden 1999 alkupuoliskolla, ja väheneminen jatkuu entistä voimakkaampana. Koko vuoden ajalta odotetaan tuotannon supistuvan 20-25 prosenttia, ja tilanne vakiintunee tälle tasolle vuonna 2000, koska öljyteollisuus ei ole ilmoittanut uusista kotimaisista tai kansainvälisistä laajoista hankkeista. B Langanvetäminen ja kirkkaaksi vetäminen Langanvetämisen alalla yhteisön toiminta lisääntyi vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla kaikkiaan noin 4 prosenttia. Lisäyksen aiheutti hitsattujen ristikkojen valmistus, koska vedettyjen lankojen tuotanto ei lisääntynyt. Saman vuoden toisella puoliskolla langanvetämisalan tuotteiden markkinatilanne parani yleisesti, ja vuodelta 1999 onkin odotettavissa 4-5 prosentin tuotannon kasvu, mikä aiheutuu pääasiassa hitsattujen ristikkojen ja muiden johdettujen tuotteiden valmistuksesta. Langanvetämisalan tuotteiden tuonti, joka alkoi lisääntyä jo vuoden 1999 alussa, on vähitellen vakiintunut, kun taas niiden vienti yhteisöstä on säilynyt hyvällä tasolla vahvan dollarin vuoksi. Rakennusalan kasvunäkymät ennustavat langanvetämisalan tuotannon lisääntyvän noin 3 prosenttia vuonna 2000. Raaka-aineen kallistumisesta hintoihin aiheutuva paine voi kuitenkin vaarantaa tämän kehityksen, jos tuonnin määrät lisääntyvät. Kirkkaaksi vetämisen alan toiminta riippuu ennen kaikkea autoteollisuudesta, jonka tuotanto väheni noin 3 prosenttia vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla. Tämän jälkeen tilanne vakiintui vähitellen siten, että vuoden 1999 tuotannon koko määrä jäänee 2-3 prosenttia edellisvuotta pienemmäksi. Tällaista tulosta ei voi missään tapauksessa pitää kovin huonona, kun otetaan huomioon, että 1998 oli tuotannon määrän suhteen aivan erityisen suotuisa vuosi. Tuotantoketjussa terästeollisuuden ja autoteollisuuden väliin sijoittuvan välituotteiden valmistuksen luonne aiheuttaa joitakin ongelmia, joiden vaikutus heijastuu täysimääräisenä raaka-aineen hintavaihteluihin. Autoteollisuuden kasvun ennakoidun hidastumisen vuoksi vuonna 2000 on odotettavissa enintään alan nykyisen toiminnan vakiintuminen. C Kylmävalssaus ja -profilointi Varastojen mukauttamista koskevasta yleisestä suuntauksesta johtuneen vuoden 1999 huonon alun jälkeen kylmävalssausteollisuuden kapeiden teräsnauhojen tuotanto elpyi hieman, ja vuoden ensimmäisen puoliskon lopussa tuotannon vähenemisen määräksi tuli 8 prosenttia. Kylmävalssattujen nauhojen markkinaedellytykset paranivat toisella vuosipuoliskolla vielä niin paljon, että vuoden 1999 lopulliset kokonaismäärät eivät juurikaan jää jälkeen vuoden 1998 erinomaisista tuloksista. Profiilien valmistajille aiheutui kuitenkin suuria vaikeuksia teräksen hintojen vaihtelusta: uusien tilausten saaminen oli usein sattumanvaraista, mikä hidasti koko alan toimintaa. Vuonna 2000 odotettavissa oleva kehitys kuitenkin ennakoi paluuta vuoden 1998 tasolle, mikä turvaisi kapasiteetin täyden käytön. Vaikka autoteollisuuden tilanne heikkeni odotetusti, kylmävalssattujen nauhojen kulutusta vilkastutti sekä rakennusalan että uudelleen suuntautuneen koneenrakennusalan kasvu. Leveiden tuotteiden profiloinnin alan tuotteiden eli kuumagalvanoiduista levyistä valmistettujen poimulevyjen ja sandwich-paneelien kysyntä pysyi vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla jokseenkin ennallaan, mutta kasvoi kohtuullisesti toisella vuosipuoliskolla. Alan toimintaan vaikutti epäilemättä EU:n rakennusteollisuuden elpyminen. Leveiden tuotteiden profiloinnin tuotantomäärien odotetaankin vuonna 1999 kasvavan lähes 5 prosenttia edellisestä vuodesta. Tämä kehitys ei ole kuitenkaan merkittävästi edistänyt alan kapasiteetin käyttöasteen lisääntymistä, vaan se on pysynyt keskimäärin 60-70 prosentissa muun muassa uusien tuotantovälineiden käyttöönoton vuoksi. Sen sijaan alan toimintaan näyttäisi ajoittain vaikuttaneen raaka-aineiden puute, joka on myöhästyttänyt toimituksia markkinoille. Myös galvanoitujen levyjen huomattavat hintavaihtelut ovat vaikeuttaneet eräiden hankintasopimusten toteuttamista. Vuodeksi 2000 ennustetaan rakennusalan todennäköisen kasvun vuoksi profilointitoiminnan vilkastumista ja tuotannon määrien lisääntymistä vielä entisestään noin viidellä prosentilla, elleivät raaka-aineen kausiluontoiset hankintavaikeudet pääse hidastamaan kasvuvauhtia. Pitkien tuotteiden kylmäprofiloinnin alalla havaittiin vuoden 1999 ensimmäisellä neljänneksellä taantumista, joka johtui varastojen vähentämistarpeesta. Tätä on kuitenkin tasoittanut toisen ja kolmannen vuosineljänneksen aikana tapahtunut selvä kasvu. Vaikka määrien kasvu on tasaantunut viimeisellä neljänneksellä, koko vuoden 1999 tulokset vastaavat siis tasoltaan edellisen vuoden tuloksia. Ne olisivat kuitenkin olleet vielä paremmat, jos yhteisön profiilien valmistajilla ei olisi välillä ollut puutetta raaka-aineena käytetyistä galvanoiduista levyistä. Pitkien tuotteiden kylmäprofiloinnissa vuoden 1999 tulos oli siis parempi kuin muilla perusterästeollisuuden aloilla. Vuodelta 2000 odotetaan vielä parempia tuloksia yhteisön talouden tilanteen parantuessa ja erityisesti koska rakennusala, joka on tämän alan tuotteiden tärkein käyttäjä, on kehittymässä hyvään suuntaan. 2.2.2 Rakennusalan näkymät Vuoden 1999 alussa oli lyhyt epävarmuuden jakso, mutta sen jälkeen EU:n rakennusalan tilanne alkoi jälleen kehittyä myönteisesti. Tämä kehitys on voimistunut siten, että koko vuodelta on odotettavissa tuotannon määrien lisääntyminen noin 1-2 prosentilla vuodesta 1998. Tulokseen on vaikuttanut erityisesti Espanjan, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan ja varsinkin Italian tilanne. Sen sijaan Saksassa rakennustoiminta ei ole lisääntynyt maan itäosissa jatkuvan selvän taantumisen takia. Yhteisön suhdanteiden yleinen paraneminen sekä tervehtynyt julkinen talous ja ilmoitetut veronalennukset parantavat epäilemättä rakennusalan näkymiä vielä vuonna 2000, jolloin kasvun odotetaan lisääntyvän 3 prosenttia vuodesta 1999. Asuntorakentaminen väheni jonkin verran vuodesta 1998. Ranskassa ja Espanjassa tilanne oli erityisen hyvä, mutta Saksassa uusien vuokra-asuntojen tuotanto romahti vuonna 1999. Toiminnan pitäisi kuitenkin lisääntyä vuonna 2000: Saksassa on odotettavissa vakiintuminen, Yhdistyneessä kuningaskunnassa selvempää joskin tilapäistä kasvua ja Espanjassa ja Ranskassa kehitys jatkunee myönteisenä. Muun kuin asuntorakentamisen alalla kehitystä ovat pitäneet yllä lähinnä yksityiset investoinnit Espanjassa, Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa ja jopa Saksassa. Julkisella sektorilla alan tilanne on hyvä erityisesti Espanjassa ja Italiassa. Vuonna 2000 toiminnan arvellaan yleisesti vahvistuvan. Syynä ovat julkiset investoinnit useimmissa maissa Espanjaa ja Saksaa lukuun ottamatta. Maa- ja vesirakentamisen osalta on pakko todeta, että vuoden 1998 lievästi myönteinen suuntaus ei jatkunut enää vuonna 1999, vaikka toiminta lisääntyikin huomattavasti Espanjassa ja Italiassa. On kuitenkin täysin mahdollista, että suotuisa suhdannekehitys ja julkisen talouden rakenteellisesti parempi tilanne käynnistävät alan toiminnan uudelleen ja parantavat sen kasvunäkymiä vuonna 2000. 2.2.3 Autoteollisuuden markkinoiden kehitys Vaikka heinä-, elo- ja syyskuussa vallinnut epävakaus haittasi jonkin verran Euroopan unionin automarkkinoiden suhdanteiden seurantaa, jo nyt voidaan ennustaa, että EU:ssa saavutetaan vuonna 1999 ennätystaso uusien autojen rekisteröinnissä ja tuotannossa viime vuosina tapahtuneen kasvun keskeytymisen jälkeen. Vuoden 1999 tammikuusta lokakuuhun autoja rekisteröitiin 5,7 prosenttia enemmän kuin vastaavana ajanjaksona vuonna 1998. Suuntauksen odotetaan jatkuvan hieman hitaampana vuoden 1999 loppuun asti. Paljon terästä käyttävän autoteollisuuden viimeisten viiden vuoden tuloksiin on vaikuttanut useiden myönteisten tekijöiden yhdistelmä. Näitä ovat kotitalouksien luottamuksen kasvu, korkotason aleneminen, uusien mallien monipuolinen tarjonta, kannustavat toimenpiteet ja valmistajien myynninedistämistoimet. Vaikka kotimaisen kysynnän väheneminen on hidastanut alan toimintaa siten, että rekisteröintien määrä EU:ssa kasvoi vain 4 prosenttia vuonna 1999, vuoden 1998 ennätyksellisten tuotantolukujen (16,2 miljoonaa ajoneuvoa) ylittyminen on vielä mahdollista, jos henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen tuotanto nousee 16,5 miljoonaan. Ei ole kuitenkaan poissuljettua, että korkokehitys, öljyn hintoihin liittyvä epävarmuus ja uusien mallien valmistuksen keskeytyminen vähentävät autojen kysyntää jonkin verran vuonna 2000. Vuonna 2001 kysyntä kuitenkin vakiintunee uudelleen. Viime vuosina saavutetut luvut huomioon ottaen voidaan kuitenkin katsoa tuotantokapasiteetin olleen ihanteellisessa käytössä, vaikka autojen kysynnän EU:ssa onkin ennustettu vähenevän kahdella prosentilla vuonna 2000. Tämän ei kuitenkaan pitäisi hidastaa alan toimintaa kovinkaan paljon, koska yhteisössä valmistettujen autojen uusien mallien vientinäkymät ovat erinomaiset. 2.3 Terästuotteiden tuonti- ja vientinäkymät 2.3.1 Euroopan unionin ulkomaankaupan tilastot Tämän ennusteohjelman laatimisen aikaan saatavilla olevat Euroopan unionin teräksen ulkomaankaupan tilastot kattavat vuoden 1999 ensimmäiset seitsemän kuukautta eli ovat ajallisesti lähempänä tarkasteltavaa ajanjaksoa kuin aikaisemmin. Näiden tietojen perusteella vuoden 1999 alkupuoliskolla yhteisön terästuotteiden tuonti väheni pitkien tuotteiden uudesta 24 prosentin lisäyksestä huolimatta 13 prosenttia vuoden 1998 vastaavan jakson hyvin suurista määristä. Vientimäärät puolestaan vähenivät jälleen 14 prosenttia. Tilastojen lähemmästä tarkastelusta käy ilmi, että terästuotteiden tuonti Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) maista sekä Taiwanista, Etelä-Koreasta ja Intiasta yhteisöön on supistunut huomattavasti. Sen sijaan Turkista ja Japanista tuotavan teräksen määrä on kasvanut entisestään selvästi. Viennin osalta saatavilla olevat tiedot osoittavat, että vienti NAFTA-maihin on romahtanut ja myös Turkkiin vietävät määrät ovat pienentyneet selvästi, mutta KIE-maihin suuntautuvan viennin määrät ovat kasvaneet huomattavasti. Teräksen kansainvälisessä kaupassa vuonna 1998 olleen häiriöjakson päätyttyä ei ole epäilystäkään siitä, etteikö Kaakkois-Aasiassa vuonna 1999 alkanut taloudellinen elpyminen olisi vaikuttanut teräksen tarjontapaineiden suhteelliseen vähenemiseen maailmanmarkkinoilla ja varsinkin Euroopan yhteisössä. Terästuotteiden kansainvälisen kaupan tilanteeseen on odotettavissa lisää parannuksia vielä vuoden 1999 toisella puoliskolla ja erityisesti vuonna 2000 EU:n taloustilanteen kohentuessa, Yhdysvaltojen talouden kasvaessa ja Aasian talouden elpymisen vauhdittuessa. Tämä nykyisin ennakoitu kehitys johtaisi EU:n teräksen tuonnin ja viennin tasapainoon vuonna 1999 ja pieneen ylijäämään vuonna 2000. Todennäköisimpien arvioiden mukaan EU:n teräksen tuonti olisi noin 19 miljoonaa tonnia vuonna 1999 ja vakiintuisi tälle tasolle vuonna 2000. Vuonna 1999 viennin määrä olisi edelleen noin 19 miljoonaa tonnia ja nousisi vuonna 2000 20 miljoonaan tonniin. Näistä teräskaupan aikaisempaa myönteisemmistä näkymistä huolimatta ei ole syytä unohtaa, että tilannetta voivat yhteisön markkinoiden edelleen haavoittuvan tasapainon vuoksi kuitenkin vaikeuttaa kansainvälisen kehityksen epävarmuuteen liittyvät riskit. Komissio kehottaakin sen vuoksi alan toimijoita osallistumaan yhteisön markkinoiden vakauttamiseen omien mahdollisuuksiensa mukaan ja ilmoittaa olevansa valmis tukemaan niitä, jos se osoittautuu tarpeelliseksi ja tarkoituksenmukaiseksi. 2.3.2 Maailmantalouden kehitys vuonna 2000 Maailmantalouden suhdanteissa näkyy vuonna 1999 kasvuvauhdin kiihtyminen, johon on vaikuttanut Aasian talouksien elpyminen nousevan talouden maita viime vuosina vaivanneiden rahoitusvaikeuksien jälkeen. Maailmantalouden kasvuvauhti siis näyttää kiihtyvän vuonna 2000. Kasvu saattaa olla jopa noin 3,5 prosenttia, kun se vielä vuonna 1999 jää alle kolmeen prosenttiin. Vuodelta 2000 odotettavien talouden tulosten pitäisi perustua Japanin talouden vahvistuvaan elpymiseen vuonna 1999 tapahtuneen käänteen jälkeen, Euroopan yhteisön talouskasvun voimistumiseen sekä Yhdysvaltojen talouden kehitykseen, joka ei hidastumisesta huolimatta osoita todellisia heikkouden merkkejä. Nousevan talouden maihin suuntautuvan luottamuksen palautuminen johtanee vuonna 2000 teräksen maailmanlaajuisen kulutuksen kasvuun, joka on noin kahden prosentin luokkaa ja johon yhdistyy vastaavan suuruinen tuotannon lisäys. Teräksen kansainvälisessä kaupassa oli jo vuonna 1999 näkyvissä parantumisen merkkejä, joiden pitäisi vahvistua vuonna 2000. Tämä edistäisi vakaampia oloja teräksen maailmankaupan viimeaikaisten mullistusten jälkeen. Vallitsevan protektionismin pitäisi tämän seurauksena vähentyä jonkin verran, vaikka kaupan häiriöiden vaara säilyykin niin kauan kuin eräiden maiden ylitarjonnalle on löydettävä markkinoita. 2.3.2.1 Yhdysvalloissa talouden kasvu jatkuu edelleen voimakkaana: kasvun odotetaan olevan vuonna 1999 noin neljä prosenttia poikkeuksellisen suurten kulutusmenojen ja erityisesti teollisuustoiminnan vuoksi. Aikaisemmin aavisteltu pehmeä lasku saattaa hyvinkin tapahtua vuonna 2000, mutta se ei kuitenkaan estä arvioitua noin 2,8 prosentin kasvua. Teräsmarkkinoilla on odotettavissa runsaan kotimaisen kysynnän jatkuminen vuonna 2000. Uuden kapasiteetin käyttöönotto todennäköisesti kuitenkin vähentää tuontitarvetta. Sen lisäksi vähäinenkin aasialaisen teräksen määrä Yhdysvaltojen markkinoilla helpottaisi paluuta perinteisempään hankintaan ulkomailta. 2.3.2.2 Japanin talous näyttäisi vuoden 1999 alussa viimeinkin lähteneen pysyvän elpymisen tielle, ja vuonna 1999 on odotettavissa noin 1 prosentin kasvu. Vaikka tämä elpyminen kärsii vielä yksityisen kulutuksen ja investointien vähäisyydestä, Japanin talouden pitäisi joka tapauksessa kasvaa vuonna 2000 noin 2 prosenttia talouteen ohjattujen julkisten varojen sekä teollisuuden ja kuluttajien luottamuksen palautumisen johdosta. Vuonna 2000 teräksen kulutus lisääntynee 1,5 prosenttia ja tuotannon kasvu jatkunee, koska ennustettu Yhdysvaltojen viennin väheneminen korvautuu muiden Aasian maiden hankintatarpeilla. 2.3.2.3 Kiinan ja Kaakkois-Aasian talouden kehittyminen Yhteisesti Kaakkois-Aasian maiden talouskasvu oli vuonna 1999 noin 3 prosenttia, ja samanlainen suuntaus jatkuu vuonna 2000. Parhaat tulokset saavutettiin Koreassa, jonka talous kasvoi noin 5,5 prosenttia ja jossa vuodeksi 2000 ennustetaan 6,4 prosentin kasvua. Hallituksen nykyaikaistamista ja talouden valvontaa koskevista toimenpiteistä riippumatta Kiinan talouskasvu näyttäisi ylittävän 6 prosenttia, ja sama tulos saavutettaneen vuonna 2000. Teräksen kaupassa kyseessä olevalla alueella säilyy vuonna 2000 noin 30 miljoonan tonnin alijäämä, vaikka kotimaisen tuotannon ennustetaankin kasvavan uusien tuotantolaitosten käyttöönoton johdosta. 2.3.2.4 Latinalaisen Amerikan maat Viimeisimpien ennusteiden mukaan Latinalaisen Amerikan maiden talouskasvu voi ylittää 3,5 prosenttia vuonna 2000. Vuoden 1999 kasvuksi on arvioitu 2,7 prosenttia. Tässä yhteydessä korostuu Brasilian talouden selvä koheneminen: vuodeksi 1999 arvioidun taantuman (-4 prosenttia) sijasta suuntaus kääntyikin nousuun, joka toi tilanteen lähes tasapainoon, ja vuonna 2000 kasvu saavuttanee neljän prosentin vauhdin. Alueen teräksenkulutus kasvaa edelleen vuonna 2000. Kotimaisen tuotannon ennakoitu lisääntyminen kuitenkin aiheuttaa sen, että ylitarjontaa kansainvälisille markkinoille on edelleen. 2.3.2.5 Suhdanteet KIE- ja IVY-maissa KIE-maiden talouksien viime vuosien erittäin hyvien tulosten jälkeen vuonna 1999 alkaneen hidastumisen pitäisi olla vain tilapäistä, koska vuonna 2000 on odotettavissa kansainvälisen tilanteen paraneminen. Venäjän osalta viimeisimmissä arvioissa ennustetaan, että vuodesta 2000 tulee taloudellisesti vakaampi kuin aikaisemmista vuosista. Teräsalalla viennin supistuminen vaikuttaa kielteisesti näiden maiden terästuotantoon myös vuonna 2000. Sen sijaan kulutuksen odotetaan lisääntyvän hiukan. Lisäys näkyy selvemmin KIE-maissa. 2.4 Hintakehitys Vuoden 1999 alussa EU:n teräksen hinnat alkoivat vakiintua ensimmäisen kerran keväällä 1998 alkaneen romahduksen jälkeen. Tästä alkanut suuntauksen kääntyminen vahvistui vuoden 1999 toisella neljänneksellä. Tie- ja vesiarkentamisen alan suuri kysyntä on nostanut pitkien kevyiden tuotteiden (betoniterästankojen ja kauppaterästankojen) hintoja koko vuoden aikana eli ensimmäisestä neljänteen vuosineljännekseen noin 20 prosenttia. Palkkien ja valssilangan hinnat ovat seuranneet samaa kehitystä, mutta ajallisesti vähän myöhemmin, ja niiden nousu on ollut hillitympää. Levytuotteiden alalla hintasuuntauksen kääntyminen sen sijaan alkoi vasta kolmanella vuosineljänneksellä. Hintojen uusi nousu näkyy selvästi kuumavalssatuissa keloissa, joihin edellisen vuoden tuonnin valtavasta lisääntymisestä aiheutunut hintaromahdus vaikutti erityisen paljon. Vuoden 1999 alusta kelojen hinnat ovatkin nousseet noin 20 prosenttia, mutta eivät vieläkään ole vuoden 1998 alun tasolla. Muiden levytuotteiden hinnat vakiintuivat vuoden 1999 alkupuoliskolla yleisesti vuoden 1998 lopussa ja vuoden 1999 alussa saavutetulle erityisen alhaiselle tasolle, ja ne kääntyivät nousuun vasta syksyllä. Galvanoitujen levyjen kysyntä auto- ja rakennusteollisuudessa on lisääntynyt niin paljon, että niiden tarjonta ei pysty enää vastaamaan tähän kysyntään nopean hinnannousun vuoksi. Tämä vaikutus on sittemmin heijastunut myös kylmävalssattujen levyjen hintoihin. Vuotta 2000 koskevien ennusteiden mukaan kysynnän kasvaessa edelleen myönteinen suuntaus jatkuu ja vuoden 1998 alun hintataso on mahdollista saavuttaa uudelleen. Tämän suuntauksen säilyminen mahdollistaisi useimpien EU:n terästeollisuuden alojen tilanteen korjaamisen. Ainoa tekijä, joka sen voi vaarantaa, olisi paluu suurten teräsmäärien tuontiin yhteisön markkinoille. Vientimarkkinoilla tuotteiden hinnat ovat vakiintuneet hyvin alhaiselle tasolle ja todellista käännettä tähän suuntaukseen ei ole vielä ollut näkyvissä lukuun ottamatta kuumavalssattuja keloja, joiden vientihinnat ovat nousseet yhtä paljon kuin yhteisön hinnatkin. Koska maailmanmarkkinoilla on edelleen liikaa tarjontaa, ei ole todennäköistä, että maailmanmarkkinahinnat nousisivat selvästi lyhyellä aikavälillä. 2.5 Tuotekohtaiset suuntaukset Levytuotteet - Kuumavalssatut kelat Kuumavalssattujen kelojen markkinatilanne on selvästi parantunut viime kuukausina ja onkin nyt hyvin myönteinen. Varastojen määrä on normaali ja vähenemään päin. Perinteisten kuumavalssattuja keloja käyttävien alojen kuten autoteollisuuden, teräsputkien valmistuksen ja rakennusteollisuuden kysyntä on kohtalaisen suuri. Vuonna 1998 saavutettuihin huippulukuihin verrattuna tuonti on supistunut. Tuonnin määrä on kuitenkin vielä suurempi kuin vuonna 1997. Vienti on pysynyt aika vähäisenä maailmanmarkkinoiden voimakkaiden paineiden vuoksi. - Kylmävalssatut levyt Kylmävalssattujen levyjen kulutuksen taso on tyydyttävä. EU:n markkinat ovat hyvin suuntautuneet erityisesti auto- ja kodinkoneteollisuuden kysynnän vuoksi. Sekä tukkukauppiaiden että käyttäjien varastot ovat normalisoituneet jopa siinä määrin, että kylmävalssattujen levyjen hinnat ovat alkaneet seurata kelojen osalta havaittua suuntausta. - Pinnoitetut levyt Vuoden 1999 puolivälin jälkeen pinnoitettujen levyjen markkinoilla tapahtui perusteellinen muutos, kun kysyntä kääntyi nousuun ja sen myötä myös hinnat alkoivat kohota nopeasti. Tämä tilanne on seurausta autoteollisuuden hyvästä tilanteesta, jonka kehitystä seuraa nykyisin myös hyvin edistyvä rakennusala. Toimitusajat pitenevät, minkä vuoksi laskelmoivat ostot voivat johtaa uudelleen ylisuuriin varastoihin, varsinkin kun tuonti Aasiasta on lisääntymässä. - Kvarttolevyt Levytuotteista ainoastaan kvarttolevyjen tilanne ei ole parantunut sen paremmin kysynnän kuin hintojenkaan osalta. Pääasiallisia syitä tähän ovat suurten hitsattujen putkien vientitilausten puuttuminen ja telakoiden tilausten vähäisyys. Toisaalta tukkukauppiaiden suuret varastot jatkavat paineiden aiheuttamista markkinoille ja estävät alan elpymisen. Pitkät tuotteet - Raskaat profiiliteräkset ja palkit Vuoden 1999 puolivälistä lähtien palkkien kysyntä ja hinnat ovat nousseet vähitellen, koska varastojen määrä ei ole kovin suuri ja rakennusala on elpymässä. Tämä suuntaus jatkunee vuonna 2000, koska sekä yhteisön sisäisen että kansainvälisen kysynnän on ennustettu lisääntyvän. - Valssilanka Rakennusalan elpymisellä vuonna 1999 oli ratkaiseva merkitys suuntauksen kääntymisessä myönteiseksi hitsattujen ristikkojen valmistukseen tarkoitetun valssilangan määrien ja hintojen osalta. Langanvetämiseen tarkoitetun valssilangan tilanne parani vähän myöhemmin koneenrakennusteollisuuden kysynnän lähdettyä uudelleen nousuun kesän 1999 jälkeen. Vuoden 2000 kasvuennusteiden perusteella ei ole syytä olettaa suotuisan suuntauksen muuttuvan, ellei tuonnista mahdollisesti aiheudu häiriöitä. - Betoniterästangot Muiden pitkien tuotteiden tapaan myös betoniterästankojen valmistus on hyötynyt rakennusteollisuuden elpymisestä. Talvikauden odotettua tavanomaista hidastumista lukuun ottamatta suuntaus pysyy myönteisenä vuonna 2000, varsinkin kun tuonti yhteisön markkiniolle näyttäisi supistuvan kansainvälisen kysynnän ennustetun kasvun vuoksi. - Kauppaterästangot Kauppaterästankojen markkinatilanne ja -näkymät ovat samanlaiset kuin muillakin pitkillä tuotteilla. Vuoden 1998 alun hintataso on saavutettavissa nopeastikin ja vuoden 2000 aikana se voi jopa ylittyä. 2.6 Yhteenveto raakateräksen tilanteesta vuonna 2000 Vuoden 1999 toisella puoliskolla alkanut yhteisön taloudellisen tilanteen korjaantuminen näyttää voimistuvan tulevaisuudessa ja tarjoaa erinomaisia kasvumahdollisuuksia vuonna 2000. Kun tähän EU:n sisäisten talouden edellytysten parantumiseen yhdistyy vielä Aasian elpymisen perusteella ennustettu maailmantalouden vahvistuminen, on odotettavissa investointien voimakas lisääntyminen ja tavaroiden ja palvelujen kysynnän kasvu sekä yhteisössä että sen ulkopuolella, mikä hyödyttää entisestään yhteisön teollisuutta. Terästä käyttävillä aloilla nämä odotukset näkyvät vilkkaana toimintana, joka takaa teräksen kulutuksen ylittävän vuonna 1998 savutetun ennätystason. Yhteisön teräsmarkkinoiden edellytykset paranevat siis edelleen ja kysyntä kasvaa sekä yhteisössä että sen ulkopuolella. Vaikka tuonti onkin vakiintunut korkealle tasolle, EU:n terästuotteiden viennin huomattava lisääntyminen on todennäköistä. Kehityksen ollessa tällainen EU:n todellisen teräksenkulutuksen määräksi arvioidaan vuoden 2000 alkupuoliskolla 82 miljoonaa tonnia, mikä on 1,6 prosenttia enemmän kuin vuoden 1999 vastaavalla jaksolla. Sen sijaan todettavissa oleva kulutus vakiintunee 83 miljoonaan tonniin. Tuonnin pienestä vähenemisestä ja viennin selvästä kasvusta johtuen yhteisön teräksenkulutuksen määräksi tulee siten 83,5 miljoonaa tonnia, mikä on 6,6 prosenttia enemmän kuin vuoden 1999 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Koska ensimmäisen vuosipuoliskon suuntauksen arvellaan vähitellen vakiintuvan tai jopa hieman heikentyvän, koko vuoden 2000 todellisen ja todettavissa olevan kulutuksen määräksi arvioidaan 159 ja 158 miljoonaa tonnia, mikä tarkoittaisi 1,3 ja 1,9 prosentin kulutuksen nousua vuodesta 1999. Tämä vuoksi ja koska teräksen vienti kasvaa 5,3 prosenttia tuonnin vakiintuessa, tuotannon tasapainopiste on 159 miljoonaa tonnia eli 1,9 prosenttia suurempi kuin edellisenä vuonna. 3. RAAKA-AINEET 3.1 Romuraudan markkinat Vuoden 1999 alussa tapahtuneen lyhytaikaisen elpymisen jälkeen romuraudan hinnat ovat jälleen kääntyneet laskuun teräksen maailmanlaajuisen tuotannon supistumiseen liittyvän kysynnän vähenemisen vuoksi. Yhteisön markkinoilla hinnat laskivat heikkona pysyneen sisäisen kysynnän vuoksi alhaisimmalle tasolle sitten vuoden 1998. Vuoden 1999 toiselta puoliskolta ja varsinkin marraskuusta alkaen romuraudan hinta on alkanut yhä selvemmin nousta. Tämä johtuu toisaalta maailmanmarkkinoiden ja yhteisön kysynnän lisääntymisestä ja toisaalta eräiden maiden soveltamista tai ilmoittamista vientiä rajoittavista toimenpiteistä. Riippuen siitä, miten teräsmarkkinat kehittyvät, suuntauksen voi odottaa vahvistuvan vuonna 2000. 3.2 Rautamalmi Aasian maiden kysynnän huomattava taantuminen oli tärkein syy rautamalmin viennin vähenemiseen ja maailmanmarkkinahintojen alenemiseen vuonna 1998. Vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla rautamalmilla tehtyjen kauppojen määrä supistui toisaalta Yhdysvaltojen ja Euroopan kysynnän vähenemisen ja toisaalta Japanin, Korean ja Kiinan vakiintumissuuntauksen vuoksi. Tällä ajanjaksolla rautamalmin hinnat saavuttivat alhaisimman tason sitten vuoden 1995, minkä vuoksi kaivosyrittäjät alkoivat lykätä investoimista uuteen kapasiteettiin. Rautamalmin vienti maailmanmarkkinoille näyttää kuitenkin lisääntyneen selvästi vuoden 1999 kolmannella neljänneksellä ja olleen edelleen runsasta viimeisellä vuosineljänneksellä erityisesti Kaakkois-Aasian maiden kysynnän äkillisen vahvistumisen vuoksi. Vuodeksi 2000 ennustettu teräksen maailmanlaajuisen tuotannon lisääntyminen edistää todennäköisesti rautamalmin kysyntää ja sitä kautta kyseisen terästeollisuuden raaka-aineen tilanteen vakiintumista tai jopa suuntauksen kääntymistä. 3.3 Ferroseokset Ferroseosten kysynnän elpyminen vuoden 1999 aikana edisti hintojen vakiintumista ja jopa pientä nousua. Tarjonnan paine markkinoilla on kuitenkin riskitekijä, joka voi vaarantaa tämän vakauden. Vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla teräksentuotannon kasvun jatkumisen odotetaan kuitenkin helpottavan yleistilanteen tasoittumista ferroseosten markkinoilla, vaikka hintavaihteluja voi välillä esiintyäkin. 3.4 Tina, sinkki ja nikkeli Vuoden 1999 alkupuoliskolla tinan maailmanlaajuinen tuotanto lisääntyi vain noin 0,5 prosenttia verrattuna vuoden 1998 vastaavaan ajanjaksoon. Kulutus sen sijaan lisääntyi 5 prosenttia. Vuonna 1999 tinan markkinatilanteen odotetaan kuitenkin tasapainottuvan. Vuoden 2000 alkupuolella kysynnän odotetun kasvun ei pitäisi kuitenkaan huomattavasti nostaa hintakursseja Kiinasta tulevan viennin lisääntymisen vuoksi. Sinkin maailmanlaajuinen kulutus, joka vuonna 1998 kasvoi 1,5 prosenttia, saattaa tänä vuonna kasvaa 3,9 prosenttia 8,2 miljoonaan tonniin. Yhteisön markkinoilla sinkin kulutus kuitenkin kasvaa vuonna 1999 vain 0,8 prosenttia, mutta vuonna 2000 on odotettavissa 2,7 prosentin kasvu. Sinkin maailmanlaajuinen tuotanto, joka lisääntyi 2,7 prosenttia jo vuonna 1998, lisääntynee 2,5 prosenttia vuonna 1999 ja vielä 4,9 prosenttia vuonna 2000, jolloin tuotannon määräksi tulee 8,6 miljoonaa tonnia. Kysynnän elpymisen ja varastojen vähenemisen vuoksi sinkin hinnat alkoivat nousta vuonna 1999. Vuoden 2000 alkupuolella kysynnän odotetaan jatkuvan suurena, mutta se vaikuttaa hintojen kehitykseen vain vähän, koska samalla tuotannon odotetaan lisääntyvän. Vuoden 2000 osalta International Nickel Group on arvioinut nikkelin kulutuksen ylittävän tuotannon: alijäämä olisi noin 37000 tonnia. Nikkelin maailmanlaajuisen tuotannon määräksi vuonna 1999 arvioidaan 1033 miljoonaa tonnia eli suunnilleen yhtä paljon kuin vuonna 1998. Kulutus sen sijaan voi nousta noin 1070 miljoonaan tonniin, mikä on 6,5 prosenttia enemmän kuin vuonna 1998. Ruostumattoman teräksen valmistajien kasvavan kysynnän vuoksi nikkelin hinnat ovat vuoden 1999 alusta nousseet 80 prosenttia ja ovat nyt korkeimmalla tasolla kahteen vuoteen. Koko ajan vahvistuvan kysynnän ja Lontoon metallipörssissä myynnissä olevien varastojen vähenemisen vuoksi nikkelin hintakurssit pysyvät korkeina vuoden 2000 alkupuoliskolla. 4. TYÖLLISYYS Euroopan terästeollisuuden erikoistuminen jatkuu. Yhdessä teknisen kehityksen ja organisaatiomuutosten kanssa se edistänee tulevaisuudessakin varsinkin vähiten erikoistuneiden työpaikkojen häviämistä yhteisön teräsalan yrityksissä. Nämä terästeollisuuden yleisen kilpailukyvyn parantamiseen liittyvät muutokset tuovat mukanaan myös yhä uusia vaatimuksia. Kykyjen mukauttaminen näiden muutosten mukanaan tuomiin uusiin tarpeisiin edellyttää sen vuoksi työvoiman jatkuvaa koulutusta ja hyvien käytäntöjen edistämistä. Julkisten tai yksityisten yritysten rakenneuudistussuunnitelmat, joilla on saatu aikaan tuottajien ryhmittymistä kilpailukyvyn lisäämiseksi, edistävät yhteismarkkinoiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä. Teollisuuden ja kaupan näkökulmasta tällaisen kehityksen edut ovat kiistattomia. Siihen suuntaan ollaankin edelleen pyrkimässä, mutta on huomattava, että kaikella tällä on kielteinen vaikutus alan työllisyyteen. Tämän osalta asianomaiset osapuolet ymmärtävät, että teollisuuden muutosten yhteiskunnalliset seuraukset edellyttävät vuoropuhelun lisäämistä sekä yrityksen sisällä työmarkkinaosapuolten kesken että sen ulkopuolella, jotta muutoksiin voidaan valmistautua paremmin ja toteuttaa työpaikkojen säilyttämiseen johtavia strategioita. Euroopan unionin terästeollisuudesta arvioidaan vuonna 2000 vähenevän nettomääräisesti noin 9000 työpaikkaa. Komissio jatkaa sosiaalipolitiikkansa soveltamista niihin alan työntekijöihin, jotka kärsivät rakennemuutokseen tai sulkemiseen liittyvistä toimenpiteistä. Lukuun ottamatta koulutustukea ja yrittäjäksi ryhtyville maksettavaa tukea, joiden rahoitukseen Euroopan sosiaalirahasto voi osallistua, kaikki muut 56 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaiset kahdenkeskisiin sopimuksiin perustuvat mukautustuet jatkuvat Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolon ajan eli 23. heinäkuuta 2002 asti. Menetettävien työpaikkojen määrä ei kuitenkaan vastaa EHTY:n tukeen oikeutettujen työntekijöiden määrää. Tähän on useita syitä, joista voidaan mainita erityisesti se, että eräät jäsenvaltiot eivät osallistu mukautuspolitiikkaan. Vuodelle 2000 EHTY:n talousarvioon kirjatut määrärahat teräs- ja hiiliteollisuuden perinteisiin mukautustukiin ovat 61000000 miljoonaa euroa. (1) EYVL C 24, 29.1.1999. LIITE TAULUKKO 1 Raakateräksen tarjonta ja kysyntä - EU-15 >TAULUKON PAIKKA> TAULUKKO 2 Toiminnan tunnusluvut - 12 jäsenvaltion yhteisö (Kausivaihtelujen vaikutusta ei ole huomioitu) >TAULUKON PAIKKA> TAULUKKO 2a) Tärkeimpien maiden terästä käyttävien alojen suuntaukset (Toiminnan tunnusluvut) >TAULUKON PAIKKA> TAULUKKO 3 Terästeollisuuden työntekijämäärän muutokset (Harjoittelijat mukaan luettuina) >TAULUKON PAIKKA>