FI Euroopan unionin virallinen lehti L 116/1

TYÖJÄRJESTYS

Seitsemäs vaalikausi

maaliskuu 2011

Huomautus:

Työjärjestyksen tulkinnat on painettu kursiivilla (211 artiklan mukaisesti).

SISÄLLYS

OSA I EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET, ELIMET JA POLIITTISET RYHMÄT

LUKU 1 EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET

1 artikla Euroopan parlamentti

2 artikla Edustajantoimen riippumattomuus

3 artikla Valtakirjojen tarkastus

4 artikla Jäsenten toimikausi

5 artikla Erioikeudet ja vapaudet

6 artikla Koskemattomuuden pidättäminen

7 artikla Koskemattomuutta koskevat menettelyt

8 artikla Jäsenten asemaa koskevien sääntöjen täytäntöönpano

9 artikla Jäsenten taloudelliset edut, käyttäytymissäännöt ja pääsy Euroopan parlamenttiin

10 artikla Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäiset tutkimukset

11 artikla Tarkkailijat

LUKU 2 PARLAMENTIN TOIMIHENKILÖT

12 artikla Väliaikainen puheenjohtajuus

13 artikla Ehdokkaaksi asettaminen ja yleiset määräykset

14 artikla Puhemiehen vaali – avauspuhe

15 artikla Varapuhemiesten vaali

16 artikla Kvestorien vaali

17 artikla Toimihenkilöiden toimikausi

18 artikla Vapautuvat toimet

19 artikla Toimikauden ennenaikainen päättäminen

LUKU 3 PARLAMENTIN ELIMET JA NIIDEN TEHTÄVÄT

20 artikla Puhemiehen tehtävät

21 artikla Varapuhemiesten tehtävät

22 artikla Puhemiehistön kokoonpano

23 artikla Puhemiehistön tehtävät

24 artikla Puheenjohtajakokouksen kokoonpano

25 artikla Puheenjohtajakokouksen tehtävät

26 artikla Kvestorien tehtävät

27 artikla Valiokuntien puheenjohtajakokous

28 artikla Valtuuskuntien puheenjohtajakokous

29 artikla Puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen päätösten julkisuus

LUKU 4 POLIITTISET RYHMÄT

30 artikla Poliittisten ryhmien muodostaminen

31 artikla Poliittisten ryhmien toiminta ja oikeudellinen asema

32 artikla Laajennetut työryhmät

33 artikla Poliittisiin ryhmiin sitoutumattomat jäsenet

34 artikla Paikkojen jako istuntosalissa

OSA II LAINSÄÄDÄNTÖ, TALOUSARVIO JA MUUT MENETTELYT

LUKU 1 LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYT – YLEISET MÄÄRÄYKSET

35 artikla Komission työohjelma

36 artikla Euroopan unionin perusoikeuskirjan noudattaminen

37 artikla Oikeusperustan tarkistaminen

37 a artikla Säädösvallan siirto

38 artikla Rahoituksen yhteensopivuuden tarkistaminen

38 a artikla Toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvominen

39 artikla Parlamentin oikeus saada tietoja ja tutustua asiakirjoihin

40 artikla Parlamentin edustus neuvoston kokouksissa

41 artikla Parlamentille perussopimusten mukaan kuuluvat aloiteoikeudet

42 artikla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaiset aloitteet

43 artikla Lainsäädäntöasiakirjojen käsittely

44 artikla Jäsenvaltioiden tekemiin aloitteisiin perustuvat lainsäädäntömenettelyt

LUKU 2 MENETTELYT VALIOKUNNISSA

45 artikla Lainsäädäntömietinnöt

46 artikla Yksinkertaistettu menettely

47 artikla Muut kuin lainsäädäntömietinnöt

48 artikla Valiokunta-aloitteiset mietinnöt

49 artikla Valiokuntien lausunnot

50 artikla Valiokuntien yhteistyömenettely

51 artikla Valiokuntien yhteiskokousmenettely

52 artikla Mietinnön laatiminen

LUKU 3 ENSIMMÄINEN KÄSITTELY

Valiokuntavaihe

53 artikla Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän säädösehdotuksen muuttaminen

54 artikla Komission ja neuvoston kanta tarkistuksiin

Täysistuntovaihe

55 artikla Ensimmäisen käsittelyn päättäminen

56 artikla Komission ehdotuksen hylkääminen

57 artikla Tarkistusten hyväksyminen komission ehdotukseen

Seurantamenettely

58 artikla Parlamentin kannan seuranta

59 artikla Asian antaminen uudelleen parlamentin käsiteltäväksi

60 artikla Poistettu

LUKU 4 TOINEN KÄSITTELY

Valiokuntavaihe

61 artikla Neuvoston kannan ilmoittaminen

62 artikla Määräaikojen pidentäminen

63 artikla Asiasta vastaavaan valiokuntaan lähettäminen ja käsittely valiokunnassa

Täysistuntovaihe

64 artikla Toisen käsittelyn päättäminen

65 artikla Neuvoston kannan hylkääminen

66 artikla Tarkistukset neuvoston kantaan

LUKU 5 KOLMAS KÄSITTELY

Sovittelu

67 artikla Sovittelukomitean koollekutsuminen

68 artikla Sovittelukomiteavaltuuskunta

Täysistuntovaihe

69 artikla Yhteinen teksti

LUKU 6 LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

70 artikla Toimielinten väliset neuvottelut lainsäädäntömenettelyissä

71 artikla Sopimukseen pääseminen ensimmäisessä käsittelyssä

72 artikla Sopimukseen pääseminen toisessa käsittelyssä

73 artikla Säädösten laatimista koskevat vaatimukset

74 artikla Hyväksyttyjen säädösten allekirjoittaminen

LUKU 6 a PERUSSOPIMUSASIAT

74 a artikla Perussopimusten tavanomainen tarkistusmenettely

74 b artikla Perussopimusten yksinkertaistettu tarkistusmenettely

74 c artikla Liittymissopimukset

74 d artikla Unionista eroaminen

74 e artikla Toimenpiteet jäsenvaltion rikkoessa perustavanlaatuisia periaatteita

74 f artikla Parlamentin kokoonpano

74 g artikla Jäsenvaltioiden tiiviimpi yhteistyö

LUKU 7 TALOUSARVIOMENETTELYT

75 artikla Monivuotinen rahoituskehys

75 a artikla Valmisteluasiakirjat

75 b artikla Talousarvioesityksen käsittely – ensimmäinen vaihe

75 c artikla Talousarviomenettelyn kolmikantakokoukset

75 d artikla Talousarviomenettelyn sovittelu

75 e artikla Talousarvion lopullinen vahvistaminen

75 f artikla Väliaikaiset kahdestoistaosat

76 artikla Vastuuvapauden myöntäminen komissiolle talousarvion toteuttamisesta

77 artikla Muut vastuuvapausmenettelyt

78 artikla Parlamentin harjoittama talousarvion toteuttamisen valvonta

LUKU 8 SISÄISET TALOUSARVIOMENETTELYT

79 artikla Parlamentin ennakkoarvio tuloista ja menoista

79 a artikla Parlamentin ennakkoarvion laatimismenettely

80 artikla Maksusitoumukset ja maksujen suorittaminen

LUKU 9 HYVÄKSYNTÄMENETTELY

81 artikla Hyväksyntämenettely

LUKU 10 Poistettu

82 artikla Poistettu

LUKU 11 MUUT MENETTELYT

83 artikla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan mukainen lausuntomenettely

84 artikla Työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyvät menettelyt

85 artikla Vapaaehtoisten sopimusten tarkastelua koskeva menettely

86 artikla Kodifiointi

87 artikla Uudelleenlaatiminen

87 a artikla Säädösvallan siirron nojalla annetut säädökset

88 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet

OSA II a ULKOSUHTEET

LUKU 12 KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

89 artikla Poistettu

90 artikla Kansainväliset sopimukset

91 artikla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklaan perustuvat menettelyt sovellettaessa kansainvälisiä sopimuksia väliaikaisesti tai keskeytettäessä niiden soveltaminen tai määritettäessä unionin kanta kansainvälisellä sopimuksella perustetussa elimessä

LUKU 13 UNIONIN ULKOINEN EDUSTUS JA YHTEINEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA

92 artikla Poistettu

93 artikla Erityisedustajat

94 artikla Poistettu

95 artikla Kansainvälinen edustus

96 artikla Parlamentin kuuleminen ja tietojen antaminen sille yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevissa asioissa

97 artikla Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat suositukset

98 artikla Ihmisoikeuksien loukkaukset

LUKU 14 POISTETTU

99 artikla Poistettu

100 artikla Poistettu

101 artikla Poistettu

LUKU 15 POISTETTU

102 artikla Poistettu

OSA III AVOIMUUS JA SEURATTAVUUS

103 artikla Parlamentin toiminnan avoimuus

104 artikla Asiakirjojen julkisuus

OSA IV SUHTEET MUIHIN TOIMIELIMIIN JA ELIMIIN

LUKU 1 NIMITYKSET

105 artikla Komission puheenjohtajan valitseminen

106 artikla Komission valitseminen

107 artikla Epäluottamuslause-esitys komissiolle

107 a artikla Euroopan unionin tuomioistuimen tuomareiden ja julkisasiamiesten nimitykset

108 artikla Tilintarkastustuomioistuimen jäsenten nimittäminen

109 artikla Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenten nimittäminen

LUKU 2 JULKILAUSUMAT

110 artikla Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston julkilausumat

111 artikla Selonteko komission päätöksistä

112 artikla Tilintarkastustuomioistuimen julkilausumat

113 artikla Euroopan keskuspankin julkilausumat

114 artikla Suositus talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi

LUKU 3 PARLAMENTIN KYSYMYKSET

115 artikla Suullisesti vastattavat kysymykset, joista keskustellaan

116 artikla Kyselytunti

117 artikla Kirjallisesti vastattavat kysymykset

118 artikla Kirjallisesti vastattavat kysymykset Euroopan keskuspankille

LUKU 4 MUIDEN TOIMIELINTEN KERTOMUKSET

119 artikla Muiden toimielinten vuosikertomukset ja muut kertomukset

LUKU 5 PÄÄTÖSLAUSELMAT JA SUOSITUKSET

120 artikla Päätöslauselmaesitykset

121 artikla Suositukset neuvostolle

122 artikla Keskustelut ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista

123 artikla Kirjalliset kannanotot

124 artikla Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kuuleminen

125 artikla Alueiden komitean kuuleminen

126 artikla Lausuntopyynnöt erillisvirastoille

LUKU 6 TOIMIELINTEN VÄLISET SOPIMUKSET

127 artikla Toimielinten väliset sopimukset

LUKU 7 ASIOIDEN KÄSITTELY EUROOPAN UNIONIN TUOMIOISTUIMESSA

128 artikla Menettelyt Euroopan unionin tuomioistuimessa

129 artikla Poistettu

OSA V SUHTEET KANSALLISIIN PARLAMENTTEIHIN

130 artikla Tietojen vaihto, yhteydet ja vastavuoroiset palvelut

131 artikla Yhteisöasioita käsittelevien elinten konferenssi (COSAC)

132 artikla Parlamenttien konferenssit

OSA VI ISTUNNOT

LUKU 1 PARLAMENTIN ISTUNNOT

133 artikla Parlamentin vaalikausi, istuntokausi, istuntojakso ja istunto

134 artikla Parlamentin koollekutsuminen

135 artikla Kokoontumispaikat

136 artikla Jäsenten osallistuminen istuntoihin

LUKU 2 PARLAMENTIN KÄSITTELYJÄRJESTYS

137 artikla Esityslistaluonnos

138 artikla Menettely täysistunnossa ilman tarkistuksia ja keskustelua

139 artikla Lyhyt esittely

140 artikla Esityslistan hyväksyminen ja muuttaminen

141 artikla Ylimääräinen keskustelu

142 artikla Kiireellisyys

143 artikla Yhteiskeskustelu

144 artikla Määräajat

LUKU 3 YLEISIÄ SÄÄNTÖJÄ ISTUNTOJEN KULUSTA

145 artikla Istuntosaliin pääsy

146 artikla Kielet

147 artikla Siirtymäkauden sääntö

148 artikla Asiakirjojen jakelu

149 artikla Puheajan jakaminen ja puhujaluettelo

150 artikla Minuutin puheenvuorot

151 artikla Henkilökohtaiset lausumat

LUKU 4 JÄSENTEN KÄYTTÄYTYMISSÄÄNTÖJEN RIKKOMISESTA AIHEUTUVAT TOIMENPITEET

152 artikla Välittömät toimenpiteet

153 artikla Seuraamukset

154 artikla Sisäiset oikeussuojakeinot

LUKU 5 PÄÄTÖSVALTAISUUS JA ÄÄNESTÄMINEN

155 artikla Päätösvaltaisuus

156 artikla Tarkistusten jättäminen ja esittely

157 artikla Tarkistusten ottaminen käsiteltäväksi

158 artikla Äänestysmenettely

159 artikla Tasan menevät äänestykset

160 artikla Äänestysperiaatteet

161 artikla Tarkistuksia koskeva äänestysjärjestys

162 artikla Täysistuntotarkistusten käsittely valiokunnassa

163 artikla Kohta kohdalta -äänestys

164 artikla Äänestysoikeus

165 artikla Äänestäminen

166 artikla Lopullinen äänestys

167 artikla Äänestys nimenhuudon mukaan

168 artikla Koneäänestys

169 artikla Salainen äänestys

170 artikla Äänestysselitykset

171 artikla Äänestystä koskevat epäselvyydet

LUKU 6 MENETTELYÄ KOSKEVAT PUHEENVUOROT

172 artikla Menettelyä koskevat esitykset

173 artikla Työjärjestyspuheenvuorot

174 artikla Esitys siitä, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi

175 artikla Valiokuntakäsittelyyn palauttaminen

176 artikla Keskustelun päättäminen

177 artikla Keskustelun ja äänestyksen lykkääminen

178 artikla Istunnon keskeyttäminen tai päättäminen

LUKU 7 ISTUNTOASIAKIRJOJEN JULKISTAMINEN

179 artikla Pöytäkirjat

180 artikla Hyväksytyt tekstit

181 artikla Sanatarkat istuntoselostukset

182 artikla Keskustelujen audiovisuaalinen tallenne

OSA VII VALIOKUNNAT JA VALTUUSKUNNAT

LUKU 1 VALIOKUNNAT – ASETTAMINEN JA TEHTÄVÄT

183 artikla Pysyvien valiokuntien asettaminen

184 artikla Erityisvaliokuntien asettaminen

185 artikla Tutkintavaliokunnat

186 artikla Valiokuntien kokoonpano

187 artikla Varajäsenet

188 artikla Valiokuntien tehtävät

189 artikla Valtakirjojen tarkastuksesta vastaava valiokunta

190 artikla Alivaliokunnat

191 artikla Valiokuntien puheenjohtajistot

192 artikla Valiokunnan koordinaattorit ja varjoesittelijät

LUKU 2 VALIOKUNNAT – TOIMINTA

193 artikla Valiokunnan kokoukset

194 artikla Valiokunnan kokouspöytäkirjat

195 artikla Äänestys valiokunnassa

196 artikla Valiokunnassa sovellettavat täysistuntoja koskevat määräykset

197 artikla Kyselytunti valiokunnassa

LUKU 3 PARLAMENTTIEN VÄLISISTÄ SUHTEISTA VASTAAVAT VALTUUSKUNNAT

198 artikla Parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien asettaminen ja niiden tehtävät

199 artikla Yhteistyö Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen kanssa

200 artikla Parlamentaariset sekavaliokunnat

OSA VIII VETOOMUKSET

201 artikla Oikeus esittää vetoomus

202 artikla Vetoomusten käsittely

203 artikla Tiedonanto vetoomuksista

OSA IX OIKEUSASIAMIES

204 artikla Oikeusasiamiehen valitseminen

205 artikla Oikeusasiamiehen toiminta

206 artikla Oikeusasiamiehen erottaminen

OSA X PARLAMENTIN PÄÄSIHTEERISTÖ

207 artikla Pääsihteeristö

OSA XI EUROOPAN TASON POLIITTISIA PUOLUEITA KOSKEVA TOIMIVALTA

208 artikla Puhemiehen toimivalta

209 artikla Puhemiehistön toimivalta

210 artikla Asiasta vastaavan valiokunnan ja parlamentin täysistunnon toimivalta

OSA XII TYÖJÄRJESTYKSEN SOVELTAMINEN JA MUUTTAMINEN

211 artikla Työjärjestyksen soveltaminen

212 artikla Työjärjestyksen muuttaminen

OSA XIII MUITA MÄÄRÄYKSIÄ

213 artikla Euroopan unionin tunnukset

214 artikla Keskeneräiset asiat

215 artikla Liitteiden ryhmittely

216 artikla Oikaisut

LIITE I 9 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevat määräykset – Jäsenten taloudellisten etujen julkisuus

LIITE II 116 artiklassa tarkoitetun kyselytunnin järjestäminen

LIITE III 117 ja 118 artiklan mukaisia kirjallisesti vastattavia kysymyksiä koskevat ohjeet

LIITE IV Ohjeita ja yleisperiaatteita, joita on noudatettava valittaessa aiheita 122 artiklan mukaisten, ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävien keskustelujen esityslistalle

LIITE V Poistettu

LIITE VI Vastuuvapauden myöntämispäätösten käsittely ja hyväksyminen

LIITE VII Pysyvien valiokuntien toimivalta

LIITE VIII Luottamukselliset ja arkaluonteiset tiedot ja asiakirjat

LIITE IX Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt

LIITE X 9 artiklan 4 kohdan soveltamista koskevat määräykset edunvalvonnasta Euroopan parlamentissa

LIITE XI Oikeusasiamiehen tehtävien hoitaminen

LIITE XII Petosten, lahjonnan ja yhteisöjen etua vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjunta

LIITE XIII Euroopan parlamentin ja komission välinen sopimus menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

LIITE XIV Puitesopimus Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista

LIITE XV Asetus (EY) N:o 1049/2001 asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi

LIITE XVI Jäsenten käyttäytymissääntöjen tulkintaa koskevat suuntaviivat

LIITE XVII Komission hyväksymistä koskevat suuntaviivat

LIITE XVIII Valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskeva lupamenettely

LIITE XIX Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä

LIITE XX Yhteispäätösmenettelyyn sovellettavia käytännön menettelytapoja koskeva 13 päivänä kesäkuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artikla)

LIITE XXI Tavallisen lainsäätämisjärjestyksen yhteydessä käytävien neuvottelujen menettelysäännöt

OSA I

EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET, ELIMET JA POLIITTISET RYHMÄT

LUKU 1

Euroopan parlamentin jäsenet

1 artikla

Euroopan parlamentti

1. Euroopan parlamentti on edustajakokous, jonka jäsenet valitaan perussopimusten, Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen ja perussopimuksista johdetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

2. Euroopan parlamenttiin valituista henkilöistä käytetään nimitystä ”Членове на Европейския парламент” bulgarian kielellä, ”Diputados al Parlamento Europeo” espanjan kielellä, ”Poslanci Evropského parlamentu” tšekin kielellä, ”Medlemmer af Europa-Parlamentet” tanskan kielellä, ”Mitglieder des Europäischen Parlaments” saksan kielellä, ”Euroopa Parlamendi liikmed” viron kielellä, ”Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ” kreikan kielellä, ”Members of the European Parliament” englannin kielellä, ”Députés au Parlement européen” ranskan kielellä, ”Feisirí de Pharlaimint na hEorpa” iirin kielellä, ”Deputati al Parlamento europeo” italian kielellä, ”Eiropas Parlamenta deputāti” latvian kielellä, ”Europos Parlamento nariai” liettuan kielellä, ”Európai Parlamenti Képviselők” unkarin kielellä, ”Membri tal-Parlament Ewropew” maltan kielellä, ”Leden van het Europees Parlement” hollannin kielellä, ”Posłowie do Parlamentu Europejskiego” puolan kielellä, ”Deputados ao Parlamento Europeu” portugalin kielellä, ”Deputați în Parlamentul European” romanian kielellä, ”Poslanci Európskeho parlamentu” slovakin kielellä, ”Poslanci Evropskega parlamenta” sloveenin kielellä, ”Euroopan parlamentin jäsenet” suomen kielellä, ”Ledamöter av Europaparlamentet” ruotsin kielellä.

2 artikla

Edustajantoimen riippumattomuus

Euroopan parlamentin jäsenet ovat edustajantoimessaan itsenäiset. Heitä eivät sido mitkään ohjeet, eivätkä he saa ottaa vastaan sitovia toimintaohjeita.

3 artikla

Valtakirjojen tarkastus

1. Euroopan parlamentin vaalien jälkeen puhemies pyytää jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ilmoittamaan parlamentille viipymättä jäseniksi valittujen nimet, jotta kaikki jäsenet voivat ryhtyä hoitamaan edustajantointaan ensimmäisen vaalien jälkeisen istunnon alusta alkaen. Samalla puhemies kiinnittää mainittujen viranomaisten huomiota 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen asiaa koskeviin säännöksiin ja pyytää näitä ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta vältetään yhteensopimattomuudet Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa.

2. Kunkin jäsenen, jonka valituksi tulemisesta on ilmoitettu parlamentille, on, ennen kuin hän ryhtyy hoitamaan edustajantointaan, ilmoitettava kirjallisesti siitä, ettei hänellä ole 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja, Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa yhteensopimattomia tehtäviä. Yleisten vaalien jälkeen ilmoitus on tehtävä mahdollisuuksien mukaan viimeistään kuusi päivää ennen parlamentin järjestäytymisistuntoa. Niin kauan kuin jäsenen valtakirjaa ei ole tarkastettu tai sitä koskevaa muistutusta ratkaistu, jäsen osallistuu parlamentin ja sen elinten istuntoihin ja hänellä on kaikki jäsenelle kuuluvat oikeudet edellyttäen, että hän on ensin allekirjoittanut edellä mainitun kirjallisen ilmoituksen. Jos ilmenee, että jäsenellä on jokin 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu, Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa yhteensopimaton tehtävä, ja tieto voidaan todentaa julkisten lähteiden avulla, parlamentti toteaa puhemiehen antaman ilmoituksen perusteella edustajantoimen vapautuneen.

3. Parlamentti tarkastaa viipymättä valtakirjojen tarkastuksesta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella valtakirjat ja tekee ratkaisunsa kunkin vastavalitun jäsenen valtuutuksien pätevyydestä sekä mahdollisista 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen säännösten mukaisesti esitetyistä muistutuksista, lukuun ottamatta muistutuksia, jotka perustuvat kansallisiin vaalilakeihin.

4. Valiokunnan mietintö perustuu kunkin jäsenvaltion antamaan viralliseen ilmoitukseen vaalien kokonaistuloksesta, jossa täsmennetään valituksi tulleet ehdokkaat ja heidän mahdolliset varajäsenensä vaalien tulokseen perustuvassa järjestyksessä. Jäsenen valtakirja voidaan julistaa päteväksi vasta sen jälkeen, kun jäsen on tehnyt tästä artiklasta sekä tämän työjärjestyksen liitteestä I johtuvat kirjalliset ilmoitukset. Parlamentti voi valiokunnan mietinnön perusteella koska tahansa ilmaista kantansa jäsenen valtuutuksien pätevyyteen liittyvään mahdolliseen muistutukseen.

5. Jos jäsenen nimitys tapahtuu samalta listalta valitun jäsenen toimesta luopumisen vuoksi, valiokunta varmistaa, että kyseinen toimesta luopuminen on tapahtunut 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen sekä tämän työjärjestyksen 4 artiklan 3 kohdan hengen ja kirjaimen mukaisesti.

6. Valiokunnan on varmistettava, että jäsenvaltioiden tai unionin viranomaiset toimittavat viipymättä parlamentille kaikki Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien hoitoon tai varajäsenten sijoittumisjärjestykseen vaikuttavat tiedot sekä, jos kysymyksessä on nimitys, sen voimaantulopäivän. Kun jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset käynnistävät menettelyn, joka saattaa johtaa siihen, että jäsen menettää edustajantoimensa, puhemies pyytää näitä tiedottamaan säännöllisesti menettelyn etenemisestä. Hän välittää tiedot asiasta vastaavalle valiokunnalle, jonka ehdotuksesta parlamentti voi ilmaista kantansa asiaan.

4 artikla

Jäsenten toimikausi

1. Jäsenen toimikausi alkaa ja päättyy 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen mukaisesti. Toimikausi päättyy myös kuolemantapauksessa tai toimesta luopumisen seurauksena.

2. Jäsen pysyy toimessaan ensimmäisen vaalien jälkeisen parlamentin istunnon avaamiseen asti.

3. Edustajantoimestaan luopuva jäsen ilmoittaa puhemiehelle luopumisestaan sekä ajankohdasta, jona se tulee voimaan; luopuminen tulee voimaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua ilmoittamisesta. Ilmoitus tehdään pääsihteerin tai tämän edustajan läsnä ollessa laadittavana pöytäkirjana, jonka pääsihteeri tai hänen edustajansa allekirjoittaa yhdessä toimesta luopuvan jäsenen kanssa ja joka toimitetaan viipymättä asiasta vastaavalle valiokunnalle, joka ottaa asian asiakirjan vastaanottoa seuraavan ensimmäisen kokouksensa esityslistalle. Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo, että edustajantoimesta luopuminen ei ole 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen hengen tai kirjaimen mukainen, se antaa siitä tiedon parlamentille, jotta parlamentti voi päättää, onko edustajantoimen katsottava vapautuneen. Muutoin edustajantoimen katsotaan vapautuneen edustajantoimesta luopuvan jäsenen luopumispöytäkirjassa ilmoittamana ajankohtana. Asiasta ei äänestetä parlamentissa. Tiettyjä poikkeuksellisia olosuhteita varten on otettu käyttöön yksinkertaistettu menettely, jota sovelletaan erityisesti silloin, jos edustajantoimesta luopumisen ja asiasta vastaavan valiokunnan ensimmäisen kokouksen välillä on yksi tai useampi istuntojakso ja poliittinen ryhmä, johon toimestaan luopuva jäsen kuuluu, ei voi saada tämän tilalle uutta jäsentä näille istuntojaksoille, koska edustajantoimen ei ole todettu vapautuneen. Tämän menettelyn mukaisesti asiasta vastaavan valiokunnan esittelijällä, jolle tapaukset on uskottu, on oikeus käsitellä viipymättä asianmukaisesti tehdyt ilmoitukset edustajantoimesta luopumisesta ja, mikäli ilmoituksen käsittelyn viivästymisestä saattaisi aiheutua haittaa, lähettää asia valiokunnan puheenjohtajalle ja pyytää häntä 3 kohdan mukaisesti — antamaan valiokunnan puolesta puhemiehelle tiedon, että edustajantoimen voidaan katsoa vapautuneen, tai — kutsumaan koolle valiokunnan ylimääräisen kokouksen, jossa tarkastellaan esittelijän ilmoittamia erityisiä ongelmia.

4. Jos jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen ilmoittaa puhemiehelle Euroopan parlamentin jäsenen toimikauden päättymisestä kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön perusteella joko 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun yhteensopimattomuuden vuoksi tai siksi, että toimikausi päättyy mainitun säädöksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti, puhemies ilmoittaa parlamentille toimikauden päättyneen jäsenvaltion ilmoittamana päivänä ja kehottaa jäsenvaltiota täyttämään vapautuneen paikan viipymättä. Jos jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaiset viranomaiset taikka asianomainen jäsen ilmoittavat puhemiehelle nimityksestä tai valituksi tulemisesta sellaiseen tehtävään, joka on 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan yhteensopimaton Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa, puhemies antaa asiasta tiedon parlamentille, joka toteaa edustajantoimen vapautuneen.

5. Jäsenvaltioiden ja unionin viranomaisten on ilmoitettava parlamentin puhemiehelle ennakolta tehtävistä, jotka ne aikovat antaa jäsenelle. Puhemies pyytää asiasta vastaavaa valiokuntaa tutkimaan, onko suunniteltu tehtävä sopusoinnussa 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen hengen ja kirjaimen kanssa, ja saattaa valiokunnan johtopäätökset täysistunnon, jäsenen ja asianomaisten viranomaisten tietoon.

6. Toimikauden päättymisajankohdaksi ja edustajantoimen vapautumisajankohdaksi katsotaan — edustajantoimesta luopumisen yhteydessä se päivä, jona parlamentti toteaa toimen vapautuneen luopumispöytäkirjan mukaisesti, — kun jäsen on nimitetty tai tullut valituksi tehtävään, joka on 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 1 tai 2 kohdan perusteella yhteensopimaton Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa, jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaisten viranomaisten taikka asianomaisen jäsenen ilmoittama päivä.

7. Todettuaan edustajantoimen vapautuneen parlamentti antaa siitä tiedon asianomaiselle jäsenvaltiolle ja kehottaa sitä täyttämään paikan viipymättä.

8. Kaikki valtakirjan tarkastamisen jälkeen esitetyt muistutukset jäsenen kelpoisuudesta lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka antaa asiasta parlamentille mietinnön viipymättä ja viimeistään seuraavan istuntojakson alussa.

9. Parlamentti varaa itselleen oikeuden julistaa pätemättömäksi jo tarkastetun valtakirjan tai kieltäytyä toteamasta edustajantoimen vapautuneen, jos toimen vastaanottamiseen tai toimesta luopumiseen liittyy aineellinen tai tahdonmuodostuksen virhe.

5 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

1. Jäsenet nauttivat erioikeuksia ja vapauksia Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan mukaisesti.

2. Saatuaan tiedon parlamentin jäsenen valinnasta parlamentin puhemies myöntää hänelle kulkuluvan, joka oikeuttaa vapaaseen liikkumiseen jäsenvaltioiden alueella.

3. Jäsenillä on oikeus tutkia kaikkia parlamentin tai jonkin valiokunnan hallussa olevia asiakirjoja, lukuun ottamatta henkilökohtaisia asiakirjoja tai tilejä, joita saavat tutkia ainoastaan asianomaiset jäsenet. Tästä periaatteesta tehtävistä poikkeuksista sellaisten asiakirjojen käsittelemiseksi, joiden antaminen yleisön tutustuttavaksi voidaan evätä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nojalla, määrätään tämän työjärjestyksen liitteessä VIII.

6 artikla

Koskemattomuuden pidättäminen

1. Erioikeuksia ja vapauksia koskevaa toimivaltaa käyttäessään parlamentti pyrkii ensisijaisesti säilyttämään täysivaltaisuutensa demokraattisena lainsäädäntöelimenä ja varmistamaan jäsentensä riippumattomuuden heidän hoitaessaan tehtäviänsä.

2. Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen puhemiehelle osoittamasta, jäsenen parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä ilmoitetaan täysistunnossa, ja pyyntö lähetetään käsiteltäväksi asiasta vastaavaan valiokuntaan.

3. Jäsenen tai entisen jäsenen puhemiehelle osoittamasta, koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä ilmoitetaan täysistunnossa, ja pyyntö lähetetään käsiteltäväksi asiasta vastaavaan valiokuntaan. Toinen jäsen voi toimia jäsenen tai entisen jäsenen edustajana. Toinen jäsen ei voi esittää pyyntöä ilman asianomaisen jäsenen suostumusta.

4. Jos jäsen on pidätetty tai jos hänen liikkumisvapauttaan on rajoitettu siten, että hänen erioikeuksiaan ja vapauksiaan on ilmeisesti loukattu, puhemies voi asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa ja esittelijää kuultuaan käynnistää kiireellisenä asiana aloitteen kyseisen jäsenen erioikeuksien ja vapauksien vahvistamiseksi. Puhemies ilmoittaa aloitteesta valiokunnalle ja täysistunnolle.

7 artikla

Koskemattomuutta koskevat menettelyt

1. Asiasta vastaava valiokunta käsittelee koskemattomuuden pidättämistä sekä koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevat pyynnöt viipymättä niiden jättämisjärjestyksessä.

2. Valiokunta antaa perustellun päätösehdotuksen, jossa on suositus koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön tai koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevan pyynnön hyväksymisestä tai hylkäämisestä.

3. Valiokunta voi pyytää asianomaiselta viranomaiselta ne lisätiedot tai selvitykset, jotka valiokunta katsoo tarpeellisiksi voidakseen muodostaa mielipiteensä koskemattomuuden pidättämisestä tai puolustamisesta. Jäsenelle annetaan tilaisuus tulla kuulluksi. Hänellä on oikeus esittää kaikki tässä yhteydessä aiheellisiksi katsomansa asiakirjat tai muut kirjalliset todisteet. Toinen jäsen voi toimia hänen edustajanaan.

4. Jos pyynnössä esitetään koskemattomuuden pidättämistä useiden syytöskohtien perusteella, jokaisesta kohdasta voidaan tehdä erillinen päätös. Valiokunnan mietinnössä voidaan poikkeuksellisesti ehdottaa, että koskemattomuuden pidättäminen koskisi ainoastaan syytteen käsittelyä ja että ennen lopullista tuomiota jäsentä ei saisi pidättää tai vangita eikä hän saisi joutua sellaisten toimenpiteiden kohteeksi, jotka estäisivät häntä hoitamasta edustajantoimeensa kuuluvia tehtäviä.

5. Jos jäsentä pyydetään toimimaan todistajana tai asiantuntijana, ei ole tarvetta pyytää koskemattomuuden pidättämistä edellyttäen, että — jäsen ei ole velvoitettu saapumaan päivämääränä tai aikana, joka estää tai vaikeuttaa hänen parlamentin jäsenen tehtäviensä hoitamista, tai että hän voi antaa lausuman kirjallisesti tai muussa muodossa tavalla, joka ei vaikeuta hänen parlamentin jäsenen tehtäviensä hoitamista, — jäsen ei ole velvollinen ilmoittamaan edustajantoimessaan saamiaan luottamuksellisia tietoja, joiden ilmoittaminen ei hänen mukaansa ole tarkoituksenmukaista.

6. Erioikeuden tai vapauden puolustamista koskevissa tapauksissa valiokunta toteaa, muodostavatko olosuhteet hallinnollisen tai muun esteen parlamentin kokouspaikkaan matkustavien tai sieltä palaavien jäsenten vapaalle liikkumiselle, mielipiteen ilmaisemiselle tai äänestyskäyttäytymiselle heidän hoitaessaan edustajantoimeensa kuuluvia tehtäviä tai kuuluvatko kyseiset olosuhteet erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 10 artiklassa tarkoitettuihin asioihin, jotka eivät kuulu kansallisen oikeuden alaan, ja tekee ehdotuksen, jossa kehotetaan asianomaista viranomaista tekemään tarvittavat johtopäätökset.

7. Valiokunta voi antaa perustellun lausunnon kyseisen viranomaisen toimivallasta asiassa ja pyynnön käsiteltäväksi ottamisesta, mutta se ei missään tapauksessa ilmaise kantaansa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko lausumat tai teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, vaikka valiokunta pyyntöä käsitellessään saisi yksityiskohtaista tietoa tapaukseen liittyvistä tosiasioista.

8. Valiokunnan mietintö otetaan sen käsiteltäväksi jättämistä seuraavan ensimmäisen täysistunnon esityslistan alkuun. Päätösehdotusta tai päätösehdotuksia koskevia tarkistuksia ei oteta käsiteltäväksi. Keskustelu rajoittuu koskemattomuuden pidättämistä tai säilyttämistä taikka erioikeuden tai vapauden puolustamista koskevia ehdotuksia puoltaviin ja niitä vastaan esitettyihin perusteisiin. Jäsen, jonka erioikeudet tai vapaudet ovat käsiteltävänä, ei osallistu keskusteluun, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 151 artiklan määräysten soveltamista. Mietintöön sisältyvästä päätösehdotuksesta tai päätösehdotuksista äänestetään ensimmäisenä keskustelun jälkeisenä äänestysajankohtana. Parlamentin käsiteltyä asiaa jokaisesta mietintöön sisältyvästä ehdotuksesta äänestetään erikseen. Jos jokin ehdotus hylätään, päinvastainen päätös katsotaan hyväksytyksi.

9. Puhemies antaa parlamentin päätöksen viipymättä tiedoksi kyseiselle jäsenelle ja kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja pyytää, että puhemiehelle ilmoitetaan kaikista asianomaisen käsittelyn vaiheista ja niitä seuraavista oikeusviranomaisten päätöksistä. Saatuaan nämä tiedot puhemies välittää ne parlamentille sopivaksi katsomallaan tavalla, tarvittaessa kuultuaan ensin asiasta vastaavaa valiokuntaa.

10. Puhemiehen käyttäessä 6 artiklan 4 kohdan mukaisia valtuuksiaan asiasta vastaava valiokunta merkitsee puhemiehen aloitteen tiedoksi seuraavassa kokouksessaan. Jos valiokunta pitää sitä tarpeellisena, se voi laatia mietinnön parlamentin käsiteltäväksi.

11. Valiokunta käsittelee asiaa ja mahdollisesti saamiaan asiakirjoja äärimmäisen luottamuksellisina.

12. Valiokunta voi jäsenvaltioita kuultuaan laatia viitteellisen luettelon niistä jäsenvaltioiden viranomaisista, jotka ovat toimivaltaisia esittämään pyynnön jäsenen parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämisestä.

13. Kaikki toimivaltaisen viranomaisen esittämät jäsenten erioikeuksien ja vapauksien laajuutta koskevat tiedustelut käsitellään edellä mainittujen sääntöjen mukaisesti.

8 artikla

Jäsenten asemaa koskevien sääntöjen täytäntöönpano

Parlamentti vahvistaa Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevat säännöt ja niiden muutokset asiasta vastaavan valiokunnan ehdotuksen pohjalta. Jäljempänä olevaa 138 artiklan 1 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin. Puhemiehistö vastaa näiden sääntöjen täytäntöönpanosta ja päättää määrärahoista vuotuisen talousarvion puitteissa.

9 artikla

Jäsenten taloudelliset edut, käyttäytymissäännöt ja pääsy Euroopan parlamenttiin

1. Parlamentti vahvistaa säännöt jäsentensä taloudellisten etujen julkisuudesta. Säännöt otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi (1). Säännöillä ei voida haitata tai rajoittaa jäsenen edustajantoimen hoitamista tai siihen liittyvää poliittista tai muuta toimintaa.

2. Jäsenten käyttäytymisen tulee ilmentää keskinäistä kunnioitusta, perustua Euroopan unionin keskeisissä asiakirjoissa määritettyihin arvoihin ja periaatteisiin ja kunnioittaa parlamentin arvokkuutta, eikä sen tule häiritä parlamentin toiminnan sujuvuutta eikä työrauhaa parlamentin rakennuksissa. Jäsenten on noudatettava parlamentin määräyksiä luottamuksellisten tietojen käsittelystä. Näiden sääntöjen ja määräysten noudattamatta jättäminen voi johtaa 152, 153 ja 154 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin.

3. Tämän artiklan soveltaminen ei saa rajoittaa millään tavoin parlamentin keskustelujen eloisuutta eikä jäsenten sananvapautta. Artiklaa sovellettaessa kunnioitetaan täysimääräisesti primaarioikeudessa ja jäsenten asemaa koskevissa säännöissä määriteltyjä jäsenten oikeuksia. Artiklan soveltaminen pohjautuu avoimuusperiaatteeseen ja sillä taataan, että jäsenille tiedotetaan kaikista voimassaolevista avoimuutta koskevista määräyksistä ja että heille tiedotetaan henkilökohtaisesti heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan.

4. Kvestorit antavat enintään vuoden ajan voimassa olevia nimellä varustettuja kulkulupia henkilöille, joiden on toistuvasti päästävä parlamentin tiloihin toimittamaan jäsenille näiden edustajantoimeen liittyviä tietoja oman etunsa mukaisesti tai muiden puolesta. Vastineeksi näiden henkilöiden on — noudatettava tämän työjärjestyksen liitteessä (2) esitettyä hyvää edunvalvontatapaa ja — ilmoittauduttava kvestorien ylläpitämään luetteloon. Luettelo on pyynnöstä yleisön nähtävillä parlamentin toimipaikoissa ja kvestorien määräämällä tavalla jäsenvaltioissa sijaitsevissa tiedotustoimistoissa. Tämän kohdan soveltamista koskevat määräykset ovat tämän työjärjestyksen liitteessä (3).

5. Entisiin jäseniin sovellettavat menettelysäännöt, erioikeudet ja vapaudet vahvistetaan puhemiehistön päätöksellä. Entisiä jäseniä kohdellaan tasavertaisesti.

10 artikla

Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäiset tutkimukset

Työjärjestyksen liitteenä (4) olevan parlamentin päätöksen mukaisesti parlamentissa sovelletaan Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa hyväksyttyä yhteistä järjestelyä, joka sisältää tarvittavat täytäntöönpanotoimenpiteet viraston tutkimusten moitteettoman toteuttamisen helpottamiseksi.

11 artikla

Tarkkailijat

1. Kun Euroopan unioniin liittymistä koskeva sopimus on allekirjoitettu liittyvän valtion kanssa, puhemies voi puheenjohtajakokouksen suostumuksen saatuaan pyytää liittyvän valtion parlamenttia nimittämään omien jäsentensä joukosta tarkkailijoita, joiden määrä on sama kuin tälle valtiolle Euroopan parlamentissa tulevien paikkojen määrä.

2. Tarkkailijat osallistuvat Euroopan parlamentin työskentelyyn, kunnes liittymissopimus tulee voimaan, ja heillä on oikeus käyttää puheenvuoroja valiokunnissa ja poliittisissa ryhmissä. Heillä ei ole äänestysoikeutta eivätkä he voi asettua ehdokkaaksi tehtäviin Euroopan parlamentissa. Heidän osallistumisellaan ei ole oikeudellisia vaikutuksia Euroopan parlamentin työskentelyyn.

3. Heitä kohdellaan Euroopan parlamentin jäsenten tavoin parlamentin hallinnollisten palvelujen käytön ja heidän tarkkailijatoiminnastaan aiheutuvien kustannusten korvaamisen suhteen.

4. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin, kunnes järjestely (5), jonka mukaan tietyille jäsenvaltioille myönnetään lisäpaikkoja seitsemännen vaalikauden loppuun asti, tulee voimaan. Asianomaisia jäsenvaltioita pyydetään nimeämään tarkkailijoita kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti.

LUKU 2

Parlamentin toimihenkilöt

12 artikla

Väliaikainen puheenjohtajuus

1. Kun parlamentti kokoontuu 134 artiklan 2 kohdan mukaiseen tai muuhun puhemiehen ja puhemiehistön valitsemiseksi pidettävään istuntoon, toimikautensa päättävä puhemies tai hänen ollessaan estynyt yksi toimikautensa päättävistä varapuhemiehistä arvojärjestyksessä tai, jos kukaan edellä mainituista ei ole käytettävissä, edustajantoimessa pisimpään ollut jäsen toimii puheenjohtajana, kunnes puhemies on valittu.

2. Jäsenen toimiessa väliaikaisesti puheenjohtajana 1 kohdan nojalla voidaan käsitellä vain asioita, jotka koskevat puhemiehen valintaa tai valtakirjojen tarkastusta. Kun parlamentin jäsen toimii väliaikaisesti puheenjohtajana 1 kohdan nojalla, hänellä on 3 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut puhemiehen valtuudet. Kaikki muut valtakirjojen tarkastusta koskevat asiat, jotka otetaan esille hänen johtaessaan puhetta, lähetetään valtakirjojen tarkastuksesta vastaavaan valiokuntaan.

13 artikla

Ehdokkaaksi asettaminen ja yleiset määräykset

1. Puhemies, varapuhemiehet ja kvestorit valitaan salaisessa äänestyksessä 169 artiklan mukaisesti. Ehdokkaaksi asettaminen edellyttää, että kyseinen henkilö on antanut suostumuksensa. Ehdokkaita voivat nimetä ainoastaan poliittiset ryhmät tai vähintään 40 jäsentä. Jos ehdokkaita kuitenkin on yhtä monta tai vähemmän kuin täytettäviä paikkoja, heidän valintansa voidaan vahvistaa suosionosoituksin.

2. Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien vaaleissa on otettava yleisesti huomioon jäsenvaltioiden ja poliittisten kantojen tasapuolinen edustus.

14 artikla

Puhemiehen vaali – avauspuhe

1. Ensin valitaan puhemies. Ehdokasasettelu on ennen jokaista äänestyskierrosta annettava tiedoksi 12 artiklan nojalla puheenjohtajana väliaikaisesti toimivalle jäsenelle, joka ilmoittaa siitä parlamentille. Jos kolmen äänestyskierroksen jälkeen yksikään ehdokas ei ole saanut ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä, neljännellä äänestyskierroksella voivat olla ehdokkaina ainoastaan ne kaksi jäsentä, jotka saivat eniten ääniä kolmannella äänestyskierroksella. Äänten mennessä tasan iältään vanhempi ehdokas julistetaan valituksi.

2. Kun puhemies on valittu, 12 artiklan nojalla puheenjohtajana väliaikaisesti toimiva jäsen luovuttaa hänelle puhemiehen paikan. Ainoastaan valittu puhemies voi pitää avauspuheen.

15 artikla

Varapuhemiesten vaali

1. Seuraavaksi valitaan varapuhemiehet yhdellä äänestyslipulla. Ensimmäisellä äänestyskierroksella tulevat valituiksi täytettäviin toimiin saamansa äänimäärän mukaisessa järjestyksessä ne 14 ehdokasta, jotka saavat ehdottoman enemmistön annetuista äänistä. Jos valittuja ehdokkaita on vähemmän kuin täytettäviä paikkoja, toimitetaan toinen äänestyskierros samoin ehdoin jäljelle jäävien paikkojen täyttämiseksi. Jos tarvitaan kolmas äänestyskierros, jäljelle jääneiden paikkojen täyttämiseksi riittää suhteellinen enemmistö. Äänten mennessä tasan iältään vanhimmat ehdokkaat julistetaan valituiksi. Vaikka tässä artiklassa, toisin kuin 14 artiklan 1 kohdassa, ei erikseen mainita uusien ehdokkaiden nimeämisen mahdollisuutta varapuhemiesten vaalin äänestyskierrosten välillä, se on kuitenkin sallittua, koska parlamentin on täysivaltaisena elimenä voitava ottaa huomioon kaikki mahdolliset ehdokkaat, etenkin kun tämän mahdollisuuden puuttuminen saattaisi muodostaa esteen vaalin joustavalle toimittamiselle.

2. Jollei 18 artiklan 1 kohdan määräyksistä muuta johdu, varapuhemiesten arvojärjestys määräytyy heidän valitsemisjärjestyksensä mukaan ja äänten mennessä tasan iän perusteella. Jos varapuhemiehiä ei valita salaisessa äänestyksessä, arvojärjestys vastaa sitä järjestystä, jossa puhemies julistaa heidän nimensä.

16 artikla

Kvestorien vaali

Varapuhemiesten vaalin jälkeen parlamentti valitsee viisi kvestoria.

Kvestorit valitaan samaa menettelyä noudattaen kuin varapuhemiehet.

17 artikla

Toimihenkilöiden toimikausi

1. Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien toimikausi on kaksi ja puoli vuotta. Jos jäsen vaihtaa poliittista ryhmää, hän säilyttää mahdollisen paikkansa puhemiehistössä tai kvestorikollegiossa kaksi ja puoli vuotta kestävän toimikautensa loppuun saakka.

2. Jos toimi vapautuu ennen toimikauden päättymistä, tilalle valittu jäsen hoitaa tehtävää vain edeltäjänsä toimikaudesta jäljellä olevan ajan.

18 artikla

Vapautuvat toimet

1. Jos puhemiehen, varapuhemiehen tai kvestorin tilalle on valittava uusi jäsen, vaali suoritetaan edellä esitettyjen määräysten mukaisesti. Uusi varapuhemies ottaa edeltäjänsä paikan arvojärjestyksessä.

2. Jos puhemiehen toimi vapautuu, ensimmäinen varapuhemies toimii puhemiehenä, kunnes uusi puhemies on valittu.

19 artikla

Toimikauden ennenaikainen päättäminen

Puheenjohtajakokous voi annettujen äänten kolmen viidesosan enemmistöllä siten, että edustettuna on vähintään kolme poliittista ryhmää, ehdottaa, että parlamentti päättää puhemiehen, varapuhemiehen, kvestorin, valiokunnan puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan, parlamenttien välisistä suhteista vastaavan valtuuskunnan puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan tai muun parlamentin jäsenten keskuudesta valitun toimihenkilön toimikauden, jos se katsoo, että kyseinen jäsen on syyllistynyt vakavaan väärinkäytökseen. Ehdotus hyväksytään täysistunnossa kahdella kolmasosalla annetuista äänistä ja parlamentin jäsenten enemmistöllä.

LUKU 3

Parlamentin elimet ja niiden tehtävät

20 artikla

Puhemiehen tehtävät

1. Puhemies ohjaa kaikkia parlamentin ja sen elinten toimintoja tässä työjärjestyksessä määrätyin ehdoin. Hänellä on ehdoton toimivalta johtaa parlamenttikäsittelyä ja varmistaa sen asianmukainen kulku. Tämän määräyksen voidaan tulkita tarkoittavan, että tähän määräykseen perustuvaan toimivaltaan sisältyy myös toimivalta lopettaa sellaisten aloitteiden kuin työjärjestyspuheenvuorojen, menettelyä koskevien esitysten, äänestysselitysten ja erillistä äänestystä, kohta kohdalta -äänestystä tai nimenhuutoäänestystä koskevien pyyntöjen kohtuuttoman runsas käyttäminen, jos puhemies katsoo, että niiden ilmeisenä tarkoituksena ja seurauksena on pitkään jatkuvan ja vakavan haitan aiheuttaminen parlamentin työskentelylle tai muiden jäsenten oikeuksille. Tähän määräykseen perustuvaan toimivaltaan sisältyy myös mahdollisuus toimittaa äänestys eri järjestyksessä, kuin äänestyksen kohteena olevassa asiakirjassa on esitetty. Samoin kuin 161 artiklan 7 kohdassa on vahvistettu, puhemies voi pyytää parlamentin suostumuksen tähän etukäteen.

2. Puhemies avaa, keskeyttää ja päättää istunnot, päättää tarkistusten käsiteltäväksi ottamisesta, neuvostolle ja komissiolle osoitetuista kysymyksistä sekä mietintöjen yhdenmukaisuudesta työjärjestyksen kanssa, valvoo, että työjärjestystä noudatetaan, ylläpitää järjestystä, myöntää puheenvuorot, julistaa keskustelut päättyneiksi, äänestyttää asioista ja julistaa äänestystulokset ja lähettää valiokuntiin niiden toimialaan kuuluvat ilmoitukset.

3. Puhemies saa käyttää keskustelussa puheenvuoron vain tehdäkseen yhteenvedon tai palauttaakseen keskustelun käsiteltävään asiaan. Jos puhemies haluaa osallistua keskusteluun, hän poistuu puhemiehen paikalta ja saa palata sinne vasta asiaa koskevan keskustelun päätyttyä.

4. Puhemies tai hänen valtuuttamansa henkilö edustaa parlamenttia kansainvälisissä yhteyksissä, juhlatilaisuuksissa ja hallinnollisissa, oikeudellisissa ja taloudellisissa asioissa.

21 artikla

Varapuhemiesten tehtävät

1. Jos puhemies on poissa tai estynyt tai jos hän haluaa ottaa osaa keskusteluun 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti, yksi varapuhemiehistä asettuu puhemiehen paikalle 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2. Varapuhemiehet hoitavat myös heille 23 artiklassa, 25 artiklan 3 ja 5 kohdassa sekä 68 artiklan 3 kohdassa annettuja tehtäviä.

3. Puhemies voi siirtää varapuhemiehille tehtäviä, kuten parlamentin edustamisen tietyissä juhlatilaisuuksissa tai toimituksissa. Puhemies voi nimittää varapuhemiehen hoitamaan puhemiehelle 116 artiklan 3 kohdassa ja 117 artiklan 2 kohdassa määrättyjä vastuualueita.

22 artikla

Puhemiehistön kokoonpano

1. Parlamentin puhemies ja 14 varapuhemiestä muodostavat puhemiehistön.

2. Kvestorit ovat puhemiehistön neuvoa-antavia jäseniä.

3. Puhemiehistön äänten mennessä tasan puhemiehen ääni ratkaisee.

23 artikla

Puhemiehistön tehtävät

1. Puhemiehistö huolehtii sille työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä.

2. Puhemiehistö ratkaisee parlamentin sisäistä organisaatiota, pääsihteeristöä ja elimiä koskevat taloudelliset, organisatoriset ja hallinnolliset kysymykset.

3. Puhemiehistö ratkaisee pääsihteerin tai poliittisen ryhmän ehdotuksesta parlamentin jäseniä koskevat taloudelliset, organisatoriset ja hallinnolliset kysymykset.

4. Puhemiehistö ratkaisee istuntojen toimittamista koskevat asiat. Käsitteeseen ”istunnon toimittaminen” sisältyy jäsenten käyttäytyminen kaikissa parlamentin tiloissa.

5. Puhemiehistö antaa 33 artiklassa tarkoitetut, sitoutumattomia jäseniä koskevat määräykset.

6. Puhemiehistö päättää pääsihteeristön hallintokaaviosta ja antaa virkamiesten ja muun henkilöstön hallinnollista ja taloudellista asemaa koskevia määräyksiä.

7. Puhemiehistö laatii parlamentin alustavan ennakkoarvion tuloista ja menoista.

8. Puhemiehistö antaa 26 artiklan mukaiset ohjeet kvestoreille.

9. Puhemiehistö on toimivaltainen hyväksymään valiokuntien kokoukset tavanomaisten toimipaikkojen ulkopuolella, kuulemiset sekä esittelijöiden tutkimus- ja tiedonhankintamatkat. Kun tällaiset kokoukset hyväksytään, vahvistetaan myös niiden kielijärjestelyt, jotka käsittävät ne viralliset kielet, joita kyseisen valiokunnan jäsenet ja varajäsenet käyttävät ja ovat pyytäneet. Sama koskee valtuuskuntia, paitsi jos valtuuskunnan jäsenet ja varajäsenet ovat sopineet toisin.

10. Puhemiehistö nimittää pääsihteerin 207 artiklan mukaisesti.

11. Puhemiehistö vahvistaa Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamissäännöt. Se huolehtii asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä sille tässä työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä.

12. Puhemiehistö antaa määräykset luottamuksellisten asiakirjojen käsittelystä parlamentin ja sen elinten, näissä elimissä toimivien jäsenten ja muiden jäsenten toimesta ottaen huomioon tällaisia kysymyksiä mahdollisesti koskevat toimielinten väliset sopimukset. Nämä säännöt julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja ne liitetään työjärjestykseen.

13. Puhemies ja/tai puhemiehistö voi uskoa yhdelle tai useammalle puhemiehistön jäsenelle puhemiehen ja/tai puhemiehistön toimivaltaan kuuluvia yleisiä tai erityisiä tehtäviä. Samalla määrätään näiden tehtävien toteuttamistavasta.

14. Puhemiehistö nimeää kaksi varapuhemiestä huolehtimaan kansallisiin parlamentteihin ylläpidettävien suhteiden käytännön toteutuksesta. He tekevät puheenjohtajakokoukselle säännöllisesti selkoa tästä toiminnasta.

15. Uutta parlamenttia valittaessa toimikautensa päättävä puhemiehistö pysyy tehtävässään uuden parlamentin ensimmäiseen istuntoon asti.

24 artikla

Puheenjohtajakokouksen kokoonpano

1. Puheenjohtajakokous muodostuu parlamentin puhemiehestä ja poliittisten ryhmien puheenjohtajista. Poliittisen ryhmän puheenjohtaja voi nimetä edustajakseen poliittisen ryhmän jäsenen.

2. Parlamentin puhemies pyytää yhtä sitoutumatonta jäsentä osallistumaan puheenjohtajakokoukseen ilman äänioikeutta.

3. Puheenjohtajakokous pyrkii yksimielisyyteen sen käsiteltäväksi annetuissa asioissa. Jos yksimielisyyteen ei päästä, asiasta äänestetään siten, että äänet painotetaan kunkin poliittisen ryhmän jäsenten lukumäärän mukaisesti.

25 artikla

Puheenjohtajakokouksen tehtävät

1. Puheenjohtajakokous huolehtii sille tässä työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä.

2. Puheenjohtajakokous päättää parlamentin työn järjestämisestä ja lainsäädäntötyön suunnitteluun liittyvistä asioista.

3. Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin Euroopan unionin muihin toimielimiin ja laitoksiin sekä jäsenvaltioiden kansallisiin parlamentteihin.

4. Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin kolmansiin maihin sekä unionin ulkopuolisiin laitoksiin ja järjestöihin.

5. Puheenjohtajakokous järjestää kuulemisia Euroopan kansalaisyhteiskunnan kanssa erityisen merkittävistä aiheista. Se voi muun muassa järjestää julkisia keskustelutilaisuuksia, joissa käsitellään yleistä eurooppalaista etua koskevia aiheita ja joihin asiasta kiinnostuneet kansalaiset voivat osallistua. Puhemiehistö nimittää varapuhemiehen, joka vastaa tällaisten kuulemisten täytäntöönpanosta ja tekee niistä selkoa puheenjohtajakokoukselle.

6. Puheenjohtajakokous laatii parlamentin istuntojaksojen esityslistaluonnokset.

7. Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka koskevat valiokuntien, tutkintavaliokuntien, parlamentaaristen sekavaliokuntien, pysyvien valtuuskuntien ja tilapäisten valtuuskuntien kokoonpanoa ja toimivaltaa.

8. Puheenjohtajakokous päättää istuntosalin paikkajaosta 34 artiklan mukaisesti.

9. Puheenjohtajakokouksella on toimivalta antaa lupa valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimiseen.

10. Puheenjohtajakokous tekee puhemiehistölle ehdotuksia poliittisia ryhmiä koskevissa hallinto- ja talousarviokysymyksissä.

26 artikla

Kvestorien tehtävät

Kvestorien tehtäviin kuuluvat jäseniä suoraan koskevat hallinnolliset ja taloudelliset kysymykset puhemiehistön määräämien ohjeiden mukaisesti.

27 artikla

Valiokuntien puheenjohtajakokous

1. Valiokuntien puheenjohtajakokous muodostuu kaikkien pysyvien valiokuntien tai erityisvaliokuntien puheenjohtajista. Se valitsee itse puheenjohtajansa. Puheenjohtajan poissa ollessa iältään vanhin jäsen tai tämän ollessa poissa iältään vanhin läsnä oleva jäsen hoitaa kokouksen puheenjohtajan tehtäviä.

2. Valiokuntien puheenjohtajakokous voi antaa parlamentin puheenjohtajakokoukselle valiokuntatyötä sekä istuntojakson esityslistaluonnoksen laatimista koskevia suosituksia.

3. Puhemiehistö ja puheenjohtajakokous voivat uskoa valiokuntien puheenjohtajakokoukselle tiettyjä tehtäviä.

28 artikla

Valtuuskuntien puheenjohtajakokous

1. Valtuuskuntien puheenjohtajakokous muodostuu parlamenttien välisistä suhteista vastaavien pysyvien valtuuskuntien puheenjohtajista. Se valitsee itse puheenjohtajansa. Puheenjohtajan poissa ollessa iältään vanhin jäsen tai tämän ollessa poissa iältään vanhin läsnä oleva jäsen hoitaa kokouksen puheenjohtajan tehtäviä.

2. Valtuuskuntien puheenjohtajakokous voi antaa parlamentin puheenjohtajakokoukselle valtuuskuntien työskentelyä koskevia suosituksia.

3. Puhemiehistö ja puheenjohtajakokous voivat uskoa valtuuskuntien puheenjohtajakokoukselle tiettyjä tehtäviä.

29 artikla

Puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen päätösten julkisuus

1. Puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen pöytäkirjat käännetään virallisille kielille, painetaan, jaetaan kaikille parlamentin jäsenille, ja ne ovat julkisesti saatavilla, jollei puhemiehistö tai puheenjohtajakokous poikkeuksellisesti päätä tiettyjen pöytäkirjan kohtien osalta toisin sellaisista luottamuksellisuussyistä, jotka mainitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1–4 kohdassa.

2. Jäsenet saavat esittää puhemiehistön, puheenjohtajakokouksen ja kvestorien toimintaan liittyviä kysymyksiä. Kysymykset esitetään puhemiehelle kirjallisina, niistä ilmoitetaan jäsenille ja ne julkaistaan yhdessä niihin annettujen vastausten kanssa parlamentin www-sivustolla 30 päivän kuluessa niiden käsiteltäväksi jättämisestä.

LUKU 4

Poliittiset ryhmät

30 artikla

Poliittisten ryhmien muodostaminen

1. Jäsenet voivat ryhmittyä poliittisten kantojensa mukaisiin ryhmiin. Parlamentin ei yleensä tarvitse arvioida ryhmän jäsenten poliittisten kantojen yhtenevyyttä. Jäsenten muodostaessa ryhmän tämän artiklan mukaisesti heidän katsotaan tunnustavan poliittisen samanhenkisyytensä. Vain jos asianomaiset jäsenet kiistävät poliittisten kantojensa yhtenevyyden, parlamentin on määritettävä, onko ryhmä muodostettu työjärjestyksen määräysten mukaisesti.

2. Poliittisessa ryhmässä on oltava vähintään neljäsosasta jäsenvaltioita valittuja jäseniä. Poliittisen ryhmän muodostamiseen tarvitaan vähintään 25 jäsentä.

3. Jos ryhmän jäsenmäärä laskee alle vaaditun vähimmäismäärän, puhemies voi puheenjohtajakokouksen suostumuksella sallia ryhmän jatkavan parlamentin seuraavaan järjestäytymisistuntoon asti, jos seuraavat ehdot täyttyvät: — jäsenet edustavat edelleen vähintään viidesosaa jäsenvaltioista, — ryhmä on ollut olemassa yli vuoden ajan. Puhemies ei sovella tätä poikkeusta, jos on riittävästi aihetta epäillä väärinkäytöstä.

4. Jäsen voi kuulua vain yhteen poliittiseen ryhmään.

5. Poliittisen ryhmän muodostamisesta ilmoitetaan puhemiehelle. Ilmoituksessa mainitaan ryhmän nimi ja sen jäsenten sekä sen työvaliokunnan jäsenten nimet.

6. Ilmoitus poliittisen ryhmän muodostamisesta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

31 artikla

Poliittisten ryhmien toiminta ja oikeudellinen asema

1. Poliittisten ryhmien toiminta on osa Euroopan unionin toimintaa, ja ne huolehtivat työjärjestyksessä niille määrätyistä tehtävistä. Poliittisten ryhmien käytössä on pääsihteeristön hallintokaavion mukainen sihteeristö, hallinnolliset palvelut ja määrärahat, jotka on otettu Euroopan parlamentin talousarvioon tätä tarkoitusta varten.

2. Puhemiehistö antaa määräykset näiden palvelujen ja määrärahojen käyttöön asettamisesta, toteuttamisesta ja valvonnasta sekä tähän liittyvän, talousarvion toteuttamista koskevan päätösvallan siirtämisestä.

3. Määräyksissä määritetään poliittisen ryhmän purkautumisen hallinnolliset ja taloudelliset seuraukset.

32 artikla

Laajennetut työryhmät

1. Yksittäiset jäsenet voivat muodostaa laajennettuja työryhmiä tai muita epävirallisia jäsenten ryhmittymiä, joissa eri poliittisten ryhmien ja valiokuntien edustajat voivat epävirallisesti vaihtaa näkemyksiä erityisistä kysymyksistä ja jotka edistävät jäsenten ja kansalaisyhteiskunnan välisiä yhteyksiä.

2. Tällaiset ryhmittymät eivät saa harjoittaa toimintaa, joka saattaisi aiheuttaa sekaannusta suhteessa parlamentin tai sen elinten viralliseen toimintaan. Poliittiset ryhmät voivat edistää niiden toimintaa tarjoamalla logistista tukea edellyttäen, että tällaisten ryhmittymien perustamista koskevissa puhemiehistön antamissa säännöissä asetettuja ehtoja noudatetaan. Ryhmittymien on ilmoitettava kaikki saamansa ulkoinen tuki liitteen I mukaisesti.

33 artikla

Poliittisiin ryhmiin sitoutumattomat jäsenet

1. Poliittisiin ryhmiin kuulumattomien jäsenten käytössä on sihteeristö. Puhemiehistö antaa siitä tarkemmat määräykset pääsihteerin ehdotuksesta.

2. Puhemiehistö määrittää näiden jäsenten aseman ja parlamentaariset oikeudet.

3. Puhemiehistö antaa määräykset niiden määrärahojen käyttöön asettamisesta, käyttöön ottamisesta ja valvonnasta, jotka on otettu Euroopan parlamentin talousarvioon sitoutumattomien jäsenten sihteeristöä ja hallinnollisia palveluja koskevien menojen kattamiseksi.

34 artikla

Paikkojen jako istuntosalissa

Puheenjohtajakokous päättää istuntosalin paikkojen jaosta poliittisille ryhmille, sitoutumattomille jäsenille ja Euroopan unionin toimielimille.

OSA II

LAINSÄÄDÄNTÖ, TALOUSARVIO JA MUUT MENETTELYT

LUKU 1

Lainsäädäntömenettelyt – yleiset määräykset

35 artikla

Komission työohjelma

1. Parlamentti määrittää yhdessä komission ja neuvoston kanssa Euroopan unionin lainsäädäntöohjelman. Parlamentti ja komissio toimivat yhteistyössä laadittaessa komission työohjelmaa – joka on komission panos unionin vuotuiseen ja monivuotiseen suunnitteluun – tämän työjärjestyksen liitteenä (6) olevan, molempien toimielinten hyväksymän aikataulun ja niiden välillä sovittujen järjestelyjen mukaisesti.

2. Kiireellisissä ja ennalta arvaamattomissa tapauksissa toimielin voi oma-aloitteisesti ja perussopimuksissa määrättyjen menettelyjen mukaisesti ehdottaa lainsäädäntötoimenpiteen lisäämistä komission työohjelmaan.

3. Puhemies välittää parlamentin hyväksymän päätöslauselman muille lainsäädäntömenettelyyn osallistuville Euroopan unionin toimielimille sekä jäsenvaltioiden parlamenteille. Puhemies pyytää neuvostoa esittämään kantansa komission työohjelmaan ja parlamentin päätöslauselmaan.

4. Jos toimielin ei kykene noudattamaan annettua aikataulua, sen on ilmoitettava viivästymisen syyt toisille toimielimille ja ehdotettava uutta aikataulua.

36 artikla

Euroopan unionin perusoikeuskirjan noudattaminen

1. Parlamentti kunnioittaa kaikessa toiminnassaan täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia. Parlamentti kunnioittaa myös täysin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa sekä 6 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettuja oikeuksia ja periaatteita.

2. Jos asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä katsoo, että lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädösehdotus tai sen osa on Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien vastainen, asia annetaan sen tai niiden pyynnöstä perusoikeuskirjan tulkinnasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Kyseisen valiokunnan lausunto liitetään asiasta vastaavan valiokunnan mietintöön.

37 artikla

Oikeusperustan tarkistaminen

1. Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa ensin kaikkien lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösehdotusten ja muiden lainsäädännöllisten asiakirjojen oikeusperustan.

2. Jos mainittu valiokunta asettaa oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, se pyytää oikeudellisista asioista vastaavalta valiokunnalta lausunnon asiasta; tämä koskee myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaisuuden tarkastusta.

3. Oikeudellisista asioista vastaava valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösehdotusten oikeusperustaa. Siinä tapauksessa se ilmoittaa tästä aiheellisella tavalla asiasta vastaavalle valiokunnalle.

4. Jos oikeudellisista asioista vastaava valiokunta päättää asettaa oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, se ilmoittaa johtopäätöksistään parlamentille. Parlamentti äänestää niistä, ennen kuin ehdotuksen asiasisällöstä äänestetään.

5. Sellaisia lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän säädösehdotuksen oikeusperustan muuttamiseksi esitettyjä tarkistuksia ei voida käsitellä, jotka on jätetty täysistunnossa käsiteltäväksi ilman, että asiasta vastaava valiokunta tai oikeudellisista asioista vastaava valiokunta on asettanut oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi.

6. Jos komissio ei suostu muuttamaan ehdotustaan parlamentin hyväksymän oikeusperustan mukaiseksi, esittelijä, oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tai asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi ehdottaa, että äänestys ehdotuksen asiasisällöstä siirretään myöhempään istuntoon.

37 a artikla

Säädösvallan siirto

1. Tarkasteltaessa lainsäädäntöehdotusta, jolla siirretään valtaa komissiolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, parlamentti kiinnittää erityistä huomiota vallan siirron tavoitteisiin, sisältöön, soveltamisalaan ja kestoon sekä sen ehtoihin.

2. Asiasta vastaava valiokunta voi milloin tahansa pyytää lausuntoa unionin oikeuden tulkinnasta ja soveltamisesta vastaavalta valiokunnalta.

3. Unionin oikeuden tulkinnasta ja soveltamisesta vastaava valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat säädösvallan siirtoa. Siinä tapauksessa se ilmoittaa tästä aiheellisella tavalla asiasta vastaavalle valiokunnalle.

38 artikla

Rahoituksen yhteensopivuuden tarkistaminen

1. Jos lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävällä säädösehdotuksella on rahoitusvaikutuksia, parlamentti tarkistaa varojen riittävyyden.

2. Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa, että kaikki lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädösehdotukset tai muut lainsäädännölliset asiakirjat ovat rahoituksensa osalta yhteensopivia monivuotisen rahoituskehyksen kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 43 artiklan soveltamista.

3. Jos asiasta vastaava valiokunta muuttaa käsiteltävänä olevan säädöksen rahoitusmäärää, se pyytää talousarvioasioista vastaavalta valiokunnalta lausunnon asiasta.

4. Talousarvioasioista vastaava valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösehdotusten rahoituksen yhteensopivuutta. Siinä tapauksessa se ilmoittaa tästä aiheellisella tavalla asiasta vastaavalle valiokunnalle.

5. Jos talousarvioasioista vastaava valiokunta päättää kyseenalaistaa ehdotuksen rahoituksen yhteensopivuuden, se ilmoittaa johtopäätöksistään parlamentille, joka äänestää niistä.

6. Parlamentti voi hyväksyä yhteensopimattomaksi julistetun säädöksen, jollei budjettivallan käyttäjän päätöksistä muuta johdu.

38 a artikla

Toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvominen

1. Käsitellessään lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta parlamentti kiinnittää erityistä huomiota toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen noudattamiseen.

2. Toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta vastaava valiokunta voi päättää antaa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta koskevia suosituksia asiasta vastaavalle valiokunnalle.

3. Jos kansallinen parlamentti toimittaa Euroopan parlamentin puhemiehelle perustellun lausunnon kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti, asiakirja lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan ja toimitetaan tiedoksi toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta vastaavalle valiokunnalle.

4. Lukuun ottamatta kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitettuja kiireellisiä tapauksia asiasta vastaavassa valiokunnassa ei toimiteta lopullista äänestystä, ennen kuin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 6 artiklassa vahvistettu kahdeksan viikon määräaika on päättynyt.

5. Jos vähintään kolmasosa kansallisten parlamenttien kokonaisäänimäärästä tai vähintään neljäsosa, kun on kyse Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 76 artiklan perusteella tehdystä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävästä säädösehdotuksesta, edustaa sellaisia perusteltuja lausuntoja, joiden mukaan ehdotuksessa ei ole noudatettu toissijaisuusperiaatetta, parlamentti ei tee päätöstä, ennen kuin ehdotuksen laatija on ilmoittanut, miten aikoo menetellä.

6. Jos tavallista lainsäätämisjärjestystä noudatettaessa vähintään yksinkertainen enemmistö kansallisten parlamenttien äänimäärästä edustaa sellaisia perusteltuja lausuntoja, joiden mukaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävässä säädösehdotuksessa ei ole noudatettu toissijaisuusperiaatetta, asiasta vastaava valiokunta voi kansallisten parlamenttien ja komission esittämiä perusteltuja lausuntoja tarkasteltuaan ja kuultuaan toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta vastaavan valiokunnan näkemykset suosittaa Euroopan parlamentille, että se hylkää ehdotuksen toissijaisuusperiaatteen rikkomisen perusteella, tai osoittaa parlamentille muun suosituksen, johon voi sisältyä toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevia muutosehdotuksia. Toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta vastaavan valiokunnan lausunto liitetään jokaiseen tällaiseen suositukseen. Suositus annetaan täysistunnon käsiteltäväksi keskustelua ja äänestystä varten. Jos suositus ehdotuksen hylkäämisestä hyväksytään äänestyksessä annettujen äänten enemmistöllä, puhemies ilmoittaa menettelyn päättyneen. Jos täysistunto ei hylkää ehdotusta, menettely jatkuu, ja siinä otetaan huomioon parlamentin mahdollisesti hyväksymät suositukset.

39 artikla

Parlamentin oikeus saada tietoja ja tutustua asiakirjoihin

1. Parlamentti ja sen valiokunnat edellyttävät, että niille toimitetaan koko lainsäädäntömenettelyn ajan kaikki lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviin säädösehdotuksiin liittyvät asiakirjat samoin ehdoin kuin neuvostolle ja sen työryhmille.

2. Käsitellessään lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta asiasta vastaava valiokunta pyytää komissiota ja neuvostoa antamaan sille tietoja kyseisen ehdotuksen etenemisestä neuvostossa ja sen työryhmissä ja erityisesti mahdollisista kompromisseista, jotka muuttaisivat merkittävästi alkuperäistä ehdotusta, tai sen laatijan aikomuksesta peruuttaa ehdotuksensa.

40 artikla

Parlamentin edustus neuvoston kokouksissa

Kun neuvosto kutsuu parlamentin neuvoston kokoukseen, jossa neuvosto toimii lainsäätäjänä, puhemies pyytää asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa, esittelijää tai asiasta vastaavan valiokunnan nimeämää muuta jäsentä edustamaan parlamenttia.

41 artikla

Parlamentille perussopimusten mukaan kuuluvat aloiteoikeudet

Tapauksissa, joissa parlamentilla on perussopimusten mukaan aloiteoikeus, asiasta vastaava valiokunta voi päättää laatia valiokunta-aloitteisen mietinnön.

Mietintö sisältää

a) päätöslauselmaesityksen;

b) tarvittaessa päätös- tai ehdotusluonnoksen;

c) perustelut, joihin sisältyy tarvittaessa rahoitusselvitys.

Jos säädöksen hyväksyminen parlamentissa edellyttää neuvoston hyväksymistä tai suostumusta ja komission lausuntoa tai suostumusta, parlamentti voi ehdotettua säädöstä koskevan äänestyksen yhteydessä ja esittelijän ehdotuksesta päättää lykätä äänestystä päätöslauselmaesityksestä, kunnes neuvosto tai komissio on ilmaissut kantansa.

42 artikla

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaiset aloitteet

1. Parlamentti voi pyytää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaisesti komissiota tekemään sille aiheellisen ehdotuksen uuden säädöksen antamisesta tai voimassa olevan säädöksen muuttamisesta hyväksymällä päätöslauselman, jonka perustana on asiasta vastaavan valiokunnan 48 artiklan mukaisesti laatima valiokunta-aloitteinen mietintö. Parlamentti hyväksyy päätöslauselman jäsentensä enemmistöllä lopullisessa äänestyksessä. Parlamentti voi samalla asettaa määräajan ehdotuksen esittämiselle.

2. Jokainen jäsen voi tehdä parlamentille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaisesti kuuluvan aloiteoikeuden puitteissa ehdotuksen unionin säädökseksi.

3. Ehdotus annetaan puhemiehelle, joka lähettää sen käsiteltäväksi asiasta vastaavaan valiokuntaan. Ennen ehdotuksen lähettämistä valiokuntaan se käännetään niille virallisille kielille, jotka valiokunnan puheenjohtaja katsoo tarpeellisiksi pääpiirteittäistä käsittelyä varten. Valiokunta päättää jatkotoimista kolmen kuukauden kuluessa ehdotuksen valiokuntaan lähettämisestä ja kuultuaan ehdotuksen laatijaa. Jos valiokunta päättää esittää ehdotuksen parlamentille 48 artiklan mukaista menettelyä noudattaen, ehdotuksen laatijan nimi mainitaan mietinnön otsikossa.

4. Parlamentin päätöslauselmassa ilmaistaan asianmukainen oikeusperusta ja annetaan yksityiskohtaisia suosituksia pyydetyn ehdotuksen sisällöstä, jonka on kunnioitettava perusoikeuksia ja noudatettava toissijaisuusperiaatetta.

5. Jos ehdotuksella on rahoitusvaikutuksia, parlamentti ilmoittaa, kuinka tarvittavat varat voidaan järjestää.

6. Asiasta vastaava valiokunta seuraa kaikkien parlamentin nimenomaisesta pyynnöstä laadittujen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösehdotusten valmistelun etenemistä.

43 artikla

Lainsäädäntöasiakirjojen käsittely

1. Puhemies lähettää lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädösehdotukset ja muut lainsäädännölliset asiakirjat asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Epäselvissä tapauksissa puhemies voi soveltaa 188 artiklan 2 kohtaa ennen asiasta vastaavaan valiokuntaan lähettämistä koskevan ilmoituksen antamista parlamentille. Jos ehdotus sisältyy komission työohjelmaan, asiasta vastaava valiokunta voi päättää nimittää esittelijän seuraamaan ehdotuksen valmistelua. Puhemies lähettää neuvoston esittämät kuulemispyynnöt tai komission esittämät kyseistä ehdotusta koskevat lausuntopyynnöt asiasta vastaavaan valiokuntaan. Ensimmäistä käsittelyä koskevia 36–42, 53–59 ja 71 artiklan määräyksiä sovelletaan kaikkiin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviin säädösehdotuksiin riippumatta siitä, vaativatko ne yhden, kaksi vai kolme käsittelyä.

2. Neuvoston kanta lähetetään valiokuntaan, joka oli asiasta vastaava valiokunta ensimmäisessä käsittelyssä. Neuvoston kantaan sovelletaan toista käsittelyä koskevia 61–66 ja 72 artiklan määräyksiä.

3. Toista käsittelyä seuraavan parlamentin ja neuvoston välisen sovittelumenettelyn aikana asiaa ei voida palauttaa valiokuntakäsittelyyn. Sovittelumenettelyyn sovelletaan kolmatta käsittelyä koskevia 67, 68 ja 69 artiklan määräyksiä.

4. Toisessa ja kolmannessa käsittelyssä ei sovelleta 45, 46 ja 49 artiklaa, 55 artiklan 1 ja 3 kohtaa eikä 56, 57 ja 175 artiklaa.

5. Jos toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvä työjärjestyksen määräys on ristiriidassa minkä tahansa muun työjärjestyksen määräyksen kanssa, on toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvä määräys etusijalla.

44 artikla

Jäsenvaltioiden tekemiin aloitteisiin perustuvat lainsäädäntömenettelyt

1. Jäsenvaltioiden tekemiä, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 76 artiklan mukaisia aloitteita käsitellään työjärjestyksen tämän artiklan sekä 36–39, 43 ja 55 artiklan mukaisesti.

2. Asiasta vastaava valiokunta voi kutsua aloitteen tehneiden jäsenvaltioiden edustajia esittelemään aloitteen valiokunnalle. Edustajien lisäksi paikalla voi olla myös neuvoston puheenjohtaja.

3. Ennen kuin asiasta vastaava valiokunta äänestää asiasta, se tiedustelee komissiolta, onko se valmistelemassa lausuntoa aloitteeseen. Jos näin on, valiokunta ei anna mietintöään, ennen kuin se on vastaanottanut komission lausunnon.

4. Jos parlamentille annetaan samanaikaisesti tai lyhyen ajan kuluessa kaksi tai useampia komission ja/tai jäsenvaltioiden ehdotuksia, joiden lainsäädännölliset tavoitteet ovat samat, parlamentti käsittelee niitä yhdessä ainoassa mietinnössä. Asiasta vastaava valiokunta ilmoittaa mietinnössä, mihin tekstiin se ehdottaa tarkistuksia, ja viittaa kaikkiin muihin teksteihin lainsäädäntöpäätöslauselmassa.

LUKU 2

Menettelyt valiokunnissa

45 artikla

Lainsäädäntömietinnöt

1. Sen valiokunnan puheenjohtaja, johon lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädösehdotus lähetetään, antaa valiokunnalle ehdotuksen noudatettavasta menettelystä.

2. Kun noudatettavasta menettelystä on päätetty ja jollei sovelleta 46 artiklan määräyksiä, valiokunta nimittää lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta varten esittelijän jäsentensä tai pysyvien varajäsentensä keskuudesta, jollei se 35 artiklassa tarkoitetun komission työohjelman perusteella ole jo niin tehnyt.

3. Valiokunnan mietintö sisältää a) mahdolliset tarkistukset ehdotukseen ja näihin mahdollisesti liitetyt lyhyet perustelut. Mietinnön esittelijä vastaa perusteluista, eikä niistä äänestetä; b) 55 artiklan 2 kohdan mukaisen luonnoksen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi; c) tarvittaessa perustelut, joihin sisältyy rahoitusselvitys, jossa todetaan mietinnön mahdollisten rahoitusvaikutusten laajuus ja niiden yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa.

46 artikla

Yksinkertaistettu menettely

1. Kun lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävästä säädösehdotuksesta on keskusteltu ensimmäisen kerran, puheenjohtaja voi ehdottaa, että se hyväksytään ilman tarkistuksia. Jollei vähintään kymmenesosa valiokunnan jäsenistä esitä vastalausetta, valiokunnan puheenjohtaja esittää parlamentille mietinnön, jossa ehdotus hyväksytään. Tällöin sovelletaan 138 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan sekä 2 ja 4 kohdan määräyksiä.

2. Puheenjohtaja voi vaihtoehtoisesti ehdottaa, että hän tai esittelijä laatii tarkistuksia, jotka ilmentävät valiokunnassa käytyä keskustelua. Jos valiokunta hyväksyy ehdotuksen, kyseiset tarkistukset lähetetään valiokunnan jäsenille. Jollei vähintään kymmenesosa valiokunnan jäsenistä esitä vastalausettaan asetetussa määräajassa, jonka on oltava vähintään 21 päivää lähettämispäivämäärästä, valiokunnan katsotaan hyväksyneen mietinnön. Tällöin luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi ja tarkistukset annetaan täysistunnon hyväksyttäviksi ilman keskustelua 138 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan sekä 2 ja 4 kohdan määräysten mukaisesti.

3. Jos vähintään kymmenesosa valiokunnan jäsenistä esittää vastalauseen, tarkistuksista äänestetään valiokunnan seuraavassa kokouksessa.

4. Edellä olevan 1 kohdan ensimmäistä ja toista virkettä, 2 kohdan ensimmäistä, toista ja kolmatta virkettä sekä 3 kohtaa sovelletaan 49 artiklassa tarkoitettuihin valiokuntien lausuntoihin soveltuvin osin.

47 artikla

Muut kuin lainsäädäntömietinnöt

1. Jos valiokunta laatii mietinnön, joka ei liity lainsäädäntöön, se nimittää jäsentensä tai pysyvien varajäsentensä keskuudesta esittelijän.

2. Esittelijä on vastuussa valiokunnan mietinnön valmistelusta ja sen esittelemisestä parlamentille valiokunnan puolesta.

3. Valiokunnan mietintö sisältää a) päätöslauselmaesityksen; b) perustelut, joihin sisältyy rahoitusselvitys, jossa todetaan mietinnön mahdollisten rahoitusvaikutusten laajuus ja niiden yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa; c) 120 artiklan 4 kohdan mukaisesti mietintöön sisällytettävien päätöslauselmaesitysten tekstit.

48 artikla

Valiokunta-aloitteiset mietinnöt

1. Valiokunta voi ainoastaan puheenjohtajakokouksen luvalla laatia mietinnön ja antaa täysistunnolle päätöslauselmaesityksen toimivaltaansa kuuluvasta aiheesta, josta sille ei ole lähetetty kuulemis- tai lausuntopyyntöä 188 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Luvan epääminen on aina perusteltava. Jos mietintö koskee asiaa, josta parlamentin jäsen on tehnyt ehdotuksen 42 artiklan 2 kohdan mukaisesti, lupa voidaan evätä vain, jos jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 5 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaiset edellytykset eivät täyty. Puheenjohtajakokous päättää luvan myöntämisestä 1 kohdassa tarkoitetun mietinnön laatimiseksi vahvistamiensa täytäntöönpanomääräysten mukaisesti. Jos mietinnön laatimiseen lupaa pyytäneen valiokunnan toimivalta asiassa kyseenalaistetaan, puheenjohtajakokous tekee päätöksen kuuden viikon kuluessa valiokuntien puheenjohtajakokouksen antaman suosituksen tai sen puuttuessa valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan antaman suosituksen pohjalta. Jos puheenjohtajakokous ei tee päätöstä tämän määräajan kuluessa, suositus katsotaan hyväksytyksi.

2. Parlamentti käsittelee valiokunta-aloitteisiin mietintöihin sisältyvät päätöslauselmaesitykset noudattaen 139 artiklan mukaista lyhyen esittelyn menettelyä. Tällaisiin päätöslauselmaesityksiin voidaan esittää täysistunnossa käsiteltäviä tarkistuksia ainoastaan, jos ne on esittänyt joko esittelijä uuden tiedon huomioon ottamiseksi tai vähintään kymmenesosa parlamentin jäsenistä. Poliittiset ryhmät voivat jättää käsiteltäväksi vaihtoehtoisia päätöslauselmaesityksiä 157 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä 2 kohtaa ei sovelleta, jos mietinnön aihe edellyttää erityisen tärkeää keskustelua täysistunnossa, jos mietintö on laadittu 41 tai 42 artiklassa tarkoitetun aloiteoikeuden perusteella tai jos mietinnön voidaan katsoa olevan puheenjohtajakokouksen vahvistamien perusteiden (7) mukainen strateginen mietintö.

3. Jos mietinnön aihe kuuluu 41 artiklassa tarkoitetun aloiteoikeuden piiriin, lupa voidaan evätä ainoastaan sillä perusteella, että perussopimusten mukaiset edellytykset eivät täyty.

4. Edellä 41 ja 42 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa puheenjohtajakokous tekee päätöksen kahden kuukauden kuluessa.

49 artikla

Valiokuntien lausunnot

1. Jos valiokunta, johon asia alun perin lähetettiin, haluaa kuulla toisen valiokunnan kannan tai jos toinen valiokunta haluaa tuoda esille kantansa sen valiokunnan mietinnössä, johon asia alun perin lähetettiin, valiokunnat voivat pyytää puhemieheltä, että toinen niistä nimitetään 188 artiklan 3 kohdan mukaisesti asiasta vastaavaksi valiokunnaksi ja että toiselta pyydetään lausunto.

2. Kun kyseessä on 43 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lainsäädännöllinen asiakirja, lausunto koostuu valiokunnalle lähetettyyn tekstiin tehtävistä muutosehdotuksista, joihin voidaan tarvittaessa liittää lyhyet perustelut. Lausunnon valmistelija vastaa perusteluista, eikä niistä äänestetä. Lausunnon antava valiokunta voi tarvittaessa esittää lyhyen kirjallisen perustelun koko lausunnolle. Kun kyseessä on muu kuin lainsäädännöllinen teksti, lausunto koostuu ehdotuksista asiasta vastaavan valiokunnan päätöslauselmaesityksen osiksi. Asiasta vastaava valiokunta äänestää näistä muutosehdotuksista ja ehdotuksista. Lausunnossa käsitellään yksinomaan kysymyksiä, jotka kuuluvat lausunnon antavan valiokunnan vastuualueeseen.

3. Asiasta vastaava valiokunta asettaa määräajan, jonka kuluessa sen valiokunnan, jolta on pyydetty lausunto, on annettava lausuntonsa, jotta asiasta vastaava valiokunta ottaisi sen huomioon. Asiasta vastaava valiokunta tiedottaa viipymättä ilmoitettuun aikatauluun tulevista muutoksista valiokunnalle tai valiokunnille, jolta tai joilta on pyydetty lausunto. Asiasta vastaava valiokunta ei saa esittää lopullisia johtopäätöksiään ennen määräajan päättymistä.

4. Hyväksytyt lausunnot liitetään asiasta vastaavan valiokunnan mietintöön.

5. Ainoastaan asiasta vastaava valiokunta voi jättää tarkistuksia täysistunnon käsiteltäväksi.

6. Lausunnon antavan valiokunnan puheenjohtaja ja valmistelija kutsutaan osallistumaan neuvoa-antavasti asiasta vastaavan valiokunnan kokouksiin, joissa käsitellään näitä valiokuntia yhteisesti koskevia asioita.

50 artikla

Valiokuntien yhteistyömenettely

Kun puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi annetaan toimivaltakysymys 188 artiklan 2 kohdan tai 48 artiklan mukaisesti ja puheenjohtajakokous katsoo liitteen VII perusteella, että asia kuuluu lähes tasavertaisesti kahden tai useamman valiokunnan toimivaltaan tai että asian eri näkökohdat kuuluvat kahden tai useamman eri valiokunnan toimivaltaan, sovelletaan 49 artiklaa sekä seuraavia lisämääräyksiä:

— kyseiset valiokunnat sopivat aikataulusta yhdessä,

— kyseiset esittelijä ja valmistelijat pitävät toisensa ajan tasalla ja pyrkivät pääsemään sopimukseen teksteistä, jotka kukin esittää valiokunnalleen, ja kannoistaan tarkistuksiin,

— kyseiset puheenjohtajat, esittelijä ja valmistelijat määrittelevät yhdessä, mitkä tekstin osat kuuluvat niiden yksinomaiseen tai yhteiseen toimivaltaan, ja sopivat yhteistyönsä yksityiskohdista. Jos toimivallan jaossa ei päästä yhteisymmärrykseen, asia toimitetaan jonkin asianomaisen valiokunnan pyynnöstä puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi, joka voi ratkaista kysymyksen kunkin valiokunnan toimivallasta tai päättää, että sovelletaan 51 artiklan mukaista valiokuntien yhteiskokousmenettelyä; työjärjestyksen 188 artiklan 2 kohdan toista alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin,

— asiasta vastaava valiokunta hyväksyy yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan tarkistukset ilman äänestystä, kun ne koskevat asioita, jotka kuuluvat yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yksinomaiseen toimivaltaan. Jos asiasta vastaava valiokunta hylkää sellaisia asioita koskevat tarkistukset, jotka kuuluvat asiasta vastaavan valiokunnan ja yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yhteiseen toimivaltaan, yhteistyöhän osallistuva valiokunta voi jättää nämä tarkistukset suoraan täysistunnon käsiteltäväksi,

— jos ehdotusta käsitellään sovittelumenettelyssä, parlamentin valtuuskuntaan kuuluu myös kunkin yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan valmistelija.

Tässä artiklassa ei millään tavoin rajoiteta sen soveltamisalaa. Käsiteltäväksi hyväksytään myös pyynnöt, jotka koskevat valiokuntien yhteistyömenettelyn soveltamista 48 artiklan 1 kohdan ja 119 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisiin mietintöihin, jotka eivät liity lainsäädäntöön.

Kun tarkastellaan kansainvälisiä sopimuksia 90 artiklan mukaisesti, tässä artiklassa tarkoitettua valiokuntien yhteistyömenettelyä ei voida soveltaa 81 artiklan mukaisen hyväksyntämenettelyn yhteydessä.

Puheenjohtajakokouksen päätöstä soveltaa valiokuntien yhteistyömenettelyä sovelletaan kyseessä olevan menettelyn kaikissa vaiheissa.

”Asiasta vastaavan valiokunnan” asemaan liittyviä oikeuksia käyttää asian käsittelyä johtava valiokunta. Käyttäessään näitä oikeuksia sen on kunnioitettava yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan erikoisoikeuksia, etenkin noudatettava vilpittömän yhteistyön periaatetta aikataulun osalta ja kunnioitettava yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan oikeutta määrittää tarkistukset, jotka jätetään täysistunnon käsiteltäviksi sen yksinomaisen toimivallan alalla.

Jos asiasta vastaava valiokunta ei kunnioita yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan erikoisoikeuksia, asiasta vastaavan valiokunnan päätökset ovat silti päteviä, mutta yhteistyöhön osallistuva valiokunta voi jättää tarkistuksia suoraan täysistunnon käsiteltäväksi yksinomaisen toimivaltansa rajoissa.

51 artikla

Valiokuntien yhteiskokousmenettely

Jos 49 artiklan 1 kohdan ja 50 artiklan mukaiset ehdot täyttyvät ja puheenjohtajakokous on vakuuttunut, että asia on erittäin tärkeä, se voi päättää, että sovelletaan valiokuntien yhteiskokousmenettelyä ja yhteisäänestystä. Tässä tapauksessa esittelijät laativat yhteisen mietintöluonnoksen, jota kyseiset valiokunnat käsittelevät ja josta ne äänestävät yhteiskokouksessa, jonka rinnakkaispuheenjohtajina toimivat kyseisten valiokuntien puheenjohtajat. Kyseiset valiokunnat voivat perustaa valiokuntien välisiä työryhmiä valmistelemaan yhteiskokouksia ja äänestyksiä.

52 artikla

Mietinnön laatiminen

1. Esittelijä vastaa perustelujen laatimisesta, eikä niistä äänestetä. Perustelujen on kuitenkin oltava yhtäpitäviä hyväksytyn päätöslauselmaesityksen ja valiokunnan siihen mahdollisesti ehdottamien tarkistusten kanssa. Ellei näin ole, valiokunnan puheenjohtaja voi poistaa perustelut.

2. Mietinnössä ilmoitetaan siitä kokonaisuudessaan toimitetun äänestyksen tulos. Jos äänestyksen yhteydessä vähintään kolmannes läsnä olevista jäsenistä sitä pyytää, ilmoitetaan mietinnössä myös se, kuinka kukin jäsen äänesti.

3. Jos valiokunta ei ole yksimielinen, mietinnössä esitetään yhteenveto myös vähemmistöön jääneistä mielipiteistä. Vähemmistöön jääneet mielipiteet on tuotava julki äänestettäessä tekstistä kokonaisuudessaan, ja niistä voidaan mielipiteen esittäjien pyynnöstä laatia enintään 200 sanan pituinen kirjallinen selitys, joka liitetään perusteluihin. Näiden määräysten soveltamisesta mahdollisesti aiheutuvat erimielisyydet ratkaisee puheenjohtaja.

4. Valiokunta voi puheenjohtajistonsa ehdotuksesta asettaa määräajan, jonka kuluessa esittelijän on annettava mietintöluonnoksensa. Määräaikaa voidaan pidentää tai voidaan nimittää uusi esittelijä.

5. Määräajan päätyttyä valiokunta voi kehottaa puheenjohtajaansa pyytämään valiokunnan käsiteltäväksi annetun asian ottamista parlamentin jonkin seuraavan istunnon esityslistalle. Siinä tapauksessa asiasta voidaan keskustella täysistunnossa valiokunnan suullisen selvityksen perusteella.

LUKU 3

Ensimmäinen käsittely

Valiokuntavaihe

53 artikla

Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän säädösehdotuksen muuttaminen

1. Jos komissio ilmoittaa asiasta parlamentille tai asiasta vastaava valiokunta muuten saa tietoonsa, että komissio aikoo muuttaa ehdotustaan, asiasta vastaava valiokunta lykkää asian käsittelyä, kunnes se on saanut komissiolta uuden ehdotuksen tai komission tekemät muutokset.

2. Jos neuvosto muuttaa huomattavasti lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta, sovelletaan 59 artiklan määräyksiä.

54 artikla

Komission ja neuvoston kanta tarkistuksiin

1. Ennen kuin asiasta vastaava valiokunta toimittaa lopullisen äänestyksen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävästä säädösehdotuksesta, se pyytää komissiota ilmoittamaan kantansa kaikkiin valiokunnan hyväksymiin ehdotusta koskeviin tarkistuksiin ja neuvostoa esittämään näkemyksensä.

2. Jos komissio ei pysty ilmoittamaan kantaansa tai jos komissio ilmoittaa, että se ei ole valmis hyväksymään kaikkia valiokunnan hyväksymiä tarkistuksia, valiokunta voi lykätä lopullista äänestystä.

3. Tarvittaessa komission kanta sisällytetään mietintöön.

Täysistuntovaihe

55 artikla

Ensimmäisen käsittelyn päättäminen

1. Parlamentti käsittelee lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta asiasta vastaavan valiokunnan 45 artiklan mukaisesti laatiman mietinnön pohjalta.

2. Parlamentti äänestää ensin tarkistuksista ehdotukseen, joka on asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjana; sen jälkeen äänestetään mahdollisesti muutetusta ehdotuksesta, tarkistuksista luonnokseen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi ja lopuksi luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi kokonaisuudessaan; luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi sisältää ainoastaan lausuman siitä, hyväksyykö vai hylkääkö parlamentti lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän säädösehdotuksen vai esittääkö parlamentti siihen tarkistuksia, sekä menettelyä koskevat pyynnöt. Ensimmäinen käsittely päättyy, jos luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi hyväksytään. Jos parlamentti ei hyväksy lainsäädäntöpäätöslauselmaa, ehdotus palautetaan asiasta vastaavaan valiokuntaan. Lainsäädäntömenettelyssä käsiteltäväksi jätettävän mietinnön on oltava 37, 43 ja 45 artiklan mukainen. Jos valiokunta jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, joka ei liity lainsäädäntöön, tämä on tehtävä 48 tai 188 artiklassa tarkoitetun erityisen, asioiden lähettämistä valiokuntaan koskevan menettelyn mukaisesti.

3. Puhemies toimittaa neuvostolle ja komissiolle parlamentin kantana ehdotuksen parlamentin hyväksymässä muodossa sekä siihen liittyvän päätöslauselman.

56 artikla

Komission ehdotuksen hylkääminen

1. Jos komission ehdotus ei saa puolelleen enemmistöä annetuista äänistä tai jos on hyväksytty esitys ehdotuksen hylkäämisestä, jonka voi jättää käsiteltäväksi asiasta vastaava valiokunta tai vähintään 40 jäsentä, puhemies pyytää, ennen kuin parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, komissiota peruuttamaan ehdotuksensa.

2. Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa menettelyn päättyneen ja ilmoittaa tästä neuvostolle.

3. Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan äänestämättä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, jollei siitä äänestetä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan, esittelijän, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen ehdotuksesta. Jos asia palautetaan valiokuntakäsittelyyn, asiasta vastaava valiokunta päättää noudatettavasta menettelystä ja antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta. Kun asia on palautettu valiokuntakäsittelyyn 3 kohdan nojalla, asian käsittelyä johtavan valiokunnan on, ennen kuin se päättää noudatettavasta menettelystä, annettava 50 artiklan mukaisen yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan määrittää, mitkä tarkistukset kuuluvat sen yksinomaiseen toimivaltaan, etenkin tarkistukset, jotka on jätettävä uudestaan täysistunnon käsiteltäviksi. Tämän artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti vahvistettua määräaikaa sovelletaan asiasta vastaavan valiokunnan parlamentille antamaan suulliseen tai kirjalliseen selvitykseen. Se ei vaikuta menettelyn jatkamiseen sopivimman hetken määrittämiseen täysistunnossa.

4. Jos asiasta vastaava valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, se pyytää asian palauttamista valiokuntakäsittelyyn 175 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Parlamentti voi tarvittaessa asettaa uuden määräajan 175 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Jos valiokunnan pyyntöä ei hyväksytä, parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi.

57 artikla

Tarkistusten hyväksyminen komission ehdotukseen

1. Kun komission ehdotus hyväksytään kokonaisuudessaan siihen tehdyin tarkistuksin, äänestystä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi lykätään, kunnes komissio on ilmaissut kantansa jokaiseen parlamentin tarkistukseen. Jos komissiolla ei ole mahdollisuutta ilmaista kantaansa parlamentin äänestettyä sen ehdotuksesta, komissio ilmoittaa puhemiehelle tai asiasta vastaavalle valiokunnalle ajankohdan, jolloin se voi ilmaista kantansa, ja ehdotus otetaan komission ilmoittamaa ajankohtaa seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen.

2. Jos komissio ilmoittaa, ettei se aio hyväksyä kaikkia parlamentin tarkistuksia, asiasta vastaavan valiokunnan esittelijä tai hänen ollessaan estynyt kyseisen valiokunnan puheenjohtaja tekee parlamentille virallisen ehdotuksen siitä, äänestetäänkö luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. Ennen tämän ehdotuksen antamista esittelijä tai asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi pyytää puhemiestä keskeyttämään asian käsittelyn. Jos parlamentti päättää lykätä äänestystä, asia katsotaan palautetuksi asiasta vastaavaan valiokuntaan uudelleenkäsittelyä varten. Tässä tapauksessa asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka voi olla enintään kaksi kuukautta. Jos asiasta vastaava valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, sovelletaan 56 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä. Tässä vaiheessa otetaan käsiteltäväksi ainoastaan asiasta vastaavan valiokunnan esittämät tarkistukset, joilla pyritään yhteisymmärrykseen komission kanssa.

3. Tämän artiklan 2 kohdan soveltaminen ei sulje pois muiden jäsenten 175 artiklan mukaisesti käsiteltäväksi jättämää pyyntöä asian palauttamisesta valiokuntakäsittelyyn. Jos asia palautetaan valiokuntaan 2 kohdan mukaisesti, asiasta vastaavan valiokunnan on kyseisten määräysten mukaan ensisijaisesti annettava asiasta selvitys asetetussa määräajassa ja tarvittaessa jätettävä käsiteltäväksi tarkistuksia, joilla pyritään yhteisymmärrykseen komission kanssa. Sen ei kuitenkaan tarvitse käsitellä uudestaan kaikkia parlamentin hyväksymiä säännöksiä. Valiokuntakäsittelyyn palauttamisen lykkäävän vaikutuksen vuoksi valiokunnalla on suurempi toimintavapaus, ja se voi yhteisymmärryksen saavuttamiseksi ehdottaa täysistunnon hyväksymien säännösten käsittelemistä uudelleen. Koska tällöin otetaan käsiteltäväksi vain valiokunnan tarkistukset, joilla pyritään yhteisymmärrykseen, parlamentin suvereeniuden säilyttämiseksi on 2 kohdan mukaisessa selvityksessä selvästi ilmaistava, mitkä jo hyväksytyistä säännöksistä raukeavat, jos ehdotetut tarkistukset hyväksytään.

Seurantamenettely

58 artikla

Parlamentin kannan seuranta

1. Parlamentin vahvistettua komission ehdotusta koskevan kantansa asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä valvovat ehdotuksen käsittelyä menettelyn eri vaiheissa, kunnes neuvosto hyväksyy ehdotuksen, erityisesti varmistaakseen, että neuvosto ja komissio noudattavat parlamentille antamiaan sitoumuksia parlamentin hyväksymän kannan suhteen.

2. Asiasta vastaava valiokunta voi kutsua komission ja neuvoston keskustelemaan asiasta valiokunnan kanssa.

3. Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo tarpeelliseksi, se voi missä tahansa seurantamenettelyn vaiheessa jättää käsiteltäväksi tämän artiklan mukaisen päätöslauselmaesityksen, jossa parlamentille suositellaan, että se — pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksensa, tai — pyytää komissiota tai neuvostoa antamaan asian uudelleen parlamentin käsiteltäväksi 59 artiklan mukaisesti tai pyytää komissiota esittämään uuden ehdotuksen, tai — päättää muista aiheellisiksi katsomistaan toimista. Tämä päätöslauselmaesitys otetaan valiokunnan päätöstä seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen.

59 artikla

Asian antaminen uudelleen parlamentin käsiteltäväksi

Tavallinen lainsäätämisjärjestys

1. Asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä puhemies pyytää komissiota antamaan ehdotuksensa uudelleen parlamentin käsiteltäväksi, — jos komissio peruuttaa alkuperäisen ehdotuksensa korvatakseen sen toisella ehdotuksella parlamentin esitettyä kantansa, jollei tätä tehdä parlamentin kannan huomioon ottamiseksi, tai — jos komissio muuttaa tai aikoo muuttaa huomattavasti alkuperäistä ehdotustaan, jollei tätä tehdä parlamentin kannan huomioon ottamiseksi, tai — jos ehdotuksessa käsitellyn ongelman luonne on muuttunut merkittävästi ajan myötä tai olosuhteiden muututtua, tai — jos parlamentin vahvistettua kantansa on pidetty uudet Euroopan parlamentin vaalit ja jos puheenjohtajakokous pitää sitä suotavana.

2. Parlamentti pyytää asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä neuvostoa lähettämään komission Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan mukaisesti antaman ehdotuksen uudelleen parlamentin käsiteltäväksi, jos neuvosto aikoo muuttaa ehdotuksen oikeusperustaa siten, ettei tavallista lainsäätämisjärjestystä enää sovelleta.

Muut menettelyt

3. Asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä puhemies kehottaa neuvostoa kuulemaan parlamenttia uudelleen 1 kohdassa esitetyissä olosuhteissa ja samoin ehdoin sekä silloin, kun neuvosto muuttaa tai aikoo muuttaa huomattavasti alkuperäistä ehdotusta, josta parlamentti on antanut lausunnon, jollei tätä tehdä parlamentin tarkistusten sisällyttämiseksi ehdotukseen.

4. Puhemies pyytää myös, että lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädösehdotus annetaan uudelleen parlamentin käsiteltäväksi tämän artiklan määräysten perusteella, jos parlamentti poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen ehdotuksesta niin päättää.

60 artikla

Poistettu

LUKU 4

Toinen käsittely

Valiokuntavaihe

61 artikla

Neuvoston kannan ilmoittaminen

1. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklassa tarkoitettu neuvoston kannan ilmoittaminen toteutuu, kun puhemies antaa neuvoston kannan tiedoksi täysistunnossa. Puhemies antaa ilmoituksen sen jälkeen, kun hän on saanut Euroopan unionin virallisille kielille asianmukaisesti käännetyt asiakirjat, joissa ilmaistaan neuvoston kanta, kaikki lausumat, jotka on merkitty neuvoston sen istunnon pöytäkirjaan, jossa sen kanta vahvistettiin, perusteet, jotka ovat johtaneet neuvoston kannan vahvistamiseen, sekä komission kanta. Puhemies antaa ilmoituksen kyseisten asiakirjojen vastaanottoa seuraavan istuntojakson aikana. Ennen ilmoituksen antamista puhemies varmistaa yhdessä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan ja/tai esittelijän kanssa, että hänen vastaanottamansa asiakirja todella on neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta ja että kyseeseen ei tule yksikään 59 artiklassa tarkoitetuista tilanteista. Muussa tapauksessa puhemies ratkaisee asian yhdessä asiasta vastaavan valiokunnan sekä mahdollisuuksien mukaan yhteisymmärryksessä neuvoston kanssa.

2. Luettelo näistä ilmoituksista sekä asiasta vastaavan valiokunnan nimi julkaistaan istunnon pöytäkirjassa.

62 artikla

Määräaikojen pidentäminen

1. Puhemies pidentää määräaikoja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 14 kohdan mukaisesti toiseen käsittelyyn varattujen määräaikojen osalta asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan tai esittelijän pyynnöstä ja sovitteluun varattujen määräaikojen osalta parlamentin sovittelukomiteavaltuuskunnan pyynnöstä.

2. Puhemies ilmoittaa parlamentille parlamentin tai neuvoston aloitteesta tehdyistä, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 14 kohdan mukaisista määräaikojen pidennyksistä.

63 artikla

Asiasta vastaavaan valiokuntaan lähettäminen ja käsittely valiokunnassa

1. Neuvoston kanta katsotaan ilman eri toimenpiteitä lähetetyksi asiasta vastaavaan valiokuntaan sekä valiokuntiin, joilta on pyydetty siitä lausunto ensimmäisessä käsittelyssä, päivänä, jona se on ilmoitettu parlamentille 61 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2. Neuvoston kanta otetaan ensimmäisenä kohtana sen ilmoittamista seuraavan asiasta vastaavan valiokunnan ensimmäisen kokouksen esityslistalle. Neuvosto voidaan kutsua esittelemään kantansa.

3. Jollei toisin päätetä, toisen käsittelyn esittelijä on sama kuin ensimmäisen käsittelyn esittelijä.

4. Parlamentin toista käsittelyä koskevia 66 artiklan 2, 3 ja 5 kohdan määräyksiä sovelletaan asiasta vastaavan valiokunnan käsittelyyn; ainoastaan kyseisen valiokunnan jäsenet tai pysyvät varajäsenet saavat jättää käsiteltäväksi hylkäämisehdotuksia tai tarkistuksia. Valiokunta tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä.

5. Ennen äänestystä valiokunta voi pyytää puheenjohtajaa ja esittelijää keskustelemaan valiokunnassa esitetyistä tarkistuksista neuvoston puheenjohtajan tai hänen edustajansa kanssa ja asiasta vastaavan komission jäsenen läsnä ollessa. Esittelijä voi jättää käsiteltäväksi kompromissitarkistuksia keskustelun päätteeksi.

6. Asiasta vastaava valiokunta antaa suosituksen toiseen käsittelyyn, jossa se esittää neuvoston vahvistaman kannan hyväksymistä, tarkistamista tai hylkäämistä. Suositus sisältää ehdotetun päätöksen lyhyet perustelut.

Täysistuntovaihe

64 artikla

Toisen käsittelyn päättäminen

1. Neuvoston kanta sekä asiasta vastaavan valiokunnan mahdollinen suositus toiseen käsittelyyn otetaan ilman eri toimenpiteitä sen istuntojakson esityslistaluonnokseen, jonka keskiviikko on ennen ja lähimpänä kolmen kuukauden tai, jos määräaikaa on pidennetty 62 artiklan mukaisesti, neljän kuukauden ajanjakson päättymistä, jollei asiaa ole jo käsitelty aiemman istuntojakson aikana. Koska parlamentin valiokuntien antamat suositukset toiseen käsittelyyn rinnastetaan perusteluihin, joissa valiokunta selvittää kantaansa neuvoston kantaan, niistä ei äänestetä.

2. Toinen käsittely päättyy, kun parlamentti hyväksyy tai hylkää neuvoston kannan tai tarkistaa sitä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan määräysten mukaisesti ja asetetussa määräajassa.

65 artikla

Neuvoston kannan hylkääminen

1. Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi puhemiehen asettamassa määräajassa jättää kirjallisena käsiteltäväksi ehdotuksen neuvoston kannan hylkäämiseksi. Ehdotuksen hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten enemmistö. Ehdotuksesta neuvoston kannan hylkäämiseksi äänestetään ennen mahdollisia tarkistuksia.

2. Vaikka parlamentti ei tässä äänestyksessä hyväksy ehdotusta neuvoston kannan hylkäämiseksi, se voi esittelijän suosituksesta tarkistuksista äänestettyään ja kuultuaan komission kannan 66 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsitellä uutta hylkäämisehdotusta.

3. Jos neuvoston kanta hylätään, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että lainsäädäntömenettely on päättynyt.

66 artikla

Tarkistukset neuvoston kantaan

1. Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää täysistunnon käsiteltäväksi tarkistuksia neuvoston kantaan.

2. Tarkistus neuvoston kantaan otetaan käsiteltäväksi ainoastaan, jos se on 156 ja 157 artiklan määräysten mukainen ja jos sillä a) pyritään joko kokonaan tai osittain palauttamaan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymä kanta; tai b) pyritään yhteisymmärrykseen neuvoston ja parlamentin vä