(8)

Haavoittuvuuksia koskevassa EJRK:n arvioinnissa korostetaan Islannin osalta seuraavia seikkoja: a. Muihin maihin verrattuna kotitalouksien velkaantuneisuus on korkealla tasolla suhteessa kotitalouksien käytettävissä oleviin tuloihin, vaikka suhdeluku on aikaisempien vuosien tasosta laskenut huomattavasti. Hyvin velkaantuneet kotitaloudet ovat tyypillisesti keskimääräistä haavoittuvaisempia talouden ja rahoituksen epäsuotuisille olosuhteille tai asuinkiinteistömarkkinoiden epäsuotuisalle kehitykselle; niiden velanhoitokyky saattaa heikentyä ja ne saattavat supistaa kulutustaan tällaisten olosuhteiden tai tällaisen kehityksen seurauksena. Kiinteäkorkoisten lainojen yleisyyden johdosta velkaantuneet kotitaloudet ovat kuitenkin vähemmän haavoittuvaisia korkojen nousuille. b. Kotitalouksien velkojen rakenteen osalta kuluttajahintaindeksiin (12) sidotut lainat ovat historiallisesti olleet Islannissa yleisiä, ja nämä lainat saattavat aiheuttaa riskejä hyvin velkaantuneille kotitalouksille. Vaikka kuluttajahintaindeksien osuus uusista lainoista on pienentynyt, tällaisten lainojen osuus koko lainakannasta on kuitenkin suuri. Lisäksi kuluttajahintaindekseihin sidotuissa lainoissa on usein negatiivinen lyhennysjärjestely takaisinmaksukauden alussa, inflaation tasosta riippuen, mikä voi johtaa velkataakan kasvuun. Tällaiset lainat voivat joko lieventää tai lisätä kotitalouksien haavoittuvuutta. Korkean inflaation tapauksessa vaikutukset kotitalouksien velanhoitokykyyn ovat lievempiä lyhyellä aikavälillä, sillä kuluttajahintaindeksiin sidotut lainat tasoittavat velanhoitokustannusten tasoa, kun taas kuukausittaiset lyhennykset nousevat jyrkemmin lyhyellä aikavälillä sellaisten lainojen osalta, jotka eivät ole sidottuja kuluttajahintaindeksiin. Kuitenkin pitkällä aikavälillä sellaisten kotitalouksien, joilla on kuluttajahintaindeksiin sidottuja lainoja, on mahdollisesti supistettava kulutustaan pitkällä aikavälillä, sillä taloudellisen taantuman ja kasvavan inflaation tilanteessa inflaatio ei syö tällaisten velkojen arvoa. Korkean velkaantuneisuuden osasyynä ovat indeksoidut annuiteettiasuntolainat jopa 40 vuoden juoksuajalla, joiden ansioista matalatuloiset lainanottajat voivat lainata suurempia lainamääriä kohtuullisilla lainanhoitomenoilla. Kuitenkin viimeisten kymmenen vuoden aikana inflaatio on ollut lähellä Islannin keskuspankin tavoitetasoa, ja näin ollen indeksoimattomien lainojen osuus on kasvanut. c. Asuntolainat ovat kasvaneet maltillisesti viime vuosina ja yleisesti ottaen luotonannon ehdot vaikuttavat terveiltä. Kuitenkin jos katsotaan velan ja tulojen suhteen (DTI) jakautumista tällaisia lainoja ottaneissa kotitalouksissa, huomattava osa kotitalouksista saattaa olla haavoittuvainen epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. Vaikka haavoittuvuudet Islannin asuinkiinteistömarkkinoilla kasvavat, islantilaiset luottolaitokset vaikuttavat kestäviltä. Kansalliset viranomaiset ovat suorittaneet stressitestejä islannin kolmessa suurimmassa luottolaitoksessa; nämä stressitestit sisälsivät skenaarioita, joissa asuntojen hinnat putoavat jyrkästi ja kokonaistalouteen kohdistuu samanaikaisesti vakavia negatiivisia sokkeja, ja tulokset osoittavat, että nämä pankit todennäköisesti kestäisivät tällaisia sokkeja. d. Lisäksi asuntojen hintojen yliarvostus antaa aihetta jonkinasteiseen huoleen. Asuntojen hintojen nousu on maltillistunut viimeisten vuosineljännesten aikana; maltillistumista edelsi kahdeksan vuoden jatkuva nousu. Asuntojen hintojen nousu on keskipitkällä aikavälillä ollut kansainvälisesti katsottuna nopeaa. Koska asunnon omistamista kuvaava suhdeluku on korkea Islannissa, asuntojen hintojen lasku voisi johtaa negatiiviseen varallisuuteen joidenkin kotitalouksien osalta. Kuitenkin odotuksena on, että välittömät luottotappiot kiinteistövakuudellisista lainoista olisivat hallittavissa, koska kotitalouksien kiinteistövakuudellisten lainojen luototusasteet (LTV) ovat melko matalia. e. Epäsuotuisat taloudelliset olosuhteet ja rahoituksen ehdot tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteinen kehitys voivat johtaa rahoitusvakauteen liittyvien välittömien ja välillisten riskien realisoitumiseen, kun otetaan edellä mainitut haavoittuvuustekijät huomioon. Islannin pankkijärjestelmään kohdistuvat potentiaaliset välittömät riskit liittyvät mahdollisiin tappioihin lainojen takaisinmaksun laiminlyönneistä tilanteissa, joissa lainojen myöntämisen aikaan on mahdollisesti vallinnut asuntojen hintojen yliarvostus, sekä kilpailupaineisiin, jotka saattavat johtaa luotonannon ehtojen löyhentymiseen. Asuntojen hintojen merkittävä lasku voi myös vaikuttaa kielteisesti joidenkin kotitalouksien varallisuuteen tai kääntää niiden varallisuuden negatiiviseksi. Jos esimerkiksi työttömyys lisääntyy ja/tai kotitalouksien tulojen kasvu hidastuu, lainojen hoito voi joidenkin kotitalouksien kohdalla muodostua haasteeksi. Tähän liittyvät kotitalouksien tuloihin ja varallisuuteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset voivat vahvistaa alun perin syntynyttä häiriötilannetta, jos kotitalouksien on supistettava kulutusta kyetäkseen hoitamaan asuntolainansa. Tämä voisi johtaa seurannaisvaikutuksiin sekä luottolaitoksiin ja rahoitusjärjestelmään kohdistuvien riskien kasvuun. f. EJRK panee merkille, että Islannissa on käytössä erilaisia välineitä, joiden tarkoituksena on varmistaa luottolaitosten ja lainanottajien kestävyys. Tällaisia välineitä ovat luototusasteiden (LTV) limiitit, lainanottajien tuloihin liitetyt luottokelpoisuuden arvioinnit ja pääomapuskurit. Vastasyklinen pääomapuskurin ja järjestelmäriskipuskurin odotetaan vahvistavan luottolaitosten kykyä kestää yksityissektorin velkaantuneisuudesta johtuvia haavoittuvuuksia. Kuitenkin on syytä kiinnittää huomiota myös pankkisektorin ulkopuolisiin luotonantajiin (eli eläkerahastoihin ja valtion omistamaan asuntorahoitusrahastoon), joiden rooli asuntomarkkinoilla on muihin maihin verrattuna suuri Islannissa. Luototusastesäännöt (LTV) otettiin käyttöön rahoitussyklin nousuvaiheessa lainanottajien kestävyyden vahvistamiseksi, luotonannon ehtojen heikentymisen estämiseksi sekä luotonannon liiallisen kasvun ja asuntojen hintojen liiallisen nousun rajoittamiseksi. Koska luototusastesääntöjä (LTV) sovelletaan kaikkiin luotonantajiin, ei ole mahdollista kiertää sääntelyä siirtymällä sektorista toiseen. Sovellettavat mikrotason vakavaraisuusvaatimukset edellyttävät luottokelpoisuuden arviointia aina, kun lainanottaja pyytää uutta lainaa. Sääntelyn kiertämisen välttämiseksi kaikkia tulevia lainanottajaperusteisia toimia olisi näin ollen sovellettava kaikkiin lainanottajiin. g. Nykyisten poliittisten toimenpiteiden arvioidaan olevan osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä lieventämään todettuja asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksiin liittyviä järjestelmäriskejä. Erityisesti saattaa olla, että tällä hetkellä sovellettavissa makrovakaustoimissa ei riittävästi huomioida kotitalouksien korkeaa velkaantuneisuutta. Vaikka velkaantuneisuus on saattanut vähentyä aggregoidulla tasolla, jäljellä on vielä paikoittain riskejä liittyen hyvin velkaantuneisiin kotitalouksiin. EJRK tunnustaa toimet joihin on ryhdytty asuinkiinteistöjen seurannan osalta, mutta katsoo, että saattaa olla tarpeen ryhtyä lisätoimiin sellaisiin kotitalouksiin liittyen, joilla on paljon velkaa suhteessa tuloihin (DTI). Islanti voisi ehkäisevänä toimenpiteenä harkita tuloperusteisia toimia koskevan nimenomaisen ohjeistuksen käyttöönottoa, joko suositusten muodossa tai oikeudellisesti sitovien lainaottajaperusteisten toimien muodossa. Jos asuntojen hintojen vahva nousu jatkuu, tuloperusteiset toimet voivat olla avuksi kotitalouksien liiallisen velkaantumisen estämisessä. Erityisesti ottaen huomioon, että asuntojen hintojen nousu on saattanut heikentää luototussuhteen limiittien tehokkuutta, tällaiset toimet saattavat olla asianmukaisia.