Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 1279/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, avun toimittamisesta uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle niiden talouden uudistamiseksi ja elvyttämiseksi



Virallinen lehti nro L 165 , 04/07/1996 s. 0001 - 0011



NEUVOSTON ASETUS (EURATOM, EY) N:o 1279/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, avun toimittamisesta uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle niiden talouden uudistamiseksi ja elvyttämiseksi EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 203 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1), sekä katsoo, että Dublinissa ja Roomassa vuonna 1990 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kokousten mukaisesti yhteisö hyväksyi teknistä apua koskevan ohjelman entisen Sosialistisen neuvostotasavaltojen liiton talouden uudistamiseksi ja elvyttämiseksi, teknisen avun toimittamisesta entisen Neuvostoliiton valtioille ja Mongolialle niiden talouden uudistamiseksi ja elvyttämiseksi 19 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, ETY) N:o 2053/93 (2) vahvistetaan tämän teknisen avun toimittamisen edellytykset ja säädetään tästä toiminnasta 1 päivästä tammikuuta 1993 alkaen 31 päivään joulukuuta 1995, mainittu apu on täysin tehokasta vasta, kun kehitys kulkee kohti vapaita ja avoimia demokraattisia järjestelmiä, joissa kunnioitetaan ihmisoikeuksia, ja kohti markkinatalouden järjestelmiä, mainittu apu on jo merkittävästi vaikuttanut uudistuksiin uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa, ja lisää apua tarvitaan uudistusten jatkumisen varmistamiseksi, joten on tarpeen jatkaa tätä toimintaa, tähän asetukseen sisältyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen 2 kohdassa tarkoitettu ohjelman koko keston kattava rahoitusohje ilman, että sillä olisi vaikutusta perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan, tällaisen avun toteuttamisella olisi voitava luoda suotuisat olosuhteet yksityisille investoinneille, olisi vahvistettava tämän avun ensisijaiset kohteet, yhteisöjen apu on vielä tehokkaampaa, jos se voidaan toteuttaa hajautetusti kussakin osallistujamaassa, olisi edistettävä talousuudistusta ja rakennemuutosta edistävien taloudellisten yhteyksien ja kaupankäynnin kehittämistä valtioiden välillä, uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian taloudellisen muutoksen nykyisessä vaiheessa on kiireellisimpien tarpeiden tyydyttämiseksi asianmukaisesti tarpeen sallia käyttää rajoitettu määrä taloudellisesta avusta pienimuotoisiin infrastruktuurihankkeisiin raja-alueyhteistyön yhteydessä, pienten ja keskisuurten yritysten kehittäminen on etusijalla kaikissa uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa, ja tämän vuoksi on aiheellista osoittaa pääomarahoitusta sellaisille yhtiöille, työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua olisi edistettävä, ympäristönsuojelunäkökohtien sisällyttämisellä avustusohjelmaan taattaisiin taloudellisten uudistusten pitkän ajan kestävyys, Roomassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti lisäksi olevan tärkeää, että komissio tehokkaasti sovittaa yhteen yhteisön ja sen jäsenvaltioiden itsenäistä toimintaa entisessä Sosialististen neuvostotasavaltojen liitossa, on suotavaa, että yhteisön apua toteutettaessa komissiota avustaa jäsenvaltioiden edustajista muodostuva komitea, käynnissä olevan talousuudistuksen ja rekennemuutoksen vaatimukset ja kyseisen ohjelman tehokas hallinto edellyttävät monivuotista lähestymistapaa, talouden uudistamiseksi ja elvyttämiseksi annettava apu voi edellyttää erityisasiantuntemusta, jota on saatavilla erityisesti Phare-ohjelmaan kuuluvissa maissa ja eräissä muissa valtioissa, tarjouskilpailumenettelyissä on tarkasti noudatettava 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (3), jäljempänä `varainhoitoasetus`, säännöksiä, on taattava mahdollisimman laaja osallistuminen yhtäläisin ehdoin hankkeita, urakoita ja palveluja koskeviin tarjouskilpailuihin, komission on varmistettava tarpeellinen avoimuus ja täsmällisyys valintaperusteiden soveltamisessa, on varmistettava todellinen kilpailu niiden yritysten, yhteisöjen ja laitosten välillä, jotka ovat kiinnostuneet osallistumaan ohjelman avulla rahoitettaviin hankkeisiin, tämän vuoksi hankkeista on annettava kaikkea mahdollista tietoa, käyttäen tarvittaessa uudenaikaisimpia tietoliikennevälineitä sen varmistamiseksi, että kaikki mahdollisesti kiinnostuneet yritykset, yhteisöt tai laitokset voivat ilmaista halunsa tulla otetuksi huomioon tarjouskilpailussa, komission on valintamenettelyssään pyrittävä monipuolisuuteen yritysten, yhteisöjen ja laitosten kesken, avun jatkuvalla toimittamisella myötävaikutetaan yhteisön tavoitteiden saavuttamiseen erityisesti kumppanuus- ja yhteistyösopimusten yhteydessä, ja perustamissopimuksissa ei ole muita määräyksiä tämän asetuksen hyväksymiseksi tarvittavasta toimivallasta kuin EY:n perustamissopimuksen 235 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 203 artiklan määräykset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Yhteisö toteuttaa avustusohjelman liitteessä I lueteltujen ohjelmaan osallistuvien valtioiden, jäljempänä `osallistujavaltiot`, talouden uudistamiseksi ja elvyttämiseksi 1 päivästä tammikuuta 1996 alkaen 31 päivään joulukuuta 1999 tässä asetuksessa säädettyjen perusteiden mukaan. 2. Apu keskitetään aloille ja tarvittaessa tietyille maantieteellisille alueille, joilla osallistujamaat ovat jo toteuttaneet konkreettisia toimenpiteitä tervehdyttämisen edistämiseksi ja joille ne voivat esittää aikataulun. Avun toteuttamista koskevat perusteet annetaan liitteessä IV, jota voidaan tarvittaessa muuttaa 8 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 2 artikla Tämän ohjelman toteuttamisen edellyttämä rahoitusohjeen mukainen määräraha vuosiksi 1996-1999 on 2 224 miljoonaa ecua. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 3 artikla 1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettu ohjelma on pääasiassa osallistujavaltioissa käynnissä olevan talousuudistuksen tukemiseksi annettavaa teknistä apua toimissa, joilla pyritään aikaansaamaan markkinatalouteen siirtyminen ja vahvistamaan demokratiaa. Tapauskohtaisesti ja 8 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti se kattaa myös teknisen avun täytäntöönpanemisen tukemiseksi tarvittavien välineiden kohtuulliset kustannukset. Erityistapauksissa, kuten ydinturvallisuutta koskevissa ohjelmissa, määrärahoihin voidaan sisällyttää huomattava välineiden rahoitukseen tarkoitettu osuus. Yhteisö maksaa hankkeen kustannukset paikallisessa valuutassa vain siltä osin kuin se on ehdottomasti tarpeen. 2. Tapauskohtaisesti ja 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti apu voi koskea pienimuotoisia infrastruktuurihankkeita 10 kohdassa tarkoitettujen rajanylitykseen liittyvien järjestelyjen yhteydessä. 3. Ohjelmalla edistetään teollisuuden yhteistyötä ja tuetaan yhteisyritysten perustamista rahoittamalla pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdistuvia pääomasijoituksia. 4. Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuun toimintaan kohdistettava määräraha saa olla enintään 10 prosenttia Itsenäisten valtioiden yhteisön teknillisen avun (Tacis) vuotuisesta budjetista. 5. Tuki kattaa myös toimien valmistelusta, täytäntöönpanemisesta, seurannasta, tilintarkastuksesta ja toteutuksen arvioinnista sekä tiedotuksesta aiheutuvat kulut. 6. Tuki keskitetään erityisesti liitteessä II tarkoitetuille tavoitealoille ottaen huomioon edunsaajien muuttuvat tarpeet. Erityisesti korostetaan ydinturvallisuutta koskevia kysymyksiä. 7. Ohjelmia suunniteltaessa ja täytäntöönpantaessa on kiinnitettävä asianmukaista huomiota - naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen tuensaajamaissa, - ympäristönäkökohtiin. 8. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavat toimet valitaan ottaen huomioon muun muassa tuensaajien toivomukset ja arvioimalla niiden tehokkuus niiden tavoitteiden saavuttamisessa, joihin yhteisön tuella pyritään. 9. Tuki pannaan täytäntöön mahdollisimman hajautetusti. Tämän vuoksi yhteisön tuen lopullisten saajien on oltava tiiviisti mukana hankkeiden valmistelussa ja toteutuksessa, ja kun osallistujamaiden kansalliset viranomaiset ovat sopineet alkohtaisista politiikoista ja strategioista sekä maantieteellisistä painopistealueista, tuettavien toimenpiteiden määrittely ja valmistelu on suoritettava suoraan paikallisella tasolla aina, kun se on mahdollista. Toteutetaan komission ja jäsenvaltioiden välinen säännöllinen yhteensovittaminen, johon kuuluu paikalla tapahtuva osallistujavaltioiden kanssa olevien yhteyksien yhteensovittaminen sekä ohjelman määrittely- että täytäntöönpanovaiheessa. 10. Tukea voidaan antaa valtioiden välisen, alueiden välisen ja raja-alueilla tapahtuvan yhteistyön edistämiseen tarkoitettuihin toimenpiteisiin. Erityistä huomiota kiinnitetään uusien itsenäisten valtioiden ja unionin sekä uusien itsenäisten valtioiden ja Keski-Euroopan välisten rajojen rajanylitysjärjestelyihin sekä unionin ja Phare-maiden välillä kyseisellä alalla toteutettuihin toimiin verrattaviin toimenpiteisiin Suomen ja Venäjän välisellä rajalla. Lisäksi kiinnitetään erityistä huomiota uusien itsenäisten valtioiden ja unionin sekä uusien itsenäisten valtioiden ja Keski-Euroopan väliseen laajojen maantieteellisten alueiden tason yhteistyöhön. 11. Jos jokin olennainen edellytys tuen muodossa toteutettavan yhteistyön jatkamiselle puuttuu, erityisesti, jos demokratian periaatteita ja ihmisoikeuksia loukataan, neuvosto voi komission ehdotuksesta määräenemmistöllä päättää asianmukaisista osallistujamaalle annettavaa tukea koskevista toimenpiteistä. 4 artikla 1. Yhteisön tuki myönnetään avustuksena, joka annetaan erinä hankkeiden edistyessä. 2. Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa sopimuksissa on selvästi määrättävä komission ja tilintarkastustuomioistuimen tarvittaessa paikalla suorittamasta valvonnasta. 5 artikla 1. Kutakin osallistujamaata varten laaditaan nelivuotiset tavoiteohjelmat 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Näissä ohjelmissa määritellään yhteisön tuen keskeisimmät tavoitteet ja yleislinjat 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuilla tavoitealoilla, ja ne voivat sisältää taloudellisia arviointeja. Niitä voidaan tarkistaa samaa menettelyä noudattaen soveltamisjaksonsa aikana. Ennen tavoiteohjelmien laatimista komissio keskustelee 8 artiklassa tarkoitetun komitean kanssa osallistujamaiden kanssa määritellyistä tärkeimmistä kohteista. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tavoiteohjelmiin perustuvat toimintaohjelmat hyväksytään vuosittain 6 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Näissä toimintaohjelmissa on oltava luettelo tärkeimmistä 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuilla tavoitealoilla rahoitetuista hankkeista. Ohjelmien sisältö on määriteltävä yksityiskohtaisesti, jotta jäsenvaltiot saavat ne asiaan kuuluvat tiedot, joiden perusteella 8 artiklassa tarkoitettu komitea voi antaa lausuntonsa. 6 artikla 1. Komissio panee toimet täytäntöön 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimintaohjelmien ja varainhoitoasetuksen IX osaston sekä tämän asetuksen 7 artiklan mukaisesti. 2. Hankinta- ja urakkasopimukset tehdään avoimen tarjouskilpailun jälkeen paitsi varainhoitoasetuksen 116 artiklassa säädetyissä tapauksissa. Varainhoitoasetuksen 114 artiklan mukaisesti hankintasopimusten tekemiseksi järjestetyissä avoimissa tarjouskilpailuissa määräajan tarjouksen tekemiseen on oltava vähintään 52 päivää siitä päivästä, jona ilmoitus on toimitettu Euroopan yhteisöjen viralliseen lehteen. Palvelusopimukset tehdään pääsääntöisesti rajoitetun tarjouskilpailun jälkeen ja suorilla sopimuksilla enintään 200 000 ecun arvoisten liiketoimien osalta. Tarjouskilpailuihin ja sopimuksiin osallistuminen on avoinna samoin ehdoin kaikille jäsenvaltioiden ja osallistujavaltioiden luonnollisille ja oikeushenkilöille. Komissio voi tapauskohtaisesti sallia Phare-ohjelmaan osallistuvien maiden ja eräissä tapauksissa Välimeren maiden, joihin on perinteiset taloudelliset, kaupalliset tai maantieteelliset yhteydet, luonnollisten ja oikeushenkilöiden osallistumisen, jos kyseisissä ohjelmissa tai hankkeissa tarvitaan erityisiä, nimenomaisesti näistä maista saatavilla olevia avustusmuotoja. 3. Yhteisö ei rahoita kiinteään omaisuuteen liittyviä veroja tai tulleja eikä kiinteän omaisuuden ostamista. 4. Yhteisrahoituksen ollessa kyseessä komissio voi tapauskohtaisesti sallia kyseisten kolmansien maiden osallistumisen tarjouspyyntöihin ja sopimuksiin. Tällöin kolmansien maiden yritysten osallistuminen on hyväksyttävä ainoastaan, jos myönnetään vastavuoroisuus. 7 artikla Tarjouskilpailujen ja erityisesti rajoitettujen tarjouskilpailujen perusteella tapahtuvaa sopimusten tekemistä koskevat periaatteet ovat liitteessä III, jota neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta muuttaa. Komissio esittää neuvostolle kertomuksen näiden periaatteiden soveltamisesta 31 päivään joulukuuta 1997 mennessä. 8 artikla 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja ja jota kutsutaan `uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle annettavaa tukea käsitteleväksi komiteaksi`, jäljempänä `komitea`. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 3. Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 4. Komitea voi tarkastella kaikkia muitakin tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevia kysymyksiä, jotka sen puheenjohtaja myös jäsenvaltion edustajan pyynnöstä sille esittää, sekä erityisesti yleistä täytäntöönpanoa, ohjelman hallintoa, yhteisrahoitusta ja 9 artiklassa tarkoitettua yhteensovittamista koskevia kysymyksiä. 5. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä määräenemmistöllä. 6. Komissio antaa komitealle säännölliset tarkat, seikkaperäiset tiedot hankkeiden ja ohjelmien toteuttamiseksi tehdyistä sopimuksista. Lisäksi komissio voi niistä hankkeista, joita varten oletetaan esitettävän rajoitettu tarjouskilpailu 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti, antaa ennen parhaiden tarjousten tehneiden luettelon laatimista hyvissä ajoin myös valinta- ja arviontiperusteita koskevaa etukäteistietoa helpottaakseen taloudellisten toimijoiden osallistumista. 7. Euroopan parlamentille tiedotetaan säännöllisesti Tacis-ohjelman täytäntöönpanosta. 9 artikla Komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yhteisön ja yksittäisten jäsenvaltioiden osallistujavaltioissa toteuttamien tukitoimien tehokkaan yhteensovittamisen jäsenvaltioiden antamien tietojen pohjalta. Lisäksi edistetään yhteensovittamista ja yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten ja muiden rahoittajien kanssa. Komissio edistää tämän asetuksen mukaisesti annetun tuen puitteissa jäsenvaltioiden julkisten tai yksityisten elinten kanssa toteutettavaa yhteisrahoitusta. 10 artikla Komissio esittää vuosittain kertomuksen tukiohjelman täytäntöönpanon edistymisestä. Kertomuksessa on myös oltava arvio jo annetusta tuesta. Kertomus toimitetaan jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 11 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 1996. Neuvoston puolesta M. PINTO Puheenjohtaja (1) EYVL N:o C 141, 13.5.1996 (2) EYVL N:o L 187, 29.7.1993, s. 1 (3) EYVL N:o L 356, 31.12.1977, s. 1, varainhoitoasetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom, EHTY) N:o 2335/95 (EYVL N:o L 240, 7.10.1995, s. 12) LIITE I Asetuksen 1 artiklassa tarkoitetut osallistujavaltiot Armenia Azerbaid Ozan Valko-Venäjä Georgia Kazakstan Kirgisia Moldova Venäjän federaatio Tad Ozikistan Turkmenistan Ukraina Uzbekistan Mongolia LIITE II Asetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut alat Apua annetaan ensisijaisesti seuraaville aloille: 1. Inhimillisten voimavarojen kehittäminen: - opetus ja koulutus, mukaan lukien johtamiskoulutus ja työvoiman koulutus, - julkisen hallinnon uudelleen järjestely, - työvoimapalvelut ja sosiaaliturvaa koskeva neuvonta, - kansalaisyhteiskunnan vahvistaminen, - menettelytapoja ja kokonaistaloutta koskeva neuvonta, - oikeudellinen apu, mukaan lukien lainsäädäntöjen lähentäminen. 2. Yritysten uudelleen järjestely ja kehittäminen: - tuki pienten ja keskisuurten yritysten kehitykselle, - puolustusteollisuuden uudistaminen, - yksityistäminen ja uudelleen järjestely, - rahoituspalvelut. 3. Infrastruktuurit: - kuljetus, - televiestintä. 4. Energia, mukaan lukien ydinturvallisuus. 5. Elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu. 6. Ympäristö: - institutionaalinen lujittaminen, - lainsäädäntö, - koulutus. LIITE III Tarjouskilpailujen ja erityisesti rajoitettujen tarjouskilpailujen perusteella tapahtuvaa sopimusten tekemistä säätelevät periaatteet 1. Tarjouspyynnön yhteydessä annetaan kaikki käytettävissä oleva tarpeellinen tieto kaikille niille tarjoajille, jotka on merkitty tarjoajien luetteloon tai jotka pyytävät sitä vastatessaan avoimesta tarjouskilpailusta julkaistuun ilmoitukseen. Näihin tietoihin on erityisesti sisällytettävä tarjousten arviontiperusteet. Tarjoajan tekniseen arviontiin voi sisältyä tarjouksessa mainittujen henkilöiden haastatteluja. 2. Komissio toimii kaikkien arviontikomiteoiden puheenjohtajana ja nimittää tarpeellisen määrän arvioijia ennen tarjouskilpailujen julkistamista. Yhden arvioijan on oltava edunsaajavaltioiden tukea saavasta laitoksesta. Kaikkien arvioijien on allekirjoitettava vakuutus puolueettomuudesta. 3. Tarjous arvioidaan painottamalla teknistä laatua suhteessa hintaan. Näiden kahden perusteen välinen painotussuhde on ilmoitettava jokaisessa tarjouspyynnössä. Teknisessä arvioinnissa käytetään erityisesti seuraavia perusteita: järjestelyt, aikataulu, palveluiden tarjoamiseksi ehdotetut menetelmät ja toimintasuunnitelma, palveluiden suorittajiksi ehdotetun henkilökunnan pätevyys, kokemus ja taidot sekä paikallisten yritysten ja asiantuntijoiden hyödyntäminen, heidän osallistumisensa hankkeeseen ja heidän myötävaikutuksensa hankkeilla saavutettujen tulosten pysyvyyteen. Tarjouksen tekijän erityistä kokemusta Tacis-ohjelmasta ei oteta huomioon. 4. Tarjouskilpailun hävinneille tarjoajille ilmoitetaan asiasta kirjeellä, jossa ilmoitetaan tarjouksen hylkäämisen syyt ja tarjouskilpailun voittajan nimi. 5. Hankkeen valmisteluun osallistuneilla luonnollisilla tai oikeushenkilöillä ei ole oikeutta osallistua hankkeen täytäntöönpanoon. Jos jokin hankkeeseen osallistuva tarjoaja palkkaa tällaisia henkilöitä missä ominaisuudessa tahansa kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun heidän osallistumisensa tarjousprosessiin päättyi, kyseisen tarjouksen tekijän hankkeeseen osallistuminen voidaan estää. Tarjoajien luettelossa olevat tarjoajat eivät saa osallistua kyseisen tarjouksen arviointiin. 6. Komissio varmistaa, että kaikki kaupallisesti arkaluontoinen, tehtyjä tarjouksia koskeva tieto pysyy luottamuksellisena. 7. Jos jollakin yrityksellä, järjestöllä tai laitoksella on perusteltua aihetta pyytää jonkin tarjouskilpailun uudelleenarviointia, tällainen pyyntö voidaan aina esittää komissiolle. Komission on annettava perusteltu vastaus tähän pyyntöön. 8. Varainhoitoasetuksen 116 artiklassa tarkoitettujen rajoitettujen tarjouspyyntöjen perusteella tehtävien sopimusten osalta komissio kirjaa kaikki kirjallisesti ilmaistut kiinnostuksen osoitukset ja käyttää kyseistä luetteloa parhaiden tarjousten tehneiden luetteloa laatiessaan. Lisäksi tarjoajien luetteloa laadittaessa voidaan ottaa huomioon muita, erityisesti Tacis-keskustietorekisteristä saatavia tietoja. Tähän rekisteriin voidaan vapaasti kirjata kaikki kiinnostuneet yritykset, järjestöt ja laitokset. 9. Tarjoajien luetteloa laatiessaan komissio ottaa huomioon yrityksen, yhteisön tai laitoksen pätevyyden, hanketta kohtaan osoittaman kiinnostuksen ja toimintavalmiuden. Luetteloon otettavien yritysten, yhteisöjen ja laitosten lukumäärä riippuu hankkeen koosta ja monimutkaisuudesta, ja sen olisi annettava mahdollisimman paljon valinnanvaraa. Kirjallisesti kiinnostuksensa hanketta kohtaan ilmaisseille yrityksille, yhteisöille ja laitoksille ilmoitetaan, onko ne otettu mukaan parhaiden tarjousten tehneiden luetteloon. 10. Komissio antaa komitealle vuosittain luettelon valituista yrityksistä, yhteisöistä ja laitoksista. 11. Erittäin monimutkaisten hankkeiden osalta komissio voi ehdottaa parhaiden tarjousten tehneiden luetteloon otetuille yrityksille, yhteisöille ja laitoksille, että ne muodostaisivat keskenään yhteenliittymiä. Tällaisissa tapauksissa sekä täydellinen luettelo parhaat tarjoukset tehneistä että kyseinen ehdotus toimitetaan kaikille luetteloon otetuille yrityksille, yhteisöille ja laitoksille. 12. Rajoitetussa tarjouskilpailussa on komitean lopullisen lausunnon ja tarjouksen esittämisen välillä oltava vähintään 60 kalenteripäivän määräaika. Komissio voi kuitenkin kiireellisissä tapauksissa lyhentää kyseistä määräaikaa edellyttäen, että komitealle toimitetaan yksityiskohtainen selitys asiasta. Rajoitetussa tarjouspyynnössä on annettava 60 kalenteripäivän määräaika kutsukirjeen toimittamispäivästä lukien. Kiireellisissä tapauksissa tätä määräaikaa voidaan lyhentää, mutta se ei voi koskaan olla lyhyempi kuin 40 kalenteripäivää. Komissio voi poikkeustapauksissa pidentää määräaikaa edellyttäen, että komitealle toimitetaan yksityiskohtainen selitys asiasta. Kaikki määräajan muutokset on ilmoitettava asianmukaisesti niille yrityksille, yhteisölle ja laitoksille, joita asia koskee. LIITE IV Asetuksen täytäntöönpanoa koskevat perusteet 1. Raja-alueyhteistyö Raja-alueyhteistyön ensisijaisena tarkoituksena on auttaa raja-alueita selviytymään niiden erityisistä taloudelliseen kehitykseen liittyvistä ongelmista, jotka aiheutuvat niiden suhteellisesta eristyneisyydestä kansantalouksissa, kannustaa yhteistyöverkkojen luomista ja näiden verkkojen välisten suhteiden luomista rajan molemmin puolin rajanylityspalvelut mukaan lukien ja nopeuttaa uusien itsenäisten valtioiden muutosprosessia ottamalla ne mukaan unionin tai KIE-maiden raja-alueiden väliseen yhteistyöhön. Raja-alueyhteistyötä voidaan harjoittaa kaikilla unionin ja uusien itsenäisten valtioiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja uusien itsenäisten valtioiden välisillä raja-alueilla ja uusien itsenäisten valtioiden kesken, merirajat mukaan lukien. Raja-alueyhteistyöhön sisältyy sekä teknistä apua että infrastruktuureihin kohdistuvia toimia. Kaikilla painopistealoilla tapahtuva toiminta voidaan rahoittaa tämän yhteistyömuodon puitteissa. 2. Teollinen yhteistyö, yhteisyritysten pääomien rahoittaminen (ks. 3 artiklan 3 kohta) Asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua teollista yhteistyötä edistetään tämän asetuksen mukaisesti annetun avun puitteissa kannustamalla yhteistyössä tehtäviä pilottihankkeita Euroopan unionin ja uusien itsenäisten valtioiden yritysten välillä ja suoria eri teollisuudenalojen välisiä yhteyksiä. Kaiken tähän liittyvän toiminnan, erityisesti kysyntään perustuvan lähestymisen ja tarjouskilpailumenettelyjen, on oltava yhdenmukainen tämän asetuksen kanssa. Ydinturvallisuutta koskevien ohjelmien kohdalla on asianmukaisesti pidettävä huolta siitä, että tukea saava maa sitoutuu noudattamaan tekniseen apuun liittyviä ydinturvallisuutta koskevia tavoitteita. Lisäksi uusi erityisjärjestely (yhteisyrityksiä koskeva Phare-ohjelma (JOPP) antaa tukea yhteisyritysten perustamiselle rahoittamalla pienten ja keskisuurten yritysten pääomasijoituksia. Tämä järjestely toimii JOPPin toimintalinjoja ja arviointiperusteita noudattaen. 3. Sopimuksia koskevat tiedot Komissio toimittaa 6 artiklan säännösten soveltamiseksi pyynnöstä kaikille kiinnostuneille yrityksille, järjestöille ja laitoksille koko unionin alueella aineistoa Tacis-ohjelmasta yleisesti ja keinoista osallistua ohjelmaan sekä osallistumiseen liittyvistä erityisvaatimuksista. Tiedot hankkeista, joista aiotaan julkistaa tarjouskilpailu, on toimitettava käytettäväksi mahdollisimman pian sen jälkeen, kun hanke on jätetty Tacis-komiteassa olevien jäsenvaltioiden päätettäväksi. Nämä tiedot on oltava jokaisen sellaisen kiinnostuneen yrityksen, yhteisön ja laitoksen saatavilla, joka on merkitty Tacisin postitusluetteloon. Edellä mainitun tiedon saattamiseksi ajan tasalle ja tiedon toimittamiseksi yrityksille, yhteisöille ja laitoksille siitä, voidaanko hankkeista vielä tehdä tarjouksia, tätä koskeva julkaisu ilmestyy säännönmukaisesti joka toinen kuukausi. 4. Valvonta, seuranta ja arviointi Komission on 3 artiklan 5 kohdan täysimääräisen soveltamisen varmistamiseksi aina huolehdittava hankkeen koko toteuttamisajan kattavasta tehokkaasta valvonnasta. Sen varmistamiseksi, että Tacis-ohjelman tavoitteiden osalta päästään kaikkia osapuolia tyydyttävälle tasolle, sovelletaan riippumatonta seuranta- ja arviointiohjelmaa. Tacis-ohjelman yhteydessä seuranta muodostuu säännöllisin väliajoin yksityiskohtaisten kirjallisten Tacis-hankkeita koskevien yhteenvetojen muodossa suoritettavasta yksityiskohtaisesta arvioinnista ja niiden toimittamisesta hankkeen johdolle ja muille mukana oleville osapuolille, jotta nämä saavat tietoa siitä, kuinka näissä hankkeissa on päästy niille asetettuihin tavoitteisiin. Tällä pyritään varmistamaan, että hankkeet sujuvat toivotulla tavalla, ja osoittamaan varhaisessa vaiheessa mahdolliset ongelmat tilanteen korjaamiseksi mahdollisimman vähin häiriöin. Seurannan välittömänä tavoitteena on luoda säännöllinen raportointimekanismi, jonka avulla voidaan paremmin kohdistaa hankkeen hoitamiseen liittyviä päätöksiä sen varmistamiseksi, että hanke etenee toivotulla tavalla ja saavuttaa sille asetetut tavoitteet. Arviointi koostuu hankkeiden taustojen, tavoitteiden, toiminnan, hankkeissa käytettyjen keinojen ja niiden tulosten riippumattomasta ja puolueettomasta tarkastelusta sellaisten kokemusten saamiseksi, jotka voivat olla laajemmin hyödynnettävissä. Arvioinnissa voidaan käyttää useita objektiivisia perusteita, kuten esimerkiksi hankkeen tulosten pysyvyyttä, sen vaikutuksia ja siitä saatuja kokemuksia. Tämä järjestelmä luodaan ja toteutetaan alueellisten yksikköjen ja komission keskitetyn seurannasta ja arvioinnista vastaavan yksikön kautta. Uusiin itsenäisiin valtioihin perustetaan ja niissä ylläpidetään seurantatoimistoja, joiden henkilökunta koostuu Euroopan unionin asiantuntijoista ja paikallisten osapuolten seurantahenkilökunnasta, jota ei voi ottaa mukaan minkään hankkeen valmisteluun liitteessä III olevan 5 kohdan viimeisissä luetelmakohdissa esitettyjen perusteiden mukaisesti. Nämä toimistot ovat vastuussa kaikesta päivittäisestä hankkeiden valvonnasta ja laativat tarpeen mukaan erityisiä ala-, maa- tai aluekohtaisia selvityksiä. Nämä toimistot vastaavat sekä valtioiden välisistä että alakohtaisista hankkeista. Euroopan unionin asiantuntijat järjestävät myös koulutusta vastapuolen seurantahenkilökunnalle. Seurantatoimistot toimivat kaikkien ohjelmiin osallistuvien osapuolten eli komission (edustustot mukaan lukien), yhteensovittamisyksikköjen, hankkeisiin osallistuvien maiden ja sopimuskumppaneitten välisenä yhdyssiteenä. Ne laativat hankkeita koskevia seurantaraportteja järjestelmällisesti sopimuksen mukaan edellä mainituille osapuolille ja valmistelevat alueellisia raportteja ja arviointeja komission seuranta- ja arviointiosaston vaatimusten mukaisesti. Ohjelmaa kokonaisuutena koordinoi Tacis-yksikköön Brysseliin perustettava seuranta- ja arviointiosasto. Tämä osasto on vastuussa yksikön yleisistä toimintaperiaatteista ja sen johtamisesta ja laatii sisäisille yksiköille säännöllisesti Tacis-ohjelmien hoitoa koskevia yhteenvetoja ja arviointiraportteja. Euroopan parlamentille ja Tacis-komitealle toimitetaan joka kuudes kuukausi arviointiyhteenvetoja ja pyydettäessä täydellisiä arviointiraportteja. 5. Suunnittelu Ennen 5 artiklassa tarkoitettujen tavoiteohjelmien laatimista komissio ilmoittaa 8 artiklassa mainitulle komitealle osallistujavaltioiden kanssa yksilöidyt painopisteet. Kunkin vuoden alussa komissio esittää viitteenomaisen aikataulun toimintaohjelmien esittämisestä asetuksen 8 artiklassa mainitulle komitealle. Toimintaohjelmat laaditaan tiiviissä yhteistyössä osallistujavaltioiden kanssa. Yhteensovittamisyksiköillä on tältä osin tärkeä asema. Nämä yksiköt olisi muodostettava paikallishallinnon edustajista, ja tarvittaessa niitä avustavat komission nimeämät asiantuntijat. Tällöin komissio huolehtii asianmukaisesta valintamenettelystä näiden asiantuntijoiden riippumattomuuden, pätevyyden ja eri kansallisuuksien laajan edustuksen varmistamiseksi. Toimintaohjelmiin sisältyy seuraavat tiedot: - tavoiteohjelman ja toimintaohjelman välinen yhteys, - toimintaohjelman liittäminen osallistujavaltiossa käynnissä olevaan uudistusprosessiin, - toimintaohjelman ja muiden rahoittajien toimien yhteensovittaminen, - ohjelman toteuttamiseen ja hallintoon liittyvät yleiset järjestelyt, - luettelo rahoitettavista hankkeista. Jos mahdollista, kunkin hankkeen tavoite, kohde ja olennaiset osat täsmennetään toimintaohjelmien liitteissä. Kunkin rahalliselta arvoltaan yli miljoona ecua olevan hankkeen osalta toimintaohjelman lisäosaan liitetään hankeselostus. Kunkin rahalliselta arvoltaan yli kolme miljoonaa ecua olevan hankkeen osalta toimintaohjelman lisäykseen liitetään looginen puitematriisi. 6. Yhteensovittaminen Komissio pitää yhteisön ja kahdenvälisten toimien yhteensovittamisen varmistamiseksi paikalla 9 artiklan soveltamista varten säännönmukaisesti neljännesvuosittain ohjelmia koskevan tiedotustilaisuuden niissä osallistujamaissa, joissa on komission edustusto. Jäsenvaltioille ilmoitetaan riittävän aikaisin näistä paikalla pidettävistä tilaisuuksista, jotta ne voivat huolellisesti valmistautua näihin tilaisuuksiin ja jotta mahdollisimman moni jäsenvaltio voi olla niissä läsnä. Yhteistyötä ja toiminnan yhteensovittamista muiden rahoittajien kanssa kannustetaan. Tehokkaan yhteistyön aikaansaamiseksi kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa komissio ja nämä laitokset käyvät säännöllisesti neuvotteluja sekä keskus- että paikallistasolla (1). 7. Raportointi Komissio laatii 10 artiklan mukaisesti vuosittaisen kertomuksen hankkeiden edistymisestä. Tämä kertomus sisältää Tacis-ohjelman toteuttamista koskevan yleiskatsauksen ja siihen liittyvää tietoa maakohtaisesti. Hankkeiden edistymistä koskevaan kertomukseen liitetään selvityksiä muista toimintaa tai hallintoa koskevista seikoista, joilla voi olla olennaista merkitystä ohjelman toteuttamiseen. Kertomus on pyydettäessä annettava yleisön saataville. Euroopan parlamentille ja Tacis-komitealle toimitetaan neljännesvuosittain lisäselvityksiä: i) luettelo niistä yrityksistä, järjestöistä ja laitoksista ja niiden kansallisuudesta, joiden kanssa on tehty yli 100 000 ecun arvoisia sopimuksia, ii) luettelo tehtyjen sopimusten jakautumisesta maittain. Edellä i kohdassa tarkoitettu luettelo julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä varainhoitoasetuksen 117 artiklan mukaisesti. (1) Komission lausuma (julkaistavaksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä): "Komissio ilmoittaa, että Torinossa olevalle Euroopan koulutussäätiölle annetaan erityinen tehtävä Tacis-ohjelman toteuttamisessa ammatillisen koulutuksen alalla."