Komission asetus (EY) N:o 2464/2001, annettu 14 päivänä joulukuuta 2001, viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä markkinamekanismien osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1623/2000 muuttamisesta



Virallinen lehti nro L 331 , 15/12/2001 s. 0025 - 0027



Komission asetus (EY) N:o 2464/2001, annettu 14 päivänä joulukuuta 2001, viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä markkinamekanismien osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1623/2000 muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2826/2000(2), ja erityisesti sen 26, 33, 36 ja 37 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Komission asetuksen (EY) N:o 1623/2000(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2047/2001(4), 52-57 artiklassa säädetään sellaisiin viineihin sovellettavan järjestelmän yksityiskohtaisista säännöistä, jotka saadaan samanaikaisesti viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden lajikkeeksi ja muihin käyttötarkoituksiin käytettävien rypäleiden lajikkeeksi luokiteltavista rypäleistä. On osoittautunut tarpeelliseksi mukauttaa kyseinen järjestelmä markkinoiden nykytilanteeseen ja ajanmukaistaa sen toiminta. (2) Asetuksessa (EY) N:o 1493/1999 säädetään, että se osuus kyseisistä viineistä, jota ei pidetä tavanomaisesti viiniytettynä, on tislattava. Kyseisen määrän määritelmä olisi vahvistettava soveltamiseen liittyvän epävarmuuden välttämiseksi. (3) Osuutta, jota pidetään tavanomaisesti viiniytettynä, on eräillä alueilla muutettu sellaisten viinien osalta, jotka on valmistettu sellaisen lajikkeen rypäleistä, joka on luokiteltu samanaikaisesti sekä viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden lajikkeeksi että alkuperämerkinnällä varustettujen viinistä tislattujen alkoholijuomien valmistukseen tarkoitetuksi lajikkeeksi kyseisillä alueilla tapahtuneen viinistä tislattujen alkoholijuomien tuotannon huomattavan vähenemisen huomioon ottamiseksi. Muutos on kuitenkin rajoitettu kahteen viinivuoteen, sillä kyseisen järjestelmän toimintaa asianomaisilla alueilla aiotaan tutkia perusteellisesti. (4) Alueilla, joilla kyseisiä viinejä tuotetaan paljon ja sen vuoksi todennäköisesti tislataan huomattavia viinimääriä, olisi järjestelmän toiminnan ja yhteisön valvonnan helpottamiseksi määriteltävä tislattavan viinin määrä alueiden tasolla ja annettava jäsenvaltioiden päättää tislausvelvoitteen asianmukaisesta täytäntöönpanosta yksittäisten tuottajien kohdalla. Tällöin tislaus olisi aloitettava vain, jos alueen viiniytettäväksi tarkoitettu kokonaistuotanto on suurempi kuin alueen tavanomaisesti viiniytetty kokonaismäärä; lisäksi jotta jäsenvaltio voi soveltaa kyseistä erilaista järjestelmää, olisi sallittava, että yksittäisten tislausvelvoitteiden summa ja tislattava alueellinen kokonaismäärä poikkeavat toisistaan. (5) Myös eräiden artikloiden kieliasun muuttaminen on osoittautunut tarpeelliseksi. (6) Säädetyt toimenpiteet olisi voitava panna täytäntöön kuluvan viinivuoden alusta alkaen, sillä ne eivät vaikuta asianomaisten tuottajien oikeuksiin ja niiden on katettava koko viinivuosi. (7) Viinin hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1623/2000 52-57 artikla seuraavasti: " 52 artikla Tavanomaisesti viiniytetyn määrän määrittäminen 1. Jos viini on valmistettu sellaisen lajikkeen rypäleistä, joka on luokiteltu samanaikaisesti sekä viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden lajikkeeksi että muihin asetuksen (EY) N:o 1493/1999 28 artiklassa tarkoitettuihin käyttötarkoituksiin tarkoitetuksi lajikkeeksi, tavanomaisesti viiniytetty kokonaismäärä määritellään kunkin asianomaisen alueen osalta. Tavanomaisesti viiniytettyyn kokonaismäärään kuuluvat: - pöytäviinien ja pöytäviinin valmistukseen soveltuvien viinien tuotantoon tarkoitetut viinituotteet, - puristemehun määrät, jotka on tarkoitettu tiivistetyn rypäleen puristemehun ja puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun tuottamiseksi väkevöimistä varten, - alkuperämerkinnällä varustetun väkevän viinin tuotantoon tarkoitettu rypäleen puristemehu, - alkuperämerkinnällä varustetun tislatun alkoholijuoman tuotantoon tarkoitetut viinituotteet. Viiteajanjaksoiksi vahvistetaan seuraavat viinivuodet: - 1974/1975-1979/1980 kymmenen jäsenvaltion muodostamassa yhteisössä, - 1978/1979-1983/1984 Espanjassa ja Portugalissa, - 1988/1989-1993/1994 Itävallassa. Jos viini on valmistettu sellaisen lajikkeen rypäleistä, joka on luokiteltu samanaikaisesti sekä viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden lajikkeeksi että alkuperämerkinnällä varustettujen viinistä tislattujen alkoholijuomien valmistukseen tarkoitetuksi lajikkeeksi, kyseisenä viiteajanjaksona saadusta tavanomaisesti viiniytetystä alueellisesta kokonaismäärästä vähennetään määrä, joka on tislattu samana ajankohtana muulla tislauksella kuin alkuperämerkinnällä varustetun viinistä tislatun alkoholijuoman valmistamiseksi. Lisäksi silloin kun tavanomaisesti viiniytetty alueellinen määrä on yli viisi miljoonaa hehtolitraa, kyseisestä tavanomaisesti viiniytetystä kokonaismäärästä vähennetään 1,4 miljoonan hehtolitran määrä viinivuosina 2001/2002 ja 2002/2003. 2. Asianomaiset jäsenvaltiot vahvistavat 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla tavanomaisesti viiniytetyn määrän hehtaaria kohden siten, että ne määrittävät kyseisessä kohdassa mainituille viiteajanjaksoille osuudet sellaisille viineille, jotka on saatu sellaisen lajikkeen rypäleistä, joka on luokiteltu samassa hallintoyksikössä samanaikaisesti sekä viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden lajikkeeksi että muihin käyttötarkoituksiin tarkoitetuksi lajikkeeksi. Jäsenvaltiot voivat viinivuodesta 1998/1999 alkaen sallia sellaisen viinin osalta, joka on valmistettu sellaisen lajikkeen rypäleistä, joka on luokiteltu samassa hallintoyksikössä samanaikaisesti sekä viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden lajikkeeksi että alkuperämerkinnällä varustettujen viinistä tislattujen alkoholijuomien valmistukseen tarkoitetuksi lajikkeeksi, että tuottaja, joka on viinivuodesta 1997/1998 saanut osalle tilansa viininviljelyalasta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 8 artiklassa tarkoitettua palkkiota lopullisesta luopumisesta, voi säilyttää raivausta seuraavien viiden viinivuoden ajan tavanomaisesti viiniytetyn määrän tasolla, jolla se oli ennen raivausta. 53 artikla Tislattavan viinimäärän määrittäminen 1. Kunkin tuottajan, johon sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1493/1999 28 artiklan mukaista tislausvelvoitetta, on tislautettava viiniytettäväksi tarkoitettu kokonaistuotantonsa, josta on vähennetty 52 artiklan 2 kohdassa määritelty tavanomaisesti viiniytetty määrä ja yhteisöstä viety määränsä kyseisenä viinivuonna. Lisäksi tuottaja voi vähentää kyseisellä tavalla lasketusta tislattavasta määrästä enintään 10 hehtolitraa. 2. Silloin kun tavanomaisesti viiniytetty alueellinen määrä on suurempi kuin viisi miljoonaa hehtolitraa, jäsenvaltio vahvistaa kullekin asianomaiselle alueelle asetuksen (EY) N:o 1493/1999 28 artiklan mukaisesti tislattavan viinin kokonaismäärän. Se on viiniytettäväksi tarkoitettu kokonaismäärä, josta on vähennetty 52 artiklassa määritelty tavanomaisesti viiniytetty määrä ja kyseisenä viinivuonna yhteisöstä viety määrä. Kyseisillä alueilla: - jäsenvaltion on jaettava asianomaisella alueella tislattavan viinin kokonaismäärä kyseisen alueen yksittäisten tuottajien kesken puolueettomin perustein ja syrjimättömällä tavalla. Jäsenvaltion on ilmoitettava tästä komissiolle, - tislaus sallitaan vain, jos asianomaisen alueen kyseisenä viinivuonna tavanomaisesti viiniytettäväksi tarkoitettu kokonaismäärä on suurempi kuin asianomaisen alueen tavanomaisesti viiniytetty kokonaismäärä, - kunakin viinivuonna sallitaan 200000 hehtolitran poikkeama tislattavan alueellisen määrän ja yksittäisten määrien summan välillä. 54 artikla Viinien tislattavaksi toimittamisen määräpäivät Viini on toimitettava hyväksytylle tislaajalle viimeistään kyseisen viinivuoden 15 päivänä heinäkuuta. Tämän asetuksen 68 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa viini on toimitettava tislausta varten väkevöidyn viinin hyväksytylle valmistajalle viimeistään kyseisen viinivuoden 15 päivänä kesäkuuta. Viini on vietävä yhteisön ulkopuolelle viimeistään kyseisen viinivuoden 15 päivänä heinäkuuta, jotta se voidaan vähentää tislattavan viinin määrästä. 55 artikla Ostohinta 1. Tislaaja maksaa tuottajalle asetuksen (EY) N:o 1493/1999 28 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ostohinnan toimitetusta määrästä kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona toimitus tislaamoon toteutetaan. Hintaa sovelletaan pakkaamattomaan tavaraan sen lähtiessä tuottajan tilalta. 2. Jos viini on valmistettu sellaisen lajikkeen rypäleistä, joka on luokiteltu samanaikaisesti sekä viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden lajikkeeksi että viinistä tislattujen alkoholijuomien valmistukseen tarkoitetuksi lajikkeeksi, jäsenvaltio voi asetuksen (EY) N:o 1493/1999 28 artiklan 3 kohdan mukaisesti eritellä kyseisten viinien ostohinnan hehtaarituotoksen mukaan niiden osalta, joita koskee tislausvelvoite. Jäsenvaltion vahvistamissa säännöksissä on varmistettava, että kaikista tislatuista viineistä tosiasiallisesti maksettu keskihinta on 1,34 euroa tilavuusprosentilta hehtolitraa kohden. 56 artikla Tislaajalle maksettava tuki Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 28 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitetun tuen määrä vahvistetaan tilavuusprosentilta tislauksesta saadun tuotteen hehtolitraa kohden: >TAULUKON PAIKKA> Jos sovelletaan 55 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ostohinnan mukauttamismahdollisuutta, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tukien määrää mukautetaan vastaavasti. Tukea ei makseta lainkaan alkoholimääristä, jotka on valmistettu tislattavaksi toimitetusta viinistä, joka ylittää yli 2 prosentilla tämän asetuksen 53 artiklassa tarkoitetun tuottajan velvoitteen. 57 artikla Viinien liikkumista koskevan kiellon poikkeukset Asetuksen (EY) N:o 1493/1999 28 artiklan 1 kohdassa säädettyä poikkeusta sovellettaessa kyseisessä artiklassa tarkoitetut viinit voivat liikkua: a) tullitoimipaikkaan vientiin liittyvien tullimuodollisuuksien täyttämiseksi ja yhteisön tullialueelta poistumiseksi; tai b) hyväksytyn tislausta varten väkevöityjen viinien valmistajan laitoksiin tislausta varten väkevöidyn viinin valmistamiseksi." 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä elokuuta 2001. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2001. Komission puolesta Franz Fischler Komission jäsen (1) EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1. (2) EYVL L 328, 23.12.2000, s. 2. (3) EYVL L 194, 31.7.2000, s. 45. (4) EYVL L 276, 19.10.2001, s. 15.