KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 28 päivänä helmikuuta 2012,

teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten lasin valmistuksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevien päätelmien laatimisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 865)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/134/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 2 kohdan mukaan tietoja on vaihdettava erityisesti seuraavista asioista: laitosten ja tekniikkojen tehokkuus päästöjen kannalta (tarvittaessa lyhyen ja pitkän aikavälin keskiarvoina, sekä niihin liittyvät vertailuolosuhteet), raaka-aineiden ominaisuudet ja kulutus, vedenkulutus, energian käyttö, jätteen tuottaminen, käytetyt tekniikat ja niihin liittyvä tarkkailu, kokonaisympäristövaikutukset, taloudellinen ja tekninen toteutuskelpoisuus ja niiden kehitys, paras käytettävissä oleva tekniikka ja uudet tekniikat, jotka yksilöidään mainitun direktiivin 13 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa mainittujen kysymysten tarkastelun jälkeen.

Direktiivin 2010/75/EU 15 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että toimivaltainen viranomainen vahvistaa päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa BAT-päätelmistä tehdyissä päätöksissä.

Direktiivin 2010/75/EU 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, että direktiivin 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tarkkailuvaatimusten on perustuttava BAT-päätelmissä kuvattuihin tarkkailua koskeviin päätelmiin.

Direktiivin 2010/75/EU 21 artiklan 3 kohdan mukaan neljän vuoden kuluessa siitä, kun päätökset BAT-päätelmistä on julkaistu, toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava kaikki lupaehdot ja tarvittaessa saatettava ne ajan tasalle sekä varmistettava, että laitos on kyseisten lupaehtojen mukainen.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät esitetään tämän päätöksen liitteessä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

(1) EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

(2) EUVL L 146, 17.5.2011, s. 3.

(3) http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ied/library?l=/ied_art_13_forum/opinions_article

LIITE

LASIN VALMISTUSTA KOSKEVAT BAT-PÄÄTELMÄT

SOVELTAMISALA

MÄÄRITELMÄT

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

Ilmaan joutuvien päästöjen keskiarvojen laskentajaksot ja vertailuolosuhteet

Muuntaminen standardin mukaiseksi happipitoisuudeksi

Muuntaminen pitoisuuksista ominaismassapäästöiksi

Tiettyjen ilman epäpuhtauksien määritelmät

Jätevesipäästöjen keskimääräinen mittausjakso

1.1 Lasinvalmistuksen yleiset BAT-päätelmät

1.1.1 Ympäristönhallintajärjestelmät

1.1.2 Energiatehokkuus

1.1.3 Materiaalien varastointi ja käsittely

1.1.4 Yleiset primaariset tekniikat

1.1.5 Lasinvalmistusprosesseista veteen joutuvat päästöt

1.1.6 Lasinvalmistusprosessien jätteet

1.1.7 Lasinvalmistusprosesseissa syntyvä melu

1.2 Pakkauslasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät

1.2.1 Sulatusuuneissa syntyvät pölypäästöt

1.2.2 Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NO X )

1.2.3 Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SO X )

1.2.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

1.2.5 Sulatusuuneissa syntyvät metallit

1.2.6 Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

1.3 Laakalasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät

1.3.1 Sulatusuunien pölypäästöt

1.3.2 Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NO X )

1.3.3 Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SO X )

1.3.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

1.3.5 Sulatusuuneissa syntyvät metallit

1.3.6 Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

1.4 Päättymättömän lasikuidun valmistusta koskevat BAT-päätelmät

1.4.1 Sulatusuunien pölypäästöt

1.4.2 Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NO X )

1.4.3 Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SO X )

1.4.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

1.4.5 Sulatusuuneissa syntyvät metallit

1.4.6 Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

1.5 Kotitalouksissa käytettävän lasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät

1.5.1 Sulatusuunien pölypäästöt

1.5.2 Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NO X )

1.5.3 Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SO X )

1.5.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

1.5.5 Sulatusuuneissa syntyvät metallit

1.5.6 Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

1.6 Erikoislasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät

1.6.1 Sulatusuunien pölypäästöt

1.6.2 Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NO X )

1.6.3 Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SO X )

1.6.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

1.6.5 Sulatusuuneissa syntyvät metallit

1.6.6 Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

1.7 Mineraalivillan valmistusta koskevat BAT-päätelmät

1.7.1 Sulatusuunien pölypäästöt

1.7.2 Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NO X )

1.7.3 Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SO X )

1.7.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

1.7.5 Kivivillan sulatusuuneissa syntyvä rikkivety (H 2 S)

1.7.6 Sulatusuunien metallipäästöt

1.7.7 Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

1.8 Korkean lämpötilan eristysvillan (HTIW) valmistusta koskevat BAT-päätelmät

1.8.1 Sulatus- ja jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät pölypäästöt

1.8.2 Sulatus- ja jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät typpioksidit (NO X )

1.8.3 Sulatus- ja jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät rikkioksidit (SO X )

1.8.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

1.8.5 Sulatusuuneissa ja jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät metallit

1.8.6 Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät haihtuvat orgaaniset yhdisteet

1.9 Lasisulatteen valmistusta koskevat BAT-päätelmät

1.9.1 Sulatusuunien pölypäästöt

1.9.2 Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NO X )

1.9.3 Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SO X )

1.9.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

1.9.5 Sulatusuuneissa syntyvät metallit

1.9.6 Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

Sanasto

1.10 Tekniikoiden kuvaus

1.10.1 Pölypäästöt

1.10.2 NO X -päästöt

1.10.3 SO X -päästöt

1.10.4 HCl- ja HF-päästöt

1.10.5 Metallipäästöt

1.10.6 Yhdistetyt kaasumaiset päästöt (esim. SO X , HCl, HF, booriyhdisteet)

1.10.7 Yhdistetyt päästöt (kiinteät + kaasumaiset)

1.10.8 Leikkaus-, jauhatus ja kiillotustoiminnoista syntyvät päästöt

1.10.9 H 2 S- ja VOC-päästöt

SOVELTAMISALA

Nämä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät kattavat seuraavat direktiivin 2010/75/EU liitteessä I tarkoitetut teolliset toiminnot:

— 3.3. lasin valmistus, mukaan lukien lasikuidut, kun sulatuskapasiteetti ylittää 20 tonnia päivässä;

— 3.4. mineraalien sulatus, mukaan lukien mineraalikuidut, kun sulatuskapasiteetti ylittää 20 tonnia päivässä.

Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia toimintoja:

— vesilasin valmistus, johon sovelletaan vertailuasiakirjaa ”Large Volume Inorganic Chemicals – Solids and Other Industry (LVIC-S)” (Epäorgaanisten peruskemikaalien valmistus – kiinteät, muut)

— monikiteisen villan valmistus

— peilien valmistus, johon sovelletaan vertailuasiakirjaa ”Surface Treatment Using Organic Solvents (STS)” (Orgaanisia liuottimia käyttävät pintakäsittelylaitokset).

Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta merkityksellisiä vertailuasiakirjoja ovat seuraavat:

Vertailuasiakirjat Toiminto Emissions from Storage (EFS) (teollisuuden varastoinnin päästöt) Raaka-aineiden varastointi ja käsittely Energy Efficiency (ENE) (energiatehokkuus) Yleinen energiatehokkuus Economic and Cross-Media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset) Tekniikoiden taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset General Principles of Monitoring (MON) (yleiset tarkkailuperiaatteet) Päästöjen ja kulutuksen tarkkailu

Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut tekniikat eivät ole lakisääteisiä eivätkä tyhjentäviä. Voidaan käyttää myös muita tekniikoita, joilla varmistetaan vähintään sama ympäristönsuojelun taso.

MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

Käsite Määritelmä Uusi laitos Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehdasalueella käyttöön otettu laitos tai laitos, joka on rakennettu kokonaan uudelleen tehtaan olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. Olemassa oleva laitos Muu kuin uusi laitos. Uusi uuni Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehtaassa käyttöön otettu uuni tai uuni, joka on rakennettu kokonaan uudelleen näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. Uunin tavanomainen peruskorjaus Tuotantojaksojen välillä tehtävä peruskorjaus, kun uunille asetettuja vaatimuksia tai uunin teknologiaa ei muuteta merkittävästi, kun uunin runkoon ei tehdä suuria muutoksia ja kun uunin mittasuhteet pysyvät yleisesti samoina. Uunin tulenkestävä materiaali ja mahdollisesti generaattorit korjataan uusimalla materiaali kokonaan tai osittain. Uunin täydellinen peruskorjaus Täydellisessä peruskorjauksessa uunille asetettuja vaatimuksia ja uunin teknologiaa muutetaan merkittävästi ja uuniin ja sen laitteisiin tehdään suuria muutoksia tai ne korvataan.

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

Ilmaan joutuvien päästöjen keskiarvojen laskentajaksot ja vertailuolosuhteet

Jollei toisin ilmoiteta, näissä BAT-päätelmissä esitettyjä ilmapäästöjä koskevia parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisia päästöarvoja (BAT-AEL) sovelletaan taulukossa 1 esitetyissä vertailuolosuhteissa. Kaikki savukaasujen pitoisuusarvot koskevat seuraavia normaaliolosuhteita: kuiva kaasu, lämpötila 273,15 K, paine 101,3 kPa.

Kertamittaukset BAT-AEL-arvo on kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän pistemittauksen keskiarvo. Regeneratiivisten uunien mittausjakson on katettava vähintään kaksi kaasujen kulkusuunnan vaihtoa regenerointikammioissa. Jatkuvat mittaukset BAT-AEL-arvo koskee päiväkohtaista keskiarvoa





Taulukko 1

Ilmaan joutuvia päästöjä koskevien BAT-AEL-arvojen vertailuolosuhteet

Toiminnot Yksikkö Vertailuolosuhteet Sulatustoiminnot Tavanomainen sulatusuuni jatkuvatoimisissa järjestelmissä mg/Nm3 happipitoisuus 8 tilavuusprosenttia Tavanomainen sulatusuuni kertapanoksella ladattavissa järjestelmissä mg/Nm3 happipitoisuus 13 tilavuusprosenttia Happi-polttoaineseoksella lämmitettävät uunit kg/tonni sulatettua lasia Päästöarvoja, jotka on ilmaistu mg:ina/Nm3 standardoidussa happipitoisuudessa, ei käytetä. Sähköllä lämmitettävät uunit mg/Nm3 tai kg/tonni sulatettua lasia Päästöarvoja, jotka on ilmaistu mg:ina/Nm3 standardoidussa happipitoisuudessa, ei käytetä. Lasisulatteen valmistusuunit mg/Nm3 tai kg/tonni sulatettua lasisulatetta Pitoisuudet viittaavat 15 tilavuusprosentin happipitoisuuteen. Jos uuni lämmitetään ilma-kaasuseoksella, käytetään päästöpitoisuuksina (mg/Nm3) ilmaistuja BAT-AEL-arvoja. Jos uuni lämmitetään vain happi-polttoaineseoksella, käytetään ominaismassapäästöinä (kg/tonni sulatettua lasisulatetta) ilmaistuja BAT-AEL-arvoja. Jos uuni lämmitetään hapella rikastetulla ilma-polttoaineseoksella, käytetään joko päästöpitoisuuksina tai ominaismassapäästöinä (kg/tonni sulatettua lasisulatetta) ilmaistuja BAT-AEL-arvoja. Kaikentyyppiset uunit kg/tonni sulatettua lasia Ominaismassapäästöt koskevat yhtä tonnia sulatettua lasia. Muut kuin sulatustoiminnot Kaikki prosessit mg/Nm3 Ei happikorjausta. Kaikki prosessit kg/tonni lasia Ominaismassapäästöt koskevat yhtä tonnia valmistettua lasia.

Muuntaminen standardin mukaiseksi happipitoisuudeksi

Päästöpitoisuus standardinmukaisessa happipitoisuudessa (ks. taulukko 1) voidaan laskea seuraavan kaavan mukaan.

Jossa:

ER (mg/Nm3) : päästöpitoisuus korjattuna standardinmukaisen happipitoisuuden OR mukaan OR (tilavuusprosenttia) : standardinmukainen happipitoisuus ER (mg/Nm3) : päästöpitoisuus suhteessa mitattuun happipitoisuuteen OM OR (tilavuusprosenttia) : mitattu happipitoisuus.

Muuntaminen pitoisuuksista ominaismassapäästöiksi

Kohdissa 1.2–1.9 esitetyt, ominaismassapäästöinä ilmaistut BAT-AEL-arvot (kg/tonni sulatettua lasia) perustuvat jäljempänä esitettyyn laskelmaan, lukuun ottamatta happi-polttoaineseoksella lämmitettäviä uuneja ja muutamassa tapauksessa sähköllä tehtävää sulatusta, jos kg:na/tonni sulatettua lasia ilmaistut BAT-AEL-arvot on johdettu esitettyjen erityistietojen perusteella.

Pitoisuuksien muuntamisessa ominaismassapäästöiksi käytetään seuraavaa laskentamenetelmää:

Ominaismassapäästö (kg/tonni sulatettua lasia) = muuntokerroin × päästöpitoisuus (mg/Nm3)

Jossa: muuntokerroin = (Q/P) × 10–6

ja Q = jätekaasun tilavuus ilmaistuna Nm3:na/h P = sulatusteho ilmaistuna tonneina sulatettua lasia/h.

Jätekaasun tilavuus (Q) määräytyy ominaisenergiankulutuksen, polttoainetyypin ja hapettajan (ilma, hapella rikastettu ilma ja happi, jonka puhtaus riippuu tuotantoprosessista) perusteella. Energiankulutus on (ensisijaisesti) uunityypin, lasityypin sekä hylkylasin osuuden muodostama monimutkainen funktio.

Pitoisuuden ja ominaismassavirran suhteeseen voivat kuitenkin vaikuttaa muutamat tekijät, kuten

— uunityyppi (ilman esilämmityslämpötila, sulatusmenetelmä)

— valmistettavan lasin tyyppi (sulatukseen kuluva energia)

— energiatuotannon rakenne (fossiilinen polttoaine/sähkö lisäenergiana)

— fossiilisen polttoaineen tyyppi (öljy, kaasu)

— hapetintyyppi (happi, ilma, hapella rikastettu ilma)

— hylkylasin osuus

— raaka-aineseos

— uunin ikä

— uunin koko.

BAT-AEL-arvojen muuntamisessa pitoisuuksista ominaismassapäästöiksi on käytetty taulukossa 2 esitettyjä muuntokertoimia.

Muuntokertoimet on määritetty energiatehokkaiden uunien perusteella, ja ne koskevat ainoastaan kokonaan ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviä uuneja.

Taulukko 2

Viitekertoimet muunnettaessa mg:nä/Nm3 ilmaistu arvo kg:ksi/tonni sulatettua lasia, kun käytetään energiatehokkaita ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviä uuneja

Tuotantoalat Kertoimet muunnettaessa mg/Nm3 kg:ksi/tonni sulatettua lasia Laakalasi 2,5 × 10–3 Pakkauslasi Yleisesti 1,5 × 10–3 Erityistapaukset (1) Tapauskohtainen tutkimus (usein 3,0 × 10–3) Päättymätön lasikuitu 4,5 × 10–3 Kotitalouksien käyttämät lasitavarat Sooda-kalkkilasi 2,5 × 10–3 Erityistapaukset (2) Tapauskohtainen tutkimus (2,5 – > 10 × 10–3; usein 3,0 × 10–3) Mineraalivilla Lasivilla 2 × 10–3 Kivivilla 2,5 × 10–3 Erikoislasi Televisiolasi (paneeli) 3 × 10–3 Televisiolasi (suppilo) 2,5 × 10–3 Boorilasi (kuvaputki) 4 × 10–3 Lasikeraami 6,5 × 10–3 Optinen lasi (soodakalkkilasi) 2,5 × 10–3 Lasisulate Tapauskohtainen tutkimus (5–7,5 × 10–3)

TIETTYJEN ILMAN EPÄPUHTAUKSIEN MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä ja kohdissa 1.2–1.9 ilmoitettuja BAT-AEL-arvoja sovellettaessa käytetään seuraavia määritelmiä:

NOX ilmaistuna NO2:na Typpioksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) summa ilmaistuna NO2:na SOX ilmaistuna SO2:na Rikkidioksidin (SO2) ja rikkitrioksidin (SO3) summa ilmaistuna SO2:na Kloorivety ilmaistuna HCl:nä Kaikki kaasumaiset kloridit ilmaistuna HCl:nä Fluorivety ilmaistuna HF:nä Kaikki kaasumaiset fluoridit ilmaistuna HF:nä

JÄTEVESIPÄÄSTÖJEN KESKIMÄÄRÄINEN MITTAUSJAKSO

Jollei toisin ilmoiteta, näissä BAT-päätelmissä esitetyt jätevesipäästöjä koskevien parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden mukaiset päästötasot perustuvat kahden tai 24 tunnin aikana otettujen näytteiden keskiarvoon.

1.1 Lasinvalmistuksen yleiset BAT-päätelmät

Jollei toisin ilmoiteta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin laitoksiin.

Tässä luvussa mainittujen parhaiden käytettävissä olevien yleisten tekniikoiden lisäksi sovelletaan kohdissa 1.2–1.9 esitettyjä parhaita käytettävissä olevia menetelmäkohtaisia tekniikoita.

1.1.1 Ympäristönhallintajärjestelmät

1. BAT-tekniikalla on tarkoitus ottaa käyttöön ja noudattaa ympäristönhallintajärjestelmää (EMS), joka kattaa seuraavat osatekijät:

i. johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen;

ii. sellaisen ympäristöpolitiikan määrittäminen, jossa johto toteuttaa jatkuvia laitoksen toimintaan liittyviä parannuksia;

iii. tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnitteleminen ja määrittäminen yhdessä taloudellisen suunnittelun ja investointien kanssa;

iv. menettelyjen täytäntöönpano kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin: a) rakenne ja vastuut b) koulutus, tietoisuus ja pätevyys c) viestintä d) työntekijöiden osallistaminen e) dokumentointi f) prosessin tehokas valvonta g) huolto-ohjelmat h) valmiudet ja reagointi hätätilanteissa i) ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen;

v. suorituskyvyn seuraaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin: a) päästöjen tarkkailu ja mittaaminen (ks. myös päästöjen tarkkailun yleisperiaatteita koskeva viiteasiakirja ”General Principles of Monitoring”) b) korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet c) tietojen säilyttäminen d) (mahdollisuuksien mukaan) riippumaton sisäinen tai ulkoinen tarkastus sen todentamiseksi, onko EMS suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen toteutus ja ylläpito asianmukaista;

vi. ylempi johto vastaa EMS:n ja sen jatkuvan soveltuvuuden, asianmukaisuuden ja tehokkuuden tarkastelemisesta;

vii. puhtaampien teknologioiden kehittymisen seuraaminen;

viii. laitoksen mahdollisen käytöstä poiston vaikutukset ympäristöön uutta laitosta suunniteltaessa ja sen koko käyttöiän aikana;

ix. säännöllisin väliajoin tehtävä alakohtainen vertailuanalyysi.

Sovellettavuus

EMS-järjestelmän soveltamisala (esim. yksityiskohtaisuuden taso) ja luonne (esim. standardoitu tai ei standardoitu) liittyvät yleensä laitoksen luonteeseen, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisiin ympäristövaikutuksiin.

1.1.2 Energiatehokkuus

2. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää ominaisenergiankulutusta soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka Sovellettavuus i. Optimoidaan prosessia valvomalla toimintaparametreja. Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. ii. Huolletaan sulatusuuni säännöllisesti. iii. Optimoidaan uunin rakenne ja valitaan sopiva sulatustekniikka. Voidaan soveltaa uusiin laitoksiin. Olemassa olevissa laitoksissa tekniikan soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta. iv. Ohjataan palamistapahtumaa. Voidaan soveltaa ilma-polttoaineseoksella ja happi-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin. v. Lisätään hylkylasin käyttöä, jos sitä on saatavana ja jos se on taloudellisesti ja teknisesti toteutuskelpoista. Ei sovelleta päättymättömän lasikuidun, korkeiden lämpötilojen eristysvillan ja lasisulatteiden tuotantoalaan. vi. Käytetään jätelämpökattilaa energian talteenottamiseksi, jos se on teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoista Voidaan soveltaa ilma-polttoaineseoksella ja happi-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin. Tekniikan sovellettavuus ja taloudellinen toteutuskelpoisuus määräytyy saavutettavissa olevan kokonaistehokkuuden perusteella, tuotetun höyryn tehokas käyttö mukaan luettuna. vii. Esilämmitetään raaka-ainepanos ja hylkylasi, jos se on teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoista. Voidaan soveltaa polttoaine-ilmaseoksella ja happi-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin. Voidaan soveltaa yleensä vain sellaisiin raaka-aineseoksiin, joissa hylkylasin osuus on yli puolet.

1.1.3 Materiaalien varastointi ja käsittely

3. BAT-tekniikalla on tarkoitus ehkäistä, tai jos se ei ole mahdollista, vähentää kiinteiden aineiden varastoinnista ja käsittelystä syntyviä pölyn hajapäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

I. Raaka-aineiden varastointi i. Varastoidaan jauhemaiset irtotavarat pölynpoistojärjestelmillä (esim. kangassuodattimilla) varustettuihin suljettuihin siiloihin. ii. Varastoidaan hienojakoiset materiaalit suljettuihin säiliöihin tai sinetöityihin pusseihin. iii. Suojataan karkeiden ja pölyisten materiaalien varastot peitteellä. iv. Käytetään maantiepuhdistusajoneuvoja ja kostutustekniikoita.

II. Raaka-aineiden käsittely Tekniikka Sovellettavuus i. Käytetään maan päällä kuljetettavien materiaalien kuljetukseen suljettuja kuljettimia, jotta estetään materiaalihävikki. Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. ii. Sovelletaan paineilmakuljettimen käytön yhteydessä ilmatiivistä järjestelmää, joka on varustettu suodattimella kuljetusilman puhdistamiseksi ennen sen vapauttamista ympäristöön. iii. Kostutetaan raaka-ainepanos. Tekniikan käyttöä rajoittavat kielteiset vaikutukset uunin energiatehokkuuteen. Joihinkin raaka-aineseoksiin voidaan soveltaa rajoituksia, etenkin boorisilikaattilasin valmistuksessa. iv. Käytetään uunia pienen negatiivisen paineen alaisena. Sovelletaan vain, jos se on ominaista toiminnalle (esim. lasisulatteen valmistukseen käytettävissä sulatusuuneissa), koska tekniikalla on kielteinen vaikutus uunin energiatehokkuuteen. v. Käytetään raaka-aineita, jotka eivät aiheuta rätinää (lähinnä dolomiitti ja kalkkikivi). Tällaiset ilmiöt liittyvät mineraaleihin, jotka rätisevät kuumuudessa, jolloin pölypäästöt saattavat lisääntyä. Tekniikkaan voidaan soveltaa raaka-aineiden saatavuuteen liittyvien rajoitusten mukaan. vi. Käytetään poistojärjestelmää, jossa päästöt kulkeutuvat suodatinjärjestelmään, kun kyse on prosesseista, joissa syntyy todennäköisesti pölyä (esim. pussien avaaminen, hylkylasierien sekoittaminen, kangassuodattimella kerätyn pölyn hävittäminen, kylmäpintaiset sulatusuunit). Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. vii. Käytetään suljettuja ruuvikuljettimia. viii. Suljetaan syöttötaskut. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Jäähdytys voi olla tarpeen laitteen vahingoittumisen estämiseksi.

4. BAT-tekniikalla on tarkoitus ehkäistä, tai jos se ei ole mahdollista, vähentää haihtuvien raaka-aineiden varastoinnissa ja käsittelyssä syntyviä kaasumaisia hajapäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

i. Käytetään auringosta johtuville lämpötilamuutoksille alttiin irtotavaran varastoinnissa säiliömaalia, joka imee vain vähän auringon säteilyä.

ii. Valvotaan haihtuvien raaka-aineiden varastoinnin lämpötilaa.

iii. Eristetään haihtuvien raaka-aineiden varastoinnissa käytettävät säiliöt.

iv. Inventointi.

v. Käytetään kelluvia kattosäiliöitä varastoitaessa suuria määriä haihtuvia öljytuotteita.

vi. Käytetään haihtuvien nesteiden siirrossa (esim. säiliöautosta varastosäiliöön) höyryn palautusjärjestelmiä.

vii. Käytetään nestemäisten raaka-aineiden varastoinnissa pussimaisia kattosäiliöitä.

viii. Käytetään paine-/tyhjiöventtiilejä säiliöissä, jotka on suunniteltu kestämään paineen vaihtelut.

ix. Sovelletaan vaarallisten aineiden varastoinnissa erilaisia päästöjen käsittelymenetelmiä (esim. adsorptio, absorptio, kondensaatio).

x. Varastoidaan vaahtoavat nesteet pinnanalaisen täyttömenetelmän avulla.

1.1.4 Yleiset primaariset tekniikat

5. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää energiankulutusta ja ilmaan joutuvia päästöjä toimintaparametrien jatkuvan seurannan ja sulatusuunin ohjelmoidun ylläpidon avulla.

Tekniikka Sovellettavuus Tekniikka muodostuu erilaisista seuranta- ja ylläpitotoiminnoista, joita voidaan soveltaa joko erikseen tai yhdessä uunin tyypin mukaan. Tekniikalla pyritään minimoimaan uuniin kohdistuvat ikääntymisvaikutukset esimerkiksi tiivistämällä uuni ja poltinkivet, huolehtimalla parhaasta mahdollisesta eristyksestä, valvomalla tasaista liekkiä sekä polttoaineen ja ilman suhdetta jne. Voidaan soveltaa regeneratiivisiin, rekuperatiivisiin ja happi-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin. Tekniikan soveltaminen muuntyyppisissä uuneissa edellyttää laitoskohtaista arviointia.

6. BAT-tekniikalla on tarkoitus valita ja valvoa huolellisesti kaikkia sulatusuuniin syötettäviä raaka-aineita, jotta vähennetään tai estetään ilmaan joutuvat päästöt soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää.

Tekniikka Sovellettavuus i. Käytetään raaka-aineita ja ulkoista hylkylasia, joiden epäpuhtausaste on alhainen (esim. metallit, kloridit, fluoridit). Tekniikkaa sovellettaessa on otettava huomioon laitoksessa valmistettavaan lasityyppiin liittyvät rajoitukset ja raaka-aineiden ja polttoaineiden saatavuus. ii. Käytetään vaihtoehtoisia (esim. vähemmän haihtuvia) raaka-aineita. iii. Käytetään polttoaineita, jotka sisältävät vähän metalliepäpuhtauksia.

7. BAT-tekniikalla on tarkoitus seurata säännöllisesti päästöjä ja/tai muita merkityksellisiä prosessiparametreja, seuraavat tekniikat mukaan luettuina:

Tekniikka Sovellettavuus i. Seurataan jatkuvasti keskeisiä prosessiparametreja, kuten lämpötilaa, polttoaineen syöttöä ja ilmavirtaa, prosessin vakauden varmistamiseksi. Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. ii. Seurataan säännöllisesti prosessiparametreja saastumisen ehkäisemiseksi/vähentämiseksi, esim. seurataan palamiskaasujen O2-sisältöä polttoaineen ja ilman suhteen valvomiseksi. iii. Tarkkaillaan pöly-, NOX- ja SO2-päästöjä jatkuvien mittausten tai vähintään kahdesti vuodessa tehtävien kertamittausten perusteella ja valvotaan korvaavia parametreja sen varmistamiseksi, että käsittelyjärjestelmä toimii asianmukaisesti mittausten välillä. iv. Tehdään NH3-päästöjen jatkuvat tai määräaikaismittaukset selektiivisen katalyyttisen pelkistyksen (SCR) tai selektiivisen ei-katalyyttisen pelkistyksen (SNCR) yhteydessä. Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. v. Tehdään CO-päästöjen jatkuvat tai määräaikaismittaukset, jos NOX-päästöjen vähentämiseksi käytetään primaarisia tekniikoita tai kemiallista pelkistystä polttoaineen avulla tai jos osittainen palaminen on mahdollista. vi. Tehdään HCl-, HF-, CO- ja metallipäästöjen määräaikaismittaukset etenkin, jos käytetään tällaisia aineita sisältäviä raaka-aineita tai jos osittainen palaminen on mahdollista. Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. vii. Tarkkaillaan jatkuvasti korvaavia parametreja sen varmistamiseksi, että jätekaasujen käsittelyjärjestelmä toimii asianmukaisesti eivätkä päästötasot ylity kertamittausten välillä. Korvaavien parametrien tarkkailu kattaa seuraavat parametrit: reagenssin syöttö, lämpötila, veden syöttö, jännite, pölyn poisto, tuulettimen nopeus jne.

8. BAT-tekniikalla on tarkoitus varmistaa, että jätekaasujen käsittelyjärjestelmien toimintakapasiteetti ja käytettävyys ovat optimaalisia normaaleissa toimintaolosuhteissa, jotta ehkäistään tai vähennetään päästöjä.

Sovellettavuus

Erityisiä toimintaolosuhteita varten voidaan määrittää erikoismenettelyt, etenkin:

i. käynnistyksen ja pysäytyksen yhteydessä

ii. muissa erityisissä toiminnoissa, joilla voi olla vaikutusta järjestelmien asianmukaiseen toimintaan (esim. uunin ja/tai jätekaasujen käsittelyjärjestelmän säännöllinen ja ylimääräinen huolto ja puhdistaminen tai merkittävä tuotantomuutos)

iii. jos jätekaasujen virtaus on riittämätön tai jos lämpötilan takia järjestelmän koko kapasiteettia ei voida hyödyntää.

9. BAT-tekniikalla on tarkoitus rajoittaa sulatusuunin hiilimonoksidipäästöjä (CO) primaaristen tekniikoiden käytön tai polttoaineen avulla tehtävän kemiallisen pelkistyksen yhteydessä, jotta vähennetään NOX-päästöjä.

Tekniikka Sovellettavuus NOX-päästöjen vähentämiseksi käytettävät primaariset tekniikat perustuvat palamisreaktion muutoksiin (esim. pienennetty ilman ja polttoaineen suhde, vaiheistettu palaminen, typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet jne.). Kemiallinen pelkistys polttoaineen avulla tapahtuu lisäämällä hiilivetypolttoainetta jätekaasuvirtaukseen, jotta vähennetään uunissa muodostuvien typen oksidien määrää. Tällaisten menetelmien aiheuttamien CO-päästöjen kasvua voidaan rajoittaa valvomalla huolellisesti toimintaparametreja. Tekniikkaa voidaan soveltaa tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.





Taulukko 3

Sulatusuunien hiilimonoksidipäästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL Hiilimonoksidi ilmaistuna CO:na < 100 mg/Nm3

10. BAT-tekniikalla on tarkoitus rajoittaa ammoniakkipäästöjä (NH3) selektiivisen katalyyttisen pelkistyksen (SCR) tai selektiivisen ei-katalyyttisen pelkistyksen (SNCR) yhteydessä, jotta vähennetään tehokkaasti NOX-päästöjä.

Tekniikka Sovellettavuus Tekniikka perustuu SCR- tai SNCR-tekniikkaa hyödyntävien jätekaasun käsittelyjärjestelmien asianmukaisten toimintaolosuhteiden luomiseen ja ylläpitoon, jotta rajoitetaan reagoimattoman ammoniakin päästöjä. Tekniikkaa voidaan soveltaa SCR- tai SNCR-tekniikalla varustettuihin sulatusuuneihin.





Taulukko 4

Ammoniakkipäästöjen BAT-AEL-arvot sovellettaessa SCR- tai SNCR-tekniikoita

Parametri BAT-AEL (3) Ammoniakki ilmaistuna NH3:na < 5–30 mg/Nm3

11. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunin booripäästöjä, kun raaka-aineseoksessa käytetään booriyhdisteitä, soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (4) Sovellettavuus i. Käytetään suodatinjärjestelmää asianmukaisessa lämpötilassa, jotta tehostetaan kiinteässä olomuodossa olevien booriyhdistelmien erottamista, kun otetaan huomioon, että boorihappoa voi esiintyä savukaasussa kaasumaisina yhdisteinä alle 200 °C:n lämpötilassa ja vielä 60 °C:ssa. Tekniikan soveltamista olemassa oleviin laitoksiin voivat rajoittaa käytössä olevien suodatinjärjestelmien sijaintiin ja ominaisuuksiin liittyvät tekniset rajoitukset. ii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdistettynä suodatinjärjestelmään. Tekniikan sovellettavuutta voi rajoittaa muiden kaasumaisten epäpuhtauksien (SOX, HCl, HF) poistotehokkuuden heikkeneminen, joka johtuu booriyhdisteiden laskeumasta kuivan alkalisen reagenssin pinnalla. iii. Käytetään märkäpesua. Tekniikan sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin voi rajoittaa jäteveden erityiskäsittelyn tarve.

Tarkkailu

Booripäästöjen tarkkailu on tehtävä noudattamalla erityistä menetelmää, jonka avulla voidaan mitata sekä kiinteät että kaasumaiset olomuodot, jotta voidaan määrittää, miten kyseiset päästöt voidaan poistaa tehokkaasti savukaasuista.

1.1.5 Lasinvalmistusprosesseista veteen joutuvat päästöt

12. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää vedenkulutusta soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka Sovellettavuus i. Minimoidaan valumat ja vuodot. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. ii. Käytetään uudelleen jäähdytys- ja pesuvesi puhdistamisen jälkeen. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Pesuvettä voidaan kierrättää useimmissa pesujärjestelmissä. Pesuväline on mahdollisesti poistettava käytöstä ja korvattava määräajoin. iii. Otetaan käyttöön suljetun silmukan kaltainen järjestelmä, jonka avulla voidaan kierrättää vettä, jos se on teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoista. Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa tuotantoprosessin turvallisuuden hallintaan liittyvät näkökohdat. Erityisesti: — avointa jäähdytysjärjestelmää voidaan käyttää, jos turvallisuus sitä edellyttää (esim. jos on jäähdytettävä suuri määrä lasia) — tietyissä prosesseissa (esim. päättymättömän lasikuidun valmistukseen liittyvissä jatkotoimissa, kotitalous- ja erikoislasin happokiillotuksessa jne.) käytettävä vesi on ehkä ohjattava kokonaan tai osittain jäteveden käsittelyjärjestelmään.

13. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää jätevesipäästöjen epäpuhtauksien päästökuormaa soveltamalla yhtä seuraavista jäteveden käsittelyjärjestelmistä tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka Sovellettavuus i. Tavanomaiset epäpuhtauksien valvontamenetelmät, kuten laskeutus, seulonta, nesteen pinnalta kuoriminen, neutralointi, suodatus, ilmastus, saostus, hyydyttäminen ja hiutaloittaminen jne. Tavanomaiset hyvän käytännön mukaiset tekniikat, joilla valvotaan nestemäisten raaka-aineiden ja välituotteiden varastoinnin yhteydessä aiheutuvia päästöjä, kuten turvatoimenpiteet, säiliöiden tarkastus/testaus, ylivuotosuoja jne. Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. ii. Biologiset käsittelyjärjestelmät, kuten aktiiviliete, biosuodatus orgaanisten yhdisteiden poistamiseksi/hajottamiseksi. Tekniikkaa voidaan soveltaa vain aloilla, joiden tuotantoprosesseissa käytetään orgaanisia aineita (esim. päättymättömän lasikuidun ja mineraalivillan tuotantoalat). iii. Jätevesien päästäminen kunnan jätevesilaitokseen. Voidaan soveltaa laitoksissa, joissa epäpuhtauksia on vähennettävä edelleen. iv. Jätevesien uudelleenkäyttö laitoksen ulkopuolella. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleensä vain lasisulatteen tuotantoalalla (uudelleenkäyttö mahdollista keramiikkateollisuudessa).





Taulukko 5

Pintaveteen joutuvien lasiteollisuuden jätevesipäästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri (5) Yksikkö BAT-AEL (6) (kokoomanäyte) pH — 6,5–9 Liukenemattomien aineiden kokonaismäärä mg/l < 30 Kemiallinen hapenkulutus (COD) mg/l < 5–130 (7) Sulfaatit ilmaistuna SO4 2–:na mg/l < 1 000 Fluoridit ilmaistuna F–:na mg/l < 6 (8) Hiilivetyjen kokonaispäästöt mg/l < 15 (9) Lyijy ilmaistuna Pb:nä mg/l < 0,05–0,3 (10) Antimoni ilmaistuna Sb:nä mg/l < 0,5 Arseeni ilmaistuna As:nä mg/l < 0,3 Barium ilmaistuna Ba:na mg/l < 3,0 Sinkki ilmaistuna Zn:nä mg/l < 0,5 Kupari ilmaistuna Cu:na mg/l < 0,3 Kromi ilmaistuna Cr:nä mg/l < 0,3 Kadmium ilmaistuna Cd:nä mg/l < 0,05 Tina ilmaistuna Sn:nä mg/l < 0,5 Nikkeli ilmaistuna Ni:nä mg/l < 0,5 Ammoniakki ilmaistuna NH4:nä mg/l < 10 Boori ilmaistuna B:nä mg/l < 1–3 Fenoli mg/l < 1

1.1.6 Lasinvalmistusprosessien jätteet

14. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää loppukäsiteltävän kiinteän jätteen muodostumista soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka Sovellettavuus i. Kierrätetään raaka-aineista syntyviä jätteitä, jos laatuvaatimukset täyttyvät. Menetelmän sovellettavuutta voivat rajoittaa lopputuotteen laatuun liittyvät rajoitukset. ii. Minimoidaan materiaalihävikki raaka-aineiden varastoinnin ja käsittelyn yhteydessä. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. iii. Kierrätetään laitoksen hylätystä tuotannosta saatua hylkylasia. Tekniikkaa ei sovelleta yleensä päättymättömän lasikuidun, korkean lämpötilan eristysvillan ja lasisulatteen tuotantoalalla. iv. Käytetään pölyhiukkaset uudelleen raaka-aineseoksessa, jos laatuvaatimukset täyttyvät. Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa eri tekijät: — lopullisen lasituotteen laatuvaatimukset — raaka-aineseoksessa käytetyn hylkylasin määrä — mahdolliset siirtymisilmiöt ja tulenkestävien materiaalien syöpyminen — rikkitaseeseen liittyvät rajoitukset v. Hyödynnetään kiinteää jätettä ja/tai lietettä (vedenkäsittelystä syntyvä liete) asianmukaisesti laitoksessa tai muilla teollisuudenaloilla. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleensä kotitalouksissa käytettävän lasin valmistuksessa (lyijykristallin liete) ja pakkauslasin valmistuksessa (lasin hienojakoiset aineet sekoitettuna öljyyn). Menetelmää voidaan soveltaa rajoitetusti muihin lasintuotantoaloihin vaikeasti määriteltävän tai saastuneen koostumuksen, pienten määrien ja huonon taloudellisen toteutuskelpoisuuden takia. vi. Otetaan talteen tulenkestävä romumateriaali muilla teollisuudenaloilla mahdollisesti tapahtuvaa käyttöä varten. Menetelmän sovellettavuutta rajoittavat tulenkestävän materiaalin valmistajien ja mahdollisten loppukäyttäjien asettamat rajoitukset. vii. Kierrätetään sementillä sidottuja jäteainespuristeita kuumapuhalluskupoliuuneissa, jos laatuvaatimukset täyttyvät. Sementillä sidottuja jäteainespuristeita voidaan hyödyntää ainoastaan kivivillan valmistuksessa. Ilmaan joutuvien päästöjen vähentämisen ja kiinteän jätteen syntymisen välillä olisi tehtävä kompromissiratkaisu.

1.1.7 Lasinvalmistusprosesseissa syntyvä melu

15. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää melupäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

i. Tehdään ympäristömelua koskeva arviointi ja laaditaan paikallisiin ympäristöolosuhteisiin sopiva melunhallintasuunnitelma.

ii. Sijoitetaan äänekkäät laitteet/toiminnot erilliseen rakennelmaan/yksikköön.

iii. Käytetään valleja melulähteen suodattamiseksi.

iv. Suoritetaan meluisat ulkotoiminnot päivällä.

v. Käytetään meluntorjuntaseiniä tai luonnollisia esteitä (puita, pensaita) laitoksen ja suojellun alueen välillä ottaen huomioon paikalliset olosuhteet.

1.2 Pakkauslasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin ilmoiteta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin pakkauslasia valmistaviin laitoksiin.

1.2.1 Sulatusuuneissa syntyvät pölypäästöt

16. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunin jätekaasujen pölypäästöjä savukaasujen puhdistusjärjestelmän, kuten sähköstaattisen pölynkerääjän tai pussisuodattimen, avulla.

Tekniikka (11) Sovellettavuus Savukaasujen puhdistusjärjestelmässä käytetään putkien suulle asennettavia tekniikoita, jotka suodattavat kaikki mittauskohdan kiinteät materiaalit. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.





Taulukko 6

Pakkauslasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (12) Pöly < 10–20 < 0,015–0,06

1.2.2 Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX)

17. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

I. primaariset tekniikat, kuten Tekniikka (13) Sovellettavuus i. Palamisreaktion muutokset a) ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen Tekniikkaa voidaan soveltaa tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin. Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa. b) polttoilman lämpötilan pienentäminen Tekniikkaa voidaan hyödyntää vain laitoskohtaisesti uunin heikomman tehon ja suuremman polttoainekulutuksen takia (eli on käytettävä rekuperatiivisia uuneja regeneratiivisten uunien sijasta). c) vaiheistettu palaminen: — ilman vaiheistaminen — polttoöljyn vaiheistaminen Polttoöljyn vaiheistusta voidaan soveltaa useimpiin tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin. Polttoilman vaiheistusta voidaan soveltaa hyvin rajoitetusti teknisesti monimutkaisen menetelmän takia. d) savukaasujen takaisinkierrätys Menetelmää voidaan soveltaa vain erikoispolttimiin, joissa on jätekaasujen automaattinen kierrätysjärjestelmä. e) typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Saavutetut ympäristöhyödyt ovat yleensä pienemmät molemmilta sivuilta lämmitettävissä kaasu-uuneissa teknisten rajoitusten ja uunien vähäisen joustavuuden takia. Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa. f) polttoaineen valinta Tekniikan käyttöä rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. ii. Erityisrakenteinen uuni Tekniikkaa voidaan soveltaa vain raaka-aineseoksiin, joissa ulkoisen hylkylasin osuus on suuri (> 70 %). Tekniikan soveltaminen edellyttää sulatusuunin täydellistä peruskorjausta. Uunin muoto (pitkä ja kapea) voi asettaa tilaa koskevia rajoituksia. iii. Sähköllä sulattaminen Tekniikkaa ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia lasia/päivä). Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria. Soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta. iv. Happi-polttoaineseoksella sulattaminen Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.

II. sekundaariset tekniikat, kuten Tekniikka (14) Sovellettavuus i. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Tekniikan soveltaminen voi edellyttää hiukkaspäästöjen suodatinjärjestelmän tehostamista, jotta varmistetaan, että hiukkaspitoisuus on alle 10–15 mg/Nm3, ja rikinpoistojärjestelmää SOX-päästöjen poistamiseksi. Optimaalisen toimintalämpötila-alueen vuoksi menetelmää sovelletaan vain sähköstaattisten pölynkerääjien yhteydessä. Tekniikkaa ei yleensä sovelleta pussisuodatinjärjestelmän yhteydessä, koska alhainen, 180–200 °C:n toimintalämpötila edellyttäisi jätekaasujen uudelleenlämmitystä. Tekniikan soveltaminen voi vaatia paljon tilaa. ii. Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) Tekniikkaa voidaan soveltaa rekuperatiivisiin uuneihin. Tekniikkaa voidaan käyttää hyvin rajoitetusti tavanomaisissa regeneratiivisissa uuneissa, joissa oikean lämpötila-alueen saavuttaminen on vaikeaa tai joissa savukaasuja ei voida sekoittaa oikein reagenssin kanssa. Tekniikkaa voidaan soveltaa uusiin regeneratiivisiin uuneihin, jotka on varustettu kaksiosaisella regeneraattorilla. Oikeaa lämpötila-aluetta on kuitenkin vaikea pitää yllä, koska polton suunta käännetään kammioiden välillä, mikä aiheuttaa syklisen lämpötilan muutoksen.

Taulukko 7

Pakkauslasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (15) NOX ilmaistuna NO2:na Palamisreaktion muutokset, erikoisrakenteiset uunit (16) (17) 500–800 0,75–1,2 Sähköllä sulattaminen < 100 < 0,3 Happi-polttoaineseoksella sulattaminen (18) Ei sovelleta < 0,5–0,8 Sekundaariset tekniikat < 500 < 0,75

18. Kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja ja/tai sulatusuunin palamisolosuhteiden on oltava erityisen hapettavat lopputuotteen laadun varmistamiseksi, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää NOX-päästöjä minimoimalla tällaisten raaka-aineiden käyttö yhdessä primaaristen tai sekundaaristen tekniikoiden kanssa.

BAT-AEL-arvot esitetään taulukossa 7.

Käytettäessä nitraatteja lyhyiden tuotantojaksojen raaka-aineseoksessa tai sulatusuuneja, joiden kapasiteetti on < 100 t/päivä, sovelletaan taulukossa 8 esitettyjä BAT-AEL-arvoja.

Tekniikka (19) Sovellettavuus Primaariset tekniikat — Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa. Nitraatteja käytetään hyvin korkealaatuisissa tuotteissa (kuten hajuvesipulloissa ja kosmetiikkarasioissa). Tehokkaita vaihtoehtoisia materiaaleja ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidit. Prosessien muuttaminen (esim. erityiset hapettavat palamisolosuhteet) on vaihtoehto nitraattien käytölle. Raaka-aineseoksissa käytettävien nitraattien korvaamista voivat rajoittaa korkeat kustannukset ja/tai vaihtoehtoisten aineiden suuremmat ympäristövaikutukset.





Taulukko 8

Pakkauslasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja ja/tai erityisen hapettavissa palamisolosuhteissa lyhyissä tuotantojaksoissa tai sulatusuuneissa, joiden kapasiteetti on < 100 t/päivä.

Parametri BAT BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (20) NOX ilmaistuna NO2:na Primaariset tekniikat < 1 000 < 3

1.2.3 Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

19. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (21) Sovellettavuus i. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdistettynä suodatinjärjestelmään. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. ii. Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase. Raaka-aineseoksen rikkipitoisuuden minimointiin perustuvaa tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti lopputuotteen laatuvaatimuksiin liittyvien rajoitusten mukaan. Rikkitaseen optimointi edellyttää kompromissiratkaisua SOX-päästöjen vähentämisen ja kiinteiden jätteiden (suodatinpöly) käsittelyn välillä. SOX-päästöjen tehokas vähentäminen on riippuvainen rikkiyhdisteiden retentiosta eli pysymästä lasissa, ja se voi vaihdella merkittävästi lasityypin mukaan. iii. Käytetään vähärikkistä polttoainetta. Menetelmän käyttöä rajoittavat vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.





Taulukko 9

Pakkauslasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri Polttoaine BAT-AEL (22) (23) mg/Nm3 kg / tonni sulatettua lasia (24) SOX ilmaistuna SO2:na Maakaasu < 200–500 < 0,3–0,75 Polttoöljy (25) < 500–1 200 < 0,75–1,8

1.2.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

20. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä (ja mahdollisia hot-end-pinnoituksessa syntyviä savukaasuja) soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (26) Sovellettavuus i. Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen. Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus. ii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.





Taulukko 10

Pakkauslasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (27) Kloorivety ilmaistuna HCl:nä (28) < 10–20 < 0,02–0,03 Fluorivety ilmaistuna HF:nä < 1–5 < 0,001–0,008

1.2.5 Sulatusuuneissa syntyvät metallit

21. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (29) Sovellettavuus i. Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus. ii. Minimoidaan metalliyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa, kun lasi on värjättävä tai lasista on poistettava väri lasille asetettujen laatuvaatimusten mukaisesti. iii. Käytetään suodatinjärjestelmää (pussisuodatin tai sähköstaattinen pölynkerääjä). Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. iv. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.





Taulukko 11

Pakkauslasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien metallipäästöjen BAT-AEL-arvot

1.2.6 Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

22. Kun hot-end-pinnoitustoiminnoissa käytetään tinayhdisteitä, orgaanisia tinayhdisteitä tai titaaniyhdisteitä, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka Sovellettavuus i. Minimoidaan pinnoitustuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis, ja käyttämällä tehokasta poistokupua. Sovellusjärjestelmän hyvä rakenne ja tiivistäminen ovat ehdottoman tärkeitä reagoimattoman tuotteen ilmaan kulkeutuvien hävikkien minimoimiseksi. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. ii. Yhdistetään pinnoituksen yhteydessä syntyvät savukaasut sulatusuunin jätekaasuihin tai uunin palamisilmaan, jos käytetään sekundaarista käsittelyjärjestelmää (suodatin ja kuiva tai puolikuiva pesu). Pinnoituksen yhteydessä syntyvät jätekaasut ja muut savukaasut voidaan yhdistää ennen käsittelyä kemiallisen yhteensopivuuden mukaan. Tällöin voidaan käyttää seuraavia vaihtoehtoja: — kaasut yhdistetään sulatusuunissa syntyviin savukaasuihin sekundaarisen poistojärjestelmän alkupäässä (kuiva tai puolikuiva pesu ja suodatinjärjestelmä) — kaasut yhdistetään palamisilmaan ennen regeneraattoria, minkä jälkeen sovelletaan sulatusprosessissa syntyneiden jätekaasujen sekundaarista poistokäsittelyä (kuiva tai puolikuiva pesu ja suodatinjärjestelmä). Tekniikkaa, jossa kaasut yhdistetään sulatusuunissa syntyviin savukaasuihin, voidaan soveltaa yleisesti. Kaasujen yhdistämistä palamisilmaan voivat rajoittaa tekniset näkökohdat, jotka liittyvät lasikemiaan ja regeneraattorin materiaaleihin mahdollisesti kohdistuviin vaikutuksiin. iii. Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua, kuivapesua ja suodatusta (35). Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.





Taulukko 12

Pakkauslasin tuotantoalan hot-end-pinnoitustoiminnoista syntyvien ilmapäästöjen BAT-AEL-arvot, kun jatkokäsittelyssä syntyviä savukaasuja käsitellään erikseen.

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 Pöly < 10 Titaaniyhdisteet ilmaistuna Ti:nä < 5 Tinayhdisteet, orgaaniset tinayhdisteet mukaan luettuina, ilmaistuna Sn:nä < 5 Kloorivety ilmaistuna HCl:nä < 30

23. Kun SO3:a käytetään pintakäsittelytoiminnoissa, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (36) Sovellettavuus i. Minimoidaan tuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis. Sovellusjärjestelmän hyvä rakenne ja huolto ovat ehdottoman tärkeitä reagoimattoman tuotteen ilmaan kulkeutuvien hävikkien minimoimiseksi. Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. ii. Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua.





Taulukko 13

Pakkauslasin tuotantoalan jatkokäsittelytoiminnoissa syntyvien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvo, kun pintakäsittelytoiminnoissa käytetään SO3:a ja kun niitä käsitellään erikseen.

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 Rikkioksidit ilmaistuna SO2:na < 100–200

1.3 Laakalasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin todeta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin laakalasia valmistaviin laitoksiin.

1.3.1 Sulatusuunien pölypäästöt

24. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien jätekaasujen pölypäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.1.

Taulukko 14

Laakalasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (37) Pöly < 10–20 < 0,025–0,05

1.3.2 Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX)

25. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

I. primaariset tekniikat, kuten: Tekniikka (38) Sovellettavuus i. Palamisreaktion muutokset a) ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen Soveltuu tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin. Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa. b) polttoilman lämpötilan alentaminen Tekniikkaa voidaan soveltaa vain erikoislaakalasin valmistuksessa käytettäviin pienitehoisiin uuneihin laitoskohtaisesti uunin tehokkuuden heikkenemisen ja polttoainekulutuksen kasvun vuoksi (eli käytetään rekuperatiivisia uuneja regeneratiivisten uunien sijasta). c) vaiheistettu palaminen: — ilman vaiheistus — polttoaineen vaiheistus Polttoaineen vaiheistusta voidaan käyttää useimmissa tavanomaisissa ilma-polttoaineseoksella lämmitettävissä uuneissa. Polttoilman vaiheistusta voidaan soveltaa hyvin rajoitetusti teknisesti monimutkaisen menetelmän takia. d) savukaasujen takaisinkierrätys Tekniikkaa käytetään vain erikoispolttimissa, joissa on jätekaasun automaattinen takaisinkierrätys. e) typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Saavutetut ympäristöhyödyt ovat yleensä pienemmät molemmilta sivuilta lämmitettävissä kaasu-uuneissa teknisten rajoitusten ja uunien vähäisen joustavuuden takia. Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa. f) polttoaineen valinta Tekniikan käyttöä rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. ii. Fenix-prosessi Prosessi perustuu muutamien primaaristen tekniikoiden yhdistelmään, jolla optimoidaan sivuilta lämmitettävien regeneratiivisten float-uunien palaminen. Tärkeimmät ominaisuudet ovat: — ilman ylimäärän vähentäminen — hot spot -alueiden välttäminen ja liekin lämpötilojen tasaaminen — polttoaineen ja palamisilman valvottu sekoittaminen Tekniikkaa voidaan soveltaa vain sivuilta lämmitettäviin regeneratiivisiin uuneihin. Voidaan soveltaa uusiin uuneihin. Jos kyse on olemassa olevasta uunista, tekniikka edellyttää suoraa integrointia uunin suunnittelu- ja rakentamisvaiheessa, kun uunille tehdään täydellinen peruskorjaus. iii. Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.

II. sekundaariset tekniikat, kuten: Tekniikka (39) Sovellettavuus i. Kemiallinen pelkistys polttoaineen avulla Voidaan soveltaa regeneratiivisiin uuneihin. Sovellettavuutta rajoittavat polttoaineen kulutuksen kasvu ja siitä aiheutuvat taloudelliset ja ympäristövaikutukset. ii. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Tekniikan soveltaminen voi edellyttää pölynpoistojärjestelmän tehostamista sen varmistamiseksi, että pölypitoisuus on alle 10–15 mg/Nm3, sekä rikinpoistojärjestelmää SOX-päästöjen poistamiseksi. Optimaalisen toimintalämpötila-alueen vuoksi menetelmää sovelletaan vain sähköstaattisten pölynkerääjien yhteydessä. Tekniikkaa ei yleensä käytetä pussisuodatinjärjestelmän kanssa, koska alhainen, noin 180–200 °C:n toimintalämpötila edellyttäisi jätekaasujen uudelleenlämmitystä. Tekniikan soveltaminen voi vaatia paljon tilaa.

Taulukko 15

Laakalasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT BAT-AEL (40) mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (41) NOX ilmaistuna NO2:na Palamisreaktion muutokset, Fenix-prosessi (42) 700–800 1,75–2,0 Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (43) Ei sovelleta < 1,25–2,0 Sekundaariset tekniikat (44) 400–700 1,0–1,75

26. Kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää NOX-päästöjä minimoimalla näiden raaka-aineiden käyttö yhdessä primaaristen tai sekundaaristen tekniikoiden kanssa. Sekundaarisia tekniikoita käytettäessä sovelletaan taulukossa 15 esitettyjä BAT-AEL-arvoja.

Jos raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja vain muutaman lyhyen erikoislasin tuotantojakson aikana, sovelletaan taulukossa 16 esitettyjä BAT-AEL-arvoja.

Tekniikka (45) Sovellettavuus Primaariset tekniikat: minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa. Nitraatteja käytetään erikoislasin (esim. värjätyn lasin) valmistuksessa. Tehokkaita vaihtoehtoisia aineita ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidi. Raaka-aineseoksissa käytettävien nitraattien korvaamista voivat rajoittaa korkeat kustannukset ja/tai vaihtoehtoisten aineiden suuremmat ympäristövaikutukset.





Taulukko 16

Laakalasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja vain muutaman lyhyen erikoislasin tuotantojakson aikana

Parametri BAT BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (46) NOX ilmaistuna NO2:na Primaariset tekniikat < 1 200 < 3

1.3.3 Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

27. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (47) Sovellettavuus i. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. ii. Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase. Raaka-aineseoksen rikkipitoisuuden minimointiin perustuvaa tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti lopputuotteen laatuvaatimuksiin liittyvien rajoitusten mukaan. Rikkitaseen optimointi edellyttää kompromissiratkaisua SOX-päästöjen poistamisen ja kiinteiden jätteiden (suodatinpöly) käsittelyn välillä. iii. Käytetään vähärikkistä polttoainetta Tekniikan soveltamista voivat rajoittaa vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.





Taulukko 17

Laakalasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri Polttoaine BAT-AEL (48) mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (49) SOx ilmaistuna SO2:na Maakaasu < 300–500 < 0,75–1,25 Polttoöljy (50) (51) 500–1 300 1,25–3,25

1.3.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

28. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (52) Sovellettavuus i. Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen. Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus. ii. Kuiva tai puolikuiva pesu yhdistettynä suodatinjärjestelmään. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.





Taulukko 18

Laakalasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (53) Kloorivety ilmaistuna HCl:nä (54) < 10–25 < 0,025–0,0625 Fluorivety ilmaistuna HF:nä < 1–4 < 0,0025–0,010

1.3.5 Sulatusuuneissa syntyvät metallit

29. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (55) Sovellettavuus i. Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus. ii. Käytetään suodatinjärjestelmää. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. iii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.





Taulukko 19

Laakalasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien metallipäästöjen BAT-AEL-arvot, lukuun ottamatta seleenillä värjättyjä laseja

Parametri BAT-AEL (56) mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (57) Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) < 0,2–1 < 0,5–2,5 × 10–3 Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) < 1–5 < 2,5–12,5 × 10–3

30. Jos lasin värjäämiseen käytetään seleeniyhdisteitä, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien seleenipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (58) Sovellettavuus i. Minimoidaan seleenin haihtuminen raaka-aineseoksesta valitsemalla raaka-aineita, joiden pysymä lasissa on suuri ja haihtuminen heikkoa. Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus. ii. Käytetään suodatinjärjestelmää. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. iii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.





Taulukko 20

Laakalasiteollisuudessa värjätyn lasin valmistukseen käytettävien sulatusuunien seleenipäästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL (59) (60) mg/Nm3 kg /tonni sulatettua lasia (61) Seleeniyhdisteet ilmaistuna Se:nä 1–3 2,5–7,5 × 10–3

1.3.6 Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

31. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää jatkokäsittelyprosesseissa syntyviä ilmapäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (62) Sovellettavuus i. Minimoidaan laakalasissa käytettävien pinnoitustuotteiden hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis. Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. ii. Minimoidaan lauhdutusuunin SO2-hävikit optimoimalla ohjausjärjestelmän toimintaa. iii. Yhdistetään lauhdutusuunin SO2-päästöt sulatusuunin jätekaasuihin, jos se on teknisesti mahdollista ja jos käytössä on sekundaarinen käsittelyjärjestelmä (suodatin ja kuiva tai puolikuiva pesu). iv. Sovelletaan sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua tai kuivapesua ja suodatusta. Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. Tekniikan valinta ja sen teho ovat riippuvaisia sisääntulevien jätekaasujen koostumuksesta.





Taulukko 21

Laakalasin jatkokäsittelyprosesseissa syntyvien ilmapäästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 Pöly < 15–20 Kloorivety ilmaistuna HCl:nä < 10 Fluorivety ilmaistuna HF:nä < 1–5 SOx ilmaistuna SO2:na < 200 Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) < 1 Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) < 5

1.4 Päättymättömän lasikuidun valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin ilmoiteta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin päättymätöntä lasikuitua valmistaviin laitoksiin.

1.4.1 Sulatusuunien pölypäästöt

Tässä luvussa esitetyt pölypäästöjen BAT-AEL-arvot koskevat kaikkia mittaamiskohdassa kiinteitä materiaaleja, kiinteät booriyhdisteet mukaan luettuina. Arvot eivät koske mittaamiskohdan kaasumaisia booriyhdisteitä.

32. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien jätekaasujen pölypäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (63) Sovellettavuus i. Vähennetään haihtuvia ainesosia muuttamalla raaka-aineseosta. Pölypäästöjä, jotka johtuvat lähinnä höyrystymisilmiöstä, voidaan vähentää ensisijaisesti välttämällä booriyhdisteiden käyttöä raaka-aineseoksessa tai käyttämällä aineita, joiden booripitoisuus on alhainen. Boori on sulatusuunissa syntyvien hiukkasten merkittävin ainesosa. Tekniikan soveltamista rajoittavat omistusoikeuteen liittyvät kysymykset, sillä boorittomat tai vähäbooriset seokset on patentoitu. ii. Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Suurimmat ympäristöhyödyt saavutetaan uusien laitosten sovelluksilla, joissa suodattimen sijainnista ja ominaisuuksista voidaan päättää ilman rajoituksia. iii. Märkäpesujärjestelmä Tekniset näkökohdat, kuten jäteveden erityiskäsittelyn tarve, voivat rajoittaa tekniikan sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin.





Taulukko 22

Päättymättömän lasikuidun valmistuksessa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL (64) mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (65) Pöly < 10–20 < 0,045–0,09

1.4.2 Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX)

33. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (66) Sovellettavuus i. Palamisreaktion muutokset a) ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen Soveltuu tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin. Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa. b) polttoilman lämpötilan alentaminen Voidaan soveltaa tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin uunin energiatehokkuuden ja polttoainekulutuksen kasvun asettamien rajoitusten mukaan. Useimmat uunit ovat jo nyt rekuperatiivisia uuneja. c) vaiheistettu palaminen: d) ilman vaiheistus e) polttoaineen vaiheistus Polttoaineen vaiheistusta voidaan käyttää useimmissa ilma- tai happi-polttoaineseoksella lämmitettävissä uuneissa. Polttoilman vaiheistusta voidaan soveltaa hyvin rajoitetusti teknisesti monimutkaisen menetelmän takia. d) savukaasujen takaisinkierrätys Tekniikkaa käytetään vain erikoispolttimissa, joissa on jätekaasun automaattinen takaisinkierrätys. e) typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa. f) polttoaineen valinta Tekniikan käyttöä rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. ii. Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.





Taulukko 23

Päättymättömän lasikuidun valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT BAT-AEL mg/Nm3 kg / tonni sulatettua lasia NOX ilmaistuna NO2:na Palamisreaktion muutokset < 600–1 000 < 2,7–4,5 (67) Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (68) Ei sovelleta < 0,5–1,5

1.4.3 Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

34. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (69) Sovellettavuus i. Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase. Menetelmää voidaan soveltaa yleisesti, kunhan otetaan huomioon lopullisen lasituotteen laatuvaatimukset. Rikkitaseen optimointi edellyttää kompromissiratkaisua SOX-päästöjen poistamisen ja loppukäsiteltävien kiinteiden jätteiden (suodatinpöly) käsittelyn välillä. ii. Käytetään vähärikkistä polttoainetta Tekniikan soveltamista voivat rajoittaa vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. iii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Booriyhdisteiden suuri pitoisuus savukaasuissa voi rajoittaa kuivassa tai puolikuivassa pesussa käytetyn reagenssin tehokkuutta vähentää päästöjä. iv. Käytetään märkäpesua. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti teknisten rajoitusten, kuten erityisen jäteveden käsittelylaitoksen käyttötarpeen, mukaan.





Taulukko 24

Päättymättömän lasikuidun valmistuksessa käytettävien sulatusuunien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri Polttoaine BAT-AEL (70) mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (71) SOx ilmaistuna SO2:na Maakaasu (72) < 200–800 < 0,9–3,6 Polttoöljy (73) (74) < 500–1 000 < 2,25–4,5

1.4.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

35. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (75) Sovellettavuus i. Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti raaka-aineseosta koskevien rajoitusten ja raaka-aineiden saatavuuden mukaan. ii. Minimoidaan raaka-aineseoksen fluoripitoisuus. Sulatusprosessissa syntyviä fluoripäästöjä voidaan vähentää seuraavasti: — Vähennetään raaka-aineseoksessa käytettävien fluoriyhdisteiden (esim. fluorisälvän) määrä mahdollisemman pieneksi lopputuotteelle asetettujen laatuvaatimusten mukaisesti. Fluoriyhdisteitä käytetään sulatusprosessin optimoimiseksi, kuiduttamisen helpottamiseksi ja filamenttikuidun katkeamisen vähentämiseksi. — Korvataan fluoriyhdisteet vaihtoehtoisilla aineilla (kuten sulfaateilla). Tuotteen laatuvaatimukset rajoittavat fluoriyhdisteiden korvaamista vaihtoehtoisilla aineilla. iii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. iv. Käytetään märkäpesua. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti teknisten rajoitusten, kuten erityisen jäteveden käsittelylaitoksen käyttötarpeen, mukaan.





Taulukko 25

Päättymättömän lasikuidun valmistuksessa käytettävien sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (76) Kloorivety ilmaistuna HCl:nä < 10 < 0,05 Fluorivety ilmaistuna HF:nä (77) < 5–15 < 0,02–0,07

1.4.5 Sulatusuuneissa syntyvät metallit

36. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (78) Sovellettavuus i. Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti raaka-aineiden saatavuuden mukaan. ii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. iii. Käytetään märkäpesua. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti teknisten rajoitusten, kuten erityisen jäteveden käsittelylaitoksen käyttötarpeen, mukaan.





Taulukko 26

Päättymättömän lasikuidun valmistuksessa käytettävien sulatusuunien metallipäästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL (79) mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (80) Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) < 0,2–1 < 0,9–4,5 × 10–3 Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) < 1–3 < 4,5–13,5 × 10–3

1.4.6 Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

37. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää jatkokäsittelyprosesseissa syntyviä päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (81) Sovellettavuus i. Märkäpesujärjestelmä Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti muovausprosessissa (kuitujen päällystyksessä) syntyvien jätekaasujen käsittelyssä tai sekundaarisissa prosesseissa, joissa käytetään sideainetta, joka on kovetettava tai kuivattava. ii. Märät sähköstaattiset pölynkerääjät iii. Suodatinjärjestelmä (pussisuodatin) Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti tuotteiden leikkaamisessa ja jauhatuksessa syntyvien jätekaasujen käsittelyyn.





Taulukko 27

Päättymättömän lasikuidun tuotantoalan jatkokäsittelyprosesseissa syntyvien ilmapäästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 Muovauksessa ja pinnoituksessa syntyvät päästöt Pöly < 5–20 Formaldehydi < 10 Ammoniakki < 30 Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaismäärä ilmaistuna C:nä < 20 Leikkauksessa ja jauhatuksessa syntyvät päästöt Pöly < 5–20

1.5 Kotitalouksissa käytettävän lasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin todeta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin kotitaloudessa käytettävää lasia valmistaviin laitoksiin.

1.5.1 Sulatusuunien pölypäästöt

38. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien jätekaasujen pölypäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (82) Sovellettavuus i. Vähennetään haihtuvia ainesosia muuttamalla raaka-aineseosta. Raaka-aineseos voi sisältää erittäin haihtuvia ainesosia (esim. booria, fluorideja), jotka lisäävät merkittävästi sulatusuunin pölypäästöjä. Tekniikkaa sovelletaan yleisesti valmistettavaan lasityyppiin liittyvien rajoitusten ja korvaavien raaka-aineiden saatavuuden mukaan. ii. Sähköllä sulattaminen Ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia päivässä) Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria. Soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta. iii. Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa. iv. Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. v. Märkäpesujärjestelmä Menetelmää voidaan soveltaa vain erityistapauksissa, etenkin sähkösulatusuuneissa, joissa savukaasujen määrä ja pölypäästöt ovat yleensä vähäisiä ja liittyvät raaka-aineseoksen kulkeutumiseen.





Taulukko 28

Kotitaloudessa käytettävän lasin tuotannossa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (83) Pöly < 10–20 (84) < 0,03–0,06 < 1–10 (85) < 0,003–0,03

1.5.2 Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX)

39. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (86) Sovellettavuus i. Palamisreaktion muutokset a) ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen Soveltuu tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin. Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa. b) polttoilman lämpötilan alentaminen Tekniikkaa voidaan hyödyntää vain laitoskohtaisesti uunin heikomman tehon ja suuremman polttoainekulutuksen takia (eli on käytettävä rekuperatiivisia uuneja regeneratiivisten uunien sijasta). c) vaiheistettu palaminen: f) ilman vaiheistus g) polttoaineen vaiheistus Polttoaineen vaiheistusta voidaan käyttää useimmissa tavanomaisissa ilma-polttoaineseoksella lämmitettävissä uuneissa. Polttoilman vaiheistusta voidaan soveltaa hyvin rajoitetusti teknisesti monimutkaisen menetelmän takia. d) savukaasujen takaisinkierrätys Menetelmää käytetään vain erikoispolttimissa, joissa on jätekaasun automaattinen takaisinkierrätys. e) typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Saavutetut ympäristöhyödyt ovat yleensä pienemmät molemmilta sivuilta lämmitettävissä kaasu-uuneissa teknisten rajoitusten ja uunien vähäisen joustavuuden takia Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa. f) polttoaineen valinta Tekniikan käyttöä rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. ii. Erityisrakenteinen uuni Tekniikkaa voidaan soveltaa vain raaka-aineseoksiin, joissa ulkoisen hylkylasin osuus on suuri (> 70 %). Tekniikan soveltaminen edellyttää sulatusuunin täydellistä peruskorjausta. Uunin muoto (pitkä ja kapea) voi asettaa tilaa koskevia rajoituksia. iii. Sähköllä sulattaminen Ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia päivässä) Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria. Soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta. iv. Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.





Taulukko 29

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (87) NOx ilmaistuna NO2:na Palamisreaktion muutokset, erityisrakenteiset uunit < 500–1 000 < 1,25–2,5 Sähköllä sulattaminen < 100 < 0,3 Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (88) Ei sovelleta < 0,5–1,5

40. Kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää NOX-päästöjä minimoimalla näiden raaka-aineiden käyttö yhdessä primaaristen tai sekundaaristen tekniikoiden kanssa.

BAT-AEL-arvot esitetään taulukossa 29.

Jos raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja vain muutaman lyhyen tuotantojakson aikana tai sulatusuuneissa, joiden kapasiteetti on alle 100 tonnia päivässä ja joissa valmistetaan erityistä soodakalkkilasia (kirkasta/erikoiskirkasta lasia tai seleenillä värjättyä lasia) ja muuta erikoislasia (boorilasia, lasikeramiikkaa, opaalilasia, kristallia ja lyijykristallia), sovelletaan taulukossa 30 esitettyjä BAT-AEL-arvoja.

Tekniikka (89) Sovellettavuus Primaariset tekniikat: — Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa. Nitraatteja käytetään erittäin korkealaatuisissa tuotteissa, joissa lasin on oltava täysin väritöntä (kirkasta) lasia, tai erikoislasin tuotannossa. Tehokkaita vaihtoehtoisia aineita ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidi. Raaka-aineseoksissa käytettävien nitraattien korvaamista voivat rajoittaa korkeat kustannukset ja/tai vaihtoehtoisten aineiden suuremmat ympäristövaikutukset.





Taulukko 30

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun nitraatteja käytetään raaka-aineseoksessa vain muutaman lyhyen tuotantojakson aikana tai sulatusuuneissa, joiden kapasiteetti on alle 100 tonnia päivässä ja joissa valmistetaan erityistä soodakalkkilasia (kirkasta/erikoiskirkasta lasia tai seleenillä värjättyä lasia) ja muuta erikoislasia (boorilasia, lasikeramiikkaa, opaalilasia, kristallia ja lyijykristallia).

Parametri Uunin tyyppi BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia NOx ilmaistuna NO2:na Tavanomaiset ilma-polttoaineseoksella lämmitettävät uunit < 500–1 500 < 1,25–3,75 (90) Sähköllä sulattaminen < 300–500 < 8–10

1.5.3 Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

41. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunin SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (91) Sovellettavuus i. Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase. Raaka-aineseoksen rikkipitoisuuden minimointiin perustuvaa tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti lopputuotteen laatuvaatimuksiin liittyvien rajoitusten mukaan. Rikkitaseen optimointi edellyttää kompromissiratkaisua SOX-päästöjen poistamisen ja kiinteän jätteen (suodatinpöly) käsittelyn välillä. ii. Käytetään vähärikkistä polttoainetta. Tekniikan soveltamista voivat rajoittaa vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. iii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.





Taulukko 31

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri Polttoaine/sulatustekniikka BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (92) SOx ilmaistuna SO2:na Maakaasu < 200–300 < 0,5–0,75 Polttoöljy (93) < 1 000 < 2,5 Sähköllä sulattaminen < 100 < 0,25

1.5.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

42. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (94) Sovellettavuus i. Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen. Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus. ii. Minimoidaan raaka-aineseoksen fluoripitoisuus ja optimoidaan fluorin massatase. Sulatusprosessissa syntyviä fluoripäästöjä voidaan minimoida vähentämällä raaka-aineseoksessa käytettävien fluoriyhdisteiden (esim. fluorisälvän) määrää mahdollisimman pieneksi lopputuotteen laatuvaatimusten mukaan. Raaka-aineseokseen lisätään fluoriyhdisteitä, jotta lasista tulee himmeä tai samea. Menetelmää voidaan soveltaa yleisesti, kunhan otetaan huomioon lopputuotteen laatuvaatimukset. iii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. iv. Käytetään märkäpesua. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti teknisten rajoitusten, kuten erityisen jäteveden käsittelylaitoksen käyttötarpeen, mukaan. Korkeat kustannukset ja jäteveden käsittelyä koskevat näkökohdat, jäteveden käsittelyssä muodostuvan lietteen tai kiinteiden jätetuotteiden kierrätystä koskevat rajoitukset mukaan luettuina, voivat rajoittaa tämän menetelmän soveltamista.





Taulukko 32

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (95) Kloorivety ilmaistuna HCl:nä (96) (97) < 10–20 < 0,03–0,06 Fluorivety ilmaistuna HF:nä (98) < 1–5 < 0,003–0,015

1.5.5 Sulatusuuneissa syntyvät metallit

43. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (99) Sovellettavuus i. Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus. ii. Minimoidaan metalliyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa valitsemalla sopivat raaka-aineet, jos lasi on värjättävä tai väri on poistettava tai jos lasilta vaaditaan tiettyjä ominaisuuksia. Kristallilasin ja lyijykristallilasin valmistuksessa metalliyhdisteiden käyttöä raaka-aineseoksessa rajoitetaan direktiivissä 69/493/ETY säädetyillä raja-arvoilla. Kyseisessä direktiivissä määritellään lopullisten lasituotteiden kemiallinen koostumus. iii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.





Taulukko 33

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien metallipäästöjen BAT-AEL-arvot, lukuun ottamatta lasia, jossa käytetään seleeniä väriä poistavana aineena

Parametri BAT-AEL (100) mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (101) Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) < 0,2–1 < 0,6–3 × 10–3 Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) < 1–5 < 3–15 × 10–3

44. Käytettäessä seleeniyhdisteitä väriä poistavana aineena BAT-tekniikoilla on tarkoitus vähentää sulatusuunien seleenipäästöjä käyttämällä yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (102) Sovellettavuus i. Minimoidaan seleeniyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa valitsemalla sopivat raaka-aineet. Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus. ii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.





Taulukko 34

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien seleenipäästöjen BAT-AEL-arvot, kun seleeniyhdisteitä käytetään väriä poistavana aineena

Parametri BAT-AEL (103) mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (104) Seleeniyhdisteet ilmaistuna Se:nä < 1 < 3 × 10–3

45. Käytettäessä lyijy-yhdisteitä lyijykristallilasin valmistukseen BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien lyijypäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (105) Sovellettavuus i. Sähköllä sulattaminen Ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia päivässä) Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria. Soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta. ii. Pussisuodatin Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. iii. Sähköstaattinen pölynkerääjä iv. Kuiva tai puolikuiva pesu yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa





Taulukko 35

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien lyijypäästöjen BAT-AEL-arvot, kun lyijy-yhdisteitä käytetään lyijykristallilasin valmistukseen

Parametri BAT-AEL (106) mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (107) Lyijy-yhdisteet ilmaistuna Pb:nä < 0,5–1 < 1–3 × 10–3

1.5.6 Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

46. Pölyävissä jatkokäsittelyprosesseissa BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää pöly- ja metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (108) Sovellettavuus i. Käytetään nestettä pölyävissä toiminnoissa (esim. leikkaus, jauhatus ja kiillotus). Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. ii. Käytetään pussisuodatinjärjestelmää.





Taulukko 36

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksen pölyävissä jatkokäsittelyprosesseissa syntyvien ilmapäästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 Pöly < 1–10 Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (109) < 1 Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (109) < 1–5 Lyijy-yhdisteet ilmaistuna Pb:nä (110) < 1–1,5

47. Happokiillotusprosesseissa BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (111) Sovellettavuus i. Minimoidaan kiillotustuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis. Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. ii. Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua.





Taulukko 37

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksen happokiillotusprosesseissa syntyvien HF-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 Fluorivety ilmaistuna HF:nä < 5

1.6 Erikoislasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin todeta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin erikoislasia valmistaviin laitoksiin.

1.6.1 Sulatusuunien pölypäästöt

48. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien jätekaasujen pölypäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (112) Sovellettavuus i. Vähennetään haihtuvia ainesosia muuttamalla raaka-aineseosta. Raaka-aineseos voi sisältää erittäin haihtuvia ainesosia (esim. booria, fluorideja), jotka ovat sulatusuunien pölypäästöjen tärkeimmät ainesosat. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti, kunhan otetaan huomioon valmistettavan lasin laatuvaatimukset. ii. Sähköllä sulattaminen Ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia päivässä). Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria. Soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta. iii. Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.





Taulukko 38

Erikoislasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (113) Pöly < 10–20 < 0,03–0,13 < 1–10 (114) < 0,003–0,065

1.6.2 Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX)

49. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

I. primaariset tekniikat, kuten: Tekniikka (115) Sovellettavuus i. Palamisreaktion muutokset a) ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen Soveltuu tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin. Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa. b) polttoilman lämpötilan alentaminen Tekniikkaa voidaan hyödyntää vain laitoskohtaisesti uunin heikomman tehon ja suuremman polttoainekulutuksen takia (eli on käytettävä rekuperatiivisia uuneja regeneratiivisten uunien sijasta). c) vaiheistettu palaminen: — ilman vaiheistus — polttoaineen vaiheistus Polttoaineen vaiheistusta voidaan käyttää useimmissa tavanomaisissa ilma-polttoaineseoksella lämmitettävissä uuneissa. Polttoilman vaiheistusta voidaan käyttää hyvin rajoitetusti teknisesti monimutkaisen menetelmän takia. d) savukaasujen takaisinkierrätys Tekniikkaa käytetään vain erikoispolttimissa, joissa on jätekaasun automaattinen takaisinkierrätys. e) typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Saavutetut ympäristöhyödyt ovat yleensä pienemmät molemmilta sivuilta lämmitettävissä kaasu-uuneissa teknisten rajoitusten ja uunien vähäisen joustavuuden takia Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa. f) polttoaineen valinta Tekniikan käyttöä rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. ii. Sähköllä sulattaminen Ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia päivässä) Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria. Soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta. iii. Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.

II. sekundaariset tekniikat, kuten: Tekniikka (116) Sovellettavuus i. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Tekniikan soveltaminen voi edellyttää pölynpoistojärjestelmän tehostamista sen varmistamiseksi, että pölypitoisuus on alle 10–15 mg/Nm3, sekä rikinpoistojärjestelmää SOX-päästöjen poistamiseksi. Optimaalisen toimintalämpötilan vuoksi menetelmää sovelletaan vain sähköstaattisten pölynkerääjien yhteydessä. Tekniikkaa ei yleensä käytetä pussisuodatinjärjestelmän kanssa, koska alhainen, noin 180–200 °C:n toimintalämpötila edellyttäisi jätekaasujen uudelleenlämmitystä. Tekniikan soveltaminen voi vaatia paljon tilaa. ii. Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) Tekniikkaa voidaan soveltaa vain hyvin rajoitetusti tavanomaisissa regeneratiivisissa uuneissa, joissa oikeaa lämpötila-aluetta on vaikea saavuttaa tai joissa savukaasut ja reagenssi eivät sekoitu oikein. Tekniikkaa voidaan soveltaa uusiin regeneratiivisiin uuneihin, jotka on varustettu kaksiosaisella regeneraattorilla. Oikeaa lämpötila-aluetta on kuitenkin vaikea pitää yllä, koska polton suunta käännetään kammioiden välillä, mikä aiheuttaa syklisen lämpötilan muutoksen.

Taulukko 39

Erikoislasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (117) NOx ilmaistuna NO2:na Palamisreaktion muutokset 600–800 1,5–3,2 Sähköllä sulattaminen < 100 < 0,25–0,4 Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (118) (119) Ei sovelleta < 1–3 Sekundaariset tekniikat < 500 < 1–3

50. Käytettäessä nitraatteja raaka-aineseoksessa BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää NOX-päästöjä minimoimalla näiden raaka-aineiden käyttöä yhdessä primaaristen tai sekundaaristen tekniikoiden kanssa.

Tekniikka (120) Sovellettavuus Primaariset tekniikat: — minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa. Nitraatteja käytetään erittäin korkealaatuisissa tuotteissa, joissa lasilta vaaditaan erityisominaisuuksia. Tehokkaita vaihtoehtoisia aineita ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidi. Raaka-aineseoksissa käytettävien nitraattien korvaamista voivat rajoittaa korkeat kustannukset ja/tai vaihtoehtoisten aineiden suuremmat ympäristövaikutukset.





Taulukko 40

Erikoislasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja

Parametri BAT BAT-AEL (121) mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (122) NOx ilmaistuna NO2:na Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa ja sovelletaan primaarisia tai sekundaarisia tekniikoita < 500–1 000 < 1–6

1.6.3 Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

51. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (123) Sovellettavuus i. Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti, kunhan otetaan huomioon lopullisen lasituotteen laatuvaatimukset. ii. Käytetään vähärikkistä polttoainetta. Tekniikan käyttöä voivat rajoittaa vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. iii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.





Taulukko 41

Erikoislasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri Polttoaine/sulatustekniikka BAT-AEL (124) mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (125) SOx ilmaistuna SO2:na Maakaasu, sähköllä sulattaminen (126) < 30–200 < 0,08–0,5 Polttoöljy (127) 500–800 1,25–2

1.6.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

52. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (128) Sovellettavuus i. Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen. Menetelmän sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus. ii. Minimoidaan raaka-aineseoksen fluori- ja/tai klooripitoisuus ja optimoidaan fluorien ja/tai kloorien massatase. Fluoriyhdisteitä käytetään antamaan erikoislasille tiettyjä ominaisuuksia (esim. himmeä valaisinlasi, optinen lasi). Klooriyhdisteitä voidaan käyttää kirkastusaineena boorilasin valmistuksessa. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti, kunhan otetaan huomioon lopputuotteen laatuvaatimukset. iii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.





Taulukko 42

Erikoislasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (129) Kloorivety ilmaistuna HCl:nä (130) < 10–20 < 0,03–0,05 Fluorivety ilmaistuna HF:nä < 1–5 < 0,003–0,04 (131)

1.6.5 Sulatusuuneissa syntyvät metallit

53. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (132) Sovellettavuus i. Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus. ii. Minimoidaan metalliyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa valitsemalla sopivat raaka-aineet, jos lasi on värjättävä tai väri on poistettava tai jos lasilta vaaditaan tiettyjä ominaisuuksia. Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. iii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.





Taulukko 43

Erikoislasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien metallipäästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL (133) (134) mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (135) Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) < 0,1–1 < 0,3–3 × 10–3 Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) < 1–5 < 3–15 × 10–3

1.6.6 Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

54. Pölyävissä jatkokäsittelyprosesseissa BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää pöly- ja metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (136) Sovellettavuus i. Käytetään nestettä pölyävissä toiminnoissa (esim. leikkaus, jauhatus ja kiillotus). Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. ii. Käytetään pussisuodatinjärjestelmää.





Taulukko 44

Erikoislasin valmistuksen jatkokäsittelyprosesseissa syntyvien pöly- ja metallipäästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 Pöly 1–10 Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (137) < 1 Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (137) < 1–5

55. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää happokiillotusprosesseissa syntyviä HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (138) Kuvaus i. Minimoidaan kiillotustuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis. Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti. ii. Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua.





Taulukko 45

Erikoislasin tuotantoalan happokiillotusprosesseissa syntyvien HF-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 Fluorivety ilmaistuna HF:nä < 5

1.7 Mineraalivillan valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin todeta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin mineraalivillaa valmistaviin laitoksiin.

1.7.1 Sulatusuunien pölypäästöt

56. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien savukaasujen pölypäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (139) Sovellettavuus Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Sähköstaattisia pölynkerääjiä ei voida käyttää kivivillan valmistuksessa käytettävissä kupoliuuneissa uunissa syntyvän hiilimonoksidin syttymiseen liittyvän räjähdysriskin vuoksi.





Taulukko 46

Mineraalivillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (140) Pöly < 10–20 < 0,02–0,050

1.7.2 Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX)

57. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (141) Sovellettavuus i. Palamisreaktion muutokset a) ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen Soveltuu tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin. Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa. b) polttoilman lämpötilan alentaminen Tekniikkaa voidaan hyödyntää vain laitoskohtaisesti uunin heikomman tehon ja suuremman polttoainekulutuksen takia (eli on käytettävä rekuperatiivisia uuneja regeneratiivisten uunien sijasta). c) vaiheistettu palaminen: — ilman vaiheistus — polttoaineen vaiheistus Polttoaineen vaiheistusta voidaan käyttää useimmissa tavanomaisissa ilma-polttoaineseoksella lämmitettävissä uuneissa. Polttoilman vaiheistusta voidaan käyttää hyvin rajoitetusti teknisesti monimutkaisen menetelmän takia. d) savukaasujen takaisinkierrätys Tekniikkaa käytetään vain erikoispolttimissa, joissa on jätekaasun automaattinen takaisinkierrätys. e) typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Saavutetut ympäristöhyödyt ovat yleensä pienemmät molemmilta sivuilta lämmitettävissä kaasu-uuneissa teknisten rajoitusten ja uunien vähäisen joustavuuden takia. Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa. f) polttoaineen valinta Tekniikan käyttöä rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. ii. Sähköllä sulattaminen Ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia päivässä) Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria. Soveltaminen sulatusyksikön täydellistä peruskorjausta. iii. Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.





Taulukko 47

Mineraalivillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri Tuote Sulatustekniikka BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (142) NOX ilmaistuna NO2:na Lasivilla Ilma-polttoaine-seoksella ja sähköllä lämmitettävät uunit < 200–500 < 0,4–1,0 Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (143) Ei sovelleta < 0,5 Kivivilla Kaikentyyppiset uunit < 400–500 < 1,0–1,25

58. Kun lasivillan raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (144) Sovellettavuus i. Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa. Nitraatteja käytetään hapettimina raaka-aineseoksissa, jotka sisältävät suuria määriä laitoksen ulkoista hylkylasia, hylkylasissa esiintyvän orgaanisen aineen korvaamiseksi. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti, kunhan otetaan huomioon lopputuotteen laatuvaatimukset. ii. Sähköllä sulattaminen Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Sähköllä sulattaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta. iii. Käytetään sulatuksessa happi-polttoaineseosta. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.





Taulukko 48

Lasivillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja

Parametri BAT BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (145) NOx ilmaistuna NO2:na Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa ja käytetään primaarisia tekniikoita. < 500–700 < 1,0–1,4 (146)

1.7.3 Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

59. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (147) Sovellettavuus i. Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase. Tekniikkaa käytetään yleisesti lasivillan valmistuksessa vähärikkisten raaka-aineiden, etenkin laitoksen ulkoisen hylkylasin, saatavuuden mukaan. Jos raaka-aineseoksessa on käytetty suuria määriä laitoksen ulkoista hylkylasia, rikkitaseen optimointiin kohdistuu rajoituksia vaihtelevan rikkipitoisuuden vuoksi. Kivivillan valmistuksessa rikkitaseen optimointi voi edellyttää kompromissiratkaisua savukaasujen SOX-päästöjen poistamisesta aiheutuvan kiinteän jätteen (suodinpölyn) käsittelyn ja/tai kuidutusprosessissa aiheutuvien kiinteiden jätteiden kierrätyksen (sementtibrikettejä käyttäen) tai kaatopaikkakäsittelyn välillä. ii. Käytetään vähärikkistä polttoainetta. Menetelmän käyttöä voivat rajoittaa vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. iii. Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. Sähköstaattisia pölynkerääjiä ei käytetä kivivillan valmistuksessa käytettävissä kupoliuuneissa (ks. BAT 56). iv. Käytetään märkäpesua. Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti teknisten rajoitusten, kuten erityisen jäteveden käsittelylaitoksen käyttötarpeen, mukaan.





Taulukko 49

Mineraalivillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

Parametri Tuote/olosuhteet BAT-AEL mg/Nm3 kg/tonni sulatettua lasia (148) SOx ilmaistuna SO2:na Lasivilla Kaasu- ja sähkölämmitteiset uunit (149) < 50–150 < 0,1–0,3 Kivivilla Kaasu- ja sähkölämmitteiset uunit < 350 < 0,9 Kupoliuunit, joissa ei käytetä brikettejä tai kierrätetä kuonaa (150) < 400 < 1,0 Kupoliuunit, joissa käytetään sementillä sidottuja brikettejä tai kierrätetään kuonaa (151) < 1 400 < 3,5

1.7.4 Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

60. BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikka (152) Kuvaus i. Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja