9)

Korvataan ensimmäisen osan V osaston 1 luvun 1, 2 ja 3 jakso seuraavasti: ”1 jakso Soveltamisala ja ratkaisuperiaatteet 121 artikla Soveltamisala ja määritelmät (Varainhoitoasetuksen 101 artiklan 2 kohta) 1. Kiinteistöhankintasopimuksen tarkoituksena on tontin, rakennuksen tai muun kiinteän omaisuuden osto, vuokraaminen, pitkäaikainen vuokraaminen, leasingvuokraaminen, käyttöoikeuden hankkiminen tai osamaksulla hankkiminen osto-optioin tai ilman niitä. 2. Tavarahankintasopimuksen tarkoituksena on tavaroiden osto, vuokraaminen, leasingvuokraaminen tai osamaksulla hankkiminen osto-optioin tai ilman niitä. Tavarahankintasopimukseen voi kuulua liitännäisesti kokoamis- ja asennustöitä. 3. Rakennusurakkasopimuksen tarkoituksena on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (6) liitteessä II tarkoitettuun toimintaan liittyvien töiden tai rakennusurakoiden toteuttaminen tai niiden suunnittelu ja toteuttaminen tai rakennusurakan tyypin tai suunnittelun suhteen ratkaisevaa vaikutusvaltaa käyttävän hankintaviranomaisen asettamia vaatimuksia vastaavan rakennusurakan toteuttaminen millä tahansa tavalla. Rakennusurakka on sellainen talon- tai maanrakennustöiden kokonaistulos, joka riittää itsessään täyttämään jonkin taloudellisen tai teknisen tarkoituksen. 4. Palveluhankintasopimus koskee henkisiä suorituksia tai muita palveluja, jotka eivät kuulu tavarahankinta-, rakennusurakka- tai kiinteistöhankintasopimusten piiriin. 5. Jos on kyse sekamuotoisista hankintasopimuksista, jotka koskevat tavaroita ja palveluja, niiden pääkohde on määritettävä vertaamalla kyseisten tavaroiden tai palvelujen arvoja. Sellainen sopimus, joka kattaa vain yhdentyyppisen hankinnan (rakennusurakka, tavarat tai palvelut), ja käyttöoikeussopimukset (rakennusurakka tai palvelut) on tehtävä niiden säännösten mukaisesti, joita sovelletaan kyseiseen hankintasopimukseen. 6. Jos julkisen hankinnan yhteydessä viitataan nimikkeistöihin, viittaukset on tehtävä käyttämällä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2195/2002 (7) vahvistettua yhteistä hankintanimikkeistöä (CPV). 7. Hankintaviranomainen ei voi edellyttää taloudellisten toimijoiden ryhmittymältä tiettyä oikeudellista muotoa tarjouksen tai osallistumishakemuksen jättämistä varten, mutta sopimuspuoleksi valitulta ryhmittymältä voidaan edellyttää tiettyä oikeudellista muotoa sopimuksen teon jälkeen, jos tämä on tarpeen sopimuksen asianmukaiseksi toteuttamiseksi. 8. Kaikki yhteydenpito toimeksisaajiin, esimerkiksi sopimusten ja mahdollisten sopimusmuutosten tekeminen, voidaan toteuttaa käyttämällä hankintaviranomaisen perustamia sähköisiä tietojenvaihtojärjestelmiä. 9. Sähköisten tietojenvaihtojärjestelmien on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) vain valtuutetuilla henkilöillä on pääsy järjestelmään ja sen kautta lähetettyihin asiakirjoihin; b) vain valtuutetut henkilöt voivat sähköisesti allekirjoittaa tai siirtää asiakirjan järjestelmän kautta; c) valtuutetut henkilöt on tunnistettava vakiintunein keinoin järjestelmän kautta; d) sähköisen tapahtuman aika ja päivämäärä on ilmoitettava tarkasti; e) asiakirjojen eheyden on säilyttävä; f) asiakirjojen saatavuuden on säilyttävä; g) tarvittaessa asiakirjojen luottamuksellisuuden on säilyttävä; h) henkilötietojen suoja on varmistettava asetuksen (EY) N:o 45/2001 vaatimusten mukaisesti. 10. Tällaisen järjestelmän kautta lähetettyihin tai vastaanotettuihin tietoihin liitetään oikeusolettama, jonka mukaan tiedot ovat eheät ja järjestelmässä ilmoitettu tietojen lähetys- tai vastaanottopäivä ja -aika pitävät paikkansa. Järjestelmän kautta lähetetyn tai tiedoksiannetun asiakirjan katsotaan vastaavan paperiasiakirjaa, se on hyväksyttävä todisteeksi oikeudellisissa menettelyissä, se katsotaan alkuperäiseksi asiakirjaksi ja siihen liitetään oikeusolettama, jonka mukaan se on aito ja eheä edellyttäen, että se ei sisällä dynaamisia piirteitä, jotka voisivat automaattisesti muuttaa sitä. Edellä 9 kohdan b alakohdassa tarkoitetuilla sähköisillä allekirjoituksilla on samanlaiset oikeusvaikutukset kuin käsin kirjoitetuilla allekirjoituksilla. 122 artikla Puitesopimukset ja erillissopimukset (Varainhoitoasetuksen 101 artiklan 2 kohta) 1. Puitesopimuksen kesto saa olla enintään neljä vuotta paitsi puitesopimuksen kohteen kannalta asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa. Puitesopimukseen perustuvat erillissopimukset tehdään kyseisessä puitesopimuksessa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Erillissopimuksia tehtäessä sopimuspuolet eivät saa tehdä huomattavia muutoksia puitesopimukseen. 2. Jos puitesopimus tehdään yhden ainoan taloudellisen toimijan kanssa, erillissopimukset tehdään puitesopimuksessa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Hankintaviranomaiset voivat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ottaa yhteyttä toimeksisaajaan kirjallisesti ja tarvittaessa pyytää tätä täydentämään tarjoustaan. 3. Jos puitesopimus tehdään usean taloudellisen toimijan kanssa, jäljempänä ’rinnakkainen puitesopimus’, se voidaan tehdä useana erillisenä, kunkin toimeksisaajan kanssa samoin ehdoin tehtävänä sopimuksena. Useiden taloudellisten toimijoiden kanssa tehtyihin puitesopimuksiin perustuvat erillissopimukset pannaan täytäntöön jollakin seuraavista tavoista: a) puitesopimuksen ehtojen mukaisesti: ilman uutta kilpailuttamista, jos puitesopimuksessa vahvistetaan kaikki asianomaisten rakennusurakoiden toteuttamista tai asianomaisten tavaroiden tai palvelujen toimittamista koskevat ehdot ja puolueettomat perusteet sen toimeksisaajan määrittämiseksi, joka toteuttaa rakennusurakan tai toimittaa tavarat tai palvelut; b) jos kaikkia rakennusurakoiden toteuttamista tai asianomaisten tavaroiden tai palvelujen toimittamista koskevia ehtoja ei ole vahvistettu puitesopimuksessa: kilpailuttamalla toimeksisaajat uudelleen 4 kohdan mukaisesti käyttämällä jotakin seuraavassa esitetyistä perusteista: i) samat ja tarvittaessa tarkemmin määritellyt ehdot; ii) soveltuvin osin sellaiset muut ehdot, joihin viitataan puitesopimukseen liittyvissä hankinta-asiakirjoissa; c) osittain ilman uudelleen kilpailuttamista a alakohdan mukaisesti ja osittain kilpailuttamalla toimeksisaajat uudelleen b alakohdan mukaisesti, jos hankintaviranomainen on määrännyt tästä mahdollisuudesta puitesopimukseen liittyvissä hankinta-asiakirjoissa. Edellä toisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetuissa hankinta-asiakirjoissa on ilmoitettava myös, mitkä ehdot voidaan kilpailuttaa uudelleen. 4. Uudelleen kilpailuttamiseen perustuva rinnakkainen puitesopimus on tehtävä vähintään kolmen taloudellisen toimijan kanssa edellyttäen, että 158 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja hyväksyttäviä tarjouksia on riittävä määrä. Tehdessään toimeksisaajien uudelleen kilpailuttamiseen perustuvaa erillissopimusta hankintaviranomaisen on otettava kirjallisesti yhteyttä kyseisiin toimeksisaajiin ja asetettava määräaika, joka on niin pitkä, että erillistarjoukset voidaan tehdä. Erillistarjoukset on tehtävä kirjallisesti. Hankintaviranomainen tekee kunkin erillissopimuksen sen tarjoajan kanssa, joka on tehnyt puitesopimukseen liittyvissä hankinta-asiakirjoissa esitettyjen ratkaisuperusteiden perusteella kokonaistaloudellisesti edullisimman erillistarjouksen. 5. Aloilla, joilla hintojen ja tekniikan kehitys on nopeaa, puitesopimuksissa, joihin ei liity uudelleen kilpailuttamista, on oltava lauseke joko väliarvioinnista tai vertailuanalyysista. Jos alkuperäiset sopimusehdot eivät väliarvioinnin jälkeen enää vastaa hintojen tai tekniikan kehitystä, hankintaviranomainen ei saa käyttää asianomaista puitesopimusta, vaan sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sopimuksen purkamiseksi. 6. Ennen puitesopimuksiin perustuvien erillissopimusten tekemistä on tehtävä talousarviositoumus. 2 jakso Julkaiseminen 123 artikla Tiedottaminen menettelyistä, joissa hankinnan arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo, tai direktiivin 2014/24/EU soveltamisalaan kuuluvista hankinnoista (Varainhoitoasetuksen 103 artiklan 1 kohta) 1. Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavissa ilmoituksissa on menettelyn avoimuuden varmistamiseksi oltava kaikki tiedot, jotka sisältyvät direktiivissä 2014/24/EU tarkoitettuihin asianomaisiin vakiolomakkeisiin. 2. Hankintaviranomainen voi ilmoittaa varainhoitovuodeksi suunnittelemistaan hankinnoista julkaisemalla ennakkoilmoituksen. Ennakkoilmoituksen on katettava ajanjakso, joka on enintään 12 kuukautta siitä päivästä, jona ilmoitus on lähetetty Euroopan unionin julkaisutoimistoon. Hankintaviranomainen voi julkaista ennakkoilmoituksen joko Euroopan unionin virallisessa lehdessä tai hankkijaprofiilissaan. Jälkimmäisessä tapauksessa ennakkoilmoituksen julkaisemisesta hankkijaprofiilissa on julkaistava ilmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 3. Hankintailmoitusta käytetään käynnistämään hankintamenettely, jossa hankinnan arvo on arviolta yhtä suuri tai suurempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo, lukuun ottamatta tämän asetuksen 134 artiklan mukaista menettelyä. 4. Hankintaviranomaisen on lähetettävä Euroopan unionin julkaisutoimistoon jälki-ilmoitus menettelyn tuloksista viimeistään 30 päivän kuluttua sellaisen sopimuksen tai puitesopimuksen allekirjoittamisesta, jonka arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo. Dynaamiseen hankintajärjestelmään perustuviin hankintasopimuksiin liittyvät ilmoitukset voidaan kuitenkin yhdistää yhdeksi ryhmäksi neljännesvuosittain. Hankintaviranomaisen on tällöin lähetettävä jälki-ilmoitus viimeistään 30 päivää kunkin neljännesvuoden päättymisen jälkeen. Jälki-ilmoitusta ei julkaista puitesopimukseen perustuvista erillissopimuksista. 5. Hankintaviranomaisen on julkaistava jälki-ilmoitus: a) ennen sellaisen sopimuksen tai puitesopimuksen allekirjoittamista, jonka arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo ja joka tehdään tämän asetuksen 134 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista menettelyä noudattaen; b) sellaisen sopimuksen tai puitesopimuksen allekirjoittamisen jälkeen, jonka arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo, tämän asetuksen 134 artiklan 1 kohdan a ja c–f alakohdan mukaisia menettelyjä noudattaen tehdyt sopimukset mukaan luettuina. 6. Hankintaviranomaisen on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoitus hankintasopimukseen sen voimassaolon aikana tehtävistä muutoksista varainhoitoasetuksen 114 a artiklan 3 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa silloin kun muutoksen arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo. 7. Kun on kyse toimielinten yhteisestä menettelystä, sovellettavista tiedotustoimenpiteistä on vastuussa menettelystä vastaava hankintaviranomainen. 124 artikla Tiedottaminen menettelyistä, joissa hankinnan arvo on pienempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo tai jotka eivät kuulu direktiivin 2014/24/EU soveltamisalaan (Varainhoitoasetuksen 103 artiklan 2 kohta) 1. Menettelyistä, joissa sopimuksen arvioitu arvo on pienempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo, on tiedotettava asianmukaisin keinoin. Tähän tiedottamiseen kuuluu asianmukainen ennakkotiedotus internetissä tai hankintailmoitus tai tämän asetuksen 136 artiklan mukaista menettelyä noudattaen tehtävien hankintasopimusten tapauksessa kiinnostuksenilmaisupyynnön julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tätä velvoitetta ei sovelleta tämän asetuksen 134 artiklan mukaiseen menettelyyn eikä tämän asetuksen 137 artiklan 2 kohdan mukaiseen neuvottelumenettelyyn, jossa sopimuksen arvo on hyvin vähäinen. 2. Tämän asetuksen 134 artiklan g ja i alakohdan mukaisesti tehtyjen hankintasopimusten tapauksessa hankintaviranomaisen on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle luettelo kyseisistä sopimuksista viimeistään seuraavan varainhoitovuoden kesäkuun 30 päivänä. Komission tapauksessa luettelo liitetään varainhoitoasetuksen 66 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuun vuotuisia toimintakertomuksia koskevaan yhteenvetoon. 3. Sopimuksen tekemistä koskevien tietojen on sisällettävä toimeksisaajan nimi, sopimuksen arvo ja kohde, ja suorien sopimusten ja erillissopimusten tapauksessa kyseisten tietojen on oltava 21 artiklan 3 kohdan mukaiset. Hankintaviranomaisen on julkaistava luettelo sopimuksista internetsivustollaan viimeistään seuraavan varainhoitovuoden kesäkuun 30 päivänä seuraavien sopimusten osalta: a) sopimukset, joiden arvo on pienempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo; b) tämän asetuksen 134 artiklan h ja j–m alakohdan mukaisesti tehdyt sopimukset; c) varainhoitoasetuksen 114 a artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetut sopimusten muutokset; d) varainhoitoasetuksen 114 a artiklan 3 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut sopimusten muutokset, joiden arvo on pienempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo; e) puitesopimuksen perusteella tehdyt erillissopimukset. Julkaistut tiedot voidaan toisen alakohdan e alakohdan soveltamiseksi esittää aggregoituina toimeksisaajittain saman kohteen osalta. 4. Kun on kyse toimielinten yhteisistä puitesopimuksista, kukin hankintaviranomainen vastaa omia erillissopimuksiaan ja niiden muutoksia koskevasta tiedotuksesta 3 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. 125 artikla Ilmoitusten julkaiseminen (Varainhoitoasetuksen 103 artiklan 1 kohta) 1. Hankintaviranomaisen on laadittava ja toimitettava 123 ja 124 artiklassa tarkoitetut ilmoitukset sähköisessä muodossa julkaisutoimistolle. 2. Julkaisutoimisto julkaisee 123 ja 124 artiklassa tarkoitetut ilmoitukset Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään a) seitsemän päivän kuluttua niiden lähettämisestä, jos hankintaviranomainen käyttää sähköistä järjestelmää 123 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen vakiolomakkeiden täyttämiseen ja rajoittaa vapaan tekstin 500 sanaan; b) 12 päivän kuluttua niiden lähettämisestä kaikissa muissa tapauksissa. 3. Hankintaviranomaisen on pystyttävä osoittamaan, minä päivänä ilmoitus on lähetetty. 126 artikla Muut tiedotustavat (Varainhoitoasetuksen 103 artiklan 2 kohta) Edellä 123 ja 124 artiklassa säädettyjen tiedotustoimenpiteiden lisäksi hankintamenettelyistä voidaan tiedottaa myös muulla tavoin, erityisesti sähköisesti. Tällaisessa tiedottamisessa on viitattava Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistuun ilmoitukseen, jos sellainen on julkaistu, eikä tällainen tiedottaminen saa edeltää edellä tarkoitetun ilmoituksen, joka yksin on todistusvoimainen, julkaisemista. Tällainen tiedottaminen ei saa saattaa ehdokkaita tai tarjoajia eriarvoiseen asemaan, ja se saa sisältää ainoastaan tiedot, jotka sisältyvät hankintailmoitukseen, jos sellainen on julkaistu. 3 jakso Hankintamenettelyt 128 artikla Ehdokkaiden vähimmäismäärä ja neuvottelujärjestelyt (Varainhoitoasetuksen 104 artiklan 4 kohta) 1. Rajoitetussa menettelyssä ja 136 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 136 a artiklassa tarkoitetuissa menettelyissä ehdokkaiden vähimmäismäärä on viisi. 2. Tarjousperusteisessa neuvottelumenettelyssä, kilpailullisessa neuvottelumenettelyssä, innovaatiokumppanuudessa, 134 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisessa paikallisten markkinoiden kartoittamisessa ja 137 artiklan 1 kohdan mukaisessa arvoltaan vähäisiä sopimuksia koskevassa neuvottelumenettelyssä ehdokkaiden vähimmäismäärä on kolme. 3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta seuraaviin tapauksiin: a) 137 artiklan 2 kohdan mukaiset arvoltaan hyvin vähäisiä sopimuksia koskevat neuvottelumenettelyt; b) 134 artiklan mukaiset neuvottelumenettelyt, joista ei julkaista etukäteen hankintailmoitusta, lukuun ottamatta 134 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisia suunnittelukilpailuja ja 134 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaista paikallisten markkinoiden kartoittamista. 4. Jos valintaperusteet täyttävien ehdokkaiden määrä alittaa 1 ja 2 kohdassa säädetyt vähimmäismäärät, hankintaviranomainen voi jatkaa menettelyä pyytämällä vaaditut edellytykset täyttäviä ehdokkaita osallistumaan siihen. Hankintaviranomainen ei kuitenkaan tällöin saa ottaa mukaan menettelyyn sellaisia taloudellisia toimijoita, jotka eivät alun perin ole esittäneet osallistumishakemusta tai joita se ei alun perin ole pyytänyt osallistumaan menettelyyn. 5. Hankintaviranomainen kohtelee neuvottelujen aikana kaikkia tarjoajia tasapuolisesti. Neuvottelut voidaan toteuttaa vaiheittain siten, että neuvoteltavien tarjousten määrää rajoitetaan soveltamalla hankinta-asiakirjoissa ilmoitettuja ratkaisuperusteita. Hankintaviranomaisen on mainittava hankinta-asiakirjoissa, aikooko se käyttää tätä mahdollisuutta. 6. Jäljempänä 134 artiklan 1 kohdan d ja g alakohdassa sekä 136 a ja 137 artiklassa säädettyjen menettelyjen tapauksessa hankintaviranomaisen on pyydettävä vähintään niitä taloudellisia toimijoita osallistumaan menettelyyn, jotka ovat ilmaisseet kiinnostuksensa 124 artiklan 1 kohdan mukaisen ennakkotiedotuksen, paikallisten markkinoiden kartoittamisen tai suunnittelukilpailun seurauksena. 129 artikla Innovaatiokumppanuus (Varainhoitoasetuksen 104 artiklan 1 kohta) 1. Innovaatiokumppanuuden tavoitteena on innovatiivisen tuotteen, palvelun tai rakennusurakan kehittäminen ja tästä tuloksena olevien rakennusurakoiden, tavaroiden tai palvelujen ostaminen, jos ne vastaavat hankintaviranomaisten ja kumppanien sopimaa suoritustasoa ja niiden sopimia enimmäiskustannuksia. Innovaatiokumppanuus on jäsenneltävä peräkkäisiin vaiheisiin, jotka vastaavat tutkimus- ja innovointiprosessin eri vaiheita, joihin voi kuulua muun muassa rakennusurakan valmiiksi saattaminen, tuotteiden valmistaminen tai palvelujen toimittaminen. Innovaatiokumppanuudessa on asetettava kumppaneille välitavoitteita. Hankintaviranomainen voi näiden välitavoitteiden perusteella kunkin vaiheen jälkeen päättää, että se lopettaa innovaatiokumppanuuden tai, useiden kumppanien kanssa perustetun innovaatiokumppanuuden tapauksessa, vähentää kumppaneiden lukumäärää päättämällä yksittäisiä hankintasopimuksia, jos se on ilmoittanut näistä mahdollisuuksista ja niiden käyttämisen ehdoista hankinta-asiakirjoissa. 2. Hankintaviranomaisen on ennen innovaatiokumppanuuden perustamista tehtävä 137 a artiklan mukainen markkinakartoitus varmistaakseen, ettei kyseistä rakennusurakkaa, tavaraa tai palvelua ole jo olemassa markkinoilla tai ettei sen kehittäminen ole vaiheessa, joka on lähellä markkinoille saattamista. Tässä yhteydessä noudatetaan varainhoitoasetuksen 104 artiklan 4 kohdassa ja tämän asetuksen 128 artiklan 5 kohdassa säädettyjä neuvottelujärjestelyjä. Hankintaviranomaisen on määriteltävä hankinta-asiakirjoissa innovatiivisen rakennusurakan, tavaran tai palvelun tarve, jota ei voida täyttää hankkimalla markkinoilla jo saatavilla olevia rakennusurakoita, tavaroita tai palveluja. Sen on ilmoitettava, missä tämän kuvauksen osissa määritellään vähimmäisvaatimukset. Annettujen tietojen on oltava riittävän täsmällisiä, jotta taloudelliset toimijat voivat määrittää tarvittavan ratkaisun luonteen ja laajuuden ja päättää, jättävätkö ne menettelyyn osallistumista koskevan hakemuksen. Hankintaviranomainen voi päättää perustaa innovaatiokumppanuuden joko yhden kumppanin kanssa tai useamman erillisiä tutkimus- ja kehittämistoimintoja toteuttavan kumppanin kanssa. Ainoana sopimuksentekoperusteena on varainhoitoasetuksen 110 artiklan 4 kohdan mukainen paras hinta-laatusuhde. 3. Hankintaviranomainen ilmoittaa hankinta-asiakirjoissa teollis- ja tekijänoikeuksiin sovellettavat järjestelyt. Innovaatiokumppanuuden yhteydessä hankintaviranomainen ei saa ilmaista kumppanin ehdottamia ratkaisuja tai sen antamia muita luottamuksellisia tietoja toisille kumppaneille ilman tämän suostumusta. Hankintaviranomaisen on varmistettava, että kumppanuuden rakenne ja erityisesti sen eri vaiheiden kesto ja arvo ilmentävät ehdotetun ratkaisun innovatiivisuusastetta ja vielä markkinoilta puuttuvan innovatiivisen ratkaisun kehittämiseksi tarvittavaa tutkimus- ja innovointitoimien vaiheista muodostuvaa kokonaisuutta. Rakennusurakoiden, tavaroiden tai palvelujen arvioitu arvo ei saa olla epäsuhteessa niiden kehittämiseksi tarvittavaan investointiin nähden. 130 artikla Suunnittelukilpailut (Varainhoitoasetuksen 104 artiklan 1 kohta) 1. Suunnittelukilpailuihin sovelletaan 123 artiklassa annettuja tiedottamista koskevia sääntöjä, ja niihin voi sisältyä myös palkintojen jakaminen. Jos suunnittelukilpailuun osallistuvien ehdokkaiden määrä on rajoitettu, hankintaviranomaisen on vahvistettava selkeät ja syrjimättömät valintaperusteet. Ehdokkaita on kutsuttava riittävästi todellisen kilpailun aikaansaamiseksi. 2. Tuomariston nimittää toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä. Siihen saa kuulua vain luonnollisia henkilöitä, joiden on oltava riippumattomia suunnittelukilpailuun osallistuvista ehdokkaista. Jos suunnittelukilpailuun osallistuvilta ehdokkailta vaaditaan erityistä ammattipätevyyttä, vähintään kolmasosalla tuomariston jäsenistä on oltava sama tai vastaava pätevyys. Tuomariston on annettava lausuntonsa itsenäisesti. Se antaa lausuntonsa sille nimettömästi esitettyjen ehdotusten perusteella ja yksinomaan suunnittelukilpailuilmoituksessa esitetyillä perusteilla. 3. Tuomaristo kirjaa arvosteluunsa, jonka kaikki sen jäsenet allekirjoittavat, ratkaisuesityksensä, joka perustuu kunkin ehdotuksen ansioihin, sekä ehdotusten paremmuusjärjestyksen ja huomautuksensa. Ehdotukset pysyvät nimettöminä tuomariston lausunnon antamiseen saakka. Tuomaristo voi pyytää ehdokkaita vastaamaan arvosteluun kirjattuihin kysymyksiin ehdotuksen selkeyttämiseksi. Tämän seurauksena käytävästä vuoropuhelusta laaditaan pöytäkirja. 4. Tämän jälkeen hankintaviranomainen tekee ratkaisupäätöksen, jossa esitetään valitun ehdokkaan nimi ja osoite ja syyt tämän valintaan suunnittelukilpailuilmoituksessa esitettyjen perusteiden pohjalta etenkin, jos hankintaviranomaisen päätös poikkeaa tuomariston lausunnossa esitetyistä ehdotuksista. 131 artikla Dynaaminen hankintajärjestelmä (Varainhoitoasetuksen 104 artiklan 6 kohta) 1. Dynaaminen hankintajärjestelmä on tavanomaisiin ostoihin käytettävä kokonaan sähköinen hankintajärjestelmä, ja jokainen valintaperusteet täyttävä taloudellinen toimija voi koko sen keston ajan liittyä siihen. Se voidaan jakaa rakennusurakoiden, tavaratoimitusten ja palvelujen luokkiin, jotka on määritelty objektiivisesti asianomaisessa luokassa tehtävien hankintojen ominaisuuksien perusteella. Valintaperusteet on tällöin määriteltävä kutakin luokkaa varten. 2. Hankintaviranomaisen on ilmoitettava hankinta-asiakirjoissa suunniteltujen hankintojen laatu ja arvioitu määrä ja kaikki tarvittavat tiedot hankintajärjestelmästä ja käytettävistä sähköisistä laitteista sekä viestintäyhteyttä koskevista teknisistä järjestelyistä ja eritelmistä. 3. Hankintaviranomaisen on dynaamisen hankintajärjestelmän koko keston ajan annettava kaikille taloudellisille toimijoille mahdollisuus pyytää saada osallistua järjestelmään. Sen on arvioitava tällaiset pyynnöt 10 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Tätä määräaikaa voidaan pidentää 15 työpäivään, jos se on perusteltua. Hankintaviranomainen voi kuitenkin pidentää arviointiaikaa, jos sen kuluessa ei julkaista tarjouspyyntöä. Hankintaviranomaisen on ilmoitettava ehdokkaalle mahdollisimman pian, onko se hyväksytty dynaamiseen hankintajärjestelmään. 4. Hankintaviranomainen kehottaa sen jälkeen kaikkia järjestelmään kunkin luokan osalta hyväksyttyjä ehdokkaita tekemään tarjouksen kohtuullisessa määräajassa. Hankintaviranomainen tekee sopimuksen sen tarjoajan kanssa, joka on tehnyt hankintailmoituksessa esitettyjen ratkaisuperusteiden perusteella kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen. Nämä perusteet voidaan tarvittaessa määritellä yksityiskohtaisemmin tarjouspyynnössä. 5. Hankintaviranomaisen on ilmoitettava dynaamisen hankintajärjestelmän kesto hankintailmoituksessa. Dynaamisen hankintajärjestelmän kesto voi olla enintään neljä vuotta paitsi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa. Hankintaviranomainen ei saa käyttää tätä järjestelmää estääkseen, rajoittaakseen tai vääristääkseen kilpailua. 132 artikla Kilpailullinen neuvottelumenettely (Varainhoitoasetuksen 104 artiklan 1 kohta) 1. Hankintaviranomaisen on ilmoitettava tarpeensa ja vaatimuksensa sekä ratkaisuperusteet ja alustava aikataulu hankintailmoituksessa tai hankintakuvauksessa. Sen on tehtävä sopimus parhaimman hinta-laatusuhteen sisältävän tarjouksen perusteella. 2. Hankintaviranomainen aloittaa neuvottelut valintaperusteet täyttävien ehdokkaiden kanssa kartoittaakseen ja määrittääkseen, miten se voi parhaiten täyttää tarpeensa. Se voi näiden neuvottelujen aikana keskustella valittujen ehdokkaiden kanssa hankinnan kaikista näkökohdista, mutta se ei saa muuttaa 1 kohdassa tarkoitettuja tarpeita, vaatimuksia tai ratkaisuperusteita. Hankintaviranomaisen on neuvottelujen aikana varmistettava kaikkien tarjoajien tasapuolinen kohtelu, eikä se saa ilmaista tarjoajan ehdottamia ratkaisuja tai sen antamia muita luottamuksellisia tietoja toisille tarjoajille ilman tämän suostumusta. Kilpailullinen neuvottelumenettely voidaan toteuttaa vaiheittain siten, että käsiteltävien ratkaisujen määrää rajoitetaan soveltamalla ilmoitettuja ratkaisuperusteita, jos tästä mahdollisuudesta on ilmoitettu hankintailmoituksessa tai hankintakuvauksessa. 3. Hankintaviranomaisen on jatkettava neuvottelua, kunnes se saa kartoitettua tarpeitaan vastaavan ratkaisun tai vastaavat ratkaisut. Ilmoitettuaan jäljellä oleville tarjoajille neuvottelujen päättymisestä hankintaviranomainen kehottaa kutakin niistä tekemään lopullisen tarjouksen neuvottelun aikana esitetyn ja määritetyn ratkaisun tai esitettyjen ja määritettyjen ratkaisujen perusteella. Lopullisissa tarjouksissa on oltava kaikki hankkeen toteuttamiseksi vaaditut ja tarpeelliset osat. Näitä lopullisia tarjouksia voidaan hankintaviranomaisen pyynnöstä selventää, täsmentää ja optimoida edellyttäen, että tämä ei aiheuta olennaisia muutoksia tarjoukseen tai hankinta-asiakirjoihin. Hankintaviranomainen voi neuvotella sen tarjoajan kanssa, joka on tehnyt parhaan hinta-laatusuhteen sisältävän tarjouksen, vahvistaakseen tarjouksessa esitetyt sitoumukset edellyttäen, että tämä ei muuta tarjouksen olennaisia osia eikä aiheuta kilpailun vääristymisen tai syrjinnän vaaraa. 4. Hankintaviranomainen voi määritellä maksuja neuvotteluihin osallistuville valituille hakijoille. 133 artikla Toimielinten yhteinen menettely (Varainhoitoasetuksen 104 a artiklan 1 kohta) Toimielinten yhteisessä hankintamenettelyssä yksi hankintaviranomainen hallinnoi menettelyä ja sen seurauksena tehtävää suoraa sopimusta tai puitesopimusta omaan lukuunsa ja muiden menettelyyn osallistuvien hankintaviranomaisten lukuun. Hankintailmoituksessa on ilmoitettava varainhoitoasetuksen 104 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetut hankintamenettelyyn osallistuvat hankintaviranomaiset, hankintamenettelystä vastaava toimielin ja kaikkien näiden hankintaviranomaisten hankintojen kokonaismäärä. 134 artikla Tilanteet, joissa käytetään neuvottelumenettelyä julkaisematta etukäteen hankintailmoitusta (Varainhoitoasetuksen 104 artiklan 5 kohta) 1. Kun hankintaviranomainen käyttää neuvottelumenettelyä julkaisematta etukäteen hankintailmoitusta, sen on noudatettava varainhoitoasetuksen 104 artiklan 4 kohdassa ja tämän asetuksen 128 artiklan 5 kohdassa säädettyjä neuvottelujärjestelyjä. Hankintaviranomainen voi käyttää neuvottelumenettelyä sopimuksen arvioidusta arvosta riippumatta seuraavissa tapauksissa: a) kun avoimella tai rajoitetulla menettelyllä ei kyseisen menettelyn päättymiseen mennessä ole saatu yhtään tarjousta tai osallistumishakemusta tai yhtään 2 kohdassa tarkoitettua soveltuvaa tarjousta tai osallistumishakemusta ja edellyttäen, ettei alkuperäisiä hankinta-asiakirjoja ole olennaisesti muutettu; b) kun rakennusurakat, tavarat tai palvelut voi toimittaa yksi ainoa taloudellinen toimija 3 kohdassa asetettujen edellytysten mukaisesti ja jostakin seuraavista syistä: i) hankinnan tarkoituksena on ainutkertaisen taideteoksen tai taiteellisen esityksen luominen tai hankkiminen; ii) kilpailua ei ole teknisistä syistä; iii) on varmistettava yksinoikeuksien suojelu, teollis- ja tekijänoikeudet mukaan luettuina; c) siltä osin kuin on ehdottoman tarpeellista, kun ennalta arvaamattomista tapahtumista aiheutuneen äärimmäisen kiireen vuoksi on mahdotonta noudattaa 152, 154 ja 275 artiklassa säädettyjä määräaikoja ja kun tällaisen äärimmäisen kiireen perusteiksi esitetyt seikat eivät johdu hankintaviranomaisesta; d) kun palveluhankintasopimus tehdään suunnittelukilpailun tuloksena ja kun se on tehtävä suunnittelukilpailun voittajan tai, jos voittajia on useita, jonkin sen voittajan kanssa; jälkimmäisessä tapauksessa kaikki suunnittelukilpailun voittajat on kutsuttava osallistumaan neuvotteluihin; e) kun kyseessä ovat uudet palvelut tai rakennusurakat, jotka sama hankintaviranomainen antaa uudelleen toimeksi samanlaisen alkuperäisen hankinnan toteuttajaksi valitulle taloudelliselle toimijalle, jos nämä uudet palvelut tai rakennusurakat ovat samanlaisia kuin perushanke, josta alkuperäinen hankintasopimus on tehty hankintailmoituksen julkaisemisen jälkeen, ja edellyttäen, että 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät; f) tavarahankintasopimusten tapauksessa silloin, i) kun tarvitaan lisätoimituksia joko tavaroiden tai laitteistojen osittaiseksi korvaamiseksi tai aiemmin toimitettujen tavaroiden tai laitteistojen laajentamiseksi, ja jos hankintaviranomainen joutuisi tavarantoimittajan vaihtamisen vuoksi hankkimaan teknisiltä ominaisuuksiltaan poikkeavaa tavaraa, mikä johtaisi yhteensopimattomuuteen tai suhteettomiin teknisiin vaikeuksiin käytössä ja kunnossapidossa; kun toimielimet tekevät hankintasopimuksia omaan lukuunsa, kyseiset sopimukset voivat olla voimassa enintään kolmen vuoden ajan; ii) kun hankittavat tuotteet valmistetaan ainoastaan tutkimusta, kokeilua tai kehittämistä varten; tällaisiin sopimuksiin ei kuitenkaan saa sisältyä massatuotantoa tuotteen taloudellisen kannattavuuden varmistamiseksi tai tutkimus- ja kehittämiskustannusten takaisinsaamiseksi; iii) kun kohteena ovat perushyödykemarkkinoilla noteeratut ja näiltä markkinoilta hankitut tavarat; iv) kun kohteena olevat tavarat hankitaan erityisen edullisin ehdoin joko liiketoimintansa lopullisesti päättävältä taloudelliselta toimijalta tai selvittäjältä maksukyvyttömyysmenettelyn, akordin tai muun samantyyppisen kansallisessa lainsäädännössä säännellyn menettelyn seurauksena; g) kiinteistöhankintasopimusten tapauksessa sen jälkeen kun paikalliset kiinteistömarkkinat on kartoitettu; h) kun hankintasopimuksen kohteena on mikä tahansa seuraavista: i) neuvoston direktiivin 77/249/ETY (8) 1 artiklassa tarkoitettu asianajajalle tehtäväksi annettu oikeudellinen edustus välimies- tai sovittelumenettelyssä tai oikeudenkäynnissä; ii) oikeudellinen neuvonta edellä tarkoitettujen menettelyjen valmistelemiseksi tai tilanteissa, joissa on selvää näyttöä siitä ja erittäin todennäköistä, että asiaa, johon neuvonta liittyy, tullaan käsittelemään tällaisessa menettelyssä, edellyttäen, että neuvontaa antaa direktiivin 77/249/ETY 1 artiklassa tarkoitettu asianajaja; iii) välimies- ja sovittelupalvelut; iv) asiakirjojen varmentamis- ja todentamispalvelut, jotka on hankittava notaareilta; i) kun sopimus on julistettu salaiseksi tai sen täyttäminen edellyttää voimassa olevien hallinnollisten määräysten noudattamiseksi tai unionin olennaisten etujen suojaamiseksi erityisiä turvatoimenpiteitä, edellyttäen, että olennaisten etujen suojaamista ei voida taata muilla toimenpiteillä; tällaisiin toimenpiteisiin voivat kuulua vaatimukset, joiden tarkoituksena on suojata hankintaviranomaisen hankintamenettelyn kuluessa saataville asettamien tietojen luottamuksellisuutta; j) kun kyseessä ovat finanssipalvelut, jotka liittyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/39/EY (9) tarkoitettujen arvopapereiden tai muiden rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskuun, myyntiin, ostoon tai siirtoon, keskuspankkipalvelut ja Euroopan rahoitusvakausvälinettä ja Euroopan vakausmekanismia käyttämällä toteutetut toimet; k) kun kyseessä ovat lainat riippumatta siitä, liittyvätkö ne arvopapereiden tai muiden rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskuun, myyntiin, ostoon tai siirtoon; l) kun kyseessä on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/21/EY (10) tarkoitettuihin yleisiin viestintäverkkoihin ja sähköiseen viestintään liittyvien palvelujen hankkiminen; m) kun kyse on sellaisen kansainvälisen järjestön toimittamista palveluista, jonka perussäännössä tai perustamisasiakirjassa kielletään tarjouskilpailumenettelyihin osallistuminen. 2. Tarjousta on pidettävä soveltumattomana, jos se ei liity hankintasopimuksen kohteeseen, ja osallistumishakemusta on pidettävä soveltumattomana, jos taloudellinen toimija on jossakin varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan mukaisessa poissulkemiseen johtavassa tilanteessa tai ei täytä valintaperusteita. 3. Edellä 1 kohdan b alakohdan ii ja iii alakohdassa säädettyjä poikkeuksia sovelletaan ainoastaan silloin, kun järkeviä vaihtoehtoisia tai korvaavia ratkaisuja ei ole eikä kilpailun puuttuminen johdu hankintaehtojen keinotekoisesta kaventamisesta hankinnan määrittelyn yhteydessä. 4. Edellä 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa perushankkeessa on ilmoitettava mahdollisten lisäpalveluiden tai -rakennusurakoiden laajuudesta sekä edellytyksistä, joilla niitä koskeva hankintasopimus voidaan tehdä. Perushanketta koskevan tarjouskilpailun yhteydessä on ilmoitettava mahdollisesta neuvottelumenettelyn käytöstä ja lisäpalveluiden tai -rakennusurakoiden arvioitu kokonaisarvo on otettava huomioon sovellettaessa varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tai tämän asetuksen 265 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 267 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tai 269 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja ulkoisten toimien alalla. Kun toimielimet tekevät hankintasopimuksia omaan lukuunsa, tätä menettelyä voidaan käyttää ainoastaan alkuperäisen hankintasopimuksen täytäntöönpanon aikana ja enintään kolmen vuoden ajan kyseisen sopimuksen allekirjoittamisesta. 135 artikla Tarjousperusteisen neuvottelumenettelyn tai kilpailullisen neuvottelumenettelyn käyttö (Varainhoitoasetuksen 104 artiklan 5 kohta) 1. Kun hankintaviranomainen käyttää tarjousperusteista neuvottelumenettelyä tai kilpailullista neuvottelumenettelyä, sen on noudatettava varainhoitoasetuksen 104 artiklan 4 kohdassa ja tämän asetuksen 128 artiklan 5 kohdassa säädettyjä neuvottelujärjestelyjä. Hankintaviranomainen voi käyttää näitä menettelyjä sopimuksen arvioidusta arvosta riippumatta seuraavissa tapauksissa: a) kun avoimella tai rajoitetulla menettelyllä on kyseisen menettelyn päättymiseen mennessä saatu ainoastaan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja sääntöjenvastaisia tai ei hyväksyttävissä olevia tarjouksia ja edellyttäen, ettei alkuperäisiä hankinta-asiakirjoja ole olennaisesti muutettu; hankintailmoituksen julkaisemisvaatimuksesta voidaan luopua 4 kohdassa säädetyin edellytyksin; b) kun kyseessä ovat rakennusurakat, tavarat tai palvelut, jotka täyttävät yhden tai useamman seuraavista edellytyksistä: i) hankintaviranomaisen tarpeita ei voida helposti täyttää mukauttamatta saatavilla olevaa ratkaisua; ii) rakennusurakoihin, tavaroihin tai palveluihin kuuluu suunnittelua tai innovatiivisia ratkaisuja; iii) hankintasopimusta ei sen luonteeseen, monitahoisuuteen tai oikeudelliseen ja rahoitukselliseen rakenteeseen liittyvistä erityisistä syistä tai sopimuksen kohteeseen liittyvien riskien vuoksi voida tehdä ilman edeltäviä neuvotteluja; iv) hankintaviranomainen ei pysty laatimaan riittävän tarkkoja standardiin perustuvia teknisiä eritelmiä 139 artiklan 3 kohdan mukaisesti; c) kun kyseessä ovat käyttöoikeussopimukset; d) kun kyseessä ovat direktiivin 2014/24/EU liitteessä XIV tarkoitetut palveluhankintasopimukset; e) kun kyseessä ovat muut tutkimus- ja kehityspalvelut kuin ne, jotka kuuluvat CPV-koodeihin 73000000-2-73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 ja 73430000-5, paitsi silloin kun hyödyt koituvat yksinomaan hankintaviranomaiselle sen omassa toiminnassa käytettäväksi tai kun hankintaviranomainen maksaa suoritetun palvelun kokonaan; f) kun kyseessä ovat palveluhankintasopimukset, jotka koskevat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/13/EU (11) määriteltyihin audiovisuaalisiin mediapalveluihin tai radiotoiminnan palveluihin tarkoitetun ohjelmamateriaalin ostoa, kehittämistä, tuotantoa tai yhteistuotantoa, tai sopimukset, jotka koskevat radio- ja televisiolähetysaikaa tai ohjelmien toimittamista. 2. Tarjous on katsottava sääntöjenvastaiseksi missä tahansa seuraavista tapauksista: a) kun se ei täytä hankinta-asiakirjoissa asetettuja vähimmäisvaatimuksia; b) kun se ei täytä varainhoitoasetuksen 111 artiklan 4 kohdassa tarjousten jättämiselle asetettuja vaatimuksia; c) kun tarjoaja hylätään varainhoitoasetuksen 107 artiklan 1 kohdan b tai c alakohdan nojalla; d) kun hankintaviranomainen on katsonut, että tarjous on hinnaltaan poikkeuksellisen alhainen. 3. Tarjous on katsottava sellaiseksi, ettei sitä voida hyväksyä, missä tahansa seuraavista tapauksista: a) kun tarjouksessa ilmoitettu hinta ylittää hankintaviranomaisen enimmäisbudjetin, joka on määritelty ja dokumentoitu ennen hankintamenettelyn aloittamista; b) kun tarjous ei täytä ratkaisuperusteiden mukaisia vähimmäislaatuvaatimuksia. 4. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa hankintaviranomaisen ei tarvitse julkaista hankintailmoitusta, jos se ottaa tarjousperusteiseen neuvottelumenettelyyn kaikki ne tarjoajat, jotka täyttävät poissulkemis- ja valintaperusteet, lukuun ottamatta niitä tarjoajia, jotka ovat jättäneet hinnaltaan poikkeuksellisen alhaiseksi katsotun tarjouksen. 136 artikla Menettely, johon kuuluu kiinnostuksenilmaisupyyntö (Varainhoitoasetuksen 104 artiklan 5 kohta) 1. Jos sopimuksen arvo on pienempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tai tämän asetuksen 265 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo, ja rajoittamatta tämän asetuksen 134 ja 135 artiklan soveltamista, hankintaviranomainen voi käyttää kiinnostuksenilmaisupyyntöä jompaankumpaan seuraavista tarkoituksista: a) esikarsintaan sellaisten ehdokkaiden valitsemiseksi, joita kehotetaan tekemään tarjous rajoitetuissa tarjouspyynnöissä; b) luettelon laatimiseksi myyjistä, joita kehotetaan tekemään osallistumishakemus tai tarjous. 2. Kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella laadittava luettelo on voimassa enintään neljän vuoden ajan siitä päivästä, jona 124 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus on julkaistu. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu luettelo voi käsittää useampia osia. Taloudelliset toimijat voivat ilmaista kiinnostuksensa milloin tahansa luettelon voimassaoloaikana lukuun ottamatta sen kolmea viimeistä voimassaolokuukautta. 3. Hankinnan tekemisen yhteydessä hankintaviranomainen pyytää kaikkia luetteloon tai sen osaan merkittyjä ehdokkaita tai myyjiä joko a) tekemään 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa tarjouksen; tai b) toimittamaan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun luettelon tapauksessa jommankumman seuraavista: i) tarjouksen, joka sisältää poissulkemis- ja valintaperusteita koskevat asiakirjat; tai ii) poissulkemis- ja valintaperusteita koskevat asiakirjat, minkä jälkeen nämä perusteet täyttäviä ehdokkaita pyydetään esittämään tarjous. 136 a artikla Arvoltaan keskisuuret sopimukset (Varainhoitoasetuksen 104 artiklan 1 kohta) Arvoltaan keskisuuri hankintasopimus, jonka arvo on pienempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo, voidaan tehdä neuvottelumenettelyssä noudattaen varainhoitoasetuksen 104 artiklan 4 kohdassa ja tämän asetuksen 128 artiklan 5 kohdassa säädettyjä neuvottelujärjestelyjä. Tällaisiin menettelyihin sovelletaan tämän asetuksen 124 artiklan 1 kohtaa ja 128 artiklan 1 ja 4 kohtaa. Vain sellaiset ehdokkaat, joilta hankintaviranomainen on kirjallisesti pyytänyt tarjousta samanaikaisesti, voivat tehdä alustavan tarjouksen. 137 artikla Arvoltaan vähäiset sopimukset (Varainhoitoasetuksen 104 artiklan 1 kohta) 1. Arvoltaan vähäinen hankintasopimus, jonka on arvo on enintään 60 000 euroa, voidaan tehdä neuvottelumenettelyssä noudattaen varainhoitoasetuksen 104 artiklan 4 kohdassa ja tämän asetuksen 128 artiklan 5 kohdassa säädettyjä neuvottelujärjestelyjä. Tällaisiin menettelyihin sovelletaan tämän asetuksen 124 artiklan 1 kohtaa ja 128 artiklan 2 ja 4 kohtaa. Vain sellaiset ehdokkaat, joilta hankintaviranomainen on kirjallisesti pyytänyt tarjousta samanaikaisesti, voivat tehdä alustavan tarjouksen. 2. Arvoltaan erittäin vähäinen hankintasopimus, jonka on arvo on enintään 15 000 euroa, voidaan tehdä neuvottelumenettelyssä noudattaen varainhoitoasetuksen 104 artiklan 4 kohdassa ja tämän asetuksen 128 artiklan 5 kohdassa säädettyjä neuvottelujärjestelyjä. Tällaisiin menettelyihin sovelletaan tämän asetuksen 128 artiklan 3 kohtaa. Vain sellaiset ehdokkaat, joilta hankintaviranomainen on kirjallisesti pyytänyt tarjousta samanaikaisesti, voivat tehdä alustavan tarjouksen. 3. Enintään 1 000 euron menojen kattamiseksi suoritettavat maksut voidaan maksaa pelkän laskun perusteella ilman tarjouksen hyväksymistä ennakkoon. 137 a artikla Alustavat markkinakartoitukset (Varainhoitoasetuksen 105 artiklan 1 kohta) 1. Hankintaviranomainen voi alustavaa markkinakartoitusta varten pyytää tai hyväksyä neuvoja riippumattomilta asiantuntijoilta tai viranomaisilta taikka taloudellisilta toimijoilta. Näitä neuvoja voidaan käyttää hankintamenettelyn suunnittelussa ja toteuttamisessa edellyttäen, etteivät ne johda kilpailun vääristymiseen tai syrjimättömyyden tai avoimuuden periaatteen rikkomiseen. 2. Jos taloudellinen toimija on antanut neuvoja hankintaviranomaiselle tai muulla tavoin osallistunut hankintamenettelyn valmisteluun, hankintaviranomaisen on toteutettava 142 artiklan mukaiset aiheelliset toimenpiteet varmistaakseen, ettei kyseisen taloudellisen toimijan osallistuminen aiheuta kilpailun vääristymistä. 138 artikla Hankinta-asiakirjat (Varainhoitoasetuksen 105 artiklan 2 kohta) 1. Hankinta-asiakirjojen on sisällettävä seuraavat: a) soveltuvin osin hankintailmoitus tai muu tiedotustoimenpide 123–126 artiklan mukaisesti; b) tarjouspyyntö; c) tarjouseritelmä tai kilpailullisen neuvottelumenettelyn tapauksessa hankintakuvaus; näiden on sisällettävä tekniset eritelmät ja sovellettavat perusteet; d) mallisopimukseen perustuva sopimusluonnos. Ensimmäisen alakohdan d alakohtaa ei sovelleta silloin, kun mallisopimusta ei asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa voida käyttää. 2. Tarjouspyynnössä on a) annettava tarjousten jättämistä koskevat säännöt, etenkin edellytykset, joiden mukaisesti tarjoukset pidetään luottamuksellisina niiden avaamiseen asti, tarjousten vastaanottamiselle asetettu määräpäivä ja kellonaika sekä osoite, johon tarjoukset on lähetettävä tai toimitettava, tai sähköisen toimittamisen tapauksessa internetosoite; b) todettava, että tarjouksen tekeminen merkitsee hankinta-asiakirjoissa asetettujen ehtojen hyväksymistä ja että tarjouksen tekeminen sitoo tarjouskilpailun voittanutta toimeksisaajaa sopimuksen täytäntöönpanon ajan; c) ilmoitettava määräaika, jonka tarjous on voimassa ja jonka ajan se on säilytettävä muuttamattomana; d) kiellettävä kaikki yhteydenotot hankintaviranomaisen ja tarjoajan välillä menettelyn aikana, lukuun ottamatta 160 artiklassa säädettyjä poikkeustapauksia, ja määrättävä tarkastuskäyntien tapauksessa kyseisiä käyntejä koskevista järjestelyistä; e) täsmennettävä keinot, joilla todistetaan, että tarjousten vastaanottamiselle asetettua määräaikaa on noudatettu; f) todettava, että tarjouksen tekeminen merkitsee sen hyväksymistä, että menettelyn tulos annetaan tarjoajalle tiedoksi sähköisesti. 3. Tarjouseritelmän on sisällettävä seuraavat tiedot: a) poissulkemis- ja valintaperusteet; b) ratkaisuperusteet ja niiden painotus, tai jos painotus ei objektiivisista syistä ole mahdollista, ratkaisuperusteiden aleneva tärkeysjärjestys, jota sovelletaan myös vaihtoehtoihin, jos ne hyväksytään hankintailmoituksessa; c) 139 artiklassa tarkoitetut tekniset eritelmät; d) jos hyväksytään vaihtoehtoja, vähimmäisvaatimukset, jotka vaihtoehtojen on täytettävä; e) tieto siitä, sovelletaanko Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa, tai tapauksen mukaan tieto siitä, sovelletaanko diplomaattisia suhteita koskevaa Wienin yleissopimusta tai konsulisuhteita koskevaa Wienin yleissopimusta; f) todisteet hankintamarkkinoille pääsystä 172 artiklan ja 263 artiklan mukaisesti; g) jos kyseessä ovat dynaamiset hankintajärjestelmät tai sähköiset luettelot, tiedot käytettävistä sähköisistä laitteista sekä viestintäyhteyttä koskevista teknisistä järjestelyistä ja eritelmistä. 4. Hankintasopimusluonnoksessa on a) ilmoitettava sopimusehtojen rikkomisesta seuraavat sopimussakot; b) ilmoitettava, minkä tietojen on 102 artiklan mukaisesti käytävä ilmi laskuista tai asiakirjatodisteista; c) todettava, että toimielinten tehdessä hankintasopimuksia omaan lukuunsa sopimukseen sovelletaan unionin lainsäädäntöä ja tarvittaessa täydentävästi kansallista lainsäädäntöä, tai jos 121 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten tapauksessa on tarpeen, yksinomaan kansallista lainsäädäntöä; d) mainittava riita-asioissa toimivaltainen tuomioistuin; e) mainittava, että toimeksisaajan on noudatettava sovellettavia ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön velvoitteita, jotka on vahvistettu unionin oikeudessa, kansallisessa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai direktiivin 2014/24/EU liitteessä X luetelluissa sosiaali- ja ympäristöaloja sekä työtä koskevissa kansainvälisissä sopimuksissa; f) mainittava, edellytetäänkö teollis- ja tekijänoikeuksien siirtoa; g) mainittava, että tarjouksessa ilmoitettu hinta on kiinteä ja muuttumaton, tai ilmoitettava edellytykset tai menetelmät, joilla hintaa voidaan tarkistaa sopimuksen voimassaoloaikana. Sovellettaessa ensimmäisen alakohdan g alakohtaa, jos hintojen tarkistamisesta määrätään sopimuksessa, hankintaviranomaisen on otettava huomioon etenkin i) hankinnan kohde ja taloudellinen tilanne, jossa hankinta tehdään; ii) sopimuksen ja tehtävien luonne ja sopimuksen kesto; iii) omat taloudelliset etunsa. Ensimmäisen alakohdan c ja d alakohtaa ei tarvitse soveltaa sopimuksiin, jotka on allekirjoitettu 134 artiklan 1 kohdan m alakohdan mukaisesti. 139 artikla Tekniset eritelmät (Varainhoitoasetuksen 105 artiklan 2 kohta) 1. Teknisten eritelmien on mahdollistettava taloudellisten toimijoiden yhtäläinen pääsy hankintamenettelyihin, eikä niillä saa luoda perusteettomia esteitä hankintojen avaamiselle kilpailulle. Teknisissä eritelmissä on esitettävä rakennusurakoilta, tavaroilta tai palveluilta vaadittavat ominaisuudet, vähimmäisvaatimukset mukaan luettuina, jotta rakennusurakat, tavarat tai palvelut soveltuvat siihen tarkoitukseen, johon hankintaviranomainen aikoo niitä käyttää. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin ominaisuuksiin kuuluvat soveltuvin osin seuraavat: a) laatutaso; b) ympäristö- ja ilmastomyötäisyys; c) luonnollisten henkilöiden käyttöön tarkoitettujen hankintojen tapauksessa vammaiskäytön vaatimukset tai kaikkien käyttäjien vaatimukset täyttävä suunnittelu, lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia; d) vaatimustenmukaisuuden arviointitasot ja -menettelyt; e) tavaroiden suorituskyky tai käyttö; f) turvallisuus tai mitat, kuten tavarahankintojen tapauksessa myyntinimet ja käyttöohjeet sekä kaikkien hankintojen tapauksessa termistö, tunnukset, testaus ja testausmenetelmät, pakkaukset, pakkausmerkinnät, tuotantoprosessit ja -menetelmät; g) rakennusurakoiden tapauksessa laadunvarmistusmenettelyt sekä rakennusurakoiden suunnittelu- ja kustannuslaskentasäännöt, testiolosuhteet ja töiden tarkastus- ja vastaanottoedellytykset, rakennustekniikat ja -menetelmät ja kaikki muut tekniset edellytykset, jotka hankintaviranomainen voi yleisten tai erityisten määräysten nojalla asettaa valmiille työlle ja siihen kuuluville materiaaleille tai osille. 3. Tekniset eritelmät esitetään jollakin seuraavista tavoista: a) viittaamalla seuraavassa esitetyssä ensisijaisuusjärjestyksessä seuraaviin: eurooppalaiset standardit, eurooppalaiset tekniset arvioinnit, yhteiset tekniset eritelmät, kansainväliset standardit tai muut eurooppalaisten standardointielinten perustamat tekniset viitejärjestelmät tai niiden puuttuessa vastaavat kansalliset järjestelmät; jokaiseen viittaukseen on liitettävä ilmaisu ’tai vastaava’; b) käyttämällä perusteena suorituskykyä koskevia tai toiminnallisia vaatimuksia, ympäristövaatimukset mukaan luettuina, edellyttäen, että parametrit ovat niin tarkat, että tarjoajat pystyvät määrittämään hankinnan kohteen ja hankintaviranomainen pystyy tekemään hankintasopimuksen; c) käyttämällä a ja b alakohdassa tarkoitettujen menetelmien yhdistelmää. 4. Käyttäessään mahdollisuutta viitata 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin eritelmiin hankintaviranomainen ei saa hylätä tarjousta sillä perusteella, että se ei ole mainittujen eritelmien mukainen, jos tarjoaja osoittaa millä tahansa tarkoitukseen soveltuvalla tavalla, että ehdotettu ratkaisu täyttää teknisissä eritelmissä asetetut vaatimukset jollakin vastaavalla tavalla. 5. Käyttäessään 3 kohdan b alakohdassa säädettyä mahdollisuutta laatia suorituskykyä koskeviin tai toiminnallisiin vaatimuksiin perustuvia teknisiä eritelmiä hankintaviranomainen ei saa hylätä tarjousta, joka on eurooppalaisen standardin täytäntöönpanemiseksi annetun kansallisen standardin, eurooppalaisen teknisen hyväksynnän, yhteisen teknisen eritelmän, kansainvälisen standardin tai eurooppalaisen standardointielimen tuottamien teknisten viitejärjestelmien mukainen, jos kyseiset eritelmät koskevat hankintaviranomaisen asettamia suorituskykyä koskevia tai toiminnallisia vaatimuksia. Tarjoajan on osoitettava jollakin asianmukaisella tavalla, että standardin mukainen rakennusurakka, tavara tai palvelu täyttää hankintaviranomaisen asettamat suorituskykyä koskevat tai toiminnalliset vaatimukset. 6. Jos hankintaviranomainen aikoo ostaa rakennusurakoita, tavaroita tai palveluja, joilla on erityisiä ympäristöominaisuuksia taikka sosiaalisia tai muita erityisominaisuuksia, se voi vaatia erityistä merkkiä tai asettaa merkille erityisvaatimuksia edellyttäen, että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) merkille asetetut vaatimukset koskevat ainoastaan perusteita, jotka liittyvät sopimuksen kohteeseen ja soveltuvat hankinnan ominaisuuksien määrittelyyn; b) merkille asetetut vaatimukset perustuvat puolueettomasti todennettavissa oleviin ja syrjimättömiin perusteisiin; c) merkit vahvistetaan avoimessa ja läpinäkyvässä menettelyssä, johon kaikki asianomaiset sidosryhmät voivat osallistua; d) kaikkien asianomaisten osapuolten on mahdollista saada merkki; e) merkille asetetut vaatimukset laatii kolmas osapuoli, jonka suhteen merkkiä hakeva taloudellinen toimija ei voi käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa. Hankintaviranomainen voi vaatia, että taloudelliset toimijat esittävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 (12) mukaisesti akkreditoidun vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen tai vastaavan vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen antaman testausraportin tai todistuksen näyttönä siitä, että tarjous täyttää hankinta-asiakirjoissa asetetut vaatimukset. 7. Hankintaviranomaisen on hyväksyttävä mikä tahansa muu kuin 6 kohdassa tarkoitettu asianmukainen näyttö, kuten valmistajan tekniset asiakirjat, jos testausraportit tai todistukset eivät ole olleet asianomaisen taloudellisen toimijan käytettävissä tai toimijan ei ole ollut mahdollista saada niitä tai erityistä merkkiä asetettujen määräaikojen kuluessa, edellyttäen, että tämä ei johdu taloudelliseen toimijaan liittyvistä syistä ja että kyseinen taloudellinen toimija todistaa, että toimitettavat rakennusurakat, tavarat tai palvelut täyttävät erityistä merkkiä koskevat vaatimukset tai hankintaviranomaisen asettamat erityisvaatimukset. 8. Teknisissä eritelmissä ei hankinnan kohteen vuoksi perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta saa viitata tiettyyn merkkiin tai alkuperään taikka prosessiin, joka on ominainen tietyn taloudellisen toimijan tuotteille tai palveluille, eikä tavaramerkkeihin, patentteihin, tyyppeihin tai tiettyyn alkuperään tai tuotantoon siten, että maininta suosisi tai sulkisi menettelystä pois tiettyjä tuotteita tai taloudellisia toimijoita. Tällainen viittaus on poikkeuksellisesti sallittu, jos sopimuksen kohdetta ei ole muuten mahdollista kuvata riittävän täsmällisesti ja täysin selvästi. Tällaiseen viittaukseen on liitettävä ilmaisu ’tai vastaava’. 141 artikla Ilmoitus ja todisteet siitä, ettei taloudellinen toimija ole poissulkemista edellyttävässä tilanteessa (Varainhoitoasetuksen 106 ja 107 artikla) 1. Sovellettaessa varainhoitoasetuksen 106 artiklan 10 kohtaa hankintaviranomaisen on hyväksyttävä direktiivissä 2014/24/EU tarkoitettu yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja tai sen puuttuessa päivätty ja allekirjoitettu kunnian ja omantunnon kautta annettu vakuutus, jossa todetaan, ettei taloudellinen toimija ole missään varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 ja 4 kohdassa ja 107 artiklassa tarkoitetuista tilanteista tai että se on jossakin varainhoitoasetuksen 106 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista tilanteista. Taloudellinen toimija voi käyttää uudelleen sellaista yhteistä eurooppalaista hankinta-asiakirjaa, jota on jo käytetty aiemmassa hankintamenettelyssä, edellyttäen, että se vahvistaa, että kyseisen asiakirjan sisältämät tiedot ovat edelleen paikkansapitäviä. Jos hankintaviranomainen rajoittaa ehdokkaiden määrää varainhoitoasetuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kaikkien ehdokkaiden on toimitettava tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetut todisteet. Hankintaviranomainen voi riskinarviointinsa perusteella päättää olla edellyttämättä yhteistä eurooppalaista hankinta-asiakirjaa tai kunnian ja omantunnon kautta annettavaa vakuutusta seuraavien menettelyjen tapauksessa: a) 137 artiklan 2 kohdan mukaisia arvoltaan hyvin vähäisiä sopimuksia koskevat menettelyt; b) ulkoisten toimien alalla tehtäviä hankintoja koskevat menettelyt, joissa hankinnan arvo on 265 artiklan 1 kohdan, 267 artiklan 1 kohdan tai 269 artiklan 1 kohdan mukaisesti enintään 20 000 euroa. 2. Valitun tarjoajan on toimitettava hankintaviranomaiselle tämän asettamaan määräaikaan mennessä ja ennen sopimuksen allekirjoittamista 3 kohdassa tarkoitetut todisteet yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan tai kunnian ja omantunnon kautta antaman vakuutuksen tueksi, kun on kyse a) toimielinten omaan lukuunsa tekemistä sopimuksista, joiden arvo on suurempi tai yhtä suuri kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo; b) ulkoisten toimien alalla tehtävistä sopimuksista, joiden arvo on suurempi tai yhtä suuri kuin 265 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 267 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tai 269 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo. 3. Hankintaviranomaisen on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi siitä, ettei taloudellinen toimija ole missään varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan a, c, d tai f alakohdassa tarkoitetuista tilanteista, äskettäin annettu rikosrekisteriote tai sen puuttuessa taloudellisen toimijan sijoittautumisvaltion oikeus- tai hallintoviranomaisen äskettäin antama vastaava asiakirja, joka osoittaa edellä tarkoitettujen vaatimusten täyttymisen. Hankintaviranomaisen on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi siitä, ettei taloudellinen toimija ole varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetussa tilanteessa, kyseisen valtion toimivaltaisen viranomaisen äskettäin antama todistus. Jos edellä tarkoitetussa valtiossa ei anneta tällaista todistusta, taloudellinen toimija voi toimittaa oikeusviranomaiselle tai notaarille annetun valaehtoisen vakuutuksen tai tällaisen puuttuessa sijoittautumisvaltionsa hallintoviranomaiselle tai asiassa toimivaltaiselle toimialaansa edustavalle järjestölle annetun virallisen vakuutuksen. 4. Hankintaviranomainen ei saa vaatia taloudelliselta toimijalta 3 kohdassa tarkoitettuja asiakirjatodisteita silloin kun on kyse kansainvälisistä järjestöistä, jos se voi tutustua niihin maksutta kansallisessa tietokannassa tai jos tällaiset todisteet on jo toimitettu sille muun menettelyn yhteydessä ja jos asiakirjojen antamisesta on kulunut enintään vuosi ja ne ovat edelleen voimassa. Tällöin taloudellisen toimijan on annettava kunnian ja omantunnon kautta vakuutus, jonka mukaan asiakirjatodisteet on jo toimitettu aiemman menettelyn yhteydessä, ja vahvistettava, ettei sen tilanne ole muuttunut. 142 artikla Toimenpiteet kilpailun vääristymisen estämiseksi (Varainhoitoasetuksen 107 artiklan 1 kohta) Varainhoitoasetuksen 107 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä ovat muun muassa sellaisten keskeisten tietojen toimittaminen muille ehdokkaille ja tarjoajille, joita on vaihdettu ehdokkaan tai tarjoajan osallistuessa hankintamenettelyn valmisteluun tai jotka ovat tulosta tällaisesta osallistumisesta, sekä riittävien määräaikojen vahvistaminen tarjousten vastaanottamiselle. Asianomaisen ehdokkaan tai tarjoajan saa hylätä hankintamenettelyssä vain, jos ei ole olemassa muita keinoja varmistaa tasapuolisen kohtelun periaatteen noudattamista. Ennen poissulkemista ehdokkaille tai tarjoajille on annettava tilaisuus osoittaa, ettei niiden osallistuminen hankintamenettelyn valmisteluun johda kilpailun vääristymiseen. 143 artikla Varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmää varten perustetun tietokannan toiminta (Varainhoitoasetuksen 108 artiklan 1, 2, 3, 4 ja 12 kohta) Varainhoitoasetuksen 108 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tietokannan toiminnan varmistamiseksi varainhoitoasetuksen 108 artiklan 2 kohdan c, d ja e alakohdassa tarkoitetut toimielimet, toimistot, elimet, virastot ja yhteisöt nimeävät valtuutetut henkilöt. Valtuutetut henkilöt toimittavat tarvittaessa varainhoitoasetuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tiedot. Valtuutetuille henkilöille myönnetään oikeus tutustua tietoihin varainhoitoasetuksen 108 artiklan 4 ja 12 kohdan mukaisesti. Valtuutettuja henkilöitä, jotka varainhoitoasetuksen 108 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetut yhteisöt ovat jo aiemmin nimenneet alakohtaisten sääntöjen mukaisesti, voidaan käyttää varainhoitoasetuksen 108 artiklan 12 kohdassa mainittuun tarkoitukseen. Varainhoitoasetuksen 108 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetuilta yhteisöiltä pyydetyt tiedot on toimitettava alakohtaisten sääntöjen mukaisesti pelkästään sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmän kautta, joka on komission käyttöön ottama automatisoitu tietojärjestelmä petoksista ja sääntöjenvastaisuuksista ilmoittamista varten. Varainhoitoasetuksen 108 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi komissio asettaa automatisoidun tietojärjestelmän kautta toimitetut tiedot saataville varainhoitoasetuksen 108 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa tietokannassa. 144 artikla Tutkintaelin (Varainhoitoasetuksen 108 artiklan 6 kohta) 1. Komissio nimittää tutkintaelimen puheenjohtajan. Puheenjohtaja valitaan tilintarkastustuomioistuimen tai unionin tuomioistuimen entisten jäsenten tai jossakin muussa unionin toimielimessä kuin komissiossa vähintään pääjohtajatasolla työskennelleiden entisten virkamiesten keskuudesta. Puheenjohtaja valitaan henkilökohtaisten ominaisuuksien, ammatillisen pätevyyden, laajan oikeus- ja talousalan kokemuksen sekä todistetun pätevyyden, riippumattomuuden ja ammatillisen luotettavuuden perusteella. Puheenjohtajan toimikausi on viisi vuotta, eikä samaa henkilöä voida nimetä uudeksi toimikaudeksi. Puheenjohtaja nimetään Euroopan unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 5 artiklassa tarkoitetuksi erityisneuvonantajaksi. Tutkintaelimen puheenjohtaja johtaa kaikkia tutkintaelimen kokouksia. Hän hoitaa tehtävänsä riippumattomasti. Hänellä ei saa olla tutkintaelimen puheenjohtajan tehtävien ja muiden virkatehtävien välisiä eturistiriitoja. 2. Komissio nimeää tutkintaelimen kaksi pysyvää jäsentä. Lisäksi tutkintaelimeen kuuluu pyynnön esittäneen hankintaviranomaisen edustaja, joka nimetään hankintaviranomaisen oman sisäisen organisaation mukaisesti. 3. Tutkintaelimen pysyvä sihteeristö a) laatii analyysin tutkintaelimelle varainhoitoasetuksen 108 artiklan 8 kohdan a alakohdan mukaisesti toimitetuista tiedoista; b) pitää yhteyttä taloudellisiin toimijoihin ja muihin tulojen ja menojen hyväksyjiin varainhoitoasetuksen 108 artiklan 8 kohdan b, c ja f alakohdan soveltamiseksi; c) pitää rekisteriä tutkintaelimen varainhoitoasetuksen 108 artiklan 5 kohdan mukaisesti antamista suosituksista ja hankintaviranomaisen varainhoitoasetuksen 106 artiklan 3 kohdan mukaisesti tekemistä päätöksistä; d) huolehtii tietojen keskitetystä julkaisemisesta varainhoitoasetuksen 106 artiklan 16 kohdan mukaisesti. 4. Kukin tutkintaelimen jäsen tarkastelee jokaista tutkintaelimen käsiteltäväksi annettua tapausta tässä asetuksessa ja varainhoitoasetuksessa vahvistettujen sääntöjen ja menettelyjen sekä muiden komission mahdollisesti vahvistamien sääntöjen mukaisesti. Kunkin tutkintaelimen jäsenen on ennen nimeämistään sekä koko toimikautensa ajan viipymättä ilmoitettava kaikki toimet, jotka todennäköisesti johtavat eturistiriitaan varainhoitoasetuksen 57 artiklassa tai tämän asetuksen 32 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Tutkintaelimen jäsenet jääväävät itsensä tapauksissa, joissa heillä on tosiasiallinen eturistiriita. 5. Komissio vahvistaa tutkintaelimen työjärjestyksen. 146 artikla Valintaperusteet (Varainhoitoasetuksen 110 artiklan 2 kohta) 1. Hankintaviranomaisen on ilmoitettava hankinta-asiakirjoissa valintaperusteet, suorituskykyä koskevat vähimmäisvaatimukset sekä todisteet, jotka suorituskyvystä on esitettävä. Kaikkien vaatimusten on liityttävä sopimuksen kohteeseen ja oltava oikeassa suhteessa siihen. Hankintaviranomaisen on selvennettävä hankinta-asiakirjoissa, miten taloudellisten toimijoiden ryhmittymien on täytettävä valintaperusteet ottaen huomioon 6 kohta. Jos sopimus on jaettu eriin, hankintaviranomainen voi vahvistaa kullekin erälle suorituskykyä koskevat vähimmäisvaatimukset. Se voi vahvistaa muitakin suorituskykyä koskevia vähimmäisvaatimuksia, jos useista eristä tehdään sopimus saman toimeksisaajan kanssa. 2. Ammattitoiminnan harjoittamiskelpoisuuden osalta hankintaviranomainen voi vaatia, että taloudellinen toimija täyttää ainakin yhden seuraavista ehdoista: a) kuuluu ammatti- tai kaupparekisteriin, lukuun ottamatta kansainvälisiä järjestöjä; b) kun on kyse palveluhankintasopimuksesta, taloudellisella toimijalla on oltava erityinen lupa, joka osoittaa, että sillä on valtuudet täyttää sopimus sijoittautumisvaltiossaan, tai sen on oltava tietyn ammattialajärjestön jäsen. 3. Kun hankintaviranomainen vastaanottaa osallistumishakemuksen tai tarjouksen, se hyväksyy yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan tai sen puuttuessa kunnian ja omantunnon kautta annetun vakuutuksen, jossa ehdokas tai tarjoaja ilmoittaa täyttävänsä valintaperusteet. Hankintaviranomainen voi milloin tahansa menettelyn aikana pyytää tarjoajia ja ehdokkaita toimittamaan päivitetyn vakuutuksen tai kaikki asiakirjatodisteet tai osan niistä, jos tämä on tarpeen menettelyn asianmukaisen kulun varmistamiseksi. Hankintaviranomaisen on pyydettävä ehdokkaita tai valittua tarjoajaa toimittamaan ajantasaiset asiakirjatodisteet lukuun ottamatta tapauksia, joissa hankintaviranomainen on jo vastaanottanut todisteet jotakin toista menettelyä varten, edellyttäen, että ne ovat edelleen ajan tasalla, tai joissa hankintaviranomaisella on maksuton pääsy asiakirjatodisteisiin kansallisessa tietokannassa. 4. Hankintaviranomainen voi riskinarviointinsa perusteella päättää olla edellyttämättä taloudellisilta toimijoilta todisteita näiden oikeustoimikelpoisuudesta ja sääntelyyn liittyvästä kelpoisuudesta, taloudellisista ja rahoitusta koskevista voimavaroista, teknisestä suorituskyvystä ja ammatillisesta pätevyydestä, kun on kyse a) toimielinten omaan lukuunsa tekemistä arvoltaan vähäisistä tai keskisuurista sopimuksista, joiden arvo ei ylitä varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua arvoa; b) ulkoisten toimien alalla tehtävistä sopimuksista, joiden arvo ei ylitä 265 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 267 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tai 269 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja. Jos hankintaviranomainen päättää olla edellyttämättä taloudellisilta toimijoilta todisteita näiden oikeustoimikelpoisuudesta ja sääntelyyn liittyvästä kelpoisuudesta, taloudellisista ja rahoitusta koskevista voimavaroista, teknisestä suorituskyvystä ja ammatillisesta pätevyydestä, ennakkomaksua ei suoriteta. 5. Taloudellinen toimija voi tarvittaessa käyttää tiettyä sopimusta varten muiden yhteisöjen voimavaroja riippumatta sen ja näiden yhteisöjen välisten yhteyksien oikeudellisesta luonteesta. Sen on tällöin osoitettava hankintaviranomaiselle, että sillä on saatavillaan sopimuksen toteuttamiseksi tarvittavat resurssit, esittämällä kyseisiltä yhteisöiltä saamansa sitoumuksen, joka koskee kyseisiä voimavaroja. Tekniseen suorituskykyyn ja ammatilliseen pätevyyteen liittyvien perusteiden osalta taloudellinen toimija voi kuitenkin käyttää hyväksi muiden yhteisöjen voimavaroja vain, jos kyseiset yhteisöt suorittavat rakennusurakat tai tarjoavat palvelut, joissa tällaisia voimavaroja vaaditaan. Jos taloudellinen toimija käyttää hyväksi muiden yhteisöjen voimavaroja täyttääkseen taloudellisiin ja rahoitusta koskeviin voimavaroihin liittyvät perusteet, hankintaviranomainen voi vaatia, että taloudellinen toimija ja kyseiset muut yhteisöt ovat yhdessä vastuussa sopimuksen toteuttamisesta. Hankintaviranomainen voi pyytää tarjoajaa ilmoittamaan, minkä osan sopimuksesta se aikoo teettää alihankintana, sekä nimeämään alihankkijat. Sellaisten rakennusurakoiden ja palvelujen osalta, jotka suoritetaan hankintaviranomaisen välittömässä valvonnassa olevissa tiloissa, hankintaviranomaisen on vaadittava toimeksisaajaa ilmoittamaan sopimuksen toteuttamiseen osallistuvien alihankkijoiden nimet, yhteystiedot ja valtuutetut edustajat sekä mahdolliset alihankkijoita koskevat muutokset. 6. Hankintaviranomaisen on tarkistettava, täyttävätkö yhteisöt, joiden voimavaroja taloudellinen toimija aikoo käyttää hyväksi, sekä alihankkijat, silloin kun alihankintojen osuus sopimuksesta on suuri, asiaankuuluvat valintaperusteet. Hankintaviranomaisen on vaadittava, että taloudellinen toimija korvaa yhteisön tai alihankkijan, joka ei täytä asiaankuuluvia valintaperusteita. 7. Kun kyse on rakennusurakka- ja palveluhankintasopimuksista sekä tavarahankintasopimuksiin liittyvistä kokoamis- tai asennustöistä, hankintaviranomainen voi vaatia, että tarjoaja itse tai, jos tarjoajana on taloudellisten toimijoiden ryhmittymä, jokin ryhmittymään osallistuvista toimijoista suorittaa tietyt kriittiset tehtävät. 147 artikla Taloudelliset ja rahoitusta koskevat voimavarat (Varainhoitoasetuksen 110 artiklan 2 kohta) 1. Sen varmistamiseksi, että taloudellisilla toimijoilla on sopimuksen toteuttamiseen tarvittavat taloudelliset ja rahoitusta koskevat voimavarat, hankintaviranomainen voi vaatia erityisesti, että a) taloudellisilla toimijoilla on tietty vuotuinen vähimmäisliikevaihto, johon kuuluu tietty vähimmäisliikevaihto sopimuksen kattamalla alalla; b) taloudelliset toimijat esittävät tietoja tilinpäätöksestään, josta käyvät ilmi esimerkiksi varojen ja velkojen suhteet; c) taloudellisilla toimijoilla on asianmukainen ammatinharjoittajan vastuuvakuutus. Ensimmäisen alakohdan a alakohdan osalta vuotuinen vähimmäisliikevaihto saa olla enintään kaksi kertaa sopimuksen ennakoidun vuotuisen arvon suuruinen paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, jotka liittyvät hankinnan luonteeseen ja jotka hankintaviranomaisen on esitettävä hankinta-asiakirjoissa. Ensimmäisen alakohdan b alakohdan osalta hankintaviranomaisen on esitettävä näihin suhteisiin sovellettavat menetelmät ja kriteerit hankinta-asiakirjoissa. 2. Dynaamisissa hankintajärjestelmissä vuotuinen enimmäisliikevaihto lasketaan kyseisessä järjestelmässä tehtävien erillissopimusten oletetun enimmäissuuruuden perusteella. 3. Hankintaviranomainen ilmoittaa hankinta-asiakirjoissa, millaiset todisteet taloudellisen toimijan on esitettävä taloudellisista ja rahoitusta koskevista voimavaroistaan. Hankintaviranomainen voi pyytää erityisesti yhden tai useamman seuraavista asiakirjoista: a) pankkien antamat asianmukaiset lausunnot tai tarvittaessa todiste asianmukaisesta ammatinharjoittajan vastuuvakuutuksesta; b) tilinpäätöslaskelmat tai otteet niistä enintään kolmelta viimeksi päättyneeltä varainhoitovuodelta; c) selvitys taloudellisen toimijan kokonaisliikevaihdosta ja tarvittaessa liikevaihdosta sopimuksen kohteena olevalla toimialalla enintään kolmelta viimeksi kuluneelta saatavilla olevalta varainhoitovuodelta. Jos taloudellinen toimija ei pätevästä syystä voi toimittaa hankintaviranomaisen pyytämiä asiakirjoja, se voi osoittaa taloudelliset ja rahoitusta koskevat voimavaransa jollakin muulla hankintaviranomaisen asianmukaiseksi katsomalla asiakirjalla. 148 artikla Tekninen suorituskyky ja ammatillinen pätevyys (Varainhoitoasetuksen 110 artiklan 2 kohta) 1. Hankintaviranomainen tarkistaa 2–5 kohdan mukaisesti, että ehdokkaat tai tarjoajat täyttävät teknistä suorituskykyä ja ammatillista pätevyyttä koskevat vähimmäisvalintaperusteet. 2. Hankintaviranomainen ilmoittaa hankinta-asiakirjoissa, millaiset todisteet taloudellisen toimijan on esitettävä teknisestä suorituskyvystään ja ammatillisesta pätevyydestään. Hankintaviranomainen voi pyytää yhden tai useamman seuraavista asiakirjoista: a) kun on kyse rakennusurakoista, kokoamis- tai asennustöitä edellyttävistä tavaroista tai palveluista, todistukset toteuttamisesta vastaavien henkilöiden koulutuksesta ja ammatillisesta pätevyydestä, ammattitaidosta, työkokemuksesta ja asiantuntemuksesta; b) luettelo i) tärkeimmistä palvelu- ja tavaratoimituksista viimeksi kuluneilta kolmelta vuodelta sekä tiedot niiden arvosta, ajankohdasta sekä julkisista tai yksityisistä asiakkaista ja pyydettäessä asiakkaiden antamat lausunnot; ii) viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana toteutetuista rakennusurakoista ja sen tueksi todistukset merkittävimpien rakennusurakoiden asianmukaisesta toteuttamisesta; c) selvitys teknisistä laitteista, välineistä tai kalustosta, jotka ovat taloudellisen toimijan käytettävissä palveluhankinta- tai rakennusurakkasopimuksen toteuttamiseksi; d) kuvaus laadunvarmistusta varten taloudellisen toimijan käytettävissä olevista teknisistä laitteista ja resursseista sekä kuvaus käytettävissä olevista tutkimusresursseista; e) selvitys taloudellisen toimijan käytettävissä olevista sen omista tai sen ulkopuolisista teknisistä asiantuntijoista tai teknisistä toimielimistä, erityisesti niistä, jotka vastaavat laadunvalvonnasta; f) tavaroiden osalta: näytteet, selostukset tai alkuperäiset valokuvat tai virallisten laadunvalvontaelinten tai toimivaltaisiksi tunnustettujen laitosten laatimat todistukset, joista käy ilmi, että tavarat on todettu voimassa olevien teknisten eritelmien tai standardien mukaisiksi selkein viittauksin kyseisiin eritelmiin ja standardeihin; g) rakennusurakoiden tai palvelujen osalta selvitys taloudellisen toimijan keskimääräisestä vuosittaisesta työvoimasta ja johtohenkilöiden lukumäärästä kolmelta viimeksi kuluneelta vuodelta; h) selvitys toimitusketjun hallinnoinnista ja seurantajärjestelmistä, joita taloudellinen toimija voi soveltaa sopimuksen toteuttamisen yhteydessä; i) selvitys ympäristöasioiden hallintatoimenpiteistä, joita taloudellinen toimija soveltaa sopimuksen toteuttamisen yhteydessä. Ensimmäisen alakohdan b alakohdan i alakohdan soveltamiseksi, jos se on tarpeen riittävän kilpailun varmistamiseksi, hankintaviranomainen voi ilmoittaa, että huomioon otetaan todisteet merkityksellisistä tavara- tai palvelutoimituksista, jotka on tehty yli kolme vuotta sitten. Ensimmäisen alakohdan b alakohdan ii alakohdan soveltamiseksi, jos se on tarpeen riittävän kilpailun varmistamiseksi, hankintaviranomainen voi ilmoittaa, että huomioon otetaan todisteet merkityksellisistä rakennusurakoista, jotka on tehty yli viisi vuotta sitten. 3. Jos palvelut tai tavarat ovat monitahoisia tai niitä tarvitaan poikkeuksellisesti vain tiettyä erityistarkoitusta varten, tekninen suorituskyky ja ammatillinen pätevyys voidaan osoittaa tarkastuksella, jonka toimittaa hankintaviranomainen tai tämän puolesta taloudellisen toimijan sijoittautumisvaltion toimivaltainen virallinen elin suostumuksellaan. Tarkastus koskee tavarantoimittajan teknistä suorituskykyä ja tuotantovalmiuksia ja tarvittaessa sen tutkimusresursseja sekä laadunvalvontatoimenpiteitä. 4. Jos hankintaviranomainen vaatii taloudellista toimijaa esittämään riippumattomien laitosten antamat todistukset siitä, että se täyttää tiettyjen laadunvarmistusstandardien vaatimukset, mukaan lukien esteettömyys vammaisille henkilöille, sen on viitattava alan eurooppalaisiin standardisarjoihin perustuviin laadunvarmistusjärjestelmiin, jotka akkreditoidut laitokset ovat sertifioineet. Hankintaviranomaisen on kuitenkin hyväksyttävä myös muut taloudellisen toimijan toimittamat todisteet vastaavien laadunvarmistustoimenpiteiden toteuttamisesta, jos taloudellisen toimijan saatavilla ei todistettavasti ole tällaisia todistuksia tai jos taloudellinen toimija ei voi hankkia niitä asetettujen määräaikojen kuluessa siitä riippumattomista syistä, edellyttäen, että taloudellinen toimija todistaa, että ehdotetut laadunvarmistustoimenpiteet täyttävät vaaditut laadunvarmistusstandardien vaatimukset. 5. Jos hankintaviranomainen vaatii taloudellista toimijaa esittämään riippumattomien laitosten antamat todistukset siitä, että se täyttää tiettyjen ympäristöasioiden hallintaa koskevien järjestelmien tai standardien vaatimukset, niiden osalta on viitattava Euroopan unionin ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS) tai muihin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2009 (13) 45 artiklan mukaisesti tunnustettuihin ympäristöjärjestelmiin taikka muihin ympäristöasioiden hallintajärjestelmiä koskeviin standardeihin, jotka perustuvat akkreditoitujen laitosten antamiin alan eurooppalaisiin tai kansainvälisiin standardeihin. Jos taloudellisen toimijan saatavilla ei todistettavasti ollut tällaisia todistuksia tai jos taloudellinen toimija ei voinut hankkia niitä asetettujen määräaikojen kuluessa siitä riippumattomista syistä, hankintaviranomaisen on hyväksyttävä myös muut todisteet ympäristöasioiden hallintatoimenpiteiden toteuttamisesta edellyttäen, että taloudellinen toimija todistaa, että nämä toimenpiteet vastaavat sovellettavassa ympäristöasioiden hallintajärjestelmässä tai -standardissa vaadittuja toimenpiteitä. 6. Hankintaviranomainen voi katsoa, että taloudellisella toimijalla ei ole vaadittua ammatillista pätevyyttä sopimuksen toteuttamiseksi asianmukaisia laatuvaatimuksia noudattaen, jos hankintaviranomainen on todennut, että taloudellisella toimijalla on eturistiriitoja, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti sen toimintaan. 149 artikla Ratkaisuperusteet (Varainhoitoasetuksen 110 artiklan 3 kohta) 1. Laatuperusteisiin voivat sisältyä muun muassa tekniset ansiot, esteettiset ja toiminnalliset ominaisuudet, esteettömyys, kaikkien käyttäjien vaatimukset täyttävä suunnittelu, yhteiskunnalliset, ympäristöön liittyvät ja innovatiiviset ominaisuudet, tuotanto-, toimitus- ja kaupankäyntiprosessi ja muut erityiset prosessit missä tahansa sopimuksen elinkaaren vaiheessa, sopimuksen toteuttamiseen osoitetun henkilöstön organisointi sekä toimituksen jälkeinen palvelu, tekninen tuki ja toimitusehdot, kuten toimituspäivä, toimitusmenettely ja toimitus- tai toteutusaika. 2. Hankintaviranomaisen on täsmennettävä kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen määrittämiseksi valitsemansa kunkin perusteen suhteellinen painotus hankinta-asiakirjoissa, paitsi jos perusteena käytetään yksinomaan alhaisinta hintaa. Painotukset voidaan ilmaista määrittämällä asteikko, jonka vaihteluväli on tarkoituksenmukainen. Hinta- tai kustannuskriteerin suhteellinen painotus muihin perusteisiin nähden ei saa aiheuttaa hinnan tai kustannuksen vaikutuksen häviämistä. Jos painotusta ei objektiivisista syistä voida määritellä, hankintaviranomaisen on ilmoitettava perusteet alenevassa tärkeysjärjestyksessä. 3. Hankintaviranomainen voi asettaa laatua koskevat vähimmäisvaatimukset. Tarjoukset, jotka eivät täytä näitä vaatimuksia, hylätään. 4. Elinkaarikustannuksiin lasketaan tarkoituksenmukaisessa määrin osa tai kaikki seuraavista kustannuksista rakennusurakan, tavaran tai palvelun elinkaaren aikana: a) hankintaviranomaiselle tai muille käyttäjille aiheutuneet kustannukset, esimerkiksi i) hankintakustannukset; ii) käyttökustannukset, esimerkiksi energian ja muiden resurssien kulutus; iii) huoltokustannukset; iv) elinkaaren lopun kustannukset, kuten keräys- ja kierrätyskustannukset; b) ulkoisista ympäristövaikutuksista aiheutuvat kustannukset, jotka liittyvät rakennusurakkaan, tavaraan tai palveluun sen elinkaaren aikana, edellyttäen, että niiden rahallinen arvo voidaan määrittää ja todentaa. 5. Jos hankintaviranomainen arvioi kustannukset käyttämällä elinkaarikustannusmallia, sen on ilmoitettava hankinta-asiakirjoissa, millaisia tietoja tarjoajien on toimitettava ja mitä menetelmää käyttäen elinkaarikustannukset lasketaan kyseisten tietojen perusteella. Ulkoisista ympäristövaikutuksista aiheutuvien kustannusten arviointimenetelmän on täytettävä seuraavat ehdot: a) se perustuu puolueettomasti todennettavissa oleviin ja syrjimättömiin perusteisiin; b) se on kaikkien asianomaisten osapuolten saatavilla; c) tietojen toimittamisesta ei aiheudu taloudellisille toimijoille kohtuutonta rasitusta. Hankintaviranomainen laskee tarvittaessa elinkaarikustannukset käyttäen pakollisia yhteisiä menetelmiä direktiivin 2014/24/EU liitteen XIII mukaisesti. 150 artikla Sähköisen huutokaupan käyttäminen (Varainhoitoasetuksen 110 artiklan 5 kohta) 1. Hankintaviranomainen voi käyttää sähköisiä huutokauppoja, joissa tarjousten tietyistä osista esitetään uusia alennettuja hintoja tai uusia arvoja. Hankintaviranomaisen on järjestettävä sähköinen huutokauppa toistuvana sähköisenä menettelynä, joka toteutetaan sen jälkeen, kun tarjouksille on tehty alustava kokonaisarviointi, joka mahdollistaa niiden asettamisen paremmuusjärjestykseen automaattisia arviointimenetelmiä käyttäen. 2. Hankintaviranomainen voi päättää avoimissa tai rajoitetuissa menettelyissä taikka tarjousperusteisissa neuvottelumenettelyissä, että ennen julkista hankintaa koskevan sopimuksen tekemistä käydään sähköinen huutokauppa, kun hankinta-asiakirjat voidaan laatia riittävän tarkasti. Sähköistä huutokauppaa voidaan käyttää silloin, kun kilpailutetaan uudelleen 122 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun puitesopimuksen osapuolia tai kun kilpailutetaan hankintoja 131 artiklassa tarkoitetussa dynaamisessa hankintajärjestelmässä. Sähköisessä huutokaupassa sovelletaan jotakin varainhoitoasetuksen 110 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista sopimuksentekomenetelmistä. 3. Jos hankintaviranomainen päättää järjestää sähköisen huutokaupan, sen on ilmoitettava asiasta hankintailmoituksessa. Hankinta-asiakirjojen on sisällettävä seuraavat tiedot: a) niiden tekijöiden arvot, jotka ovat sähköisen huutokaupan kohteena, siltä osin kuin nämä tekijät ovat määrällisesti ilmaistavissa joko lukuina tai prosenttimäärinä; b) niiden arvojen mahdolliset rajat, jotka voidaan esittää, sellaisina kuin ne vahvistetaan sopimuksen kohdetta koskevissa eritelmissä; c) tiedot, jotka annetaan tarjoajien käyttöön sähköisen huutokaupan aikana, sekä tarvittaessa tietojen antamisen ajankohta; d) keskeiset tiedot sähköisen huutokaupan kulusta mukaan lukien huutokaupan mahdollisista vaiheista ja sen lopetustavasta 7 kohdan mukaisesti; e) edellytykset, joiden mukaisesti tarjoajat voivat tehdä tarjouksen, ja erityisesti tarjouksen tekemiseen mahdollisesti vaadittavat tarjousten väliset vähimmäiserot; f) keskeiset tiedot käytettävistä sähköisistä laitteista sekä viestintäyhteyttä koskevista yksityiskohdista ja teknisistä eritelmistä. 4. Kaikki hyväksyttävän tarjouksen tehneet tarjoajat on kutsuttava samanaikaisesti sähköisessä muodossa osallistumaan sähköiseen huutokauppaan käyttäen viestintäyhteyksiä kutsussa esitettyjen ohjeiden mukaisesti. Kutsussa on ilmoitettava sähköisen huutokaupan alkamispäivä ja -aika. Sähköinen huutokauppa voidaan käydä useissa peräkkäisissä vaiheissa. Sähköinen huutokauppa voi alkaa aikaisintaan kahden työpäivän kuluttua kutsujen lähettämispäivästä. 5. Kutsuun on liitettävä asianomaista tarjousta koskevan kokonaisarvioinnin tulokset. Kutsussa on ilmoitettava myös sähköisessä huutokaupassa käytettävä matemaattinen kaava, jonka mukaan tarjousten uusi paremmuusjärjestys määräytyy esitettyjen uusien hintojen ja/tai uusien arvojen perusteella automaattisesti. Kaava sisältää kaikkien kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen määrittämiseksi valittujen perusteiden painotuksen, joka on ilmoitettu hankinta-asiakirjoissa. Tätä varten mahdolliset vaihteluvälit on kuitenkin etukäteen muutettava tietyksi arvoksi. Jos hyväksytään vaihtoehtoja, kullekin vaihtoehdolle on määriteltävä erillinen kaava. 6. Sähköisen huutokaupan kussakin vaiheessa hankintaviranomainen ilmoittaa välittömästi kaikille tarjoajille vähintään ne tiedot, joiden perusteella nämä voivat milloin tahansa tarkistaa keskinäisen järjestyksensä. Hankintaviranomainen voi myös antaa tietoja muista esitetyistä hinnoista tai arvoista, jos tästä on ilmoitettu ennakolta, sekä mainita huutokaupan kulloiseenkin vaiheeseen osallistuvien lukumäärän. Se ei kuitenkaan voi paljastaa tarjoajien henkilöllisyyttä sähköisen huutokaupan eri vaiheiden aikana. 7. Hankintaviranomainen lopettaa sähköisen huutokaupan käyttäen yhtä tai useampaa seuraavista menettelytavoista: a) etukäteen ilmoitettuna päivänä ja kellonaikana; b) kun hankintaviranomaiselle ei enää tarjota uusia hintoja tai arvoja, jotka vastaavat vähimmäiseroja koskevia vaatimuksia, edellyttäen että se on etukäteen ilmoittanut ajan, joka viimeisen tarjouksen vastaanottamisesta saa kulua, ennen kuin se lopettaa sähköisen huutokaupan; c) kun etukäteen ilmoitettu määrä huutokaupan eri vaiheita on suoritettu loppuun. 8. Päätettyään sähköisen huutokaupan hankintaviranomainen tekee sopimuksen sähköisen huutokaupan tulosten perusteella. 151 artikla Poikkeuksellisen alhaiset tarjoukset (Varainhoitoasetuksen 110 artiklan 5 kohta) 1. Jos tarjouksessa esitetty hinta tai esitetyt kustannukset vaikuttavat tietyn sopimuksen yhteydessä poikkeuksellisen alhaisilta, hankintaviranomaisen on pyydettävä kirjallisesti lisätietoja olennaisiksi katsomistaan hinnan tai kustannusten osista ja annettava tarjoajalle mahdollisuus huomautusten esittämiseen. Hankintaviranomainen voi ottaa huomioon erityisesti huomautukset, jotka koskevat a) valmistusmenetelmän, palvelun suorittamisen tai rakennusmenetelmän taloudellisuutta; b) valittuja teknisiä ratkaisuja tai tarjoajan kannalta poikkeuksellisen edullisia olosuhteita; c) tarjoajan esittämän tarjouksen omintakeisuutta; d) sitä, noudattaako tarjoaja sovellettavia ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädäntöön liittyviä velvoitteita; e) sitä, noudattavatko alihankkijat sovellettavia ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädäntöön liittyviä velvoitteita; f) tarjoajan sovellettavien sääntöjen mukaisesti mahdollisesti saamaa valtiontukea. 2. Hankintaviranomainen voi hylätä tarjouksen vain siinä tapauksessa, että esitetyt todisteet eivät tyydyttävästi selitä tarjotun hinnan tai ilmoitettujen kustannusten alhaista tasoa. Hankintaviranomaisen on hylättävä tarjous, jos se on todennut, että tarjous on poikkeuksellisen alhainen sen takia, että se ei ole sovellettavien ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädäntöön liittyvien velvoitteiden mukainen. 3. Jos hankintaviranomainen toteaa, että tarjous on poikkeuksellisen alhainen tarjoajan saaman valtiontuen takia, se voi hylätä tarjouksen pelkästään tähän syyhyn vedoten vain, jos tarjoaja ei kykene osoittamaan hankintaviranomaisen asettaman kohtuullisen määräajan kuluessa, että kyseinen valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan mukaisesti. 152 artikla Tarjousten ja osallistumishakemusten vastaanottamiselle asetetut määräajat (Varainhoitoasetuksen 111 artiklan 1 kohta) 1. Hankintaviranomaisen on vahvistettava määräajat tarjousten ja osallistumishakemusten vastaanottamiselle. Määräaikoja vahvistaessaan hankintaviranomaisen on otettava huomioon sopimuksen monitahoisuus ja tarjousten laatimiseen tarvittava aika. Jos tarjousten tekeminen edellyttää toteutuspaikkaan tutustumista tai hankinta-asiakirjojen perustana olevien asiakirjojen tarkastelua paikalla, määräaikojen on oltava tässä artiklassa vahvistettuja vähimmäismääräaikoja pidempiä. Määräaikoja pidennetään viidellä päivällä seuraavissa tapauksissa: a) hankintaviranomainen ei tarjoa maksutonta ja suoraa pääsyä hankinta-asiakirjoihin sähköisin keinoin; b) hankintailmoitus julkaistaan 125 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. 2. Avoimessa menettelyssä tarjousten vastaanottamiselle asetetun määräajan on oltava vähintään 37 päivää hankintailmoituksen lähetyspäivästä. 3. Rajoitetuissa menettelyissä, kilpailullisissa neuvottelumenettelyissä, tarjousperusteisissa neuvottelumenettelyissä, dynaamisissa hankintajärjestelmissä ja innovaatiokumppanuuksissa osallistumishakemusten vastaanottamiselle asetetun määrärajan on oltava vähintään 32 päivää hankintailmoituksen lähetyspäivästä. 4. Rajoitetuissa menettelyissä ja tarjousperusteisissa neuvottelumenettelyissä tarjousten vastaanottamiselle asetetun määräajan on oltava vähintään 30 päivää tarjouspyynnön lähetyspäivästä. 5. Dynaamisessa hankintajärjestelmässä tarjousten vastaanottamiselle asetetun määrärajan on oltava vähintään 10 päivää tarjouspyynnön lähetyspäivästä. 6. Edellä 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa menettelyissä, joita edeltää kiinnostuksenilmaisupyyntö, määräaika on a) vähintään 10 päivää tarjouspyynnön lähetyspäivästä, kun on kyse tarjousten vastaanottamisesta 136 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 136 artiklan 3 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetussa menettelyssä; b) vähintään 10 päivää osallistumishakemusten vastaanottamiselle ja vähintään 10 päivää tarjousten vastaanottamiselle 136 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetussa kaksivaiheisessa menettelyssä. 7. Hankintaviranomainen voi lyhentää tarjousten vastaanottamisen määräaikoja viidellä päivällä avointen tai rajoitettujen menettelyjen osalta, jos se hyväksyy tarjousten esittämisen sähköisessä muodossa. 153 artikla Hankinta-asiakirjojen saatavuus ja määräaika lisätietojen antamiselle (Varainhoitoasetuksen 111 artiklan 1 kohta) 1. Hankintaviranomaisen on asetettava hankinta-asiakirjat sähköisessä muodossa ilmaiseksi suoraan saataville päivästä, jona hankintailmoitus on julkaistu, tai jos menettelyssä ei julkaista hankintailmoitusta tai jos on kyse 136 artiklassa tarkoitetusta menettelystä, päivästä, jona tarjouspyyntö on lähetetty. Hankintaviranomainen voi perustelluissa tapauksissa toimittaa hankinta-asiakirjat myös muulla, ennalta määrittämällään tavalla, jos suora pääsy sähköisessä muodossa ei ole mahdollinen teknisestä syystä tai jos hankinta-asiakirjoihin sisältyy luottamuksellisia tietoja. Tällöin sovelletaan 152 artiklan 1 kohdan kolmatta alakohtaa lukuun ottamatta 154 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kiireellisiä tapauksia. Hankintaviranomainen voi asettaa taloudellisille toimijoille vaatimuksia, joiden tarkoituksena on suojata hankinta-asiakirjoihin sisältyvien tietojen luottamuksellisuutta. Sen on ilmoitettava näistä vaatimuksista sekä siitä, miten kyseisiin hankinta-asiakirjoihin voi tutustua. 2. Hankintaviranomaisen on annettava hankinta-asiakirjoihin liittyvät lisätiedot samanaikaisesti, mahdollisimman nopeasti ja kirjallisessa muodossa kaikille asiasta kiinnostuneille taloudellisille toimijoille. Jos lisätietoja on pyydetty vähemmän kuin kuusi työpäivää ennen tarjousten vastaanottamiselle asetetun määräajan päättymistä, hankintaviranomaisen ei tarvitse vastata lisätietopyyntöihin. 3. Hankintaviranomaisen on pidennettävä tarjousten vastaanottamisen määräaikaa, jos a) se ei ole antanut lisätietoja viimeistään kuusi päivää ennen tarjousten vastaanottamiselle asetetun määräajan päättymistä, vaikka taloudellinen toimija on pyytänyt lisätietoja hyvissä ajoin; b) se tekee hankinta-asiakirjoihin merkittäviä muutoksia. 154 artikla Määräajat kiireellisissä tapauksissa (Varainhoitoasetuksen 111 artiklan 1 kohta) 1. Jos 152 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyjä vähimmäismääräaikoja ei asianmukaisesti perustellun kiireen vuoksi kyetä noudattamaan avoimissa tai rajoitetuissa menettelyissä, hankintaviranomainen voi vahvistaa a) osallistumishakemusten tai tarjousten vastaanottamiselle avoimissa menettelyissä määräajan, joka on vähintään 15 päivää hankintailmoituksen lähetyspäivästä; b) tarjousten vastaanottamiselle rajoitetuissa menettelyissä määräajan, joka on vähintään 10 päivää tarjouspyynnön lähetyspäivästä. 2. Kiireellisissä tapauksissa 153 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 153 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu määräaika on neljä päivää. 155 artikla Tarjousten jättämistä koskevat järjestelyt (Varainhoitoasetuksen 111 artiklan 1 ja 2 kohta) 1. Tarjousten ja osallistumishakemusten jättämistä koskevista järjestelyistä päättää hankintaviranomainen, joka voi valita yhden yksinomaisen toimitustavan. Valituilla toimitustavoilla on voitava varmistaa, että seuraavat edellytykset täyttyvät: a) jokaisessa tarjouksessa ja hakemuksessa on kaikki sen arvioimiseksi tarvittavat tiedot; b) tietojen eheys säilyy; c) tarjousten ja osallistumishakemusten luottamuksellisuus säilyy, eikä hankintaviranomainen tutustu tarjousten tai osallistumishakemusten sisältöön ennen kuin niiden jättämisen määräaika on päättynyt; d) henkilötietojen suoja varmistetaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 vaatimusten mukaisesti. 2. Lukuun ottamatta sopimuksia, joiden arvo on pienempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo, tarjousten ja osallistumishakemusten sähköiseen vastaanottamiseen käytettävien laitteiden avulla on voitava teknisin keinoin ja asianmukaisin menettelyin varmistaa, että a) taloudellinen toimija voidaan todentaa varmuudella; b) tarjousten ja osallistumishakemusten täsmällinen jättöpäivämäärä ja -aika ovat tarkasti määritettävissä; c) voidaan kohtuudella varmistaa, että näiden vaatimusten mukaisesti toimitettuihin tietoihin ei ole pääsyä ennen vahvistettuja määräaikoja; d) ainoastaan valtuutetut henkilöt voivat vahvistaa tai muuttaa toimitettujen tietojen avaamista koskevia päivämääriä; e) ainoastaan valtuutetut henkilöt voivat hankintamenettelyn eri vaiheissa tutustua kaikkiin toimitettuihin tietoihin tai sallia pääsyn kyseisiin tietoihin siltä osin kuin se on menettelyssä tarpeen; f) jos a–e alakohdassa tarkoitettuja ehtoja rikotaan, voidaan kohtuudella varmistaa, että rikkominen on havaittavissa. 3. Jos hankintaviranomainen sallii tarjousten ja osallistumishakemusten toimittamisen sähköisesti, tällaisten järjestelmien välityksellä toimitetut sähköiset asiakirjat katsotaan alkuperäisiksi. 4. Jos tarjoukset tai osallistumishakemukset toimitetaan kirjeitse, ehdokas tai tarjoaja voi jättää tarjouksen tai osallistumishakemuksen a) joko postitse tai lähettipalvelua käyttäen, jolloin todisteeksi katsotaan postileima tai lähetystodistuksen päivämäärä; tai b) hankintaviranomaisen tiloihin henkilökohtaisesti tai edustajaa käyttäen, jolloin todisteeksi katsotaan vastaanottotodistus. 5. Jättäessään osallistumishakemuksen tai tarjouksen ehdokas tai tarjoaja hyväksyy, että menettelyn tulos annetaan tiedoksi sähköisesti. 155 a artikla Sähköiset luettelot (Varainhoitoasetuksen 111 artiklan 7 kohta) 1. Jos sähköisen viestintämuodon käyttö on pakollista, hankintaviranomainen voi vaatia, että tarjoukset esitetään sähköisen luettelon muodossa tai että niihin liitetään sähköinen luettelo. 2. Jos tarjousten esittäminen sähköisten luetteloiden muodossa sallitaan tai jos sitä edellytetään, hankintaviranomaisen on a) mainittava siitä hankintailmoituksessa; b) ilmoitettava hankinta-asiakirjoissa kaikki tarvittavat luetteloon liittyvät tiedot, jotka koskevat muotoa, käytettäviä sähköisiä laitteita sekä viestintäyhteyttä koskevia teknisiä järjestelyjä ja eritelmiä. 3. Jos on tehty rinnakkainen puitesopimus sähköisten luetteloiden muodossa tehtyjen tarjousten perusteella, hankintaviranomainen voi päättää, että uudelleenkilpailuttaminen erillissopimusten tekemiseksi tapahtuu päivitettyjen luetteloiden perusteella käyttäen jotakin seuraavista menetelmistä: a) hankintaviranomainen kutsuu toimeksisaajat esittämään uudelleen sähköiset luettelonsa, jotka on mukautettu kyseisen erillissopimuksen vaatimuksiin; b) hankintaviranomainen ilmoittaa toimeksisaajille aikovansa poimia jo toimitetuista sähköisistä luetteloista tiedot, joita tarvitaan asianomaisen erillissopimuksen vaatimuksiin mukautettujen tarjousten muodostamiseksi, edellyttäen, että tämän menetelmän käytöstä on ilmoitettu puitesopimuksen hankinta-asiakirjoissa. 4. Edellä 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun menettelyn osalta hankintaviranomaisen on ilmoitettava toimeksisaajille päivä ja kellonaika, jolloin se aikoo koota kyseisen erillissopimuksen vaatimuksiin mukautettujen tarjousten muodostamiseksi tarvittavat tiedot, ja annettava toimeksisaajille mahdollisuus kieltää tällainen tietojen kokoaminen. Hankintaviranomaisen on varattava riittävä aika ilmoittamisen ja tietojen tosiasiallisen kokoamisen välille. Ennen erillissopimuksen tekemistä hankintaviranomaisen on esitettävä kootut tiedot asianomaiselle toimeksisaajalle ja annettava sille tilaisuus esittää valitus tai vahvistaa, ettei tällä tavoin muodostetussa tarjouksessa ole asiavirheitä. 156 artikla Tarjousvakuudet (Varainhoitoasetuksen 111 artiklan 3 kohta) 1. Hankintaviranomainen voi vaatia 163 artiklan säännösten mukaisen tarjousvakuuden, jonka arvo on 1–2 prosenttia sopimuksen kokonaisarvosta. 2. Hankintaviranomainen vaatii tarjousvakuuden maksamista, jos tarjous perutaan ennen sopimuksen allekirjoittamista. Hankintaviranomainen vapauttaa tarjousvakuuden a) 159 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen hylättyjen tarjoajien sekä 159 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen hylättyjen tarjousten osalta sen jälkeen, kun menettelyn tuloksesta on ilmoitettu; b) 159 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen, paremmuusjärjestykseen asetettujen tarjousten osalta siinä vaiheessa, kun sopimus allekirjoitetaan. 157 artikla Tarjousten ja osallistumishakemusten avaaminen (Varainhoitoasetuksen 111 artiklan 4 kohta) 1. Avoimissa menettelyissä tarjoajien valtuutetut edustajat voivat osallistua avaamistilaisuuteen. 2. Jos sopimuksen arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä nimeää tarjousten avaamista varten lautakunnan. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi luopua tästä vaatimuksesta riskinarvioinnin perusteella, kun on kyse uudelleen kilpailuttamisesta puitesopimuksen yhteydessä, tai tämän asetuksen 134 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa lukuun ottamatta saman artiklan d ja g alakohtaa. Tarjousten avaamisesta vastaavassa lautakunnassa on vähintään kaksi henkilöä vähintään kahdesta asianomaisen toimielimen organisaatioyksiköstä, jotka ovat toisistaan hierarkkisesti riippumattomia. Eturistiriitojen välttämiseksi kyseisiin henkilöihin sovelletaan varainhoitoasetuksen 57 artiklassa tarkoitettuja vaatimuksia. Jos edustustoissa tai tämän asetuksen 72 artiklassa tarkoitetuissa tai jäsenvaltioissa yksittäin sijaitsevissa paikallisyksiköissä ei ole erillisiä yksiköitä, niihin ei sovelleta toisistaan hierarkkisesti riippumattomia organisaatioyksiköitä koskevaa vaatimusta. 3. Kun on kyse toimielinten yhteisestä hankintamenettelystä, tarjousten avaamisesta vastaavan lautakunnan nimittää hankintamenettelystä vastaavan toimielimen toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä. 4. Hankintaviranomainen tarkistaa ja varmistaa alkuperäisen tarjouksen, mukaan lukien hintatarjouksen sekä tarjouksen vastaanottopäivää ja -ajankohtaa koskevien todisteiden eheyden jollakin asianmukaisella menetelmällä 155 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti. 5. Avoimissa menettelyissä, kun sopimus tehdään alhaisimman hinnan tai alhaisimpien kustannusten perusteella varainhoitoasetuksen 110 artiklan 4 kohdan mukaisesti, vaatimukset täyttäviin tarjouksiin sisältyvät hinnat luetaan ääneen. 6. Yksi tai useampi henkilö, joka on vastuussa tarjousten avaamisesta, tai tarjousten avaamisesta vastaavan lautakunnan jäsenet allekirjoittavat pöytäkirjan, joka laaditaan vastaanotettujen tarjousten avaamisesta. Pöytäkirjassa mainitaan erikseen tarjoukset, jotka ovat 155 artiklassa asetettujen vaatimusten mukaisia, ja tarjoukset, jotka eivät ole kyseisten vaatimusten mukaisia, sekä perustellaan tarjousten hylkääminen varainhoitoasetuksen 111 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kyseinen pöytäkirja voidaan allekirjoittaa sähköisessä järjestelmässä, jossa allekirjoittajan henkilöllisyys voidaan todentaa riittävästi. 158 artikla Tarjousten ja osallistumishakemusten arviointi (Varainhoitoasetuksen 111 artiklan 5 kohta) 1. Toimivaltainen hankintaviranomainen nimeää arviointikomitean, joka antaa neuvoa-antavan lausunnon sopimuksista, joiden arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asianomainen kynnysarvo. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi luopua tästä vaatimuksesta riskinarvioinnin perusteella, kun on kyse uudelleen kilpailuttamisesta puitesopimuksen yhteydessä, tai 134 artiklan 1 kohdan c ja e alakohdassa, f kohdan i ja iii alakohdassa sekä h alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi kuitenkin päättää, että arviointikomitea suorittaa tarjousten arvioinnin ja paremmuusjärjestykseen asettamisen ainoastaan ratkaisuperusteiden perusteella ja että poissulkemis- ja valintaperusteisiin perustuva arviointi toteutetaan muulla asianmukaisella tavalla siten, että vältetään eturistiriidat. 2. Arviointikomiteassa on oltava vähintään kolme henkilöä vähintään kahdesta toisistaan hierarkkisesti riippumattomasta toimielimen tai varainhoitoasetuksen 208 artiklassa tarkoitetun elimen organisaatioyksiköstä, joista ainakin toisen on oltava riippumaton toimivaltaisesta tulojen ja menojen hyväksyjästä. Jos edustustoissa ja 72 artiklassa tarkoitetuissa tai jäsenvaltioissa yksittäin sijaitsevissa paikallisyksiköissä ei ole erillisiä yksiköitä, niihin ei sovelleta toisistaan hierarkkisesti riippumattomia organisaatioyksiköitä koskevaa vaatimusta. Ulkopuoliset asiantuntijat voivat avustaa komiteaa toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän päätöksellä. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä varmistaa, että arviointiin osallistuvat henkilöt, ulkopuoliset asiantuntijat mukaan luettuina, noudattavat varainhoitoasetuksen 57 artiklassa säädettyjä vaatimuksia. 3. Kun on kyse toimielinten yhteisestä hankintamenettelystä, arviointikomitean nimittää hankintamenettelystä vastaavan toimielimen toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä. Arviointikomitean kokoonpanon on mahdollisuuksien mukaan vastattava hankintamenettelyn toimielintenvälistä luonnetta. 4. Hyväksyttäviksi katsotaan osallistumishakemukset ja tarjoukset, jotka ovat 134 artiklan 2 kohdan mukaisesti soveltuvia eivätkä ole 135 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sääntöjenvastaisia tai sellaisia, ettei niitä voida hyväksyä. 159 artikla