Komission päätös N:o 2450/95/EHTY, tehty 19 päivänä lokakuuta 1995, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Venäjältä peräisin olevien sähköteknistä terästä olevien suuntaisrakeisten levyvalmisteiden tuonnissa yhteisöön



Virallinen lehti nro L 252 , 20/10/1995 s. 0002 - 0008



KOMISSION PÄÄTÖS N:o 2450/95/EHTY, tehty 19 päivänä lokakuuta 1995, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Venäjältä peräisin olevien sähköteknistä terästä olevien suuntaisrakeisten levyvalmisteiden tuonnissa yhteisöön EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä tai vientituella muista kuin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 29 päivänä heinäkuuta 1988 tehdyn komission päätöksen N:o 2424/88/EHTY (1), ja erityisesti sen 11 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta, sekä katsoo, että: A. MENETTELY (1) Komissio ilmoitti toukokuussa 1994 Euroopan virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2) tiettyjen Venäjältä peräisin olevien CN-koodeihin 7225 10 91 ja 7226 10 30 kuuluvien suuntaisrakeisten sähköteknistä terästä olevien levyvalmisteiden tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn aloittamisesta. (2) Menettely aloitettiin valituksen johdosta, jonka teki EUROFER (Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liitto) niiden tuottajien puolesta, joiden yhteinen tuotanto oletettavasti edustaa suurinta osaa kyseisen tuotteen tuotannosta. Valitukseen sisältyi todisteita Venäjältä peräisin olevan tuotteen polkumyynnistä ja tästä aiheutuneesta vakavasta vahingosta, ja niitä pidettiin riittävinä menettelyn aloittamiseksi. (3) Komissio antoi asian virallisesti tiedoksi niille tuottajille, viejille ja tuojille, joita asia koskee, sekä viejämaan edustajille ja valituksen tekijälle, ja se antoi osapuolille, joita asia välittömästi koskee, mahdollisuuden kirjallisesti ilmaista mielipiteensä ja pyytää kuulemista. (4) Komissio sai yksityiskohtaiset kirjalliset vastaukset valituksen tehneiltä yhteisön tuottajilta sekä joiltakin venäläisiltä tuottajilta ja viejiltä. (5) Yksikään kyseisen tuotteen tuoja ei esittänyt kantaansa komissiolle ilmoituksessa menettelyn aloittamisesta asetetussa määräajassa. Kun tutkimukset olivat jo edenneet pitkälle, yritys, joka ilmoitti käyttävänsä kyseisiä venäläisiä tuotteita, pyysi kuulemista, joka myönnettiin kuten johdanto-osan 42 kappaleessa esitetään. (6) Komissio etsi ja tarkisti kaikki alustavan polkumyynnin ja vahingon määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tutkimuksia seuraavien yritysten toimitiloissa: a) Yhteisön tuottajat: - EBG Gesellschaft für Elektromagnetische Werkstoffe mbH, Saksa - Orb Electrical Steels Ltd. (British Steel, Plc:n tytäryhtiö), Yhdistynyt kuningaskunta - Ugine SA, Ranska b) Kolmannen markkinatalousmaan tuottaja - ACESITA (Companhia Aços Especiais Itabira), Saõ Paulo, Brasilia (7) Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 1993 ja 30 päivän huhtikuuta 1994 välisen ajanjakson (jäljempänä `tutkimusajanjakso`). B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana olevan tuotteen kuvaus (8) Tuotteet, joita väitetään myydyn polkumyynnillä ovat CN-koodiin 7225 10 91 (leveydeltään vähintään 600 mm levyvalmisteet) ja CN-koodiin 7226 10 31 (leveydeltään suuremmat kuin 500 mm ja pienemmät kuin 600 mm levyvalmisteet) kuuluvat suuntaisrakeiset kylmävalssatut levyvalmisteet piiseosteista sähköteknistä terästä, leveydeltään suurempia kuin 500 mm, joita käytetään sähkömagneettisissa laitteissa ja laitteistoissa, kuten verkko- ja jakelumuuntajissa. Kyseinen tuote on EHTY-tuote. Suuntaisrakeisen sähköteknisen teräksen kohtalaisen monimutkaisessa valmistusmenetelmässä rakeet suunnataan levyvalmisteen valssauksen suuntaisesti, jotta se johtaisi magneettikenttää mahdollisimman tehokkaasti. Kyseisen tuotteen on oltava tarkkojen korkeinta hyväksyttävää toistomagnetoinnin häviötä, magneettista induktiota ja vuokerrointa koskevien vaatimusten mukainen. Tuotteen molemmat puolet on yleensä päällystetty ohuella eristävällä kerroksella. 2. Samankaltainen tuote (9) Tämän tutkimuksen osalta on osoitettu, että tarkasteltavana olevat tuotteet, jotka on tuotettu yhteisössä, Venäjällä ja Brasiliassa (joka valittiin viitemaaksi: katso johdanto-osan 12 kappale) muistuttavat toisiaan suuresti fyysisiltä perusominaisuuksiltaan ja käyttötarkoitukseltaan ja kilpailevat keskenään. Niitä on sen vuoksi pidettävä samankaltaisina tuotteina päätöksen N:o 2424/88/EHTY 2 artiklan 12 kohdan mukaisesti. (10) Venäläiset yritykset väittivät vastauksessaan komission kyselyyn, että osa niiden viennistä yhteisöön käsitti alempitasoista materiaalia, jota ei voi verrata yhteisön tuottajien tuottamiin ja myymiin tuotteisiin. Paikalla tapahtuvissa tarkastuksissa todettiin, että valmistusmenetelmän monimutkaisuudesta johtuen kaikki kyseisen tuotteen tuottajat valmistavat tiettyjä määriä suuntaisrakeisia sähköteknisiä levyvalmisteita, joissa on laadullisia puutteita ja jotka sen vuoksi myydään toisen luokan materiaalina. Tätä materiaalia käytetään kuitenkin yleensä uudestaan leikkaamisen jälkeen samankaltaisiin laitteisiin kuin ensiluokkaista tuotetta, tosin se myydään alennetulla hinnalla. Sen vuoksi on määritetty, että toisen luokan materiaali on samankaltainen tuote, jonka osalta on kuitenkin tehtävä mukautuksia hintoihin fyysisten perusominaisuuksien erojen vuoksi peruspäätöksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti. C. POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo a) Vastaava maa (11) Koska Venäjä ei ole markkinatalousmaa, valituksen tekijä ehdotti Etelä-Koreaa markkinatalousviitemaaksi (vastaava maa). Koska eteläkorealainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä, oli löydettävä toinen vastaava maa. Tässä tarkoituksessa kyselyt lähetettiin kaikille komission tuntemille tuottajille Brasiliassa, T Osekin tasavallassa, Japanissa ja Puolassa. Ainoastaan brasilialainen tuottaja ACESITA (Companhia Aços Especiais Itabira) suostui yhteistyöhön tässä tutkimuksessa. (12) Määritettäessä, olivatko Brasilian markkinat sopiva ja hyväksyttävä valinta tarkasteltavana olevan tuotteen normaaliarvoa vahvistettaessa, todettiin, että kyseisillä markkinoilla myytiin suuntaisrakeisia sähköteknisiä levyvalmisteita säännöllisesti suurelle määrälle riippumattomia ostajia merkittäviä määriä verrattuna Venäjän yhteisöön tuomiin määriin ja kohtuullisella, mutta ei liiallisella voitolla. Lisäksi merkittävä osa Brasilian sisäisestä kulutuksesta on tuontia, joka kilpailee oman tuotannon kanssa. Kyseisen tuotteen tuotannon osalta tuotantomenetelmät ja teknologiat ovat suuresti samankaltaisia Brasiliassa ja Venäjällä. Raaka-aineiden saatavuuden osalta Brasilialla, kuten Venäjälläkin on laitosten lähialueella huomattavat varat korkealuokkaista rautamalmia, piitä ja muita kyseisen tuotteen valmistuksessa tarpeellisia raaka-aineita, joita voidaan hyödyntää tehokkaasti ja joita myös viedään ympäri maailmaa. Lisäksi tutkimuksessa yhteistyössä toiminut brasilialainen tuottaja omistaa sähkövoimalan, joka sijaitsee lähellä tehdasta ja tuottaa suuren osan sen tarvitsemasta energiasta erittäin alhaisin kustannuksin. Edellä mainittujen tekijöiden perusteella päätettiin, että Brasilia on sopiva vastaava maa tarkasteltavana olevan tuotteen normaaliarvoa määritettäessä, varsinkin kuin tietyt luonnolliset edut raaka-ainetoimitusten ja energialähteiden osalta ovat suhteellisen samankaltaisia molemmissa maissa. b) Normaaliarvo (13) Normaaliarvo laskettiin peruspäätöksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti ACESITAn Brasilian markkinoiden kulutukseen myymän samankaltaisen tuotteen painotettuna keskimääräisenä myyntihintana. Kotimarkkinoiden myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisen kaupankäynnin mukaisesti riippumattomille ostajille. Brasilian inflaation vaikutusten korjaamiseksi normaaliarvo vahvistettiin kuukausittain. 2. Vientihinta (14) Koska kaikki vientitoimet tapahtuivat polkumyyntihintaan, vientihinta laskettiin yleensä tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan painotetun keskimääräisen hinnan perusteella kaikista yhteisöön vietäväksi myydyistä tuotteista. 3. Vertailu (15) Painotetun keskimääräisen vientihinnan ja vastaavan maan painotetun keskimääräisen normaaliarvon vertailu suoritettiin vapaasti tehtaalla -vaiheessa ecuina ilmaistuna sopivan vaihtokurssin mukaisesti (Brasilian osalta kuukausittainen keskiarvo). Hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi tehtiin mukautuksia fyysisten perusominaisuuksien ja myyntikulujen osalta peruspäätöksen 2 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti. 4. Polkumyyntimarginaali (16) Vertailu osoitti polkumyynnin olemassaolon. Koska Venäjä ei ole markkinatalousmaa, vahvistettiin yksi ainoa polkumyyntimarginaali, joka on määrä, jolla normaaliarvo ylittää vientihinnan yhteisöön. Tämä marginaali ilmaistuna prosenttiosuutena vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta on 73,46 prosenttia. D. YHTEISÖN TEOLLISUUS (17) Yhteisön teollisuus käsittää kolme yhteistyössä toiminutta yhteisön tuottajaa, jotka edustavat yhdessä 70 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta. E. VAHINKO 1. Kulutus (18) Yhteisön kulutus (perustuen kyselyn vastauksiin, Eurostatin tietoihin ja komission saatavilla oleviin tietoihin markkinoista) on viime vuosina laskenut 11 272 tonnista kuukaudessa vuonna 1990 ja 11 306 tonnista kuukaudessa vuonna 1991 10 682 tonniin kuukaudessa vuonna 1992 ja 9 780 tonniin kuukaudessa tutkimusajanjakson aikana; lasku verrattuna vuoteen 1990 on 13,2 prosenttia. 2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti a) Määrä ja markkinaosuus (19) Kyseisen tuotteen tuonnin kokonaismäärä Venäjältä kasvoi voimakkaasti 924 tonnista vuonna 1990 11 582 tonniin tutkimusajanjakson aikana. (20) Vastaava markkinaosuus kasvoi 0,7 prosentista vuonna 1990 7,4 prosenttiin samana aikana. b) Alihinnoittelu (21) Alihinnoittelun tason määrittämiseksi verrattiin Venäjältä tapahtuvan tuonnin keskimääräisiä hintoja valituksen tehneen yhteisön tuottajan yhteisön markkinoilla myymän tuotteen myyntihintaan. Mukautuksia tehtiin fyysisten perusominaisuuksien erojen huomioon ottamiseksi. Vertailukelpoisen kaupan tason saavuttamiseksi yhteisön tuotteen myynnin kanssa venäläistä tuontihintaa mukautettiin tuojan marginaalilla, johon sisältyivät tulliselvitykset, käsittely, rahoitus, varastointi, yleiset ja hallinnolliset kulut sekä voitto (viisi prosenttia). Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuojat eivät osallistuneet yhteistyöhön, tuojan marginaali määritettiin muiden terästuotteiden tuonnista saatua myyntimarginaalia koskevan tiedon perusteella. Tämän perusteella alihinnoittelu ilmaistuna prosenttiosuutena yhteisön tuottajien hinnoista (vapaasti tehtaalla - tasolla) vaihteli 16,5 prosentista 28 prosenttiin ensiluokkaisen materiaalin ja nollasta 9,8 prosenttiin toisen luokan materiaalin osalta. 3. Yhteisön teollisuuden tilanne a) Kokonaistuotanto (22) Yhteisön valituksen tehneiden tuottajien kokonaistuotanto väheni jatkuvasti ja laski 15,2 prosentilla vuoden 1990 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana keskimääräisestä 13 245 tonnista kuukaudessa keskimäärin 11 231 tonniin kuukaudessa. b) Tuotantokapasiteetin käyttö (23) Kokonaistuotannon tavoin myös kapasiteetin käytön aste laski säännöllisesti keskimäärin 64 prosentista 54 prosenttiin saman ajanjakson aikana. c) Myynnin määrä ja markkinaosuudet (24) Valituksen tehneiden tuottajien toimitukset yhteisön markkinoille laskivat 25,8 prosenttia vuoden 1990 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana keskimääräisestä 7 843 tonnista kuukaudessa keskimäärin 5 821 tonniin kuukaudessa. Vastaava markkinaosuus laski 69,6 prosentista 59,5 prosenttiin saman ajanjakson aikana, mikä on 10 prosentin menetys, joka vastaa säännöllisesti kasvavaa määrää polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. d) Hinnat (25) Valituksen tehneiden tuottajien painotettu keskimääräinen myyntihinta yhteisön markkinoilla laski jatkuvasti vuoden 1990 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Lasku oli viisi prosenttia, vaikka tuotantokustannukset nousivat saman ajanjakson aikana. e) Kannattavuus (26) Yhteisön teollisuuden toimitusten määrän väheneminen ja samanaikainen hintojen lasku markkinoilla aiheuttivat yleisesti taloudellisia tappioita yhteisön teollisuudelle tutkimusajanjakson aikana ja tappiollinen suuntaus on jatkunut koko ajanjakson. f) Työllisyys (27) Työllisyys tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa on laskenut jatkuvasti tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana ja se on laskenut 11 prosenttia vuoden 1990 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. 4. Vahinkoa koskevat päätelmät (28) Edellä mainittujen tekijöiden perusteella, erityisesti toimitusten vähenemisen yhteisön markkinoille ja siitä seuranneen merkittävän markkinaosuuden menetyksen sekä hintojen laskun, jotka yhdessä johtivat voittojen pienenemiseen ja yleisesti taloudellisiin tappiohin, ja ottaen huomioon työllisyyden lasku pääteltiin alustavasti, että yhteisön teollisuudelle on aiheutunut peruspäätöksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua vakavaa vahinkoa. F. VAHINGON SYY-YHTEYS (29) Komissio tutki, oliko yhteisön teollisuuden kärsimä vakava vahinko seurausta Venäjältä peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja olivatko muut tekijät, kuten kulutuksen väheneminen ja muualta tulevan tuonnin määrä ja hinta, aiheuttaneet tai edesauttaneet vahinkoa. 1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus (30) Tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi useita satoja prosentteja. Niiden markkinaosuus kasvoi kertoimella 9,5 ja saavutti 7 prosenttia. Tämä vastaa suurinta osaa yhteisön teollisuudelle aiheutuneesta markkinaosuuden menetyksestä (10 prosenttia). Sama vastaavuus on havaittavissa hintojen kehityksen osalta: vuoden 1990 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli jatkuvasti ja merkittävällä marginaalilla alle yhteisön teollisuuden hintojen, jotka laskivat saman ajanjakson aikana viisi prosenttia. Näissä olosuhteissa komissio päätteli, että polkumyynnillä tapahtuneet tuonnit olivat merkittävä syy yhteisön teollisuuden aseman huononemiseen yhteisön markkinoilla. 2. Muiden tekijöiden vaikutus a) Kulutuksen väheneminen (31) Vuoden 1990 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana suuntaisrakeisten sähköteknisten levyvalmisteiden kulutus laski 13,2 prosenttia. Kysynnän väheneminen oli kuitenkin huomattavasti vähäisempää kuin valituksen tehneiden tuottajien kotimarkkinoiden myynnin lasku, joka saman ajanjakson aikana oli 25,8 prosenttia. Kulutuksen lasku ei siis selitä yhteisön teollisuuden tappioita koko laajuudessaan. b) Muu tuonti (32) Vuoden 1990 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Venäjästä tuli suurin suuntaisrakeisten sähköteknisten levyvalmisteiden viejä yhteisöön niin absoluuttisen arvon osalta kuin markkinaosuuden osalta. Sen osuus kokonaistuonnista nousi 8,6 prosenttiin vuonna 1990, 17,4 prosenttiin vuonna 1991, 28,1 prosenttiin vuonna 1992 ja 42,4 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. (33) Saman ajanjakson aikana muista kolmansista maista tapahtuvan tuonnin yhteinen markkinaosuus nousi 7,3 prosentista vuonna 1990 10,1 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana, mikä vastaa 2,8 prosenttiyksikön kasvua. (34) Näistä maista tapahtuvan tuonnin määrä kokonaisuudessaan pysyi kuitenkin vuoden 1991 jälkeen samana. Yksittäin tarkasteltuina yhdenkään kolmannen maan tuonnin määrä tai markkinaosuus ei kasvanut vuoden 1990 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. (35) Muista kolmansista maista tapahtuvan tuonnin hintojen osalta Eurostatin tietojen tutkimuksesta ilmeni, että Venäjältä tapahtuvan tuonnin CIF-kappalehinnat yhteisön rajalla olivat huomattavasti alle muiden kolmansien viejämaiden vastaavien kappalehintojen. Lisäksi ei ollut näyttöä siitä, että tuonti muista kolmansista maista olisi tapahtunut polkumyynnillä tai alle yhteisön tuottajien hintojen. (36) Kaiken kaikkiaan, vaikka on totta, että yhteisön teollisuus menetti osan markkinaosuudestaan muille viejämaille, on tämä menetys laajuudeltaan vähemmän merkittävää kuin Venäjän tapauksessa eikä sitä voida yhdistää mihinkään näiden maiden harjoittamaan vahingolliseen vilpilliseen kaupan käytäntöön. Tämäkään tekijä ei voi olla yhteisön tuottajien kärsimien vahinkojen aiheuttaja. 3. Päätelmä (37) Komissio esittää tästä johtuen päätelmän, että huolimatta muiden tekijöiden mahdollisista kielteisistä vaikutuksista yhteisön teollisuuden asemaan Venäjältä polkumyynnillä tapahtuva tuonti yksinään on aiheuttanut yhteisön teollisuudelle peruspäätöksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua vakavaa vahinkoa. G. YHTEISÖN ETU 1. Yhteisön tuottajien osalta (38) Yhteisön etua arvioidessaan komissio muistuttaa, että polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena on poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja palauttaa todellinen kilpailu yhteisön markkinoilla. Tämän menettelyn osalta, ottaen huomioon valituksen tehneelle teollisuudelle polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama vakava vahinko, toimenpiteiden toteuttamatta jättäminen vaikeuttaisi entisestään yhteisön teollisuuden valmiiksi herkkää tilannetta ja voisi johtaa tuottajat hylkäämään tuotannon tämän osa-alan. (39) Lisäksi, pystyäkseen tarpeellisiin investointeihin, jotta laatutuotteiden kilpailukykyinen toimittaminen asiakkaille jatkuisi, yhteisön tuottajien on ansaittava riittävää voittoa. Ilman investointeja tuotteiden laatuun ja uusien tuotteiden kehitykseen yhteisön tuottajien kilpailukyky kärsii. (40) Kuten johdanto-osan 8 kappaleessa on mainittu, suuntaisrakeisen sähköteknisten levyvalmisteiden valmistaminen on monimutkaista ja kannattavaa ainoastaan, jos tuotannon vähimmäismäärä säilytetään. Vuoden 1990 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön teollisuudessa on tapahtunut merkittäviä uudelleenjärjestelyjä, johtaen yleisesti tuotannon vähenemiseen. Jos tuotanto edelleen vähenee merkittävästi, mikä on odotettavissa, jos polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä pysyy samana, neljän jäljellä olevan yhteisön tuottajan laitosten elinkelpoisuus ja niiden kyky uudistua ja seurata tekniikan edistymistä vaarantuu. (41) Itse asiassa, ottaen huomioon yksikkökustannusten välttämättömän nousun, mikäli riittävä kapasiteetin käyttö on estynyt, ja siitä aiheutuvan investointeihin ja tutkimukseen tarvittavan riittävän tuoton puuttumisen, yhteisön tuottajat voisivat estyä jatkamasta korkealaatuisten tuotteiden toimittamista kilpailukykyiseen hintaan. 2. Loppukäyttäjien osalta (42) Komissio ei saanut mitään esitystä kyseisen tuotteen teollisilta loppukäyttäjiltä menettelyn aloittamisesta annetun ilmoituksen määräajassa. Tutkimuksen edettyä jo pitkälle yksi sähkömuuntajia valmistava yritys pyysi kuulemista ja ilmoitti käyttävänsä kyseisiä venäläisiä tuotteita (katso johdanto-osan 5 kappale). (43) Yritys väitti, että toimenpiteiden toteuttaminen polkumyyntitullin muodossa nostaisi sen kustannuksia merkittävästi. Jo tehtyjen tarjousten osalta (erityisesti tarjouskilpailujen yhteydessä) tällaisten kulujen siirtäminen loppukäyttäjille on mahdotonta, sillä tarjouksen, tilauksen ja toimituksen välinen aika on usein useita kuukausia. Kyseinen yritys ei kuitenkaan toimittanut mitään näyttöä väitteelleen vaan rajasi huomautuksensa tullien arvioituihin vaikutuksiin. (44) Tässä menettelyn alustavassa vaiheessa saatavilla olevan tiedon perusteella komissio on sitä mieltä, että polkumyyntitoimenpiteiden toteuttamisella Venäjältä tapahtuvan tuonnin osalta ei ole merkittävää vaikutusta sähkömuuntajien tuotantokustannuksiin, koska yhteisön sähköisten levyvalmisteiden käyttäjillä on valittavanaan tarjonta monelta toimittajalta. (45) Komissio tutki myös suuntaisrakeisten sähköteknisten levyvalmisteiden käyttäjille aiheutuvia seurauksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei toteutettaisi. (46) Jos yhteisön teollisuus lopettaa suuntaisrakeisten sähköteknisten levyvalmisteiden tuotannon, kyseisen tuotteen käyttäjät tulevat vähitellen riippuvaisiksi muista, kaukaisemmista ja usein vähemmän tuotantokykyisistä tai luotettavista lähteistä tuodusta materiaalista. Tällainen riippuvuus olisi erittäin laajalle levinnyttä, sillä tiettyjä tuotteita, joihin sisältyy suuntaisrakeisia sähköteknisiä levyvalmisteita, erityisesti sähkömuuntajia, käytetään laajalti sähkövoiman tuottamisessa, jakamisessa ja käytössä sekä muissa korkeatasoisen tekniikan teollisuuskäyttöön tarkoitetuissa laitteissa. (47) Jos yhteisön kyseisen tuotteen toimittajien määrä vielä vähenee, sillä voi siis olla vakavia vaikutuksia sähköteknisen teollisuuden toimituksiin ja edelleen sen tuotteiden käyttäjiin sellaisilla herkillä aloilla kuten sairaalat, puolustus, liikenne ja perusrakenteet. Tämä puolestaan vaikuttaisi sähköteknisen teollisuuden kilpailukykyyn yhteisön markkinoilla. Sen vuoksi on erittäin tärkeää, että suuntaisrakeisten sähköteknisten levyvalmisteiden tuotanto yhteisössä jatkuu ja että tuottajat pystyvät hankkimaan riittävää voittoa, joka mahdollistaa investointien jatkamisen sekä kehityksen kilpailukyvyn säilyttämiseksi. (48) Näissä olosuhteissa, vaikka polkumyyntitoimenpiteiden toteuttamisesta seuraisikin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta tiettyä hinnan nousua, vaikutusta tasapainottaa korkealaatuisen tuotteen toimitusten jatkuminen yhteisön sisäisistä lähteistä. 3. Päätelmä (49) Edellä mainittujen tosiseikkojen ja havaintojen perusteella pääteltiin alustavasti, että on yhteisön edun mukaista toteuttaa suojaavia polkumyyntitoimenpiteitä tarkasteltavana olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamien lisävahinkojen estämiseksi. H. TULLI (50) Edellä mainitun perusteella toimenpiteet on toteutettava väliaikaisen arvotullin muodossa. Tämän tullin määrittämiseksi komissio otti huomioon todetun polkumyyntimarginaalin ja yhteisön teollisuuden kärsimän vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. 1. Vahingon poistamisen taso (51) Vahingon poistamiseksi tarvittavan tason määrittämisessä komissio otti huomioon sen, että Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat ovat merkittävästi yhteisön tuottajien hintoja alhaisempia ja että ne ovat aiheuttaneet huomattavia tappioita tai kannattavuuden laskua. Vahingon poistaminen edellyttää kyseisten Venäjältä peräisin olevien tuotteiden vientihintojen nostamista tarpeellisessa määrin, jotta yhteisön teollisuus voi nostaa keskimääräisiä hintojaan kannattavalle tasolle. (52) Tämän saavuttamiseksi komissio on määrittänyt tavoitehinnat sekä ensiluokkaiselle että toisen luokan materiaalille. (53) Ensiluokkaisen materiaalin osalta tavoitehinta laskettiin lisäämällä viiden prosentin voitto tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksiin. (54) Toisen luokan tuotteiden osalta on otettava huomioon, ettei materiaalilla ole erityisiä valmistuskustannuksia, koska se on tulosta viasta valmistusmenetelmässä. Tämän vuoksi toisen luokan tuotteen tavoitehinta laskettiin soveltamalla ensiluokkaisen tuotteen tavoitehintaan tavanomaista alennusta, jota vastaavan maan tuottaja sovelsi tutkimusajanjakson aikana. (55) Alihinnoittelun tasoa määritettäessä yhteisön tuotteiden keskimääräisiä tavoitehintoja verrattiin Venäjältä tapahtuvan tuonnin keskimääräisiin hintoihin. Hintoja mukautettiin tässä tarkoituksessa huolellisesti johdanto-osan 24 kappaleessa selitetyllä tavalla. (56) Painotettu keskimääräinen alihinnoittelumarginaali laskettiin CIF yhteisön rajalla -tasolla ilmaistuna prosentteina Venäjän vientihinnoista. Marginaali on 43,2 prosenttia. 2. Tullin taso (57) Koska vahingon poistamiseen tarvittava taso, sellaisena kuin se on edellä määritettynä, alittaa polkumyyntimarginaalin (johdanto-osan 16 kappale), vapaasti yhteisön rajalla -hinnan perusteella lasketun polkumyyntitullin on oltava 43,2 prosenttia päätöksen N:o 2424/88/EHTY 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti. I. LOPPUMÄÄRÄYS (58) Moitteettoman hallinnon etujen mukaisesti olisi vahvistettava ajanjakso, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa ja pyytää kuulemista. Lisäksi on huomattava, että tätä päätöstä varten tehdyt havainnot ovat väliaikaisia ja että niitä voidaan tarkastella uudelleen mitä tahansa lopullista tullia varten, jota komissio ehdottaa. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa CN-koodeihin 7225 10 91 (leveydeltään vähintään 600 mm levyvalmisteet) ja 7226 10 31 (leveydeltään suuremmat kuin 500 mm ja pienemmät kuin 600 mm levyvalmisteet) kuuluvia Venäjältä peräisin olevia suuntaisrakeisia kylmävalssattuja levyvalmisteita piiseosteista sähköteknistä terästä, leveydeltään suurempia kuin 500 mm. 2. Väliaikainen tulli on 43,2 prosenttia vapaasti yhteisön rajalla -nettohinnasta tullaamattomana. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla Rajoittamatta päätöksen N:o 2424/88/EHTY 7 artiklan 4 kohdan b ja c alakohdan määräysten soveltamista, asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulopäivästä esittää kirjallisesti kantansa ja pyytää tulla suulliseksi kuulluiksi komissiossa. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä päätös on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 19 päivänä lokakuuta 1995. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja (1) EYVL N:o L 209, 2.8.1988, s. 18 (2) EYVL N:o C 138, 20.5.1994, s. 8