KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1013,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2022,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rengaskirjamekanismien tuonnissa, sellaisena kuin se on laajennettuna koskemaan Vietnamia ja Laosin demokraattista kansantasavaltaa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Aiempi tutkimus ja voimassa olevat toimenpiteet

(1) Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 119/97 (2) käyttöön 32,5–39,4 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien rengaskirjamekanismien, jäljempänä ’mekanismit’ tai ’rengasmekanismit’, tuonnissa ja 10,5 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Malesiasta peräisin olevien rengasmekanismien tuonnissa. Näitä tulleja sovellettiin muihin kuin 17- tai 23-renkaisiin mekanismeihin; 17- ja 23-renkaisiin mekanismeihin puolestaan sovellettiin vähimmäistuontihinnan (325 euroa 1 000:ta kappaletta kohti) ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnan erotusta vastaavaa tullia aina, kun jälkimmäinen hinta oli vähimmäistuontihintaa alempi.

(2) Neuvosto korotti edellä mainittuja, muihin kuin 17- tai 23-renkaisiin Kiinasta tuleviin mekanismeihin sovellettavia tulleja perusasetuksen 12 artiklan mukaisen absorptiotutkimuksen perusteella asetuksella (EY) N:o 2100/2000 (3). Tähän Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavat muutetut tullit olivat suuruudeltaan 51,2–78,8 prosenttia.

(3) Perusasetuksen 13 artiklan mukaisen polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto laajensi asetuksella (EY) N:o 1208/2004 (4) lopulliset polkumyyntitoimenpiteet koskemaan tiettyjen Vietnamista lähetettyjen rengasmekanismien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam.

(4) Neuvosto laajensi lopullisia polkumyyntitoimenpiteitä asetuksella (EY) N:o 2074/2004 (5) Kiinasta peräisin olevien rengasmekanismien tuontiin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen. Tarkastelupyyntöä ei saatu Malesiaan sovellettavista toimenpiteistä, joiden voimassaolo näin ollen päättyi tammikuussa 2002.

(5) Perusasetuksen 13 artiklan mukaisen polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto laajensi asetuksella (EY) N:o 33/2006 (6) lopulliset polkumyyntitoimenpiteet koskemaan tiettyjen Laosin demokraattisesta kansantasavallasta, jäljempänä ’Laos’, lähetettyjen rengasmekanismien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Laos.

(6) Toimenpiteiden mahdollista kiertämistä koskevan tutkimuksen tuloksena neuvosto laajensi asetuksella (EY) N:o 818/2008 (7) toimenpiteet koskemaan tiettyjä hieman muutettuja rengasmekanismeja.

(7) Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen tiettyjen rengasmekanismien tuontiin sovellettavia polkumyyntitulleja jatkettiin helmikuussa 2010 viidellä vuodella neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 157/2010 (8) ja toisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen toukokuussa 2016 jälleen viidellä vuodella neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/703 (9), jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

(8) Tällä hetkellä voimassa olevat polkumyyntitullit ovat yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta 51,2 prosenttia ja kaikkien muiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta 78,8 prosenttia.

1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

(9) Julkaistuaan voimassa olevien toimenpiteiden lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (10) komissio sai perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemisesta.

(10) Tarkastelupyynnön esitti unionin tuottaja Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, jonka tuotanto on yli 25 prosenttia rengasmekanismien kokonaistuotannosta unionissa, 12 päivänä helmikuuta 2021. Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

(11) Kun komissio oli todennut perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, se pani 11 päivänä toukokuuta 2021 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille tarkastelun, joka koski Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rengasmekanismien tuontia, sellaisina kuin toimenpiteet on laajennettu koskemaan Vietnamia ja Laosin demokraattista kansantasavaltaa. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (11), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

1.4 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(12) Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2017 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5 Asianomaiset osapuolet

(13) Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille sekä järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

(14) Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Yksikään asianomainen osapuoli ei pyytänyt kuulemista.

1.6 Otanta

(15) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.6.1 Ei unionin tuottajia koskevaa otantaa

(16) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että tiedossa olevien kolmen unionin tuottajan, IML Industria Meccanica Lombarda SRL:n, Koloman Handler Fémárugyár Magyarország Kft:n ja Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH:n, on palautettava täytetty kyselomake 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Komissio myös kehotti muita mahdollisia unionin tuottajia ja niitä edustavia järjestöjä ilmoittautumaan ja pyytämään kyselylomakkeen. Yksikään muu unionin tuottaja tai niitä edustava järjestö ei ilmoittautunut.

1.6.2 Tuojia koskeva otanta

(17) Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei toimittanut pyydettyjä tietoja. Sen vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

1.6.3 Kiinan kansantasavallassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

(18) Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

(19) Yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut pyydettyjä tietoja eikä suostunut osallistumaan otokseen. Kiinalaiset tuottajat eivät näin ollen toimineet yhteistyössä ja Kiinasta tulevaa tuontia koskevat päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

1.7 Kyselylomakevastaukset

(20) Komissio lähetti Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa.

(21) Komissio lähetti kyselylomakkeen unionin tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja vientiä harjoittaville tuottajille. Samat kyselylomakkeet asetettiin saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla (12) vireillepanopäivänä.

(22) Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH:lta ja Koloman Handler Kft:ltä. Nämä kaksi unionin tuottajaa kuuluvat samaan ryhmään, jolla on yksi tuotantolaitos, ja niihin viitataan jäljempänä yhteisesti nimellä ’Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH’. Lisäksi kyselylomakkeeseen saatiin vastaus unionin tuottajalta M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l:ltä.

1.8 Tietojen tarkistus

(23) Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat:

— Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Oroszlany, Unkari,

— I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italia.

2. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkastelun kohteena oleva tuote

(24) Tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa eli tietyt Kiinasta peräisin olevat rengasmekanismit, jotka koostuvat kahdesta teräslevystä tai -langasta, joihin on kiinnitetty ainakin neljä teräslangasta tehtyä puolirengasta ja joita pitää yhdessä teräskuori. Ne voidaan avata joko vetämällä puolirenkaista tai rengasmekanismiin (tarkastelun kohteena oleva tuote) kiinnitetyn pienen teräksisen laukaisumekanismin avulla. Rengasmekanismit kuuluivat asetuksen (EU) 2016/703 voimaantulohetkellä CN-koodiin ex 8305 10 00 (Taric-koodit 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034 ja 8305100035).

(25) Rengasmekanismeja käytetään monenlaisissa yhteyksissä, esimerkiksi ohjelmistojen käyttöohjeiden, luetteloiden ja esitteiden, teknisten käsikirjojen, toimistotarvikkeisiin kuuluvien kansioiden, esitysmateriaalin ja muiden sidottujen kansioiden sekä valokuva- ja postimerkkialbumien valmistuksessa.

(26) Unionissa myytiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana useita erilaisia rengasmekanismeja. Näiden lajien väliset erot määritettiin seuraavien ominaisuuksien avulla: pohjalaatan leveys, mekanismityyppi, renkaiden lukumäärä, avausmenetelmä, nimellinen paperikapasiteetti, renkaiden läpimitta, renkaiden muoto, pituus ja renkaiden etäisyys toisistaan. Koska kaikilla tuotelajeilla on samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja ne voidaan tietyssä määrin korvata toisillaan, todettiin, että kaikki rengasmekanismit ovat tässä menettelyssä yksi ja sama tuote. Tästä asiasta ei saatu huomautuksia.

2.2 Samankaltainen tuote

(27) Kuten tällä hetkellä voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa (13) osoitettiin, seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset: — tarkastelun kohteena oleva tuote, — asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, — unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3. POLKUMYYNNIN JATKUMINEN

3.1 Alustavat huomautukset

(28) Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti Kiinasta jatkui, joskin huomattavasti vähäisempänä kuin se oli edellisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana (tammikuusta 2014 joulukuuhun 2014). Comext-tilastojen (Eurostat) mukaan Kiinasta tulevan rengasmekanismien tuonnin osuus unionin markkinoista oli noin 0,7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun edellisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana sen markkinaosuus oli ollut 2,3 prosenttia.

(29) Kuten johdanto-osan 19 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen viejä/tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Sen vuoksi komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi se voisi soveltaa Kiinaa koskevien päätelmien osalta perusasetuksen 18 artiklaa. Komissiolle ei toimitettu asiasta huomautuksia tai kuulemisesta vastaavan neuvonantajan osallistumista koskevia pyyntöjä.

(30) Näin ollen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella, joita olivat erityisesti seuraavat: tarkastelupyyntöön sisältyvät tiedot, kahden NACE Rev. 2 -toimialaluokkaan 2599 kuuluvan turkkilaisen yrityksen julkisesti saatavilla olevat tiedot, pyynnön esittäjän toimittamat tiedot, Turkin kansallisen tilastokeskuksen tiedot, Eurostatin Comext-tietokanta, Global Trade Atlas -tietokanta, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) International Transport and Insurance Costs of Merchandise Trade (ITIC) -verkkosivusto sekä Maailmanpankin Doing Business -verkkosivusto.

3.2 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukainen menettely normaaliarvon määrittämiseksi Kiinasta peräisin olevien rengasmekanismien tuonnille

(31) Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi Kiinan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella.

(32) Saadakseen tiedot, joita se pitää tutkimuksensa kannalta tarpeellisina väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittäessään, esiintyykö Kiinassa merkittäviä vääristymiä.

(33) Vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa komissio täsmensi myös, että käytettävissä olevan näytön perusteella se voi joutua valitsemaan asianmukaisen edustavan maan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti voidakseen määrittää vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuvan normaaliarvon. Lisäksi komissio ilmoitti tarkastelevansa mahdollisesti soveltuvia maita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

(34) Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 20 päivänä lokakuuta 2021 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytetään. Lisäksi komissio yksilöi mahdolliset edustavat maat vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella (asianmukaiseksi edustavaksi maaksi yksilöitiin Turkki). Komissio sai pyynnön esittäjältä yhden huomautuksen ensimmäisestä muistiosta.

(35) Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 7 päivänä helmikuuta 2022 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’toinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen valittuaan Turkin edustavaksi maaksi. Lisäksi se ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa käyttää kahta turkkilaista yritystä, D S C Otomotivia ja Samet Kalip ve Madenia, jotka kuuluvat NACE Rev. 2 -toimialaluokkaan 2599 ja jotka tuottavat rengasmekanismien kanssa samaan yleiseen luokkaan kuuluvia tuotteita, perustana myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiselle normaaliarvon muodostamiseksi.

3.3 Normaaliarvo

(36) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”normaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

(37) Kyseisen asetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa todetaan kuitenkin myös, että ”jos […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja että ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

(38) Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista, kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö sekä Kiinan viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä.

3.3.1 Merkittävien vääristymien esiintyminen

(39) Komissio totesi Kiinan terässektoria koskevissa hiljattaisissa tutkimuksissa (14), että alalla esiintyy perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä, ja teräs on rengasmekanismien tärkein tuotannontekijä. Komissio päätteli käytettävissä olevan näytön perusteella, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista myös tässä tutkimuksessa.

(40) Näissä tutkimuksissa komissio totesi, että Kiinassa valtio puuttuu merkittävästi toimintaan, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (15). Komissio päätteli erityisesti, että terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus (16) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, minkä lisäksi Kiinan viranomaiset kykenevät myös puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä (17) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja valtion puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisäävät vääristävää vaikutusta markkinoihin. Yleisesti ottaen Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (18). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (19). Samalla tavalla komissio totesi terässektorin palkkakustannuksissa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä (20) sekä rahoitusmarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä, jotka liittyvät etenkin yritystoimijoiden pääoman saantiin Kiinassa (21).

(41) Pyynnössä esitettiin tietoja terässektorilla esiintyvistä vääristymistä, ja siinä viitattiin erityisesti Euroopan komission johtamien polkumyyntitutkimusten viimeaikaisiin päätelmiin, jotka vahvistavat terässektorilla esiintyvät vääristymät. Pyynnössä esitettiin myös tietoja vääristymistä muiden kuin rautametallien alalla, erityisesti nikkelialalla (nikkeli on tärkeä raaka-aine tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa). Lisäksi pyynnössä viitattiin komission kertomukseen (22), joka koskee merkittäviä vääristymiä Kiinassa ja jossa korostettiin erityisesti työmarkkinoilla esiintyviä ja rahoituksen saatavuuteen liittyviä vääristymiä, jäljempänä ’kertomus’.

(42) Komissio tarkasteli tässä tutkimuksessa, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan lukien julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan kertomukseen sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan lukien. Komissio täydensi tätä näyttöä omalla tutkimuksellaan eri perusteista, jotka ovat merkityksellisiä, jotta voidaan vahvistaa merkittävien vääristymien esiintyminen Kiinassa.

(43) Erityisesti terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus. Valtio omistaa monet suurimmista teräksen tuottajista. Joihinkin niistä viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020). Esimerkiksi Kiinan valtion omistama Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd., jäljempänä ’Tisco’, mainitsee verkkosivustollaan olevansa rauta- ja terästeollisuuden superjätti, joka on kehittynyt poikkeuksellisen suureksi rauta- ja teräskompleksiksi ja integroitunut raudan louhintaan, raudan ja teräksen tuotantoon, jalostukseen, toimittamiseen ja kauppaan (23). Baosteel on toinen suuri Kiinan valtion omistuksessa oleva yritys, joka valmistaa terästä ja muodostaa osan hiljattain konsolidoitua yhtiötä China Baowu Steel Group Co. Ltd (24)..(aiemmalta nimeltään Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel). Nimellisesti valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien yritysten lukumäärän arvioidaan olevan lähes tasoissa, mutta Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman kymmenen suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä (25). Kymmenen suurimman tuottajan osuus tuotannonalan koko tuotoksesta vuonna 2016 oli vain noin 36 prosenttia, mutta Kiinan viranomaiset asettivat samana vuonna tavoitteeksi konsolidoida teräksen tuotannosta 60–70 prosenttia noin kymmenelle suurelle yritykselle vuoteen 2025 mennessä (26). Kiinan viranomaiset toistivat tämän aikomuksen huhtikuussa 2019 julkistaessaan terästeollisuuden konsolidointia koskevat ohjeet (27). Tällaiseen konsolidointiin voi liittyä kannattavien yksityisten yritysten pakotettuja yhteenliittymiä heikosti suoriutuvien valtion omistuksessa olevien yritysten kanssa (28).

(44) Lisäksi moniin terässektorin suurimpiin tuottajiin viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020). Esimerkiksi Tisco mainitsee verkkosivustollaan olevansa rauta- ja terästeollisuuden superjätti, joka on kehittynyt poikkeuksellisen suureksi rauta- ja teräskompleksiksi ja integroitunut raudan louhintaan, raudan ja teräksen tuotantoon, jalostukseen, toimittamiseen ja kauppaan (29).

(45) Rengasmekanismien tuotannonala on erittäin pirstoutunut ja useimmat tuottajat ovat valtion omistuksessa olevia yrityksiä, eikä tutkimuksessa pystytty siksi vahvistamaan valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien rengasmekanismien tuottajien tarkkaa suhdetta.

(46) Koska terässektorilla – josta saadaan pääraaka-aine rengasmekanismien tuottamiseen – suuri osa yrityksistä on valtion omistuksessa, tämä estää myös yksityisomistuksessa olevia tuottajia toimimasta markkinaehdoin. Poliittinen valvonta ja ohjaus koskevat sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa olevia yrityksiä myös rengasmekanismien sektorilla, kuten johdanto-osan 47–53 kappaleessa todetaan.

(47) Mitä tulee siihen, mahdollistaako Kiinan viranomaisten läsnäolo yrityksissä niiden puuttumisen hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, tutkimuksessa ei tarkasteltu yksittäisiä yrityksiä, koska rengasmekanismien tuotannonala on erittäin pirstoutunut ja koostuu enimmäkseen pk-yrityksistä.

(48) Lisäksi rengasmekanismialalla on käytössä syrjiviä politiikkoja, joilla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti.

(49) Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta, josta saadaan pääraaka-aine rengasmekanismien tuottamiseen, keskeisenä tuotannonalana (30). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020). Suunnitelmassa todetaan, että terästeollisuus on Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi (31). Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen kaikki näkökohdat (32).

(50) Taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmassa (33) ehdotetaan korkealuokkaisia terästuotteita tuottavien yritysten tukemista (34). Siinä käsitellään myös tuotteiden laadun, kestävyyden ja luotettavuuden varmistamista tukemalla yrityksiä, jotka käyttävät puhtaan teräksen tuotantoon, tarkkuusvalssaukseen ja laadunparannukseen liittyvää teknologiaa (35).

(51) Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (36), jäljempänä ’luettelo’, terästeollisuus mainitaan kannustettavana tuotannonalana.

(52) Kiinan viranomaiset ohjaavat alan kehittämistä myös erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla, jotka liittyvät esimerkiksi seuraaviin: markkinoiden koostumus ja rakenneuudistus, raaka-aineet, investoinnit, kapasiteetin poistaminen, tuotevalikoima, tuotannon siirtäminen ja päivittäminen. Näillä ja muilla keinoilla Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät lähes kaikkia näkökohtia alan kehittämisessä ja toiminnassa (37). Tämänhetkinen ylikapasiteettiongelma on kiistatta selvin osoitus Kiinan viranomaisten politiikan vaikutuksista ja siitä seuraavista vääristymistä.

(53) Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien rengasmekanismien valmistuksessa käytettävän pääraaka-aineen eli teräksen tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta normaalisti.

(54) Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että edellä johdanto-osan 40 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä soveltaminen tai riittämätön täytäntöönpano ei vaikuttaisi rengasmekanismien valmistajiin.

(55) Rengasmekanismien alaan vaikuttavat myös niin ikään johdanto-osan 40 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat alaan sekä suoraan (rengasmekanismeja tai niiden tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun ala saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää) (38).

(56) Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että rengasmekanismien alaan ei vaikuttaisi edellä johdanto-osan 40 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukainen valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi valtion merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmään vaikuttaa voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

(57) Komissio muistuttaa vielä, että rengasmekanismien tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kiina on yksi tärkeimmistä teräksentuottajista, ja teräs on tärkein raaka-aine rengasmekanismien tuotantoprosessissa. Kun rengasmekanismien tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

(58) Näin ollen sen lisäksi, että rengasmekanismien kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, vaikutukset kohdistuvat myös kaikkiin tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannuksiin, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa niiden hinnanmuodostukseen (ks. kertomuksen I ja II osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

(59) Kuten johdanto-osan 29 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös kertomuksessa, olevaa näyttöä tai valituksen tekijän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön.

(60) Kaiken kaikkiaan käytettävissä oleva näyttö osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen. Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa esitetään.

3.3.2 Edustava maa

3.3.2.1 Yleiset huomautukset

(61) Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin: — Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso; tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (39) perusteella samanlainen kuin Kiinalla, — kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta (40), — asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa, — jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

(62) Kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä: tuotannontekijöitä käsittelevä, 20 päivänä lokakuuta 2021 päivätty ensimmäinen muistio sekä tuotannontekijöitä käsittelevä, 7 päivänä helmikuuta 2022 päivätty toinen muistio. Muistioissa kuvattiin asiaan liittyvien perusteiden taustalla olevia tosiasioita ja näyttöä ja käsiteltiin näitä seikkoja ja merkityksellisiä lähteitä koskevia huomautuksia, jotka osapuolet olivat esittäneet. Toisessa muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikomuksestaan pitää Turkkia asianmukaisena edustavana maana tässä tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuu.

3.3.2.2 Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

(63) Ensimmäisessä tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa komissio yksilöi Turkin ja Thaimaan maiksi, joiden taloudellinen kehitys vastaa Maailmanpankin mukaan Kiinan tasoa, eli Maailmanpankki on luokitellut kaikki nämä maat bruttokansantulon perusteella ”ylemmän keskitulotason” maaksi, ja niissä tiedettiin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tai sen kanssa samaan yleiseen luokkaan ja/tai samalle sektorille kuuluvan tuotteen tuotantoa.

(64) Pyynnön esittäjä toimitti yhden huomautuksen tästä muistiosta. Pyynnön esittäjä oli samaa mieltä molempien näiden maiden luokittelusta ylemmän keskitulotason maaksi. Pyynnön esittäjä kuitenkin totesi huomautuksessaan, jonka se esitti vastauksena ensimmäiseen muistioon, ettei sillä ollut tarkastelun kohteena olevaa tuotetta koskevan vuosikymmenten valmistus- ja myyntikokemuksensa perusteella sellaista tietoa, että Turkissa tai Thaimaassa olisi rengasmekanismeja tuottavia yrityksiä. Lisäksi pyynnön esittäjä väitti, että lopullisen rengaskirjatuotteen (tuotantoketjun loppupään tuote) tuotannon ja rengasmekanismien (lopullisen tuotteen sisältämä metalliosa) tuotannon välillä oli sekaannusta. Niiden yritysten osalta, jotka komissio yksilöi Turkissa ja Thaimaassa toimiviksi tuottajiksi, pyynnön esittäjä huomautti, että kaikki 20 päivänä lokakuuta päivätyssä muistiossa luetellut yritykset olivat toimistotarvikkeita valmistavia yrityksiä, jotka tuottavat asianomaista tuotantoketjun loppupään tuotetta. Pyynnön esittäjä selitti, että se oli tarkastelupyynnössä valinnut Turkin tämän koon ja taloudellisen kehityksen vuoksi, hyvin tietoisena siitä, että Turkissa ei tuoteta rengasmekanismeja. Sen vuoksi se ehdotti NACE Rev. 2 -toimialaluokkaan 2599 kuuluvia yrityksiä, joilla oli samankaltaiset tuotantomenetelmät ja tuotannontekijät ja jotka valmistivat tuotetta samalla tavalla.

(65) Koska kaikkien tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuottavien maiden taloudellisen kehityksen taso poikkeaa Kiinan kehityksen tasosta, komissio ilmoitti ottavansa tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta huomioon samaan yleiseen tuoteluokkaan (NACE Rev. 2 -toimialaluokka 2599) kuuluvan tuotteen tuotannon määrittäessään asianmukaisen edustavan maan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamiseksi.

3.3.2.3 Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

(66) Komissio tarkisti edellä mainittujen ja harkittujen maiden osalta julkisten tietojen saatavuuden ja erityisesti yleiseen NACE Rev. 2 -toimialaluokkaan 2599 kuuluvien tuottajien julkisten rahoitustietojen saatavuuden.

(67) Komissio myös tutki pyynnön esittäjän yksilöimien (NACE Rev. 2 -toimialaluokkaan 2599 kuuluvien) yritysten julkisesti saatavilla olevat taloudelliset tiedot. Vaikka nämä yritykset eivät tuota tarkastelun kohteena olevaa tuotetta, ne käyttävät valmistusprosesseissaan samankaltaisia tuotannontekijöitä. Komissio totesi, että vain kaksi kuudesta yksilöidystä yrityksestä, D S C Otomotiv ja Samet Kalip ve Madeni, kuuluu asianomaiseen NACE Rev. 2 -toimialaluokkaan 2599, ja molemmat niistä toimivat Turkissa. Komissio totesi myös, että molempien näiden yksilöityjen yritysten toiminta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli kannattavaa. Näiden kahden yrityksen hallinto-, myynti- ja yleiskustannusten sekä voiton suhteellisen korkea taso (tarkasteltaessa painotettuja keskiarvoja) selittyy sillä, että molemmat nämä yritykset ovat merkittäviä tuottajia omilla toimialoillaan. D S C Otomotiv toimittaa tuotteita autoteollisuudelle, kun taas Samet Kalip on merkittävä toimija sisustustarvikkeiden maailmanlaajuisilla markkinoilla. Joka tapauksessa komissio ei ole saanut tietoja, joiden mukaan D S C Otomotivin ja Samet Kalipin hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset tai voitto eivät olisi kohtuullisia sille alalle, jolla ne toimivat.

(68) Komissio tarkasteli myös tärkeimpien tuotannontekijöiden tuontia Turkkiin. Tuontitietojen analyysi osoitti, että Kiinasta tai muista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (41) liitteessä I luetelluista maista peräisin olevalla tuonnilla ei ollut merkittää roolia tärkeimpien tuotannontekijöiden tuonnissa Turkkiin, joten Turkkia voitiin käyttää asianmukaisena edustavana maana.

(69) Edellä esitetyn perusteella komissio ilmoitti toisessa muistiossa asianomaisille osapuolille aikovansa käyttää Turkkia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti asianmukaisena edustavana maana vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen muodostamiseksi normaaliarvon laskemista varten.

(70) Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksia Turkin soveltuvuudesta edustavaksi maaksi. Huomautuksia ei esitetty.

(71) Mahdollisten edustavien maiden ja soveltuvien yritysten, joilla on julkisesti saatavilla olevia tietoja, alustava valinta ei estä komissiota täydentämästä tai tarkentamasta valintaansa tai tutkimustaan myöhemmin esimerkiksi ehdottamalla uusia mahdollisia edustavia maita. Tuotannontekijöitä koskevien muistioiden tarkoituksena on nimenomaan kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia komission yksiköiden alustavasta tutkimuksesta ja hankkia vaihtoehtoja komission yksiköiden harkittavaksi, jos se on perusteltua. Muistiot sisältävät erityisen liitteen, jossa ohjeistetaan osapuolia toimittamaan tietoja mahdollisista muista edustavista maista ja/tai yrityksistä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan soveltamista varten.

3.3.2.4 Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

(72) Kun oli vahvistettu kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella, että Turkki on asianmukainen edustava maa, sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasoa ei ollut tarpeen arvioida perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

3.3.2.5 Päätelmät

(73) Edellä esitetyn analyysin perusteella Turkki täytti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, minkä perusteella sitä voitiin pitää asianmukaisena edustavana maana.

3.3.3 Vääristymättömien kustannusten määrittämisessä käytetyt lähteet

(74) Komissio luetteli ensimmäisessä muistiossa tuotannontekijät, joita olivat esimerkiksi raaka-aineet, energia ja työvoima, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa, ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan julkisesti saatavilla olevia tietoja kunkin muistiossa mainitun tuotannontekijän vääristymättömistä arvoista.

(75) Myöhemmin komissio totesi toisessa muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää Global Trade Atlas -tietokannan, jäljempänä ’GTA’, tietoja määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden, etenkin raaka-aineiden ja sivutuotteiden, vääristymättömät kustannukset. Lisäksi komissio ilmoitti käyttävänsä Turkin kansallisen tilastokeskuksen (42) tietoja määrittääkseen työvoiman ja energian vääristymättömät kustannukset.

(76) Komissio sisällytti laskelmiin tuotannollisten yleiskulujen arvon kattamaan kustannukset, jotka eivät sisältyneet edellä tarkoitettuihin tuotannontekijöihin. Tämän arvon määrittämiseksi se käytti yhden tutkimuksessa yhteistyössä toimineen ja tätä varten erityisiä tietoja toimittaneen unionin tuottajan, Koloman Handler Kft:n, jäljempänä ’KH’, taloudellisia tietoja (43). Menetelmä selitetään tarkemmin 3.3.5 jaksossa.

(77) Lopuksi komissio käytti johdanto-osan 67 kappaleessa mainittujen valittujen turkkilaisten yritysten rahoitustietoja määrittääkseen hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset ja voiton, kuten toisessa muistiossa todetaan.

3.3.4 Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

(78) Komissio pyrki kahdessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa laatimaan tuotannontekijöistä ja lähteistä luettelon, joka käsittäisi kaikki tuotantopanokset, kuten raaka-aineet, energian ja työvoiman, joita kiinalaiset tuottajat käyttivät tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa. Komissio ei saanut huomautuksia tuotannontekijöiden luettelosta.

(79) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tarkastelussa, komission oli käytettävä eurooppalaisen tuottajan KH:n tietoja määrittääkseen rengasmekanismien tuotannossa käytettävät tuotannontekijät. Kiinalaisilta yrityksiltä alkuperäisessä tutkimuksessa kerättyjen tietojen ja rengasmekanismien kiinalaisten tuottajien verkkosivustolla saatavilla olevien tietojen perusteella niiden tuotantoprosessi ja käytetyt materiaalit vaikuttavat olevan samanlaiset kuin KH:n.

(80) Koska osapuolet eivät toimineet yhteistyössä, komissiolla ei ollut tuotannontekijöistä yksityiskohtaisempia tavaran koodeja kuin 6-numeroiset harmonoidun järjestelmän koodit, jäljempänä ’HS-koodit’.

(81) Koska muistioista, jotka koskivat tuotannontekijöihin liittyvän normaaliarvon määrittämiseen käytettäviä tietolähteitä, ei saatu huomautuksia, seuraavat tuotannontekijät ja HS-koodit määritettiin soveltuvin osin ottaen huomioon kaikki KH:n toimittamat tiedot: Rengasmekanismien tuotannontekijät Tuotannontekijät HS-koodi Tietolähde Vääristymätön yksikköarvo Raaka-aineet Sileä teräslanka 7217 10 GTA 9,15 CNY / kg Nikkelillä pinnoitettu teräsnauha 7226 99 GTA 12,71 CNY / kg Sileä teräsnauha 7211 23 GTA 4,52 CNY / kg Työvoima Työvoima Turkin kansallinen tilastokeskus 25,25 CNY / tunti Energia Sähkö Turkin kansallinen tilastokeskus 0,57 CNY / kWh Sivutuote/jäte Tinatun raudan tai teräksen jätteet ja romu (paitsi radioaktiiviset jätteet ja romu sekä paristo- ja akkujätteet ja -romu) 7204 30 GTA 0,59 CNY / kg

3.3.4.1 Raaka-aineet

(82) Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti kunkin raaka-aineen osalta, jota KH käytti rengasmekanismien tuotantoon, perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan), johon lisätiin tuontitullit ja kuljetuskustannukset. Komissio todensi tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytetyt ilmoitetut raaka-aineet ja niiden kulutussuhteet. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (44) liitteessä I. Tuontitilastotiedot olivat edelleen riittävän edustavia, vaikka edellä mainittu tuonti jätettiin huomiotta. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään johdanto-osan 60 kappaleessa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi niiden vaikuttavan myös vientihintoihin.

(83) Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat (edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna) komissio käytti edustavan maan tuontitullia asiaankuuluvalla tasolla, joka riippui tuonnin alkuperämaasta (45). Komissio lisäsi tähän määrään kotimaan kuljetuskustannukset, jotka laskettiin Maailmanpankin Doing Business Report -raportissa (46) annettujen hintojen perusteella kilogrammaa kohti (toimitus Istanbulista Kapikulen raja-asemalle).

3.3.4.2 Sivutuotteet

(84) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tarkastelussa, komissio käytti KH:n toimittamia tietoja määrittääkseen rengasmekanismien tuotannosta saadut sivutuotteet. Yrityksen mukaan sivutuotteita oli vain yksi: tinatun raudan tai teräksen jätteet ja romu.

(85) Koska edellä mainittua tuotetta ei tuotu Turkkiin, komissio etsi vaihtoehtoisen lähteen vertailuarvon määrittämiseksi. GTA:sta poimittujen tietojen perusteella komissio yksilöi kyseisen tuotteen maailmanlaajuisesti merkittävimmän viejän, Amerikan Yhdysvallat, jäljempänä ’Yhdysvallat’. Tämän jälkeen vertailuarvo laskettiin viennin yksikkökohtaisten maahantuontikustannusten painotettuna keskiarvona (cif-hinta + tuontitullit maissa, joihin tuotetta tuotiin Yhdysvalloista) ottaen huomioon viennin Yhdysvalloista muualle maailmaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.3.4.3 Työvoima

(86) Työvoimakustannusten vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti julkisesti saatavilla olevia Turkin kansallisia tilastoja (47), jotka sisältävät työnantajan verot ja maksut.

(87) Komissio käytti laskelman perustana Turkstat-tietoportaalin tilastoja, jotka sisälsivät yksityiskohtaiset tiedot tuntikohtaisista työvoimakustannuksista eri talouden aloilla vuoden mukaan eriteltyinä. Komissio käytti vertailuarvona NACE Rev. 2 -toimialaluokan C.25 (”Metallituotteiden valmistus (pl. koneet ja laitteet)”) alla ilmoitettua lukua.

3.3.4.4 Sähkö

(88) Sähkön vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti Turkin kansallisen tilastolaitoksen, jäljempänä ’Turkstat’, verkkosivustolla julkaistuja teollisuuden sähkön hintoja (48) kulutusluokittain.

(89) Komissio käytti Turkstat-tietoportaalissa, joka sisältää sähkön yksikkökohtaiset keskihinnat puolivuosittain, saatavilla olevaa sähkön hintaa. Komissio käytti vertailuarvona tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisten teollisten hintojen keskiarvoa.

3.3.5 Tuotannolliset yleiskulut, hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset sekä voitto

(90) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin.

(91) Edellä olevassa johdanto-osan 81 kappaleessa kuvattujen tuotannontekijöiden lisäksi komissio laski tuotannolliset yleiskulut. Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, tuotannollisten yleiskulujen laskemisen perustana käytettiin KH:n ilmoittamaa tuotannollisten yleiskulujen suhdetta valmistuskustannuksiin. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

(92) Hallinto-, myynti- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta komissio käytti johdanto-osan 67 kappaleessa luetellun kahden turkkilaisen tuottajan taloudellisia tietoja. Komissio määritti ensin kummankin tuottajan osalta hallinto-, myynti- ja yleiskustannusten sekä voiton prosenttiosuuden myytyjen tavaroiden kustannuksista. Tämän jälkeen määritettiin keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto edustavassa maassa (painotettuna yritysten liikevaihdolla). Yritysten julkisesti saatavilla olevat tarkastetut tilinpäätöstiedot asetettiin asianomaisten osapuolten saataville toisen muistion liitteenä.

3.3.6 Normaaliarvon laskeminen

(93) Komissio muodosti normaaliarvon edellä esitettyjen vertailuarvojen perusteella seuraavan menetelmän mukaisesti.

(94) Ensin komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti KH:n toimittamia tietoja kunkin tuotannontekijän (raaka-aineet, työvoima ja energia) kulutuksesta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Nämä kulutusmäärät kerrottiin Turkissa määritetyillä vääristymättömillä yksikkökohtaisilla kustannuksilla (ks. 3.3.4 jakso).

(95) Saadakseen vääristymättömät tuotantokustannukset komissio lisäsi vääristymättömiin valmistuskustannuksiin johdanto-osan 90 kappaleen mukaisesti määriteltyjen tuotannollisten yleiskulujen prosenttiosuuden.

(96) Lopuksi komissio lisäsi johdanto-osan 95 kappaleessa kuvatulla tavalla määritettyihin tuotantokustannuksiin edustavan maan hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset sekä voiton (ks. johdanto-osan 92 kappale). Hallinto-, myynti- ja yleiskustannusten osuus ilmaistuna prosentteina myytyjen tavaroiden kustannuksista ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin oli 31,3 prosenttia ja voiton osuus 24,7 prosenttia.

(97) Johdanto-osan 93–96 kappaleessa kuvatulla tavalla laskettua normaaliarvoa alennettiin sivutuotteen vääristymättömällä arvolla. Sivutuotteen vääristymätön arvo määritettiin kertomalla KH:n ilmoittama tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myyty määrä sivutuotteen Turkissa määritetyllä vääristymättömällä yksikköhinnalla (ks. edellä oleva 3.3.4.2 jakso).

(98) Kiinassa sovelletaan tiettyihin tuotteisiin käytäntöä, jossa alv korvataan vain osittain viennin yhteydessä. Sen varmistamiseksi, että normaaliarvo ilmoitetaan samalla verotustasolla kuin vientihinta, normaaliarvoa oikaistaan ylöspäin arvonlisäveron sen osan verran, joka on veloitettu tarkastelun kohteena olevan tuotteen viennistä ja jota ei palautettu kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Kiinan vero- ja tullihallinnon verkkosivustolta saadut tiedot ja Transcustoms-tiedot (49) osoittivat, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla rengasmekanismien viennistä kannettua arvonlisäveroa ei palautettu täysimääräisesti. Sen vuoksi lopullista normaaliarvoa oikaistiin 3 prosenttia ylöspäin.

(99) Tällä perusteella komissio muodosti normaaliarvon noudettuna-tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Koska yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvoa sovelletaan koko maan laajuisesti.

3.4 Vientihinta ja polkumyynnin jatkumista koskevat päätelmät

(100) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

(101) Eurostatin mukaan Kiinasta tuotiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain 356 000 rengasmekanismia. Tämä määrä on hyvin vähäinen paitsi unionin kokonaiskulutukseen myös siihen nähden, että kuten johdanto-osan 26 kappaleessa selitetään, unionissa myytiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla lukuisia erityyppisiä rengasmekanismeja. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissiolla ei ole tietoja näin pienten tuontimäärien sisältämästä tuotevalikoimasta. Näistä syistä komissio päätteli, että nämä vähäiset määrät eivät ole riittävä perusta polkumyynnin jatkumista koskevan päätelmän tekemiselle, ja se tarkasteli polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

4. POLKUMYYNNIN TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(102) Edellä johdanto-osan 101 kappaleessa esitetyn päätelmän lisäksi komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: polkumyynnin esiintyminen kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.

4.1 Vienti kolmansiin maihin

(103) Komissio yksilöi GTA:n tuontitilastojen perusteella Kiinasta peräisin olevien rengasmekanismien neljä suurinta tuojaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Ne olivat Meksiko, Yhdysvallat, Malesia ja Vietnam (50). Näiden neljän maan osuus tarkastelun kohteena olevan tuotteen kokonaistuonnista Kiinasta muuhun maailmaan oli 61 prosenttia.

(104) Kiinasta näille neljälle päämarkkina-alueelle vietyjä rengasmekanismeja koskevat polkumyyntilaskelmat tehtiin jäljempänä kuvatun menetelmän mukaisesti.

4.1.1 Normaaliarvo

(105) Komissio käytti johdanto-osan 93–99 kappaleessa kuvatulla tavalla muodostettua normaaliarvoa arvioidakseen polkumyyntiä Kiinasta kolmansiin maihin.

4.1.2 Vientihinta

(106) Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, todennäköinen unioniin suuntautuvan viennin hinta arvioitiin analysoimalla Kiinan vientihintoja kolmansiin maihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla maakohtaisten GTA-tuontitilastojen perusteella.

(107) Malesia ja Vietnam ilmoittivat tuontinsa arvon ainoastaan cif-tasolla. Siksi komissio muutti ilmoitetut arvot FOB-tasolle vähentämällä meriliikenteen rahti- ja vakuutuskustannukset (51). Tätä oikaisua ei ollut tarpeen tehdä Meksikon ja Yhdysvaltojen hinnoille, koska niiden tuonnin arvot olivat saatavilla jo valmiiksi FOB-tasolla.

(108) Toisessa vaiheessa kaikkien neljän maan FOB-tuontiarvot oikaistiin noudettuna-tasolle vähentämällä kotimaan kuljetuskustannukset Kiinassa (52).

4.1.3 Vertailu ja polkumyyntimarginaalit

(109) Komissio vertasi laskennallista normaaliarvoa ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja noudettuna-tasolla.

(110) Tämän vertailun perusteella Kiinasta kyseisiin neljään maahan suuntautuvan viennin koko maata koskevat polkumyyntimarginaalit (ilmaistuna prosentteina kulloisestakin cif-arvosta (53)) olivat seuraavat: Maa Maan osuus tarkastelun kohteena olevan tuotteen kokonaistuonnista Kiinasta muuhun maailmaan (%) Polkumyyntimarginaali (%) Meksiko 35 37,6 Yhdysvallat 13 21,9 Malesia 7 100,8 Vietnam 6 61,6

(111) Kunkin edellä mainitun maan osalta määritetty keskimääräinen vientihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkoittaisi yli 20 prosentin polkumyyntimarginaalia, kun vientihintaa verrataan 3.3.6 jaksossa määritettyyn normaaliarvoon. Tämä viittaa siihen, että jos Kiinasta unioniin tulevan tuonnin hintataso oli sama, tuonti tapahtuisi polkumyynnillä.

4.2 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

(112) Kiinan käyttämättömäksi kapasiteetiksi arvioitiin tarkastelupyynnössä 375 miljoonaa kappaletta, mikä ylittää unionin kokonaiskulutuksen (40–60 miljoonaa kappaletta) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yli seitsenkertaisesti. Kiinan kapasiteetti on kasvanut jyrkästi viime vuosikymmenen aikana, ja tällä hetkellä se on noin 830 miljoonaa kappaletta, mikä ylittää merkittävästi maan tämänhetkisen tuotantomäärän (455 miljoonaa kappaletta).

(113) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, jonka ne voisivat käyttää tuottaakseen rengasmekanismeja unioniin vietäväksi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

4.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(114) GTA-tietojen mukaan kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät tärkeimmille kolmansien maiden markkinoilleen hinnoilla, jotka olivat 1,2–32,5 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon tämä hintataso, vienti unioniin voi olla kiinalaisille viejille houkuttelevaa, koska toimenpiteiden voimassaolon päättymisen myötä ne voisivat myydä tuotteitaan hinnoilla, jotka olisivat korkeampia kuin niiden vientihinnat muihin maihin mutta silti alhaisempia kuin EU:n tuotannonalan hinnat.

(115) Unionin markkinat ovat kiinalaisten tuottajien kannalta houkuttelevat myös kokonsa puolesta, koska tarkastelupyynnön mukaan ne ovat joidenkin rengasmekanismityyppien suurimmat markkinat koko maailmassa.

4.4 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

(116) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyynnin toistuminen on erittäin todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin raueta. Erityisesti Kiinalle määritetty normaaliarvo, Kiinasta kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hinnat, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja Kiinan huomattava käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti viittaavat siihen, että polkumyynnin toistuminen on erittäin todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.

5. VAHINKO

5.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

(117) Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti unionissa kaksi tuottajaa: Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (Oroszlany, Unkari) ja I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l. (Offanengo, Italia). Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”.

(118) Molemmat tuottajat (joista ensimmäinen on pyynnön esittäjä) toimivat yhteistyössä tutkimuksessa. Koska näiden kahden yrityksen yhteenlaskettu osuus edustaa rengasmekanismien kokonaistuotantoa unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, niiden katsotaan muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

(119) Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin noin [40 000–60 000] kappaletta (54). Komissio määritti luvun näiden kahden tuottajan kyselylomakevastausten perusteella. Koska mikro- ja makrotaloudelliset luvut määritettiin kahden unionin tuottajan tietojen perusteella, tiedot esitettiin vaihteluväleinä luottamuksellisuuden varmistamiseksi.

5.2 Unionin kulutus

(120) Komissio määritti unionin kulutuksen seuraavien perusteella: a) unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynnin tarkistettu määrä unionin markkinoilla unionin tuottajien kyselylomakevastausten mukaan sekä b) rengasmekanismien (Taric-taso) unionin markkinoille tulevan tuonnin määrä kappalemääräksi muutettuna Eurostatin tietojen mukaan. Komissio yksilöi asetuksen (EU) 2016/703 voimaantulohetkellä voimassa olleesta Taric-nimikkeistöstä kaksi rengasmekanismiryhmää: — muut kuin 17- ja 23-renkaiset mekanismit (Taric-koodit 8305100011, 8305100013, 8305100019 ja 8305100034) sekä — 17- ja 23-renkaiset mekanismit (Taric-koodit 8305100021, 8305100023, 8305100029 ja 8305100035).

(121) Eurostatissa rengasmekanismien määrä ilmoitetaan painon mukaan ja mittayksikkönä on kilogramma. Komissio laski unionin tuotannonalan tarkistettujen tuotantotietojen perusteella muuntokertoimen molemmille edellä mainituille rengasmekanismiryhmille. Se käytti näin laskettuja muuntokertoimia määrittääkseen asiaankuuluvat tuontimäärät kappalemäärinä.

(122) Muuntokertoimien laskeminen on selitetty asianmukaisesti asiakirja-aineistoon liitetyssä muistiossa (55). Kyseisessä muistiossa komissio ilmoitti lähteen, josta se poimi kahden muuntokertoimen (unionin tuotannonalan myyntiluvut painona ja kappalemääränä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla) laskemiseen käytetyt tiedot, sekä käyttämänsä menetelmän (molempien tuoteryhmien unionin myynnin kokonaismäärä painona jaettuna kyseisen myynnin kappalemäärällä). Tästä asiakirja-aineistoon liitetystä muistiosta ei saatu huomautuksia.

(123) Unionin kulutus kehittyi seuraavasti: Taulukko 1 Kulutus unionin markkinoilla Määrä 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Indeksi (2017 = 100) 100 95 86 69 Vaihteluväli (tuhatta kpl) 70 000 –90 000 60 000 –80 000 60 000 –80 000 40 000 –60 000 Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.

(124) Tarkastelu osoitti, että rengasmekanismien kulutus unionissa väheni tarkastelujaksolla 31 prosenttia: vuonna 2017 se oli noin 70–90 miljoonaa kappaletta mutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 40–60 miljoonaa kappaletta (56).

(125) Unionin kulutuksen tasainen väheneminen selittyy digitalisaatiolla. Unionin tuotannonala kuitenkin katsoo, että digitalisaation vaikutus on viimeisessä vaiheessaan ja että markkinat vakautuvat vähitellen erityisesti tärkeimmillä markkinoilla eli koulutuotteiden ja näytteiden markkinoilla. Lisäksi covid-19-pandemian puhkeaminen vuonna 2020 vähensi entisestään kysyntää kyseisenä vuonna, vaikkakin tilapäisesti.

5.3 Tuonti asianomaisesta maasta

5.3.1 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(126) Komissio määritti tuontimäärän Eurostatin tilastotietojen perusteella, kuten edellä johdanto-osan 120 kappaleessa selitetään. Kyseisen tuonnin markkinaosuus määritettiin vertaamalla tuontia unionin kulutukseen (ks. taulukko 1).

(127) Asianomaisesta maasta tuleva tuonti kehittyi seuraavasti: Taulukko 2 Tuontimäärä ja markkinaosuus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta tulevan tuonnin määrä indeksinä (2017 = 100) 100 89 35 39 Kiinasta tulevan tuonnin määrä vaihteluväleinä (tuhatta kpl) 800 –1 300 800 –1 300 300 –800 300 –800 Markkinaosuus vaihteluväleinä (%) 1 –3 0,5 –2,5 0,2 –2,2 0,5 –2,5 Markkinaosuus indeksinä (2017 = 100) 100 93 41 57 Lähde: Eurostat ja asiakirja-aineistoon liitetty muistio.

(128) Kiinasta peräisin olevan rengasmekanismien tuonnin määrä pysyi koko tarkastelujakson ajan erittäin pienenä markkinaosuuden pysytellessä noin yhden prosentin tuntumassa.

5.3.2 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

(129) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä ja koska Kiinasta tuotiin unioniin vain erittäin vähäisiä määriä (ks. johdanto-osan 101 kappale), tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta ei voitu määrittää luotettavia tuontihintoja, ja näin ollen hinnan alittavuutta ei voitu laskea mielekkäällä tavalla.

(130) Tämän vuoksi komissio määritti Kiinasta tulevan tuonnin hinnan alittavuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia: 1) Kiinassa tuotetun ja sen tärkeimmillä vientimarkkinoilla (ks. johdanto-osan 106 ja 107 kappale) myydyn, tarkastelun kohteena olevan tuotteen painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty cif-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tavanomaisten tullien (2,7 %) ja tuonnin jälkeisten kustannusten (2 %) huomioon ottamiseksi; 2) tarkastelun kohteena olevan tuotteen vastaavat painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka unionin tuottajat veloittivat etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla ja jotka on oikaistu noudettuna-tasolle.

(131) Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Vertailu osoitti hinnan alittavuuden olevan peräti 32,5 prosenttia riippuen kulloinkin käytetyistä tärkeimpien vientimarkkinoiden hinnoista. Hinnan alittavuuden odotetaan jatkuvan samanlaisena unionin markkinoilla, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

5.4 Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat

(132) Komissio määritti tämän tuonnin määrät ja hinnat samalla menetelmällä kuin Kiinan tapauksessa (ks. johdanto-osan 126 kappale).

(133) Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 3 Tuonti kolmansista maista Maa Tuonnin määrä 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kambodža Indeksi (2017 = 100) 100 100 64 58 Vaihteluväli (tuhatta kpl) 10 000 –15 000 10 000 –15 000 5 000 –10 000 4 000 –9 000 Markkinaosuus (%) 15 –17 16 –18 10 –12 12 –14 Keskihinta (euroa / tuhat kpl) 154 145 146 148 Intia Indeksi (2017 = 100) 100 121 75 42 Vaihteluväli (tuhatta kpl) 10 000 –15 000 13 000 –18 000 8 000 –13 000 4 000 –9 000 Markkinaosuus (%) 16 –18 19 –21 13 –15 9 –11 Keskihinta (euroa / tuhat kpl) 153 136 147 143 Muut Indeksi (2017 = 100) 100 18 5 29 Vaihteluväli (tuhatta kpl) 100 –600 50 –550 10 –510 50 –550 Markkinaosuus (%) 0,3 –1 0,1 –0,5 0,1 –0,5 0,2 –0,7 Keskihinta (euroa / tuhat kpl) 210 489 1 301 438 Yhteensä Indeksi (2017 = 100) 100 109 68 50 Vaihteluväli (tuhatta kpl) 23 000 –28 000 25 000 –30 000 15 000 –20 000 10 000 –15 000 Markkinaosuus (%) 30 –35 35 –40 25 –30 23 –28 Keskihinta (euroa / tuhat kpl) 154 141 148 149 Lähde: Eurostat ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö.

(134) Tarkastelujakson aikana eniten rengasmekanismeja tuotiin unioniin Intiasta ja Kambodžasta. Näistä maista unionin markkinoille tulevan tuonnin osuus oli koko tarkastelujakson ajan merkittävä, 10–16 prosenttia. Samalla on kuitenkin huomattava, että Intiasta ja Kambodžasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus supistuivat tarkastelujaksolla huomattavasti. Myös kyseisen tuonnin hinnat laskivat, eikä unionin tuotannonala ole esittänyt näyttöä siitä, että tämä tuonti olisi myyty unionin markkinoilla polkumyyntihinnoilla.

(135) Tuonti muista kolmansista maista on vähäistä. Thaimaa, joka oli aiemmin ollut toiseksi suurin unioniin viejä, katosi markkinoilta lähes kokonaan.

5.5 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

5.5.1 Yleiset huomautukset

(136) Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

(137) Kuten johdanto-osan 16 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen ei käytetty otantamenetelmää. Näin ollen komissio ei tehnyt vahingon määrittämiseksi eroa makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattorien välillä, koska kaikki unionin tuottajat toimivat yhteistyössä tarkastelussa.

(138) Liikesalaisuuden piiriin kuuluvin tietojen suojaamiseksi kyseistä kahta unionin tuottajaa koskevat tiedot täytyi esittää vaihteluväleinä. Jos tiedot esitettäisiin tarkkoina lukuina, unionin tuottajat voisivat laskea toistensa tarkat tuotantoluvut ja lisäksi olisi olemassa riski, että muut markkinatoimijat, joilla on markkinatietoja, voisivat toimia samoin.

5.5.2 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(139) Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 4 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotanto, tuhatta kappaletta (indeksi 2017 = 100) 100 97 92 78 Tuotanto, tuhatta kappaletta (vaihteluväleinä) 50 000 –60 000 49 000 –59 000 48 000 –58 000 40 000 –50 000 Tuotantokapasiteetti (indeksi 2017 = 100) 100 100 100 100 Tuotantokapasiteetti (vaihteluväleinä) 80 000 –90 000 80 000 –90 000 80 000 –90 000 80 000 –90 000 Kapasiteetin käyttöaste (indeksi 2017 = 100) 100 97 92 78 Kapasiteetin käyttöaste (vaihteluväleinä) (%) 60 –70 58 –68 55 –65 50 –60 Lähde: Kyselylomakevastaukset.

(140) Unionin tuotannonalan tuotanto supistui 22 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä suuntaus noudatteli kulutuksen kehitystä, tosin unionin tuotannonalan tuotanto supistui hieman vähemmän kuin kulutus. Myös unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujaksolla 22 prosenttia, sillä itse kapasiteetti pysyi vakaana. Kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ennätyksellisen alhaiseksi, 50–60 prosenttiin absoluuttisesti mitattuna.

5.5.3 Myyntimäärä ja markkinaosuus

(141) Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 5 Myyntimäärä ja markkinaosuus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kokonaismyyntimäärä unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille (indeksi 2017 = 100) 100 89 97 80 Kokonaismyyntimäärä unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille (vaihteluväleinä) 40 000 –50 000 35 000 –45 000 40 000 –50 000 35 000 –45 000 Markkinaosuus (indeksi 2017 = 100) 100 93 112 115 Markkinaosuus (vaihteluväleinä) (%) 63 –68 58 –63 70 –75 72 –77 Lähde: Kyselylomakevastaukset.

(142) Unionin tuotannonalan myyntimäärät etuyhteydettömille asiakkaille vähenivät 21 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vaikka suurin syy tähän oli samaan aikaan tapahtunut kulutuksen väheneminen, myynnin määrässä tapahtunut pudotus oli pienempi kuin tarkastelun kohteena olevan tuotteen kulutuksen supistuminen ja sen tuonnin väheneminen kolmansista maista. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 15 prosenttia ja oli 70–80 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

5.5.4 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

(143) Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa ja niiden yksikkökohtaiset tuotantokustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 6 Myyntihinnat unionissa ja tuotantokustannukset 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla (indeksi 2017 = 100) 100 100 92 93 Painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla (euroa / tuhat kpl) 170 –200 175 –205 150 –180 155 –185 Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (indeksi 2017 = 100) 100 103 99 98 Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (vaihteluväleinä) 160 –190 165 –195 148 –178 150 –180 Lähde: Kyselylomakevastaukset.

(144) Painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat laskivat paljon voimakkaammin (7 %) kuin tuotantokustannukset, jotka pienenivät vain hieman.

(145) Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat noudattelivat samaa suuntausta kuin rengasmekanismien tärkeimpien unioniin viejien painotetut keskihinnat unionin markkinoilla (ks. taulukko 3). Vaikka kapasiteetin käyttöaste oli alhainen, keskimääräiset tuotantokustannukset tarkastelujaksolla laskivat hieman, mikä johtui pääasiassa unionin tuottajien rakenneuudistustoimien jälkeen työvoimakustannuksissa tapahtuneesta laskusta.

5.5.5 Työllisyys ja tuottavuus

(146) Työllisyys, tuottavuus ja keskimääräiset työvoimakustannukset unionin tuottajien osalta kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 7 Työllisyys ja tuottavuus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Työntekijöiden lukumäärä (indeksi 2017 = 100) 100 88 83 80 Työntekijöiden lukumäärä (kokoaikavastaavana, vaihteluväleinä) 150 –200 130 –180 120 –170 115 –165 Työntekijöiden tuottavuus (yksikköä/työntekijä, indeksi 2017 = 100) 100 110 111 98 Työntekijöiden tuottavuus (yksikköä/työntekijä, vaihteluväleinä) 320 –370 360 –410 365 –415 300 –350 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (indeksi 2017 = 100) 100 102 107 96 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (vaihteluväleinä) 18 000 –22 000 19 000 –23 000 20 000 –24 000 17 000 –21 000 Lähde: Kyselylomakevastaukset.

(147) Työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna) heikkeni tarkastelujakson aikana 22 prosenttia, mikä johtui unionin tuotannonalan toistuvista rakenneuudistuksista sen pyrkiessä sopeutumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin. Samaan aikaan unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus pysyi näiden toistuvien rakenneuudistustoimien ansiosta tarkastelujaksolla vakaana, vaikka tuotanto supistui voimakkaasti, kuten taulukosta 4 käy ilmi.

(148) Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat tasaisesti vuodesta 2017 vuoteen 2019 ja laskivat sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voimakkaasti, 4 prosenttia vuoteen 2017 verrattuna, mikä johtui pääasiassa covid-19-pandemiaan liittyvien väliaikaisten toimenpiteiden vuoksi.

5.5.6 Varastot

(149) Kahden unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 8 Varastot 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Loppuvarastot (indeksi 2017 = 100) 100 118 109 112 Loppuvarastot (vaihteluväleinä) 25 000 –35 000 30 000 –40 000 25 000 –35 000 27 000 –37 000 Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (indeksi 2017 = 100) 100 121 118 144 Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (vaihteluväleinä) (%) 40 –50 50 –60 48 –58 60 –70 Lähde: Kyselylomakevastaukset.

(150) Unionin tuotannonalan loppuvarastojen määrä kasvoi 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Kun otetaan huomioon tuotannon samanaikainen väheneminen, varastot pysyivät kuitenkin suhteellisen suurina koko tarkastelujakson ajan, mitä unionin tuottajat pitivät normaalina, sillä näin kysyntään ja erityisesti kausittaisiin vaihteluihin voidaan reagoida joustavasti.

5.5.7 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

(151) Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 9 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta indeksoituna) (indeksi 2017 = 100) 100 141 114 72 Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta vaihteluväleinä) 3 –8 5 –10 4 –9 2 –7 Kassavirta (indeksi 2017 = 100) 100 63 99 72 Investoinnit (indeksi 2017 = 100) 100 62 45 40 Investointien tuotto (indeksi 2017 = 100) 100 100 87 53 Investointien tuotto (vaihteluväleinä) (%) 8 –13 8 –13 7 –12 5 –10 Lähde: Kyselylomakevastaukset.

(152) Komissio määritti unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Vuosina 2017–2019 unionin tuotannonalan voitto vaihteli perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisen, normaaleissa kilpailuolosuhteissa odotettavissa olevan vähimmäiskannattavuustason (6 %) molemmin puolin. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se kuitenkin putosi huomattavasti tämän vähimmäistason alapuolelle. Kannattavuuden heikkeneminen johtui pääasiassa myyntihintojen laskusta.

(153) Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Unionin tuotannonala onnistui säilyttämään positiivisen kassavirran tarkastelujakson ajan, vaikka se pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 28 prosenttia vuoteen 2017 verrattuna.

(154) Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonala ei pystynyt säilyttämään investointien tasoa tarkastelujakson aikana vakaana. Investoinnit vähenivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 60 prosenttia verrattuna vuoteen 2017. Lisäksi tämänhetkiset investoinnit liittyvät kunnossapitoon eivätkä koneisiin, joiden avulla tuotanto kasvaisi.

(155) Investointien tuotto tarkoittaa voittoa prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Unionin tuotannonala onnistui pitämään myös investointien tuoton positiivisena tarkastelujakson ajan, vaikka se pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 47 prosenttia vuoteen 2017 verrattuna.

(156) Unionin tuottajilla ei ollut ilmoitettujen tietojen mukaan vaikeuksia hankkia pääomaa tarkastelujaksolla.

5.5.8 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

(157) Kuten johdanto-osan 101 kappaleessa selitetään, Kiinasta tuleva tuonti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei ole riittävä perusta polkumyynnin jatkumista koskevan päätelmän tekemiselle. Rengasmekanismeja koskevat polkumyyntitoimenpiteet ovat olleet voimassa vuodesta 1997 lähtien, ja unionin tuotannonala on sittemmin kärsinyt jatkuvasti tähän liittyvistä epäterveistä kaupan käytännöistä, jotka ovat johtaneet lisätutkimuksiin ja toimenpiteiden useisiin laajennuksiin (ks. johdanto-osan 1–7 kappale). Edellä esitetyt indikaattorit osoittavat, että aiemmat jatkuvat polkumyynti-, kiertämis- ja absorptiokäytännöt ovat heikentäneet unionin tuotannonalaa, joka on näin ollen edelleen alttiina mahdollisen polkumyynnillä unionin markkinoille tulevan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.

5.5.9 Unionin tuotannonalan vientitulos

(158) Unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 10 Unionin tuottajien vientitulos 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Vientimäärä, tuhatta kpl (indeksi 2017 = 100) 100 117 89 77 Vientimäärä, tuhatta kpl (vaihteluväleinä) 6 000 –10 000 7 000 –11 000 5 000 –9 000 4 000 –8 000 Keskihinta (indeksi 2017 = 100) 100 79 89 85 Keskihinta (euroa / tuhat kpl) (vaihteluväleinä) 200 –250 150 –200 180 –240 170 –230 Lähde: Kyselylomakevastaukset.

(159) Unionin tuotannonalan vientimäärät etuyhteydettömille asiakkaille vähenivät 23 prosenttia tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan viennin osuus sen kokonaismyynnistä oli tarkastelujaksolla 10–15 prosenttia.

(160) Viennin keskimääräiset yksikköhinnat etuyhteydettömille asiakkaille laskivat tarkastelujaksolla kaksi kertaa enemmän kuin keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla.

5.5.10 Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

(161) Kiinasta peräisin olevan rengasmekanismien tuonnin määrä oli tarkastelujakson ajan erittäin pieni.

(162) Tarkastelu osoitti, että toimenpiteiden jatkaminen aina vuodesta 1997 lähtien ja Kiinasta polkumyynnillä halvoilla hinnoilla tuotujen tuotteiden vähäinen määrä mahdollistivat sen, että unionin tuotannonala säilyi kannattavana koko tarkastelujakson ajan. Kannattavuus oli kuitenkin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla heikolla tasolla ja selvästi alle 6 prosenttia.

(163) Vahinkoindikaattorit osoittavat, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on vaikea ympäristössä, jossa kilpailu on maailmanlaajuista ja kulutus supistuu. Unionin tuotannonala on vastannut haasteisiin uudistamalla työllisyysrakennettaan.

(164) Tarkastellut indikaattorit osoittavat, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on päästy toivottuun tulokseen eli onnistuttu poistamaan unionin tuottajien kärsimä vahinko.

(165) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

6. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS, JOS TOIMENPITEET KUMOTTAISIIN

(166) Pääteltyään, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, komissio arvioi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Edellä kuvattujen suuntausten perusteella vaikuttaa siltä, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on päästy toivottuun tulokseen eli onnistuttu poistamaan unionin tuottajien kärsimä vahinko.

(167) Tässä yhteydessä komissio tarkasteli asianomaisen maan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja asianomaisesta maasta tulevan tuonnin todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

6.1 Käyttämätön tuotanto-/jalostuskapasiteetti

(168) Kiinalaisilla viejillä on merkittävä käyttämätön tuotantokapasiteetti, joka mahdollistaa viennin nopean lisäämisen (ks. johdanto-osan 113 kappale). Niiden käyttämättömän kapasiteetin arvioidaan olevan noin 375 miljoonaa kappaletta, mikä on yli seitsemän kertaa enemmän kuin unionin kulutus.

6.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(169) Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat kiertäneet Kiinasta tulevaan rengasmekanismien tuontiin sovellettavia toimenpiteitä useilla erilaisilla epäterveillä kaupan käytännöillä, kuten edellä johdanto-osan 3, 5 ja 6 kappaleessa selitetään. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että hinnat unionin markkinoilla ovat korkeammat kuin kolmansien maiden markkinoilla, kuten johdanto-osan 114 kappaleessa kuvaillaan.

(170) Kaikki edellä esitetyt seikat viittaavat siihen, että unionin markkinat ovat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta houkuttelevat, ja on todennäköistä, että merkittävä osa siitä määrästä, joka tällä hetkellä viedään muihin maihin, ohjattaisiin unionin markkinoille ja osa tämänhetkisestä käyttämättömästä kapasiteetista otettaisiin käyttöön tuotteiden tuottamiseksi unionin markkinoille vietäväksi, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta.

6.3 Kiinasta polkumyynnillä tulevan uuden tuontivyöryn vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta

(171) Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin odotetaan lisääntyvän tämänhetkisen käyttämättömän kapasiteetin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden (ks. johdanto-osan 168–170 kappale) vuoksi. Kyseiset tuontihinnat todennäköisesti alittaisivat unionin tuotannonalan hinnat tai ainakin aiheuttaisivat voimakkaan hinnanalennuspaineen, joka kohdistuu unionin tuotannonalan vahinkoa aiheuttamattomaan hintatasoon, kuten johdanto-osan 129–131 kappaleessa selitetään.

(172) Koska on todennäköistä, että tuotetta tuotaisiin suuria määriä Kiinasta polkumyyntihinnoilla, unionin tuotannonala joutuisi vähentämään tuotantoaan tai alentamaan entisestään hintojaan suhteessa kustannuksiinsa. Unionin tuotannonalan tilanne on jo nyt heikko ja sen kannattavuustaso vaatimaton, kuten johdanto-osan 162 ja 163 kappaleessa selitetään. Sen vuoksi se ei voi alentaa hintojaan enempää eikä luopua myyntimääristään vaarantamatta elinkelpoisuuttaan.

6.4 Päätelmät merkittävän vahingon toistumisen todennäköisyydestä

(173) Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan merkittävän vahingon toistumiseen. Jos toimenpiteitä ei olisi voimassa, Kiinasta polkumyynnillä ja unionin tuotannonalan hintoja alemmilla hinnoilla tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi merkittävästi, mikä pahentaisi entisestään unionin tuotannonalan jo ennestään heikkoa taloudellista tilannetta ja vaarantaisi siten unionin tuotannonalan elinkelpoisuuden.

7. UNIONIN ETU

7.1 Johdanto

(174) Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, onko toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.

(175) Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

(176) Tämän perusteella komissio tutki, oliko polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.

7.2 Unionin tuotannonalan etu

(177) Kuten johdanto-osan 165 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalalle ei aiheudu enää vahinkoa mutta sen tilanne on heikko. Tällaisessa tilanteessa unionin tuotannonala ei pysty selviytymään, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy, sillä tämä johtaisi todennäköisesti polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin voimakkaaseen kasvuun. Näin ollen toimenpiteiden kumoaminen vaarantaisi tuotannonalan elinkelpoisuuden. Toimenpiteiden jatkaminen on siten unionin tuotannonalan edun mukaista.

7.3 Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

(178) Kaikille tiedossa oleville etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Etuyhteydettömät tuojat ja käyttäjät eivät kuitenkaan toimineet yhteistyössä komission kanssa. Yksi etuyhteydetön tuoja ilmoittautui, ja se merkittiin asianomaiseksi osapuoleksi, mutta tämä osapuoli ei esittänyt huomautuksia asiakirja-aineistoon.

(179) Tästä syystä ei ollut mitään viitteitä siitä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen vaikuttaisi kielteisesti käyttäjiin tai tuojiin siten, että kielteiset vaikutukset olisivat toimenpiteiden myönteisiä vaikutuksia suuremmat.

7.4 Unionin etua koskevat päätelmät

(180) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rengasmekanismien tuontia koskevien toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi unionin edun mukaista.

8. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

(181) Komission polkumyynnin jatkumisesta ja toistumisesta, vahingon toistumisesta ja unionin edusta tekemien päätelmien perusteella tiettyjä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia rengasmekanismeja koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

(182) Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 4 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

(183) Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden tulliviranomaiset voivat soveltaa tuontiin yksilöllisiä polkumyyntitulleja, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 4 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkiksi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

(184) Jos sellaisen yrityksen vientimäärä, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä polkumyyntitullia, kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja olisiko niiden sijasta otettava käyttöön koko maata koskeva tulli.

(185) Tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa määriteltyjä yksilöllisiä yrityskohtaisia polkumyyntitulleja sovelletaan yksinomaan Kiinasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

(186) Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (57). Pyynnön on sisällettävä kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, jotka osoittavat, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyödyntää tullia, jota siihen sovelletaan. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva asetus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(187) Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että nykyiset toimenpiteet pidetään voimassa. Lisäksi kaikille osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon.

(188) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (58) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

(189) Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea antoi myönteisen lausunnon,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8305 10 00 (Taric-koodit 8305100019, 8305100029, 8305100039, ja 8305100042) kuuluvien rengaskirjamekanismien tuonnissa. 2. Tätä artiklaa sovelletaan rengaskirjamekanismeihin, jotka koostuvat kahdesta teräslevystä tai -langasta, joihin on kiinnitetty ainakin neljä teräslangasta tehtyä puolirengasta ja joita teräskuori pitää yhdessä. Ne voidaan avata joko vetämällä puolirenkaista tai rengaskirjamekanismiin kiinnitetyn pienen teräksisen laukaisumekanismin avulla. 3. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava: a) 17- ja 23-renkaisten mekanismien osalta (Taric-koodit 8305100029 ja 8305100042) tullin määrä on sama kuin vähimmäistuontihinnan (325 euroa 1 000 kappaleelta) ja vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotus; b) muiden kuin 17- ja 23-renkaisten mekanismien osalta (Taric-koodit 8305100019 ja 8305100039) tullin määrä on seuraava: Tulli (prosenttia) Taric-lisäkoodi Kiinan kansantasavalta — World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Kiinan kansantasavalta 51,2 8 934 — kaikki muut yritykset 78,8 8 900 4. Edellä 3 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt rengaskirjamekanismit (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Kiinan kansantasavallassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. 5. Laajennetaan 3 kohdassa asetettu Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli koskemaan Vietnamista lähetettyä samojen tiettyjen rengaskirjamekanismien tuontia (Taric-koodit 8305100011, 8305100021, 8305100037 ja 8305100040) riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam, sekä Laosin demokraattisesta kansantasavallasta lähetettyä samojen tiettyjen rengaskirjamekanismien tuontia (Taric-koodit 8305100013, 8305100023, 8305100038 ja 8305100041) riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Laosin demokraattinen kansantasavalta. 6. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 (59) 131 artiklan 2 kohdan mukaisesti, 3 kohdassa säädettyä vähimmäistuontihintaa alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta. Tällöin maksettava tulli on samansuuruinen kuin alennetun vähimmäistuontihinnan ja alennetun vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotus.

2 artikla Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säädöksiä.

3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2022. Komission puolesta Puheenjohtaja Ursula VON DER LEYEN

(1) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 119/97, annettu 20 päivänä tammikuuta 1997, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Malesiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rengaskirjamekanismien tuonnissa ja väliaikaisen polkumyyntitullin lopullisesta kantamisesta (EYVL L 22, 24.1.1997, s. 1).

(3) Neuvoston asetus (EY) N:o 2100/2000, annettu 29 päivänä syyskuuta 2000, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rengaskirjamekanismien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 119/97 muuttamisesta (EYVL L 250, 5.10.2000, s. 1).

(4) Neuvoston asetus (EY) N:o 1208/2004, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2004, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rengaskirjamekanismien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 119/97 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden laajentamisesta koskemaan Vietnamin sosialistisesta tasavallasta lähetetyn saman tuotteen tuontia (EUVL L 232, 1.7.2004, s. 1).

(5) Neuvoston asetus (EY) N:o 2074/2004, annettu 29 päivänä marraskuuta 2004, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rengaskirjamekanismien tuonnissa (EUVL L 359, 4.12.2004, s. 11).

(6) Neuvoston asetus (EY) N:o 33/2006, annettu 9 päivänä tammikuuta 2006, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rengaskirjamekanismien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 2074/2004 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan saman tuotteen tuontia Laosin demokraattisesta kansantasavallasta (EUVL L 7, 12.1.2006, s. 1).

(7) Neuvoston asetus (EY) N:o 818/2008, annettu 13 päivänä elokuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rengaskirjamekanismien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 2074/2004 muuttamisesta sekä mainitulla asetuksella käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä tiettyjen rengaskirjamekanismien tuonnilla Thaimaasta, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Thaimaa, koskevan tutkimuksen päättämisestä (EUVL L 221, 19.8.2008, s. 1).

(8) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 157/2010, annettu 22 päivänä helmikuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rengaskirjamekanismien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 49, 26.2.2010, s. 1).

(9) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/703, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rengaskirjamekanismien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 122, 12.5.2016, s. 1).

(10) Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 331, 7.10.2020, s. 14).

(11) Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rengasmekanismien tuontiin sovellettavien ja Vietnamia ja Laosin demokraattista kansantasavaltaa koskemaan laajennettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 183, 11.5.2021, s. 8).

(12) https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2526

(13) Ks. täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 157/2010.

(14) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/191, annettu 16 päivänä helmikuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuonnissa (EUVL L 36, 17.2.2022, s. 1); komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2239, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien voimalaitoskoon teräksisten tuulivoimalatornien tuonnissa (EUVL L 450, 16.12.2021, s. 59); komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella (EUVL L 132, 19.4.2021, s. 145; sekä komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2020, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa (EUVL L 110, 8.4.2020, s. 3).

(15) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 206–208 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 135 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 149 ja 150 kappale sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 158 ja 159 kappale.

(16) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 192 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 58–61 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 115–118 kappale sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 122–127 kappale.

(17) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 193 ja 194 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 62–66 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 119–122 kappale sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 128–132 kappale: Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia, ja toisen merkityksellisen kanavan, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, muodostavat Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Ainakin vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria. Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä. Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös rengasmekanismien tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

(18) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 195–201 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 123–129 kappale sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/50