”LIITE X a

Simulointivälineen käytön sekä komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien sertifioinnin vaatimustenmukaisuus: tarkastustestausmenettely

1. Johdanto

Tässä liitteessä vahvistetaan vaatimukset tarkastustestausmenettelylle, joka on uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen tarkastamisessa käytettävä testausmenettely.

Tarkastustestausmenettely käsittää ajonaikaisen testin, jolla tarkastetaan uusien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöt niiden valmistuksen jälkeen. Menettelyn suorittaa ajoneuvonvalmistaja ja tarkastaa se tyyppihyväksyntäviranomainen, joka on myöntänyt luvan simulointivälineen käyttöön.

Tarkastustestausmenettelyssä mitataan ajoneuvon vetävien pyörien vääntömomentti ja nopeus, moottorin pyörimisnopeus, polttoaineenkulutus, kytketty vaihde ja muut 6.1.6 kohdassa luetellut asiaan liittyvät parametrit. Mitattuja tietoja käytetään simulointivälineen syöttötietoina. Väline käyttää ajoneuvoon liittyviä varsinaisia syöttötietoja ja oheissyöttötietoja, jotka saadaan ajoneuvon hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämisestä. Tarkastustestausmenettelyn yhteydessä tehtävässä simuloinnissa käytetään syöttötietoina ajoneuvon nopeuden asemesta hetkellisesti mitattua pyörien vääntömomenttia ja pyörimisnopeutta ja moottorin pyörimisnopeutta kuvan 1 ja 6.1.6 kohdan mukaisesti. Tuulettimen teho tarkastustestausmenettelyn aikana lasketaan tuulettimen mitatun nopeuden perusteella. Tarkastustestausmenettelyn läpäisemiseksi on mitatun polttoaineenkulutuksen oltava 7 kohdassa annettujen toleranssien rajoissa ja verrannollinen tarkastustestaustiedoilla simuloituun polttoaineenkulutukseen.

Tarkastustestausmenettelyn yhteydessä on lisäksi tarkasteltava komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien sertifioinnista saatujen ajoneuvon syöttötietojen oikeellisuutta tietojen ja niiden käsittelyn tarkastamiseksi. Ajoneuvon ilmanvastuksen ja vierintävastuksen kannalta merkityksellisiin komponentteihin, erillisiin teknisiin yksiköihin ja järjestelmiin liittyvät syöttötiedot on tarkastettava 6.1.1 kohdan mukaisesti.

Kaavio 1

Tarkastustestausmenettelyä kuvaava kaavakuva

2. Määritelmät

Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

(1) ’Tarkastustestin kannalta merkityksellisillä tiedoilla’ tarkoitetaan komponentteja, erillisiä teknisiä yksiköitä ja järjestelmiä koskevien varsinaisten syöttötietojen ja oheissyöttötietojen muodostamaa tietojoukkoa, jota käytetään tarkastustestausmenettelyllä testattavan ajoneuvon hiilidioksidipäästöjen määrittämiseen.

(2) ’Tarkastustestausmenettelyn kannalta merkityksellisellä ajoneuvolla’ tarkoitetaan uutta ajoneuvoa, jonka hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutusarvot on määritetty ja ilmoitettu 9 artiklan mukaisesti.

(3) ’Ajoneuvon korjatulla todellisella massalla’ tarkoitetaan liitteessä III olevan 2 kohdan 4 alakohdan mukaista ajoneuvon korjattua todellista massaa.

(4) ’Ajoneuvon todellisella massalla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan 6 kohdan määritelmän mukaista ajoneuvon todellista massaa.

(5) ’Ajoneuvon todellisella massalla hyötykuorman kanssa’ tarkoitetaan ajoneuvon todellista massaa korirakenteineen ja tarkastustestausmenettelyssä käytetyn hyötykuorman kanssa.

(6) ’Pyöräteholla’ tarkoitetaan sitä kokonaistehoa ajoneuvon vetävillä pyörillä, jolla voitetaan kaikki pyörään vaikuttavat ajovastukset ja joka lasketaan simulointivälineellä käyttäen perustana vetävillä pyörillä mitattua vääntömomenttia ja pyörimisnopeutta.

(7) ’CAN-signaalilla’ tarkoitetaan signaalia, jonka tuottaa asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteen II lisäyksessä 1 olevassa 2.1.5 kohdassa tarkoitettu liitäntä ajoneuvon sähköiseen ohjausyksikköön.

(8) ’Kaupunkiajolla’ tarkoitetaan kokonaismatkaa, joka ajetaan polttoaineenkulutusta mitattaessa arvoa 50 km/h pienemmillä nopeuksilla.

(9) ’Maantieajolla’ tarkoitetaan kokonaismatkaa, joka ajetaan polttoaineenkulutusta mitattaessa nopeuksilla 50–70 km/h.

(10) ’Moottoritieajolla’ tarkoitetaan kokonaismatkaa, joka ajetaan polttoaineenkulutusta mitattaessa arvoa 70 km/h suuremmilla nopeuksilla.

(11) ’Ylikuulumisella’ tarkoitetaan anturin (My) pääulostulosta mitattua anturiin vaikuttavan mittaussuureen (Fz) tuottamaa signaalia, joka poikkeaa ulostulolle määritellystä mittaussuureesta. Koordinaatisto määritellään standardin ISO 4130 mukaisesti.

3. Ajoneuvojen valinta

Valmistusvuosittain valitaan testattavaksi sellainen määrä uusia ajoneuvoja, jolla varmistetaan, että tarkastustestausmenettely kattaa komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien merkitykselliset variaatiot. Tarkastustestiin otettavat ajoneuvot on valittava seuraavien vaatimusten perusteella:

a) Tarkastustestiin otettavat ajoneuvot valitaan tuotantolinjan ajoneuvoista, joiden hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen arvot on määritetty ja ilmoitettu 9 artiklan mukaisesti. Ajoneuvoon asennettujen komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien on oltava sarjatuotantoa ja vastattava niitä, jotka ajoneuvoon oli asennettu sen valmistumispäivänä.

b) Ajoneuvot valitsee ajoneuvonvalmistajan ehdotusten perusteella se hyväksyntäviranomainen, joka on myöntänyt luvan simulointivälineen käyttöön.

c) Tarkastustestiin valitaan vain ajoneuvoja, joissa on yksi vetävä akseli.

d) Kuhunkin tarkastustestin kannalta merkittävien tietojen joukkoon on hyvä sisällyttää tiedot siitä moottorista, akselista ja vaihteistosta, joiden valmistajakohtaiset myyntiluvut ovat suurimmat. Komponentit, erilliset tekniset yksiköt ja järjestelmät voidaan testata kaikki samaan ajoneuvoon taikka eri ajoneuvoihin asennettuina, kunhan kullekin komponentille tehdään vähintään yksi tarkastustesti yhdessä ajoneuvossa.

e) Tarkastustestiin ei valita ajoneuvoja, joiden komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien hiilidioksidisertifioinnissa käytetään vaihteiston ja akselien momenttihäviöiden osalta mitattujen arvojen asemesta kiinteitä arvoja, kunhan tuotannossa on ajoneuvoja, jotka täyttävät a–c alakohdan vaatimukset ja joissa näiden komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien hiilidioksidisertifioinnissa käytetään mittauksiin perustuvia momenttihäviökarttoja.

f) Vuosittain tarkastustestattavaksi otettavien erilaisten ajoneuvojen, joiden tarkastustestin kannalta merkittävät tiedot ovat erilaisia, vähimmäismäärä määräytyy taulukossa 1 esitettyjen ajoneuvonvalmistajan myyntilukujen perusteella. Taulukko 1 Ajoneuvonvalmistajan testattavaksi otettavien ajoneuvojen vähimmäismäärän määrittäminen Testattavien ajoneuvojen määrä Tarkastustestausmenettelyn kannalta merkityksellisten ajoneuvojen vuosituotanto 1 1–25 000 2 25 001 –50 000 3 50 001 –75 000 4 75 001 –100 000 5 yli 100 000

g) Ajoneuvonvalmistajan on saatettava tarkastustestaus päätökseen 10 kuukauden kuluessa siitä, kun ajoneuvo valittiin tarkastustestiin.

4. Ajoneuvon testauskunto

Kunkin tarkastustestaukseen otettavan ajoneuvon on oltava sarjatuotantokunnossa eli vastattava asiakkaalle tyypillisesti toimitettavaa ajoneuvoa. Laitteistoihin (esimerkiksi voiteluaineisiin) tai ohjelmistoihin (kuten apuhallintalaitteisiin) ei saa tehdä muutoksia.

4.1 Ajoneuvon sisäänajo

Ajoneuvoa ei ole pakko ajaa sisään. Jos testiajoneuvolla on ajettu yhteensä alle 15 000 km, on testitulokseen sovellettava 7 kohdan määritelmän mukaista muutoskerrointa. Testiajoneuvon kokonaisajokilometrimäärä on ajoneuvon matkamittarin lukema polttoaineenkulutusmittauksen alussa. Tarkastustestausmenettelyssä ajoneuvon suurin sallittu ajokilometrimäärä on 20 000 km.

4.2 Polttoaineet ja voiteluaineet

Kaikkien voiteluaineiden on vastattava ajoneuvon sarjatuotantokonfiguraatiota.

Jäljempänä 6.1.5 kohdassa kuvatussa polttoaineenkulutusmittauksessa on käytettävä liitteessä V olevassa 3.2 kohdassa tarkoitettua vertailupolttoainetta.

Polttoainesäiliön on polttoaineenkulutusmittauksen alussa oltava täynnä.

5. Mittauslaitteet

Kaikkien laboratorion vertailumittalaitteiden, joita käytetään kalibrointiin ja todentamiseen, on oltava kansallisten (tai kansainvälisten) standardien mukaisia. Kalibrointilaboratorion on täytettävä standardin ISO 9000-sarjan taikka joko standardin ISO/TS 16949 tai ISO/IEC 17025 vaatimukset.

5.1 Vääntömomentti

Suora vääntömomentti kaikilla vetävillä akseleilla mitataan jollakin seuraavista taulukossa 2 luetellut vaatimukset täyttävästä järjestelmästä:

a) napavääntömomenttimittari

b) vannevääntömomenttimittari

c) puoliakselivääntömomenttimittari.

Kalibroidun mittausalueen on oltava vähintään 10 000 Nm. Mittausalueen on katettava kaikki vääntömomentit, joita testiajoneuvon tarkastustestausmenettelyn aikana esiintyy.

Momentinmittausjärjestelmän poikkeama on mitattava 6 kohdassa kuvatun tarkastustestin aikana nollaamalla järjestelmä 6.1.5 kohdan mukaisesti esivakautuksen jälkeen siten, että akselia nostetaan ja vääntömomentti nostetulla akselilla mitataan uudelleen välittömästi tarkastustestin jälkeen.

Jotta testitulos olisi pätevä, on osoitettava, että momentinmittausjärjestelmän suurin poikkeama tarkastustestausmenettelyssä on enintään 150 Nm (molempien pyörien arvojen summa).

5.2 Ajoneuvon nopeus

Mahdollisissa myöhemmissä vaihdesignaalin uskottavuustesteissä on käytettävä ajoneuvon nopeutta, jonka perustana on CAN-signaali.

5.3 Kytketty vaihde

Kytkettyä vaihdetta ei tarvitse mitata, vaan se lasketaan simulaatiovälineellä käyttäen perustana mitattua moottorin pyörimisnopeutta, ajoneuvon nopeutta sekä ajoneuvon rengasmittoja ja välityssuhteita 7 kohdan mukaisesti. Käytetty vaihde voidaan määrittää myös CAN-signaalista sen tarkastamiseksi, poikkeaako se simulointivälineen laskemasta vaihteesta. Jos käytetyssä vaihteessa esiintyy poikkeamia yli 5 prosentilla testin kestosta, ajoneuvonvalmistajan on selvitettävä ja raportoitava poikkeaman syyt. Käytettyä vaihdetta koskevia varsinaisia syöttötietoja käytetään simulointivälineessä vaihteesta riippuvien vaihdelaatikon häviöiden laskemiseen. Simulointivälineeseen syötettävä moottorin pyörimisnopeus otetaan 5.4 kohdassa määritellyistä varsinaisista syöttötiedoista.

5.4 Moottorin pyörimisnopeus

Moottorin pyörimisnopeuden mittaamiseen käytetään signaalia, joka saadaan ajoneuvon sähköisen ohjausyksikön liitännästä sisäisen valvontajärjestelmän käyttöliittymän kautta. Muutkin mittausjärjestelmät sallitaan, kunhan ne täyttävät taulukossa 2 asetetut vaatimukset.

5.5 Vetävän akselin pyörien pyörimisnopeus

Mittausjärjestelmän, jolla määritetään vetävän akselin vasemman ja oikean pyörän pyörimisnopeus simulointivälineessä käytettäväksi syötetiedoksi, jota käytetään arvioitaessa tehontarve pyörillä, on täytettävä taulukossa 2 asetetut vaatimukset.

5.6 Tuulettimen pyörimisnopeus

Tuulettimen pyörimisnopeuden määrittämiseen voidaan käyttää CAN-signaalia, jos se on saatavilla. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää taulukossa 2 asetetut vaatimukset täyttävää ulkoista anturia.

5.7 Polttoaineenmittausjärjestelmä

Kulutetun polttoaineen määrä on mitattava ajoneuvossa olevalla mittauslaitteella, joka ilmoittaa kulutetun polttoaineen kokonaismäärän kilogrammoina. Polttoaineenmittausjärjestelmän on perustuttava yhteen seuraavista mittausmenetelmistä:

a) Polttoaineen massan mittaaminen. Polttoaineenmittauslaitteen on täytettävä taulukossa 2 polttoaineen massan mittausjärjestelmälle asetetut tarkkuusvaatimukset.

b) Polttoaineen tilavuuden mittaaminen ja korjaaminen polttoaineen lämpölaajenemisen suhteen. Polttoaineen tilavuuden mittauslaitteen ja polttoaineen lämpötilan mittauslaitteen on täytettävä taulukossa 2 polttoaineen tilavuuden mittausjärjestelmälle asetetut tarkkuusvaatimukset. Kulutetun polttoaineen massa lasketaan seuraavista yhtälöistä: jossa mfuel = polttoaineen laskettu massa [kg] n = näytteiden kokonaismäärä mittauksessa ρ0 = tarkastustestissä käytetyn polttoaineen tiheys [kg/m3]. Tiheys on määritettävä asetuksen (EY) N:o 582/2011 liitteen IX mukaisesti. Jos tarkastustestissä käytetään dieselpolttoainetta, voidaan käyttää myös asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteen IX mukaisten vertailupolttoaineiden B7 tiheyden keskimääräistä vaihteluväliä. t0 = polttoaineen lämpötila, joka vastaa vertailupolttoaineen tiheyttä ρ0 liitteessä V annetun määritelmän mukaisesti [°C] ρi = testipolttoaineen tiheys näytteessä i [kg/m3] Vfuel, i = kulutetun polttoaineen kokonaistilavuus näytteessä i [m3] ti + 1 = mitattu polttoaineen lämpötila näytteessä i + 1 [°C] β = lämpötilan korjauskerroin (0,001 K– 1).

5.8 Ajoneuvon paino

Mitataan ajoneuvon seuraavat massat laitteilla, jotka täyttävät taulukossa 2 asetetut vaatimukset:

a) ajoneuvon todellinen massa

b) ajoneuvon todellinen massa hyötykuorman kanssa.

5.9 Ajoneuvossa tehtäviä mittauksia koskevat yleiset vaatimukset

Kaikki tiedot on kirjattava vähintään 2 hertsin taajuudella tai laitteen valmistajan suosittelemalla taajuudella sen mukaan, kumpi arvo on suurempi.

Simulointivälineen varsinaiset syöttötiedot voidaan koostaa eri tallennuslaitteista. Mittauksista on tuotettava seuraavat varsinaiset syöttötiedot:

a) vääntömomentti vetävillä pyörillä pyöräkohtaisesti

b) pyörimisnopeus vetävillä pyörillä pyöräkohtaisesti

c) vaihde (valinnainen)

d) moottorin pyörimisnopeus

e) tuulettimen nopeus

f) ajoneuvon nopeus

g) polttoainevirta.

Vääntömomentti ja pyörimisnopeus pyörillä on kirjattava yhdellä tietojenkeruujärjestelmällä. Jos muiden signaalien kirjaamiseen käytetään eri tietojenkeruujärjestelmiä, on kirjattava yksi yhteinen signaali, esimerkiksi ajoneuvon nopeus, jotta voidaan varmistaa signaalien oikea ajallinen yhdenmukaistaminen.

Kaikkien käytettävien mittauslaitteiden on täytettävä taulukossa 2 asetetut tarkkuusvaatimukset. Sellaisten laitteiden, joita ei luetella taulukossa 2, on täytettävä liitteen V taulukossa 2 asetetut tarkkuusvaatimukset.

Taulukko 2

Mittausjärjestelmiä koskevat vaatimukset

Mittausjärjestelmä Tarkkuus Nousuaika (1) Ajoneuvon punnituksessa käytettävä vaaka 50 kg tai < 0,5 % suurimmasta kalibrointiarvosta sen mukaan kumpi on pienempi — Pyörien pyörimisnopeus < 0,5 % suurimmasta kalibrointiarvosta ≤ 1 s Nestemäisten polttoaineiden massavirta < 1,0 % lukemasta tai < 0,5 % suurimmasta kalibrointiarvosta sen mukaan kumpi on suurempi ≤ 2 s Polttoainevirran mittausjärjestelmä (2) < 1,0 % lukemasta tai < 0,5 % suurimmasta kalibrointiarvosta sen mukaan kumpi on suurempi ≤ 2 s Polttoaineen lämpötila ± 1 °C ≤ 2 s Jäähdytystuulettimen pyörimisnopeuden mittausanturi 0,4 % lukemasta tai 0,2 % nopeuden suurimmasta kalibrointiarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi ≤ 1 s Moottorin pyörimisnopeus liitteen V mukaisesti Pyörän vääntömomentti 10 kNm:n kalibrointi: tarkkuus < 40 Nm ylikuuluminen < 20 Nm < 0,1 s

Suurimpien kalibrointiarvojen on oltava vähintään 1,1 kertaa suurin ennustettu arvo, jota odotetaan eri mittausjärjestelmiltä kaikissa testiajoissa. Momentinmittausjärjestelmän suurin kalibrointiarvo voidaan rajoittaa 10 Nm:iin.

Jos käytetään useampia asteikkoja, kaikkien yksittäisten tarkkuusarvojen summan on vastattava annettua tarkkuutta.

6. Testausmenettely

6.1 Ajoneuvon valmistelu

Ajoneuvo on otettava sarjatuotannosta ja valittava 3 kohdan mukaisesti.

6.1.1 Varsinaisten syöttötietojen validointi

Varsinaisten syöttötietojen validoinnin perustana on käytettävä valittua ajoneuvoa koskevaa valmistajan kirjanpitotiedostoa. Valitun ajoneuvon valmistenumeron on oltava sama kuin asiakkaan tiedotuslomakkeessa.

Ajoneuvonvalmistajan on simulointivälineen käyttöluvan myöntäneen hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä toimitettava 15 päivän kuluessa valmistajan kirjanpitotiedosto, simulointivälineen käyttämiseksi tarvittavat varsinaiset ja oheissyöttötiedot sekä kaikkien merkityksellisten komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviä ominaisuuksia koskeva sertifikaatti.

6.1.1.1 Komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien sekä varsinaisten ja oheissyöttötietojen tarkastaminen

Ajoneuvoon asennetuille komponenteille, erillisille teknisille yksiköille ja järjestelmille on tehtävä seuraavat tarkastukset:

a) Simulointivälineen tietojen eheys: tarkastetaan 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen valmistajan kirjanpitotiedoston ja asiakkaan tiedotuslomakkeen kryptografisten hash-tunnisteiden, jotka on laskettu tarkastustestausmenettelyssä uudelleen tiivistämisvälineellä, eheys vertaamalla niitä vaatimustenmukaisuustodistuksessa annettuun kryptografiseen hash-tunnisteeseen.

b) Ajoneuvoa koskevat tiedot: ajoneuvon valmistenumeron, akselikonfiguraation, valittujen apulaitteiden ja voimanulosottoteknologian on vastattava valittua ajoneuvoa.

c) Komponentteja, erillisiä teknisiä yksiköitä tai järjestelmiä koskevat tiedot: hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien sertifikaattiin merkityn sertifiointinumeron ja mallityypin on vastattava valittuun ajoneuvoon asennettua komponenttia, erillistä teknistä yksikköä tai järjestelmää.

d) Simulointivälineen varsinaisten ja oheissyöttötietojen hash-tunnisteen on vastattava hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien sertifikaattiin merkittyä hash-tunnistetta seuraavien komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien osalta: i) moottorit ii) vaihteistot iii) momentinmuuntimet iv) muut momenttia siirtävät komponentit v) voimansiirron lisäkomponentit vi) akselit vii) korin tai perävaunun ilmanvastus viii) renkaat.

6.1.1.2 Ajoneuvon massan tarkastaminen

Varsinaisten syöttötietojen tarkastamiseen on simulointivälineen käyttöluvan myöntäneen hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä sisällytettävä ajoneuvon korjatun todellisen massan tarkastaminen.

Massan tarkastamisessa on tarkastettava ajokuntoisen ajoneuvon massa asetuksen (EU) N:o 1230/2012 liitteen I lisäyksessä 2 olevan 2 kohdan mukaisesti.

6.1.1.3 Toteutettavat toimet

Jos 6.1.1.1 kohdan d alakohdan i–vii alakohdassa lueteltujen komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien sertifiointinumeroon tai yhden tai useamman niihin liittyvän tiedoston kryptografiseen hash-tunnisteeseen liittyy ristiriitaisuuksia, virheelliset tiedot korvataan jatkotoimissa paikkansapitävällä varsinaisten syöttötietojen tiedostolla, joka on läpäissyt 6.1.1.1 ja 6.1.1.2 kohdan mukaiset tarkastukset. Jos 6.1.1.1 kohdan d alakohdan i–vii alakohdassa lueteltujen komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien osalta ei ole käytettävissä täydellistä varsinaisten syöttötietojen joukkoa ja paikkansapitäviä hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen vaikuttavien ominaisuuksien sertifikaatteja, tarkastustesti lopetetaan ja ajoneuvo hylätään tarkastustestausmenettelyssä.

6.1.2 Sisäänajovaihe

Kun varsinaiset syöttötiedot on validoitu 6.1.1 kohdan mukaisesti, voidaan suorittaa enintään matkamittarilukemaan 15 000 km asti sisäänajo, jossa ei tarvitse käyttää vertailupolttoainetta, jos valitun ajoneuvon matkamittarin lukema on pienempi kuin 15 000 km. Jos jokin 6.1.1.1 kohdassa lueteltu komponentti, erillinen tekninen yksikkö tai järjestelmä on vaurioitunut, se voidaan korvata vastaavalla komponentilla, erillisellä teknisellä yksiköllä tai järjestelmällä, jolla on sama sertifiointinumero. Korvaaminen on dokumentoitava testausselosteessa.

Kaikki asiaan liittyvät komponentit, erilliset tekniset yksiköt ja järjestelmät on tarkastettava ennen mittauksia, jotta voidaan sulkea pois epätavalliset tapaukset, kuten väärä öljytaso, tukkeutuneet ilmansuodattimet tai OBD-järjestelmän antamat varoitukset.

6.1.3 Mittauslaitteita koskevat järjestelyt

Kaikki mittausjärjestelmät on kalibroitava niiden valmistajan ohjeiden mukaisesti. Jos ohjeita ei ole annettu, kalibroinnissa on noudatettava valmistajan antamia suosituksia.

Sisäänajovaiheen jälkeen ajoneuvo on varustettava 5 kohdassa mainituilla mittausjärjestelmillä.

6.1.4 Testiajoneuvoa polttoaineenkulutusmittauksessa koskevat järjestelyt

Liitteen I taulukossa 1 määriteltyihin ajoneuvoryhmiin kuuluvat vetoajoneuvot voidaan testata minkä tahansa tyyppisen puoliperävaunun kanssa, kunhan jäljempänä esitetyt kuormitusvaatimukset voidaan täyttää.

Liitteen I taulukossa 1 määriteltyihin ajoneuvoryhmiin kuuluvat jäykät kuorma-autot on testattava perävaunun kanssa, jos niihin on asennettu perävaunun vetämiseen tarkoitettu kytkentä. Jäljempänä esitettävän kuorman kantamiseen voidaan käyttää mitä tahansa korityyppiä tai muuta laitetta.

Ajoneuvojen korit voivat poiketa niistä vakiokoreista, jotka esitetään liitteen I taulukossa 1 komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen vaikuttavien ominaisuuksien sertifiointia varten.

Ajoneuvon hyötykuorma on asetettava vähintään arvoon, jolla testauspainoksi saadaan 90 prosenttia yhdistelmän suurimmasta kokonaispainosta tai jäykän kuorma-auton suurimmasta kokonaispainosta ilman perävaunua.

Rengaspaineet on säädettävä valmistajan suositusten mukaisiksi. Puoliperävaunun renkaat voivat poiketa niistä vakiorenkaista, jotka esitetään asetuksen (EY) N:o 661/2009 liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 renkaiden hiilidioksidisertifiointia varten.

Kaikki apulaitteiden energiantarpeeseen vaikuttavat asetukset on tapauksen mukaan säädettävä siten, että kohtuudella odotettava energiankulutus on pienin. Ilmastointi on kytkettävä pois toiminnasta ja ohjaamon tuuletus säädettävä keskitason massavirtaa pienemmäksi. Sellaiset energiaa kuluttavat apulaitteet, joita ei tarvita ajoneuvon ajamiseen, on kytkettävä pois toiminnasta. Ajoneuvossa energian tuottamiseen käytettävät ulkoiset laitteet, kuten ulkoiset akut, sallitaan vain taulukossa 2 lueteltujen tarkastustestausmenettelyssä käytettävien lisämittauslaitteiden käyttämiseen, mutta ne eivät saa syöttää energiaa sarjatuotantoa edustavan ajoneuvon laitteistoille.

Hiukkassuodattimen regenerointi voidaan käynnistää, mutta se on saatettava päätökseen ennen tarkastustestiä. Jos käynnistettyä hiukkassuodattimen regenerointia ei pystytä saattamaan päätökseen ennen tarkastustestiä, testi julistetaan pätemättömäksi ja toistetaan.

6.1.5 Tarkastustesti

6.1.5.1 Reitin valinta

Tarkastustestiin valitun reitin on täytettävä taulukossa 3 asetetut vaatimukset. Reitteihin voi sisältyä sekä yleisiä että yksityisiä teitä.

6.1.5.2 Ajoneuvon esivakauttaminen

Ajoneuvolle ei tarvitse tehdä erityistä esivakautusta.

6.1.5.3 Ajoneuvon lämmittäminen

Ajoneuvolla on ennen polttoaineenkulutusmittauksen aloittamista ajettava lämmitysajo taulukossa 3 esitetyn mukaisesti. Lämmitysvaihetta ei oteta huomioon tarkastustestiä arvioitaessa.

6.1.5.4 Momentinmittauslaitteiden nollaaminen

Momentinmittauslaitteiden nollaamisessa on noudatettava laitteen valmistajan ohjeita. Nollaamista varten on varmistettava, että vääntömomentti vetävällä akselilla on nolla. Nollaamista varten ajoneuvo pysäytetään välittömästi lämmitysvaiheen jälkeen, ja nollaaminen tehdään välittömästi ajoneuvon pysäyttämisen jälkeen, jotta sen jäähtymisen vaikutus voidaan minimoida. Nollaaminen on saatettava päätökseen alle 20 minuutissa.

6.1.5.5 Polttoaineenkulutuksen mittaaminen

Polttoaineenkulutuksen mittaaminen on aloitettava välittömästi pyörän vääntömomentin mittauslaitteiden nollaamisen jälkeen siten, että ajoneuvo on paikoillaan ja sen moottori käy joutokäynnillä. Ajoneuvolla ajetaan mittauksen aikana siten, että vältetään tarpeettomat jarrutukset, kaasupolkimen pumppaaminen ja rajut käännökset. Elektronisten ohjausjärjestelmien asetuksena on käytettävä asetusta, joka aktivoituu automaattisesti ajoneuvon käynnistämisen yhteydessä. Vaihteenvaihdot annetaan automaattijärjestelmän tehtäväksi, jos mahdollista. Jos elektronisten ohjausjärjestelmien säädöt voidaan tehdä vain manuaalisesti, valitaan säädöt, jotka kasvattavat kilometrikohtaista polttoaineenkulutusta. Polttoaineenkulutuksen mittaamisen kestossa on noudatettava taulukossa 3 esitettyjä toleransseja. Polttoaineenkulutuksen mittaamisen lopussa ajoneuvon on oltava paikoillaan moottori joutokäynnillä, ja mittaaminen lopetetaan välittömästi ennen momentinmittauslaitteiden poikkeaman mittaamista.

6.1.5.6 Momentinmittauslaitteiden poikkeaman mittaaminen

Momentinmittauslaitteiden poikkeama on mitattava välittömästi polttoaineenkulutuksen mittaamisen jälkeen mittaamalla vääntömomentti ajoneuvon ollessa samassa kunnossa kuin nollaamisen aikana. Jos polttoaineenkulutusmittaus ei pääty ajoneuvon nopeuden ollessa nolla, ajoneuvo on pysäytettävä poikkeaman mittaamista varten hidastamalla sitä kevyesti.

6.1.5.7 Tarkastustestin reunaehdot

Taulukossa 3 esitetään reunaehdot, joiden on validissa tarkastustestissä täytyttävä.

Jos ajoneuvo läpäisee tarkastustestin 7 kohdan mukaisesti, testiä pidetään validina myös seuraavissa tapauksissa:

— taulukossa 3 esitetyn parametrin 1, 2, 6 tai 9 vähimmäisarvo alittuu

— taulukossa 3 esitetyn parametrin 3, 4, 5, 7, 8, 10 tai 12 enimmäisarvo ylittyy.

Taulukko 3

Validin tarkastustestin parametrit

Nro Parametri Alaraja Yläraja Soveltamiskohde 1 Lämmitys [minuuttia] 60 2 Keskinopeus lämmityksen aikana [km/h] 70 (3) 100 3 Polttoaineenkulutuksen mittaamisen kesto [minuuttia] 80 120 4 Kaupunkiajon osuus ajomatkasta 2 % 8 % ajoneuvoryhmät 4, 5, 9, 10 5 Maantieajon osuus ajomatkasta 7 % 13 % 6 Moottoritieajon osuus ajomatkasta 74 % — ajoneuvoryhmät 4, 5, 9, 10 7 Joutokäynnin aikaosuus ajoneuvo paikallaan 5 % 8 Ympäristön keskilämpötila 5 °C 30 °C 9 Tienpinta kuiva 100 % 10 Tienpinta luminen tai jäinen 0 % 11 Tien korkeus merenpinnasta [m] 0 800 12 Jatkuvan joutokäynnin kesto ajoneuvo paikallaan [minuuttia] 3

Jos liikenneolot ovat poikkeukselliset, tarkastustesti on toistettava.

6.1.6 Tietojen ilmoittaminen

Tarkastustestausmenetelmän aikana kirjatut tiedot on ilmoitettava simulointivälineen käyttöluvan myöntäneelle hyväksyntäviranomaiselle seuraavasti:

a) Kirjatut tiedot on ilmoitettava tasaisina 2 hertsin signaaleina taulukon 1 mukaisesti. Suuremmalla taajuudella kuin 2 Hz kirjatut tiedot on muunnettava 2 hertsin signaaleiksi keskiarvottamalla aikavälit 2 hertsin noodien ympärillä. Esimerkiksi 10 hertsin näytteenottotaajuuden tapauksessa ensimmäisen 2 hertsin noodin määrittää keskiarvo sekunnista 0,1 sekuntiin 0,5 ja toisen noodin keskiarvo sekunnista 0,6 sekuntiin 1,0. Kunkin noodin aikaleima on noodin viimeinen aikaleima eli 0,5, 1,0, 1,5 jne.

b) Pyöräteho lasketaan mitatusta pyörän vääntömomentista ja pyörimisnopeudesta. Kaikki arvot muunnetaan ensin 2 hertsin signaaleiksi a alakohdan mukaisesti. Lasketaan sitten pyöräteho kullakin vetävällä pyörällä 2 hertsin momentti- ja nopeussignaaleista seuraavan yhtälön mukaisesti: jossa i = indeksi, joka edustaa vetävän akselin vasemman- ja oikeanpuoleista pyörää Pwheel-i (t) = vasemman ja oikean vetävän pyörän pyöräteho aikanoodissa (t) [kW] nwheel-i (t) = vasemman ja oikean vetävän pyörän pyörimisnopeus aikanoodissa (t) [rpm] Mdwheel-i (t) = mitattu vääntömomentti vasemmalla ja oikealla vetävällä pyörällä aikanoodissa (t) [Nm] Tarkastustestiin kuuluvassa simulointivälineellä tehtävässä simuloinnissa käytettävien pyörätehoa koskevien varsinaisten syöttötietojen on oltava ajoneuvon kaikkien vetävien pyörien pyörätehojen summa seuraavan yhtälön mukaisesti: jossa Pwheel (t) = kokonaisteho vetävällä pyörällä aikanoodissa (t) [kW] wd = vetävien pyörien lukumäärä

Taulukko 4

Simulointivälineeseen tarkastustestissä syötettävien mitattujen tietojen ilmoittamismuoto

Suure Yksikkö Syöttötietojen ylätunniste Huomautus aikanoodi [s] <t> ajoneuvon nopeus [km/h] <v> moottorin pyörimisnopeus [rpm] <n_eng> moottorin jäähdytystuulettimen nopeus [rpm] <n_fan> vääntömomentti (vasen pyörä) [Nm] <tq_left> vääntömomentti (oikea pyörä) [Nm] <tq_right> vasemman pyörän pyörimisnopeus [rpm] <n_wh_left> oikean pyörän pyörimisnopeus [rpm] <n_wh_right> vaihde [-] <gear> MT ja AMT: valinnainen signaali polttoainevirta [g/h] <fc> vakio-NCV:n tapauksessa (7.2 kohta)

7. Testin arviointi

Verrataan simulointivälineellä simuloitua polttoaineenkulutusta mitattuun polttoaineenkulutukseen.

7.1 Polttoaineenkulutuksen simulointi

Simulointivälineen varsinaisina ja oheissyöttötietoina tarkastustestissä on käytettävä seuraavia:

a) Seuraavien komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvät sertifioidut ominaisuudet: i) moottorit ii) vaihteistot iii) momentinmuuntimet iv) muut momenttia siirtävät komponentit v) voimansiirron lisäkomponentit vi) akselit.

b) Taulukossa 4 esitetyt varsinaiset syöttötiedot.

Tehoa, jonka simulointiväline laskee pitkittäissuuntaisen dynamiikan yhtälöistä ajoneuvon mitatun nopeuden ja tien kaltevuuden perusteella, voidaan käyttää uskottavuustarkastuksissa, joilla selvitetään, vastaako simuloitu syklin kokonaistyö mitattua arvoa.

Simulointivälineellä lasketaan tarkastustestissä käytetyt vaihteet laskemalla moottorin pyörimisnopeudet kullakin vaihteella ajoneuvon todellisella nopeudella ja valitsemalla se vaihde, jolla moottorin pyörimisnopeus on lähinnä mitattua moottorin pyörimisnopeutta.

Simulointivälineen tarkastustestimoodissa käytetään pyörien simuloidun tehontarpeen sijaan mitattua pyörätehoa. Mitatulla moottorin pyörimisnopeudella ja tarkastustestin varsinaisissa syöttötiedoissa määritellyllä vaihteella korvataan vastaava simuloinnin osuus. Simulointivälineessä käytettävä tuulettimen vakioteho korvataan mitatusta tuulettimen nopeudesta lasketulla tuulettimen teholla simulointivälineessä seuraavasti:

jossa

Pfan = tarkastustestiä varten tehdyssä simulaatiossa käytettävä tuulettimen teho [kW] RPMfan = tuulettimen mitattu pyörimisnopeus [1/s] Dfan = tuulettimen halkaisija [m] C1, C2, C3 = simulointivälineen yleiset parametrit: C1 = 7 320 W C2 = 1 200 rpm C3 = 810 mm

Ohjauspumpulle, kompressorille ja generaattorille annetaan vakioarvot liitteen IX mukaisesti.

Kaikkien muiden akselia, vaihteistoa ja moottorin tehoa koskevien simulointivaiheiden ja tietojenkäsittelyn on oltava samat kuin käytettäessä simulointivälinettä uusien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseen ja ilmoittamiseen.

Simuloitu polttoaineenkulutusarvo on polttoaineen kokonaisvirta tarkastustestin kannalta merkityksellisellä ajomatkalla lämmitysvaiheen jälkeen tehdyn nollauksen lopusta testin loppuun. Tarkastustestin kannalta merkityksellisen ajomatkan kokonaispituus lasketaan ajoneuvon nopeuden antavasta signaalista.

Simulointivälineestä tarkastustestiä varten saatavat tulokset lasketaan seuraavasti:

jossa

VT work = simulointivälineen koko polttoaineenmittausjaksolle laskema tarkastustestin työ [kWh] FCsim = simulointivälineen koko polttoaineenmittausjaksolle simuloima polttoaineenkulutus [g/kWh] fs = simulointitaajuus [Hz] FCsim (t) = simulointivälineen koko testille simuloima hetkellinen polttoaineenkulutus [g/s]

7.2 Mitatun polttoaineenkulutuksen laskeminen

Mitattu polttoaineenkulutus integroidaan samalle ajalle kuin simuloitu polttoaineenkulutus. Mitattu polttoaineenkulutus koko testissä lasketaan seuraavasti:

jossa

FCm = polttoaineenkulutus, joka on mitattu integroimalla polttoaineen massavirta koko polttoaineenkulutuksen mittausjaksolle [g/kWh] FCm (t) = polttoaineenkulutuksen mittausjakson aikana mitattu hetkellinen polttoaineen massavirta [g/s] fs = näytteenottotaajuus [Hz] VT workm = koko polttoaineenkulutusjakson aikana mitatuista pyörän vääntömomentista ja pyörimisnopeuksista laskettu työ pyörällä tarkastustestissä [kWh] Pwheel-i-measured,t = mitatuista pyörän vääntömomentista ja pyörimisnopeuksista laskettu positiivinen teho vasemmalla (i = 1) ja oikealla (i = 2) pyörällä aika-askeleessa t; vain nollaa suuremmat tehoarvot otetaan huomioon Torquei = hetkellisesti mitattu vääntömomentti pyörällä i aika-askeleessa t [Nm] rpmi = hetkellisesti mitattu pyörimisnopeus pyörällä i aika-askeleessa t [rpm]

Mitatut polttoaineenkulutusarvot on tarkastustestin tulosten laskemiseksi korjattava suhteessa liitteessä V olevassa 3 kohdassa tarkoitettuun teholliseen lämpöarvoon (NCV).

jossa

NCVmeas = liitteessä V olevan 3.2 kohdan mukaisesti määritetty tarkastustestissä käytetyn polttoaineen NCV-arvo [MJ/kg] NCVstd = liitteen V taulukon 4 mukainen NCV:n kiinteä arvo [MJ/kg] FCm,corr = polttoaineenkulutus, joka on mitattu integroimalla polttoaineen massavirta koko polttoaineenmittausjaksolle ja korjattu suhteessa testipolttoaineen NCV-arvoon [g/kWh]

7.3 Hyväksymis-hylkäämistarkastus

Ajoneuvo läpäisee tarkastustestin, jos korjatun mitatun polttoaineenkulutuksen ja simuloidun polttoaineenkulutuksen suhde on pienempi kuin taulukossa 5 annetut toleranssit.

Jos sisäänajovaihe oli lyhyempi kuin 15 000 km, vaikutus ajoneuvon polttoainetehokkuuteen voidaan korjata seuraavalla muutoskertoimella:

[g/kWh]

jossa

FCm-c = mitattu polttoaineenkulutus, joka on korjattu lyhyemmän sisäänajomatkan suhteen mileage = sisäänajomatka [km] ef = muutoskerroin 0,98

Jos ajoneuvon matkamittarin lukema on suurempi kuin 15 000 km, korjausta ei tehdä.

Koko tarkastustestin kannalta merkityksellisen ajomatkan mitatun ja simuloidun polttoaineenkulutuksen suhde lasketaan tarkastustestisuhteeksi seuraavalla yhtälöllä:

jossa

CVTP = tarkastustestausmenettelyssä mitatun ja simuloidun polttoaineenkulutuksen suhde

Jotta ajoneuvon tarkastettuja hiilidioksidipäästöjä voitaisiin verrata ajoneuvon 9 artiklan mukaisiin ilmoitettuihin hiilidioksidipäästöihin, määritetään tarkastetut päästöt seuraavasti:

jossa

CO2verified = ajoneuvon tarkastetut hiilidioksidipäästöt [g/t-km] CO2declared = ajoneuvon ilmoitetut hiilidioksidipäästöt [g/t-km]

Jos CVTP-suhdetta koskevat toleranssivaatimukset eivät täyty ensimmäisen ajoneuvon kohdalla, voidaan ajoneuvonvalmistajan pyynnöstä tehdä kaksi lisätestiä samalla tai kahdella muulla samanlaisella ajoneuvolla. Arvioitaessa taulukossa 5 esitetyn hyväksymiskriteerin täyttymistä on käytettävä näistä enintään kolmesta testistä saatujen tarkastustestisuhteiden keskiarvoa. Jos hyväksymiskriteeri ei täyty, ajoneuvo hylätään tarkastustestausmenettelyssä.

Taulukko 5

Tarkastustestin hyväksymis-hylkäämiskriteeri

CVPT Tarkastustestausmenettelyn hyväksymiskriteeri < 1,075

8. Raportointimenettelyt

Ajoneuvonvalmistajan on laadittava kustakin testatusta ajoneuvosta testausseloste, jossa esitetään vähintään seuraavat tarkastustestin tulokset:

8.1 Yleistä

8.1.1 Ajoneuvon valmistajan nimi ja osoite

8.1.2 Kokoonpanotehtaiden osoitteet

8.1.3 Ajoneuvon valmistajan edustajan nimi, osoite, puhelin- ja faksinumero sekä sähköpostiosoite

8.1.4 Tyyppi ja myyntinimitys

8.1.5 Ajoneuvon ja sen hiilidioksidipäästöihin vaikuttavien komponenttien valintaperusteet (tekstinä)

8.1.6 Ajoneuvon omistaja

8.1.7 Matkamittarin lukema polttoaineenkulutusmittauksen alussa [km]

8.2 Ajoneuvon tiedot

8.2.1 Ajoneuvon malli

8.2.2 Ajoneuvon valmistenumero (VIN)

8.2.3 Ajoneuvoluokka (N2, N3)

8.2.4 Akselikonfiguraatio

8.2.5 Ajoneuvon suurin kokonaispaino [t]

8.2.6 Ajoneuvoryhmä

8.2.7 Ajoneuvon korjattu todellinen massa [kg]

8.2.8 Valmistajan kirjanpitotiedoston kryptografinen hash-tunniste

8.2.9 Ajoneuvoyhdistelmän yhdistetty kokonaispaino tarkastustestissä [kg]

8.3 Moottorin keskeiset eritelmät

8.3.1 Moottorin malli

8.3.2 Moottorin sertifiointinumero

8.3.3 Moottorin nimellisteho [kW]

8.3.4 Moottorin iskutilavuus [l]

8.3.5 Moottorin vertailupolttoaineen tyyppi (diesel / nestekaasu / paineistettu maakaasu…)

8.3.6 Polttoainekarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.4 Vaihteiston keskeiset eritelmät

8.4.1 Vaihteiston malli

8.4.2 Vaihteiston sertifiointinumero

8.4.3 Tärkein häviökarttojen generoinnissa käytetty vaihtoehto (Vaihtoehto 1 / Vaihtoehto 2 / Vaihtoehto 3 / Kiinteät arvot)

8.4.4 Vaihteiston tyyppi

8.4.5 Vaihteiden lukumäärä

8.4.6 Tasauspyörästön välityssuhde

8.4.7 Hidastimen tyyppi

8.4.8 Voimanulosoton kytkentälaite (kyllä/ei)

8.4.9 Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.5 Hidastimen keskeiset eritelmät

8.5.1 Hidastimen malli

8.5.2 Hidastimen sertifiointinumero

8.5.3 Häviökartan generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaus)

8.5.4 Hidastimen tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.6 Momentinmuuntimen eritelmä

8.6.1 Momentinmuuntimen malli

8.6.2 Momentinmuuntimen sertifiointinumero

8.6.3 Häviökartan generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaus)

8.6.4 Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.7 Kulmavälityksen eritelmät

8.7.1 Kulmavälityksen malli

8.7.2 Akselin sertifiointinumero

8.7.3 Häviökartan generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaus)

8.7.4 Kulmavälityksen välityssuhde

8.7.5 Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.8 Akselin eritelmät

8.8.1 Akselin malli

8.8.2 Akselin sertifiointinumero

8.8.3 Häviökartan generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaus)

8.8.4 Akselin tyyppi (esim. yksi tavanomainen vetävä akseli)

8.8.5 Akselisuhde

8.8.6 Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.9 Aerodynamiikka

8.9.1 Malli

8.9.2 CdxA:n generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaaminen)

8.9.3 CdxA:n sertifiointinumero (tapauksen mukaan)

8.9.4 CdxA-arvo

8.9.5 Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.10 Renkaiden keskeiset eritelmät

8.10.1 Kaikkien akselien renkaiden sertifiointinumero

8.10.2 Kaikkien akselien kaikkien renkaiden vierintävastuskerroin

8.11 Apulaitteiden keskeiset eritelmät

8.11.1 Moottorin jäähdytystuulettimeen perustuva teknologia

8.11.2 Ohjauspumppuun perustuva teknologia

8.11.3 Sähköiseen järjestelmään perustuva teknologia

8.11.4 Pneumaattiseen järjestelmään perustuva teknologia

8.12 Testiolosuhteet

8.12.1 Ajoneuvon todellinen massa [kg]

8.12.2 Ajoneuvon todellinen massa hyötykuorman kanssa [kg]

8.12.3 Lämmitysaika [minuuttia]

8.12.4 Keskinopeus lämmityksen aikana [km/h]

8.12.5 Polttoaineenkulutuksen mittaamisen kesto [minuuttia]

8.12.6 Kaupunkiajon osuus ajomatkasta [%]

8.12.7 Maantieajon osuus ajomatkasta [%]

8.12.8 Moottoritieajon osuus ajomatkasta [%]

8.12.9 Joutokäynnin aikaosuus ajoneuvo paikallaan [%]

8.12.10 Ympäristön keskilämpötila [°C]

8.12.11 Tienpinta (kuiva, märkä, luminen, jäinen, muu (täsmennettävä))

8.12.12 Tien suurin korkeus merenpinnasta [m]

8.12.13 Jatkuvan joutokäynnin suurin kesto ajoneuvo paikallaan [minuuttia]

8.13 Tarkastustestin tulokset

8.13.1 Simulointivälineellä tarkastustestiä varten laskettu tuulettimen keskimääräinen teho [kW]

8.13.2 Simulointivälineellä laskettu työ tarkastustestissä [kW]

8.13.3 Työ tarkastustestissä, mitattu [kW]

8.13.4 Tarkastustestissä käytetyn polttoaineen NCV-arvo [MJ/kg]

8.13.5 Polttoaineenkulutus tarkastustestissä, mitattu [g/km]

8.13.6 Polttoaineenkulutus tarkastustestissä, mitattu ja korjattu [g/kWh]

8.13.7 Polttoaineenkulutus tarkastustestissä, simuloitu [g/km]

8.13.8 Polttoaineenkulutus tarkastustestissä, simuloitu [g/kWh]

8.13.9 Käyttöprofiili [kaukoreitti, kaukoreitti (EMS), alueellinen reitti, alueellinen reitti (EMS), kaupunkireitti, kunnalliset palvelut, rakentaminen]

8.13.10 ajoneuvon tarkastetut hiilidioksidipäästöt [g/tkm]

8.13.11 ajoneuvon ilmoitetut hiilidioksidipäästöt [g/tkm]

8.13.12 Tarkastustestausmenettelyssä mitatun ja simuloidun polttoaineenkulutuksen suhde [-]

8.13.13 Tarkastustesti hyväksytty (kyllä/ei)

8.14 Ohjelmistot ja käyttäjille annettavat tiedot

8.14.1 Simulointivälineen versio (X.X.X)

8.14.2 Simulointipäivä ja –aika