LIETTUA: LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA KUMPPANUUS (98/C 202/06)

1. JOHDANTO

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio suositti heinäkuussa 1997 neuvostolle antamassaan lausunnossa, että liittymisneuvottelut olisi aloitettava Liettuan kanssa heti, kun se on edistynyt riittävästi Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien edellytysten täyttämisessä. Tämä suositus perustuu lausunnossa olleeseen arviointiin, jonka perusteella komissio katsoo, että i) Liettua täyttää vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen suojelua koskevat demokratian edellytykset, mutta toimenpiteitä on toteutettava kansalaisuuden myöntämiseksi nopeammin muun kuin Liettuan kansalaisuuden omaaville, jotta nämä sulautuisivat paremmin Liettuan yhteiskuntaan, ii) Liettua on edistynyt huomattavasti markkinatalouteen siirtymisessä, mutta sillä olisi suuria vaikeuksia selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä ja iii) Liettua on edistynyt jonkin verran yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöään ja sen täytäntöönpanossa erityisesti yhtenäismarkkinoiden osalta, mutta huomattavien lisäpyrkimysten turvin sen pitäisi kyetä osallistumaan täysimääräisesti yhtenäismarkkinoihin keskipitkällä aikavälillä.

Eurooppa-sopimus säilyy Euroopan unionin ja Liettuan välisten suhteiden perustana. Liittymistä valmistelevaa strategiaa kuitenkin vahvistetaan, jotta apua voidaan suunnata kunkin hakijamaan erityisiin tarpeisiin lausunnossa todettujen erityisten ongelmien ratkaisemisen tukemiseksi. Komissio toteaa Agenda 2000 -asiakirjassa: "Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla on kaksi päätavoitetta. Ensimmäisenä tavoitteena on yhdistää unionin tarjoamat eri tukimuodot yksiin puitteisiin osaksi liittymistä valmistelevaa kumppanuutta ja työskennellä näissä puitteissa hakijamaiden kanssa selkeästi määriteltyjen jäsenyyttä valmistelevien ohjelmien pohjalta, joihin sisältyy hakijoiden sitoutuminen erityisesti ensisijaisiin tavoitteisiin ja niiden toteuttamisaikatauluun. Toisena päätavoitteena on perehdyttää hakijamaat unionin politiikkoihin ja menettelytapoihin antamalla niille mahdollisuus osallistua yhteisön ohjelmiin".

Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on olennainen osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, ja sillä otetaan käyttöön kaikki hakijamaille suunnattavat apumuodot yksiin puitteisiin yhdistettyinä. Komissio on tehnyt päätöksen tästä liittymistä valmistelevasta kumppanuudesta kuultuaan Liettuaa ja noudattaen neuvoston vahvistamia periaatteita, ensisijaisia tavoitteita, välivaiheen tavoitteita ja edellytyksiä.

2. TAVOITTEET

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission lausunnossa Liettuan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi. Lisäksi kehykseen on tarkoitus sisällyttää näiden ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanemisen avustamiseksi Liettualle myönnettävissä olevat rahavarat sekä kyseiseen apuun liittyvät edellytykset. Liittymistä valmisteleva kumppanuus tarjoaa kehyksen useille politiikan välineille, joita käytetään jäsenyyttä hakeneiden maiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jonka Liettuan on määrä hyväksyä, sekä talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteinen arviointi, sopimus järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan sekä sisämarkkinoiden yleiset ohjeet. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne pannaan täytäntöön erityistä menettelyä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet ovat kumppanuuden mukaisia.

3. PERIAATTEET

Kunkin jäsenyyttä hakeneen maan osalta määritetyt keskeisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät maiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että:

- hakijamaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen;

- hakijamaassa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa;

- hakijamaa pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan lukien poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.

Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti hakijamaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhteisön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen, ja Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on välttämätöntä, mutta yksinään riittämätöntä; on tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan.

4. ENSISIJAISET TAVOITTEET JA VÄLIVAIHEEN TAVOITTEET

Komission lausunnoissa ja niitä koskevassa neuvoston tarkastelussa on tuotu esiin sellaisten toimien laajuus, jotka hakijamaiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla valmistautuakseen unioniin liittymiseen. Kyseisissä lausunnoissa ja tarkastelussa katsottiin, että mikään näistä maista ei täytä tällä hetkellä kokonaan kaikkia Kööpenhaminassa vahvistettuja edellytyksiä. Tämä tilanne edellyttää välivaiheen tavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin kuhunkin on liityttävä asianomaisten maiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet. Näiden tavoitteiden saavuttamisesta riippuu hakijamaille myönnettävän avun määrä sekä jo joidenkin maiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden hakijamaiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistäminen. Ensisijaiset tavoitteet ja välivaiheen tavoitteet on jaettu kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty Liettuan realistisia mahdollisuuksia toteuttaa tavoitteet tai edistyä niiden toteuttamisessa pitkälle vuoden 1998 loppuun mennessä. Koska aika on lyhyt ja ottaen huomioon tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava hallinnollinen toimintavalmius lyhyen aikavälin tavoitteiden lukumäärä on pieni. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteuttaminen voi alkaa ja sen olisi alettava jo vuoden 1998 aikana.

Liettuaa pyydetään laatimaan maaliskuun loppuun mennessä yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jossa olisi vahvistettava aikataulu näiden ensisijaisten tavoitteiden ja välivaiheen tavoitteiden toteuttamiseksi sekä mainittava mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan tarvittavien henkilöstön ja rahavarojen määrä.

Liittymistä valmisteleva kumppanuus merkitsee sitä, että Liettuan on huolehdittava kaikista lausunnossa mainituista asioista, joista esitetään tiivistelmä liitteessä. Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perusteiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaansaattamista ja täytäntöönpanoa.

Komission lausunnon ja sitä koskevan neuvoston tarkastelun perusteella Liettualle on määritetty jäljempänä esitetyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välivaiheen tavoitteet.

4.1. Lyhyen aikavälin tavoitteet (1998)

- Talouden uudistaminen: keskipitkän aikavälin talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden vahvistaminen ja yhteinen arviointi Eurooppa-sopimuksen yhteydessä; laaja-alaisen yksityistämisen nopeuttaminen sekä pankki-, energia- ja maatalouselintarvikealojen rakennemuutoksen aloittaminen; yritysten rahoituskurin täytäntöönpano.

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: erityisesti huomattavia ponnistuksia, jotka koskevat julkishallinnon uudistamista, rajavalvontaa, tullia, verotusta ja rahoitusalaa; koulutusstrategian laatiminen virkamiehille sekä tuomioistuimille; kasviensuojelusta ja eläinlääkinnästä vastaavien hallintojen vahvistaminen erityisesti ulkorajoilla olevilla toimipaikoilla; instituutioiden vahvistaminen ympäristöalalla; alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden parantamisen aloittaminen.

- Sisämarkkinat: mukaan lukien henkisen ja teollisen omaisuuden, julkisten hankintojen, rahoituspalvelujen, kasviensuojelun ja eläinlääkinnän alat; riippumattomien standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten tason parantaminen; uuden kilpailulainsäädännön käyttöönotto ja avoimen valtionavun määrityksen käyttöönotto.

- Oikeus- ja sisäasiat: erityisesti lisätoimet korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; rajavalvonnan ja pakolaisten vastaanottoedellytysten parantaminen.

- Ympäristö: puitelainsäädännön ja horisontaalisen lainsäädännön saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä jatkaminen, yksityiskohtaisten lähentämisohjelmien ja yksittäisiin toimiin liittyvien täytäntöönpanostrategioiden laatiminen ja täytäntöönpano; näiden ohjelmien ja strategioiden suunnittelu ja täytäntöönpanon aloittaminen.

- Energia: erityisesti kattavan pitkän aikavälin energiastrategian laatiminen; Ignalinan ydinvoimalan sulkemissuunnitelma ydinturvarahastosopimuksen mukaisten sitoumusten mukaisesti.

4.2. Keskipitkän aikavälin tavoitteet

- Talouden uudistaminen: yksityistämisen sekä pankki-, energia- ja maatalouselintarvikealojen rakennemuutoksen päätökseen saattaminen; oikeudellisen kehyksen yhdenmukaistaminen (konkurssi- ja kilpailulainsäädäntö, liiketoimintasäännösten yksinkertaistaminen, lupa- ja lisenssimenettelyt mukaan lukien).

- Talouspolitiikka: talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteisen arvioinnin säännöllinen tarkastelu Eurooppa-sopimuksen yhteydessä, minkä tavoitteena on Kööpenhaminassa vahvistettujen, unionin jäsenyyttä koskevien edellytysten täyttäminen ja yhteisön säännöstön käyttöönotto talous- ja rahapolitiikan alalla (talouspolitiikan yhteensovittaminen, lähentymisohjelmien esittäminen, liiallisten alijäämien välttäminen); vaikka Liettuan ei oleteta ottavan käyttöön euroa heti unioniin liityttyään, sen odotetaan harjoittavan politiikkaa, jonka tavoitteena on tosiasiallinen lähentyminen unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti sekä nimellinen lähentyminen, joka mahdollistaa lopullisena tavoitteena euron käyttöönoton.

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: petosten vastaisen yksikön ja valtion tilintarkastusviraston kehittäminen sekä budjetti- ja rahoitusvalvontamekanismien kehittäminen; tuomioistuinjärjestelmän toiminnan parantaminen ja yhteisön lainsäädäntöä ja sen soveltamista koskevan koulutuksen järjestäminen tuomioistuimille; oikeus- ja sisäasioiden instituutioiden lujittaminen (riittävän ja tarpeeksi koulutetun henkilöstön varmistaminen erityisesti poliisivoimissa, rajavartiostossa, ministeriöissä ja tuomioistuimissa); tulli- ja verohallintojen uudistaminen yhteisön säännöstön soveltamisvalmiuden varmistamiseksi sekä elintarvikevalvonnan hallinnon lujittaminen.

- Sisämarkkinat: mukaan lukien pääomien vapauttaminen; julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön, audiovisuaalipolitiikan, välillisen verotuksen ja tilastoinnin yhdenmukaistaminen; kilpailulainsäädännön yhdenmukaistaminen edelleen ja tehokas voimaan saattaminen erityisesti valtionavun valvonnan osalta; kilpailuviranomaisten lujittaminen; standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten tason parantaminen; markkinoiden valvontajärjestelmän perustaminen; teollisuustuotteiden horisontaalisen teknisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen; yritysten kehittämisen edistäminen, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset; yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstöön nähden televiestinnän, kuluttajansuojan ja sisäisten energiamarkkinoiden aloilla.

- Oikeus- ja sisäasiat: tehokkaan rajavalvonnan kehittäminen; järjestäytyneen rikollisuuden (erityisesti rahanpesu, huumeet ja ihmiskauppa) ja korruption torjuminen; muuttoliikepolitiikan ja turvapaikanhakumenettelyjen uudistamisen täytäntöönpano; viisumimenettelyjen yhdenmukaistaminen unionin käytännön mukaiseksi ja kansainvälisiin sopimuksiin liittyvän yhdenmukaistamisen päätökseen saattaminen ottaen erityisesti huomioon Schengenin sopimusten määräykset.

- Maatalous: mukaan lukien yhdenmukaistaminen yhteisön maataloussäännöstöön nähden (mukaan lukien eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevat asiat sekä erityisesti ulkorajoilla suoritettavat tarkastukset); maatalouden ympäristönsuojeluseikat ja biologiseen monimuotoisuuteen on otettava huomioon; maaomaisuuden rekisteröinnin päätökseen saattaminen ja toimivien maamarkkinoiden perustaminen; yhteisön maatalouspolitiikan täytäntöönpanovalmiuden kehittäminen erityisesti hallinnon perusjärjestelmien ja hallintorakenteiden osalta maatalouden markkinoiden valvomiseksi sekä rakennetoimenpiteiden ja maaseudun kehittämistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevien vaatimusten käyttöönotto ja täytäntöönpano; tiettyjen elintarvikkeiden jalostuslaitosten sekä testaus- ja analysointilaitosten toiminnan parantaminen; maatalouselintarvikealan rakenneuudistus.

- Kalastus: yhteisen kalastuspolitiikan voimaansaattamis- ja täytäntöönpanovalmiuksien kehittäminen.

- Energia: tehokkuuteen ja monipuolisuuteen perustuvan laaja-alaisen energiastrategian täytäntöönpano, mukaan lukien ydinturvavaatimukset ja ydinvoimaloiden sulkemista koskevat realistiset sitoumukset (ydinturvarahastosopimus).- Liikenne: lisäpyrkimykset yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstöön nähden erityisesti merikuljetusten (turvallisuus), maantiekuljetusten ja rautatiekuljetusten aloilla sekä tarpeelliset, liikenteen infrastruktuuriin suuntautuvat investoinnit Euroopan laajuisten verkkojen laajentamiseksi.

- Työllisyys ja sosiaalikysymykset: sopivien työmarkkinarakenteiden kehittäminen ja työllisyyspolitiikan yhteinen tarkastelu valmistautumiseksi osallistumaan unionin yhteensovittamiseen; työvoima-, työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön yhteensovittaminen sekä täytäntöönpanojärjestelmien kehittäminen; erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan kehysdirektiivin säännösten antaminen varhaisessa vaiheessa; aktiivisen ja itsenäisen sosiaalisen vuoropuhelun kehittäminen edelleen; sosiaaliturvan kehittäminen edelleen; naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien voimaan saattaminen; sitoutuminen saattamaan kansanterveyden vaatimukset unionin vaatimusten mukaisiksi.

- Ympäristö: valvonta- ja täytäntöönpanorakenteiden sekä -valmiuksien kehittäminen; yksittäisiä säädöksiä koskevien lähentämisohjelmien jatkuva suunnittelu ja täytäntöönpano; erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota juomavesi- ja jätehuoltoaloihin, ilman pilaantumiseen sekä ydinturvallisuuteen; ympäristönsuojeluvaatimukset ja kestävän kehityksen tarve on otettava huomioon kansallisia alakohtaisia politiikkoja laadittaessa ja täytäntöönpantaessa.

- Aluepolitiikka ja yhteenkuuluvuus: oikeudellisen, hallinnollisen ja talousarviota koskevan kehyksen käyttöönotto sellaista kansallista politiikkaa varten, joka käsittelee alueellisia eroja yhdenmukaista lähestymistapaa noudattaen, minkä ansiosta Liettua voi osallistua unionin rakenneohjelmiin siihen liityttyään.

5. YHTEISÖN TEKNISEN AVUN JA RAHOITUSAVUN TÄRKEIMMÄT VÄLINEET

5.1. Rahavarojen ohjelmointi

Vuosille 1995-1997 myönnetyt Phare-ohjelman määrärahat olivat yhteensä 145 miljoonaa ecua. Edellyttäen, että Phare-ohjelman talousarvio hyväksytään jäljellä olevan ajanjakson osalta, komissio vahvistaa määrärahat vuosille 1998 ja 1999. Liettuaa voidaan lisäksi tukea vuodelle 1998 suunnitellun ns. catch-up-välineen avulla, jolla voidaan rahoittaa yksityistämiseen, rakenneuudistukseen, ulkomaisten suorien sijoitusten edistämiseen ja korruption torjuntaan liittyviä hankkeita. Rahoitusehdotukset esitetään Phare-ohjelman hallintokomitealle asetuksen (ETY) N:o 3906/89 mukaisesti. Jäsenyyttä hakeneiden maiden osallistumista yhteisrahoitukseen edellytetään järjestelmällisesti kaikissa investointihankkeissa. Komissio toimii Liettuan, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä valmisteleviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi. Vuodesta 2000 alkaen annettava rahoitusapu sisältää maataloudelle annettavan avun ja rakennevälineen, joilla asetetaan koheesiorahastoa vastaavat toimenpiteet etusijalle. Liettua saa lisäksi rahoitusta suoraan yhteisön säännöstöön liittyvistä monikansallisista ohjelmista.

Phare-ohjelma on vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein rahoitusväline. Phare-ohjelman ensisijaisena tavoitteena on auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maita valmistautumaan unioniin liittymiseen keskittämällä avunanto yhteisön säännöstön käyttöönottoon ja erityisesti liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa määriteltyihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Komissio allekirjoittaa Liettuan kanssa vuosittain rahoituspöytäkirjan, jossa Liettua sitoutuu täyttämään tässä liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määritellyt eri tavoitteet ja komissio sitoutuu osallistumaan niiden toteuttamisen rahoittamiseen. Yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnissa otetaan huomioon ensisijaiset tavoitteet ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman aikataulu.

Lisäksi rahoitusavun myöntäminen on tiiviisti sidoksissa Liettuan hallituksen yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa tekemien sitoumusten noudattamiseen. Tiettyjä liittymistä valmistelevia toimia voidaan lujittaa jo nyt (esim. instituutioiden rakentamisen tukeminen), mutta muut, kuten esimerkiksi ympäristöön ja ydinturvaan liittyvien yhteisön säännöstön vaatimusten täyttämiseksi suunniteltujen merkittävimpien investointihankkeiden rahoitus on ohjelmoitava viiden tai kuuden vuoden ajanjaksolle.

Phare-apua kanavoidaan vuodesta 1998 alkaen seuraavien toimien avulla:

- Instituutioiden rakentaminen (noin 30 prosenttia), johon sisältyvät demokraattisten instituutioiden, oikeusvaltion, julkishallinnon ja kaikkien julkisista palveluista vastaavien laitosten lujittaminen, jotta voidaan perustaa tarvittavat institutionaaliset ja hallinnolliset rakenteet sekä kouluttaa yhteisön säännöstön soveltamisen edellyttämä henkilöstö. Instituutioiden rakentamisen tukeminen tapahtuu käytännössä muun muassa koulutuksen ja teknisen avun muodossa sekä Liettuan ja jäsenvaltioiden vastaavien laitosten ja hallintojen välisen kummitoiminnan (twinning) avulla. Alussa tämä kummitoiminta keskittyy ensisijaisiin aloihin kuten rahoitukseen, maatalouteen, ympäristöön sekä oikeus- ja sisäasioihin.

- Investointien tukeminen (noin 70 prosenttia), jonka tavoitteena on mahdollistaa tarvittavat investoinnit Liettuan infrastruktuurin mukauttamiseksi yhteisön säännöstön mukaiseksi. Tämä tuki keskittyy i) rakenteellisiin toimiin, johon sisältyvät erityisesti maatalouden rakenneuudistus, alueellinen kehittäminen sekä investoinnit inhimilliseen ja henkiseen pääomaan ja johon voisivat sisältyä Phare-määrärahat tutkimuksen ja teknologisen kehityksen puiteohjelmiin osallistumiseksi, ii) yhteisön vaatimusten noudattamiseen erityisesti ympäristön, maatalouden, teollisuuden, työturvallisuuden ja -terveyden, liikenteen ja televiestinnän aloilla, iii) laaja-alaisen infrastruktuurin (1) yhteisrahoitukseen ja iv) pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiseen (2).

5.2. Kansainvälisten rahoituslaitosten tehtävät

Liittymistä valmisteleva kumppanuus antaa uutta voimaa ja uuden keskittymiskohteen Liettuan ja kansainvälisten rahoituslaitosten väliselle yhteistyölle. Liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä käytettäviksi tarjotut avustusvarat toimivat alkupääomana ja katalysaattorina kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saataville kehittämisrahoituksen suuremmille määrille. Komissio kehittää tätä toimintaa yhdessä hakijamaiden, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä edeltäviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi.

Vuodet 1997-1999 kattavan uuden lainanantovaltuutuksen mukaisesti EIP voi rahoittaa Keski- ja Itä-Euroopan maita 3 520 miljoonalla eculla. Vuoden 1998 alkupuolella EIP:n hallintoneuvoston hyväksymällä liittymistä valmistelevalla välineellä korotetaan tätä määrää 7 miljardiin ecuun. EIP:n lainoja käytetään liittymisprosessin helpottamiseksi kaikilla aloilla, joille EIP myöntää rahoitusta.

6. EDELLYTYKSET

Yhteisön avun edellytyksenä on, että Liettua noudattaa Eurooppa-sopimuksen mukaisia sitoumuksiaan, jatkaa toimia Kööpenhaminassa vahvistettujen edellytysten täyttämiseksi ja edistyy tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanossa. Näiden yleisten edellytysten noudattamatta jättäminen saattaa johtaa neuvoston päätöksen antamiseen rahoitusavun keskeyttämisestä 16. maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 4 artiklan nojalla.

7. LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAN AVUN TÄYTÄNTÖÖNPANO

Liettualle annettavan rahoitusavun myöntämisen edellytyksenä on Liettuan ehdottamien hankkeiden toteuttamiskelpoisuus, jotta ne voidaan sisällyttää rahoituspöytäkirjaan. Jos hankkeista on järjestettävä tarjouskilpailu, komissio rahoittaa ainoastaan hankkeita, jotka ovat valmiita tarjouskilpailumenettelyyn rahoituspöytäkirjaa allekirjoitettaessa. Lisäksi samaa alaa koskevista aikaisemmista tai jo olemassa olevista sitoumuksista on oltava sovittu kokonaisuudessaan tai niistä on oltava sopimassa parhaillaan. Tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi rahoitettavat hankkeet eivät saa olla periaatteessa 2:ta tai 3:a miljoonaa ecua pienempiä erityisesti infrastruktuurihankkeiden tapauksessa. Jos nämä periaatteet johtavat tilanteeseen, jossa Liettua ei pysty käyttämään sille osoitettua koko ohjeellista määrärahaa, määrärahaa pienennetään asianmukaisesti. Ohjeellisen ja lopullisen määrärahan erotus siirretään horisontaaliseen pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja/tai laaja-alaista infrastruktuuria koskevaan välineeseen. Tästä määrästä ei makseta myöhempiä suorituksia.

Liettuan hallitusta pyydetään ottamaan käyttöön täytäntöönpanorakenne, jolla varmistetaan yhdenmukaisuus ja täydentävyys kaikkiin Euroopan unionin rahoitusavun muotoihin ja kansallisiin varoihin nähden. Kansallinen koordinoija vastaa yleisen liittymisprosessin ja yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnin välisestä tiiviistä yhteydestä.

Liettuan hallitus perustaa vuoden 1998 aikana (mieluimmin valtiovarainministeriön yhteyteen) kansallisen rahaston investointien edistämistä ja instituutioiden rakentamista varten. Kyseisen rahaston toiminnasta vastaa kansallinen valtuuttava viranomainen. Kansallinen rahasto vastaa keskusyksikkönä, jonka kautta Phare-varat ja muiden yhteisön rahoitusavun muotojen varat ohjataan, näiden varojen hallinnosta hajautetussa täytäntöönpanossa avoimuuden lisäämiseksi ja varojen hajaantumisen vähentämiseksi. Sillä on kokonaisvastuu varojen hallinnosta, mukaan lukien rahoituspöytäkirjan määräysten noudattaminen, ja sillä on velvollisuus antaa selvitys varojen käytöstä komissiolle. Rahasto myös varmistaa rahoituspöytäkirjassa tarkoitettujen kansallisten ja muiden yhteisrahoitukseen sisältyvien varojen liikkuvuuden ja valvoo niitä. Kansallisen rahaston yksityiskohtaisista tehtävistä ja vastuualueista määrätään erillisessä rahoituspöytäkirjassa.

Komissio harjoittaa yhteistyössä Liettuan hallituksen kanssa rahoitusavun täytäntöönpanon hajauttamista edistävää politiikkaa Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetuksen, ja erityisesti sen 105 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja edellyttäen että tietyt edellytykset täyttyvät. Tämän tarkoituksena on luoda asetettujen rajojen mukaisesti asteittain komission ja Liettuan välinen suhde, jossa vastuu jaetaan rakennerahastojen täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden välillä vallitsevan suhteen periaatteiden mukaisesti.

Tässä yhteydessä komissio voi Liettuan sitä pyytäessä tutkia mahdollisuutta soveltaa Phare-hankkeiden tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyissä kansallisia hankintamenettelyjä erityisesti investointien alalla. Komissio tekee päätöksen asiassa sen tutkittua muun muassa Liettuan hankintalainsäädännön yhdenmukaisuutta yhteisön julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja yhteisön varainhoitoasetuksen perussäännöksiin nähden, mukaan lukien syrjimätön osallistuminen tarjouskilpailuihin ja 118 artiklan säännökset. Komissio päättää kansallisten hankintasääntöjen soveltamisesta tapauskohtaisesti, mikä vahvistetaan erillisellä rahoituspöytäkirjalla.

Ohjelman täytäntöönpanon valvonta tapahtuu yhdessä komission kanssa erillisissä rahoituspöytäkirjoissa vahvistettua menettelyä noudattaen. Phare-ohjelman mukaisen avun täytäntöönpanon tehokkaan valvonnan varmistamiseksi kuhunkin Phare-ohjelmaan sisältyvät määrällisesti ilmaistut fyysiset ja rahoitukselliset tavoitteet, jotka esitetään yksityiskohtaisesti rahoituspöytäkirjassa. Toimien tehokkuuden ja asetettujen tavoitteiden toteutumisen arvioimiseksi kaikille Phare-ohjelmasta rahoitetuille toimille suoritetaan jälkiarviointi.

8. VALVONTA

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanoa valvotaan Eurooppa-sopimuksen yhteydessä. Valvominen aloitetaan vuonna 1998, ennen kuin komissio antaa neuvostolle ensimmäisen säännöllisin väliajoin annettavan kertomuksensa, jossa arvioidaan Liettuan edistymistä, mukaan lukien liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpano.

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asianomaisia osa-alueita käsitellään osa-alueesta vastaavassa alakomiteassa. Assosiaatiokomitea käsittelee ensisijaisiin tavoitteisiin ja välivaiheen tavoitteisiin liittyvää yleistä kehitystä, edistymistä ja ongelmia sekä alakomiteoiden sille käsiteltäviksi toimittamia erityisiä kysymyksiä. Assosiaatiokomitea raportoi assosiaationeuvostolle liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanosta.

Phare-ohjelman hallintokomitea varmistaa, että rahoituspäätökset ovat liittymistä valmistelevan kumppanuuden mukaisia.

Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta muutetaan tarvittaessa 16 päivänä maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti. Komissio ehdottaa, että tätä kumppanuutta tarkastellaan ennen vuoden 1999 loppua ja säännöllisin väliajoin sen jälkeen. Näissä tarkasteluissa arvioidaan tarvetta tarkentaa välivaiheen tavoitteita sen perusteella, kuinka Liettua on edistynyt tämän kumppanuuden mukaisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.

(1) Investointihankkeissa Liettuan edellytetään noudattavan täydentävyyden periaatetta osallistumalla vähintään 25 prosentin rahoitusosuudella yhteisesti rahoitettuihin hankkeisiin.

(2) Pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten on käytettävissä horisontaalinen väline pienille yrityksille tarkoitettujen investointipääomien puutteen korjaamiseksi.

LIITE

Liettuan on käsiteltävä kaikkia lausunnossa mainittuja asioita. Tässä liitteessä esitetään tiivistelmänomainen luettelo näistä kysymyksistä toimenpidesuosituksina. Ne luetellaan siinä järjestyksessä kuin ne esiintyvät lausunnossa, eikä niitä näin ollen ole asetettu tärkeys- tai kiireellisyysjärjestykseen. Ensisijaiset toimintatavoitteet on kunkin hakijamaan osalta esitetty itse liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyvinä ensisijaisina tavoitteina ja välivaiheen tavoitteina.

1. Poliittiset arviointiperusteet

Liettuan on jatkettava työtä oikeusjärjestelmän toiminnan parantamiseksi, korruption torjunnan tehostamiseksi ja vankilaolojen parantamiseksi.

2. Taloudelliset arviointiperusteet

Vapauttamisprosessi tulisi saattaa päätökseen poistamalla vielä jäljellä olevat hintarajoitukset ja kaupalliset valtion monopolit sekä jatkamalla työtä seuraavilla aloilla: suhteellisten hintojen mukauttamiset, laaja-alainen yksityistäminen, konkurssimenettelyt sekä yritysten rahoituskurin täytäntöönpano. Yritysten merkittävää rakenneuudistusta tarvitaan edelleen. Energia-alan uudistus on saatettava päätökseen, maatalous nykyaikaistettava ja pankkiala vakautettava. Lainsäädännöllisen kehyksen mukauttamiseksi on edelleen tehtävä työtä seuraavilla aloilla: konkurssi- ja kilpailulainsäädäntö, omistusrekisterit ja liiketoiminnan säännösten yksinkertaistaminen, mukaan lukien lupiin liittyvät edellytykset.

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että toteutetaan pankkialaa koskeva hallituksen rakenneuudistussuunnitelma (valtion omistamien pankkien yksityistämisen, uudelleenjärjestelyn ja niiden pääomakannan vahvistamisen sekä maksukyvyttömien pankkien lakkauttamisen avulla), saatetaan päätökseen laaja-alainen yksityistäminen ja luodaan sopivat olosuhteet investoinneille aloilla kuten ympäristö, energia, liikenne sekä tutkimus ja kehitys.

Talouspolitiikan on edistettävä työvoiman asianmukaista koulutusta, jotta voidaan lisätä joustavuutta ja suuntautua kohti markkinataloutta.

3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet

3.1. Rajattomat sisämarkkinat

Neljä vapautta

Yleinen toimintaympäristö - Julkishallinnon heikkouksia on voimakkaasti pyrittävä poistamaan. Erityisesti on tarpeen vahvistaa sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanossa tarvittavien rakenteiden toimintakykyä. Tähän kuuluu myös rajatarkastusten vahvistaminen Euroopan unionin ulkorajoilla. Julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön lähentämistä on pyrittävä nopeuttamaan erityisesti televiestinnän, liikenteen, energian ja vesihuollon alalla. Henkisen ja teollisen omaisuuden osalta on tehtävä vielä paljon lainsäädäntö- ja täytäntöönpanotyötä alaa koskevien lakien ja yhteisön säännöstön vastaavuuden varmistamiseksi. Kirjanpidon ja tilintarkastuksen osalta tilintarkastajien ammatillista kelpoisuutta koskevat vaatimukset on mukautettava kahdeksannen direktiivin vaatimuksiin. Lisäksi on pyrittävä ratkaisemaan kirjanpitäjien ja tilintarkastajien puutetta koskeva ongelma. Henkilötietojen suojaa on parannettava erityisesti perustamalla itsenäinen valvontaviranomainen ja saattamalla säädetty johdettu oikeus kehysdirektiivin mukaiseksi.

Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Liettuan on vahvistettava puitelait, joiden avulla se voi omaksua Euroopan unionin järjestelmän perusperiaatteet. Liettuaan on perustettava riippumattomia standardoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin järjestelmiä. Yhdenmukaistamista on jatkettava sekä uuden lähestymistavan mukaisen että elintarvikkeita, lääkkeitä, kemikaaleja ja moottoriajoneuvoja koskevan alakohtaisen lainsäädännön osalta. Kun tekninen lainsäädäntö on saatu täysin yhdenmukaistettua, on perustettava markkinoiden seurantajärjestelmä ja saatettava se täysin toimintakykyiseksi pitkällä aikavälillä.

Pääomien vapaa liikkuvuus - Liettuan pääomamarkkinoiden täydelliseksi vapauttamiseksi on ponnisteltava edelleen; on esimerkiksi poistettava loputkin sijoitusyhtiöiden rajojen yli suuntautuvan toiminnan rajoituksista.

Palvelujen vapaa liikkuvuus - Pankki-, arvopaperi- ja vakuutusalalla on edelleen pyrittävä varmistamaan täysimääräinen vapaa sijoittautumisoikeus lainsäädännön lähentämisen ja täytäntöönpanon avulla.

Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Ammatillista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta voidaan todeta, että on pyrittävä toteuttamaan tarpeelliset lainsäädäntö- ja täytäntöönpanotoimenpiteet. Lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseksi tarvittavien lainsäädäntö- ja täytäntöönpanotoimien varmistamiseksi.

Kilpailu

Liettuan on saatava valmiiksi uusi kilpailulaki, jolla edelleen lähennetään kilpailusääntöjä Euroopan yhteisön säännöstön kanssa. Valtiontukien alalla olisi varmistettava täysi avoimuus luomalla valtiontukia koskeva inventaario yhteisön käytännön mukaisesti ja päivittämällä sitä jatkuvasti. Kaikki olemassa olevat tukitoimenpiteet on arvioitava ja Eurooppa-sopimuksen vastaisia toimenpiteitä on muutettava tai ne on lakkautettava. Valtiontukien valvontaa koskeva asetus on pantava uskottavasti täytäntöön ottamalla käyttöön tarpeelliset menettelyt ja käytännön menetelmät, joilla valvotaan järjestelmällisesti kaikkia uusia tukitoimia. Yhteisön säännöstön vastaiset yksinoikeudet ja valtion monopolit on asteittain mukautettava yhteisön säännöksiin ja/tai poistettava.

3.2. Innovaatiot

Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso

Hallinnollisilla uudistuksilla ja opetussuunnitelmien kehittämisellä olisi tuettava koulutusta niillä ammatillisilla aloilla, jotka suoraan vaikuttavat unioniin liittymiseen. Euroopan tutkimuksen kehittämisessä, uusien kurssien käyttöönottamisessa säännellyillä ammattialoilla, uuden teknologian soveltamisessa ja laadunvarmistusjärjestelmien luomisessa tarvitaan lisätyötä.

Tutkimus ja teknologinen kehittäminen

Liettuan on toteutettava parannuksia, joiden tavoitteena on hallinnon organisaation uudistaminen ja keskitetyn rahoituksen korvaaminen saavutuksiin perustuvalla rahoitusjärjestelmällä.

Televiestintä

Tarvitaan huomattavasti vahvempaa lainsäädäntöä olemassa olevien vapautettujen markkinoiden tukemiseksi, kilpailun ja investointien tukemiseksi ja Euroopan unionin direktiivien noudattamiseksi. Samalla on huomattava, että yhteisön säännöstössä edellytetään nykyisin, että valtiot varmistavat ajanmukaisten puhelinpalvelujen saatavuuden kaikkialla kohtuulliseen hintaan. Tämän velvollisuuden täyttäminen vaatii huomattavia järjestelmäinvestointeja.

Audiovisuaalinen ala

Voimassa olevaa lainsäädäntöä on muutettava niin, että se sisältää säännökset lähetysten vastaanoton vapautta, lainkäyttövaltaa, eurooppalaisen tuotannon edistämistä, mainonnan ja sponsoroinnin sääntöjä, alaikäisten suojelua sekä vastineoikeutta varten.

3.3. Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset

Talous- ja rahaliitto

Makrotalouspolitiikassa olisi pyrittävä pitämään inflaatio ja korkoprosentti alhaisina ja varmistamaan luottamus talouteen.

Verotus

Tarvitaan huomattavasti työtä, jotta alv-lainsäädäntö saataisiin yhteisön lainsäädännön mukaiseksi. Tämä koskee erityisesti alv:stä vapautusten laajuutta sekä järjestelmää alv-palautusten maksamiseksi ulkomaalaisille verovelvollisille.

Erot Liettuan valmisteverojärjestelmän ja Euroopan unionin vaatimusten välillä on syytä panna merkille. Valmisteverojen alalla olisi erityistä huomiota kiinnitettävä varastojärjestelmän luomisen väliaikaisen valmisteverottomuusjärjestelmän mukaisesti kuljetettavia tavaroita varten. Valmisteverojen rakenteet ja määrät on saatettava yhteisön mallin mukaisiksi. Lisäksi on tarkistettava kaupanharjoittajien rekisteröiminen valmisteverotarkoituksiin.

Tilastot

Virallisten tilastojen alalla tarvitaan ponnisteluja erityisesti yritystilastojen, pääoma- ja rahoituskirjanpidon sekä alueellisten tietojen osalta.

3.4. Politiikat eri aloilla

Teollisuus

Kilpailukyvyn parantamiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla edistetään avoimia, kilpailuun perustuvia markkinoita ja Euroopan yhteisön teollisuuspolitiikan muodostavan välineistön omaksumista sekä markkinoiden toiminnan osalta (valmistevaatimukset ja markkinoille pääsy, kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) että teollisuuden sopeutumiskykyyn liittyvien toimien osalta (vakaa makrotaloudellinen ympäristö, teknologia, koulutus jne.).

Maatalous

Yhteisön säännöstöön mukautumiseksi vaaditaan huomattavia ponnisteluja. Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluvaatimusten osalta on kiinnitettävä huomiota erityisesti laitosten kunnostukseen ja tarkastus- ja valvontamenettelyihin, jotka liittyvät unionin ulkorajojen suojelemiseen. Hallintorakenteita on vahvistettava, jotta taataan YMP:n välineiden täytäntöönpano ja noudattaminen. Maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenteita on muutettava sen kilpailukyvyn varmistamiseksi. Toimivien maamarkkinoiden ja kiinnitysluottojen kehittämiseksi on tärkeää saattaa loppuun maanomistuksen rekisteröinti.

Kalastus

Kalastusalan hallintoa on vahvistettava yhteisen kalastuspolitiikan tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi erityisesti seuraavilla aloilla: kalavarojen säilyttäminen ja hoito, valvonta- ja tarkastusjärjestelmän soveltaminen, kalastus- ja vesiviljelyalan yhteisten markkinajärjestelyjen hallinto, kalastus- ja vesiviljelyalan rakennepolitiikan soveltaminen, kalastusalusrekisterin ylläpito, tilastotietojen keruu ja Euroopan unionin kalastukseen liittyvän ympäristönsuojelupolitiikan toteuttaminen.

Energia

Nykyistä työtä on tehostettava erityisesti seuraavilla aloilla: lainsäädännön lähentäminen, valtion monopolien uudelleenjärjestely energian sisämarkkinoita koskevien direktiivien ja Euroopan yhteisön kilpailulainsäädännön mukaisesti mukaan lukien tuonti- ja vientikysymykset, pääsy verkkoihin ja energian hinnoittelu. Erityistä huomiota on kiinnitettävä energiatehokkuuteen, ympäristömääräyksiin ja hätätilanteisiin varautumiseen mukaan lukien pakollisten öljyvarastojen kokoaminen.

Liettuan ydinenergian sääntelyelimen (VATESI) mahdollisuuksia toteuttaa länsieurooppalaisen kaltaista lupajärjestelmää Ignalinan ydinvoimalaitoksessa (INPP) on vahvasti tuettava. On pyrittävä laatimaan kattava, pitkän aikavälin energiasuunnitelma, ja varauduttava sähkön hinnoittelussa myös käytetyn polttoaineen käsittelyyn ja Ignalinan ydinvoimala käytöstäpoistoon. Ignalinan ydinvoimalaitoksen käytöstä poistamiseksi ja sulkemiseksi on laadittava realistinen suunnitelma mukaan lukien pitkän aikavälin ratkaisut ydinjätettä varten.

Ympäristöä ja ydinturvallisuuskulttuuria koskevaa yleistä tietoisuutta on edistettävä.

Liikenne

Liettuan on pyrittävä parantamaan turvallisuutta (erityisesti meriliikenteessä), yhdenmukaistamaan ilman saastumista ja melua koskevia liikenteen ympäristönormeja ja saattamaan voimaan yhteisön säännöstö maanteiden tavarakuljetuksissa ja rautatieliikenteessä. Liettuan on pyrittävä luomaan perusta Euroopan laajuisten liikenneverkkojen tulevaa laajentamista varten. Erityisesti olisi vahvistettava liikenneturvallisuutta käsitteleviä valvontaelimiä. Kansallisella tasolla olisi ryhdyttävä kehittämään erityisstrategioita liikenneinfrastruktuurin kehittämisen ja rahoituksen varmistamiseksi.

Pienet ja keskisuuret yritykset

Tarvitaan lisätoimia pk-yrityspolitiikan yhtenäisyyden parantamiseksi, oikeudellisen ja hallinnollisen toimintaympäristön yksinkertaistamiseksi niin, että se olisi entistä suotuisampi pk-yrityksille, sekä tukijärjestelyjen ja pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi.

3.5. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset

Tarvitaan huomattavia ponnisteluja lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionin vaatimusten kanssa sellaisilla aloilla kuin työterveys ja -turvallisuus, työlainsäädäntö ja yhtäläiset mahdollisuudet. Sosiaalista uudistusta on jatkettava ja julkista terveydenhuoltojärjestelmää parannettava huomattavasti. Aktiivista sosiaalista vuoropuhelua on edelleen kehitettävä. Hallinnollisia rakenteita on vahvistettava lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi.

Aluepolitiikka ja koheesio

Osana yleistä viitekehystä integroitua kehitysstrategiaa varten on otettava käyttöön alueellisiin eroihin puuttuva eriytetty kehityspolitiikka ja luotava hallinto- ja talousarviomenettelyt integroitujen aluekehitysohjelmien hoitamiseksi osana Euroopan yhteisön rakennepolitiikkaa jäseneksi tulon jälkeen.

3.6. Elämän laatu ja ympäristö

Ympäristö

Liettuan on ryhdyttävä toimiin sen varmistamiseksi, että yhteisön ympäristösäännökset saatetaan kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että niiden tosiasiallinen noudattaminen edistyy merkittävästi. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä jätteitä, vettä ja luontoa koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamiseen Euroopan unionin kanssa ja ilmaa, jätteitä ja vettä koskevien kehysdirektiivien sekä ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annetun direktiivin (IPPC-direktiivi) saattamiseen nopeasti osaksi kansallista lainsäädäntöä. Investointeja on lisättävä erityisesti suuria polttolaitoksia, vesialaa, teollisuutta, kaupunkien ilman saastumista, kiinteiden ja vaarallisten jätteiden käsittelyä ja kaupunkijätehuoltoa varten. Hiljattain annettua ydinturvallisuutta koskevaa puitelakia on täydennettävä säteilysuojelua ja radioaktiivisia jätteitä sekä hälytyssuunnitelmaa koskevilla säännöksillä. Liettuan on pyrittävä voimakkaasti kehittämään riittäviä täytäntöönpano- ja valvontarakenteita.

Kuluttajansuoja

Lainsäädäntöä on yhdenmukaistettava sellaisilla tärkeillä aloilla kuten yleinen tuoteturvallisuus, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuva myynti, etämyynti, matkapaketit, kiinteistöjen osa-aikainen käyttöoikeus, kohtuuttomat sopimusehdot, kulutusluotot ja hintojen ilmoittaminen. On kehitettävä tehokas ja riippumaton kuluttajaliike, jota julkiset viranomaiset tukevat.

3.7. Oikeus- ja sisäasiat

Laitonta maahanmuuttoa on pyrittävä torjumaan. Rajahallintoa ja -valvontaa on parannettava huomattavasti ja rajojen merkitseminen on saatettava päätökseen. Järjestäytyneen rikollisuuden, kansainvälisten talousrikosten ja hallintoelinten korruption torjuntaa on vahvistettava erityisesti seuraavilla aloilla: huumekauppa, ihmiskauppa, rahanpesu, autovarkaudet, turvallisuuspalvelut ja petokset. Liettuan on ryhdyttävä toimiin kansainvälisten sopimusten ratifioinnin varmistamiseksi oikeus- ja sisäasioiden alalla. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että varmistetaan hallinnollista kehitystä varten tarvittavat taloudelliset resurssit ja henkilöstö ja edistetään poliisi- ja oikeusasioita koskevaa yhteistyötä Euroopan unionin vastaavien osapuolten kanssa.

3.8. Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka

Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet

Liettuan on valmistauduttava soveltamaan liittymisestään alkaen yhteisön tekemiä erilaisia yhteistyö- ja suosituimmuussopimuksia, monen- ja kahdenvälisiä kauppapoliittisia sitoumuksia sekä yhteisön yksipuolisia kaupan suojatoimenpiteitä.

Kehitysyhteistyö

Liettuan on valmistauduttava soveltamaan liittymisestään alkaen Lomén yleissopimuksen kauppajärjestelyjä AKT-valtioihin ja osallistumaan yhdessä muiden jäsenvaltioiden kanssa Euroopan kehitysrahaston rahoitukseen.

Tulli

Tullilainsäädäntö on saatettava yhdenmukaiseksi yhteisön lainsäädännön kanssa, ja organisaatio ja henkilöstön tehtävät on saatettava nykyaikaisen tullihallinnon vaatimuksia vastaaviksi. On pyrittävä ottamaan käyttöön atk-järjestelmät, joita täysi osallistuminen tulliliiton ja sisämarkkinoiden toimintaan edellyttää. Tulliviranomaisia on erityisesti pyrittävä valmistamaan siihen, että niiden on ryhdyttävä soveltamaan taloudellisesti vaikuttavia tullimenettelyjä, tariffisuspensiojärjestelmää ja tariffikiintiöitä ja -kattoja. Strategisessa suunnittelussa on varauduttava vahvistamaan Liettuan ja Euroopan unioniin liittymishetkellä kuulumattomien maiden välisillä rajoilla sijaitsevia tullitoimipaikkoja.

3.9. Varainhoitoa koskevat kysymykset

Vaaditaan vielä huomattavaa valmistelutyötä tarvittavien varainhoitoa koskevien hallinto- ja valvontajärjestelmien perustamiseksi, jotta voidaan varmistaa yhteisön politiikkojen asianmukainen täytäntöönpano. Erityistä huomiota on kiinnitettävä tehokkaiden sisäisten valvontamenettelyjen ja -elinten kehittämiseen, pätevien tilintarkastajien määrään ja kirjanpitomenettelyihin. Tämänhetkiset kirjanpitojärjestelmät sekä tullijärjestelmä olisi tarkistettava "omien varojen" järjestelmän tehokkaan hallinnan varmistamiseksi. Tarvitaan huomattavia parannuksia kansallisten tilien ja virallisten tilastojen luotettavuuden parantamiseksi, jotta voidaan laskea asianmukaisesti BKTL-tulot sekä laatia alv:stä kertyvien omien varojen määräytymisperusteet.

4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä

Yhteisön säännöstön tehokkaan täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan varmistamiseksi tarvitaan huomattavaa uudistustyötä hallintorakenteiden vahvistamiseksi käytännöllisesti katsoen kaikilla Euroopan unionin kannalta olennaisilla aloilla. Erityisesti on pyrittävä vahvistamaan viranomaisia, jotka varmistavat sisämarkkinoita koskevien yhteisön vaatimusten asianmukaisen soveltamisen, ja tulliviranomaisia. Sääntely- ja valvontaelimiä on vahvistettava sellaisilla aloilla kuin kilpailu, arvopaperit, vakuutus, pankit, rahanpesu, julkiset hankinnat, maatalous, varainhoidon valvonta, kuluttajansuoja, liikenneturvallisuus sekä standardit ja sertifiointi, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutarkastukset, elintarvikkeiden valvonta ja työsuojelutarkastus.

On pyrittävä entistä lujemmin parantamaan henkilöstön pätevyyttä Euroopan unioniin liittyvissä kysymyksissä sekä tehokkaassa julkisessa hallinnossa yleensä. Tähän liittyy kattavan kansallisen koulutusstrategian laatiminen virkamiehiä varten.

Oikeusjärjestelmää on vahvistettava resurssien ja asiantuntemuksen osalta. Tuomareiden valmiuksia on parannettava merkittävästi; tämä koskee erityisesti heidän kykyään soveltaa yhteisön lainsäädäntöä.