KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 6 päivänä toukokuuta 1998,

yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia IV/M.970 - TKS / ITW Signode / Titan) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1257) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/666/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnassa 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon 22 päivänä joulukuuta 1997 tehdyn komission päätöksen aloittaa menettely tässä asiassa,

on antanut asianomaisille yrityksille tilaisuuden esittää huomautuksensa komission väitteistä,

ottaa huomioon yrityskeskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon (3),

sekä katsoo seuraavaa:

1) Komissio vastaanotti 20 päivänä marraskuuta 1997 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89, jäljempänä `sulautuma-asetus`, 4 artiklan mukaisesti annetun ilmoituksen suunnitellusta toimesta, jolla saksalaisilla yrityksillä Thyssen Krupp Stahl GmbH, jäljempänä `TKS` ja ITW Signode Holding GmbH, jäljempänä `ITW Signode`, oli tarkoitus hankkia yhteinen määräysvalta saksalaisessa yrityksessä Titan Umreifungstechnik GmbH, jäljempänä `Titan`.

2) Komissio päätteli tutkittuaan ilmoituksen, että ilmoitettu toimi kuuluu sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Komissio päätti aloittaa 22 päivänä joulukuuta 1997 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn havaittuaan, että ilmoitettu keskittymä aiheuttaa vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.

I. OSAPUOLET

3) TKS on yhteisyritys, johon Thyssen Stahl AG ja Krupp-Hoesch Stahl AG ovat sulauttaneet toimintansa laatuteräksisten levytuotteiden tuottajina ja jakelijoina (4). TKS:ään sulautuneiden liiketoiminta-alueiden maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto oli vuonna 1996 noin 2 880 miljoonaa ecua, josta [. . .] (5) miljoonaa ecua kertyi yhteisöstä ja [. . .] miljoonaa ecua EFTA-maista.

4) ITW Signode on yhdysvaltalaisen Illinois Tool Works, Inc:n, jäljempänä `ITW`, kokonaan omistama hallintayhtiö ja Signode System GmbH:n yksinomistaja. Signode System GmbH:n liiketoiminta käsittää pääasiassa teräksestä ja muovista valmistetun vannenauhan sekä sen liittämiseen tarvittavien vannelukkojen valmistuksen ja jakelun. ITW-yhtymän maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto oli vuonna 1996 noin 3 935 miljoonaa ecua, josta noin [. . .] miljoonaa ecua kertyi yhteisöstä ja [. . .] miljoonaa ecua EFTA-maista.

5) Titan on tällä hetkellä Krupp-Hoesch -yhtymän täysin omistama tytäryhtiö ja se omistaa kaksi tuotantolaitosta Saksassa. Hagen-Kabelissa sijaitsevassa tuotantolaitoksessa valmistetaan teräsvanteita, paalivanteita sekä vannelukkoja ja Schwelmissä sijaitsevassa tuotantolaitoksessa suunnitellaan, valmistetaan ja markkinoidaan vannehtimisvälineitä (6). Keskittymä koskee kuitenkin ainoastaan Hagen-Kabelin tuotantolaitoksia (katso johdanto-osan 7 kappale). Titanin maailmanlaajuinen liikevaihto oli 55,5 miljoonaa ecua vuonna 1996. Tulevassa yhteisyrityksessä säilyvien Hagen-Kabelin tuotantolaitosten maailmanlaajuinen liikevaihto oli [. . .] miljoonaa ecua, josta noin [. . .] miljoonaa ecua kertyi yhteisöstä ja [. . .] miljoonaa ecua EFTA-maista.

II. TOIMI

6) Krupp-Hoesch -yhtymä päätti lokakuussa 1996 myydä Titanin vetäytyäkseen pakkausalan liiketoiminnasta. ITW Signode ja TKS aikovat hankkia kaikki Titanin osakkeet ja muodostaa siten yhteisyrityksen. ITW Signoden omistusosuus tulee olemaan 65 prosenttia ja TKS:n 35 prosenttia Titanin osakepääomasta. Lisäksi ITW Signode liittää yhteisyritykseen saksalaisen teräs- ja muovivannetuotantonsa, jonka toiminnasta vastaa Signode System GmbH Dinslakenissa (katso liitteen kuvio A).

7) Titan teki 18 päivänä marraskuuta 1997 myynti- ja siirtosopimuksen, jolla ITW Signode ja TKS ostavat sen osakkeet ja samanaikaisesti Titan myy Schwelmissä sijaitsevan vannehtimiskone ja -laitetoimintansa sekä siihen liittyvät teollisoikeudet, Titan-tavaramerkit ja yrityksen kotimaisen ja ulkomaisen jakeluorganisaation keskisuuren saksalaisen yrityksen P. W. Lenzen GmbH & Co. KG:n, jäljempänä `Lenzen`, tytäryhtiölle. Myyntisopimuksen voimaantulon ehtona on, että ITW Signode ja TKS toteuttavat yhteisen määräysvallan hankkimisen Titanissa.

III. KESKITTYMÄ

Yhteinen määräysvalta

8) Suunnitellun yhteisyrityksen toimitusjohtajat ("Geschäftsführer") nimittää yhtiökokous ("Gesellschafterversammlung") yksimielisesti ITW Signoden ehdotuksesta. Jos yhtiökokous perustaa hallintoneuvoston ("Verwaltungsrat") valvomaan yhtiön hallitusta ja määrittelemään yhteisyrityksen liiketoimintapolitiikkaa, ITW Signode nimittää kaksi hallintoneuvoston kolmesta jäsenestä. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä yksinkertaisella enemmistöllä.

9) Tietyt strategiset liiketoimintaa koskevat päätökset edellyttävät kuitenkin yhtiökokouksen yksimielistä hyväksyntää, erityisesti toimitusjohtajien nimittämistä, vuosittaisten rahoitus- ja toimintasuunnitelmien sekä investointien ja niiden muutosten hyväksymistä ja hallituksen toimivallan laajentamista. Nämä veto-oikeudet liittyvät strategisiin kaupallisiin ja rahoituksellisiin päätöksiin tulevan yhteisyrityksen toimintapolitiikasta ja ylittävät tavanomaiset oikeudet, joilla suojataan vähemmistöosakkaiden rahoituksellisia oikeuksia (7). Täten TKS:llä on sulautuma-asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja oikeuksia, jotka antavat mahdollisuuden käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa yhteisyrityksen strategisessa toiminnassa. Näin ollen ehdotettu yhteisyritys on ITW Signoden ja TKS:n yhteisessä määräysvallassa.

Pysyvä itsenäinen kaiken toiminnan hoitava yksikkö

10) Suunniteltu yhteisyritys muuttaa kyseessä olevien yritysten rakennetta pysyvästi. Sopimus yhteisyrityksestä on voimassa toistaiseksi ja sisältää osto- ja myyntioptiot, ja jos ne toteutetaan, ITW Signode voi niiden avulla hankkia tai se voidaan pakottaa hankkimaan kaikki TKS:n yhteisyrityksen osakkeet. Optio-oikeutta ei voida käyttää ennen 30 päivää marraskuuta 2002. Vaikka optiot käytettäisiin aikaisimpana mahdollisena päivänä, yhteisyritys olisi olemassa ainakin viisi vuotta. Tämän ajanjakson katsotaan olevan riittävän pitkä muuttamaan kyseessä olevien yritysten rakennetta pysyvästi (8).

11) Lisäksi ilmoitettu yhteisyritys muodostaa itsenäisen taloudellisen yksikön, koska se toimii vannemarkkinoilla harjoittaen kaikkea toimintaa, jota näillä markkinoilla toimivat yritykset normaalisti harjoittavat. Yhteisyritys jatkaa toimintansa harjoittamista omalla johdollaan ja riittävin resurssein, joihin kuuluu rahoitus, henkilöstö ja varallisuus. Tulevaisuudessa yhteisyrityksellä on tuotantoa Hagen-Kabelissa ja Dinslakenissa sijaitsevissa laitoksissaan, kun taas jakelun hoitaa pääasiassa yhteisyritys itse ja sen lisäksi itsenäiset jakajat ja ITW-yhtymän jakelua harjoittava tytäryhtiö.

12) Thyssen- ja Krupp-Hoesch -yhtymät ovat tulevan yhteisyrityksen merkittävimpiä teräsvanneasiakkaita. Jos kuitenkin molemmat yhtymät ostaisivat markkinaehdoilla kaikki tarvitsemansa teräsvanteet yhteisyritykseltä, emoyhtiöiden osuus olisi vain 25 30 prosenttia Titanin nykyisestä maailmanlaajuisesta myynnistä. Lisäksi on olemassa [. . .] vuoden toimitussopimus, joka velvoittaa yhteisyrityksen ostamaan kylmävalssattua esimateriaalia yhteisyritykseltä, jossa Krupp-Hoesch-yhtymällä on tällä hetkellä määräysvalta. Nämä ostot edustavat alle 40:tä prosenttia tulevan yhteisyrityksen koko raaka-ainetarpeesta. TKS toimittaa myös huomattavan määrän kuumavalssattua käämiä (noin [. . .] tonnia vuodessa) liiketoimintayksikölle, jonka ITW Signode tuo mukanaan yhteisyritykseen. Koska ITW Signoden ja TKS:n välillä ei kuitenkaan ole tätä määrää koskevaa toimitussopimusta, yhteisyritys voi hankkia sen keneltä tahansa toimittajalta. Sen vuoksi yhteisyritys on riittävän riippumaton emoyrityksestä raaka-ainetoimitusten osalta eikä sen riippumattomuus ole vaarassa. Lopuksi esimateriaalin arvonlisän osuus on 15 30 prosenttia tuotannon kokonaiskustannuksista, mikä on lisäosoitus siitä, että yhteisyritys harjoittaa itsenäistä liiketoimintaa.

Ei kilpailukäyttäytymisen yhteensovittamista

13) Koska TKS:lla ja Thyssen- ja Krupp-Hoesch -yhtymillä ei säily vannenauhan ja vannehtimisvälineiden tuotantoa ja jakelua, tuleva yhteisyritys ei aiheuta itsenäisten yritysten kilpailukäyttäytymisen yhteensovittamista.

Päätelmä

14) Edellä mainituista syistä ilmoitetusta toimista syntyvä yhteisyritys muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän.

IV. YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS

15) Keskittymään osallistuvien yritysten yhdistetty maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto on yli 5 000 miljoonaa ecua. Kahden kyseessä olevan, ITW Signoden ja TKS:n, yhteisön alueelta kertynyt liikevaihto on yli 250 miljoonaa ecua, mutta siitä ei yli kahta kolmasosaa kokonaisliikevaihdosta ole kertynyt samasta jäsenvaltiosta. Sen vuoksi ilmoitetulla toimella on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yhteisönlaajuinen ulottuvuus. Toimi ei johda yhteistyöhön EFTAn valvontaviranomaisen kanssa ETA-sopimuksen pöytäkirjan N:o 24 2 artiklan mukaisesti.

V. SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

16) Suunniteltu yhteisyritys toimii Signode System GmbH:n vanneliiketoiminnan ostamisen jälkeen teräs- ja muovivannenauhojen, paalivanteiden ja vannelukkojen tuotannon, markkinoinnin ja jakelun alalla. Paalivanteiden alalla ehdotettu keskittymä ei aiheuta kilpailuongelmia, koska paalivanteita myydään yksinomaan ETA:n ulkopuolisille asiakkaille. Vannelukkoja käytetään yhdistämään vanteen päät ja pitämään se kireänä. Niiden myynti on suoraan yhteydessä vannenauhan myyntiin, jonka kanssa niitä käytetään, eikä sen vuoksi edellytä erillistä tutkimista. Koska ITW Signodella on merkittävää toimintaa vannehtimisvälineiden lähimarkkinoilla, erityisesti vannehtimiskoneiden saumausyksiköiden markkinoilla, tämä toiminta on otettava huomioon arvioitaessa suunnitellun keskittymän vaikutuksia.

A. MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

A.1. Vannenauhamarkkinat

1. Vannenauhamarkkinoiden esittely

17) Teräksistä ja muuta kuin metallista vannenauhaa käytetään varmistamaan, sulkemaan, kokoamaan tai vahvistamaan paketteja taikka pienentämään pakkausvolyymia; nauha vedetään paikalleen käsikäyttöisillä laitteilla tai automaattisilla koneilla. Teollisuudessa vannehtimisessa käytetään neljää erilaista vannanauhatyyppiä: vanteet erikoislujasta teräksestä, normaalit teräsvanteet, polyesterimuovivanteet ja polypropeenimuovivanteet.

18) Teräsvanteet valmistetaan kylmävalssatusta teräsnauhasta ja jalostetaan vastaamaan tulevan käyttötarkoituksen vaatimuksia. Kovaan kulutukseen tarkoitettu teräsvanne valmistetaan paljon mangaania sisältävästä teräsnauhasta, joka käy läpi erityisen lämpökäsittelyn. Suurinta osaa teräsvanteista käytetään kuitenkin normaaleissa käyttötarkoituksissa, jotka eivät edellytä erityistä veto- tai murtolujuutta.

19) Muovivanteita valmistetaan suulakepuristuslinjoilla joko polypropeenista tai polyesterihartsista. Polyesterivanteet, jäljempänä `PET-vanteet`, ovat erittäin kestäviä ja niille on ominaista suuri iskulujuus, kun taas polypropeenivanteet, jäljempänä `PP-vanteet`, ovat kaikkein joustavimpia. Muovivanteisiin liittyy syöpymisenkestävyytensä, paremman venyvyytensä, parempien turvallisuusominaisuuksiensa (ovat vaarattomampia kun vanteet poistetaan) ja pienemmän painonsa johdosta etuja, joita teräsvanteet eivät voi tarjota.

20) Osapuolten mukaan ei taloudellisen ja teknisen kehityksen vuoksi enää voida määritellä erillisiä markkinoita teräsvanteille, vaikka se aikaisemmin on voinut olla asianmukaista. Niinpä osapuolten mielestä tämän asian kannalta merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät ainakin sekä teräs- että muovivanteet ja voivat käsittää myös pakkauskalvot (kiriste- ja kutistekalvot).

21) Komission markkinatutkimuksen tulokset osoittavat kuitenkin, että pakkauskalvot eivät muodosta osaa samoista merkityksellisistä tuotemarkkinoista teräsvanteiden kanssa. Kiriste- tai kutistekalvot ovat asiakkaiden mielestä suuressa määrin täydentäviä tuotteita, jotka suojaavat pakattuja tuotteita vaurioilta, pilaantumiselta tai säältä eivätkä korvaa suoraan vanteita. Jopa osapuolet totesivat ilmoituksessaan, että suurinta osaa pakkauskalvoista käytetään syistä, jotka eivät ole yhteydessä vannehtimiseen (9). Lisäksi osapuolten tekemän asiakaskyselyn tulosten mukaan ainoastaan yksi 168 loppukäyttäjästä, jotka harkitsivat käyttämänsä vannehtimismateriaalin vaihtoa, ilmoitti korvaavansa vannenauhan pakkauskalvolla. Siten pakkauskalvot eivät muodosta osaa vannenauhamarkkinoista riippumatta siitä, käsittävätkö nämä markkinat ainoastaan teräsvanteet vai myös tiettyjä muovivannettyyppejä.

2. Teräs- ja muovivanteiden vertailu

Fyysiset ja mekaaniset tuoteominaisuudet

22) Vannenauhatuotteet voidaan jaotella materiaalin ja tiettyjen fyysisten ja mekaanisten ominaisuuksien mukaan, erityisesti vähimmäismurtolujuuden, vetolujuuden, venymän ja iskulujuuden mukaan. Vähimmäismurtolujuus osoittaa, kuinka suuren voiman (kuormituksen) vannemateriaali kestää murtumatta. Vetolujuus osoittaa enimmäisjännityksen, jonka kappale kestää vedossa. Venymä on vetojännityksen aikaansaama suhteellinen muutos pituudessa. Iskulujuus puolestaan osoittaa, kuinka paljon energiaa (iskumaista kuormistusta) materiaali kestää alkuperäisen vedon ja vähimmäismurtolujuuden ennalta valitun osan välillä.

23) Teräsvanteen vetolujuus on 700 (normaali) 1 250 (erikoisluja) newtonia neliömillimetriä kohden, jäljempänä `N/mm²`. PET-vanteen 330 600 N/mm² ja PP-vanteen 280 380 N/mm². Koosta ja paksuudesta riippuen normaalin teräsvanteen vähimmäismurtolujuus on 3 14 kilonewtonia, jäljempänä `kN`, kun taas erikoislujan teräsvanteen murtolujuus on 12 28 kN, tiettyjen laatujen enintään jopa 55 kN. Sitä vastoin PET-vanteen vähimmäismurtolujuus on enintään 2 10 kN, kun taas PP-vanteen murtolujuus on suhteellisen alhainen (0,5 6 kN).

24) Lisäksi teräsvanteissa, PET-vanteissa ja PP-vanteissa on huomattavia eroja siinä, kuinka alkuperäinen vetojännitys pienenee ajan mittaan ("relaksaatiovaikutus"). Saksan insinööriliiton Verband Deutscher Ingenieuren (VDI) asiakirjan Richtlinie Nr. 3968 mukaan PET-vanteiden vetojännitys on kuuden päivän jälkeen pienentynyt noin 20 prosenttia ja PP-vanteiden enintään 80 prosenttia, kun taas teräsvanteiden vetojännitys on edelleen sama (10). Jos tarvitaan sama iskulujuus, erityisesti PP-vannenauhalla pakatessa on käytettävä paljon suurempaa alkuvetoa. Tämä vaatii usein paineilmakäyttöisiä tai sähkökäyttöisiä laitteita yksinkertaisten käsikäyttöisten laitteiden sijasta. Lisäksi PET-vanteiden alkuperäisestä kimmoisesta venymästä palautuu jopa 95 prosenttia iskumaisen kuormituksen jälkeen, mutta PP-vanteet saavat takaisin ainoastaan 75 prosenttia (11).

25) Tietyissä käyttötarkoituksissa käytettävältä vannenauhalta vaaditaan lämmönkestävyyttä. Teräsvanteet kestävät jopa 600 750 celciusasteen lämpötiloja, mutta muovivanteet voivat heikentyä huomattavasti korkeissa lämpötiloissa. Eurooppalaisen CEN-T261-standardin mukaan PET-vanteita voidaan käyttää korkeintaan 90 celciusasteen lämpötiloissa, mutta materiaali pehmenee ja se venyy jo alhaisemmissa lämpötiloissa. Sitä vastoin PP-vanteita suositellaan käyttötarkoituksiin, joissa lämpötila ei nouse yli 35 celciusasteen. Joissakin terästeollisuuden käyttötarkoituksissa, esimerkiksi kuumien teräskäämien vannehtimisessa, tuotteen lämpötila on ratkaiseva tekijä. Näiden käyttötarkoitusten osuus on kuitenkin ainoastaan 3 10 prosenttia teräsvanteiden kokonaiskulutuksesta Länsi-Euroopassa.

26) Vertailtaessa fyysisiä ja mekaanisia tuoteominaisuuksia ilmenee, että PET-vanteiden ominaisuudet vastaavat teräsvanteiden ominaisuuksia, erityisesti normaalilaatuisten teräsvanteiden, mutta PP-vanne on kuitenkin huonompi korvike teräsvanteille erityisesti vaativissa käyttötarkoituksissa, joissa vannenauhan on kestettävä pitkään ja jäykkyys ja alhainen venymä ovat erittäin tärkeitä, tai korkeammissa lämpötiloissa. Erot tuotteiden fyysisissä ominaisuuksissa ja niiden käyttötarkoituksissa voivat antaa tärkeitä tietoja merkityksellisten tuotemarkkinoiden määrittelyä varten (12), mutta ne eivät itsestään riitä sulkemaan pois mahdollisuutta, että asiakkaat ja loppukäyttäjät pitävät kyseisiä tuotteita todellisina vaihtoehtoina (13). Sen vuoksi on arvioitava, missä määrin nämä erot estäisivät merkittävää määrää teräsvanneasiakkaita siirtymästä käyttämään muovivanteita, erityisesti PP-vanteita, jos teräsvanteiden hintoihin tulee pysyvä vähäinen korotus.

Käyttöalueet ja asiakasluokat

27) Komission tutkimuksen tulosten mukaan teräsvanteen osuus vannenauhan kokonaiskulutuksesta Länsi-Euroopassa vuonna 1997 oli noin 55 prosenttia arvon mukaan laskettuna, PET-vanteen 11,5 prosenttia ja PP-vanteen 34 prosenttia. Länsi-Euroopassa yli 75 prosenttia teräsvanteen kokonaiskulutuksesta käytetään emäksisen teräksen ja muiden kuin rautametallisten tuotteiden tuotannossa (teräskäämit, metallilevyt, puristusaihiot, valuharkot ja valssausaihiot), metallintyöstöteollisuudessa (levytuotteet, putket, profiilit), rakennusmateriaaliteollisuudessa (tiilet ja harkot), maa- ja metsätaloudessa (sahatavara, puupaneeli), tekstiili- ja katkokuituteollisuudessa, moottoriajoneuvo- ja osateollisuudessa sekä kuljetus- ja merikuljetusalalla.

28) Teräsvanteen osuus vannenauhan kokonaiskulutuksesta (arvon mukaan) teräksen ja muun kuin rautametallin tuotannossa on noin 97 prosenttia, teräksen työstöteollisuudessa 92 95 prosenttia, merikuljetus- ja kuljetusalalla 90 prosenttia, katkokuituteollisuudessa 77 80 prosenttia, tiili- ja harkkoteollisuudessa 69 75 prosenttia, muilla rakennusmateriaaliteollisuuden aloilla 58 65 prosenttia ja moottoriajoneuvoteollisuudessa 56 70 prosenttia. PP-vannetta puolestaan käytetään pääasiassa sanomalehti- ja painoteollisuudessa (90 93 prosenttia), elintarvike- ja juomateollisuudessa (60 65 prosenttia), sekä kartonkiteollisuudessa ja aallotettuja tuotteita tuottavassa teollisuudessa (45 46 prosenttia) (14), kun taas rakennusmateriaaliteollisuudessa PP-vanteen osuus on alle 15 prosenttia vanteiden kokonaiskulutuksesta. Kun teräs- ja PP-vanteita käytetään samalla kulutustavarateollisuuden alalla, useimmissa tapauksissa kyseisiä vannenauhoja käytetään eri käyttötarkoituksissa (15).

Näyttö korvaamisesta lähimenneisyydessä

29) Ilmoituksen tehneet osapuolet ovat sitä mieltä, että nykyisin teräsvanne voitaisiin korvata muovivanteella melkein kaikilla käyttöalueilla. Ensin muovivanne korvasi teräksen suhteellisen yksinkertaisissa ja vähän vaativissa käyttötarkoituksissa, joissa ei tarvittu teräksen lujuutta. Viime vuosikymmenellä erikoislujan PET-vanteen kehittämisen ja pakkaustekniikan parantumisen vuoksi muovimateriaaleja on kuitenkin käytetty yhä enemmän ja ne ovat löytäneet tiensä kaikkiin käyttötarkoituksiin.

30) Tätä näkökantaa näyttää tukevan teräs- ja muovivanteen kulutuksen käänteinen kehitys viime vuosina. Osapuolten mukaan arvon mukaan laskettuna teräsvanteen kokonaiskulutus Länsi-Euroopassa laski 38,6 miljoonaa ecua (11,7 prosenttia) vuosina 1987 1997. Muovivanteiden kokonaiskulutus nousi 128,6 miljoonaa ecua (73,8 prosenttia) saman ajanjakson aikana. Tämän seurauksena teräsvanteen osuus vanteiden kokonaiskulutuksesta laski noin 65 prosentista 49 prosenttiin (arvon mukaan) vuosina 1987 1997. Komissio tunnustaa, että muovivanteiden kokonaismyynti on noussut voimakkaasti viime vuosina ja että erityisesti PET-vanne on merkittävässä määrin löytänyt tiensä käyttötarkoituksiin, joissa oli aikaisemmin käytetty teräsvannetta (ks. johdanto-osan 37 kappale).

Absoluuttiset hintaerot

31) Eri vannetyyppien hintoja on vaikeata verrata suoraan, koska on paljon muuttujia, jotka on otettava huomioon. Tietyssä käyttötarkoituksessa voi olla mahdollista korvata tietyntyyppinen vanne toisentyyppisellä vanteella, jonka mitat ovat samat, vaikka tämä on epätodennäköistä. Samoin eri materiaaleja käytettäessä erilainen kokoonpano voi olla paras ratkaisu, erimerkiksi neljä PP-vannetta voitaisiin korvata kolmella eri mittaisella PET-vanteella. Summittainen vertailu on kuitenkin mahdollista. Komission tutkimuksen tulosten mukaan teräsvanteen hinta oli 60 400 ecua 1 000:ta metriä kohden ja muovivanteen hinta 15 90 ecua 1 000:ta metriä kohden mitoista riippuen. Saksan insinööriliiton ohjeissa (Verband Deutscher Ingenieure (VDI): Richtlinie Nr. 3968) todetaan, että vertailtaessa vanteita, joiden mitat ovat samat, PET-vanne on 20 prosenttia ja PP-vanne 40 prosenttia edullisempaa kuin teräs (16). Lopuksi ilmoituksen tehneet osapuolet antoivat esimerkkejä eri vannehtimismateriaalien välisistä kustannuseroista käyttötarkoituksissa, joihin teräs, PET ja PP sopivat. Näissä käyttötarkoituksissa PET oli keskimäärin 7 prosenttia halvempaa ja PP yli 50 prosenttia halvempaa kuin teräs.

Hintojen pitkän aikavälin kehitys

32) Osapuolet ovat esittäneet British Tensional Strapping Associationin virallisiin tilastoihin perustuvan kaavion, jossa vertaillaan teräs-, PET- ja PP-vanteiden hintojen kehitystä Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla vuosina 1987 1996. Tästä kaaviosta ilmenee selvästi, että teräs- ja PET-vanteiden hinnat ovat kehittyneet samansuuntaisesti, kun taas PP-vanteen hinnat näyttävät kehittyneen riippumattomammin mahdollisten korvaavien tuotteiden hinnoista.

Siirtymiskustannukset ja odotusajat

33) Teräsvanteesta muovisiin vaihtoehtoihin siirtymiseen liittyvät kustannukset käsittävät uusien vannehtimisvälineiden vaatiman pääomainvestoinnin sekä kulut, joita aiheutuu käyttäjäkoulutuksesta ja vannehtimisprosessin uudelleen järjestelystä loppukäyttäjän tuotantopaikoilla. Käsikäyttöiset vannehtimislaitteet suunnitellaan tavallisesti käytettäväksi joko teräs- tai muovivannehtimiseen, minkä seurauksena vannetyypin vaihtaminen edellyttää laitteiden korvaamista. Toisaalta vannehtimiskoneita voidaan useissa tapauksissa käyttää kumman tahansa materiaalin kanssa, koska niin sanottu "saumausyksikkö" voidaan korvata erikseen. Siirtymiskustannukset näyttävät olevan kohtuullisia eivätkä yleensä ole ratkaiseva tekijä. Esimerkiksi käsikäyttöisten laitteiden kustannukset vaihtelevat yksinkertaisten käsikäyttöisten vannesaumauslaitteiden noin 80 ecusta uudenaikaisten sähkökäyttöisten kannettavien laitteiden noin 2 000 ecuun ja voivat nousta jopa 5 000 ecuun, jos käytetään elektronisesti säädeltävää laitetta. Teräksiset saumausyksiköt maksavat 15 000 25 000 ecua ja muoviset saumausyksiköt 4 000 5 000 ecua.

Asiakkaiden näkökannat

34) Loppukäyttäjien ja asiakkaiden sekä keskittymään osallistuvien yritysten kilpailijoiden näkökannat ovat erittäin tärkeitä määriteltäessä asian kannalta merkityksellisiä tuotemarkkinoita. Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio teki osapuolten näkökantojen varmistamiseksi ensin suppean kyselyn, johon osallistuivat keskittymään osallistuvien yritysten 48 vannenauha-asiakasta. Kaiken kaikkiaan näiden asiakkaiden ostot vastaavat noin 14 prosenttia kokonaiskulutuksesta Länsi-Euroopassa.

35) Melkein kaikki nämä asiakkaat totesivat vastauksissaan komissiolle, että ne eivät pysty korvaamaan teräsvannetta kaikissa vannehtimissovelluksissaan ilman huomattavia ongelmia. Syiksi useimmat loppukäyttäjät ilmoittivat teräsvanteen erinomaisen vetolujuuden ja erittäin suuren murtolujuuden, sen lämmönkestävyyden muoviin verrattuna, sen kestävyyden terävien kulmien vaikutusta vastaan (kulumiskestävyys), sen poikkeuksellisen jäykkyyden ja alhaisen venymän sekä sen paremmat kierrätysominaisuudet. Suurimmat terästeollisuuden asiakkaat ovat todenneet voivansa käyttää vannehtimiseen ainoastaan teräsvannetta 60 70 prosentissa tai jopa suuremmassa osuudessa tapauksista vaaditun tuotteen lämpötilan ja murtolujuuden sekä kulumiskestävyyden vuoksi. Yritykset, jotka toimivat betonitiili-, kalkkikivi- ja tiiliteollisuudessa ja käyttävät tällä hetkellä molempia vannenauhatyyppejä, ovat todenneet vastauksissaan komission kyselyyn, että materiaalit eivät ole toisillaan korvattavissa kaikissa käyttötarkoituksissa, ja että ne pitävät teräs- ja muovivanteita ennemmin täydentävinä kuin toisensa korvaavina tuotteina. Kalkkikiviteollisuudessa toimivat asiakkaat ovat todenneet, että ne eivät voi korvata teräsvanteita muovivaihtoehdoilla 90 100 prosentissa nykyisistä pakkauksistaan.

36) Keskittymän osapuolet ovat kuitenkin toimittaneet komissiolle tulokset kyselystä, johon osallistui 518 vannenauhan kuluttajaa. Kyselytulosten mukaan tällä hetkellä teräsvannetta käyttävät yritykset käyttävät jo merkittävässä määrin "muovisia" vaihtoehtoja ja voisivat harkita siirtymistä teräsvanteista "muovisiin" korvikkeisiin. Näiden tulosten vahvistamiseksi komissio teki toisen kyselyn, johon vastasi 191 vanteita ostavaa asiakasta tärkeimmiltä teräsvanteita käyttäviltä teollisuudenaloilta; kysely kattaa koko Länsi-Euroopan.

37) Niistä yhteensä 69 yrityksestä, jotka ovat vaihtaneet vannehtimismateriaalinsa viimeisten kolmen vuoden aikana, 39 (20,4 prosenttia koko otoksesta) on siirtynyt teräsvanteesta PET-vanteeseen, mutta ainoastaan 20 (10,5 prosenttia) on siirtynyt teräsvanteesta PP-vanteeseen. Siirtymistä ei tapahdu samalla tavalla kaikilla vannehtimista käyttävillä teollisuudenaloilla, vaan siirtyminen teräsvanteesta PP-vanteeseen on huomattavasti vähäisempää puutavarateollisuudessa ja metsätaloudessa sekä katkokuitu- ja tekstiiliteollisuudessa (yksikään kyselyyn osallistuneista yrityksistä näillä aloilla ei siirtynyt teräsvanteesta PP-vanteeseen) samoin kuin metallin ja teräksen työstöteollisuudessa (vain 8,6 prosenttia yrityksistä on siirtynyt teräsvanteesta PP-vanteeseen. Sen sijaan rakennusmateriaaliteollisuudessa 15,3 prosenttia alan kuluttajista ja moottoriajoneuvoteollisuudessa 16,7 prosenttia kuluttajista on siirtynyt teräsvanteesta PP-vanteeseen.

38) Yhteensä 59 yritystä (30,9 prosenttia koko otoksesta) ilmoitti komissiolle, että ne harkitsivat parhaillaan vannehtimismateriaalinsa vaihtamista. Näistä yrityksistä 49 (25,7 prosenttia) harkitsi siirtymistä teräsvanteesta PET-vanteeseen, mutta ainoastaan 17 (8,9 prosenttia) asiakkaista harkitsi siirtymistä teräsvanteesta PP-vanteeseen. Siirtymistä ei tapahdu tulevaisuudessa kaikilla aloilla samalla tavalla. Puutavara-, katkokuitu- ja moottoriajoneuvoteollisuuden aloilla yksikään komission kyselyyn vastanneista yrityksistä ei harkitse siirtymistä teräsvanteesta PP-vanteeseen. Rakennusmateriaaliteollisuuden alalla 2,6 prosenttia vastanneista harkitsee siirtymistä teräsvanteesta PP-vanteeseen. Metallin ja teräksen työstöteollisuuden alalla 11,6 prosenttia asiakkaista harkitsee siirtymistä teräsvanteesta PP-vanteeseen.

39) Lisäksi on otettava huomioon, että huomattava osuus siirtyneistä asiakkaista ei käytä teräsvannetta ja muovivaihtoehtoja samanlaisissa käyttötarkoituksissa (samat pakkaustuotteet, sama pakkauspaino). Metalliteollisuudessa ainoastaan 32,1 prosenttia asiakkaista totesi, että ne käyttäisivät muovivannetta samanlaisissa käyttötarkoituksissa kuin ne käyttävät teräsvannetta. Useimmat näistä asiakkaista (61,1 prosenttia) käyttävät PET-vannetta ja vain 38,9 prosenttia (12,5 prosenttia kokonaismäärästä lukuun ottamatta niitä, jotka käyttävät tällä hetkellä ainoastaan muovivannetta) käyttää PP-vannetta korvaamaan suoraan teräsvanteen. Vastaavasti rakennusteollisuudessa ainoastaan 14,8 prosenttia asiakkaista käyttää muovivannetta samaan käyttötarkoitukseen kuin teräsvannetta ja näistä kaikki käyttävät ainoastaan PET-vannetta teräsvanteen korvikkeena. Puutavara- ja kuituteollisuudessa ainoastaan 10,5 prosenttia käyttää PP-vannetta käyttötarkoituksissa, joissa ne tällä hetkellä käyttävät myös teräsvannetta.

3. Päätelmä vannemarkkinoista

40) Edellä esitetyn perusteella komissio on päätellyt, että PET-vanne on selvästi teräsvanteen välittömästi ja tyydyttävällä tavalla korvaava tuote useimmissa käyttötarkoituksissa, joissa kuluttajat tällä hetkellä käyttävät teräsvannetta. Niinpä PET-vanne kuuluu samoille merkityksellisille tuotemarkkinoille teräsvanteen kanssa. Erityisesti komission vannetoimittajien ja loppukäyttäjien keskuudessa tekemän kyselytutkimuksen tulokset tukevat näkökantaa, että PET-muovivannetta pidetään todellisena vaihtoehtona teräsvanteelle lähes kaikissa vannehtimissovelluksissa lukuun ottamatta käyttötarkoituksia, joissa edellytetään lämmönkestävyyttä. Näiden käyttötarkoitusten osuus on kuitenkin ainoastaan 3 10 prosenttia teräsvanteen kokonaiskulutuksesta Länsi-Euroopassa, ja hintasyrjintä eri asiakasryhmien välillä ei yleensä näytä olevan mahdollista sen perusteella, käyttävätkö ne teräsvannetta kuumuutta vaativissa käyttötarkoituksissa vai eivät.

41) Komissio epäilee sitä, kuuluuko PP-vanne samoille merkityksellisille tuotemarkkinoille teräsvanteen kanssa, koska tuotteiden fyysiset ja mekaaniset ominaisuudet, absoluuttiset hinnat ja hintojen viimeaikainen kehitys eroavat toisistaan. Lisäksi komission eri teollisuusalojen loppukäyttäjien keskuudessa suorittaman kyselytutkimuksen tulokset näyttävät osoittavan, että useimmissa tapauksissa muut tekijät kuin suhteelliset hinnat ovat ratkaisevia, kun asiakkaat harkitsevat siirtymistä teräsvanteesta PP-vanteeseen. Komissio on tietoinen siitä, että merkittävä määrä asiakkaita on siirtynyt teräsvanteesta PP-vanteeseen viimeisten kolmen vuoden aikana tai ne harkitsevat parhaillaan siirtymistä. Useilla kulutustavarateollisuuden aloilla näiden asiakkaiden osuus on yli 10 prosenttia niiden loppukäyttäjien kokonaismäärästä, jotka vastasivat tiedusteluun. Tätä osuutta voidaan pitää riittävänä estämään teräsvanteen tuottajia nostamasta pysyvästi hintoja vähän mutta merkittävästi, erityisesti koska komission tutkimukset eivät osoittaneet, että teräsvanteen tuottajat voisivat harjoittaa hintasyrjintää eri loppukäyttäjäsovellusten välillä. Näiden ristiriitaisten todisteiden vuoksi komissio ei ole pystynyt todistamaan varmasti, että PP-vanne ei kuulu samoille merkityksellisille tuotemarkkinoille teräsvanteen kanssa. Sen vuoksi tässä asiassa oli tarkasteltava laajempia teräsvanteen tuotemarkkinoita, joille kuuluvat myös PET- ja PP-muovivanne.

A.2 Vannenauhan saumausyksiköt muodostavat merkitykselliset tuotemarkkinat

42) Automaattisten vannehtimiskoneiden ja erikoisvalmistettujen vannehtimisjärjestelmien pisimmälle kehitetty ja monimutkaisin osa on saumausyksikkö, joka kiristää vannenauhan ja tekee liitoksen. Käsikäyttöisissä laitteissa ei ole saumausyksikköjä; sitä vastoin vannenauha syötetään manuaalisesti laitteeseen ja päät liitetään yhteen. Saumausyksiköt voidaan erottaa itse koneesta, koska niitä myydään yleisesti erikseen itsenäisille koneiden kokoonpanijoille, jotka eivät itse valmista saumausyksikköjä tai valmistavat niitä vain vähän tai pientä valikoimaa (17). Vuosina 1995 1997 yksinkertaisten saumausyksikköjen myynti itsenäisille kokoonpanijoille ja kilpailijoille oli 15 25 prosenttia ITW-yhtymän valmistamien saumausyksiköiden kokonaismäärästä ja 80 90 prosenttia Titanin saumausyksikkötuotannosta.

43) Kysynnän näkökulmasta teräsvannehtimiseen tarkoitettuja saumausyksikköjä ei voida korvata muovivannehtimiseen tarkoitetuilla saumausyksiköillä ja päinvastoin. Tämä johtuu kunkin vannetyypin erikoisominaisuuksista ja niiden eri liittämistavoista - joko puristamalla teräsnauha tai kuumentamalla muovinauha. Saumausyksiköiden tekniset perusominaisuudet ja niiden valmistamiseksi välttämätön tekninen taitotieto ovat kuitenkin yleensä toisiinsa verrattavissa. Lisäksi useimmat saumausyksiköiden valmistajat valmistavat molempia saumausyksikkötyyppejä, tosin eri suhteessa. Näistä syistä komissio on päätellyt tarjontapuolen näkökulmasta, että molemmat saumausyksikkötyypit kuuluvat samoille merkityksellisille tuotemarkkinoille.

B. MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

B.1 Teräs- ja muovivanteiden markkinat

1) Merkitykselliset markkinat ovat kansallisia markkinoita laajemmat

44) Merkitykselliset maantieteelliset vannemarkkinat ulottuvat yhteisön ja EFTAn yksittäisten jäsenvaltioiden rajojen ulkopuolelle, sillä vanteita tarjotaan yli rajojen kaikissa näissä valtioissa. Sekä ITW että Titan toimittavat asiakkaille kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi lukuun ottamatta erityistilannetta Ruotsissa, Suomessa ja Norjassa ei ole suuria eroja osapuolten markkinaosuuksissa suurimmissa jäsenvaltioissa ja EFTA-maissa (18).

45) Vannenauhaa koskevia kansainvälisesti hyväksyttyjä standardeja ja normeja samoin kuin valintaoppaita ja pakkaus- ja lastausvaatimuksia on paljon (19). Sen vuoksi ilmoituksen tehneet osapuolet ovat sitä mieltä, että yhteisössä ja EFTAn jäsenvaltioissa ei ole merkittäviä eroja kyseisten tuotteiden luonteessa ja ominaisuuksissa.

2) Merkitykselliset markkinat eivät ole ETA:a ja Sveitsiä laajemmat

Läheisyys loppukäyttäjiin ja kuluttajien mieltymys länsi-eurooppalaisiin toimittajiin

46) Loppukäyttäjät tilaavat vannenauhaa todellisen kulutuksensa mukaan useissa erissä vuoden aikana. Koska vannenauhan toimituskatkot haittaavat suuresti loppukäyttäjien tuotantoprosessia, asiakkaat pitävät toimittajan luotettavuutta ja toimitusvarmuutta tärkeimpinä perusteina, joiden mukaan ne valitsevat toimittajansa. Näistä syistä ja komission markkinatutkimuksen tulosten perusteella asiakkaat eivät näytä pitävän ETA:n ja Sveitsin ulkopuolisia toimittajia todellisina vaihtoehtoina nykyisille toimittajilleen. Yksikään komission kyselyyn vastanneista loppukäyttäjistä ei ole tuonut vannenauhaa Länsi-Euroopan ulkopuolisilta toimittajilta.

Kuljetuskustannukset

47) Osapuoltenmukaan kuljetuskustannukset Yhdysvalloista Eurooppaan ovat noin 5 10 prosenttia teräsvanteen lopullisista hinnoista, tarkka osuus riippuu tuotteen arvosta ja kuljetusvälineestä. Muovivanteen kuljetuskustannukset olisivat alle 5 prosenttia. Lisäksi ITW Signoden toimittamien tietojen perusteella näyttää siltä, että kokonaisrahti ja vakuutusmaksut olisivat yleensä yli 10 prosenttia teräsvanteen kuluttajahinnoista, kun on kyseessä kauko- tai merikuljetus. Vaikka kuljetus- ja vakuutuskustannukset vaikuttavat vaatimattomilta, on syytä muistaa, että vanteet ovat vähäarvoisia tuotteita, joiden kohdalla raaka-aineiden arvonlisä on 15 30 prosenttia. Tässä tapauksessa kuljetuskustannuksilla on merkitystä toimituksille.

Tuontitullit ja tariffioimattomat muut kaupan esteet

48) Tulli, joka peritään tuonnista yhteisöön muista Maailman kauppajärjestön jäsenvaltioista (sopimustullit), on 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen ollut 3,2 prosenttia teräsvanteelle, 10,1 prosenttia PP-vanteelle ja 10,4 prosenttia PET-vanteelle. Muista valtioista tuotavista tuotteista perittävät tullit (autonomiset tullit) ovat vastaavasti 10 prosenttia, 23 prosenttia ja 20 prosenttia. Ainakin muovivanteiden tullit ovat merkittäviä ottaen huomioon näiden tuotteiden vaatimattoman arvonlisän. Sen vuoksi on melko epätodennäköistä, että tuonti lisääntyisi merkittävästi vastauksena pieneen mutta merkittävään suhteellisten hintojen nousuun Länsi-Euroopassa.

Kauppavirrat ja tuonti

49) Virallisia lukuja vannenauhan kauppavirroista ei ole saatavilla, koska Euroopan yhteisön tariffi- ja tilastonimikkeistössä ei ole erillistä tullikoodia vannenauhalle (20). Osapuolten mukaan noin 20 000 tonnia teräsvannetta ja 2 000 tonnia muovivannetta tuotiin ETA:lle vuonna 1996. Tämä vastaa teräsvanteen osalta noin 6:ta prosenttia ja muovivanteen osalta noin 3:a prosenttia ETA:n kokonaismyynnistä. Yhdessä tämän tuonnin uskotaan olevan noin 5 prosenttia vannenauhan kokonaismarkkinoista. Pienen määränsä vuoksi vannenauhan tuonnilla ei ole ollut merkittävää vaikutusta kilpailuedellytyksiin Länsi-Euroopassa eikä varsinkaan alueen tärkeimpien toimittajien hinnoitteluun.

3) Päätelmä

50) Edellä esitetyn perusteella komissio on päätellyt, että teräs- ja muovivanteiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat rajoittuvat ETA:een ja Sveitsiin, jäljempänä "Länsi-Eurooppa", koska kilpailuedellytykset tällä alueella ovat riittävän samanlaiset ja alue voidaan erottaa lähialueista ja koska kuljetuskustannukset ja maksettava tulli asettavat yhdessä tuojat huomattavasti epäedullisempaan asemaan ETA:n tuottajiin verrattuna.

B.2 Vannehtimiskoneiden saumausyksiköiden markkinat

51) Saumausyksikkömarkkinat ovat maantieteelliseltä laajuudeltaan maailmanlaajuiset. Yhteisöön tuonnille ei ole merkittäviä esteitä ja koska saumausyksiköiden arvonlisä on suhteellisen korkea, kuljetuskustannukset eivät vaikuta toimittajien toiminta-alueen laajuuteen eivätkä asiakkaiden ostopäätöksiin. Lisäksi sekä ITW Signode että Titan myyvät saumausyksikköjä asiakkaille kaikkialla maailmassa. Vuosina 1995 1997 Titan myi 50 80 prosenttia yksinkertaisista saumausyksiköistä ETA:n ulkopuolelle.

C. ARVIOINTI

52) Tämä arviointi perustuu osapuolten ilmoituksessaan antamaan lausuntoon, jossa todetaan, että osapuolten välisen osto- ja myyntisopimuksen mukaan Titan myy vannehtimiskoneisiin ja -laitteisiin liittyvän liiketoimintansa riippumattomalle yritykselle, P. W. Lenzenille (katso johdanto-osan 7 kappale), heti kun osapuolet hankkivat yhteisen määräysvallan Titanissa. Vuoden 1996 liikevaihdon perusteella osapuolet odottavat tulevan yhteisyrityksen saavuttavan noin [. . .] miljoonan ecun kokonaisliikevaihdon ETA:lla, jos nykyiset tuotantomäärät säilytetään. Nykyisen Titan-yhtiön osuus kokonaisliikevaihdosta olisi noin [. . .] miljoonaa ecua ja ITW Signodelta siirrettyjen tuotantolaitosten noin [. . .] miljoonaa ecua.

Ilmoitetun toimen tarkoitus

53) Suunniteltu keskittymä on seurausta Krupp-Hoesch-yhtymän aikomuksesta vetäytyä vanteiden ja vannehtimisvälineiden tuotannosta ja jakelusta. Krupp-Hoesch aikoi alun perin jakaa tällä alalla toimivan tytäryhtiönsä Titanin liiketoiminnan ITW Signoden ja P. W. Lenzen GmbH & Co. KG:n kesken. ITW Signoden oli tarkoitus jatkaa yrityksen liiketoimintaa Saksan ulkopuolella ja saksalaisyritys Lenzen olisi jatkanut liiketoimintaa Saksassa. Tästä toimesta, josta ilmoitettiin Saksan kilpailuoikeuden mukaisesti, luovuttiin huhtikuussa 1997 Bundeskartellamtin lähetettyä kirjeen, jossa se varoitti vakavista kilpailuongelmista.

54) Tarkastelun kohteena oleva toimi on rakenteeltaan erilainen, koska ITW Signode hankkii yhteisen määräysvallan ainoastaan Titanin vannenauhoihin liittyvässä liiketoiminnassa (katso johdanto-osan 7 kappale). ITW Signoden näkökulmasta suunniteltu yhteisyritys on seurausta Saksan ja Euroopan teräs- ja vannemarkkinoilla tapahtuvista muutoksista. Yhteisyrityksen puitteissa ITW Signode täydentää tuotantolaitoksiaan Saksassa lisäämällä niihin Titanin nykyiset tuotantolinjat, jotka täydentävät osittain ITW Signoden Dinslakenin tuotantolinjoja.

C.1 Tärkeimmät vannenauhan toimittajat Länsi-Euroopassa

55) ITW-yhtymä on maailman suurin vanteiden ja niihin liittyvien välineiden toimittaja. Yhtymää edustavat Länsi-Euroopassa sen tytäryhtiöt Burseryds Bruk AB (Ruotsi), Signode Systems GmbH (Saksa) ja Orgapack Holding AG (Sveitsi) tytäryhtiöineen Ranskassa, Skotlannissa ja Yhdysvalloissa. ITW osti Burserydsin vuonna 1995 ja Orgapackin vuonna 1996. ITW toimii myös pakkaustuotteiden markkinoilla ja katsoo olevansa maailmanlaajuinen markkinajohtaja, joka tarjoaa asiakkaille sekä kiristepakkauskoneita että kiristekalvoja (21). ITW-yhtymän maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto vuonna 1996 oli 3 935 miljoonaa ecua.

56) Titanilla on kaksi tuotantolaitosta Saksassa. Hagen-Kabelissa sijaitsevassa laitoksessa valmistetaan teräsvanteita ja vannelukkoja, Schwelmissä taas suunnitellaan ja valmistetaan vannehtimisvälineitä (22). Ainoastaan Hagen-Kabelin tuotantolaitokset kuuluvat keskittymään, koska Schwelmin yksikkö myydään Lenzen-yhtymälle. Titan on antanut sekä ITW-yhtymälle että P. W. Lenzenille käyttöoikeuden paalivanteiden kiinnitysmenetelmään liittyvään patenttiin.

57) Keskittymän osapuolten lisäksi perheyhtiö M. J. Maillis SA, jäljempänä `Maillis`, on tärkein teräsvanteiden toimittaja. Yrityksellä on kolme teräsvanteiden tuotantolinjaa Kreikassa. Vuodesta 1996 lukien yrityksellä on ollut myös PP- ja PET -muovivanteiden tuotantolinja. Yritys asensi vuonna 1997 uuden lämpökäsittelylinjan, jolla voidaan valmistaa erikoislujia teräsvanteita, sekä kiristekalvoja valmistavan tuotantolinjan. Koska Maillisilla ei ole omaa jakeluverkostoa Kreikan ulkopuolella, riippumattomat jakelijat myyvät suurimman osan yrityksen vannetuotannosta. Mailliksen maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto oli vuonna 1996 noin 35 miljoonaa ecua.

58) Cyklop International on suuri muovivanteiden toimittaja ja yritys valmistaa myös vannehtimisvälineitä. Nykyään Cycklopin suurimmat teräsvanteiden toimittajat ovat ITW Signode ja Titan. Cyklop on myös ITW-yhtymään kuuluvan Orgapackin valmistamien saumausyksiköiden ja teräsvannehtimiskoneiden yksinomainen jakelija Suomessa ja Ruotsissa ja se myy myös ilman yksinoikeutta Orgapackin laitteita muissa jäsenvaltioissa. Lisäksi Cyklop ja ITW ovat läskettäin perustaneet yhteisyrityksen, CS Packaging Corporationin, jonka kautta toimitaan mahdollisilla Kaukoidän markkinoilla. Cyklop-yhtymän maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto oli vuonna 1996 noin 150 miljoonaa ecua.

59) Brevetti Signode Labea SpA valmistaa sekä teräksisiä että muovisia vanteita käyttäen ITW:n lisensoimaa tuotantoteknologiaa. ITW-yhtymä ei omista Brevettin osakkeita, mutta yhtymä on myöntänyt Brevettille yksinmyyntioikeuden Italian markkinoille. Brevettin maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto oli vuonna 1996 noin 30 miljoonaa ecua.

60) Samuel Strapping Systems Company, joka on osa Samuel Manu-Tech Inc. of Canadaa, on johtava teräs- ja muovivanteiden sekä vannehtimisvälineiden toimittaja Pohjois-Amerikassa. Länsi-Euroopassa yritys toimii teräs- ja muovivanteiden markkinoilla Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneiden tytäryhtiöidensä Acme Gerrard Ltd:n ja Pakseal Industries Ltd:n kautta. Samuel-yhtymän maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto oli vuonna 1996 noin 304 miljoonaa ecua.

61) Saksalainen perheyhtiö Lenzen valmistaa teräsvanteita ja suunnittelee vannehtimiskoneita. Sen maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto oli vuonna 1996 noin 21 miljoonaa ecua. Brockhaus ja Theis ovat keskisuuria perheyrityksiä, joilla on kylmävalssaamoja Saksassa. Etilam/Sollacin omistaa ranskalainen teräksentuottaja Usinor SA.

C.2 Teräs- ja muovivanteiden markkinat

1. Osapuolten nykyinen markkina-asema

Markkinoiden koko

62) Komission tiedossa ei ole virallisia tai epävirallisia (alan järjestöjen tai muiden tekemiä) tilastoja vannemarkkinoiden koosta. Lisäksi suurimpien vannenauhatuottajien myyntiluvut eivät ole suoraan verrattavissa, koska joillakin tuottajilla ei ole omaa myyntiorganisaatiota, vaan ne käyttävät riippumattomia jakelijoita ja jälleenmyyjiä. Sen vuoksi komissio on tehnyt erilaisia laskelmia laatiakseen oman arvionsa markkinoiden koosta suurimpien länsieurooppalaisten tuottajien myyntilukujen perusteella. Erityisesti komissio on poistanut kaksinkertaisen myynnin eli kilpailijoiden väliset toimitukset sekä jättänyt huomiotta riippumattomien jakelijoiden ja jälleenmyyjien myymät määrät, koska ne ostavat materiaalinsa lähes yksinomaan länsieurooppalaisilta tuottajilta. Komissio on arvioinut pienempien tuottajien myynnin ja on myös ottanut huomioon ilmoituksen tehneiden osapuolten arvioiman tuonnin määrän (ks. johdanto-osan 49 kappale). Tämän perusteella komissio arvioi teräs- ja muovivannenauhojen kokonaismyynnin Länsi-Euroopassa vuonna 1997 olleen noin 489,4 miljoonaa ecua ilman riippumattomia jakelijoita ja jälleenmyyjiä (23). Tästä kokonaismäärästä teräsvanteen osuus oli noin 267,4 miljoonaa ecua, PET-vanteen osuus oli 56,3 miljoonaa ecua ja PP-vanteen osuus noin 165,7 miljoonaa ecua.

Markkinaosuudet

63) ITW Signode myi vuonna 1997 vanteita kaikkiaan noin [. . .] miljoonan ecun arvosta, josta teräsvanteen osuus oli [. . .] miljoonaa ecua (74,2 prosenttia), PET-vanteen osuus [. . .] miljoonaa ecua (8,2 prosenttia) ja PP-vanteen osuus [. . .] miljoonaa ecua (15,6 prosenttia). Yrityksen markkinaosuus Länsi-Euroopan teräs- ja muovivannemarkkinoista oli noin [30 35] prosenttia. Titan myi pelkästään teräsvannetta ja saavutti noin [. . .] miljoonan ecun liikevaihdon sekä noin [5 10] prosentin markkinaosuuden. Taulukossa 1 on esitetty seuraavaksi suurimmat vanteiden toimittajat Länsi-Euroopassa. Niiden yksittäiset markkinaosuudet eivät ylitä kymmentä prosenttia vaan jäävät useimmiten alle viiden prosentin.

64) >TAULUKON PAIKKA>

Kapasiteetti ja tuotanto

65) Ilmoituksen tehneet osapuolet arvioivat teräsvanteen kokonaiskapasiteetin olleen Länsi-Euroopassa kolmen viime vuoden aikana 410 000 450 000 tonnia vuodessa.Tämän vahvistaa komission markkinatutkimus, jonka mukaan teräsvannetuotannon kokonaiskapasiteetti oli noin 437 300 tonnia vuonna 1997. Osapuolten tuotantolinjojen osuus tästä kokonaismäärästä oli yhteensä noin [45 55] prosenttia. Suurin kilpailija Maillis lisäsi teräsvanteiden kokonaiskapasiteettiaan 60 000 tonnista 80 000 tonniin vuodessa, ja sen kokonaiskapasiteetti kasvoi 18 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste oli Länsi-Euroopassa kokonaisuudessaan noin 84 prosenttia vuonna 1997. Teräsvanteen kysynnän ei odoteta kasvavan seuraavien 2 4 vuoden aikana, ja markkinoilla ei näytä olevan ylimääräistä kapasiteettia, joka rajoittaisi tehokkaasti osapuolten käyttäytymistä keskittymän syntymisen jälkeen.

66) Muovivannetuotannon kokonaiskapasiteetti oli noin 100 000 tonnia vuonna 1996. Tästä ITW Signoden tuotantolinjojen osuus oli yhteensä noin 15 20 prosenttia. Koska kilpailijat ovat viime aikoina lisänneet muovivanteen tuotantokapasiteettiaan, osapuolten nykyinen osuus kapasiteetista on todennäköisesti alle 15 prosenttia. Suurimmilla muovivanteita valmistavilla kilpailijoilla, Strapexilla ja Cyklopilla, on yhteensä 20 30 prosentin osuus muovivanteiden kokonaistuotantokapasiteetista. PET-vanteiden kokonaistuotantokapasiteetti oli noin 20 000 25 000 tonnia käyttöasteen ollessa keskimäärin 60 70 prosenttia. Maillis on aloittanut äskettäin PET- ja PP-muovivanteiden tuotannon ja Brevetti on laatinut suunnitelmat uusiin PET-vanteen tuotantolinjoihin tehtävistä investoinneista.

2. Osapuolten markkina-asema keskittymän jälkeen

Markkinaosuudet

67) Suunnitellun keskittymän seurauksena komission markkinoiden kokoa koskevien arvioiden perusteella ITW Signoden ja suunnitellun yhteisyrityksen yhteenlaskettu markkinaosuus olisi vuonna 1997 enintään noin [35 45] prosenttia teräs- ja muovivanteiden kokonaismarkkinoiden arvosta. ITW Signode arvelee kuitenkin menettävänsä [. . .] [. . .] prosenttia Titanin nykyisestä teräsvanteiden myynnistä Titanin myyntiorganisaation ja tavaramerkkien siirtyessä Lenzenille. Tämä ennuste menetetystä myynnistä vaikuttaa aivan liian korkealta otettaessa huomioon, että Titanilla ei ole vakiintunutta myyntiorganisaatiota Saksan ulkopuolella. Komissio uskoo, että Lenzen-yhtymä onnistuu tekemään Saksassa toimitussopimuksia joidenkin Titanin vanhojen asiakkaiden kanssa. Kun otetaan huomioon käsiteltävänä olevan asian erityispiirteet, tuleva yhteisyritys menettää Lenzenille todennäköisesti [. . .] prosenttia Titanin nykyisestä myynnistä. Niinpä tämä markkinaosuuksien menettäminen huomioon ottaen yhteenlaskettu markkinaosuus olisi todennäköisesti [alle 40] prosenttia. Keskittymän osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus olisi noin viisi kuusi kertaa suurempi kuin niiden seuraavaksi suurimman kilpailijan markkinaosuus. Lisäksi ilmoituksen tehneet osapuolet olisivat keskittymän syntymisen jälkeen suurimmat vannetoimittajat maailmanlaajuisesti.

68) Vaikka osapuolten markkinaosuus tulee olemaan korkea, on myös useita muita toimittajia, erityisesti muovivanteiden alalla. Ottaen huomioon, että vanteiden kokonaismarkkinat kasvavat noin kolmen prosentin vuosivauhdilla ja teräsvanneala on suhteellisessa laskuvaiheessa (ks. johdanto-osan 30 kappale), sulautuvien osapuolten markkinaosuuden odotetaan laskevan ajan mittaan, koska ne ovat muovivanteiden alalla suhteellisesti heikompia. Koska materiaalit ja tekniikka kehittyvät jatkuvasti, varsinkin muovivanteiden ja laitteiden alalla, pienemmät kilpailijat pystyvät todennäköisesti kehittämään edelleen liiketoimintaansa. Useat kilpailijat ovat viime vuosina lisänneet kapasiteettiaan, erityisesti Maillis, Lenzen, Teufelberger Strapex, Sander ja Plastic Extruders. Ainakin kaksi kilpailevaa tuottajaa on lisäämässä kapasiteettiaan myös teräsvanteiden alalla, jolla kulutus pitkällä aikavälillä laskee.

69) Tällä hetkellä yksikään ITW:n kilpailijoista ei pysty tarjoamaan asiakkailleen vastaavanlaista kattavaa teräs- ja muovivanteiden tuotevalikoimaa kuin ilmoituksen tehneet osapuolet. Samuels/Acme-ryhmä ja Maillis ovat kuitenkin äskettäin tulleet muovivanteiden markkinoille. Samuel otti haltuunsa pääasiassa Yhdysvaltain markkinoille keskittyneen Interlake Corp:n muovivanteisiin liittyvän liiketoiminnan ja Maillis aloitti oman muovivannetuotantonsa vuoden 1996 lopussa. Molemmat yritykset ovat ilmaisseet selvästi, että ne pyrkivät tulevina vuosina lisäämään markkinaosuuttaan muovivanteiden ja erityisesti PET-vanteiden markkinoilla.

70) ITW Signode on yksi johtavista vannehtimisvälineiden toimittajista ja sillä on ainutlaatuinen tuotevalikoima, johon kuuluu sekä teräs- että muovivannehtimisessa käytettäviä koneita ja laitteita. Muovivanteiden tuottajat Cyklop ja Strapex sekä koneenvalmistusteollisuuden yritykset Fromm ja Mosca ovat ITW Signoden tärkeimmät kilpailijat vannehtimisvälineiden markkinoilla. Näiden yritysten katsotaan yleisesti pystyvän tarjoamaan vanteiden käyttäjille riittävän valikoiman vannehtimisvälineitä ja niillä on tarvittava taitotieto ja tekninen kokemus, joiden avulla niistä tulee välinemarkkinoilla luotettava vaihtoehto ITW Signodelle. Koska komission tutkimus on osoittanut, että asiakkaat voivat käyttää vannehtimisvälineissään melko helposti eri tuottajien vannemateriaaleja, vahvaa asemaa vannehtimisvälineiden markkinoilla ei voida pitää merkittävänä etuna vannehtimisalan kulutustavaroiden myynnille.

Mahdollinen kilpailu

71) Tulo teräsvanteiden markkinoille, jotka ovat osa merkityksellisiä tuotemarkkinoita, on vaikeaa ainakin niille uusille tulokkaille, joilla ei ole käytössään teräksen jalostusteknologiaa. Lisäksi teräsvanteiden kysyntä todennäköisesti laskee pitkällä aikavälillä, joten uuden tulijan myyntiosuus olisi pois nykyisiltä toimittajilta. Osapuolten mukaan teräsvanteiden markkinoille ei viimeisten viiden vuoden aikana ole tullut uusia yrityksiä. Komission tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen mukaan uusien tuotantolaitosten perustaminen Länsi-Eurooppaan tai tuonnin lisääntyminen tälle markkinoiden osa-alueelle ei lähitulevaisuudessa todennäköisesti johda tehokkaan kilpailun syntymiseen markkinoille.

72) Sen sijaan muovivanteiden markkinoille pääsylle ei ole merkittäviä esteitä. Osapuolten mukaan uuden erityislujan PET-tuotantolinjan investointikustannukset ovat noin 1,1 miljoonaa ecua (ilman kustannuksia asennuksesta, maasta ja rakennuksista) ja yhdistetty PP/PET-linja ei tulisi kovin paljon kalliimmaksi. Muovivanteiden ja erityisesti PP-vanteiden voimakkaasti lisääntyneen kysynnän vuoksi investoinnit uusiin suulakepuristuslinjoihin ovat järkeviä ja antavat mahdollisuuksia kannattavaan markkinoilletuloon. Maillisin viime aikoina tekemät investoinnit ovat osoituksena tästä. Lisäksi on otettava huomioon, että muunnettaessa erikoistunutta PP-vannelinjaa yhdistetyksi PP/PET-suulakepuristuslinjaksi pääomakustannukset ovat jopa edellä mainittua alhaisemmat. Tämän vuoksi nykyiset PP-vanteiden tuottajat ovat ensimmäisinä investoimassa uusiin PET-tuotantolinjoihin.

Nykyiset asiakkaat

73) Tavarantoimittajien vahvaa markkina-asemaa voivat tasapainottaa myös voimakkaat ostajat, jotka ostamiensa määrien sekä kokonsa ja voimavarojensa johdosta voivat estää vahvan markkina-aseman omaavaa tuottajaa käyttämästä sitä hyväkseen. Tämä pitää paikkansa varsinkin tässä asiassa, jossa tuotteet ovat pitkälti homogeenisiä ja jakelijat vastaavat huomattavasta osuudesta myynnistä. Jakelijat palvelevat useanlaisia asiakkaita, mikä tekee ITW Signoden/Titanin kaltaisille tavarantoimittajille vaikeammaksi syrjiä eri asiakasryhmiä.

74) Vannemateriaalien suurimmat kuluttajat keskittyvät teollisuusaloille kuten teräs- ja metalliteollisuus, lasinvalmistus, rakennusmateriaalit, paperintuotanto, painoteollisuus ja synteettikuidut. Näillä aloilla ovat tavanomaisia suuret, vaateliaat ostajat, joiden neuvotteluasema on samanvahvuinen ja joilla on voimavarat ja kokemus vaihtoehtoisten tavarantoimittajien löytämiseksi. Koska vannenauhat eivät tavallisesti muodosta merkittävää kustannuserää, ostopäätökset voidaan tällä hetkellä tehdä suhteellisen alhaisella tasolla organisaatiossa. Jos hintoja kuitenkin nostetaan merkittävästi, nämä asiakkaat käyttäisivät kokoaan ja kokemustaan tavarantoimittajia vastaan. Terästeollisuuden asiakkailla on lisäetuja. Ne toimittavat raaka-aineen teräsvanteen tuotantoon ja tuntevat siten hyvin vannevalmistajien tärkeimmän kustannustekijän. Lisäksi ne harjoittavat myös liiketoiminnassaan teräsvanteiden leikkaamista, lämpökäsittelyä ja pinnoittamista. Nämä toimenpiteet ovat tärkeitä teräsvanteiden tuottajille.

Päätelmä

75) Edellä esitetyt komission markkinatutkimuksen tulokset osoittavat, että suunniteltu toimi ei johda määräävän markkina-aseman syntymiseen tai vahvistumiseen teräs- ja muovivanteiden merkityksellisillä tuotemarkkinoilla.

C.3 Vannehtimiskoneiden saumausyksiköiden markkinat

76) Ilmoitettu keskittymä ei johda markkinaosuuksien lisääntymiseen vannehtimiskoneiden saumausyksiköiden markkinoilla. Titanin nykyiset toiminnot siirretään heti keskittymän toteutumisen jälkeen riippumattomalle saksalaiselle yritykselle P. W. Lenzenille. Lenzenin asema teräksisten ja muovisten saumausyksiköiden yhdistetyillä markkinoilla on vahvempi kuin sen asema pelkästään teräksisten saumausyksiköiden markkinoilla, ja sen vuoksi siitä tulee vakavasti otettava kilpailija osapuolille. Tämän vuoksi voidaan sulkea pois mahdollisuus, että keskittymä johtaisi määräävän aseman syntymiseen ITW Signodelle tai sellaisen aseman vahvistumiseen saumausyksiköiden markkinoilla.

VI. LOPPUPÄÄTELMÄ

77) Edellä esitettyjen tutkimustulosten perusteella komissio päättelee, että suunniteltu keskittymä ei perusta eikä vahvista teräs- ja muovivanteiden merkityksellisillä tuotemarkkinoilla eikä myöskään saumausyksiköiden merkityksellisillä tuotemarkkinoilla määräävää markkina-asemaa, jonka seuraksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai ETA:lla estyisi olennaisesti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Julistetaan ilmoitettu ITW Signode Holding GmbH:n ja Thyssen Krupp Stahl GmbH:n hankinta yhteisestä määräysvallasta Titan Umreifungstechnik GmbH:ssa soveltuvaksi yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu seuraaville:

1) Thyssen Krupp Stahl GmbH

Kaiser-Wilhelm-Straße 100

D-47166 Duisburg

2) ITW Signode Holding GmbH

Magnusstraße 18

D-46535 Dinslaken

Tehty Brysselissä 6 päivänä toukokuuta 1998.

Komission puolesta

Karel VAN MIERT

Komission jäsen

(1) EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1; oikaisu EYVL L 257, 21.9.1990, s. 31.

(2) EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1.

(3) EYVL C 363, 25.11.1998.

(4) Tämän yhteisessä määräysvallassa olevan yrityksen muodostaminen käsiteltiin sulautuma-asetukseen ja EHTY:n perustamissopimuksen 66 artiklaan perustuvassa menettelyssä. Ks. komission päätös asiassa IV/M.925 - Krupp Hoesch/Thyssen sekä komission päätös (EYVL L 285, 20.9.1997, s. 14) asiassa IV/EHTY.1243.

(5) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen estämiseksi on päätöksen tätä toisintoa toimituksellisesti muutettu.

(6) Vannehtimiskoneiden valmistus ulkoistettiin itsenäisille kokoonpanijoille vuoden 1993 lopussa.

(7) Ks. komission päätös asiassa IV/M.897 - Stinnes / Haniel Reederei, EYVL C 289, 24.9.1997, s. 3, johdanto-osan 7 17 kappale.

(8) Komission tiedonanto keskittymän muodostavien ja yhteistoiminnallisten yhteisyritysten välisestä erosta, EYVL C 385, 31.12.1994, s. 1, 16 kohta. Ks. myös komission päätös asiassa IV/M.823 - John Deere Capital Corp. / Lombard North Central plc, EYVL C 359, 28.11.1996, s. 11, johdanto-osan 9 kappale.

(9) Osapuolten mukaan ETA:n arviolta 808 miljoonan ecun suuruisesta kokonaisliikevaihdosta noin 15 prosenttia kiristekalvoista ja 20 prosenttia kutistekalvoista käytetään tarkoituksissa, joissa ne kilpailevat suoraan vannehtimisen kanssa.

(10) Ks. Verband Deutscher Ingenieure: Richtlinie VD Nr. 3968, kohta 3.2 "Kunststoff-Verpackungsbänder". Osapuolten esittämissä asiantuntijatutkimuksissa ei käsitellä fyysisiä ominaisuuksia kuten virumisvaikutusta ja ajan mittaan tapahtuvaa relaksaatiota.

(11) Titan Umreifungstechnik GmbH: Technische Spezifikationen - Kunststoffverpackungsband.

(12) Ks. komission päätös 93/9/ETY asiassa IV/M.214 - Du Pont/ICI, EYVL L 7, 13.1.1993, s. 13, johdanto-osan 21 ja 22 kappale; komission päätös 97/610/EY asiassa IV/M.774 - Saint-Gobain/Wacker-Chemie/NOM, EYVL L 247, 10.9.1997, s. 1, johdanto-osan 83 kappale.

(13) Ks. komission tiedonanto merkityksellisten markkinoiden määritelmästä yhteisön kilpailuoikeuden kannalta, EYVL C 372, 9.12.1997, s. 5, 36 kohta.

(14) PP-vannetta ei tällä hetkellä käytetä merkittävästi terästuotannossa ja teräksen työstöteollisuudessa eikä katkokuituteollisuudessa.

(15) [. . .] läkkipeltitehtailla [. . .] käytetään vain pieniä määriä PET-vannenauhaa tuotteiden sisäisessä käsittelyssä prosessien välillä. Näissä tarkoituksissa käytetään yhtä kiristyshihnaa tinakäämien ympärillä ja kahta vertikaalista vannetta kuormalavalla kuljetettavan bulkkitavaran ympärillä. Tehtaalta ulos lähetettävien tuotteiden pakkauksissa on edelleen käytettävä teräsvannetta; polyesterivanne poistetaan ennen lopullista pakkaamista.

(16) Ks. Verband Deutscher Ingenieure: Richtlinie Nr. VDI 3968, taulukko "Bandeigenschaften im Vergleich (Allgemeine Übersicht)".

(17) Vannehtimiskoneiden yksinkertaisten saumausyksiköiden tärkeimmät asiakkaat ovat Itipack (Italia), AmCa Machinery Inc. (Yhdysvallat), Sorsa (Espanja) ja Samuel Strapping Systems (Kanada).

(18) ITW Signoden merkittävästi korkeammat markkinaosuudet (jopa 70 prosenttia) Pohjoismaissa ovat seurausta Burserydsin siirtymisestä ITW:n omistukseen vuonna 1995 ja myynnin väliaikaisesta jatkamisesta Cycklopille, joka on itsenäinen jälleenmyyjä ja Burserydsin aikaisempi omistaja.

(19) Esimerkiksi eurooppalaisen standardin luonnos CEN TC261/SC3/WG3 (tammikuu 1998) ja vastaavat standardit "Packaging - Specification for tensional steel strapping" ja "Packaging - Specification for non-metallic tensional strapping".

(20) Osapuolet ovat ilmoittaneet tullitariffikoodinumerot, jotka niiden mielestä kattavat tarkasteltavana olevien tuotteiden kauppavirrat: teräsvanne - 7212 40 98; PP-vanne - 3920 20 79; PET-vanne - 3920 62 90. Nämä tullikoodit eivät kuitenkaan käsitä pelkästään vannenauhaa.

(21) Ks. ITW:n vuosikertomus 1996, s. 19.

(22) Vannehtimiskoneiden valmistus siirrettiin ulkopuolisille riippumattomille yrityksille loppuvuonna 1993.

(23) Ilmoituksen tehneiden osapuolten mukaan Länsi-Euroopan vanteiden kokonaiskulutus oli 593,2 miljoonaa ecua vuonna 1997. Teräsvanteiden osuus oli 290,3 miljoonaa ecua ja muovivanteiden osuus 302,9 miljoonaa ecua. Tämän perusteella osapuolten markkinaosuus olisi [30 35] prosenttia.