85/368/ETY: Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä heinäkuuta 1985, Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen todistusten vastaavuudesta



Virallinen lehti nro L 199 , 31/07/1985 s. 0056 - 0059

Suomenk. erityispainos Alue 16 Nide 1 s. 0078

Espanjank. erityispainos: Luku 06 Nide 3 s. 0005

Ruotsink. erityispainos Alue 16 Nide 1 s. 0078

Portugalink. erityispainos: Luku 06 Nide 3 s. 0005



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 16 päivänä heinäkuuta 1985, Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen todistusten vastaavuudesta (85/368/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan, ottaa huomioon yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisen yleisperiaatteista 2 päivänä huhtikuuta 1963 annetun neuvoston päätöksen 63/266/ETY() ja erityisesti sen kahdeksannen periaatteen, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 17 päivänä heinäkuuta 1984, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(), sekä katsoo, että päätöksen 63/266/ETY kahdeksannen periaatteen tarkoituksena on tehdä ammatillisen koulutuksen suorittamista osoittavien todistusten ja muiden asiakirjojen vastavuoroinen tunnustaminen mahdolliseksi, tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta 6 päivänä kesäkuuta 1974 annetussa neuvoston päätöslauselmassa() edellytetään luetteloiden laatimista näistä vastaaviksi tunnustetuista kelpoisuuksista, mainitun vastavuoroisen tunnustamisen puuttuminen on esteenä työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle yhteisössä siltä osin kuin se rajoittaa jossakin jäsenvaltiossa työtä hakevien työntekijöiden mahdollisuutta tukeutua toisessa jäsenvaltiossa hankittuun ammatilliseen pätevyyteen, ammatilliset koulutusjärjestelmät vaihtelevat huomattavasti yhteisössä; näitä järjestelmiä on jatkuvasti mukautettava uusiin olosuhteisiin, jotka johtuvat tekniikan kehityksen vaikutuksista työhön ja tehtävien sisältöön, Euroopan yhteisön 1980-luvun ammatillista koulutusta koskevasta politiikasta 11 päivänä heinäkuuta 1983 annetussa päätöslauselmassa() vahvistetaan ammatillista koulutusta koskevien toimintaperiaatteiden lähentämisen tarve sekä tunnustetaan jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien erilaisuus ja yhteisön joustavan toiminnan tarve, komissio on voinut ammatillista koulutusta käsittelevän neuvoa-antavan komitean avustamana laatia vertailuaineistoksi koulutustasoluokituksen, joka on ensimmäinen askel päätöksen 63/266/ETY kahdeksannessa periaatteessa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, mutta tämä luokitus ei kuvaa kaikkia jäsenvaltioissa kehitettyjä koulutusjärjestelmiä, tämän luokituksen osalta on ollut mahdollista laatia ammattitaitoisten työntekijöiden ja etusijalle asetettujen ammattiryhmien osalta kuvaukset käytännön ammatillisista vaatimuksista sekä yksilöidä niitä vastaavat ammatillisen koulutuksen antamat kelpoisuudet eri jäsenvaltiossa. niiden ammattialojen kuuleminen, joita asia koskee, on osoittanut, että nämä tulokset ovat omiaan antamaan yrityksille, työntekijöille ja viranomaisille arvokasta tietoa ammatillisen koulutuksen antaman kelpoisuuden vertailtavuudesta, samaa perusmenetelmää voitaisiin soveltaa muihin ammatteihin tai ammattiryhmiin ammatillista koulutusta käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaisesti ja yhteistyössä niiden ammattialojen työnantajien, työntekijöiden ja viranomaisten kanssa, joita asia koskee, siksi on tärkeää edistyä nopeasti kaikkien ammattitaitoisten työntekijöiden ammatillisen koulutuksen antaman kelpoisuuden vertailtavuudessa ja ulottaa työ mahdollisimman nopeasti muille koulutuksen tasoille, on suositeltavaa hankkia kaikki tarpeelliset lausunnot, erityisesti ammatillista koulutusta käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunto, sekä teknistä apua Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskukselta sekä antaa jäsenvaltioille ja komissiolle mahdollisuus toimia nykyisen käytännön mukaisesti, ammatillista koulutusta käsittelevä neuvoa-antava komitea on kokouksessaan 18 ja 19 päivänä tammikuuta 1983 antanut lausunnon, ja Kansalaisten Eurooppa -komitean 29 ja 30 päivänä maaliskuuta 1985 antaman kertomuksen 21 kohta olisi otettava huomioon, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Tavoite, jonka mukaan työntekijöiden on voitava paremmin käyttää hyväkseen kelpoisuuttaan, erityisesti hankkiakseen sopivaa työtä toisessa jäsenvaltiossa, edellyttää jäsenvaltioiden ja komission ripeää yhteistoimintaa niiden käytännön ammattitaitovaatimusten tekijöiden osalta, jotka jäsenvaltiot vahvistavat työntekijöille perustamissopimuksen 128 artiklan mukaisesti yhteisellä sopimuksella, yhteisössä saadun ammatillisen koulutuksen antaman kelpoisuuden vertailtavuuden aikaansaamiseksi sekä asiasta tiedottamisen kehittämiseksi. 2 artikla 1. Komissio aloittaa kiinteässä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa työt täyttääkseen 1 artiklan mukaiset erityisiä ammatteja tai ammattiryhmiä koskevat tavoitteet eri jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen antaman kelpoisuuden vertailtavuudesta. 2. Työssä voidaan käyttää lähtökohtana komission ammatillista koulutusta käsittelevän neuvoa-antavan komitean avustamana laatimaa koulutustasojärjestelmää. Mainittu järjestelmä annetaan tiedoksi tämän päätöksen liitteessä. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu työ keskittyy ensisijassa yhteisesti sovittujen ammattien tai ammattiryhmien ammattityöntekijöiden ammatilliseen kelpoisuuteen. 4. Tämän päätöksen soveltamisalaa voidaan myöhemmin laajentaa, jotta työ voidaan komission ehdotuksesta aloittaa muilla koulutustasoilla. 5. Euroopan avoimien työpaikkojen ja työpaikkahakemusten kansainvälisen välitysjärjestelmän yhteydessä käytettävää SEDOC-rekisteriä on mahdollisuuksien mukaan käytettävä ammatillisten luokitusten yhteisenä lähtökohtana. 3 artikla Komissio käyttää ammatillisen koulutuksen antaman kelpoisuuden vertailtavuuden aikaansaamiseksi, läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden sekä yhteisön tasolla työmarkkinaosapuolten kanssa, seuraavaa menettelyä: - kyseeseen tulevien ammattien tai ammattiryhmien valinta jäsenvaltioiden tai yhteisön tasolla toimivaltaisten työnantaja- tai työntekijäjärjestöjen ehdotuksesta; - ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja ammatteja tai ammattiryhmiä koskevien, yhteisön tasolla yhteisesti sovittujen työtä koskevien kuvausten laatiminen; - eri jäsenvaltioissa tunnustettujen ammatillisen koulutuksen antamien kelpoisuuksien yhteensovittaminen toisessa luetelmakohdassa tarkoitettujen ammatillisia vaatimuksia koskevien kuvausten kanssa; - seuraavia tietoja sisältävien taulukoiden laatiminen: a) SEDOC-rekisterin ja kansallisen luokituksen koodit; b) ammatillisen koulutuksen taso; c) ammattinimike ja vastaava ammatillinen koulutus jokaisessa jäsenvaltiossa; d) ammatillisen koulutuksen antamisesta vastuussa olevat järjestöt ja laitokset; e) toimivaltaiset viranomaiset ja järjestöt, joilla on oikeus myöntää tai vahvistaa tutkintotodistuksia, todistuksia tai muita ammatillista koulutusta osoittavia asiakirjoja; - yhteisön tasolla yhteisesti sovittujen työtä koskevien kuvausten ja vertailutaulukoiden julkaiseminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä; - tiedotuslomakkeen mallin laatiminen jokaisesta ammatista tai ammattiryhmästä 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla julkaistavaksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä; - valmiita vertailuja koskeva tiedottaminen kaikille asianomaisille kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason elimille sekä niiden ammattialojen keskuuteen, joita asia koskee. Kyseistä toimintaa voidaan tukea toteuttamalla yhteisön laajuinen tietokanta, mikäli käytäntö osoittaa siihen olevan tarvetta. 4 artikla 1. Jokaisen jäsenvaltion on nimettävä yhteensovittamista varten toimielin, joka liittyy, mikäli mahdollista, olemassa oleviin rakenteisiin ja jonka tehtävänä on vastata - yhdessä työmarkkinaosapuolten ja niiden ammattialojen kanssa, joita asia koskee - tiedottamisesta kaikille asiasta kiinnostuneille ryhmille. Jäsenvaltioiden on samoin nimettävä toimielin, joka vastaa yhteydenpidosta toisten jäsenvaltioiden yhteensovittamisesta huolehtiviin toimielimiin ja komissioon. 2. Yhteensovittamisesta vastaavilla jäsenvaltioiden toimielimillä on oltava toimivalta laatia asianmukainen suunnitelma ammatilliseen koulutukseen liittyvästä tiedottamisesta vahvistettujen ammatillisten kelpoisuuksien vertailtavuudesta toimivaltaisille kansallisille, alueellisille ja paikallisille toimielimille sekä omille kansalaisilleen, jotka haluavat työskennellä muissa jäsenvaltioissa, ja työntekijöille, jotka ovat toisten jäsenvaltioiden kansalaisia. 3. Edellä 2 kohdassa mainitut toimielimet voivat pyynnöstä laatia kaikissa jäsenvaltioissa 3 artiklan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitetun mallin mukaisen tiedotuslomakkeen, jonka työntekijä voi esittää työnantajalle kansallisen todistuksensa kanssa. 4. Komission tehtävänä on tehdä selvitys Kansalaisten Eurooppa -komitean 29 ja 30 päivänä maaliskuuta 1985 antaman kertomuksen 21 kohdassa esitetyn Euroopan ammattikoulutuspassin käyttöönotosta. 5. Komissio antaa pyynnöstä kaikkea tarpeellista apua ja neuvoja 2 kohdassa tarkoitetuille toimielimille 2 kohdassa edellytettyjen järjestelyjen valmistelussa ja toimeenpanossa, mukaan lukien asiaa koskevien teknisten asiakirjojen soveltaminen ja tarkastaminen. 5 artikla Komissio kiinteässä yhteistyössä jäsenvaltioiden nimeämien kansallisten yhteensovittamisesta vastaavien toimielinten kanssa: - tarkastaa sopivin ja säännöllisin määräajoin, kiinteässä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja yhteisön tason työmarkkinaosapuolten kanssa, yhteisössä yhteisesti sovittuja käytännön ammatillisia vaatimuksia ja niitä vastaavia vertailutaulukoita ammatillisen koulutuksen antamasta kelpoisuudesta, sekä pitää niitä ajan tasalla; - laatii tarvittaessa ehdotuksia järjestelmän toiminnan tehostamiseksi, mukaan lukien muut mahdolliset toimenpiteet, joilla voidaan parantaa ammatillisen koulutuksen antaman kelpoisuuden vertailtavuutta; - avustaa tarvittaessa teknisissä vaikeuksissa kansallisia viranomaisia tai niitä erityistoimielimiä, joita asia koskee. 6 artikla Jäsenvaltioiden on toimitettava ensimmäisen kerran kahden vuoden kuluttua tämän päätöksen tekemisestä ja sen jälkeen joka neljäs vuosi komissiolle kertomus tämän päätöksen soveltamisesta ja saavutetuista tuloksista. Komissio antaa sopivin määräajoin kertomuksen omasta työstään ja tämän päätöksen soveltamisesta jäsenvaltioissa. 7 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille ja komissiolle. Tehty Brysselissä 16 päivänä heinäkuuta 1985. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja M. FISCHBACH () EYVL N:o 63, 20.4.1963, s. 1338/63 () EYVL N:o C 77, 19.3.1984, s. 11 () EYVL N:o C 35, 9.2.1984, s. 12 () EYVL N:o C 98, 20.8.1974, s. 1 () EYVL N:o C 193, 20.7.1983, s. 2 LIITE Koulutustasojärjestelmä, jota tarkoitetaan 2 artiklan 2 kohdassa 1 TASO Tason edellyttämä koulutus: oppivelvollisuuskoulu ja ammattiin perehtyminen Tämä ammattiin perehtyminen hankitaan oppilaitoksessa, koulun ulkopuolisessa koulutuksessa tai työssä. Edellyttää hyvin vähän teoreettista tietoa ja käytännön taitoja. Tällä koulutuksella on kyettävä suoriutumaan suhteellisen yksinkertaisesta työstä, ja sen voi hankkia melko nopeasti. 2 TASO Tason edellyttämä koulutus: oppivelvollisuuskoulu ja ammatillinen koulutus (mukaan lukien etenkin oppisopimukset) Tämä taso vastaa tasoa, jolla henkilö on täysin kelpoinen erikseen määriteltyyn työhön ja pystyy käyttämään siinä tarvittavia työvälineitä ja -menetelmiä. Toiminta sisältää pääasiassa työsuorituksia, jotka voivat olla itsenäisiä suoritukseen liittyvien työmenetelmien rajoissa. 3 TASO Tason edellyttämä koulutus: oppivelvollisuuskoulu ja/tai ammatillinen koulutus ja teknillinen lisäkoulutus tai teknillinen koulutus tai muu keskiasteen koulutus Tähän koulutukseen sisältyy enemmän teoreettista tietoa kuin 2 tasolla. Toiminta sisältää pääasiassa teknistä työtä, joka voi olla itsenäistä ja/tai sisältää toimeenpanevia ja yhteensovittavia tehtäviä. 4 TASO Tason edellyttämä koulutus: keskiasteen (yleissivistävä tai ammatillinen) koulutus sekä keskiasteen jälkeinen teknillinen koulutus Tämä koulutus sisältää korkea-asteen teknillisen koulutuksen, joka on hankittu oppilaitoksissa tai niiden ulkopuolella. Näin saatu kelpoisuus käsittää korkea-asteen koulutukseen sisältyvän tiedon ja taidon tason. Se ei yleensä edellytä asianomaisten eri alojen tieteellisten perusteiden hallintaa. Näiden taitojen ja tietojen perusteella on mahdollista yleensä toimia itsenäisesti suunnittelu- ja/tai johto- ja/tai hallintotehtävissä. 5 TASO Tason edellyttämä koulutus: keskiasteen (yleissivistävä tai ammatillinen) koulutus sekä korkeakoulussa saatu koulutus Tämä koulutus johtaa yleensä ammatin harjoittamisessa itsenäiseen asemaan (palkattuna tai itsenäisenä ammatinharjoittajana) ja edellyttää ammatin tieteellisten perusteiden hallintaa. Ammatinharjoittamisen edellyttämä kelpoisuus voidaan yhdistää tähän koulutukseen näillä eri tasoilla.