KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan pyynnön julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (Dealurile Zarandului (SMM))

(2017/C 197/04)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 97 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Romania on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukaisesti esittänyt pyynnön nimityksen ”Dealurile Zarandului” eritelmän muuttamisesta.

Komissio on tutkinut kyseisen pyynnön ja todennut, että asetuksen (EU) N:o 1308/2013 93–96 artiklassa, 97 artiklan 1 kohdassa sekä 100, 101 ja 102 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukainen nimityksen ”Dealurile Zarandului” (SMM) eritelmän muutospyyntö on tämän päätöksen liitteessä.

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti tämän päätöksen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä antaa oikeuden vastustaa tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua eritelmän muutosta kahden kuukauden kuluessa päätöksen julkaisupäivästä.

(1) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

LIITE

ERITELMÄÄN TEHTÄVÄÄ UUTTA MUUTOSTA KOSKEVA PYYNTÖ

”DEALURILE ZARANDULUI”

PGI-RO-A0031-AM01

Toimituspäivä: 28.5.2015

1. Muutokseen sovellettavat säännöt

Asetuksen (EY) N:o 1308/2013 105 artikla – Muu kuin vähäinen muutos

2. Muutoksen kuvaus ja perustelut

2.1 Rajatun alueen muuttaminen

Maantieteellisen merkinnän ”Dealurile Zarandului” rajattua aluetta, joka sijaitsee Aradin piirikunnassa, on tarkoitus laajentaa ja sisällyttää siihen seuraavat paikkakunnat: Zăbrani, Neudorf, Frumuşeni, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană, Dud ja Agrişu Mare. Maantieteellisen merkinnän suojaa haetaan siis viineille, jotka on tuotettu seuraavalla maantieteellisellä alueella:

Aradin piirikunta, Miniș-Măderatin viinitarha-alue, jossa sijaitsevat seuraavat viininviljelykeskukset:

Miniș, paikkakunnat:

— Lipovan kaupunki (Lipovan ja Radnan paikkakunnat)

— Zăbrani (Zăbranin ja Neudorfin kylät)

— Frumușeni (Frumușenin kylä)

— Păuliș (Păulișin ja Barațcan kylät)

— Ghioroc (Minișin, Ghiorocin ja Cuvinin kylät)

— Covăsânț (Covăsânțin kylä)

Măderat, paikkakunnat:

— Șiria (Șirian, Galșan ja Mâscan kylät)

— Pâncotan kaupunki (Pâncotan paikkakunta ja Măderatin kylä)

— Târnova (Târnovan, Dudin, Agrişu Maren ja Drauţin kylät)

— Ineun kaupunki (Ineun paikkakunta ja Mocrean kylä)

— Șilindia (Șilindian, Satu Micin ja Luguzăun kylät)

Dealul Viilor, paikkakunnat:

— Șagu (Șagun, Crucenin, Fiscutin, Firiteazin ja Hunedoara Timișanăn kylät)

Dorobanți, paikkakunnat:

— Curtici (Dorobanțin kylä)

Valkoviineissä, jotka ovat peräisin Lipovan, Zăbranin ja Neudorfin ympäristöstä, on mineraalisuutta ja makua, jotka ovat luonteenomaisia Miniș-Măderatin viinitarha-alueen eteläiselle osalle. Koska sadot ovat niin runsaita, viineissä on suhteellisen korkea happopitoisuus, joka tuntuu alussa hieman alhaisemmalta, ja hyvin muodostuneet perusaromit. Punaviineissä on sitä vastoin erityinen syvä väri, joka on luonteenomainen koko Miniș-Măderatin viinitarha-alueelle: häivähdys purppuraa taustavärin ollessa tumma mutta kirkas rubiininpunainen. Viineissä on korkea kuiva-ainepitoisuus. ONVPV:n vuosien 2012, 2013 ja 2014 tilastojen mukaan valkoviinien kuiva-ainepitoisuus voi olla jopa 19–20 g/l (Sauvignon) ja punaviinien jopa 27,55 g/l (Cabernet Sauvignon). Alueen pohjoisosassa (Dud, Agrișu Mare, Luguzău) tuotetut viinit ovat herkempiä ja selkeämmän hapokkaita, mikä johtuu edellä mainitusta korkeasta kuiva-ainepitoisuudesta: 19,44 g/l valkoviinien osalta (Pinot gris ja Sauvignon) ja 27,63 g/l punaviinien osalta (Merlot).

Tuotantoalueeseen lisätyillä paikkakunnilla tuotettujen viinien kuvauksessa selitetään viinien analyyttisia ja aistinvaraisia ominaisuuksia. Useista eri lajikkeista neljän viimeisimmän viinivuoden aikana tuotetuille viineille on tehty vertaileva analyysi. Näitä lajikkeita viljellään sekä vanhalla tuotantoalueella että tuotantoalueeseen hiljattain lisätyillä paikkakunnilla. Analyysi osoittaa, että lajikkeen Mustoasă de Măderat luontainen alkoholipitoisuus on 11,76–12,30 alkoholiprosenttia, kokonaishappopitoisuus 6,0 g/l viinihappona ja kuiva-aineiden kokonaispitoisuus 18,15–19,85 g/l; lajikkeen Riesling Italian luontainen alkoholipitoisuus on 10,60–12,35 alkoholiprosenttia, kokonaishappopitoisuus 5,20–6,30 g/l viinihappona ja kuiva-aineiden kokonaispitoisuus 17,20–21,10 g/l; lajikkeen Merlot luontainen alkoholipitoisuus on 12,50–13,00 alkoholiprosenttia, kokonaishappopitoisuus 6,10–6,50 g/l viinihappona ja kuiva-aineiden kokonaispitoisuus 24,65–27,55 g/l; ja lajikkeen Cabernet Sauvignon luontainen alkoholipitoisuus on 12,20–12,60 alkoholiprosenttia, kokonaishappopitoisuus 4,70–6,69 g/l viinihappona ja kuiva-aineiden kokonaispitoisuus 20,63–24,75 g/l. Raikkaudessa ja hedelmäisyydessä havaittiin merkittävää samankaltaisuutta Lipovan, Radnan, Zăbranin, Neudorfin, Păulişin ja Baraţcan paikkakunnilla viljellyissä valkoisissa rypälelajikkeissa. Hämmästyttävän samankaltaisia toissijaisia makuja havaitaan valkoisissa rypälelajikkeissa, jotka tulevat Şagun, Crucenin, Fiscutin, Firiteazin, Hunedoara Timişanăn ja Frumuşenin viinitarhoista. Maaperä on Şilindian, Satu Micin, Luguzăun, Dudin ja Agrişu Maren paikkakunnilla ruskeaa mustaamultaa ja tuottaa viinejä, joiden kuiva-ainepitoisuus on korkea ja jotka ovat täyteläisiä ja täynnä makua. Ei ole sattumaa, että viinirypäleitä on viljelty näillä alueilla muinaisista ajoista lähtien.

Maantieteellisten merkintöjen rajattujen tuotantoalueiden suojaamista koskevan EU-politiikan heikko tuntemus ja viinituottajien yhdistysten puuttuminen silloin, kun Romania liittyi Euroopan unioniin, johtivat siihen, että jotkin paikkakunnat, joilla on pitkät perinteet erityisten laatuviinien tuotannossa, jäivät pois Dealurile Zaranduluin tuotantoalueesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Rekisteröitävä nimi/rekisteröitävät nimet

Dealurile Zarandului

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – suojattu maantieteellinen merkintä

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet

— kokonaisalkoholipitoisuus ja todellinen alkoholipitoisuus: vähintään 10 til-%

— kokonaishappopitoisuus (viinihappona): vähintään 4,5 g/l

— haihtuvien happojen pitoisuus (etikkahappo): enintään 1,2 g/l

— pelkistämätön kuiva-ainepitoisuus: vähintään 17 g/l

— kokonaisrikkidioksidi: enintään 300 mg/l

— vapaa rikkidioksidi: enintään 60 mg/l

1. Muscat Ottonel:

— Ulkonäkö: puhdas ja kirkas

— Väri: oljenkeltainen tai voimakkaan keltainen riippuen viinirypäleiden laadusta sadonkorjuun yhteydessä

— Tuoksu: hienovaraisia kukkaisia vivahteita, luonteenomainen muskatin aromi, kun sato on korjattu viinitarha-alueen pohjoisosassa

— Maku: luonteenomainen muskatin maku, jossa on miellyttävä samettimainen vivahde. Vaatii happopitoisuuden korjausta.

2. Traminer roz:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: kellertävä-vihreä

— Tuoksu: ruusunterälehtien aromeita, varsinkin, jos sato on kerätty Păulişin alueelta

— Maku: erityinen, vasta niitetyn heinän maku

3. Sauvignon:

— Ulkonäkö: kirkas, miellyttävä

— Väri: vaaleankeltainen, vihertäviä sävyjä

— Tuoksu: viiniköynnösten kukkien tuoksu

— Maku: hedelmäinen, miellyttävän hapokas, harmoninen

4. Pinot Gris:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: vihertävä-valkoinen, hieman kellertäviä sävyjä

— Tuoksu: kesäomena

— Maku: täyteläinen, häivähdys paistetun leivän kuorta

5. Feteasca regala:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: vihertävä-keltainen

— Tuoksu: hapahkon kesäomenan aromi johtuen lohkareisesta mineraalipitoisesta maaperästä

— Maku: hyvin maukas, hyvin muodostunut, ilmentää viinitarhan pohjoisosien omalaatuisuutta

6. Feteasca alba:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: vihertävä-keltainen

— Tuoksu: omenan ja viiniköynnöksen kukkien tuoksu

— Maku: miellyttävä, hyvin muodostunut, luonteenomainen

7. Riesling italian:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: vihertävä-valkoinen

— Tuoksu: ei erityistä perusaromia

— Maku: hyvin maukas, viinimäinen, hyvin raikas, miellyttävän hapokas

8. Riesling de Rhin:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: vihertävä-valkoinen, luonteenomainen

— Tuoksu: ei selkeää perusaromia

— Maku: viinimäinen, raikas, miellyttävän hapokas

9. Chardonnay:

— Ulkonäkö: kirkas, läpinäkyvä

— Väri: kullankeltainen

— Tuoksu: akasiankukan ja niitetyn heinän aromi

— Maku: miellyttävä, kukkainen, pehmeän hapokas

10. Mustoasă de Măderat

— Ulkonäkö: kirkas, miellyttävä

— Väri: vihertävä-keltainen, muistuttaa sitruunankuorta, viittaa hieman happamaan makuun

— Tuoksu: tuleentumaton vihreä omena, häivähdys viiniköynnöksen kukkaa, erityisesti alueilla, joilla tuotanto on lajikkeen tavanomaista tuotantoa vähäisempää

— Maku: raikas, virkistävä ja eloisa johtuen korkeasta happopitoisuudesta, erityisesti alueilla, joilla tuotantotasot ovat korkeita

11. Furmint:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: vihertävä-valkoinen, vaaleankeltaisia sävyjä

— Tuoksu: trooppisten hedelmien perusmaku

— Maku: miellyttävä, muistuttaa mehukasta trooppista hedelmää, omalaatuinen

12. Furmint de Miniş:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: vihertävä-valkoinen, sitruunankeltaisia sävyjä

— Tuoksu: trooppisten hedelmien aromi

— Maku: miellyttävä, raikas, tuo mieleen mehukkaan trooppisen hedelmän, luonteenomainen

13. Cabernet Sauvignon:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: intensiivisen rubiininpunainen, vahvoja sinertäviä sävyjä, kun valmistetaan Covăsânţista Lipovaan ulottuvalta alueelta korjatuista viinirypäleistä, sillä kyseinen alue on suotuisa punaisille lajikkeille

— Tuoksu: selkeä luonnonvaraisten kasvien ja ruohon aromi

— Maku: kun viini on nuorta, se on liian kovaa ja tanniinista, maistuu rypäleen kannoille ja on jopa juomakelvotonta; viini vaatii vähintään kahden vuoden kypsytyksen tynnyrissä. Paranee kypsyessään, muuttuu miellyttävän samettiseksi, pyöreäksi ja meheväksi. Viinin korkeampi happopitoisuus verrattuna muihin viinitarhoihin ja korkea kuiva-ainepitoisuus lisäävät viinin säilyvyyttä ja varmistavat, että viini säilyy raikkaana.

14. Merlot:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: rubiininpunainen, kirkas, häivähdys terrakottaa kypsytyksen jälkeen

— Tuoksu: miellyttävä metsämarjojen aromi, villivadelmaa, mukaan tulee tammen ja vaniljan sävyjä kypsytyksen ansiosta

— Maku: kiristävyys on kohtuullisempaa kuin lajikkeessa Cabernet Sauvignon; rakenne on tälle lajikkeelle ominaisesti samettinen, ja viiniin muodostuu miellyttävä bouquet kypsymisen ansiosta

15. Pinot noir:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: tumman kirsikanpunainen, kirkas

— Tuoksu: aromi, joka vaihtuu kirsikasta mansikkaan, kun viini kypsyy

— Maku: samettinen, herkkä, monivivahteinen ja hienostunut, tasainen, varsinkin viinitarhan eteläosissa

16. Fetească neagră:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: intensiivisen granaatinpunainen

— Tuoksu: monivivahteinen, omalaatuinen aromi, jossa on autenttisia kukkaisia vivahteita

— Maku: hyvin muodostunut, miellyttävä ja riittävän runsas, nautittava ja herkullinen

17. Burgund Mare

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: intensiivisen granaatinpunainen, häivähdys purppuraa, vakioväri esiintyy Covăsânţista Lipovaan ulottuvalta alueelta korjatussa sadossa

— Tuoksu: kypsien metsämarjojen aromi: karhunvatukkaa ja mustikkaa

— Maku: tasapainoinen, tasainen, ei aggressiivinen

18. Syrah:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: kirkkaanpunainen

— Tuoksu: kukkainen bouquet, hyvin intensiivisiä mausteisia aromeja

— Maku: tasainen, häivähdys viikunaa ja hieno kiristävyys

19. Novac:

— Ulkonäkö: kirkas, läpinäkyvä

— Väri: intensiivisen rubiininpunainen, purppuraisia sävyjä

— Tuoksu: mustikan bouquet ja mausteisia mustapippurin aromeja

— Maku: tanniinit ovat muiden tekijöiden kanssa hyvin sopusoinnussa, tasainen, hienon hapokas

20. Portugais bleu:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: intensiivisen tiilenpunainen

— Tuoksu: punaisten marjojen, karviaisen ja punaherukan bouquet

— Maku: pehmeä, hieman tanniininen, hienon hapokas; korjuu tapahtuu ensimmäisenä, ja viini säilyttää ominaisluonteensa erityisesti punaisista rypälelajikkeista tunnetulla alueella

21. Sangiovese

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: kirsikanpunainen

— Tuoksu: kypsien marjojen ja rypäleiden bouquet, hyvin muodostunut, jos sato on korjattu viinitarha-alueen pohjoisosissa

— Maku: tanniininen, hienon hapokas, eloisa, kevyt

22. Cadarcă:

— Ulkonäkö: kirkas

— Väri: kirkkaanpunainen

— Tuoksu: metsämarjojen aromi

— Maku: samettinen, hieman hapokas ja hieno kiristävyys

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10 Vähimmäishappopitoisuus 4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (grammaa/litra) 1,2 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) 300

5. Viininvalmistustavat

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmät

Asianomainen viininvalmistusmenetelmien rajoitus

Luontaista alkoholipitoisuutta voidaan nostaa vain lainsäädännön sallimin edellytyksin. Luontaista kokonaisalkoholipitoisuutta, joka ilmaistaan tilavuusprosentteina, voidaan nostaa vain

a) lisäämällä tiivistettyä rypäleen puristemehua tai puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehua, kun kyseessä ovat tuoreet rypäleet, osittain käynyt rypäleen puristemehu tai käymistilassa oleva uusi viini;

b) lisäämällä tiivistettyä rypäleen puristemehua tai puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehua taikka osittaisella tiivistämisellä, käänteinen osmoosi mukaan luettuna, kun kyseessä on rypäleen puristemehu.

Sakkaroosin lisääminen ei ole sallittua maantieteellisen merkinnän ”Dealurile Zarandului” viinien tuotannossa.

b. Enimmäistuotokset

Rypäletuotanto: lajikkeet Fetească regală, Mustoasă de Măderat, Portugais bleu ja Sangiovese

15 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

Rypäletuotanto: lajikkeet Furmint, Furmint de Miniş, Riesling de Rhin, Riesling italian, Merlot, Fetească neagră ja Novac

12 500 hehtolitraa hehtaaria kohden

Rypäletuotanto: lajikkeet Burgund mare, Cadarcă ja Fetească albă

12 500 hehtolitraa hehtaaria kohden

Rypäletuotanto: lajikkeet Muscat Ottonel, Pinot gris, Chardonnay, Sauvignon, Traminer roz, Cabernet Sauvignon, Pinot noir ja Syrah

10 000 hehtolitraa hehtaaria kohden

Viinintuotanto, valkoviinit

95 hehtolitraa hehtaaria kohden

Viinintuotanto, punaviinit, roseeviinit, maustetut viinit

85 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu alue

Aradin piirikunta, Miniș-Măderatin viinitarha-alue, keskukset:

Miniș, paikkakunnat:

— Lipovan kaupunki (Lipova ja Radna)

— Zăbrani (Zăbranin ja Neudorfin kylät)

— Frumușeni (Frumușenin kylä)

— Păuliș (Păulișin ja Barațcan kylät)

— Ghioroc (Minișin, Ghiorocin ja Cuvinin kylät)

— Covăsânț (Covăsânțin kylä)

Măderat, paikkakunnat:

— Șiria (Șirian, Galșan ja Mâscan kylät)

— Pâncotan kaupunki (Pâncota ja Măderatin kylä)

— Târnova (Târnovan, Dudin, Agrişu Maren ja Drauţin kylät)

— Ineun kaupunki (Ineu ja Mocrean kylä)

— Șilindia (Șilindian, Satu Micin ja Luguzăun kylät)

Dealul Viilor, paikkakunnat:

— Șagu (Șagun, Crucenin, Fiscutin, Firiteazin ja Hunedoara Timișanăn kylät)

Dorobanți, paikkakunnat:

— Curtici (Dorobanțin kylä)

7. Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Cadarcă N

Burgund Mare N

Pinot Gris G

Fetească neagră N

Muscat Ottonel B

Cabernet Sauvignon N

Sauvignon B

Merlot N

Fetească regală B

Fetească albă B

Furmint de Miniş B

Furmint B

Chardonnay B

Novac N

Mustoasă de Măderat B

Syrah N

Sangiovese N

Traminer Roz Rs

Riesling italian B

Riesling de Rhin B

Portugais Bleu N

Pinot Noir N

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Erityinen luontoon liittyvä tekijä ovat Zarandin alarinteet, joille on luonteenomaista lohkareinen maaperä. Maaperässä on runsaasti rautaa ja mikroravinteita. Pinnanmuodostus ja ilmasto-olosuhteet eroavat toisistaan kukkuloiden välissä ja ovat omanalaisensa kussakin tämän alueen viinitarhassa, vaikka maantieteellinen ja ilmastollinen sijainti ovat samankaltaiset, samoin kuin viljellyt lajikkeet.

Viiniköynnösten istutukset sijaitsevat yleensä etelään päin, joskus poikkeuksellisesti kaakkoon tai lounaaseen päin. Tämän seurauksena yksittäiset viinitarhat, jotka sijaitsevat samalla leveys- ja pituusasteella ja joissa viljellään samaa rypälelajiketta, eroavat toisistaan erilaisten pinnanmuodostukseen ja ilmastoon liittyvien ominaispiirteiden ansiosta. Viiniköynnösten viljelyyn käytetyt jyrkät pengerretyt rinteet hajottavat ja rajoittavat tuulen voimaa ja kylmiä ilmavirtauksia. Kun sää on tyyni, ilma kiertää lempeästi rinteiden lämpiämisen ansiosta. Tämä suosii kasvien fysiologisia prosesseja ja rypäleiden laatuominaisuuksien esiin tuloa. Rinteillä ylimääräinen vesi ei jää paikalleen, mikä auttaa rinteiden lämpenemisessä ja estää harmaahomeen leviämistä.

Mikroilmastossa on välimerellisiä vaikutteita. Tämän ansiosta kevät tulee aikaisin ja on kostea sekä syksyt ovat pitkiä, lämpimiä ja kuivia. Ympäristölliset ja ilmastolliset olosuhteet: vuotuinen keskilämpötila: 11,2 °C, vuotuinen sademäärä: 644 mm, lämpösumma: 3 291 °C, auringonpaisteen määrä: 1 490, kokonaissadanta: 365 mm. Suhteellisen kosteuden kymmenvuotinen keskiarvo on noin 75 %. Lohkareiselta ja rautapitoiselta maaperältä peräisin olevissa viineissä on kirkkaan punainen väri syvän rubiininpunaisin vivahtein, ja viinit ovat hyvin runsaita ja ilmeikkäitä.

Zarandin alarinteillä tuotettujen viinien aistinvarainen arviointi osoittaa, että punaisten lajikkeiden väri-intensiteetti on korkea ja että nuorissa viineissä on vahvoja sinertäviä sävyjä, jotka muuttuvat tiilenpunaisiksi viinin kypsyessä. Nuoret viinit tuovat suuhun kireän tunteen ja ovat tanniinisia, vanhetessaan viini muuttuu tasapainoiseksi, tiiviiksi, miellyttäväksi, täyteläiseksi ja samettiseksi.

Valkoviineissä, jotka ovat peräisin Lipovan, Zăbranin ja Neudorfin ympäristöstä, on mineraalisuutta ja makua, jotka ovat luonteenomaisia Miniș-Măderatin viinitarha-alueen eteläiselle osalle. Koska sadot ovat niin runsaita, viineissä on suhteellisen korkea happopitoisuus, joka tuntuu alussa hieman alhaisemmalta, ja hyvin muodostuneet perusaromit. Punaviineissä on sitä vastoin erityinen syvä väri, joka on luonteenomainen koko Miniș-Măderatin viinitarha-alueelle: häivähdys purppuraa taustavärin ollessa tumma mutta kirkas rubiininpunainen. Viineissä on korkea kuiva-ainepitoisuus. ONVPV:n vuosien 2012, 2013 ja 2014 tilastojen mukaan valkoviinien kuiva-ainepitoisuus voi olla jopa 19–20 g/l (Sauvignon) ja punaviinien jopa 27,55 g/l (Cabernet Sauvignon). Alueen pohjoisosassa (Dud, Agrișu Mare, Luguzău) tuotetut viinit ovat herkempiä ja selkeämmän hapokkaita, mikä johtuu edellä mainitusta korkeasta kuiva-ainepitoisuudesta: 19,44 g/l valkoviinien osalta (Pinot gris ja Sauvignon) ja 27,63 g/l punaviinien osalta (Merlot).

Tuotantoalueeseen lisätyillä paikkakunnilla tuotettujen viinien kuvauksessa selitetään viinien analyyttisia ja aistinvaraisia ominaisuuksia. Useista eri lajikkeista neljän viimeisimmän viinivuoden aikana tuotetuille viineille on tehty vertaileva analyysi. Näitä lajikkeita viljellään sekä vanhalla tuotantoalueella että tuotantoalueeseen hiljattain lisätyillä paikkakunnilla. Analyysi osoittaa, että lajikkeen Mustoasă de Măderat luontainen alkoholipitoisuus on 11,76–12,30 alkoholiprosenttia, kokonaishappopitoisuus 6,0 g/l viinihappona ja kuiva-aineiden kokonaispitoisuus 18,15–19,85 g/l; lajikkeen Riesling Italian luontainen alkoholipitoisuus on 10,60–12,35 alkoholiprosenttia, kokonaishappopitoisuus 5,20–6,30 g/l viinihappona ja kuiva-aineiden kokonaispitoisuus 17,20–21,10 g/l; lajikkeen Merlot luontainen alkoholipitoisuus on 12,50–13,00 alkoholiprosenttia, kokonaishappopitoisuus 6,10–6,50 g/l viinihappona ja kuiva-aineiden kokonaispitoisuus 24,65–27,55 g/l; ja lajikkeen Cabernet Sauvignon luontainen alkoholipitoisuus on 12,20–12,60 alkoholiprosenttia, kokonaishappopitoisuus 4,70–6,69 g/l viinihappona ja kuiva-aineiden kokonaispitoisuus 20,63–24,75 g/l. Raikkaudessa ja hedelmäisyydessä havaittiin merkittävää samankaltaisuutta Lipovan, Radnan, Zăbranin, Neudorfin, Păulişin ja Baraţcan paikkakunnilla viljellyissä valkoisissa rypälelajikkeissa. Hämmästyttävän samankaltaisia toissijaisia makuja havaitaan valkoisissa rypälelajikkeissa, jotka tulevat Şagun, Crucenin, Fiscutin, Firiteazin, Hunedoara Timişanăn ja Frumuşenin viinitarhoista. Maaperä on Şilindian, Satu Micin, Luguzăun, Dudin ja Agrişu Maren paikkakunnilla ruskeaa mustaamultaa ja tuottaa viinejä, joiden kuiva-ainepitoisuus on korkea ja jotka ovat täyteläisiä ja täynnä makua. Ei ole sattumaa, että viinirypäleitä on viljelty näillä alueilla muinaisista ajoista lähtien.

9. Olennaiset lisäedellytykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallisessa lainsäädännössä

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisäsäännökset

Edellytyksen kuvaus:

Ei lisäsäännöksiä

10. Linkki eritelmään

http://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_dealurile_zarandului_modif_cf_notif_133_2016_accept_changes_18032016.pdf