KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2019,

Panaman tasavallalle annettavasta ilmoituksesta, jonka mukaan se mahdollisesti todetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi

(2020/C 13/06)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (1) ja erityisesti sen 32 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. JOHDANTO

(1) Asetuksella (EY) N:o 1005/2008, jäljempänä ’LIS-asetus’, perustetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen, jäljempänä ’LIS-kalastus’, ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskeva unionin järjestelmä.

(2) LIS-asetuksen VI luvussa säädetään menettelystä LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden toteamiseksi, toimenpiteistä yhteistyöhön osallistumattomiksi todettuihin kolmansiin maihin nähden, yhteistyöhön osallistumattomia maita koskevan luettelon laatimisesta, yhteistyöhön osallistumattomien maiden luettelosta poistamisesta, yhteistyöhön osallistumattomien maiden luettelon julkisuudesta sekä kiireellisistä toimenpiteistä.

(3) LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisesti komission tehtävänä on yksilöidä ne kolmannet maat, joiden se ei katso osallistuvan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön. Kolmas maa voidaan todeta yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi, jos se laiminlyö sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvollisuudet.

(4) Yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi toteamisen LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisesti olisi perustuttava kaikkien mainitun asetuksen 31 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tietojen tarkasteluun.

(5) Ennen kolmansien maiden toteamista LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisiksi yhteistyöhön osallistumattomiksi maiksi komission on ensin ilmoitettava kolmansille maille mainitun asetuksen 32 artiklan mukaisesti siitä mahdollisuudesta, että ne todetaan yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi. Tällainen ilmoitus on luonteeltaan alustava.

(6) Kolmansille maille osoitettu ilmoitus mahdollisuudesta, että ne todetaan yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi, perustuu myös LIS-asetuksen 31 artiklassa säädettyihin arviointiperusteisiin.

(7) Komission ottaa lisäksi huomioon asianomaisten kolmansien maiden suhteen kaikki LIS-asetuksen 32 artiklassa säädetyt toimenpiteet. Komissio liittää ilmoitukseen erityisesti tiedot tällaisen toteamisen perusteena olevista olennaisista tosiseikoista ja syistä sekä annettava kyseisille maille mahdollisuus vastata ja esittää todisteita toteamisen kiistämiseksi tai, tapauksen mukaan, tilanteen parantamiseksi laaditusta toimintasuunnitelmasta ja tilanteen korjaamiseksi toteutetuista toimenpiteistä. Komissio antaa asianomaisille kolmansille maille riittävän ajan vastata ilmoitukseen sekä kohtuullisen ajan tilanteen korjaamiseen.

(8) LIS-asetuksen 33 artiklan mukaisesti neuvoston tehtävänä on laatia luettelo yhteistyöhön osallistumattomista kolmansista maista. Kyseisiin maihin sovelletaan muun muassa LIS-asetuksen 38 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä.

(9) LIS-asetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti lippuvaltiona olevien kolmansien maiden vahvistamat saalistodistukset hyväksytään sillä edellytyksellä, että nuo lippuvaltiot ilmoittavat komissiolle järjestelyistään niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita niiden kalastusalusten on noudatettava.

(10) LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdan mukaan komissio tekee tarvittaessa hallinnollista yhteistyötä kolmansien maiden kanssa aloilla, jotka liittyvät kyseisen asetuksen saalistodistussäännösten täytäntöönpanoon.

2. MENETTELY PANAMAN TASAVALLAN SUHTEEN

(11) Panaman tasavalta, jäljempänä ’Panama’, toimitti komissiolle lippuvaltiona LIS-asetuksen 20 artiklan mukaisen ilmoituksen 3. helmikuuta 2010.

(12) LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen yhteistyön puitteissa komissio teki 21. kesäkuuta 2010 ja 15. marraskuuta 2012 välisenä aikana yhteistyötä Panaman viranomaisten kanssa sellaisten tietojen tarkistamiseksi, jotka liittyivät Panaman järjestelyihin niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita sen kalastusalusten on noudatettava, sekä toimenpiteisiin, joita Panama on toteuttanut täyttääkseen LIS-kalastuksen torjuntaa koskevat velvollisuutensa.

(13) Komissio analysoi LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti Panaman velvollisuuksia lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona. Kyseistä tarkastelua varten komissio otti huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut muuttujat.

(14) Tarkasteltuaan kaikkia koottuja tietoelementtejä ja kyseisen maan antamia ilmoituksia komissio totesi LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdan nojalla, että Panama on laiminlyönyt sen aluksille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat kansainvälisiin sääntöihin, asetuksiin sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin liittyvät velvollisuudet.

(15) Panamalle ilmoitettiin 15. marraskuuta 2012 annetulla komission päätöksellä 2012/C 354/01 mahdollisuudesta, että se todetaan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi (2).

(16) Panamaa pyydettiin tekemään yhteistyötä komission kanssa todettujen puutteiden korjaamiseksi ehdotetun toimintasuunnitelman pohjalta.

(17) Komission päätöstä 2012/C 354/01 seuranneen kahdenvälisen vuoropuhelun puitteissa Panama toimitti suullisia ja kirjallisia huomautuksia, jotka komissio otti huomioon. Komissio jatkoi tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja todentamista.

(18) Panama on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet kyseessä olevien LIS-kalastustoimien lopettamiseksi ja kyseisten toimien ehkäisemiseksi, oikaisten kaikki toimet ja korjaten kaikki puutteet, jotka voisivat johtaa ilmoitukseen siitä mahdollisuudesta, että maa todetaan yhteistyöhön osallistumattomaksi maaksi LIS-kalastuksen torjunnan osalta.

(19) Sen johdosta komissio päätti 15. lokakuuta 2014 päivätyllä ilmoituksella toteuttaa LIS-asetuksen 32 artiklassa säädetyt Panamaa koskevat toimenpiteet, jotka koskevat sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaisesti kuuluvia velvoitteita toimia LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi (3).

(20) Komissio korosti kuitenkin, että toimenpiteiden päättyminen ei estä komissiota tai neuvostoa ryhtymästä toimiin myöhemmin, jos todisteet osoittavat, että Panama on laiminlyönyt sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvollisuutensa.

(21) LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen yhteistyön puitteissa komissio teki 29. tammikuuta – 1. helmikuuta 2019 käynnin Panamaan.

(22) Käynnin aikana käsiteltiin kysymyksiä, jotka liittyivät käytössä oleviin kansallisiin järjestelyihin saalistodistusten todentamista sekä niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita panamalaisten kalastusalusten on noudatettava. Käynnin aikana käsiteltiin myös arviointia niiden Panaman toteuttamien toimenpiteiden tehokkaasta soveltamisesta, joiden tarkoituksena oli korjata puutteet, jotka johtivat 15 kohdassa tarkoitettuun ilmoitukseen.

(23) Komissio teki 15. – 19. heinäkuuta 2019 toisen käynnin Panamaan tarkastellakseen niitä toimenpiteitä, joita Panama on toteuttanut edellisen käynnin jälkeen.

(24) Näihin kahteen käyntiin ja niihin liittyviin jatkotoimiin sisältyi suullisten ja kirjallisten huomautusten vaihtoa, jonka aikana komissio hankki ja todensi kaikki tarpeellisiksi katsotut tiedot, jotka liittyivät Panaman LIS-kalastuksen torjuntaa koskevien velvoitteidensa täyttämiseksi toteuttamiin toimenpiteisiin.

(25) Panama on vuonna 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) (4) sekä hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevan 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien sopimuksen (YK:n kalakantasopimus UNFSA) ja laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, vastustamista ja poistamista koskevan satamavaltion toimenpiteitä koskevan sopimuksen (PSMA) sopimuspuoli. Panama on myös saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöään vastuullisen kalastuksen säännöstön ja laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, vastustamista ja poistamista koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman (kansainvälinen LIS-toimintasuunnitelma) (5).

(26) Panama on Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission (IATTC), kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) ja Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen suojelukomission (CCAMLR) sopimuspuoli. Panama on yhteistyötä tekevä muu kuin sopimuspuoli läntisen ja keskisen Tyynenmeren kalastuskomissiossa (WCPFC), eteläisen Tyynenmeren alueellisessa kalastusjärjestössä (SPRFMO) ja Koillis-Atlantin kalastuskomissiossa (NEAFC).

(27) Arvioidakseen, miten Panama on täyttänyt 26 kohdassa tarkoitetuissa kansainvälisissä sopimuksissa määrätyt sekä alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä vahvistetut kansainväliset velvoitteensa lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona, komissio hankki, kokosi ja arvioi kaikki sitä varten tarvittavat tiedot.

3. PANAMAN TOTEAMINEN MAHDOLLISESTI YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMAKSI KOLMANNEKSI MAAKSI

(28) Komission keräämät tiedot sen jälkeen, kun se oli vuonna 2014 päättänyt toteuttaa Panamaa koskevat toimenpiteet, ja Panamaan vuonna 2019 tehdyn käynnin aikana havaitut puutteet saivat komission harkitsemaan mahdollisuutta todeta Panama LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi.

(29) Komissio analysoi LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti Panaman velvollisuuksia lippu-, satama-, rannikko- ja markkinavaltiona. Tarkastelua varten komissio otti huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa säädetyt arviointiperusteet.

3.1 LIS-kalastuksen toistuvuuden ja LIS-kauppavirtojen suhteen toteutetut toimenpiteet (LIS-asetuksen 31 artiklan 4 kohta)

(30) Komissio arvioi 31 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti Panaman toteuttamat toimenpiteet maan lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten taikka sen merivesillä toimivien tai sen satamia käyttävien kalastusalusten harjoittaman mahdollisen toistuvan LIS-kalastuksen osalta.

(31) Julkisesti saatavilla olevien tietojen ja Panaman viranomaisten toimittamien tietojen perusteella komissio totesi, että Panaman alusrekisteristä vastaava kansallinen viranomainen, Panaman merenkulkuviranomainen (AMP), rekisteröi aluksia, jotka olivat ilmoittaneet, etteivät ne harjoittaisi kalastustoimintaa, mutta jotka kuitenkin harjoittivat myöhemmin tällaista toimintaa. Tällaisiin aluksiin kuuluivat Panaman lipun alla purjehtivat alukset, jotka harjoittivat kalastustoimintaa ilman kansallisen kalastusviranomaisen, Panaman vesiluonnonvaroista vastaavan viranomaisen (ARAP), lupaa, ja osallistuivat sen vuoksi sellaiseen kalastustoimintaan, jota toimivaltaiset viranomaiset eivät seuraa, valvo eivätkä tarkkaile. Tämä esti myös sellaisen yhdistetyn luettelon laatimisen, johon sisältyivät kaikki kalastukseen liittyviin toimintoihin käytettävät ja kyseistä toimintaa varten varustetut kalastusalukset, jotka purjehtivat Panaman lipun alla. Sen vuoksi voitiin todeta, että Panama ei valvo kalastusaluksiaan riittävästi.

(32) Toimivaltaisen viranomaisen valvonnan puuttuminen johti sovellettavien lakien, asetuksien sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden vakaviin rikkomisiin. Yleisiksi lastialuksiksi rekisteröityjä rahtialuksia käytettiin tosiasiallisesti kalastustuotteiden kuljetuksessa ilman ARAPin lupaa ja ilman muunlaista ARAP:n tai AMP:n suorittamaa valvontaa. Esimerkkinä voidaan mainita, että vuonna 2016 kaksi Panaman lipun alla purjehtivaa rahtialusta toteutti SPRFMO:n alueella jälleenlaivauksia, vaikka ne eivät olleet yleissopimusalueella kalastamaan oikeutettujen alusten SPRFMO-rekisterissä.

(33) Lisäksi SUMMER REFER -niminen rahtialus (aiemmalta nimeltään OKAPI MARTA, IMO-numero 7816472) rekisteröitiin yleiseksi rahtialukseksi Panamassa kesäkuusta 2018 helmikuuhun 2019, vaikka kyseinen alus on ollut Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) LIS-alusten luettelossa vuodesta 2016. AMP ei kuullut asiasta ARAPia ennen aluksen rekisteröintiä, vaikka alus on varustettu kalojen kuljetusta varten ja se olisi siten voinut harjoittaa kalastukseen liittyvää toimintaa. On syytä panna merkille, että aluksen poistaminen rekisteristä ei liittynyt siihen, että alus oli merkitty LIS-alusten luetteloon.

(34) Lisäksi NIKA-nimisen kalastusaluksen (IMO-numero 8808654), joka on rekisteröity Panamassa yleisenä lastialuksena kesäkuussa 2018, todettiin harjoittaneen LIS-kalastustoimintaa vuoden 2019 ensimmäisellä puoliskolla CCAMLR:n yleissopimuksen kattamalla alueella ilman ARAP:n lupaa.

(35) Intian valtameren tonnikalatoimikunta (IOTC) hyväksyi lisäksi 23. istunnossaan kesäkuussa 2019 luettelon aluksista, joiden oletetaan harjoittaneen LIS-kalastusta IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella. Luetteloon sisältyy Panaman lipun alla purjehtiva alus XING HAI FENG (aiemmalta nimeltään OCEAN LION, IMO-numero 7826233).

(36) Toisin kuin laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, vastustamista ja poistamista koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman 36 ja 42 kohdassa määrätään, käytössä oleviin kalastusaluksen rekisteröimistä edeltäviin menettelyihin ei sisälly aluksen taustan perusteellista tarkastusta, jolla estettäisiin sellaisten kalastusalusten rekisteröinti, joilla on arveluttava tausta tai jotka noudattavat heikosti vaatimuksia taikka jotka on merkitty alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusten luetteloihin.

(37) Seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmän oikeusperusta on vuonna 2013 annettu asetus nro 161. Nykyinen kalastuslisenssi- ja lupajärjestelmä perustuu vuonna 2013 annettuun asetukseen nro 162. Näiden asetusten sekä seuraamuksia koskevan asetuksen nro 160 antaminen olivat ratkaisevia lokakuussa 2014 toteutettujen LIS-asetuksen 32 artiklassa säädettyjen Panamaa koskevien toimenpiteiden kannalta kuten 19 kohdassa kuvataan. Komissio kuitenkin totesi, että näitä asetuksia ei ole pantu asianmukaisesti täytäntöön.

(38) Esimerkiksi siltä osin kuin oli kyse niistä rahtialuksista, joille ARAP oli antanut luvan aloittaa kalastustuotteiden jälleenlaivaustoimet, komissio totesi, että Panama ei valvonut sitä, noudattivatko kyseiset alukset jälleenlaivausta koskevia kansallisia säännöksiä kuten velvollisuutta toimittaa jälleenlaivausta koskeva ennakkoilmoitus ja jälleenlaivausilmoitus. Esimerkiksi rahtialus pystyi toimimaan Länsi-Afrikan rannikolla vuonna 2018 esittämättä mitään jälleenlaivausta koskevaa ennakkoilmoitusta. Olisi huomattava, että näiden velvoitteiden noudattamatta jättäminen katsotaan vakavaksi rikkomukseksi Panaman kansallisessa lainsäädännössä. Tämä on myös johtanut siihen, että viimeisimmissä SPRFMOn ja WCPFC:n vaatimustenmukaisuusraporteissa tuodaan esiin vakavia ongelmia Panaman lipun alla purjehtivien alusten tekemissä jälleenlaivauksissa (6).

(39) Komissio on myös kerännyt tietoja, jotka osoittavat, että Panama ei asianmukaisesti seuraa ja valvo Panaman lipun alla purjehtivien kalastusalusten pyyntitoimintaa. Esimerkiksi eräs kalastusalus pystyi toimimaan Intian valtamerellä, vaikka sen lupa oli voimassa ainoastaan Tyynen valtameren alueella. Toinen alus harjoitti samoin kalastustoimintaa alueella, joka tunnetaan IATTC:ssä nimellä ”El Corralito”, ajankohtana, jolloin alue oli suljettu kalastukselta. Tämä oli vastoin IATTC:n päätöslauselmaa C-17-02.

(40) Edellä mainittujen tietojen osalta komissio katsoo, että Panama on jättänyt täyttämättä velvoitteitaan lippuvaltiona eikä ole estänyt laivastoaan harjoittamasta LIS-kalastustoimintaa aavalla merellä. Tämä rikkoo YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 1 ja 2 kohtaa, joiden mukaan jokaisen valtion tulee tehokkaasti käyttää lainkäyttö- ja valvontavaltaansa sen lipun alla purjehtiviin aluksiin nähden. Panaman toiminta ei ole sopusoinnussa myöskään kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman 24 kohdan kanssa, jossa velvoitetaan järjestämään kalastusta koskeva kattava ja tehokas valvonta.

(41) Komissio tarkasteli LIS-asetuksen 31 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti toimenpiteitä, joita Panama on toteuttanut estääkseen LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden pääsyn markkinoilleen ja sitä kautta kauppavirtoihin.

(42) Komissio on arvioinut tuontitarkastuksia sekä seuranta- ja valvontamenettelyjä koskevia asiakirjoja ja muita tietoja ja katsoo, että Panama ei voi varmistaa, että sen markkinoille ja jalostuslaitoksiin saapuvat kalastustuotteet eivät ole peräisin LIS-kalastuksesta. Panaman viranomaiset eivät pystyneet osoittamaan, että ne keräävät ja varmentavat kaikki tiedot, joita edellytetään maan markkinoille saatettavien tai maan kautta kuljetettavien taikka siellä jalostettavien kalastustuotteiden laillisuuden valvomiseksi.

(43) Komissio havaitsi merkittäviä epäjohdonmukaisuuksia sen jalostuslaitoksen, johon komissio teki käynnin heinäkuussa 2019, toimittamissa tiedoissa. Esimerkkinä voidaan mainita, että laitoksen kirjanpidossa mainitaan sellaisen aluksen pyytämien kalojen vastaanotto, joka tuona päivänä oli vielä merellä ja joka ei ollut vielä saapunut laituriin. Sama laitos ei myöskään pystynyt toimittamaan mitään miekkakaloja koskevia ICCATin tilastoasiakirjoja, jotka olisi pitänyt liittää laitoksen vuonna 2019 ICCATin alueelta lähettämiin 24:ään miekkakalojen tuontilähetykseen. Panaman viranomaiset eivät olleet havainneet mitään näistä seikoista.

(44) Ongelmaa monimutkaistaa vielä se, että Panama varmentaa saalistodistukset tarkistamatta todistuksissa annettuja tietoja asianmukaisesti. Ennen komission ensimmäistä käyntiä vuonna 2019 Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA) analysoi otoksen Panaman vuonna 2018 varmentamista saalistodistuksista. EFCA havaitsi useita virheitä kuten puuttuvia kenttiä, pyyntialueita koskevia epätarkkuuksia, virheitä määrissä ja epäselvyyttä aluksen päällikön nimestä, jotka johtivat siihen johtopäätökseen, että ennen saalistodistusten varmentamista tehdyt tarkastukset ovat pinnallisia. Komissio havaitsi myös arveluttavia kalastuspäiväkirjatietoja tarkistaessaan tiettyjä saalistodistuksia koskevia tietoja.

(45) Komissio tuli siihen tulokseen, että maahan saapuvien ja sieltä poistuvien tai Panaman lipun alla purjehtivien alusten pyytämien kalastustuotteiden alkuperää ja jäljitettävyyttä koskevat tiedot eivät olleet tarkkoja ja luotettavia. Panama ei myöskään ole pannut täytäntöön sääntöjä kalojen tai kalatuotteiden jäljitettävyyden varmistamiseksi markkinoilla kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman 67–69 ja 71–72 kohdan mukaisesti.

(46) Komissio yksilöi myös kolme tapausta, joissa ARAP määritti kolmelle Panaman kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä kalastavalle panamalaiselle alukselle sakkojen määrän niiden rikottua vakavasti kansallisia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, mutta ei ottanut huomioon kaikkia Panaman lainsäädännössä säädettyjä taloudellisia seuraamuksia. Tämän vuoksi määrätyt määrät olivat todellisuudessa paljon pienemmät kuin Panaman lainsäädännössä säädetyt vähimmäismäärät ja siksi niitä ei pidetty riittävän ankarina varmistamaan sääntöjen noudattamista ja estämään rikkomuksia niin, että rikkojat eivät saa hyväkseen laittomasta toiminnasta aiheutuvaa hyötyä kuten YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohdassa määrätään.

(47) Lisäksi tarkasteltuaan tietoja, jotka oli saatu jo tarkastetulta ulkomaisen lipun alla purjehtivalta alukselta, jolla oli lupa purkaa saaliinsa yhteen Panaman nimetyistä satamista, komissio pystyi vahvistamaan, että kyseinen alus oli tosiasiallisesti harjoittanut kalastustoimintaa kolmannen maan vesillä ilman lupaa ja että tarkastajat, jotka olivat sallineet saaliin purkamisen Panaman satamassa, eivät olleet havainneet tätä.

(48) Tässä jaksossa selitetyt näkökohdat, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja Panaman toimivaltaisten viranomaisten antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 4 kohdan a ja b alakohdan nojalla todeta, että Panama laiminlyö sille lippu-, satama-, rannikko- ja markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan LIS-aluksiin ja sen lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten harjoittamaan LIS-kalastukseen kuuluvat tehtävät sekä velvoitteensa estää LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden pääsy markkinoilleen.

3.2 Yhteistyön ja täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 5 kohta)

(49) Komissio arvioi LIS-asetuksen 31 artiklan 5 kohdan a alakohdan nojalla yhteistyötään Panaman kanssa selvittääkseen, olivatko viranomaiset tehneet tehokasta yhteistyötä ja vastanneet kysymyksiin, toimittaneet niiden perusteella tietoja ja tutkineet LIS-kalastusta ja siihen liittyvää toimintaa koskevia seikkoja.

(50) Komission vuonna 2019 tapahtunutta ensimmäistä käyntiä valmisteltaessa ja sen jälkeen Panaman viranomaiset ovat yleisesti ottaen toimineet yhteistyössä komission kanssa vastaamalla tietopyyntöihin ja antamalla palautetta. Panama ei kuitenkaan vastannut useisiin komission tai EU:n jäsenvaltioiden vuosina 2015–2018 lähettämiin tietopyyntöihin 19 kohdassa kuvattujen Panamaa koskevien toimenpiteiden päättymisen jälkeen ja ennen kuin komissio otti yhteyttä Panamaan vuoden 2019 ensimmäisen käynnin järjestämiseksi.

(51) Komissio arvioi 31 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti nykyisiä LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, vastustamiseksi ja poistamiseksi Panamassa toteutettuja täytäntöönpanotoimenpiteitä.

(52) Nykyinen seuraamusjärjestelmä perustuu vuonna 2013 annettuun asetukseen nro 160. Kyseisen säädöksen antaminen yhdessä edellä mainittujen kahden asetuksen kanssa oli ratkaisevan tärkeää sen osalta, että Panamaa koskevat toimenpiteet voitiin saattaa päätökseen lokakuussa 2014. Panama ei kuitenkaan ole pannut asetusta nro 160 asianmukaisesti täytäntöön.

(53) Komission kokoamat tiedot ja Panaman viranomaisten kanssa käydyt keskustelut osoittivat, että asetuksessa nro 160 vakavaksi haitaksi määritettyä LIS-kalastusta harjoittaville tai sitä tukeville aluksille asetetut pakotteet eivät ole tehokkaita ja varoittavia.

(54) Kyseisen asetuksen mukaan esimerkiksi taloudellisten seuraamusten vaihteluväli on 10 001–1 0 00 000 balboaa (10 001–1 0 00 000 Yhdysvaltain dollaria) eli 9 123,23–9 12 231,49 euroa. Kuitenkin vakavista rikkomisista vuosina 2014–2018 annetuista sakoista 80 prosenttia oli määrältään alle 12 000 balboaa ja ainoastaan kaksi sakkoa olivat suurempia kuin 20 000 balboaa. Panaman viranomaisten määräämät seuraamukset eivät sen vuoksi ole oikeassa suhteessa saaliiden arvoon ja vakavista rikkomisista saatuun hyötyyn eivätkä riittävän ankaria varmistamaan sääntöjen noudattamista ja estämään uusia rikkomuksia.

(55) Kuten edellä mainittiin, komissio yksilöi kolme tapausta, joissa ARAP määritti kolmelle Panaman kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä kalastavalle panamalaiselle alukselle sakkojen määrän niiden rikottua vakavasti kansallisia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, mutta ei ottanut huomioon kaikkia asetuksessa nro 160 säädettyjä taloudellisia seuraamuksia. Määrätyt määrät olivat todellisuudessa paljon pienemmät kuin kyseisessä asetuksessa säädetyt vähimmäismäärät. Kyseisissä kolmessa tapauksessa ARAP määräsi 3 792,50 balboan, 3 652,00 balboan ja 3 652,00 balboan suuruiset taloudelliset seuraamukset, vaikka mainitun asetuksen mukainen vähimmäismäärä on 10 001,00 balboaa.

(56) Määrättyjen seuraamusten tosiasiallisella määrällä ei selvästikään varmisteta seuraamusjärjestelmän pelotevaikutusta eikä siinä oteta huomioon YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohtaa, jossa määrätään, että rikkomuksiin sovellettavien seuraamusten on oltava riittävän ankaria, jotta niillä voidaan varmistaa sääntöjen noudattaminen ja rikkomusten ehkäiseminen kaikkialla niin, että rikkojat eivät saa hyväkseen laittomasta toiminnasta aiheutuvaa hyötyä. LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdassa kehotetaan, että valtioiden olisi varmistettava, että aluksille ja mahdollisimman suuressa määrin niiden lainkäyttövaltaan kuuluville kansalaisille LIS-kalastuksesta määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, niin että rikkojat eivät saa hyväkseen LIS-kalastuksesta aiheutuvaa hyötyä.

(57) Täytäntöönpanotoimiin vaikuttaa lisäksi huomattavan pitkät viiveet LIS-kalastukseen väitetysti osallistuneita aluksia vastaan nostettujen menettelyjen aloittamisessa sekä seuraamusten määräämisen yhteydessä. Useimmissa tapauksissa menettelyt kestävät useita vuosia.

(58) Oikeudellisesta kehyksestä kerättyjen tietojen perusteella ja ottaen huomioon meneillään olevat täytäntöönpanotoimet rikkomusten toteamiseksi ja niistä aiheutuvien seuraamusten määräämiseksi komissio totesi, että Panama ei ollut pannut täytäntöön YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohtaa. Kyseisen määräyksen mukaisesti kaikki tutkimukset ja oikeudenkäyntimenettelyt on toteutettava ripeästi ja rikkomuksiin sovellettavien seuraamusten on oltava riittävän ankaria, jotta niillä voidaan varmistaa sääntöjen noudattaminen ja rikkomusten ehkäiseminen kaikkialla niin, että rikkojat eivät saa hyväkseen laittomasta toiminnasta aiheutuvaa hyötyä.

(59) Tässä jaksossa esitetyt näkökohdat huomioon ottaen voidaan kaikkien komission keräämien tietoelementtien ja kaikkien Panaman viranomaisten antamien ilmoitusten perusteella todeta LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 5 kohdan nojalla, että Panama on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat yhteistyötä ja täytäntöönpanoa koskevat velvoitteet.

3.3 Kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohta)

(60) Komissio arvioi LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti, onko Panama ratifioinut asiaan kuuluvat kansainväliset kalastussopimukset tai liittynyt niihin, ja sen asemaa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen sopimuspuolena tai sen sitoumusta soveltaa niiden hyväksymiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä.

(61) Panama ratifioi YK:n merioikeusyleissopimuksen vuonna 1996 ja liittyi YK:n kalakantasopimukseen vuonna 2008. Panama liittyi myös PSMA-sopimukseen vuonna 2016. Panama saattoi myös vastuullisen kalastuksen säännöstön ja kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman osaksi lainsäädäntöään vuonna 2009.

(62) Nykyinen kalastusalan oikeudellinen kehys perustuu edellä mainittuun vuonna 2013 annettuun asetukseen ja kalastukseen liittyvissä kansainvälisissä sopimuksissa vahvistettujen standardien saattamiseen osaksi Panaman kansallista lainsäädäntöä. Nykyisin voimassa oleva kalastuslaki on peräisin vuodelta 1959 ja sitä ei ole vielä yhdenmukaistettu sellaisten nykyaikaisten kansainvälisten sopimusten kanssa, joiden sopimuspuoli Panama on, eikä muiden sellaisten kalastusta koskevien kansainvälisten standardien kanssa, joita Panama on sopinut soveltavansa. Panama tarkistaa yhä kalastuslakiaan, vaikka maata oli pyydetty päivittämään kalastuslakinsa.

(63) Komission keräämät tiedot osoittavat, että Panama on pannut heikosti täytäntöön PSMA-sopimuksen määräykset. Heinäkuussa 2018 kalastusalus VLADIVOSTOK 2000 (aiempi nimi: DAMANZAIHAO, LAFAYETTE, IMO-numero 7913622), joka on merkitty SPRFMO:n LIS-alusten luetteloon vuonna 2015, otti polttoainetäydennystä Panamassa. Tämä on vastoin PSMA-sopimusta ja vahvistaa sen, että PSMA-sopimusta ei panna riittävällä tavalla täytäntöön, jotta voitaisiin tehokkaasti estää LIS-aluksia saamasta satamapalveluja Panamassa.

(64) Komissio totesi myös, että tarkastajat toimivat vain yhdessä nimetyistä satamista (Vacamonten satamassa) ja että kyseisessä satamassa tarkastuksia ei suoriteta asianmukaisesti. Tarkasteltuaan tietoja, jotka oli saatu jo tarkastetulta ulkomaisen lipun alla purjehtivalta alukselta, jolla oli lupa purkaa saaliinsa, komissio pystyi vahvistamaan, että kyseinen alus oli tosiasiallisesti harjoittanut kalastustoimintaa kolmannen maan vesillä ilman lupaa ja että tarkastajat, jotka olivat sallineet saaliin purkamisen Panaman satamassa, eivät olleet havainneet tätä. Komissio havaitsi myös, että satamissa kävi sellaisia ulkomaisen lipun alla purjehtivia kalastusaluksia, joita ei ollut sisällytetty luetteloon Panaman satamissa käyvistä ulkomaisista kalastusaluksista.

(65) Kuten 26 kohdassa kuvataan, Panama on jäsen IATTC:ssä, ICCAT:issa ja CCAMLR:ssä ja tekee yhteistyötä WCPFC:ssä, SPRFMO:ssa ja NEAFC:ssä olematta kuitenkaan sopimuspuoli.

(66) Komissio arvioi 31 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti Panaman toimenpiteet tai laiminlyönnit, jotka ovat saattaneet vähentää sovellettavien lakien, asetusten tai kansainvälisten säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden tehokkuutta.

(67) Sen osalta, onko Panama pystynyt täyttämään velvoitteensa edellä mainittujen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen sopimuspuolena tai yhteistyötä alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä tekevänä osapuolena olematta kuitenkaan sopimuspuoli, komissio totesi, ettei Panama ole pystynyt varmistamaan, että sen alukset noudattavat kyseisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vahvistamia sääntöjä. Kuten 39 kohdassa mainittiin, eräs alus harjoitti kalastustoimintaa IATTC:n ”El Corralito” -nimisellä alueella ajankohtana, jolloin alue oli suljettu kalastukselta. Tämä rikkoi IATTC:n päätöslauselmaa C-17-02. Kuten 32 kohdassa todetaan, vuonna 2016 kaksi Panaman lipun alla purjehtivaa rahtialusta toteutti SPRFMO:n alueella jälleenlaivauksia, vaikka ne eivät olleet yleissopimusalueella kalastamaan oikeutettujen alusten SPRFMO-rekisterissä. Lisäksi kuten 34 kohdassa mainittiin, aluksen, joka oli rekisteröity Panamassa yleisenä lastialuksena kesäkuussa 2018, todettiin harjoittaneen LIS-kalastustoimintaa vuoden 2019 ensimmäisellä puoliskolla CCAMLR:n yleissopimuksen kattamalla alueella ilman ARAP:n lupaa.

(68) Tässä jaksossa selitetyt näkökohdat, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja Panaman viranomaisten antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla todeta, että Panama on laiminlyönyt kaikki sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat kansainvälisiin sääntöihin, asetuksiin sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin liittyvät velvoitteet.

3.4 Kehitysmaiden erityiset rajoitukset (LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohta)

(69) YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (UNHDI) (7) mukaan Panaman katsottiin vuonna 2018 olevan korkean inhimillisen kehityksen maa (189 maan joukossa sijalla 66).

(70) Kun otetaan huomioon edellä tarkoitettu YK:n inhimillisen kehityksen indeksi (UNHDI) ja vuoden 2019 aikana tehdyt tarkastuskäynnit, ei ole saatu todisteita siitä, että Panaman laiminlyönnit kansainvälisten lakien noudattamisessa johtuisivat maan alhaisesta kehitystasosta. Ei ole konkreettisia todisteita siitä, että kalastuslainsäädännössä sekä kalastuksen seurannassa, valvonnassa ja tarkkailussa ja jäljitettävyysjärjestelmissä esiintyvät puutteet johtuisivat riittämättömästä kapasiteetista ja heikosta infrastruktuurista. Komissio on vastannut myönteisesti Panaman pyyntöön saada tukea maan kalastuslainsäädännön tarkistamisessa.

(71) Tässä jaksossa esitetyt tosiseikat, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla todeta, että Panaman kehityksen nykytila ja yleinen suorituskyky kalastuksen hoidossa ei ole heikentynyt sen kehitystason johdosta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla Ilmoitetaan Panaman tasavallalle, että komissio saattaa todeta sen laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi.

Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2019. Komission puolesta Virginijus SINKEVIČIUS Komission jäsen

(1) EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

(2) EUVL C 354, 17.11.2012, s. 1.

(3) EUVL C 364, 15.10.2014, s. 2.

(4) https://treaties.un.org/

(5) Kansainvälinen toimintasuunnitelma laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, vastustamiseksi ja poistamiseksi, Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö, 2001.

(6) WCPFC:n tekninen ja valvontakomitea, 14.9.2018 ja SPRFMOn tekninen ja valvontakomitea, 5.1.2018.

(7) http://hdr.undp.org/en/2018-update/download