ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukainen

KOMISSION LAUSUNTO,

annettu 18 päivänä maaliskuuta 1999,

Saksan liittotasavallassa Brandenburgin osavaltiossa sijaitsevan Rheinsbergin ydinvoimalan käytöstäpoistosta ja purkamisesta aiheutuvan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(1999/C 97/08)

Euroopan komissio sai 25. syyskuuta 1998 Saksan liittotasavallan hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleisiä tietoja Brandenburgin osavaltiossa sijaitsevan Rheinsbergin ydinvoimalan (KRR) käytöstäpoistosta ja purkamisesta aiheutuvan radioaktiivisen jätteen hävityssuunnitelmasta.

Näiden tietojen, Saksan hallituksen sittemmin toimittamien selvennysten ja asiantuntijaryhmän kanssa käytyjen keskustelujen perusteella komissio antaa seuraavan lausunnon:

a) Laitoksen etäisyys lähimpään valtion rajaan on 80 km (Puola) ja lähimpiin toisiin jäsenvaltioihin 180 km (Tanska) ja 250 km (Ruotsi).

b) Neste- ja kaasumaisten jätteiden päästöt eivät tavanomaisissa toimintaolosuhteissa altista toisen jäsenvaltion väestöä terveyden kannalta merkittävästi.

c) Käytöstäpoistosta aiheutuva radioaktiivinen jäte varastoidaan tai sijoitetaan toimiluvan saaneisiin laitoksiin Saksassa (ZLN-välivarastoon ja Morslebenin maanalaiseen loppusijoituslaitokseen). Muuta kuin radioaktiivista kiinteää jätettä sekä jätemateriaalia ja materiaaleja, jotka vapauttamisrajojen perusteella on vapautettu valvonnasta, voidaan käsitellä tavanomaisena jätteenä, käyttää uudelleen tai kierrättää. Kaikissa tapauksissa noudatetaan perusnormeja (direktiivi 96/29/Euratom). Muut materiaalit varastoidaan radioaktiivisten aineiden hajoamisen ajaksi tai ne käytetään tai kierrätetään Saksan ydinvoimaloissa.

d) Jos yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena ympäristöön pääsisi radioaktiivisia jätteitä ennalta-arvaamattomasti, muiden jäsenvaltioiden mahdollisesti saamat säteilymäärät eivät olisi terveyden kannalta merkittäviä.

Komissio katsoo, että Rheinsbergin ydinvoimalan käytöstäpoistosta ja purkamisesta aiheutuvan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevan suunnitelman toteuttaminen tavanomaisen toiminnan yhteydessä tai yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa ei todennäköisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella.
Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukainen Komission lausunto, tehty 10 päivänä marraskuuta 1999, Saksan liittotasavallassa Baijerissa sijaitsevan Kahlin koeydinvoimalan käytöstäpoistosta aiheutuvan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta



Virallinen lehti nro C 339 , 26/11/1999 s. 0006 - 0006



Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukainen KOMISSION LAUSUNTO, tehty 10 päivänä marraskuuta 1999, Saksan liittotasavallassa Baijerissa sijaitsevan Kahlin koeydinvoimalan käytöstäpoistosta aiheutuvan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta (1999/C 339/03) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) Euroopan komissio sai 5 toukokuuta 1999 Saksan liittotasavallan hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleisiä tietoja Baijerissa sijaitsevan Kahlin koeydinvoimalan käytöstäpoistosta aiheutuvan radioaktiivisen jätteen hävityssuunnitelmasta. Näiden tietojen, Saksan hallituksen sittemmin toimittamien selvennysten ja asiantuntijaryhmän kanssa käytyjen keskustelujen perusteella komissio antaa seuraavan lausunnon: a) Laitoksen etäisyys lähimpään valtion rajaan on 140 km (Ranska). b) Neste- ja kaasumaisten jätteiden päästöt eivät tavanomaisissa toimintaolosuhteissa altista toisen jäsenvaltion väestöä terveyden kannalta merkittävästi. c) Käytöstäpoisosta aiheutuva radioaktiivinen jäte varastoidaan tai sijoitetaan toimiluvan saaneisiin laitoksiin Saksassa. Muuta kuin radioaktiivista kiinteää jätettä sekä jätemateriaalia ja materiaaleja, jotka vapauttamisrajojen perusteella on vapautettu valvonnasta, voidaan käsitellä tavanomaisena jätteenä, käyttää uudelleen tai kierrättää. Kaikissa tapauksessa noudatetaan perusnormeja (direktiivi 96/29/Euratom). d) Jos yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena ympäristöön pääsisi radioaktiivisia jätteitä ennalta-arvaamattomasti, muiden jäsenvaltioiden mahdollisesti saamat säteilymäärät eivät olisi terveyden kannalta merkittäviä. Komissio katsoo, että Kahlin koeydinvoimalan käytötäpoistosta ja purkamisesta aiheutuvan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevan suunnitelman toteuttaminen tavanomaisen toiminnan yhteydessä tai yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa ei todennäköisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella.
Lelujen turvallisuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 3 päivänä toukokuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 88/378/ETY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro C 340 , 27/11/1999 s. 0069 - 0070



Lelujen turvallisuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 3 päivänä toukokuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 88/378/ETY(1) täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (1999/C 340/10) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Direktiivin mukaisesti yhdenmukaistettujen standardien nimikkeiden ja viitteiden julkaisu) >TAULUKON PAIKKA> HUOMAUTUS: - Standardien saatavuutta koskevaa tietoa voi saadaeurooppalaisilta tai kansallisilta standardointielimiltä, joitakoskeva luettelo on neuvoston direktiivin 98/34/EY(2), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY(3), liitteenä. - Viitteiden julkaiseminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ei edellytä, että standardit ovat saatavilla kaikilla yhteisön kielillä. - Tämä luettelo korvaa aiemmin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistu luettelot: EYVL C 155, 23.6.1989 EYVL C 34, 9.2.1991 EYVL C 237, 1.9.1993 EYVL C 129, 11.5.1994 EYVL C 156, 21.6.1995 EYVL C 265, 12.10.1995 EYVL C 190, 21.6.1997 EYVL C 277, 5.9.1998 EYVL C 215, 28.7.1999 - Komissio varmistaa kyseisen luettelon ajan tasalla saattamisen. (1) EYVL L 187, 16.7.1988. (2) EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37. (3) EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18.
EHTY:n neuvoa-antavan komitean päätöslauselma jäsenvaltioiden hiilikaivosteollisuutensa hyväksi toteuttamia toimenpiteitä koskevasta Euroopan komission arvioinnista



Virallinen lehti nro C 321 , 09/11/1999 s. 0008 - 0008



EHTY:n NEUVOA-ANTAVAN KOMITEAN PÄÄTÖSLAUSELMA JÄSENVALTIOIDEN HIILIKAIVOSTEOLLISUUTENSA HYVÄKSI TOTEUTTAMIA TOIMENPITEITÄ KOSKEVASTA EUROOPAN KOMISSION ARVIOINNISTA (1999/C 321/08) (hyväksytty 5:n pidättäytyessä äänestyksestä 347. istunnossa 15. lokakuuta 1999) EHTY:n NEUVOA-ANTAVA KOMITEA VIITTAA, - aiemmin ilmaisemaansa kantaan, joka koskee Euroopan unionin hiilikaivosteollisuuden tilaa, ja erityisesti 25. kesäkuuta 1999 hyväksyttyyn julistukseen kivihiilen merkityksestä 2000-luvulla sekä - komission kertomukseen jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevan yhteisön järjestelmän soveltamisesta vuonna 1996 ja 1997 JA ESITTÄÄ SEURAAVAT HUOMAUTUKSET: - Komission kertomuksen päätelmissä annetaan vääristynyt arvio Euroopan hiiliteollisuuden tilasta, koska siinä väitetään, että paikallisen kivihiilen laatu on joskus huonompi kun tuontikivihiilen, vaikka myös päinvastainen väittämäolisi tosi. - Raportin vääristyneet päätelmät voivat johtaa väärään suuntaan: komission pitäisi ennemminkin antaa tunnustusta Euroopan kivihiiliteollisuuden pyrkimyksille hyvälaatuisen kivihiilen tuottamiseksi ja edistää kivihiilen tehokasta käyttöä. - Päätelmät ovat ristiriidassa kestävään kehitykseen perustuvan energiapolitiikan periaatteiden kanssa, joita on selvitetty edellä mainitussa neuvoa-antavan komitean julistuksessa. - Väite, jonka mukaan tukiohjelmat ovat alkaneet elää omaa elämäänsä ja (huonoista) tavoista on tullut normaaleja käytäntöjä, on väärä eikä siinä oteta huomioon historiallista kehitystä erityisesti 1970- ja 1980-luvun öljykriisien aikana eikä sitä, että komissio on itse jatkuvasti aktiivisesti osallistunut valtiontukea koskevien sääntöjen täytäntöönpanoon, viimeksi komission päätöksellä N:o 3632/93/EHTY, joka muodostaa kaikkien jäsenvaltioiden kivihiilipolitiikan puitteet heinäkuuhun 2002 asti. Tällöin ei myöskään oteta huomioon kivihiiliteollisuuden merkittäviä pyrkimyksiä kapasiteetin ja työvoiman vähentämiseksi, jotka selvästi osoittavat, että tällaisia huonoja tapoja ei enää ole. - Päätelmissä sivuutetaan sekä EU:ssa tuotetun että tuontihiilen koko tuotantoketjun ympäristövaikutuksia koskeva objektiivinen arvio muihin energianlähteisiin verrattuna. Tämän vuoksi EHTY:n neuvoa-antava komitea - ei voi hyväksyä kertomuksen päätelmiä niiden nykymuodossa, - kehottaa komissiota tunnustamaan kiinteiden polttoaineiden merkityksen Euroopan tulevalle energiapolitiikalle ja ottamaan esitetyt näkemykset huomioon seuraavassa kertomuksessaan.
Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmiin tehtävistä teknisistä mukautuksista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro C 241 , 26/08/1999 s. 0009 - 0009



Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmiin tehtävistä teknisistä mukautuksista (1999/C 241/09) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Komissio päätti 2 päivänä heinäkuuta 1997 ottaa 1 päivästä elokuuta 1997 käyttöön uuden menetelmän, jolla vahvistetaan ja päivitetään viite- ja diskonttokorot. Asiasta ilmoitettiin jäsenvaltioille 18 päivänä elokuuta 1997 päivätyllä kirjeellä ja Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistiin tiedonanto (EYVL C 273, 9.9.1997). Tämän menetelmän mukaan jokaiselle jäsenvaltiolle määritetään viitekorko käyttäen korkoindikaattoria, joka on pankkien välisten viiden vuoden swap-korkojen keskiarvo korotettuna tarkistuspreemiolla. Koska tammikuun 1. päivänä 1999 siirryttiin talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen ja koska rahoitusmarkkinat käyttävät euroa, komissio on päättänyt tehdä seuraavat tekniset mukautukset: 1. Elokuun 1. päivästä 1999 yhdessätoista euron käyttöön ottaneessa jäsenvaltiossa sovelletaan samaa viitekorkoa. 2. Korkoindikaattori määritetään pankkien välisten viiden vuoden swap-korkojen keskiarvon perusteella korotettuna, 0,75 prosenttiyksikön preemiolla. Komission 9 päivänä syyskuuta 1997 antamassa tiedonannossa määritettyyn menetelmään ei tehdä muita muutoksia. Niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät ole ottaneet käyttöön euroa, viitekorot määritetään edellä mainitussa tiedonannossa määrätyllä tavalla.
Euroopan investointipanki tiedonanto - Euroopan investointipankin pääoman korotus



Virallinen lehti nro C 247 , 31/08/1999 s. 0006 - 0006



EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN PÄÄOMAN KOROTUS (1999/C 247/05) 1. Euroopan investointipankin valtuuston 5. kesäkuuta 1998 yksimielisesti tekemän päätöksen nojalla, pankin perussäännön 4 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan, 4 artiklan 3 kohdan ja 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti pankin pääoma korotetaan 100 miljardiin euroon (EYVL C 269, 28.8.1998, s. 9; EYVL L 21, 28.1.1999, s. 26). 2. Tämän päätöksen mukaisesti tästä 100 miljardin euron kokonaissummasta 95549597250 euroa tuli voimaan 1. tammikuuta 1999. Korotuksen loppuosa tuli lopullisesti hyväksyttäväksi tietyillä kansallisilla menettelyillä ja sen oli määrä tulla voimaan taannehtivasti 1. tammikuuta 1999 vaadittujen menettelyjen päätökseen saattamisen jälkeen (EYVL L 21, 28.1.1999, s. 26). 3. Pankki sai ilmoituksen 28. kesäkuuta 1999, että edellä mainitut kansalliset menettelyt on nyt saatettu päätökseen. Pääomankorotuksen loppuosa on täten tullut voimaan taannehtivasti niin kuin edellä on mainittu. 4. Euroopan investointipankin pääoma on siten 100 miljardia euroa 1. tammikuuta 1999. 5. Yllä oleva julkaistaan ilmoitustarkoituksessa. Puheenjohtaja Sir Brian UNWIN Pääsihteeri F. A. W. CARPENTER
Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukainen Komission lausunto, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1999, Saksan liittotasavallassa Ala-Saksissa sijaitsevan Gorlebenin pilottipakkaamon (PKA) toiminnasta aiheutuvan radioaktiivisen jätteen hävityssuunnitelmasta (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)



Virallinen lehti nro C 224 , 06/08/1999 s. 0005 - 0005



Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukainen KOMISSION LAUSUNTO, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1999, Saksan liittotasavallassa Ala-Saksissa sijaitsevan Gorlebenin pilottipakkaamon (PKA) toiminnasta aiheutuvan radioaktiivisen jätteen hävityssuunnitelmasta (1999/C 224/03) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) Euroopan komissio sai 3. helmikuuta 1999 Saksan liittotasavallan hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleisiä tietoja Ala-Saksissa sijaitsevan Gorlebenin pilottipakkaamon (PKA) toiminnasta aiheutuvan radioaktiivisen jätteen hävityssuunnitelmasta. Näiden tietojen, Saksan hallituksen sittemmin toimittamien selvennysten ja asiantuntijaryhmän kanssa käytyjen keskustelujen perusteella komissio antaa seuraavan lausunnon: a) Laitoksen etäisyys lähimpiin toisiin jäsenvaltioihin on 170 km (Tanska) ja 250 km (Alankomaat). b) Neste- ja kaasumaisten jätteiden päästöt eivät tavanomaisissa toimintaolosuhteissa altista toisen jäsenvaltion väestöä terveyden kannalta merkittävästi. c) Laitoksen toiminnasta aiheutuva kiinteä radioaktiivinen jäte varastoidaan tai sijoitetaan toimiluvan saaneisiin laitoksiin Saksassa (lähellä sijaitsevaan BLG-välivarastoon). d) Jos yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena ympäristöön pääsisi radioaktiivisia jätteitä ennalta-arvaamattomasti, muiden jäsenvaltioiden väestön mahdollisesti saamat säteilymäärät eivät olisi terveyden kannalta merkittäviä. Komissio katsoo, että Gorlebenin pilottipakkaamon (PKA) toiminnasta aiheutuvan radioaktiivisen jätteen hävityssuunnitelman toteuttaminen tavanomaisen toiminnan yhteydessä tai yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa ei todennäköisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella.
Siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunta: Keskimääräiset hoitoetuuskustannukset - 1996, 1997 ja 1998



Virallinen lehti nro C 027 , 29/01/2000 s. 0022 - 0024



SIIRTOTYÖLÄISTEN SOSIAALITURVAN HALLINTOTOIMIKUNTA (2000/C 27/08) Vuosittaisissa keskimääräisissä kutannuksissa ei oteta huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 94 artiklan 2 kohdassa ja 95 artiklan 2 kohdassa säädettyä alentamista 20 prosentilla. Kuukausittaisia keskimääräisiä nettokustannuksia on alennettu 20 prosentilla. LUONTOISETUUKSIEN KESKIMÄÄRÄISET KUSTANNUKSET - 1996(1) I. Asetuksen (ETY) N:o 574/72 94 artiklan soveltaminen Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin perheenjäsenille vuonna 1996 annettuihin luontoisetuuksiin liittyvät korvattavat määrät määritetään seuraavien keskimääräisten kustannusten perusteella: >TAULUKON PAIKKA> II. Asetuksen (ETY) N:o 574/72 95 artiklan soveltaminen Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 28 ja 28a artiklan nojalla vuonna 1996 annettuihin luontoisetuuksiin liittyvät korvattavat määrät määritetään seuraavien keskimääräisten kustannusten perusteella: >TAULUKON PAIKKA> LUONTOISETUUKSIEN KESKIMÄÄRÄISET KUSTANNUKSET - 1997(2) I. Asetuksen (ETY) N:o 574/72 94 artiklan soveltaminen Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin perheenjäsenille vuonna 1997 annettuihin luontoisetuuksiin liittyvät korvattavat määrät määritetään seuraavien keskimääräisten kustannusten perusteella: >TAULUKON PAIKKA> II. Asetuksen (ETY) N:o 574/72 95 artiklan soveltaminen Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 28 ja 28a artiklan nojalla vuonna 1997 annettuihin luontoisetuuksiin liittyvät korvattavat määrät määritetään seuraavien keskimääräisten kustannusten perusteella: >TAULUKON PAIKKA> LUONTOISETUUKSIEN KESKIMÄÄRÄISET KUSTANNUKSET - 1998 I. Asetuksen (ETY) N:o 574/72 94 artiklan soveltaminen Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin perheenjäsenille vuonna 1998 annettuihin luontoisetuuksiin liittyvät korvattavat määrät määritetään seuraavien keskimääräisten kustannusten perusteella: >TAULUKON PAIKKA> II. Asetuksen (ETY) N:o 574/72 95 artiklan soveltaminen Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 28 ja 28a artiklan nojalla vuonna 1998 annettuihin luontoisetuuksiin liittyvät korvattavat määrät määritetään seuraavien keskimääräisten kustannusten perusteella: >TAULUKON PAIKKA> (1) Keskimääräiset kustannukset Espanja ja Luxemburg: EYVL C 303, 2.10.1998; Keskimääräiset kustannukset Belgia, Irlanti, Alankomaat ja Portugali: EYVL C 56, 26.2.1999; Keskimääräiset kustannukset Saksa, Itävalta ja Yhdistynyt kuningaskunta: EYVL C 228, 11.8.1999. (2) Keskimääräiset kustannukset Espanja: EYVL C 228, 11.8.1999.
Komission tiedonanto neuvoston direktiivin 89/336/ETY täytäntöönpanoksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro C 021 , 25/01/2000 s. 0003 - 0016



Komission tiedonanto neuvoston direktiivin 89/336/ETY täytäntöönpanoksi (2000/C 21/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien nimet ja numerot) >TAULUKON PAIKKA> HUOMAUTUS: - Kaikki informaatio koskien standardien saatavuutta voidaan saada joko Euroopan standardointijärjestöiltä tai kansallisilta standardointijärjestöiltä, joiden luettelo on neuvoston direktiivin 98/34/ETY(1) muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/48/ETY(2) liitteenä. - Viitenumeroiden julkaiseminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavilla kaikilla yhteisön kielillä. - Komissio varmistaa luettelon päivityksen. - Tämä luettelo korvaa aiemmin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. (1) EYVL L 204, 21.7.1998. (2) EYVL L 217, 5.8.1998.
Yhteisöjen tuomioistuimen yleiskokouksessa 14.12.1999 tekemät päätökset



Virallinen lehti nro C 020 , 22/01/2000 s. 0001 - 0002



Yhteisöjen tuomioistuimen yleiskokouksessa 14.12.1999 tekemät päätökset (2000/C 20/02) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin teki istunnossa 14.12.1999 seuraavat päätökset: Tuomari A. La Pergolan määrääminen jaostoille Tuomari A. La Pergola määrättiin neljännelle ja viidennelle jaostolle. Neljännen ja viidennen jaoston kokoonpano 1. Neljännen ja viidennen jaoston kokoonpanosta ajanjaksolle 15.12.1999-6.10.2000 päätettiin seuraavasti: Neljäs jaosto Jaoston puheenjohtaja Edward tuomarit Kapteyn, La Pergola ja Ragnemalm Viides jaosto Jaoston puheenjohtaja Edward tuomarit Kapteyn, La Pergola, Ragnemalm, Jann, Sevón ja Wathelet. 2. Edellä olevan johdosta yhteisöjen tuomioistuin päätti muuttaa 6.10.1999(1) tehtyä jaostojen kokoonpanoa koskevaa päätöstä seuraavasti: "2. Kolmanteen ja neljänteen jaostoon (joihin on määrätty neljä tuomaria) kuuluvat jaoston puheenjohtaja, esittelevä tuomari ja kolmas tuomari, joka nimetään virkaikäjärjestystä vastaavan vuorojärjestyksen mukaan, jossa se, kenestä vuoro alkaa, siirretään jokaisessa yleiskokouksessa yhdellä nimellä eteenpäin. 3. Niiden viiden tuomarin määrittämiseksi, jotka osallistuvat suurille jaostoille eli viidennelle ja kuudennelle jaostolle (joille tällä hetkellä on määrätty seitsemän tuomaria) siirrettyjen asioiden käsittelyyn, vahvistetaan vuorojärjestys tuomioistuimen toimintavuodelle. Tähän vuorojärjestykseen kuuluvat kaikki tälle jaostolle määrätyt tuomarit jaoston puheenjohtajaa lukuunottamatta seuraavassa järjestyksessä: a) ensin pienelle, neljän tuomarin jaostolle määrätyt tuomarit virkaikäjärjestyksessä; b) sitten muille pienille jaostoille määrätyt tuomarit samassa järjestyksessä; Suuri jaosto koostuu jokaista asiaa käsitellessään - jaoston puheenjohtajasta - esittelevästä tuomarista - kolmesta tämän vuorojärjestyksen mukaan nimettävästä tuomarista, jossa se, kenestä vuoro alkaa, siirretään jokaisessa yleiskokouksessa yhdellä nimellä eteenpäin. Yhden tai useamman tuomarin ollessa estynyt heidät korvataan vuorojärjestyksessä seuraavina olevilla tuomareilla. Jos kuitenkin suuren jaoston puheenjohtaja on estynyt, hänen sijastaan jaoston puheenjohtajana on, mikäli mahdollista, toimittava pienen jaoston puheenjohtajan. Kun yhteisöjen tuomioistuin tai sen jaosto pitää tarpeellisena useamman asian käsittelemistä yhdessä (siitä riippumatta, onko ne muodollisesti yhdistetty), asioiden ratkaisukokoonpano vastaa sille asialle nimettyä kokoonpanoa, joka niistä ensimmäisenä on tuotu yleiskokoukseen." 3. Lisäksi yhteisöjen tuomioistuimen yleiskokouksessa 6.10.1999 tehdyn tuomareiden määräämistä jaostoille ja jaostojen kokoonpanoja koskevan päätöksen 4 kohtaa muutettiin ajanjakson 15.12.1999-6.10.2000 osalta seuraavasti: Neljäs jaosto (Jaoston puheenjohtaja Edward) Tuomarit Kapteyn, La Pergola ja Ragnemalm Viides jaosto (Jaoston puheenjohtaja Edward) Tuomarit Kapteyn, La Pergola, Ragnemalm, Jann, Sevón ja Wathelet. (1) EYVL C 333, s. 1, 20.11.1999.
Oikaistaan luettelo EY:n jäsenvaltioiden ja EFTA-valtioiden (ETA-jäsenvaltioiden) uuden lähestymistavan mukaisesti nimeämistä ilmoitetuista tarkastuslaitoksista (EYVL C 292, 13.10.2000)



Virallinen lehti nro C 039 , 07/02/2001 s. 0012 - 0012



Oikaistaan luettelo EY:n jäsenvaltioiden ja EFTA-valtioiden (ETA-jäsenvaltioiden) uuden lähestymistavan mukaisesti nimeämistä ilmoitetuista tarkastuslaitoksista (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 292, 13. lokakuuta 2000) (2001/C 39/10) Sivulla 92 olevaan luetteloon "direktiivin 97/23/EY mukaisesti ilmoitetut tarkastuslaitokset (painelaitteet)", tarkastuslaitoksen "AIB-Vinçotte International", tunnusnumero 0026, kohdalle neljänteen ja viidenteen sarakkeeseen lisätään seuraava teksti: >TAULUKON PAIKKA> Sivulla 201 olevaan luetteloon "direktiivin 1999/5/EY mukaisesti ilmoitetut tarkastuslaitokset (radio- ja telepäätelaitteet)" lisätään seuraavat ilmoitetut tarkastuslaitokset: >TAULUKON PAIKKA>
Oikaistaan luettelo EY:n jäsenvaltioiden ja EFTA-valtioiden (EFTA-jäsenvaltioiden) uuden lähestymistavan mukaisesti nimeämistä ilmoitetuista tarkastuslaitoksista (EYVL C 292, 13.10.2000)



Virallinen lehti nro C 338 , 29/11/2000 s. 0022 - 0023



Oikaistaan luettelo EY:n jäsenvaltioiden ja EFTA-valtioiden (EFTA-jäsenvaltioiden) uuden lähestymistavan mukaisesti nimeämistä ilmoitetuista tarkastuslaitoksista (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 292, 13. lokakuuta 2000) (2000/C 338/14) Sivu 18, "direktiivin 89/336/ETY mukaisesti ilmoitetut tarkastuslaitokset (sähkömagneettinen häiriöttömyys)": - poistetaan ilmoitettu tarkastuslaitos "Hoofddirectie Telecommunicatie en Post", tunnusnumero 0167, - lisätään seuraavat ilmoitetut tarkastuslaitokset: ">TAULUKON PAIKKA>" Sivu 53, "direktiivin 95/16/EY mukaisesti ilmoitetut tarkastuslaitokset (hissit)": - lisätään seuraavat ilmoitetut tarkastuslaitokset: ">TAULUKON PAIKKA>" - ilmoitetun tarkastuslaitoksen "Konhef vzw", tunnusnumero 0683 (sivu 72), neljänteen ja viidenteen sarakkeeseen lisätään teksti: >TAULUKON PAIKKA> Sivulla 8 (Yksinkertaiset paineastiat), 67 (Hissit) ja 163 (Koneet) ilmoitetun tarkastuslaitoksen "Istituto di Certificazione Industriale per la Meccanica (ICIM)", tunnusnumero 0425, osoite: - korvataan: "Via Giardino, 4" - seuraavasti: "Piazza Diaz, 2".