KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä heinäkuuta 1999,

Saksan liittotasavallan tuesta Everts Erfurt GmbH:lle

(tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3024)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(1999/787/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I

1) Saksa ilmoitti komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti kahdesta Thüringenin osavaltion Everts Erfurt GmbH:lle (jäljempänä "Everts") myöntämästä takauksesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 päivätyllä ja 25 päivänä heinäkuuta 1996 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Toimenpide kirjattiin tueksi N:o 593/96. Komissio esitti lisäkysymyksiä, joihin vastattiin 19 päivänä syyskuuta 1996 päivätyllä (ja saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. Komissio esitti lisäkysymyksiä 15 päivänä lokakuuta 1996 päivätyssä kirjeessä, joihin vastattiin 26 päivänä marraskuuta 1996 päivätyllä (ja 27 päivänä marraskuuta 1996 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä sekä 3 päivänä joulukuuta 1996 päivätyllä (ja 9 päivänä joulukuuta 1996 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. Saksa ilmoitti 12 päivänä joulukuuta 1996 päivätyllä ja saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että osavaltio oli hankkinut kyseisestä yrityksestä äänettömän osakkuuden. Saksa vastasi komission 10 päivänä tammikuuta 1997 esittämään uuteen tietojensaantipyyntöön 7 päivänä helmikuuta 1997 päivätyllä ja saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Samaan aikaan peruttiin takaus ja ilmoitettiin emoyhtiön konkurssista. Lisärahoitustuesta, jonka tarkoituksena oli estää tuensaajayrityksen joutuminen konkurssiin, ilmoitettiin 14 päivänä toukokuuta 1997 päivätyllä (ja 16 päivänä toukokuuta 1997 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä.

2) Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio päätti 2 päivänä heinäkuuta 1997 aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, koska se piti tukitoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille kyseenalaisena. Menettelyn aloittamista koskevan kirjeen liitteenä komissio esitti Saksalle 12 kysymystä.

3) Menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ja sen perusteista ilmoitettiin Saksan viranomaisille 24 päivänä heinäkuuta 1997 päivätyllä kirjeellä D/6183; kirjeen sisältö julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1). Vastaavasti komissio muutti asian numeroksi C 42/97. Lisäksi muita asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä.

4) Saksa otti kantaa 24 päivänä heinäkuuta 1997 tapahtuneeseen menettelyn aloittamiseen kahdella 17 päivänä marraskuuta 1997 päivätyllä (ja 18 päivänä marraskuuta 1997 asiakirjanumeroilla A/39220 ja A/39221) komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Saksa toimitti lisätietoja 20 päivänä toukokuuta 1998 päivätyllä (ja saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä sekä 26 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyllä (ja 1 päivänä heinäkuuta 1998 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä.

5) Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio päätti 14 päivänä heinäkuuta 1998 laajentaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä, koska se piti kahden muun tukitoimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille kyseenalaisena.

6) Menettelyn laajentamista koskevasta päätöksestä ja sen perusteista ilmoitettiin Saksan viranomaisille 17 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä D/7102; kirjeen sisältö julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Lisäksi asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä.

7) Saksa otti kantaa menettelyn laajentamiseen 9 päivänä syyskuuta 1998 päivätyllä ja saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Se esitti lisää huomautuksia 11 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä (ja 12 päivänä elokuuta 1998 saapuneeksi kirjatulla), 29 päivänä tammikuuta 1999 päivätyllä (ja 1 päivänä helmikuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla), 22 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyllä (ja 23 päivänä huhtikuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla) sekä 10 päivänä toukokuuta 1999 päivätyllä (ja saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. Komissio esitti 17 päivänä toukokuuta 1999 lisäkysymyksiä, joihin Saksa vastasi 31 päivänä toukokuuta 1999 päivätyllä (ja 1 päivänä kesäkuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla), 10 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä (ja 11 päivänä kesäkuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla) sekä 23 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä (ja 8 päivänä heinäkuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä.

8) Muut asianomaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamisesta eikä sen laajentamisesta.

II TUKI

A Everts Erfurt GmbH

9) Everts valmistaa ja myy luonnonkumista ja lateksista valmistettuja tuotteita. Kondomien myynnin osuus liikevaihdosta on 95 prosenttia ja tuttien, lääketieteessä käytettävien muovisten suojapakkausten ja muiden osuus viisi prosenttia. Yritys oli aiemmin Treuhandanstalt-viraston omistuksessa ja myytiin 1 päivänä tammikuuta 1991 länsisaksalaiselle, Dattelnissa sijaitsevalle Wilhelm Everts KG -nimiselle yritykselle. Yritys yksityistettiin noudattaen avointa ja rajoittamatonta tarjouskilpailumenettelyä, jossa suurin tarjous hyväksyttiin. Yksityistämisen yhteydessä ei myönnetty tukia. Evertsin palveluksessa on nykyisin 117 työntekijää.

10) Yksityistämisen jälkeiset vuodet olivat Evertsille vaikeita. Vuonna 1994 toteutetun ensimmäisen tukitoimenpiteen eli 90-prosenttisen täytetakauksen jälkeen yritys pystyi parantamaan kannattavuuttaan ja saavuttamaan jopa hieman voittoa vuonna 1995. Kyseisenä vuotena kuitenkin ilmenivät ensimmäiset tuotantovaikeudet, minkä vuoksi London Int. lopetti kondomien tilaamisen Evertsiltä. Tästä aiheutui huomattavat, 1,5 miljoonan Saksan markan tappiot ja 500000 Saksan markan vahingonkorvausvaatimukset. Yrityksen myyntiverkosto ei myöskään vastannut markkinatalouden vaatimuksia.

11) Dattelnissa sijaitseva emoyhtiö Wilhelm Everts KG teki konkurssin vuonna 1996(3). Yksityistämissopimuksen mukaan sen velvollisuutena oli vastata edellisvuosina syntyneistä Evertsin investointikustannuksista ja muista kuluista. Emoyhtiön konkurssin vuoksi kyseisiä 8,312 miljoonan Saksan markan saatavia ei enää kyetty hoitamaan, minkä vuoksi Everts itse joutui suuriin vaikeuksiin. Sparkasse Erfurt, joka oli tuolloin tärkein velkoja, ja Wilhelm Everts KG päättivät tämän vuoksi pyrkiä löytämään Evertsille uuden sijoittajan. Emoyhtiö myi nimellisarvoltaan 3,3 miljoonan Saksan markan Everts-osakkeet 80000 Saksan markalla Dr. Zimmermann & Partner Unternehmensberatungs GmbH -yksityisyritykselle (jäljempänä "Zimmermann"), jonka tehtävänä on toimia uskottuna miehenä ja löytää yritykselle uusi sijoittaja. Saksan mukaan oli välttämätöntä irrottaa Everts emoyhtiöstä, sillä Wilhelm Everts KG:n konkurssi olisi vienyt Evertsinkin konkurssiin. Zimmermann oli valmis ostamaan osakkeet, sillä 80000 Saksan markan myyntihinta oli huomattavasti 3,3 miljoonan Saksan markan nimellishintaa alhaisempi. Zimmermann ei saanut osakkeiden ostoon valtiontakauksia eikä muutakaan tukea. Uuden sijoittajan löytymiseen asti pankkisitoumukset pysyivät ennallaan Sparkasse Erfurtissa.

12) Koska uuden sijoittajan löytyminen kesti huomattavan kauan ja koska yrityksen vaikeuksiin ei tänä aikana puututtu, yrityksen taloudellinen tulos heikkeni tuntuvasti vuonna 1996 ja vuoden 1997 alkupuoliskolla. Lopulta vuonna 1997 Condomi-niminen yritys ilmoitti olevansa halukas ostamaan Evertsin sillä ehdolla, että yrityksen vanhoja velkoja lyhennetään. Sparkasse Erfurtin ja Thüringenin osavaltion kesken sovitun menettelyn mukaisesti (noin 7,35 miljoonan Saksan markan osa yrityksen veloista annettiin anteeksi(4), jonka ansiosta Condomi osti yrityksen heinäkuussa 1997. Evertsin uudeksi nimeksi tuli Condomi Erfurt Produktionsgesellschaft mbH. Heti tämän jälkeen yritys sai 2,5 miljoonan Saksan markan lainan Kreditanstalt für Wiederaufbau -nimiseltä luottolaitokselta. Condomi pani vuonna 1995 laaditun rakenneuudistussuunnitelman täytäntöön. Yrityksen tulokset paranivat jo vuoden 1997 toisella puoliskolla. Vuonna 1998 yritys onnistui jo kasvattamaan liikevaihtoaan merkittävästi ja tuottamaan hieman voittoa.

B Rakenneuudistus

13) Saksa on esittänyt luettelon rakenneuudistustoimenpiteistä, jotka suunniteltiin ja toteutettiin ensimmäisen tuen myöntämisen yhteydessä 1993-1994. Joulukuussa 1995 nämä toimenpiteet koottiin yhtenäiseksi rakenneuudistussuunnitelmaksi. Vuoden 1995 suunnitelmalla pyrittiin ratkaisemaan laadulliset ongelmat ja uudistamaan myyntitoiminnan rakenne perusteellisesti. Uusi sijoittaja Condomi otti heinäkuussa vastuulleen suunnitelman täytäntöönpanon, joka saatiin päätökseen vuoden 1997 loppuun mennessä. Yritys sai rakenneuudistuksen kuluessa useita tukia.

14) Menettelyn aloittaminen koski seuraavia tukitoimenpiteitä(5):

1. vuonna 1994 myönnetty 90 prosentin täytetakaus, jonka arvo on 3,7 miljoonaa Saksan markkaa;

2. Thüringenin osavaltion konsolidointirahaston vuonna 1996 hankkima kahden miljoonan Saksan markan äänetön osakkuus;

3. Thüringenin osavaltion vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitetun konsolidointirahaston myöntämä 700000 Saksan markan maksuvalmiuslaina(6).

15) Menettelyn laajentaminen koski seuraavia toimenpiteitä(7):

1. pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan lainaohjelman perusteella vuonna 1996 myönnetty 900000 Saksan markan maksuvalmiuslaina

2. Kreditanstalt für Wiederaufbaun heinäkuussa 1997 myöntämä 2,5 miljoonan Saksan markan laina.

C Markkina-analyysi

16) Kondomimarkkinoilla oli 1990-luvun alussa lievää ylikapasiteettia, mutta käytettävissä olevien tietojen perusteella tilanne parani 1990-luvun puolivälissä ja viime vuosina markkinoilla on ollut havaittavissa kasvusuuntaus. Global Strategicin kesäkuussa 1998 julkaiseman toimintakertomuksen mukaan kondomimarkkinoiden vuotuinen kasvu on viime aikoina ollut neljän prosentin luokkaa. Evertsin vuosituotantokapasiteetti oli 66 miljoonaa kondomia vuonna 1994 ja 88 miljoonaa kondomia vuosina 1995-1997, joka oli rakenneuudistuksen tärkein vaihe(8). Euroopan kondomimarkkinoiden kokonaismyynnin arvo vuonna 1995 oli 900 miljoonaa Saksan markkaa. Everts, jonka liikevaihto oli noin kymmenen miljoonaa Saksan markkaa, saavutti 1,1 prosentin markkinaosuuden vuonna 1995 (Euroopan markkinoista ei ole käytettävissä uudempia tietoja).

17) Yhteisön kondomimarkkinoilla vallitsee ilmeinen oligopoli: Saksan toimittamien tietojen mukaan London International -yhtymän markkinaosuus on Saksassa 30 prosenttia, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 80 prosenttia, Italiassa 61 prosenttia, Ranskassa 31 prosenttia ja Espanjassa 38 prosenttia. Mapa-nimisellä yrityksellä on Saksassa 30 prosentin markkinaosuus, Artsana-nimisellä yrityksellä puolestaan Espanjassa 44 prosentin markkinaosuus. Italiassa kahdella seuraavaksi suurimmalla yrityksellä on 20 prosentin ja 16 prosentin markkinaosuudet. OTC Newsin elokuussa 1997 julkaiseman toimintakertomuksen mukaan 56 prosenttia Saksan kondomimarkkinoista jakautui kolmen suurimman merkin kesken.

18) Tuensaajayritys on sijoittautunut Thüringenin osavaltioon, jonka työttömyysaste on 18 prosenttia. Alueelle voidaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla myöntää aluetukea.

III ARVIOINTI

A Hyväksyttävän tuen määrä

19) Everts sai rakenneuudistuksensa aikana useita tukia (katso II.B jakso). Menettelyn aloittamisen ja laajentamisen jälkeen kävi ilmi, että kyseisiä tukitoimenpiteitä ei ollut toteutettu hyväksyttyjen järjestelyjen osana, joten niitä on pidettävä tilapäisinä tukina. Lukuun ottamatta Kreditanstalt für Wiederaufbaun (jäljempänä "KfW") myöntämää 2,5 miljoonan Saksan markan lainaa Saksa ei ole vastustanut tätä komission näkemystä. Tämän vuoksi 22, 23 ja 24 kohdassa tarkastellaan yksityiskohtaisesti, kuuluiko kyseinen laina hyväksytyn järjestelyn piiriin.

20) Pk-yrityksiä koskevan lainaohjelman mukaisesti vuonna 1996 myönnetyn 900000 Saksan markan maksuvalmiuslainan vuoksi komissio oli aloittanut koko ohjelmaa koskevan menettelyn(9). Sen vuoksi tässä päätöksessä ei pyritä selvittämään, kuuluiko kyseinen laina mainitun ohjelman piiriin. Koska on mahdollista, että komissio myöhemmin toteaa pk-yrityksiä koskevan lainaohjelman yhteismarkkinoille soveltumattomaksi(10), laina sisällytetään tukitoimenpiteitä koskevien mahdollisten poikkeusten arviointiin.

21) Lisäksi on selvitettävä, onko Sparkasse Erfurtin luopuminen vuoden 1997 saatavistaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

a) Kreditanstalt für Wiederaufbaun myöntämä laina

22) Menettelyn laajentamisen yhteydessä kävi ilmi, että KfW:n myöntämä 2,5 miljoonan Saksan markan laina ei ollut maksuvalmiustukiohjelman (NN 37/95) mukainen, koska on erittäin todennäköistä, että Everts oli lainan myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys. Ohjelmalla NN 37/95 on tarkoitus antaa varoja toiminnan laajentamiseen yrityksille, joiden maksuvalmius on puutteellinen. Saksa on kuitenkin nimenomaisesti todennut 4 päivänä joulukuuta 1995 päivätyssä kirjeessä, että vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa(11) (jäljempänä "suuntaviivat") tarkoitetuille yrityksille ei voida myöntää kyseisen ohjelman mukaista tukea.

23) Menettelyn aloittamisesta komissiolle antamassaan vastauksessa Saksa katsoi, että KfW-lainan myöntämisen aikoihin Everts ei ollut vaikeuksissa oleva yritys, koska uusi sijoittaja eli Condomi oli ostanut sen hieman aiemmin. Saksan mielestä yrityksen asema oli muuttunut jo siksi, että uusi sijoittaja oli ottanut sen haltuunsa.

24) Tämä näkemys on kuitenkin tiettyjen seikkojen vuoksi kyseenalainen. Vanha Everts-yritys teki kolmen miljoonan Saksan markan tappiot 30 päivänä kesäkuuta 1997 päättyvänä puolivuotiskautena. Kuukautta myöhemmin uusi sijoittaja osti yrityksen, minkä jälkeen sille myönnettiin välittömästi KfW-laina. Evertsin vaikeudet eivät johtuneet ainoastaan velkaantuneisuudesta vaan myös kannattamattomasta toiminnasta, sillä pelkästään vuoden 1997 alkupuoliskolla liiketappiot olivat noin kaksi miljoonaa Saksan markkaa ja liikevaihto vain noin kolme miljoonaa Saksan markkaa. Vaikka Evertsin tulevaisuudennäkymät vaikuttivat suotuisammilta uuden sijoittajan hallussa, väitettä, jonka mukaan yrityksen ongelmat ratkeavat pelkästään uuden sijoittajan ansiosta, ei voida pitää vakuuttavana. Näin ollen on pikemminkin syytä olettaa, että KfW-lainalla autettiin vaikeuksissa olevaa yritystä eikä edistetty sen liiketoiminnan laajentumista uusien käteisvarojen avulla. KfW-lainaa ei siis myönnetty hyväksytyn järjestelyn perusteella, minkä vuoksi se ja kaikki muut Evertsin hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet on arvioitava tilapäisinä tukina.

b) Sparkasse Erfurtin luopuminen saatavistaan

25) On syytä tarkastella, oliko Sparkasse Erfurtin luopuminen saatavistaan Condomin tekemän yritysoston yhteydessä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

26) Vuoden 1997 puolivälissä Sparkasse Erfurtilla oli Evertsiltä 15135325 Saksan markan saatavat. Kun yritykselle oli löydetty uusi sijoittaja, osa yrityksen veloista annettiin yhteisesti sovitun menettelyn mukaisesti anteeksi: Sparkasse Erfurt luopui 7,351 miljoonan Saksan markan saatavista, osavaltion myöntämä 3,116 miljoonan Saksan markan takaus otettiin käyttöön ja kahden miljoonan Saksan markan suuruisen äänettömän osakkuuden takaisinperinnästä luovuttiin. Koska Sparkasse on julkisoikeudellinen laitos, saatavista luopuminen voi olla valtiontukea. Saksa on nimenomaisesti esittänyt komissiolle, että luopuminen lainan osan takaisinperinnästä oli Sparkassen kannalta vähemmän tappiollista kuin Evertsin konkurssi. Saatavista luopumisen avulla Sparkasse Erfurtin oli mahdollista varmistaa, että se saa takaisin 7,784 miljoonaa Saksan markkaa. Sen sijaan konkurssitapauksessa sen olisi ollut mahdollista saada takaisin ainoastaan 2-2,5 miljoonan Saksan markan arvoinen kiinnitysluoton vakuus(12) sekä Thüringenin osavaltion myöntämä 3,116 miljoonan Saksan markan takaus. Thüringenin osavaltion konsolidointirahaston hankkima kahden miljoonan Saksan markan äänetön osakkuus ei vaikuttanut Sparkasse Erfurtin sitoumuksiin: konsolidointirahasto oli ainoastaan valmis mitätöimään sopimuksen yhteisesti sovittavalla tavalla, mikäli kaikki muut velkojat luopuvat omista saatavistaan, jotta yrityksen toiminta voisi jatkua. Vuodesta 1996, jolloin uutta sijoittajaa etsittiin, vuoden 1997 puoliväliin, jolloin Condomi osti Evertsin, Sparkasse ei myöntänyt Evertsille yhtään uutta lainaa. Näin ollen voidaan katsoa, että Sparkasse toimi yksityisen sijoittajan tavoin ja että saatavista luopuminen ei ollut tukea.

c) Tässä päätöksessä tutkittavat tilapäistuet

27) Tässä päätöksessä on tutkittava seuraavat, yhteensä 9,1 miljoonan Saksan markan tuet tilapäisinä tukina:

a) vuonna 1994 myönnetty 90 prosentin täytetakaus, jonka arvo on 3,7 miljoonaa Saksan markkaa;

b) Thüringenin osavaltion konsolidointirahaston vuonna 1996 hankkima kahden miljoonan Saksan markan äänetön osakkuus;

c) Kreditanstalt für Wiederaufbaun heinäkuussa 1997 myöntämä 2,5 miljoonan Saksan markan laina;

d) pk-yrityksiä koskevan lainaohjelman perusteella myönnetty 900000 Saksan markan maksuvalmiuslaina.

28) Vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitetun konsolidointirahaston 700000 Saksan markan lainaa ei lopulta myönnetty, joten sitä ei ole tarpeen arvioida tukena eikä myöskään sisällyttää tähän päätökseen.

B Poikkeusmääräysten soveltaminen

29) BvS:n ja Thüringenin osavaltion myöntämät uudet tuet ilmoitettiin rakenneuudistustukina, joten on mahdollista soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa, jonka mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää "tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla", koska tuen päätavoitteena on vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistus. Tällaista tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos suuntaviivoissa asetetut edellytykset täyttyvät.

30) Jotta komissio voi arvioida tuen suuntaviivojen mukaisesti, rakenneuudistussuunnitelman on täytettävä seuraavat edellytykset:

Elinkelpoisuuden palauttaminen

31) Kaikkia rakenneuudistussuunnitelmia koskeva perusedellytys on, että niiden on palautettava yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus ja elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa ja sen tuleviin toiminnan edellytyksiin liittyvien realististen oletusten perusteella. Periaatteessa rakenneuudistustukea saa myöntää ainoastaan kerran.

32) Yrityksen aiempi negatiivinen kehitys johtui ensisijaisesti emoyhtiön odottamattomasta konkurssista. Evertsin nykyistä rahoitusasemaa voidaan pitää erittäin hyvänä, sillä yrityksen liikevaihto on kasvanut ja sen kannattavuus parantunut jatkuvasti (katso jäljempänä oleva taulukko). Yrityksen suotuisa kehitys on olennaisesti uuden sijoittajan myyntitaitojen ja parantuneen tuotteiden laadun ansiota. Vuonna 1999 yritys odottaa jälleen huomattavaa liikevaihdon kasvua. Näin ollen suuntaviivojen edellytysten voidaan katsoa täyttyvän tältä osin.

>TAULUKON PAIKKA>

Kilpailun perusteettoman vääristymisen välttäminen

33) Lisäedellytys rakenneuudistustuen myöntämiselle on, että toimenpiteitä toteutetaan siten, että ne mahdollisimman vähän vaikuttavat haitallisesti kilpailijoihin. Muutoin tuki on ristiriidassa yhteisen edun kanssa eikä sille voida myöntää poikkeusta 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.

34) Koska Everts on pk-yritys, jonka markkinaosuus on pieni, ja koska merkityksellisillä markkinoilla ei ole ylikapasiteettia, ei voida katsoa, että tukea käytettäisiin aggressiiviseen toimintaan markkinoilla ja että tuki johtaisi kilpailun perusteettomaan vääristymiseen. Ottaen huomioon melko ongelmallisen markkinarakenteen nykyistä useamman kilpailijan läsnäolo voi vaikuttaa myönteisesti kilpailuun. Näin ollen suuntaviivojen edellytysten voidaan katsoa täyttyvän myös tältä osin.

Rakenneuudistuskustannuksiin ja hyötyyn suhteutettu tuki

35) Rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi tarvittavan tuen määrä ja osuus rahoituksesta on rajoitettava mahdollisimman vähäiseksi ja niiden on oltava suhteessa yhteisön odottamaan hyötyyn. Näin ollen tuensaajien on tavallisesti osallistuttava merkittävällä tavalla rakenteen uudistamista koskevan suunnitelman rahoitukseen omilla varoillaan tai ulkopuolisella rahoituksella.

36) Vuodesta 1993 lähtien kumpikin uusi sijoittaja on tehnyt yritykseen yhteensä 5,2 miljoonan Saksan markan investoinnit (josta 1,5 miljoonaa Saksan markkaa on uuden sijoittajan eli Condomin tekemiä)(13). Sparkasse Erfurt on asettanut käyttöön lainoja 15135325 Saksan markan arvosta. Kuten edellä todettiin, sen luopumista 7,35 miljoonan Saksan markan saatavista ei ole syytä pitää tukena. Sijoittaja on siis osallistunut rahoitukseen huomattavalla 69 prosentin osuudella. Vaikka Sparkasse Erfurtin myöntämän lainan kokonaismäärää tai sen luopumista 7,351 miljoonan Saksan markan saatavista pidettäisiin tukena, sijoittajan rahoitusosuus olisi sittenkin 17,6 prosenttia tai 42,6 prosenttia. Kun otetaan huomioon, että Everts on pk-yritys, molempia rahoitusosuuksia voidaan pitää merkittävinä.

37) Komissio päättelee, että myös tämä rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa asetettu edellytys täyttyy.

Tuen ainutkertaisuus

38) Koska tuet myönnettiin kolmena eri ajankohtana vuosina 1994, 1996 ja 1997, kyseessä on toistuvasti myönnetty tuki. On kuitenkin syytä muistaa, että Evertsin rakenneuudistus on jatkunut kyseisten vuosien ajan ja että vuoden 1994 rakenneuudistustoimenpiteet sisällytettiin vuoden 1995 rakenneuudistussuunnitelmaan. Everts ei olisi voinut saavuttaa elinkelpoisuutta kyseisen suunnitelman perusteella, mikä ilmenee siitä, että uusi sijoittaja eli Condomi pani suunnitelman olennaisilta osin täytäntöön vuonna 1997. Tapahtumat, joista Everts ei ole vastuussa, toisin sanoen taannoisen emoyhtiön Wilhelm Everts KG:n konkurssi, estivät kyseisen suunnitelman oikea-aikaisen täytäntöönpanon. Koska emoyhtiö ei kyennyt täyttämään velvoitteitaan Evertsin osalta, koko rakenneuudistussuunnitelma oli vaarassa. Vuonna 1996 hankitun äänettömän osakkuuden ja vuonna 1997 myönnetyn KfW-lainan ansiosta uusi sijoittaja eli Condomi oli valmis ostamaan Evertsin ja panemaan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöön. Toistuva tuen myöntäminen on siten perusteltavissa ulkoisten tekijöiden vaikutuksella.

39) Näin ollen myös tämä suuntaviivoissa asetettu edellytys täyttyy.

IV PÄÄTÖS

40) Komissio toteaa, että Saksa on myöntänyt 9,1 miljoonan Saksan markan suuruisen tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Komissio katsoo ottaen huomioon markkinoilla vallitsevat kilpailun edellytykset kuitenkin, että kyseistä tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, koska sen ansiosta tuensaajayrityksestä on tullut pitkällä aikavälillä jälleen elinkelpoinen ja koska Everts on pk-yritys,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt Everts Erfurt GmbH:lle ja jonka määrä on 4652756,12 euroa (9,1 miljoonaa Saksan markkaa), soveltuu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla yhteismarkkinoille.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 1999.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

(1) EYVL C 37, 4.2.1998, s. 8.

(2) EYVL C 377, 5.12.1998, s. 2.

(3) Dattelnissa sijaitsevan Evertsin tuotantolaitokset tuhoutuivat vuonna 1994 tulipalossa, josta aiheutui 30 miljoonan Saksan markan vahingot. Koska yritys oli alivakuutettu, sen oli jätettävä konkurssihakemus vuonna 1996.

(4) Sparkassen luopuminen saatavista ei sisältynyt menettelyn aloittamiseen eikä sen laajentamiseen. Tämän arvioinnin III osassa tarkastellaan kuitenkin, onko kyseinen osittainen velan anteeksianto EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

(5) Kyseessä ovat seuraavat ohjelmat:

1. Thüringenin osavaltion takauksia koskeva ohjesääntö (Richtlinie für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Thüringen) (N 117/96);

2. Thüringenin osavaltion vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitettu konsolidointirahasto (Thüringer Fonds zur Konsolidierung von Unternehmen in Schwierigkeiten) (NN 74/95);

3. Thüringenin osavaltion vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitettua rahastoa koskeva ohjesääntö (Richtlinie zum Thüringer Fonds für Unternehmen in Schwierigkeiten) (N 102/96).

(6) Kyseistä lainaa ei myönnetty, joten sitä ei käsitellä tässä arvioinnissa.

(7) 1. Pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva Thüringenin osavaltion lainaohjelma: Saksan hallituksen mielestä kyseessä oli de minimis -ohjelma, josta ei tarvinnut ilmoittaa.

2. Maksuvalmiustukiohjelma (NN 37/95) yhdessä itäisen Saksan pk-yrityksiä koskevan KfW:n ohjelman (Mittelstandsprogramm-Ost) kanssa.

(8) Everts käytti valmistuksessa tilapäisesti viidettä konetta, jonka kapasiteetti oli 25 miljoonaa kondomia. Koska kyseisen koneen käyttö oli tappiollista, siitä luovuttiin vuonna 1997.

(9) C 87/98, 1 päivänä helmikuuta 1999 päivätty kirje SG(99) D/760.

(10) Everts on sittemmin maksanut maksuvalmiuslainan takaisin korkoineen. Koska Everts kuitenkin nautti lainan ansiosta tilapäisestä edusta, sitä on pidettävä tukena, jota on tarkasteltava tässä päätöksessä.

(11) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12.

(12) Everts Erfurtin ja Everts Dattelnin kiinteistöihin kohdistuvat kiinnitysluotot, jotka Sparkasse Erfurt oli saanut vakuuksina, olivat alun perin arvoltaan 11,1605 miljoonaa Saksan markkaa. Emoyhtiön konkurssin jälkeen kävi kuitenkin ilmi, että kiinteistöjen arvo oli alhaisempi eikä riittänyt kaikkien velkojen maksuun. Näin ollen Sparkassen vakuuksien arvo oli alkuperäistä alhaisempi, ja - kuten edellä todettiin - Sparkasse Erfurt olisi saanut ainoastaan 2,0-2,5 miljoonaa Saksan markkaa.

(13) Koska kummallakaan sijoittajalla ei ole yhtenäistä rakenneuudistussuunnitelmaa, on vaikeaa selvittää Everts Dattelnin ja Condomin rahoittamien investointien osuutta kokonaisrahoituksesta.