Saksalla on haasteita, jotka liittyvät sen riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista ja energiantuonnista Venäjältä sekä täysin integroituun kestävään energiajärjestelmään tehtävien investointien taustaedellytyksiin. Vuoden 2020 tietojen mukaan riippuvuus kaasuntuonnista Venäjältä on erityisen suuri (65 % (20)) ja suurempi kuin unionissa keskimäärin (44 %). Myös riippuvuus öljyntuonnista Venäjältä on suurempi kuin unionissa keskimäärin (Saksassa 34 %, kun unionin keskiarvo on 26 %) (21). Yli puolet Saksan energiapaletista koostuu kaasusta (26 %) ja öljystä (35 %). Tällä riippuvuudella on suoria vaikutuksia Saksan teollisuuteen, jonka osuus energian loppukulutuksesta maakaasun osalta on 35 prosenttia. Kyseisiin haasteisiin vastaamiseksi, ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi ja säästöihin liittyvien investointien lisäämiseksi ratkaisevan tärkeässä asemassa on siirto- ja jakeluverkkojen laajentamisen ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton vauhdittaminen. Energiahuollon ja energian toimitusreittien monipuolistamiseksi tarvitaan tehokkaampia toimia, joissa hyödynnetään kaikkia saatavilla olevia hiilettömiä energialähteitä, erityisesti ottamalla käyttöön uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä ja uusiutuvia kaasuja, myös uusiutuvaa vetyä ja nesteytettyä maakaasua. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Saksan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. Tarvitaan toimia, joilla voidaan vauhdittaa teollisuuden hiilestä irtautumista, parantaa joustovaihtoehtoja ja energiankuluttajien reagointia hintojen vaihteluun sekä lujittaa energiajärjestelmän integrointia (22).

Lisäksi olisi toteutettava toimia energiatehokkuuden lisäämiseksi ja energiankulutuksen vähentämiseksi sekä rakennuskannan ja liikennealan hiilestä irtautumisen nopeuttamiseksi, sillä vuonna 2021 kyseisten alojen vuotuiset kansalliset päästötavoitteet jäivät saavuttamatta. Jaetun liikkumisen ja kestävän julkisen liikenteen yleistyminen voi vähentää fossiilisten polttoaineiden kulutusta. Saksan sähköverkkojen laajentaminen on viivästynyt huomattavasti. Keskeisiä esteitä ovat muun muassa suunnittelun sekä lupa- ja muutoksenhakumenettelyjen monimutkaisuus ja kesto. Sähköverkkojen laajentamisen viivästysten vuoksi on jouduttu rajoittamaan uusiutuvan energian tuotantoa tietyillä alueilla. Lisäksi sähköverkkojen laajentamisen viivästykset vaikuttavat merkittävästi naapurijäsenvaltioiden verkkoihin, koska Saksan verkkokapasiteetti ei riitä siirtämään sähkömääriä, joilla käydään kauppaa kyseisellä hintavyöhykkeellä. Hallitus on sitoutunut nostamaan uusiutuvien energialähteiden osuuden sähköntuotannossa 80 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Saksan parlamentti käsittelee parhaillaan ehdotusta uusiutuvia energialähteitä koskevaksi lainsäädännöksi, jossa asetettaisiin tavoitteeksi saavuttaa lähes täysi ilmastoneutraalius sähköalalla vuoteen 2035 mennessä. Uusiutuvien energialähteiden, erityisesti maatuulivoiman, käyttöönotto on kuitenkin hidastunut merkittävästi viime vuosina sen toteutukseen liittyvien jatkuvien esteiden vuoksi. Toteutuksen esteitä voidaan poistaa ryhtymällä toimiin maankäyttöä koskevien ristiriitojen ratkaisemiseksi varhaisessa vaiheessa, keventämällä vähimmäisetäisyyttä koskevia sääntöjä, parantamalla maankäytön suunnittelun käyttöä tuulivoiman käyttöönottoalueiden määrittämiseksi ja helpottamalla lupien saamista. Hyväksyttävyyttä paikallistasolla voidaan parantaa muun muassa virtaviivaistamalla kuulemisprosessia, lisäämällä kansalaisten mahdollisuuksia osallistua hankkeisiin ja hankkeisiin liittyvällä tulonjaolla. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen ja energiatehokkuuden parantaminen paitsi vähentävät riippuvuutta energiantuonnista myös alentavat merkittävästi energian hintoja. Lisäksi voidaan edelleen vahvistaa osallistumista rajat ylittävään energiayhteistyöhön, ja olemassa olevissa yhteyksissä voidaan lisätä joustavuutta ja vastakkaisvirtauskapasiteettia.