ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Kasvun kannalta vähemmän haitallisiksi katsottujen verojen, kuten kiinteistö- ja ympäristöverojen, suhteellinen merkitys on vähäinen. Verotuloissa nojaudutaan suurelta osin välilliseen ja työn verotukseen, kun taas ympäristöverotuksen osuus on edelleen vähäinen. Kasvuystävällisemmistä veroista saatavien tulojen lisäyksen ansiosta näitä tuloja voitaisiin käyttää lieventämään pienipalkkaisten, erityisesti matalan taitotason työntekijöiden, verorasitusta. Verojärjestelmää tarkistettiin osittain vuoden 2013 alussa, ja hallitus päätti mukauttaa pääomaverotusta, mikä edellyttää pienipalkkaisia hyödyttävää henkilökohtaisten tulojen verotuksen progressiivisuuden lisäämistä, ja nostaa verotettavan tulon rajaa ja lisätä tupakan ja alkoholin valmisteveroja. Kokonaisuutena tarkasteltuna näillä toimenpiteillä on kuitenkin melko kielteinen vaikutus tuloihin. Julkisen talouden kestävyyden parantamiseen ja tulopuolen vahvistamiseen tähtäävät lisätoimet ovat sen vuoksi edelleen keskeisiä. Vuonna 2013 annetun ympäristöverotusta koskevan maakohtaisen suosituksen johdosta ei ole ryhdytty merkittäviin toimenpiteisiin. Finanssipoliittisen kehyksen vahvistamisessa on edistytty rajoitetusti, sillä menokatot eivät edelleenkään ole riittävän sitovia eikä lainsäädännöllisiä muutoksia ole vielä hyväksytty. Liettualla on edelleen haasteita verolainsäädännön noudattamisen alalla, ja sen on puututtava erityisesti alv-petoksiin esimerkiksi vahvistamalla riskinhallintatoimia. Vuosien 2013–2014 verolainsäädännön noudattamista koskeva toimintasuunnitelma on toteutusvaiheessa, ja ensimmäisten arvioiden mukaan sillä on ollut joitakin myönteisiä vaikutuksia. Vuonna 2013 toteutettiin joukko toimia, joiden tarkoituksena on parantaa alv:tä ja valmisteveroja koskevan verolainsäädännön noudattamista. Kaudeksi 2014–2015 on käynnistetty uusi, kohdennettu strategia.
(12)

Irlannilla on työttömyyteen, erityisesti pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyteen, liittyviä haasteita. Lisäksi maassa on yhä suuri työikäisten joukko, joilla on matala osaamistaso, mikä johtaa epätasa-arvoon ja siihen, että ammattitaidon kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa. Pitkäaikaistyöttömyys on vähentynyt asteittain työmarkkinoiden viimeaikaisen vahvistumisen myötä, mutta se on yhä korkea suhteessa kokonaistyöttömyyteen. Pitkäaikaistyöttömien osuus oli yli 61 prosenttia työttömien kokonaismäärästä vuoden 2013 lopussa. Nuorisotyöttömyys oli enimmillään yli 30 prosenttia vuoden 2012 puolivälissä. Sen lisäksi työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus nousi kahdeksalla prosenttiyksiköllä 18,7 prosenttiin vuosina 2007–2012 ennen kuin se laski 16,1 prosenttiin mutta on edelleen unionin suurimpia. Kaikki nuoret on saatava nuorisotakuun piiriin neljän kuukauden kuluessa nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Talouden tasapainottuessa on huomattu, että ammattitaidon kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa, mikä tarkoittaa, että koulutusjärjestelmän haasteena on työntekijöiden uudelleenkoulutus tai osaamisen täydentäminen Lisäksi osallistuminen elinikäiseen oppimiseen on EU:n keskiarvon alapuolella (7,3 prosenttia verrattuna 10,7 prosenttiin vuonna 2013).
(12)

Portugali on edennyt makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä merkittävästi pankkisektorin pääomapohjan parantamisessa ja sen valvonta- ja kriisinratkaisukehyksen lujittamisessa. Jäljellä on kuitenkin edelleen merkittäviä haasteita, joihin liittyviä seikkoja on seurattava ja hallinnoitava tarkasti, esimerkkinä maan pankkien kannattavuus. Vuoden 2014 ensimmäistä neljännestä koskevat tiedot osoittavat, että jotkin apua saaneista pankeista ovat kirjanneet positiivisen tuloksen. Suurena ongelmana on edelleen omaisuuserien laatu, sillä vuoden 2013 lopussa käytettävissä olevien tietojen mukaan voimakas arvon alentuminen on jatkunut kokonaislainoista noin 6 prosentin kohdalla ja järjestämättömien lainojen osuus on korkea, 10,6 prosenttia (yrityssektorilla jopa yli 16 %). Portugali on ottanut käyttöön lukuisia toimenpiteitä elinkelpoisten yritysten lainansaannin helpottamiseksi, mutta rahoitusolosuhteet ovat edelleen erityisesti pk-yritysten osalta vaikeat ja yrityssektorin käytettävissä on pankkirahoituksen ohella vain vähän rahoitusvaihtoehtoja. Pk-yrityksille vuonna 2013 myönnetyt uudet lainat supistuivat 4,8 prosenttia verrattuna vuoteen 2012. Portugalin yrityksille myönnettyjen uusien lainojen keskimääräinen korko on laskenut jonkin verran verrattuna alkuvuoteen 2013, mutta ne ovat edelleen merkittävästi euroalueen keskiarvoa korkeammalla tasolla. Koska yritysten velkataakka on suuri ja pankkisektorin velkavivun vähentämistä on jatkettava, pankeilla on edelleen vain rajalliset mahdollisuudet myöntää luottoja kohtuulliseen hintaan elinkelpoisille yrityksille.
(14)

Latvia on edistynyt jonkin verran sähkömarkkinoidensa avaamisessa kilpailulle, ja kilpailu laajennetaan kattamaan kotitaloussektori vuoden 2015 alussa. Latvia liittyi Pohjoismaiden ja Baltian maiden Nord Pool Spot -sähköpörssiin kesäkuussa 2013. Liitäntäverkkoja EU:n energiamarkkinoihin on parannettava, koska Latvia on nykyisin riippuvainen sähkön tuonnista ja liityntäverkko Viroon on useimmiten kuormitettu. Sen vuoksi on tärkeää kehittää infrastruktuuria. Latvialla on merkittäviä haasteita infrastruktuurin puutteiden paikkaamisessa. Myös maakaasusektorilla on tapahtunut jonkin verran edistymistä, kun parlamentti hyväksyi energialain muutokset, joiden perusteella kaasumarkkinoita avataan asteittain huhtikuusta 2014. Markkinoiden täysimääräinen avaaminen on kuitenkin lykätty vuoteen 2017. Latvia on esittänyt tasapainoisen poliittisten toimenpiteiden yhdistelmän energiasäästöjen saamiseksi talouden pääsektoreilla. Tulevina vuosina yli 70 prosenttia energiansäästöistä saadaan rakennussektorilla. Liikenteen, rakennusten ja lämmitysjärjestelmien tehokkuutta on kuitenkin yhä parannettava.
(13)

Nuorten, matalan osaamistason omaavien ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden työmarkkinatilanne on yhä huono. Nuorisotyöttömyys pysyttelee EU:n keskiarvon yläpuolella. Vaikka hallitus on toteuttanut toimia näiden ongelmien korjaamiseksi, näyttää siltä, että vaikeudet voivat liittyä ongelmiin koulutuksessa. Koulutusjärjestelmä ei onnistu antamaan osalle nuorista taitoja, joita he tarvitsevat voidakseen integroitua työmarkkinoille. Ruotsi on hyväksynyt toimenpiteitä, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä koulusta työelämään (oppisopimuskoulutusjärjestelmän uudistus, myös niin sanottu oppisopimuspalkka) ja auttamaan nuoria hankkimaan työkokemusta (niin sanottu ammattiin tutustuttaminen). Siirtymistä on todella parannettu ottamalla käyttöön varhaisia toimenpiteitä niitä eniten tarvitseville. Etsivien toimien kattavuus työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien rekisteröitymättömien nuorten aktivoimiseksi on kuitenkin jäänyt heikoksi. Ruotsi toteuttaa myös toimia maahanmuuttajataustaisten henkilöiden kotoutumisen nopeuttamiseksi. Se on kuitenkin edelleen haasteellista erityisesti silloin, kun he tulevat unionin ulkopuolelta. Ruotsi arvioi parhaillaan, miten tuloksellisesti nykyinen ravintoloiden ja catering-palvelujen alennettu arvonlisäverokanta tukee työpaikkojen luomista. Lopullisen arvion odotetaan valmistuvan tammikuussa 2016.
(13)

Itävallan työmarkkinat toimivat edelleen hyvin, ja maan työttömyysprosentti on unionin alhaisin (2013: 4,9 %). Tulevaisuuden haasteita aiheuttaa kuitenkin väestön ikääntyminen ja työväestön mahdollinen supistuminen, minkä vuoksi olisi aiheellista tehostaa ikääntyneiden työntekijöiden, naisten ja maahanmuuttajien muodostaman alihyödynnetyn työmarkkinapotentiaalin käyttöä. Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste on edelleen EU:n keskiarvoa matalampi (2013: 44,9 %, EU:ssa 50,3 %), vaikka se on parantunut huomattavasti vuodesta 2000, jolloin se oli lähes 15 prosenttiyksikköä alhaisempi. Varhaiseläkkeelle siirtymisen hillitsemiseen tähtääviä toimenpiteitä tulee voimaan vuonna 2014, ja lisäksi valmisteilla on lisätoimenpiteitä työmarkkinoilta poistumisiän myöhentämistä edistävien kannustimien tehostamiseksi. Ikääntyneillä työntekijöillä on kuitenkin edelleen vaikeuksia jatkaa työssään tai palata työelämään. Maahanmuuttajilla on edelleen vaikeuksia integroitua työmarkkinoille täysimääräisesti, ja heidän työttömyysasteensa on huomattavasti yleistä tasoa korkeampi. Tämä johtuu osittain siitä, että heidän ammattipätevyytensä tunnustamiseen liittyy vielä esteitä, vaikka heidän osuutensa työvoimasta kasvaakin jatkuvasti. Naisten työllisyysaste (70,8 % v. 2013) on melko korkea, mutta kokoaikavastaavana ilmaistuna tilanne on paljon epäsuotuisampi (55,6 % v. 2012). Osa-aikatyötä tekevien naisten osuus on Itävallassa unionin korkeimpia, ja naisten työssäkäynti keskittyy suuressa määrin matalapalkka-aloille. Tämän seurauksena sukupuolten välinen palkka- ja eläke-ero kuuluu unionin suurimpiin. Vaikka lasten päivähoidon ja pitkäaikaishoivan palvelujen kehittämiseksi on toteutettu joitakin toimia, niiden saatavuus on edelleen vähäinen.
(12)

Viron resurssi-intensiivisyys on erittäin suuri. Julkisten rakennusten energiatehokkuuden parantamisessa on edistytty, mutta ponnisteluja on jatkettava ja lisättävä erityisesti asuin- ja teollisuusrakennusten kohdalla. Jätehuollon ja kaatopaikkojen osalta on edistytty merkittävästi, mutta samalla on varmistettava kierrätyksen taloudellinen kannattavuus. Liikenteen kehittämissuunnitelmaan kuuluvat toimenpiteet on toteutettava erityisesti, jotta Viro pystyy rajoittamaan hiilidioksidipäästöjä päästökaupan ulkopuolisilla aloilla. Rahtiliikenteen energiatehokkuutta voidaan parantaa käyttämällä kestävämpiä liikennemuotoja. Julkisen liikenteen käyttöä voidaan lisätä parantamalla bussi- ja matkustajajunaliikenteen alueellisten verkkojen ja yhteyksien keskinäistä täydentävyyttä. Yksityisautoilu lisääntyy, kun taas henkilöautojen keski-ikä on lähes kaksinkertainen EU:n keskiarvoon verrattuna, ja uudet henkilöautot ovat unionin saastuttavimpien joukossa. Ympäristökannustimia, esimerkiksi verotusta, on lisättävä merkittävästi. Rajat ylittävien energialiittymien osalta on toteutettu lupaavia toimia, mutta Viron energiamarkkinoiden liittäminen täysin unioniin vaatii aikaa ja investointeja.
(2)

Euroalue on kokonaisuutena enemmän kuin jäsentensä summa. Talous- ja finanssikriisi on tuonut selvästi esiin euroalueen tiiviit keskinäiset yhteydet ja korostanut tarvetta koordinoida tiukemmin euroalueen jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaa sekä rahoitus- ja rakennepolitiikkaa, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen politiikan kokonaisviritys koko euroalueella. Euroalueen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet pitkälle meneviin toimintapoliittisiin uudistuksiin ja politiikan koordinointiin allekirjoittamalla 2 päivänä maaliskuuta 2012 sopimuksen talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta. Budjettikuripaketin (3) (ns. two-pack) voimaantulo vuonna 2013 on entisestään syventänyt finanssi- ja talouspolitiikan koordinointia euroalueella. Euroalueen jäsenvaltioilla on erityinen vastuu uuden talouden ohjausjärjestelmän tuloksellisesta toteuttamisesta. Tämä edellyttää voimakkaampaa vertaispainetta, jotta voidaan tukea kansallisten uudistusten toteuttamista ja varovaista finanssipolitiikkaa, kansallisten uudistusten perusteellisempaa arviointia euroalueen näkökulmasta, potentiaalisten heijastusvaikutusten estämistä ja sellaisten toimintalinjojen edistämistä, jotka ovat erityisen tärkeitä talous- ja rahaliiton toimivuuden kannalta. Tämä edellyttää lisäksi asianmukaista tiedottamista euroalueen strategiasta.
(11)

Tämä heikentää tuottavuutta ja työvoiman laatua. Naisten osallistuminen työmarkkinoille on edelleen vähäistä. Puola on toteuttanut useita toimenpiteitä naisten työvoimaosuuden parantamiseksi. On esimerkiksi parannettu päivähoitopalvelujen saatavuutta ja myönnetty lastentarhoille lisää julkista rahoitusta, jotta kannustettaisiin vanhempia lähettämään lapsensa esiopetukseen. Päivähoitopalvelujen saatavuus on silti edelleen heikkoa erityisesti maaseudulla, ja mahdollisuudet päästä esiopetuksen piiriin vaihtelevat. Ikääntyneiden työntekijöiden osallistuminen työmarkkinoille on Puolassa edelleen vähäistä. Varhaiseläkkeelle siirtymisen mahdollisuuksia on merkittävästi vähennetty, mutta ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyden parantamiseksi ja työurien pidentämiseksi on toteutettava lisätoimia. Kaivostyöläisten ja viljelijöiden erityiseläkejärjestelmien uudistaminen on edelleen haaste. Viljelijöiden sosiaaliturvarahasto (KRUS) kannustaa pienviljelijöitä pysyttelemään maataloussektorilla, mikä johtaa maaseudulla piilotyöttömyyteen ja ruokkii epävirallista taloutta. Kaivostyöläisillä taas on eläkeoikeuksien kertymiseen ja vähimmäistyövuosien määrään liittyviä etuoikeuksia. Kumpikin järjestelmä haittaa työvoiman liikkuvuutta eri alojen ja alueiden välillä.
Vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema viimeistään vuonna 2016 ja noudattaa samalla velkasääntöä siirtymäkaudella vuosina 2013–2015. Vakausohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite, joka on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema. Vakausohjelmassa kaavailtu (uudelleenlaskettu) rakenteellinen sopeutus on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Vakausohjelman mukaan tämä vähäinen sopeutus kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on perusteltu, kun otetaan huomioon ankara taloustilanne ja kunnianhimoisen rakenneuudistusohjelman täytäntöönpanoon tarvittavat toimet. Suunnitteilla on useita rakenneuudistuksia, jotka vaikuttaisivat myönteisesti potentiaaliseen talouskasvuun ja mahdollisesti vähentäisivät julkisen talouden velkaa suhteessa BKT:hen tulevina vuosina. Vakausohjelmassa kaavaillun rakennesopeutuksen avulla Italia voisi noudattaa velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa siirtymäkaudella vuosina 2013–2015, osittain sen ansiosta, että vuosina 2014–2017 on tarkoitus toteuttaa kunnianhimoinen yksityistämissuunnitelma (0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen kunakin vuonna). Vakausohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario, jota mikään riippumaton elin ei ole vahvistanut, on hieman optimistinen erityisesti vakausohjelman myöhempien vuosien osalta.

Vuonna 2014 on tarkoitus poiketa hieman sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Jos poikkeama toistuu seuraavana vuonna, se voidaan luokitella merkittäväksi muun muassa menojen kasvulle asetetun vertailuarvon perusteella. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista ei myöskään täysin tueta riittävän yksityiskohtaisesti määritetyin toimenpitein etenkään vuodesta 2015 alkaen. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan Italia ei noudata velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa vuonna 2014, koska suunniteltu rakennesopeutus (vain 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) jää jälkeen vaaditusta rakennesopeutuksesta, joka on 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella neuvosto katsoo, että lisätoimia on tarpeen toteuttaa myös vuonna 2014, jotta vakaus- ja kasvusopimuksessa esitetyt vaatimukset voidaan täyttää.
(9)

Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla ja säilyttää julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema keskipitkän aikavälin tavoitteen tasolla tai sen yläpuolella. Keskipitkän aikavälin tavoite, -0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tanskan julkisen talouden alijäämä on saatu vuonna 2013 kestävästi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden alijäämätavoite, joka on 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, vastaa (uudelleen laskettua) rakenteellista rahoitusasemaa, joka on keskipitkän aikavälin tavoitteen tasolla tai yläpuolella. Kaiken kaikkiaan lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Velan määrä oli 44,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, ja sitä on tarkoitus nostaa väliaikaisesti vuonna 2015 ja supistaa sen jälkeen. Lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Skenaario, jonka mukaan BKT kasvaa 1,6 prosenttia vuonna 2014 ja 1,9 prosenttia vuonna 2015, vastaa yleisesti ottaen komission yksiköiden kevään 2014 talousennustetta, jonka mukainen kasvu on 1,5 prosenttia vuonna 2014 ja 1,9 prosenttia vuonna 2015. Neuvosto katsoo vuoden 2014 lähentymisohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että Tanskan julkinen talous on terve ja että maan voidaan odottaa pääsevän lähentymisohjelman tavoitteeseen.
(12)

Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut asuntomarkkinoilla sekä kysyntä- että tarjontapuolen toimenpiteitä. Vaikka uusien kiinteistöjen tarjonta on lisääntynyt, se on edelleen vähäistä, ja kuilu kysyntään nähden on huomattava. Yhdessä alhaisen korkotason ja löyhempien asuntolainaehtojen kanssa (esim. tuloihin nähden sallitaan entistä korkeampi lainaosuus) tämä on nostanut asuntojen hintoja tietyissä Yhdistyneen kuningaskunnan osissa, erityisesti Lontoossa. Tarjontapula on ollut rakenteellinen ilmiö jo pitkään, ja todennäköisesti se myös pysyy sellaisena keskipitkällä aikavälillä. Tarvitaan toimenpiteitä asuntotarjonnan lisäämiseksi luomalla riittävät kannustimet lisätä tarjontaa paikallistasolla. Viranomaisten olisi myös jatkossa valvottava asuntojen hintoja ja asuntolainojen määrää ja oltava valmiit toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, muun muassa mukauttamalla tarvittaessa Help to Buy 2 -järjestelmää (lainatakaus). On lisättävä läpinäkyvyyttä talouspoliittisen komitean asuntosektorilla harjoittaman makrotason vakavaraisuussääntelyn käytön ja vaikutuksen suhteen, koska sen avulla voitaisiin puuttua liian korkeisiin asuntojen hintoihin ja asuntolainojen määrän kasvuun. Asuntomarkkinoiden vääristymien korjaamiseksi olisi harkittava tontti- ja kiinteistöverotuksen uudistusta.
(5)

Tarkoitus on, että sopimusvaltiot panevat myös muita kaasua ja sähköä koskevaa EU:n sisämarkkinalainsäädöksiä täytäntöön, erityisesti sähkön toimitusvarmuuden ja infrastruktuuri-investointien turvaamiseksi toteutettavista toimenpiteistä 18 päivänä tammikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/89/EY (7), toimista kaasunsaannin turvaamiseksi ja neuvoston direktiivin 2004/67/EY (8) kumoamisesta 20 päivänä lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 994/2010 sekä Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta 17 päivänä huhtikuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 (9).
(1)

3-monoklooripropaani-1,2-dioli (3-MCPD) on elintarvikkeiden jalostuksessa syntyvä vierasaine, joka on luokiteltu mahdollisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi ja jonka siedettäväksi päiväsaanniksi (TDI) on vahvistettu 2 μg painokiloa kohti (1). Hydrolysoitua kasviproteiinia (HVP) ja soijakastiketta varten on komission asetuksella (EY) N:o 1881/2006 (2) vahvistettu enimmäismäärä 20 μg/kg nestemäiselle valmisteelle, joka sisältää 40 prosenttia kuiva-ainetta, mikä vastaa 50 μg/kg enimmäismäärää kuiva-aineessa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 271/96

KOMISSION SUOSITUS,

annettu 10 päivänä syyskuuta 2014,

hyvistä käytännöistä oopiumalkaloidien esiintymisen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi unikonsiemenissä ja unikonsiemeniä sisältävissä tuotteissa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/662/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Unikonsiemeniä saadaan oopiumunikosta (Papaver somniferum L.). Niitä käytetään leivonnaisissa, koristeina ruoka-annosten päällä, kakkujen täytteissä ja jälkiruoissa sekä ruokaöljyn tuottamiseen. Oopiumunikko on kasvi, joka sisältää huumausaineina käytettäviä alkaloideja, kuten morfiinia ja kodeiinia. Unikonsiemenet eivät sisällä ollenkaan tai sisältävät vain hyvin vähän oopiumalkaloideja, mutta siemenet voivat saastua joko siten, että ne joutuvat kosketuksiin alkaloidien kanssa hyönteisten tekemän vahingon seurauksena tai ulkoisen saastumisen seurauksena sadonkorjuun aikana, kun varresta (kodan seinämä mukaan luettuna) irtoavat pölyhiukkaset kiinnittyvät siemeniin.

(2) Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä lautakunta (CONTAM) on antanut tieteellisen lausunnon (1) kansanterveydelle oopiumalkaloidien esiintymisestä ihmisravinnoksi tarkoitetuissa unikonsiemenissä aiheutuvista riskeistä.

(3) Arvioiden mukaan ravinnon kautta tapahtuva altistuminen morfiinille voi EU:ssa ylittää akuutin altistumisen viiteannoksen unikonsiemeniä sisältävien elintarvikkeiden osalta joidenkin kuluttajien, erityisesti lasten, tapauksessa jo yksittäisannoksen seurauksena.

(4) Sen vuoksi on asianmukaista soveltaa hyviä käytäntöjä oopiumalkaloidien esiintymisen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi unikonsiemenissä ja unikonsiemeniä sisältävissä tuotteissa,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

On suositeltavaa, että jäsenvaltiot ryhtyvät tarvittaviin toimenpiteisiin, joilla varmistetaan, että kaikki unikonsiementen tuotantoon ja käsittelyyn osallistuvat toimijat täytäntöönpanevat oopiumalkaloidien esiintymisen ehkäisemistä ja vähentämistä unikonsiemenissä ja unikonsiemeniä sisältävissä tuotteissa koskevat hyvät käytännöt tämän suosituksen liitteen mukaisesti.

Tehty Brysselissä 10 päivänä syyskuuta 2014. Komission puolesta Tonio BORG Komission jäsen

(1) Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä lautakunta; ”Scientific Opinion on the risks for public health related to the presence of opium alkaloids in poppy seeds”. EFSA Journal 2011; 9(11):2405. [150 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2405. Saatavilla verkossa osoitteessa www.efsa.europa.eu/efsajournal
(6)

Euroopan unionin tuomioistuin on myös vahvistanut perussäännöt erityisesti monopoliehdoin tarjottavia rahapelipalveluja koskevasta kaupallisesta viestinnästä. Julkisen monopolin haltijan harjoittaman mainonnan on oltava maltillista ja rajoituttava tiukasti siihen, mikä on tarpeen kuluttajien ohjaamiseksi valvottujen pelien pariin. Mainonnalla ei saa pyrkiä lisäämään kuluttajien luonnollista peliviettiä kannustamalla heitä osallistumaan aktiivisesti rahapelaamiseen esimerkiksi arkipäiväistämällä tällaista pelaamista tai lisäämällä rahapelaamisen kiinnostavuutta huomiota herättävillä mainoksilla, joissa korostetaan mahdollisuutta suuriin voittoihin. Erityisesti on erotettava toisistaan yhtäältä monopolin haltijan strategiat, joiden ainoana tarkoituksena on tiedottaa mahdollisille asiakkaille monopolin haltijan tuotteiden olemassaolosta ja joilla on tarkoitus taata rahapelien säännöllinen saatavuus ohjaamalla pelaajat valvottujen pelimuotojen pariin, ja toisaalta strategiat, joilla kannustetaan ja innostetaan osallistumaan aktiivisesti tällaisten pelien pelaamiseen (6).
(17)

On erittäin tärkeää antaa asianmukaiset tiedot asiaankuuluvista säännöstöistä poikkeamisesta ja poikkeamisen syistä, jotta osakkeenomistajat pystyvät tekemään tietoon perustuvia päätöksiä eri yrityksistä. Näin vähennetään yritysjohdon ja osakkeenomistajien välistä tiedon epäsuhtaa, jolloin osakkeenomistajien valvontakustannukset pienenevät. Yritysten olisi ilmoitettava selkeästi, mistä säännöstön suosituksesta ne ovat poikenneet, ja selvittää kunkin poikkeamisen osalta seuraavat seikat: kuinka suosituksesta on poikettu, poikkeamisen syyt, kuinka päätös suosituksesta poikkeamiseksi on tehty, poikkeamisen aikataulu sekä toimenpiteet, joilla varmistetaan, että yrityksen toiminta on edelleen suosituksen ja säännöstön tavoitteiden mukaista.