FI Euroopan unionin virallinen lehti L 70/1

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä marraskuuta 2009,

metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja yhteisöön suuntautuvaa puutuotteiden kauppaa koskevan Euroopan yhteisön ja Ghanan tasavallan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä

(2010/151/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 4 kohdan kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Euroopan komissio julkaisi toukokuussa 2003 metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa (Forest Law Enforcement, Governance and Trade – FLEGT) koskevan EU:n toimintasuunnitelman, jossa kehotetaan toimenpiteisiin laitonta puunkorjuuta vastaan laatimalla vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia puutavaraa tuottavien maiden kanssa. Toimintasuunnitelmaa koskevat neuvoston päätelmät annettiin lokakuussa 2003 (1), ja parlamentti hyväksyi asiaa koskevan päätöslauselman tammikuussa 2004.

(2) Neuvosto valtuutti 5 päivänä joulukuuta 2005 komission aloittamaan neuvottelut kumppanuussopimuksista metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman (FLEGT) täytäntöönpanemiseksi.

(3) Neuvosto antoi 20 päivänä joulukuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 2173/2005, jolla perustetaan FLEGT-lupajärjestelmä Euroopan yhteisöön sellaisista maista peräisin olevaa puutavaran tuontia varten, joiden kanssa yhteisö on tehnyt vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen (2).

(4) Neuvottelut Ghanan tasavallan kanssa on saatu päätökseen, ja metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja yhteisöön suuntautuvaa puutuotteiden kauppaa koskeva Euroopan yhteisön ja Ghanan tasavallan vapaaehtoinen kumppanuussopimus, jäljempänä ’sopimus’, parafoitiin 3 päivänä syyskuuta 2008.

(5) Tämän vuoksi mainitun sopimuksen hyväksyminen on yhteisön edun mukaista,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

1. Hyväksytään yhteisön puolesta metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puutuotteiden kauppaa yhteisöön koskeva Euroopan yhteisön ja Ghanan tasavallan sopimus.

2. Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Komission edustajat edustavat yhteisöä sopimuksen 19 artiklan nojalla perustetussa yhteisessä valvonta- ja tarkastelumekanismissa. Jäsenvaltiot voivat osallistua yhteisen valvonta- ja tarkastelumekanismin kokouksiin osana yhteisön valtuuskuntaa.

3 artikla

Sopimuksen liitteiden muuttamiseksi sen 26 artiklan nojalla komissio valtuutetaan asetuksen (EY) N:o 2173/2005 11 artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen hyväksymään tällaiset muutoksen yhteisön puolesta.

4 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus yhteisöä sitovasti (3).

5 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2009. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja C. MALMSTRÖM

(1) EUVL C 268, 7.11.2003, s. 1.

(2) EUVL L 347, 30.12.2005, s. 1.

(3) Neuvoston pääsihteeri julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

FI Euroopan unionin virallinen lehti L 70/1

EUROOPAN YHTEISÖN JA GHANAN TASAVALLAN

vapaaehtoinen kumppanuussopimus metsälainsäädännön soveltamisen valvonnasta, metsähallinnosta ja yhteisöön suuntautuvasta puutuotteiden kaupasta

EUROOPAN YHTEISÖ,

jäljempänä ’yhteisö’, sekä

GHANAN tasavalta,

jäljempänä ’Ghana’,

jäljempänä yhdessä ’osapuolet’, jotka

OTTAVAT HUOMIOON yhteisön ja Ghanan läheiset yhteistyösuhteet ja erityisesti Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa (Benin) 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (1), jäljempänä ’Cotonoun sopimus’, yhteydessä,

PANEVAT MERKILLE komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antaman tiedoksiannon ”Metsälainsäädännön soveltamisen valvonta, metsähallinto ja puukauppa (FLEGT) – Ehdotus EU:n toimintasuunnitelmaksi” ensimmäisenä askeleena laittomaan puunkorjuuseen ja siihen liittyvään puukauppaan puuttumisessa,

OTTAVAT HUOMIOON vuonna 1992 annetun oikeudellisesti sitomattoman, mutta velvoittavan periaatejulistuksen periaatteiksi maailmanlaajuiselle konsensukselle kaikentyyppisten metsien hoidosta, suojelusta ja kestävästä kehityksestä sekä Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen hiljattain hyväksymän kaikentyyppisiä metsiä koskevan oikeudellisesti sitomattoman välineen (2),

OVAT TIETOISIA vuonna annetussa 1992 Rion julistuksessa vahvistettujen periaatteiden merkityksestä kestävän metsänhoidon varmistamisessa ja erityisesti periaatteesta 10, joka koskee yleisen tietoisuuden ja yleisön osallistumisen merkitystä ympäristöasioissa, sekä periaatteen 22, joka koskee alkuperäisväestön ja muiden paikallisyhteisöjen keskeistä roolia ympäristönhoidossa ja kehityksessä,

OTTAVAT HUOMIOON Ghanan vuonna 1994 omaksuman metsä- ja luontopolitiikan, jolla pyritään maan metsien ja luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojeluun ja kestävään kehitykseen, jotta ympäristö säilyisi laadukkaana ja kaikki yhteiskuntaryhmät saisivat niistä jatkuvaa hyötyä (3),

PALAUTTAVAT MIELIIN Yaoundéssa 16 päivänä lokakuuta 2003 annetun ministerien julistuksen metsälainsäädännön soveltamisen valvonnasta ja metsähallinnosta,

OTTAVAT HUOMIOON villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) ja erityisesti vaatimuksen, jonka mukaan CITES-sopimuksen osapuolet myöntävät vientilupia liitteissä I, II ja III lueteltuihin lajeihin kuuluvia yksilöitä varten ainoastaan tietyin edellytyksin, joihin kuuluu muun muassa vaatimus siitä, että yksilöitä ei ole saatu kyseisen valtion eläin- ja kasvinsuojelulainsäädännön vastaisella tavalla,

OVAT VAKUUTTUNEITA SIITÄ, että osapuolet pyrkivät pitämään mahdollisimman vähäisinä alkuperäis- ja paikallisyhteisöihin sekä köyhiin kohdistuvat haittavaikutukset, joita tämän sopimuksen täytäntöönpanosta voi suoranaisesti aiheutua,

OTTAVAT HUOMIOON, että osapuolet pitävät tärkeinä kansainvälisesti sovittuja kehitystavoitteita ja Yhdistyneiden Kansakuntien vahvistamia vuosituhannen kehitystavoitteita,

OTTAVAT HUOMIOON, että osapuolet pitävät tärkeinä monenvälisen kauppajärjestelmän periaatteita ja sääntöjä, erityisesti GATT 1994 -sopimuksesta ja muista Maailman kauppajärjestön (WTO) perustana olevista monenvälisistä sopimuksista johtuvia oikeuksia ja velvoitteita, sekä tarvetta soveltaa niitä avoimesti ja syrjimättömästi,

OTTAVAT HUOMIOON Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 (4),

TUNNUSTAVAT, että Ghanan laillisuuden varmistusjärjestelmä on suunniteltu kaiken puunviennin laillisuuden varmistamista varten,

SOPIVAT SEURAAVAA:

1 artikla

Tavoite

Osapuolten yhteisen, kaikentyyppisten metsien kestävää hoitoa koskevan sitoumuksen mukaisesti tämän sopimuksen tavoitteena on sellaisen oikeudellisen kehyksen muodostaminen, jolla pyritään varmistamaan, että kaikki Ghanasta yhteisöön tuodut, tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat puutuotteet on tuotettu laillisesti, ja tällä tavalla edistää puutuotteiden kauppaa. Lisäksi tämä sopimus tarjoaa perustan osapuolten vuoropuhelulle ja yhteistyölle tämän sopimuksen täysimääräisen soveltamisen helpottamiseksi ja edistämiseksi sekä metsälainsäädännön soveltamisen valvonnan ja metsähallinnon parantamiseksi.

2 artikla

Määritelmät

Tässä sopimuksessa tarkoitetaan:

a) ’tuonnilla yhteisöön’ puutuotteiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen yhteisössä yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (5) 79 artiklassa tarkoitetulla tavalla, jos tuotteita ei voida määritellä tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2452/93 (6) 6 artiklan 1 kohdassa määritellyiksi tavaroiksi, joilla ei ole kaupallista luonnetta;

b) ’viennillä’ puutuotteiden fyysistä lähtemistä tai poisviemistä mistä tahansa Ghanan maantieteellisen alueen osasta;

c) ’puutuotteilla’ liitteessä I lueteltuja tuotteita;

d) ’HS-nimikkeellä’ Maailman tullijärjestön kansainvälisellä yleissopimuksella harmonoidusta tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmästä perustetussa harmonoidussa tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmässä vahvistettua kuusinumeroista nimikettä;

e) ’FLEGT-luvalla’ lupaa, jossa tarkoitetun lähetyksen todistetaan olevan laillisesti tuotettua puuta. FLEGT-lupa voidaan myöntää painettuna tai sähköisenä lupana;

f) ’lupaviranomaisella’ Ghanan nimeämää viranomaista, joka myöntää ja vahvistaa FLEGT-lupia;

g) ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ viranomaisia, jotka EU:n jäsenvaltiot ovat nimenneet vastaanottamaan, hyväksymään ja tarkastamaan FLEGT-lupia;

h) ’lähetyksellä’ FLEGT-luvassa tarkoitettua puutuote-erää, jonka lähettäjä tai laivaaja on lähettänyt Ghanasta ja joka esitetään luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen yhteisön tullitoimipaikassa;

i) ’laillisesti tuotetulla puutavaralla’ puutuotteita, jotka on tuotettu liitteessä II määritellyn lainsäädännön mukaan laillisesti korjatusta tai tuodusta puusta.

FLEGT-LUPAJÄRJESTELMÄ

3 artikla

FLEGT-lupajärjestelmä

1. Osapuolet perustavat metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan lupajärjestelmän, jäljempänä ’FLEGT-lupajärjestelmä’. Siinä vahvistetaan menettelyt ja vaatimukset, joilla pyritään FLEGT-lupien avulla varmentamaan, että yhteisöön tuodut puutuotteet on tuotettu laillisesti. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 mukaisesti yhteisö hyväksyy ainoastaan sellaisten lähetysten tuonnin Ghanasta yhteisöön, joilla on FLEGT-lupa.

2. FLEGT-lupajärjestelmää sovelletaan liitteessä IA lueteltuihin puutuotteisiin. Liitteessä IB lueteltuja puutuotteita ei saa viedä Ghanasta.

3. Osapuolet sopivat toteuttavansa kaikki tarvittavat toimenpiteet FLEGT-lupajärjestelmän täytäntöön panemiseksi 12 artiklan mukaisesti.

4 artikla

Lupaviranomainen

1. Ghana nimeää lupaviranomaisensa. Ghana ilmoittaa lupaviranomaisensa yhteystiedot Euroopan komissiolle. Molemmat osapuolet tiedottavat asiasta yleisölle.

2. Lupaviranomainen tarkastaa, että puutuotteet on tuotettu laillisesti liitteessä II määritellyn lainsäädännön mukaisesti. Lupaviranomainen myöntää FLEGT-luvat laillisesti tuotettujen puutuotteiden vientilähetyksille yhteisöön.

3. Lupaviranomainen ei saa myöntää FLEGT-lupia puutuotteille, jotka muodostuvat kolmannesta maasta Ghanaan tuoduista puutuotteista sellaisessa muodossa, jonka viennin kyseisen kolmannen maan lait kieltävät tai joiden osalta on näyttöä siitä, että kyseiset puutuotteet on tuotettu puunkorjuumaan lakien vastaisesti, tai sisältävät tällaisia puutuotteita.

4. Lupaviranomainen pitää FLEGT-lupien myöntämismenettelyjään yllä ja julkistaa ne. Lupaviranomainen pitää myös kirjaa kaikista FLEGT-lupien kattamista lähetyksistä ja saattaa tämän kirjanpidon tietosuojaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti saataville riippumatonta valvontaa varten kunnioittaen samalla viejien omistusoikeuksia koskevien tietojen luottamuksellisuutta.

5 artikla

EU:n toimivaltaiset viranomaiset

1. Euroopan komissio ilmoittaa Ghanalle EU:n jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteystiedot.

2. Toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat, että jokaisella lähetyksellä on voimassa oleva FLEGT-lupa ennen kuin lähetys luovutetaan vapaaseen liikkeeseen yhteisössä. Lähetyksen luovutusta voidaan lykätä ja lähetys voidaan pitää viranomaisten hallussa, jos FLEGT-luvan voimassaolosta on epäilyksiä. Menettelyt FLEGT-luvan kattamien lähetysten luovuttamiseksi vapaaseen liikkeeseen yhteisössä on esitetty liitteessä III.

3. Toimivaltaiset viranomaiset eivät saa sallia liitteessä IB lueteltujen puutuotteiden luovuttamista vapaaseen liikkeeseen.

4. Toimivaltaiset viranomaiset pitävät kirjaa vastaanotetuista FLEGT-luvista ja julkaisevat tiedot vuosittain.

5. Toimivaltaiset viranomaiset tarjoavat tietosuojaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti niille henkilöille tai elimille, jotka Ghana on nimennyt riippumattomiksi valvojiksi, pääsyn asiaa koskeviin asiakirjoihin ja tietoihin.

6. Toimivaltaiset yhteisön viranomaiset eivät toteuta 2 kohdassa tarkoitettuja toimia sellaisten puutuotteiden lähetysten osalta, jotka on saatu villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) liitteissä luetelluista lajeista, koska niitä koskevat luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9 päivänä joulukuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 338/97 (7) vahvistetut tarkastuksia koskevat säännökset. FLEGT-lupajärjestelmä tarjoaa kuitenkin varmuuden näiden tuotteiden laillisesta keruusta.

6 artikla

FLEGT-luvat

1. Lupaviranomainen myöntää FLEGT-luvat keinona varmentaa, että puutuotteet on tuotettu laillisesti.

2. FLEGT-lupa laaditaan ja täytetään englanniksi.

3. Osapuolet voivat keskinäisestä sopimuksesta perustaa sähköisiä järjestelmiä FLEGT-lupien myöntämistä, lähettämistä ja vastaanottoa varten.

4. FLEGT-lupien myöntämistä koskeva menettely ja lupien tekniset vaatimukset on esitetty liitteessä IV.

7 artikla

Laillisesti tuotetun puutavaran määritelmä

Tässä sopimuksessa käytettävä laillisesti tuotetun puutavaran määritelmä on liitteessä II. Määritelmässä mainitaan Ghanan kansalliset ja sitä alemman tason säädökset, joita on noudatettava, jotta puutuotteet kuuluvat FLEGT-lupien soveltamisalaan. Siinä mainitaan myös asiakirjat, mukaan luettuina arviointiperusteet ja mittarit, joita pidetään näyttönä tämän lainsäädännön noudattamisesta.

8 artikla

Laillisesti tuotetun puutavaran varmentaminen

1. Ghana soveltaa järjestelmää tai järjestelmiä, joilla varmennetaan, että lähetettävät puutuotteet on tuotettu laillisesti ja että ainoastaan tällaisiksi varmennettuja lähetyksiä viedään yhteisöön. Varmentamisjärjestelmään on sisällytettävä lakien noudattamisen tarkastuksia, jotta voidaan varmistua, että yhteisöön vietäväksi aiotut puutuotteet on tuotettu laillisesti ja ettei FLEGT-lupia myönnetä sellaisen puutavaran lähetyksille, jota ei ole tuotettu laillisesti tai jonka alkuperä on tuntematon. Järjestelmään on myös sisällytettävä menettelyjä, joilla varmistetaan, että laitonta tai alkuperältään tuntematonta puuta ei pääse toimitusketjuun.

2. Lähetysten sisältämien puutuotteiden laillisen tuottamisen varmistamista koskeva järjestelmä on esitetty liitteessä V.

9 artikla

Kuuleminen lupien voimassaolosta

1. Jos luvan voimassaoloa epäillään, kyseinen toimivaltainen viranomainen voi pyytää lupaviranomaiselta lisätietoja ja hankkia lisäselvityksiä. Jos toimivaltainen viranomainen ei saa vastausta 21 kalenteripäivän kuluessa, toimivaltainen viranomainen toimii voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti eikä hyväksy lupaa. Jos lisätietojen toimittamisen ja lisäselvitysten jälkeen voidaan todeta, että luvan sisältämät tiedot eivät vastaa lähetystä, toimivaltainen viranomainen toimii voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti eikä hyväksy lupaa.

2. Jos FLEGT-lupia koskevan yhteydenpidon yhteydessä syntyy ratkaisemattomia erimielisyyksiä tai vaikeuksia, asia voidaan siirtää yhteisen valvonta- ja tarkastelumekanismin käsiteltäväksi.

10 artikla

Riippumaton valvonta

1. Ghana käyttää yhteisöä liitteessä VI lueteltuihin tarkoituksiin riippumattoman valvojan palveluja yhteisöä kuullen.

2. Riippumattoman valvojan on oltava yksikkö, jolla ei ole eturistiriitoja, jotka johtuvat organisatorisista tai kaupallisista suhteista yhteisön tai Ghanan metsäalan sääntelyviranomaisten, Ghanan lupaviranomaisen, sen lupaviranomaisen laillista puuntuotantoa valvomaan valtuuttamien elinten taikka Ghanan metsäalan kaupallisten toimijoiden kanssa.

3. Riippumaton valvoja toimii dokumentoidun hallintorakenteen mukaisesti sekä ISO-standardeissa 17021 (vaatimustenmukaisuuden arviointielimet) ja 19011 (tilintarkastusmenettelyt) tai muissa vastaavissa standardeissa määriteltyjen, kansainvälisesti hyväksyttyjen parhaiden käytäntöjen mukaisten, julkaistujen toimintapolitiikkojen ja menettelyjen mukaisesti.

4. Riippumaton valvoja siirtää sen työtä koskevat valitukset yhteisen valvonta- ja tarkastelumekanismin käsiteltäväksi.

5. Riippumaton valvoja laatii säännöllisesti liitteessä VI esitetyin tavoin kattavia kertomuksia ja niiden tiivistelmiä.

6. Osapuolet helpottavat riippumattoman valvojan työtä muun muassa varmistamalla, että valvojalla on kummankin osapuolen alueella pääsy tehtäviensä suorittamiseksi tarvitsemiinsa tietoihin. Osapuolet voivat kuitenkin tietosuojaa koskevan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti kieltäytyä sellaisten tietojen antamisesta, joita niillä ei ole valtuuksia antaa.

11 artikla

Sääntöjenvastaisuudet

Osapuolet ilmoittavat toisilleen, jos ne epäilevät tai ovat saaneet näyttöä FLEGT-lupajärjestelmän kiertämisestä tai sääntöjenvastaisuudesta muun muassa seuraavien seikkojen osalta:

a) kaupan kierrättäminen esimerkiksi ohjaamalla Ghanasta yhteisöön tapahtuvaa kauppaa kolmannen maan kautta, jos on syytä epäillä, että syynä tähän on pyrkimys välttää lupamenettely;

b) FLEGT-lupia myönnetään puutuotteille, joihin sisältyy tuontipuuta epäilyttävistä lähteistä kolmansista maista; tai

c) FLEGT-luvan saamisessa tai sen käyttämisessä todettu petos.

12 artikla

FLEGT-lupajärjestelmän käyttöönottopäivä

1. Osapuolet ilmoittavat toisilleen yhteisen valvonta- ja tarkastelumekanismin välityksellä, kun ne katsovat tehneensä tarvittavat valmistelut, joilla FLEGT-lupajärjestelmä saadaan täysimääräisesti käyttöön.

2. Osapuolet teettävät järjestelmästä yhteisen valvonta- ja tarkastelumekanismin välityksellä riippumattoman arvioinnin, jossa käytetään liitteessä VII esitettyjä arviointiperusteita. Arvioinnissa varmistetaan, että FLEGT-lupajärjestelmän perustana oleva, liitteessä V kuvattu laillisuuden varmistusjärjestelmä täyttää tehtävänsä ja että yhteisössä on käytössä 5 artiklassa ja liitteessä III tarkoitetut järjestelmät FLEGT-lupien vastaanottamista, tarkastamista ja hyväksymistä varten.

3. Osapuolet sopivat yhteisen valvonta- ja tarkastelumekanismin suositusten perusteella päivämäärän, josta alkaen FELGT-lupajärjestelmä otetaan täysimääräisesti käyttöön.

4. Osapuolet tarkastelevat suositusta ja ilmoittavat toisilleen kirjallisesti sille antamasta hyväksymisestään.

YLEISET MÄÄRÄYKSET

13 artikla

FLEGT-lupajärjestelmän soveltaminen puutuotteisiin, joita ei viedä yhteisöön

1. Ghana pyrkii tarkastamaan kotimaan markkinoilla myytävän ja maasta vietävän puun laillisuuden käyttämällä mahdollisuuksien mukaan tämän sopimuksen täytäntöönpanoa varten perustettuja järjestelmiä.

2. Yhteisö tukee näitä pyrkimyksiä rohkaisemalla tämän sopimuksen täytäntöönpanoa varten perustettujen järjestelmien käyttöä silloin, kun ne ovat soveltuvia, ja käymällä vuoropuhelua asianomaisten osapuolten kanssa.

14 artikla

Sopimuksen täytäntöönpanon aikataulu

1. Osapuolet sopivat liitteessä VIII esitetystä täytäntöönpanon aikataulusta.

2. Osapuolet toimivat yhteisen valvonta- ja tarkastelumekanismin välityksellä arvioidakseen täytäntöönpanon edistymistä liitteessä VIII esitetyn aikataulun perusteella.

15 artikla

Tukitoimenpiteet

1. Osapuolet ovat yksimielisiä siitä, että puuttuminen laittoman puunhakkuun perimmäisiin syihin ja sitä edistäviin tekijöihin edellyttää lisätoimenpiteitä, joilla lujitetaan alan hallintoa ja oikeudellisia puitteita. Ghana pyrkii toteuttamaan liitteissä IX ja II tarkoitettuja toimenpiteitä etenkin vastatakseen kasvavan kotimaisen kysynnän ja alan teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämisen asettamiin haasteisiin.

2. Osapuolet ovat yksilöineet liitteessä IX esitetyt alat sellaisiksi, joilla tarvitaan teknisiä ja taloudellisia resursseja, jotta tämä sopimus voidaan panna täytäntöön.

3. Tällaisten resurssien tarjoaminen kuuluu Cotonoun sopimuksessa määrättyjen yhteisön avun sekä EU:n jäsenvaltioiden Ghanalle antaman kahdenvälisen avun menettelyjen soveltamisalaan.

4. Osapuolet varmistavat, että tämän sopimuksen nojalla toteutettavat toimet sovitetaan yhteen asiaa koskevien nykyisten ja tulevien kehitysohjelmien ja -aloitteiden kanssa.

16 artikla

Sidosryhmien osuus sopimuksen täytäntöönpanossa

1. Ghana pyrkii mahdollisuuksien mukaan edistämään sidosryhmien kuulemista tämän sopimuksen täytäntöönpanossa.

2. Osallistavien hallintoperiaatteidensa sekä metsien ja luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojelun periaatteiden mukaisesti Ghana edistää tämän sopimuksen täytäntöönpanossa asianmukaisia strategioita, toimintatapoja ja ohjelmia kuullen sidosryhmiä.

3. Yhteisö järjestää säännöllisesti tämän sopimuksen täytäntöönpanoa koskevia sidosryhmien kuulemisia ottaen huomioon velvoitteensa, jotka johtuvat vuonna 1998 tehdystä, tiedon saantia, kansalaisten osallistumisoikeutta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevasta Århusin yleissopimuksesta.

17 artikla

Sosiaaliset suojalausekkeet

1. Mahdollisten haittavaikutusten pitämiseksi mahdollisimman pieninä osapuolet sopivat kehittävänsä niiden alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen elinkeinoja, joihin toimet saattavat vaikuttaa, sekä puuteollisuutta, mukaan luettuina toimijat, jotka osallistuvat laittomaan puunkorjuuseen, koskevaa ymmärtämystään.

2. Osapuolet valvovat tämän sopimuksen vaikutuksia kyseisiin yhteisöihin ja muihin 1 kohdassa tarkoitettuihin toimijoihin ja toteuttavat kohtuullisia toimenpiteitä mahdollisten haittavaikutusten lievittämiseksi. Osapuolet voivat sopia lisätoimenpiteistä haittavaikutusten korjaamiseksi.

18 artikla

Markkinakannustimet

Kansainväliset velvoitteensa huomioon ottaen yhteisö pyrkii edistämään tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien puutuotteiden suotuisaa pääsyä markkinoilleen. Näihin pyrkimyksiin kuuluvat:

a) sellaisten julkisten ja yksityisten hankintaperiaatteiden edistäminen, joissa tunnustetaan toimet laillisesti korjattujen metsätuotteiden toimitusten varmistamiseksi; ja

b) FLEGT-luvallisten tuotteiden edistäminen Euroopan puutavaramarkkinoilla.

19 artikla

Yhteinen valvonta- ja tarkastelumekanismi

1. Osapuolet perustavat yhteisen mekanismin helpottaakseen sopimuksen valvontaa ja tarkastelua; siitä käytetään tässä sopimuksessa nimeä ’yhteinen valvonta- ja tarkastelumekanismi’. Osapuolet kokoontuvat määräajoin yhteen yhteisen valvonta- ja tarkastelumekanismin puitteissa.

2. Kumpikin osapuoli nimeää edustajansa. Yhteisen valvonta- ja tarkastelumekanismin kokoonpanossa noudatetaan tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden periaatteita.

3. Yhteinen valvonta- ja tarkastelumekanismi tarkastelee kaikenlaisia tämän sopimuksen tehokkaaseen täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä osapuolten välisen vuoropuhelun ja tietojen vaihdon avulla. Erityisesti yhteinen valvonta- ja tarkastelumekanismi:

a) antaa suosituksen päivämäärästä, jona FLEGT-lupajärjestelmä otetaan täysimääräisesti käyttöön;

b) tarkastelee riippumattoman valvojan antamia kertomuksia ja FLEGT-lupajärjestelmän toimivuutta kumman tahansa osapuolen alueella koskevia valituksia;

c) valvoo tarvittaessa toimia, joita toteutetaan riippumattoman valvojan havaitsemien ongelmien korjaamiseksi;

d) arvioi tämän sopimuksen sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristövaikutuksia asiaa koskevien ja osapuolten yhdessä hyväksymien hyvien käytäntöjen ja arviointiperusteiden mukaisesti sekä käsittelee arvioinnin perusteella esiin tulevia kysymyksiä;

e) käsittelee kumman tahansa osapuolen esittämiä huolenaiheita ja pyrkii mahdollisuuksien mukaan ratkaisemaan mahdollisia ristiriitoja;

f) antaa asianmukaisia suosituksia tämän sopimuksen menestyksekkään täytäntöönpanon kannalta tarpeellisesta valmiuksien kehittämisestä;

g) tarkastelee julkisia hankintoja koskevien toimintapolitiikkojen kehitystä;

h) valvoo markkinatilannetta ja raportoi siitä säännöllisesti, teettää tarvittavia tutkimuksia ja suosittelee markkinaseurantaraporttien perusteella tarpeellisia toimia;

i) tarkastelee ja hyväksyy täytäntöönpanon edistymistä koskevia vuosikertomuksia; ja

j) antaa liitteessä VI esitetyn mukaisesti säännöllisesti julkisia tiivistelmiä kertomuksista, jotka perustuvat riippumattoman valvojan havaintoihin.

4. Yhteinen valvonta- ja tarkastelumekanismi:

a) kokoontuu vähintään kerran vuodessa osapuolten sopimana ajankohtana;

b) laatii yhdessä toimintasuunnitelman ja yhteisten toimien tehtävänmääritykset;

c) hyväksyy oman työjärjestyksensä;

d) hoitaa kokoustensa puheenjohtajuuden joko osapuolten edustajien vuorottelulla tai yhteispuheenjohtajuusjärjestelyin; ja

e) perustaa tarvittaessa työryhmiä tai muita ylimääräisiä elimiä tehtäviin, joissa vaaditaan erityisasiantuntemusta.

20 artikla

Raportointi ja julkinen tiedottaminen

1. Osapuolet huolehtivat siitä, että yhteisen valvonta- ja tarkastelumekanismin toiminta on mahdollisimman avointa sekä että raportit ja muistiot kokousmatkoista laaditaan yhdessä, jaetaan osapuolille ja julkaistaan.

2. Yhteinen valvonta- ja tarkastelumekanismi toteuttaa säännöllisesti yhteisiä toimia tarkastellakseen sopimuksen tuloksellisuutta ja sen vaikutusta käytettävissä olevien tietojen perusteella. Se kirjaa Ghanan avoimuutta edistävät toimet, joita se toteuttaa muun muassa saattamalla korjuuoikeuksia, korjuualueita, korjuuaikatauluja, korjuumaksuja ja muita korjuuseen liittyviä maksuja koskevat tiedot sekä yhteiskuntavastuusopimuksia ja satovahinkokorvausten myöntämistä koskevat tiedot julkisiksi.

3. Yhteinen valvonta- ja tarkastelumekanismi julkaisee osapuolilta saatavien tietojen perusteella vuosikertomuksen. Vuosikertomuksen olisi sisällettävä muun muassa seuraavat tiedot:

a) FLEGT-lupajärjestelmän mukaisesti yhteisöön vietyjen puutuotteiden määrä HS-nimikkeittäin;

b) Ghanan myöntämien FLEGT-lupien lukumäärä;

c) edistyminen sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa ja määräaikaan sidotuissa toimissa sekä sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvissä asioissa;

d) sen estämiseksi, että laittomasti tuotettuja puutuotteita viedään muille kuin yhteisön markkinoille tai niillä käydään kauppaa Ghanan kotimaanmarkkinoilla, toteutettavat toimet;

e) laittomasti tuotettujen puutuotteiden tuonnin estämiseksi toteutettavat toimet ja FLEGT-lupajärjestelmän pitäminen rikkomattomana;

f) FLEGT-lupajärjestelmän mukaisesti yhteisöön tuotujen puutuotteiden määrä asianomaisin HS-nimikkeittäin ja sen EU:n jäsenvaltion mukaan jaoteltuna, jonne yhteisöön suuntautuva tuonti on tapahtunut;

g) yhteisön vastaanottamien FLEGT-lupien lukumäärä;

h) niiden tapausten lukumäärä ja puutuotteiden määrä, joiden osalta on sovellettu 9 artiklan 1 kohtaa.

21 artikla

Sopimuksen täytäntöönpanoa koskeva ilmoitus

1. Sopimuksen täytäntöönpanoa koskevasta virallisesta viestinnästä vastaavat osapuolten edustajat ovat:

Ghana: Yhteisö: Maa-, metsä- ja kaivostalouden ministeri Euroopan komission Ghanassa olevan edustuston päällikkö

2. Osapuolet ilmoittavat toisilleen viipymättä sopimuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat tiedot.

22 artikla

Luottamukselliset tiedot

1. Kumpikin osapuoli säilyttää tämän sopimuksen nojalla vaihdettujen luottamuksellisten tietojen luottamuksellisuuden omien lakiensa mukaisesti. Kumpikaan osapuoli ei anna eikä salli viranomaistensa antaa yleisön tietoon tämän sopimuksen nojalla vaihdettuja tietoja, jotka ovat liikesalaisuuksia tai luottamuksellista kaupallista tietoa.

2. Jollei 1 kohdasta muuta johdu, seuraavia tietoja ei pidetä luottamuksellisina:

a) Ghanan myöntämien ja yhteisön vastaanottamien FLEGT-lupien lukumäärä ja laji sekä näiden lupien perusteella Ghanasta vietyjen ja yhteisöön saapuneiden puutuotteiden määrä;

b) luvan haltijan ja tuojan nimi ja osoite.

23 artikla

Alueet, joihin sopimusta sovelletaan

Tätä sopimusta sovelletaan alueeseen, johon sovelletaan yhteisön perustamissopimusta siinä määrätyin edellytyksin, sekä Ghanan alueeseen.

24 artikla

Erimielisyyksien ratkaiseminen

1. Osapuolet pyrkivät ratkaisemaan sopimuksen soveltamista tai tulkintaa koskevat erimielisyydet pikaisin neuvotteluin.

2. Jos erimielisyyttä ei saada ratkaistua neuvotteluin kahden kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona neuvotteluja alun perin pyydettiin, kumpi tahansa osapuoli voi siirtää erimielisyyden yhteiselle valvonta- ja tarkastelumekanismille, joka pyrkii ratkaisemaan erimielisyyden. Yhteiselle valvonta- ja tarkastelumekanismille on toimitettava kaikki asiaa koskevat tiedot, jotta se voi tarkastella tilannetta perusteellisesti ja saada aikaan hyväksyttävän ratkaisun. Tätä varten yhteinen valvonta- ja tarkastelumekanismi tarkastelee kaikkia eri mahdollisuuksia tämän sopimuksen moitteettoman soveltamisen jatkamiseksi.

3. Jos yhteinen valvonta- ja tarkastelumekanismi ei kykene ratkaisemaan erimielisyyttä kahden kuukauden kuluessa, osapuolet voivat yhdessä pyytää kolmannelta osapuolelta hyviä palveluksia tai välitystä.

4. Jos erimielisyyttä ei voida ratkaista 3 kohdan mukaisesti, kumpi tahansa osapuoli voi ilmoittaa toiselle osapuolelle välimiehen nimeämisestä; tällöin toisen osapuolen on nimettävä toinen välimies 30 kalenteripäivän kuluessa ensimmäisen välimiehen nimeämisestä. Osapuolet nimeävät yhdessä kolmannen välimiehen kahden kuukauden kuluessa toisen välimiehen nimeämisestä.

5. Välimiesten päätökset tehdään äänten enemmistöllä kuuden kuukauden kuluessa kolmannen välimiehen nimeämisestä.

6. Ratkaisu sitoo osapuolia eikä siitä voi valittaa.

7. Yhteinen valvonta- ja tarkastelumekanismi vahvistaa välimiesmenettelyä koskevat toimintamenettelyt.

25 artikla

Soveltamisen keskeyttäminen

1. Kumpi tahansa osapuoli voi keskeyttää tämän sopimuksen soveltamisen. Soveltamisen keskeyttämistä koskeva päätös ja sen perusteet on ilmoitettava toiselle osapuolelle kirjallisesti.

2. Tämän sopimuksen ehtojen soveltaminen lakkaa 30 kalenteripäivän kuluttua ilmoituksen antamisesta.

3. Sopimusta aletaan soveltaa uudelleen 30 kalenteripäivän kuluttua siitä, kun soveltamisen keskeyttänyt osapuoli ilmoittaa toiselle osapuolelle, että soveltamisen keskeyttämisen perusteet eivät ole enää voimassa.

26 artikla

Muutokset

1. Osapuolen, joka haluaa muuttaa sopimusta, on tehtävä tätä koskeva ehdotus vähintään kolme kuukautta ennen yhteisen valvonta- ja tarkastelumekanismin seuraavaa kokousta. Yhteinen valvonta- ja tarkastelumekanismi keskustelee ehdotuksesta, ja jos se saavuttaa yksimielisyyden, se antaa suosituksen. Kumpikin osapuoli tarkastelee suositusta, ja jos se on siitä samaa mieltä, se hyväksyy sen omia menettelyjään noudattaen.

2. Molempien osapuolten tällä tavalla hyväksymä muutos tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamisesta.

3. Yhteinen valvonta- ja tarkastelumekanismi voi tehdä muutoksia sopimuksen liitteisiin.

4. Muutoksista ilmoitetaan sopimuksen yhteisille tallettajille.

27 artikla

Sopimuksen kesto ja sen pidentäminen

Sopimus on voimassa kymmenen vuotta, ja sen voimassaoloa jatketaan perättäisinä viiden vuoden jaksoina, jollei jompikumpi osapuoli sanoudu irti sen jatkamisesta ilmoittamalla siitä toiselle osapuolelle kirjallisesti vähintään vuotta ennen sopimuksen voimassaolon päättymistä.

28 artikla

Voimassaolon päättäminen

Sen estämättä, mitä 27 artiklassa määrätään, kumpi tahansa osapuoli voi päättää tämän sopimuksen voimassaolon ilmoittamalla siitä toiselle osapuolelle. Sopimuksen voimassaolo päättyy 12 kuukauden kuluttua tällaisesta ilmoituksesta.

29 artikla

Liitteet

Tämän sopimuksen liitteet ovat sen erottamaton osa.

30 artikla

Todistusvoimaiset tekstit

Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja kukin teksti on todistusvoimainen. Jos kielitoisintojen välillä syntyy tulkintaeroja, englanninkielinen toisinto on todistusvoimainen.

31 artikla

Voimaantulo

1. Sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen kirjallisesti tätä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamisesta.

2. Ilmoitus on lähetettävä Euroopan unionin neuvoston pääsihteerille ja Ghanan ulkoasiainministeriölle, jotka ovat tämän sopimuksen yhteisiä tallettajia.

Съставено в Брюксел на двадесети ноември две хиляди и девета година Hecho en Bruselas, el veinte de noviembre de dos mil nueve. V Bruselu dne dvacátého listopadu dva tisíce devět. Udfærdiget i Bruxelles den tyvende november to tusind og ni. Geschehen zu Brüssel am zwanzigsten November zweitausendneun. Kahe tuhande üheksanda aasta novembrikuu kahekümnendal päeval Brüsselis. 'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Νοεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά. Done at Brussels on the twentieth day of November in the year two thousand and nine. Fait à Bruxelles, le vingt novembre deux mille neuf. Fatto a Bruxelles, addì venti novembre duemilanove. Briselē, divi tūkstoši devītā gada divdesmitajā novembrī. Priimta du tūkstančiai devintų metų lapkričio dvidešimtą dieną Briuselyje Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év november havának huszadik napján. Magħmul fi Brussell, fl-għoxrin jum ta’ Novembru tas-sena elfejn u disgħa. Gedaan te Brussel, de twintigste november tweeduizend negen. Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego listopada roku dwa tysiące dziewiątego. Feito em Bruxelas, em vinte de Novembro de dois mil e nove. Încheiat la Bruxelles, la douăzeci noiembrie două mii nouă. V Bruseli dňa dvadsiateho novembra dvetisícdeväť. V Bruslju, dne dvajsetega novembra leta dva tisoč devet. Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän. Som skedde i Bryssel den tjugonde november tjugohundranio. За Европейската общност Por la Comunidad Europea Za Evropské společenství For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Euroopa Ühenduse nimel Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Eiropas Kopienas vārdā Europos bendrijos vardu Az Európai Közösség részéről Għall-Komunità Ewropea Voor de Europese Gemeenschap W imieniu Wspólnoty Europejskiej Pela Comunidade Europeia Pentru Comunitatea Europeană Za Európske spoločenstvo Za Evropsko skupnost Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen За Република Гана Por la República de Ghana Za Ghanskou republiku For Republikken Ghana Für die Republik Ghana Ghana Vabariigi nimel Για τη Δημοκρατίας της Γκάνας For the Republic of Ghana Pour la République du Ghana Per la Repubblica del Ghana Ganas Republikas vārdā Ganos Respublikos vardu A Ghánai Köztársaság részéről Għar-Repubblika tal-Gana Voor de Republiek Ghana W imieniu Republiki Ghany Pela República do Gana Pentru Republica Ghana Za Ghanskú republiku Za Republiko Gano Ghanan tasavallan puolesta För Republiken Ghanas vägnar

(1) EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2) A/RES 62/98, 31.1.2008.

(3) Ghanan metsä- ja luontopolitiikka, 1994.

(4) EUVL L 347, 30.12.2005, s. 1.

(5) EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

(6) EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

(7) EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1.

LIITELUETTELO

Liite I IA: FLEGT-lupajärjestelmän piiriin kuuluvat tuotteet IB: FLEGT-lupajärjestelmän ulkopuolelle jäävät tuotteet Liite II Puutavaralähetyksen laillisuuden määrittämisessä huomioon otettava lainsäädäntö, vaatimusten noudattamisen todisteena käytettävä asiakirja-aineisto, metsäpolitiikka ja lainsäädännön uudistushanke Liite III Yhteisön tuontimenettelyt, myös lupien varmentaminen Liite IV FLEGT-luvan myöntämistä koskevat edellytykset ja tekniset vaatimukset Liite V Laillisuuden varmistusjärjestelmä, myös FLEGT-lupien myöntämismenettely (seurantajärjestelmä, varmentaminen, lupamenttely ja riippumaton valvonta) Liite VI Riippumattoman valvonnan tehtävänmääritys Liite VII Laillisuuden varmistusjärjestelmän arviointiperusteet Liite VIII Sopimuksen täytäntöönpanon aikataulu Liite IX Vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen täytäntöönpanon tukitoimenpiteet

LIITE I

LIITE IA VAPAAEHTOISEN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN SOVELTAMISALAAN KUULUVIEN PUUTUOTTEIDEN HARMONOIDUT NIMIKKEET HS-KOODIT TAVARAN KUVAUS 440349 Raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu (raakateak) 440610 440690 Puiset rata- ja raitiotiepölkyt 440710 440725 440726 440727 440728 440729 440799 Puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai sormijatkettu 440810 440831 440839 440890 Vanerointiviilu ja ristiinliimattu vaneri (myös tasoleikattu) 440921 440929 Puu (myös yhdistämättömät laatat ja rimat parkettilattioita varten), yhdeltä tai useammalta syrjältä, pinnalta tai päästä koko pituudelta muotoiltu (pontattu, puolipontattu, viistottu, pontattu viistotuin syrjin tai päin, helmipontattu, tehty muotolistoiksi tai -laudoiksi, pyöristetty tai vastaavilla tavoilla työstetty), myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu 441210 441231 441232 441239 441294 441299 Ristiinliimattu vaneri, vaneroidut puulevyt ja niiden kaltainen kerrostettu puu 441810 441820 441850 441860 441871 441872 441879 441900 Rakennuspuusepän ja kirvesmiehen tuotteet, myös puiset solulevyt, yhdistetyt lattialaatat, päreet ja paanut 442010 Puumosaiikki ja upotekoristeinen puu; puiset koru- tai ruokailuvälinelippaat ja -kotelot sekä niiden kaltaiset tavarat; puiset pienoisveistokset ja muut koriste-esineet; puiset 94 ryhmään kuulumattomat kalusteet 940151 940159 Istuimet (muut kuin nimikkeeseen 9402 kuuluvat)

LIITE IB HARMONOIDUT NIMIKKEET PUULLE, JOTA EI SAA VIEDÄ HS-KOODIT TAVARAN KUVAUS 440349 Raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu (muiden rankojen kuin teakin vienti ei ole sallittua)

LIITE II

LAILLISUUDEN MÄÄRITELMÄ FLEGT-VIENTILUVAN MYÖNTÄMISTÄ VARTEN JA LAINSÄÄDÄNNÖN UUDISTAMINEN

1. Johdanto

Kuten vapaaehtoisessa kumppanuussopimuksessa edellytetään, Ghana on kehittänyt sidosryhmiä kuullen oikeusnormit, joilla tuetaan tämän sopimuksen täytäntöönpanoa. Oikeusnormeilla on yhteys laillisuuden varmistusjärjestelmään, jota sovelletaan laillisuuskaaviossa esitettyjä periaatteita ja arviointiperusteita noudattaen. Tässä asiakirjassa esitetään laillisuuden määritelmä, laillisuuden periaatteet ja arviointiperusteet ja yhteenveto metsäalaa sääntelevistä laeista ja asetuksista. Lisäksi kuvaillaan prosessia, jota noudattaen Ghana uudistaa ja konsolidoi metsäalan lainsäädäntönsä.

2. Laillisuuden määritelmä selityksin

Ghanasta peräisin olevaa puuta sisältävälle tuotteelle voidaan myöntää lupa myyntiin Ghanassa tai vientiin Ghanasta,

a) kun alkuperän ja omistajuuden takeena on hakkuulupa: i) puutavara on peräisin säädetyistä lähteistä (1) ja kyseessä oleva yksityishenkilö, ryhmä ja omistajat ovat antaneet hyväksyntänsä hakkuulle (2), ii) puunkaatajalla oli hakkuuaikana voimassa oleva maa-, metsä- ja kaivostalouden ministerin antama ja parlamentin ratifioima säädettyä kilpailumenettelyä noudattaen tehty puunkäyttösopimus (Timber Utilization Contract, TUC) (3), iii) puunkaatajalla oli hakkuuaikana metsätalouskomission (Forestry Commission, FC) myöntämä voimassa oleva puunkaatolupa (4), tai iv) puunkaataja on noudattanut lainsäädännön mukaisia metsätoimintamenettelyjä ja standardeja (5), v) puunkaatajalle on hakkuuaikana myönnetty puunkorjuuoikeuden osoittava korvaava asiakirja (6).

b) kun alkuperän ja omistajuuden takeena on ostotodistus (Cerfiticate of Purchase, COP): i) COP on annettu puutavaran takavarikointia koskevan tuomioistuimen määräyksen perusteella (7), ii) puu oli hylätty ja FC on myynyt sen lainsäädännön mukaisia menettelyjä noudattaen (8),

c) puu on kuljetettu koko ajan lakisääteisiä vaatimuksia noudattaen (9),

d) puu on jalostettu lakisääteisiä vaatimuksia noudattaen (10),

e) kaikilla myyjillä/viejillä on voimassa olevat luvat myydä puutavaraa (11);

f) lainsäädännön mukaiset kertyneet maksut, vuokrat tai verot valtiolle oli suoritettu myynti- tai vientiajankohtana (12), ja

g) puunkaataja noudatti myynti- tai vientiajankohtana kaikkia yhteiskuntavastuusopimuksista johtuvia velvollisuuksiaan (13).

3. Laillisuuskaavio

Sen määrittelemiseen, täyttääkö Ghanasta peräisin oleva puu edellä esitetyn laillisen puutavaran määritelmän mukaiset vaatimukset, sovelletaan taulukossa 1 esitettyjä periaatteita ja arviointiperusteita.

Taulukko 1: Laillisuuden periaatteet ja arviointiperusteet

PERIAATE 1 Puutavaran alkuperä: Puutavara on peräisin säädetyistä lähteistä ja kyseessä oleva yksityishenkilö, ryhmä ja omistajat ovat antaneet kirjallisen luvan siihen, että maa-alue on puunkorjuuoikeuden kohteena. ARVIOINTIPERUSTE 1.1 Metsänhoitoalueiden puunkäyttösopimusten (Timber Utilization Contract, TUC) tapauksessa metsänhoitosuunnitelman valmistelu sisältää strategisen suunnitelman TUC-sopimusten soveltamisalan rajaus Inventointi ennen puunkorjuuta (metsänhoitoalueella ja sen ulkopuolella ja viljelysmetsissä) Kirjallinen lupa kyseessä olevalta yksityishenkilöltä, ryhmältä tai omistajilta. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset LI. 1649 1 osasto: Puunkorjuuoikeuden myöntämismenettely, 1 alaosasto – Puunkorjuuoikeuksien myöntämiseen soveltuvan maa-alueen tunnistaminen MoP (Manual of Procedures, menettelykäsikirja) A jakso – Strateginen suunnittelu (metsänhoitoalueet) MoP B jakso – Operatiivinen suunnittelu (metsänhoitoalueet), Ohje B2 – Operatiivisen suunnittelun metodologia (metsänhoitoalueen rajaus) MoP C jakso – Puutavaran tuotanto metsänhoitoalueilla MoP F jakso – Valvottu puutavaran tuotanto metsänhoitoalueiden ulkopuolella, 2.1 (ii) TUC-alueiden määrittely ja 3.7 (C) (muiden kuin metsänhoitoalueiden rajaus) F3.2 Konsultointimenettely (kirjallinen lupa) MoP (14) – Kestävä puutavaran tuotanto metsänhoitoalueilla (C jakso); puuston arviointi ja saannon jako (D jakso) ja valvottu puutavaran tuotanto metsänhoitoalueiden ulkopuolella (F jakso). PERIAATE 1 Puutavaran alkuperä: Puutavara on peräisin säädetyistä lähteistä ja kyseessä oleva yksityishenkilö, ryhmä ja omistajat ovat antaneet kirjallisen luvan siihen, että maa-alue on puunkorjuuoikeuden kohteena. ARVIOINTIPERUSTE 1.2 Maanomistajan, yksityishenkilön tai ryhmän kirjallinen lupa Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Laki 547: Timber Resources Management Act (metsävarojen hallintaa koskeva laki) 4 § 2 (d) momentti; LI1649: 1 osasto: puunkorjuuoikeuksien myöntämismenettely, 1 alaosasto: kenttätarkastus 2 (d) momentti; II alaosasto: menettely, jota noudatetaan, kun maa-alue ei ole valtion omistama tai jo olemassa oleva metsänhoitoalue MoP F jakso (valvottu puutavaran tuotanto metsänhoitoalueiden ulkopuolella) – F3.2 – konsultointimenettely MoP F jakso, F5.0: Päättäminen (hyväksynnät). PERIAATE 2 Puunkorjuuoikeuksien jakaminen Puunkaatajalla oli ministerin myöntämä ja parlamentin ratifioima, säädetyssä kilpailumenettelyssä tehty TUC-sopimus tai puunkaatajalla oli FC:n myöntämä puunkaatolupa. ARVIOINTIPERUSTE 2.1 Luonnonmetsiä ja viljelysmetsiä koskevat TUC-sopimukset Puunkaatajien luokittelu TREC:n myöntämiä TUC-sopimuksia varten. Relevantteja säännöksiä koskevat selitykset / muut viitteet LI 1721: II osasto: Puunkorjuuoikeuksien myöntämistä koskeva tarjouskilpailumenettely; LI 1649: TUC-sopimuksen ehdot (lain 547 14 §: parlamentin ratifiointi (9 §). PERIAATE 2 Puunkorjuuoikeuksien jakaminen Puunkaatajalla oli ministerin myöntämä ja parlamentin ratifioima, säädetyssä kilpailumenettelyssä tehty TUC-sopimus tai puunkaatajalla oli FC:n myöntämä puunkaatolupa. ARVIOINTIPERUSTE 2.2 Talteenottolupa (15) Talteenottoluvan myöntäminen Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Kaatolupamenettelyä koskeva asetus (laki 547 18 g §); puutuotteiden talteenotto LI1649 38 §. PERIAATE 2 Puunkorjuuoikeuksien jakaminen Puunkaatajalla oli ministerin myöntämä ja parlamentin ratifioima, säädetyssä kilpailumenettelyssä tehty TUC-sopimus tai puunkaatajalla oli FC:n myöntämä talteenottolupa. ARVIOINTIPERUSTE 2.3 Takavarikoitu puutavara Lupa myönnetty asianmukaisesti huutokaupatulle takavarikoidulle puutavaralle. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Rikokset – laki 547 17(3) §; Hylättyjen puutuotteiden talteenotto ja luovutus (LI 164937 §). PERIAATE 3 Puunkorjuuoperaatiot Puunkaataja noudatti lainsäädännön mukaisia metsätoimintamenettelyjä ja normeja. ARVIOINTIPERUSTE 3.1 Puuston arviointi (sis. hakkuuta edeltävät tarkastukset metsänhoitoalueiden ulkopuolella) tehtiin hakkuukäsikirjan mukaisesti. Puunkorjuusuunnitelma. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Hakkuukäsikirja (lain 547 10 §). Hakkuukäsikirjalla tarkoitetaan sääntökokonaisuutta, jolla ohjataan puuta metsässä korjaavien henkilöiden toimintaa laissa 547 tarkoitetulla tavalla (20 §). MoP D jakso (puuston arviointi ja saanto). PERIAATE 3 Puunkorjuuoperaatiot Puunkaataja noudatti lainsäädännön mukaisia metsätoimintamenettelyjä ja normeja (LI 1649). ARVIOINTIPERUSTE 3.2 Hakkuu suoritettiin puutavaran tuotantoon osoitetuilla alueilla sovellettavien korjuuvaatimusten mukaisesti. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Puunkorjuuoperaatioihin sovellettava menettely (ts. korjuusuunnitelma) – LI 1649 17§; MoP E jakso – puunkorjuuaikataulujen valmistelu metsänhoitoalueella; MoP F jakso – valvottu puutavaran tuotanto metsänhoitoalueiden ulkopuolella (ohje F4.3 – vuotuinen hakkuusuunnitelma); sopimusehdoissa täsmennetyt muut puuntuotannon lähteet (ts. viljelysmetsä, vedenalainen korjuu), hakkuukäsikirjan 3 jakso (puunkorjuun normit ja eritelmät). PERIAATE 3 Puunkorjuuoperaatiot Puunkaataja noudatti lainsäädännön mukaisia metsätoimintamenettelyjä ja normeja. ARVIOINTIPERUSTE 3.3 Tukit oli tarkasti mitattu ja kirjattu. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset MoP C jakso – Kirjaamis-, raportointi- ja tilintarkastusmenettelyt C5.0 MoP F jakso – Kirjaamis- ja raportointimenettelyt F5.0 PERIAATE 3 Puunkorjuuoperaatiot Puunkaataja noudatti lainsäädännön mukaisia metsätoimintamenettelyjä ja normeja. ARVIOINTIPERUSTE 3.4 Korjattu puutavara vastasi TUC-sopimuksessa tai talteenottoluvassa vahvistettuja lajeja ja määrää tai leimanumeroita. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset LI 164923 § – Puutavaran mittaaminen; Leimauskäsikirjan lisäys 5: Hakkuun valvontalomakkeet (TIF & LIF). PERIAATE 3 Puunkorjuuoperaatiot Puunkaataja noudatti lainsäädännön mukaisia metsätoimintamenettelyjä ja normeja. ARVIOINTIPERUSTE 3.5 Kannot ja tukit on leimattu ja numeroitu hakkuukäsikirjan mukaisesti. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset LI 164920 §; Puiden, tukkien ja puutuotteiden leimaaminen ja numerointi; Hakkuukäsikirjan 3 jakso: Puunkorjuun normit ja eritelmät (tukkien leimaaminen). PERIAATE 3 Puunkorjuuoperaatiot Puunkaataja noudatti lainsäädännön mukaisia metsätoimintamenettelyjä ja normeja. ARVIOINTIPERUSTE 3.6 Puunkaataja noudatti yhteiskuntavastuusopimuksen määräyksiä. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset LI 172114 §; Hakkuukäsikirja 3 jakso – toimintasäännöt (metsänhoitoalueella), joissa otetaan huomioon muiden käyttäjien oikeudet ja kunnioitetaan kulttuurinormeja kuten pyhäpäiviä, ja toimintasäännöt (metsänhoitoalueiden ulkopuolella), joissa otetaan huomioon muiden käyttäjien oikeudet ja kunnioitetaan maataloustoimintaa; 4.1 jakso – Puunkorjuuoperaatioiden seuranta (yhteiskuntavastuun arviointi); 4.2 – Seuraamukset. PERIAATE 3 Puunkorjuuoperaatiot Puunkaataja noudatti lainsäädännön mukaisia metsätoimintamenettelyjä ja normeja. ARVIOINTIPERUSTE 3.7 Viljelijöille maksettiin korvausta mahdollisista satovahingoista. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Hakkuukäsikirjan 4.2 jakso (seuraamukset). PERIAATE 4 Kuljetus Puutavaraa kuljetettiin koko ajan lainsäädännön mukaisia normeja noudattaen. ARVIOINTIPERUSTE 4.1 Puutavarakuljetusten mukana toimitettiin viralliset asiakirjat, joissa täsmennettiin puutavaran alkuperä ja jotka vastasivat puutavaran fyysisiä tunnusmerkkejä. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Hakkuukäsikirjan 3 jakso: Puunkorjuun normit ja hakkuun valvonta, lisäys 5. PERIAATE 4 Kuljetus Puutavaraa kuljetettiin koko ajan lainsäädännön mukaisia normeja noudattaen. ARVIOINTIPERUSTE 4.2 Puutavara kuljetettiin lainsäädännön mukaisessa aikataulussa. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Puunkorjuuoperaatioihin sovellettava menettely (puunkorjuuoperaatioille ja metsätuotteiden kuljetuksille hyväksytyt jaksot): LI1649 18 §. PERIAATE 5 Jalostus ARVIOINTIPERUSTE 5.1 Puunjalostuslaitoksilla on voimassa olevat luvat, ne on kirjattu FC:n rekisteriin ja ne noudattivat kaikkia lakisääteisiä vaatimuksia. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Laki 571 2 §. PERIAATE 5 Jalostus ARVIOINTIPERUSTE 5.2 Teollisuuden käytännöt ovat lainsäädännön normien mukaisia. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Työterveys- ja turvallisuus ja työympäristö: Työlaki (Labour Act) 651 118–124 §; LI 1833: Terveys ja työllisyys (18–20 §) ja toimisto- ja teollisuustiloja koskeva laki (Office and Factories Act). PERIAATE 6 Kauppa Kaikilla myyjillä/viejillä on voimassa olevat luvat puutavaran myyntiin. ARVIOINTIPERUSTE 6.1 Viejät ovat saaneet FC:n luvan. TODENTAMINEN Voimassa oleva vientilupa. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Laki 571 2 (i) §: FC:n määrittämien puutuotteiden, metsätuotteiden ja luonnosta saatujen tuotteiden myyntiä koskevien lupien tarkastus ja rekisteröinti. PERIAATE 6 Kauppa Kaikilla myyjillä/viejillä on voimassa olevat luvat puutavaran myyntiin. ARVIOINTIPERUSTE 6.2 Kotimaiset myyjät on kirjattu FC:n rekisteriin. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Laki 571 2 (ii) §: puutavaran, puun ja luonnosta saatujen tuotteiden liikkeitä seuraavien jäljitysmenettelyjen käyttöönotto. TVD:n tarkastusraportit puutuotteiden toimituksista kotimaanmarkkinoille. PERIAATE 7 Verovelvoitteet Puunkaatajalla tai myyjällä ei ollut myynti- tai vientiajankohtana lakisääteisiä maksuja, vuokria tai veroja maksamatta. ARVIOINTIPERUSTE 7.1 Puunkaatajalla ei ollut maksamattomia kantomaksuja tai muita puunkaatajille Ghanassa koituvia maksuja. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Puunkorjuuoperaatioihin sovellettava menettely (kantohinta) – LI 164925 §. TVD:n tarkastusraportit rahoitusvirtojen täsmäyttämisestä. PERIAATE 7 Verovelvoitteet Puunkaatajalla tai myyjällä ei ollut myynti- tai vientiajankohtana lakisääteisiä maksuja, vuokria tai veroja maksamatta. ARVIOINTIPERUSTE 7.2 Puunkaatajalla ei ole maksamattomia maanvuokria. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Kantohinnat ja sopimusalueen vuokra – LI1649 V osasto 27 §. PERIAATE 7 Verovelvoitteet Puunkaatajalla tai myyjällä ei ollut myynti- tai vientiajankohtana lakisääteisiä maksuja, vuokria tai veroja maksamatta. ARVIOINTIPERUSTE 7.3 Viejällä ei ole maksamattomia vientimaksuja. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Vientimaksut: Puut ja puutavara – muutoslaki 493 4 §. PERIAATE 7 Verovelvoitteet Puunkaatajalla tai myyjällä ei ollut myynti- tai vientiajankohtana lakisääteisiä maksuja, vuokria tai veroja maksamatta. ARVIOINTIPERUSTE 7.4 Puunkaatajalla tai viejällä ei ole maksamattomia yhtiöveroja. Asiaa koskeviin säännöksiin/määräyksiin liittyvät selitykset Tuloveronkanto (yritystoiminnan tuotot) – laki 592 7 §.

4. Ghanassa voimassa olevat lait ja asetukset

Laillisen puutavaran määritelmä on osa puutavaran korjuun, jalostuksen ja viennin oikeudellisiin puitteisiin Ghanassa sisältyviä lakeja. Monien sidosryhmien kuulemisen perusteella on sovittu, että näiden lakien noudattamisen varmistaminen on edellytys FLEGT-luvan myöntämiselle. Tämä määritelmä on johdettu seuraavista Ghanassa voimassa olevista laeista ja asetuksista:

PERUSTUSLAKI, 1992

1. 258 § – Perustetaan maa-alueista vastaava viranomainen, Lands Commission, ja määritetään sen tehtävät.

2. 267 (1) § – Annetaan heimojen maa-alueet (stool lands) heimojen hoitoon tapaoikeuden ja vakiintuneiden käytäntöjen mukaisesti.

3. 266 § – Rajoitetaan muiden kuin Ghanan kansalaisten oikeuksia maa-alueisiin ja niiden omistamiseen.

4. 267 (2) – Perustetaan heimojen maa-alueita hallinnoiva virasto, Office of Administrator of Stool Lands, ja määritetään sen tehtävät.

5. 267 (6) § – Määritetään heimojen maa-alueista saatavien tulojen jakamiseen käytetty laskukaava.

6. 268 § – Edellytetään parlamentin ratifiointia sopimuksille, jotka liittyvät luonnonvarojen hyödyntämistä koskevan oikeuden tai luvan myöntämiseen.

7. 269 § – Perustetaan luonnonvaroista vastaava lautakunta, Forestry Commission, joka vastaa kyseisten luonnonvarojen käytön sääntelystä ja hallinnoinnista sekä luonnonvaroihin liittyvän politiikan koordinoinnista.

8. 295 § – Määritetään heimojen maa-alueiden (stool lands) käsite.

PRIMAARILAINSÄÄDÄNTÖ

9. Forest Protection Decree, 1974 (N.R.C.D. 234) – Tässä laissa määritellään metsäalaan liittyvät rikokset ja määrätään niistä seuraamuksia ja/tai sakkoa.

10. Forest Protection (Amendment) Law, 1986 (P.N.D.C.L. 142) – Tällä lailla korotettiin metsäalan rikoksista määrättäviä sakkoja.

11. Forests Ordinance (Cap 157) – Tässä laissa säädetään metsänhoitoalueiden perustamista ja metsien suojelua sekä muita tähän liittyviä kysymyksiä koskevat suuntaviivat.

12. Trees and Timber Decree 1974 (N.R.C.D. 273) – Tässä laissa säädetään puunhakkuuseen/puuteollisuuteen osallistumista koskevista suuntaviivoista, säädetään maksuja ja suuntaviivojen noudattamatta jättämistä koskevista seuraamuksista ja jalostamattoman puutavaran vientiä koskevista suuntaviivoista.

13. Trees and Timber (Amendment) Act 1994 (Act 493) – Tällä lailla korotettiin maksuja ja sakkoja ja otettiin käyttöön vientimaksu, jota peritään ilmakuivatusta sahatavarasta ja tukkipuusta.

14. Timber Resources Management Act 1997 (Act 547) – Tällä lailla kumottiin Concessions Act, 1962 (Act. 124) ja säädettiin puunkorjuuoikeuksien myöntämisestä siten, että turvataan metsävarojen kestävä hoito ja käyttö.

15. Forestry Commission Act, 1999 (Act, 571) – Tällä lailla kumottiin laki 453 ja perustettiin Forestry Commission uudelleen puoliautonomisena oikeushenkilönä, jonka toimivallan piiriin saatettiin metsäkeskukset, jotka toteuttavat metsien ja luonnonvaraisten kasvien ja eläinten suojeluun, kehitykseen, hallinnointiin ja sääntelyyn liittyviä tehtäviä.

16. Forest Plantation Development Fund Act, 2000 (Act 583) – Tällä lailla rahasto yhdistetään Forest Improvement Fund -metsänparannusrahastoon ja säädetään rahaston perustamisesta tarjoamaan rahoitustukea ja omaisuudenhoitopalveluja yksityisten kaupallisten viljelysmetsien kehittämiseksi maahan.

17. The Forest Protection (Amendment) Act 2002 (Act 624) – Tällä lailla kumotaan Forest Protection (Amendment) Law, 1986 (PNDCL. 142), korotetaan metsäalan rikoksista määrättyjä sakkoja ja lisätään yhteinen tuottamus metsäalan rikosnimikkeistöön.

18. The Forest Plantation Development Fund (Amendment) Act 2002 (Act 623) – Tällä lailla muutetaan lakia 583, jotta sekä julkisen että yksityisen sektorin viljelysmetsien kasvattajat voisivat osallistua viljelysmetsän kehittämiseen.

19. Timber Resources Management (Amendment) Act 2002 (Act 617) – Tällä lailla muutetaan lakia 547, jotta sen soveltamisalan ulkopuolelle voidaan jättää maa-alueet, joilla harjoitetaan yksityistä metsänviljelyä. Tarkoituksena on korjuuoikeuksien keston maksimointi ja mahdollisimman laajan alueen rajaaminen. Lisäksi tarjotaan kannustimia ja etuja metsäalaan ja luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin investoiville.

20. Factories, Offices and Shops Act, 1970 (Act 238) – Tässä laissa säädetään tehtaiden rekisteröinnistä ja työntekijöiden hyvinvoinnista ja turvallisuudesta tehtaissa ja muilla työpaikoilla.

21. Social Security Law, 1991 (PNDCL. 247) – Tällä lailla perustetaan työväestön sosiaaliturvarahasto.

22. Internal Revenue Act, 2000 (Act 592) – Tässä laissa säädetään yksityishenkilöiden ja yhteisöjen verotuksesta ja siihen liittyvistä asioista.

23. Value Added Tax Act, 1998 (Act 546) – Tässä laissa säädetään, että tietyistä liiketoimista kannetaan arvonlisäveroa.

24. Economic Plants Protection Decree, 1979 (AFRCD. 47) – Tällä lailla kielletään hakkuuoikeuksien myöntäminen kaakaoviljelmille.

SEKUNDAARILAINSÄÄDÄNTÖ

25. LI 1649 Timber Resources Management Regulations, 1988 – Tässä asetuksessa säädetään metsävarojen jakoa ja hallinnointia koskevista suuntaviivoista.

26. LI 1721 – Timber Resources Management (Amendment) Regulations, 2003. Tämä asetus muodostaa oikeusperustan metsävarojen jakamista koskevalle tarjouskilpailumenettelylle.

5. Metsäpolitiikka ja lainsäädännön uudistaminen

Ghana myöntää, että laillisuuden määrittelyn oikeusperustan muodostavan voimassa olevan lainsäädännön säännöksiä on uudistettava merkittävästi, jotta voidaan poistaa nykyiset puutteellisuudet ja ratkaista alalla esiintyvät ongelmat, jotka haittaavat hyvän hallintotavan periaatteen toteutumista. Tämän vuoksi Ghana aikoo toteuttaa lainsäädäntö- ja politiikkauudistuksia hyvän metsähallinnon periaatteet huomioon ottaen. Lainsäädännön uudistus on määrä saada valmiiksi seuraavien viiden vuoden aikana.

Politiikan ja lainsäädännön uudistaminen on tarpeen mm. seuraavilla osa-alueilla:

— Menettelyn aloittaminen lakiin 547 sisältyvien turvaamis- ja siirtymäsäännösten tarkistamiseksi siten, että voimassa olevat vuokrasopimukset/luvat muutetaan puunkäyttösopimuksiksi (Timber Utilisation Contract) ja niihin liittyvät Timber Rights Fee -puunkorjuumaksut otetaan huomioon;

— Viljelysmetsien kehittäminen ja puunkorjuu;

— Puutavaran jalostus ja puuteollisuuden standardointi;

— Raaka-aineen (puu) tuonti;

— Kotimaanmarkkinoiden kehitys: a) (pienistä keskisuuriin yrityksiin) b) resurssien jakaminen c) rakennusteollisuuden käyttämien puukomponenttien standardointi d) julkisia hankintoja koskevan politiikan valmistelu.

— Institutionaaliset järjestelyt ja metsänhoidon valvontaprosessi: a) Timber Validation Entity (puutavaran laillisuuden todentamisesta vastaava elin) b) hallintoneuvosto c) riippumaton valvonta d) viivakoodit.

— Vedenalaisten puuvarojen jakaminen (Volta-järvi);

— Metsätalouden työntekijöiden terveys- ja turvallisuusvaatimukset;

— Selkeä esitys resurssien hallinnoinnin tavoitteista – yleinen etu, joka liittyy biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen, maaseudun elinkeinoihin, kestävään teollistumiseen ja kulttuurin kehitykseen. Laillisen puutavaran määrittelyyn liittyvien epäjohdonmukaisuuksien tunnistaminen ja korjaaminen voimassa olevasta metsälainsäädännöstä (esim. talteenottolupien myöntäminen TUC-sopimuksen piiriin kuuluvilla maa-alueilla);

— Paikallisten metsänomistusoikeuksien ja eri sidosryhmien oikeuksien (erityisesti erityyppisten metsien viljelijöiden) vahvistaminen ja paikallisten (myös tapaoikeuteen perustuvien) ja kansallisten metsähallinnon yhteisöjen toimivallan selkeyttäminen, jotta voidaan a) säilyttää metsiä; b) kehittää ja hyödyntää metsiä (sekä puutavaraa että muuta kuin puutavaraa).

— Investointiasetus: a) kannustimet, sääntely, verotussäännökset ja hyötyjen jakaminen muiden metsätuotteiden kuin puutavaran osalta (myös matkailu ja ympäristöpalvelut); b) kannustimet, sääntely, verotussäännökset ja hyötyjen jakamista koskevat järjestelyt metsänhyödyntämisinvestointien osalta; c) kannustimet, sääntely, verotussäännökset ja hyötyjen jakamista koskevat järjestelyt uudelleenmetsityksen osalta; d) kannustimet, sääntely, verotussäännökset ja hyötyjen jakamista koskevat järjestelyt viljelysmetsien osalta; ja e) kannustimet, sääntely, verotussäännökset ja hyötyjen jakamista koskevat järjestelyt jalostuksen osalta.

6. Täytäntöönpano

Ghana suunnittelee siirtyvänsä nykyisestä lainsäädännöstä tulevaan kaksiosaisen uudistuksen avulla. Osa uudistuksesta koskee vanhentuneita, hajanaisia ja epäjohdonmukaisia lakeja ja osa uuden lainsäädännön antamista kehittyvän politiikan tukemiseksi:

— Muutokset osa-alueilla, jotka eivät edellytä mittavaa lainsäädännön uudistamisprosessia, toteutetaan sekundaarilainsäädännön kautta vuoden kuluessa vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen tekemisestä.

— Laajaa kuulemista, asiantuntijoiden osallistumista ja huomattavia poliittisia keskusteluja edellyttävien muutosten (jotka liittyvät mm. hyvää hallintotapaa koskeviin asioihin, sidosryhmien osallistumiseen ja hyötyjen jakoon) odotetaan toteutuvan 3–5 vuoden kuluessa.

(1) Laki 547 4 § ja LI 1649 1 ja 2 §.

(2) LI 1649 2–8 §.

(3) Laki 547 1, 7, 8 ja 9 § ja LI 1721 9–13 §.

(4) LI 164938 §.

(5) Laki 547 18(d) § ja LI 1649 16–20 §.

(6) Laki 547 15 (1) c, d ja e §.

(7) Laki 547 17 (3) § ja LI 164937 §.

(8) LI 164937 §.

(9) LI 164918.

(10) Factory Offices and Shops Act (tehtaita, toimistoja ja kauppoja koskeva laki, laki 328) ja Labour Act (työlaki, laki 651).

(11) Laki 571 2 (i) ja (ii) §.

(12) Laki 547 8 (e) ja (f) §, LI 164921 ja 27 §.

(13) LI 172114 §.

(14) Menettelykäsikirjojen (MoP) oikeudellinen asema: Menettelykäsikirjat (MoP) perustuvat metsävarojen hallintaa koskevaan lakiin (Timber Resource Management Act 547, 18 §) ja siihen liittyvään asetukseen (Timber Resource Management Regulation LI 1649, 14 §), joka on korvattu muutosasetuksella (Timber Resource Management (Amendment) Regulation LI 1721, 14 §), jossa vahvistetaan puunkäyttösopimusten (TUC) ehdot.

(15) FC myöntää talteenottoon luvan siinä eritellyin ehdoin alueelta, jota kehitetään parhaillaan muuhun käyttöön (tienrakennus, asuinalueen laajentaminen tai maanviljely).

LIITE III

EDELLYTYKSET KUMPPANIMAASTA VIETYJEN, FLEGT-LUVAN PIIRIIN KUULUVIEN PUUTUOTTEIDEN LUOVUTTAMISELLE VAPAASEEN LIIKKEESEEN YHTEISÖSSÄ

1 artikla

1. FLEGT-lupa, jäljempänä ’lupa’, on esitettävä sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa luvan kattama tavaraerä on ilmoitettu luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava sovellettavien kansallisten menettelyjen mukaisesti tulliviranomaisille siitä, että lupa on hyväksytty.

3. Luvan katsotaan olevan mitätön, jos se esitetään siihen merkityn voimassaolon päättymispäivän jälkeen.

4. Jos lupa esitetään ennen siinä tarkoitetun lähetyksen saapumista, se voidaan hyväksyä vain, jos se täyttää kaikki tämän sopimuksen liitteessä IV esitetyt vaatimukset eikä 3 artiklan 1 kohdan mukaista lisätarkastusta pidetä tarpeellisena.

5. Jos 3 tai 4 artiklan mukaisia lupaa tai lähetystä koskevia lisätietoja tarvitaan, lupa voidaan hyväksyä vasta sitten, kun sen voimassaoloa koskevat tiedot on toimitettu.

6. Tuoja vastaa tarkastuksen loppuun saattamisen aikana aiheutuneista kustannuksista, jollei asianomaisen jäsenvaltion kansallinen lainsäädäntö toisin määrää.

2 artikla

1. Vain sellaiset lupaan tehdyt poistot tai muutokset hyväksytään, jotka lupaviranomainen on vahvistanut.

2. Vain sellainen luvan voimassaolon pidentäminen hyväksytään, jonka lupaviranomainen on vahvistanut.

3. Vain sellainen kaksoiskappale tai korvaava lupa hyväksytään, jonka lupaviranomainen on myöntänyt ja vahvistanut.

4. Lupaa ei hyväksytä, jos – tarvittaessa 3 artiklassa tarkoitettujen lisätietojen tai 4 artiklassa tarkoitetun lisätarkastuksen perusteella – todetaan, ettei se vastaa asianomaista lähetystä.

3 artikla

1. Jos toimivaltaisilla viranomaisilla on lupaa, kaksoiskappaletta tai korvaavaa lupaa koskevia epäilyjä, ne voivat pyytää lisätietoja kumppanimaan lupaviranomaiselta.

2. Tietopyynnön kanssa voidaan toimittaa myös jäljennös asianomaisesta luvasta, kaksoiskappaleesta tai korvaavasta luvasta.

4 artikla

1. Jos toimivaltaiset viranomaiset pitävät lähetyksen lisätarkastamista tarpeellisena ennen päätöksen tekemistä siitä, voidaanko lupa hyväksyä, tarkastuksia voidaan tehdä sen todentamiseksi, vastaako lähetys luvassa annettuja tietoja ja lupaviranomaisen hallussa olevia lupatietoja.

2. Vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi esitettyjen puutuotteiden lähetyksen katsotaan vastaavan luvassa annettuja tilavuus- tai painotietoja, kun puutuotteet eivät poikkea enempää kuin 10 prosenttia luvassa ilmoitetusta tilavuudesta tai painosta.

5 artikla

1. Jos puutuotteet ilmoitetaan luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen, niiden lupanumero on annettava sen yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan kohdassa 44, jolla tulli-ilmoitus tehdään.

Jos tulli-ilmoitus tehdään tietojenkäsittelytekniikkaa käyttäen, lupanumero on annettava asianmukaisessa kohdassa.

2. Puutuotteet voidaan luovuttaa vapaaseen liikkeeseen vasta, kun 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely on saatettu päätökseen.

LIITE IV

FLEGT-LUVAN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVAT EDELLYTYKSET JA TEKNISET VAATIMUKSET

FLEGT-lupia koskevat vaatimukset

1 artikla

1. FLEGT-lupa voi olla painettu tai sähköinen lupa.

2. Sekä painetussa että sähköisessä luvassa on annettava lisäyksessä 1 mainitut tiedot lisäyksessä 2 esitettyjen ohjeiden mukaisesti.

2 artikla

1. FLEGT-lupa tulee voimaan sen myöntämispäivänä.

2. FLEGT-luvan voimassaoloaika ei saa ylittää kolmea kuukautta. Voimassaolon päättymispäivä on ilmoitettava luvassa.

3. Voimassaoloajan päättymisen jälkeen lupa on katsottava mitättömäksi. Lupaviranomainen voi päättää jatkaa luvan voimassaoloaikaa kuukaudella. Tätä varten lupaviranomaisen on muutettava lupaa ja vahvistettava uusi päättymispäivä.

4. FLEGT-luvan voimassaolo päättyy ja se on palautettava lupaviranomaiselle, jos luvan kattamat puutuotteet ovat tuhoutuneet.

Painettuja FLEGT-lupia koskevat vaatimukset

3 artikla

Painetut luvat on laadittava lisäyksen 1 mallin mukaisesti.

4 artikla

1. Paperikoko on A4. Paperissa on oltava Forestry Commissionin logoa kuvaavat vesileimat, jotka on kohokuvioitu paperiin leiman lisäksi.

2. Lomakkeeseen käytettävän paperin värin on oltava:

a) valkoinen alkuperäiskappaleessa (”Original”) (lomake 1);

b) keltainen EU:n tulliviranomaisten kappaleessa (”Copy for EU Customs Authority”) (lomake 2);

c) vihreä Timber Industry Development Division -yksikön kappaleessa (”Copy Timber Industry Development Division”) (lomake 3);

d) vaaleanpunainen Ghanan tulliviranomaisten (CEPS) kappaleessa (”Copy for Ghana Customs Authority (CEPS)”) (lomake 4);

e) sininen Euroopan yhteisön toimivaltaisten viranomaisten kappaleessa (”Copy for European Community Competent Authority”) (lomake 5).

5 artikla

1. Luvat on täytettävä kirjoituskoneella tai tietokoneavusteisesti. Ne voidaan kuitenkin tarvittaessa täyttää käsin.

2. Lupaviranomaisen leimausmerkinnät tehdään mieluiten teräksestä valmistetulla metallileimasimella. Lupaviranomaisen leimasin voidaan kuitenkin korvata kohopainanneleimalla, joka on yhdistetty lävistämällä saatuihin kirjaimiin ja numeroihin. Lupaviranomaisten on käytettävä myönnetyn määrän merkitsemisessä väärentämisen estävää menetelmää siten, että numeroita tai viittauksia on mahdotonta lisätä.

3. Vain sellaiset lomakkeeseen tehdyt poistot tai muutokset hyväksytään, jotka lupaviranomainen on vahvistanut leimausmerkinnällään ja allekirjoituksellaan.

4. Luvat painetaan ja täytetään englanniksi.

6 artikla

1. Lupa on laadittava viitenä kappaleena ja myönnettävä hakijalle.

2. Sen jälkeen kun lupaviranomainen on täyttänyt, allekirjoittanut ja leimannut ensimmäisen kappaleen, johon on lisätty merkintä ”Original”, se annetaan hakijalle toimitettavaksi sen EU:n jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa kyseisessä luvassa tarkoitettu lähetys ilmoitetaan luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen.

3. Sen jälkeen kun lupaviranomainen on täyttänyt, allekirjoittanut ja leimannut toisen kappaleen, johon on lisätty merkintä ”Copy for the Customs”, se annetaan hakijalle toimitettavaksi sen jäsenvaltion tulliviranomaiselle, jossa kyseisessä luvassa tarkoitettu lähetys ilmoitetaan luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen.

4. Lupaviranomaisen täyttämä, allekirjoittama ja leimaama kolmas kappale, johon on lisätty merkintä ”Copy for the Timber Industry Development Division”, säilytetään arkistointia ja myönnettävien lupien tulevia tarkastuksia varten.

5. Sen jälkeen kun lupaviranomainen on täyttänyt, allekirjoittanut ja leimannut neljännen kappaleen, johon on lisätty merkintä ”Copy for the Ghana CEPS”, se annetaan hakijalle toimitettavaksi tulliviranomaisille Ghanassa, jossa kyseisessä luvassa tarkoitettu lähetys ilmoitetaan lastattavaksi alukseen.

6. Sen jälkeen kun lupaviranomainen on täyttänyt, allekirjoittanut ja leimannut viidennen kappaleen, johon on lisätty merkintä ”Copy for the EU Competent Authority”, se annetaan hakijalle toimitettavaksi sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa kyseisessä luvassa tarkoitettu lähetys ilmoitetaan luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen. (Tämä kappale vaaditaan, jos kyseisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on muu kuin tulliviranomainen.)

Kadonnut, varastettu tai tuhoutunut FLEGT-lupa

7 artikla

1. Jos alkuperäiskappale tai EU:n tulliviranomaisten kappale katoaa, varastetaan tai tuhoutuu, tuoja tai sen valtuutettu edustaja voi hakea lupaviranomaiselta korvaavaa lupaa hallussaan olevan asiakirjan perusteella.

2. Jos sekä alkuperäiskappale että EU:n tulliviranomaisten kappale katoavat, varastetaan tai tuhoutuvat, tuoja tai sen valtuutettu edustaja voi hakea lupaviranomaiselta korvaavia lupia kummallekin luvalle.

3. Lupaviranomaisen on myönnettävä korvaava lupa (korvaavat luvat) kuukauden kuluessa tuojan hakemuksen vastaanottamisesta.

4. Korvaavien lupien on sisällettävä korvattujen lupien sisältämät tiedot ja kohdat, luvan numero mukaan lukien.

Korvaavassa luvassa on oltava merkintä ”Replacement Licence”.

5. Jos korvaava lupa katoaa, varastetaan, tuhoutuu tai sen voimassaoloaika päättyy, uutta korvaavaa lupaa ei enää myönnetä.

6. Jos kadonnut tai varastettu lupa saadaan takaisin, tätä kappaletta ei enää saa käyttää ja se on palautettava lupaviranomaiselle.

Luvan pätevyyteen liittyvien epäilyjen käsittely

8 artikla

1. Jos luvan tai korvaavan luvan pätevyydestä on epäilyjä, toimivaltaisten viranomaisten olisi pyydettävä lisätietoja lupaviranomaiselta.

2. Lupaviranomainen voi tarvittaessa pyytää toimivaltaisia viranomaisia lähettämään jäljennöksen kyseessä olevasta luvasta tai korvaavasta luvasta.

3. Lupaviranomainen voi tarvittaessa peruuttaa luvan ja myöntää korjatun ja ”Duplicate”-leimalla oikeaksi todistetun jäljennöksen luvasta ja toimittaa sen toimivaltaiselle viranomaiselle.

4. Kun luvan pätevyys on varmistettu, lupaviranomaisen on ilmoitettava tästä viipymättä toimivaltaiselle viranomaiselle mieluiten sähköisillä viestintävälineillä.

Palautetut jäljennökset on vahvistettava / todistettava oikeiksi leimalla ”Validated on …” (päiväys).

5. Jos kyseinen lupa ei ole pätevä, lupaviranomaisen on ilmoitettava tästä viipymättä toimivaltaiselle viranomaiselle mieluiten sähköisillä viestintävälineillä.

Sähköistä FLEGT-lupaa koskevat tekniset vaatimukset

9 artikla

1. FLEGT-lupa voidaan myöntää ja sitä voidaan käsitellä tietoteknisten järjestelmien avulla.

2. Jos EU:n jäsenvaltiolla ei ole yhteyttä tietotekniseen järjestelmään, sen käyttöön on annettava painettu lupa.

LISÄYKSET

1. Lupalomake

2. Ohjeita

Lisäys 1

FLEGT-luvan malli

Ghanan tunnus

Ghanan tunnus

Lisäys 2

Ohjeita

Yleistä:

— Täytetään suuraakkosin.

— ISO-koodi on kaksikirjaiminen kansainvälinen maakoodi.

Kohta 1 Myöntävä viranomainen Ilmoitetaan lupaviranomaisen nimi ja osoite Kohta 2 Tuoja Ilmoitetaan tuojan nimi ja osoite Kohta 3 FLEGT-lupanumero Ilmoitetaan myöntämisnumero Kohta 4 Voimassaolon päättymispäivä Luvan voimassaoloaika Kohta 5 Viejämaa Kumppanimaa, josta puutuotteet on viety EU:hun Kohta 6 ISO-koodi Ilmoitetaan kohdassa 5 tarkoitetun kumppanimaan kaksikirjaiminen koodi Kohta 7 Kuljetusvälineet Ilmoitetaan vientipaikassa käytetty kuljetusmuoto Kohta 8 Luvan haltija Ilmoitetaan viejän nimi ja osoite Kohta 9 Kauppanimi Ilmoitetaan puutuotteen tai puutuotteiden kauppanimi Kohta 10 HS-nimike ja -kuvaus Ilmoitetaan kuusinumeroinen tavarakoodi harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän mukaisesti Kohta 11 Yleiset tai tieteelliset nimet Ilmoitetaan tuotteessa käytetyn puulajin yleiset tai tieteelliset nimet. Jos kyseessä on yhdistelmätuote, jossa on käytetty useampia kuin yhtä puulajia, ilmoitetaan kunkin puulajin nimet omalla rivillään. Tätä ei kuitenkaan tarvitse tehdä, jos yhdistelmätuote tai -osa sisältää useita puulajeja, joiden nimet eivät enää ole tiedossa (esimerkiksi kun kyseessä on lastulevy). Kohta 12 Korjuumaat Ilmoitetaan maat, joissa kohdassa 10 tarkoitettu puulaji on korjattu. Jos kyseessä on yhdistelmätuote, ilmoitetaan kunkin puulajin alkuperämaa. Tätä ei kuitenkaan tarvitse tehdä, jos yhdistelmätuote tai -osa sisältää useita puulajeja, joiden nimet eivät enää ole tiedossa (esimerkiksi kun kyseessä on lastulevy). Kohta 13 ISO-koodit Ilmoitetaan kohdassa 12 tarkoitettujen maiden ISO-koodi. Tätä ei kuitenkaan tarvitse tehdä, jos yhdistelmätuote tai -osa sisältää useita puulajeja, joiden nimet eivät enää ole tiedossa (esimerkiksi kun kyseessä on lastulevy). Kohta 14 Tilavuus (m3) Ilmoitetaan kokonaistilavuus kuutiometreinä. Voidaan jättää tyhjäksi, jos kohdan 15 tiedot on ilmoitettu. Kohta 15 Nettopaino (kg) Ilmoitetaan nettopaino kiloina. Nettopaino määritellään puutuotteiden nettomassaksi, johon ei lueta mukaan päällystä tai muuta pakkausta (paitsi kannattimet, alustat, tarrat jne.). Voidaan jättää tyhjäksi, jos kohdan 14 tiedot on ilmoitettu. Kohta 16 Yksikkömäärä Ilmoitetaan yksikkömäärä, jos se on paras tapa kuvata jalostettua tuotetta määrällisesti. Voidaan jättää tyhjäksi. Kohta 17 Tunnisteet Ilmoitetaan tarvittaessa kaikki tunnisteet, esimerkiksi tavaraerän tai konossementin numero. Voidaan jättää tyhjäksi. Kohta 18 Myöntävän viranomaisen allekirjoitus ja leima Tila on varattu valtuutetun virkamiehen allekirjoitukselle ja myöntävän viranomaisen viralliselle leimalle. Myös paikka ja päiväys ilmoitetaan.

LIITE V

LAILLISUUDEN VARMISTUSJÄRJESTELMÄ

1. Johdanto

Sopimuksen mukaan Ghana panee täytäntöön laillisuuden varmistusjärjestelmän (legality assurance system, LAS), jonka perustana on laillisuuden määritelmän noudattaminen (sopimuksen liite II). Laillisuuden määritelmällä osoitetaan edellytykset, joiden täyttyessä Ghanasta peräisin olevaa ja/tai siellä jalostettua puuta sisältävälle tuotteelle voidaan antaa lupa myyntiin Ghanassa tai vientiin Ghanasta. Tämän sopimuksen mukaiset luvat kattavat kaikki EU:hun viedyt tuotteet. Lupien piiriin kuuluvat tuotteet on lueteltu sopimuksen liitteessä I. Puunseurantajärjestelmä (wood tracking system, WTS) mahdollistaa toimitusketjujärjestelmän muodostamisen sekä laillisuuden määritelmän noudattamista koskevan valvonnan ja raportoinnin. Puun seurantajärjestelmää kuvaillaan lisäyksissä I–X. Jotta laillisuusvaatimuksen noudattamista voidaan arvioida, varmentamismenettelyissä hyödynnetään taulukkoa, jossa laillisuuden määritelmää tarkastellaan suhteessa periaatteiden ja arviointiperusteiden toteuttamiseen.

Laillisuuden varmistusjärjestelmä edellyttää varmentamisesta vastaavan yksikön perustamista. Tätä yksikköä kutsutaan nimellä Timber Validation Department (TVD). TVD vastaa tarkastustehtävien suorittamisesta. Sen tehtäviin kuluu sekä vienti- että kotimaanmarkkinoille tarkoitettujen puutuotteiden koko tuotantoketjun aikana kertyneiden tietojen täsmäyttäminen. TVD määrittää myös sen, täyttävätkö puuerät laillisuusvaatimukset. Tietojen todentamisen ja sääntöjen noudattamisen valvonnan tarkoituksena on antaa TVD:lle mahdollisuus tarkastaa, onko laillisuusvaatimusten mukaisia menettelyjä noudatettu. Tarkastustehtäviä suorittaessaan TVD työskentelee FC:n vastuullisen sääntely-yksikön toimittamiin lausuntoihin ja hyväksyntiin perustuvien tietojen pohjalta. TVD vastaa pitkälti prosessien tarkastuksesta ja todentamisesta ketjun kriittisissä valvontapisteissä (korjuu, kuljetus, jalostus ja vienti). TVD tarkastaa ja todentaa eri yksikköjen suorittamat menettelyt ja tuotokset. TVD:tä kuvaillaan tässä asiakirjassa. Seuraavassa kuviossa esitetään kaavakuva laillisuuden varmistusjärjestelmän eri toimijoiden välisistä suhteista.

Uudessa järjestelmässä Forest Service Division jatkaa toimitusketjun valvontatoimien sääntelyä ja hallinnointia puuston arvioinnista ja korjuusta tukkikuljetuksen alkuun. FC:n Timber Industry Development Division (TIDD) on laillisuuden varmistusjärjestelmässä nimetty lupaviranomainen. TIDD myöntää FLEGT-luvat ja vientiluvat sen jälkeen, kun se on täsmäyttänyt viejien toimittamat vientilupahakemukset ja TVD:n tiedot. FLEGT-luvat myönnetään EU:n markkinoille ja vientiluvat muille kuin EU:n markkinoille. Molemmat luvat myönnetään kuitenkin laillisuuden varmistusjärjestelmää soveltaen, ja lupien piiriin kuuluva puutavara on siis lähtökohtaisesti laillista.

Yksityiskohtaiset menettelyt ja hallinnointijärjestelmät kehitetään laillisuuden varmistusjärjestelmän suunnittelu- ja testausvaiheen aikana. Uuden laillisuuden varmistusjärjestelmän lähtökohtana ovat olemassa olevat rakenteet ja järjestelmät, ja sillä pyritään korjaamaan painettuihin lupiin perustuvassa järjestelmässä havaitut puutteellisuudet. Tässä asiakirjassa kuvaillaan uusien rakenteiden ja järjestelmien kehittämistä ohjaavia tavoitteita ja periaatteita (1).

Laillisuuden varmistusjärjestelmän mukainen riippumaton valvonta ja raportointi

Laillisuuden varmistusjärjestelmä on kokonaisuudessaan riippumattoman ulkopuolisen valvojan suorittaman valvonnan kohteena. Riippumattoman valvojan toiminnan tarkoituksena on osoittaa laillisuuden varmistusjärjestelmän heikot kohdat ja suositella järjestelmäuudistuksia (riippumattoman valvojan tehtävänmääritys on esitetty sopimuksen liitteessä VI).

2. Puunseurantajärjestelmä

Puutuotteiden kulkua metsästä vientiin voidaan seurata sopimusta sovellettaessa. Ulkomailla korjatusta puutavarasta peräisin olevien tuotteiden tapauksessa järjestelmässä pystytään jatkamaan seurantaa maahantulosta jalostukseen, ja sen jälkeen noudatetaan samoja menettelyjä kuin Ghanasta korjatun puutavaran tapauksessa.

Puun kulkuvirtojen seuranta edellyttää kriittisten tarkastuspisteiden tunnistamista toimitusketjun eri vaiheissa sekä puutavaran tilaan vaikuttavien vaiheiden ja prosessien valvontaa puun kulkiessa toimitusketjussa. Ensimmäinen tarkastuspiste on korjuuta edeltävää metsän inventointia koskevien tietojen kerääminen. Tämä käsittää pääasiassa pystypuuston kartoituksen satelliittipaikannustekniikkaa käyttäen, erityisten mittatietojen keräämisen (kuten lajit) ja korjattaviksi valittujen pystypuiden laser-mittauksen, jotta pystypuuston kuutiometrimäärä voidaan määrittää tarkasti. Inventoinnin yhteydessä kerätyt tiedot pitäisi voida julkaista myös verkossa, ja niitä voidaan käyttää vuotuisten puunkorjuulupien myöntämisessä. Nämä tiedot muodostavat toimitusketjun ensimmäisen tarkastuspisteen, ja siitä eteneviä puun kulkuvirtoja seurataan.

Seuraava tarkastuspiste (ts. puutavaran tilaan vaikuttava tapahtuma) on puun kaataminen. Tässä vaiheessa kerätään jälleen tietoja. Tämä menettely seuraa kaikkia metsä- ja jalostusoperaatioita siten, että puutavaraa valvontaan, kun sitä jalostetaan ja kuljetetaan toimitusketjussa. Kussakin tarkastuspisteessä kerätyt tiedot täsmäytetään aikaisempien tietojen kanssa. Puunseurantajärjestelmässä kerätään tietoja kaikista toimitusketjun tarkastuspisteistä, käsitellään kerättyjä tietoja ja täsmäytetään tiedot automaattisesti aikaisemmissa tarkastuspisteissä kerättyjen tietojen kanssa. Mahdolliset tiedoissa esiintyvät virheet tai puutteellisuudet osoitetaan.

Kriittiset tarkastuspisteet

Puutavaran kulkuvirtojen seurannan ja valvonnan toteuttamiseksi toimitusketjussa on eritelty ja kuvailtu seuraavat kriittiset tarkastuspisteet:

i) Puutavaran alkuperä

ii) Puunkorjuuoikeuksien jakaminen

iii) Puuston leimaus

iv) Puiden kaataminen ja käsittely tukeiksi

v) Puunkorjuun jälkeinen tarkastus

vi) Tukkien kuljetus ja tarkastukset

vii) Takavarikoitu puutavara

viii) Puun tuonti

ix) Tukkien saapuminen jalostuslaitokseen

x) Tukkien jalostus

xi) Jalostettu puu

xii) Jalostetun puun vienti

1. Puutavaran alkuperä ja puunkorjuuoikeuksien jakaminen

Ghanasta lähtöisin olevat puutuotteet saadaan laillisesti määritellyiltä alueilta, joihin liittyvät korjuuoikeudet jaetaan lainsäädännön mukaisesti. Tällaiset tuotteet ovat lähtöisin määritellyiltä alueilta, jotka sijaitsevat metsänhoitoalueilla, viljelysmetsissä, metsänhoitoalueiden ulkopuolella tai vedenalaisissa metsissä. Korjuuoikeudet saadaan näin ollen joko TUC-sopimusten (Timber Utilisation Contract, puunkäyttösopimus), talteenottolupien (Salvage Permit) tai viljelysmetsän hakkuulupien (Plantation Felling Permit) muodossa laillisuusvaatimuksista ja erityisesti periaatteista 1 ja 2 riippuen. Valvontatoimet aloitetaan näin ollen leimatun puun tarkastamisesta kyseisillä alueilla. Käyttöoikeuksien (TUC) jakamista säännellään erityisin menettelyin ja tarjouskilpailut ovat julkisia. Tarjouskilpailun voittajia koskeva rekisteri on myös julkinen. TUC-sopimusmenettelyä koskevat tiedot on esitetty FC:n verkkosivuilla. Lisäksi tarkastusprosessin tuloksena laaditaan kaikkien muiden käyttöoikeuksien haltijoita (puunkaatolupia ja vedenalaista metsää koskevat käyttöoikeudet) koskevia julkisia yhteenvetoraportteja avoimuuden lisäämiseksi.

Puutavaran kulkuvirtojen valvontatapahtumia hallinnoivat Timber Industry Development Division (TIDD) ja Forest Service Division (FSD). Jonkinasteista laadunvalvontaa saannon vahvistamisen ja puunkorjuun jälkeisen tarkastuksen alalla harjoittaa myös FC:n Resource Management Support Centre (RMSC). TVD (Timber Validation Department) täsmäyttää kustakin tarkastuspisteestä saadut tiedot edellisen tarkastuspisteen tietojen kanssa, jotta jäljitettävyys voidaan varmistaa.

Kriittiset tarkastuspisteet perustuvat sopimuksen liitteessä II esitetyn laillisuuden määritelmän mukaisiin määräyksiin. Tämän vuoksi niillä on yhteys periaatteisiin ja arviointiperusteisiin (esitetty sulkeissa). Sähköisen järjestelmän toimiessa paperiversioihin perustuvaa järjestelmää käytetään varalla tilanteissa, joissa sähköinen järjestelmä ei toimi.

2. Puuston leimaus (periaate 3, arviointiperuste 3.1)

Puuston leimausta hallinnoi ensisijaisesti Forest Service Division. Saannon vahvistaa Resource Management Support Centre. Puuston leimaamisen perusteella saadaan laadittua leimikkokartta. Leimikkokartan perusteella voidaan ensiksi laatia saantoluettelo/kartta. Vahvistettu saanto on leimausprosessin lopputulos, ja sitä hyödynnetään korjuussa. Kaikki tässä prosessissa tuotetut asiakirjat toimitetaan TVD:lle (Timber Validation Department) varmennuskäyttöön. Tiedot kerätään kentällä kannettavien laitteiden avulla, ja ne ladataan päivän päätteeksi FSD:n piiritoimiston tietokoneisiin. Piiritoimistosta tiedot siirretään keskustietokantaan. TVD:n keskustietokannassa säilytetään tilastoja vahvistetuista saannoista, ja niitä verrataan puustotietoihin (kaadettuja puita koskevat tiedot) ja tukkipuuta koskeviin tietoihin (tukkipuuksi katkontaa koskevat tiedot). Leimausprosessin yksityiskohdat on esitetty lisäyksessä 1.

Lupa puunkorjuuseen pannaan täytäntöön siten, että FC (FSD) antaa korjuuluvan hallinnollisen direktiivin muodossa, joka liitetään vahvistettuun saantoon. Vahvistettu saanto käsittää kaikkien korjattavien puiden luettelon ja niiden sijainnin. Korjuulupatiedot muodostuvat siis vahvistetusta saannosta ja siihen liittyvästä FSD:n hallinnollisesta direktiivistä.

3. Puiden kaataminen ja käsittely tukeiksi (periaate 3, arviointiperuste 3.3)

Forest Service Division (FSD) suorittaa useimmat valvontatoimenpiteet paikassa, jossa puut kaadetaan ja käsitellään. Inventoinnin ja vahvistettuja saantoja koskevan tietokannan perusteella FSD jakaa tuottajalle kantojen ja tukkien merkinnässä käytettävät leimat. Tuottaja käyttää leimamerkkejä sekä kaadettujen puiden kannoissa että tukeissa. FSD kerää tiedot kaadetuista puista puutietolomakkeeseen (tree information form, TIF). Tämän tehtävän helpottamiseksi käytetään kannettavia laitteita. Lupa tukkien kuljettamiseen annetaan, kun FSD on myöntänyt tukkien mittaus- ja luovutustodistuksen (LMCC) kullekin autokuormalle. LMCC perustuu tukkipuun tuottajan tukkitietolomakkeeseen (log information form, LIF) kirjaamien tietojen vertailuun ja vahvistamiseen. Puu- ja tukkitietolomakkeen ja mittaus- ja luovutustodistuksen kopiot toimitetaan TVD:lle täsmäyttämistä varten. Yksityiskohtainen kuvaus prosessista esitetään lisäyksen 2 kaaviossa.

Viljelysmetsistä saatavien tukkien mittaus- ja luovutustodistuksen (PLMCC) myöntää FSD. Vedenalaisten metsien tapauksessa tukit leimataan huomiovärisillä viivakoodeilla sen lisäksi, että runkoon tehdään maalilla merkintä osoittamaan puunkorjaajan tukkien sarjanumeroa. Tukkitietolomakkeet (LIF) täyttää FSD:n henkilöstö varastopaikalla, ja tietoihin kirjataan alkuperäinen sijainti tai lohkon numero, heimo, alue ja omistajan leimamerkki.

4. Puunkorjuun jälkeinen tarkastus (periaate 3, arviointiperuste 3.2)

Puunkorjuun jälkeisen tarkastuksen suorittaa RMSC korjuusuunnitelman mukaan ja varmistaa, että puunkorjuu on kyseisellä metsikkökuviolla saatu päätökseen. Metsikkökuvion virallinen avaamis- ja päättymisajankohta säilytetään keskustietokannassa tietojen täsmäyttämistä varten. Puunkorjuun jälkeisellä tarkastuksella pyritään varmistamaan, että toimija on noudattanut puunkorjuusuunnitelmaa ja jättänyt metsikkökuvion hyvään kuntoon. Samalla tarjoutuu tilaisuus tarkastaa puuston arvioinnin laatu. Erityisesti tarkastetaan, että

— leimaus on suoritettu kokonaisuudessaan ja puiden halkaisijat on mitattu asianmukaisesti;

— tuottaja on ottanut ainoastaan saantoluetteloon merkityt puut;

— ilmoitettujen tukkien numerot, lajit ja koko vastaavat kaadettuja puita;

— liiallisia korjuujälkiä ei ole aiheutunut.

Puunkorjuun jälkeisestä tarkastuksesta laadittu raportti annetaan FSD:n piiritoimiston, aluetoimiston, FSD:n päätoimipaikan ja FC:n päätoimipaikan käyttöön. TVD:lle toimitetaan jäljennös tietojen täsmäyttämistä varten. TVD suorittaa otannan puunkorjuun jälkeisistä tarkastuksista. Lisäyksessä III esitetään yksityiskohtaisesti puunkorjuun jälkeisistä tarkastuksista muodostuva prosessi.

5. Tukkien kuljetus ja tarkastukset (periaate 4, arviointiperuste 4.1)

Timber Industry Development Division (TIDD) suorittaa autokuormien yllätystarkastuksia matkan varrella. Yllätystarkastuksia toteutetaan kiinteiden tarkastuspisteiden tarkastustoimien lisäksi. Tukkikuljetusten tarkastuksissa LMCC-todistuksia verrataan kuormiin. Erillisissä tarkastuksissa varmistetaan myös, että kaikki tukit on leimattu, lomakkeita ei ole käytetty uudelleen ja tukkien alkuperä vastaa kuorma-auton reittiä, kuorma-auton tunnusta ja puutavaraerän/kuorma-auton määränpäätä. TIDD:n rutiiniluontoisten tarkastusten tulokset syötetään kannettaviin tietokoneisiin ja siirretään TVD:n tietokantaan täsmäyttämistä varten. Tukkien kuljetusta ja tarkastuksia koskevaa prosessia on kuvailtu lisäyksessä IV.

6. Takavarikoitu puutavara (periaate 2, arviointiperuste 2.3)

FC:n takavarikoimaa puutavaraa voidaan myydä ainoastaan tuomioistuimen määräyksen perusteella julkisessa huutokaupassa. Huutokaupan jälkeen voittanut tarjoaja saa FSD:ltä ostotodistuksen. Todistus kirjataan keskustietokantaan. Kaikki huutokaupatut metsätuotteet leimataan. Koko huutokaupan tulos ja perittävät maksut kirjataan FC:n myyntiraporttiin ja keskustietokantaan. Prosessia on kuvattu lisäyksessä V.

7. Puun tuonti (periaate 4, arviointiperuste 4.1)

CEPS:n on ilmoitettava jalostettavaksi maahantuotu tukkipuu ja muu puu GCNet-sovelluksen kautta TIDD:lle. Kaikista maahantulevista puutavaraeristä on ilmoitettava TIDD:lle ja TVD:lle. Vientiasiakirjoja käytetään todentamaan ulkomailta lähtöisin olevien tukkien alkuperä. TIDD mittaa ja leimaa kaikki tukit satamassa. Muut tuotteet kuten jalostukseen tarkoitettu sahatavara leimataan vastaavasti. TIDD myöntää myös ILMCC-tuontitodistuksen tukeille, jos ne on tarkoitus kuljettaa paikallisiin puunjalostuslaitoksiin. Seuraavaksi tukit lastataan kuorma-autoihin ILMCC-asiakirjojen kanssa ja kuljetetaan paikallisiin puunjalostuslaitoksiin. Ilmoitetut tiedot vastaavat TVD:lle toimitettuja, kotimaan metsistä kaadettuja puita koskevia tietoja. Kustakin maahantuodusta tukista tai puutuotteesta kirjataan leimausnumero, laji, pituus ja halkaisijat molemmista päistä. Kustakin autokuormasta kirjataan LMCC, maahantuojan tunnus, alkuperämaa, määräpaikka, jalostusyrityksen tunnus, kuorma-auton tunnus, kuljettaja ja kuorma-auton omistaja. Puu seuraa sen jälkeen samanlaista toimitusketjun hallintaprosessia kuin Ghanassa korjattu puu. Prosessi on kuvattu lisäyksessä VI.

8. Tukkien saapuminen jalostuslaitokseen (periaate 5)

Tuottajalta edellytetään päivittäistä ilmoitusta tukkipuun saapumisesta jalostuslaitokseen. Ilmoitukset sisältävät kaikkien saapuvien puutavaraerien paikan, päiväyksen/kellonajan, LMCC-numeron ja kuorma-auton tunnuksen. Jos paikallistason yrityksen tukkipuun varastopaikka on huomattavan suuri, sen edellytetään ilmoittavan jokaisen tukin sijaintipaikka varastoalueella. Rekisteriä muutetaan aina siirrettäessä tukki toiseen paikkaan. TIDD:n tarkastuksilla varmistetaan, että kaikki tukit on leimattu ja leiman tiedot täsmäävät ilmoitettujen tietojen kanssa. Jatkojalostettuja tukkeja koskevat tiedot on myös kirjattava ylös ja ilmoitettava. Tukkien saapuessa jalostuslaitokselle kirjatut tiedot annetaan TVD:n käyttöön. Tukkien saapumista koskevat tiedot täsmäytetään LIF:n ja LMCC:n tietojen kanssa. Tukkien saapumista jalostuslaitokselle koskevaa prosessia on kuvailtu lisäyksessä VII.

9. Tukkien jalostus – vuorotiedot (periaate 5)

Vuoron päätyttyä sahalaitos/jalostusyritys laatii selvityksen tukkiluettelosta ja tukkipuun osista, joita käsiteltiin vuoron aikana. Seuraavat tiedot annetaan: päiväys, jalostuslaitoksen tunnus, tukkipuun leimausnumerot, jalostetun puun määrä ja vastaavan jalostussopimuksen tunnus. Järjestelmän on pystyttävä tunnistamaan kustakin tukista tai tukin osasta peräisin olevat puun osat siten, että tietystä jalostetun puun nipusta voidaan tunnistaa, mistä tukeista se on muodostunut. Muuntokertoimet riippuvat mm. raaka-aineena olevien tukkien halkaisijasta, lajista ja laadusta. Tämä on kriittinen vaihe seurantajärjestelmässä ja se mahdollistaa tietojen todellisen täsmäyttämisen. Vaihetta kehitetään edelleen pilottivaiheen aikana. TIDD:n tarkastajat valvovat tietojen keräämisprosessia sen varmistamiseksi, että tiedot kirjataan oikein ja täsmällisesti. Satunnaistarkastusten ja päivä/vuorotarkastusten tulokset kirjataan, jotta niitä voidaan verrata päiviin, jolloin tarkastajia ei ole paikalla. Tuottajan toimittamat vuorokohtaiset tuotantotiedot lisätään keskustietokantaan täsmäyttämistä varten. Tiedot kattavat myös kuukausittaiset jalostettujen tukkien ja jalostettujen puutuotteiden varastot. Tukkien jalostusprosessiin liittyvää liiketoimintaa kuvaillaan lisäyksessä VIII.

10. Jalostettu puu (periaate 5)

Valmiit jalostetut puuniput leimataan jalostetun puun merkein. TIDD:n tarkastajat tekevät tarkastuksia ennen kuin tavaraerät lastataan kontteihin/kuorma-autoihin. Jokaisella kuorma-autolla on numeroitu rahtikirja. Kutakin jalostettua puunippua koskevat tiedot sisältävät leimausnumeron, tyypin, lajin, määrän, kappalemäärän, sopimusnumeron, määräpaikan ja rahtikirjan numeron sekä luettelon nippuun käytetyistä tukeista. TIDD:n suorittamilla tarkastuksilla varmistetaan, että annetut tiedot vastaavat kuorma-autojen fyysisiä kuormia. Tiedot annetaan TVD:n käyttöön, jotta jalostetun puun tarkastuksista saadut tiedot voidaan täsmäyttää selvityksissä annettujen tietojen kanssa. Tämän perusteella määritetään, antavatko tuottajat tuotannostaan asianmukaiset ilmoitukset. Kuukausittaiset raportit toimitetaan FC:n ja TIDD:n päätoimipaikkoihin. Jalostettua puuta koskevaa prosessia kuvaillaan lisäyksessä IX.

11. Jalostettujen puunippujen vienti (periaate 5)

Jotta jalostettuja puunippuja voidaan viedä maasta, viejien on esitettävä (verkkolomakkeella) vientihakemus jalostetun puun sopimustunnuksella. Hakemuksessa ilmoitetaan ostajatunnus, määräpaikan tunnus, laivauspäivä ja aluksen nimi. Tiedot kirjataan myös manuaalisesti sähköisen järjestelmän tueksi. Tiedot sisältävät luettelon jalostettujen puunippujen leimausnumeroista, tuotetyypistä, määrästä, lajista, luokasta jne. sekä myyntisopimuksesta ja ostajasta jne. Keskustietokantaan toimitetaan luettelo nippunumeroista, ja sen avulla tuotetaan raportti, josta ilmenee nippujen sisältämän puun taustatiedot. Raportista ilmenee, milloin ja miten puu on jalostettu, tukkipuun tunnusnumerot ja raakapuiden tunnukset ja sijainti, missä ja milloin raakapuu on kaadettu (verkkoon on tarkoitus ladata digitaalinen kartta raakapuustosta) ja FC:n/TVD:n otantatarkastusten tulokset (määrää ja lajeja koskevat erot). Satunnaistarkastuksilla tarkoitetaan TVD:n toteuttamia puunkorjuun jälkeisiä tarkastuksia. Jos sovittuja raja-arvoja ei ole ylitetty, TIDD voi myöntää FLEGT-luvan.

Myönnettyjä tuotekohtaisia vientitodistuksia koskevat yksityiskohtaiset tiedot säilytetään tietokannassa (luvanantajan nimi, todistuksen numero, määrä, laji, tuotetyyppi, myöntämispäivä, viejä, ostaja jne.). Kun sopimus hyväksytään, TIDD lisää järjestelmään asianmukaiset tiedot: sopimuksen numero, ostajan tunnus (ulkomaat), jalostusyrityksen tunnus, toimitettavat määrät/tilavuudet (lajeittain ja tuotetunnuksittain). Puunippujen vientiin liittyvät yksityiskohdat on esitetty lisäyksessä X.

Taulukossa 1 esitetään yhteenveto puun kulkuvirtojen seurantamenettelyistä, joita noudatetaan puuston leimauksesta, hakkuusta ja tukeiksi sahaamisesta aina alkutuotteiksi ja jatkojalosteiksi muuntamiseen sekä vientiin asti.

Taulukko 1: Tietojen täsmäyttäminen ketjun eri vaiheissa

Vaihe Tuotos Tietolähde Täsmäytys Ratkaisevat tiedot Puuston leimaus Leimikkoluettelo/kartta FC/yksityiset tahot Pystypuun numero, laji, paikkamerkki, omistajan merkki ↓ Saannon valinta Saantoluettelo/kartta FC Pystypuun numero, laji, paikkamerkki, omistajan merkki ↓ Saannon vahvistaminen Saantoluettelo/kartta RMSC Leimikkoluettelo/saantoluettelo Pystypuun numero, laji, paikkamerkki, omistajan merkki ↓ Hakkuun jälkeinen tarkastus Luettelo kaadetuista puista (TIF) RMSC / TVD Saantoluettelo/TIF Pystypuun numero, puun leimausnumero Tuotettu ja kuljetettu tukkipuu Tukkipuuta (LIF) koskevat tiedot (ilmoitus), LMCC FSD / tukkipuun tuottaja TIF, LIF, LMCC Tukin leimausnumero, LMCC ↓ Tukkipuun tarkastus matkan varrella Tukkia koskevat tiedot (tarkastus) TIDD (HHC) LMCC ja autokuormat Tukkipuun leimausnumero, LMCC-numero, kuorma-auton tunnus ↓ Tukkipuun varastopaikka Tukkien saapuminen Ensimmäinen jalostaja TIDD Tukkeja koskeva ilmoitus, LMCC ja kuorma-auton tunnus Tukkipuun leimausnumero, LMCC, kuorma-auton tunnus ↓ Muunnettu tukkipuu Tukkien muuntaminen Ensimmäinen jalostaja Jalostetut tukit, tuotantomäärä/lajit Tukin leimausnumero, sopimusnumero ↓ Ensisijainen jatkojaloste – kuljetettu Jalostustiedot (ilmoitus) Ensimmäinen jalostaja Muunnettu tukkipuu Tukin leimausnumero, ensisijaisen jatkojalosteen leimausnumero, sopimusnumero ↓ Ensisijainen jatkojaloste – tarkastettu Jalostustiedot (tarkastus) TIDD (HHC) Ensisijaista jatkojalostetta koskeva ilmoitus Ensisijaisen jatkojalosteen leimausnumero ↓ Ensisijainen jatkojaloste – viety Jatkojalosteen saapuminen (satamaan) Viejä Ilmoitettu rahtikirjan numero Ensisijaisen jatkojalosteen leimausnumero Vientiasiakirjan numero Tai … saapuminen toissijaiselle sahalle Jatkojalosteen saapuminen Toissijainen jalostaja Ensisijaista jatkojalostetta koskeva ilmoitus Ensisijaisen jatkojalosteen leimausnumero Sopimusnumero ↓ Toissijainen jatkojaloste – kuljetettu Jalostustiedot (ilmoitus) Toissijainen jalostaja Muunnettu ensisijainen jatkojaloste Toissijaisen jatkojalosteen leimausnumero ↓ Toissijainen jatkojaloste – tarkastettu Jalostustiedot (tarkastus) TIDD (HHC) Toissijaista jatkojalostetta koskeva ilmoitus Toissijaisen jatkojalosteen leimausnumero ↓ Toissijainen jatkojaloste – viety Jatkojalosteen saapuminen (satamaan) Viejä TIDD/TVD Koko historia Toissijaisen jatkojalosteen leimausnumero Vientiasiakirjan numero

3. Varmentamismenettely

Tässä jaksossa määritellään laillisuus periaatteiden ja arviointiperusteiden soveltamiseen nähden. Siinä esitetään menettelyt, joita kukin viranomainen suorittaa. Taulukossa 2 mainitaan sen vuoksi FC:n asiasta vastaavien osastojen valvontamenettelyt. Valvontamenettelyjen tuotokset tarkastetaan niiden menettelyjen mukaisesti, jotka kehitetään laillisuuden varmistusjärjestelmän kokeiluvaiheessa. Tarkastustoimien yhteydessä havaittujen sääntöjenvastaisuuksien käsittelymekanismeja tarkennetaan kokeiluvaiheessa voimassa olevien lainvalvontamenettelyjen ja säännösten pohjalta.

Varmentamismenettelyä ja sen säännöllisyyttä, otantamenetelmiä, kenttämenettelyjä ja puolueettoman näytön hankkimista käsitellään TVD:n menettelykäsikirjassa. Taulukon lähteenä on käytetty sopimuksen liitteessä II olevaa laillisen puutavaran määritelmää.

Taulukko 2: Valvontamenettelyt periaatteisiin ja arviointiperusteisiin nähden

PERIAATE 1 Puutavaran alkuperä: Puutavara on peräisin säädetyistä lähteistä ja kyseessä oleva yksityishenkilö, ryhmä ja omistajat ovat antaneet kirjallisen luvan maahan, joka on puunkorjuuoikeuden kohteena. ARVIOINTIPERUSTE 1.1 Metsänsuojelualueiden puunkäyttösopimusten (Timber Utilization Contract, TUC) tapauksessa metsänhoitosuunnitelman valmistelu sisältää strategisen suunnitelman TUC-sopimusten soveltamisalan rajaus FSD tekee inventoinnin ennen puunkorjuuta (metsänhoitoalueella ja sen ulkopuolella ja viljelysmetsissä) Kirjallinen lupa kyseessä olevalta yksityishenkilöltä, ryhmältä tai omistajilta VASTUUALUE — FSD vastaa metsänsuojelualueiden puunkäyttösopimusten strategisesta ja operatiivisesta suunnittelusta, RMSC – leimauksen laadunvalvonta; saannon hyväksyntä — TIDD tarkastaa tuotujen puutuotteiden tuontiasiakirjat ja laatii raportit MENETTELY Metsänhoitoalueella Strategiset metsänhoitosuunnitelmat — Suunnittelujoukon perustaminen — Nykytilanteen tarkastelu olemassa olevien tietojen perusteella — Alustava vyöhykejako — Kenttätutkimukset — Alustava hoitosuunnitelma jokaiselle vyöhykkeelle — Ensimmäisen hoitosuunnitelmaluonnoksen kokoaminen — Omistajat tarkastelevat virallisesti luonnosta — Luonnosta tarkistetaan — Suunnitelmaluonnos hyväksytään paikallisesti — Suunnitelmaluonnos siirretään tarkasteltavaksi ja hyväksyttäväksi kansallisella tasolla — Lopullinen suunnitelma julkaistaan ja jaetaan — Suunnitelmasta laaditaan tiivistelmä TUC-sopimusten rajaaminen — FSD määrittää rajapyykin — FSD raivaa rajat Kirjallinen lupa Julkaistaan 21 päivän ajan ilmoitukset kyseisen maa-alueen osalta toimivaltaisen piirikuntakokouksen (District Assembly), perinneneuvoston (Traditional Council) ja yksikköalueen (Unit area) toimisto(i)ssa Kyseessä oleva yksityishenkilö, ryhmä tai omistaja ilmoittaa intressistään ja antaa FC:lle kirjallisen luvan puunkorjuuoikeuksien myöntämiselle kyseisellä alueella Inventointi — FC leimaa puuston pk-yritysten puolesta. Suuret yritykset leimaavat puuston omilla TUC-alueillaan. — FC(RMSC) vastaa leimauksen laadunvarmistuksesta. — FC ja yritys vastaavat yhdessä numeerisen saantoluettelon laatimisesta. — FC(RMSC) tarkastaa perusteellisesti ja vahvistaa ennakoidun saannon. — RMSC luovuttaa kappaleet saannon vahvistuksesta FSD:lle, TIDD:lle ja TVD:lle. Jos kyseessä on yritys, kappale saannon vahvistuksesta lähetetään FSD:n kautta saatteella, jossa mainitaan keskeisimmät FC:n hakkuusäännöt. — RMSC vahvistaa asiakirjan ja kirjaa saannon (puunseurantajärjestelmän keskeinen tieto) keskustietokantaan. — FSD hyväksyy asiakirjan ja kirjaa saannon tietokantaan. Metsänhoitoalueen ulkopuolella Toimintasuunnitelma ja inventointi — TUC-toimintasuunnitelmaluonnoksen vahvistaminen ja tarvittaessa muuttaminen (FC-FSD) — Toimeksisaaja (yr