ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Oikaistaan talous- ja sosiaalikomitean työjärjestys (hyväksytty täysistunnossa 17. heinäkuuta 2002) (EYVL L 268, 4.10.2002)



Virallinen lehti nro L 258 , 10/10/2003 s. 0039 - 0039



Oikaistaan talous- ja sosiaalikomitean työjärjestys (hyväksytty täysistunnossa 17. heinäkuuta 2002) (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 268, 4. lokakuuta 2002) Täysistunto päätti 26. helmikuuta 2003 ehdottomalla ääntenenemmistöllä muuttaa komitean työjärjestyksen 32 artiklan kuulumaan seuraavasti: 32 artikla 1. Työvaliokunta nimeää 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti lausuntoa tai tiedonantoa valmistelevan erityisjaoston. Jos käsiteltävä asia kuuluu selvästi tietyn erityisjaoston vastuualueeseen, puheenjohtaja nimeää kyseisen erityisjaoston ja ilmoittaa päätöksestään työvaliokunnalle. 2. Jos erityisjaosto, jonka vastuualueeseen valmisteltava lausunto kuuluu, haluaa kuulla neuvoa-antavaa valiokuntaa "teollisuuden muutokset", tai jos tämä haluaa ilmaista kantansa aiheesta, josta laadittavan lausunnon valmistelu on osoitettu erityisjaostolle, työvaliokunta voi valtuuttaa neuvoa-antavan valiokunnan laatimaan täydentävän lausunnon joko yhdestä tai useammasta lausuntopyynnön aihetta koskevasta seikasta. Työvaliokunta voi myös päättää asiasta oma-aloitteisesti. Työvaliokunta huolehtii komitean työskentelystä siten, että valiokunnan on mahdollista valmistella lausuntonsa riittävän ajoissa, jotta erityisjaosto voi ottaa sen huomioon. Erityisjaosto on ainoa elin, jonka vastuualueeseen kuuluu komitean lausunnon esittely. Sen on kuitenkin liitettävä neuvoa-antavan valiokunnan lausunto oman lausuntonsa liitteeksi. 3. Komitean puheenjohtaja ilmoittaa erityisjaoston puheenjohtajalle päätöksen ja määräajan, jonka kuluessa erityisjaoston on saatettava työnsä päätökseen. 4. Komitean puheenjohtaja ilmoittaa komitean jäsenille, mikä erityisjaosto on nimetty lausuntoa valmistelemaan, sekä päivämäärän, jolloin asia on täysistunnon esityslistalla. Nämä määräykset astuivat voimaan välittömästi niiden hyväksymisen jälkeen.
51.

Asiaa käsittelevät tuomarit ja julkisasiamies tuntevat jo kirjelmien perusteella hyvin asian, sen kohteen sekä asianosaisten esittämät perusteet ja perustelut. Suullisen pääkäsittelyn tarkoituksena ei ole se, että asianosainen esittää uudelleen aikaisemmin jo esittämänsä, vaan tarkoituksena on se, että asiamies tai asianajaja tuo esiin erityisen tärkeinä pitämänsä kysymykset eli erityisesti ne kysymykset, jotka hän on mahdollisesti maininnut suullisen pääkäsittelyn järjestämistä koskevassa pyynnössä (ks. edellä 48 kohta). Kirjelmissä esitettyjen perustelujen toistamista on vältettävä; riittävää on, että istuntokäsittelyssä viitataan tarvittaessa näihin kirjelmiin. On suositeltavaa, että suullinen esitys aloitetaan mainitsemalla, missä järjestyksessä esitys etenee.
2.

Täysistunto hyväksyy esityslistan kokoontumisensa aluksi. Kun esityslista on hyväksytty, sen asiakohdat on käytävä läpi siinä istunnossa, jonka käsiteltäväksi ne on merkitty. Käsittelyn edellyttämät asiakirjat lähetetään jäsenille 40 artiklan mukaisesti.
10)

II osaston II luvun B osan 51 artikla muutetaan seuraavasti: ”51 artikla 1. Muutosehdotukset jätetään kirjallisina ja tekijöidensä allekirjoittamina sihteeristöön ennen täysistunnon avausta. 2. Täysistunnon työskentelyn kitkattoman etenemisen takaamiseksi työvaliokunta päättää muutosehdotusten jättömenettelystä. 3. Käsittelyyn hyväksytään kuitenkin myös muutosesitykset, jotka jätetään ennen kyseisen istunnon avausta, jos allekirjoittajina on vähintään viisitoista jäsentä. 4. Muutosehdotuksista on käytävä ilmi, mitä tekstin osaa ne koskevat, ja ne on perusteltava lyhyesti. 5. Yleensä täysistunto kuulee jokaisen muutosehdotuksen kohdalla vain muutoksen ehdottajaa, yhtä muutosta vastustavaa puhujaa ja esittelijää. 6. Kun muutosehdotusta käsitellään, esittelijä voi muutosehdotuksen tekijän suostumuksella tehdä suullisesti kompromissiehdotuksia, joiden hyväksymisestä täysistunto äänestää. 7. Kun on kyseessä vastalausunto, jonka tarkoituksena on erityisjaoston lausunnosta täysin eriävän mielipiteen esittäminen, työvaliokunnan tehtävänä on päättää erityisjaoston puheenjohtajan ja esittelijän kanssa, jätetäänkö tämä muutosehdotus sellaisenaan komitean käsiteltäväksi vai palautetaanko asia erityisjaostoon uudelleen käsiteltäväksi. 8. Komitean puheenjohtajan tehtävänä on esittää tarvittaessa yhteisymmärryksessä kyseisen erityisjaoston puheenjohtajan ja esittelijän kanssa komitealle sellaista muutosehdotusten käsittelytapaa, jolla lopullisesta tekstistä tulee mahdollisimman yhtenäinen.”
12)

Korvataan 41 artikla seuraavasti: ”41 artikla 1. Rakennusten ja irtaimen omaisuuden ostoa tai vuokraamista sekä palvelujen tarjoamista ja rakennusurakoita koskevat sopimukset on tehtävä kirjallisesti. Johtajan tai tulojen ja menojen hyväksyjän, joka olisi voinut tehdä ehdotuksen taustalla olevasta sitoumuksesta, on allekirjoitettava kyseiset sopimukset Europolin puolesta. 2. Lukuun ottamatta sopimuksia, jotka koskevat jo valmistuneen rakennuksen ostoa tai rakennuksen vuokraamista, sopimukset on tehtävä tarjouspyynnön esittämisen jälkeen. Sopimukset voidaan kuitenkin tehdä suoraan seuraavissa tapauksissa: a) jäljempänä 57 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa säännöissä vahvistetuissa rajoissa, b) kun irtaimen omaisuuden ostoon tai vuokraamiseen, palvelujen tarjoamiseen tai rakennusurakoihin ei asian kiireellisyyden vuoksi voida soveltaa tarjouspyyntömenettelyn määräaikoja, c) kun tarjouspyyntömenettely ei tuota tulosta tai kun esitettyjä hintoja ei voida hyväksyä, d) kun teknisten, käytännön, turvallisuuteen liittyvien tai oikeudellisten syiden vuoksi vain tietty urakoitsija tai toimittaja voi tarjota tavaran tai palvelun, e) kun on kyse lisähankintoja, -palveluja tai -rakennustöitä koskevista sopimuksista, joita ei teknisistä syistä voida erottaa pääsopimuksesta. Näissä tapauksissa tarjouksia on pyydettävä ainakin viideltä eri toimittajalta, paitsi jos sopimuksen arvo ei ylitä 57 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa säännöissä vahvistettua rajaa ja edellyttäen, että sopivia toimittajia on riittävä määrä. 3. Tarjouspyynnöt on pääsääntöisesti julkaistava kaikissa jäsenvaltioissa ja tarvittaessa kolmansissa maissa, sikäli kuin tämä on sopusoinnussa Euroopan unionin asiaan liittyvien tuotannonalojen kehittämisen kanssa. Tällaisten tarjouspyyntöjen julkaisemista voidaan kuitenkin rajoittaa, jos tiettyjen tavaroiden ja palvelujen osalta ei voida niiden määrän tai laadun vuoksi antaa yleistä tarjouspyyntöä. 4. Tarjouspyyntömenettelyt, sopimuksen tekemistä koskevat perusteet ja sopimusten tekemisen jälkeiset tarkistusmenettelyt määritetään ja niitä säännellään 57 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa säännöissä edellyttäen, että sopimuksen tekemistä koskevat perusteet määritetään 44 artiklassa tarkoitettujen direktiivien säännöksiä vastaavasti. 5. Hallintoneuvoston on hyväksyttävä sopimukset, joiden arvo ylittää 57 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa säännöissä säädetyn rajan.”
Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen muutos



Virallinen lehti nro L 127 , 29/04/2004 s. 0108 - 0108



Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen muutos EUROOPAN YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 224 artiklan viidennen kohdan, ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 140 artiklan 5 kohdan, ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen ilmaiseman yhteisymmärryksen, ottaa huomioon neuvoston määräenemmistöllä 19 päivänä huhtikuuta 2004 antaman hyväksynnän, sekä katsoo, että kun sopimus Tsekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin(1) tulee voimaan, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen kuuluvien tuomareiden lukumäärä nousee 15:stä 25:een yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 48 artiklan mukaisesti; tämän vuoksi on määrättävä, kuinka monta tuomaria kuuluu suureen jaostoon, ON TEHNYT TYÖJÄRJESTYKSEENSÄ SEURAAVAT MUUTOKSET: 1 artikla Muutetaan 2 päivänä toukokuuta 1991 annettua Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestystä (EYVL L 136, 30.5.1991, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 15 päivänä syyskuuta 1994 (EYVL L 249, 24.9.1994, s. 17), 17 päivänä helmikuuta 1995 (EYVL L 44, 28.2.1995, s. 64), 6 päivänä heinäkuuta 1995 (EYVL L 172, 22.7.1995, s. 3), 12 päivänä maaliskuuta 1997 (EYVL L 103, 19.4.1997, s. 6; oikaisu EYVL:ssä L 351, 23.12.1997, s. 72), 17 päivänä toukokuuta 1999 (EYVL L 135, 29.5.1999, s. 92), 6 päivänä joulukuuta 2000 (EYVL L 322, 19.12.2000, s. 4) ja 21 päivänä toukokuuta 2003 (EUVL L 147, 14.6.2003, s. 22), seuraavasti: Korvataan 10 artiklan 1 kohdassa sana "yhdentoista" sanalla "kolmentoista". 2 artikla Tämä yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen muutos on todistusvoimainen kaikilla tämän työjärjestyksen 35 artiklan 1 kohdassa mainituilla kielillä, ja se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se tulee voimaan samana päivänä kuin sopimus Tsekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin tulee voimaan. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen tekstit latvian, liettuan, maltan, puolan, slovakin, sloveenin, tsekin, unkarin ja viron kielillä annetaan sen jälkeen kun edellisessä kohdassa mainittu sopimus on tullut voimaan. Tehty Luxemburgissa 21 päivänä huhtikuuta 2004. Kirjaaja H. Jung Puheenjohtaja B. Vesterdorf (1) EUVL L 236, 23.9.2003, s. 17.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen muutos



Virallinen lehti nro L 127 , 29/04/2004 s. 0107 - 0107



Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen muutos EUROOPAN YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 223 artiklan kuudennen kohdan, ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 139 artiklan kuudennen kohdan; sekä katsoo seuraavaa: (1) Uusien jäsenvaltioiden liittymisen vuoksi neuvosto on 19.4.2004 tekemällään päätöksellä muuttanut erityisesti sitä yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan määräystä, joka koskee suureen jaostoon kuuluvien tuomareiden lukumäärää, minkä vuoksi on syytä muuttaa niitä työjärjestyksen määräyksiä, jotka koskevat tähän ratkaisukokoonpanoon kuuluvien tuomareiden lukumäärää, (2) neuvoston annettua hyväksyntänsä 19.4.2004, ON TEHNYT SEURAAVAT MUUTOKSET TYÖJÄRJESTYKSEENSÄ: 1 artikla Muutetaan 19 päivänä kesäkuuta 1991 tehtyä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestystä (EYVL L 176, 4.7.1991, s. 7; oikaisu EYVL:ssä L 383, 29.12.1992, s. 117), sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä helmikuuta 1995 (EYVL L 44, 28.2.1995, s. 61), 11 päivänä maaliskuuta 1997 (EYVL L 103, 19.4.1997, s. 1; oikaisu EYVL:ssä L 351, 23.12.1997, s. 72), 16 päivänä toukokuuta 2000 (EYVL L 122, 24.5.2000, s. 43), 28 päivänä marraskuuta 2000 (EYVL L 322, 19.12.2000, s. 1), 3 päivänä huhtikuuta 2001 (EYVL L 119, 27.4.2001, s. 1), 17 päivänä syyskuuta 2002 (EYVL L 272, 10.10.2002, s. 24; oikaisu EYVL:ssä L 281, 19.10.2002) ja 8 päivänä huhtikuuta 2003 (EUVL L 147, 14.6.2003, s. 17), seuraavasti: 1) Korvataan 11 a artiklan toisessa luetelmakohdassa sana "yhdentoista" sanalla "kolmentoista". 2) Korvataan 11 b artiklan 1 kohdassa sana "yksitoista" sanalla "kolmetoista". 2 artikla Nämä työjärjestyksen muutokset tulevat voimaan samana päivänä kuin yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan muuttamisesta 19.4.2004 tehty neuvoston päätös. Tehty Luxemburgissa 20 päivänä huhtikuuta 2004.
(11)

Ottaen huomioon jäsenten erityisaseman ja erityisesti sen, ettei heillä ole velvollisuutta asua parlamentin työskentelypaikkakunnilla ja että heillä on erityinen side valtioon, josta heidät on valittu, on perusteltua antaa jäsenvaltioille mahdollisuus soveltaa edustajanpalkkioon, siirtymäkorvaukseen, eläkkeeseen, työkyvyttömyyseläkkeeseen ja perhe-eläkkeeseen kansallista verolainsäädäntöään.
5)

Korvataan 11 c artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Viiden ja kolmen tuomarin jaostoihin kuuluu kussakin asiassa jaoston puheenjohtaja, esittelevä tuomari ja niin monta muuta tuomaria, että viiden tuomarin jaostossa on viisi tuomaria ja kolmen tuomarin jaostossa kolme tuomaria. Nämä muut tuomarit nimetään 2 kohdassa tarkoitettujen luetteloiden perusteella noudattaen niissä määrättyä järjestystä. Näiden luetteloiden aloituskohtana on kussakin jaostoon siirretyssä asiassa sen tuomarin nimi, joka seuraa luettelossa välittömästi sitä tuomaria, joka luettelon perusteella viimeksi nimettiin kyseessä olevaan jaostoon aikaisemmin siirrettyyn asiaan.”
4)

Muutetaan 104 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Jäsenvaltioille annetaan tiedoksi 103 artiklassa tarkoitetuista kansallisten tuomioistuimien päätöksistä alkuperäinen versio, johon on liitetty käännös kyseisen valtion viralliselle kielelle. Tämä käännös korvataan päätöksen tiivistelmästä kyseisen valtion viralliselle kielelle tehdyllä käännöksellä, jos se on kansallisen tuomioistuimen päätöksen pituuden vuoksi asianmukaista; kyseinen valtio esittää huomautuksensa tämän päätöksen tiivistelmän perusteella. Tiivistelmä sisältää ennakkoratkaisukysymykset kokonaisuudessaan. Tiivistelmässä mainitaan erityisesti kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian kohde, kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian asianosaisten keskeiset perustelut, yhteenveto ennakkoratkaisupyynnön perusteista sekä viitatut yhteisön ja kansallinen oikeuskäytäntö ja oikeussäännöt, jos nämä seikat on esitetty kansallisen tuomioistuimen päätöksessä. Perussäännön 23 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kansallisten tuomioistuinten päätöksistä annetaan ETA-sopimuksen osapuolina oleville muille valtioille kuin jäsenvaltioille ja EFTA:n valvontaviranomaiselle tiedoksi alkuperäinen versio, johon liitetään päätöksen tai tiivistelmän käännös 29 artiklan 1 kohdassa mainituista kielistä sille kielelle, jonka se, jolle tiedoksianto osoitetaan, valitsee. Jos kolmannella valtiolla on oikeus osallistua ennakkoratkaisumenettelyyn perussäännön 23 artiklan neljännen kohdan mukaisesti, kolmannelle valtiolle annetaan tiedoksi kansallisen tuomioistuimen päätös alkuperäisenä sekä päätöksen tai tiivistelmän käännös 29 artiklan 1 kohdassa mainituista kielistä sillä kielellä, jonka asianomainen kolmas valtio valitsee.”
3)

Korvataan liite II (4 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettu luettelo) seuraavasti: ”Belgia Oikeusministeri Tšekin tasavalta Česká advokátní komora Tanska Oikeusministeri Saksa Bundesrechtsanwaltskammer Viro Oikeusministeri Kreikka Oikeusministeri Espanja Oikeusministeri Ranska Oikeusministeri Irlanti The Minister for Justice, Equality and Law Reform Italia Oikeusministeri Kypros Oikeus- ja yleisen järjestyksen ministeri Latvia Tieslietu ministrija Liettua Oikeusministeri Luxemburg Oikeusministeri Unkari Oikeusministeri Malta Ministry of Justice and Home Affairs Alankomaat Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten Itävalta Liittovaltion oikeusministeri Puola Oikeusministeri Portugali Oikeusministeri Slovenia Oikeusministeri Slovakia Slovenská Advokátska Komora Suomi Oikeusministeriö Ruotsi Sveriges Advokatsamfund Yhdistynyt kuningaskunta The Law Society, Lontoo (niiden hakijoiden osalta, joiden kotipaikka on Englannissa tai Walesissa) The Law Society of Scotland, Edinburgh (niiden hakijoiden osalta, joiden kotipaikka on Skotlannissa) The Incorporated Law Society of Northern Ireland, Belfast (niiden hakijoiden osalta, joiden kotipaikka on Pohjois-Irlannissa)”.
26.

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tarkoituksena on tarjota nopeasti taloudellista apua asiaa koskevassa perussäädöksessä määritellyissä suurkatastrofeissa, jotka tapahtuvat jonkin jäsenvaltion tai ehdokasmaan alueella. Solidaarisuusrahaston käyttöön vuosittain asetettavien määrärahojen yläraja on miljardi euroa (nykyhintoina). Kunkin vuoden lokakuun 1 päivänä on oltava jäljellä vähintään neljäsosa vuosittain käytössä olevien varojen määrästä, jotta voidaan kattaa varainhoitovuoden lopulla syntyvät tarpeet. Sitä osuutta vuotuisesta määrästä, jota ei ole otettu talousarvioon, ei saa siirtää seuraaville vuosille. Poikkeustapauksissa ja jos rahastossa asiaa koskevassa perussäädöksessä määritellyn katastrofin tapahtumisvuonna jäljellä olevat rahoitusvarat eivät riitä kattamaan budjettivallan käyttäjän tarpeelliseksi katsoman avun määrää, komissio voi ehdottaa erotuksen rahoittamista seuraavaa vuotta varten käytettävissä olevista vuosimääristä. Talousarvioon kunakin vuonna rahastoa varten otettava vuosimäärä ei missään olosuhteissa saa ylittää yhtä miljardia euroa. Kun asiaa koskevassa perussäädöksessä säädetyt edellytykset solidaarisuusrahaston varojen käyttöön ottamiseksi täyttyvät, komissio tekee ehdotuksen rahaston käytöstä. Jos määrärahoja on mahdollista kohdentaa uudelleen sen otsakkeen sisällä, johon lisämenoja tarvitaan, komissio ottaa tämän huomioon tehdessään tarvittavan ehdotuksen varainhoitoasetuksen mukaisesti asianmukaisen budjettivälineen avulla. Budjettivallan käyttäjät tekevät yhdessä päätöksen ottaa solidaarisuusrahasto käyttöön 3 kohdan mukaisesti. Vastaavat maksusitoumusmäärärahat otetaan talousarvioon tarvittaessa ylittämällä liitteessä I vahvistetut r asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät. Samaan aikaan kun komissio esittää solidaarisuusrahaston käyttöönottoa koskevan ehdotuksensa, se aloittaa kolmikantamenettelyn, tarvittaessa yksinkertaistetussa muodossa, jotta budjettivallan käyttäjät sopivat solidaarisuusrahaston käyttötarpeesta ja tarvittavasta määrästä.
57.

Jos kanne- tai valituskirjelmä ei täytä seuraavia muotomääräyksiä, jotka koskevat seuraavia seikkoja, kyseisen kirjelmän tiedoksiantamista lykätään ja asetetaan kohtuullinen määräaika, jossa: a) on ilmoitettava kantajan tai valittajan osoite (yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 21 artiklan ensimmäinen kohta; työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan a alakohta ja käytännön ohjeiden 13 kohdan a kohta); b) asianajajan tai asiamiehen on merkittävä alkuperäinen allekirjoitus kanne- tai valituskirjelmän loppuun (käytännön ohjeiden 7 kohta); c) kirjelmän kohdat on numeroitava (käytännön ohjeiden 6 kohta); d) on esitettävä liiteluettelossa mainitut liitteet (työjärjestyksen 43 artiklan 1 kohdan toinen alakohta); e) on toimitettava riittävä määrä liiteluettelossa mainittujen liitteiden jäljennöksiä (työjärjestyksen 43 artiklan 1 kohdan toinen alakohta); f) on esitettävä liiteluettelo (työjärjestyksen 43 artiklan 4 kohta ja käytännön ohjeiden 51 kohta); g) on toimitettava riittävä määrä liiteluettelon jäljennöksiä (työjärjestyksen 43 artiklan 1 kohdan toinen alakohta); h) on esitettävä liiteluettelo, jossa mainitaan sivu ja kohta/kohdat (käytännön ohjeiden 51 kohdan c alakohta); i) on toimitettava riittävä määrä jäljennöksiä liiteluettelosta, jossa mainitaan sivu ja kohta/kohdat (työjärjestyksen 43 artiklan 1 kohdan toinen alakohta); j) on toimitettava riittävä määrä kanteen kohteena olevan säädöksen tai päätöksen jäljennöksiä tai sen asiakirjan jäljennöksiä, josta ilmenee, minä päivänä toimintakehotus on esitetty (työjärjestyksen 43 artiklan 1 kohdan toinen alakohta); k) on esitettävä sen sopimuksen, johon välityslauseke sisältyy, alkuperäinen kappale (työjärjestyksen 44 artiklan 5 a kohta); l) on esitettävä riittävä määrä jäljennöksiä sen sopimuksen, johon välityslauseke sisältyy, alkuperäisestä kappaleesta (työjärjestyksen 43 artiklan 1 kohdan toinen alakohta); m) kanne- tai valituskirjelmän ja sen liitteiden sivut on numeroitava (käytännön ohjeiden 8 kohdan d alakohta ja 52 kohta); n) on toimitettava riittävä määrä oikeaksi todistettuja jäljennöksiä kanne- tai valituskirjelmästä (seitsemän jäljennöstä, kun kyse on henkistä omaisuutta koskevista inter partes -asioista, ja kuusi jäljennöstä kaikissa muissa asioissa) (työjärjestyksen 43 artiklan 1 kohdan toinen alakohta); o) on toimitettava kanne- tai valituskirjelmän oikeaksi todistettuja jäljennöksiä (työjärjestyksen 43 artiklan 1 kohdan toinen alakohta ja käytännön ohjeiden 9 kohta).
9.

Euroopan parlamentti hyväksyy tällaisen perustellun päätöslauselman työjärjestyksensä mukaisesti; sen on tehtävä tämä kuukauden kuluessa siitä, kun lopullisesta ehdotuksesta täytäntöönpanotoimenpiteiksi on vastaanotettu ne kielitoisinnot, joilla asiakirjat on toimitettu asianomaisen komitean jäsenille.
3)

Työjärjestyksen 77 artiklan c alakohdassa piste on korvattava puolipisteellä, ja kyseiseen artiklaan on lisättävä d alakohta, joka kuuluu seuraavasti: ”d) muissa erityistapauksissa hyvän oikeudenhoidon niin vaatiessa.”
17.

Virkamiestuomioistuin kehottaa asianosaisia tekemään tarkan valinnan ottaessaan liitteiksi asian kannalta merkityksellisiä asiakirjoja. Tällainen valinta on toivottavaa aineellisten ja kielellisten vaatimusten vuoksi, joita virkamiestuomioistuimen ja asianosaisten on noudatettava. Varsinkaan tietoja, jotka ovat virkamiestuomioistuimen itsensä saatavilla (esim. kirjelmissä siteerattu yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytäntö), ei pidä toimittaa. Liitteiden osalta on noudatettava seuraavia muotovaatimuksia: a) liitteet on numeroitava, ja numerointitavasta olisi ilmettävä se kirjelmä, jonka liitteenä asiakirja on (esim. A.1, A.2 jne. kanteen liitteitä varten, B.1, B.2 jne. vastineen liitteitä varten, C.1, C.2 jne. kantajan vastauksen liitteitä varten, D.1, D.2 jne. vastaajan vastauksen liitteitä varten); jos liitteitä on enemmän kuin kolme, suositellaan välilehtien käyttämistä b) liitteiden on oltava helposti luettavia; mikäli liitteen painolaatu ei ole riittävä, liitettä ei hyväksytä c) liitteet on laadittava oikeudenkäyntikielellä tai niihin on liitettävä käännös; liitteitä, jotka eivät ole näiden vaatimusten mukaisia, ei pääsääntöisesti voida hyväksyä (ks. työjärjestyksen 29 artikla, jossa viitataan kieliä koskevan järjestelyn osalta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 35 artiklan 3 kohtaan); kirjaajan ohjeiden 8 artiklan 5 kohdan nojalla tästä säännöstä voidaan poiketa vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa d) liitteistä on oltava liiteluettelo, joka sisältää jokaisen liitteen osalta sen numeron (esim. A.1), kuvauksen sen luonteesta (esim. ”X:n – – päivätty kirje Z:lle”), maininnan kanteen sivusta tai kohdasta, jossa tämä liite mainitaan (esim. ”s. 7, 17 kohta”), sivumäärän ja viittauksen juoksevaan sivunumerointiin, jonka kohdalla liite alkaa; esimerkki liiteluettelosta on löydettävissä otsikolla ”Kannekirjelmän malli” sivustolta www.curia.europa.eu.