KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/1198,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2019,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuonnissa asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1. Voimassa olevat toimenpiteet

(1) Neuvosto otti toukokuussa 2013 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 412/2013 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuonnissa. Voimassa olevat yksilölliset polkumyyntitullit ovat 13,1–26,1 prosenttia. Kaikille otoksen ulkopuolisille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille asetettiin 17,9 prosentin tulli ja kaikkiin muihin yrityksiin sovelletaan 36,1 prosentin jäännöstullia, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Tutkimukseen, joka johti alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon, viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’.

1.2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

(2) Alkuperäisten toimenpiteiden lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen FEPF (European Federation for Table- and Ornamental ware), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, jonka osuus keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden unionin kokonaistuotannosta vuonna 2017 oli 28 prosenttia, pyysi toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa. Se väitti, että alkuperäisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

(3) Komissio ilmoitti 15 päivänä toukokuuta 2018Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa vireille sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (5), jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan nojalla.

1.3. Tutkimus

1.3.1. Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(4) Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2017 ja 31 päivän maaliskuuta 2018 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin jaksolla, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2014 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.3.2. Asianomaiset osapuolet

(5) Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan tutkimukseen. Se ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta erityisesti seuraaville osapuolille: pyynnön esittäjä, tiedossa olevat tuottajat ja niiden järjestöt unionissa, tiedossa olevat vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, tiedossa olevat etuyhteydettömät tuojat unionissa, ja Kiinan viranomaiset.

(6) Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään näkökantansa sekä toimittamaan tietoja ja asiaa tukevaa näyttöä vireillepanoilmoituksessa annetuissa määräajoissa. Asianomaisille osapuolille annettiin myös mahdollisuus pyytää kirjallista kuulemista tutkimuksesta vastaavien komission yksiköiden ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

(7) Valituksen tehneet unionin tuottajat, joita pyynnön esittäjä edustaa, pyysivät komissiota pitämään nimensä luottamuksellisina välttääkseen Kiinan paikallisviranomaisten ja/tai yksityisten kiinalaisten toimijoiden mahdolliset vastatoimenpiteet. Ne katsoivat, että valituksen tekijöiden henkilöllisyyden paljastamisella voisi olla vakavia kielteisiä vaikutuksia niiden liiketoimintaan ja suhteeseen kiinalaisten kumppaneiden kanssa, joihin niillä on tiiviit siteet.

(8) Komissio arvioi näitä pyyntöjä ja niiden tueksi esitettyä näyttöä. Se päätteli, että vastatoimien merkittävästä riskistä oli näyttöä. Tällä perusteella se päätti kohdella luottamuksellisesti valituksen tehneiden tuottajien nimiä. (6)

1.3.3. Otanta

(9) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.3.3.1. Unionin tuottajia koskeva otanta

(10) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Ennen vireillepanoa 25 unionin tuottajaa oli toimittanut otoksen valintaa varten pyydetyt tiedot ja ilmaissut olevansa halukkaita yhteistyöhön komission kanssa. Komissio oli tämän perusteella valinnut otokseen alustavasti neljä tuottajaa, joiden todettiin olevan unionin tuotannonalaa edustavia. (7) Valinnan perustana käytettiin tuottajien samankaltaisten tuotteen tuotantomäärää, kokoa, maantieteellistä sijaintia unionissa sekä tuotesegmenttiä. Valitut neljä unionin tuottajaa kattoivat kaikki tärkeimmät tuotelajit ja sijaitsivat neljässä jäsenvaltiossa. Näistä tuottajista kaksi oli pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) (8). Alustava otos kattoi yli 10 prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta vuonna 2017.

(11) Alustavan otoksen vahvistamisen jälkeen yksi otokseen valituista tuottajista ilmoitti komissiolle, että se oli virheellisesti luokiteltu pk-yritykseksi, jollainen se itse asiassa ei ole. Säilyttääkseen edustavan otoksen komissio muutti alustavaa otostaan ja lisäsi siihen yhden pk-yrityksen. (9) Lopulliseen otokseen sisältyi viisi unionin tuottajaa, joista kaksi oli pk-yrityksiä ja jotka kattoivat kaikki tärkeimmät tuotelajit ja sijaitsivat viidessä jäsenvaltiossa. (10) Otoksen osuus unionin tuotannonalan arvioidusta kokonaistuotannosta vuonna 2017 oli yli 10 prosenttia.

(12) Kiinalainen alan kauppakamari (China Chamber of Commerce for Exports and Imports of Light Industrial Products and Art Crafts), jäljempänä ’CCCLA’, huomautti otokseen valittujen yritysten alhaisesta edustavuudesta (yli 10 %) alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna (yli 20 %). Komissio kuitenkin katsoi, että kun otetaan huomioon keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuotannonalan pirstaleisuus ja tarve sisällyttää otokseen sekä suuria että pieniä yrityksiä, jotka tuottavat eri tuotelajeja eri jäsenvaltioissa, otos sisältää suurimman edustavan myyntimäärän, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.

1.3.3.2. Tuojia koskeva otanta

(13) Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Komissiolle ilmoittautui 15 tuojaa, joista 12 toimitti pyydetyt tiedot. Vastausten lukumäärän vuoksi komissio päätti rajata niiden tuojien määrän, joita se tutkii, ja valitsi otoksen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otokseen kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa käyttäen perustana tarkastelun kohteena olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaa määrää, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. (11) Otantavaiheessa ilmoitettujen lukujen mukaan otokseen valittujen yritysten osuus tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 2–5 prosenttia.

1.3.3.3. Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

(14) Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

(15) Otantalomakkeen palautti 534 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa / vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää, jotka suostuivat osallistumaan otokseen. Näiden yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osuus Kiinasta unioniin suuntautuneesta keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden myyntimäärästä oli 82 prosenttia ja myynnin arvosta 76 prosenttia. Analysoituaan kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot komissio päätti rajat tutkimuksensa vientiä harjoittavien tuottajien kohtuulliseen määrään käyttämällä otosta perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komissio valitsi 29 päivänä kesäkuuta 2018 (asiakirja-aineistoon liitetty muistio nro t18.007505) kolmen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän otoksen käyttäen perustana unioniin suuntautunutta suurinta myyntimäärää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Eurostatin mukaan otokseen valittujen kolmen ryhmän osuus Kiinan kokonaisviennistä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli noin 8,8 prosenttia. (12)

(16) CCCLA huomautti otokseen valittujen yritysten alhaisesta edustavuudesta alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna (lähes 20 %). Komissio kuitenkin katsoi, että kun otetaan huomioon keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuotannonalan pirstaleisuus, unioniin ilmoitetun vientimyynnin perusteella valittujen kolmen suurimman ryhmän otos sisältää suurimman edustavan myyntimäärän, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.

(17) Yksi otokseen valituista ryhmistä (13) ilmoitti 25 päivänä heinäkuuta 2018 komission yksiköille, että se oli päättänyt vetäytyä yhteistyöstä ja olla toimittamatta kyselyvastausta. Perusasetuksen 17 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio päätti näin ollen valita uuden otoksen ottamalla mukaan vielä yhden ryhmän, joka oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin suuntautuvan myynnin perusteella neljänneksi suurin. (14)

1.3.4. Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

(18) Komissio lähetti kyselylomakkeet kolmelle otokseen valitulle kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle ja Kiinan viranomaisille, viidelle otokseen valitulle unionin tuottajalle sekä kahdelle otokseen valitulle etuyhteydettömälle tuojalle. Täydelliset kyselyvastaukset palautti kaksi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää, neljä otokseen valittua unionin tuottajaa sekä kaksi otokseen valittua tuojaa.

(19) Yksi pieni unionin tuottaja ilmoitti komissiolle, että se ei pysty toimittamaan merkityksellistä vastausta kyselylomakkeeseen, ja vetäytyi näin ollen yhteistyöstä. Menettelyn myöhäinen vaihe huomioon ottaen otokseen valittua yritystä ei ollut enää mahdollista korvata. Yrityksen vetäytyminen vaikutti otoksen edustavuuteen, koska siihen jäi kolme suurta tuottajaa ja vain yksi pk-yritys kahden sijaan. Muutettu otos edusti kuitenkin edelleen yli 10:tä prosenttia unionin tuotannonalan arvioidusta kokonaistuotannosta vuonna 2017, mukaan luettuna kaikki merkitykselliset tuotesegmentit (posliini, kivitavara ja savitavara), suuret yritykset ja pk-yritykset sekä edustava maantieteellinen jakauma (neljä jäsenvaltiota (15)).

(20) Yksi otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä toimitti erittäin puutteellisen vastauksen, jossa kotimarkkinoiden myyntiä ja kustannuksia koskevat osiot oli jätetty tyhjiksi, minkä vuoksi komissio ei saanut kaikkia tietoja, joita se piti tarpeellisina tutkimusta varten. Näin ollen komissio ilmoitti tälle ryhmälle, että komissio voi tehdä ryhmää koskevat päätelmät käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. (16)

(21) Komissio tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin: (a) Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat: — Hunan Hualian China Industry Co., Ltd ja Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd ja niihin etuyhteydessä olevat kauppayritykset, jäljempänä ’Hunan Hualian -ryhmä’, Hunanin provinssi, Kiina. — Guangdong Songfa Ceramics Co., Ltd ja Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd, jäljempänä ’Songfa-ryhmä’, Guangdongin provinssi, Kiina. (b) Unionin tuottajat: — Tarkastuskäyntejä tehtiin neljän otokseen valitun unionin tuottajan toimitiloihin. (c) Etuyhteydettömät tuojat: — Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Saksa. — Ritzenhoff AG, Marsberg, Saksa.

1.3.5. Luottamuksellista käsittelyä koskeva pyyntö

(22) Otokseen valitut unionin tuottajat pyysivät perusasetuksen 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti identiteettinsä pitämistä luottamuksellisena, koska ne pelkäsivät tutkimuksen kohteena olevien asiakkaiden tai kilpailijoiden vastatoimia, samalla tavalla kuin valituksen tehneet unionin tuottajat vireillepanovaiheessa (ks. 7 kappale). Komissio tarkasteli yksilöllisesti kutakin luottamuksellisuuspyyntöä selvittääkseen, ovatko ne perusteltuja. Se vahvisti, että kussakin tapauksessa oli itse asiassa näyttöä merkittävästä vastatoimien mahdollisuudesta, ja hyväksyi sen, että näiden yritysten nimiä ei paljasteta. (17) Lisäksi komissio katsoi, että ei ole asianmukaista paljastaa niitä viittä jäsenvaltiota, joissa otokseen valitut yritykset sijaitsevat, koska tämä väistämättä paljastaisi kyseisten yritysten identiteetin.

(23) CCCLA väitti sekä ennen lopullisten päätelmien esittämistä että sen jälkeen, että otokseen valittujen unionin tuottajien identiteetin suojaaminen rikkoo vakavasti muiden asianomaisten osapuolten puolustautumisoikeutta. Se väitti, että unionin tuottajien yhteyksistä samalla alalla toimiviin kiinalaisiin yrityksiin ei ollut toimitettu mitään tietoa. Komissio kuitenkin ilmoitti asiakirja-aineistoon liitetyssä muistiossa, jossa se arvioi unionin tuottajien esittämää näyttöä, kiinalaisiin yrityksiin olevista yhteyksistä, jotka saattaisivat vaarantua, jos unionin tuottajien identiteetti paljastettaisiin. (18) CCCLA kritisoi, että nimettömyyden vuoksi se ei voi esittää merkityksellisiä huomautuksia otoksen edustavuudesta, määrittää, tuottaako otokseen valittu yritys merkkituotteita vai muita tuotteita, eikä varmistaa vahinkoa koskevien komission päätelmien oikeellisuutta.

(24) EU:n tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan puolustautumisoikeuksien suojelu on tarvittaessa sovitettava yhteen perusasetuksen 19 artiklassa nimenomaisesti säädetyn luottamuksellisuusperiaatteen kanssa. (19) Tällainen yhteensovittaminen mahdollistaa tietojen ei-luottamuksellisen tiivistelmän toimittamisen (esimerkiksi vaihteluvälien ja/tai tietojen indeksoitujen osatekijöiden muodossa), jos nämä tiedot eivät johtaisi liikesalaisuuksien paljastamiseen, mutta tämä ei ole absoluuttista.

(25) Periaatteen mukaisesti komissio on varmistanut koko tutkimuksen ajan, että kaikki asiaankuuluvat seikat voidaan tarkastaa ja niitä voidaan käsitellä asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa asiakirja-aineistossa. Tämä asiakirja-aineisto sisältää muistiot otoksen valinnasta ja sen edustavuudesta, otokseen valittujen unionin tuottajien avoimet huomautukset, mukaan luettuna vaihteluvälit ja/tai indeksoidut tiedot sekä muu asiaankuuluva viestintä yritysten ja niiden edustajien kanssa, kuten otokseen valittujen eri yritysten tuottamien merkkituotteiden prosenttiosuus. Mitään muita tietoja kuin niitä, jotka ilmoitettiin avoimessa versiossa asianomaisille osapuolille, ei käytetty otokseen valittujen yritysten valinnassa tai vahinkoa koskevien komission päätelmien tekemisessä. Näiden yritysten nimien paljastaminen ei olisi antanut asianomaisille osapuolille mitään lisätietoa, joka olisi merkityksellistä komission päätelmien oikeellisuuden varmistamisen kannalta. Näin ollen komissio piti asianomaisille osapuolille paljastetuissa asiakirjoissa annettuja tietoja riittävinä asianomaisten osapuolten puolustautumisoikeuksien käyttämiseksi, kun taas unionin tuottajien nimien paljastaminen olisi todennäköisesti aiheuttanut niille peruuttamatonta ja kohtuutonta taloudellista vahinkoa. Tästä syystä väite hylättiin.

1.3.6. Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

(26) Ottaen huomioon tutkimuksen vireillepanovaiheessa saatavilla olevan riittävän näytön perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä Kiinassa komissio piti asianmukaisena, että tutkimus pannaan vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti.

(27) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten tarvittavien tietojen keräämiseksi komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa kaikkia tiedossa olevia tuottajia Kiinassa toimittamaan vireillepanoilmoituksen liitteessä III pyydetyt tiedot tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen käytetyistä tuotantopanoksista. Samat kaksi tuottajaa, jotka lähettivät otantavastauksen, toimittivat myös liitteessä III pyydetyt tiedot.

(28) Saadakseen tiedot, joita se pitää tarpeellisina tutkimukselleen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen myös Kiinan viranomaisille. Kyselylomakkeessa Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan näkökantojaan pyynnössä esitetystä näytöstä, asiakirja-aineistoon sisältyvästä mahdollisesta muusta näytöstä, joka koskee merkittävien vääristymien esiintymistä, erityisesti raportista, sekä siitä, onko perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa asianmukaista soveltaa tässä tapauksessa. Mitään vastausta ei saatu.

(29) Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa myös kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa ja toimittamaan tietoja sekä asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta 37 päivän kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(30) Lisäksi komissio täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaa olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella.

(31) Komissio julkaisi 18 päivänä heinäkuuta 2018 ensimmäisen asiakirja-aineistoon liitetyn muistion (20), jäljempänä ’18 päivänä heinäkuuta päivätty muistio’, jossa pyydettiin asianomaisten osapuolten näkökantoja merkityksellisistä lähteistä, joita komissio voi käyttää normaaliarvon määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisen alakohdan mukaisesti. Vireillepanoilmoituksen liitteeseen III saatujen vastausten perusteella komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta ja työvoimasta, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi kolme mahdollista edustavaa maata: Brasilia, Thaimaa ja Turkki.

(32) Komissio antoi kaikille asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Komissio sai huomautuksia CCCLA:lta ja pyynnön esittäjältä.

(33) Komissio käsitteli asianomaisilta osapuolilta saatuja huomautuksia 9 päivänä lokakuuta 2018 päivätyssä toisessa muistiossa (21), joka koski normaaliarvon määrittämisen lähteitä, jäljempänä ’9 päivänä lokakuuta päivätty muistio’. Komissio tarkensi 9 päivänä lokakuuta päivätyssä muistiossa tuotannontekijöiden luetteloa ja päätteli, että tässä vaiheessa Turkki oli asianmukaisin edustava maa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksia. Komissio sai huomautuksia CCCLA:lta ja pyynnön esittäjältä. Näitä huomautuksia käsitellään tämän asetuksen 3.2.3 jaksossa.

1.3.7. Myöhempi menettely

(34) Komissio ilmoitti 26 päivänä huhtikuuta 2019 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin 20 päivän määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmien ilmoittamisesta. CCCLA:n pyynnöstä järjestettiin kuuleminen 17 päivänä toukokuuta 2019.

(35) Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin.

2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1. Tarkasteltavana oleva tuote

(36) Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat keraamiset pöytä- ja keittiöesineet, lukuun ottamatta keraamisia maustemyllyjä ja niiden keraamisia jauhavia osia, keraamisia kahvimyllyjä, keraamisia veitsenteroittimia, keraamisia teroittimia, keraamisia keittiövälineitä, joita käytetään leikkaamiseen, jauhamiseen, raastamiseen, viipaloimiseen, kaapimiseen tai kuorimiseen, sekä pizzan tai leivän paistamisessa käytettäviä kordieriittikeraamisia pizzakiviä, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 and ex 6912 00 29 (Taric-koodit 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 ja 6912002910), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

(37) Keraamiset pöytä- ja keittiöesineet voidaan tehdä posliinista (myös luuposliinista), tiilisavesta, kivitavarasta, fajanssista, hienosta tiilisavesta (fine pottery) tai muusta materiaalista. Lopullinen keraaminen tuote riippuu pääraaka-aineen, kuten saven, kaoliinin, maasälvän ja kvartsin, tyypistä ja koostumuksesta.

(38) Keraamisia pöytä- ja keittiöesineitä tuodaan markkinoille hyvin monissa eri muodoissa, jotka ovat kehittyneet ajan mittaan. Niitä käytetään monissa eri paikoissa, kuten kotitalouksissa, hotelleissa, ravintoloissa ja hoitolaitoksissa, ja ne on pääasiallisesti tarkoitettu kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa.

2.2. Samankaltainen tuote

(39) Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä keraamisilla pöytä- ja keittiöesineillä, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä sekä Kiinasta unioniin tuoduilla keraamisilla pöytä- ja keittiöesineillä on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(40) Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen.

3.1. Otokseen valittujen yritysten yhteistyössä toimiminen

(41) Eurostatin mukaan Kiinasta vietiin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 376 421 tonnia keraamisia pöytä- ja keittiöesineitä, joiden arvo oli yhteensä 671 978 000 euroa. Samalla kaudella yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittama vientimäärä ja -arvo olivat 292 866 tonnia (78 %) ja 484 020 950 euroa (72 %). Keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden kaltaisella pirstoutuneella tuotannonalalla voidaan katsoa, että yhteistyössä toimimisen aste oli korkea.

(42) Yksi neljästä otokseen valitusta ryhmästä vetäytyi yhteistyöstä toimittamatta kyselyvastausta ja toinen toimitti erittäin puutteellisen kyselyvastauksen, minkä vuoksi komissio ei saanut kaikkia tarpeellisina pitäminään tietoja. Lisäksi kolmaskin otokseen valittu ryhmä päätti vetäytyä yhteistyöstä tarkastuskäynnin aikana. (22) Tarkastaessaan tätä ryhmää komissio totesi, että kyselyvastauksessa toimitettuja tietoja ei voitu todentaa riittävästi, koska niiden tueksi ei ollut näyttöä. Yritys ei kyennyt etenkään esittämään asiakirjoja, jotka olisivat osoittaneet tuotannon määrän sekä raaka-aineiden / lopputuotteiden toimitukset tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Yrityksen toimitiloissa ei myöskään ollut saatavilla tiettyjä sähköisiä asiakirjoja, kuten ostotilauksia ja -sopimuksia, jotka liittyivät toimituksiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi ainakin yhden liiketoimen osalta toimitetut asiakirjat eivät vastanneet tarkastettuja tietoja/asiakirjoja, jotka komissio oli saanut yrityksen tavarantoimittajalta. Kaikki nämä havainnot tukevat päätelmää, jonka mukaan toimitetut tiedot eivät olleet luotettavia ja osa tuotannosta ja EU-vientimyynnin alkuperästä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli ilmoitettu virheellisesti.

(43) Näin ollen neljästä otokseen valitusta ryhmästä kolme ei alustavasta suostumuksestaan huolimatta toiminut lopuksi yhteistyössä tutkimuksessa. Komissio ilmoitti kyseisille yrityksille ja Kiinan viranomaisille (23), että perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti se voi tehdä polkumyynnin jatkumista ja/tai toistumista koskevat päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella.

3.2. Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.2.1. Normaaliarvo

(44) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

(45) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

(46) Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista.

3.2.2. Merkittävien vääristymien esiintyminen

3.2.2.1. Johdanto

(47) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan määritelmän mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on: — kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat; — valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin — syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin — konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano; — palkkakustannusten vääristyminen; — mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia.”

(48) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a alakohdan b alakohdan mukaan 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymisen arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa b alakohdassa esitettyyn ohjeelliseen luetteloon sisältyvät tekijät. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan arvioitaessa merkittävien vääristymien esiintymistä on otettava huomioon tällaisen yhden tai useamman tekijän mahdollinen vaikutus hintoihin ja kustannuksiin tarkasteltavana olevan tuotteen viejämaassa. Koska luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia tekijöitä ei ole otettava huomioon, jotta todettaisiin merkittävien vääristymien esiintyminen. Lisäksi samoja tosiseikkoja voidaan käyttää osoittamaan luetteloon sisältyvän yhden tai useamman tekijän esiintyminen. Mahdolliset päätelmät 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä on joka tapauksessa tehtävä kaiken käytettävissä olevan näytön perusteella. Vääristymien esiintymistä koskevassa yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen ympäristö ja tilanne, etenkin kun Kiinan perustuslakiin kirjatun sosialistisen markkinatalouden käsitteen perusteella ja koko oikeudellisessa järjestelmässä annetaan valtiolle merkittävä valta puuttua talouden toimintaan siten, että hinnat ja kustannukset eivät johdu vapaista markkinavoimista.

(49) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”.

(50) Komissio on tätä varten laatinut komission yksikköjen valmisteluasiakirjan ”Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defense Investigations”, jäljempänä ’raportti’. Raportissa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityiset vääristymät monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) alalla ja tietyillä sektoreilla (kuten keramiikkasektorilla). Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa. Myös pyyntöön sisältyi merkityksellistä näyttöä, joka täydensi raporttia.

(51) Pyyntö tuki väitteitä 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetusta merkittävistä vääristymistä ja täydensi raporttia.

(52) Pyynnön esittäjä viittasi pyynnön osassa 3.B.i merkittävien vääristymien esiintymiseen Kiinassa, kuten raportissa vahvistetaan. Pyynnön esittäjä toimitti lisätietoja aiheesta erillisessä asiakirjassa, joka oli pyynnön liitteenä, jäljempänä ThinkDesk-raportti (24).

(53) Edellä mainittujen asiakirjojen perusteella pyynnön esittäjä väitti, että tuotannontekijöihin liittyy vääristymiä. Pyynnön esittäjä väitti lisäksi, että Kiinan poliittisten päätöksentekijöiden ja pöytä- ja keittiöesineitä valmistavien yritysten johtokuntien välillä on yhteyksiä, joita pyynnön esittäjä luonnehtii ”suhteellisen tiiviiksi”.

(54) Pyynnössä annetaan myös esimerkkejä valtion merkittävästä tuesta pöytä- ja keittiöesineiden tuottajille viime vuosina. ThinkDesk-raportissa tuodaan esiin Kiinan viranomaisten keramiikkasektorille myöntämiä taloudellisia palkitsemis- ja tukitoimenpiteitä. Edellä mainitussa raportissa viitataan myös talouspolitiikkaan, jolla edistetään innovointivalmiuksia ja teknologian päivittämistä keramiikkasektorilla. Siinä mainitaan tiettyjä taloudellisia tukitoimenpiteitä, joita eri hallintotasojen viranomaiset ovat myöntäneet. (25)

(55) Pyynnön esittäjä otti muista tukitoimenpiteistä esiin muun muassa valtion vientituen alv-hyvitysten tai valtion omistaman China Export & Credit Insurance Corporationin (Sinosuren) antaman vientiluottovakuutuksen muodossa; keramiikan kiinalaiset tuottajat ovat saaneet etua näistä. (26) ThinkDesk-raportissa tuodaan myös esiin, että keramiikkateollisuuden merkitys paikalliselle taloudelle on johtanut voimakkaaseen taloudelliseen ja muuhun tukeen alueviranomaisilta. (27) Yrityksille on myös myönnetty markkinointiin, patentteihin ja tuotemerkkeihin liittyvää taloudellista tukea. (28)

(56) Pyynnön esittäjä nojautui raportin ja ThinkDesk-raportin tietoihin väitteessään, joka koski valtion nykyistä hallitsevaa asemaa Kiinan taloudessa, ja päätteli, että keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden sektoriin kohdistui merkittäviä markkinavääristymiä.

(57) Komissio tarkasteli, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna.

(58) Vireillepanoilmoituksen 5.2.2 jakson ja perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaisesti kaikkia asianomaisia osapuolia kehotettiin kiistämään tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanon aikaan sisältyvä näyttö merkittävien vääristymisen esiintymisestä, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä. Yksikään vientiä harjoittavista tuottajista ei käyttänyt tätä mahdollisuutta. Lisäksi vientiä harjoittavia tuottajia kehotettiin niille suunnatussa kyselylomakkeessa esittämään väitteitä ja toimittamaan niitä tukevaa näyttöä, jos ne katsoivat, että merkittävät vääristymät eivät olleet vaikuttaneet joihinkin tai mihinkään niiden kustannuksista. Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen raaka-ainekustannukset eivät olleet vääristyneet. Ennen tarkastusta esitetystä nimenomaisesta pyynnöstä huolimatta se ei kuitenkaan toimittanut mitään näyttöä paikan päällä. Lisäksi se päätti lopettaa yhteistyössä toimimisen kokonaan (ks. 42 kappale).

(59) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCLA totesi, että WTO:n polkumyynnin vastaisessa sopimuksessa ei määrätä maakohtaisen raportin kommentointiin liittyvästä menettelyllisestä esteestä. Komissio huomauttaa, että väite liittyy CCCLA:n kantaan siitä, onko uusi menetelmä WTO:n sääntöjen mukainen (asiaa käsitellään 126 ja 127 kappaleessa). Näin ollen väite hylättiin.

(60) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCLA väitti myös, että kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ei tarjottu missään vaiheessa merkityksellistä mahdollisuutta osoittaa, että raportissa ja ThinkDesk-raportissa mainitut merkittävät vääristymät eivät olleet vaikuttaneet niihin. Lisäksi CCCLA väitti, että EU:n uuden polkumyynnin vastaisen menetelmän (12 päivänä joulukuuta 2017 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2321) nojalla yksittäisellä viejällä ei ole enää mahdollisuutta osoittaa, että sitä voitaisiin käsitellä erillään väitetystä koko maata koskevasta tilanteesta, toisin kuin Kiinaan perusasetuksen aiemman version 2 artiklan 7 kohdan nojalla sovellettavassa menetelmässä, jonka mukaisesti yksittäisille viejille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu, jos ne osoittivat asian. Tämän vuoksi CCCLA väitti, että komissio oli rikkonut hyvän hallintotavan periaatetta, oikeudenmukaista menettelyä ja puolustautumisoikeutta siihen ja kaikkiin kiinalaisiin viejiin nähden sekä EU:n perusoikeuskirjan 41 artiklaa.

(61) Komissio muistuttaa, että kun hyvän hallinnon periaate ilmentää tiettyä yksittäistä oikeutta, kuten oikeutta siihen, että asiat käsitellään puolueettomasti, oikeudenmukaisesti ja kohtuullisessa ajassa perusoikeuskirjan 41 artiklassa tarkoitetulla tavalla, sitä on pidettävä unionin oikeussääntönä, jonka tarkoituksena on antaa oikeuksia yksityisille. Oikeuskäytännön mukaan hyvän hallinnon periaate ei kuitenkaan itsessään anna oikeuksia yksityisille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa se ilmentää erityisiä oikeuksia. (29) On syytä huomata, että toisin kuin CCCLA väittää, kaikilla osapuolilla on ollut koko toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun ajan mahdollisuus esittää huomautuksia merkittävien vääristymien esiintymisestä, yhteyksistä tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sekä vaikutuksesta niiden liiketoimintaan. Vientiä harjoittavat tuottajat olisivat voineet vastata kyselylomakkeen osioon F-5. Yksi vientiä harjoittava tuottaja olisi voinut esittää näyttöä tukemaan väitettään, jonka mukaan sen raaka-ainekustannukset eivät olleet vääristyneitä. Kuten 58 kappaleessa todetaan, yksikään osapuolista ei kuitenkaan tehnyt näin. Sen vuoksi nämä asianomaiset osapuolet eivät voi vedota EU:n perusoikeuskirjan 41 artiklan mukaiseen hyvän hallintotavan periaatteeseen väitteessään, joka koskee merkittävien vääristymien esiintymistä kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Teoreettiset väitteet, jotka perustuvat abstrakteihin vertailuihin polkumyynnin vastaisen lainsäädännön eri versioiden välillä, eivät myöskään ole merkityksellisiä perusoikeuskirjan 41 artiklan kannalta, koska komissiolla on oikeudellinen velvoite noudattaa voimassa olevaa lainsäädäntöä. Komissio kuitenkin huomauttaa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan toisen alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaan normaaliarvon muodostamiseen voidaan käyttää viejien kotimarkkinoiden kustannuksia, mutta ainoastaan siinä määrin kuin tarkan ja asianmukaisen näytön perusteella todetaan, että ne eivät ole vääristyneitä. Tämä tarkoittaa sitä, että vientiä harjoittavan tuottajan yksilöllinen tilanne voidaan ottaa huomioon, jos tämä vaatimus täyttyy, ja sen omia kustannuksia käytetään normaaliarvon määrittämiseen. Komissio muistuttaa, että CCCLA ei voi ottaa esiin menettelyllistä oikeutta, joka ei vaikuta siihen henkilökohtaisesti ja kielteisesti, eli se ei voi väittää, että on rikottu jotakin oikeutta, joka koskee sen jäseniä.

(62) Näin ollen komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan perusoikeuskirjan 41 artiklaa oli rikottu.

3.2.2.2. Kiinan kotimarkkinahintoihin ja kustannuksiin vaikuttavat merkittävät vääristymät

(63) Kiinan talousjärjestelmä perustuu ns. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus. Valtion omistuksessa olevaa taloutta pidetään kansantalouden johtavana voimana, ja valtion tehtävänä on varmistaa sen lujittaminen ja kasvu. (30) Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa. (31)

(64) Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat superrakenteen, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema”. (32) Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen kiistämättömän ja jatkuvasti kasvavan määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä johtoasema ja määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menee selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa.

(65) Kiinan valtio harjoittaa tavoitteiden saavuttamiseksi interventionistista talouspolitiikkaa, joka on yhdenmukainen Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eikä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita. (33) Kiinan viranomaiset käyttävät monenlaisia interventionistisia talousvälineitä, kuten teollisuuden suunnittelujärjestelmää, rahoitusjärjestelmää ja sääntely-ympäristön eri tekijöitä.

(66) Yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelun järjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Provinssitason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen/sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on edelleen täsmällisiä tuotostavoitteita, joskin tämä oli yleisempää aiemmilla suunnitelmakierroksilla. Suunnitelmissa tuodaan esiin (positiivisesti tai negatiivisesti) yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Tämä johtuu suunnitelmien sitovasta luonteesta mutta myös siitä, että Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa kannustamalla talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (ks. myös 3.2.2.5 jakso). (34)

(67) Taloudellisten resurssien jakamisen tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös 3.2.2.8 jakso). (35) Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkovelkakirjamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Myös nämä muut rahoitussektorin osat kuin pankkisektori on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu niin, että ne eivät pyri maksimoimaan rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa, vaan niin, että varmistetaan valvonta ja mahdollistetaan valtion ja kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan. (36)

(68) Sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta. (37) Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteiden ja laajuuden osalta. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemiseksi, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta. (38)

(69) Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen merkittävä valtion puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen vapaiden markkinavoimien toiminnan kanssa, minkä tuloksena resurssien jakaminen vääristyy eikä ole markkinaperiaatteiden mukaista. (39)

3.2.2.3. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat

(70) Kiinassa valtion omistuksessa, määräysvallassa ja/tai poliittisessa valvonnassa tai ohjauksessa toimivat yritykset muodostavat olennaisen osan taloutta.

(71) Koska Kiinan keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuotannonala on erittäin pirstoutunut, alan omistajuusmalleista on erittäin vaikea tehdä yleisiä päätelmiä. Pyynnössä analysoitiin yhdeksää pörssiyhtiötä, jotka ovat suhteellisen suuria pöytä- ja keittiöesineiden valmistajia ja vievät merkittävän osan tuotannostaan. Pyynnön esittäjän mukaan näistä yhdeksästä yrityksestä kahdeksassa valtiolla oli enintään 5 prosentin osuus ja yhdeksännessä valtion omistuksessa olevilla eri yksiköillä oli yhteensä lähes 50 prosentin osuus. (40) Valtion pääomaosuus muissa johtavissa keraamisia pöytä- ja keittiöesineitä tuottavissa yrityksissä (41) vaihteli 46,5 prosentista (Jiangsu Gaochun) (42) yli 30,34 prosenttiin (Jingdezhen Redleaf Ceramics) (43) ja 33 prosenttiin (Sanyuan Ceramics) (44). Komission käytettävissä ei ollut lukuja muista alalla toimivista kiinalaisista yrityksistä. Asiakirja-aineistossa oleva näyttö ei näin ollen tue päätelmää merkittävästä valtion omistuksesta keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuotannonalalla.

(72) Valtion määräysvallan osalta valtio ja Kiinan kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, jotka varmistavat niiden jatkuvan vaikutusvallan valtion omistamiin yrityksiin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti yksittäisten yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua näiden yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Tekijöitä, jotka viittaavat valtion harjoittamaan määräysvaltaan keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden alan yrityksissä, käsitellään tarkemmin 3.2.2.4 jaksossa.

(73) Valtion poliittista valvontaa ja ohjausta keramiikkateollisuuden alalla koskeva analyysi esitetään 3.2.2.4 ja 3.2.2.5 jaksossa. Koska valtion määräysvalta ja toimintaan puuttuminen on voimakasta keramiikkateollisuuden alalla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa.

(74) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden markkinoilla Kiinassa toimivat merkittävässä määrin yritykset, joihin kohdistui Kiinan valtion määräysvaltaa tai poliittista valvontaa tai ohjausta.

3.2.2.4. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

(75) Kiinan valtio voi puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska se on edustettuna yrityksissä. Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat merkittävä kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan (45) mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Kiinan kommunistinen puolue on kuitenkin vahvistanut vaatimuksiaan valvoa liiketoimintapäätöksiä valtion omistamissa yrityksissä poliittisena periaatteena ainakin vuodesta 2016 lähtien. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria. (46) Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen organisaatiot yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä. (47) Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, myös keramiikkasektorilla. Näin ollen vahvistetaan, että näitä sääntöjä sovelletaan myös keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuottajiin ja niiden tuotantopanosten toimittajiin.

(76) Keraamisia pöytä- ja keittiöesineitä valmistavien kiinalaisten yritysten ja valtion, erityisesti Kiinan kommunistisen puolueen, päätöksentekoprosessien välillä on tiiviit yhteydet. ThinkDesk-raportissa esitetään sellaisten henkilöiden nimiä, jotka ovat johtoasemissa kuudessa näistä yrityksistä ja jotka toimivat tai ovat toimineet valtion tai julkisissa tehtävissä. (48) Komissio vahvisti muiden lähteiden perusteella kolmesta johtavasta keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuottajasta seuraavaa: otokseen valitun yrityksen Guangdong Songfa Ceramics Co. Ltd, joka on yksi suurimmista viejistä unionin markkinoille, johtokunnan puheenjohtaja ja toimitusjohtaja toimi Kiinan 11. kansankongressin delegaattina (49) ja oli Guangdongin provinssin 12. kansankongressin jäsen (50); toisen Guangdongissa sijaitsevan pörssiyhtiön (Great Wall of Cultural Group Holding Co Ltd.) puheenjohtaja oli Guangdongin provinssin 12. kansankongressin delegaatti (51); pörssiyhtiön Guangdong Sitong Group Co., Ltd. puheenjohtaja oli myös kansan neuvoa-antavan poliittisen konferenssin Chaozhoun kunnallisen komitean jäsen (52); lisäksi saman yrityksen varapuheenjohtaja ja toimitusjohtaja toimi samaan aikaan 13. Chaozhoun kunnallisen kansankongressin pysyvän komitean jäsenenä (53). Komissio vahvisti myös, että kaikki ehdokkaat, joista vuonna 2018 valittiin Songfa Ceramics Co. Ltd:n johtokuntaan riippumaton johtaja, olivat kommunistisen puolueen jäseniä (54).

(77) Komissio totesi, että Songfa Ceramics vastaanotti vuosina 2017 ja 2018 rahasiirtoja, jotka määriteltiin yrityksen kirjanpidossa tueksi ”kahteen uudentyyppiseen organisaatioon” liittyvästä toiminnasta puolueen jäsenille aiheutuneisiin menoihin. (55)”Kahdella uudentyyppisellä organisaatiolla” tarkoitetaan valtion politiikkaa, jonka tavoitteena on luoda ruohonjuuritason organisaatioita (käytännössä puoluesoluja) yrityksiin ja yhteiskunnallisiin organisaatioihin. (56) Songfan saamien rahasiirtojen määrästä riippumatta pelkästään niiden olemassaolo osoittaa tiiviin yhteyden keramiikkaa tuottavien yritysten ja Kiinan kommunistisen puolueen välillä ja sen, että kommunistinen puolue kehittää toimintaansa yrityksen sisällä.

(78) Valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan (ks. myös 3.2.2.8 jakso) samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen vääristävät markkinoita edelleen. (57)

(79) Kaiken edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että valtion läsnäolo yrityksissä keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden sektorilla samoin kuin rahoitussektorilla ja muilla tuotantopanosten sektoreilla yhdessä 3.2.2.3 jaksossa ja sen jälkeisissä jaksoissa kuvattujen puitteiden kanssa antaa Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin.

3.2.2.5. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

(80) Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetit ja tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat käytännöllisesti katsoen kaikki talouden sektorit. Suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat sitovia ja viranomaiset kullakin hallinnon tasolla valvovat, että alemmat hallintotasot panevat suunnitelmat täytäntöön. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella. (58)

(81) Kiinan keramiikkasektori, mukaan luettuna keraamisten kulutustavaroiden kuten keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuotanto, on työvoimavaltainen ala, jolla on Kiinassa perinteistä arvoa, minkä vuoksi Kiinan valtio on valvonut, ohjannut ja johtanut tiivisti sen kehittämistä eri suunnitteluasiakirjojen kautta. (59) Keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuotantoa sääntelee kevyttä teollisuutta koskeva Kiinan sääntökirja laaja-alaisen kevyen teollisuuden 13. kehittämissuunnitelman (2016–2020) kautta. Kehittämissuunnitelman mukaan kaikilla sen soveltamisalaan kuuluvilla sektoreilla (eli myös pöytä- ja keittiöesineiden sektorilla) toteutetaan Kiinan kansankongressissa ja 18. puoluekongressin täysistunnoissa tehtyjen päätösten henkeä. Suunnitelmaan sisältyy useita sen piiriin kuuluviin sektoreihin (myös keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden sektoriin) sovellettavia määräyksiä, jotka koskevat tarjonnan ja kysynnän hallintaa, yritysrakenteen organisointia, arvoketjun hallintaa, vientimalleja sekä tuotanto- ja investointisuunnittelua. Siinä asetetaan kyseisille sektoreille vuotuiseksi lisäarvon kasvutavoitteeksi 6–7 prosenttia. Siinä myös luetellaan joukko tukitoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on edistää kevyen teollisuuden yritysten kansainvälistä kilpailukykyä. (60) Keramiikkasektorin osalta siinä annetaan erittäin tarkkoja määräyksiä tuotekehityksestä. Keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden osalta valtio ohjeistaa muun muassa ”kehittämään ensisijaisesti resurssitehokkaita kulutustuotteita kuten korkealaatuista luuposliinia, kvartsipitoista posliinia, talkkiposliinia, maasälpäpitoista posliinia sekä ympäristöystävällisiä keraamisia kotitaloustuotteita, joissa ei ole raskasmetalleja, vahvistamaan yritysten kapasiteettia tuotteiden innovoinnin ja suunnittelun alalla, lisäämään tuotteiden lisäarvoa, vahvistamaan taidekeramiikan perinteisten tekniikoiden perintöä ja kehittämistä, kehittämään ensisijaisesti taidekeramiikan tuotteita, kehittämään ensisijaisesti erittäin puhtaita ja erittäin hienoja keraamisia materiaaleja, joilla on erinomaiset ominaisuudet (esimerkiksi erikoisluja, erikoiskestävä, korkeita lämpötiloja kestävä, korroosionkestävä, iskunkestävä), korkean suorituskyvyn keraamisia lämmönsiirtomateriaaleja, uusia korkean suorituskyvyn keraamisia kalvomateriaaleja ja korkealaatuisia kotitalouksien keraamisia materiaaleja”. (61) Siinä on myös määräyksiä yritysten vientitoiminnasta: ”[…] valloitettava uusia ja kehittymässä olevia markkinoita, kuten Lähi-itä, Venäjä, Afrikka, Eurooppa, Kaakkois-Aasia, Länsi-Aasia, Etelä-Amerikka, Keski-Amerikka; vahvistettava kansainväliseen tuotantokapasiteettiin liittyvää yhteistyötä, tuettava merkkityrityksiä niiden ulottaessa toimintaansa ulkomaanmarkkinoille, perustettava logistiikka- ja jakelu keskuksia suurille myyntimarkkinoille […]”. (62) Yhtenä edellä mainittujen tavoitteiden toteuttamiskeinona suunnitelmassa esitetään Kiinan välineet, joilla hallitaan markkinoille pääsyä, etenkin lainsäädäntö, jolla rajoitetaan sijoituksia tietyillä sektoreilla: ”Valtioneuvosto määrittelee selvästi luettelon muodossa tuotannonalat, toimialat, liiketoiminta-alat, joilla sijoitustoiminta on kiellettyä tai rajoitettua”. Lisäksi valtio luettelee suunnitelmassa tukitoimenpiteitä, jotka ovat käytettävissä asianomaisten sektoreiden (eli myös keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuotannon) tukemiseksi, kuten innovointirahastot, etuuskohteluun perustuvat lainat, vientikannustimet, rahasiirrot, verohuojennukset, maankäyttökustannusten alennukset tai työllisyyden vakauttamisjärjestelyt. Pyynnössä toimitettuun, asiakirja-aineistoon sisältyvä näyttöön, joka perustuu useiden keraamisia pöytä- ja keittiöesineitä valmistavien ryitysten vuosikertomuksiin, sisältyy esimerkkejä näistä tukitoimenpiteistä. (63)

(82) Kiinan viranomaiset puuttuvat ilmeisen selvästi toimintaan keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden alalla edellä kuvatulla keskussuunnitelmalla mutta myös useilla ylhäältä alaspäin suuntautuvilla suunnitteluasiakirjoilla, joita annetaan kaikilla tasoilla keskustasosta kunnalliseen tasoon. Yksi hyvä esimerkki on Guangdongin provinssi, jossa sijaitsee suurin määrä tutkimuksessa yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia ja tuotetaan eniten keraamisia tuotteita Kiinassa. (64) Provinssissa sektoria hallinnoitiin vuosina 2016–2018 alueellisella suunnitelmalla (Guangdong ceramic industry transformation and upgrading technology route and action plan), jäljempänä ’Guangdongin toimintasuunnitelma’. (65) Keskustason suunnitteluasiakirjojen mukaisesti Guangdongin toimintasuunnitelmassa vahvistetaan yhdeksi sen päätavoitteeksi teollisuusrakenteiden jatkuva optimointi lisäämällä merkittävästi korkean lisäarvon tuotteiden osuutta ja rakentamalla ainakin kaksi kansallista demonstrointikeskusta uutta teollisuusmallia varten, edistämällä ainakin kahta yli 50 miljardin RMB:n teollisuusklusteria, 1–2 yritystä (yritysryhmää), joiden vuotuinen liiketoimintatulo on yli 10 miljardia RMB, ja 40:tä yritystä, joiden vuotuinen liiketoimintatulo on yli 1 miljardi RMB”. (66) Toimintasuunnitelmassa ohjeistetaan myös parantamaan teollisuuden kehittämisen tasoa muun muassa ”optimoimalla teollisuusklustereita, vauhdittamalla keraamisten tuotantokeskusten (esim. Foshan, Chaozhou, Meizhou ja Qingyuan) rakentamista, laajentamalla teollisuuden arvoketjua integroitumalla aktiivisesti globaaliin keramiikkateollisuuden arvoketjuun ja osallistumalla aktiivisesti kansainväliseen yhteistyöhön, hyödyntämällä kahdentyyppisiä resursseja (67) ja kahdentyyppisiä markkinoita (68), toteuttamalla vientiin suuntautuvaa strategiaa ja parantamalla alan kansainvälistä kilpailukykyä.” (69) Guangdongin toimintasuunnitelmassa – keskustasolla annetun kevyen teollisuuden 13. viisivuotissuunnitelman mukaisesti – esitetään Guangdongin keramiikan tuottajille kohdennettuja ohjeita tuotekehitystä varten: ”Kotitalouksien (taide)keramiikan osalta: kehitetään korkealaatuisia, täydellisiä tuotesarjoja sekä taide-esineiksi muutettua kotitalouskeramiikkaa ja kotitalousesineiksi muutettua taidekeramiikkaa, kehitetään yhdessä materiaaleja (esim. lasikeramiikka, vahvistettu posliini, luuposliini, magnesiumoksidiposliini, kvartsipitoinen posliini, korkealaatuinen emali), kehitetään korkealaatuisia värilasituksia”. (70) Toimintasuunnitelmassa vahvistetaan erityinen tehtävien jako suunnitelman toteutuksen osalta ja annetaan toteutukseen liittyvät tehtävät provinssin talous- ja tietotekniikkakomissiolle, joka johtaa koordinointia ja ohjaa keramiikkateollisuuden muuntamista ja päivittämistä koko provinssissa, provinssin ympäristönsuojeluvirastolle, joka valvoo ja ohjaa paikallisia ympäristönsuojeluviranomaisia, jotka tekevät lainsäädännön mukaisesti keramiikkateollisuuden hankkeille ympäristönsuojeluarviointeja ja antavat hyväksyntöjä, ympäristönsuojelulupia ja hoitavat päivittäistä ympäristövalvontaa, provinssin maankäytöstä ja resursseista, rahoituksesta, verotuksesta ja sähköenergiasta vastaaville virastoille, jotka hoitavat tehtäviään sen varmistamiseksi, että politiikka pannaan asianmukaisesti täytäntöön, ja kunkin kaupungin toimivaltaisille talous- ja tietotekniikkaviranomaisille, jotka varmistavat asianomaisten virastojen tiiviin koordinoinnin ja yhteistyön ja yhteishallinnon, jotta varmistetaan, että keskeisten yritysten muutos- ja päivityshankkeet toteutetaan vauhdikkaasti suunnitellun aikataulun mukaisesti. (71)

(83) Kuten edellisessä kappaleessa tuodaan esiin, Guangdongin provinssissa keramiikkateollisuuden hallinnointi ulottuu aivan paikallistasolle asti. Esimerkiksi Chaozhoun kaupungin, joka on yksi keskeisistä keramiikan tuotantopaikoista (72) (viitataan Guangdongin toimintasuunnitelmassa), keraamisten tavaroiden tuottajien on sitouduttava noudattamaan myös paikallista alakohtaista suunnitelmaa (Roadmap and Action Plan of the City of Chaozhou for the Transformation and Technological Upgrading of the Ceramic Sector (73)), jäljempänä ’Chaozhoun toimintasuunnitelma’, jossa itsessään noudatetaan kaupunkia koskevaa yleistä teollisuussuunnitelmaa (Chaozhoun kaupungin taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelma) (74). Chaozhoun toimintasuunnitelmassa annetaan erityisohjeita siltä osin, mitä kaupungin olisi saavutettava teollisuusrakenteen ja -tuotannon osalta; tavoitteeksi on asetettu mm. se, että kaupungissa sijaitsisi vuoteen 2018 mennessä vähintään viisi tuottajaa, joiden vuotuinen tuotantoarvo on yli 500 miljoonaa RMB tai vähintään 10 yritystä, jotka ovat listautuneet pörssiin (erityisten valtion toimenpiteiden tuella (75)). Chaozhoun toimintasuunnitelmassa säännellään kaupungin tavoitteita myös tuotantorakenteen osalta: suunnittelukauden loppuun mennessä vähintään 10 prosentissa suurista yrityksistä on käytettävä korkeaa teknologiaa ja käyttöön otettujen uusien tuotteiden osuuden on oltava vähintään 10 prosenttia liikevaihdosta. (76)

(84) Chaozhou ei ole ainoa kaupunki, jossa yritysten toimintaan kohdistuu valtion suunnittelua: keramiikan valmistajiin Foshanissa, toisessa suuressa keramiikan tuotantokeskuksessa, johon viitataan Guangdongin toimintasuunnitelmassa, sovelletaan Foshanin kunnallista suunnitelmaa modernin keramiikkateollisuuden kehittämiseksi 2010–2020, jäljempänä ’Foshanin suunnitelma’. (77) Viimeksi mainitun asiakirjan mukaan paikallista teollisuutta on muokattava noudattaen periaatetta, jonka mukaan tuetaan suurta joukkoa yrityksiä, muutetaan ja päivitetään joitakin yrityksiä, ja muutetaan ja lakkautetaan joitakin yrityksiä, jotta varmistetaan nykyisen keramiikkateollisuuden asteittainen muuttuminen heikompilaatuisesta korkealaatuiseksi. (78) Foshanin suunnitelmassa asetetaan joukko määrällisiä ja laadullisia tuotantotavoitteita paikallisille yrityksille: vuoteen 2012 mennessä pidetään yllä alan vakaata kehitystä ja kohtuullista kasvua, jotta saavutetaan 72 miljardia RMB; varmistetaan, että vähintään 10 yrityksen vuotuinen tuotannon arvo on yli 1 miljardi RMB; luodaan vähitellen korkealaatuista rakennuskeramiikkaa, keraamisia saniteettituotteita, taidekeramiikkaa, erityiskeramiikkaa ja luovia keraamisia tuotannonaloja; vuoteen 2015 mennessä pidetään yllä alan vakaata kehitystä ja kohtuullista kasvua, jotta saavutetaan 80 miljardia RMB; varmistetaan, että vähintään kahden yrityksen vuotuinen tuotannon arvo on yli 2 miljardi RMB ja vähintään 15 yrityksen vuotuinen tuotannon arvo yli 1 miljardi RMB; lisätään merkittävästi korkealaatuisen rakennuskeramiikan, keraamisten saniteettituotteiden, taidekeramiikan, erityiskeramiikan ja luovien keraamisten tuotannonalojen osuutta. Samalla Foshanin suunnitelman mukaisesti keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä (2016–2020): tuotantomäärän on oltava sellainen, että johtoasema Kiinan keramiikkateollisuudessa säilyy samoin kuin merkittävä osuus maailman keramiikkateollisuudesta, ja keramiikan tuotannon arvon ja määrän, voiton, tutkimus- ja kehittämismenojen osuuden ja yleisen taloudellisen merkityksen kaltaisten indikaattoreiden on pysyttävä suhteellisen korkealla tasolla, jotta varmistetaan, että Foshanista tulee maailman keramiikkapääkaupunki. (79)

(85) Komissio katsoi, että edellä esitetty keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden alaa koskeva näyttö oli riittävä sen toteamiseen, että julkinen politiikka tai julkiset toimenpiteet vaikuttavat vapaisiin markkinavoimiin keramiikkasektorilla.

(86) Raaka-aineisiin liittyvien vääristymien osalta CCCLA väitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa ei esiinny käytettyjen raaka-aineiden vääristymiä. CCCLA ei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi. Komissio huomauttaa, että vaikka sillä ei olekaan velvollisuutta tehdä tällaista analyysiä tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytetyistä raaka-aineista sen vahvistamiseksi, että julkinen politiikka vaikuttaa vapaisiin markkinavoimiin keraamisten pöytäesineiden alalla, se löysi valtavan määrän julkisia politiikka-asiakirjoja ja toimenpiteitä, jotka voivat vaikuttaa vapaisiin markkinavoimiin keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden markkinoilla.

(87) Kvartsia (HS-koodi 250510) käytetään yleisesti Kiinan keramiikkateollisuudessa, ja Jiangxin (80) kattavassa mineraalivarojen suunnitelmassa 2016–2020 (81) mainitaan jauhettu kvartsi yhtenä mineraalina, johon sovelletaan valtion poliittista hallintaa ja jonka osalta toimitusvarmuutta ja -kapasiteettia olisi kasvatettava. (82) Jauhettu kvartsi sisältyy myös kehittämistä ja hyödyntämistä koskevaan valtion määrälliseen sääntelymekanismiin yhtenä mineraalina, jonka louhintaa ja kehittämistä on kannustettava. (83) Keramiikkaa varten tarkoitettu kvartsihiekka mainitaan myös mineraalivarojen 13. viisivuotissuunnitelmassa (2016–2020) (84) yhtenä mineraalina, jonka osalta louhoksen avaamiseen sovelletaan vähimmäiskokovaatimuksia. (85)

(88) Myös bentoniitti (HS-koodi 250810) on tietyissä keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden valmistusprosesseissa käytetty raaka-aine, ja se mainitaan Jiangxin kattavassa mineraalivarojen suunnitelmassa (ks. edellä) yhtenä mineraalina, jonka kehittämistä ja etsimistä on vauhditettava, jotta resurssietu voidaan muuttaa taloudelliseksi eduksi mahdollisimman nopeasti. (86)

(89) Pigmentit (HS-koodi 320710), joita käytetään laajalti keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuotannossa, sisältyvät teollisen, teknologisen ja innovointikapasiteetin kehittämissuunnitelmaan (2016–2020) (87) yhtenä petrokemian ja kemian teollisuuden ensisijaisina kehittämisaloina, ja valtio ohjeistaa suunnitelmassa varmistamaan ftalosyaniinipigmenttien, heterosyklisten orgaanisten pigmenttien ja muuntyyppisten orgaanisten pigmenttien kestävän tuotannon, joka on noin 1 000 tonnia. (88)

(90) Raaka-aineena käytetty kipsi (HS-koodi 252010) mainitaan mineraalivarojen 13. viisivuotissuunnitelmassa (ks. edellä) yhtenä mineraalina, jonka osalta louhoksen avaamiseen sovelletaan vähimmäiskokovaatimuksia. (89)

(91) Lisäksi kaoliini (HS-koodi 2507), joka on yksi keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuotannon tärkeimmistä raaka-aineista, sisältyy useisiin alueellisiin ja paikallisiin suunnitteluasiakirjoihin, joissa käsitellään louhinnan ja tuotannon hallintaa. Guangxin provinssin (90) mineraalivaroja koskevassa suunnitelmassa (2016–2020) (91) vahvistetaan määräyksiä, jotka koskevat Hepun kaoliinivarojen teollisuuspohjaa, mihin sisältyy Hepun kaoliinimaaperän louhinnan laajentaminen, kaoliinin jalostusvalmiuden ja -tason parantaminen, keskittyminen rakennus-, saniteetti-, kotitalous- ja taidekeramiikan kehittämiseen ja paperia ja maalausta varten tarkoitetun kaoliiniteollisuuden kehittämiseen, mineraalituotteiden lisäarvon parantaminen entisestään, vuoteen 2020 mennessä 8–10 kaoliinin jalostusyrityksen perustaminen sekä Hepun alueen tekeminen keskeiseksi kaoliinin tuotantokeskukseksi koko maassa. (92) Siihen sisältyy myös määräyksiä, joiden tavoitteena on muokata teollisen louhinnan rakenteita ja kapasiteettia, muun muassa kaoliinin tarjonnan osalta: ”Taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen tarpeiden mukaisesti edistämme voimakkaasti mineraalivarateollisuuden erityisominaisuuksien ja hyötyjen kehittämistä sekä uutta alan teollisuutta. Keskittymällä kaoliinin tyyppisiin mineraaleihin – resurssiedellytykset huomioon ottaen – alueilla, joilla on vahva ympäristön kestokyky ja kattavat tukirakenteet, edistämme markkinoilla kilpailukykyisten suurten ja keskisuurten kaivosten rakentamista, varmistamme teollisuuden tehokkaan keskittämisen ja mittakaavaetujen kehittämisen, jotta parannetaan keskeisten mineraalien toimituskapasiteetin, louhinnan ja käytön tasoa”. (93) Suunnitelmalla säännellään lisäksi louhintayritysten vähimmäistuotantokapasiteettia asettamalla vähimmäislouhintamäärät yritysluokan mukaan, myös kaoliinin tuotannolle. (94)

(92) Kaoliinin tuotannon markkinoita käsitellään myös Guangdongin provinssin mineraalivaroja koskevassa suunnitelmassa (2016–2020) (95), joka on erityisen merkityksellinen, koska Guangdongin provinssi on keskeinen keramiikan tuotannon kannalta (ks. 82 kappale). Edellä kuvatun Guangxin provinssin suunnitelman tavoin Guangdongin provinssin suunnitelmaan sisältyy useita määräyksiä, jotka koskevat mineraalien louhinnan ja tuotannon hallintaa ja suunnittelua, myös kaoliinin osalta. Siinä esitetään muun muassa seuraavat johtavat periaatteet: ”vauhditetaan strategisia toimia ja tavoitteita, jotta varmistetaan läpimurto malminetsinnässä, parannetaan mineraalivarojen etsintää, louhintaa ja suojelua sekä edistetään toimituspuolen rakenteellisia uudistuksia”. (96)

(93) Samoin kuin keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tapauksessa, kaoliinia koskevat suunnitteluasiakirjat ulottuvat provinssitasolta alaspäin kuntatasolle asti. Esimerkiksi Beihain kaupungilla Guangxin provinssissa (ks. edellä) on oma suunnitelma, jossa käsitellään mineraalivarojen hallintoa ja jossa on kaoliinin louhintaa ja tuotantoa koskevia määräyksiä. (97) Kyseisessä suunnitelmassa vahvistetaan kaupungin teollisuudelle mineraalivarojen osalta seuraavat louhinta-, tuotanto- ja käyttötavoitteet: ”vuoteen 2020 mennessä on varmistettava koko kaupungin kaivosteollisuuden vakaa taloudellinen kehitys, varmistettava, että mineraaliteollisuuden tuotannon arvo on 450 miljoonaa RMB ja mineraalien tuotantomäärä 9 miljoonaa tonnia” sekä seuraavat teolliset tavoitteet, myös kaoliinille ja kvartsihiekalle: ”keskitytään nykyisen louhintakapasiteetin pohjalta kaoliinin ja lasiin käytettävän kvartsihiekan louhintaan ja käyttöön ja perustetaan Guangxin suurin kaoliinin (posliinisaven), puhtaan kvartsihiekan ja muiden ei-metallisten mineraalituotteiden jalostus-, tuonti- ja vientikeskus, suurin keramiikan valmistuskeskus ja suurin sementin tuotantokeskus”. (98) Suunnitelmassa esitetään tavoitteet myös vuotta 2025 varten, muun muassa käytön ja tuotannon lisäämisen osalta: ”kehitetään voimakkaasti ei-metallisten ja rakennusmateriaalien louhintaa ja käyttöä, keskitytään pitkälle jalostettujen tuotannonalojen, kuten kaoliinin ja lasissa käytettävän lasihiekan, kehittämiseen, pyritään varmistamaan, että mineraaliteollisuuden tuotannon arvo on 600 miljoonaa RMB vuoteen 2025 mennessä, laajennetaan ja teollistetaan tehokkaasti ja merkittävästi louhintaa, kasvatetaan merkittävästi mineraalivarojen taloudellista ja intensiivistä käyttöä”. Siinä esitetään myös paikallisviranomaisten selkeä tavoite, joka on ”saavuttaa kattava mineraaliteollisuuden hallinta”. (99) Yksi tekijöistä, joihin tällainen hallintapolitiikka perustuu, on paikallisen teollisuuden rakenteen ja tuotannon sääntely: ”määritetään yksi keskeinen louhinta-alue kaupungissa: Hepun keskeinen kaoliinin louhinta-alue, joka kattaa 542,49 m2. Tällä keskeisellä louhinta-alueella on tällä hetkellä kuusi suurta kaoliinilouhosta. Vuoteen 2020 mennessä kaoliinilouhosten määrän tällä alueella on oltava enintään kahdeksan ja tuotantolaitosten on oltava suuria tai keskisuuria. Näistä suunnitelluista kahdeksasta tuotantoalueesta seitsemän on jo rajattu ja yksi on vielä rajaamatta.” (100)

(94) Kuten edellä esitetyistä suunnitteluasiakirjoista käy ilmi, vaikuttaa siltä, että Kiinan viranomaiset ohjaavat keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden sektorin kehitystä erilaisilla poliittisilla välineillä ja suuntaviivoilla, joka liittyvät muun muassa markkinoiden kokoonpanoon ja uudistamiseen, raaka-aineisiin, sijoituksiin, kapasiteetin hallintaa, tuotevalikoimaan, maantieteelliseen sijaintiin ja päivittämiseen. Näillä ja muilla keinoilla Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla kaikenlaisia näkökohtia alan kehittämisessä ja toiminnassa. (101) Tämänhetkinen ylikapasiteettiongelma keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden sektorilla (ks. 3.3.1 jakso) on kiistatta selvin esimerkki Kiinan viranomaisten politiikasta ja sen aiheuttamista vääristymistä. (102)

(95) Komissio siis vahvisti, että Kiinan viranomaisilla on käytössä julkista politiikkaa, joka vaikuttaa vapaisiin markkinavoimiin keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden sektorilla, myös sektorilla käytettyihin raaka-aineisiin.

3.2.2.6. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano

(96) Asiakirja-aineistoon sisältyvien tietojen mukaan Kiinan konkurssijärjestelmä ei toteuta riittävästi omia päätavoitteitaan eli selvitä oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja eikä turvaa velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. Tämä vaikuttaa juontavan juurensa siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö virallisesti perustuu samoihin periaatteisiin kuin vastaava lainsäädäntö muissa maissa, Kiinan järjestelmälle on ominaista järjestelmällinen heikko täytäntöönpano. Konkurssien lukumäärä on äärimmäisen alhainen suhteessa maan talouden kokoon, eikä vähiten siksi, että maksukyvyttömyysmenettelyyn liittyy lukuisia puutteita, jotka tosiasiassa estävät konkurssimenettelyn. Lisäksi valtiolla on maksukyvyttömyysmenettelyissä edelleen vahva ja aktiivinen rooli, ja se vaikuttaa usein suoraan menettelyn tulokseen. (103)

(97) Lisäksi omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeisiä suhteessa maan omistajuuteen ja maankäyttöoikeuksiin Kiinassa. (104) Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. Voimassa on säännöksiä, joiden tavoitteena on myöntää maankäyttöoikeudet avoimesti ja markkinahinnoilla, esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyllä. Nämä säännökset jätetään kuitenkin säännöllisesti huomiotta, ja tietyt ostajat saavat maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen. (105) Lisäksi viranomaisilla on usein poliittisia tavoitteita, esimerkiksi taloudellisten suunnitelmien täytäntöönpano, kun ne jakavat maata. (106)

(98) Sen vuoksi Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö eivät toimi asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa. Näitä lakeja sovelletaan myös keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuotannossa. Lisäksi komissio on vahvistanut jo aikaisemmin, että ala on saanut etua maankäyttöoikeuksiin liittyvistä toimista, joihin kohdistui valtion toiminnasta aiheutuvia vääristymiä. (107)

(99) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen oli syrjivää tai täytäntöönpano puutteellista keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden sektorilla.

3.2.2.7. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: palkkakustannusten vääristyminen

(100) Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä täysin Kiinassa, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina ei ole ratifioinut useita Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia, etenkään niitä, jotka koskevat järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta. (108) Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on aktiivinen. Kyseinen yhdistys ei kuitenkaan ole riippumaton viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on vähäistä. (109) Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaille. Tämän tuloksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla. (110) Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa.

(101) Työvoiman osuus tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantokustannuksista on merkittävä, koska kyseessä on työvoimavaltainen prosessi, kuten edellä on mainittu. Myös keramiikkasektorilla, mukaan luettuna pöytäesineiden tuotanto, sovelletaan edellä kuvattua Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää. Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat siis tämän sektorin tuotantoon sekä suoraan (tarkasteltavana olevan tuotteen valmistus) että välillisesti (pääoman tai tuotantopanosten hankkiminen yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa järjestelmää Kiinassa).

(102) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että palkkakustannukset olivat vääristyneet keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden sektorilla.

3.2.2.8. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia

(103) Yritystoimijoiden pääomansaantiin Kiinassa kohdistuu useita vääristymiä.

(104) Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ensinnäkin ominaista valtion omistamien pankkien (111) vahva asema; rahoitusta myöntäessään nämä pankit ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Rahoitusalan ulkopuolella toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankit ovat sidoksissa valtioon omistajuuden lisäksi myös henkilökohtaisten suhteiden kautta (Kiinan kommunistinen puolue nimittää valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat) (112) ja pankit panevat säännöllisesti täytäntöön valtion suunnittelemaa julkista politiikkaa, kuten rahoitusalan ulkopuolella toimivat valtion omistamat yritykset. Näin tehdessään pankit noudattavat nimenomaista oikeudellista velvoitetta hoitaa liiketoimintaansa kansantalouden ja sosiaalisen kehittämisen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa. (113) Tähän yhdistyy täydentäviä sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta aloille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin tärkeiksi aloiksi. (114)

(105) Eri säännöksissä viitataan kyllä tarpeeseen noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä käyttäytymis- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarpeeseen tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta esimerkiksi kaupan suojatoimenpiteitä koskevien tutkimusten päätelmistä saatu mittava näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa.

(106) Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä eri syistä, esimerkiksi siksi, että riskinarviointiin vaikuttaa yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus. Arvioiden mukaan vaikuttaa voimakkaasti siltä, että Kiinan luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alempia kansainvälisiä luokituksia.

(107) Tämän tuloksena painottuu lainananto valtion omistuksessa oleville yrityksille, suurille yksityisille yrityksille, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimiville yrityksille, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille.

(108) Toiseksi, lainanoton kustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina sijoitusten kasvun kannustamiseksi. Tämä on johtanut pääomasijoitusten liialliseen käyttöön, ja sijoitusten tuotot ovat yhä pienempiä. Tästä on osoituksena yritysten velkaantumisasteen hiljattainen kohoaminen valtion sektorilla kannattavuuden jyrkästä putoamisesta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmässä toiminnassa oleva mekanismi ei noudata normaaleja kaupallisia reaktioita.

(109) Kolmanneksi, vaikka korkoprosentit vapautettiin nimellisesti lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään ole tulosta vapaista markkinavoimista, vaan niihin vaikuttavat valtiosta johtuvat vääristymät. Enintään viitekoron suuruisina myönnettävien lainojen osuus on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto vaikuttaa olevan kasvussa, koska sen osuus on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 2015 lähtien heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta. Keinotekoisen alhaiset lainankorot johtavat alihinnoitteluun ja tämän seurauksena liialliseen pääoman käyttöön.

(110) Yleinen luottojen lisääntyminen Kiinassa osoittaa pääoman kohdentamisen heikkenevää tehokkuutta, eikä nähtävissä ole luotonannon kiristymistä, jota voitaisiin odottaa vääristymättömässä markkinaympäristössä. Tämän seurauksena järjestämättömät lainat ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina. Tilanteessa, jossa riskin aiheuttamat velat lisääntyvät, Kiinan valtio on valinnut maksukyvyttömyystilanteiden välttämisen. Tästä syystä luottotappioita on käsitelty pidentämällä laina-aikaa eli luomalla ns. zombie-yrityksiä tai siirtämällä velka (esim. yhteenliittymien kautta tai muuntamalla velka osakkeiksi) poistamatta välttämättä velkaongelmaa tai puuttumatta sen perussyihin.

(111) Markkinoiden vapauttamiseksi viime aikoina toteutetuista toimista huolimatta Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat merkittävät systeemiset ongelmat ja vääristymät, jotka johtuvat valtion edelleen merkittävästä roolista pääomamarkkinoilla.

(112) Keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuottajat tai raaka-aineiden ja muiden tuotantopanosten toimittajat saavat myös hyötyä tästä järjestelmästä. Tietyt kiinalaiset keraamisten pöytä ja keittiöesineiden tuottajat ovat saaneet hiljattain etua valtion tuesta, joka ei ole markkinoiden mukaista ja jolla on ei-kaupallisin ehdoin myönnetyn taloudellisen tuen ominaisuuksia. (115) Sen vuoksi tällainen tuki ja yleinen valtion merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan johtaa siihen, että markkinaolosuhteisiin kohdistui vakavia vaikutuksia kaikilla tasoilla.

(113) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuottajat saivat sellaisten laitosten myöntämää rahoitusta, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai eivät muutoin toimi valtiosta riippumattomasti.

3.2.2.9. Kuvattujen vääristymien systeeminen luonne

(114) Komissio totesi, että raportissa kuvatut vääristymät ovat ominaisia Kiinan taloudelle. Käytettävissä oleva näyttö osoittaa, että 3.2.2.2.–3.2.2.5. jaksossa ja raportin A osassa kuvatut tosiseikat ja Kiinan järjestelmän ominaisuudet koskevat koko maata ja kaikkia talouden toimialoja. Sama pätee 3.2.2.6.–3.2.2.8. jaksossa ja raportin B osassa kuvattuihin tuotannontekijöihin.

(115) CCCLA vastusti 18 päivänä heinäkuuta 2018 päivättyyn muistioon 30 päivänä heinäkuuta 2018 esittämissään huomautuksissa perusasetuksen 2 artiklan 6 a alakohdan soveltamista. Sen mukaan komission olisi ensin todennettava väitetyt merkittävät vääristymät Kiinan keraamisten pöytäesineiden tuotannonalalla ja määritettävä se asiaa tukevan näytön perustella 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, ennen kuin se ryhtyy tarkastelemaan muista lähteistä saatuja tuotantokustannuksiin liittyviä tietoja. CCCLA esitti 13 päivänä elokuuta 2018 täydentäviä huomautuksia, joissa se selitti, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät yleensä tuo tarkasteltavana olevassa tuotteessa käytettyjä 15 raaka-ainetta vaan ostavat ne paikallisilta markkinoilta. Lisäksi se väitti, että valituksen tekijä ei ole väittänyt, että Kiinan raaka-ainemarkkinoilla esiintyy merkittäviä vääristymiä, eikä komissiokaan todennut niitä keramiikkateollisuuden raaka-aineiden osalta maakohtaisessa raportissa, jossa käsiteltiin mahdollisia vääristymiä Kiinassa. Sen vuoksi CCCLA:n mukaan ei ollut mitään syytä korvata näitä 15:tä raaka-ainetta koskevia kiinalaisten viejien tosiasiallisia kotimaisia ostohintoja tuontihinnoilla Brasiliasta, Thaimaasta ja Turkista. Tämä seikka toistetaan 19 päivänä lokakuuta 2018 esitetyissä huomautuksissa, joiden mukaan komission olisi tutkittava kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien raaka-aineistaan maksamia tosiasiallisia ostohintoja.

(116) Komissio kehotti CCCLA:ta toimittamaan väitteensä tueksi tarkkaa ja asianmukaista näyttöä, kuten perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa edellytetään. CCCLA eikä yksikään CCCLA:han kuuluvista otokseen valituista yrityksistä ei kuitenkaan tehnyt näin, ja yksi otokseen valituista yrityksistä päätti yhteistyössä toimimisen tarkastuskäynnin aikana.

(117) Komissio muistuttaa, että keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuotantoon tarvitaan laaja valikoima tuotantopanoksia. Otokseen valitut yritykset hankkivat nämä tuotantopanokset Kiinasta. Kun keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden tuottajat ostavat/hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Tuotantopanosten toimittajat esimerkiksi työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista/pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

(118) Tämän seurauksena tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää, mutta myös kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maahan, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että tuotantopanos on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä, joihin kohdistuu merkittäviä vääristymiä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen.

3.2.2.10. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset merkittävistä vääristymistä

(119) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCLA esitti useita huomautuksia siitä, miten komissio oli soveltanut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohtaa.

(120) CCCLA totesi ensin, että komission päätelmät merkittävien vääristymien esiintymisestä Kiinan keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden sektorilla eivät täyttäneet objektiivisten lähteiden ja riittävän todistusarvon vaatimuksia sikäli, että ne perustuivat pääasiallisesti komission raporttiin ja ThinkDesk-raporttiin. Komission raportissa ei tehty objektiivista analyysiä Kiinan taloudesta ja talouspolitiikasta, vaan sen ainoana tehtävänä oli helpottaa pyynnön esittäjän tehtävää esittää riittävää näyttöä merkittävistä vääristymistä ja helpottaa komission tehtävää tehdä tätä koskevia päätelmiä. CCCLA:n mukaan myös ThinkDesk-raportti helpotti pyynnön esittäjän tehtävää pyynnön laatimisessa ja komission tehtävää päätelmien tekemisessä merkittävien vääristymien esiintymisestä Kiinan keramiikkasektorilla. CCCLA:n mukaan molemmat asiakirjat oli näin ollen laadittu erityistä tarkoitusta varten, minkä vuoksi niitä ei voitu pitää objektiivisina ja niistä todennäköisesti oli jätetty pois tosiseikkoja merkittävien vääristymien esiintymistä koskevasta analyysistä. Ne oli myös laadittu paljon ennen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa, ja CCCLA katsoi, että komissio ei ollut tehnyt mitään uusia havaintoja näiden asiakirjojen sisällön lisäksi.

(121) Komissio muistutti, että sen raportti muodostaa tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisällytetyn näytön perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdassa säädetyllä tavalla. Raportti julkaistiin 21 päivänä joulukuuta 2017, mikä antoi kaikille (ei siis vain tietyn polkumyynnin vastaisen tutkimuksen osapuolille) mahdollisuuden toimittaa huomautuksia raporttiin sisältyvästä näytöstä, kiistää se tai täydentää sitä. Tähän mennessä komissio ei ole saanut raportista tällaisia huomautuksia, joissa olisi kyseenalaistettu sen objektiivisuus. Myöskään CCCLA ei toimittanut mitään tietoja, jotka olisivat kiistäneet raporttiin sisältyvän näytön tai sen oikeudelliset päätelmät. Näin ollen ei ole osoitettu, miksi raportti ei olisi puolueeton, ja väite, jonka mukaan raporttia ei voitaisi käyttää tässä tutkimuksessa, hylättiin. CCCLA olisi voinut kiistää myös ThinkDesk-raportin tosiseikat tai oikeudelliset tekijät samoin kuin muut valituksen tekijän toimittamat tiedot. Koska CCCLA ei toimittanut mitään yksityiskohtaisia syitä, joiden vuoksi ThinkDesk-raportin tiedot eivät olisi objektiivisia, väite, jonka mukaan komission olisi pitänyt jättää kyseinen raportti huomiotta, hylättiin.

(122) CCCLA otti myös esiin, että molemmat raportit oli laadittu paljon ennen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa. Se totesi, että komissio ei ollut tehnyt mitään uusia havaintoja näiden asiakirjojen sisällön lisäksi.

(123) Komissio oli tästä kuitenkin eri mieltä. Tässä tutkimuksessa komissio vahvisti, että raporttiin sisältyvä näyttö on asiaankuuluvaa ja sovellettavissa tähän tutkimukseen, minkä vuoksi se on ottanut sen huomioon arvioidessaan merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Samoin komissio hyödynsi ThinkDesk-raportin sisältöä tutkimuksessaan antamaan osviittaa tietyistä lisäelementeistä, jotka ovat erityisen merkityksellisiä keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden sektorilla. Komissio viittasi vielä etenkin 3.2.2.5 jaksoon sisältyvään merkittävään lisänäyttöön ja -tutkimukseen, jossa käsitellään Kiinassa esiintyvien horisontaalisten vääristymien ja kyseisen sektorin välistä linkkiä ja joka menee paljon pidemmälle kuin sekä raporttiin että ThinkDesk-raporttiin sisältyvä näyttö. Tutkimus antoi komissiolle mahdollisuuden tehdä lukuisia lisähavaintoja merkittävien vääristymien esiintymisestä keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden sektorilla. Siksi komissio hylkäsi CCCLA:n väitteen.

(124) CCCLA totesi myös, että päätelmät merkittävistä vääristymistä tehtiin ilman kvantitatiivista analyysia. CCCLA:n mukaan tällaisia vääristymiä koskevan analyysin tueksi olisi vertailtava yksittäisten vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia hintoja tai kustannuksia vapaiden markkinoiden hintoihin tai kustannuksiin, jotta voitaisiin tehdä päätös vääristymien merkittävyydestä.

(125) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisen virkkeen mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin”. Säännöksen toisessa virkkeessä annetaan komissiolle ohjeita siitä, miten sen olisi arvioitava merkittävien vääristymien esiintymistä: ”[m]erkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla [2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan luetelmakohdissa luetelluista] tekijöistä mahdollisesti on”. Näin ollen komission arvio merkittävien vääristymien esiintymisestä on tulosta – kuten selitetään 48 kappaleessa ja 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti – kyseisen säännöksen luetelmakohtiin sisältyvien tekijöiden yleisestä arvioinnista tosiasiallisen hintavertailun tekemiseksi vientiä harjoittavan tuottajan hintojen tai kustannusten sekä vapaiden markkinoiden vääristymättömien hintojen tai kustannusten välillä. Kuten samassa 48 kappaleessa täsmennetään, vääristymien esiintymistä koskevassa yleisessä arvioinnissa voidaan myös ottaa huomioon viejämaan yleinen ympäristö ja tilanne sekä koko oikeudellinen järjestelmä, jossa annetaan valtiolle merkittävä valta puuttua talouden toimintaan siten, että hinnat ja kustannukset eivät johdu vapaista markkinavoimista. Lainsäädännön mukaan vaatimuksena on 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa luetellun yhden tai useamman tekijän mahdollinen vaikutus hintoihin ja kustannuksiin, eikä lainsäädännössä ole mitään vaatimusta tehdä tosiasiallista kvantitatiivista analyysia, joka perustuisi vääristymättömien vertailuhintojen ja -kustannusten sekä vientiä harjoittavien tuottajien hintojen ja kustannusten vertailuun, jotta voitaisiin todeta merkittävien vääristymien esiintyminen kyseisessä maassa ja kyseisellä sektorilla. Sen vuoksi väite hylättiin.

(126) CCCLA väitti vielä, että Kiinan WTO:hon liittymistä koskevan pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, 15 kohdan voimassaolon päättymisen jälkeen EU:n ei pitäisi poiketa normaaliarvon määrittämisen vakiomenetelmästä eli siitä, että käytetään vain viejämaan kotimarkkinahintoja ja -kustannuksia, ellei WTO:n polkumyyntisopimuksessa määrätä muutoin. Edellä esitetyn perusteella EU:n pitäisi noudattaa WTO:n polkumyyntisopimuksen 2 artiklan mukaista vakiomenetelmää. CCCLA väitti myös, että WTO:n polkumyyntisopimuksessa ei määrätä mahdollisuudesta määrittää merkittävien vääristymien esiintyminen. Koska WTO:n polkumyyntisopimuksessa tai vuoden 1994 GATT-sopimuksessa ei ole oikeusperustaa tällaisille toimille, merkittävien vääristymien esiintymistä koskevat päätelmät ja tämän tuloksena normaaliarvon laskennallinen muodostaminen eivät ole WTO:n polkumyyntisopimuksen 1, 2, 6.1 ja 18.1 artiklan mukaisia.

(127) Nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio sovelsi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaan sisältyviä asiaa koskevia sääntöjä. EU:n lainsäätäjä on hyväksynyt nämä säännöt ottaen täysimääräisesti huomioon EU:n velvoitteet WTO:n lainsäädännön nojalla. Komissio huomauttaa, että WTO:n lainsäädännössä ei ole mitään absoluuttista sääntöä, jonka mukaan normaaliarvo olisi aina muodostettava kotimarkkinoiden kustannusten ja hintojen perusteella. Lisäksi komissio oli eri mieltä siitä, että pöytäkirjan 15 kohta ei enää olisi merkityksellinen Kiinaa koskevissa polkumyyntitutkimuksissa, ja muistutti, että WTO:n riidanratkaisujärjestelmässä on käynnissä asiaa koskeva muutoksenhaku, jossa komissio puolusti kyseistä kantaa d alakohdan sanamuodon osalta, sen tarkoitusta ja neuvotteluhistoriaa. Tämän vuoksi komissio hylkäsi nämä väitteet.

3.2.2.11. Päätelmät

(128) Edellä 3.2.2.2–3.2.2.9 jaksossa esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti ja keramiikkasektorilla (mukaan luettuna tarkastelun kohteena oleva tuote), osoitettiin, että hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa.

(129) Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavissa jaksoissa esitetään.

3.2.3. Edustava maa

3.2.3.1. Yleisiä huomioita

(130) Todettuaan, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaiset merkittävät vääristymät vaikuttavat Kiinan keraamisten pöytä- ja keittiöesineiden alalla hintoihin ja/tai kustannuksiin, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon asianmukaisen edustavan maan tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

(131) Edustava maa valittiin seuraavien kriteereiden perusteella: (1) Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (116) perusteella samanlainen kuin Kiinalla; (2) tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto kyseisessä maassa; (3) asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus maassa; (4) jos mahdollisia edustavia kolmansia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

(132) Kuten 31 kappaleessa todettiin, komissio ilmoitti 18 päivänä heinäkuuta päivätyllä muistiolla asianomaisille osapuolille, että se oli yksilöinyt kolme mahdollista edustavaa maata (Brasilia, Thaimaa ja Turkki), ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan muita maita. Sekä CCCLA että pyynnön esittäjä toimittivat lukuisia huomautuksia mahdollisista edustavista maista, mutta ne eivät ehdottaneet toista maata.

3.2.3.1. Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

(133) Brasilia, Thaimaa ja Turkki on kaikki luokiteltu maiksi, joiden taloudellisen kehityksen taso vastaa Kiinan tasoa, eli Maailmanpankki on luokitellut ne kaikki ”ylemmän keskitulotason” maiksi.

(134) CCCLA huomautti (117), että vuonna 2017 Turkin BKTL henkeä kohti oli merkittävästi suurempi kuin Kiinan tai Brasilian. Myös pyynnön esittäjä huomautti (118), että vuonna 2016 Brasilian BKT henkeä kohti oli hyvin samanlainen kuin Kiinassa, kun se Trukissa oli merkittävästi korkeampi. Molemmat osapuolet väittivät siis, että tämä kriteeri ei puolla Turkin valintaa.

(135) Perusasetuksessa viitataan asianmukaiseen maahan, jonka taloudellinen kehitys on samaa tasoa kuin asianomaisessa maassa. Perusasetuksessa ei näin ollen ohjeisteta komissiota valitsemaan maata, jonka BKTL tai BKT henkeä kohti on lähimpänä Kiinan tasoa. Merkityksellinen kriteeri on pikemminkin samanlainen taloudellisen kehityksen taso. Yksilöitäessä mahdollisesti soveltuvia maita, joiden kehityksen taso on samanlainen, samanlaisuuden vahvistamiseksi on aiheellista käyttää Maailmanpankin ylemmän keskitulotason luokitusta asiaa koskevalta kaudelta, koska luokitus perustuu useisiin objektiivisiin taloudellisiin kriteereihin. Koska kaikki kolme maata kuuluivat samaan luokkaan Maailmanpankin tietokannassa, niiden kaikkien katsottiin täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyn kriteerin. Näin ollen komissio päätteli, että kaikki kolme maata täyttävät yhdenvertaisesti tämän kriteerin, minkä vuoksi huomautus hylättiin.

3.2.3.2. Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto ja asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

(136) Lähes kaikissa maailman maissa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta jossakin määrin. Analysoituaan käytettävissä olevia tietoja ja etenkin Global Trade Atlas -tietokannasta (GTA) (119) ja Bureau van Dijkin Orbis-tietokannasta (120) saatuja tietoja komissio yksilöi Brasilian, Thaimaan ja Trukin mahdollisiksi edustaviksi maiksi tässä tutkimuksessa.

(137) CCCLA toi esiin huomautuksissaan olevansa huolissaan suurista eroista tuotannontekijöiden keskimääräisissä tuontihinnoissa, jotka Brasilia, Thaimaa ja Turkki ilmoittivat. Se väitti, että nämä erot johtuvat pääasiassa tuonnin määrästä. Alempi tuontimäärä tarkoittaa pääsääntöisesti korkeampia hintoja. CCCLA epäili myös harmonoidun järjestelmän 6-numeroisten HS-koodien tasolla ilmoitettujen tuontihintojen tarkkuutta ja kehotti komissiota käyttämään 8-numeroisia koodeja. Taloudellisten tietojen saatavuudesta CCCLA huomautti, että Turkin ja Brasilian voittoa ja hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia koskevat tiedot perustuvat vain yhteen tai kahteen yritykseen, minkä vuoksi niihin voivat vaikuttaa satunnaiset tekijät (esim. merkkituotteiden myynti), kun taas Thaimaata koskevat luvut perustuvat keskimäärin kahdeksan yr