63/266/ETY: Neuvoston päätös, tehty 2 päivänä huhtikuuta 1963, yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisen yleisperiaatteista



Virallinen lehti nro 063 , 20/04/1963 s. 1338 - 1341

Suomenk. erityispainos Alue 16 Nide 1 s. 0003

Tanskank. erityispainos: Sarja I Alue 1963-1964 s. 0022

Ruotsink. erityispainos Alue 16 Nide 1 s. 0003

Englannink. erityispainos: Sarja I Alue 1963-1964 s. 0025

Kreikank. erityispainos: Luku 05 Nide 1 s. 0012

Espanjank. erityispainos: Luku 05 Nide 1 s. 0030

Portugalink. erityispainos: Luku 05 Nide 1 s. 0030



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 2 päivänä huhtikuuta 1963, yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisen yleisperiaatteista (63/266/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottaa huomioon parlamentaarisen edustajakokouksen lausunnon(), sekä katsoo, että perustamissopimuksessa jäsenvaltioille asetetun korkean työllisyysasteen säilymisen varmistavan talouspolitiikan menestyksekäs harjoittaminen edellyttää, että jäsenvaltiot toimivat yhdessä mukauttaakseen työvoimansa ammattitaidot yleisen taloudellisen tilanteen ja tuotantotekniikan edellytysten muutoksiin, yhteismarkkinoiden nopean täytäntöönpanon näkökulmasta katsottuna sekä alueellisten politiikkojen yhteensovittamisen ja yhteisen maatalouspolitiikan asteittaisen saavuttamisen yhteydessä tiettyjen talouselämän alojen nykyiset rakennemuutokset nostavat esiin kiireellisesti ratkaistavia ammatillisen koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen ongelmia, yhteinen ammatillista koulutusta koskeva politiikka, joka perustamissopimuksen 128 artiklan mukaisesti voi myötävaikuttaa sekä valtioiden talouden että yhteismarkkinoiden sopusointuiseen kehitykseen, on määriteltävä perustamissopimuksen yleistavoitteiden ja erityisesti sen johdanto-osan ja 2 artiklan perusteella, tehokkaan yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttaminen edistää työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, jokaisen ihmisen perusoikeutta valita ammatti sekä koulutuslaitos, koulutuspaikka ja työpaikka on kunnioitettava, jokaisella on työelämänsä eri vaiheissa oltava mahdollisuus saada tarkoituksenmukaista koulutusta sekä mahdollisesti tarvittavaa ammatillista jatko- ja uudelleenkoulutusta, yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan täytäntöönpanon yleisperiaatteiden on koskettava kaikkea ammatillista koulutusta, jota annetaan nuorille ja aikuisille, jotka voivat työskennellä tai työskentelevät jo työnjohtotasolla, ja on suotavaa kiinnittää erityistä huomiota opettajien ja kouluttajien perus- ja jatkokoulutukseen, jäljempänä esitetyissä yleisperiaatteissa asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kansallisella tasolla toteutettavien toimien lisäksi, että komissio voi perustamissopimuksen nojalla tehdä asianmukaisia toimenpide-ehdotuksia neuvostolle tai jäsenvaltioille, ja tämä edellyttää kiinteää yhteistoimintaa sekä jäsenvaltioiden kesken että jäsenvaltioiden ja yhteisön toimivaltaisten toimielinten kesken, on toivottavaa, erityisesti asettamalla komission yhteyteen neuvoa-antava komitea, varmistaa jäsenvaltioiden sellaisten julkisten ja yksityisten toimielinten yhteistoiminta, jotka ovat kiinnostuneita nimenomaan ammatillisen koulutuksen ongelmista, ja jäljempänä esitetyt yleisperiaatteet vastaavat yhteisön nykyistä taloudellista ja sosiaalista tilaa ja niitä voidaan täydentää myöhemmin asteittain yhteisön sisäisten vaatimusten muuttuessa, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Vahvistetaan seuraavat yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan täytäntöönpanon yleisperiaatteet: Ensimmäinen periaate Yhteisellä ammatillista koulutusta koskevalla politiikalla tarkoitetaan yhtenäisiä ja asteittain eteneviä yhteisiä toimia, mikä edellyttää, että jokainen jäsenvaltio laatii ohjelmia ja huolehtii siitä, että ne toteutetaan tämän päätöksen yleisperiaatteiden ja näiden periaatteiden soveltamisesta aiheutuvien toimenpiteiden mukaisesti. Yleisperiaatteiden on tarjottava jokaiselle mahdollisuus hankkia tarkoituksenmukainen koulutus ottaen aiheellisella tavalla huomioon vapaus valita ammatti ja koulutuslaitos sekä työpaikka. Nämä yleisperiaatteet koskevat koulutusta, jota annetaan nuorille ja aikuisille, jotka voivat työskennellä tai työskentelevät jo työnjohtotasolla. Jäsenvaltioiden ja yhteisön toimivaltaisten toimielinten tehtävänä on soveltaa näitä yleisperiaatteita perustamissopimuksen mukaisesti. Toinen periaate Yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan perustavoitteina on oltava: a) luoda edellytykset riittävän ammatillisen koulutuksen varmistamiseksi kaikille; b) järjestää sopivana ajankohtana sopivaa koulutusta työvoiman saatavuuden varmistamiseksi taloudellisen toiminnan eri aloille; c) laajentaa ammatillista koulutusta peruskoulutuksen pohjalta siten, että se edistää henkilön tasapainoista kehitystä ja täyttää teknisen edistyksen, järjestelmän uudistusten ja tuotannon uudistusten sekä sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen synnyttämät vaatimukset; d) antaa jokaiselle mahdollisuus hankkia tietyn ammatin harjoittamisen edellyttämät tekniset tiedot ja taidot ja saavuttaa korkein mahdollinen koulutustaso tukemalla samalla erityisesti nuorten henkistä ja eettistä kehitystä, kansalaiskasvatusta sekä fyysistä kehitystä; e) välttää epätoivottua koulutuksen keskeytymistä peruskoulutuksen päättämisen ja ammatillisen koulutuksen aloittamisen välillä tai viimeksi mainitun aikana; f) edistää työelämän eri vaiheisiin soveltuvaa asianmukaista ammatillista perus- ja jatkokoulutusta sekä tarvittavaa uudelleenkoulutusta; g) tarjota jokaiselle, taipumustensa, kykyjensä, tietojensa ja työkokemuksensa mukaisesti ja asianmukaisten pysyvien järjestelyjen avulla ammatillista jatkokoulutusta, pääsy ylempiin työtehtäviin tai ohjausta uutta ylempitasoista tehtävää varten; h) lähentää ammatillisen koulutuksen eri muotoja talouselämän aloihin, jotta toisaalta ammatillinen koulutus vastaa parhaimmalla mahdollisella tavalla sekä talouselämän tarpeita että koulutettavien etuja ja toisaalta ammatillisen koulutuksen kysymykset saavat ansaitsemansa huomion talouselämässä ja ammatillisissa piireissä. Kolmas periaate Yhteistä ammatillista koulutusta koskevaa politiikkaa toteutettaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota: - eri tuotannonalojen työvoiman määrällistä ja laadullista tarvetta koskeviin ennusteisiin ja arvioihin sekä kansallisella että yhteisön tasolla; - nuorille ja aikuisille suunnattuun jatkuvaan tiedottamiseen ja ohjaukseen tai ammatilliseen neuvontaan, joka perustuu yksilön kykyjen sekä koulutus- ja työmahdollisuuksien tuntemiseen ja joka toimii kiinteässä yhteistyössä talouselämän tuotanto- ja jakelualojen sekä ammatillisesta koulutuksesta kiinnostuneiden tahojen ja oppilaitosten kanssa; - sellaisten edellytysten olemassaoloon, jotka mahdollistavat jokaisen turvautumisen edellä tarkoitettuun järjestelmään sopivana ajankohtana ennen ammatin valintaa sekä ammatillisen koulutuksen ja koko työelämän aikana. Neljäs periaate Näiden yleisperiaatteiden mukaisesti ja niissä esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi komissio voi perustamissopimuksen nojalla esittää neuvostolle tai jäsenvaltioille tarpeelliseksi osoittautuvia asianmukaisia toimenpiteitä. Lisäksi komissio tekee läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ammatillista koulutusta koskevia tutkimuksia ja selvityksiä, yhteisen politiikan toteutumisen turvaamiseksi, kiinnittäen huomiota erityisesti työllisyyden edistämismahdollisuuksiin sekä työntekijöiden maantieteelliseen ja ammatilliseen liikkuvuuteen yhteisön sisällä. Komissio laatii myös luettelon jäsenvaltioiden koulutusmahdollisuuksista ja vertaa niitä olemassa oleviin tarpeisiin määrittääkseen jäsenvaltioille suositeltavia toimia, osoittaen tarvittaessa niiden tärkeysjärjestyksen; tilanteen mukaisesti komissio edistää kahden- ja monenvälisten sopimusten tekemistä. Komissio seuraa näiden toimenpiteiden kehittymistä sekä vertaa tuloksia ja antaa ne tiedoksi jäsenvaltioille. Komissiota avustaa sille määrättyjen ammatillista koulutusta koskevien tehtävien suorittamisessa kolmikantainen neuvoa-antava komitea, jonka kokoonpanon ja säännöt neuvosto määrää saatuaan komission lausunnon. Viides periaate Tehdäkseen yhteisön ammatillisen koulutuksen tilaa ja kehitystä koskevat tiedot ja julkaisut laajemmin tunnetuksi ja auttaakseen pitämään käytetyt opetusmenetelmät ajan tasalla komissio toteuttaa aiheelliset toimenpiteet kaiken hyödyllisen tiedon, kirjallisuuden ja opetusmateriaalin kokoamiseksi, levittämiseksi ja vaihtamiseksi jäsenvaltioissa. Komissio huolehtii erityisesti jo toteutettuihin uudistuksiin tai toteutettaviin uudistuksiin liittyvän kirjallisuuden järjestelmällisestä levittämisestä. Jäsenvaltiot puolestaan antavat komissiolle kaikkea näiden tehtävien suorittamisen edellyttämää apua ja tukea ja erityisesti kaikkea kansallisten ammatillisten koulutusjärjestelmien nykyistä tilaa ja kehitystä koskevaa hyödyllistä tietoa. Kuudes periaate Komissio edistää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kaikkea sellaista ammatillista koulutusta koskevaa suoraa kokemusten vaihtoa, joka saattaa tarjota ammatillisen koulutuksen viranomaisille ja kyseisen alan asiantuntijoille mahdollisuuden perehtyä yhteisön muiden maiden ammatillisen koulutuksen saavutuksiin ja kehitykseen. Tällaiset vaihdot toteutetaan erityisesti järjestämällä tutkimusseminaareja sekä vierailuohjelmia ja harjoittelujaksoja ammatillisissa oppilaitoksissa. Seitsemäs periaate Tehokkaan ammatillista koulutusta koskevan politiikan perustekijöihin kuuluu tarkoituksenmukaisen koulutuksen antaminen opettajille ja kouluttajille, joiden määrää olisi lisättävä ja joiden teknisiä taitoja ja opetustaitoja olisi kehitettävä. Jäsenvaltiot kannustavat, tarvittaessa komission avustuksella, kaikkia toimenpiteitä, joilla voidaan parantaa ja kehittää tällaista koulutusta, ja erityisesti toimenpiteitä, joilla varmistetaan jatkuva mukauttaminen talouden ja tekniikan alalla saavutettuun edistykseen. Erityisesti koulutettujen työntekijöiden joukosta hankittujen kouluttajien koulutusta tuetaan. Kouluttajien koulutusta pyritään yhdenmukaistamaan; tämän tavoitteen saavuttamiseksi voidaan käyttää kaikkea kokemusten vaihtoa ja muita samankaltaisia, erityisesti kuudennessa periaatteessa mainittuja keinoja. Yhteisön maissa toteutetaan erityistoimenpiteitä sellaisten opettajien ja kouluttajien perus- ja jatkokoulutuksen edistämiseksi, jotka toimivat yhteisön vähemmän kehittyneillä alueilla sekä kehitysmaissa ja -alueilla, erityisesti yhteisöön liittyneissä maissa. Kahdeksas periaate Yhteinen ammatillista koulutusta koskeva politiikka on suunnattava erityisesti siten, että koulutustasot lähentyvät asteittain. Komissio laatii tarvittaessa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tarpeen mukaisesti yhdenmukaistetun kuvauksen tiettyä koulutusta vaativien ammattien osalta eri koulutustasoilla edellytetyistä yleisistä pääsyvaatimuksista. Tämän perusteella tarkastetaan niiden puolueettomien edellytysten lähentämistä, joita loppukokeessa menestyminen edellyttää, jotta voidaan vastavuoroisesti tunnustaa todistukset ja muut ammatillisen koulutuksen suorittamista osoittavat asiakirjat. Jäsenvaltiot ja komissio rohkaisevat yhteisten kilpailujen ja kokeiden järjestämistä Euroopassa. Yhdeksäs periaate Edistääkseen työvoiman kysynnän ja tarjonnan kokonaistasapainon saavuttamista yhteisössä, ja ottaen huomioon tätä varten laaditut ennusteet, jäsenvaltiot ja komissio voivat yhteistyössä toteuttaa aiheelliset toimenpiteet erityisesti asianmukaisten koulutusohjelmien laatimisen. Näiden aloitteiden ja ohjelmien tarkoituksena on oltava aikuisten nopea kouluttaminen ja ammatillinen uudelleenkoulutus, ottaen huomioon taloudellisten nousu- ja laskukausien aikaansaamat tilanteet, teknologiset ja rakenteelliset muutokset sekä tiettyjen ammattien, ammattiryhmien tai erityisalueiden erikoisvaatimukset. Kymmenes periaate Yhteistä ammatillista koulutusta koskevan politiikan yleisperiaatteita sovellettaessa kiinnitetään erityistä huomiota tiettyjä toiminnanaloja tai henkilöryhmiä koskeviin erityisongelmiin; näiden osalta voidaan toteuttaa erityistoimia. Yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia toimia voidaan rahoittaa yhteisesti. Tehty Brysselissä 2 päivänä huhtikuuta 1963. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Eugène SCHAUS () EYVL N:o 31, 26.4.1962, s. 1034/62