FI Euroopan unionin virallinen lehti L 210/12

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1081/2006,

annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006,

Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1784/1999 kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 148 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä 11 päivänä heinäkuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 (4) vahvistetaan rakennerahastojen ja koheesiorahaston toimintakehys sekä säädetään erityisesti kumppanuuden tavoitteista, periaatteista ja säännöistä, ohjelmatyöstä, arvioinnista ja hallinnoinnista. Tästä syystä on tarpeen määritellä Euroopan sosiaalirahaston, jäljempänä ’ESR’, tehtävä suhteessa perustamissopimuksen 146 artiklassa määrättyihin tehtäviin osana jäsenvaltioiden ja yhteisön työtä perustamissopimuksen 125 artiklassa määrätyn yhteensovitetun työllisyysstrategian kehittämiseksi.

(2) Olisi annettava erityissäännökset siitä, minkä tyyppisiä toimia ESR:sta voidaan asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 määritettyjen tavoitteiden perusteella rahoittaa.

(3) ESR:n olisi lujitettava taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta parantamalla työllistymismahdollisuuksia sille perustamissopimuksen 146 artiklassa annettujen tehtävien ja rakennerahastoille perustamissopimuksen 159 artiklassa annettujen tehtävien puitteissa ja asetuksen (EY) N:o 1083/2006 säännösten mukaisesti.

(4) Tämä on entistä tärkeämpää, kun otetaan huomioon unionin laajentumisen ja talouden globalisoitumisen aiheuttamat haasteet. Tässä yhteydessä olisi tunnustettava Euroopan sosiaalisen mallin ja sen nykyaikaistamisen merkitys.

(5) Perustamissopimuksen 99 ja 128 artiklan mukaisesti ja Lissabonin strategian suuntaamiseksi uudelleen kasvuun ja työllisyyteen neuvosto on hyväksynyt yhdennetyn kokonaisuuden, joka koostuu talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista ja työllisyyden suuntaviivoista, joista jälkimmäisissä asetetaan työllisyyden tavoitteet, painopisteet ja päämäärät. Brysselissä 22 ja 23 päivänä maaliskuuta 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti ottamaan aiempaa tehokkaammin käyttöön kaikki asianmukaiset jäsenvaltioiden ja yhteisön keinot, koheesiopolitiikka mukaan lukien.

(6) Equal-yhteisöaloitteesta on saatu uusia kokemuksia etenkin paikallisen, alueellisen, kansallisen ja Euroopan tason toimien yhdistämisessä. Nämä kokemukset olisi otettava huomioon ESR:n tukitoimissa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kohderyhmien osallistumiseen, maahanmuuttajien, myös turvapaikkaa hakevien, kotouttamiseen, harjoitettavaa politiikkaa koskevien kysymysten määrittelyyn ja niiden valtavirtaistamiseen, innovointiin ja kokeiluihin, valtioiden välisen yhteistyön menetelmiin, työmarkkinoilta syrjäytyneiden tukemiseen, sosiaalipoliittisten kysymysten vaikutuksiin sisämarkkinoilla sekä kansalaisjärjestöjen hoitamiin hankkeisiin osallistumiseen ja näiden hankkeiden johtamiseen.

(7) ESR:n olisi tuettava jäsenvaltioiden politiikkoja, jotka seuraavat tiiviisti Euroopan työllisyysstrategian mukaisia suuntaviivoja ja suosituksia sekä sosiaaliseen osallisuuteen, syrjimättömyyteen, tasa-arvon edistämiseen, koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyviä yhteisön tavoitteita, Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 ja Göteborgissa 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 2001 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa sovittujen pyrkimysten ja tavoitteiden toteuttamisen helpottamiseksi.

(8) ESR:n olisi käsiteltävä myös yhteisön työikäisen väestön demografisten muutosten merkityksellisiä ulottuvuuksia ja seurauksia, erityisesti tarjoamalla elinikäistä ammatillista koulutusta.

(9) Jotta muutoksia ja talouskasvua, naisten ja miesten työllistymismahdollisuuksia sekä työn laatua ja tuottavuutta voitaisiin alueellinen kilpailukyky ja työllisyys -tavoitteen sekä lähentymistavoitteen puitteissa ennakoida ja hallita paremmin, ESR:n tuki olisi keskitettävä erityisesti työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskyvyn parantamiseen, inhimillisen pääoman, työhön pääsyn ja työmarkkinoille osallistumisen lisäämiseen, epäedullisessa asemassa olevien sosiaalisen osallisuuden vahvistamiseen ja syrjinnän torjumiseen, työelämän ulkopuolella olevien henkilöiden työmarkkinoille paluun kannustamiseen sekä uudistuksia edistävien kumppanuuksien edistämiseen.

(10) Näiden painopisteiden lisäksi vähiten kehittyneillä alueilla ja vähiten kehittyneissä jäsenvaltioissa on talouskasvun, naisten ja miesten työllistymismahdollisuuksien sekä työn laadun ja tuottavuuden parantamiseksi tarpeen lähentymistavoitteen osana laajentaa ja parantaa investointeja inhimilliseen pääomaan sekä kehittää institutionaalisia, hallinnollisia ja oikeudellisia valmiuksia erityisesti uudistusten valmistelemiseksi ja toteuttamiseksi ja yhteisön säännöstön noudattamisen valvomiseksi.

(11) ESR:n tukitoimien valinnan olisi näiden painopisteiden puitteissa oltava joustavaa, jotta kunkin jäsenvaltion erityishaasteet voidaan ottaa huomioon, ja ESR:sta rahoitettavien ensisijaisten toimien olisi oltava luonteeltaan sellaisia, että näihin haasteisiin vastaamiseen on käytettävissä joustovaraa.

(12) Valtioiden välisten ja alueiden välisten innovatiivisten toimien edistäminen on keskeinen osatekijä, joka olisi sisällytettävä ESR:n toiminta-alaan. Yhteistyön edistämiseksi jäsenvaltioiden olisi ohjelmoitava valtioiden väliset ja alueiden väliset toimet soveltamalla horisontaalista lähestymistapaa tai määrätyn toimintalinjan kautta.

(13) On tarpeen varmistaa, että ESR:n toimet ovat johdonmukaisia Euroopan työllisyysstrategiaan kuuluvien toimintatapojen kanssa, ja keskittää ESR:n tuki mainitun strategian mukaisten suuntaviivojen ja suositusten täytäntöönpanoon.

(14) ESR:sta tuettavien toimien tehokas ja vaikuttava täytäntöönpano edellyttää hyvää hallintotapaa ja kumppanuutta kaikilta asianomaisilta alueellisilta ja sosioekonomisilta toimijoilta, erityisesti työmarkkinaosapuolilta ja muilta yhteiskunnallisilta toimijoilta sekä kansallisella, alueellisella että paikallisella tasolla. Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen asema muutokseen tähtäävässä laaja-alaisessa kumppanuudessa, ja niiden sitoutuminen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen työllisyyttä ja työllistymismahdollisuuksia parantamalla on olennaisen tärkeää. Tässä yhteydessä työnantajien ja työntekijöiden mahdollisesti osallistuessa yhteisesti ESR:n tukitoimien rahoitukseen, tämä rahoitusosuus, vaikkakin se on yksityinen meno, otetaan huomioon laskettaessa ESR:n osarahoitusosuutta.

(15) ESR:sta olisi myönnettävä tukea toimiin, jotka ovat Euroopan työllisyysstrategian nojalla hyväksyttyjen suuntaviivojen ja suositusten mukaisia. Suuntaviivoihin ja suosituksiin tehdyt muutokset edellyttävät kuitenkin toimenpideohjelman muuttamista vain silloin kun jäsenvaltio tai komissio yhteisymmärryksessä jäsenvaltion kanssa katsoo, että toimenpideohjelmassa olisi otettava huomioon merkittävät sosioekonomiset muutokset tai että yhteisön, kansallisten tai alueellisten painopisteiden muutokset olisi otettava paremmin tai eri tavalla huomioon, tai jos toimenpideohjelmaa olisi muutettava arvioinnin perusteella taikka täytäntöönpanovaikeuksien vuoksi.

(16) Jäsenvaltioiden ja komission on huolehdittava, että ESR:sta lähentymistavoitteen sekä alueellinen kilpailukyky ja työllisyys -tavoitteen perusteella rahoitettujen painopisteiden täytäntöönpano edistää tasa-arvoa ja poistaa miesten ja naisten välistä eriarvoisuutta. Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen olisi liitettävä erityisiin toimiin naisten kestävän työelämään osallistumisen ja siinä etenemisen parantamiseksi.

(17) ESR:sta olisi myös tuettava teknistä apua siten, että keskitytään erityisesti rohkaisemaan vastavuoroista oppimista kokemusten vaihdon ja hyvien käytäntöjen siirron avulla sekä korostamaan ESR:n osuutta työllisyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvien yhteisön poliittisten tavoitteiden ja painopisteiden toteuttamisessa.

(18) Asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 säädetään, että menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt annetaan kansallisella tasolla, lukuun ottamatta tiettyjä poikkeuksia, joista on tarpeen antaa erityissäännöksiä. Tämän vuoksi olisi säädettävä ESR:oon liittyvistä poikkeuksista.

(19) Euroopan sosiaalirahastosta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1784/1999 (5) olisi selvyyden vuoksi kumottava,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

1. Tässä asetuksessa säädetään Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tehtävät, sen toiminta-ala, erityissäännökset ja tukikelpoiset menolajit.

2. ESR:oon sovelletaan asetusta (EY) N:o 1083/2006 ja tätä asetusta.

2 artikla

Tehtävät

1. ESR edistää osaltaan yhteisön painopisteitä, jotka koskevat taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamista parantamalla työllisyyttä ja työllistymismahdollisuuksia sekä edistämällä korkeaa työllisyysastetta ja uusien ja parempien työpaikkojen luomista. Tätä varten ESR tukee jäsenvaltioiden politiikkoja, joilla pyritään täystyöllisyyteen sekä työn laadun ja tuottavuuden parantamiseen, sosiaalisen osallisuuden edistämiseen muun muassa parantamalla epäedullisessa asemassa olevien työhön pääsyä sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten työllisyyserojen vähentämiseen.

ESR:sta myönnetään tukea erityisesti toimiin, jotka ovat niiden toimenpiteiden mukaisia, joita jäsenvaltiot toteuttavat kasvua ja työllisyyttä koskeviin yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien ja Euroopan työllisyysstrategiaa noudattaen hyväksyttyjen suuntaviivojen nojalla ja niihin liittyvien suositusten mukaisesti.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä toteuttaessaan ESR tukee sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseen, tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseen sekä talouskasvun ja kestävän kehityksen edistämiseen liittyviä yhteisön painopisteitä. Tätä varten ESR ottaa huomioon koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvät yhteisön keskeiset painopisteet ja tavoitteet, joilla pyritään lisäämään työelämän ulkopuolella olevien henkilöiden osallistumista työmarkkinoille, torjumaan sosiaalista syrjäytymistä, etenkin epäedullisessa asemassa olevien ryhmien, kuten vammaisten, syrjäytymistä, sekä edistämään miesten ja naisten tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä.

3 artikla

Tuen kohteet

1. Lähentymistavoitteen sekä alueellinen kilpailukyky ja työllisyys -tavoitteen mukaisesti ESR:sta tuetaan jäsenvaltioissa seuraavassa lueteltujen painopisteiden mukaisesti toteutettavia toimia:

a) työntekijöiden, yritysten ja yrittäjien sopeutumiskyvyn parantaminen niin, että edistetään talouden muutosten ennakointia ja myönteistä hallintaa erityisesti seuraavin toimin: i) elinikäinen oppiminen sekä yritysten, erityisesti pk-yritysten, ja työntekijöiden toimesta inhimilliseen pääomaan tehtävien investointien lisääminen kehittämällä ja ottamalla käyttöön järjestelmiä ja strategioita, oppisopimuskoulutus mukaan lukien, joilla helpotetaan erityisesti heikon osaamistason omaavien ja ikääntyneiden työntekijöiden pääsyä ammatilliseen koulutukseen, tutkintojen ja osaamisen kehittäminen, tieto- ja viestintätekniikan, tietotekniikkaa hyödyntävän opiskelun, ympäristöystävällisen teknologian sekä johtamistaitojen levittäminen, yrittäjyyden ja innovoinnin sekä uusien yritysten perustamisen edistäminen; ii) innovatiivisten ja aiempaa tuottavampien työjärjestelyjen suunnittelu ja levittäminen, mukaan lukien parempi työterveys ja -turvallisuus, tulevaisuuden ammatillisten ja osaamisvaatimusten kartoittaminen sekä erityisten työllistymispalvelujen sekä ammatillista koulutusta koskevien ja tukipalvelujen, kuten uuteen työpaikkaan sijoittamisen, kehittäminen työntekijöitä varten yritysten ja toimialojen uudelleenjärjestelyjen yhteydessä;

b) työnhakijoiden ja työelämän ulkopuolella olevien henkilöiden työelämään pääsyn ja kestävän työmarkkinoille integroitumisen edistäminen, työttömyyden ja erityisesti pitkäaikaistyöttömyyden ja nuorisotyöttömyyden torjuminen, aktiivisen ikääntymisen rohkaiseminen ja työelämässä pitempään pysyminen sekä työmarkkinoille osallistumisen lisääminen edistämällä erityisesti seuraavia toimia: i) työmarkkinalaitosten, erityisesti työvoimapalvelujen, sekä muiden asiaankuuluvien Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden täystyöllisyyteen tähtääviä strategioita tukevien aloitteiden nykyaikaistaminen ja vahvistaminen; ii) ennalta ehkäisevien ja aktiivisten toimenpiteiden toteuttaminen sen varmistamiseksi, että tarpeet tunnistetaan ajoissa ja voidaan tarjota yksilöllisiä toimintasuunnitelmia ja yksilöllistä tukea, kuten räätälöityä ammatillista koulutusta, tukea työnhakuun, uuteen työpaikkaan sijoittumiseen ja liikkuvuuteen sekä itsenäiseen ammatinharjoittamiseen ja yritysten perustamiseen — mukaan lukien osuuskuntamuotoiset yritykset, kannustimet työmarkkinoille osallistumisen edistämiseksi, joustavat toimenpiteet ikääntyneiden työntekijöiden pitämiseksi pitempään työelämässä ja toimenpiteet työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseksi, esimerkiksi lastenhoitopalvelujen ja huollettavien henkilöiden hoitopalvelujen saatavuutta parantamalla; iii) valtavirtaistaminen ja erityistoimet, joilla helpotetaan naisten työnsaantia sekä lisätään naisten kestävää osallistumista työelämään ja edistymistä työssä, vähennetään sukupuoleen perustuvaa eriytymistä työmarkkinoilla esimerkiksi tarkastelemalla sukupuolten välisten palkkaerojen välittömiä ja välillisiä perimmäisiä syitä; iv) erityistoimet maahanmuuttajien työelämään osallistumisen lisäämiseksi ja heidän sosiaalisen integroitumisensa vahvistamiseksi sekä työntekijöiden maantieteellisen ja ammatillisen liikkuvuuden helpottamiseksi ja valtioiden rajat ylittävien työmarkkinoiden yhdentämiseksi muun muassa ohjauspalvelujen, kielen opetuksen sekä pätevyyksien ja hankitun osaamisen hyväksymisen kautta;

c) epäedullisessa asemassa olevien sosiaalisen osallisuuden vahvistaminen, jotta heidän osallistumisensa työelämään olisi kestävää, ja kaikenlaisen syrjinnän torjuminen työmarkkinoilla edistämällä erityisesti seuraavia toimia: i) työllistymisväylät ja epäedullisessa asemassa oleville, kuten sosiaalisesti syrjäytyneille, koulutuksen keskeyttäneille, vähemmistöille, vammaisille ja vajaakuntoisille sekä huollettavia henkilöitä hoitaville toteuttamalla työllistettävyyteen tähtääviä toimenpiteitä muun muassa yhteisötalouden alalla, tarjoamalla mahdollisuuksia ammatilliseen perus- ja täydennyskoulutukseen, järjestämällä tukevia toimenpiteitä, tarvittavaa tukea sekä yhteisö- ja hoitopalveluja, jotka parantavat työllistymismahdollisuuksia; ii) erilaisuuden hyväksyminen työpaikalla ja syrjinnän vastustaminen työmarkkinoille pääsyn ja siellä etenemisen osalta muun muassa lisäämällä tietoisuutta sekä paikallisyhteisöjen ja -yritysten osallistumista ja edistämällä paikallisia työllisyysaloitteita;

d) inhimillisen pääoman vahvistaminen edistämällä erityisesti seuraavia toimia: i) koulutusjärjestelmien uudistusten suunnittelu ja käyttöönotto työllistettävyyden kehittämiseksi, perus- ja ammatillisen koulutuksen työmarkkinoille soveltuvuuden parantaminen, sekä opetushenkilökunnan osaamisen pitäminen jatkuvasti ajan tasalla innovointia ja osaamistaloutta ajatellen; ii) korkea-asteen koulutuslaitosten, tutkimus- ja teknologiakeskusten ja yritysten toiminnan verkottaminen;

e) kumppanuuksien, yhteenliittymien ja aloitteiden edistäminen asiaan liittyvien kansallisen, alueellisen, paikallisen ja valtioiden välisen tason toimijoiden kuten työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen verkottumisen avulla uudistusten aikaansaamiseksi työllisyydessä ja työmarkkinoille pääsyssä.

2. Lähentymistavoitteen mukaisesti ESR:sta tuetaan seuraavassa lueteltujen jäsenvaltioissa toteutettavien painopisteiden mukaisesti toteutettavia toimia:

a) inhimilliseen pääomaan tehtävien investointien laajentaminen ja parantaminen edistämällä erityisesti seuraavia toimia: i) koulutusjärjestelmiä koskevien uudistusten toteuttaminen pyrkien erityisesti siihen, että ihmisten osaaminen vastaa paremmin osaamisyhteiskunnan ja elinikäisen oppimisen vaatimuksia; ii) laajennettu osallistuminen koulutukseen koko eliniän ajan pyrkien siihen, että koulun keskeyttämistä ja oppialoille hakeutumista sukupuolen perusteella saadaan vähennettyä sekä lisättyä pääsyä perus-, ammatilliseen ja korkea-asteen koulutukseen ja niiden laatua parannettua; iii) inhimillisten voimavarojen kehittäminen tutkimuksessa ja innovaatiossa etenkin yliopistollisilla jatko-opinnoilla ja tutkijakoulutuksella;

b) julkishallinnon ja julkisten palvelujen, ja tarvittaessa työmarkkinaosapuolten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen, institutionaalisten valmiuksien vahvistaminen ja tuottavuuden parantaminen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla uudistusten, paremman sääntelyn ja hyvän hallintotavan edistämiseksi erityisesti talouden, työllisyyden ja koulutuksen aloilla sekä sosiaali-, ympäristö- ja oikeudellisella alalla edistämällä erityisesti seuraavia toimia: i) mekanismit, joilla voidaan parantaa hyvää politiikan ja ohjelmien suunnittelua, seurantaa ja arviointia muun muassa hyödyntämällä tutkimuksia, tilastoja ja asiantuntijalausuntoja, sekä tukea eri alojen välistä yhteensovittamista ja vuoropuhelua asiaan liittyvien julkisten ja yksityisten elinten kesken; ii) valmiuksien kehittäminen politiikkojen ja ohjelmien täytäntöönpanossa asiaankuuluvilla aloilla, myös lainsäädännön noudattamisen valvonnassa, erityisesti kouluttamalla jatkuvasti johtajia ja henkilöstöä sekä kohdentamalla erityistukea avainpalveluille, tarkastuslaitoksille ja sosioekonomisille toimijoille, joihin kuuluvat työmarkkinaosapuolet, ympäristöalan kumppanit, asiaan liittyvät valtiosta riippumattomat järjestöt sekä eri ammattialojen edunvalvontajärjestöt.

3. Jäsenvaltiot voivat 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen painopisteiden puitteissa keskittyä niihin, jotka sopivat parhaiten jäsenvaltioiden erityishaasteiden huomioon ottamiseen.

4. ESR:sta voidaan tukea tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa säädettyjä toimia niiden jäsenvaltioiden alueella, jotka voivat saada tukea tai siirtymäkauden tukea koheesiorahastosta asetuksen N:o 1083/2006 5 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

5. Pantaessa täytäntöön 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja tavoitteita ja painopisteitä ESR:sta tuetaan jäsenvaltioiden innovatiivisten toimien edistämistä ja valtavirtaistamista.

6. ESR:sta tuetaan myös valtioiden välisiä ja alueiden välisiä toimia erityisesti jakamalla tietoa, kokemuksia, tuloksia ja hyviä käytäntöjä sekä kehittämällä täydentäviä lähentymistapoja sekä yhteensovitettua tai yhteistä toimintaa.

7. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1083/2006 34 artiklan 2 kohdassa säädetään, tämän artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitettujen, Euroopan aluekehitysrahastosta 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1080/2006 (6) soveltamisalaan kuuluvien sosiaalisen osallisuuden painopisteen nojalla toteutettavien toimenpiteiden rahoitusosuutta voidaan korottaa 15 prosenttiin kyseessä olevan toimintalinjan osalta.

4 artikla

Tuen johdonmukaisuus ja keskittäminen

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ESR:sta tuettavat toimet ovat Euroopan työllisyysstrategian mukaisia ja edistävät sen perusteella toteutettavia toimia. Niiden on erityisesti varmistettava, että kansallisessa strategisessa viitekehyksessä vahvistettu strategia ja toimenpideohjelmissa vahvistetut toimet edistävät työllisyysstrategian pyrkimyksiä, ensisijaisia toimia ja tavoitteita kussakin jäsenvaltiossa kansallisten uudistusohjelmien ja sosiaalista osallisuutta koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on lisäksi silloin, kun ESR:n tuki voi edistää politiikkojen harjoittamista, kohdennettava tuki perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan nojalla annettavien keskeisten työllisyyssuositusten ja yhteisön keskeisten työllisyystavoitteiden täytäntöönpanoon sosiaalisen osallisuuden, koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen aloilla. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että tämä tapahtuu vakaissa ohjelmointipuitteissa.

2. Toimenpideohjelmissa voimavarat on kohdennettava tärkeimpiin tarpeisiin ja keskitettävä politiikan aloille, joilla ESR:n tuki voi merkittävästi vaikuttaa ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen. Jotta ESR:n tuki olisi mahdollisimman tehokasta, toimenpideohjelmissa on tarpeen mukaan otettava huomioon erityisesti alueet ja paikkakunnat, joilla on vakavimpia ongelmia, kuten epäsuotuisassa asemassa olevat kaupunkialueet ja syrjäisimmät alueet, taantuvat maaseutualueet ja kalastuksesta riippuvaiset alueet sekä tuotannon siirroista erityisesti kärsineet alueet.

3. Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla käytettävän avoimen koordinointimenetelmän mukaisesti annettaviin jäsenvaltioiden kansallisiin kertomuksiin on tarvittaessa sisällytettävä tiivistelmä ESR:n rahoitusosuudesta, jolla edistetään sosiaaliseen osallisuuteen liittyviä työmarkkinanäkökohtia.

4. Toimenpideohjelmiin, joiden rahoitukseen ESR osallistuu, sisältyvien indikaattoreiden on oltava strategisia, lukumäärältään rajoitettuja ja niiden on liityttävä Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanossa sekä sosiaalisen osallisuuden, koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen aloilla sovellettavien yhteisön tavoitteiden yhteydessä käytettäviin indikaattoreihin.

5. ESR:n toimista tehtävissä arvioinneissa on myös arvioitava, mikä on ESR:sta tuettujen toimien osuus Euroopan työllisyysstrategian sekä sosiaalisen osallisuuden, syrjimättömyyden sekä miesten ja naisten tasa-arvon, koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen aloja koskevien yhteisön tavoitteiden täytäntöönpanossa kyseisessä jäsenvaltiossa.

5 artikla

Hyvä hallintotapa ja kumppanuus

1. ESR edistää hyvää hallintotapaa ja kumppanuutta. Rahaston tuki on suunniteltava ja pantava täytäntöön sopivalla alueellisella tasolla ottaen huomioon kansallinen, alue- ja paikallistaso kullekin jäsenvaltiolle ominaisten hallinnollisten järjestelyjen mukaisesti.

2. Jäsenvaltioiden on ESR:n tukeen liittyvän valmistelun, täytäntöönpanon ja seurannan yhteydessä varmistettava työmarkkinaosapuolten mukaantulo sekä muiden toimijoiden riittävä kuuleminen ja osallistuminen sopivalla alueellisella tasolla.

3. Kunkin toimenpideohjelman hallintoviranomaisen on edistettävä työmarkkinaosapuolten riittävää osallistumista 3 artiklan nojalla rahoitettuihin toimiin.

Lähentymistavoitteen mukaisesti on asianmukainen määrä ESR:n varoja osoitettava valmiuksien kehittämiseen, johon kuuluvat ammatillinen koulutus, verkottumistoimet, sosiaalisen vuoropuhelun tehostaminen ja työmarkkinaosapuolten yhteisesti käynnistämät toimet erityisesti 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskyvyn osalta.

4. Kunkin toimenpideohjelman hallintoviranomaisen on edistettävä valtiosta riippumattomien järjestöjen riittävää osallistumista ja pääsyä mukaan erityisesti sosiaalisen osallisuuden, sukupuolten välisen tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien aloilla rahoitettuihin toimiin.

6 artikla

Sukupuolten tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimenpideohjelmissa kuvataan, kuinka sukupuolten tasa-arvoa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia edistetään toimenpideohjelmien valmistelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa edistettävä naisten ja miesten tasapuolista osallistumista toimenpideohjelmien hallintoon ja toteuttamiseen paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla.

7 artikla

Innovaatio

Kussakin toimenpideohjelmassa on kiinnitettävä erityistä huomiota innovatiivisten toimien edistämiseen ja valtavirtaistamiseen. Hallintoviranomaisen on valittava kumppanuuden puitteissa rahoitettavat innovaatioalat ja määritettävä tarvittavat täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Sen on tiedotettava valituista aloista asetuksen (EY) N:o 1083/2006 63 artiklassa tarkoitetulle seurantakomitealle.

8 artikla

Valtioiden väliset ja alueiden väliset toimet

1. Jos jäsenvaltiot tukevat valtioiden välisiä ja/tai alueiden välisiä toimia tämän asetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti toimenpideohjelmaan kuuluvana erityisenä toimintalinjana, ESR:n osuutta voidaan lisätä 10 prosentilla toimintalinjan tasolla. Tätä korotettua rahoitusosuutta ei oteta huomioon laskettaessa asetuksen N:o 1083/2006 53 artiklassa vahvistettuja enimmäismääriä.

2. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa komission avulla varmistettava, ettei ESR:sta tueta yksittäisiä toimia, joita erityisesti koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla jo tuetaan muista yhteisön valtioiden välisistä ohjelmista.

9 artikla

Tekninen tuki

Komissio edistää erityisesti kokemusten vaihtoa, tietoisuuden lisäämiseksi toteutettavia toimia, seminaareja, verkottumista ja vertaisryhmäarviointeja, jotka edistävät hyvien käytäntöjen tunnistamista ja levittämistä sekä edistävät vastavuoroista oppimista sekä valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä ESR:n poliittisen ulottuvuuden ja osuuden kasvattamiseksi työllisyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvien yhteisön tavoitteiden osalta.

10 artikla

Kertomukset

Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 67 artiklassa tarkoitetuissa täytäntöönpanoa koskevissa vuosi- ja loppukertomuksissa on oltava tarvittaessa yhteenveto seuraavien seikkojen täytäntöönpanosta:

a) tasa-arvokysymysten valtavirtaistaminen ja mahdolliset sukupuolen mukaan eriytetyt toimet;

b) maahanmuuttajien työelämään osallistumisen lisäämiseen ja sen myötä heidän sosiaalisen integroitumisensa vahvistamiseen tarkoitetut toimet;

c) vähemmistöjen työelämään integroitumisen ja siten heidän sosiaalisen osallisuutensa vahvistamiseen tarkoitetut toimet;

d) muiden epäedullisessa asemassa olevien ryhmien, myös vammaisten, työelämään integroitumisen ja sosiaalisen osallisuuden vahvistamiseen tarkoitetut toimet;

e) innovatiiviset toimet, mukaan lukien niiden aloja ja tuloksia koskeva esittely, niiden levittäminen ja valtavirtaistaminen;

f) valtioiden väliset ja/tai alueiden väliset toimet.

11 artikla

Menojen tukikelpoisuus

1. ESR:sta myönnetään tukea tukikelpoisiin menoihin, johon voi sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 1083/2006 53 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, kuulua työnantajien ja työntekijöiden yhdessä antamia varoja. Tukea myönnetään yksittäisinä tai yleisinä tukina, joita ei tarvitse maksaa takaisin, takaisin maksettavina tukina, lainan korkotukina, mikroluottoina, takuurahastojen muodossa sekä tavaroiden ja palvelujen hankintaan julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti.

2. Seuraaviin menoihin ei myönnetä rahoitusosuutta ESR:sta:

a) palautettavissa oleva arvonlisävero;

b) lainojen korot;

c) kalusteiden, laitteiden, ajoneuvojen, infrastruktuurien, kiinteistöjen ja maan hankinta.

3. Seuraavia menoja voidaan tukea 1 kohdassa tarkoitetulla ESR:n rahoitusosuudella edellyttäen, että ne ovat kansallisen lainsäädännön ja myös kirjanpitosääntöjen mukaisia ja että seuraavat edellytykset täyttyvät:

a) kolmannen osapuolen toimeen osallistuville maksamat ja tuensaajalle suoritettaviksi vahvistetut palkkiot tai palkat;

b) tukien osalta kiinteähintaisena ilmoitetut välilliset kustannukset 20 prosenttiin asti toimen välittömistä kustannuksista;

c) edellä 2 kohdan c alakohdassa luetellun poistokelpoisen käyttöomaisuuden poistokustannukset, ainoastaan toimen keston ajan ja edellyttäen, että tämän omaisuuden hankintaan ei ole saatu julkista tukea.

4. Asetuksen (EY) N:o 1080/2006 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä sovelletaan ESR:sta osarahoitettaviin toimiin, jotka kuuluvat mainitun asetuksen 3 artiklan soveltamisalaan.

12 artikla

Siirtymäsäännökset

1. Tämä asetus ei vaikuta sellaisen avun jatkamiseen tai muuttamiseen, mukaan lukien sen peruuttaminen kokonaan tai osittain, jonka komissio on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1784/1999 tai muun 31 päivänä joulukuuta 2006 kyseiseen apuun sovellettavan lainsäädännön nojalla, jota siten sovelletaan kyseiseen apuun tai hankkeisiin niiden päättymiseen saakka.

2. Asetuksen (EY) N:o 1784/1999 nojalla tehdyt hakemukset ovat edelleen voimassa.

13 artikla

Kumoaminen

1. Asetus (EY) N:o 1784/1999 kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2007, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 12 artiklan säännösten soveltamista.

2. Viittauksia kumottuun asetukseen (ETY) N:o 1784/1999 pidetään viittauksina tähän asetukseen.

14 artikla

Uudelleentarkastelua koskeva lauseke

Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat tätä asetusta uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 perustamissopimuksen 148 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Strasbourgissa 5 päivänä heinäkuuta 2006. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies J. BORRELL FONTELLES Neuvoston puolesta Puheenjohtaja P. LEHTOMÄKI

(1) EUVL C 234, 22.9.2005, s. 27.

(2) EUVL C 164, 5.7.2005, s. 48.

(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 6. heinäkuuta 2005 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 12. kesäkuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 4. heinäkuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(4) Katso tämän virallisen lehden sivu 25.

(5) EYVL L 213, 13.8. 1999, s. 5.

(6) Katso tämän virallisen lehden sivu 1.