L 144/34 Euroopa n union in virall inen leht i3 0.4.2004 FI 
KOMISSI ON SU OSITUS , 
annett u 27 p äivänä h uhtiku uta 20 04, 
rahoitus johdan naisten  käytö stä a rvopape reihin koh distuv aa yht eistä s ijoitust oimintaa 
harjoitt avissa yrityks issä ( yhteiss ijoitusy rityksis sä) 
(tiedoksiannett u numerolla K(2004) 1541/1)
(ETA: n kann alta merkit yksellinen tekst i) 
(2004/38 3/EY) 
EURO OPA N YHTEI SÖJEN K OMI SSIO, jo ka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan toisen 
luetelmakohdan, 
sekä ka tsoo se uraavaa: 
(1) Arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoim intaa harjoittavia  yrityksiä  
(yhteissij oitusyrit ykset) koskevien  lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten 
yhteensovittamisesta 20 päivänä joulukuuta 1985 annettuun neuvoston direktiiviin 
85/611/ETY1 direktiiv illä 2001 /108/ETY  tehtyjen muutosten yhtenä tavoitteena oli 
laajentaa niiden rahoitusvälineiden valikoimaa, joihin yhteissijoitusyritykset voivat 
sijoittaa, ja antaa niille mahdollisuus hyödyntää nykyaikaisia sijoitusmenetelmi ä. 
Sallittujen sijoitusten laajennettuun määritelmään eivät kuulu ainoastaan 
rahamarkkinavälineet, pankkitalletukset sekä yhteissijoitusyritysten ja muiden yhteistä 
sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten osuudet: yhteissijoitusyrityksille annetaan 
mahdollisuus käyttää rahoitusjohdannaisia osana yleistä sijoitustoimintaansa eikä 
ainoastaan tehtyjen sijoitusten suojaamiseen. 
(2) Muutosten toinen tavoite oli sijoittajansuojan varmistaminen. Muutetussa direktiivissä 
85/611/ETY säädetään kattavasta riskien rajoitusjärjestelmästä. Jotta uusiin 
rahoitusvälineiden lajeihin, erityisesti johdannaissopimuksiin, liittyviä riskejä 
pystytään seuraamaan, mittaamaan ja hallitsemaan asianmukaisesti ja tarkasti, 
rahastoyhtiön tai sijoituspalveluyrityksen on sovellettava vakaita 
riskinmittausmenettelyjä toimivaltai sten viranomaisten valvonnassa. 
Riskinmittausmenettel yjen avulla niiden pitäisi erityisesti pystyä koko ajan 
seuraamaan, mittaamaan ja hallitsemaan positioihinsa kohdistuvia riskejä ja niiden 
osuutta sijoitussalkun koko riskiprofiilista. Rahastoyhtiöiden tai 
sijoituspalveluyritysten on myös otettava käyttöön vakioimattomi en 
johdanna issop imusten (OTC- johdanna issop imukset) tarkass a ja riippumattomas sa 
arvioinnissa tarvittavat menettelyt. Näiden direktiiviin 85/611/ETY sisältyvien 
1 EYVL L 375,  31.12.1985, s. 3, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi  muutettuna Euroopan parlamentin ja 
neuvo ston direktiivillä 2 001/108 /EY (EYVL  L 41, 13.2.2002, s. 35).  
30.4.20 04 Euroopa n union in virall inen leht iL  144/35 FI 
vaatimusten vuoksi jäsenvaltioiden olisi luotava asianmukaiset puitteet 
yhteissijoitusy ritysten riskien mittaamiselle ja hallinnalle. Näiden puitteiden luomisen 
helpottamiseksi ja yhtenäisen lähestymistavan varmistamiseksi olisi tarpeen antaa 
suositus  eräistä y hteisistä risk ien mittaamisen perus periaatteista. 
(3) Yhteis sijoitus yritysten yhtey skomite assa on päästy yhteis ymmär rykseen 
peruspe riaatteiden laatimisen tuottamista eduista, jotka jäsenvaltioiden olisi otettava 
huomioon. Kyseisten periaatteiden pitäisi auttaa jäsenvaltioita varmistamaan 
yhdenmuka inen ja tehokas sijoittajansuoja koko yhteisön alueella; niiden pitäisi myös 
tasapuolistaa eri oikeudenkäy ttöalueilla säänneltyjen yhteissijoitusy ritysten 
toimijoiden ja tuotteiden kilpailuolosu hteet. 
(4) Direktiivin 85/611 /ETY 21 artiklan  3 kohdan ensimmäi sessä alakohdassa säädetyn 
johdan naissopi muksii n liittyvän  kokonaisriskin enimmäi smäärän ja kyseisen 
direktii vin 36 artiklan 2 kohdassa säädetyn luottot ransaktioiden enimmäi sarvon osalta 
olisi ilmai stava selkeästi, kuinka suuri kokonaisriski yhteissijoit usyritykseen saa 
kohdistua. 
(5) Yhteissijoitusy rityksen kokonaisr iskiä arvioitaessa olisi otettava huomioon sekä sen 
velvoitt eiden täyttämät täjätt ämisriski että rahoitusjohdannaist en käytön aiheuttam a 
vipu. Tämän vuoksi olisi varmistett ava, että yhteissijoit usyrityksen markkinariskiä 
mitat aan asianmukaisesti . Tämän vuoksi olisi suositeltava mahdolli sia markkinariskin 
arvioinnissa sovellett avia lähestymistapoj a määritt ämällä edellytykset seuraavien 
menettel yjen käytölle: kohde-etuuslähestymista pa (commit ment approach), VAR-
lähestymistapa ( Value-at-r isk appro ach) ja stres sitestit. 
(6) Samojen syiden vuoksi olisi suositeltava joitaki n elementt ejä menetelm ään, jolla 
arvioidaan rahoitusjohdannaist en käytön tuottam aa vipuvaikutusta  
yhteissijoitusy rityksen sijoitussalkuss a. 
(7) Direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaan 
yhteissijoitusy ritykseen kohdistuvan riskin laskennass a otetaan huomioon paitsi 
kohde-etuus omaisuuden nykya rvo myös vastapuoliriski, markkinoiden tuleva kehitys 
ja positioiden rahaksi muuttam iseen käytettävissä oleva aika. Vakioimatt omiin 
johdannaissopimuksii n liittyvää vastapuoliriski ä koskevista erityisvaatim uksista 
säädetään kyseise n direktiivin 22 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdass a. Näiden 
vaatimust en valossa olisi selvennettävä rahoitusjohdannaisi in liittyvän vastapuoliriski n 
laskennassa käytettävää menetelm ää ja sen suhdetta luottol aitosten liiket oiminnan 
aloitt amisesta ja harjoitt amisesta 20 päivänä maaliskuut a 2000 annetussa Euroopan 
parlamenti n ja neuvoston direktii vissä 2000/12/EY2 säädettyihin menetelmii n ja 
kriteereihin. 
(8) Direktiivin  85/611/ETY 21 artiklan 3 kohdan mukaan rahoitusjohdannaist en perustana 
olevi in varoihi n liittyvä riski on huomi oitava lasket taessa, ylittyvätkö kyseisen 
direkt iivin 22 artiklassa säädet yt rajat, jotka  koskevat sijoituste n keskittymist ä saman 
liikkeeseenl askijan arvopapereihin. Kyseisen säännöksen mukaan jäsenvalti ot voivat 
sallia, että yhteissijoit usyritysten ei tarvitse yhdistää indeksiperusteisii n johdannaisii n 
tehtyjä sijoituksia an 22 artiklassa säädettyihin liikkeeseenl askijakohtai siin rajoihin. 
2 EYVL L 126, 26.5.2000, s. 1. 
L 144/36 Euroopa n union in virall inen leht i3 0.4.2004 FI 
Tämän vuoksi olisi tarpeen antaa suositus standardeista, jotka koskevat sitä, miten 
sovelletaan rajoituksia, jotka koskevat rahoitusjohdannaisilla tehtävien sijoitusten 
keskittymistä saman lii kkeeseenlaskijan arvopapereihin. 
(9) Myynti ilman katetta (lyhyeksi myynti) tarkoittaa transaktioita, joissa 
yhteissijoitusyritykseen kohdistuu riski, että arvopapereita joudutaan ostamaan 
hinnalla, joka on korkeampi kuin hinta niiden toimit tamisen hetkellä, mistä aiheutuu 
tappioita;  yhteissijoi tusyritykseen kohdistuu myös riski, että se ei pysty toimi ttamaan 
kohde-etuutena olevaa rahoitusvälinet tä transaktion erääntymispäivänä. Näillä riskeillä 
on aina merkitystä yhteissijoitusy rityksen joutuessa ostamaan arvopaper eita 
markkinoil la täyttääkseen velvoitt eensa. Näissä tapauksissa yhteissijoit usyritykseen 
kohdistuu riski, että se ei pysty täyttämää n rahoitusjohdannaist oimenpit een ehtojen 
mukaisia sitoumuksiaan tai osaa niistä. Direktiivi n 85/611/ETY 42 artiklassa lyhyeksi 
myynti kiellet ään kokonaan, jotta yhteissijoit usyrityksille ei aiheutuisi  suuria tappioit a. 
Rahoitusjohdannai silla toteutet uissa toimenpi teissä, joita taloudell isen luonteensa 
vuoksi voidaan pitää lyhyeksi myyntinä, lyhyeksi myyntiin yleisesti yhdistetyillä  
riskeillä ei kenties aina ole samaa merkitystä. Direktiivi n 42 artiklan noudattami sen 
helpottam iseksi olisi selvennettävä lyhyeksi myynnin käsitett ä rahoitusjohdannaist en 
osalta ja annettava suositus kriteereistä, joita sovelletaan johdannaistransakti oiden 
kattami seen. 
(10) Tämä suositus on ensimmäinen vaihe pyrittäessä  yhteisymmärrykseen 
riskinm ittausmene telmistä yhteissi joitusyrityksi ssä. Riski nmittausm enete lmien on 
kuite nkin kehit yttävä  jatkuvasti. Tarvitaan kenties lisätoimia, jotta voidaan ottaa 
huomioon muun muassa Baselin pankkivalvontakomitean vakavaraisuusvaatimusta 
koske va sopimus  (Basel II) ja tuleva yhtei sön direk tiivi pankk ien ja 
sijoituspalveluyritysten pääomavaatimuksista. 
(11) Tähän suosi tukseen sisälty y joitakin perusasioita, jotka jäsen valtioide n pitäisi ottaa 
huomio on niiden panne ssa täytäntöön direktiiviä 85/611/ETY, sellaisena kuin se on 
muutettuna direktiivillä 2001/108/EY. On huomattava, että tässä suosituksess a ei 
pyritä antamaan tyhjentäviä suuntaviivoja rahoitusjohdannaisten käytöstä 
yhteissijoitusyrityksiss ä, vaan tavoite on hahmotella joitakin periaatteita, joiden 
voidaan katsoa muodostavan yhteissijoitusyrityksiss ä sovellettavan riskinmittaamista 
koske van y htenäisen  lähesty mistavan p erustan , 
SUO SITTELEE: 
Jäsenvaltioiden olisi direktiivin 85/611/ETY täytäntöönpanon yhteydess ä noudatettava 
seuraavia suos ituksia: 
1. Yh teissijoitus yritykse n ris kiprof iiliin mukau tetut risk inmittaus järjestelm ät
Jäsenvaltioille suositellaan, että ne direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 1 kohtaa soveltaessaan 
varmistavat, että rahastoyhtiöt tai sijoituspalveluyritykset soveltavat riskinmittausjärjestelmi ä, 
jotka on mukautettu yhteissijoitusyrityksen riskiprofiiliin. Näin varmistetaan, että 
järjestelmill ä voidaan tarkasti mitata kaikki toimivaltai sten viranomaisten valvomiin 
yhteissijoitusyrityksiin kohd istuvat olennaiset riskit. 
2. Yh denmu kainen tulkinta yh teissijoitus yrityksiin  kohd istuvien riskien  rajoittam isesta
30.4.20 04 Euroopa n union in virall inen leht iL  144/37 FI 
2.1 Johdannais sopimuk siin liittyvän riskin ja kokonaisr iskin rajoittaminen 
yhteissijoitusyrityks issä
Jäsenvaltioille suositellaan, että ne varmistavat, että rahoitusjohda nnaisiin liittyvä 
kokonaisr iski ei ylitä 100:aa prosenttia yhteissijoitusy rityksen nettoarvosta (net asset value) ja 
että yhteissijoitusy ritykseen  kohdistuva kokonaisriski ei jatkuvasti  ylitä 200:aa  prosentti a sen 
netto arvosta. 
2.2 Väli aikai sen luot onoton raj oittaminen
Jäsenval tioille suositel laan, että ne varmistavat, että yhteissijoitusyrityksen kokonaisriski ei 
kasva väliaikaisen luotonoton vuoksi yli 10:tä prosenttia ja että yhteissijoitusyrityksen 
kokonaisriski ei missään olosuhteissa ylitä 210:tä pros enttia sen nettoarvosta. 
2.3 T ämän  suos ituksen 3 ja 4 kohdan  sam anaikaine n sov eltaminen
Johdannaissopimuksiin liittyvää kokonaisriskin 100 prosentin raja-arvoa sovellettaessa 
jäsenvaltioille suositellaan, että ne varmistavat, että sekä 3 että 4 kohtaa noudatetaan. 
3. As ianmuk aisesti kalibroid ut stan dardit, joilla mitataan  mark kinaris kiä
3.1 Riskinmittausmenetelmien m ukauttaminen yhteissijoitusyrityksen riskiprofiiliin
Tämän suosituksen 1 kohdassa mainitun ja direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 1 kohdassa 
säädetyn periaatteen mukaisesti jäsenvaltioille suositellaan, että ne sallivat, että 
”yksinkertaisten yhteissijoitusyritysten” (joilla on vähemmän ja yksinkertaisempia 
johdannaispositioita, esimerkiksi vain muutamia tavanomaisia optioita (vanilla options)) 
luokkaan sovelletaan erilaisia menetelmiä kuin ”kehittyneiden yhteissijoitusyritysten” 
luokkaan. Kuten 3.4 kohdassa todetaan, näiden luokkien jaottelu ja tarkat määritelmät 
edellyttävät lisätyötä. Ennen kuin jaottelu ja määritelmät ovat valmiit, jäsenvaltioiden pitäisi 
pyrkiä kalibroimaan markkinariskin määrittelyssä käytettävää lähestymistapaa 3.2 ja 3.3 
kohdan mukaisesti. 
3.2 Yksinkertaiset yhteissijoitusyritykset
3.2.1 Kohd e-etuus lähesty mistavan ( commitment appr oach) käyttö
Jäsenvaltioille suositellaan, että ne pyytävät niiden toimivaltai sia viranomaisia varmistamaan, 
että yksinkertaisten yhteissijoitusyritysten markkinariskiä arvioidaan asianmukaisesti 
käyttämällä kohde-etuuslähestymistapaa, jossa yhteissijoitusyritysten johdannaispositiot 
muunnetaan  vastaaviksi positioiksi kohde-etuusomaisuudes sa. Kohde-etuuslähes tymistapaa 
soveltaessaan  jäsenvaltioiden toimivaltai sten viranomaisten olisi myös otettava huomioon 
muun muassa  rahoitusjohdannaisten käyttöön liittyvä yhtenäissijoitusyrityksen  kokonaisriski 
ja yhteissi joitusyrityksen tekem ien johdan naissopi muste n luonne , tavoi te, lukum äärä ja 
yleisyys sekä käytössä olevat salkunhoitomene telmät . 
3.2.2 Tekniset tarkennukset
Optioi den osalt a jäsenva ltioille suosite llaan, että ne sallivat delta-lähestymistavan 
soveltamis en. Lähesty mistapa perus tuu option hinnan muutoshe rkkyyteen kohde- etuutena 
olevien rahoitusvälineiden hintojen vähäisten muutosten seurauksena. Termiinien, futuurien ja 
L 144/38 Euroopa n union in virall inen leht i3 0.4.2004 FI 
vaihtosopimusten muuntamisen pitäisi perustua kohde-etuutena olevien sopimusten tarkkaan 
sisältöön.  Yksinkertaisissa sopimuksissa voidaan yleensä käyttää sopimusten markkina-arvoa 
(marked-to-market val ue). 
3.2.3 Mahdo lliset yli määräi set suoj atoimenpi teet
Jäsenva ltioita pyydet ään harkitsema an, onko  tarpeen vaatia ylimääräisten suojatoimenpiteiden 
käyttöä sovellettaessa kohde-etuuslähestymistapaa esimerkiksi asettamalla yksinkertaisten 
yhteissijoitusyritysten rahoitusjohdannaisiin liittyvän kokonaisriskin yläraja 100 prosenttiin 
nettoarvosta. 
3.3 Kehittyneet yhteissijoitusyritykset
3.3.1 Value- at-Risk -lähesty mistavan (jäljempänä ’VAR-lähes tymistapa’ ) ja stressitestien 
(stres s tests ) jatkuv a sov eltaminen
Kehittyneiden yhteissijoitusyritysten osalta jäsenvaltioille suositellaan, että ne vaativat 
rahastoyhtiöitä tai sijoituspalveluyrityksiä soveltamaan säännöllisesti VAR-lähesty mistapoja. 
VAR- lähesty mistavoiss a arvioidaa n yhteiss ijoitusyr ityksen  sijoituss alkun suurimman 
mahdollisen tappion riskiä tietyllä aikavälillä sekä tiettyä todennäköis yystasoa. Jäsenvaltioille 
suositellaan, että ne vaativat rahastoy htiöiltä tai sijoituspalveluy rityksiltä myös stress itestien 
soveltamista, koska niillä helpotetaan mahdollisen poikkeuks ellisen markkinakehity ksen 
hallintaa. Stressites teillä arvioidaan poikkeuks ellisten taloudellisten tapahtumien vaikutusta 
sijoitussalkun  arvoon  tiettynä ajank ohtana. 
3.3.2 Y hteisten ver tailustandardien kehittäminen
VAR- lähestymistapo ja sovellettaessa  jäsenvaltioille suositellaan, että ne vaativat 
asianmukaisten standardien soveltamista 3.1 kohdan mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi 
harkittava mahdollisiksi vertailuarvoiksi seuraavia parametreja: 99 prosentin luottamusväli 
(confidence interval), kuukauden pitoaika ja ”tuore” volatiliteet ti, joka saa poiketa enintään 
vuoden laskentapäivästä, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatt a toimivalt aisten 
viranomaisten suorittamaa muuta testausta. Kun jäsenvaltiot ovat kehittäneet yhteiset 
standardit toteuttamall a 3.4 kohdan mukaiset lisätoimet, niiden tulisi sallia rahastoyhtiöiden 
tai sijoituspalveluyritysten poikkeaminen kyseisistä standardeista ainoastaan 
poikkeustapauksissa toimivaltai sten viranomaisten suoritettua asianmukaiset tutkimukset 
3.3.3 kohdan  mukaise sti. 
3.3.3 Sisäiset risk inmittausmall it
Jäsenvaltioille suositellaan, että ne hyväksy vät ainoastaan ne rahastoyhtiön tai 
sijoituspalveluyrityksen ehdottamat sisäiset riskinmittausmalli t, joihin sovelletaan tämän 
suosituksen mukaisia ja muita asianmukaisia suojatoimenpiteitä. Toimivaltai sten kansallisten 
viranomaisten olisi tutkittava kyseisten mallien asianmukaisuus. Jäsenvaltioille suositellaan 
myös toimivaltai sten kansallisten viranomaisten hyväksy mien mallien luettelon julkistamista 
ja mallien asettami sta saataville asianmukaisella tavalla. 
3.4 Su ositus lisätoimiks i
Koska riskinmittausmen etelmiä on edelleen hiottava, jäsenvaltioille suositellaan, että ne 
kannustavat toimivaltai sia viranomaisia lisätoimii n, joilla luodaan kehittyneempiä menetelmiä 
30.4.20 04 Euroopa n union in virall inen leht iL  144/39 FI 
ja luodaan yhteisös sä sovellettava yhtenäinen lähestymistapa. Lisätoimet koskevat erityisesti 
seuraavia osa-alueita: 
/g190 a) perusteet y ksinkertaisten  ja kehittyneide n yhteiss ijoitusyritys ten määrittelylle; 
/g190 b) rahoitusjohda nnaisten muuntaminen vastaaviksi kohde-etuu ksiksi; ja 
rahoitusjohda nnaisten kohde-etuuk sien positioiden nettouttaminen sovellettaessa kohde-
etuuslähesty mistapaa; 
/g190 c) VAR- lähestymistapoja ja stress itestejä koskev at parhaat k äytänteet; 
/g190 d) standardit, joita yhteissijoitusy rityksiss ä sovellettavien sisäisten mallien on 
noudatettava. 
4. Vip uvaiku tukse n arvioinn issa käyte ttävät a sianm ukais esti k alibro idut s tanda rdit
4.1 K ohde- etuus lähes tymis tavan käyttö
Jos jäljempänä 4.2 kohdass a mainittuja kehittyneitä menetelmiä ei ole käytettävissä,  
jäsenvaltioille suositellaan, että ne edellyttävät yhteissijoitusy ritysten vipuvaikutuks en 
arvio inniss a kohd e-etuu slähe stymis tavan soveltamista yhdessä VAR-lähe stymis tavan ja 
stress itestien kanssa,  joita on käytettävä mitat taessa kehittyneisi in yhteissijoit usyrityksiin 
kohdistuvaa mar kkinariskiä 3. 3 kohdan mukaisesti. 
Jäsenvaltioi lle suositellaan, että ne antavat rahastoyhtiöill e tai sijoituspal veluyrityksille, jotka 
soveltavat kohde-etuuslähestymista paa 3.2 kohdan mukaisesti, mahdolli suus hyödyntää 
kohde-etuus lähestymistapaa vipu vaikutuksen ar vioinnissa. 
4.2 Muiden kehittyne iden menetelmien käyt ön salliminen
Jos valvontaviranom aiset ovat täysin vakuuttuneit a siitä, että rahastoyhtiö tai 
sijoituspal veluyritys on jo kehittänyt ja testannut asianmukaisen menetelm än vipuvaikutuksen 
arviointi in VAR-lähestymistavoill a ja stressitesteil lä ja laatii  menetelmän soveltamisesta 
asianmukaiset asiakirjat, jäsenvaltioiden olisi harkittava, että ne hyväksy vät kyseisen 
menetelmän käytön vipuvaikutuksen arvioinnissa kehittyneiden yhteissijoitusyritysten osalta 
3.3. kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi jäsenvaltioille suositellaan, että ne harkitsevat 
lähestymistapoja, jotka perustuvat vertailustandardiin, joka voi olla esimerkiksi 
yhteissijoitusyrityksen sijoituspolitiikan mukaisesta viitesalkusta tai muusta asianmukaisesta 
viitearvosta laskettu VAR/stress itesti -arvo. 
4.3 Su ositus lisätoimiks i
Jäsenvaltioille suositellaan, että ne ottavat huomioon, että yhteissijoitusy rityksen 
vipuvaikutuksen  arvioinn issa käytett äviä menet elmiä on hiottava edell een erityi sesti 
suurimman mahdollisen VAR/stressitesti-arvon osalta, joka vastaa kokonaisriskiä, joka on 
200 prosentt ia yhteissi joitusyrityksen netto arvosta. Jäsenval tioiden olisi kannustettava 
toimivaltai sia kansallisia viranomaisia lisätoimiin, joilla luodaan kehittyneempiä menetelmiä 
vipuvaikutuksen arviointiin ja kehitetään yhteisössä sovellettava yhtenäinen lähestymistapa. 
5. Asianm ukaisten  standa rdien  ja tunnustettujen riskinlievent ämismenetelmien 
soveltaminen vastapuoli riskin rajoittami seksi
5.1 Vaki oimatt omiin j ohdannai siin l iittyvän v astapuol iriski n rajoi ttami nen
L 144/40 Euroopa n union in virall inen leht i3 0.4.2004 FI 
Jäsenvaltioil le suositellaan, että ne varmistavat, että kaikki vastapuoliriskittöm inä pidetyt 
johdannaistransaktiot toteutetaan pörssissä, jonka selvitysyhteisö täyttää seuraavat 
vaatimukset: sen tukena ovat asianmukaiset toimint aa koskevat vakuudet ja sen toimint a 
perustuu johdannaispositioiden päivittäi seen arvostamiseen markkinahintaan sekä vähintään 
päivittäi siin vakuusvaatimuksiin. 
5.2 Suo situs käy ttää suur inta mahd ollista tappiota
Jäsenvaltioil le suositellaan, että ne vaativat, että vakioimatt omilla johdannaisilla 
toteutett avissa transaktioissa yksittäiseen vastapuoleen liittyvä riski mitataa n suurimman 
mahdollisen tappion perusteella, joka yhteissijoitusyritykselle aiheutuu, jos vastapuoli ei 
suoriudu velvoittei staan, eikä vakioimatt oman johdannaissopimuksen nimelli sarvon 
perusteella. 
5.3 Suositus käyttää ensisijaisesti direktiiv issä 2000/12/EY määritettyjä standardeja
Direktiivissä 2001/108/EY säädettyjen kiinteiden kvantitati ivisten vakavaraisuusrajojen 
noudattamisen lisäksi jäsenvaltioil le suositellaan, että ne vaativat, että vakioimatt omiin 
johdannaissopimuksiin liittyvä vastapuoliriski arvioidaan Euroopan parlamentin ja neuvoston 
direktiivissä 2000/12/EY3 säädetyllä markkina-arvoon perustuvalla menetelmäll ä, edellä 
sanotun kuitenkaan rajoittamatt a muiden asianmukaisten hinnoittelumall ien soveltamista, jos 
markkinahinta ei ole saatavilla. Jäsenvaltioiden tulisi myös vaatia direktiivissä 2000/12/EY 
säädetyn full credit equivalence -lähestymistavan soveltamista mukaan lukien lisämetodi, 
jolla määritetään potentiaal inen tuleva riski. 
5.4 Vakuuksien hyväksyminen arvioitaessa yhteissijoitusyrityksiin kohdistuvaa 
vastapuoliriskiä
5.4.1 Yleiset kriteerit
Jäsenvaltioille suositellaan, että ne hyväksy vät vakuuksien käytön yhteissijoitusyritysten 
vastapuoliriskin alentamiseksi edellyttäen, että direktiivissä 2000/12/EY säädettyjen 
vakavaraisuuss ääntöjen mukaisesti ja tulevan kehityksen huomioon o ttamiseksi 
/g190 a) vakuudet arvostetaan päivittäin markkinahintaan ja ne ylittävät riskin arvon; 
/g190 b) vakuuksiin liittyy ainoastaan vähäisiä riskejä (esim. käteinen raha tai valtion 
joukkovelkakirjat, joilla on paras mahdollinen luottoluokitus) ja ne ovat likvidejä; 
/g190 c) vakuus on säilyttäjänä toimivan kolmannen hallussa, joka ei kuulu palveluntarjoajan 
lähipiiriin tai vakuus on oikeudellisesti suojattu lähipiiriin kuuluvan tahon 
maksuky vyttömy yden varalta; 
/g190 d) yhteissijoitusyritys v oi milloin tahansa vaatia vakuuden täysimääräistä käyttöä. 
5.4.2 Riskikeskittymien rajat
Riskien hajauttamisen yleisen periaatteen mukaisesti jäsenvaltioille suositellaan, että ne 
varmistavat, että tietyn yhteisön tai konsernin aiheuttama vastapuoliriski ei ylitä (ottaen 
huomioon kyseiseltä yhteisöltä tai konsernilta saadut vakuudet) direktiivissä 85/611/ETY 
asetettua 20 prosentin rajaa yhden  yhteisön (22 artiklan 2 kohdan toinen alakohta) eikä 
konsernin (22 artiklan 5 koht a) osalta. 
3 EYVL L 126, 26.5.2000, s. 1. 
30.4.20 04 Euroopa n union in virall inen leht iL  144/41 FI 
5.5 N ettouttam isen hyväk syminen
Jäsenvaltioille suositellaan, että ne sallivat, että yhteissijoitusy ritykset nettouttavat samaan 
vastapuoleen liittyvät vakioimattomien johdannaiss opimusten positiot edellyttäen, että 
nettouttamismenettelyt ovat direktiivissä 2000/12/ETY asetettujen ehtojen mukaisia ja ne 
perustuva t oikeudellisesti s itoviin sopimuksiin. 
6. Asian mukaisten menetelmien kä yttö rajoitettaessa  liikkeeseenlas kijaan liittyvää ris kiä
6.1 R iskinm ittausm enetelm ien m ukautta minen  johda nnais sopim usten  tyypp ien m ukaan
Jäsenvaltioille suositellaan, että ne vaativat rahoitusvälineen  tyyppi in perustuvien 
menetelmien soveltami sta, koska direktii vin 85/611/ETY 21 artiklan 3 kohdan neljännessä 
alakohdassa säädetään, että rahoitusjohdannaist en sisällyttäm inen 22 artiklassa säädettyihin 
liikkeeseenl askijaa koskeviin keskittymärajoi hin edellyttää , että ne muunnetaan vastaaviksi 
kohde-etuuksien positioiksi. Jäsenvaltiot  voivat muun muassa sallia delta-lähest ymistavan 
käytön optioiden osalta. Jos tämä lähestymistapa  ei ole käyttö kelpoin en tai teknis esti 
mahdollin en kyseisen  rahoitusjohdannaisen monimutkaisuuden vuoksi, jäsenvaltiot voivat 
antaa mahdollisuu den soveltaa maksuky kyisy ysriskin enimmäismäärä n arvioinn issa kyseiseen 
johdannaissopimukseen liittyvään suurimpaan potentiaaliseen tappioon perustuvaa 
lähestymistapaa. 
6.2 I ndeksiin  peru stuvat jo hdanna iset
Kun jäsenvaltiot käyttävät direktiivin 85/611/ETY 21 artiklan 3 kohdan kolmannessa 
alakohdassa säädetyn mahdollisuuden soveltamista koskevaa harkintavaltaansa, niitä 
kehotetaan ottamaan huomioon, täyttääkö rahoitusjohdannaisen kohde-etuutena oleva indeksi 
kyseisen direktiivin 22 a artiklan mukaiset vaatimukset. Kyseisen direktiivin 21 artiklan 2 
kohtaa ja 21 artiklan 3 kohdan kolmatta alakohtaa sovellettaessa jäsenvaltioille suositellaan, 
että ne noudattavat periaatetta, jonka mukaan rahastoyhtiö tai sijoituspalveluyritys ei yleensä 
saa käyttää itse kehitettyihin indekseihin perustuvia rahoitusjohdannaisia, joilla pyritään 
kiertämään 22 artiklan mukaisia liikkeeseenlaskijaa koskevia keskittymärajoja. Jäsenvaltioille 
suositellaan myös, että ne kieltävät rahastoyhtiöitä tai sijoituspalveluyrityksiä käyttämästä 
rahoitusjohdannaisia, jotka eivät ole direktiivin 85/611/ETY 22 a artiklassa säädettyjen 
keskittymärajojen mukaisia. 
6.3 Riskikeskittymien rajat
Jäsenvaltioille suositellaan, että ne vaativat, että rahastoyhtiöt tai sijoituspalveluyritykset 
laskevat samaan yhteisöön tai konserniin liittyvän vastapuoli- ja liikkeeseenlaskijariskin 
yhteen sovellettaessa direktiivin 85/611/ETY 22 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja 22 
artiklan 5  kohda n mukais ta 20 pr osentin nettoarvo rajaa. 
7. Pörss i- ja OTC-ra hoitus johda nnaiss opimuks illa toteu tettu jen trans aktioid en 
kattamista kosk evien s ääntö jen s oveltamin en
7.1 T rans aktion as ianmuk ainen ka ttaminen ilman kä teissuo ritusta
Jos rahoitusjohdannaisen ehtoihin kuuluu automaattisesti tai vastapuolen niin halutessa 
kohde-etuutena olevan rahoitusvälineen fyysinen toimitus eräpäivänä tai toteutuksen 
yhtey dessä ja fyysinen toimitus on yleinen käytäntö  kyseis tä rahoitusväl inettä käytettäessä , 
L 144/42 Euroopa n union in virall inen leht i3 0.4.2004 FI 
jäsenvaltioil le suositellaan, että ne vaativat yhteissijoitusyrityksiltä, että ne pitävät kohde-
etuutena olevaa rahoitusvälinet tä sijoitussalkussaan transaktioiden kattam ista varten. 
7.2 Transaktioiden poikkeuksellinen kattaminen vaihtoehtoisil la kohde-etuuksilla ilman 
käteissuoritusta
Jos johdannaissopimuksen kohde-etuutena olevaan rahoitusvälineeseen liittyviä riskejä 
voidaan riittävän hyvin kuvata toisella kohde-etuudella ja kohde-etuutena oleva rahoitusväline 
on erittäin likvidi, jäsenvaltioiden pitäisi harkita sen sallimist a, että yhteissijoitusyritys pitää 
poikkeustapauksissa hallussaan muita likvidejä varoja transaktion katteeksi edellyttäen, että 
ne voidaan milloi n tahansa käyttää toimit ettavan kohde-etuutena olevan rahoitusvälineen 
ostamiseen ja että kyseisen tyyppiseen transaktioon liittyvä ylimääräinen markkinariski 
mitataa n asianmukaisesti. 
7.3 Transaktioiden kattaminen vaihtoehtoisill a kohde-etuuksilla käteissuorituksen yhteydessä
Jos rahoitusjohdannainen toteutetaan käteissuorituksella automaatti sesti tai 
yhteissijoitusyrityksen niin halutessa, jäsenvaltioiden pitäisi harkita sen sallimist a, että 
yhteissijoitusyritys ei pidä kyseistä kohde-etuutena olevaa rahoitusvälinettä  hallussaan 
transaktioiden kattamista varten. Näissä tapauksissa jäsenvaltioille suositellaan, että ne 
hyväksy vät seuraavat varallisuuser ät transaktioiden katteeksi: 
– a) käteinen raha; 
– b) likvidit velkainstrumentit (esim. valtion joukkovelkakirjat, joilla on paras 
mahdollinen luottoluokitus), joihin sovelletaan asianmukaisia suojatoimenpiteitä 
(erity isesti v akuus arvon alennus ); 
– c) muut toimivaltai sten viranomaisten hyväksy mät erittäin likvidit varat,
jotka vastaavat asianmukaisten suojatoimenpiteiden (esim. tarvittaessa 
vakuus arvon alennus ) kans sa rahoitusjoh dannais en koh de-etuu tta. 
Direktiivin 85/611/ETY 42 artiklaa sovellettaessa jäsenvaltioiden olisi pidettävä likvideinä 
niitä rahoitusvälineitä, jotka ovat muunnettavissa käteiseksi rahaksi enintään seitsemässä 
arkipäivässä hintaan, joka vastaa rahoitusvälineen käypää arvoa sen omilla markkinoilla. 
Jäsenvaltioille suositellaan, että ne varmistavat, että yhteissijoitusyrityksillä on hallussaan 
riittävät käteisvarat rahoitusjohdannaisen erääntymis- tai toteutuspäivänä. 
7.4 Katteen laskeminen
Jäsenvaltioita suositellaan vaatimaan, että transaktioiden kate lasketaan kohde-
etuuslähestymistavan mukaisesti. 
7.5 Kohde-etuutena olevien r ahoitusvälineiden luonne
Jäsenvaltioille suositellaan, että ne vaativat, että rahoitusjohdannaisten kohde-etuudet, 
riippumatta siitä, toteutetaanko ne käteissuorituksella vai fyysisellä toimituksella, ja 
transaktioiden kattamiseksi hallussa pidetyt rahoitusvälineet ovat direktiivin 85/611/ETY ja 
yksittäisen yhteissijoitusyr ityksen sijoituspolitiikan mukaisia. 
7.6 Su ositus yhteisiks i lisätoim iksi
30.4.20 04 Euroopa n union in virall inen leht iL  144/43 FI 
Rahoitusjohdann aisilla tehtävien transaktioiden kattamisen osalta jäsenvaltioille suositellaan, 
että ne kannustavat toimivaltaisia viranomaisia yksilöimään rahoitusjohda nnaisilla tehtävien 
transaktioiden yhteiset luok at, joille voidaan määrittää lyhye ksi myy nnin risk iprofiili. 
8. Jäsenvaltioita pyyd etään ilmoittamaan komissiolle mahdollisuuksien mukaan 30 päivään 
syyskuuta 2004 mennessä toimenpiteistä, jotka ne ovat toteuttaneet tämän suosituks en 
perusteella, ja ilmoittamaan täytäntöönpano n ensimmäiset tulokset mahdollisuuksien mukaan 
viimeistään 28 pä ivänä helmikuuta 2 005. 
9. Tämä s uositus o n osoitettu ka ikille jäsenvaltioille. 
Tehty  Brysselissä  27 päivän ä huh tikuuta 2004 . 
 K omission puolesta 
Frederik BOLKESTEIN 
 K omission jäsen