FI Euroopan unionin virallinen lehti L 298/51

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 4 päivänä elokuuta 2010,

valtiontuesta C 40/08 (ex N 163/08), jonka Puola on toteuttanut PZL Hydral S.A.:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 5406)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/690/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon päätöksen K(2008) 4753 lopullinen (1), jolla komissio päätti aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, ja päätöksen K(2008) 6371 lopullinen (2), jolla laajennettiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä koskemaan tukea C 40/2008 (ex N 163/2008),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

ja katsoo seuraavaa:

I. MENETTELY

(1) Puolan viranomaiset ilmoittivat 27 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä PZL Hydral S.A.:n, jäljempänä ’PZL Hydral’, rakenneuudistussuunnitelmasta. Komissio pyysi lisätietoja 6 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset pyysivät 4 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä vastauksen määräajan pidentämistä 27 päivään kesäkuuta 2008, mihin komissio suostui 10 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellään. Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja rakenneuudistussuunnitelmasta 7 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

(2) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely (muodollinen tutkintamenettely) aloitettiin 10 päivänä syyskuuta 2008. Muodollista tutkintamenettelyä laajennettiin tämän jälkeen 12 päivänä marraskuuta 2008 annetulla päätöksellä.

(3) Puola toimitti huomautuksensa 14 päivänä lokakuuta ja 22 päivänä joulukuuta 2008 sekä lisätietoja 7 päivänä huhtikuuta 2009. Komissio ei vastaanottanut huomautuksia kolmansilta.

(4) Puolan viranomaiset tavattiin kokouksissa 27 päivänä huhtikuuta ja 14 päivänä lokakuuta 2009 sekä 12 päivänä helmikuuta 2010. Komissio pyysi lisätietoja 18 päivänä joulukuuta 2009. Komission ja Puolan viranomaisten välinen kirjeenvaihto oli vilkasta, ja Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja sähköpostitse seuraavina päivinä: 20 päivänä lokakuuta 2009, 23 päivänä marraskuuta 2009, 15 päivänä joulukuuta 2009, 13 päivänä tammikuuta 2010, 16 päivänä tammikuuta 2010, 9 päivänä helmikuuta 2010, 10 päivänä helmikuuta 2010, 26 päivänä helmikuuta 2010, 1 päivänä maaliskuuta 2010, 3 päivänä maaliskuuta 2010, 4 päivänä maaliskuuta 2010, 19 päivänä maaliskuuta 2010, 5 päivänä toukokuuta 2010, 12 päivänä toukokuuta 2010, 20 päivänä toukokuuta 2010, 28 päivänä toukokuuta 2010, 3 päivänä kesäkuuta 2010, 4 päivänä kesäkuuta 2010, 7 päivänä kesäkuuta 2010, 8 päivänä kesäkuuta 2010, 9 päivänä kesäkuuta 2010, 17 päivänä kesäkuuta 2010, 23 päivänä kesäkuuta 2010, 24 päivänä kesäkuuta 2010, 28 päivänä kesäkuuta 2010, 7 päivänä heinäkuuta 2010, 8 päivänä heinäkuuta 2010, 9 päivänä heinäkuuta 2010, 12 päivänä heinäkuuta 2010 ja 13 päivänä heinäkuuta 2010.

II. KUVAUS

II.1. Edunsaajat: PZL Hydral ja PZL Wrocław

(5) PZL Hydral perustettiin vuonna 1946 valtionyritykseksi. Nyt se on suuryritys, joka oli vuoteen 2008 saakka erikoistunut siviili- ja sotateollisuuden hydrauliikan valmistukseen, kaikenlaisten ilmailualan moottoreiden elektronisten hydromekaanisten polttoaineensäätelyjärjestelmien, ilma-alusten hydraulisten ohjausjärjestelmien ja helikopterien tehohydrauliikan suunnitteluun, valmistukseen ja huoltoon. Vuodesta 2008 lähtien PZL Hydral on toiminut erään konsernin emoyhtiönä, eikä sillä ole enää ollut omaa teollista toimintaa.

(6) Vuonna 2003 valtio-omisteinen Industrial Development Agency, jäljempänä ’IDA’, osti 80,94 prosenttia PZL Hydralin osakkeista (1 284 686 osaketta) valtiolta. Valtio luovutti lisää osakkeita IDA:lle vuonna 2005 (499 103 osaketta), mikä kasvatti IDA:n osuuden yrityksessä 87,39 prosenttiin, vuonna 2007 (64 374 osaketta), mikä kasvatti osuuden 90,54 prosenttiin, ja 12 päivänä tammikuuta 2010 (38 399 osaketta), jolloin osuus kasvoi 92,42 prosenttiin. Kukin näistä kaupoista tehtiin symboliseen 1 Puolan zlotyn hintaan. IDA:n hallussa on ollut 12 päivästä tammikuuta 2010 lähtien 18 886 562 osaketta, joiden nimellisarvo on 18 865 620 Puolan zlotya. Loput osakkeet (7,58 prosenttia), joiden nimellisarvo on 1 547 210 zlotya, ovat nykyisellään työntekijöiden hallussa.

(7) Vuonna 2007 PZL Hydralilla oli osake-enemmistö seuraavissa tytäryhtiöissä: Zakład Odlewniczy ”Hydral” Sp. z o.o., jonka päätoimiala on teräsosien valu, valanta, jalostus ja käsittely, Zakład Cieplowniczy Term ”Hydral” Sp. z o.o., joka tuottaa ja myy lämpöenergiaa, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o., joka valmistaa venttiilejä ja hydrauliikan jakolaitteita, jalostaa metallitarvikkeita ja tarjoaa korjauspalveluja hydraulisia koneita ja varusteita varten, sekä PZL Wrocław Sp. z o.o., jäljempänä ’PZL Wrocław’. Lisäksi PZL Hydralilla oli osake-enemmistö kahdessa muussa yrityksessä, jotka ovat nyt selvitystilassa. Vuoden 2006 lopussa koko konsernissa oli 795 työntekijää.

(8) PZL Wrocław perustettiin PZL Hydralin kokonaan omistamaksi tytäryhtiöksi vuonna 2004. Tarkoituksena oli luoda operatiivinen yhtiö, joka jatkaisi PZL Hydralin operatiivista toimintaa, samalla kun PZL Hydral muuttuisi hallintayhtiöksi ja johtaisi PZL Hydral -konsernin rakenneuudistusprosessia.

(9) Osa PZL Wrocławin omaisuudesta siirrettiin PZL Hydralista PZL Wrocławiin apporttina PZL Wrocławin pääomaan tai myymällä ne PZL Hydralin vuoden 2004 tilinpäätöksen mukaisella kirjanpitoarvolla, kuten taulukosta 1 ilmenee. Taulukko 1 Omaisuuden siirto apporttina tai myymällä (Puolan zlotya). Siirron päivämäärä Omaisuuslaji Siirtomenetelmä (myynti/apportti) Omaisuuden kirjanpitoarvo 30.12.2004 käyttöomaisuus – siirrettävissä apportti 3 917 321,00 30.12.2004 aineeton omaisuus apportti 801 332,00 30.12.2004 keskeneräinen tuotanto apportti 1 251 352,00 30.12.2004 tarveaineet apportti 251 719,00 30.11.2006 käyttöomaisuus – siirrettävissä apportti 138 516,44 30.11.2006 tarveaineet apportti 679 915,73 30.11.2006 käyttöomaisuus – siirrettävissä apportti 1 186 803,54 30.11.2006 aineeton omaisuus apportti 290 268,95 20.6.2007 käyttöomaisuus – siirrettävissä myynti 1 250 000,00 30.12.2007 käyttöomaisuus – siirrettävissä apportti 1 293 600,00 21–23.12.2008 keskeneräinen tuotanto myynti 5 230 644,91 27.3.2008 tarveaineet myynti 2 985 631,15 10.3.2009 tarveaineet myynti 304 294,33

(10) PZL Wrocławin PZL Hydralilta ostama aineellinen kiinteä omaisuus siirrettiin joko apporttina PZL Wrocławin pääomaan tai myytiin, kuten taulukosta 2 ilmenee. Kummassakin tapauksessa kaupan arvo perustui riippumattoman asiantuntijan arvioon. Kun kyseinen kiinteä omaisuus siirrettiin, siihen kohdistui kiinteistöjen kiinnitysrasitteita julkisten velkojien eli sosiaaliturvalaitoksen, Ala-Sleesian maakunnan veroviraston ja Wrocławin kaupunginvaltuuston hyväksi kaikkiaan 142,558 miljoonan Puolan zlotyn arvosta. Taulukko 2 Kiinteistöjen siirto (Puolan zlotya) Siirron päivämäärä Omaisuuslaji Siirtomenetelmä (myynti/apportti) Omaisuuden kirjanpitoarvo 30.12.2007 käyttöomaisuus – kiinteistöt apportti 8 337 000,00 30.12.2007 käyttöomaisuus – kiinteistöt myynti 10 309 508,56

(11) PZL Hydral siirsi 31 päivänä joulukuuta 2007 PZL Wrocławille varoja 918 900 Puolan zlotyn nimellisarvosta apporttina PZL Wrocławin pääomaan.

(12) Loput PZL Hydralin PZL Wrocławille 17 päivänä tammikuuta 2006 ja 27 päivänä huhtikuuta 2010 välisenä aikana siirtämästä omaisuudesta myytiin kirjanpitoarvosta lukuisissa siirroissa rakenteilla olevana käyttöomaisuutena, jota eivät rasittaneet panttaukset eivätkä kiinnitykset.

(13) PZL Hydralilta PZL Wrocławille vuosina 2004–2010 siirretyn omaisuuden kokonaisarvo on 44 708 791,02 Puolan zlotya.

(14) PZL Hydralista siirrettiin PZL Wrocławiin 559 työntekijää vuonna 2008 ja 37 työntekijää vuonna 2009.

(15) PZL Wrocław valmistaa komponentteja Puolan asevoimien käyttämiin ilma-aluksiin (vuoden 2007 loppuun saakka valmistajana oli PZL Hydral) ja tarjoaa palveluja, muun muassa Puolan armeijan käyttämän kaluston huoltoa ja korjausta. Sotilastuotteille suoritetaan erityinen tuotekohtainen sertifiointi Puolan asevoimien teknisten vaatimusten mukaisesti. Joka vaiheessa luovutetaan erillinen dokumentaatio, ja tuotteita (sekä niihin liittyviä kunnossapitopalveluja) valvoo pysyvä asevoimien edustaja.

(16) PZL Wrocław toimii nykyisin sisä- ja hallintoministeriön 17 päivänä tammikuuta 2007 myöntämällä luvalla n:o B-007/2007 seuraavilla toimialoilla: — ase- ja ampumatarviketyypeistä sekä tuotanto- ja markkinointilupaa edellyttävien sotilas- ja poliisituotteiden ja -tekniikoiden luettelosta 3 päivänä joulukuuta 2001 annetun valtioneuvoston asetuksen (3) liitteessä 1 olevassa 8 kohdassa (Ase- ja ampumatarviketyypit) määriteltyjen varoitus-, merkki- ja kaasuammusten laukaisuun käytettävien laitteiden valmistus ja markkinointi; — edellä mainitun valtioneuvoston asetuksen liitteessä 2 (Luettelo tuotanto- ja markkinointilupaa edellyttävistä sotilas- ja poliisituotteista ja -tekniikoista) olevassa osastossa WT V määriteltyjen sotilas- tai poliisituotteiden sekä osastoissa WT II, WT III ja WT XIV (1–4 ja 7–10 kohdassa) määriteltyjen tuotteiden komponenttien ja aineosien valmistus ja markkinointi; — edellä mainitun valtioneuvoston asetuksen liitteessä 2 (Luettelo tuotanto- ja markkinointilupaa edellyttävistä sotilas- ja poliisituotteista ja -tekniikoista) olevassa osastossa WT XIII määritellyn sotilas- tai poliisituotteiden valmistukseen käytettävän kaluston tuotanto ja markkinointi sekä kyseiseen tarkoitukseen tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen käytettävän tekniikan markkinointi.

(17) PZL Wrocławilla on seuraavat sertifikaatit: — Bureau Veritas Certificationin myöntämä todistus standardin ISO 9001:2000 vaatimusten täyttämisestä; — Bureau Veritas Certificationin myöntämä todistus standardin AS9100-B vaatimusten täyttämisestä; — Puolan siviili-ilmailuviraston myöntämä lupa PART 21 -määräykset täyttävien ilmailuvarusteiden valmistukseen; — Puolan siviili-ilmailuviraston myöntämä todistus PART 145 -määräykset täyttävien tuotteiden teknisen huollon suorittamisesta; — Performance Review Instituten myöntämä NADCAP-todistus valikoitua erityisprosessia varten: lämpökäsittely, rikkomaton aineenkoestus, kemialliset prosessit ja kipinätyöstö.

(18) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että PZL Hydralin (ja nyt PZL Wrocławin) tuotelinja on tärkeä osa Puolan hallituksen vuonna 1995 käynnistämää taloudellista kehityssuunnitelmaa vuosiksi 1996–2000 ja vuoden 2000 suunnitelmaa vuosiksi 2001–2006.

(19) PZL Hydraliin tai sen liiketoimintoihin viitataan nimenomaisesti monissa taloudellisen kehityssuunnitelman täytäntöönpanotoimissa ja suunnitelmaa koskevissa hallituksen suuntaviivoissa, esimerkkeinä seuraavat: — ministerin/keskussuunnitteluviraston johtajan suuntaviivat, päivätty 30 päivänä tammikuuta 1995, taloudelliseksi kehityssuunnitelmaksi vuosille 1996–2000; — talousministerin heinäkuun 2000 suuntaviivat keskitetyksi taloudelliseksi kehityssuunnitelmaksi vuosille 2001–2006; — yhtiöiden kansallista puolustusta varten suorittamien tehtävien järjestämisestä 23 päivänä elokuuta 2001 annettu laki (4); — valtioneuvoston asetus, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2003, valtion turvallisuuden ja puolustuksen kannalta erityisen merkittävistä kohteista ja niiden erikoissuojelusta (5); — valtioneuvoston asetus, annettu 20 päivänä elokuuta 2004, taloudellisesti ja puolustuksellisesti erityisen merkittävien yhtiöiden luetteloinnista (6); — valtioneuvoston asetus, annettu 9 päivänä marraskuuta 2007, taloudellisesti ja puolustuksellisesti erityisen merkittävien yhtiöiden luetteloinnista (7).

(20) Tällaisiin luetteloihin otettujen yritysten on toimitettava yksityiskohtaiset vuotuiset kertomukset puolustustuotantokapasiteetistaan (määrät, profiilit, arvot), jotta ministeriö pystyy vakuuttamaan, että sotilastehtävistä huolehditaan.

(21) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että kyseiset luvat ja sertifikaatit (johdanto-osan 16 ja 17 kappale) mahdollistavat tietynlaatuisten hyödykkeiden ja palvelujen toimittamisen erikoisasiakkaille (valtion puolustuksen kannalta erityisin merkittäville yrityksille ja puolustusministeriölle). PZL Wrocław (ennen PZL Hydral) ei pelkästään toimita hydrauli-, polttoaine- ja valvontajärjestelmien komponentteja, sillä asennettujen osakokoonpanojen korjaukset ovat kriittisiä Puolan asevoimien käyttämien ilma-alusten toiminnalle (W-3, Mi-2, M28 Bryza ja PZL 130 Orlik). Puolan viranomaiset tähdensivät niin ikään, että W-3 ja Mi-2 ovat Puolan armeijan pääasiallisia helikoptereita.

(22) PZL Hydralin asevoimien käyttöön tuottamilla hyödykkeillä on Naton standardointisopimuksen mukainen Nato-koodi, kuten yrityksellä itselläänkin.

(23) Kuten edellä johdanto-osan 9 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on selitetty, PZL Hydralin omaisuus on siirretty joulukuussa 2004 PZL Wrocławille. Vain 30 päivänä joulukuuta 2007 siirrettyä omaisuutta (kiinteistöjä) rasittivat julkisten velkojien eduksi tehdyt kiinnitykset.

(24) Puolan viranomaiset vahvistivat, että PZL Wrocław oli toimintansa aloitettuaan suorittanut määräajassa kaikki velkansa julkisille velkojille, myös sosiaaliturvamaksut ja työntekijöidensä verot.

II.2. PZL Hydralin taloudelliset vaikeudet

(25) PZL Hydralin vaikeudet maksaa velkojaan sekä yksityisille että julkisille velkojilleen alkoivat vuonna 1998.

(26) Vuoden 1998 lopussa PZL Hydralin velat pankeille ja tavarantoimittajille olivat 90,4 miljoonaa Puolan zlotya. Valtaosa veloista oli kahdelle pankille: […] (8) ja […].

(27) […] -pankille PZL Hydral oli velkaa 54 miljoonaa Puolan zlotya vuoden 1998 lopussa ja 86,4 miljoonaa marraskuussa 2006, jolloin allekirjoitettiin sopimus velkojen takaisinmaksusta. Saatava suoritettiin lopullisesti vuonna 2007. […] -pankille PZL Hydralilla oli velkaa 23 miljoonaa Puolan zlotya vuoden 1998 lopussa ja 55,6 miljoonaa lokakuussa 2003. Saatava suoritettiin lopullisesti vuonna 2004. Taulukko 3 Muutokset PZL Hydralin yhteenlasketuissa veloissa […]:lle (tuhatta Puolan zlotya) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 Pääoma 44 447 48 424 51 605 49 628 37 416 39 041 38 741 38 291 35 377 Korko 9 583 17 683 26 194 34 449 29 157 38 184 40 920 43 776 51 018 Yhteensä 54 030 66 107 77 798 84 077 66 573 77 225 79 721 82 067 86 395 Taulukko 4 Muutokset PZL Hydralin yhteenlasketuissa veloissa […]:lle (tuhatta Puolan zlotya) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 Pääoma 18 571 21 986 21 959 21 127 20 741 19 825 4 000 0 0 Korko 4 572 5 983 10 842 16 759 23 975 35 773 0 0 0 Yhteensä 23 143 27 969 32 801 37 886 44 716 55 598 4 000 0 0

(28) Kummallakin yksityispankilla oli ensisijainen vakuus (katso yksityiskohtainen kuvaus jäljempänä johdanto-osan 32 ja 34 kappaleessa), ja ne olisivat helposti voineet panna saatavansa täytäntöön pankin täytäntöönpanomääräysten avulla. Vuoden 1997 pankkilain (9) nojalla pankit voivat antaa pankin täytäntöönpanomääräyksiä tositteidensa tai muiden pankkitoimia koskevien asiakirjojen perusteella. Pankin täytäntöönpanomääräys voi toimia täytäntöönpanoperusteena, kun tuomioistuin on varustanut sen täytäntöönpanokelpoisuusmerkinnällä. Menettely on huomattavasti nopeampi kuin muiden velkojien yhteydessä, sillä näiden on haettava toimivaltaiselta tuomioistuimelta täytäntöönpanoa päätökselle. Tästä huolimatta yksityiset velkojat eivät ole panneet vireille pakkoperintää, eli ne eivät ole hakeneet PZL Hydralia konkurssiin eivätkä ole ryhtyneet muihin toimiin periäkseen saataviaan yrityksen omaisuudesta.

(29) Kun PZL Hydralilla oli vaikeuksia maksaa takaisin lainojaan vuosina 1998–2006, pankit olisivat voineet periä siltä siviililain nojalla lakisääteistä korkoa taulukossa 7 esitetyn, valtioneuvoston päättämän korkokannan mukaan. Tästä huolimatta pankit eivät perineet tätä korkoa järjestelmällisesti vaan aika ajoin pelkästään taulukoissa 5 ja 6 ilmoitettujen korkokantojen mukaisen koron. Taulukko 5 […] -pankin korkokanta (Yhdysvaltain dollarin määräiset LIBOR-lainat) Vuosi 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 % 8,53 8,71 9,87 8,50 8,50 8,50 8,50 8,50 8,50 8,50 Taulukko 6 […] -pankin korkokanta (Yhdysvaltain dollarin määräiset LIBOR-lainat) Vuosi 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 % 7,78 7,96 9,12 6,08 4,45 3,62 4,37 6,26 7,63 7,37 Taulukko 7 Lakisääteinen korkokanta Vuosi 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 % 34 23 23 30 18 13 12 13 11,5 11,5

(30) Puolan viranomaiset esittävät, että pankit uskoivat saavansa paremman tuoton osallistumalla PZL Hydralin rakenneuudistussuunnitelmaan. Pankit seurasivat tarkasti neuvotteluja ensimmäisen PZL Wrocławin ostosta kiinnostuneen yrityksen eli […]:n kanssa (katso johdanto-osan 57 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Pankit seurasivat PZL Hydralin taloudellista tilaa säännöllisesti vuosikertomuksista ja markkina-analyyseista sekä yrityskäynneillä.

(31) […] -pankin saatavat järjesteltiin lopullisesti huhtikuussa 2003 tehdyn sopimuksen avulla. Pankki alaskirjasi 51,6 miljoonan Puolan zlotyn tappiot ja tyytyi pelkästään 4 miljoonan Puolan zlotyn takaisinmaksuun (7 prosenttia). Saatavien järjestelystä seuranneet alaskirjaukset sisällytettiin PZL Hydralin kirjanpitoon vuodelle 2004.

(32) […] -pankki suostui luottojen järjestelyyn oman taloudellisen arviointinsa perusteella huolimatta pankin hallussa olleista etusijaisista kiinnityksistä. Pankki turvasi saatavansa erityisesti asettamalla 13,7 miljoonan Puolan zlotyn arvoisen kiinteän vakuuden, siirtämällä kaikki […]:n kanssa ilmastointilaitteiden tuotannosta tehdyn lisenssisopimuksen kattamat, kaikkiaan 1,2 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (noin 3 968 000 Puolan zlotyn) arvoiset lisenssioikeudet ja kaupalliset oikeudet (10), siirtämällä lisenssisopimuksen kattamia […] toimittamia koneita ja laitteita kaikkiaan 2,4 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (noin 7 938 000 Puolan zlotyn) arvosta ja siirtämällä ilmastointilaitteiden myynnistä johtuvia saatavia ainakin 8 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (noin 26,5 miljoonan Puolan zlotyn) (11) arvosta vuodessa.

(33) Marraskuussa 2006 […] -pankki sopi luottojärjestelyssä 86,4 miljoonan Puolan zlotyn alaskirjauksista ja tyytyi ainoastaan 11,5 miljoonan Puolan zlotyn takaisinmaksuun. Näin PZL Hydral maksoi loppujen lopuksi vain 13 prosenttia erääntyneestä lainastaan. Loppu eli 74,9 miljoonaa Puolan zlotya kuoletettiin.

(34) […] -pankki hyväksyi näin pienen määrän, vaikka sillä oli ensisijainen vakuus kaikkein merkittävimmässä kiinteistössä, josta valtaosa tuotannosta oli riippuvainen ja jossa hallinto sijaitsi. Vakuus koostui erityisesti etusijaisista kiinnityksistä kahteen kiinteistöön, joiden yhteenlaskettu arvo oli 19,75 miljoonaa Puolan zlotya, ensisijaisesta pantista kompressorien valmistuksen teknisessä linjassa, arvoltaan 20 miljoonaa Puolan zlotya, kompressorien myyntisopimuksiin perustuvien saatavien ensisijaisesta siirrosta, arvoltaan 20 miljoonaa Puolan zlotya, koneita ja laitteita koskevasta ensisijaisesta rekisteröidystä pantista, kokonaisarvoltaan 2,8 miljoonaa Puolan zlotya, sekä ensisijaisista irtaimiston siirtosopimuksista, arvoltaan 2,65 miljoonaa, 2,4 miljoonaa, 0,56 miljoonaa ja 1,1 miljoonaa Puolan zlotya. Lisäksi vakuus olisi luonteensa vuoksi antanut kenelle tahansa mahdolliselle ostajalle oikeuden jatkaa tuotantoa kaupan jälkeen. Toisaalta koneet olisi voitu siirtää edelleen joko kokonaisina tai osakokoonpanoina purkamatta niitä, jos mahdollinen ostaja olisi päättänyt siirtää ne.

(35) Pankkien kanssa tehtyjen sopimusten jälkeen käyttöomaisuutta rasittanut vakuus vapautui. Tämän tuloksena julkisten velkojien asema vakuuden suhteen parani, eli niiden etuoikeus kiinnitykseen parani (12).

(36) Vuonna 1998 yrityksen julkisoikeudellisiin lakeihin perustuvat velat julkisille velkojille (eli sosiaaliturvalaitoksen, Ala-Sleesian maakunnan veroviraston, Wrocław Psie Polen veroviraston, Ala-Sleesian alueviraston, Wrocławin kaupunginvaltuuston ja valtion vammaiskuntoutusrahaston saatavat) olivat yhteensä 29 miljoonaa Puolan zlotya. Lisäksi valtiovarainministeriöllä oli siviililakiin perustuvia saatavia 9,4 miljoonan Puolan zlotyn arvosta. Nämä yksittäisille julkisille velkojille olevat velat kehittyivät taulukoissa 8, 9, 10, 11, 12, 13 ja 14 kuvatulla tavalla. Taulukko 8 PLZ Hydralin velat sosiaaliturvalaitokselle (tuhatta Puolan zlotya) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Pääoma 20 028 27 477 35 107 42 963 47 695 55 935 62 395 69 296 74 187 74 903 Korko 9 219 20 000 32 651 46 100 60 810 68 421 76 653 84 040 88 835 102 223 Yhteensä 29 247 47 477 67 758 89 063 108 505 124 356 139 048 153 336 163 022 177 126 Taulukko 9 PLZ Hydralin velat Ala-Sleesian maakunnan verovirastolle (tuhatta Puolan zlotya) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Pääoma 1 700 2 700 3 656 4 750 6 198 10 928 12 471 18 655 20 769 38 946 Korko 750 1 100 1 500 1 950 2 900 3 200 3 800 5 347 8 450 10 553 Yhteensä 2 450 3 800 5 156 6 700 9 098 14 128 16 271 24 002 29 219 49 499 Taulukko 10 PLZ Hydralin velat Wrocław Psie Polen verovirastolle (tuhatta Puolan zlotya) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Pääoma 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Korko (13) 0 0 0 0 0 0 532 532 532 532 Yhteensä 0 0 0 0 0 0 532 532 532 532 Taulukko 11 PLZ Hydralin velat Wrocławin kaupunginvaltuustolle (tuhatta Puolan zlotya) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Pääoma 1 682 3 058 4 510 5 972 7 556 9 404 11 299 13 180 14 465 16 389 Korko 1 800 2 200 3 500 5 500 7 100 7 950 8 500 9 065 9 951 10 698 Yhteensä 3 482 5 258 8 010 11 472 14 656 17 354 19 799 22 245 24 416 27 087 Taulukko 12 PLZ Hydralin velat Ala-Sleesian maakuntavirastolle (tuhatta Puolan zlotya) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Pääoma 0 15 37 57 76 90 90 90 567 935 Korko 0 2 8 14 21 29 35 40 75 136 Yhteensä 0 17 45 71 97 119 125 130 642 1 071 Taulukko 13 PLZ Hydralin velat valtion vammaiskuntoutusrahastolle (tuhatta Puolan zlotya) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Pääoma 2 446 2 937 3 457 3 394 4 313 4 771 4 927 5 510 5 577 5 639 Korko 3 550 3 900 4 100 4 308 4 807 5 080 5 518 6 040 6 898 7 245 Yhteensä 5 996 6 837 7 557 7 702 9 120 9 851 10 445 11 550 12 476 12 884 Taulukko 14 PLZ Hydralin velat valtiovarainministeriölle (tuhatta Puolan zlotya) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Pääoma 8 018,80 14 395,50 64 717,10 64 717,10 19 687,70 19 646,50 19 422,50 18 773,10 18 260,30 18 260,30 Korko 1 372,90 2 639,20 9 627,60 28 741,30 0 0 0 0 193,70 1 117,10 Yhteensä 9 391,70 17 034,70 74 344,70 93 458,40 19 687,70 19 646,50 19 422,50 18 773,10 18 454,00 19 377,40

(37) Julkiset velkojat perivät saatavistaan taulukossa 15 esitetyn korkokannan mukaisen koron. On tärkeää huomata, että taulukoissa 8–14 on huomioitu velkojen lyhennykset ja että ne kuvaavat tilannetta vuoden lopussa. Siksi yksittäisen vuoden aikana erääntynyt korko ei ole suorassa suhteessa pääomaan, jonka suuruus voi vaihdella. Taulukko 15 Maksamattomista veroista peritty korko (14) Vuosi 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 % 50 35 44 40 23 15 15 14 11 12 14 11 10

(38) Sen ohella, että sosiaaliturvalaitos, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto, Wrocław Psie Polen verovirasto, Wrocławin kaupunginvaltuusto ja Ala-Sleesian maakuntavirasto perivät saatavistaan asianmukaista, maksamattomiin veroihin sovellettavaa korkoa, ne varmistivat saatavansa PZL Hydralilta rekisteröimällä kiinnityksiä sen kiinteään omaisuuteen. Taulukoissa 16, 17, 18, 19 ja 20 kuvataan, miten näiden julkisoikeudellisten velkojien kiinnitykset PZL Hydralin omaisuuteen ovat kehittyneet. Taulukko 16 Sosiaaliturvalaitoksen hallussa olevat vakuudet PZL Hydralin omaisuudesta Vuosi Määrä Huomiot 1 1998 21 996 411,92 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 2 1999 21 996 411,92 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 3 2000 21 996 411,92 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 4 2001 28 660 990,95 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 6 664 579,03 PLN:n kiinnitys lisätty 5 2002 29 602 956,07 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 941 965,12 PLN:n kiinnitys lisätty 6 2003 37 315 430,58 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 7 712 474,51 PLN:n kiinnitys lisätty 7 2004 68 984 278,13 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 31 668 847,55 PLN:n kiinnitys lisätty 8 2005 82 625 551,83 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 1 364 127,70 PLN:n kiinnitys lisätty 9 2006 91 511 663,94 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 8 886 112,11 PLN:n kiinnitys lisätty 10 2007 96 153 021,00 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 4 641 357,06 PLN:n kiinnitys lisätty Taulukko 17 Ala-Sleesian maakunnan veroviraston hallussa olevat vakuudet PZL Hydralin omaisuudesta Vuosi Määrä Huomiot 1 1998 — — 2 1999 — — 3 2000 — — 4 2001 — — 5 2002 — — 6 2003 — — 7 2004 — — 8 2005 5 692 649,25 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 9 2006 5 692 649,25 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 10 2007 5 692 649,25 PLN kiinnitysten kokonaismäärä Taulukko 18 Wrocław Psie Polen veroviraston hallussa olevat vakuudet PZL Hydralin omaisuudesta Vuosi Määrä Huomiot 1 1998 — — 2 1999 — — 3 2000 112 759,61 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 4 2001 212 138,61 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 99 379,00PLN:n kiinnitys lisätty 5 2002 212 138,61 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 6 2003 212 138,61 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 7 2004 212 138,61 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 8 2005 212 138,61 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 9 2006 212 138,61 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 10 2007 212 138,61 PLN kiinnitysten kokonaismäärä Taulukko 19 Wrocławin kaupunginvaltuuston hallussa olevat vakuudet PZL Hydralin omaisuudesta Vuosi Määrä Huomiot 1 1998 710 074,30 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 2 1999 710 074,30 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 3 2000 710 074,30 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 4 2001 945 962,80 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 235 888,50PLN:n kiinnitys lisätty 5 2002 2 119 622,40 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 1 173 659,60PLN:n kiinnitys lisätty 6 2003 2 119 622,40 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 7 2004 11 217 294,85 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 9 097 672,45PLN:n kiinnitys lisätty 8 2005 11 217 294,85 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 9 2006 12 589 452,85 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 3 538 324,00PLN:n kiinnitys lisätty 10 2007 15 379 758,25 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 2 790 305,40PLN:n kiinnitys lisätty Taulukko 20 Ala-Sleesian maakuntaviraston hallussa olevat vakuudet PZL Hydralin omaisuudesta Vuosi Määrä Huomiot 1 1998 — — 2 1999 — — 3 2000 — — 4 2001 — — 5 2002 634 594,10 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 6 2003 634 594,10 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 7 2004 634 594,10 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 8 2005 634 594,10 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 9 2006 634 594,10 PLN kiinnitysten kokonaismäärä 10 2007 634 594,10 PLN kiinnitysten kokonaismäärä

(39) Puolan viranomaiset huomauttivat myös, että julkiset velkojat olivat ottaneet huomioon Wrocławissa sijaitsevan teollisuuskiinteistön huomattavan arvonnousun vuodesta 2003 vuoteen 2008. Kiinteistöjen hinnat nousivat yleisesti 100 prosenttia ja PZL Hydralin kiinteistön arvo 300 prosenttia. Siksi julkisten velkojien kiinnittämän PZL Hydralin omaisuuden arvo kasvoi tosiasiallisesti.

(40) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, ettei valtion vammaiskuntoutusrahastolla eikä valtiovarainministeriöllä ollut hallussaan vakuuksia (kiinnityksiä) PZL Hydralin omaisuuteen. Valtiovarainministeriö pani osan saatavistaan kuitenkin täytäntöön PZL Hydralin kanssa 20 päivänä toukokuuta 2002 tekemällään sopimuksella, jossa PZL Hydral velvoitettiin maksamaan merkittävä osa veloistaan vuoden 2002 loppuun mennessä, kuten taulukosta 14 ilmenee.

(41) Puolan viranomaisten mukaan julkiset velkojat ryhtyivät yksityisistä velkojista poiketen pakkotäytäntöönpanoon tuomioistuimen pakkotäytäntöönpanijan avustuksella. Vuosina 1998–2007 sosiaaliturvalaitos antoi täytäntöönpanoasiakirjoja 119,95 miljoonan Puola zlotyn arvosta, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto 43,8 miljoonan Puolan zlotyn arvosta ja valtion vammaiskuntoutusrahasto 2,1 miljoonan Puolan zlotyn arvosta. Tosiasiassa pakkotäytäntöönpanolla ei saatu perittyä asiakirjoissa täytäntöönpantuja määriä. Puolan viranomaiset korostivat, ettei tuomioistuimen pakkotäytäntöönpanija katsonut vaihtoehtoisia ratkaisuja, kuten omaisuuden haltuunottoa, kohtuullisiksi ja taloudellisesti järkeviksi. Muut julkiset velkojat eivät ryhtyneet pakkotäytäntöönpanoon vaan tarkkailivat yksityistämis- ja rakenneuudistusprosessia, jonka ne uskoivat antavan itselleen paremman tuoton kuin saatavien välittömällä täytäntöönpanolla saataisiin. Taulukko 21 Yhteenveto julkisten velkojien PZL Hydraliin kohdistamasta pakkotäytäntöönpanosta (1997–2009) Vuosi Maksetut julkiset velat 1 1998 206 349,90 PLN 2 1999 0,00 PLN 3 2000 674 100,75 PLN 4 2001 4 922 525,14 PLN 5 2002 3 209 042,05 PLN 6 2003 223 928,70 PLN 7 2004 1 960 765,69 PLN 8 2005 3 641 223,35 PLN 9 2006 4 472 476,92 PLN 10 2007 9 455 133,89 PLN 11 2008 54 590 790,45 PLN 12 2009 4 500 000 Yhteensä 87 846 336,84 PLN

(42) Vuosien 1998 ja 2009 välillä julkista velkaa maksettiin takaisin 87,846 miljoonaa Puolan zlotya (26 prosenttia).

(43) PZL Hydralin julkisia velkoja on maksettu takaisin merkittävästi enemmän vuodesta 2003 lähtien.

II.3. PZL Hydral vaikeuksissa olevana yrityksenä

(44) Taulukossa 22 esitetään PZL Hydralin taloudelliset tiedot vuosilta 1998–2009. Taulukko 22 Valikoituja tietoja PZL Hydralin vuosikertomuksista (tuhatta Puolan zlotya) 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Nettomyyntituotot 44 088 46 403 45 691 37 933 35 500 37 111 34 651 47 560 48 618 55 741 32 757 11 870 Myyntivoitto (tappio) (10 839) (1 546) 2 004 (8 772) (10 005) (9 420) (6 857) 972 49 3 641 (6 454) (165 020) Nettotulos (-tappio) (15) (13 661) (13 354) 217 18,473 49,346 (177 982) (48 151) (14 927) (1 076) 61 578 23 902 46 Kokonaisvarat 203 936 212 834 228 344 250 115 192 013 113 255 86 966 92 011 76 986 111 051 35 661 30 617 Oma (negatiivinen) pääoma 9 707 3 078 268 18 440 15 074 (166 664) (214 815) (229 743) (250 500) (188 922) (165 020) (164 974) Pitkäaikaiset velat ja varaukset 194 231 209 756 228 075 231 675 176 939 279 920 301 781 321 753 327 486 299 973 200 681 195 592

(45) Vuodesta 1998 vuoteen 2002 PZL Hydralin oma pääoma oli positiivinen. Vuodesta 2003 alkaen oma pääoma oli negatiivinen, ja yritys kirjasi nettotappiota vuoteen 2007 saakka. Vuodesta 2007 vuoteen 2009 PZL Hydral tuotti voittoa. PZL Hydralin omaisuuden arvo laski vuonna 1998 kirjatusta 203,936 miljoonasta Puolan zlotystä 76,986 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2006. Pitkäaikaiset velat kasvoivat jatkuvasti vuosina 1998–2001 ja vuodesta 2003 vuoteen 2006, jolloin ne olivat 327,486 miljoonaa Puolan zlotya.

(46) Kuten edellä on selvitetty, vuodesta 2008 eteenpäin PZL Hydralin tulot perustuivat pääasiassa palvelujen ja edeltävinä vuosina valmistetun varaston myyntiin sekä rajallisesti myös tytäryhtiöihin.

II.4. PZL Wrocław vaikeuksissa olevana yrityksenä

(47) PZL Wrocławin taloudellisesta tilanteesta on todettava, ettei se menettänyt yli 50:tä prosenttia pääomastaan vuonna 2007, 2008 eikä 2009 ja ettei se täyttänyt Puolan lain mukaisia maksukyvyttömyysmenettelyn kelpoisuusvaatimuksia. PZL Wrocławin liikevaihto oli 5,3 miljoonaa Puolan zlotya vuonna 2006,23 miljoonaa vuonna 2007 ja 60 miljoonaa vuonna 2008. Nettotappio oli vuonna 2006 miljoona Puolan zlotya. Vuoden 2007 nettotulos oli 0,04 miljoonaa Puolan zlotya. Vuonna 2008 se nousi jyrkästi 8,7 miljoonaan Puolan zlotyyn.

(48) PZL Wrocławin vuosikertomusten mukaan pysyvien vastaavien arvo nousi vuoden 2006 tasolta 4,8 miljoonasta Puolan zlotystä 25,7 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2007,27 miljoonaan vuonna 2008 ja 29 miljoonaan vuonna 2009. Puolan talousarviolain mukaan puolustusministeriö kohdentaa sotilashankintoihin tarkoitetut määrärahat vuosittain. Vuonna 2008 PZL Wrocław teki sopimuksia ja myi asetarvikkeita (esimerkiksi hydraulijärjestelmiä, polttoaineen ohjausjärjestelmien pneumaattisia komponentteja) […]:n arvosta ja suoritti puolustusministeriölle kunnossapitopalveluja […]:n arvosta eli yhteensä […].

(49) Puolan viranomaiset väittävät myös, että vuoden 2008 loppuun mennessä ilmailu- ja puolustustarvikemarkkinoilla, joilla PZL Wrocław toimi, ei näkynyt merkkejä hidastumisesta.

(50) Vuonna 2009 PZL Wrocław joutui kuitenkin taloudellisiin vaikeuksiin puolustusministeriön tilausten vähennyttyä jyrkästi talouden kriisin vuoksi. Vuonna 2009 tilattujen ja myytyjen asetarvikkeiden (esimerkiksi hydraulijärjestelmien, polttoaineen ohjausjärjestelmien pneumaattisten komponenttien) arvo laski […]:n tasolle ja suoritettujen kunnossapitopalvelujen arvo […]:n tasolle. Tämän seurauksena asetarvikkeiden myynti väheni […] prosenttia vuoteen 2008 verrattuna. Tämän johdosta PZL Wrocław kirjasi 8,3 miljoonan Puolan zlotyn nettotappiot vuonna 2009. Sen liikevaihto aleni 60 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 2008 aina 41 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2009.

(51) Yrityksen velat kasvoivat 31 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 200835 miljoonaan zlotyyn vuonna 2009. Vuonna 2006 velkoja oli ollut 7 miljoonaa Puolan zlotya ja vuonna 2007 puolestaan 18,4 miljoonaa.

(52) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, ettei PZL Wrocław ollut Puolan lain mukaan (16) oikeutettu konkurssimenettelyyn. Mikäli Hydral-konsernin meneillään oleva julkisoikeudellisten velkojen rakenneuudistussuunnitelman pohjana olevien olettamien ja sijoittajan kanssa tehtävän puitesopimuksen varaan rakentuva rakenneuudistusprosessi kuitenkin epäonnistuisi, PZL Wrocławin olisi jätettävä konkurssihakemus.

II.5. Rakenneuudistussuunnitelma ja yksityistämisprosessi

(53) PZL Hydralin ja PZL Wrocławin rakenneuudistussuunnitelmaa, jäljempänä ’suunnitelmaa’, on tarkasteltava osana Puolan pyrkimyksiä yksityistää liiketoiminnan kannattavia osia erityisesti ilmailu- ja puolustusaloilla.

(54) Vuonna 1998 yksityinen konsulttikonserni Business Management Finance S.A. laati PZL Hydralin rakenneuudistusstrategian. Strategiaan kuului PZL Hydralin tuolloisen taloudellisen tilanteen diagnosointi sekä kustannusten ja rakenneuudistustoimien selvittäminen. Strategiassa todetaan, että osa PZL Hydralin omaisuudesta olisi järkevä eriyttää ja myydä yksityiselle sijoittajalle PZL Hydralin velkojen rakenteen uudistamiseksi.

(55) PZL Hydralin osakkeenomistajat ja vuonna 2004 tapahtuneen yhtiöittämisen jälkeen PZL Wrocławin osakkeenomistajat tapasivat säännöllisesti ja pohtivat konsernin tai sen osien (PZL Wrocław) yksityistämistä ja neuvottelivat liiketoimen ehdoista asianomaisten osapuolien kanssa.

(56) Tämän seurauksena Puolan viranomaiset ryhtyivät neuvotteluihin mahdollisten sijoittajien kanssa. Neuvotteluja seurattiin tarkasti yksityisten (ainoastaan ensimmäisen, […] kanssa alulle pannun yksityistämispyrkimyksen yhteydessä) ja julkisten velkojien keskuudessa. Neuvotteluja käytiin seuraavien yritysten kanssa: […] (2002–2006), […] (2007–2008), […] (2008) ja vuoden 2009 jälkeen nykyisen sijoittajan […]:n kanssa (”[…]” tai ”sijoittaja”).

(57) Teollisen yhteistyön perusteella aloitettiin vuonna 2002 keskustelut PZL Hydralin myynnistä […]:lle, joka on maailmanlaajuisesti toimiva ilma-alusten komponentteja valmistava yritys. Yrityksen liikevaihto oli […] vuonna 2009. […] ja PZL Hydral tekivät 25 päivänä marraskuuta 2002 sopimuksen tietojen ilmoittamatta jättämisestä. […] lähetti 22 päivänä huhtikuuta 2003 PZL Hydralille aiesopimuksen, jossa se ilmaisi kiinnostuksensa PZL Hydralin osakkeiden mahdolliseen ostoon ja halukkuutensa suorittaa asianmukaisen huolellisuuden edellyttämän ns. due diligence -tutkimuksen. Tutkimus suoritettiin toukokuussa 2003. Huhtikuussa 2005 […] laajensi tutkimuksen alaa varautuen näin vuonna 2004 yhtiöitetyn PZL Wrocławin mahdolliseen hankintaan. Kesäkuussa 2005 asiakirjat luovutettiin […]:lle. Vuoden 2005 jälkipuoliskolla ja vuoden 2006 alkupuoliskolla […]:n edustajien kanssa järjestettiin lukuisia tapaamisia. […] ei ole silti toiminut marraskuun 2006 jälkeen kaupan viemiseksi päätökseen.

(58) Puolan viranomaisten mukaan […] vetäytyi neuvotteluista, koska yrityksen velkoihin ei ollut löydetty ratkaisua.

(59) Neuvottelujen edistymisestä tiedotettiin julkisille ja yksityisille velkojille säännöllisesti, joskus jopa viikoittain.

(60) Puolan viranomaiset jatkoivat uutta yksityistämisstrategiaansa, jossa tähdättiin siihen, että PZL Wrocławista tehdään kannattava liikeyritys myytäväksi ja selvitetään tämän jälkeen PZL Hydral PZL Wrocławin ja sen muiden tytäryhtiöiden ja omaisuuden myynnistä saatavilla tuotoilla. IDA, PZL Hydral ja sen julkiset velkojat hyväksyivät tämän strategian, ja se vahvistettiin vuosien 2007–2010 rakenneuudistussuunnitelmaksi, jäljempänä ’suunnitelma’, vuoden 2007 viimeisellä neljänneksellä.

(61) Suunnitelman mukaan julkisten velkojien saatavia lyhennetään PZL Hydralin omaisuuden myyntituotoista seuraavasti: Zakład Ciepłowniczy ”Term-Hydral” Sp. z o.o. – miljoona Puolan zlotya, Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. – 3 miljoonaa Puolan zlotya. PZL Wrocławin myynnin oletettiin tuottavan 65,9 miljoonaa Puolan zlotya (valulaitos mukaan luettuna). Muiden rahoitussaamisten myynnistä odotettiin saatavan 0,5 miljoonaa Puolan zlotya ja BBCenteriksi kutsusta kiinteistöstä 47,5 miljoonaa Puolan zlotya, pysäköintialueesta 2 miljoonaa Puolan zlotya ja voimalaitoksesta (GSZ) 0,9 miljoonaa Puolan zlotya. Suunnitelma perustui näin ollen oletukseen, että omaisuuden myynnistä saataisiin tuloja vähintään 120,8 miljoonaa Puolan zlotya.

(62) Lisäksi suunnitelmassa oli sovittu 36 miljoonan Puolan zlotyn pääomasijoituksesta, jolla taataan 156,8 miljoonan Puolan zlotyn saamisten maksu julkisille velkojille. Suunnitelmassa varauduttiin lisäksi mahdollisuuteen, että IDA sijoittaa vielä 77,4 miljoonaa Puolan zlotya yritykseen sosiaaliturvalaitoksen vuosilta 1996–1998 olevien saatavien maksamiseksi.

(63) Tammikuussa 2007 PZL Wrocław hankki sotilassertifiointeja ja luvan asekauppaan (katso johdanto-osan 16 kappale). Vuoden 2007 aikana se hankki lisää omaisuutta, koneita, laitteita ja tietotaitoa. Hankinnat rahoitettiin 12,5 miljoonan Puolan zlotyn luotolla, jonka IDA myönsi PZL Wrocławille 24 päivänä toukokuuta 2007, jäljempänä ’vuoden 2007 luotto’, sekä emoyhtiön PZL Hydralin apportilla PZL Wrocławin pääomaan joulukuussa 2007 tapahtuneen omaisuusluovutuksen muodossa.

(64) Puolan viranomaiset korostivat myös, että vuoden 2007 luoton myöntämisen tarkoituksena oli, että IDA saa noin […] prosentin osuuden PZL Wrocławista (velan muunto osakkeiksi) ja samalla riittävän tuoton sijoittamalleen pääomalle sen jälkeen, kun se on myynyt osuutensa PZL Wrocławissa. PZL Hydralin puolestaan oli tarkoitus hyödyntää osakkuuttaan maksuihinsa julkisille velkojille.

(65) Vuoden 2007 luotto myönnettiin muuttuvakorkoisena eli sen korko oli 3M WIBOR plus 200 peruspistettä – tuolloin 6,45 prosenttia alun perin vuoden 2007 loppuun saakka. Oletuksena oli, että luottoa jatkettaisiin, kunnes velka muunnetaan osakkeiksi ennen kuin PZL Wrocław myydään. Luoton takeena olivat seuraavat vakuudet: — PZL Wrocławin käyttöomaisuuden (koneiden) rekisteröity panttaus (17), arvoltaan 5,5 miljoonaa Puolan zlotya, merkitty panttirekisteriin, — 66 850 osakkeen tavallinen panttaus (18), jonka osuus oli tapahtumahetkellä toukokuussa 2007100 prosenttia yrityksestä ja […] prosenttia vuoden 2007 lopussa.

(66) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että riippumattomana asiantuntijana toiminut konsulttiyritys Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych oli arvioinut PZL Wrocławin arvon maaliskuussa 2007 IDA:n pyynnöstä. Arvostusmenetelmiä käytettiin kolmenlaisia: diskontatun nettotuoton tulomenetelmä (menetelmä 1), diskontatun nettotuoton plus arvonalennuksen tulomenetelmä (menetelmä 2) ja diskontatun kassavirran menetelmä (menetelmä 3) (19), johon sisältyy herkkyysanalyysi (kohtuullinen, optimistinen ja pessimistinen skenaario).

(67) Näiden kolmen menetelmän perusteella PZL Wrocławin arvoksi arvioitiin seuraavaa: Menetelmä 1: a) kohtuullisella skenaariolla arvoksi arvioitiin […] b) optimistisella skenaariolla arvoksi arvioitiin […] c) pessimistisellä skenaariolla arvoksi arvioitiin […]. Menetelmä 2: a) kohtuullisella skenaariolla arvoksi arvioitiin […] b) optimistisella skenaariolla arvoksi arvioitiin […] c) pessimistisellä skenaariolla arvoksi arvioitiin […]. Menetelmä 3: a) kohtuullisella skenaariolla arvoksi arvioitiin […] b) optimistisella skenaariolla arvoksi arvioitiin […] c) pessimistisellä skenaariolla arvoksi arvioitiin […].

(68) PZL Wrocławin arvioinnissa käytettiin seuraavia kolmea tekijää: — yrityksen taloudelliset ennusteet, jotka sisältävät kassavirran, nettotuoton ja arvonalennuksen vuosina 2007–2011 ja herkkyysanalyysin (kohtuullinen, optimistinen ja pessimistinen skenaario), katso jäljempänä taulukko 23 — 10,25 prosentin keskimääräiseen pääomakustannukseen (WACC) perustuva diskonttokorko ja — oletus, että kassavirta on vakaa jakson 2007–2011 jälkeen. Taulukko 23 Vuoden 2007 tutkimukseen sisältyvät eri skenaariot (tuhatta Puolan zlotya) Vuosi 2007 2008 2009 2010 2011 Kohtuullinen skenaario Kassavirta […] […] […] […] […] Nettotuotto […] […] […] […] […] Arvonalennus […] […] […] […] […] Nettotuotto + arvonalennus […] […] […] […] […] Optimistinen skenaario Kassavirta […] […] […] […] […] Nettotuotto […] […] […] […] […] Arvonalennus […] […] […] […] […] Nettotuotto + arvonalennus […] […] […] […] […] Pessimistinen skenaario Kassavirta […] […] […] […] […] Nettotuotto […] […] […] […] […] Arvonalennus […] […] […] […] […] Nettotuotto + arvonalennus […] […] […] […] […]

(69) Kaikkien kolmen arviointimenetelmän diskonttokorko perustuu 10,25 prosentin keskimääräiseen pääomakustannukseen (20). Yrityksen taloudelliset ennusteet, jotka sisältävät kassavirran, nettotuoton ja arvonalennuksen vuosina 2007–2011 ja herkkyysanalyysin (kohtuullinen, optimistinen ja pessimistinen skenaario), perustuvat PZL Wrocławin toimittamiin tietoihin. Tutkimuksen mukaan näiden tietojen voidaan suurelta osin olettaa perustuvan puolustusministeriön tilauksia koskeviin ennusteisiin.

(70) Tämän arvion perusteella Puolan viranomaiset noudattivat yrityksen osakkeiden arvoa määrittäessään pessimististä skenaariota, joka antoi alhaisimman tuloksen. Tältä pohjalta viranomaiset olettivat, että PZL Wrocławin osakkeiden muodossa annettava tavallinen pantti on markkina-arvoltaan vähintään 20,3 miljoonaa Puolan zlotya (21). Tämän perusteella ja kun otetaan huomioon koneiden panttaus, jonka arvo tuolloin oli 5,5 miljoonaa Puolan zlotya, Puolan viranomaiset katsovat vakuuden arvon ylittäneen tuolloin luoton suuruuden.

(71) Lisäksi asiantuntijatutkimuksen perusteella IDA katsoi vuonna 2007, että olisi järkevää luottaa siihen, että PZL Wrocławin arvo vuoden 2007 lopussa oli […], ja noudattaa kohtuullisen skenaarion laskelmaa. IDA katsoi niin ikään, että se saisi tuottoa sijoitukselleen. IDA:n välitön tuotto, jonka se voisi saada sillä perusteella, että se suorittaa velan muunnon osakkeiksi ennen myyntiä ja sillä on hallussaan […] prosenttia osakkeista (likimääräinen prosenttiarvio ja IDA:n käyttämä alustava olettama), olisi vähintään 48,5 miljoonaa Puolan zlotya.

(72) Vastaavasti Puolan viranomaiset esittivät, että vuoden 2007 luotossa IDA toimi sijoittajana PZL Wrocławin myyntisuunnitelmien puitteissa. Puolan viranomaiset huomauttivat myös, että vuoden 2007 luottoa ei tästä syystä ollut myönnetty PZL Hydralille, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä oli väitetty.

(73) Uuden yksityistämisstrategian ja vuosien 2007–2010 rakenneuudistussuunnitelman pohjalta […], joka on […] johtava maailmanlaajuinen ilmailu-, avaruus- ja puolustusteollisuuden järjestelmien ja palvelujen toimittaja ja jonka tulot vuodelta 2009 olivat […], aloitti neuvottelut PZL Wrocławin myynnistä vuoden 2007 ensimmäisellä neljänneksellä ja suoritti due diligence -tutkimuksen PZL Wrocławille heinä–elokuussa 2007 ja helmikuussa 2008. Neuvottelut olivat tulosta olemassa olevasta teollisesta yhteistyöstä.

(74) […] teki 31 päivänä tammikuuta 2008 tarjouksen PZL Wrocławin osakkeista ja korotti tarjoustaan ensimmäisen kerran 14 päivänä helmikuuta 2008. […]:n edustajat järjestivät tapaamisen IDA:n kanssa 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2008. […] korotti tarjoustaan toistamiseen 2 päivänä huhtikuuta 2008. Osakkeista 2 päivänä huhtikuuta 2008 tarjottu hinta oli […] (ja se perustui PZL Wrocławin arvoon 31 päivänä joulukuuta 2007). Lisäksi huomioon oli otettu erityisen kaavan mukaan lasketut muutokset käyttöpääomaan. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että kaavan soveltaminen tuoton kasvua vastaavasti johtaisi hinnannousuun […].

(75) Tarjous oli yhdenmukainen IDA:n toimeksiantaman riippumattoman asiantuntija-arvion kanssa. Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzeckin suorittamassa arvioinnissa pääteltiin, että maaliskuussa 2008 PZL Wrocławin arvo oli […] nettoarvomenetelmän mukaan. Menetelmässä lähestytään arvostusta omaisuuslähtöisesti ja otetaan huomioon omaisuuden arvo samoin kuin vastaavat ja vastattavat niin taseessa kuin sen ulkopuolellakin. Samalla selvitettiin PZL Hydralin arvo diskontatun kassavirran menetelmällä, jossa otetaan huomioon tulevat tulot niin PZL Wrocławin hallussa olevasta aineellisesta omaisuudesta kuin aineettomastakin omaisuudesta. Tähän tutkimukseen ei kuulu herkkyysanalyysia (eli siinä ei kuvata erilaisia skenaarioita).

(76) Diskontatun kassavirran menetelmällä tehdyt kassavirtaennusteet vuodesta 2008 eteenpäin perustuvat PZL Wrocławin vuosien 2007–2013 rahoitussuunnitelmaan, jossa oletetaan, että inflaatio säilyy samana kuin Puolan keskuspankin helmikuun 2008 ennusteissa tälle jaksolle. Pääomakustannuksiksi arvioidaan 16,65 prosenttia, kun lasketaan yhteen riskitön osuus (4,70 %), markkinariskipreemio (7,17 %), sektoririskilisä (1,78 %) ja markkinakokolisä (3 %) ja kun huomioidaan PZL Wrocławin koko verrattuna sen kilpailijoihin (esimerkiksi […] tai […]). Vuodesta 2014 eteenpäin tutkimuksessa oletetaan, että kassavirta kasvaa 3 prosenttia vuodessa (2 prosentin inflaatiolla). Taulukko 24 PZL Wrocławin tulevat kassavirtaestimaatit (tuhatta Puolan zlotya) Vuosi 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Oman pääoman kustannukset ( %) 16,65 16,65 16,65 16,65 16,65 16,65 Tulevat kassavirtaestimaatit […] […] […] […] […] […] Tulevan diskontatun kassavirran estimaatit […] […] […] […] […] […]

(77) Mukautetussa nettoarvomenetelmässä huomioidaan yrityksen toiminnan jatkuvuus mukauttamalla kaiken omaisuuden ja kaikkien velkojen arvoa markkina-arvoon (22). Velkojen mukautus 18,35 miljoonan kirjanpitoarvosta […]:n nettoarvoon tapahtui vuodeksi 2007 suunnitellun velan osakkeiksi muunnon pohjalta. Viimeisessä mukautuksessa otettiin huomioon taseen ulkopuoliset omaisuuserät. Taulukko 25 PZL Wrocław – mukautettu nettoarvomenetelmä (tuhatta Puolan zlotya) (23) Kirjanpitoarvo Nettoarvo Käyttöomaisuus 25 710 […] Käyttöpääoma 9 945 […] Velat 18 350 […] Taseen ulkopuoliset omaisuuserät 0 […] Yhteensä 17 305 […]

(78) Käyttöomaisuuden mukautettu nettoarvo on […] ja kirjanpitoarvo 25,710 miljoonaa Puolan zlotya. Mukautus tehdään pääasiassa siten, että kaikkien omaisuuserien markkina-arvo lasketaan riippumattoman asiantuntijan Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznychin 29 päivänä maaliskuuta 2007 tekemän ja komissiolle toimittaman tutkimuksen perusteella. Tutkimuksessa arvioidaan pääasiassa kiinteistöjen, kuten rakennusten ja maa-alueiden, arvoa. Rakennusten arvo on arvioitu seuraavan kaavan perusteella: V=Cn(1-Lu/100) × R Cn kuvaa uuden rakennuksen rakentamiskustannuksia, Lu on rakennuksen käyttöaste ja R puolestaan kerroin, joka korjaa eri alueiden välisiä hintaeroja. Maan arvo määritellään vertailevaa lähestymistapaa käyttäen. Tällöin maan hinnaksi oletetaan hinta, joka samanlaisesta maa-alasta saadaan mukautettuna inflaation vaihteluun.

(79) Velkojen mukautus 18,350 miljoonan Puolan zlotyn kirjanpitoarvosta […]:n nettoarvoon suoritettiin vuodeksi 2007 suunnitellun velan osakkeiksi muunnon pohjalta.

(80) Viimeisessä mukautuksessa otettiin huomioon taseen ulkopuoliset omaisuuserät. Erät, jotka eivät näy taseessa mutta joiden täytyisi näkyä arvostuksessa ovat tutkimuksen tekijöiden mukaan ”henkilöstövoimavarojen organisointi” ja ”tuotantoprosessin organisointi”, kun otetaan huomioon yrityksen johdon arvoon sidoksissa olevat arviointitekijät, joita ei voida määrittää määrällisesti.

(81) […]:n tarjouksen jälkeen Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle maaliskuussa 2008 ilmoituksen, jossa ne ilmoittivat suunnitelman olevan PZL Hydralille myönnettävää rakenneuudistustukea, ja olettivat, että PZL Wrocław myydään […]:n hintaan. Viranomaiset sisällyttivät myös vuoden 2007 luoton ja PZL Wrocławille myönnettävän 4 miljoonan Puolan zlotyn lisäluoton osaksi toimia, joilla saatetaan päätökseen neuvottelut […]:n kanssa.

(82) Lisäluotto, jäljempänä ’vuoden 2008 luotto’, myönnettiin 2 päivänä huhtikuuta 2008 eli samana päivänä, jona IDA vastaanotti yksityiskohtaiset tiedot tarjouksen toisesta korotuksesta. IDA myönsi tämän luoton siirtymäajaksi, kunnes kauppa […]:n kanssa olisi sinetöity. PZL Wrocław tarvitsi varat suoriutuakseen puolustusministeriön elpyneistä tilauksista.

(83) Muuttuvakorkoinen luotto myönnettiin viideksi vuodeksi komission Puolalle ilmoittamalla viitekorolla (myöntämishetkellä 6,42 prosenttia), ja se taattiin seuraavin vakuuksin: — PZL Wrocławin käyttöomaisuuden (neljän koneen ja eräiden laitteiden) rekisteröity panttaus, joka oli arvoltaan 2,8 miljoonaa Puolan zlotya ja merkittiin panttirekisteriin — kaupalliseen sopimukseen perustuvien saatavien siirto 5,2 miljoonan Puolan zlotyn arvosta.

(84) Tämän vuoksi Puolan viranomaiset katsoivat, että panttien arvo ylitti luoton määrän.

(85) Luotto myönnettiin, jotta PZL Wrocław pystyy hankkimaan tuotantoprosessissa tarvittavat koneet. IDA myönsi vuoden 2008 luoton […]:n kanssa käytyjen neuvottelujen edistyttyä pitkälle olettaen, että joko PZL Wrocław maksaisi sen takaisin omista varoistaan tai että sijoittaja maksaisi sen.

(86) Tämän perusteella Puolan viranomaiset esittivät, ettei IDA toiminut pelkästään yksityisen sijoittajan tavoin vaan PZL Wrocławin myyvänä oikeushenkilönä.

(87) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle niin ikään, että PZL Wrocławin toiminta rahoitettiin vuonna 2008 osittain operatiivisen leasingin avulla. Kesäkuussa 2008 allekirjoitettiin kaksi leasingsopimusta, […] ja […], erään yksityisen yrityksen kanssa […]. Näiden sopimusten kattaman leasingin nettoarvo oli 271 002 euroa ja 401 263,20 euroa (0,82 miljoonaa Puolan zlotya arvonlisävero mukaan luettuna) (24). Näiden sopimusten kattaman leasingin kustannus PZL Wrocławille oli 88 762,30 euroa, mikä on koneiden nettoarvon ja leasingin nettoarvon välinen erotus. Nämä sopimukset toimivat samalla tavoin kuin luotot, joissa leasingin kohde toimii vakuutena. Leasingsopimuksen päätyttyä PZL Wrocław saa oikeuden ostaa koneet 5 835 eurolla. Ennen kuin […] teki PZL Wrocławin kanssa nämä leasingsopimukset, se selvitti perusteellisesti yrityksen rahoituksellisen ja taloudellisen tilanteen, muun muassa sen valmiuden saada aikaan riittävä kassavirta erien takaisinmaksuun.

(88) Puolan viranomaiset viittasivat ensimmäisessä ilmoituksessaan myös suunnitelman mukaiseen velan muuntamiseen osakkeiksi kaikkiaan 13,5 miljoonan Puolan zlotyn (sekä korkojen) arvosta.

(89) Neuvottelut osakkeensiirtosopimuksen ehdoista ja lausekkeista saatiin päätökseen maalis–huhtikuussa 2008. Tästä huolimatta […] veti tarjouksensa pois 14 päivänä huhtikuuta 2008. Puolan viranomaisten mukaan todennäköisenä syynä vetäytymiseen olivat talouskriisin seurauksena maailmanmarkkinoilla tapahtuneet huomattavat muutokset.

(90) Koska […] oli vetäytynyt neuvotteluista, myyntiprosessi pantiin uudelleen vireille. Myynnistä ilmoitettiin koti- ja ulkomaisessa lehdistössä kutsulla osallistua neuvotteluihin PZL Wrocławin koko osakekannan ostamisesta. Kutsu julkaistiin 19 päivänä toukokuuta 2008 Puolan suurimmassa erikoisjulkaisussa Puls Biznesussa ja maan suurimmassa päivälehdessä Rzeczpospolitassa. Se julkaistiin myös maailmanlaajuisesti leviävässä ilmailuun erikoistuneessa Flight International -aikakauslehdessä 20–26 päivänä toukokuuta 2008. Marraskuussa 2008 suunnitellun myynnin yksityiskohdat julkaistiin puolankielisessä, lukijakunnaltaan kansainvälisessä Raport Wojsko Technika Obronność -ilmailulehdessä. Osakkeiden ostotarjouksia ei saatu.

(91) Näin ollen ponnisteluja jatkettiin, ja PZL Hydral toimitti ja esitteli edellä mainitut tiedot suoraan yrityksille, jotka olivat mahdollisesti kiinnostuneita PZL Wrocławin ostosta. Puolan viranomaiset ovat tähdentäneet, että myynnistä ilmoitettiin messuilla ja alan tapahtumissa – myös ilmailunäyttelyissä (25) – sekä yli 80 yritykselle lähetetyissä kirjeissä. Puolan viranomaiset ovat lisäksi ilmoittaneet, että tieto myynnissä oli jatkuvasti luettavissa PZL Hydralin verkkosivustolla, jolla on vuosittain 500 000 kävijää. Kun otetaan huomioon PZL Wrocławin tuotannon erityisluonne (hyödykkeiden ja palvelujen tuottajana Puolan asevoimille PZL Wrocław on erityisen tärkeä kansallisen turvallisuuden kannalta) ja ilmailuteollisuuden suhteellisen korkea keskittymisaste eri puolilla maailmaa, minkä seurauksena mahdollisia sijoittajia on suhteellisen vähän, Puolan viranomaiset ovat esittäneet, että kaikilla todennäköisillä sijoittajilla on ollut mahdollisuus saada tietoa PZL Wrocławin myynnistä ja osallistua tähän yksityistämisprosessiin. Tämän vuoksi koko toimiala on ollut Puolan viranomaisten mukaan tietoinen myynnistä.

(92) Myynti-ilmoitus oli ainoastaan kutsu neuvotteluihin, eikä siihen sisältynyt mitään erityisiä ehtoja.

(93) Puolan viranomaisten uusien toimenpiteiden jälkeen IDA vastaanotti vuoden 2008 jälkipuoliskolla ensimmäisen kiinnostuksenilmaisun ja myöhemmin myös tarjouksen […]:lta. Vuoden 2008 jälkipuoliskolla IDA vastaanotti toisenkin kiinnostuksenilmauksen, tällä kertaa […]:lta.

(94) Syyskuun 30 päivänä 2008 […] jätti alustavan, ei-sitovan tarjouksen PZL Wrocławin koko osakekannan ostosta, jäljempänä ’30 päivän syyskuuta 2008 tarjous’, ja se oli arvoltaan […]. […] on pääomasijoitusmarkkinoilla toimiva sijoitusrahasto, jonka omistajalla (yksityishenkilöllä) on 100 prosentin sijoitus myös […]:ssa (26). Syyskuun 30 päivän 2008 tarjous koski velatonta yritystä, ja sen ehtona oli, että vuoden 2009 taloudellinen tulos (erityisesti nettotulos ja käyttökate) ovat samanlaiset kuin vuonna 2008. Erityisesti käyttökatteen piti olla vähintään […] ja vuoden 2009 nettotuloksen vähintään […]. Lisäksi edellytettiin 5 prosentin kasvua liikevaihdossa. Rahoituskriisin vuoksi PZL Wrocławin tulot kuitenkin vähenivät noin 35 prosenttia, eikä tarjouksessa asetettuja viitearvoja saavutettu. Vuoden 2009 ensimmäiseen neljännekseen tultaessa PZL Hydral oli jo täysin varma siitä, ettei taloudellinen tulos täyttäisi […]:n tarjouksessa määritettyä kynnystä. Lisäksi puolustusministeriön tilausten vähentyminen vahvistui vuoden 2009 alussa, ja sillä oli merkittävä vaikutus yrityksen kannattavuuteen kyseisenä vuonna. […]:n kanssa ei ole oltu yhteydessä tämän jälkeen.

(95) […], […] yritys, joka kuuluu maailman suurimpiin teknisesti kehittyneiden (liikenne-, paikallis-, liike- ja sotilaslentokoneisiin tarkoitettujen) ilmailutuotteiden ja teollisuustuotteiden toimittajiin ja jonka liikevaihto oli vuonna 2009 […], aloitti PZL Wrocławin osakkeiden ostoon tähtäävät neuvottelut vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä.

(96) Yritys suoritti due diligence -tutkimuksen 20 päivän huhtikuuta 2009 ja 12 päivän toukokuuta 2009 välisenä aikana. Tutkimuksen perusteella se allekirjoitti 20 päivänä elokuuta 2009 IDA:n kanssa aiesopimuksen PZL Wrocławin osakkeiden ostamisesta […]:n hintaan. Sopimuksessa luonnosteltiin suunnitellun kaupan yleiset linjat. IDA sitoutui varmistamaan, että PZL Wrocławin omaisuuteen ei kohdistunut PZL Hydralin julkisista velkojista johtuvia rasituksia. Aiesopimuksessa oletettiin, että IDA ostaisi itse koko PZL Wrocławin osakekannan ja myisi osakkeet tämän jälkeen sijoittajalle. Sijoittaja sitoutui toteuttamaan kaupan jälkeen oman yksityiskohtaisen investointisuunnitelmansa, jonka arvo oli […] kauppahinnan lisäksi. IDA, PZL Hydral ja […] allekirjoittivat puitesopimuksen 18 päivänä joulukuuta 2009. Sopimuksen liite 2, jossa määritellään velan osittaista muuntamista osakkeiksi ja vuosien 2007 ja 2008 luottojen osittaista kuolettamista ja osittaista takaisinmaksua koskevat säännöt, saatiin valmiiksi 12 päivänä maaliskuuta 2010.

(97) Puolan viranomaiset vahvistivat, ettei myynnille ollut asetettu ehtoja, varsinkaan työpaikkojen säilymisestä. Puolan viranomaiset ilmoittivat lisäksi komissiolle, että sijoittaja oli vapaa päättämään kanssakäymisestään puolustusministeriön kanssa.

(98) Yksityiskohtainen kuvaus […]:n kanssa käydyistä neuvotteluista on VI luvussa.

II.6. Puolan viranomaisten oikeudellinen arvio suunnitelmasta

(99) Puolan viranomaiset ilmoittivat, että rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset olisivat 262,2 miljoonaa Puolan zlotya ja jakautuisivat seuraavasti: julkisen velan rakenteen uudelleenjärjestely 234 miljoonaa Puolan zlotya, muu rahoituksen uudelleenjärjestely 11,5 miljoonaa Puolan zlotya, investoinnit 11 miljoonaa Puolan zlotya, omaisuuden uudelleenjärjestely 5,6 miljoonaa Puolan zlotya ja työvoiman uudelleenjärjestely 0,3 miljoonaa Puolan zlotya.

(100) Puolan viranomaisten mukaan PZL Hydralin rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset rahoitettaisiin 130,5 miljoonan Puolan zlotyn valtiontuella ja 132 miljoonan Puolan zlotyn omalla osuudella. Suunnitelman mukaan oma rahoitusosuus on 50,3 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Oma rahoitusosuus sisältää tulot käyttöomaisuuden ja osakkeiden myynnistä sekä PZL Wrocławin tulevan sijoittajan antamat varat.

(101) Vastasuoritteina suunnitelmassa ehdotettiin tiettyjen tuotantovälineiden myyntiä, mikä pantiin osittain täytäntöön vuosien 2004 ja 2006 välisenä aikana ja johti kapasiteetin vähenemiseen. Suunnitelman mukaan koneiden ja laitteiden myynti pienentäisi yrityksen kapasiteettia kaikkiaan 380 000 käyttötuntia eli 42 prosenttia. Valtaosa suunnitellusta vähennyksestä (315 000 käyttötuntia) on jo toteutettu. Puolan viranomaiset esittivät, että kolmannes tästä vähennyksestä ei ollut elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta välttämätön vaan tähtäsi tuotannon leikkaamiseen teollisuushydrauliikan alalla, joka on heikosti tuottava segmentti ja jolla yritys oli päättänyt rajoittaa toimintaansa.

(102) Lisäksi suunnitelmassa todettiin, että suunniteltu vetäytyminen tietyistä (kannattaviksi väitetyistä) toiminnoista ja tuotantoon liittymättömän omaisuuden myynti olisi katsottava vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi tarkoitetuissa valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa (27), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, tarkoitetuiksi vastasuoritteiksi. Lopuksi Puolan viranomaiset esittivät, että PZL Wrocławin yksityistäminen, jonka johdosta yrityksen kilpailijat voivat hankkia itselleen PZL Hydralin kapasiteettia, tietotaitoa ja markkinaosuuksia, olisi myös katsottava vastasuoritteeksi.

III. KOMISSION ESITTÄMÄT EPÄILYT MUODOLLISTA TUTKINTAMENETTELYÄ ALOITETTAESSA JA LAAJENNETTAESSA

(103) Suunnitelma ilmoitettiin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisena rakenneuudistusskenaariona. Siksi komissio perusti alustavan arvionsa sen käytössä tuossa vaiheessa olleisiin tietoihin. Näiden tietojen perusteella komissio ilmaisi seuraavat huolensa:

(104) Tarkastellessaan yrityksen tukikelpoisuutta pelastamis- ja rakenneuudistustuen osalta komissio ei ollut varma, etteikö PZL Hydral ollut saanut pelastamis- ja rakenneuudistustukea kymmenen edellisen vuoden aikana.

(105) Erityisesti komissio ihmetteli, eikö julkisten velkojen pakkotäytäntöönpanosta luopuminen tai myöhässä tapahtunut pakkotäytäntöönpano olisi katsottava valtiontueksi. Komissio huomautti, että jos sosiaaliturvamaksuja kantava julkinen elin sietää tällaisten maksujen laiminlyöntiä tai myöhästymisiä pitkään, sosiaaliturvajärjestelmän tavanomaiseen soveltamiseen liittyvän maksutaakan kevenemisestä on yritykselle epäilemättä etua (28). Vaikka komissio myönsikin, että julkiset velkojat olivat ryhtyneet joihinkin pakkotäytäntöönpanotoimiin, se epäili, olivatko ne riittäviä ja, jos ne oli toteutettu myöhäisessä vaiheessa, olivatko ne tehokkaita, varsinkin suhteessa julkisten velkojien hallussa olevaan, mahdollisesti realisoitavaan vakuuteen nähden. Tämän vuoksi komissio epäili menettelyn tässä vaiheessa, oliko julkisten velkojien käyttäytyminen samanlaista kuin yksityisillä velkojilla samoissa olosuhteissa.

(106) Komissio ilmaisi epäilyksensä myös muista toimenpiteistä, joihin Puolan viranomaisten ilmoituksen mukaan ei sisältynyt valtiontukea.

(107) Komissio ei ollut varma, olivatko osittainen julkisen velan takaisinmaksu ja osittainen kuoletus, joihin Puolan viranomaisten mukaan ei sisältynyt valtiontukea, yksityistä velkojaa koskevan säännön mukaiset.

(108) Komissio ilmoitti niin ikään epäilyksistään, jotka koskivat suunnitelman yhteensopivuutta sisämarkkinoille pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 31 kohdan ja sitä seuraavien kohtien valossa.

(109) Komissio epäili, oliko ehdotettu maksuosuus todellinen ja tosiasiallinen eli oliko suunnitelma pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 43–45 kohdan mukainen. Komissio epäili, voitiinko PZL Wrocławin myynnistä suunnitellut tulot katsoa omaksi rakenneuudistusosuudeksi, vaikka ne olisivat toteutuneetkin. Kuten edellä on todettu, PZL Wrocław perustettiin vuoden 2004 lopulla. Suunnitelman mukaisesti tuotanto-omaisuus oli tarkoitus siirtää ja yksityistämisprosessi tarkoitus käynnistää jo vuonna 2007. Mahdollisten sijoittajien alkuperäisiä tarjouksia odoteltiin vuoden 2007 viimeiseen neljännekseen mennessä, jolloin alustava myyntisopimus oli tarkoitus viimeistellä neuvottelujen jälkeen vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla. Kun komissio teki päätöksensä menettelyn aloittamisesta, sille ei kuitenkaan ollut ilmoitettu minkäänlaisesta mahdollisten sijoittajien kiinnostuksesta PZL Wrocławin ostoon.

(110) Komissio ilmaisi epäilyksensä myös siitä, palauttaisiko suunnitelma pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 34–37 kohdan mukaisen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Komissio huomautti, että suunnitellussa rakenneuudistuksessa keskityttäisiin rahoituksen uudelleenjärjestelyyn: noin 90 prosenttia kaikista rakenneuudistuskustannuksista oli tarkoitettu maksamattoman julkisen velan hoitamiseen. Tämän perusteella muut rakenneuudistustoimenpiteet jäisivät varsin rajallisiksi. Komissio pani merkille myös sen, kuten edellä todetaan, että menettelyn aloittamispäätöksen tekoaikoihin sille ei ollut ilmoitettu mahdollisten sijoittajien kiinnostuksesta. Puola ilmoitti myös, että yrityksen yksityistämisen jälkeen saatettaisiin tarvita täydentäviä rakenneuudistustoimia, mikä herätti uusia epäilyksiä suunnitelman toteuttamiskelpoisuudesta.

(111) Komissio totesi niin ikään, että se tarvitsee lisäselvityksiä siitä, ovatko ehdotetut vastasuoritteet pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38–42 kohdan mukaiset. Puolan viranomaiset väittivät ilmoituksessaan, että vähintään kolmannes kapasiteetin leikkauksesta oli tarkoitettu supistamaan kapasiteettia heikosti kannattavalla teollisuushydrauliikan segmentillä. Käytössään olevien tietojen perusteella komissio epäili, oliko yrityksen toteuttama tai suunnittelema tuotantokapasiteetin leikkaus riittävä. Komissio pani merkille myös sen, että ainakin osa ehdotetuista toimista vaikutti välttämättömiltä pitkän aikavälin elinkelpoisuuden saavuttamiseksi. Komissio huomautti erityisesti, että tietyn tuotanto-omaisuuden aiemmin tapahtuneen myynnin erityisenä tarkoituksena näytti olleen elinkelpoisuuden palauttaminen. Vastaavasti suunniteltu kiinteistöjen myynti olisi ensisijaisesti rahoituslähde eikä kilpailun vääristymisen vastasuorite.

IV. PUOLAN HUOMAUTUKSET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISESTA

(112) Puolan viranomaiset toimittivat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Huomautukset liittyivät mahdollisuuteen soveltaa yksityisen velkojan testiä tässä raportoituun skenaarioon eli pääomasijoituksiin.

(113) Puolan viranomaiset totesivat, että ehdotetut alaskirjaukset olivat yksityisen velkojan säännön mukaisia, koska julkiset velkojat saisivat PZL Hydralin omaisuuden myynnin yhteydessä enemmän tuloa kuin yrityksen joutuessa konkurssiin. Puolan viranomaiset totesivat myös, että tämä näkemys perustui taloudelliseen ja rahoitukselliseen analyysiin ja että sitä kannattivat myös kyseiset julkiset velkojat.

(114) Puolan viranomaiset esittivät, että suunnitellut pääomasijoitukset IDA:lta PZL Hydraliin eivät millään tavoin estäneet yksityisen velkojan säännön soveltamista, vaikka sijoitukset oli ilmoituksen mukaan tarkoitus varata julkisten velkojien saatavien takaisinmaksuun.

(115) Lisäksi Puolan viranomaiset esittivät, että PZL Wrocławin markkina-arvo oli tiiviisti sidoksissa siihen, että sen hallussa oli ilmailualan sertifikaatteja ja asekauppalupia ja että sillä oli ainutlaatuisen kokenutta ja pätevää työvoimaa. Konkurssin yhteydessä organisaatio olisi mahdotonta palauttaa sille tasolle, että ilmailun valvontavirastot voivat hyväksyä sen.

(116) Puolan viranomaiset arvioivat oman osuutensa suuruudeksi 130 miljoonaa Puolan zlotya eli 50 prosentiksi rakenneuudistuskustannuksista, vaikka julkisten velkojen pakkotäytäntöönpanosta luopuminen katsottaisiinkin valtiontueksi. Lisäksi Puolan viranomaiset huomauttivat, että omaisuuden myynti oli vireillä, joten kaikesta suunnitelmassa mainitusta omaisuudesta luovuttaisiin rakenneuudistuksen puitteissa.

(117) Suunnitelman pitkän aikavälin toteuttamiskelpoisuuden osalta Puolan viranomaiset vakuuttivat, että rakenneuudistuksen tavoitteet oli pantu täytäntöön asianmukaisesti. Erityisesti tuotannon keskittäminen PZL Hydralin toimipaikan itäiseen osaan oli alentanut kiinteitä kustannuksia, kohentanut operationaalisesti tuotantoa ja lisännyt vapautuneen tilan vuokralle antamisesta saatavia tuloja. Lisäksi tuotanto ja myynti (ja 570 työntekijää) oli siirretty PZL Wrocławiin, joka oli tuolloin taloudellisesti kannattava (vuoden 2008 kymmenen ensimmäisen kuukauden tiedot). PZL Wrocławin nettotulokseksi vuoden 2008 lopulla arvioitiin noin 6 miljoonaa Puolan zlotya 50 miljoonan Puolan zlotyn liikevaihdolla. Puolan viranomaiset lisäsivät, että sen jälkeen kun yksityisen velkojan skenaariosta oli päästy sopimukseen vuoden 2007 viimeisellä neljänneksellä, sekä PZL Hydral että PZL Wrocław olivat maksaneet nykyiset velkansa julkisille velkojille määräaikana.

V. KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

(118) Komissio ei vastaanottanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta.

VI. MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISPÄÄTÖKSEN JÄLKEISET TAPAHTUMAT – TARKISTETTU SUUNNITELMA

(119) Puolan viranomaiset katsovat, että […]:n tarjoama kauppahinta PZL Wrocławin osakkeista vastaa tämän yrityksen markkina-arvoa. Puolan viranomaisten mukaan tarjottu hinta vastaa yrityksen taloudellista tilannetta, joka heikentyi vuonna 2009 rahoituskriisin ja Puolan asevoimien tilausten vähentymisen vuoksi.

(120) Puolan viranomaiset huomauttivat myös, että hinta vastasi makrotaloudellisia olosuhteita. Pelkästään Varsovan pörssiä tarkasteltaessa havaitaan, että Warsaw Stock Exchange Index -indeksi (WIG) laski 36 prosenttia. Huhtikuusta 2008 ([…]:n vetäytyminen neuvotteluista) kesäkuuhun 2009 ulottuneella ajanjaksolla tuotantoprofiililtaan PZL Wrocławin kaltaisten pörssilistattujen ilmailualan yritysten markkina-asema heikkeni jyrkästi. […]:n osakkeet, joihin […] kuuluu, laskivat […] prosenttia, […]:n osakkeet […] prosenttia ja […]:n […] prosenttia.

(121) […] suoritti due diligence -tutkimuksen (katso johdanto-osan 96 kappale). Siinä vertailtiin 32 ilmailualan yrityksen […] koskevia tietoja. Tämän jälkeen laskettiin keskimääräiset kertoimet, jotka määrittävät, miten nämä […]. Kertoimia sovellettiin sitten […]. Tuloksena oli […].

(122) IDA:n kanssa sijoittajan arviosta käydyt keskustelut viittaavat kuitenkin siihen, että […] on tässä vaiheessa erittäin riippuvainen yhdestä asiakkaasta, nimittäin Puolan asevoimista, jolta sen uskotaan saavan […] prosenttia vuosiksi 2010–2013 suunnitelluista tuloistaan tulokseltaan epävarman uudistusohjelman aikana, ja konkurssimenettelyn aloittaminen on mahdollista, jollei PZL Wrocławin taloudellinen tilanne kohene vuonna 2010.

(123) Tältä pohjalta sijoittaja esittää, että tarjotessaan PZL Wrocławin osakkeista […] se käytännössä maksaa niistä ylihintaa.

(124) Kun sijoittajan tarjoama hinta oli tiedossa, IDA aloitti julkisten velkojien kanssa neuvottelut näiden saamisten osittaisesta takaisinmaksusta ja osittaisesta kuolettamisesta suunnitelmassa määritellyllä tavalla ja PZL Hydralin omaisuuden myynnistä saatavilla tuloilla ilman pääomasijoituksia.

(125) Tätä varten IDA tilasi Ernst&Youngilta tutkimuksen 15 päivänä tammikuuta 2010. Ernst&Young sai riippumattomana asiantuntijana tehtäväkseen verrata keskenään kahta skenaariota: — PZL Hydralin ja sen tytäryhtiön PZL Wrocławin konkurssimenettely; — velkojen järjestely tuloilla, jotka saadaan PZL Wrocławin myynnistä […]:lle […]:n hintaan ja PZL Hydralin muun omaisuuden myynnistä.

(126) Ernst&Young arvioi tilannetta jokaisen yksittäisen julkisen velkojan osalta. Näitä olivat sosiaaliturvalaitos, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto, Wrocław Psie Polen verovirasto, Wrocławin kaupunginvaltuusto, valtion vammaiskuntoutusrahasto, Ala-Sleesian maakuntavirasto ja valtiovarainministeriö. Selvitys ei koske IDA:a, koska se ei ole PZL Hydralin velkoja vaan yksinomaan osakkeenomistaja.

(127) Ernst&Youngin tutkimus valmistui 24 päivänä helmikuuta 2010. Tutkimuksen pohjana oli konservatiivinen lähestymistapa: vain suoraan kummankin skenaarion mukaisesti takaisinsaatavat määrät selvitettiin. Selvityksessä ei huomioitu vaihtoehtoiskustannuksia (29), pitkän aikavälin tulosennusteita eikä inflaatiota.

(128) Yrityksen selvitystilaan johtavaa konkurssiskenaariota analysoitiin olettaen, että selvitys olisi kohtuullisen tuottoisa. Metodologian perustana käytettiin asianmukaisen yksityisen velkojan testin vaatimuksia oikeuskäytännön perusteella (Espanja vastaan komissio ja Hamsa vastaan komissio). Oikeuskäytännössä analysoidaan julkisen elimen käyttäytymistä verrattuna yksityiseen velkojaan, joka pyrkii saamaan omansa pois taloudellisiin vaikeuksiin joutuneelta velalliselta (30). Raportti rakentuu kunkin velkojan analyysiin, jossa otetaan huomioon erityisesti velallisen omaisuudesta koostuvat velkojan vakuudet ja se, missä määrin velkoja voi saada saatavansa takaisin velallisen joutuessa konkurssiin (31).

(129) Omaisuuden konkurssiarvon määrittämiseksi Ernst&Youngin tutkimuksessa oletettiin, että kiinteän käyttöomaisuuden pikaisen myynnin myyntiarvo oli 50 prosenttia sen käyvästä arvosta. Käyvän arvon osalta Ernst&Young käytti kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 16:n Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet menetelmiä ja saatavissa olevia riippumattomien asiantuntijoiden arvioita. Mainittua 50 prosentin arvonalennusta perusteltiin puolalaisen konkurssimenettelyn heikolla tuotolla: omaisuuden myyntituotoilla saadaan keskimäärin 26,86 prosenttia omaisuuden käyvästä arvosta.

(130) Ernst&Youngin tutkimuksessa todetaan myös, että tuotot, joita julkiset velkojat voivat konkurssiskenaariossa olettaa saavansa, riippuvat vakuuksien keskinäisestä etuoikeusjärjestyksestä kiinnityksen kohteena olevassa omaisuudessa. Ernst&Youngin tutkimus tarjoaa tätä varten yleiskatsauksen PZL Hydralin eri omaisuuseriin kohdistuviin kiinnityksiin, näiden kiinnitysten arvoon ja velkojien etuoikeusjärjestykseen.

(131) Kahdessa edeltävässä kohdassa esitettyjen oletusten perusteella Ernst&Young katsoo, että kiinnitetystä omaisuudesta konkurssin yhteydessä takaisin saatava kokonaismäärä on 52,4 miljoonaa Puolan zlotya. Kolme julkista velkojaa (valtion vammaiskoulutusrahasto, Ala-Sleesian maakuntavirasto ja valtiovarainministeriö) eivät saa mitään, ja muut velkojat saavat seuraavat määrät: sosiaaliturvalaitos 44,8 miljoonaa Puolan zlotya, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto 2,3 miljoonaa Puolan zlotya, Wrocław Psie Polen verovirasto 0,457 miljoonaa Puolan zlotya ja Wrocławin kaupunginvaltuusto 4,9 miljoonaa Puolan zlotya.

(132) Konkurssiskenaarion tuottojen todellista määrää on tämän jälkeen korjattava lisäämällä siihen PZL Hydralin muusta omaisuudesta saatava tuotto, suuruudeltaan 13,5 miljoonaa Puolan zlotya (32). Näin ollen konkurssimenettelystä saadaan 66 miljoonaa Puolan zlotya, kuten taulukosta 26 ilmenee.

(133) Omaisuuden myyntiskenaariossa varaudutaan kaiken suunnitelmassa mainitun PZL Hydralin omaisuuden myyntiin yhteensä 122 323 202,31 Puolan zlotyn hintaan: Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. […], BBCenter-kiinteistö […], pysäköintialue […], Zakład Cieplowniczy ”Term-Hydral” Sp. z o.o. […], voimalaitos (GSZ) […], PZL Wrocław […], valulaitos […], vähemmistöosakkuudet […] ja PZL Hydralin saatavien maksu […]. Taulukko 26 Myyntiskenaarion ja konkurssiskenaarion vertailu PZL Hydralin näkökulmasta vuonna 2010 (Puolan zlotya) Ernst&Youngin tutkimuksen mukaan. Julkinen velkoja Velan kokonaismäärä (33) Tuotot konkurssiskenaariossa Tuotot omaisuudenmyyntiskenaariossa Sosiaaliturvarahasto 192 427 569,63 58 326 475,00 91 857 554,58 Ala-Sleesian maakunnan verovirasto 59 579 407,58 2 294 047,11 18 250 999,45 Wrocław – Psie Polen verovirasto 532 432,60 456 768,68 456 800,00 Wrocławin kaupunginvaltuusto 27 087 078,25 4 928 184,34 4 930 000,00 Valtion vammaiskuntoutusrahasto 12 884 457,46 — 5 007 169,46 Ala-Sleesian maakuntavirasto 1 320 678,82 — 1 320 678,82 Valtiovarainministeriö 24 050 232,71 — 500 000,00 Yhteensä 317 881 857,50 66 005 475,13 122 323 202,31

(134) Taulukosta 26 ilmenee, että Ernst&Youngin tutkimuksen mukaan sosiaaliturvalaitos saisi 47,7 prosenttia, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto 30,6 prosenttia, Wrocław Psie Polen verovirasto 85,8 prosenttia ja Wrocławin kaupunginvaltuusto 18,2 prosenttia saatavistaan, Ala-Sleesian maakuntavirasto saisi koko saatavansa, valtion vammaiskoulutusrahasto 38,9 prosenttia saatavastaan ja valtionvarainministeriö 2,1 prosenttia saatavastaan.

(135) Puolan laissa säädetään, että kun julkiset velkojat sopivat saataviensa järjestelystä osittaisten alaskirjausten avulla, saatavien korko lakkaa kertymästä ja peritään vain, jos järjestelyä ei panna täytäntöön. Näin tapahtuisi siis konkurssiskenaariossa. Tämän vuoksi taulukossa 26 esitetyissä saatavissa on mukana asianmukainen taannehtiva korko vuonna 2007 tehdyn sopimuksen päiväykseen saakka. Sopimuksessa olivat mukana kaikki julkiset velkojat lukuun ottamatta Ala-Sleesian maakunnan verovirastoa (jonka tietyille verosaataville kertyy edelleen korkoa) ja Ala-Sleesian maakuntavirastoa (jonka saataville kertyy edelleen korkoa) näiden saatavien oikeudellisen erityisluonteen vuoksi.

(136) On huomattava, että Wrocławin kaupunginvaltuuston, valtion vammaiskuntoutusrahaston ja Ala-Sleesian maakunnan veroviraston osalta tarkistetussa suunnitelmassa oli varauduttu julkisten velkojien takaisinmaksun osittaiseen lykkäämiseen. Tarkoituksena oli lyhentää näitä saatavia niin kauan, että PZL Hydralin omaisuus myydään, eli maksaa saatavat takaisin osittain. Sopimuksessa määritellään yksityiskohtaisesti erityisesti seuraavat: — Wrocławin kaupunginvaltuustolle olevan 4,9 miljoonan Puolan zlotyn velan takaisinmaksua lykätään; — valtion vammaiskuntoutusrahastolle olevan 5 miljoonan Puolan zlotyn velan takaisinmaksua lykätään; — 18,25 miljoonalla Puolan zlotylla maksetaan osin takaisin Ala-Sleesian maakunnan veroviraston saatava niin, että osan maksua lykätään, osa lyhennetään erissä (34) ja osa maksetaan takaisin maksupäivään saakka laskettuine korkoineen.

(137) Tämän perusteella velkojat saisivat Ernst&Youngin tutkimuksen mukaan (katso taulukko 26) kaikkiaan 122 miljoonaa Puolan zlotya, jos PZL Wrocław ja muu PZL Hydralin omaisuus myytäisiin. Konkurssissa, jossa PZL Hydral selvitetään, velkojat saisivat vain 66 miljoonaa Puolan zlotya, ja velkojista kolme (valtiovarainministeriö, Ala-Sleesian maakuntavirasto ja valtion vammaiskuntoutusrahasto) jäisivät ilman maksua.

(138) Myyntiskenaariossa julkiset velkojat joutuvat alaskirjaamaan kaikkiaan 195 miljoonan Puolan zlotyn julkiset saatavat. Tästä huolimatta kukin julkinen velkoja saa paremman korvauksen saatavilleen myyntiskenaariossa kuin konkurssiskenaariossa. Yhteensä julkiset velkojat saisivat 38,5 prosenttia saatavistaan.

(139) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että Ernst&Youngin tutkimuksen tulosten perusteella julkiset velkojat suostuivat saataviensa osittaiseen takaisinmaksuun vuonna 2010.

(140) […]:n kanssa käytyjen neuvottelujen yhteydessä IDA suostui siihen, että osa sen luotoista muunnettaisiin, osa maksettaisiin takaisin ja osasta niistä luovuttaisiin. Puitesopimuksen liitteessä 2 IDA aikoi muuntaa osan vuoden 2007 luoton pääomasta ja osan vuoden 2008 luoton pääomasta eli yhteensä […] PZL Wrocławin osakepääomaksi ja rahaksi muunnettaviksi varoiksi ja luopua […]:n koroista vuoden 2007 luoton osalta. Muunnon jälkeen PZL Wrocławin osakepääomaa oli tarkoitus alentaa osoittamalla tätä koskeva hakemus toimivaltaiselle tuomioistuimelle.

(141) Puolan viranomaiset huomauttivat, että PZL Wrocławin taloudellinen tilanne heikentyi vasta vuonna 2009. Heikentymisen syynä oli taloudellinen taantuma, jota ei ollut voitu ennakoida ja joka johti Puolan asevoimien tilausten vähenemiseen lähes […] prosentilla. Näin ollen IDA:n asema luotottajana heikkeni huomattavasti, samoin mahdollisuudet saataviensa takaisinmaksuun täysimääräisinä.

(142) Puitesopimuksen liitteen 2 lausekkeista neuvoteltiin keskeisesti Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosan tulosten pohjalta. Täydennysosa laadittiin 24 päivänä helmikuuta 2010. Siinä analysoidaan kaksi skenaariota: PZL Wrocławin selvittämiseen johtava konkurssi ja PZL Wrocławin myynti sijoittajalle. Täydennysosassa keskitytään erityisesti siihen, mitä IDA saisi vakuudestaan konkurssiskenaariossa, ja verrataan määrää siihen, mitä IDA voisi olettaa saavansa, jos PZL Wrocław myytäisiin sijoittajalle.

(143) Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa huomautetaan, että PZL Wrocławin omaisuutta rasittavat pantit ja kiinnitykset. PZL Wrocławin koko omaisuuden kirjanpitoarvo 31 päivänä joulukuuta 2009 oli 52,5 miljoonaa Puolan zlotya, mistä vakuutena olevan omaisuuden määrä oli 21,3 miljoonaa Puolan zlotya ja muun, rasitteettoman omaisuuden määrä 31,2 miljoonaa Puolan zlotya.

(144) Koska rasitteettoman omaisuuden osuus on […] prosenttia PZL Wrocławin omaisuuden arvosta, veroviranomaiset tekisivät siinä tapauksessa, ettei PZL Wrocławia myytäisi, verolain 112 ja 118 §:n (35) nojalla saataviensa pakkotäytäntöönpanoa varten veropäätöksen, jonka mukaan PZL Wrocław vastaa PZL Hydralin vuoden 2006 ja 2007 veroveloista. Tämä vahvistetaan 23 päivänä marraskuuta 2007 päivätyssä Ala-Sleesian maakunnan veroviraston kirjeessä. Siinä todetaan, että rakenneuudistuksen epäonnistuessa ryhdytään verolain 112 §:n mukaisiin pakkotäytäntöönpanotoimiin.

(145) Koska PZL Wrocław omistaa PZL Hydralin tuotanto-omaisuuden (jonka se osti vuosina 2004–2007), päätös vaikuttaisi osaan PZL Hydralin julkisista veloista. Tällaisten menettelyjen vaikutuspiiriin kuuluvien saatavien arvo vastaisi PZL Hydralin vuosina 2006 ja 2007 kertyneitä julkisia saatavia ja olisi suuruudeltaan vähintään 64,4 miljoonaa Puolan zlotya (36). Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosan mukaan näiden saatavien arvo ylittäisi rasitteettoman omaisuuden kirjanpitoarvon. Toisaalta tämän omaisuuden kirjanpitoarvoa olisi arvioitava sen markkina-arvon perusteella, sillä se koostuu saamisista, käteisvaroista ja muista monetaarisista varoista.

(146) Mikäli PZL Wrocław menisi konkurssiin, ainoastaan kiinnitetty ja rekisteröityjen panttien rasittama omaisuus ohittaisi veroviranomaisten vaateet. PZL Wrocławin yksityisten velkojien vakuudettomia saatavia ei voitaisi maksaa PZL Wrocławin omaisuudesta. Koska kaikkien velkojien vaateita ei voitaisi maksaa konkurssipesän varoista, PZL Wrocławin osakkeiden arvo olisi konkurssin yhteydessä nolla. Vastaavasti, koska ainoastaan rekisteröityjen panttien ja kiinnitysten haltijoiden vaateet voitaisiin maksaa, tavanomaiset pantit olisivat arvottomia.

(147) Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa analysoidaan tältä pohjalta PZL Wrocławin omaisuutta rasittavan IDA:n rekisteröidyn pantin arvoa. Koneiden rekisteröidyistä panteista koostuvan vakuuden arvo määritellään lähtien olettamasta, että pantatun omaisuuden arvo konkurssissa olisi 50 prosenttia omaisuuden nettokirjanpitoarvosta, koska sen käypä hinta ei ollut käytettävissä ja irtaimen käyttöomaisuuden arvo vaihtelee sovellettavan poisto-osuuden mukaan. Ernst&Youngin mukaan tämä arvo oli pikaisen myynnin yhteydessä tilastollisesti edustava, kun otetaan huomioon mahdollisuudet käyttää arvioinnin kohteena ollutta omaisuutta tiettyihin tarkoituksiin ja osana tiettyjä tuotantoprosesseja sekä vaihtoehtoisiin tarkoituksiin ja se, millaiset sopimukset omaisuuseriä koskevat. Ernst&Youngin tutkimuksessa huomautetaan, että kun myytäväksi tarkoitettu omaisuus on kovin erityislaatuista ja sitä käytetään tietylle ostajalle valmistettavaan tuotantoon, sen likvidaatioarvo voi olla erittäin heikko, enintään 30 prosenttia nettokirjanpitoarvosta. Esimerkiksi Autoglass Group SA, jonka taseen arvo oli 19,8 miljoonaa Puolan zlotya, myytiin konkurssimenettelyssä 6 miljoonalla Puolan zlotylla. Lisäksi PZL Wrocławin kyseiseen omaisuuteen, jota käytettiin rekisteröitynä panttina, sisältyi monia arvoltaan vähäisiä eriä. Esimerkiksi vuoden 2007 luoton vakuutena oli 1 709 erän luettelo, jonka arvo oli alentunut vuosien mittaan, sekä noin 1 400 erää, joiden arvo oli alle 3 500 Puolan zlotya. Näin ollen niistä tehtiin kertaluonteinen poisto.

(148) Pääraportin tavoin Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa jätettiin huomiotta inflaation vaikutus konkurssiskenaarion arviointiin PZL Wrocławin velkojien kannalta mahdollisesti pitkähkönkin konkurssimenettelyn yhteydessä.

(149) Tämän tutkimuksen mukaan koneiden rekisteröitynä panttina toimivan omaisuuden nettokirjanpitoarvo oli 2 106 392,71 Puolan zlotya 31 päivänä tammikuuta 2010. Jos tätä kaavaa sovelletaan omaisuuden nettokirjanpitoarvoon, sen arvoksi (konkurssiin liittyvän) pikaisen myynnin yhteydessä arvioidaan 1 053 196,36 Puolan zlotya.

(150) Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa tehtävä päätelmä on, että IDA saa konkurssiskenaariossa 1 053 196,36 Puolan zlotya ja [> 1 053 196,36 Puolan zlotya] myyntiskenaariossa (kuten puitesopimuksen liitteessä 2 todetaan).

(151) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että vuoden 2007 luoton rekisteröitynä panttina toimivan omaisuuden nettokirjanpitoarvo vuoden 2007 tarkastetussa tilinpäätöksessä oli 5 480 861,37 Puolan zlotya ja 31 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä tarkastetussa tilinpäätöksessä 818 967,55 Puolan zlotya.

(152) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että vuoden 2008 luoton rekisteröitynä panttina toimivan omaisuuden nettokirjanpitoarvo oli 1 päivänä helmikuuta 2008 päivätyn riippumattoman asiantuntijan raportin mukaan 2 763 000 Puolan zlotya. Tämän omaisuuden kirjanpitoarvo oli tarkastetun tilinpäätöksen mukaan 1 päivänä helmikuuta 2008 kaikkiaan 1 883 098,97 Puolan zlotya ja 31 päivänä tammikuuta 2010 puolestaan 1 287 425,16 Puolan zlotya.

(153) Tämän perusteella Puolan viranomaiset luopuivat PZL Hydraliin suunnitellusta kahdesta pääomasijoituksesta sillä perusteella, että julkisten saatavien osittaisia alaskirjauksia ja osittaisia takaisinmaksuja ei katsota valtiontueksi yksityisen velkojan säännön perusteella. Puolan viranomaiset totesivat myös, että julkisten velkojien aiempi käyttäytyminen (vuosina 1998–2007) oli yksityisen velkojan säännön mukaista. Ne huomauttivat myös, että PZL Wrocławin myynti oli ollut avointa ja läpinäkyvää, ettei siihen ollut sisältynyt ehtoja ja että sijoittajan tarjoamaa hintaa voitaisiin pitää markkinahintana. Puolan viranomaiset esittivät, että niin vuoden 2007 kuin vuoden 2008 luottokin oli myönnetty markkinaehtoisesti. Ne myös vetäytyivät edellä kuvatusta vuoden 2007 luoton muuntamisesta osakkeiksi, mutta ehdottivat vuosien 2007 ja 2008 luottojen osittaista muuntoa ennen myyntiä perusteenaan, että tämä oli yksityisen velkojan säännön mukaista.

VII. KOMISSION TOIMIVALTA

(154) Tietyt toimenpiteet, muun muassa PZL Hydralin julkisten saatavien pakkotäytäntöönpanosta luopuminen, alkoivat vuonna 1998 eli ennen Puolan liittymistä Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004.

(155) Liittymissopimuksen mukaan uusissa jäsenvaltioissa ennen liittymistä täytäntöön pantuja tukitoimia, joita sovelletaan edelleen liittymisen jälkeenkin ja jotka sisältävät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea eivätkä ole voimassa olevaa tukea, pidetään uutena tukena SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa.

(156) Liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa määritellään väliaikainen erityisjärjestely. Sitä käytetään oikeudellisena kehyksenä arvioitaessa tukijärjestelmiä ja yksittäisiä tukitoimenpiteitä, joita on pantu täytäntöön uudessa jäsenvaltiossa ennen EU:iin liittymistä ja joita sovelletaan liittymisen jälkeenkin.

(157) Komissio ei voi tutkia tukitoimenpiteitä, jotka on pantu täytäntöön ennen liittymistä ja joita ei sovelleta liittymisen jälkeen, sen enempää erityisjärjestelyn kuin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelynkään mukaisesti. Toisaalta komissio arvioi vasta liittymisen jälkeen täytäntöön pannut toimenpiteet joko ilmoitettuna tukena tai sääntöjenvastaisena tukena SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

(158) Toimenpidettä sovelletaan liittymisen jälkeen, jos se on pantu täytäntöön ennen liittymistä mutta voi liittymisen jälkeenkin johtaa lisätuen myöntämiseen tai kasvattaa jo myönnetyn tuen määrää. Tällöin valtion osuuden tarkkaa määrää ei tiedetä toimenpiteen täytäntöönpanopäivänä eikä myöskään liittymispäivänä.

(159) Tarkasteltavana olevassa asiassa komissio panee merkille, että julkisten velkojien saatavien pakkotäytäntöönpanosta luopuminen alkoi vuonna 1998 ja jatkui liittymisen jälkeenkin. Komissio katsoo, että kaikkien 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen maksamatta olevien saatavien pakkotäytäntöönpanosta luopuminen kuuluu komission toimivaltaan kyseisestä päivästä lukien.

(160) Edellä sanotun perusteella 1 päivänä toukokuuta 2004 maksamatta olleiden julkisten saatavien pakkotäytäntöönpanosta luopuminen on liittymisen jälkeen sovellettava toimenpide ja kuuluu sen vuoksi komission toimivaltaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan nojalla.

VIII. ARVIOINTI

(161) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(162) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut ehdot ovat kumulatiivisia, joten kaikkien ehtojen on täytyttävä yhtä aikaa, ennen kuin toimenpide katsotaan valtiontueksi.

(163) Seuraavissa johdanto-osan kappaleissa komissio arvioi erikseen PZL Hydralille ja PZL Wrocławille mahdollisesti myönnettyä valtiontukea.

(164) Komissio on todennut seuraavat PZL Hydralia koskevat toimenpiteet: — suunniteltu mutta peruutettu pääomasijoitus PZL Hydraliin; — PZL Hydralin julkisten velkojen pakkotäytäntöönpano (1998–2007); — PZL Hydralin julkisten velkojen järjestely (2007–2010).

(165) Komissio on todennut seuraavat PZL Wrocławia koskevat toimenpiteet: — vuoden 2007 luotto; — vuoden 2008 luotto; — vuosien 2007 ja 2008 luottojen muunto osakkeiksi.

(166) Komissio panee merkille, että Puolan viranomaiset kiistävät edellä mainittujen toimenpiteiden luokituksen valtionavuksi ja toteavat, että toimenpiteet ovat läpäisseet yksityisen velkojan testin (PZL Hydralia koskevien toimenpiteiden osalta ja PZL Wrocławin velan osakkeiksi muunnon osalta vuonna 2010) ja markkinasijoittajatestin (PZL Wrocławin vuosien 2007 ja 2008 luotot).

VIII.1 Peruutetut pääomasijoitukset PZL Hydraliin

(167) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (37), jäljempänä ’menettelyasetus’, 8 artiklan mukaan jäsenvaltio voi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen peruuttaa ilmoituksen hyvissä ajoin ennen kuin komissio on tehnyt päätöksen siitä, sisältääkö ilmoitettu toimenpide valtiontukea. Näissä tapauksissa komissio lopettaa muodollisen tutkintamenettelyn, koska se ei ole enää tarpeellinen.

(168) Puolan viranomaiset peruuttivat kaksi ilmoitettua pääomasijoitusta (113 miljoonaa Puolan zlotya). Näin ollen komission näitä toimenpiteitä koskeva tutkinta ei ole enää tarpeellinen.

VIII.2 PZL Hydralin julkisten velkojen täytäntöönpanosta luopuminen (1998–2007)

(169) PZL Hydral on voinut saada valtiontukea, koska monet julkiset velkojat eivät ole pitkään aikaan ryhtyneet julkisten saatavien pakkotäytäntöönpanoon.

(170) Komissio huomauttaa, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohta kattaa erilaiset tukitoimet, joilla alennetaan yrityksen tavanomaisia kustannuksia ja jotka, koska ne näin ollen eivät ole tukea sanan suppeassa merkityksessä, ovat luonteeltaan ja vaikutukseltaan samanlaisia. Oikeuskäytännössä tunnustetaan yleisesti, että jos sosiaaliturvamaksujen keräämisestä vastaava julkinen elin sietää sen, että yritys suorittaa nämä maksut myöhässä, se antaa tällaisesta toiminnasta hyötyvälle taloudellisissa vaikeuksissa olevalle yritykselle huomattavan taloudellisen edun alentamalla sen vastattavaksi sosiaaliturvajärjestelmän tavanomaisen soveltamisen mukaan kuuluvia kustannuksia, eikä etua voida kokonaan kumota sillä, että yrityksen on maksettava maksuista korkoa ja viivästyskorotuksia (38). Tämä päättely koskee soveltuvin osin muitakin julkisviranomaisten keräämiä maksuja, suorituksia ja veroja.

(171) Tarkasteltavana olevassa asiassa maksujen keräämisestä vastaavat julkiset elimet eivät olleet perineet saataviaan PZL Hydralilta täysimääräisinä vuosina 1998–2007, kun julkiset velkojat hyväksyivät suunnitelman (katso johdanto-osan 60 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

(172) Oikeuskäytännön mukaan määritettäessä, onko yritykselle annettu valtiontukea sillä perusteella, etteivät julkisviranomaiset ole panneet täytäntöön julkisia saatavia, on selvitettävä, olisiko yritys saanut vastaavia helpotuksia yksityiseltä velkojalta, jonka asema velalliseen nähden vastaisi kyseessä olevan elimen asemaa yritykseen nähden (39).

(173) Komissio huomauttaa, että arvioidakseen PZL Hydralin pitkän aikavälin taloudellista elinkelpoisuutta yrityksen silloisena omistajana ollut Puolan valtio, myöhemmin IDA, laati yksityistämisstrategian yksityisten konsulttien vuonna 1998 tekemän tutkimuksen perusteella ja alkoi etsiä sijoittajia (katso johdanto-osan 54 kappale). Yksityiset ja julkiset velkojat tukivat tätä lähestymistapaa ja osallistuivat siihen tiiviisti.

(174) Vuonna 2002 Puolan viranomaiset ryhtyivät neuvotteluihin […]:n kanssa edelleen yksityisten ja julkisten velkojien tuella. Velkojille annettiin säännöllisesti tietoja edistymisestä (katso johdanto-osan 30 ja 56 kappale).

(175) Komissio huomauttaa, että niin yksityisten kuin julkistenkin velkojien mukaan PZL Hydralin ja erityisesti sen ilmailu- ja puolustusliiketoimintojen arvo ylitti yrityksen toiminnan jatkuvuuden huomioon ottaen reilusti sen omaisuuden arvon, erityisesti sotilassertifiointien ja asekauppalupien sekä inhimillisen pääoman ansiosta, ja tästä syystä ne sopivat, etteivät ne aloita konkurssimenettelyä PZL Hydralia vastaan.

(176) Komissio huomauttaa erityisesti, että suurimmat yksityiset velkojat eli […] -pankki ja […] -pankki pidättyivät saataviensa pakkotäytäntöönpanosta, vaikka niillä oli hallussaan ensisijainen vakuus (katso johdanto-osan 32 ja 34 kappale), joka olisi voitu suoraan ottaa käyttöön pankin täytäntöönpanomääräyksellä ja realisoida suhteellisen helposti (katso johdanto-osan 28 kappale).

(177) Toisaalta julkiset velkojat ryhtyivät täytäntöönpanotoimiin tuomioistuimen täytäntöönpanijan välityksellä, ja vuoden 2007 loppuun mennessä ne olivat perineet yhteensä 28,76 miljoonaa Puolan zlotya (katso johdanto-osan 41 kappale).

(178) Tämän vuoksi komissio katsoo, että vuosina 1998–2007 PZL Hydral sai vastaavia helpotuksia kahdelta yksityiseltä velkojalta eli […] -pankilta ja […] -pankilta, jotka eivät olleet pelkästään samassa vaan jopa paremmassa asemassa velalliseen nähden kuin julkiset maksuja keräävät elimet.

(179) Komissio katsoo myös, että niin yksityisten kuin julkistenkin velkojien päätös pidättyä konkurssimenettelyn aloittamisesta PZL Hydralia vastaan oli perusteltu, koska ilmailu- ja puolustusliiketoiminnan elinkelpoisuuden palauttamisen näkymät olivat hyvät sen jälkeen, kun velkarästit oli maksettu, kuten vuonna 1998 laaditussa strategiassa todetaan (katso johdanto-osan 54 kappale).

(180) Tämän vuoksi se, etteivät julkiset maksujen keräämisestä vastaavat elimet panneet täytäntöön niille vuosina 1998–2007 kertyneitä saatavia, ei anna PZL Hydralille etua, koska julkisviranomaiset toimivat samalla tavoin kuin yksityinen velkoja olisi toiminut. Näin ollen kyseessä ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.

VIII.3 PZL Hydralin julkisten saatavien takaisinmaksu (2007–2010)

(181) Kun yksityistämisneuvottelut […]:n kanssa olivat epäonnistuneet, PZL Hydralin suurimmat yksityiset velkojat eli […] -pankki ja […] -pankki järjestelivät saatavansa PZL Hydralilta.

(182) Yksityisten velkojien saatavat järjesteltiin huhtikuussa 2003 ([…] -pankki) ja marraskuussa 2006 ([…] -pankki). Huolimatta laadukkaasta vakuudesta […] -pankki hyväksyi PZL Hydralin 51,6 miljoonan velan järjestelyn 4 miljoonan Puolan zlotyn maksua vastaan, ja […] -pankki hyväksyi PZL Hydralin 86,4 miljoonan velan järjestelyn 11,5 miljoonan Puolan zlotyn maksua vastaan (katso johdanto-osan 31 ja 33 kappale).

(183) Julkiset maksujen keräämisestä vastaavat elimet tekivät vuonna 2007 IDA:n ja PZL Hydralin kanssa luottojärjestelysopimuksen, joka sisällytettiin suunnitelmaan marraskuussa 2007. Sopimukseen sisältyi neljä keskeistä elementtiä: — PZL Hydral maksaa kaikki tulevat verot, kulut ja maksut ajallaan; — PZL Hydral maksaa osan maksamattomista veloistaan lyhennyksinä ja loppuosan takaisinmaksua lykätään, kunnes PZL Hydral on myynyt tytäryhtiönsä ja omaisuutensa; — PZL Hydralin on tarkoitus myydä kaikki tytäryhtiönsä ja koko omaisuutensa ja käyttää tuotot erääntyneiden velkojensa maksuun; — PZL Hydralin ilmailu- ja puolustusliiketoiminta siirretään tytäryhtiöön PZL Wrocławiin, joka sittemmin yksityistetään, ja julkisten velkojien saatavat maksetaan tuotoista. Näin PZL Hydralista tulee toimimaton paperiyhtiö, joka puretaan.

(184) Vuosien 2007–2010 kauppojen arvioitujen tulojen mukaisesti suunnitelmassa arvioitiin, että julkiset maksujen keräämisestä vastaavat elimet saisivat 120,8 miljoonaa Puolan zlotya (katso johdanto-osan 61 kappale). Jälkikäteen arvio osoittautui tarkaksi, koska vuonna 2010 vahvistettu määrä oli 122,3 miljoonaa Puolan zlotya (katso johdanto-osan 133 kappale).

(185) Komissio huomauttaa, että suunnitelmassa mainittiin myös kaksi pääomasijoitusta PZL Hydraliin. Näiden tarkoituksena oli lisätä vanhojen velkojen järjestelyyn käytettävissä olevia varoja. Pääomasijoitusten sisällyttämiselle suunnitelmaan oli pyydettävä ennalta komission lupa. Kun suunnitelmasta päästiin yksimielisyyteen, julkisille velkojille oli näin ollen selvää, etteivät ne voineet pitää näiden täydentävien määrien sisällyttämistä suunnitelmaan varmana asiana.

(186) Komissio huomauttaa lisäksi, ettei suunnitelmassa ole lopullista päätöstä siitä, miten tuotot jaetaan eri julkisten velkojien kesken. Jako oli tarkoitus tehdä tytäryhtiöiden ja omaisuuden myyntiprosessin jälkeen myynnin tosiasiallisen tuoton perusteella ja ottaen huomioon julkisten velkojien erilaiset vakuudet yrityksen omaisuuden muodossa.

(187) Arvioituaan julkisten velkojien toimintaa vuodesta 2007 vuoteen 2010 komissio katsoo, että on arvioitava kahta eri päätöstä, jotka julkiset velkojat ovat tehneet: ensiksi vuoden 2007 päätöstä suostua suunnitelmaan ja toiseksi vuoden 2010 päätöstä hyväksyä tämän päätöksen taulukossa 26 esitetty lopullinen järjestely.

(188) Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komission on tällaisissa tilanteissa sovellettava yksityisen velkojan sääntöä. Selvittäessään, onko julkisen elimen vaikeuksissa olevan yrityksen veloista myöntämä helpotus valtiontukea, komission on verrattava elintä yksityiseen velkojaan, joka pyrkii perimään saamisiaan taloudellisiin vaikeuksiin päätyneeltä velalliselta (40).

(189) Oikeuskäytännön mukaan silloin, kun yritys, jonka taloudellinen tilanne heikkenee merkittävästi, tarjoaa sopimusta tai useita sopimuksia järjestelläkseen uudelleen velkansa velkojilleen tarkoituksenaan tervehdyttää tilanne ja välttää konkurssi, kunkin velkojan on tehtävä päätöksensä sen mukaan, paljonko sille toisaalta tarjotaan ehdotetussa sopimuksessa ja paljonko se toisaalta arvioi voivansa saada takaisin, jos yritys asetetaan selvitystilaan. Päätökseen vaikuttavat monet tekijät, esimerkiksi se, onko velkojan vaade suojattu, etuoikeutettu vai tavallinen, ja mahdollisen vakuuden laatu ja määrä, velkojan arvio yrityksen elinkelpoisuuden palautumistodennäköisyydestä ja tappioiden riski tämän epäonnistuessa sekä velkojan saamisen suuruus yrityksen joutuessa selvitystilaan. Jos esimerkiksi kävisi ilmi, että yrityksen selvityksen yhteydessä omaisuuden realisointiarvo riittäisi ainoastaan kattamaan kiinnitykset ja etuoikeutetut saatavat, tavalliset velkavaateet olisivat arvottomia. Tällaisissa olosuhteissa tavanomainen velkoja hyväksyisi suuremmin uhrautumatta, että suuri osa sen saamisista peruutetaan (41).

(190) Komissio huomauttaa, että uudelleenjärjestelyn ehdot julkisten maksujen keräämisestä vastaavien elinten kanssa poikkeavat kahden yksityisen pankin kanssa tehdyn järjestelyn ehdoista.

(191) Yksityiset pankit ensinnäkin valitsivat välittömän maksun, mutta julkiset maksujen keräämisestä vastaavat viranomaiset suostuivat odottamaan PZL Hydralin omaisuuden ja tytäryhtiöiden myynnin tuloksia.

(192) Toiseksi julkisten maksujen keräämisestä vastaavien viranomaisten odottama palautusaste ylittää selvästi yksityisten pankkien palautusasteen. […] -pankki sai takaisin 7 prosenttia ja […] -pankki 13 prosenttia, kun julkiset maksujen keräämisestä vastaavat viranomaiset voinevat odottaa saavansa takaisin 38,5 prosenttia 122,3 miljoonan Puolan zlotyn myyntisaamisten perusteella.

(193) Komission on arvioitava edellä johdanto-osan 188 ja 189 kappaleessa esitettyjä periaatteita soveltamalla, olisiko yksityinen velkoja tehnyt saman päätöksen, jonka julkiset velkojat tekivät suostuessaan suunnitelmaan vuonna 2007. Päätös poikkeaa luonteeltaan yksityisten velkojien saamasta uudelleenjärjestelystä.

(194) Ensinnäkin komissio panee merkille, että julkisilla velkojilla on vain rajallinen vakuus, joka on laadultaan yksityisten pankkien vakuutta heikompi (katso edellä olevat taulukot 16–20)