KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä marraskuuta 1998,

Saksan ESF Elbestahlwerk Feralpi GmbH:lle, Riesa (Sachsen), myöntämistä tuista

(tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3556)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(1999/580/EHTY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön säännöistä valtiontuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2496/96/EHTY(1) ja erityisesti sen 6 artiklan 5 kohdan,

on pyytänyt niitä, joiden etua asia koskee, esittämään huomautuksensa edellä mainitun artiklan mukaisesti sekä ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I

Komissio päätti 18 päivänä marraskuuta 1997 aloittaa päätöksen N:o 2496/96/EHTY (jäljempänä "terästukisäännöt") 6 artiklan 4 kohdan mukaisen menettelyn, joka koski tukia, jotka Saksa oli myöntänyt Riesassa Sachsenin osavaltiossa sijaitsevalle EHTY-teräsyritykselle ESF Elbestahlwerk Feralpi GmbH:lle (jäljempänä "ESF"). Saksalle ilmoitettiin päätöksestä 2 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä, jossa sitä kehotettiin toimittamaan kuukauden kuluessa asiaa koskevat huomautuksensa. Niitä, joiden etua asia koskee, pyydettiin esittämään huomautuksensa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2) julkaistulla päätöksellä.

Saksa pyysi 6 päivänä tammikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä ensimmäisen kerran vastausajan pidentämistä 5 päivään helmikuuta 1998, ja 9 päivänä helmikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä se pyysi toista lisäaikaa 27 päivään helmikuuta 1998 asti. Komissio myönsi pyydetyn lisäajan 23 päivänä helmikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, mutta muistutti, että uutta lisäaikaa ei tämän jälkeen enää voitaisi myöntää. Saksa toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskeviin keskeisiin kysymyksiin 3 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi komissioon 5 päivänä maaliskuuta 1998). Täydentäviä huomautuksia esitettiin 19 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä.

Komissio sai 17 päivänä maaliskuuta 1998 huomautuksia yhdeltä kansalliselta terästeollisuuden liitolta. Komissio välitti huomautukset Saksalle 1 päivänä huhtikuuta 1998 ja pyysi tätä esittämään huomautuksia koskevat kommenttinsa 17 päivään huhtikuuta 1998 mennessä. Saksa toimitti menettelyn aloittamista koskevia lisähuomautuksia 25 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä ja 22 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä se esitti huomautuksena edellä mainitun terästeollisuuden liiton esittämään kantaan.

Komissio ilmoitti Saksalle 24 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä kantansa EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalasta. Saksa vastasi kirjeeseen 6 päivänä toukokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi komissioon 8 päivänä toukokuuta 1998).

II

Komissio hyväksyi maaliskuussa 1993 päätöksen N:o 3855/91/EHTY(3) (jäljempänä "viidennet terästukisäännöt") 5 artiklan kolmannen luetelmakohdan nojalla ESF:n 85 miljoonan Saksan markan investoinneille(4) myönnetyt alueelliset investointituet. Komissio hyväksyi 19,55 miljoonan Saksan markan investointiavustuksen, 5,3 miljoonan Saksan markan suuruiset investointien verohelpotukset, 6,215 miljoonan Saksan markan ERP-ympäristönsuojelulainan sekä 60,8 miljoonan Saksan markan valtiontakauksen lainalle. Tammikuussa 1995 hyväksyttiin lisätuki 51 miljoonan Saksan markan lisäinvestoinneille(5). Kyseinen hyväksyntä koski 11,73 miljoonan Saksan markan investointiavustusta, 4,98 miljoonan Saksan markan suuruisia investointien verohelpotuksia ja 23,975 miljoonan Saksan markan lainatakausta.

Komission pyynnöstä Saksa ilmoitti ennen tämän menettelyn aloittamista, että 60,8 miljoonan Saksan markan hyväksytystä takauksesta (tuen numero N 351/92) 7,2 miljoonaa Saksan markkaa ja 23,975 miljoonan Saksan markan hyväksytystä takauksesta (tuen numero N 673/94) 4,8 miljoonaa Saksan markkaa oli käytetty käyttöpääomaluottoihin, ja että viimeksi mainittua takausta korotettiin 25000 Saksan markalla 24 miljoonaan Saksan markkaan.

Vuonna 1995 maksettiin vielä 9,35714 miljoonan Saksan markan investointiavustus, josta ei ilmoitettu. Lisäksi ESF sai 1,236 miljoonan Saksan markan suuruiset investointien verohelpotukset. Vuonna 1997 käyttöpääomaluotolle myönnettiin 12 miljoonan Saksan markan valtiontakaus. Lisäksi hyväksyttiin uusi valtiontakaus 18,2 miljoonan Saksan markan investointilainalle. Takausta koskevat asiakirjat toimitettiin pankeille sillä edellytyksellä, että takausta ei oteta käyttöön ennen komission hyväksyntää.

Saksa ilmoitti komissiolle 25 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, että 1,35586 miljoonan Saksan markan suuruinen investointiavustus, joka oli esitetty 13 päivänä lokakuuta 1997 päivätyssä kirjeessä tuen korotussuunnitelmana (kohonneiden investointikustannusten vuoksi), oli tosiasiassa tuolloin jo maksettu.

Mainitut tuet on esitetty yhteenvedonomaisesti seuraavassa taulukossa:

>TAULUKON PAIKKA>

III

Saksa katsoo, että osa niistä investoinneista, joita tuettiin yhteensä 11,949 miljoonan Saksan markan investointiavustuksella ja investointien verohelpotuksilla, liittyi investointeihin, joita varten tuet N 351/92 ja N 673/94 oli hyväksytty, mutta ne koskevat EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia toimenpiteitä. Tämän vuoksi Saksa aikoo alentaa kyseistä hanketta koskevaa tuki-intensiteettiä vuonna 1994 voimassa olleen aluetukiohjelman mukaiseen 23 prosentin enimmäisrajaan ja periä erotuksen takaisin ESF:ltä.

Tämän lisäksi Saksa perii takaisin toisen rahasumman, joka liittyi vuoden 1995 investointihankkeeseen ja jonka se katsoo koskeneen yrityksen EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa tuotantoa.

Saksan tekemä jako EHTY:n perustamissopimukseen kuuluvien ja sen ulkopuolelle jäävien alojen välillä perustuu Montanuniversität Freiberg/Sachsenin professori Henselin hyväksynnälle. Professori Hensel katsoo, että eri laitoksissa käsiteltyjen materiaalien lämpötila ratkaisee sen, onko kyseessä EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluva tuotanto. Näin ollen teräksen kylmävalssauksen ja kuumavalssattujen pitkien tuotteiden oikaisun ei katsota kuuluvan kyseisen sopimuksen soveltamisalaan.

Saksa katsoo, että EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluville yrityksille myönnettyjä tukia ei pitäisi arvioida ainoastaan kyseistä alaa koskevien säädösten eli terästukisääntöjen perusteella. Alan viimeaikainen kehitys, jota ei vielä EHTY:n perustamissopimusta laadittaessa osattu ennustaa, on kysynnän myötä johtanut EHTY:n perustamissopimukseen kuuluvan ja siihen kuulumattoman tuotannon nivoutumiseen entistä voimakkaammin yhteen. EHTY:n perustamissopimuksen 80 artiklassa tarkoitettujen yritysten investointeja voitaisiin pitää tukikelpoisina EY:n perustamissopimuksen nojalla.

Saksa katsoo komission hyväksyneen sen, että numeroilla N 351/92 ja N 673/94 hyväksytyt takaukset käytetään osittain käyttöpääomaluottojen rahoittamiseen. Saksa viittaa asiasta N 351/92 vastaaville pääosasto IV:n virkamiehille 17 päivänä joulukuuta 1992 lähettämäänsä faksiin, jossa se mainitsi, että 80-prosenttisesta täytetakauksesta 18 miljoonaa Saksan markkaa oli käytetty investoinnin aikana aiheutuneiden tappioiden ja maksettavaksi tulleiden korkojen kattamiseen. Lisäksi Saksa viittaa tukea N 673/94 koskevaan 26 päivänä syyskuuta 1994 päivättyyn kirjeeseen, jossa se ilmoitti, että takauksen kokonaismäärästä 4,8 miljoonaa Saksan markkaa oli myönnetty käyttöpääomaluottoihin ("4,8 Mio. DEM für Betriebsmittel"). Se, että komissio oli hyväksynyt kyseiset takaukset investointitukina ei Saksan mukaan merkitse suunnitellun ja ilmoitetun käyttötarkoituksen kieltämistä, sillä menettelyä aloitettaessa komissio saattoi ainoastaan asettaa ilmoitetulle tukihankkeelle ehtoja tai edellyttää siihen tehtäviä muutoksia. Saksa siis katsoo takausten olevan ilmoituksen perusteella hyväksyttyjä tukia, vaikka niitä nimitetään investointituiksi molemmissa asiaa koskevissa päätöksissä.

Investointilisän ja investointien verohelpotusten yhteydessä mainituin perustein Saksa aikoo periä yritykseltä takaisin myös sen osan ilmoittamatta jätetystä 12 miljoonan Saksan markan takauksesta, joka sen mielestä oli myönnetty EHTY:n perustamissopimukseen kuuluviin investointeihin.

IV

ESF valmistaa EHTY:n perustamissopimuksen liitteessä mainittuja tuotteita, joten yritys kuuluu EHTY:n perustamissopimuksen 80 artiklan soveltamisalaan. Terästukisääntöjen mukaan EHTY-teräsyritysten hyväksi toteutetuista rahoitustoimenpiteistä on ilmoitettava, eikä niitä saa myöntää ilman komission hyväksyntää.

Edellä kuvaillut Saksan ESF:n hyväksi toteuttamat toimenpiteet ovat EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdassa ja terästukisääntöjen 1 artiklassa tarkoitettua tukea.

Terästukisäännöissä ei rajoiteta tukea, jolla rahoitetaan osa EHTY-yrityksen sellaisista laitteista, jotka erikseen tarkasteltuina eivät välttämättä liity suoraan sopimuksen liitteessä mainittujen tuotteiden valmistukseen. EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdassa kielletään kaikki EHTY-yritykselle myönnettävä tuki. Kyseisessä kohdassa ei mainita tukea, jota myönnetään EHTY-tuotteiden valmistukseen suoraan liittyvien laitteiden osarahoitukseen. Näin ollen kyseinen kohta koskee myös tukea tiettyihin investointeihin, joilla voidaan rahoittaa myös EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jäävää toimintaa, jos kyseinen tuki myönnetään EHTY-yrityksille ja jos EHTY:n perustamissopimukseen kuuluvien ja siihen kuulumattomien toimintojen välillä ei ole tehty selkeää eroa.

Nyt käsiteltävässä tapauksessa tuki, joka Saksan mukaan ei kuulu EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan, liittyy oikaisulaitteeseen tehtävään investointiin. Teräksen oikaisussa käytetään tekniikkaa, jolla parannetaan kuumavalssatun valssilangan laatua rakennusalan teknisten eritelmien noudattamiseksi. Lopputuote (oikaistu valssilanka) on EHTY:n perustamissopimuksen I liitteessä tarkoitettu EHTY-tuote ja kuuluu sen koodiin 4400 "valssilanka" sekä CN-koodiin 7213, joka koskee EHTY-tuotteita. Komissio ei siis voi yhtyä Saksan käsitykseen, jonka mukaan teräksen oikaisu ei liity EHTY-tuotteiden valmistukseen.

Tietyt yritykset, esimerkiksi niin kutsutut teräspalvelukeskukset, jotka eivät kuulu EHTY:n perustamissopimuksen 80 artiklan soveltamisalaan, käyttävät oikaisulaitteita EHTY-yritysten hankkiman oikaisemattoman valssilangan työstämiseen, mutta ne eivät siis tästä toiminnasta huolimatta kuulu sopimuksen soveltamisalaan. Näin ollen näiden yritysten kohdalla tukea, jota myönnetään oikaisulaitteisiin tehtävien investointien osarahoitukseen, tarkastellaan EY:n perustamissopimuksen nojalla, jolloin niitä voidaan mahdollisesti pitää EY-sopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuina alueellisina investointitukina. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että EHTY-yritysten investointeja laitteisiin, jotka ovat myös EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuulumattomien yritysten vaatimusten mukaisia, olisi arvioitava EY:n perustamissopimuksen periaatteiden nojalla. Tuen kieltävällä lausekkeella EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdassa pyritään takaamaan rehellinen kilpailu EHTY-tuotteita valmistavien yritysten välillä. Yleensä näille yrityksille voidaan myöntää investointitukia vain silloin, kun rahoitetuilla laitteilla suoritetut toiminnat ovat täysin erillään muista EHTY-toiminnoista.

Komissio ei voi näin ollen yhtyä Saksan käsitykseen, jonka mukaan edellä kuvailtuihin investointeihin myönnettäviä tukia on tarkasteltava EY:n perustamissopimuksen nojalla. Tukia on paremminkin arvioitava EHTY:n perustamissopimuksen ja terästukisääntöjen nojalla. Koska kyseessä ovat yleiset investointituet, jotka eivät liity tutkimus- ja kehitystyöhön tai ympäristönsuojeluun, niiden ei voida katsoa olevan terästukisääntöjen mukaisia. Kyse ei ole myöskään sulkemisiin myönnettävistä tuista eikä viidensien tai tällä hetkellä voimassa olevien terästukisääntöjen 5 artiklassa tarkoitetuista tuista. Viidensien terästukisääntöjen 5 artiklan Itä-Saksaa koskeva erityissäännös oli voimassa vain vuoden 1994 loppuun, ja tuet myönnettiin vasta tämän jälkeen.

Näin ollen 10,713 miljoonan Saksan markan investointiavustuksen, 1,236 miljoonan Saksan markan suuruisen investointien verohelpotuksen ja 12,0 miljoonan Saksan markan takauksen ei voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille ja ne on perittävä takaisin.

Saksan mielestä oli sallittua käyttää osia hyväksytyistä takauksista käyttöpääomaluottojen investointitukina, koska siitä ilmoitettiin komissiolle etukäteen. Ensimmäisessä asiassa (N 673/94) tieto sisältyi käyrään, joka oli lähetetty faksilla suoraan asiasta vastaaville pääosasto IV:n virkamiehille ja toisessa asiassa tieto oli pääteltävä maininnasta "käyttöpääomaan". Menettelyjen lopuksi tehdyissä komission päätöksissä ei käsitellä suunnitelmaa käyttää osa takauksista käyttöpääomaluottojen kattamiseen. Saksalle oli siis selvää, ettei komissio ollut hyväksynyt EHTY-yritykselle yleisiä toimintatukia, joiden ei voitu katsoa olevan EHTY:n perustamissopimuksen tai terästukisääntöjen mukaisia.

Kun komissio on hyväksynyt tuet nimenomaisesti alunperin ilmoitettua tarkoitusta varten, kyseinen jäsenvaltio ei saa käyttää päätöksen kohteena olleita varoja muuhun tarkoitukseen toteamalla, että komissio on voinut päätellä jäsenvaltion aikomuksen aiemmin toimitetuista tiedoista. Päätös tuen hyväksymisestä ei koske ainoastaan kyseisen toimenpiteen määrää ja muotoa, vaan myös käyttötarkoitusta, johon tuki nimenomaisesti hyväksytään, on pidettävä päätöksen keskeisenä osana. Tämä käy ilmi terästukisääntöjen asiaa koskevista säännöksistä, joiden mukaan tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidaan sen tavoitteen perusteella, jota varten tuki myönnetään, eikä tuen määrän tai muodon perusteella. Sama koskee myös EY:n perustamissopimuksen nojalla myönnettyjä tukia, sillä 92 artiklan 2 ja 3 kohdassa mainitaan tiettyjä tavoitteita joihin 1 kohdan yleistä kieltoa ei sovelleta tai joille voidaan myöntää poikkeus.

Jos komissio hyväksyy tuen sellaiseen tavoitteeseen joka ei vastaa kyseisen jäsenvaltion ilmoittamaa käyttötarkoitusta, tukea ei voida pitää hyväksyttynä vaan siihen suhtaudutaan ikään kuin komissio ei olisi tehnyt sitä koskevaa päätöstä. Tällaisessa tapauksessa jäsenvaltio voi ilmoittaa komissiolle, että se aikoo vedota Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 120/73 (Lorenz)(6) 11 päivänä joulukuuta 1973 antaman tuomion periaatteisiin, joita viidensien terästukisääntöjen 6 artiklan 5 kohdan tai nyt voimassa olevien terästukisääntöjen 6 artiklan 6 kohdan nojalla voidaan soveltaa EHTY-sopimuksen ollessa kyseessä. Tuomion mukaan kyseinen jäsenvaltio voi toteuttaa suunnitellun tukitoimenpiteen tietyn määräajan jälkeen, jos se on ilmoittanut komissiolle ennakkoon tästä aikomuksesta.

Saksa ei selvästikään ole tässä tapauksessa ilmoittanut komissiolle aikomuksestaan myöntää tukia, joita ei ole hyväksytty. Tosiasiassa Saksa on ilmoittanut EHTY-teräsyrityksen hyväksi myönnetyistä toimintatuista, joiden ei missään olosuhteissa voida katsoa noudattavan terästukisääntöjä, ja toteuttanut ilmoittamansa hankkeen tiedottamatta siitä komissiolle, vaikka sen olisi pitänyt tietää, ettei komissio hyväksy ilman muuta toimintatukia, jotka ovat yleisesti tunnettujen periaatteiden vastaisia. Sitä paitsi niin kutsuttu "Lorenzin periaate" on voimassa sekä viidensien että nyt voimassa olevien terästukisääntöjen nojalla vain 6 artiklan 1 kohdan osalta, joka koskee terästukisääntöjen 2-5 artiklassa esitettyjen (tutkimukseen ja kehittämiseen, ympäristönsuojeluun ja toiminnan sulkemiseen tarkoitettujen) tukeen ilmoittamista. Koska toimintatuet eivät kuulu näiden artiklojen soveltamisalaan, ei "Lorenzin periaatetta" voida tässä tapauksessa soveltaa.

Näin ollen käyttöpääomaluottoihin käytettyjä takauksia pidetään tukina, joita ei ollut hyväksytty. Saksa ei olisi saanut maksaa tukia, sillä se ei ollut noudattanut tuolloin voimassa olleiden viidensien terästukisääntöjen 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua menettelyä. Kyseistä menettelyä sovelletaan myös nyt voimassa olevien terästukisääntöjen (6 artiklan 6 kohdan) osalta. Käyttöpääomaluottojen takaukset, suuruudeltaan 7,2 miljoonaa Saksan markkaa ja 4,8 miljoonaa Saksan markkaa, on näin ollen maksettava takaisin.

Tuen saajalla ja luotot myöntäneellä pankilla oli mahdollisuus ja myös velvollisuus tarkistaa, oliko komissio terästukisääntöjen mukaisesti hyväksynyt valtion takaukseen sidotun tuen. Koska pankit erottavat toisistaan investointi- ja käyttöpääomaluotot niiden erilaisten takausvaatimusten vuoksi, olisi niin tuen saajan kuin pankinkin pitänyt tietää, ettei komissio ollut hyväksynyt käyttöpääomaluottojen takauksia.

V

Saksa ilmoitti komissiolle 9 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, että osa (2,54 miljoonaa Saksan markkaa) 10,713 miljoonan Saksan markan investointiavustuksesta on maksettu takaisin. Näin ollen tuen määrä on 8,173 miljoonaa Saksan markkaa.

Komissio on tullut siihen tulokseen, että 8,173 miljoonan Saksan markan investointiavustuksen, 1,236 miljoonan Saksan markan suuruisten investointien verohelpotusten ja 12,0 miljoonan Saksan markan takauksen ei voida katsoa olevan terästukisääntöjen mukaisia. Lisäksi käyttöpääomaluottojen 7,2 miljoonan ja 4,8 miljoonan Saksan markan takauksia ei ollut hyväksytty, joten niiden ei voida katsoa olevan terästukisääntöjen mukaisia. Tuet on näin ollen perittävä takaisin,

ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saksan Riesassa sijaitsevalle ESF Elbestahlwerk Feralpi GmbH -yritykselle vuonna 1995 myöntämät 8,173 miljoonan Saksan markan investointiavustus, 1,236 miljoonan Saksan markan investointien verohelpotukset ja tukea sisältävä 12 miljoonan Saksan markan takaus ovat päätöksen N:o 2496/96/EHTY vastaisia eivätkä sovellu hiilen ja teräksen yhteismarkkinoille.

Vuoden 1994 lopussa käyttöpääomaluotoille myönnettyihin 7,2 miljoonan ja 4,8 miljoonan Saksan markan takauksiin sisältyvää tukea ei ollut hyväksytty, joten se on päätöksen N:o 2496/96/EHTY vastaista eikä sovellu hiilen ja teräksen yhteismarkkinoille.

2 artikla

Saksan on perittävä ESF Elbestahlwerk Feralpi GmbH:lle maksetut tuet takaisin valtion saatavia koskevien Saksan lainsäädännön menettelytapojen ja määräysten mukaisesti. Tukien vaikutuksen poistamiseksi tuesta peritään korkoa, joka lasketaan tuen myöntämispäivästä siihen päivään, jolloin tuki maksetaan takaisin. Korko lasketaan viitekoron mukaan, jota komissio soveltaa kyseisenä ajankohtana aluetukien nettoavustusekvivalenttien laskemisessa.

3 artikla

Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 1998.

Komission puolesta

Karel VAN MIERT

Komission jäsen

(1) EYVL L 338, 18.12.1996, s. 42.

(2) EYVL C 51, 18.2.1998, s. 3.

(3) EYVL L 362, 31.12.1991, s. 57.

(4) Kirje SG (93) D/3322, 1.3.1993.

(5) Kirje SG (95) D/0343, 13.1.1995.

(6) Kok. 1973, S. 1471.