ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukainen Komission lausunto, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2004, suunnitelmasta Saksan liittotasavallassa olevan Staden ydinvoimalan käytöstäpoistosta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamiseksi



Virallinen lehti nro C 100 , 24/04/2004 s. 0019 - 0019



Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukainen Komission lausunto, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2004, suunnitelmasta Saksan liittotasavallassa olevan Staden ydinvoimalan käytöstäpoistosta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamiseksi (2004/C 100/03) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) Euroopan komissio sai 24. heinäkuuta 2003 Saksan liittotasavallan hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleisiä tietoja Staden ydinvoimalan käytöstäpoistosta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamista koskevasta suunnitelmasta. Näiden tietojen ja komission 23. lokakuuta 2003 pyytämien lisätietojen perustella, jotka Saksan hallitus toimitti 17. joulukuuta 2003, komissio antaa asiantuntijaryhmää kuultuaan seuraavan lausunnon: a) Kyseinen laitos sijaitsee 150 kilometrin etäisyydellä lähimmän toisen jäsenvaltion Tanskan rajasta ja 300 kilometrin etäisyydellä Puolan rajasta. b) Nestemäiset ja kaasumaiset päästöt eivät tavanomaisissa toimintaolosuhteissa altista toisten jäsenvaltioiden väestöä terveyden kannalta merkittävästi. c) Laitoksen purkamisesta syntynyt kiinteä radioaktiivinen jäte varastoidaan paikan päällä sijaitsevaan varastoon. Muu kuin radioaktiivinen kiinteä jäte ja materiaalit, jotka eivät ylitä vapauttamisrajoja, vapautetaan valvonnasta ja ne voidaan loppusijoittaa tavanomaisina jätteinä, käyttää uudelleen tai kierrättää. Kaikissa tapauksissa noudatetaan turvallisuutta koskevia perusnormeja (direktiivi 96/29/Euratom). d) Jos edellä mainituissa yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena ympäristöön pääsisi radioaktiivisia jätteitä ennalta-arvaamattomasti, muiden jäsenvaltioiden väestön mahdollisesti saamat säteilyannokset eivät olisi terveyden kannalta merkittäviä. Näin ollen komissio katsoo, että Saksan liittotasavallassa olevan Staden ydinvoimalan käytöstäpoistosta missä tahansa muodossa syntyvän radioaktiivisen jätteen loppusijoittamista koskevan suunnitelman toteuttaminen tavanomaisen toiminnan yhteydessä tai yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa ei todennäköisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella.
Komission lausunto, annettu 5. helmikuuta 2004 Belgiassa sijaitsevalla Belgoprocess plc:n laitosalueella 1 tehtävissä muutostöissä syntyvän radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti



Virallinen lehti nro C 034 , 07/02/2004 s. 0006 - 0006



Komission lausunto, annettu 5. helmikuuta 2004 Belgiassa sijaitsevalla Belgoprocess plc:n laitosalueella 1 tehtävissä muutostöissä syntyvän radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti (2004/C 34/05) (ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen) Euroopan komissio sai 30. heinäkuuta 2003 Belgian hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleisiä tietoja Belgoprocess plc:n laitosalueella 1 tehtävissä muutostöissä syntyvän radioaktiivisen jätteen hävityssuunnitelmasta. Näiden tietojen ja Belgian hallituksen 7. marraskuuta 2003 toimittamien lisätietojen perusteella sekä asiantuntijaryhmää kuultuaan komissio antaa seuraavan lausunnon: a) Suunnitellut muutostyöt liittyvät uuden väliaikaisvaraston rakentamiseen laitosalueella jo olevan kiinteän matala-aktiivisen jätteen varastointia varten. Uuden varaston toiminnasta aiheutuu ainoastaan kaasumaisia päästöjä, joita varten kaavaillaan erityisiä päästörajoja. Nämä päästörajat eivät väljennä merkittävästi voimassa olevien säännösten mukaisia päästörajoja. b) Uuden varaston ja lähimmän naapurijäsenvaltion, tässä tapauksessa Alankomaiden, välinen etäisyys on 11 kilometriä. c) Uuden varaston kaasumaisista päästöistä ei tavanomaisen toiminnan yhteydessä aiheudu terveyden kannalta merkittävää altistusta muiden jäsenvaltioiden väestölle. d) Uuden varaston toiminnan tuloksena syntyvät sekundääriset nestemäiset ja kiinteät radioaktiiviset jätteet käsitellään, loppukäsitellään ja varastoidaan paikan päällä. e) Jos uudesta varastosta pääsisi yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena ympäristöön radioaktiivisia jätteitä ennalta arvaamattomasti, muiden jäsenvaltioiden väestön todennäköisesti saamat säteilyannokset eivät olisi terveyden kannalta merkittäviä. Komissio katsoo, että Belgiassa sijaitsevalla Belgoprocess plc:n laitosalueella 1 tehtävissä muutostöissä syntyvän radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevan suunnitelman toteuttaminen ei tavanomaisen toiminnan yhteydessä eikä yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa todennäköisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella.
Komission lausunto, annettu 22. tammikuuta 2004, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan Bradwellin ydinvoimalan käytöstäpoistosta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelsesti Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti



Virallinen lehti nro C 018 , 23/01/2004 s. 0004 - 0004



Komission lausunto, annettu 22. tammikuuta 2004, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan Bradwellin ydinvoimalan käytöstäpoistosta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelsesti Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti (2004/C 18/03) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) Euroopan komissio sai 1. elokuuta 2003 Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleisiä tietoja suunnitelmasta Bradwellin ydinvoimalan käytöstäpoistosta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamiseksi. Näiden tietojen ja asiantuntijaryhmän kanssa käytyjen keskustelujen perusteella komissio antaa seuraavan lausunnon: a) Laitoksen etäisyys lähimmän toisen jäsenvaltion, tässä tapauksessa Ranskan, rajasta on noin 110 km. b) Nestemäiset ja kaasumaiset jätteet eivät tavanomaisissa toimintaolosuhteissa altista muiden jäsenvaltioiden väestöä terveyden kannalta merkittävästi. c) Kiinteä keskiaktiivinen jäte varastoidaan paikan päällä. Matala-aktiivinen jäte ja säteilytetyt polttoaine-elementit varastoidaan paikan päällä ennen niiden kuljettamista loppusijoitettaviksi tai jälleenkäsiteltäviksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseviin laitoksiin. Muuta kuin radioaktiivista kiinteää jätettä sekä materiaalia, jotka on vapautettu valvonnasta, voidaan loppusijoittaa tavanomaisena jätteenä, käyttää uudelleen tai kierrättää. Kaikissa tapauksissa noudatetaan turvallisuutta koskevia perusnormeja (direktiivi 96/29/Euratom). d) Jos edellä mainituissa yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena ympäristöön pääsisi radioaktiivisia jätteitä ennalta-arvaamattomasti, muiden jäsenvaltioiden väestön mahdollisesti saamat säteilyannokset eivät olisi terveyden kannalta merkittäviä. Komissio katsoo, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan Bradwellin ydinvoimalan käytöstäpoistosta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen, joka on missä tahansa muodossa, loppusijoittamista koskevan suunnitelman toteuttaminen tavanomaisen toiminnan yhteydessä tai yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa ei todennäköisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella.
KOMISSION LAUSUNTO,
annettu 3 päivänä elokuuta 2005,
Pierrelattessa Ranskassa sijaitsevan COGEMAn TU5-laitoksen radioaktiivisen jätteen hävittämistä
koskevasta muutetusta suunnitelmasta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti
(2005/C 195/02)
(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)
Euroopan komissio sai 13. joulukuuta 2004 Ranskan hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37
artiklan mukaisesti yleiset tiedot Pierrelattessa Ranskassa sijaitsevan COGEMAn TU5-laitoksen radioaktii-
visen jätteen hävittämistä koskevasta muutetusta suunnitelmasta.
Tarkasteltuaan yleisiä tietoja sekä 3. maaliskuuta 2005 pyytämiään lisätietoja, jotka Ranskan viranomaiset
toimittivat 5. huhtikuuta 2005, ja kuultuaan asiantuntijaryhmää komissio antaa seuraavan lausunnon:
1. Etäisyys laitoksesta lähimpään toisen jäsenvaltion, tässä tapauksessa Italian, alueeseen on noin 175 km.
2. Yleisissä tiedoissa kuvatuissa TU5-laitoksen muutoksissa mainitaan, että laitos on vuodesta 2002 lähtien
muuntanut Marcoulessa sijaitsevalta COGEMAn laitokselta peräisin olevaa uraaninitraattia, ja tämänjohdosta laitoksen kaasumaiset ja nestemäiset jätteet sisältävät tritiumia ja radiohiiltä.
3. Muutetun TU5-laitoksen nestemäiset ja kaasumaiset jätteet, joissa on tritiumia ja radiohiiltä, eivät tavan-
omaisissa toimintaolosuhteissa altista toisten jäsenvaltioiden väestöä terveyden kannalta merkittävästi.
4. Jos ympäristöön pääsee radioaktiivista jätettä ennalta arvaamattomasti sen tyyppisen ja -laajuisen onnet-
tomuuden seurauksena, jota tarkastellaan yleisissä tiedoissa, suunnitelman muutoksesta ei aiheudu
merkittäviä vaikutuksia muiden jäsenvaltioiden väestön terveyden kannalta.
Komissio katsoo, että Pierrelattessa Ranskassa sijaitsevan COGEMAn TU5-laitoksen radioaktiivisen jätteen
hävittämistä koskevan muutetun suunnitelman toteuttaminen ei tavanomaisen toiminnan yhteydessä eikä
edellä mainituissa yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa todennä-
köisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisenjäsenvaltion alueella.10.8.2005 C 195/2 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(5)

Kreikan hallituksen julkisen talouden strategian tavoitteena on supistaa alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuoteen 2006 mennessä, kuten neuvosto on EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti päättänyt. Tämä tapahtuu toteuttamalla menoleikkauksia sekä tuloja lisääviä toimia, joiden on määrä johtaa perusylijäämien kasvuun. Tätä varten Kreikan hallitus on hyväksynyt finanssipoliittisen toimenpidepaketin vuodelle 2005. Se täydentää vuoden 2005 talousarvioon jo sisällytettyjä pysyvänluonteisia toimia. Viiteskenaarion tavoitteena on supistaa julkisen talouden nimellistä alijäämää ohjelmakauden aikana huomattavasti eli 3,6 prosenttiyksiköllä. Alijäämä, joka oli 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, supistuisi 2,4 prosenttiin vuoteen 2007 mennessä. Perusjäämän, joka oli 0,4 prosenttia alijäämäinen vuonna 2004, oletetaan kasvavan huomattavasti ja osoittavan 1,8 prosentin ylijäämää suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja nousevan ohjelmakauden lopussa 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
(13)

Nousutarkistusjärjestelmää koskevien vaatimusten osalta Tanskan merenkulkuviranomainen katsoi, että niiden pitäisi koskea kaikkia venttiilin liikkuvia osia, tehostinlevy (booster-disc) mukaan luettuna. Koska sovellettavissa standardeissa kuitenkin edellytetään vain sen varmistamista, että ”venttiili” nousee helposti eikä jää avoimeen asentoon, on katsottava, että ilmoitettu laitos voi pitää venttiiliä vaatimusten mukaan suunniteltuna. On myös huomattava, että Bureau Veritas on huomioinut Tanskan merenkulkuviranomaisen tulkinnan ja kannustanut valmistajia muuttamaan nousutarkistusjärjestelmää, ja vireillä on menettelyjä muutosten jouduttamiseksi ja EY-tyyppitarkastustodistuksen muuttamiseksi vastaavin osin.
(2)

Vakausohjelman tarkistus perustuu tarpeeseen supistaa julkisen talouden alijäämää, joka vuonna 2005 on 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen eli reilusti yli 3 prosentin viitearvon. Alijäämä on kasvanut Portugalin viranomaisten jokin aika sitten Eurostatin kanssa käymien keskusteluiden jälkeen ilmoittamasta 2,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuosina 2002—2004 (3), ja se on huomattavasti suurempi verrattuna edellisessä ohjelmatarkistuksessa esitettyyn 2,2 prosentin tavoitteeseen suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Alijäämän kasvun syitä ovat odotettua heikompi talouskasvu, menojen kasvun uudelleenarviointi, menojen ylitykset budjettiin verrattuna, edellisessä ohjelmassa suunniteltujen kertaluonteisten toimenpiteiden toteuttamatta jättäminen ja uuden hallituksen kesäkuussa 2005 hyväksymä korjaustoimenpidepaketti, jonka vaikutus on noin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistamiseksi tarkistuksessa esitetään strategia, jonka mukaan toteutetaan rakenteellisia toimenpiteitä laajamittaisten kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden sijaan. Tämä strategia poikkeaa edellisissä tarkistuksissa esitetystä julkisen talouden strategiasta. Julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan jatkuvasti seuraavien vuosien aikana, mutta alijäämä ylittää 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 saakka.
(3)

Lähentymisohjelmaan sisältyvän finanssipolitiikan strategian tavoitteena on turvata terve julkinen talous, mikä edellyttää, että rahoitusasema on lähellä tasapainoa, ei tosin ohjelmakaudella. Sen saavuttamiseksi ohjelmassa esitetään julkisen talouden alijäämän supistamista asteittain ohjelmakauden ajan, sekä menojen leikkausta suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan. Vuoteen 2006 saakka vakaasti laskenut tulosuhde nousee uudelleen ohjelmakauden loppua kohti EU-jäsenyyden positiivisen nettovaikutuksen vuoksi. Sopeuttamisuraa noudattaen alijäämä puolittuu seuraavien neljän vuoden aikana ja on niukasti yli prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Aikaisempaan ohjelmaan verrattuna tämä tarkistus vahvistaa laajalti suunnitellun sopeuttamisen makrotaloudellisen skenaarion ollessa hieman suotuisampi.
(7)

Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian mukaan Espanja on suhteellisen hyvässä asemassa tarkasteltaessa sen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, vaikka väestön ikääntymisen ennustetaan aiheuttavan huomattavia julkisia menoja. Koska tällaisiin pitkän aikavälin menoennusteisiin kuitenkin liittyy riskejä ja koska eläkemenot kasvavat pitkällä aikavälillä huomattavasti, nykyistä politiikkaa on täydennettävä toimilla, joiden tarkoituksena on ehkäistä julkisen talouden epäsuotuisat kehityssuuntaukset pitkällä aikavälillä. Tärkein näistä toimista on eläkejärjestelmän perusteellinen uudistaminen monenvälisessä Pacto de Toledo -sopimuksessa esitettyjen suositusten mukaisesti.
(3)

Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Kyproksella on liiallinen alijäämä, ja suositteli tilanteen korjaamista vuoteen 2005 mennessä. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2005, kuten neuvosto on perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti suosittanut. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa vahvistetaan toukokuun 2004 ohjelmassa esitetty vuoden 2005 alijäämätavoite, mutta tavoitteita tiukennetaan vuoden 2005 jälkeen. Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu jyrkästi 4,8 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2004 2,9 prosenttiin vuonna 2005 ja sen jälkeen vähitellen 0,9 prosenttiin vuonna 2008. Koska korkomenojen ennustetaan pysyvän noin 3,5 prosentissa suhteessa BKT:hen, perusjäämän kehitys on samantapainen kuin julkisen talouden alijäämän, toisin sanoen perusjäämä vahvistuu –1,3 prosentista vuonna 2004 2,5 prosenttiin ohjelmakauden lopulla. Tämän vuoksi tarkistuksessa esitetään joukko ensi sijassa rakenteellisia toimenpiteitä menojen hillitsemiseksi ja tulojen lisäämiseksi. Menokehysten osuus on 2,3 prosenttiyksikköä alijäämän lähes 4 prosenttiyksikön kokonaissupistumasta suhteessa BKT:hen vuosina 2004—2008. Sopeutussuunnitelma kuvastaa hallituksen sitoumusta parantaa julkisen talouden rahoitusasemaa euron käyttöönottamiseksi nopeasti. Tämä on tärkein syy julkisen talouden sopeutuksen etupainotteisuuteen, jonka avulla julkisen talouden alijäämää supistettaisiin 1,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2005.
(3)

Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan puitteet perustuvat kahteen julkista sektoria koskevaan finanssipoliittiseen sääntöön: ”kultaiseen sääntöön”, jonka tavoitteena on varmistaa, että hallitus ottaa suhdannejakson aikana lainaa ainoastaan nettoinvestointien rahoittamiseen eikä juoksevien menojen rahoittamiseen; ja ”kestäviä investointeja koskevaan sääntöön”, jonka tavoitteena on pitää julkisen sektorin nettovelka ”vakaalla ja maltillisella tasolla” alle 40 prosentissa suhteessa BKT:hen suhdannejakson aikana. Tämän perusteella tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan alijäämän pienenevän arvioidusta 3,2 prosentista varainhoitovuonna 2003/2004 alle 3 prosentin viitearvon varainhoitovuonna 2004/2005 (tämä varainhoitovuosi muodostaa viitejakson arvioitaessa Yhdistyneen kuningaskunnan julkista taloutta vakaus- ja kasvusopimuksen perusteella). Tarkistuksessa ennustetaan alijäämän pienenevän sen jälkeen keskipitkällä aikavälillä asteittain 1,7 prosentin tasolle varainhoitovuonna 2008/2009. Menosuhde jatkaa kasvuaan hallituksen ensisijaisten poliittisten tavoitteiden mukaisesti, mutta odotettu tulosuhteen paraneminen johtaisi toteutuessaan julkisen talouden rahoitusaseman yleiseen parantumiseen. Kokonaismenoihin sisältyy merkittävän julkisen investointiohjelman täytäntöönpano, jonka tavoitteena on nostaa julkiset nettoinvestoinnit 1,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2004/2005 2,4 prosenttiin vuonna 2007/2008. Vuoden 2003 tarkistukseen verrattuna alijäämäennusteita on tämän ja seuraavan varainhoitovuoden osalta tarkistettu ylöspäin. Varainhoitovuoden 2005/2006 jälkeen tarkistukseen sisältyvät keskipitkän aikavälin ennusteet kuitenkin kuvaavat hieman nopeampaa julkisen talouden vakauttamista edellisen tarkistuksen sisältämiin ennusteisiin verrattuna.
6)

Viron asema julkisen talouden pitkäaikaisen kestävyyden kannalta vaikuttaa suotuisalta huolimatta väestön ikääntymisestä ennusteiden mukaan aiheutuvista huomattavista julkista menoista. Julkisen talouden velkasuhde on matala, käytössä on huomattavat julkisen talouden rahoitusvarat ja sovelletaan keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiaa, joka on täysin yhdenmukainen lähellä tasapainoa olevan tai ylijäämäisen julkisen talouden rahoitusaseman tavoitteen kanssa. Tämän lisäksi eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmiä uudistetaan uskottavalla ja perusteellisella tavalla ja näin pyritään julkisen talouden paineiden vähentämiseen pidemmällä aikavälillä. Kaikkien näiden toimien pitäisi pystyä takaamaan julkisen talouden kestävä kehitys tulevaisuudessa.
5)

On olemassa riskejä, että julkisen talouden toteutuma voi olla huonompi kuin ohjelmassa ennustettu alijäämän väheneminen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä. Toukokuun 2004 ohjelman arvion mukaan on olemassa riski, että Hausnerin ohjelmaan sisältyvät suunnitellut toimenpiteet pannaan täytäntöön myöhässä tai epätäydellisesti. Tällainen kehitys on jo havaittavissa. On edelleen epävarmaa, toteutetaanko loput toimenpiteet, jotka edellyttävät lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, vaikka ne ovat olleet kirjattuina jo vuoden 2005 talousarvioon. Vaikka Puolan parlamentti on jättänyt kaksi tärkeää toimenpidettä toteuttamatta, alijäämätavoite on pysynyt samana. Miltei puolia tarkistuksessa kuvatuista toimenpiteistä, joilla tähdätään ylimääräisiin säästöihin tuloissa ja menoissa, ei ole selvitetty tarkkaan. Ehdolliset velat muodostavat lisäriskin ja siksi niitä tullaan pitämään silmällä. Alijäämätavoitteiden saavuttaminen riippuu myös siitä, toteutuuko BKT:n vahva kasvu odotusten mukaisena koko ohjelmakauden ajan. Lisäksi eläkerahastojärjestelmä luokitellaan edelleen julkiseen talouteen kuuluvaksi, mikä on mahdollista Eurostatin myöntämällä siirtymäkaudella. Maaliskuun 2007 ilmoituksen ja siitä johtuvan luokittelun muutoksen vuoksi alijäämätasoa on tarkistettava ylöspäin noin 1,5 prosenttiyksikköä. Muutos tarkoittaa, että tarkistetun ohjelman perusteella ja ylimääräisten säästötoimenpiteiden puuttuessa Puola ei pysty vähentämään alijäämää alle 3 prosenttiin ohjelman viimeisenä vuonna.
3)

Neuvosto päätti 5 päivänä heinäkuuta 2004, että Slovakiassa on liiallinen alijäämä ja suositti tilanteen korjaamista vuoteen 2007 mennessä. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteena on supistaa alijäämä 3 prosentin viitearvoon suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kuten neuvosto on perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti suosittanut (lukuun ottamatta rahastoivaan eläkejärjestelmään maksettavia osuuksia, joiden arvioidaan olevan 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 1,0 prosenttia vuonna 2006 ja 1,1 prosenttia vuonna 2007). Julkisen talouden kokonais- ja jäännösalijäämän supistuminen painottuu ohjelmakauden loppuun: kummankin alijäämän arvioidaan pysyvän pääsääntöisesti vakaana vuoteen 2006, kokonaisalijäämän 3,8 prosentissa ja jäännösalijäämän 1,5 prosentissa suhteessa BKT:hen, ja niiden suunniteltu 0,8 prosenttiyksikön sopeutus siirtyy kokonaisuudessaan vuoteen 2007. Vaikka vuonna 2005 käyttöönotettavan rahastoivan eläkejärjestelmän vaikutus jätetään ottamatta huomioon, suurin osa alijäämän supistumisesta toteutuu kahden viimeisen vuoden aikana. Vuoden 2004 toukokuun ohjelmassa sopeutus koski lähinnä menoja, kun taas tarkistetussa ohjelmassa alijäämätilanteen korjaamiseksi on kaavailtu sekä menojen leikkaamista että tulojen kasvattamista. Edullisemmasta makrotalouden skenaariosta huolimatta säilytetään sopeuttamissuunnitelma tarkistetussa ohjelmassa suurin piirtein edellisen ohjelman mukaisena. Tämän vuoksi se ei vaikuta niin kunnianhimoiselta kuin edeltäjänsä. Aiempien vakauttamistoimien ansiosta saavutetuista huomattavista tuloksista ja eläkeuudistuksen vaikutuksista huolimatta alijäämän supistamisen vauhdittaminen erityisesti vuonna 2005 edistäisi euron käyttöönottostrategian toteuttamista Slovakiassa, parantaisi finanssipolitiikan uskottavuutta ERM2-ympäristössä, tasoittaisi suhdanteiden vaikutuksia ja auttaisi pienentämään revalvaatiopaineita. Se myös auttaisi saamaan julkisen talouden rahoitusaseman lähelle tasapainoa tai ylijäämäiseksi. Lisäksi olisi mahdollista saavuttaa riittävä marginaali sen varmistamiseksi, ettei alijäämä ylitä perustamissopimuksessa asetettua 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen makrotalouden normaaleissa suhdannevaihteluissa.
(5)

Velkasuhteen arvioidaan olleen 106 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 eli ainoastaan hieman vuoden 2003 tasoa alhaisempi ja reilusti yli perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen supistuvan yli 8 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. Taustalla on ennen kaikkia kunnianhimoinen yksityistämissuunnitelma yhdistettynä perusjäämän paranemiseen ja talouskasvun kiihtymiseen. Velka ei vähene nopeampaan tahtiin, sillä velanottoa lisäävät talousarvion ulkopuoliset rahoitustoimet, joiden vuotuinen suuruus on keskimäärin yli 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Velkasuhde ei välttämättä kehity niin suotuisasti kuin on ennustettu, varsinkin kun huomioon otetaan edellä mainitut julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit ja jäljellä olevat varanto-virta-korjauseriin liittyvät epävarmuustekijät.