Komission asetus (EY) N:o 781/2003, annettu 7 päivänä toukokuuta 2003, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan furfuraalialkoholin tuonnissa



Virallinen lehti nro L 114 , 08/05/2003 s. 0016 - 0037



Komission asetus (EY) N:o 781/2003, annettu 7 päivänä toukokuuta 2003, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan furfuraalialkoholin tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 348/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1972/2002(2), jäljempänä "perusasetus", ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut asiasta neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Valitus (1) Alankomaihin sijoittautunut yhtiö International Furan Chemicals BV, Alankomaat, jäljempänä "IFC", teki 25 päivänä kesäkuuta 2002 siihen etuyhteydessä olevan, Belgiaan sijoittautuneen yhtiön Transfuran Chemicals BVBA, Belgia, jäljempänä "TFC", puolesta valituksen, joka koskee Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä "Kiina", peräisin olevan furfuraalialkoholin tuontia. TFC on yhteisön ainoa tuottaja, joten sen osuus on 100 prosenttia yhteisön furfuraalialkoholin tuotannosta. (2) Valituksessa esitetty näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. 2. Menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus (3) Menettely aloitettiin 9 päivänä elokuuta 2002 julkaisemalla menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus(3), jäljempänä "ilmoitus". 3. Tutkimusajanjakso (4) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2001 ja 30 päivän kesäkuuta 2002 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahinkoarvioon vaikuttavia kehityssuuntauksia varten komissio tarkasteli tietoja, jotka kattoivat 1 päivän tammikuuta 1998 ja 30 päivän kesäkuuta 2002 välisen ajanjakson, jäljempänä "tarkastelujakso". Hinnan alittavuutta, viitehinnan alittavuutta ja vahingon korjaavaa tasoa koskevien päätelmien teon perustana ollut ajanjakso on sama kuin edellä mainittu tutkimusajanjakso. 4. Menettelyn osapuolet (5) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijälle, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi ilmoituksessa asetetussa määräajassa. (6) Valituksen tekijä, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat, tavarantoimittajat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja ilmoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. (7) Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat saivat halutessaan mahdollisuuden esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti asiaa koskevat pyyntölomakkeet niille kiinalaisille yrityksille, joita asian tiedettiin koskevan. Neljä yritystä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että tutkimuksessa ilmenisi, etteivät ne täytä markkinatalouskohtelun edellytyksiä. (8) Komissio totesi ilmoituksessa, että tässä tutkimuksessa saatettiin käyttää otantaa. Koska yhteistyöhön halukkaita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia oli melko vähän, päätettiin kuitenkin, että otantaa ei tarvittu soveltaa yhteistyössä toimineiden viejien arvioimiseksi. (9) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaus saatiin valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta, neljältä vientiä harjoittavalta tuottajalta, kolmelta etuyhteydettömältä yhteisön tuojalta ja 11 etuyhteydettömältä yhteisön käyttäjältä. (10) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: a) Yhteisön tuottaja ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset - Transfurans Chemicals BVBA, Geel, Belgia ("TFC"), - International Furan Chemicals BV, Rotterdam, Alankomaat ("IFC"), - Central Romana Corporation, LTD, La Romana, Dominikaaninen tasavalta ("CRC"). b) Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat - Gaoping Chemical Industry Co. Ltd, - Zhucheng Huaxiang Chemical Co. Ltd, - Linzi Organic Chemical Inc., - Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd. (11) Koska normaaliarvo oli määritettävä sellaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille markkinatalouskohtelua ei mahdollisesti myönnettäisi, tarkastuskäynti normaaliarvon määrittämiseksi tehtiin seuraavan yrityksen toimitiloihin: c) Yhdysvaltalainen tuottaja - Penn Speciality Chemicals Inc. 5. Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote 5.1 Tarkasteltavana oleva tuote (12) Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva furfuraalialkoholi, jäljempänä "FA", joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2932 13 00. (13) FA on kemikaali. Se kuuluu heterosyklisiin yhdisteisiin, joille on ominaista neljästä hiiliatomista ja yhdestä happiatomista koostuva tyydyttymätön ydin. FA on sävyltään värittömästä haalean keltaiseen oleva juokseva neste, joka liukenee useisiin yleisiin orgaanisiin liuottimiin. FA:n valmistamiseen tarvittavaa furfuraalia, jäljempänä "FF", saadaan maatalousjätteistä kuten maissintähkistä, sokeriruo'osta ja riisinjyvien kuorista. (14) FA on hyödyketuote. Sitä käytetään pääasiassa sellaisten valuhartsien tuotannossa, joita puolestaan käytetään teollisuuskäyttöön tarkoitettujen metallivalukappaleiden valmistuksessa. Lisäksi FA:ta käytetään muun muassa korroosion kestävän laastin, laminaattihartsien ja lasikuitulujitteiden valmistukseen. (15) Tutkimuksesta ilmeni, että FA:ta on kahta lajia: toisen FA:n puhtausaste on yli 98 prosenttia ja toisen, erittäin puhtaan FA:n puhtausaste on puolestaan yli 99 prosenttia ja se tunnetaan nimellä tetrahydrofurfuraalialkoholi, jäljempänä "THFA". Todettiin, että THFA:n osuus on alle 1 prosentti yhteisön kulutuksesta. THFA on erityisiin käyttötarkoituksiin tarkoitettu erikoistuote. Lisäksi todettiin, että FA:lla ja THFA:lla ei ole samoja fyysisiä ja teknisiä perusominaisuuksia. Tämän perusteella korkealaatuisempaa THFA:ta ei pidetty sama tuotteena FA:n kanssa tässä tutkimuksessa. 5.2 Samankaltainen tuote (16) Tutkimuksesta ilmeni, että yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottaman ja myymän FA:n, Kiinan kotimarkkinoilla tuotettavan ja myytävän FA:n, Kiinasta yhteisöön tuotavan FA:n sekä Yhdysvalloissa tuotettavan FA:n fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ovat samat ja niillä on samat käyttötarkoitukset. (17) Niinpä pääteltiin alustavasti, että kyseiset tuotteet muodostavat perusasetuksen 1 artiklan 4 alakohdassa tarkoitetun samankaltaisen tuotteen. B. POLKUMYYNTI 1. Markkinatalouskohtelu (18) Neljä kiinalaista, vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja täytti niille lähetetyn, asiaa koskevan pyyntölomakkeen. (19) Jotta yrityksille voitaisiin myöntää markkinatalouskohtelu, niiden on osoitettava, että ne täyttävät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt kaikki viisi edellytystä. Viittausten helpottamiseksi nämä edellytykset voidaan tiivistää seuraavasti: 1) Liiketoimintapäätöksissä ja kustannuksissa huomioidaan markkinaolosuhteet. 2) Kirjanpito on riippumattoman tarkastuksen kohteena ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan. 3) Aiemmasta muusta kuin markkinatalousjärjestelmästä ei heijastu merkittäviä vääristymiä. 4) Konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden. 5) Valuuttakurssien muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. (20) Yksikään neljästä kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ei kuitenkaan täyttänyt markkinatalouskohtelun myöntämiselle asetettuja edellytyksiä, ja tästä syystä kaikki markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevat pyynnöt jouduttiin hylkäämään. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään yhteenvetona, kuinka kunkin yrityksen katsottiin täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt viisi edellytystä. TAULUKKO 1 Yhteenveto perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjen viiden edellytyksen täyttymisestä >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien tarkastetut kyselyvastaukset. (21) Kun kyse on edellä mainitusta kolmannesta edellytyksestä, yrityksen 4 osalta ei ollut mahdollista päätellä, että valtion omistamat osakkeet oli myyty vapaasti markkinahintaan yritystä yksityistettäessä. Koska yritys ei kyennyt osoittamaan, että se täytti yhden muista edellytyksistä ja koska viejällä on todistustaakka sen osoittamiseksi, että kaikki edellytykset täyttyvät, päätettiin ettei päätöstä tämän edellytyksen osalta tarvittu, koska yritys ei täyttänyt myöskään toista edellytystä. (22) Asianomaisille yrityksille ja valituksen tekijälle annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa edellä mainituista päätelmistä. Kaksi yritystä ilmoitti, että määritys oli virheellinen ja että niille olisi myönnettävä markkinatalouskohtelu. (23) Yksi yritys väitti, että niiden kirjanpito oli täysin yhdenmukainen kansainvälisten normien kanssa ja että muusta kuin markkinatalousjärjestelmästä ei kohdistunut huomattavaa vääristymää yrityksen arvon määrityksen kannalta. Todettiin kuitenkin, että yrityksen tilintarkastaja oli todennut virheitä kirjanpidossa, jossa ei ollut noudatettu edes Kiinan voimassa olevia kirjanpitosäännöksiä. Lisäksi todettiin, että kirjanpidossa todetut tietyt virheet toistuivat itse asiassa myös seuraavina vuosina ja että yritys ei ollut oikaissut virheitä. Tilintarkastaja päätteli näiden virheiden perusteella, että tulosluvut eivät olleet luotettavia ja että voittoa oli jaettu liikaa. Tämän perusteella päätellään, että yrityksellä ei ole perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitettua kansainvälisten kirjanpitonormien mukaista kirjanpitoa. Niinpä viejän pyyntö hylättiin. (24) Edellä esitetyn päätelmän perusteella ja koska uutta näyttöä ei esitetty, vahvistetaan alustavasti päätelmä, jonka mukaan tämän yrityksen markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö hylätään. (25) Toinen yritys väitti, että se täytti kaikki perusasetuksessa säädetyt viisi edellytystä. Se korosti erityisesti, että sen liiketoimintapäätöksissä ja kustannuksissa huomioitiin markkinaolosuhteet ja kirjanpidossa noudatettiin täysin kansainvälisiä normeja. Ensimmäisestä väitteestä todettakoon, että yritys ei pystynyt määrittelemään pääraaka-aineeseensa furfuraaliin soveltamaansa tavanomaista varaston arvostusmenetelmää. Se ei myöskään kyennyt perustelemaan tiettyjä oikaisuja, joita oli tehty jopa näihin arvostuksiin, joita ei pystytty todentamaan. Niinpä yritys ei kyennyt osoittamaan, että sen kustannukset ja huomattavat tuotantopanokset heijastavat merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti (26) Toisesta väitteestä todettiin, että yritys oli käyttänyt korkeampaa voittolukua osinkojen jakamiseen ja puolestaan alhaisempaa voittolukua muihin tarkoituksiin. Yritys ei kyennyt osoittamaan tyydyttävällä tavalla, kuinka nämä kaksi tuottolukua voitaisiin täsmäyttää keskenään. Näissä olosuhteissa ei ollut mahdollista päätellä, että yrityksellä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, jota sovelletaan kaikkeen toimintaan kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetään. Niinpä yrityksen pyyntö hylättiin. 2. Yksilöllinen kohtelu (27) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot on vapaasti määritetty, valuuttakursseja sovelletaan markkinahintaisina ja valtio ei pysty puuttumaan siten, että sallittaisiin toimenpiteiden kiertäminen, jos viejille vahvistetaan eri tullit. (28) Sen lisäksi, että neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi markkinatalouskohtelua, ne pyysivät myös yksilöllistä kohtelua, mikäli niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että kyseisten neljän yrityksen vientihinnat ja -määrät sekä myyntiehdot olivat vapaasti määriteltyjä ja valuuttakurssit muunnettiin markkinakursseja noudattaen. (29) Yhdestä kiinalaisesta tuottajasta todettiin, että tämä yritys oli tutkimusajanjakson aikana paitsi itse tuottanut FA:ta myös ostanut kyseistä tarkasteltavana olevaa tuotetta huomattavia määriä vähintään kahdelta muulta kilpailevalta kiinalaiselta tuottajalta, joista yksikään ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, ja sittemmin myynyt kyseistä tuotetta. Todettiin, että tämä yritys toimi sekä FA:n tuottajana että kauppiaana. Koska ei ole mahdollista erotella tuotantolähdettä, kun tuote lopulta viedään yhteisöön, ja koska kyseiset kilpailevat yrittäjät eivät toimineet yhteistyössä, mistä syystä tietoja ei ollut saatavissa niiden suhteesta tähän kiinalaiseen tuottajaan, lisätietojen puuttuessa katsotaan, että on olemassa suuri vaara, että toimenpiteitä kierretään, jos tälle kiinalaiselle tuottajalle myönnetään yksilöllinen kohtelu. Siitä, missä määrin valtio on puuttunut yrityksen toimintaan, tämä yritys ei antanut selvitystä tai esittänyt näyttöä pyyntönsä perusteeksi. Se totesi pelkästään, että valtio ei ollut puuttunut yrityksen toimintaan. Ottaen huomioon myös edellä kuvatut seikat komissiolle ei ole näin ollen toimitettu riittäviä tietoja, jotta se voisi tarkastella pyyntöä yksilöllisesti, mutta se jatkaa asian tutkimista tutkimuksen loppuajan. Tästä syystä katsotaan, että yritys ei ole kyennyt osoittamaan, että se täyttää perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset, mistä syystä päätellään alustavasti, että kyseiselle viejälle ei voida määrittää yksilöllistä tullia. (30) Niinpä pääteltiin, että yksilöllinen kohtelu myönnettäisiin vain kolmelle muulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle eli yrityksille Gaoping Chemical Industry Co. Ltd, Zhucheng Huaxiang Chemical Co. Ltd ja Linzi Organic Chemical Inc. 3. Vertailumaa (31) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole voitu myöntää markkinatalouskohtelua, normaaliarvo määritetään vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. (32) Ilmoituksessa ehdotettiin joko Yhdysvaltoja tai Etelä-Afrikkaa vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinaa varten ja pyydettiin asianomaisia osapuolia esittämään kantansa ehdotuksesta. (33) Kiinalaiset viejät ja muut asianomaiset osapuolet ehdottivat, että Etelä-Afrikka tai jopa Thaimaa olisi soveliain valinta varsinkin siksi, että näiden maiden kilpailu- ja markkinaolosuhteet vastasivat Yhdysvaltoja paremmin Kiinan tilannetta. Kiinalaiset viejät myös huomauttivat, että yhteisön tuottajalla ja Yhdysvaltojen ainoalla tuottajalla oli keskenään kaupallisia yhteyksiä. Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin FA:n viejiin asianomaisissa maissa, mutta ainoastaan yksi viejä, yhdysvaltalainen tuottaja oli valmis toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa. Tutkimuksesta myös ilmeni, että Yhdysvaltojen markkinat olivat huomattavat ja riittävän edustavat, kun niitä verrattiin Kiinasta yhteisöön tapahtuneen, tarkasteltavana olevan tuotteen viennin määriin. Lisäksi todettiin, että Yhdysvaltojen markkinoille tapahtuva tuonti oli merkittävää ja sen markkinoilla toimi useita asiakkaita. Yhteisön tuottajan ja yhdysvaltalaisen tuottajan välisistä kaupallisista yhteyksistä todettiin, etteivät ne vääristäneet normaaliarvon määrittämisessä käytetyn yhdysvaltalaisen tuottajan hintoja, kustannuksia tai kannattavuutta. Tämän mukaisesti pääteltiin alustavasti, että Yhdysvallat on sopiva vertailumaa. 4. Polkumyynti 4.1 Normaaliarvo (34) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin kiinalaisille tuottajille vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella. Kävi ilmi, että kiinalaisten tuottajien viemä FA oli samaa kuin yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan myymä FA. Niinpä normaaliarvo määritettiin yhteistyössä toimineen vertailumaan yrityksen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen furfuraalialkoholin myynnin hintojen perusteella. 4.2 Vientihinta (35) Kolme tuottajaa, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, myi tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön joko yhteisön etuyhteydettömien kauppiaiden kautta tai suoraan loppukäyttäjille. Vientihinta määritettiin näille kolmelle tuottajalle perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli ensimmäisen yhteisöön sijoittautuneen asiakkaan tasolla tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. (36) Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien viennin määrän osuus oli 59,8 prosenttia tutkimusajanjakson aikana yhteisöön tapahtuneesta tuonnista. Tästä syystä yhteistyössä toimimisen astetta pidetään alhaisena. Niinpä kaikkien muiden yritysten vientihinta määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa vientihinta määritettiin sellaisen yhteistyössä toimineen tuottajan ilmoittamien hintojen ja määrien perusteella, jolle ei ollut myönnetty yksilöllistä kohtelua. Kyseinen yritys on Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd. Näihin määriin lisättiin tonnimäärät, joiden osalta yhteistyöstä oli kieltäydytty, ja hintoihin lisättiin keskimääräinen hinta, joka vastasi yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien alhaisinta keskimääräistä kauppahintaa. Näin ollen kaikkien muiden kiinalaisten tuottajien polkumyyntimarginaali määritetään yhteistyössä toimineen yrityksen, jolle ei ollut myönnetty yksilöllistä kohtelua, toimittamien hintojen painotetun keskiarvon perusteella sekä sellaisten liiketoimien osalta todetun alhaisimman hinnan perusteella, joiden osapuolet olivat kieltäytyneet yhteistyöstä. 4.3 Vertailu (37) Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä joista esitettiin todennettu näyttö. Myös kuljetus-, vakuutus- ja luottokustannusten eroavaisuuksia oikaistiin tarvittaessa, kun todennettu näyttö tuki niitä. 4.4 Polkumyyntimarginaali (38) Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vientihintojen painotettuun keskiarvoon. (39) Tästä vertailusta kävi ilmi polkumyynnin esiintyminen, ja polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin määrä, jolla normaaliarvo ylitti vientihinnan. Tämän jälkeen polkumyyntimarginaali ilmaistiin prosenttina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla. Näin saadut väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat seuraavat: 4.4.1 >TAULUKON PAIKKA> 4.4.2 >TAULUKON PAIKKA> C. YHTEISÖN TUOTANNONALA 1. Yhteisön tuotannon määritelmä (40) Yhteisössä toimii vain yksi FA:n tuottaja: Belgiaan sijoittautunut TFC, joka on osa valituksen tehnyttä yrityskonsernia. Niinpä valituksen tekijän tuotanto muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko yhteisön tuotannon. 2. Yhteisön tuotannonalan määritelmä (41) Todettakoon, että yhteisön tuotanto tapahtuu yhdessä liiketoimintayksikössä, joka koostuu kolmesta yrityksestä ja toimii seuraavasti: (42) TFC jalostaa Dominikaaniseen tasavaltaan sijoittautuneen emoyhtiön Central Romana Corporationin, jäljempänä "CRC", toimittamaa FF-raaka-ainetta tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi. Alankomaihin sijoittautunut IFC toimii TFC:n tuottaman, tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiedustajana kaikkialla maailmassa. TFC, IFC ja CRC ovat keskenään etuyhteydessä yhteisen omistuspohjan vuoksi. (43) Tutkimuksesta ilmeni, että TFC:n tuottama FA on peräisin yhteisöstä ja sen valmistustoimet, valmistusteknologiaan ja valmistustoimiin kohdistuvat investoinnit sekä myynti tapahtuvat yhteisössä. (44) Edellä esitetyn perusteella TFC:n ja IFC:n katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Jotta tiettyjä vahingon osoittimia voitiin arvioida asianmukaisesti, oli välttämätöntä ottaa huomioon myös CRC:n tiedot. Kyseinen yrityshän muodostaa liiketoimintayksikön edellä mainittujen yritysten kanssa. D. VAHINKO 1. Alustava huomautus (45) Koska yhteisön tuotannonala muodostuu vain TFC:stä ja IFC:stä, yhteisön tuotannonalaa koskevat yksityiskohtaiset tiedot, jotka on ilmoitettu tarkastetuissa kyselyvastauksissa, sekä kulutusta ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuutta koskevat tiedot esitetään indeksilukuina annettujen tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. 2. Yhteisön kulutus (46) Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisöön tapahtuneen myynnin yhteenlaskettujen määrien, muista kolmansista maista tapahtunutta tuontia koskevien Eurostat-tietojen ja tarkasteltavana olevasta maasta tapahtunutta tuontia koskevien tietojen perusteella. (47) Tarkasteltavana olevasta maasta tapahtuneen tuonnin osalta päätettiin käyttää Kiinan keräämiä vientitietoja Eurostat-tuontitilastojen sijasta, koska Kiinan tiedot vaikuttivat paremmin paikkansa pitäviltä, kun niitä verrattiin yhteistyössä toimineiden, vientiä harjoittavien tuottajien ja muiden asianomaisten osapuolten toimittamiin tietoihin. TAULUKKO 2 Yhteisön kulutus (myyntimäärien perusteella) >TAULUKON PAIKKA> Lähde: yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset, Eurostat, Kiinan vientitilastot. (48) Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että FA:n kulutus kasvoi yhteisössä 28 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kulutus kasvoi 5 prosenttia, kun taas vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kulutus väheni hieman. 3. Tarkasteltavana oleva tuonti 3.1 Tarkasteltavana olevan tuonnin määrät (49) Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevasta maasta yhteisöön tapahtunut tuonti (tonneina ilmaistuna) kehittyi seuraavasti: TAULUKKO 3 Tarkasteltavana olevan tuonnin määrät >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Kiinan vientitilastot (50) Tarkastelujakson aikana Kiinasta tullut tuonti yli kaksinkertaistui. Tutkimusajanjakson aikana tuonti oli 108 prosenttia suurempi kuin vuonna 1998. Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että tarkasteltavana oleva tuonti kasvoi 43 prosenttia eli noin 2100 tonnia vuodesta 1998 vuoteen 2000 ja edelleen 46 prosenttia eli noin 3300 tonnia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Samaan aikaan kulutus kasvoi vain 5 prosenttia eli noin 2000 tonnia. (51) Edellä olevasta taulukosta myös ilmenee, että tarkasteltavana olevasta maasta tullut tuonti väheni vuosina 1999 ja 2000 10 prosenttia eli noin 800 tonnia. Tämä tuonnin väheneminen on selitettävissä Kiinaa vuonna 2000 vaivanneella kuivuudella, jonka vuoksi maataloustuotanto väheni ja näin ollen FF:n raaka-aineesta oli huomattavaa pulaa. Tämä tilanne johti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vajaatuotantoon ja riittämättömään tarjontaan. Tämän vuoksi kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät kyenneet säilyttämään vuoden 1999 vientitasoaan. (52) Kiinassa vuoden 2000 kolmannelle vuosineljännekselle kestäneen kuivuuden jälkeen kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kykenivät aloittamaan normaalin tuotannon ja ylittämään huomattavasti vuoden 1999 vientitason. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vientiä harjoittavien tuottajien viennin määrät kasvoivat huomattavasti niiden markkinaosuuden kehitystä seuraten. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vienti kasvoi 46 prosenttia eli noin 3300 tonnia. 3.2 Tarkasteltavana olevan tuonnin markkinaosuus (53) Tarkasteltavana olevasta maasta tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kehittyi seuraavasti: TAULUKKO 4 Tarkasteltavana olevasta maasta tulleen tuonnin markkinaosuus (myyntimäärien perusteella) >TAULUKON PAIKKA> Lähde: yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset, Eurostat, Kiinan vientitilastot. (54) Tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tulleen tuonnin markkinaosuus oli 20-30 prosenttia. Tarkastelujakson aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 9,6 prosenttiyksikköä eli 63 prosenttia. (55) Vuosina 1999 ja 2000 vientiä harjoittavat tuottajat menettivät markkinaosuuttaan 4,4 prosenttiyksikköä eli 19 prosenttia. Tämä menetys voidaan selittää Kiinassa vuonna 2000 vallinneella kuivuudella, josta jo mainittiin johdanto-osan 51 kappaleessa. (56) Kiinassa vallinneen kuivuuden jälkeen kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kykenivät valtaamaan markkinaosuuksiaan takaisin ylittäen vuoden 1999 tason. Vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi huomattavasti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana edellä mainittua tuontimäärien kehitystä seuraten. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi noin 7 prosenttiyksikköä eli 39 prosenttia 3.3 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat (57) Kiinasta yhteisön markkinoilla myytäväksi tuodun FA:n hintakehitys oli seuraava: TAULUKKO 5 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat >TAULUKON PAIKKA> Lähde: yhteistyössä toimineiden, vientiä harjoittavien tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset, Kiinan vientitilastot ja valitus. (58) Edellä olevassa taulukossa mainittuihin keskimääräisiin myyntihintoihin sisältyvät kuljetuskustannukset yhteisön rajalla -tasolla. (59) Tarkastelujakson aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat alenivat 19 prosenttia. Hinnat alenivat selvästi eli 17 prosenttia varsinkin vuosina 1998-2000. Vuosina 2000 ja 2001 hinnat puolestaan nousivat 17 prosenttia Kiinassa vallinneen kuivuuden aiheuttaman kiinalaisen FA:n vähäisen tarjonnan vuoksi, mistä mainitaan johdanto-osan 51 kappaleessa. Kuivuuden päätyttyä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kykenivät aloittamaan normaalin tuotannon ja jatkoivat hintojen alentamista, mitä oli jo tapahtunut vuosina 1998 ja 2000. Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat alenivat edelleen 16 prosenttia. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat alenivat 2 prosenttia. 3.4 Hinnan alittavuus ja hintojen aleneminen (60) Hinnan alittavuuden määrittämiseksi komissio tarkasteli tutkimusajanjaksoa koskevia tietoja. Muistutettakoon, että hinnan alittavuuden analyysissa keskityttiin pelkästään yhdenlajiseen FA:han, jota yhteisön tuotannonala tuottaa ja myy yhteisön markkinoilla ja jonka osuus on noin 99 prosenttia yhteisön markkinoiden kulutuksesta. Hinnan alittavuus määritettiin vertaamalla yhteisön tuotannonalan kyseisenlajisesta FA:sta veloittamia myyntihintoja ja asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamia myyntihintoja. Kaikkia hintoja verrattiin saman tuotelajin osalta sen jälkeen, kun hinnoista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset. (61) Asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta käytettiin cif yhteisön rajalla tullattuna -myyntihintoja. Yhteisön tuotannonalan myyntihintoja oikaistiin tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle (hinta ilman kuljetuskustannuksia). (62) Painotettujen keskiarvojen perusteella toteutetusta vertailusta ilmeni, että hinnan alittavuuden keskimääräiset marginaalit prosentteina yhteisön tuotannonalan keskimääräisistä myyntihinnoista ilmaistuina olivat yli 10 prosenttia Kiinan osalta. (63) Tämän tasoisen hinnan alittavuuden yhteydessä olisi huomioitava myös se, että kaikki hinnat alenivat huomattavasti tarkastelujakson aikana ja hintojen alenemista voidaan pitää kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta tarkoituksellisena. 4. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne 4.1 Alustava huomautus (64) Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia taloudellisia tekijöitä ja talouden tunnuslukuja, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen kotimarkkinoilla. 4.2 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste TAULUKKO 6 Tuotanto >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. (65) Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan tuotanto väheni 4 prosenttia. Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan tuotanto puolestaan väheni 2 prosenttia. TAULUKKO 7 Tuotantokapasiteetti >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. (66) Tuotantokapasiteetti pysyi ennallaan tarkastelujakson aikana. Vastoin tiettyjen asianomaisten osapuolten esittämiä väitteitä, ei voitu todeta, että yhteisön tuotannonalalla olisi ollut tuotantokapasiteettiongelmia tarkastelujakson aikana. TAULUKKO 8 Kapasiteetin käyttöaste >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. (67) Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että kapasiteetin käyttöaste pieneni tarkastelujakson aikana 4 prosenttia tuotannon vähenemistä seuraten. Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste pieneni 2 prosenttia. 4.3 Myyntimäärät ja -hinnat TAULUKKO 9 Myyntimäärät >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. (68) Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä kasvoi 9 prosenttia vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vaikka tuotanto väheni vuosina 1998-2000, yhteisön tuotannonala kykeni silti kasvattamaan yhteisön myyntimääriä 23 prosenttia pääasiassa myymällä vuonna 1999 kertyneitä varastoja. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana myyntimäärät vähenivät 12 prosenttia samaan aikaan, kun kulutusmäärät kasvoivat 5 prosenttia. TAULUKKO 10 yhteisön tuotannonalan tuottaman FA:n myyntihinnat >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. (69) Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla veloittamat FA:n keskimääräiset myyntihinnat alenivat voimakkaasti eli 11 prosenttia. Hinnat alenivat selvästi eli 20 prosenttia varsinkin vuosina 1998-2000. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat kohosivat 11 prosenttia, mutta ne eivät kuitenkaan koskaan saavuttaneet vuoden 1998 tasoa. Syy hintojen kohoamiseen vuonna 2001 oli se, että yhteisön tuotannonala pystyi hyötymään kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimitusvaikeuksista, jotka johtuivat Kiinassa vallinneesta kuivuudesta, kuten jo todettiin johdanto-osan 51 kappaleessa. 4.4 Markkinaosuus TAULUKKO 11 Markkinaosuus >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. (70) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni huomattavasti eli 16 prosenttia tarkastelujakson aikana sekä vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. 4.5 Varastot TAULUKKO 12 Varastot >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. (71) Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että tarkastelujakson aikana varastot supistuivat 83 prosenttia. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana varastot lisääntyivät 81 prosenttia. Varastojen määrä oli huomattavasti suurempi tutkimusajanjakson lopussa kuin vuonna 2001. (72) Tämä kehitys osoittaa sen, että vaikka tuotanto väheni 2 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, tuotannon osuus, jota ei myyty yhteisön markkinoilla tai kolmansiin maihin, kasvoi kuitenkin huomattavasti, mikä kasvatti varastoja. Tutkimusajanjakson aikana varastojen osuus oli noin 70 prosenttia yhteisön tuotannonalan myyntimääristä yhteisön markkinoilla. 4.6 Kannattavuus ja kassavirta (73) Tarkastelujakson aikana kannattavuus ilmaistuna prosentteina nettomyyntiarvosta kehittyi seuraavasti: TAULUKKO 13 Kannattavuus >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. (74) Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kannattavuus heikkeni, koska myyntihinnat alenivat 92 prosenttia. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kannattavuus heikkeni 69 prosenttia seuraten yhteisön tuotannonalan kotimarkkinoillaan kohtaamia hintapaineita. (75) Vuonna 2001 tilanne parani hieman yhteisön tuotannonalan pyrittyä uudistamaan rakenteita ja alentamaan kustannuksia ja koska tuotteista pystyttiin saamaan korkeampi hinta. Samaan aikaan yhteisön tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus kuitenkin pienenivät, kun taas Kiinasta tullut tuonti kasvoi jälleen huomattavasti ja valtasi itselleen osan yhteisön tuotannonalan markkinaosuudesta. Lisäksi yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjakson aikana kokema hintojen aleneminen heikensi yhteisön tuotannonalan parannustoimien vaikutuksia ja vuoden 2001 aikana tapahtunutta tilanteen vähäistä paranemista. Tämä osoittaa, että yhteisön tuotannonalan kannattavuuden heikkeneminen olisi ollut jopa voimakkaampaa, ellei se olisi uudistanut toimintansa rakenteita. (76) Kassavirta heikkeni 91 prosenttia tarkastelujakson aikana kannattavuuden heikkenemistä seuraten. TAULUKKO 14 Kassavirta >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset 4.7 Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti TAULUKKO 15 Investoinnit >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. (77) Investointien huomattava lisääntyminen erityisesti vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana voidaan selittää Belgian lainsäädännön muutoksista johtuvilla tiukentuneilla turvallisuus- ja ympäristövaatimuksilla. Tarkastelujakson aikana toinen merkittävä investointikohde oli varastotilojen lisääminen varastointivalmiuksien parantamiseksi. (78) Tutkimuksesta ilmeni, että sijoitetun pääoman liiketoimintatuotto heikkeni tutkimusajanjakson aikana kannattavuuden kehitystä seuraten. TAULUKKO 16 Sijoitetun pääoman tuotto >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. (79) Yhteisön tuotannonalalla ei kuitenkaan todettu olevan vaikeuksia hankkia pääomaa. 4.8 Työllisyys, tuottavuus ja palkat TAULUKKO 17 Työllisyys >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. (80) Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että työllisyys lisääntyi 9 prosenttia tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan vaikeuksista huolimatta. (81) Ottaen huomioon tuotannon määrä ja henkilöstön kasvu tuottavuus väheni 12 prosenttia tarkastelujakson aikana, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi. TAULUKKO 18 Tuottavuus >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. (82) Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan työntekijöiden keskimääräiset palkat kohosivat noin 25 prosenttia. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana palkat kohosivat kuitenkin alle 4 prosenttia. 4.9 Polkumyyntimarginaalin suuruus (83) Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä ottaen huomioon tarkasteltavana olevan tuonnin määrät ja hinnat. Tutkimuksesta ilmenikin, että Kiinasta yhteisön markkinoille tapahtunut tuonti tapahtui kokonaisuudessaan polkumyynnillä tutkimusajanjakson aikana. Ilman polkumyyntiä yhteisön hintoihin kohdistuneet paineet olisivat luonnollisestikin olleet vähäisempiä tai niitä ei olisi esiintynyt lainkaan. 4.10 Kasvu (84) Todettakoon, että yhteisön tuotannonalan kasvu oli voimakkaan negatiivista vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, koska myyntimäärät vähenivät 12 prosenttia ja markkinaosuus supistui 16 prosenttia. Samaan aikaan Kiinasta tullut tuonti lisääntyi noin 3200 tonnia, ja alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti kasvatti markkinaosuuttaan jopa 7 prosenttiyksikköä. 4.11 Toipuminen aikaisemmin tapahtuneesta polkumyynnistä (85) Vaikka todettiin, että Kiinasta tapahtuneen tuonnin hinnat olivat alentuneet 17 prosenttia vuoden 1998 ja 2000 välisenä aikana, katsotaan että toipuminen aikaisemmasta polkumyynnistä ei ollut merkityksellinen osoitin. 4.12 Vahinkoa koskeva päätelmä (86) Tarkastelujakson aikana Kiinasta alhaisin polkumyyntihinnoin yhteisön markkinoille tapahtunut tuonti kasvoi huomattavasti ja yhteisön tuotannonalan merkityksellisimmät vahingon osoittimet vahvistivat negatiivisen kehityksen. (87) Kielteinen kehitys oli erittäin voimakasta vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tutkimuksesta ilmenikin, että kyseisenä ajanjaksona yhteisön kulutus kasvoi hieman eli 5 prosenttia, mutta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä lisääntyi 46 prosenttia. Tämän turvin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kasvattivat huomattavasti eli 7 prosenttiyksikköä osuuttaan yhteisön markkinoista pääasiassa yhteisön tuotannonalan kustannuksella. Tutkimuksesta myös ilmeni, että tutkimusajanjakson aikana Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat yli 10 prosentilla ja alensi yhteisön tuotannonalan hintoja. (88) Katsottiin asianmukaiseksi keskittyä vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson väliseen aikaan eli tarkastelujakson loppupuoliskoon, koska vuonna 2000 Kiinasta tullut tuonti oli jälleen lähellä vuoden 1998 tasoa, josta se kasvoi vuonna 2001 ja tutkimusajanjakson aikana ennätyslukemiinsa. Lisäksi Kiinasta tulleen tuonnin hinnat alittivat jo vuonna 2000 huomattavasti vuoden 1998 tason ja ne jopa jatkoivat lievää alenemistaan tutkimusajanjakson aikana. (89) Todettiin myös, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni voimakkaimmin myös vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tällöin myyntimäärät pienenivät 12 prosenttia ja varastot kasvoivat 81 prosenttia. Yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuuttaan 16 prosenttia. Kannattavuus heikkeni seuraten yhteisön tuotannonalan myyntihintoihin sen kotimarkkinoilla kohdistuneita hintapaineita (hinnat alenivat 69 prosenttia). Myös kassavirta, sijoitetun pääoman tuotto ja tuottavuus heikkenivät. (90) Vaikka tietyt tunnusluvut kuten yhteisön tuotannonalan tuotanto, kapasiteetin käyttöaste ja myyntihinnat kehittyivät toisaalta myönteisesti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, tämä voidaan monilta osin selittää kiinalaisten viejien tuotanto- ja toimitusvaikeuksilla vuonna 2000, mistä yhteisön tuotannonala pystyi hyötymään tilapäisesti. Tämän vuoksi nämä myönteiset tekijät eivät muuta kokonaiskuvaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneesta vahingosta. (91) Edellä esitetyn perusteella ja ottaen varsinkin huomioon yhteisön tuotannonalan kannattavuuden heikkenemisen ja markkinaosuuden supistumisen erityisesti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, komissio esittää alustavana päätelmänään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. E. SYY-YHTEYS 1. Johdanto (92) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä koskevia alustavia päätelmiä varten komissio tutki ensiksi asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. (93) Lisäksi myös muita tiedossa olevia tekijöitä kuin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia - kuten kulutuksen kehitystä, yhteisön tuotannonalan vientiä, IFC:n harjoittamaan kauppaa ja kolmansista maista yhteisöön tapahtunutta tuontia - jotka saattoivat samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, analysoitiin sen varmistamiseksi, että muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa ei pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana. 2. Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset (94) Kiinasta yhteisöön tuodun FA:n määrät olivat aina huomattavia. Tarkastelujakson aikana Kiinasta yhteisöön polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrät lisääntyivät 108 prosenttia ja sen markkinaosuus kasvoi puolestaan 63 prosenttia eli 9,6 prosenttiyksikköä yhteisön tuottajan kustannuksella. (95) Kuten edellä olevassa johdanto-osan 57 kappaleessa todetaan, Kiinan viennin hinnat alenivat 17 prosenttia vuosina 1998-2000. Kun Kiinan viennin hinnat kohosivat 17 prosenttia vuosina 2000 ja 2001, ne toisaalta kokonaisuutena tarkasteltuna alenivat 2 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä johtui hintojen huomattavasta, 16 prosentin alenemisesta vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä osoittaa sen, että yhteisön tuotannonalaan kohdistui hintapaineita, joita varsinkin yhteisön markkinoille polkumyynnillä tapahtunut tuonti lisäsi. Hintapaineet käyvät lisäksi ilmi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittamasta hintojen alittamisesta ja yhteisön tuotannonalan hinnoista, joita jouduttiin alentamaan huomattavasti tutkimusajanjakson aikana. (96) Yhteisön tuotannonalaan kohdistuneen vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin välinen syy-yhteys voidaan osoittaa erityisesti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana tapahtuneilla muutoksilla. Kyseisenä ajanjaksona Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrät kasvoivat 46 prosenttia ja se kasvatti osuuttaan yhteisön markkinoista jopa 7 prosenttiyksikköä eli 39 prosenttia. (97) Edellä mainitut muutokset tapahtuivat samaan aikaan, kun yhteisön tuotannonalan keskeisimmät talouden tunnusluvut heikkenivät voimakkaasti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana: myyntimäärät supistuivat 12 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 16 prosenttia. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni huomattavasti eli 69 prosenttia. 3. Muiden tekijöiden vaikutus 3.1 Kulutuksen kehitys (98) Tutkimuksesta ilmeni, että kulutus kasvoi tarkastelujakson aikana. Kokonaiskulutus yhteisön markkinoilla kasvoi 28 prosenttia eli yli 9100 tonnia. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kulutus kasvoi vain 5 prosenttia. (99) Tarkastelujakson aikana Kiinasta tapahtunut tuonti lisääntyi 108 prosenttia eli noin 5400 tonnia. Tuonnin lisääntyminen vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana oli jopa 48 prosenttia eli noin 3300 tonnia, kun taas kulutus kasvoi samaan aikaan vain 5 prosenttia eli noin 2000 tonnia. (100) Näin ollen katsotaan, että kulutuksen kehitys ei vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. 3.2 Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta (101) Vuosina 1998-2001 yhteisön tuotannonalan kolmansiin maihin suuntautuneen viennin myyntimäärien osuus oli noin 40 prosenttia sen kokonaismyynnistä. Tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan vientimyynnin osuus oli noin 35 prosenttia sen kokonaismyynnistä. (102) Tämän perusteella komissio ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että vientimyynnin supistuminen vaikutti yhteisön tuotannonalan yleiseen taloudelliseen tilanteeseen. Vähentynyt vientitoiminta voi erityisesti selittää osittain tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen varastojen kasvun. Todettiin kuitenkin, että varastojen kasvu oli paljon suurempaa kuin viennin väheneminen. Näiden havaintojen perusteella katsotaan, että yhteisön tuotannonalan vientitoiminnalla oli vähäinen vaikutus varastojen kasvuun. (103) Muistutettakoon kuitenkin, että tämä tutkimus koskee yksinomaan yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta yhteisön markkinoihin nähden. Näin ollen vientimyynnissä veloitetut hinnat ja siitä saadut tulot jätettiin vahinkotarkastelun ulkopuolelle. Tästä syystä supistuneiden vientimäärien vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen olivat hyvin vähäisiä. (104) Tästä syystä katsotaan alustavasti, ettei yhteisön tuotannonalan vientitoiminta vaikuttanut merkitsevästi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. 3.3 IFC:n kaupankäynti (105) Tutkimuksesta ilmeni, että IFC ostaa FA:ta kolmansista maista kuten Kiinasta ja käy kauppaa tällä FA:lla osana omaa kaupankäyntiään. Tutkimuksesta kuitenkin kävi ilmi, että kolmansista maista ostetun FA:n määrät olivat vähäisiä ja ettei ollut näyttöä siitä, että tällaista FA:ta olisi tuotu yhteisön markkinoille. Tässä yhteydessä huomautettakoon, että kyseinen kaupankäynti vaikutti myönteisesti IFC yleiseen taloudelliseen tilanteeseen. Ilman IFC:n harjoittamaa kaupankäyntiä yhteisön tuotannonalan tilanne olisi ollut vielä heikompi ja olisi saattanut aiheutua vielä suurempia taloudellisia menetyksiä. (106) Tästä syystä katsotaan, ettei IFC:n harjoittama kaupankäynti vaikuttanut huomattavasti yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. 3.4 Muista kolmansista maista yhteisöön tapahtunut tuonti (107) Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tullut FA:n kokonaistuonti lisääntyi määrällä mitattuna 40 prosenttia ja tuontihinnat alenivat. TAULUKKO 19 Muista kolmansista maista yhteisöön tapahtunut tuonti >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Eurostat. (108) Väitettiin, että muista kolmansista maista yhteisöön tapahtunut tuonti olisi aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle erityisesti, kun otetaan huomioon tuontimäärien kasvu vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. (109) Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että FA:n kokonaistuonti muista kolmansista maista kasvoi noin 2300 tonnia tarkastelujakson aikana. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kasvu oli vain 1200 tonnia. Näitä kehityssuuntauksia tarkasteltaessa olisi samalla otettava huomioon kulutuksen ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kehitys. Kuten edellä johdanto-osan 47 ja 48 kappaleessa todetaan, kulutus kasvoi 28 prosenttia eli yli 9100 tonnia tarkastelujakson aikana, mutta kulutuksen kasvu oli vain 5 prosenttia eli noin 2000 tonnia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kuten edellä johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan, Kiinasta tullut tuonti kasvoi noin 5400 tonnia tarkastelujakson aikana, ja kasvu oli voimakkainta eli noin 3300 tonnia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Huomattakoon myös, että kaikista muista kolmansista maista tulleen tuonnin yhteinen markkinaosuus oli jopa huomattavan kasvun jälkeen yhä noin 20 prosenttia pienempi kuin Kiinasta tulleen tuonnin markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana. (110) Lisäksi todettiin, että kyseisistä maista tulleen tuonnin hinnat olivat tutkimusajanjakson aikana noin 32 prosenttia korkeammat kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat ja jopa noin 13 prosenttia korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Näiden havaintojen perusteella voidaan päätellä, että jos kyseisellä tuonnilla oli mitään vaikutusta markkinoilla havaittuun hintojen alenemiseen, kyseinen vaikutus oli vähäistä. (111) Tästä syystä katsotaan, ettei muista kolmansista maista yhteisöön tullut tuonti vaikuttanut huomattavasti yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. 4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä (112) Polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla, joka kasvoi merkittävästi tarkastelujakson aikana, sekä todetuilla hinnan alittavuudella ja hintojen alenemisella oli merkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, varsinkin myyntimääriin ja hintoihin, jotka puolestaan vaikuttivat markkinaosuuteen ja kannattavuuteen. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus yhteisön tuotannonalaan oli sitä luokkaa, että se aiheutti merkittävää vahinkoa. (113) Edellä esitetyssä tarkastelussa erotettiin asianmukaisesti toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset. Näin ollen vahvistetaan, että kyseiset muut tekijät eivät vaikuta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliseen syy-yhteyteen. F. YHTEISÖN ETU 1. Alustavat huomautukset (114) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin alustavasti, olisiko polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etunäkökohdista. Asianomaiset osapuolet toimittivat arviointia varten pyydetyt tiedot. (115) Jotta toimenpiteiden käyttöönoton todennäköisiä vaikutuksia voitiin arvioida, komissio pyysi tietoja kaikilta asianomaisilta osapuolilta. Komissio lähetti kyselylomakkeen erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalalle, tuojille ja käyttäjille. (116) Tämän perusteella tutkittiin, oliko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että tässä tapauksessa ei ole yhteisön edun mukaista ottaa käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä. 2. Yhteisön tuotannonalan etu (117) Yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut vahinkoa FA:n halpatuonnista. Ottaen huomioon yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon luonteen komissio katsoo, että yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen jatkumiselta ei voitaisi välttyä ilman polkumyyntitoimenpiteitä. Tämä aiheuttaa todennäköisesti lisää vahinkoa ja keskipitkällä aikavälillä mahdollisesti yhteisön tuotannonalan toiminnan loppumisen, kun otetaan huomioon tuottojen heikkeneminen tarkastelujakson aikana. Jos yhteisön ainoa FA:n tuottaja lopettaisi toimintansa, yhteisön markkinat olisivat täysin riippuvaisia kolmansista maista tulevasta FA:sta. (118) Jos polkumyyntitoimenpiteitä kuitenkin toteutettaisiin, niillä palautettaisiin terveet kaupankäyntiolosuhteet. Sellaisissa olosuhteissa yhteisön tuotannonala voisi jatkaa elinvoimaisena FA:n tuottajana. Se on toteuttanut merkittäviä investointeja täyttääkseen tiukat ympäristönsuojelu- ja turvallisuusvaatimukset. Lisäksi yhteisön tuotannonala tekee kaiken aikaa parannuksia FA:n perustuviin tuotteisiinsa ja kehittää uusia tuotteita. (119) Tästä syystä polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi yhteisön tuotannonalan edun mukaista. 3. Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu ja kuluttajiin mahdollisesti kohdistuva vaikutus (120) Arvioidakseen toimenpiteiden toteuttamisen tai toteuttamatta jättämisen vaikutusta komissio lähetti kyselylomakkeet yhteisön tiedossa oleville, etuyhteydettömille FA:n tuojille ja käyttäjille. (121) Kolme etuyhteydetöntä tuojaa ja yksitoista käyttäjää toimitti huomioon otettavat vastaukset. Näiden tuojien osuus oli noin 74 prosenttia yhteisön FA:n tuonnista ja käyttäjien osuus 47 prosenttia yhteisön FA:n kulutuksesta tutkimusajanjakson aikana. 4. Tuojiin mahdollisesti kohdistuva vaikutus (122) Kolmen yhteistyössä toimineen tuojan osalta FA-sektorin osuus oli keskimäärin 28,9 prosenttia niiden kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. (123) Komissio myös tarkasteli ehdotetun polkumyyntitullin keskimääräistä vaikutusta tuojien kokonaiskannattavuuteen. FA-sektorin osuus tuojien kokonaisliikevaihdosta huomioon ottaen ja olettaen, että tuojat siirtäisivät toimenpiteiden vaikutukset täysimääräisinä käyttäjien vastattaviksi, ehdotettujen toimenpiteiden kielteinen vaikutus näihin kolmeen tuojaan on todennäköisesti erittäin vähäinen. 5. Käyttäjiin mahdollisesti kohdistuva vaikutus (124) Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät ovat furaanihartsin valmistajia. Furaanihartsi on tuote, jota käytetään valimoteollisuudessa. Yksitoista käyttäjää toimitti huomioon otettavan vastauksen kyselyyn. Näiden käyttäjien osuus oli noin 31 prosenttia FA:n kokonaiskulutuksesta yhteisössä. Myös yhteisön käyttäjäjärjestöt esittivät näkökantojaan. (125) Yhdentoista yhteistyössä toimineen käyttäjän osalta FA-sektorin osuus oli keskimäärin 4,6 prosenttia (vaihteluväli 1-37 prosenttia) niiden kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. (126) Kokonaisuutena tarkasteltuna yhteistyössä toimineiden käyttäjien koko toiminnan tosiasiallinen voittomarginaali oli noin 8,7 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi todettiin, että FA:n osuus furaanihartsin tuottajien kokonaiskustannuksista oli 60-90 prosenttia, koska FA on suurin kustannustekijä hartsin valmistuksessa. Tästä syystä ei voida ei voida olla huomioimatta sitä, että polkumyyntitoimenpiteet vaikuttaisivat käyttäjiin. Ottaen kuitenkin huomioon se, että FA:n osuus on melko pieni eli alle 3 prosenttia valimoteollisuuden kokonaiskustannuksista, voidaan olettaa, että käyttäjät siirtävät toimenpiteiden vaikutukset valimoteollisuuden kannettavaksi. Ehdotettujen toimenpiteiden mahdollinen vaikutus valimoteollisuuteen on näin ollen alle 0,3 prosenttia. Kuitenkaan ei voidaan jättää huomiotta sitä, etteikö tiettyihin käyttäjiin kohdistuisi joitakin kielteisiä vaikutuksia. Koska FA:n osuus on kuitenkin vähäinen niiden kokonaistoiminnasta ja ottaen huomioon ehdotettujen toimenpiteiden taso ja yhteistyössä toimineiden käyttäjien kannattavuus, päätellään että ehdotetuista toimenpiteistä käyttäjiin mahdollisesti kohdistuvat kielteiset vaikutukset ovat vähäisempiä kuin se hyöty, joka toimenpiteistä odotetaan koituvat yhteisön toimialalle. (127) Tämän perusteella on kohtuullista olettaa, että käyttäjät siirtävät toimenpiteiden vaikutukset suurilta osin tai jopa täysimääräisesti valimoteollisuuden vastattavaksi. Niinpä katsotaan, että kokonaisvaikutus on vähäpätöinen. 6. Kuluttajiin mahdollisesti kohdistuva vaikutus (128) Koska tarkasteltavana oleva tuote on teollisuuden hyödyketuote, on epätodennäköistä, että ehdotetuilla toimenpiteillä olisi vaikutusta yksittäisiin kuluttajiin. 7. Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset (129) Huomautettiin, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vahvistaisi valituksen tehneen yhteisön tuotannonalan väitettyä määräävää asemaa. Väitteen mukaan sillä oli jo huomattava osuus yhteisön markkinoista tutkimusajanjakson aikana, ja toimenpiteiden turvin se saavuttaisi lähes monopoliaseman FA:n markkinoilla. (130) Koska ehdotetut toimenpiteet eivät ole taloudellisten näkökohtien perusteella tarkasteltuna tasoltaan sellaisia, että ne sulkisivat yhteisön markkinat vientiä harjoittavilta tuottajilta, Kiinasta peräisin olevaa FA:ta on tarjolla yhteisön markkinoilla jatkossakin. Lisäksi kilpailu kolmansista maista tulevan FA:n tuonnin kanssa jatkuu edelleen. (131) Eräät osapuolet väittivät lisäksi, että toimenpiteet vähentäisivät käyttäjien ja kuluttajien valinnanvaraa. Kuten edellä todetaan, Kiinasta peräisin olevaa FA:ta kuten myös muista kolmansista maista tuotavaa FA:ta on mitä todennäköisimmin tarjolla yhteisön markkinoilla jatkossakin. Niinpä käyttäjillä on edelleen mahdollisuus valita eri kilpailevien tuotteiden välillä, vaikkakin jatkossa sovelletaan terveen kaupankäynnin käypiä hintoja. Valinnanvara sitä vastoin heikkenisi, jos yhteisön tuotannonalan annettaisiin lopettaa toimintansa, mikä saattaisi tapahtua, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei otettaisi käyttöön. (132) Toimenpiteiden odotetaan palauttavan terveen ja tosiasiallisen kilpailun yhteisön markkinoille pelkästään korjaamalla kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittaman vahingollisen polkumyynnin aiheuttamat vääristymät. Jos toimenpiteitä ei tarkasteltavana olevassa tapauksessa otettaisi käyttöön, kilpailu jatkuisi vääristyneenä ja vääristymä jopa saattaisivat voimistua, mikä heikentäisi yhteisön tuotannonalan tilannetta entisestään. Yhteisön tuotannonalan toiminnan päättyminen johtaisi kilpailun ja käyttäjien valinnanvaran vähenemiseen yhteisön markkinoilla. 8. Yhteisön etua koskevat päätelmä (133) Edellä esitettyjen tosiasioiden ja näkökohtien perusteella päätellään alustavasti, ettei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan FA:n tuonnissa. G. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET 1. Väliaikainen vahingon korjaava taso (134) Koska on vahvistettu, että tarkasteltavana oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ja että pakottavia syitä toimenpiteiden toteuttamatta jättämiseksi ei ole, suunnitellut tullit olisi otettava käyttöön riittävän tasoisina sen varmistamiseksi, että aiheutunut vahinko voidaan korjata kuitenkaan ylittämättä todettuja polkumyyntimarginaaleja. (135) Tullin määrää laskettaessa katsottiin, että vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrän olisi oltava sellainen, että yhteisön tuotannonala voisi toimenpiteiden avulla kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen ennen veroja lasketun kokonaisvoiton, joka voitaisiin saada myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tilanteessa, jossa polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei esiinny. (136) Tämän perusteella todettiin alustavasti, että 10 prosenttia kokonaisliikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voitiin pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitiin odottaa kohtuudella saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Tätä voittomarginaalia pidetään kohtuullisena, kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan kannattavuuden kehitys tarkastelujakson aikana. Kannattavuus oli keskimäärin parempi, kun polkumyynnillä tapahtunutta tuontia ei esiintynyt. (137) Tämän mukaisesti vahingon korjaaviksi tasoksi määritettiin yhteisön tuotannonalan tuotantokustannusten, joihin lisättiin edellä mainittu voittomarginaali, ja hinnan alittavuuden määrittämiseen käytetyn tuodun FA:n oikaistun tosiasiallisen nettomyyntihinnan erotus. Sen jälkeen kyseinen erotus ilmaistiin prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta. Tämän määrityksen perusteella, vahinkomarginaalien todettiin olevan 2,2-23 prosenttia. 2. Ehdotettu väliaikainen polkumyyntitulli (138) Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alempaa tullia koskevan säännön mukaisesti väliaikainen polkumyyntitulli olisi vahvistettava vahinkoa korjaavan tason suuruiseksi. (139) Asianomaiset viejät myyvät FA:n lisäksi useita muita tuotteita yhteisön tuojille ja käyttäjille. Toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja sellaisen hintojen manipuloinnin estämiseksi, jota on todettu tapahtuneen joissakin aikaisemmissa samaa yleistä tuoteluokkaa eli FF:ää koskevissa menettelyissä(4), pidetään aiheellisena ottaa käyttöön väliaikainen paljoustulli (euroa tonnilta). Cif-tuontihinnan perusteella määritetyn vahinkokynnyksen mukaisesti tullit ovat 21-181 euroa tonnilta. H. LOPPUSÄÄNNÖS (140) Hyvän hallinnon varmistamiseksi on vahvistettava määräaika, jossa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi on todettava, että tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat alustavia ja niitä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2932 13 00 (Taric-koodiin 2932 13 00 90 ) kuuluvan furfuraalialkoholin tuonnissa. 2. Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan tuotteeseen sovellettavat väliaikaiset tullit ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> 3. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) 2454/93(5) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä olevan 2 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta. 4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. 5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla 1. Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista. 2. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2003. Komission puolesta Pascal Lamy Komission jäsen (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. (2) EYVL L 305, 7.11.2002, s. 1. (3) EYVL C 189, 9.8.2002, s. 30. (4) EYVL L 328, 22.12.1999, s. 1. (5) EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.