1999/854/EY: Neuvoston päätös, tehty 6 päivänä joulukuuta 1999, Latvian tasavallan liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä



Virallinen lehti nro L 335 , 28/12/1999 s. 0029 - 0034



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 6 päivänä joulukuuta 1999, Latvian tasavallan liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä (1999/854/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavasta avusta ja erityisesti liittymiskumppanuusjärjestelmän perustamisesta 16 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 622/98(1) ja erityisesti sen 2 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: 1) Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on uusi väline ja vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein osa. 2) Asetuksessa (EY) N:o 622/98 säädetään, että neuvosto päättää komission ehdotuksesta määräenemmistöllä kutakin liittymistä valmistelevaa kumppanuutta koskevista periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä sellaisina kuin ne esitetään kullekin hakijavaltiolle sekä niitä koskevista myöhemmistä merkittävistä mukautuksista. 3) Yhteisön avun saamisen edellytyksenä on olennaisten edellytysten täyttäminen ja erityisesti Eurooppa-sopimuksiin sisältyvien sitoumusten noudattaminen ja edistyminen Kööpenhaminan arviointiperusteiden täyttämisessä; jos olennainen edellytys jää täyttymättä, neuvosto voi komission ehdotuksesta määräenemmistöllä toteuttaa asiaankuuluvia toimenpiteitä minkä tahansa liittymistä valmistelevan tuen osalta. 4) Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto on päättänyt, että liittymistä valmistelevan kumppanuuden toteuttamista ja edistymistä yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä tarkastellaan Eurooppa-sopimuksen mukaisissa elimissä. 5) Komission vuoden 1999 määräaikaiskertomuksessa esitettiin puolueeton arviointi Latvian tasavallan jäsenyysvalmisteluista ja yksilöitiin ensisijaisia alueita valmistelujen jatkamista varten. 6) Jäsenyyden valmistelemiseksi Latvian tasavallan olisi ajantasaistettava kansallinen ohjelmansa yhteisön säännöstön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä; tässä ohjelmassa olisi esitettävä aikataulu liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyvien ensisijaisten tavoitteiden ja välitavoitteiden saavuttamiselle, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti Latvian tasavallan liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyvät periaatteet, ensisijaiset tavoitteet, välitavoitteet ja edellytykset esitetään tämän päätöksen liitteessä, joka on erottamaton osa päätöstä. 2 artikla Liittymistä valmistelevan kumppanuuden toteuttamista valvotaan Eurooppa-sopimuksen mukaisissa elimissä sekä asianomaisissa neuvoston elimissä, joille komissio raportoi säännöllisesti. 3 artikla Tätä päätöstä noudatetaan kolmannesta päivästä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 1999. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja T. HALONEN (1) EYVL L 85, 20.3.1998, s. 1. LIITE LATVIA: LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA KUMPPANUUS 1999 1. TAVOITTEET Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteiset puitteet niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission vuoden 1999 määräaikaiskertomuksessa Latvian edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa, käytettävissä oleville varoille Latvian avustamiseksi näiden ensisijaisten tavoitteiden toteuttamisessa sekä kyseiseen apuun liittyville edellytyksille. Liittymistä valmisteleva kumppanuus on perustana useille politiikan välineille, joita käytetään hakijavaltioiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännöstön hyväksymistä koskeva tarkistettu kansallinen ohjelma, sekä keskipitkän aikavälin talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteinen arviointi, järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva sopimus, kansalliset kehittämissuunnitelmat ja muut alakohtaiset suunnitelmat, jotka ovat tarpeen, jotta osallistuminen rakennerahastoihin unioniin liittymisen jälkeen liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen (Ispa) ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisen liittymisohjelman (Sapard) täytäntöönpano ennen unioniin liittymistä olisivat mahdollisia. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne toteutetaan erityisiä menettelyjä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet ovat kumppanuuden mukaisia. 2. PERIAATTEET Kunkin hakijavaltion osalta määritetyt keskeisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät valtioiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että: - hakijavaltiossa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen; - hakijavaltiossa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa; - hakijavaltio pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan lukien poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen. Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti hakijavaltioiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhteisön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen, ja Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on välttämätöntä, mutta yksinään riittämätöntä; on tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan. 3. ENSISIJAISET TAVOITTEET JA VÄLITAVOITTEET Komission määräaikaiskertomuksissa on tuotu esiin se, että hakijavaltioiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla laajoja toimia valmistautuakseen unioniin liittymiseen. Tämä tilanne edellyttää välitavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin kuhunkin on liityttävä asianomaisten valtioiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet, joiden saavuttamisesta riippuu hakijavaltioille myönnettävän avun määrä sekä jo joidenkin valtioiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden hakijavaltioiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistäminen. Ensisijaiset tavoitteet ja välitavoitteet on tarkistetussa liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa edelleen jaettu kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty Latvian realistisia mahdollisuuksia toteuttaa tavoitteet tai edistyä merkittävästi niiden toteuttamisessa vuoden 2000 loppuun mennessä. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteuttamisen olisi myös niiden osalta mahdollisuuksien mukaan alettava jo vuoden 2000 aikana. Vuoden 1998 liittymistä valmistelevan kumppanuuden tavoitteiden toteuttamiseksi aikaan saatua edistymistä arvioidaan vuoden 1999 määräaikaiskertomuksessa. Tätä arviointia on käytetty muotoiltaessa nykyisen kumppanuuden tavoitteita. Latvia toimitti tarkistetun version yhteisön säännöstön hyväksymistä koskevasta kansallisesta ohjelmastaan 16 päivänä kesäkuuta 1999. Siinä määritellään aikataulu ensimmäiseen liittymiskumppanuuteen perustuvien ensisijaisten tavoitteiden ja välitavoitteiden toteuttamiselle sekä tarvittavat hallintorakenteet ja rahavarojen määrä. Liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa mainitaan Latvian jäsenyysvalmistelujen ensisijaiset alat. Latvian on kuitenkin huolehdittava kaikista määräaikaiskertomuksessa mainituista asioista. Tärkeää on myös, että Latvia täyttää lainsäädännöllistä lähentämistä ja yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa koskevat sitoumuksensa Eurooppa-sopimuksen mukaisten sitoumusten, analyyttisen tarkastelun ja neuvotteluprosessin mukaisesti. Olisi pidettävä mielessä, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perusteiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaan saattamista ja täytäntöönpanoa. Komission määräaikaiskertomuksen analyysin perusteella Latvialle on määritetty jäljempänä esitetyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välitavoitteet. 3.1 Lyhyen aikavälin tavoitteet (2000) Poliittiset arviointiperusteet - Latvian kielilaki on saatettava kansainvälisten normien ja Eurooppa-sopimuksen edellytysten mukaiseksi, - ilman maan kansalaisuutta olevien intregoimiseksi on toteutettava konkreettisia lisätoimia, mukaan luettuna kielikoulutusta, ja osoitettava tähän tarvittavat varat. Taloudelliset arviointiperusteet - Latvian on parannettava kilpailukykyä yritysten markkinatalouteen perustuvien rakennemuutosten avulla; sen on toteutettava kotimaisia ja maahan suuntautuvia investointeja edistäviä toimenpiteitä erityisesti yksinkertaistamalla oikeudellisia ja hallinnollisia menettelyjä, - vielä yksityistämättä olevien suurten yritysten yksityistäminen on saatava päätökseen, - maakaupan markkinoita on tuettava ja maa- ja omaisuusrekisterin perustaminen on saatettava päätökseen, - yleishyödyllisille palveluille on luotava kattava ja tehokas sääntelykehys. Sisämarkkinat - Julkiset hankinnat: Latvian on jatkettava yleishyödyllisiä palveluja ja muutoksenhakumenettelyjä koskevan erityislainsäädännön yhdenmukaistamista, - teollis- ja tekijänoikeudet: tekijänoikeuksia ja lähioikeuksia sekä tavaramerkkejä koskevan lainsäädännön soveltaminen on varmistettava; tähän liittyvää rajavalvonnan ja oikeuslaitoksen toimintakykyä on parannettava erityisesti tavaramerkkien tai väärennettyjen tai piraattituotteiden osalta, - tietosuoja: tietosuojalaki on hyväksyttävä, - yhtiöoikeus: kauppalaki on hyväksyttävä ja kolmas, kuudes, yhdestoista ja kahdestoista yhtiöoikeusdirektiivi on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä, - tavaroiden vapaa liikkuvuus: vaatimustenmukaisuuden arviointia koskeva laki on saatettava yhteisön säännöstön mukaiseksi; alakohtaisen lainsäädännön yhdenmukaistamista on jatkettava (erityisesti eläinlääkintälaitteiden ja eläinlääkevalmisteiden osalta); EN-standardien käyttöönottoa on nopeutettava; markkinavalvontajärjestelmää on kehitettävä edelleen, - pääomien vapaa liikkuvuus: edelleen säännellyille aloille kohdistuvia suoria sijoituksia koskeva lainsäädäntö on saatettava yhteisön säännöstön mukaiseksi, - palvelujen vapaa liikkuvuus: yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä on jatkettava; erityisesti on poistettava ulkomaisten vakuutuslaitosten sivukonttorien perustamista koskeva kielto, - verotus: alv-lainsäädännön yhdenmukaistamista on jatkettava ja alkoholijuomien ja savukkeiden valmisteverotus on yhdenmukaistettava; on varmistettava, että uudet verotoimenpiteet ovat yritysverotuksen käytännesääntöjen periaatteiden mukaisia; verohallinnon uudenaikaistamista on jatkettava, - tulli: lainsäädännön yhdenmukaistamista ja täytäntöönpanoa on jatkettava; petosten ja korruption vastustamista on jatkettava; tullihallinnon yhdenmukaistamista on jatkettava. Maatalous - Latvian on jatkettava eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan lainsäädännön yhdenmukaistamista ja parannettava tarkastusjärjestelyjä erityisesti yhteisön tulevilla ulkorajoilla, - teurastamoja ja meijereitä on nykyaikaistettava EU:n hygienia- ja kansanterveysnormien mukaisiksi. Liikenne - Latvian on yhdenmukaistettava merenkulun turvallisuutta koskeva lainsäädäntönsä. Työ- ja sosiaaliasiat - Latvian on saatava valmiiksi kansallinen työllisyysstrategiansa, jonka avulla se voi myöhemmin osallistua Euroopan työllisyysstrategiaan, ja muun muassa tehtävä yhteinen työllisyystarkastelu, - työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämistä on tuettava yhteisön sosiaalialan säännöstön omaksumiseksi ja täytäntöönpanemiseksi erityisesti kahdenvälisen vuoropuhelun avulla, - Latvian on annettava uusi työlaki, jossa säädetään muun muassa joukkoirtisanomisista, yhtäläisestä kohtelusta ja työolosuhteista. Ympäristö - Latvian on saatettava päätökseen ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin säännösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja varmistettava säännösten täytäntöönpano, - Latvian on nopeutettava erityisesti jätteitä, ilmanlaatua, vedenlaatua ja luonnonsuojelua koskevan puitelainsäädännön sekä yhtenäistä teollisuusperäisen pilaantumisen torjuntaa ja suuronnettomuuksien riskejä koskevan alakohtaisen lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanoa, - sekä kansallista että alueellista ympäristöhallintoa on kehitettävä, - investointien rahoitussuunnitelma on pantava täytäntöön (direktiivikohtaisesti); kyseisen suunnitelman on perustuttava yhdenmukaistamisesta aiheutuvien kustannusten arvioihin sekä realistisiin arvioihin vuosittain julkiselta taloudelta ja yksityiseltä sektorilta saatavasta rahoituksesta. Oikeus- ja sisäasiat - Latvian on parannettava raja-asemia ja "vihreän rajan" (maastorajan) valvontaa; tietojenkäsittelyn ja televiestinnän infrastruktuuria on parannettava, - Latvian on parannettava lainvalvontaviranomaisten ja oikeuslaitoksen toimintakykyä (henkilöstömäärä, koulutus, välineet) järjestäytyneen rikollisuuden, huumekaupan ja korruption torjumiseksi sekä parannettava lainvalvontaviranomaisten keskinäistä koordinointia, - Latvian on pantava täytäntöön maahanmuutto- ja turvapaikkalainsäädäntö ja otettava käyttöön menettelyt, joilla estetään laitonta maahanmuuttoa ja mahdollistetaan täysimääräinen osallistuminen Schengenin tietojärjestelmään; sen on saatava päätökseen kansallisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen kansainvälisten yleissopimusten kanssa, - Latvian on toteutettava konkreettisia korruption vastaisia toimia ja parannettava eri virastojen ja laitosten yhteistyötä korruption torjunnassa; sen on ratifioitava lahjontaa koskeva rikosoikeudellinen yleissopimus ja allekirjoitettava OECD:n lahjonnan torjuntaa koskeva yleissopimus. Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyvyn vahvistaminen sekä EU-varojen hoito ja valvonta - Latvian on nopeutettava julkishallinnon uudistuksia muun muassa vahvistamalla asianomaisia hallintoelimiä ja annettava uusi julkishallintoa koskeva laki, - Phare(1), Ispa(2) ja Sapard(3): kansallisen kehittämissuunnitelman ja maaseudun kehittämissuunnitelman kehittämistä on jatkettava; oikeudelliset, hallinnolliset (tilintarkastuskäsikirja ja kirjausketju) sekä talousarviota koskevat puitteet Ispan ja Sapardin ohjelmointia ja hallinnointia varten on vahvistettava; tämä edellyttää myös järjestelmällistä ympäristövaikutusten arviointia koskevan järjestelmän käyttöönottoa sekä yhteisön varoista yhteisrahoitusta saaviin hankkeisiin sovellettavia, julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, jotka ovat yhteensopivia yhteisön säännösten kanssa; lisäksi on perustettava toimiva maksajavirasto Sapardia varten, - sisäisen ja ulkoisen varainhoidon valvonnan oikeudelliset puitteet on saatava valmiiksi; kansallisten sisäisten varainhoidon valvojien ja tilintarkastajien toiminnallisen riippumattomuuden periaatetta on sovellettava sekä keskushallinnon tasolla että hajautetulla tasolla ja harjoitettava varainhoidon ennakkovalvontaa; valtiovarainministeriön koordinointitehtävää sisäisen tilintarkastuksen ja valvonnan toimintojen yhdenmukaistamisessa on korostettava; varoja käyttävien elinten sisäisen tilintarkastuksen ja valvonnan yksikköjä on vahvistettava. 3.2 Keskipitkän aikavälin tavoitteet Poliittiset arviointiperusteet - Latvian on jatkettava toimia ilman maan kansalaisuutta olevien intregoimiseksi tarjoamalla latvian kielen koulutusta muunkielisille. Taloudelliset arviointiperusteet - Latvian on jatkettava yritysten markkinatalouteen perustuvien rakennemuutosten edistämistä ja parannettava yksityisyritysten perustamiselle ja kehittymiselle suotuisia edellytyksiä kiinnittämällä erityistä huomiota pk-yrityksiin, - Latvian on otettava käyttöön vuotuista julkisen talouden valvontaa koskeva menettely, jolla pyritään saattamaan julkisen talouden raportointi, seuranta ja valvonta sekä julkisen talouden tila EU:n menettelyjen mukaiseksi, - sosiaaliturvajärjestelmän rahoitusuudistusta on jatkettava. Sisämarkkinat - Tekijän- ja teollisuusoikeudet: Latvian on saatettava loppuun yhdenmukaistaminen, - tietosuoja: Latvian on pantava täytäntöön tietosuojalainsäädäntö ja muun muassa perustettava riippumaton valvontaviranomainen, - tavaroiden vapaa liikkuvuus: alakohtaisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja EN-standardien käyttöönotto on saatava päätökseen; standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin ja markkinavalvontajärjestelmän rakenteita on kehitettävä; asianmukaiset täytäntöönpanorakenteet on varmistettava yleisesti kaikilla aloilla, - pääomien vapaa liikkuvuus: yksityisten eläkerahastojen ja vakuutuslaitosten maasta ulos suuntautuvia arvopaperisijoituksia koskeva lainsäädäntö on yhdenmukaistettava, - henkilöiden vapaa liikkuvuus: tutkintotodistusten vastavuoroista tunnustamista koskevien järjestelyjen yhdenmukaistaminen on saatava päätökseen, - kilpailu: kilpailu- ja valtiontukisääntöjen täysimääräinen täytäntöönpano on varmistettava, - televiestintä: yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on saatava päätökseen; on perustettava sääntelyviranomainen, - audiovisuaalinen ala: audiovisuaalialan lainsäädännön yhdenmukaistaminen on saatava päätökseen; televisio- ja radiotoiminnan riippumattoman valvontaviranomaisen toimintakykyä on parannettava, - verotus: alv-lainsäädäntö on pantava täytäntöön ja valmisteverojärjestelmien yhdenmukaistaminen on saatava päätökseen; on tarkasteltava voimassa olevaa lainsäädäntöä ja varmistettava sen yhdenmukaisuus yritysverotuksen käytännesääntöjen kanssa; verohallinnon rakenneuudistus (mukaan luettuna verotilintarkastusjärjestelmän hallinto) on saatava päätökseen; hallinnollista yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa on tehostettava ja verotarkastusten tehokkuutta on parannettava, - kuluttajansuoja: yhdenmukaistamista on jatkettava ja markkinoiden valvonta- ja täytäntöönpanoviranomaisia on vahvistettava, - tulli: on otettava käyttöön yhtenäistetty tariffi ja sovellettava yksinkertaistettuja menettelyjä; hallinnollisia ja toiminnallisia valmiuksia on parannettava; rajatoimipaikkojen toimivuutta on parannettava. Maatalous - Latvian on vahvistettava yhteisen maatalouspolitiikan hallintomekanismeja ja hallintorakenteita (valvottava maataloustuotteiden markkinoita, toteutettava rakenteellisia toimenpiteitä ja maaseudun kehittämistoimenpiteitä sekä perustettava uusia elimiä ja valvontamekanismeja), - elintarvikealan rakenneuudistusta on jatkettava ja elintarvikevalvonnan hallintoa on vahvistettava, - eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluala: Latvian on saatettava päätöksen eläinten merkitsemisjärjestelmän kehittäminen ja otettava käyttöön HACCP-laadunvalvontajärjestelmä (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi) sekä toteutettava valvontaohjelmat, jotka koskevat eläinjätteiden käsittelyä, jäännöstuotteita ja zoonooseja; sen on saatava valmiiksi yhteisön tulevilla ulkorajoilla sovellettavat tarkastusjärjestelmät. Kalastus - Latvian on parannettava yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpano- ja soveltamiskykyään. Energia - Latvian on valmistauduttava energia-alan sisämarkkinoihin erityisesti omaksumalla sähkö- ja kaasudirektiivien säännökset (samaten sen on mukautettava energianhinnat niiden todelliselle kustannustasolle ja otettava käyttöön sääntelyjärjestelmä), - öljyvarastoja koskevat vaatimukset on yhdenmukaistettava ja energiatehokkuutta on parannettava. Liikenne - Latvian on yhdenmukaistettava maantieliikennettä (markkinoille pääsy, tieturvallisuus, vaarallisiin tavaroihin sovellettavat säännöt ja verotus), rautatieliikennettä, meriliikennettä ja ilmaliikennettä (erityisesti ilmaturvallisuus ja lennonjohto) koskeva lainsäädäntö. Työ- ja sosiaaliasiat - Latvian on yhdenmukaistettava lainsäädäntönsä yhteisön säännöstön kanssa työterveyden ja -turvallisuuden (kehysdirektiivi mukaan luettuna), työoikeuden, naisten ja miesten yhtäläisen kohtelun sekä kansanterveyden aloilla ja täytäntöönpantava se sekä lujitettava näihin aloihin ja sosiaaliturvan koordinointiin liittyviä hallintorakenteita, - työntekijöiden turvaksi on perustettava riippumaton palkkaturvarahasto työnantajien maksukyvyttömyyden varalta, - sosiaalivakuutusjärjestelmän uudistamista on jatkettava. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus - Latvian on laadittava taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden alaa koskeva kansallinen toimintamalli valmistautuessaan alueellisen kehittämisohjelman ja yhteisön aloitteiden toteuttamiseen sekä parannettava hallintorakenteita ja erityisesti selvennettävä tehtävien jakoa aluepolitiikan alalla; samaten on kehitettävä budjettijärjestelmää ja siihen liittyviä menettelyjä rakennerahastojen, myös ennakko- ja jälkiarvioinnin, vaatimusten mukaisiksi. Ympäristö - Latvian on saatettava päätökseen yhteisön ympäristöalan säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pantava täytäntöön direktiivikohtaisesti ennalta vahvistettujen aikataulujen mukaisesti ilmanlaatua, jätehuoltoa, melua, vesistöjä, kemikaaleja, luonnonsuojelua, säteilysuojaa, yhtenäistä pilaantumisen ehkäisemistä ja teollisuuden suuronnettomuuksien riskejä koskeva lainsäädäntö, - kestävän kehityksen periaatteet on sisällytettävä kaikkien muiden alakohtaisten politiikkojen määritelmiin ja täytäntöönpanoon. Oikeus- ja sisäasiat - Latvian on jatkettava asteittain viisumilainsäädäntönsä ja -käytäntöjensä yhdenmukaistamista EU:n käytäntöjä vastaaviksi, - Europolin kanssa tehtävän poliisiyhteistyön menettelyjä järjestäytyneen rikollisuuden (erityisesti rahanpesun, huumeiden sekä nais- ja lapsikaupan) torjunnassa on vahvistettava, - korruptiota koskeva lainsäädäntö ja korruption torjuntastrategia on pantava täytäntöön. Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyvyn tehostaminen EU-varojen hallinnointi ja valvonta mukaan lukien - Latvian on kehitettävä ammattitaitoinen ja vakaa virkamieskunta ja vahvistettava ministeriöiden valmiuksia politiikkojen suunnitteluun ja vaikutusten arviointiin sekä henkilöstöhallintoa kaikilla hallinnon tasoilla, - julkishallinnon valmiuksia yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa ja hallinnoinnissa on parannettava ja erityisesti on taattava henkilöstön ja sen koulutuksen riittävyys, - julkisen talouden varainhoidon valvontaan liittyviä toimia on vahvistettava asianmukaisen henkilöstön, koulutuksen sekä välineiden avulla, - alueellinen uudistus on saatava päätökseen ja alue- ja kunnallishallinnon käsitteitä on kehitettävä, - tilastointivalmiuksia on vahvistettava. 4. OHJELMAT Vuosille 1995-1999 myönnetyt Pharen määrärahat ovat yhteensä 186 miljoonaa euroa. Berliinissä 24-25 päivänä maaliskuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sopimuksen seurauksena hakijavaltioiden rahoitustuki sisältää vuosien 2000-2006 välisenä ajanjaksona tukea maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä valmisteleville toimenpiteille liittymistä edeltävän Sapard-välineen (Neuvoston asetus (EY) N:o 1268/1999, EYVL L 161, 26.6.1999, s. 87) ja rakennetuen Ispa-välineen (Neuvoston asetus (EY) N:o 1267/1999, EYVL L 161, 26.6.1999, s. 73) avulla, joissa annetaan etusija toimenpiteille, jotka ovat samanlaisia kuin liittymistä edeltävänä aikana koheesiorahaston tukea saavat toimenpiteet. Näillä kansallisilla määrärahoilla Latvia voi myös rahoittaa osittain osallistumisensa yhteisön ohjelmiin, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva viides puiteohjelma mukaan lukien (EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1). Lisäksi Latvia voi saada rahoitusta suoraan yhteisön säännöstöön liittyvistä monia valtioita koskevista ohjelmista. Hakijavaltioiden yhteisrahoitusta edellytetään järjestelmällisesti kaikille investointihankkeille. Vuodesta 1998 lähtien komissio on työskennellyt Euroopan investointipankin ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin sekä Maailmanpankin kanssa liittymistä edeltävän ajan painopisteitä koskevien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi. 5. EHDOLLISUUS Edellytyksenä sille, että hankkeita rahoitetaan yhteisön tuella näiden kolmen liittymistä edeltävän välineen, Pharen, Ispan ja Sapardin kautta, on Latvian osalta se, että se täyttää Eurooppa-sopimuksen mukaiset sitoumuksensa, edistyy Kööpenhaminan arviointiperusteiden täyttämisessä ja erityisesti tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden erityisten ensisijaisten tavoitteiden täyttämisessä vuonna 2000. Näiden yleisten edellytysten täyttämättä jättäminen voisi johtaa neuvoston päätökseen rahoitustuen lopettamisesta toistaiseksi asetuksen (EY) N:o 622/98 4 artiklan mukaisesti. 6. VALVONTA Liittymistä edeltävän kumppanuuden täytäntöönpanoa valvotaan Eurooppa-sopimuksen puitteissa. Kuten Luxemburgin Eurooppa-neuvostossa korostettiin, on tärkeätä, että Eurooppa-sopimuksen toimielimet ovat edelleen ne puitteet, joissa yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä voidaan tutkia samoin perustein riippumatta siitä, onko neuvottelut aloitettu vai ei. Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asiaankuuluvista osista keskustellaan vastaavissa alakomiteoissa. Assosiaatiokomitea keskustelee yleiskehityksestä, edistyksestä ja sen ensisijaisten tavoitteiden täyttämisessä vastaan tulleista ongelmista, sekä välitavoitteista sekä erityiskysymyksistä, jotka alakomiteat ovat antaneet sille käsiteltäväksi. Pharen hallintokomitea varmistaa, että kaikkien kolmen liittymistä edeltävän välineen Pharen, Ispan ja Sapardin nojalla tehdyt rahoituspäätökset ovat sopusoinnussa toistensa sekä liittymistä valmistelevien kumppanuuksien kanssa, kuten koordinointiasetuksessa on säädetty (neuvoston asetus (EY) N:o 1266/1999, EYVL L 161, 26.6.1999, s. 68). Liittymistä valmistelevan kumppanuuden mukauttamista jatketaan tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti. (1) Phare: Puolan ja Unkarin yhteensovitetun avun toimintaohjelma. (2) Ispa: Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline. (3) Sapard: Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma.