Komission päätös,

tehty 23 päivänä tammikuuta 2001,

konjakin kauppaa Brasiliassa koskevien toimenpiteiden tutkimusmenettelyn päättämisestä

(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 129)

(2001/97/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 356/95(2), ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A MENETTELYN TAUSTA

(1) Bureau National Interprofessionnel du Cognac, jäljempänä "BNIC", teki 17 päivänä helmikuuta 1997 asetuksen (EY) N:o 3286/94, jäljempänä "asetus", 4 artiklan mukaisen valituksen Brasiliaan vievien tai sinne vientiä haluavien jäsentensä puolesta.

(2) Valituksen tekijä väitti, että yhteisön konjakin myyntiä Brasiliassa haittaisi kolme asetuksen 2 artiklan 1 kohdan tarkoittamaa kaupan estettä eli "kolmannen maan käyttöön ottamaa ja harjoittamaa kaupallista käytäntöä, joiden harjoittamisen oikeus kuuluu kansainvälisten kaupallisten sääntöjen soveltamisalaan". Väitetyt kaupan esteet olivat:

i) Konjakin alkuperänimityksen (A.O.C) suojan puute ja syrjintä verrattuna muihin ulkomaisiin tai paikallisiin maantieteellisiin merkintöihin: valituksen tekijä väitti, että Brasilian lainsäädäntö sallii nimen konjakki tai "conhaque" käytön brasilialaisesta brandystä ja muista väkevistä alkoholijuomista. Näitä nimiä käytetään virallisesti ja kaupallisesti kyseisten väkevien alkoholijuomien määrittelyssä huolimatta niiden maantieteellisestä alkuperästä. Väitettiin, että tämä käytäntö rikkoi useita Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen liitteenä olevan teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS), teollisomistusoikeuden suojelemisesta koskevan Pariisin yleissopimuksen, tavaroiden väärien tai harhaanjohtavien lähtöisyysmerkintöjen poistamista koskevan Madridin sopimuksen sekä Brasilian ja yhteisön välistä yhteistyötä koskevan vuoden 1992 puitesopimuksen määräyksiä.

ii) Tuontiin liittyvät kohtuuttomat hallinnolliset vaatimukset: Valituksen tekijä väitti, että konjakin markkinoille Brasiliassa asetetut vaatimukset, kuten hankala rekisteröintimenettely ja brasilialaisen agronomin pakollinen käynti tuotantoalueella Ranskassa viejän kustannuksella, ovat suurelta osin kohtuuttomia ja ainutkertaisia ja muodostavat käytännössä kaupan peitellyn rajoituksen. Väitettiin, että nämä toimenpiteet ovat GATT 1994 -sopimuksen III ja VIII artiklan sekä WTO:n perustamissopimuksen liitteenä olevan terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn sopimuksn (SPS) 1 ja 2 artiklan vastaisia.

iii) Syrjivä verotus: BNIC valitti, että teollisuustuotteiden vero on konjakkia syrjivä verrattuna paikallisiin väkeviin alkoholijuomiin. Väitettiin, että konjakki on luokiteltu viran puolesta korkeimpaan veroluokkaan, kun taas paikallisia väkeviä alkoholijuomia ei koskaan luokitella kyseiseen luokkaan. Valituksen tekijän mukaan tämä on GATT 1994 -sopimuksen III artiklan 1 ja 2 kohdan vastaista.

(3) Valituksen tekijä väitti myös, että nämä käytännöt aiheuttivat asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja epäsuotuisia kaupallisia vaikutuksia ja että niiden epäsuotuisa vaikutus uhkasi kasvaa lähitulevaisuudessa, koska ne estivät konjakin pääsyn Brasilian markkinoille, joka edustaa olennaisesti vientiin suuntautuneelle tuotannonalalle merkittäviä vientimarkkinoita.

(4) Komissio päätti asetuksella perustetun neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen, että oli riittävästi todisteita, jotka oikeuttivat aloittamaan tutkimusmenettelyn asiaa koskevien oikeudellisten ja tosiasioihin liittyvien seikkojen tarkastelemiseksi. Sen jälkeen tutkimusmenettely aloitettiin 2 päivänä huhtikuuta 1997(3).

B TUTKIMUSMENETTELYN PÄÄTELMÄT

(5) Konjakin alkuperänimityksen (A.O.C.) suojan puutteen osalta tutkimus vahvisti valituksen tekijän väitteen, jonka mukaan konjakin alkuperänimitys ei ollut suojattu ja että nimeä "conhaque" käytettiin väkevistä alkoholijuomista. Brasilian alkoholijuomien markkinoita sääntelevien lakien(4) mukaan nimeä käytetään kahdesta hyvin paljon toisistaan eroavasta väkevästä alkoholijuomasta, viinialkoholijuomasta tai brandysta (jonka nimi on "conhaque" tai "conhaque fino" kypsymisprosessin pituuden mukaan) ja eri makuisista sokeriruokoalkoholijuomista "conhaque de ..." lisätyn maun mukaan).

(6) Sen vuoksi puitesopimuksen sekä Madridin sopimuksen ja Pariisin sopimuksen väitetyt rikkomiset vahvistettiin. On syytä huomata, että tutkimuksen suorittamisajankohtana Brasilialla oli TRIPS-sopimuksen 65 artiklan 2 kohdan mukaisena kehitysmaana oikeus myöhentää muun muassa TRIPS-sopimuksen 22-24 artiklojen täytäntöönpanoa 1 päivään tammikuuta 2000. Tutkittavana olleiden toimenpiteiden kyseisten säännösten mukaisuutta ei näin ollen siinä vaiheessa tutkittu.

(7) Vahvistettiin myös, että suojan puute johtaa kuluttajia harhaan ja vahingoittaa siten konjakin brandi-imagoa. Näin ollen sillä on epäsuotuisia vaikutuksia konjakin kauppaan samaa nimeä, konjakki tai "conhaque", käyttävien brasilialaisten väkevien alkoholijuomien tuottajien eduksi.

(8) Kohtuuttomat hallinnolliset vaatimukset ja syrjivä verotus vahvistettiin tutkimuksessa, mutta niiden ei todettu aiheuttavan merkittävää vahinkoa konjakin kaupalle. Näin ollen päätettin olla jatkamatta näiden seikkojen tutkimista.

C TUTKIMUKSEN JÄLKEINEN KEHITYS

(9) TRIPS-sopimuksen 1 päivänä tammikuuta 2000 tapahtuvaa voimaantuloa varten Brasiliassa hyväksyttiin 14 päivänä toukokuuta 1996 Lei da propriedade industrial tai LPI-niminen laki N:o 9279, jolla muun muassa otettiin käyttöön maantieteellisten merkintöjen rekisteri.

(10) LPI:n nojalla ja sitä seuraavien komission ja Brasilian viranomaisten kahdenvälisten yhteydenottojen jälkeen BNIC haki konjakin maantieteellisen merkinnän rekisteröintiä. Hakemus hyväksyttiin ja konjakin maantieteellinen merkintä rekisteröitiin 11 päivänä huhtikuuta 2000 brasilialaisten tuottajien järjestön vastustuksesta johtuneen viivytyksen jälkeen. Rekisteröinti antoi ranskalaisille tuottajille yksinoikeudet konjakki-nimen käyttöön. Sen seuratuksena konjakki-nimen sisältävien tavaramerkkien voimassaolo päättyy viidessä vuodessa rekisteröinnistä. Konjakki-nimeä ei myöskään voida käyttää yleisnimenä.

(11) "Conhaque"-nimi säilyy Brasilian alkoholijuomia koskevan lainsäädännön mukaisesti yleisnimenä, jollainen se oli tutkimusaikana, ja ainoastaan sellaisena sitä voidaan käyttää, koska LPI:n mukaisesti yleisnimeä ei voida rekisteröidä tavaramerkiksi. Konjakin maantieteellisen merkinnän ohella käytetään näin ollen yleistermiä "conhaque".

(12) Brasilian on pitänyt panna TRIPS-sopimus täysimääräisesti täytäntöön 1 päivästä tammikuuta 2000. Komission yksiköt ovat sen vuoksi tarkastelleet TRIPS-sopimuksen noudattamista konjakin alkuperänimityksen suojan tämänhetkisen tason osalta.

(13) Tarkastelussa todettiin, että TRIPS-sopimuksen 23 artiklan 1 kohta kattaa konjakin alkuperänimityksen, koska se on viinituotetta koskeva maantieteellinen merkintä ja sellaisena suojattava. Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa selitettiin, konjakin maantieteellisen merkinnän rekisteröinti oikeuttaa alkuperänimityksen täydelliseen suojaan Brasiliassa, ja se on näin ollen 23 artiklan 1 kohdan mukainen.

(14) On huomattava, että 23 artiklan 1 kohdan suoja ulottuu alkuperäisen maantieteellisen merkinnän käännöksiin. Sen olisi näin ollen katettava myös nimen portugalinkielinen versio ("conhaque"). TRIPS-sopimuksen 24 artiklan 4 ja 6 kohdan nojalla myönnetyt poikkeukset todennäköisesti kuitenkin kattavat "conhaque"-nimen käytön. Sen vuoksi pääteltiin, että konjakin alkuperäisnimityksen nykyinen suojan taso noudattaa TRIPS-sopimuksen asiaankuuluvia määräyksiä.

(15) Suojatun maantieteellisen merkinnän olemassaolo samaan aikaan kun portugalinkielistä käännöstä käytetään yleisnimenä voi silti aiheuttaa vaikeuksia ranskalaisille viejille. Brasilian nykyinen oikeudellinen kehys todennäköisesti kuitenkin ajan mittaan johtaa siihen, että kuluttajat erottavat selvästi toisistaan A.O.C.-konjakin ja paikallisesti tuotetun "conhaque". Kuluttajien mahdollisuus erehtyä pienenee näin ollen merkittävästi, Brasilian markkinoille syntyy terve kilpailutilanne ja suojan puutteesta johtuvat epäsuotuisat kaupalliset vaikutukset poistuvat.

(16) Kuten edellä johdanto-osan 6 kappaleessa selitetään, tutkimuksessa on todettu Pariisin yleissopimuksen ja Madridin sopimuksen rikkomista. Koska rekisteröinnin luoman uuden tilanteen odotetaan kuitenkin poistavan epäterveen kilpailun ja epäsuotuisat kaupalliset vaikutukset, asiaa ei tutkita enempää.

D PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

(17) Edellä olevan tarkastelun perusteella päätellään, että tutkimusmenettely on johtanut tyydyttävään tilanteeseen konjakin kauppaan Brasiliassa vaikuttaneiden esteiden osalta, kuten BNIC:n tekemässä valituksessa väitettiin. Näin ollen tutkimusmenettely on päätettävä.

(18) Konjakin maantieteellisen merkinnän suojan tehostamisesta "conhaque"-yleisnimeen nähden voidaan tarvittaessa neuvotella erityisesti TRIPS-sopimuksen 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Päätetään Brasilian 2 päivänä huhtikuuta 1997 käyttöön ottamien konjakin kauppaan vaikuttavien toimenpiteiden tutkimusmenettely.

Tehty Brysselissä 23 päivänä tammikuuta 2001.

Komission puolesta

Pascal Lamy

Komission jäsen

(1) EYVL L 349, 31.12.1994, s. 71.

(2) EYVL L 41, 23.2.1995, s. 3.

(3) EYVL C 103, 2.4.1997, s. 3.

(4) Laki N:o 7678/88 ja laki N:o 8918/94.