KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/303,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2021,

asetuksen (EU) 2019/1241 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse toimenpiteistä Itämeren pääaltaan pyöriäisen (Phocoena phocoena) tahattomien saaliiden vähentämiseksi Itämerellä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta 20 päivänä kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1241 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Kalastuksesta aiheutuvien herkkien meriympäristön lajien, mukaan lukien neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (2) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/147/EY (3) lueteltujen lajien, tahattomien saaliiden minimoimiseksi ja mahdollisuuksien mukaan ehkäisemiseksi on hyväksyttävä teknisiä toimenpiteitä asetuksen (EU) 2019/1241 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.

(2) Pyöriäinen (Phocoena phocoena) on direktiivin 92/43/ETY liitteen IV, jossa kaikki valaat luetellaan yhteisön tärkeinä pitäminä tiukkaa suojelua edellyttävinä lajeina, mukaan tiukasti suojeltu laji ja se luetellaan kyseisen direktiivin liitteessä II yhteisön tärkeänä pitämänä lajina, jonka suojelemiseksi on osoitettava erityisten suojelutoimien alueita.

(3) Itämeren pääaltaassa elävä pyöriäisen kanta eroaa geneettisesti merkittävästi muista kannoista. Sen vuoksi Kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) katsoo, että Itämeren pääaltaassa elävää pyöriäiskantaa olisi hoidettava erillisenä kantana, jäljempänä ’Itämeren pääaltaan pyöriäinen’ (4).

(4) Asetuksen (EU) 2019/1241 liitteessä XIII vahvistetaan alueellisella tasolla sovellettavat säännöt ehkäisevistä toimenpiteistä herkkien lajien, myös valaiden, tahattomien saaliiden vähentämiseksi täsmentämällä rajoitusalueet, rajoitusten voimassaoloajat ja pyydysrajoitukset.

(5) Asetuksen (EU) 2019/1241 liitteessä XIII olevan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava yhteisiä suosituksia ehkäiseviksi lisätoimenpiteiksi herkkien lajien tahattomien saaliiden vähentämiseksi mainitun asetuksen 15 artiklan nojalla, jos ICESin tai STECF:n vahvistaman tieteellisen näytön mukaan herkille lajeille aiheutuu haittaa pyydyksistä.

(6) Itämeren, Koillis-Atlantin, Irlanninmeren ja Pohjanmeren pikkuvalaiden suojelusta tehdyn sopimuksen (ASCOBANS-sopimus) osapuolet tunnustivat Itämeren pääaltaan pyöriäiskantaan kohdistuvan vakavan uhan ja korjaavien toimien tarpeen hyväksymällä Itämeren pääaltaan pyöriäisen elvyttämistä koskevan suunnitelman (Jastarnian suunnitelma). Suunnitelma laadittiin vuonna 2002 ja sitä tarkistettiin vuosina 2009 ja 2016 (5), ja siinä todetaan, että seisovilla verkoilla harjoitettavasta kalastuksesta aiheutuvat tahattomat saaliit ovat merkittävin uhka Itämeren pääaltaan pyöriäiskannan säilymiselle.

(7) Itämeren merellisen ympäristön suojelukomissio (HELCOM) ilmoitti punaisessa kirjassaan (6), että Itämeren pääaltaan pyöriäiskanta on vähentynyt merkittävästi viimeisen sadan vuoden aikana, ja on vahvoja viitteitä siitä, että se on tuhoutumassa.

(8) Itämeren pääaltaan pyöriäiskannan tilasta saatiin uusia tietoja vuonna 2016 SAMBAH-hankkeessa (7), jossa kannan kooksi määritettiin 497 yksilöä.

(9) EU:n esittämän kiireellisiä toimenpiteitä delfiinin (Delphinus delphis) ja Itämeren pääaltaan pyöriäisen (Phocoena phocoena) sivusaaliiden ehkäisemiseksi Koillis-Atlantilla koskevan neuvontapyynnön perusteella Kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) esitti 26 päivänä toukokuuta 2020 antamassaan lausunnossa (8) laskelman sellaisesta Itämeren pääaltaan pyöriäisen tahattomien saaliiden määrästä, joka mahdollistaisi kannan elpymisen 50 prosenttiin kantokyvystään 95 prosenttia ajasta pitkällä aikavälillä. Tämän määrän laskettiin olevan 0,7 sivusaaliina saatua yksilöä vuodessa. ICES totesi, että tämän hoitotavoitteen saavuttamiseksi kaikki huolta aiheuttava kalastus olisi lopetettava. Vaikka sivusaaliina saataisiin vain yksi yksilö vuodessa, riski kannan tuhoutumiseen kasvaisi entisestään. ICES totesi lausunnossaan, että kun otetaan huomioon pienten valaiden elinkaari, suojelutoimenpiteet ovat tehokkaita vain, jos niitä sovelletaan keskeytyksettä pitkällä aikavälillä.

(10) ICES suositteli 26 päivänä toukokuuta 2020 antamassaan lausunnossa sivusaaliiden ehkäisemiseksi joukkoa toimenpiteitä, jotka toteutettuina kokonaisuudessaan voivat välittömästi vähentää Itämeren pääaltaan pyöriäisen sivusaaliiksi joutumisen riskiä. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa kalastuksen kieltäminen Norra Midsjöbankenilla lukuun ottamatta merroilla, ansoilla ja pitkäsiimoilla harjoitettavaa kalastusta sekä kalastuksen kieltäminen seisovilla verkoilla (eli riimuverkoilla, tavallisilla verkoilla ja toisesta päästä ankkuroiduilla verkoilla) tietyillä Natura 2000 -alueilla ja muilla alueilla. Lausunnossa suositellaan myös pakollista akustisten karkotinlaitteiden käyttöä seisovissa verkoissa sellaisilla alueilla, joilla Itämeren pääaltaan pyöriäisen esiintyminen on vähäistä tai mahdollisesti vähäistä.

(11) ICESin lausunnon (9) perusteella Tanska, Saksa, Viro, Latvia, Liettua, Puola, Suomi ja Ruotsi, jäljempänä ’alueellinen BALTFISH-ryhmä’, toimittivat joulukuussa 2020 yhteisen suosituksen, jossa ehdotettiin ehkäiseviä toimenpiteitä Itämeren pääaltaan pyöriäisen tahattomien saaliiden vähentämiseksi. BALTFISH toimitti syyskuussa 2021 uuden yhteisen suosituksen, joka on saman ICESin lausunnon mukainen ja jossa esitetään Natura 2000 -alueelle ”Sydvästskånes utsjövatten” (SE0430187) ehkäiseviä lisätoimenpiteitä.

(12) Itämeren neuvoa-antava toimikunta arvioi yhteiset suositukset lokakuussa 2020 ja heinäkuussa 2021.

(13) Alueellisen BALTFISH-ryhmän joulukuussa 2020 toimittamassa yhteisessä suosituksessa (10) ehdotetaan, että kaikki kalastus, lukuun ottamatta merroilla, ansoilla ja pitkilläsiimoilla harjoitettavaa kalastusta, kielletään Norra Midsjöbankenilla, joka on Itämeren pääaltaan pyöriäisen ydinalue parittelukauden aikana. Suosituksessa ehdotetaan myös seisovilla verkoilla harjoitettavan kalastuksen kieltämistä Södra Midsjöbankenilla ja eräillä Natura 2000 -alueilla ICESin 26 päivänä toukokuuta 2020 antaman lausunnon mukaisesti. Syyskuussa 2021 toimitetussa yhteisessä suosituksessa ehdotetaan seisovilla verkoilla harjoitettavan kalastuksen kausittaista kieltoa (1 päivän marraskuuta ja 30 päivän huhtikuuta välisenä aikana) Natura 2000 -alueella ”Sydvästskånes utsjövatten”, jonka ICES on myös määrittänyt tärkeäksi alueeksi Itämeren pääaltaan pyöriäiselle. ICESin lausunnossa mainittujen alueiden lisäksi joulukuussa 2020 toimitetussa yhteisessä suosituksessa (11) ehdotettiin kalastuksen kieltämistä 1 päivän marraskuuta ja 31 päivän tammikuuta välisenä aikana alueilla ”Adler Grund ja Rønne Banke” (DK00VA261), joilla pyöriäisiä esiintyy satunnaisesti talvikuukausina.

(14) Joulukuussa 2020 annetussa yhteisessä suosituksessa ehdotetaan lisäksi pakollista akustisten karkotinlaitteiden ympärivuotista käyttöä Natura 2000 -alueella ”Zatoka Pucka ja Półwysep Helski” (PLH220032), joka kattaa koko Puckinlahden (Puola). ICESin lausunto koski ainoastaan kyseisen Natura 2000 -alueen sisällä olevaa aluetta. ICES kehotti kuitenkin lopettamaan kalastuksen seisovilla verkoilla (ulompana Puckinlahdella sijaitsevan) Ryf Mew -hiekkasärkän itäpuolella, missä Itämeren pääaltaan pyöriäisen esiintyminen on todennäköisempää. Syyskuussa 2021 annetussa yhteisessä suosituksessa ehdotetaan pakollista akustisten karkotinlaitteiden kausittaista käyttöä (1 päivän toukokuuta ja 31 päivän lokakuuta välisenä aikana) seisovissa verkoissa Natura 2000 -alueella ”Sydvästskånes utsjövatten”. Lisäksi ICES suositteli, että seisovat verkot varustetaan akustisilla karkotinlaitteilla muilla sellaisilla alueilla, joilla Itämeren pääaltaan pyöriäisen esiintyminen on vähäistä tai mahdollisesti vähäistä ja joita ei otettu huomioon mainituissa yhteisissä suosituksissa.

(15) Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) arvioi joulukuussa 2020 toimitetun yhteisen suosituksen maaliskuussa 2021 pidetyssä täysistunnossaan (12). STECF totesi, että kyseisessä yhteisessä suosituksessa ehdotetut toimenpiteet eivät kaikilta osin noudata ICESin ehdotuksia, mutta ovat suurelta osin niiden mukaisia. STECF totesi myös, että jos kyseiset toimenpiteet pannaan tehokkaasti täytäntöön, ne auttavat vähentämään Itämeren pääaltaan pyöriäisen tahattomia saaliita. Myös syyskuussa 2021 annetussa yhteisessä suosituksessa mainitut ICESin lausunnon mukaiset toimenpiteet edistävät tämän tavoitteen saavuttamista.

(16) Kummassakin yhteisessä suosituksessa todetaan, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava kalastusalusten toiminnan valvonta ehdotettujen toimenpiteiden toteuttamiseksi. STECF totesi joulukuussa 2020 annetussa yhteisessä suosituksessa ehdotettuja toimenpiteitä koskevassa arvioinnissaan (13), että kyseiset toimenpiteet voivat parantaa suojeltujen, uhanalaisten ja erittäin uhanalaisten lajien sivusaaliiden kirjaamisen tarkkuutta.

(17) Yleisellä tasolla STECF katsoo, että joulukuussa 2020 annetussa yhteisessä suosituksessa ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpano auttaa vähentämään Itämeren pääaltaan pyöriäisen tahattomia saaliita ja edistäisi asetuksen (EU) 2019/1241 tavoitteiden saavuttamista. Sen vuoksi ehdotetut toimenpiteet olisi sisällytettävä asetuksen (EU) 2019/1241 liitteeseen XIII.

(18) Komissio panee myös merkille, että jäsenvaltiot sitoutuivat joulukuussa 2020 toimitetussa yhteisessä suosituksessa ottamaan käyttöön mahdollisimman pian ehkäiseviä lisätoimenpiteitä, kuten akustisten karkotinlaitteiden käyttö seisovissa verkoissa sellaisilla alueilla, joilla Itämeren pääaltaan pyöriäisen esiintyminen on vähäistä tai mahdollisesti vähäistä, ja ne pyrkivät sopimaan ehkäisevien toimenpiteiden yksityiskohtaisemmasta valvonnasta. Jäsenvaltiot sitoutuivat syyskuussa 2021 toimitetussa yhteisessä suosituksessa myös kehittämään lisätoimenpiteitä seisovilla verkoilla harjoitettavan kalastustoiminnan lopettamiseksi edellä mainittujen alueiden lisäksi sellaisilla alueilla, joilla on havaittu pyöriäisiä.

(19) Tämä delegoitu asetus ei vaikuta muihin komission Itämeren pääaltaan pyöriäisen suojelemiseksi toteuttamiin toimenpiteisiin, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (14) 12 artiklan mukaisiin välittömästi sovellettaviin toimenpiteisiin, jotka liittyvät todisteisiin perustuvaan näyttöön meren elollisten luonnonvarojen säilymiseen tai meriekosysteemiin kohdistuvasta vakavasta uhasta, eikä tiukempiin kansallisiin toimenpiteisiin, joita jäsenvaltiot voivat tätä tarkoitusta varten hyväksyä vesillään asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja asetuksen (EU) 2019/1241 mukaisesti.

(20) Koska Itämeren pääaltaan pyöriäiskanta on turvattava kiireellisesti, tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi. Jotta kalastajilla olisi riittävästi aikaa varustaa aluksensa akustisilla karkotinlaitteilla, liitteessä olevan 1.1 kohdan b alakohdan soveltamista olisi lykättävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla Muutetaan asetuksen (EU) 2019/1241 liite XIII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Liitteessä olevan 1.1 kohdan b alakohdan toimenpiteitä sovelletaan 1 päivänä kesäkuuta 2022

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2021. Komission puolesta Puheenjohtaja Ursula VON DER LEYEN

(1) EUVL L 198, 25.7.2019, s. 105.

(2) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

(4) ICES, 2020. EU:n pyyntö kiireellisistä toimenpiteistä delfiinin (Delphinus delphis) ja Itämeren pääaltaan pyöriäisen (Phocoena phocoena) sivusaaliiden ehkäisemiseksi Koillis-Atlantilla. ICES:n neuvoa-antavan komitean raportti, 2020. ICESin lausunto 2020, http://ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/Special_Requests/eu.2020,04.pdf.

(5) https://www.ascobans.org/sites/default/files/document/ASCOBANS_JastarniaPlan_MOP8.pdf

(6) https://www.helcom.fi/wp-content/uploads/2019/08/HELCOM-Red-List-Phocoena-phocoena.pdf

(7) NAMMCO–IMR. 2019. Report of Joint IMR/NAMMCO International Workshop on the Status of Harbour Porpoises in the North Atlantic. Rev 2020. Pohjois-Atlantin merinisäkäskomissio ja Norjan merentutkimuslaitos, Tromssa, Norja. SAMBAHin tutkimus.http://www.sambah.org/SAMBAH-Final-Report-FINAL-for-website-April-2017.pdf.

(8) ICES, 2020. EU:n pyyntö kiireellisistä toimenpiteistä delfiinin (Delphinus delphis) ja Itämeren pääaltaan pyöriäisen (Phocoena phocoena) sivusaaliiden ehkäisemiseksi Koillis-Atlantilla. ICES:n neuvoa-antavan komitean raportti, 2020. ICESin lausunto 2020.

(9) ICES, 2020. EU:n pyyntö kiireellisistä toimenpiteistä delfiinin (Delphinus delphis) ja Itämeren pääaltaan pyöriäisen (Phocoena phocoena) sivusaaliiden ehkäisemiseksi Koillis-Atlantilla. ICES:n neuvoa-antavan komitean raportti, 2020. ICESin lausunto 2020.

(10) https://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/Special_Requests/eu.2020,04.pdf

(11) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf

(12) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf

(13) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf

(14) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).