Komission päätös, tehty 9 päivänä huhtikuuta 2002, Ranskan kivihiiliteollisuudelle vuosiksi 1994—1997 myönnetyn valtiontuen käytöstä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1329)



Virallinen lehti nro L 176 , 05/07/2002 s. 0026 - 0042



Komission päätös, tehty 9 päivänä huhtikuuta 2002, Ranskan kivihiiliteollisuudelle vuosiksi 1994-1997 myönnetyn valtiontuen käytöstä (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1329) (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2002/541/EHTY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 4 artiklan c alakohdan, ottaa huomioon jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevasta yhteisön järjestelmästä 28 päivänä joulukuuta 1993 tehdyn komission päätöksen N:o 3632/93/EHTY(1), on pyytänyt niitä, joiden etua asia koskee, esittämään huomautuksensa EHTY:n perustamissopimuksen 88 artiklan mukaisesti(2) ja ottanut huomioon kyseiset huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Viisi ranskalaisyritystä, Thion & Cie, Maison Balland Brugneaux, Société Nouvelle Vinot Postry, Etablissements Lekieffre ja Charbogard (jäljempänä "valittajat"), teki 26 päivänä elokuuta 1997 komissiolle Charbonnages de France -yritystä koskevan valituksen. (2) Valituksessa väitetään, että Charbonnages de France väärinkäyttää valtiontukia, joita Ranska myöntää yhtiölle vuosittain komission myöntämän luvan perusteella. Komission lupa perustuu päätökseen N:o 3632/93/EHTY. Valituksen mukaan Charbonnages de France -yhtymä myy kivihiiltä yleisesti ottaen maailmanmarkkinahintoja alhaisemmilla hinnoilla, jotka tekevät kilpailun mahdottomaksi. Valituksen mukaan tällaista hintaa voidaan noudattaa ainoastaan silloin, jos valtiontukia, joita Ranska on myöntänyt Charbonnages de Francelle sen kivihiilituotannon tukemiseksi, käytetään sääntöjenvastaisiin tarkoituksiin. Valituksen mukaan tällainen menettely vääristää kilpailua teollisuus-, kotitalous- ja palvelusektorille suunnatun tuontikivihiilen markkinoilla Ranskassa. Valittajat käyttävät väitteidensä perusteina erityisesti päätöksen N:o 3632/93/EHTY säännöksiä. (3) Vastaanotettuaan valituksen komissio pyysi valittajilta vielä täydentäviä tietoja tarkistaakseen valituksen asianmukaisuuden. Valitusta täydennettiin sittemmin kahdella liitteellä, jotka jätettiin 19 päivänä helmikuuta 1998 ja 19 päivänä lokakuuta 1998. (4) Komission yksiköt ovat keskustelleet Charbonnages de Francen edustajien ja Ranskan viranomaisten kanssa. Tapaamisia järjestettiin 22 päivänä tammikuuta, 15 päivänä syyskuuta ja 2 päivänä lokakuuta 1998. Komission yksiköt ilmoittivat myös Ranskan valtiolle 26 päivänä marraskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä yhteisön oikeuden mahdollisesta rikkomisesta, johon valituksessa viitataan. (5) Valittajien väitteitä ei voitu kumota Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella. Näin ollen komissio osoitti 9 päivänä helmikuuta 1999 Ranskan hallitukselle virallisen ilmoituksen, jossa toistetaan valituksen pääkohdat ja oikeudelliset periaatteet, joita on mahdollisesti rikottu(3). Komissio pyysi Ranskaa esittämään perustelunsa, joiden perusteella komissio voisi tarvittaessa päätellä, että Charbonnages de Francelle myönnetyt tuet ovat yhteismarkkinoille soveltuvia. Ranska vastasi komission viralliseen ilmoitukseen 8 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. (6) Komission virallinen ilmoitus koski Ranskan kivihiiliteollisuudelle maksettuja tukia, jotka komissio on hyväksynyt vuosiksi 1994 (päätöksellä 95/465/EHTY(4)), 1995 (päätöksellä 95/519/EHTY(5)) ja 1996 (päätöksellä 96/458/EHTY(6)). Komissio arvioi myös vuonna 1997 myönnettyjen, sisämarkkinoille soveltumattomiksi oletettujen tukien määrän. Vuotta 1997 koskevat tuet, joista Ranska ilmoitti 31 päivänä heinäkuuta 1997, hyväksyttiin komission päätöksellä 2001/85/EHTY(7), lukuun ottamatta kuitenkaan 35 miljoonan Ranskan frangin (FRF) summaa, jonka sallimisesta komissio päättää tarkasteltuaan tässä päätöksessä tarkoitetun valituksen. Sääntöjen vastaisiksi oletettujen tukien kokonaismääräksi kyseisten neljän vuoden aikana arvioitiin 209,9 miljoonaa frangia. Summan perusteella ei voida arvioida niiden tukimäärien mahdollista sääntöjenvastaisuutta, joita Ranskan valtio on maksanut tai joita se aikoo maksaa Charbonnages de Francelle myöhempinä vuosina. Komission päätös ei myöskään vaikuta toimiin, joihin valittajat ovat voineet ryhtyä kansallisissa tuomioistuimissa tai muissa elimissä Charbonnages de France -yhtymän tässä päätöksessä tarkoitetun tai muun, mahdollisesti vuotta 1994 aikaisempien vuosien toiminnan johdosta. Päätöksessä säädetään siitä, onko kivihiiliteollisuudelle maksettujen valtiontukien käyttö Charbonnages de France -yhtymässä päätöksen N:o 3632/93/EHTY mukaista. (7) Ranskalle osoittamassaan virallisessa ilmoituksessa komissio pyysi myös muita jäsenvaltioita ja muita osapuolia, joiden etua asia koskee, esittämään komissiolle huomautuksensa. Vastauksena Yhdistynyt kuningaskunta esitti 7 päivänä toukokuuta 1999 päivätyssä kirjeessä joukon huomautuksia. Huomautukset toimitettiin Ranskalle. II TOSISEIKAT II.1 Asianosaiset (8) Valittajat harjoittavat kivihiilen tuontia ja jälleenmyyntiä Ranskan markkinoilla. (9) Charbonnages de France on yhtymä, johon kuuluu kolme erillistä teollista ja kaupallista toimintaa harjoittavaa julkisoikeudellista yhtiötä (ransk. "EPIC"). Kyseiset teollista ja kaupallista toimintaa harjoittavat julkisoikeudelliset yhtiöt ovat Charbonnages de France ("EPIC CdF") sekä hiilikaivosalueet Houillères du Bassin de Lorraine ("HBL") ja Houillères de Bassin du Centre et du Midi ("HBCM"). (10) EPIC CdF on perustettu 17 päivänä toukokuuta 1946 annetulla kansallistamislailla. Lailla EPIC CdF:lle ja edellä mainituille hiilikaivosalueille annettiin kivennäispolttoainekaivosten hyödyntämismonopoli. Kunkin elimen tehtävät määritellään 14 päivänä syyskuuta 1959 annetussa asetuksessa nro 59-1036. Asetuksen 27 artiklan mukaan EPIC CdF on johto-, koordinonti-, valvonta- ja edustuselin. Se huolehtii kaivosalueiden yleisestä johtamisesta ja määrittelee niiden tehtävien suorittamista koskevat yleiset säännöt. Se määrittelee ja toteuttaa oikeudelliset ja taloudelliset rakenteet ja huolehtii kaivosalueiden edustamisesta valtion elimissä ja kaikissa kansallisesti ja kansainvälisesti toimivaltaisissa elimissä. Edellä mainitun asetuksen 39 artiklan mukaan hiilikaivosalueet ovat tuotanto-, hyödyntämis- ja myyntielimiä, joiden tehtävänä on erityisesti huolehtia kansallistetuista yrityksistä tai kaivoksista sekä esiintymien hyödyntämisestä. Kaivosalueiden on varmistettava kaivostensa taloudellinen tasapaino, ja näissä puitteissa ne voivat laskea liikkeeseen joukkolainoja EPIC CdF:n valvonnassa. (11) Muut Charbonnages de France -yhtymään kuuluvat yritykset edustavat monenlaisia yksityisoikeudellisia yhtiömuotoja. Yhtymään kuuluvat vielä taloudellinen etuyhtymä (ransk. "GIE") "CdF Energie" ja Société Industrielle pour le Développement de l'Energie Charbon et de la Cogénération ("Sidec"). (12) CdF Energie -yhtiöllä on kivihiilen myyntimonopoli Charbonnages de France -yhtymässä. Etuyhtymän tavoitteena on erityisesti jäsentensä taloudellisen toiminnan yhteydessä huolehtia jäsentensä tuottamien kiinteiden kivennäispolttoaineiden kaikesta myynnistä Ranskaan ja ulkomaille sekä jäsenten Ranskan markkinoille tuomien muiden kiinteiden kivennäispolttoaineiden kaikesta myynnistä. Se huolehtii tai antaa suorassa tai epäsuorassa valvonnassaan olevien jäsentensä ja tytäryhtiöidensä tehtäväksi huolehtia kaikista Ranskaan tuotavan, siellä käytettävän tai myytävän kivihiilen ostotoiminnoista. HBL omistaa CdF Energien osakepääomasta 45,19 prosenttia, HBCM 25,95 prosenttia, EPIC CdF 22,66 prosenttia ja kokonaan Charbonnages de Francen omistuksessa oleva tytäryhtiö Filianor 6,20 prosenttia. Ranskan viranomaisten 8 päivänä huhtikuuta 1999 toimittamien tietojen mukaan vuoden 1999 alussa perustettiin uusi yritys nimeltä CdF Energie SA ja samaan aikaan aloitettiin CdF Energien purkaminen. (13) Sidec on osakeyhtiö, joka rahoittaa polttoaineenaan pääasiassa kivihiiltä käyttäviin höyryn ja sähkön tuotantoyksiköihin liittyviä hankkeita ja käyttää tällaisia laitoksia. Tässä päätöksessä tarkasteltavana aikana Charbonnages de France omisti 56 prosenttia Sidecin osakepääomasta, osittain erään tytäryrityksensä välityksellä. II.2 Asianomaiset markkinat (14) Valittajien mukaan Charbonnages de Francelle kivihiilen tuotantotappioiden kattamiseksi maksettujen tukien oletettu väärinkäyttö vaikuttaa kilpailuolosuhteisiin teollisuus-, kotitalous- ja palvelualan kuluttajille suunnatuilla kivihiilen jälleenmyynti- ja myyntimarkkinoilla. Väärinkäyttö ei valituksen mukaan koske Charbonnages de France -yhtymän omaa kulutusta eikä Electricité de France -yritykselle ja terästeollisuudelle suunnattuja toimituksia. Valittajilla ei ole pääsyä Charbonnages de France -yhtymän oman kulutuksen markkinoille, jotka muodostuvat erityisesti Société Nationale d'Electricité et de Thermique (SNET) -yrityksen sähköntuotannosta. Ranskan alueella toimivat yritykset eivät myöskään toimita kivihiiltä terästeollisuudelle eivätkä Electricité de Francelle, jotka hankkivat kivihiilensä suoraan tuottajilta tai käyttävät kansainvälisiä välittäjiä. Valittajien kuvaamat markkinat ovat siis kattilahiilen markkinoiden osasektori, jolla vallitsevat omat kilpailuolosuhteensa. (15) Markkinoiden koko oli vuonna 1995 neljä miljoonaa tonnia kivihiiltä. Edellä 14 kohdassa määriteltyjen markkinoiden eri osien myynti jakautui seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> (16) Koska CdF Energiellä on yksinoikeus Charbonnages de France -yhtymässä tuotettujen kiinteiden kivennäispolttoaineiden kaupallistamiseen, se huolehti kaiken Ranskassa tuotetun kivihiilen myynnistä. Kolmansista maista tuoduista 2,4 miljoonasta kivihiilitonnista 1 miljoona tonnia kaupallisti CdF Energie ja 1,4 miljoonaa tonnia eri toiminnanharjoittajat, joihin myös valittajat kuuluvat. Markkinat ovat muuttuneet vain vähän, ja vuonna 1997 markkinoiden koko oli 3,7 miljoonaa tonnia jakautuneena 1,9 miljoonaan tonniin kotimaista tuotantoa ja 1,8 miljoonaan tonniin kolmansista maista tuotua kivihiiltä. II.3 Kiistanalaiset toimenpiteet II.3.a. Hinnanalennustakuu (17) Sidec antaa teollisuusasiakkaidensa käyttöön kivihiilellä toimivan lämmöntuotantojärjestelmän. Sopimuksen mukaan Sidec huolehtii kivihiilellä toimivien höyryn ja lämmön tuotantolaitteiden rahoituksesta, rakentamisesta, toiminnasta ja kustannuksista. Laitteet ovat Sidecin omaisuutta sopimuksen koko voimassaoloajan eli 10 tai 12 vuotta. Sopimusta voidaan jatkaa viidellä vuodella. Sopimuksen voimassaoloajan on tarkoitus kattaa investoinnin kuolettaminen. Samalla kun Sidec antaa laitteet asiakkaidensa käyttöön, se myös huolehtii kivihiilen hankkimisesta näiden käyttöön annettuja laitteita varten. Kivihiilen toimittaa CdF Energie, jolla on Charbonnages de France -yhtymässä yksinoikeus kivihiilen jälleenmyyntiin. (18) Tuotetusta energiasta Sidec laskuttaa asiakkaitaan kulutettujen lämpöyksiköiden perusteella. Lämmön myyntihinta lasketaan eri tekijöiden perusteella. Näitä ovat kuoletus, elinkeinovero (taxe professionnelle), vakuutukset, huolto, käyttö, vuokra ja toimitetun polttoaineen hinta, tässä tapauksessa CdF Energien toimittaman kivihiilen hinta. (19) Edellä mainittujen palvelujen lisäksi Sidecin ja sen teollisuusasiakkaiden välisessä sopimuksessa määrätään "hinnanalennustakuusta". Kivihiilestä tuotetun energian käyttäjille pyritään lausekkeella takaamaan kilpaileviin polttoaineisiin, erityisesti öljyyn nähden kilpailukykyinen hinta sopimuksen koko ajaksi. Toisin sanoen Sidec takaa asiakkailleen, että kivihiilen avulla tuotetun lämmön myyntihinta on aina alhaisempi tai vastaava kuin öljyn avulla tuotetun lämmön hinta. Sopimuksissa määrätään laskutavasta, jolla kyseinen viitehinta määritetään. (20) Valittajien mukaan Charbonnages de France on kyseisen mekanismin avulla saanut itselleen huomattavan osan teollisuusalalle suunnatun tuontikivihiilen markkinoista. Kyseinen kaupallinen strategia ja erityisesti siihen liittyvät pitkäaikaiset sopimukset varmistavat valittajien mukaan asiakassuhteiden jatkumisen. Sidec on näin saanut itselleen lähes miljardin frangin arvoiset polttolaitosten markkinat. (21) Hinnanalennustakuuta alettiin soveltaa, kun kivihiilen ja raskaan polttoöljyn vertailukelpoiset maailmanmarkkinahinnat olivat vielä kivihiilelle edulliset. Ensimmäiset sopimukset tehtiinkin 1980-luvun alussa, jolloin öljyn hinnat olivat korkeat. Öljytuotteiden hinnan laskettua tuntuvasti vuoden 1986 jälkeen Sidec joutui turvautumaan pysyvästi hinnanalennustakuisiin öljystä tuotetun lämmön hinnan tultua kilpailukykyisemmäksi. Sidecin tekemien sopimusten mukaan hinnanalennustakuu on voitu toteuttaa vain karsimalla kivihiilestä tuotetun lämmön hinnan muuttuvia tekijöitä ja pääasiassa alentamalla polttoaineen hintaa. (22) Hinnanalennustakuu pakottaa Sidecin alentamaan kivihiilestä tuotetun lämmön asiakkailta perittyä hintaa. Hinnanalennustakuun toteuttamiskustannukset kantaa CdF Energie. CdF Energien tulostileistä käykin ilmi, että se myöntää huomattavia alennuksia kivihiililaskuistaan. Osa alennuksista myönnetään Sidecille. Yrityksen taseiden ja tulostilien liitteissä mainitaan erikseen, että Sidec tavanomaisesti myöntää höyryä ostaville asiakkailleen kivihiilen hinnanalennustakuita hiilivetyjen hintaan nähden, joilla on CdF Energien täysi vastatakaus. Tämä ei koske joitakin sopimuksia, joiden mukaan Sidec vastaa itse hinnanalennustakuun toteuttamiskustannuksista. >TAULUKON PAIKKA> (23) Sidecille myönnetyt huomattavat alennukset merkitsevät sitä, että CdF Energie voi myydä kotimaista ja tuontikivihiiltä kilpailevilla markkinoilla myytävän samantyyppisen teollisen kivihiilen kansainvälisiä kursseja alempaan hintaan (ks. 35 kappale). Näin ollen alennukset merkitsevät myös sitä, että CdF Energie myy kivihiiltä Sidecille tuontihiilen hankintakustannuksia alempaan hintaan. (24) EPIC CdF puolestaan palauttaa CdF Energielle alennukset, jotka CdF Energie on myöntänyt Sidecille hinnanalennustakuun toteuttamiseksi. Summat on merkitty CdF Energien tulostileihin otsikolla "Hinnanalennustakuun korvaus CdF:ltä". Summat on eritelty liiketoiminnan tuotoissa, mikä osoittaa käytännön olevan toistuva ja tavanomainen. EPIC CdF:n tulostilissä summat on merkitty muihin kuin varsinaisiin kuluihin. Liitteissä selostetaan, että kyseessä ovat "CdF:n kattamat hinnanalennustakuut, joita on myönnetty yhtymän asiakkaille hiilen asiakassuhteen jatkuvuutta koskevien sopimusten puitteissa (kilpailevien energiamuotojen hintojen ollessa alempia)(8)". >TAULUKON PAIKKA> II.3.b. Ennakot kaupallisiin investointeihin (25) CdF Energie antaa tietyille asiakkailleen ilmaispalveluja, esimerkiksi pölynpoistojärjestelmien asentamista tai kivihiilivarastoista huolehtimista. Palvelut on sidottu samojen asiakkaiden sitoumuksiin ostaa hiiltä CdF Energieltä, ja näin ollen niitä voidaan pitää asiakassuhteen jatkamiskäytäntöinä. (26) Ilmaispalvelut on rahoittanut EPIC CdF maksamalla ennakkoja CdF Energielle. Maksujen kokonaissumma vuonna 1994 oli 33139626 frangia(9). Maksuja CdF Energielle on jatkettu seuraavinakin vuosina. (27) Lisäksi on syytä mainita, että CdF Energien asiakkaiden käyttöön annettiin ilmaiseksi "esittelylämpölaitoksiksi" kutsuttuja lämmöntuotantolaitoksia. Esittelylämpölaitokset ovat CdF Energien omaisuutta, ja ne rahoittaa EPIC CdF. II.3.c. Pysyvät ennakot (28) CdF Energien jäsenet osallistuvat taloudellisesti GIE:n toimintaan maksamalla pysyviä ennakkoja. Vuoden 1994 alussa ennakkojen kokonaissumma oli 20446728 frangia. Summa saadaan vähentämällä 53586354 frangista, joka on CdF Energien jäsenten maksamien ennakkojen kokonaissumma, kaupallisiin investointeihin maksettujen ennakkojen summa 33139626 frangia. Ennakkojen maksamista CdF Energielle on jatkettu seuraavinakin vuosina. CdF Energien jäsenet ovat maksaneet pysyviä ennakkoja GIE:n omistusosuuksiensa suhteessa. (29) Vuodesta 1994 alkaen CdF Energien taseen kohtaan "jäsenten ennakot" on merkitty muitakin summia. Ranskan mukaan kyseiset summat liittyvät kuitenkin CdF Energien positiivisen tuloksen ylläpitämiseen. CdF Energien oikeudellisen muodon johdosta tuotto kuuluu perustajajäsenille. Tuoton valtaosan säilyttämistä yrityksen sisällä ei siis ole merkitty tavanomaiseen tapaan varauksiin, vaan tarkoitukseen on perustettu kohta "jäsenten ennakot". II.3.d. Kivihiilen kauppaan liittyvät kulut (30) CdF Energie harjoittaa kahdenlaista toimintaa, joita yritys pitää erillisinä varsinkin kirjanpidossaan. Yhtäältä CdF Energie kaupallistaa Charbonnages de France -yhtymässä tuotettuja kiinteitä kivennäispolttoaineita, mistä se perii palkkioita yhtymän tytäryhtiöiltä. Palkkiot merkitään sellaisinaan tulostiliin(10). Toisaalta CdF Energie harjoittaa kivihiilen kauppaa. Tämän toiminnan johdosta CdF Energien tulostiliin on merkitty "tavaran osto" ja "tavaran myynti". Merkintä liittyy pääasiassa tuontikivihiilen kauppaan. CdF Energie on mukauttanut tulostiliään kyseisten kahden pääasiallisen toiminnan eli välitystoiminnan ja kauppatoiminnan mukaiseksi(11). (31) Molempiin toimintoihin liittyvien kustannusten analyysista(12) käy ilmi, että kivihiilen kauppa ei ole samassa suhteessa toimintakustannuksiin kuin yleensä muilla toiminnanharjoittajilla. Niistä puuttuvat tietyt kulut, jotka on merkitty kokonaisuudessaan välitystoiminnan kannettaviksi kohdassa "muut toimintakulut", erityisesti seuraavat vuotta 1995 koskevat kulut: >TAULUKON PAIKKA> Tämä CdF Energien kulujen jakamistapa johtaa vuoden 1995 osalta huomattavaan tappioon välitystoiminnassa ja tuottoon kauppatoiminnassa >TAULUKON PAIKKA> II.4 Virallisen ilmoituksen perusteet (32) Tarkasteltuaan tehtyä valitusta komissio katsoi 9 päivänä helmikuuta 1999 antamassaan virallisessa ilmoituksessa, että 17-31 kappaleessa esitetyt kiistanalaiset toimenpiteet on saatettu rahoittaa valtiontuella, jota Ranska on myöntänyt kivihiilen tuotannon tukemiseen. Komission mukaan EPIC CdF ei olisi voinut maksaa hinnanalennustakuiden korvauksia eikä rahoittaa kaupallisia investointeja ennakoilla ilman Ranskan valtiolta saatuja tukia. Sekä EPIC CdF:n tilinpäätös että Charbonnages de France -yhtymän konsolidoitu tilinpäätös osoittavat useiden miljardien frangien vuotuisia tappioita. Tilit saadaan tasapainoon ainoastaan julkisen tuen avulla. (33) CdF Energien jäsenten maksamien pysyvien ennakkojen osalta komissio katsoo, että ne myötävaikuttavat taloudellisesti GIE:n toimintaan. Valituksen mukaan ennakot rahoitetaan ainakin osittain kivihiilen tuotantoon myönnetyllä valtiontuella, koska CdF Energien jäsenet, erityisesti kaksi hiilikaivosaluetta, saavat EPIC CdF:n välityksellä vuosittain valtion avustuksia. Näin ollen osa kaivostoiminnan tappioiden kattamiseen tarkoitetuista tuista käytettäisiin vuosittain CdF Energien toimintakustannusten kattamiseen. (34) Päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklassa säädetään enimmäishinnasta, joka on otettava huomioon laskettaessa kaivostoiminnan tappioiden kattamiseen tarkoitettuja tukia. Enimmäishinta vastaa kivihiilen maailmanmarkkinahintaa. Päätöksestä käy lisäksi ilmi, että tuki on tarkoitettu ainoastaan yhteisön kivihiilituotantoon. Näyttää kuitenkin siltä, että Sidec on hankkinut CdF Energieltä alle maailmanmarkkinahintojen sekä yhteisössä tuotettua kivihiiltä että tuontikivihiiltä. Valituksen mukaan tällainen käytäntö on mahdollinen vain valtion kivihiilen tuotantoon myöntämien tukien ansiosta. Lisäksi komissio katsoo, että erityisesti hinnanalennustakuumekanismin kautta yhteisön oikeutta on mahdollisesti rikottu kahdella eri tavalla. Paitsi että mekanismin avulla kivihiiltä on myyty Ranskan markkinoilla maailmanmarkkinahintoja alhaisemmilla hinnoilla, mekanismilla on myös tuettu tuontikivihiiltä. (35) Komission oletus, että CdF Energien Sidecille myymän kivihiilen hinta oli vuonna 1994 ja sitä seuraavina vuosina kivihiilen maailmanmarkkinahintoja alhaisempi, perustuu vuotta 1993 koskevien tietojen analyysiin. a) Komissio käytti perusteena erityisesti Sidecin tilintarkastajien erityiskertomusta, jossa mainittiin 31 päivänä joulukuuta 1993 päättyneen tilivuoden osalta, että "Sidecin teollisuustuotannossa tarvittavaa kivihiiltä hankittiin CdF Energieltä 164896299 frangin arvosta". b) Valittajien tekemästä valituksesta käy ilmi, että CdF Energien Sidecille toimittaman kivihiilen määrä oli vuonna 1993 noin 700000 tonnia. Tämän osalta on syytä todeta, että 8 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyssä kirjeessään Ranska ilmoitti toimitusten olleen 722300 tonnia vuonna 1994, 741200 tonnia vuonna 1995 ja 720400 tonnia vuonna 1996. Näillä tiedoilla voidaan siis vahvistaa valittajien arvioima toimitusten suuruusluokka vuonna 1993. c) Edellä a ja b alakohdassa mainitut luvut huomioon ottaen voidaan arvioida, että CdF Energien Sideciltä laskuttama keskimääräinen hinta oli vuonna 1993 noin 235,56 frangia kivihiilitonnilta (164896299 frangia 700000 kivihiilitonnilta). Tämä keskihinta on huomattavasti alempi kuin kattilahiilen maailmanmarkkinahinta, joka oli vuonna 1993 keskimäärin 252,85 frangia(13). Valittajat tekevät saman johtopäätöksen vertailtuaan CdF Energien Sideciltä laskuttamia kivihiilen hintoja erityisesti keskihintoihin, joita Comité Professionnel du Pétrole ja INSEE (Institut national français de statistiques et d'études économiques, Ranskan tilasto- ja taloustutkimusinstituutti) ovat julkaisseet. (36) Komissio toteaa lisäksi, että valtiontuet eivät saa vääristää kilpailua eivätkä aiheuttaa syrjintää yhteisön sisällä. Komissio pani merkille, että vuonna 1993 EPIC CdF maksoi CdF Energielle yhteensä 50680000 frangia hinnanalennustakuiden korvauksina(14). Kun otetaan huomioon CdF Energien Sideciltä laskuttaman kivihiilen määrä, voidaan arvioida, että CdF Energien maksama hinnanalennustakuiden korvaus oli noin 72,40 frangia tonnilta (50680000 frangia 700000 kivihiilitonnilta; ks. 35 kappaleessa annetut tiedot). Tästä voidaan päätellä, että CdF Energien laskuttama hinta ennen Sidecille myönnettyjä alennuksia hinnanalennustakuita varten olisi 307,96 frangia tonnilta eli 235,56 frangia (Sideciltä tosiasiassa laskutettu hinta, ks. 35 kappale) sekä siihen lisätyt 72,40 frangia (hinnanalennustakuuta vastaavan alennuksen määrä). Kyseinen hinta, 307,96 frangia, on huomattavasti korkeampi kuin maailmanmarkkinoilla vuonna 1993 vallinnut 252,85 frangin keskihinta. Näin ollen valtiontuet, joilla kiistanalaiset toimenpiteet ja erityisesti hinnanalennustakuiden korvaukset voitiin rahoittaa, on valituksen mukaan johtanut Charbonnages de France -yhtymän tytäryritysten kilpailuetuun kivihiiltä tuoviin valittajiin nähden. (37) Ottaen huomioon Ranskan ja koko maailman kivihiili- ja energiamarkkinat komissio katsoi, että voidaan perustellusti olettaa, että komission päätelmät CdF Energien vuonna 1993 käyttämistä hinnoista ovat samankaltaiset vuoden 1994 ja sitä seuraavien vuosien osalta. III RANSKAN HUOMAUTUKSET (38) Ranskan viranomaisten mukaan Ranskan valtion kivihiilentuotantoon myöntämät tuet on käytetty niiden sallimista koskevien komission päätösten mukaisesti. Kiistanalaiset toimenpiteet on rahoitettu Charbonnages de France -yhtymän toiminnan tuotosta, joka sisältää voittomarginaaleja tai osinkoja ja joka vaikuttaa osaltaan yhtymän konsolidoidun tuloksen muodostumiseen. (39) Muutoin EPIC CdF:n, CdF Energien ja Sidecin toteuttamat liiketoimet "ovat olleet taloudellisesti järkeviä eivätkä vaikuta epäilyttäviltä valtiontukia koskeviin sääntöihin nähden". Erilaisten laitteiden antaminen kivihiilen ostajien käyttöön maksutta on kaupallista palvelua, joka liittyy toiminnanharjoittajien pääasiallisiin palveluihin, ja se on tavanomaista kaupallista käyttäytymistä. CdF Energien jäsenten maksamat pysyvät ennakot ovat GIE:n, pääomattoman elimen, tapauksessa tavanomainen menettely. Lopuksi Ranskan viranomaiset katsovat, ettei hinnanalennustakuu ole sinänsä vastustettava käytäntö. "Sopimusten tekemisajankohtana hinnanalennustakuu vaikutti öljyn korkeasta hinnasta johtuen symboliselta takuulta, joka ei olisi keskeinen peruste palveluntarjoajan valitsemisessa." "Asiassa olisi otettava huomioon 1980-luvun alun tilanne, jolle olivat ominaisia korkeat öljyn hinnat ja pyrkimys energiavarojen monipuolistamiseen." Lisäksi energian hintasuhdanteiden muututtua ratkaisevasti CdF Energie on viranomaisten mukaan jo vuonna 1988 koettanut neuvotella sopimuksia uudelleen, jotta ne eivät olisi yhtymälle yhtä epäedullisia. (40) Lopuksi Ranskan viranomaiset korostavat, että komission väitteiden vastaisesti kyseisten toimenpiteiden vaikutukset kilpailutilanteeseen ovat hyvin rajoitetut. Väitteen perusteluna Ranska katsoo, että teollisuus-, kotitalous- ja palvelualan asiakasmarkkinat, lukuun ottamatta Charbonnages de France -yhtymän omaa kulutusta sekä Electricité de France -yritykselle ja terästeollisuudelle suunnattuja toimituksia, eivät ole asian kannalta merkitykselliset markkinat. Niitä olisi laajennettava kattilahiileen ja myös Ranskan markkinoiden ulkopuolelle, koska kyseistä yleisluonteista tuotetta voidaan käyttää koko maailmassa. Ranskan mukaan olisi lisäksi laajennettava tarkasteltavat markkinat muihin energialähteisiin, joita voidaan käyttää samaan tarkoitukseen kuin kattilahiiltä, tässä tapauksessa kaasuun ja polttoöljyyn. Tällaisilla laajemmilla markkinoilla CdF Energien markkinaosuus olisi loppujen lopuksi hyvin rajoitettu. IV YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN KOMMENTIT (41) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset korostavat, että Charbonnages de France -yhtymän rahoituksessa ei ole noudatettu avoimuutta. Erityisesti EPIC CdF:n, HBL:n, HBCM:n, CdF Energien, Filianorin ja Sidecin väliset suhteet sallivat ristikkäisiä tukia yhtymän eri toimintojen välillä, joko välittömänä rahoituksena tai ilmaispalvelujen tarjoamisena. (42) Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan komission 9 päivänä helmikuuta 1999 antamassa virallisessa ilmoituksessa esiin tuodut seikat ovat omiaan vahvistamaan, että osaa tuista, jotka on periaatteessa myönnetty kivihiilentuotannon tukemiseen, on käytetty päätöksen N:o 3632/93/EHTY ja tukien sallimista koskevien komission päätösten vastaisiin tarkoituksiin. V ARVIOINTI V.1 Asianomaisten toimenpiteiden valtiontuen luonteisuuden arviointi (43) Komissio pyysi 9 päivänä helmikuuta 1999 antamassaan virallisessa ilmoituksessa Ranskaa esittämään kertomuksen Charbonnages de Francen noudattaman "kaupallisen ja rahoituksellisen järjestelmän toiminnasta". Kertomuksessa oli määrä käsitellä seuraavia seikkoja: a) CdF Energien jäsenten ennakkojen alkuperä; b) niiden varojen alkuperä, joiden avulla EPIC CdF on voinut maksaa CdF Energielle hinnanalennustakuun korvausta vuodesta 1994 lähtien. (44) Ranskan viranomaiset ilmoittivat, etteivät jäsenten ennakot voi olla peräisin valtiontuesta tai valtion avustuksista, jotka on "käytetty niille osoitettuun tarkoitukseen", vaan ne ovat peräisin Charbonnages de France -yhtymän tytäryhtiöiden liikevoitoista. Ranskan viranomaiset vastasivat samalla tavoin kysymykseen, joka koskee hinnanalennustakuun korvaamista EPIC CdF:n toimesta: "Sopimuksiin liittyvät tapahtumat EPIC CdF:n kirjanpidossa merkitään muun kuin varsinaisen toiminnan tuloksiin, ja ne on rahoitettu EPIC:n tytäryhtiöiden liikevoitoista". (45) Komissio toteaa, että Ranskan esittämien seikkojen perusteella ei voida vahvistaa väitettä, jonka mukaan toisaalta komission sallimat tuet kivihiilentuotannolle olisi "käytetty niille osoitettuun tarkoitukseen" ja toisaalta varat, joilla kiistanalaiset toimenpiteet on rahoitettu, olisivat peräisin Charbonnages de Francen tytäryhtiöiden liikevoitoista. Komission kivihiiliteollisuudelle sallimien tukien osalta Ranska tyytyy muistuttamaan niiden jakautumisesta päätöksen N:o 3632/93/EHTY mukaisten tukiryhmien mukaan. Jakautuminen esitetään Ranskan valtion kivihiiliteollisuudelle myöntämiä tukia koskevissa vuosittaisissa ilmoituksissa sekä komission päätöksissä niiden sallimisesta, mutta se ei sisällä tietoja siitä, miten tuen saaja on todellisuudessa käyttänyt tuen. (46) Päätöksen N:o 3632/93/EHTY 4 artiklan mukaisesti Ranskan viranomaiset muistuttavat, että kivihiiliteollisuuden tuet on käytetty osittain "louhitun kivihiilimäärän tuotantokustannusten ja myyntihinnan välisen eron kattamiseen". Hinnanalennustakuumekanismi vaikuttaa osaltaan kyseisen eron määräytymiseen, koska mekanismissa myönnetyt alennukset myötävaikuttavat Charbonnages de Francen tuottaman kivihiilen myyntihinnan alenemiseen. Mikään ei kuitenkaan osoita, että osa erosta katettaisiin Ranskan valtion maksamilla tuilla ja että muu osa erosta - hinnanalennustakuumekanismin toteuttamisesta johtuvaa kivihiilen hinnanalennusta vastaava osa - taas katettaisiin Charbonnages de France -yhtymän tiettyjen tytäryhtiöiden liikevoitoilla. Sen sijaan vaikuttaa täysin todennäköiseltä, että kaikki Ranskan kivihiilen tuotantoon liittyvät tappiot, mukaan luettuina hinnanalennustakuumekanismin toteuttamisesta johtuvaan kivihiilen hinnan alenemiseen liittyvät tappiot, on katettu valtiontuella. (47) CdF Energien jäsenten pysyvien ennakkojen osalta on syytä muistuttaa, että GIE:n jäsenet maksavat niitä kukin suhteessa osakkuuteensa. Toisin sanoen molemmat hiilikaivosalueet - HBL ja HBCM - vastaavat yksin 71,14 prosentista ennakoista. On mahdotonta ymmärtää, miten nämä kaksi Ranskan kivihiiliesiintymien hyödyntämisestä vastaavaa elintä olisivat voineet rahoittaa CdF Energielle maksetut ennakot muutoin kuin juuri kivihiilentuotannon tukemiseen myönnetyllä valtiontuella, koska esiintymien hyödyntämisestä aiheutuu vuosittain useiden miljardien frangien tappio. (48) Ranska mainitsee sen tosiasian, että Charbonnages de France on teollisuusyhtymä, jonka konsolidoitu tilinpäätös käsittää kaivostoiminnan lisäksi muita toimintoja, jotka tuottavat voittomarginaalia tai osinkoja. Ranskan mukaan hinnanalennustakuun korvaus on rahoitettu näiden toimintojen tuotolla, jonka muodostama osa Charbonnages de France -yhtymän konsolidoidusta tuloksesta on yli 500 miljoonaa frangia vuosittain. (49) Komissio katsoo, että jos asiassa tuodaan esiin konsolidoiminen, jolla pyritään esittämään yritysryhmän tulos niin kuin yritykset muodostaisivat yhden ainoan kokonaisuuden, voittoa tuottavan toiminnan tuloksella olisi ensiksi katettava yhtymän tappiollisen toiminnan negatiivinen tulos. Jos siis Ranskan esittämä peruste hyväksyttäisiin, kivihiilituotantoon liittyvien tappioiden kattamiseen tarkoitettujen valtiontukien tarpeen analysoinnissa olisi otettava huomioon konsolidoitu tulos eli tulos sen jälkeen, kun konsolidoidun ryhmän koko tuotosta on vähennetty ryhmän kaikki kulut. Ranskan kanta asiaan on epäjohdonmukainen. Ranskan mukaan tilinpäätöksen konsolidointia - ja siitä seuraavaa tiettyjen tytäryhtiöiden tappion häivyttämistä muiden tytäryhtiöiden liikevoiton avulla - sovellettaisiin kivihiilentuotantoon liittyvien tappioiden osalta vain alijäämään, joka johtuu EPIC CdF:n maksamista hinnanalennustakuun korvauksista. (50) Komission virallisen ilmoituksen mukaisesti Charbonnages de France -yhtymän kirjanpidosta käy selkeästi ilmi, ettei EPIC CdF olisi voinut maksaa hinnanalennustakuiden korvauksia eikä rahoittaa kaupallisia investointeja ennakoilla ilman Ranskan valtiolta saamiaan tukia. Sekä EPIC CdF:n tilinpäätös että Charbonnages de France -yhtymän konsolidoitu tilinpäätös osoittavat useiden miljardien frangien vuotuisia tappioita. Tilivuoden 1995 tilinpäätöksestä käy selkeästi ilmi, että taseet ovat muodollisesti tasapainossa vain julkisen tuen ansiosta. Vuonna 1995 Charbonnages de France -yhtymän konsolidoitu liikevaihto oli 8270 miljardia frangia. Yhtymän konsolidoitu nettotulos oli 4167 miljardia frangia alijäämäinen, yli puolet liikevaihdosta. Charbonnages de Francen mukaan valtion osallistumisen asteittainen väheneminen aiheutti sen, että "yhtymä, joka oli kahden edellisvuoden aikana vakiinnuttanut velkansa, ei kyennyt jatkamaan samaa kehitystä. Velkaantuminen siis lisääntyi huomattavasti vuonna 1995 ja ylitti 29 miljardia frangia. Tästä johtuvat ylimääräiset rahoituskulut puolestaan vähentävät tulosta". Komissio katsookin, että Charbonnages de Francen toiminnan jatkaminen ja yhtymän säilyminen ovat riippuvaisia Ranskan valtion kivihiiliteollisuudelle maksamista tuista; edellä mainittujen mekanismien rahoitus voi näin ollen olla peräisin vain kyseisistä tuista. (51) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että EPIC CdF:n CdF Energielle hinnanalennustakuiden korvauksina maksamat summat, jotka CdF Energie puolestaan on maksanut Sidecille, eli 78494201 frangia, ovat peräisin tuista, joita Ranskan valtio on maksanut vuosittain kivihiilentuotantoon liittyvän tappion kattamiseksi. (52) Komissio katsoo niin ikään, että EPIC CdF:n CdF Energielle myöntämillä ennakoilla rahoitettujen kaupallisten investointien summa eli 33139626 frangia on peräisin tuista, joita Ranskan valtio on maksanut vuosittain kivihiilentuotantoon liittyvän tappion kattamiseksi. Koska CdF Energielle maksetut ennakot ovat luonteeltaan pysyviä, 33139626 frangin summan on katsottava olevan kokonaisuudessaan peräisin Ranskan vuosittain maksamista tuista. (53) Komissio katsoo vielä, että pysyvät ennakot, joita yhtäältä EPIC CdF ja toisaalta kaksi hiilikaivosaluetta HBL ja HBCM ovat maksaneet CdF Energielle, ovat niin ikään peräisin tuista, joita Ranskan valtio on maksanut vuosittain kivihiilentuotantoon liittyvän tappion kattamiseksi. CdF Energien jäsenet osallistuvat GIE:n toimintaan suhteessa osakkuuteensa. Näin ollen EPIC CdF:n, HBL:n ja HBCM:n maksamien ennakoiden määrä on 93,8 prosenttia kaikista CdF Energien jäsenten maksamista ennakoista eli yhteensä 19179031 frangia. Koska CdF Energielle maksetut ennakot ovat luonteeltaan pysyviä, 19179031 frangin summan on katsottava olevan kokonaisuudessaan peräisin Ranskan vuosittain maksamista tuista. V.2 Valtiontukien yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi V.2.a. Ranskan kivihiiliteollisuuden tuki (54) Ranska ilmoitti 9 päivänä joulukuuta 1994 komissiolle päätöksen N:o 3632/93/EHTY 8 artiklan mukaisesti toiminnan vähentämissuunnitelmasta, joka vastaa Charbonnages de France -yrityksen ja ammattiyhdistysten välillä allekirjoitettuun hiilialan kansalliseen sopimukseen sisältyviä valintoja. Kyseisessä toiminnan vähentämissuunnitelmassa määrätään kivihiilen louhinnan lopettamisesta asteittain vuoteen 2005 mennessä. Sosiaalisten ja alueellisten ongelmien vakavuuden vuoksi Ranskan viranomaiset eivät voineet noudattaa sulkemissuunnitelman loppuun saattamisen määräaikaa, joka päätöksen N:o 3632/93/EHTY mukaisesti oli asetettu vuodeksi 2002. Sulkemistoimien porrastamisen kymmenen vuoden ajalle oli määrä lieventää sosiaalisia ja alueellisia ongelmia, joita esiintyy erityisesti alueilla, jotka jo useiden vuosien ajan ovat kärsineet hiilikaivostoiminnan vähenemisen seurauksista. Komissio katsoi päätöksessään 95/465/EHTY, että suunnitelma on päätöksessä N:o 3632/93/EHTY säädettyjen ehtojen ja perusteiden mukainen. (55) Päätöksen N:o 3632/93/EHTY 9 artiklan mukaisesti Ranska ilmoitti komissiolle, minkä verran tukea se aikoo vuosittain myöntää kivihiiliteollisuudelle. Komissio salli(15) päätöksen N:o 3632/93/EHTY 4 artiklan mukaisen tuotannon vähentämistuen myöntämisen sekä saman päätöksen 5 artiklan mukaisen muiden kuin varsinaisten kulujen kattamiseen tarkoitettujen tukien myöntämisen vuosiksi 1994-1997. Lisäksi komissio salli päätöksen N:o 3632/93/EHTY 6 artiklan mukaisen tutkimus- ja kehitystuen myöntämisen vuosiksi 1994-1996. Asiaa tarkastellessaan komissio arvioi, ovatko toimenpiteet komissiolle 9 päivänä joulukuuta 1994 ilmoitetun toiminnan vähentämissuunnitelman mukaisia. (56) Näin ollen on tarkasteltava, ovatko hinnanalennustakuumekanismin toteuttamisen, kaupallisten investointien ja CdF Energielle maksettujen pysyvien ennakoiden yhteydessä käytetyt tuet päätöksellä N:o 3632/93/EHTY säädettyjen ehtojen ja perusteiden ja erityisesti päätöksien 95/465/EHTY, 95/519/EHTY, 96/458/EHTY ja 2001/85/EHTY mukaisia. Jos näin ei ole, komission on pääteltävä, että Charbonnages de France on käyttänyt kyseiset tuet tai osan niistä tarkoituksiin, jotka ovat asiassa sovellettavien säännösten vastaisia. (57) Tämän osalta voidaan todeta, että kiistanalaisten mekanismien yhteydessä käytetyt tuet eivät missään tapauksessa vastaa muiden kuin varsinaisten kulujen kattamiseen tarkoitettujen tukien myöntämisedellytyksiä. Ne eivät itse asiassa vastaa mitään päätöksen N:o 3632/93/EHTY liitteessä tarkoitetuista kustannusryhmistä, eivätkä varsinkaan kuluja, jotka mainitaan erikseen komission päätöksissä Ranskan kivihiiliteollisuudelle myöntämien tukien sallimisesta vuosittain. Päätöksen N:o 3632/93/EHTY 5 artiklassa säädetyt tuet on ehdottomasti rajattu sellaisten kustannusten kattamiseen, jotka eivät liity tavanomaiseen tuotantoon (aikaisempien kausien kulut). Lisäksi on ilmeistä, etteivät kyseisten mekanismien yhteydessä myönnetyt tuet vastaa edellä mainitun päätöksen 6 artiklassa säädettyjä tavoitteita ja perusteita tutkimus- ja kehitystuen myöntämiseksi. (58) Näin ollen on tarkasteltava, voidaanko Charbonnages de Francen hinnanalennustakuumekanismin, kaupallisten investointien ja pysyvien ennakoiden toteuttamisen yhteydessä käyttämiä tukia pitää yhteensopivina päätöksen N:o 3632/93/EHTY 4 artiklan kanssa, ja voidaanko Charbonnages de Francen katsoa käyttäneen ne kyseisen säännöksen nojalla. V.2.b. Kivihiilen maailmanmarkkinahinta (59) Päätöksen N:o 3632/93/EHTY 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jossa viitataan päätöksen 3 artiklan 1 kohdan säännöksiin, tuotannon vähentämistuki on tarkoitettu tuotantokustannusten ja sopimuspuolten vapaasti keskenään maailmanmarkkinoiden edellytykset huomioon ottaen sopiman myyntihinnan välisen eron kattamiseen. Päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa määritelläänkin sallittavien tukien enimmäismäärä. Kuten 23 kappaleessa todettiin, Sidecille myönnettyjen huomattavien alennusten vuoksi CdF Energie on kuitenkin joutunut myymään kivihiiltä maailmanmarkkinahintoja alempaan hintaan. Alennukset on siis rahoitettu tuilla, jotka osittain ylittivät päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan 1 kohdassa säädetyn ylärajan. (60) Komissio toteaa, ettei Ranska ole esittänyt perusteluja niiden tosiasioiden kumoamiseksi, joiden pohjalta komissio katsoi virallisessa ilmoituksessaan, että CdF Energie on vuosina 1994-1997 toimittanut Sidecille yhteisössä tuotettua tai tuontikivihiiltä maailmanmarkkinahintoja alempaan hintaan. Sen sijaan Ranskan viranomaiset näyttävät 8 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyssä kirjeessään hyväksyvän komission virallisessa ilmoituksessa esittämän oletuksen. Ranska mainitsee "aiheettomaksi muuttuneen mekanismin huonon toiminnan" ja toteaa, että "energian hintasuhdanteiden muututtua ratkaisevasti CdF Energie on viranomaisten mukaan jo vuonna 1988 koettanut neuvotella sopimuksia uudelleen, jotta ne eivät olisi yhtymälle yhtä epäedullisia. CdF Energien pyynnöstä Sidec ehdotti asiakkailleen, että sopimusten sisältöä tarkistettaisiin. Useat asiakkaat kieltäytyivät, ja jotkut suostuivat keskustelujen aloittamiseen." (61) Komissio palauttaa tämän osalta mieliin virallisen ilmoituksensa, jossa se toteaa: "Komissio katsoo edellä esitetyn ja hallussaan olevien asiakirjojen perusteella, että GIE on edellä kuvaillun CdF:n myöntämän tuen ansiosta kyennyt varainhoitovuosina 1994, 1995 ja 1996 toimittamaan (yhteisössä tuotettua ja tuotua) kivihiiltä yhteisön markkinoille alle maailmanmarkkinahintojen. Mikäli Ranskan viranomaiset eivät kumoa valittajien väitteitä niin vakuuttavasti, että komissio toteaa valituksen perusteettomaksi, komission on pääteltävä, että valtiontukea, jonka komissio on alunperin hyväksynyt yhteisön kivihiilen tuotantokustannusten kattamista varten (4 artiklan mukainen tuotannon vähentämistuki), on käytetty väärin." Virallisesta ilmoituksesta käy myös ilmi, että ne seikat, joiden perusteella komissio katsoi Sideciltä laskutettujen hintojen olevan kivihiilen maailmanmarkkinahintoja alempia, on tuotu esiin ja analysoitu hyvin yksityiskohtaisesti tässä ilmoituksessa. On todettava, ettei Ranska ole toimittanut tietoja hinnoista, joita CdF Energien Sidecille toimittamasta kivihiilestä laskutettiin vuonna 1994 ja sitä seuraavina vuosina. Sen sijaan, kuten 60 kappaleessa todettiin, Ranska myöntää epäsuorasti 8 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyssä kirjeessään, että CdF Energie on myynyt kivihiiltä Sidecille maailmanmarkkinahintoja alempaan hintaan. Ranska pyrkii ennemminkin perustelemaan käytäntöä toteamalla, ettei se ole vääristänyt kilpailua valittajille epäedullisesti. (62) Komissio tarkentaa, että toisin kuin vuoden 1993 osalta, sen yksiköt eivät ole itse voineet laskea CdF Energien Sidecille myymän kivihiilen vuosittaista keskihintaa vuodelle 1994 ja sitä seuraaville vuosille. Pariisin kauppatuomioistuimen kirjaamoon ei ole jätetty yhtään tilintarkastajien erityiskertomusta Sidecin toiminnasta kyseisinä vuosina. Tästä huolimatta, ottaen huomioon Ranskan ja koko maailman kivihiili- ja energiamarkkinat on katsottava, että komission CdF Energien vuonna 1993 käyttämistä hinnoista tekemät johtopäätökset pätevät myös vuoteen 1994 ja sitä seuraaviin vuosiin (ks. 35-37 kappale). Tämän osalta on syytä huomauttaa, että vuonna 1994 ja sitä seuraavina vuosina vallinneet kaupalliset ja rahoituskäytännöt eivät Charbonnages de France -yhtymän rahoitusasiakirjojen ja toimintakertomusten perusteella ole muuttuneet aikaisemmista vuosista. Johtopäätöksenä voidaan todeta, että CdF Energie myi Sidecille vuonna 1994 ja sitä seuranneina vuosina kivihiiltä kilpailevilla markkinoilla myydyn saman tyyppisen teollisen hiilen kansainvälisiä kursseja alempaan hintaan. (63) Lisäksi on katsottava, että CdF Energien hinnanalennustakuisiin liittyvien alennusten kattamiseen käyttämien tukien lisäksi myös kaupallisiin investointeihin käytetyt ja CdF Energielle maksettaviin pysyviin ennakoihin käytetyt tuet johtivat siihen, että Charbonnages de Francen kivihiilen hinnat olivat alhaisemmat kuin kolmansien maiden samanlaatuisen kivihiilen hinnat. Näiden yhteisesti toteutettujen ja valtiontuella rahoitettujen mekanismien avulla CdF Energie on voinut käyttää kivihiilen maailmanmarkkinoiden viitehintaa alhaisempia hintoja. Päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa kuitenkin säädetään, että tuen määrä ei saa johtaa yhteisön kivihiilen osalta hintoihin, jotka ovat alhaisemmat kuin kolmansista maista peräisin olevan samanlaatuisen kivihiilen hinnat. Näin ollen on katsottava, että kaikkiin kiistanalaisiin mekanismeihin käytetyt tuet on maksettu tämän säännöksen vastaisesti. V.2.c. Tuontikivihiilen tuki (64) Suurin osa Sidecille toimitetusta hiilestä on peräisin CdF Energien tuonnista kolmansista maista. Kansallinen tuotanto on itse asiassa vähentynyt jatkuvasti sen jälkeen, kun vuonna 1994 allekirjoitettiin hiilialan kansallinen sopimus, jossa määrätään hiilen louhinnan asteittaisesta lopettamisesta vuoteen 2005 mennessä. CdF Energien hiilitoimituksia Sidecille voitiin siis jatkaa vain täydentämällä kansallisia hiilimääriä yhä enenevässä määrin tuontihiilellä. Ranskan 8 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyn kirjeen mukaan yhteisössä tuotettua ja CdF Energien tuomaa hiiltä myytiin Sidecille seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> (65) EPIC CdF:n hinnanalennustakuista maksamat korvaukset on näin ollen maksettu CdF Energielle riippumatta siitä, onko kyseessä kotimaisen kivihiilen vai tuontikivihiilen myynti Sidecille. Kaupallisiin investointeihin ja CdF Energielle maksettuihin pysyviin ennakoihin käytetyillä tuilla on niin ikään voitu tukea erotuksetta yrityksen molempia toimintoja eli yhtäältä välitystoimintaa, joka liittyy Charbonnages de France -yhtymässä tuotettujen polttoaineiden kaupallistamiseen, ja toisaalta hiilen kauppatoimintaa, joka liittyy pääasiassa tuontihiilen myyntiin. (66) Sitä, että CdF Energien tulostilin liitteiden mukaan kauppatoiminta on tuottanut liikevoittoa, kun taas välitystoiminta on tuottanut huomattavaa tappiota (ks. 30 ja 31 kappale), ei voida millään muotoa pitää merkkinä siitä, että tuet olisi käytetty yksinomaan jälkimmäiseen, tappiolliseen toimintaan ja siis kotimaisen hiilen tukemiseen. Itse asiassa tulostilin liitteistä käy ilmi, että kauppatoiminta ei ole samassa suhteessa toimintakustannuksiin kuin yleensä muilla toiminnanharjoittajilla, mistä johtuen toiminnan tulos kasvaa todellisuuden vastaisesti. Lisäksi on todettava, että hinnanalennustakuun korvaus on tulostilin liitteissä merkitty nimenomaan kauppatoimintaa koskevaan kohtaan. (67) On kuitenkin selvää, että tuet, joita jäsenvaltiot saavat päätöksen N:o 3632/93/EHTY mukaisesti myöntää, on varattu yksinomaan yhteisössä tuotetulle kivihiilelle. Tämän osalta on kiinnitettävä huomiota kyseisen päätöksen johdanto-osan toiseen kappaleeseen, jonka mukaan "öljyn ja maakaasun kanssa käytävän kilpailun lisäksi nyt on taisteltava kolmansien maiden kivihiilituonnin kasvavan paineen kanssa". Tämän sanamuodon perusteella ei voida ajatella, että tukea myönnettäisiin kolmannessa maassa tuotetulle hiilelle. Olisi lisäksi päätöksen N:o 3632/93/EHTY logiikan vastaista sallia julkisista varoista maksettava tuki, joka suosii tuontikivihiiltä, kun se jo muutenkin on yhteisön kivihiiltä kilpailukykyisemmässä asemassa. (68) Ranskan vuonna 1994 komissiolle ilmoittaman tuotannon vähentämissuunnitelman sekä tämän jälkeen vuosittain ilmoitetun valtiontuen perusteella on myös selvää, että Ranskan valtion kivihiiliteollisuudelle maksamat tuet on varattu kansalliselle tuotannolle. Charbonnages de France -yhtymän kivihiilen kauppaan käyttämiä tukia ei näin ollen ole käytetty päätöksen N:o 3632/93/EHTY mukaisesti, riippumatta Sidecin kirjanpitoon merkityn tuontikivihiilen hinnasta. (69) Lisäksi päätöksen N:o 3632/93/EHTY 4 artiklan nojalla myönnettyjen tukien on mainitun päätöksen 2 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti osaltaan helpotettava tuotantoyksiköiden tuotannon lopettamiseen tai vähentämiseen liittyviä sosiaalisia ja alueellisia ongelmia. Hinnanalennustakuun korvaamiseen käytetyt tuet sekä kaupallisiin investointeihin ja pysyviin ennakoihin käytetyt tuet liittyvät kuitenkin CdF Energien kaupallisen toiminnan kehittämiseen. Koska kivihiilen louhintaa Ranskassa on asteittain vähennetty vuodesta 1994, tuilla on erityisesti edistetty CdF Energien käymän tuontikivihiilen kaupan kehittämistä. Komissio toteaakin, että osaa Ranskan valtion Charbonnages de Francelle maksamista tuista ei ole käytetty niiden tavoitteiden mukaisesti, joita varten komissio oli sallinut tukien myöntämisen. V.2.d. Kilpailun vääristymisestä (70) Päätöksen N:o 3632/93/EHTY johdanto-osan I jakson neljännen kappaleen mukaisesti kivihiiliteollisuuden tuki ei saa häiritä yhteismarkkinoiden toimintaa. Mainitun päätöksen johdanto-osan III jakson neljännessä ja viidennessä kappaleessa todetaan lisäksi, että yhteisön on varmistettava tavanomaisten kilpailuolosuhteiden syntyminen, säilyminen ja noudattaminen. Yhteisö valvoo tässä yhteydessä, ettei tuki aiheuta syrjintää yhteisön kivihiilentuottajien, kauppiaiden tai käyttäjien keskuudessa. (71) On kuitenkin todettava, että itse hinnanalennustakuumekanismi, jonka toteutus on osoitettu rahoitetun valtiontuella, oli omiaan aiheuttamaan sisämarkkinoiden vastaista kilpailun vääristymistä. Mekanismin johdosta CdF Energie saattoi käyttää, ja itse asiassa käyttikin, alhaisempia kivihiilen hintoja kuin maailmanmarkkinoilla yleisesti käytetyt. Tiettyjen vuotta 1993 koskevien tietojen yksityiskohtaisesta analyysista, jonka johdosta komissio osoitti Ranskalle virallisen ilmoituksen, käy selkeästi ilmi, että mekanismista oli Charbonnages de France -yhtymälle määrällistä etua kilpaileviin yrityksiin nähden (ks. 35 kappale). Koska valittajat eivät kyenneet tarjoamaan samoille asiakkaille yhtä edullisia kivihiilen toimitusehtoja kuin Charbonnages de France -yhtymän tarjoamat, niillä ei enää ollut pääsyä huomattavaan osaan merkittäviä markkinoita, jotka on kuvattu 14-16 kappaleessa. (72) CdF Energien tulostilistä käy lisäksi ilmi, että se olisi tuottanut huomattavaa tappiota, ellei EPIC CdF olisi maksanut sille hinnanalennustakuiden korvauksia. Hinnanalennustakuiden korvauksina maksetuilla summilla on näin ollen varmistettu CdF Energien elinkelpoisuus ja jopa kerätty varauksia, joita ei ole maksettu eteenpäin sen perustajajäsenille. CdF Energiellä oli näin ollen omia varoja, joiden ansiosta se saattoi rahoittaa osan toiminnastaan käyttämättä ulkopuolista rahoitusta. >TAULUKON PAIKKA> (73) Hinnanalennustakuumekanismin sekä kaupallisiin investointeihin tarkoitettujen ennakkojen ja jäsenten pysyvien ennakkojen ansiosta CdF Energie saattoi jatkaa toimintansa laajentamista tuontikivihiilen jälleenmyynnissä Ranskassa. Yritys saavuttikin vuonna 1997 61 prosentin osuuden merkittävistä markkinoista. Erityisesti kaupallisten investointien osalta näyttää siltä, että niitä myönnettiin sellaisille kivihiilen kuluttajille, joiden tarpeet eivät olleet sellaisia, että niillä olisi voitu perustella hinnanalennustakuuta koskevien sopimusten tekemistä. (74) Lisäksi Sidecin ja sen asiakkaiden välisissä sopimuksissa varataan yksinoikeus kivihiilen toimituksiin 10 tai 12 vuodeksi, jopa 15 vuodeksi, jos sopimusta jatketaan. Tämä asiakassuhteiden vakiinnuttamispolitiikka, jonka ansiosta Charbonnages de France -yhtymä on voinut saada haltuunsa huomattavan osuuden merkittävistä markkinoista, olisi varmasti ollut tehoton, ellei Sidecin asiakkaille olisi tarjottu takeita siitä, että kivihiilellä tuotetun lämmön hinta pysyy öljyllä tuotetun lämmön hinnan alapuolella koko sopimuskauden. Tällaisen edun saadakseen asiakas voi luonnollisesti sitoutua niinkin pitkäksi ajaksi, vaikka se tavallisesti sitoutuisi korkeintaan vuodeksi. (75) Ranskan on hyödytöntä vedota siihen, että sopimuksilla ei pyritty siihen, että CdF Energie saisi haltuunsa kivihiilen kaupallistamismarkkinat, vaan torjumaan öljyenergian hallitsevaa asemaa. Komission tehtävänä on pelkästään todeta kyseisten käytäntöjen vaikutukset tuontikivihiilen kauppiaiden väliseen kilpailuun, eikä Charbonnages de France -yhtymän tavoitteilla ei ole asian kannalta merkitystä. Lisäksi on ilmeistä, että tarjotessaan Sidecin asiakkaille edulliset toimitusehdot kilpaillakseen öljyn kanssa Charbonnages de France -yhtymä itse asiassa painosti CdF Energien kilpailijoita, jotka nekin toimittivat kivihiiltä samoilla markkinoilla. (76) Ranskan viranomaiset pyrkivät vähättelemään CdF Energien saamaa hallitsevaa asemaa vetoamalla siihen, että teollisuuslämmön markkinat ovat liian rajoitetut ja että ne olisi laajennettava kattilahiileen ja jopa muihin energialähteisiin (ks. 40 kappale). Lisäksi Ranskan viranomaisten mielestä komission analyysia olisi laajennettava Ranskan alueen ulkopuolelle, koska kivihiiltä käytetään koko maailmassa. Komissio ei hyväksy kyseisiä perusteluja. Muistutettakoon, että tietyt ranskalaiset asiakkaat, erityisesti SNET ja Electricité de France, ovat sidottuja markkinoita; ne eivät ole tosiasiassa avoimia kilpailulle, eikä niitä siis voida sisällyttää asian kannalta merkityksellisiin markkinoihin. Lisäksi Ranska ei mitenkään ilmoita, missä määrin kyseinen merkityksellisten markkinoiden määritelmä saattaisi vaikuttaa siihen, miten Charbonnages de Francen aiheuttamia, valittajiin kohdistuvia mahdollisia kilpailun vääristymiä tarkastellaan. VI PÄÄTELMÄT (77) Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen komissio katsoo, että EPIC CdF:n CdF Energielle maksamat hinnanalennustakuun korvaukset, EPIC CdF:n maksamat ennakot kaupallisiin investointeihin ja CdF Energien jäsenten pysyvät ennakot on rahoitettu tuilla, joita Ranskan valtio on myöntänyt Charbonnages de Francelle kivihiilen tuotantoa varten. Rahoitustuen kokonaissumma vuonna 1994 on 74785157 frangia, josta 22466500 frangia hinnanalennustakuun korvausta, 33139626 frangia ennakkoja kaupallisiin investointeihin ja 19179031 frangia pysyviä ennakkoja. Hinnanalennustakuun korvauksena maksettujen rahoitustukien summat olivat 35016000 frangia vuonna 1995, 11000000 frangia vuonna 1996 ja 10011701 frangia vuonna 1997. Asianomaisten tukien kokonaismäärä on näin ollen 130812858 frangia. (78) Tukia on pidettävä päätöksen N:o 3632/93/EHTY vastaisina, koska ne eivät vastaa mainitussa päätöksessä säädettyjä perusteita ja edellytyksiä yhteensopivuudelle yhteismarkkinoiden toiminnan kanssa. Erityisesti tukia myönnettäessä ei ole täysin noudatettu yhtäältä komission päätöstä, jolla hyväksytään Ranskan viranomaisten hiilialan kansallisen sopimuksen yhteydessä toimittama toiminnan vähentämissuunnitelma, ja toisaalta päätöksiä, joilla sallitaan Ranskan vuosittain kivihiiliteollisuudelle myöntämät tuet. Tästä on pääteltävä, että tuet on käytetty muuhun tarkoitukseen kuin siihen, mihin ne voitiin myöntää ja mihin ne myönnettiin päätöksen N:o 3632/93/EHTY nojalla. (79) Näin ollen Charbonnages de Francen on palautettava Ranskan valtiolle sen vuosina 1994, 1995 ja 1996 ilmoittamat tukimäärät, jotka komissio salli kokonaisuudessaan, eli yhteensä 120801157 frangia (18416018 euroa). Päätöksen N:o 3632/93/EHTY 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti Charbonnages de Francelta takaisin perittäviä summia on pidettävä epäoikeutetun ennakkomaksun muodossa olevana epäoikeudenmukaisena etuna, jotka edunsaajan on sen vuoksi maksettava takaisin markkinakurssien mukaisesti. Korot lasketaan siitä päivästä alkaen, jona Ranskan valtion vuosittain myöntämä tuki, johon Charbonnages de Francelta takaisin perittävät summat kuuluvat, on maksettu edunsaajayritykselle. (80) Komissio salli vuotta 1997 koskevat tuet lukuun ottamatta 35 miljoonan frangin (5335716 euron) summaa, josta komissio päättää tarkasteltuaan tämän päätöksen aiheena olevia valituksia. Edellä esitetyn perusteella komissio voi sallia tuen määräksi 24988299 frangia (3809442 euroa). Kyseisen vuoden hinnanalennustakuiden korvauksiin käytettyä erotusta eli 10011701 frangia (1526274 euroa) on pidettävä päätöksen N:o 3632/93/EHTY vastaisena. Jos kyseinen summa on maksettu Charbonnages de Francelle ennen komission sallimispäätöksen tekemistä, sitä on pidettävä epäoikeutetun ennakkomaksun muodossa olevana epäoikeudenmukaisena etuna, joka edunsaajan on sen vuoksi maksettava takaisin markkinakurssien mukaisesti. Korot lasketaan tarvittaessa siitä päivästä alkaen, jona tuki, johon hinnanalennustakuiden korvaamiseen käytetty summa kuuluu, on maksettu edunsaajayritykselle. (81) Vuosien 1998-2001 osalta komissio salli Ranskan kivihiiliteollisuuden hyväksi ilmoittamat tuet lukuun ottamatta 45 miljoonan frangin (6860206 euron) summaa kullekin vuosista 1998-2000 päätösten 2001/85/EHTY(16) ja 2001/58/EHTY(17) mukaisesti, sekä 10 miljoonan frangin (1524490 euron) summaa vuodelle 2001 päätöksen 2001/678/EHTY(18) mukaisesti. Mainittujen päätösten mukaan komissio päättää kyseisistä summista ottaen huomioon tässä päätöksessä tarkoitetun valituksen tarkastelun tulokset. Edellä esitetyn perusteella on kuitenkin katsottava, että osa tukisummista on tarkoitus käyttää - tai on käytetty komission päätöstä odotettaessa - EPIC CdF:n CdF Energielle ja CdF Energien Sidecille maksamiin hinnanalennustakuiden korvauksiin kyseisiltä vuosilta. Tämän osalta Ranskan viranomaisten kirjeestä 8 päivältä huhtikuuta 1999 käy ilmi, että kyseisenä ajankohtana voimassa oli vielä 13 sopimusta, joissa määrätään hinnanalennustakuusta. Ranskaa pyydetäänkin ilmoittamaan komissiolle EPIC CdF:n CdF Energielle ja CdF Energie Sidecille kyseisiltä vuosilta maksamien hinnanalennustakuiden korvausten määrät. Tietojen perusteella komissio voi tehdä lopullisen päätöksen Ranskan vuosiksi 1998-2001 ilmoittamista tukimääristä, joita ei ole sallittu. (82) Komissio kehottaa Ranskaa toteuttamaan tarpeelliset toimenpiteet tämän päätöksen noudattamiseksi. Tämän osalta Ranskan viranomaisten kirjeestä 8 päivältä huhtikuuta 1999 käy ilmi, että hinnanalennustakuuta koskevan lausekkeen sisältävien sopimusten viimeisin päättymisajankohta on vuonna 2006. Muistutettakoon, että tässä päätöksessä käsitellyt eri mekanismit ja erityisesti hinnanalennustakuumekanismi, joka johtaa EPIC CdF:n CdF Energielle ja CdF Energien Sidecille maksamiin korvauksiin, aiheuttavat kilpailun vääristymistä (ks. 70-76 kappale). Ranskaa kehotetaan näin ollen toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, jotta nämä Charbonnages de Francelle kivihiilentuotantoon myönnetyllä valtiontuella rahoitetut mekanismit lopetettaisiin, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Ranskan kivihiiliteollisuudelle myöntämät valtiontuet, jotka on käytetty tai jotka on tarkoitus käyttää teollista ja kaupallista toimintaa harjoittavan julkisoikeudellisen yhtiön Charbonnages de Francen ("EPIC CdF") taloudelliselle etuyhtymälle CdF Energielle ("CdF Energie") maksamiin hinnanalennustakuiden korvauksiin ja ennakoihin investointeja varten sekä CdF Energien jäsenten pysyviin ennakoihin, yhteensä 19942292 euroa, ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia. 2 artikla 1. Ranskan on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitettujen, vuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevien tukisummien eli yhteensä 18416018 euron perimiseksi takaisin Charbonnages de France -yhtymältä. 2. Takaisinperiminen toteutetaan välittömästi kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos tämän päätöksen välitön ja tosiasiallinen täytäntöönpano on niiden perusteella sallittua. Takaisinperittäviin tukiin kuuluvat markkinakurssien mukaiset korot siitä päivästä lukien, jona tuki on annettu edunsaajan käyttöön, sen takaisinperimiseen saakka. 3 artikla 1. Ranska saa myöntää kivihiiliteollisuudelleen vuoden 1997 osalta toiminnan vähentämistukea 3809442 euroon saakka päätöksellä 2001/85/EHTY sallitun tuen täydentämiseksi. Loppua tukisummasta, josta komission oli määrä päättää mainitun päätöksen 1 artiklan a kohdan mukaisesti, ei näin ollen saa antaa käyttöön. 2. Jos Ranska on maksanut 1 kohdassa tarkoitetun 1526274 euron summan Charbonnages de France -yhtymälle komission päätöstä odotettaessa, se on perittävä takaisin 2 artiklan 2 kohdassa mainittujen menettelyjen mukaisesti. 4 artikla Tämän päätöksen nojalla yhteismarkkinoille soveltumattomiksi todettujen tukien myöntäminen on lopetettava heti, kun tämä päätös on annettu tiedoksi Ranskalle. 5 artikla 1. Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta toimenpiteistä, joita se on toteuttanut päätöksen noudattamiseksi 2. Kivihiiliteollisuudelle vuosilta 1998, 1999, 2000 ja 2001 maksettujen tukien osalta Ranskan on ilmoitettava komissiolle viidentoista työpäivän kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta, paljonko hinnanalennustakuiden korvauksia EPIC CdF on maksanut CdF Energielle kyseisiltä vuosilta. 6 artikla Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle. Tehty Brysselissä 9 päivänä huhtikuuta 2002. Komission puolesta Loyola De Palacio Varapuheenjohtaja (1) EYVL L 329, 30.12.1993, s. 12. (2) EYVL C 99, 10.4.1999, s. 9. (3) EYVL C 99, 10.4.1999, s. 9. (4) EYVL L 267, 9.11.1995, s. 46. (5) EYVL L 299, 12.12.1995, s. 18. (6) EYVL L 191, 1.8.1996, s. 45. (7) EYVL L 29, 31.1.2001, s. 45. (8) EPIC CdF, tase ja tulostili 1995, tulostiliä koskevat huomautukset, s. 19. (9) CdF Energien tase, tulostili ja liite, 31. joulukuuta 1995, s. 28 ja 29. (10) Vuonna 1995 palkkioita laskutettiin seuraavilta yrityksiltä: HBL, HBCM, Cokes de Drocourt, Agglonord, Agglocentre ja CTBR (CdF Energien tase, tulostili ja liite, 31. joulukuuta 1995, s. 43). (11) Tämän osalta ks. myös 16 kohta. (12) CdF Energien tase, tulostili ja liite, 31. joulukuuta 1995, s. 37-42. (13) Kolmansista maista tuodun kattilahiilen hinta. Eurooppalainen keskiarvo, laskettu cif-hinnoista vapaasti rajalla, jotka on ilmoitettu komissiolle päätöksien 77/707/EHTY (EYVL L 292, 16.11.1977, s. 11) ja 85/161/EHTY (EYVL L 63, 2.3.1985, s. 20) mukaisesti. (14) CdF Energien tase, tulostili ja liite, 31. joulukuuta 1993, s. 3. (15) Ks. 6 kappale. (16) EYVL L 29, 31.1.2001, s. 45. (17) EYVL L 21, 23.1.2001, s. 12. (18) EYVL L 239, 7.9.2001, s. 35.