2000/458/YUTP: Eurooppa-neuvoston yhteinen strategia, päätetty 19 päivänä kesäkuuta 2000, Välimeren alueesta



Virallinen lehti nro L 183 , 22/07/2000 s. 0005 - 0011



Eurooppa-neuvoston yhteinen strategia, päätetty 19 päivänä kesäkuuta 2000, Välimeren alueesta (2000/458/YUTP) EUROOPPA-NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan, ON TEHNYT PÄÄTÖKSEN TÄSTÄ YHTEISESTÄ STRATEGIASTA: I OSA EUROOPAN UNIONIN NÄKEMYS VÄLIMEREN ALUEESTA 1. Välimeren alue on strategisesti tärkeä Euroopan unionille, jäljempänä "EU". On EU:n ja koko Euroopan etujen mukaista, että alue on vauras ja sen olot ovat demokraattiset, vakaat ja turvalliset ja että siellä suhtaudutaan avoimesti Eurooppaan. 2. Välimeren alueella on edelleen edessään poliittisia, taloudellisia, oikeudellisia, ekologisia ja sosiaalisia haasteita. Jos näihin monitahoisiin eri haasteisiin halutaan vastata menestyksellisesti, EU:n ja Välimeren alueen kumppaneiden on toimittava yhteistyössä yhteisen näkemyksen ja keskinäisen ymmärryksen ja kunnioituksen pohjalta. 3. EU:n Välimeren-politiikkaa ohjaa kumppanuuden periaate, jota kummankin osapuolen olisi aktiivisesti tuettava. EU pyrkii yhteistyössä Välimeren kumppaneidensa kanssa hyvien naapuruussuhteiden kehittämiseen, vaurauden lisäämiseen, köyhyyden poistamiseen, kaikkien ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämiseen ja suojelemiseen, demokratian, hyvän hallintotavan sekä oikeusvaltion periaatteen edistämiseen, kulttuurien ja uskontojen välisen suvaitsevaisuuden edistämiseen sekä yhteistyön kehittämiseen kansalaisyhteiskunnan ja valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa. EU tukee Välimeren kumppaneiden pyrkimyksiä saavuttaa Euro-Välimeri-kumppanuuden puitteissa määritellyt tavoitteet käyttämällä kahdenvälisiä suhteitaan kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja edistämällä rauhanomaisen ilmapiirin luomista Lähi-idässä. 4. Tämä yhteinen strategia perustuu Euro-Välimeri-kumppanuuteen, joka on määritelty Barcelonan julistuksessa ja siihen liittyvässä säännöstössä, Berliinin julkilausumassa sekä Euroopan unionin pitkäaikaisessa Välimeren-politiikassa, johon kuuluu myös erilaisia kahdenvälisiä ja alueellisia tekijöitä. 5. EU on vakuuttunut siitä, että Lähi-idän rauhanprosessin saattaminen kaikilta osin menestyksellisesti päätökseen sekä alueen muiden selkkausten ratkaiseminen ovat olennainen edellytys Välimeren alueen rauhalle ja vakaudelle. Koska unionilla on aluetta koskevia intressejä sekä pitkäaikaiset ja tiiviit suhteet alueen maiden kanssa, unioni pyrkii tekemään osansa vakauden ja kehityksen aikaansaamiseksi Lähi-idässä. Barcelonan prosessin yhteydessä jo aloitettu yhteistyö on ratkaiseva tekijä perustan luomiseksi rauhan saavuttamisen jälkeistä kehitystä varten. Myös unioni tukee osapuolten ponnistuksia, jotka tähtäävät rauhansopimusten täytäntöönpanoon. Tässä suhteessa Euroopan ja Välimeren alueen rauhaa ja vakautta koskevan peruskirjan hyväksymisen, joka on ollut tavoitteena jo ennen tämän strategian hyväksymistä, olisi oltava ratkaiseva tekijä rauhanprosessissa konfliktin jälkeisen kehityksen kannalta Välimeren alueella. 6. Koska Välimeren alue on EU:lle hyvin tärkeä ja vahvistaakseen edelleen Välimeren ulottuvuutta Eurooppa-neuvosto päättää tästä yhteisestä strategiasta. Strategia kattaa kaikki EU:n suhteet kaikkiin Barcelonan prosessissa mukana oleviin kumppaneihin ja Libyaan. Siihen eivät kuitenkaan sisälly EU:n kahdenväliset suhteet niihin Välimeren maihin, jotka ovat hakeneet EU:n jäsenyyttä, sillä ne määräytyvät liittymisprosessin pohjalta. Euroopan unioni huolehtii edelleen kaikilta osin säännöstönsä ja Berliinin julkilausuman mukaisesti tehtävistään Lähi-idän rauhanprosessissa, ja tämä yhteinen strategia määrittelee EU:n osuuden Lähi-idän rauhan vakauttamisessa sen jälkeen, kun kokonaisvaltainen rauhanratkaisu on saatu aikaan. II OSA TAVOITTEET 7. Euroopan unionilla on Välimeren aluetta koskevassa politiikassaan seuraavat tavoitteet: - pyrkimys saada aikaan huomattavaa ja mitattavissa olevaa edistymistä Barcelonan julistuksen ja siihen liittyvän säännöstön tavoitteiden saavuttamiseksi, joita ovat: - yhteisen rauhan ja vakauden alueen luominen poliittisella ja turvallisuusyhteistyöllä, - yhteisen vaurauden alueen luominen talous- ja rahoituskumppanuuden avulla, - kumppanuuden luominen sosiaali- ja kulttuurikysymyksissä ja inhimillisten näkökohtien osalta kehittämällä inhimillisiä voimavaroja, edistämällä kulttuurien välistä ymmärrystä sekä kansalaisyhteiskuntien välistä vaihtoa, - edistetään EU:n ja sen jäsenvaltioiden omaksumia perusarvoja, kuten ihmisoikeuksia, demokratiaa, hyvää hallintotapaa, avoimuutta ja oikeusvaltion periaatetta, - kannustetaan ja avustetaan Välimeren alueen kumppanuusmaita vapaakaupan toteuttamisessa EU:n kanssa ja kumppanuusmaiden kesken Barcelonan julistuksen ehtojen mukaisesti, talouden siirtymävaiheessa sekä investointien houkuttelemiseksi alueelle enenevässä määrin, - tehostetaan oikeus- ja sisäasioiden alan yhteistyötä Tampereen Eurooppa-neuvoston suuntaviivojen mukaisesti, - pidetään yllä eri kulttuurien ja sivilisaatioiden välistä vuoropuhelua suvaitsemattomuuden, rasismin ja muukalaisvihan torjumiseksi. 8. Turvallisuuskysymyksissä EU aikoo hyödyntää kehittyvää Euroopan yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa tarkastellessaan, kuinka alueen turvallisuusyhteistyötä voidaan vahvistaa yhdessä Välimeren kumppanuusmaiden kanssa. 9. Unioni on jo tähän mennessä osallistunut aktiivisesti ponnisteluihin, joilla tähdätään oikeudenmukaisen, kokonaisvaltaisen ja kestävän rauhan luomiseen Lähi-idässä sekä Lähi-idän vakauteen ja kehitykseen. Unioni katsoo, että osana Barcelonan prosessia aloitettu yhteistyö on ratkaiseva tekijä luotaessa perustaa rauhan saavuttamisen jälkeisille toimille. Tämän yhteisen strategian mukaisesti ja sen 6 kohta huomioon ottaen Euroopan unioni asettaa itselleen seuraavat tavoitteet: - on pyrittävä luomaan olosuhteet, jotka auttavat osapuolia panemaan täytäntöön niiden keskenään tekemät sopimukset, - on luotava perusta normaaleille hyville naapuruussuhteille, ja osapuolia on kannustettava sitoutumaan alueelliseen yhteistyöhön, - on pyrittävä edistämään rauhan vakauttamista alueella, mihin sisältyy myös kansalaisyhteiskuntien taloudellinen yhdentyminen ja keskinäinen ymmärtämys. 10. EU:n toimien sekä aloitteiden tehokkuuden, vaikutuksen ja näkyvyyden lisäämiseksi alueella pyritään seuraaviin yleisiin tavoitteisiin: - tehostetaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden nykyisten alueellisten ja alueen sisäisten eri toimien, välineiden ja toimenpiteiden koordinointia, lisätään niiden johdonmukaisuutta ja keskinäistä täydentävyyttä sekä varmistetaan niiden synergia, - varmistetaan, että EU:n Välimeren-politiikka ja muita kumppaneita koskevat politiikat täydentävät toisiaan. III OSA TOIMINTA-ALAT JA ERITYISALOITTEET 11. EU aikoo tarkastella kokonaisvaltaisesti Barcelonan prosessia yhdessä Välimeren alueen kumppaneidensa kanssa sen voimistamiseksi ja muuttamiseksi toiminta- ja tulospainotteisemmaksi. 12. Euroopan unioni pyrkii saattamaan päätökseen jäljempänä esitetyt erityisaloitteet. Tämä ei kuitenkaan estä mahdollisia uusia aloitteita, joissa voidaan tarvittaessa ottaa huomioon kyseisten maiden, alueiden ja seutujen erityisolosuhteet ja -tarpeet. Politiikka ja turvallisuus 13. EU aikoo vahvistaa poliittista ja turvallisuuskysymyksiä koskevaa vuoropuhelua Välimeren kumppaneidensa kanssa kaikilla tasoilla eli kahdenvälisesti yksittäisten Välimeren kumppaneiden kanssa, Barcelonan prosessin puitteissa, johon kuuluu myös rauhaa ja vakautta koskeva Euro-Välimeri-peruskirja sen tultua voimaan, sekä muissa monenvälisissä yhteyksissä. Vuoropuhelun tavoitteita ovat seuraavat: - määritellään yhteinen pohja turvallisuuskysymyksille, jotka liittyvät yhteisen rauhan ja vakauden alueen luomiseen, - kehitetään kumppanuutta rakentavia toimenpiteitä erityisesti edistämällä säännöllisiä neuvotteluja ja tietojenvaihtoa Välimeren kumppaneiden kanssa, - toimitetaan hyvissä ajoin asianmukaisia tietoja aloitteista, joilla saattaa olla merkitystä muille Välimeren kumppaneille, - vahvistetaan yhteistyötä turvallisuuteen kohdistuvien maailmanlaajuisten uhkien, kuten terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden ja huumekaupan torjumiseksi, - tehdään yhteistyötä konfliktinestoon, kriisinhallintaan ja konfliktien jälkeiseen olojen ennalleen palauttamiseen liittyvien järjestelyjen luomiseksi sekä selkkausten ja kiistojen rauhanomaiseksi ratkaisemiseksi myös oikeudellisin keinoin, - tarkastellaan mahdollisuuksia käsitellä jalkaväkimiinoihin liittyviä ongelmia Välimeren alueella Ottawan yleissopimuksen tavoitteiden mukaisen yhteistyön avulla, johon kuuluvat miinanraivaus, miinavaaran tiedostamiseen liittyvä toiminta ja miinojen uhrien avustaminen, - kannustetaan Välimeren kumppaneita allekirjoittamaan ja ratifioimaan kaikki joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevat sopimukset, kuten ydinsulkusopimus, kemialliset aseet kieltävä sopimus, biologiset aseet kieltävä sopimus ja täydellinen ydinkoekieltosopimus, - pyritään tekemään Lähi-idästä yhteisesti ja tehokkaasti valvottava joukkotuhoaseeton vyöhyke, jossa ei ole ydinaseita eikä kemiallisia tai biologisia aseita tai niiden laukaisujärjestelmiä. Edellä mainittujen toimien osalta EU ottaa huomioon Euroopan yhteisessä turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa tapahtuvan kehityksen. Demokratia, ihmisoikeudet ja oikeusvaltion periaate 14. Barcelonan prosessin puitteissa ja kahdenvälisissä suhteissaan Välimeren kumppaneihin EU aikoo: - edistää aktiivisesti demokraattisten instituutioiden ja oikeusvaltion periaatteen vahvistamista etenkin poliittisen vuoropuhelun avulla ja tukemalla oikeusjärjestelmän uudistamista, yhteiskunnan rakenteiden kehittämistä sekä sananvapautta erityisesti riippumattomien tiedotusvälineiden vahvistamisen kautta, - tukea ja kannustaa toimia hyvän hallintotavan edistämiseksi, - korostaa kaikille kuuluvien ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämisen ja suojelemisen merkitystä, siten että alueen valtioita ja valtioista riippumattomia toimijoita tuetaan järjestämällä ihmisoikeuskoulutusta ja ihmisoikeuksien seurantaa, puolustamalla ihmisoikeuksia sekä lisäämällä tietoisuutta niistä, - YK:n peruskirjan ja yleismaailmallisen ihmisoikeuksien julistuksen mukaisesti kehottaa kumppaneita liittymään kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin sekä toteuttamaan täysimääräisesti kansalaisoikeuksia, sivistyksellisiä, taloudellisia, poliittisia ja sosiaalisia oikeuksia rodusta, sukupuolesta, kielestä tai uskonnosta riippumatta, - toteuttaa toimenpiteitä kaikkien Välimeren kumppanien taivuttamiseksi luopumaan kuolemanrangaistuksesta EU:ssa vahvistettujen suuntaviivojen mukaisesti. Lähi-idän rauha 15. Ottaen huomioon tämän yhteisen strategian 6 kohdan EU aikoo: - antaa asiantuntija-apua, esittää ajatuksia ja tarjota hyviä palvelujaan ja tukeaan rauhanprosessin keskeisille osapuolille, jotta rauhansopimusten tekemistä voitaisiin helpottaa ja valmistautua Lähi-idän rauhan toteutumisen jälkeiseen aikaan, - edistää rauhanprosessia aktiivisesti monenväliseltä pohjalta hyödyntäen myös synergiaa Barcelonan prosessin kanssa. Keskeisten kysymysten, kuten vesi- ja pakolaiskysymysten osalta EU on aina pyydettäessä valmis tarjoamaan asiantuntija-apua, - osana kokonaisratkaisua ja keskeisten osapuolten niin pyytäessä harkita jäsenvaltioiden osallistumista turvallisuusjärjestelyjen täytäntöönpanoon itse paikalla, - omalta osaltaan edistää kansainvälistä sitoutumista rauhan toteuttamiseksi ja vakauttamiseksi Lähi-idässä, erityisesti tukemalla alueellista talousyhteistyötä ja talouden yhdentymistä sekä kaupan laajentamista, - toimia Lähi-idän vakauden vahvistamiseksi turvallisuusyhteistyön keinoin osallistumalla rauhaa ja vakautta koskevan Euro-Välimeri-peruskirjan täytäntöönpanoon sen jälkeen, kun se on hyväksytty ja tullut voimaan. Talous ja rahoitus 16. EU aikoo - toimia aktiivisesti Euro-Välimeri-assosiaatiosopimusten täytäntöönpanemiseksi, erityisesti jatkaen edelleen kaupan vapauttamista kaikilla kumppaneille tärkeillä aloilla Barcelonan julistuksen ehtojen mukaisesti, - pyrkiä kaikin keinoin nopeuttamaan jäljellä olevien assosiaatiosopimusten tekemistä ja täytäntöönpanoa, - tukea toimenpiteitä alueen tekemiseksi sijoittajien kannalta houkuttelevammaksi erityisesti luomalla laajemmat markkinat, kannustamalla EU:n sisämarkkinoihin liittyvien politiikkojen yhdenmukaistamista, parantamalla sääntelypuitteita, varmistamalla sijoittajien oikeudenmukainen ja tasavertainen kohtelu sekä kohottamalla EU:ssa tietoisuutta alueen investointimahdollisuuksista, - rohkaista ja tukea alueen sisäistä yhteistyötä, kuten Maghrebin arabiunionissa tapahtuvaa yhteistyötä, siten, että toimet johtaisivat laajempaan alueelliseen yhteistyöhön, - rohkaista ja tukea Välimeren kumppaneiden ponnisteluja etelä-etelä-suunnassa tapahtuvan kaupan kehittämiseksi erityisesti etelä-etelä-kauppasopimusten kautta ja alkuperäsääntöjen asteittaiseksi yhdenmukaistamiseksi, - avustaa Välimeren kumppaneita niiden vahvistaessa edellytyksiään asianmukaisten kauppapolitiikkojen muotoilemiseksi ja aktiiviseksi osallistumiseksi kauppaneuvotteluihin, erityisesti Euro-Välimeri-vapaakauppa-alueen kehittämistä ja WTO:ssa myöhemmin käytäviä neuvotteluja varten, - kannustaa ulkomaisten juoksevien maksujen vapauttamiseen tarkoituksena pääoman liikkeiden täydellinen vapauttaminen mahdollisimman pian. Unioni aikoo ehdottaa euroa sopimus- ja maksuvaluutaksi Välimeren alueen kauppaan, - tukea infrastruktuurien yhteenliittämistä Välimeren kumppaneiden kesken sekä niiden ja EU:n välillä liikenteen alalla, energia-alalla ja televiestinnän alalla Euroopan laajuisista verkoista saadun kokemuksen pohjalta, - edistää politiikkoja, joilla tehostetaan yksityisen sektorin asemaa ja edistetään pienten ja keskisuurten yritysten ja erityisesti vientiin suuntautuneiden pk-yritysten toimintaedellytyksiä Välimeren kumppanuusmaissa, sillä se on yksi tehokkaimmista keinoista työpaikkojen luomiseksi, - varmistaa, että pyritään asianmukaisesti kehittämään markkinataloutta, jolla on myös sosiaalinen ulottuvuus ja johon kuuluvat myös vähimmäistyönormit sekä sukupuolten tasa-arvon edistäminen. 17. EU aikoo kannustaa kaikkia kumppaneita WTO:n jäsenyyteen asianmukaisin ehdoin. 18. EU aikoo maksimoida EU:n budjetin, erityisesti MEDA:n ja EIP:n kautta toteutettavan rahoitusyhteistyön vaikutuksen seuraavin toimenpitein: - Euroopan yhteisö ja jäsenvaltiot koordinoivat omat Välimeren kumppaneita varten tarkoitetut rahoitus- ja kehitysyhteistyöstrategiansa, ohjelmansa ja toimensa ja varmistavat yhdessä muiden tuenantajien kanssa niiden johdonmukaisuuden, täydentävyyden ja tarvittaessa yhteisrahoituksen, - Euroopan unioni tehostaa taloudellista vuoropuhelua Välimeren kumppaneiden kanssa erityisesti rahoitustuen ohjelmoinnin yhteydessä talouden siirtymävaiheen nopeuttamiseksi sekä terveiden verotus- ja rahapolitiikkojen ja rakenneuudistuksen edistämiseksi, - komissio varmistaa, että muut yhteisön talousarvion Välimeren kumppaneille tarkoitetut varat käytetään johdonmukaisesti. Lisäksi pyritään parantamaan koordinointia muiden asiaa koskevien EU:n ohjelmien kanssa (tutkimusta ja kehittämistä koskeva viides puiteohjelma, jolla vahvistetaan kumppaneiden kanssa tapahtuvan yhteisön tutkimuksen kansainvälinen asema, SYNERGY, LIFE (ympäristöalan rahoitusväline), INTERREG III). 19. EU aikoo edistää vesistrategioiden ja vesihuoltopolitiikkojen yhtenäistämistä Välimeren alueella. Ympäristö 20. EU varmistaa, että tarve integroida ympäristönäkökohdat muihin politiikkoihin otetaan paremmin huomioon, jotta talouskehitys tapahtuu kestävältä pohjalta. Sosiaali- ja kulttuuriasiat 21. Euro-Välimeri-kumppanuuteen kuuluvan yhteistyön lisäksi EU - toteuttaa kaikki tarvittavat toimet kansalaisyhteiskunnan osallistumisen sekä EU:n ja Välimeren kumppanuusmaiden henkilövaihdon kehittämiseksi edelleen. Valtioista riippumattomia järjestöjä kannustetaan osallistumaan yhteistyöhön kahdenvälisesti ja aluetasolla. Erityistä huomiota kiinnitetään tiedotusvälineisiin ja korkeakouluihin, - tukee pyrkimyksiä edistää yhteistyötä sosiaalisissa kysymyksissä, kuten miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämisessä, ja tukee pyrkimyksiä vahvistaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, - kannustaa pyrkimyksiä kehittää erityisesti nuorille ja naisille suunnattua yleissivistävää ja ammatillista koulutusta heidän integroimisekseen työmarkkinoille. Tähän liittyen alueellista yhteistyötä parannetaan vaihtamalla tietoa parhaista käytänteistä, siirtämällä taitotietoa ja kehittämällä valmiuksia. Oikeus- ja sisäasiat 22. Barcelonan prosessin säännöstön pohjalta ja Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmien jatkotoimina EU - toimii Geneven pakolaisyleissopimuksen ja muiden asiaa koskevien välineiden mukaisesti ja edistää niiden noudattamista kaikilta osin Välimeren kumppanuusmaissa, - tutkii mahdollisuuksia yksinkertaistaa ja nopeuttaa viisumien myöntämismenettelyjä, - edistää erilaisten oikeusjärjestelmien välisten vastaavuuksien määrittelyä, jotta yksittäisiä henkilöitä koskevat yksityisoikeuden ongelmat, kuten perhe- ja perintöoikeuden ongelmat, mukaan lukien avioeroasiat, voitaisiin ratkaista, - edistää oikeusjärjestelmien avoimuutta ja suurempaa johdonmukaisuutta kumppanuusmaissa ulkomaisten investointien rohkaisemiseksi ja laillisten maahanmuuttajien kannustamiseksi jatkamaan toimintaansa lähtömaidensa kanssa yhteisen kehityksen hyväksi, - varmistaa, että tulojen siirtoa koskevaa sääntelyä vapautetaan ja etsii ratkaisuja, joiden avulla voidaan välttää erityisesti laillisten maahanmuuttajien ja henkilöiden, joilla on kaksoiskansalaisuus, kaksinkertainen verotus, - kehittää toimivia yhteistyöjärjestelyjä, joilla torjutaan laittoman maahanmuuton verkostoja ja ihmiskauppaa, muun muassa perustamalla takaisinottojärjestelyjä omien ja kolmansien maiden kansalaisia sekä valtiottomia henkilöitä varten, - aloittaa vuoropuheluita, joiden tavoitteena on luoda nykyaikaiset ja tehokkaat rajatarkastusjärjestelmät, ja tarjoaa muun muassa osallistumismahdollisuuden koulutusohjelmiin ja virkamiesten vaihtoon, - käsittelee Välimeren maiden kumppanien kanssa maahanmuuttokysymystä ottaen tässä huomioon kumppanuusmaiden taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset näkökohdat. Tähän lähestymistapaan kuuluvat köyhyyden torjuminen, elinolojen parantaminen ja työpaikkojen luominen, konfliktien ehkäiseminen, demokraattisten valtioiden vahvistaminen ja ihmisoikeuksien noudattaminen, - kehittää yhteisen tavan varmistaa niiden Välimeren maiden kansalaisten kotouttaminen yhteiskuntaan, jotka ovat asuneet laillisesti jossain EU:n jäsenvaltiossa tietyn ajan ja joilla on pitkäaikainen oleskelulupa, niin että tavoitteena on heidän oikeudellisen asemansa lähentäminen EU:n kansalaisten asemaan kyseisessä jäsenvaltiossa, - vaihtaa Välimeren kumppanuusmaiden kanssa tietoja ja tilastoja maahanmuuttoliikkeistä. 23. EU kehittää edelleen yhteistyötään Välimeren kumppanien kanssa järjestäytyneen rikollisuuden, muun muassa laittoman huumausainekaupan ja rahanpesun torjumiseksi erityisesti - avustamalla lainkäyttö- ja lainvalvontaviranomaisten koulutuksessa, siten että korostetaan tiedonsaantia unionin säännöstöstä järjestäytyneen rikollisuuden alalla, - tarjoamalla Välimeren kumppanuusmaille yhteistyötään tarvittavien oikeudellisten, institutionaalisten ja tuomioistuinjärjestelmien kehittämisessä, jotta kyseisistä rikoksista voidaan panna asianmukaisesti syytteeseen, ja rajat ylittävän rikollisuuden torjuntaan käytettävien yhteistyömenettelyjen kehittämisessä. EU kannustaa edelleen Välimeren maita liittymään YK:n kansainvälisiin terrorismia koskeviin yleissopimuksiin ja noudattamaan periaatetta, jonka mukaan terrorismin vastaisen toiminnan on perustuttava vakaasti kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteille. IV OSA VÄLINEET JA KEINOT Yleiset määräykset 24. Euroopan unionin toimielimet ja elimet toteuttavat tätä yhteistä strategiaa perussopimuksissa niille osoitettujen toimivaltuuksien rajoissa ja perussopimusten mukaisesti sovellettavia menettelytapoja noudattaen. 25. Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri, jota Euroopan unionin erikoislähettiläs Lähi-idän rauhanprosessissa tukee, avustaa neuvostoa ja puheenjohtajavaltiota tämän yhteisen strategian täytäntöönpanossa niissä kysymyksissä, jotka kuuluvat Euroopan unionin yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP) ja sen perusteella annettujen säädösten täytäntöönpanossa. Komissio osallistuu täysipainoisesti työhön Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 18 ja 27 artiklan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisten toimivaltuuksien noudattamista. 26. Neuvosto ja komissio varmistavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti unionin toiminnan johdonmukaisuuden, yhtenäisyyden ja tehokkuuden. Yhteinen strategia pyritään tekemään mahdollisimman toimivaksi varmistamalla eri välineiden ja unionissa eri aloilla toteutetun toiminnan johdonmukaisuus sekä unionin ja jäsenvaltioiden toiminnan keskinäinen johdonmukaisuus. Unioni varmistaa, että sen Välimeren-politiikka ja muut politiikat täydentävät toisiaan. 27. Jäsenvaltiot osallistuvat tämän yhteisen strategian tavoitteiden toteuttamiseen käyttämällä asianmukaisesti ja koordinoidusti kaikkia niiden käytössä olevia sopivia välineitä ja keinoja. Yhteinen strategia ei vaikuta nykyisiin järjestelyihin, joiden mukaisesti jäsenvaltiot tunnustavat valtioita, päättävät jäsenyydestä kansainvälisissä järjestöissä tai päättävät kahdenvälisten diplomaattisten tai muiden suhteiden - kuten kahdenvälisten poliittisten, urheilu- ja kulttuurisuhteiden - ylläpitämisestä ja hoidosta. Neuvosto, komissio ja jäsenvaltiot 28. Neuvosto, komissio ja jäsenvaltiot - tarkistavat toimivaltuuksiensa ja mahdollisuuksiensa mukaisesti ne nykyiset toimensa, ohjelmansa, välineensä ja politiikkansa, jotka jäävät Barcelonan julistuksen ja sen täytäntöönpanemiseksi annettujen säädösten ulkopuolelle, ja varmistavat, että ne ovat johdonmukaiset tämän yhteisen strategian kanssa; jos epäjohdonmukaisuuksia havaitaan, tarvittavat mukautukset tehdään mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, - käyttävät täysimääräisesti ja asianmukaisesti nykyisiä välineitä ja keinoja sekä kaikkia sopivia EU:n ja jäsenvaltioiden ohjelmia sekä kehittävät ja pitävät yllä ohjeellista luetteloa unionin, yhteisön ja jäsenvaltioiden resursseista, joihin tämän yhteisen strategian täytäntöönpano perustuu. Koordinointi 29. Jäsenvaltiot pyrkivät koordinoimaan entistä tiiviimmin Välimeren alueeseen kohdistuvia toimiaan myös alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, YK:n, ETYJ:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten piirissä. Koordinoinnissa otetaan asiaan kuuluvalla tavalla huomioon yhteisön toimivalta. 30. Jäsenvaltiot, jotka osallistuvat toimintaan muilla sellaisilla foorumeilla, jotka harjoittavat Välimereen liittyvää toimintaa joko pääasiallisena tarkoituksenaan tai oheistoimintana, toimivat tämän strategian tavoitteiden mukaisesti. 31. Jäsenvaltioiden ja komission edustajat Välimeren kumppanuusmaissa ottavat tämän strategian kaikilta osin huomioon koordinoidessaan toimintaansa kentällä. 32. Neuvosto, komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät tehostamaan yhteistyötään alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa ja pyrkivät saavuttamaan tämän yhteisen strategian tavoitteet muiden maiden kanssa, joilla on samat tavoitteet. Toteutus ja tarkistaminen 33. Eurooppa-neuvosto pyytää neuvostoa: - varmistamaan, että jokainen uusi puheenjohtajavaltio esittää neuvostolle osana yleistä ohjelmaansa tämän yhteisen strategian täytäntöönpanoa varten asettamansa painopisteet, jotka perustuvat II osassa mainittuihin tavoitteisiin ja joissa otetaan huomioon III osassa mainitut toiminta-alueet, - tarkastelemaan ja arvioimaan tämän yhteisen strategian mukaista unionin toimintaa ja raportoimaan Eurooppa-neuvostolle vähintään kerran vuodessa, miten tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty, - tarkastelemaan Välimeren alueen tilannetta ja Välimeren kumppanuusmaiden yhteistyön tilaa tämän yhteisen strategian toteuttamisessa ja arvioimaan niitä Eurooppa-neuvostolle laatimassaan raportissa, - esittämään tarvittaessa Eurooppa-neuvostolle suosituksia muutoksiksi tämän yhteisen strategian II ja III osaan. 34. Komissio osallistuu edellä kuvattuun työhön toimivaltuuksiensa mukaisesti. Yhteistyö Välimeren kumppanuusmaiden kanssa 35. Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot toteuttavat tätä yhteistä strategiaa läheisessä yhteistyössä Välimeren kumppanuusmaiden kanssa erityisesti assosiaatiosopimusten ja Barcelonan prosessin Euro-Välimeri-komitean avulla. Ne tarkastelevat Välimeren kumppanuusmaiden ilmaisemia suosituksia ja huolenaiheita. V OSA Kesto 36. Tätä yhteistä strategiaa sovelletaan sen julkaisupäivästä alkaen aluksi neljän vuoden ajan. Eurooppa-neuvosto voi jatkaa sen kestoa, tarkistaa sitä ja tarvittaessa mukauttaa sitä neuvoston suosituksesta. Julkaiseminen 37. Tämä yhteinen strategia julkaistaan virallisessa lehdessä. Tehty Santa Maria da Feirassa 19 päivänä kesäkuuta 2000. Eurooppa-neuvoston puolesta Puheenjohtaja A. Guterres Eurooppa-neuvoston julkilausuma Välimeren aluetta koskevasta yhteisestä strategiasta Neuvosto hyväksyy Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston (yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka) alaan kuuluvat yhteiset toiminnat, yhteiset kannat ja muut mahdolliset päätökset määräenemmistöllä yhteisen strategian perusteella. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston soveltamisalan ulkopuolelle jäävät säädökset hyväksytään edelleen perussopimuksissa määrättyjen asiaa koskevien päätöksentekomenettelyjen mukaisesti, mukaan lukien Euroopan yhteisön perustamissopimus ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osasto. Välimeren aluetta koskevan Euroopan unionin yhteisestä strategiasta päätettäessä Eurooppa-neuvosto vahvistaa, että Euroopan unioni aikoo edelleen tukea osapuolten pyrkimyksiä saada aikaan rauhansopimuksia ja panna ne täytäntöön. Tässä pyrkimyksessä Euroopan unioni toimii Berliinin Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 1999 antamassa julkilausumassa vahvistettujen periaatteiden pohjalta. Eurooppa-neuvosto pyytää neuvostoa, jota YUTP:n korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri avustaa Euroopan unionin Lähi-idän rauhanprosessin erikoislähettilään tukemana, ja komissiota pohtimaan, miten Barcelonan prosessilla voidaan edistää Lähi-idän vakautta, sekä työskentelemään unionin näkyvyyden lisäämiseksi ja tekemään konkreettisia aloitteita, joiden avulla voidaan edistää Välimeren alueen kehitystä rauhan toteuduttua. Näistä kysymyksistä toimitetaan kertomus Eurooppa-neuvostolle.