FI Euroopan unionin virallinen lehti L 67/3

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 18 päivänä heinäkuuta 2007,

Valtiontuesta C 27/2004, jonka Tšekin tasavalta on myöntänyt yhtiöille GE Capital Bank a.s. ja GE Capital International Holdings Corporation, USA

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1965)

(Ainoastaan tšekinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/214/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Komissio sai 18. joulukuuta 2003 ilmoituksen toimenpiteistä, jotka oli toteutettu pankkien Agrobanka Praha a.s., jäljempänä ’AGB’, ja GE Capital Bank, a.s (1), jäljempänä ’GECB’ hyväksi valtiontukimenettelyssä, jäljempänä ’väliaikainen menettely’. Väliaikaisesta menettelystä määrätään Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja niiden sopimusten mukautuksia, joihin Euroopan unioni perustuu, koskevan 16. huhtikuuta 2003 allekirjoitetun asiakirjan (2), jäljempänä ’liittymisasiakirja’, liitteen IV osassa 3.

(2) Tšekki peruutti tekemänsä ilmoituksensa kirjeellä, jonka komissio vastaanotti 30. huhtikuuta 2004. Samana päivänä Tšekki teki samaa asiaa koskevan uuden ilmoituksen.

(3) Komissio totesi 14. heinäkuuta 2004 tekemällään päätöksellä, että suurin osa ilmoitetuista toimenpiteistä ei ole liittymispäivän jälkeen sovellettavia toimenpiteitä. Komissio käynnisti kuitenkin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn muista toimenpiteistä, koska niiden katsottiin olevan liittymispäivän jälkeen sovellettavia, ja esitti vakavia epäilyjä niiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa.

(4) Tšekki esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 30. heinäkuuta 2004, 16. elokuuta 2004, 22. syyskuuta 2005 ja 18. toukokuuta 2006, ja GECB esitti omat huomautuksensa 17. joulukuuta 2004. GECB esitti lisähuomautuksia 19. syyskuuta 2005 ja 11. marraskuuta 2005. Komissio vahvisti GECB:lle 2. toukokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, että määräaikaa, jonka kuluessa huomautuksia voi esittää, on jatkettu marraskuun 2005 loppuun Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4), jäljempänä ’menettelyasetus’, 6 artiklan 1 kohdan viimeisen virkkeen mukaisesti. Tšekki ilmoitti komissiolle 10. toukokuuta 2006 päivätyllä ja 18. toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että se oli saanut GECB-pankin huomautukset. Tšekin edustajien ja GECB:n edustajien välillä pidettiin kokouksia 24. kesäkuuta, 29. syyskuuta ja 25. lokakuuta 2005 sekä 11. tammikuuta ja 7. maaliskuuta 2006. Tšekki toimitti 13. maaliskuuta 2007 lisätietoja, jotka kirjattiin saapuneiksi 14. maaliskuuta 2007. Komissio vahvisti Tšekille 15. maaliskuuta 2007, että määräaikaa, jonka kuluessa huomautuksia voi esittää, on jatkettu 14. maaliskuuta 2007 saakka menettelyasetuksen 6 artiklan 1 kohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

2. TAUSTA

2.1 Tuensaajat

(5) Vuonna 1990 perustettu AGB toimi perustamisensa jälkeen yleisenä liikepankkina Tšekissä. Se oli vuonna 1995 Tšekin viidenneksi suurin pankki ja suurin yksityisomistuksessa oleva pankki. AGB:n ajauduttua taloudellisiin vaikeuksiin se menetti pankkitoimilupansa syyskuussa 1998 ja on tällä hetkellä selvitystilassa.

(6) AGB:n perustajaosakkaina olivat Československá obchodní banka a.s., jäljempänä ’ČSOB’, Tšekin maatalousministeriö, Agropol a.s., Agrodat státní podnik ja Stavoinvest Banská Bystrica. Vuonna 1995 AGB siirtyi yksityisen Motoinvest Group -yhtiön määräysvaltaan.

(7) AGB asetettiin 17. syyskuuta 1996 hallinnonhoitajan hallintoon, minkä jälkeen AGB:hen luotiin kaksi erillistä yksikköä, AGB1 ja AGB2. AGB1 otti jatkaakseen AGB:n pääasiallista pankkitoimintaa. Kesäkuussa 1998 AGB1:n omaisuuserät myytiin GECB:lle. AGB:n loput osat ovat edelleen selvitystilassa.

(8) GECB perustettiin vuonna 1998 AGB1:n hankintaa varten. Se toimii nyt Tšekissä yleispankkina. GECB on ollut kokonaan GE Capital International Holdings Corporation, USA -yhtiön, jäljempänä ’GECIH’, omistuksessa 17. tammikuuta 2005 lähtien GE Money Bank a.s. -nimisenä.

2.2 AGB:n taloudellinen tilanne

(9) AGB:n vaikeudet alkoivat jo vuosina 1993–1994. Tšekin koko pankkisektoria koetteli 1990-luvun puolivälissä vakava taloudellinen kriisi, joka kosketti myös AGB:tä. AGB:n nopea laajentuminen ja siihen liittynyt puutteellinen riskinhallinta ja riittämätön sisäinen valvonta johti AGB:n luottokannan vähittäiseen huonontumiseen. Vuonna 1993 AGB kirjasi 2 miljardin Tšekin korunan tappion ja oma pääoma oli negatiivinen (– 515 miljoonaa Tšekin korunaa).

(10) Česká národní banka, jäljempänä ’ČNB’, määräsi vuonna 1993, että AGB:n on laadittava ja pantava täytäntöön konsolidointiohjelma vakavaraisuutensa palauttamiseksi. Tšekki ilmoitti, että konsolidointiohjelma ei sisältänyt valtion toteuttamia tai tukemia toimenpiteitä. Sen tarkoituksena oli pikemminkin antaa ČNB:lle parempi mahdollisuus valvoa AGB:tä. Vuonna 1996 AGB lakkasi noudattamasta konsolidointiohjelman ehtoja ja osallistui suuririskisiin operaatioihin. Sille seurasi tästä likviditeettiin ja varojensa laadun heikkenemiseen liittyviä ongelmia. Likviditeettikriisi ja osakkaiden haluttomuus ryhtyä tarvittaviin korjaaviin toimenpiteisiin johtivat siihen, että AGB asetettiin 17. syyskuuta 1996 hallinnonhoitajan hallintoon.

(11) Hallinnonhoitajan asettamisen jälkeen suoritettu tilintarkastus (tase 16. syyskuuta 1996) osoitti, että AGB:llä oli – 8,487 miljardin Tšekin korunan tappiot ja jäljellä oleva oma pääoma – 5,476 miljardia Tšekin korunaa. Säännöllisessä vuositilintarkastuksessa (tase 31. joulukuuta 1996) tappio oli – 10,097 miljardia Tšekin korunaa ja jäljellä oleva oma pääoma – 6,328 miljardia Tšekin korunaa.

(12) Estääkseen kielteisiä vaikutuksia kohdistumasta koko pankkisektoriin Tšekki ryhtyi toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena oli taata AGB:n pelastaminen ja rakenneuudistus. Edellä mainittujen AGB:n tilintarkastusten jälkeen, jotka hallinnonhoitajan asettamisen jälkeen osoittivat tappioiden ylittävän pankin pääoman, päätettiin kuitenkin, että paras keino varmistaa AGB:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus olisi luoda erillinen organisaatioyksikkö AGB1, joka jatkaisi AGB:n pääasiallista pankkitoimintaa. Toinen organisaatioyksikkö AGB2 koostui pääosin huonoehtoisista luotoista, valikoiduille AGB:n tytäryhtiöille ja muille sidosyrityksille myönnetyistä luotoista, valikoiduista varoista, kaikesta kiinteästä omaisuudesta ja tietystä irtaimesta omaisuudesta. AGB1 oli sitten määrä myydä strategiselle sijoittajalle avoimen ja läpinäkyvän tarjouskilpailun kautta, johon ei liity erityisehtoja.

2.3 Tarjouskilpailu

(13) Hallinnonhoitaja käynnisti huhtikuussa 1997 avoimen tarjouskilpailun AGB1:n myymiseksi. Seuranneessa tarjousmenettelyssä GE Capital Corporation oli ainoa AGB1:n ostosta kiinnostunut osapuoli. AGB1 myytiin GECB:lle 22. kesäkuuta 1998 noin 304 miljoonan Tšekin korunan hintaan. Myynnin yhteydessä asetettiin takaussitoumuksia sekä myyntioptio. Takaussitoumukset kuvataan tarkemmin johdanto-osan 19–26 kappaleessa ja myyntioptio johdanto-osan 27–32 kappaleessa.

(14) Toimenpide, jota ei tarvitse tarkastella lähemmin, on talletustakaus, jonka ČNB:n antoi kaikille AGB:n velkojille syyskuussa 1996, kun AGB ajautui ensimmäistä kertaa vaikeuksiin. Talletustakaus koski kaikkia AGB:n kirjanpidossa 17. syyskuuta 1996 olleita vastattavia, myös erääntynyttä korkoa. Kaikki tietyn ajan kuluessa erääntyvät vastattavat taattiin erääntymispäivään saakka. Vastattavat, joilla ei ollut määrättyä erääntymispäivää, taattiin 12 kuukauden ajan siitä, kun AGB oli lakannut olemasta hallinnonhoitajan hallinnossa. Vastattavat, jotka syntyivät AGB:lle 17. syyskuuta 1996 jälkeen, taattiin niiden kulloiseenkin erääntymispäivään saakka, kuitenkin enintään 12 kuukauden ajan siitä, kun AGB oli lakannut olemasta hoitajan hallinnossa. Talletustakauksessa ei määritetty ylärajaa määrälle, johon vastattavat taattiin AGB:n velkojille. AGB:llä oli 31. päivänä joulukuuta 2003 kuitenkin vain yksi talletus, yhteensä 867 882 Tšekin korunaa, jota talletustakaus olisi voinut koskea. (5)

(15) Myynnin yhteydessä GECB:n emoyhtiö GECIH otti hoitaakseen talletustakauksesta johtuvat ČNB:n velvoitteet vastatakauksen perusteella, joka oli voimassa 22. kesäkuuta 2000 saakka. Alusta lähtien sovittiin, että vastatakaus lakkaisi olemasta voimassa, jos GECIH käyttäisi myyntioptiotaan GECB:n osakkeisiin. Sen jälkeen, kun AGB1 oli myyty GECB:lle, AGB:n loput osat, mukaan luettuna AGB2, asetettiin selvitystilaan. Meneillään olevassa likvidaatioprosessissa ČNB on AGB:n ainoa velkoja.

2.4 GECB:n taloudellinen tilanne

(16) AGB:n pankkitoiminnan tulokset ovat parantuneet merkittävästi CECB:n otettua sen haltuunsa. Vuosi Nettotulos (miljoonaa CZK) Vakavaraisuussuhde (Tier 2) 1998 –16 500 Negative (6) 1999 980 74 % 2000 720 48 % 2001 840 41 % 2002 911 30 % 2003 1 988 25 % 2004 2 242 24 %

2.5 AGB:n, GECB:n ja GECIH:n rakenneuudistustoimet

(17) Tšekki ja GECB mainitsevat, että pankit AGB, GECB ja GECIH toteuttivat toimenpiteitä rajoittaakseen valtion osavastuuta AGB:n rakenneuudistuksesta. AGB:n toteuttamiin kompensoiviin toimenpiteisiin kuului AGB:n varojen muuttaminen likvideiksi ja erityisesti eräiden AGB:n tytäryhtiöiden myynti Raiffeisen Bankille. Tämä supisti AGB:n markkinaosuutta mitattuna AGB:n osuutena kaikesta pankkiomaisuudesta tai tietyistä omaisuusluokista. Lisäksi AGB vähensi työntekijöiden määrää noin 3 500:sta (1996) 2 500:een (1998).

(18) GECB ja GECIH katsoivat myötävaikuttaneensa rakenneuudistukseen maksamalla myyntihinnan ja antamalla johdanto-osan 20 kappaleessa mainittuun takausasiakirjaan sisältyvät ostajan vakuudet sekä vastatakauksen. Vastatakaus sisältyy johdanto-osan 20 kappaleessa mainittuun korvausvastuusopimukseen, jonka perusteella GECIH otti hoitaakseen ČNB:n vastattavat (talletustakauksen) AGB:n velkojille. GE-ryhmittymä katsoo lisäksi, että se auttoi asiaa myös myyntioption muodossa ja erinomaisen maineensa vuoksi.

3. TOIMENPITEIDEN KUVAUS

(19) Komissio arvioi 14. heinäkuuta 2004 tekemässään päätöksessä sille ilmoitetut toimenpiteet ja totesi, että useimmat niistä eivät kuulu liittymissopimuksessa määrätyn väliaikaisen menettelyn soveltamisalaan. Ne eivät aiheuttaneet Tšekin valtiolle taloudellista vastuuta liittymispäivän jälkeen eivätkä näin ollen olleet liittymispäivän jälkeen sovellettavia. Kaksi toimenpidekokonaisuutta katsottiin kuitenkin liittymispäivän jälkeen sovellettaviksi toimenpiteiksi, jotka voivat sisältää yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea: takaussitoumukset ja korvausvastuu sekä myyntioptio.

(20) Kun AGB1 myyntiin GECB:lle, AGB sopi AGB1:n myyjänä GECB:n hyväksi toteutettavista takausjärjestelyistä, jotka mainitaan 21. kesäkuuta 1998 allekirjoitetussa takausasiakirjassa, jäljempänä ’takausasiakirja’. ČNB ei ollut kyseisen sopimuksen osapuoli. ČNB kuitenkin vahvisti AGB:n takausasiakirjassa antamat sitoumukset 22. kesäkuuta 1998 allekirjoitetussa korvausvastuusopimuksessa, jota muutettiin 25. huhtikuuta 2004 korvausvastuusopimuksen tarkistuksella nro 1, jäljempänä ’korvausvastuusopimus’ (7).

(21) Tšekin viranomaiset luetteloivat takausjärjestelyt ilmoituksen mukana toimittamassaan pelastus- ja rakenneuudistussuunnitelmassa.

(22) Tšekki mainitsi ilmoituksessaan, että takausasiakirjaan liittyvä luettelo ”ei ole tyhjentävä”. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämissään huomautuksissa Tšekki kuitenkin tarkensi, että luettelo sisältää täydellisen listauksen kaikista mahdollisista korvausvaatimuksista. Maininta siitä, että luettelo ”ei ole tyhjentävä”, tarkoitti pelkästään sitä, ettei luettelossa toisteta varsinaisten sopimusten tekstiä. GECB esitti, että tosiasiassa ainoastaan korvausvastuusopimukseen liittyvä – tyhjentävä – luettelo on relevantti, koska toinen luettelo koskee pelkästään takausasiakirjaa, joka on kahden yksityisen osapuolen välinen sopimus, jota valtiontukisäännöt eivät siksi koske.

(23) Mahdollisista vaatimuksista monet olivat jo vanhentuneet ennen Tšekin liittymistä Euroopan unioniin. Komissio katsoi 14. heinäkuuta 2004 tekemässään päätöksessä, etteivät toimenpiteet, joiden voimassaolo päättyi ennen liittymispäivää, ole liittymisen jälkeen sovellettavia toimenpiteitä. Muihin toimenpiteisiin liittyen komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn.

(24) Aloitettu muodollinen tutkintamenettely koskee myös toimenpiteitä, joiden osalta Tšekki ei pyytänyt arviointia väliaikaisen menettelyn puitteissa. Kyse on tietyistä takaussitoumuksista ja korvausvastuusta sekä myyntioptiosta, jotka mainittiin ilmoituksessa mutta jotka eivät sisältyneet arviointipyyntöön. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio selitti, että liittyvillä mailla ei liittymisasiakirjan liitteen IV osan 3 mukaisen väliaikaisen menettelyn puitteissa ollut velvollisuutta ilmoittaa toimenpiteistä, minkä vuoksi tällaisen ilmoituksen sisältöä oli periaatteessa mahdollista rajoittaa. Komissio kuitenkin katsoi, että takaussitoumukset ja korvausvastuu sekä myyntioptio kytkeytyvät tiiviisti toimenpiteisiin, joista ilmoitus tehtiin, eikä niitä voida erottaa keinotekoisesti näistä muista toimenpiteistä. Siksi komission on arvioitava toimenpiteet koko laajuudessaan.

(25) Takausjärjestelyt, joista komissio käynnisti tutkinnan, esitetään tiivistetysti seuraavassa.

(26) Taulukko 1 Takaussitoumukset ja korvausvastuu, joiden voimassaolo päättyy 22. kesäkuuta 2008 Sisältö Määrän yläraja 1. Korvaus pankkitoimintaan kielteisesti vaikuttavista riita-asioista: AGB sitoutui korvaamaan GECIH:lle, GECB:lle sekä henkilöille, joille ostaja on korvausvelvollinen (jäljempänä ’ostaja’) mahdolliset menetykset, jotka aiheutuvat ostajaa vastaan esitetyistä vaateista, jotka johtuvat ennen luovutuspäivää syntyneistä olosuhteista ja vaikuttavat kielteisesti pankkitoimintaan. 5.1 pykälän a momentin i alamomentti (8) Enimmäiskorvausmäärä 2 miljardia CZK 2. Korvaus lain rikkomisesta: AGB sitoutui korvaamaan ostajalle mahdolliset menetykset, jotka aiheutuvat siitä, että myyjä rikkoo sovellettavaa lakia ennen luovutuspäivää tavalla, joka vaikuttaa kielteisesti pankkitoimintaan. 5.1 pykälän a momentin ii alamomentti Enimmäiskorvausmäärä 2 miljardia CZK 3. Työoikeudellisiin riita-asioihin liittyvät korvaukset: AGB sitoutui korvaamaan ostajalle mahdolliset menetykset, jotka aiheutuvat työntekijöiden GECB:ta vastaan esittämistä vaateista, jotka liittyvät ennen luovutuspäivää tapahtuneeseen myyjän tosiasialliseen tai väitettyyn tekoon tai laiminlyöntiin. 5.1 pykälän a momentin v alamomentti Enimmäiskorvausmäärä 2 miljardia CZK 4. Työoikeudellisiin riita-asioihin liittyvät korvaukset: AGB sitoutui korvaamaan ostajalle mahdolliset menetykset, jotka aiheutuvat vaateista, jotka liittyvät työsopimus tai vastuuvelvoitteisiin työntekijöitä kohtaan tai myyjän entisiä, nykyisiä tai tulevia työntekijöitä kohtaan, jos näillä on työsuhde AGB2:een. 5.1 pykälän a momentin vi alamomentti Enimmäiskorvausmäärä 2 miljardia CZK 5. AGB1:n myyntiä GECB:lle koskevan sopimuksen mitättömäksi julistamista koskeva kanne, jonka Václav Sládek nosti 27. heinäkuuta 1998 Prahan kauppatuomioistuimessa selvitystilassa olevaa AGB:tä ja ostajaa vastaan; toisena kantajana oli AGB:n vähemmistöosakkaiden yhdistys (korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälään perustuva korvaus). Enimmäiskorvausmäärä 15 miljardia CZK 6. AGB1:n myyntiä GECB:lle koskevan sopimuksen mitättömäksi julistamista koskeva kanne, jonka Petr Maur, František Vysloužil, Pavel Tykač, Karel Tománek, Pavel Šimek ja Tomáš Fohler nostivat 22. kesäkuuta 2001 Prahan kauppatuomioistuimessa selvitystilassa olevaa AGB:tä, ostajaa ja Jiři Klumparia vastaan; toisena kantajana oli AGB:n vähemmistöosakkaiden yhdistys (korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälään perustuva korvaus). Enimmäiskorvausmäärä 15 miljardia CZK 7. AGB1:n myyntiä GECB:lle koskevan sopimuksen mitättömäksi julistamista koskeva kanne, jonka HZ Praha, spol. s r.o. -yhtiö nosti 18. kesäkuuta 2002 Prahan kaupunginoikeudessa selvitystilassa olevaa AGB:tä, ostajaa ja Jiři Klumparia vastaan (korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälään perustuva korvaus). Enimmäiskorvausmäärä 15 miljardia CZK 8. AGB1:n myynnin rekisteröintiä kaupparekisteriin koskeva 18. lokakuuta 1999 tehty hakemus, hakijana (tällä hetkellä selvitystilassa oleva) AGB; Prahan kaupunginsyyttäjä on asianosainen menettelyssä (korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälään perustuva korvaus). Enimmäiskorvausmäärä 15 miljardia CZK 9. Mahdolliset AGB1:n myynnin pätevyyttä tai lainmukaisuutta koskevat korvausvaatimukset, jotka esittää: — myyjä, ČNB tai osakas, selvitysmies, konkurssipesänhoitaja, tilintarkastaja tai myyjän hallinnonhoitaja, — myyjän tai ostajan yhteisön jäsen, — myyjän tai ostajan työntekijä, velallinen, asiakas, luotonantaja tai velkoja, — perillinen, laillinen seuraaja tai luovutuksensaaja, selvitysmies, konkurssipesänhoitaja, toimitsijamies, omaisuudenhoitaja tai hallinnonhoitaja (tai vastaavat valtuudet omaava henkilö) taikka yhden tai useamman edellä mainitun henkilön tai oikeushenkilön muodostava yhteenliittymä, — Tšekin syyttäjä tai muu rikosoikeudenkäynnissä toimivaltainen viranomainen tai Tšekin veroviranomainen, jolla on toimivalta myyjään tai ostajaan nähden. (korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälään perustuva korvaus). Enimmäiskorvausmäärä 15 miljardia CZK

Taulukko 2 Takaussitoumukset ja korvausvastuu, joiden voimassaolo päättyy 22. kesäkuuta 2010 Sisältö Määrän yläraja 1. Verotus: AGB antaa vakuuden, että i) se on noudattanut sovellettavassa laissa säädettyjä lähdeverovaatimuksia, ii) se on ilmoittanut ostajalle mahdollisista veroista, joita AGB ei ole maksanut, iii) AGB:n verovelvoitteisiin liittyen ei ole tekeillä verotarkastuksia eikä tällainen tarkastus AGB:n tietämyksen mukaan uhkaa sitä, iv) se ei ole rikkonut eikä riko mitään verolakia, mikä voisi aiheuttaa vastuun ostajalle, v) ostajaa ei veroteta suunnitellun kaupan suorittamisen seurauksena. 2.14 pykälän c ja d momentti Enimmäiskorvausmäärä 2 miljardia CZK 2. Ympäristökysymykset: AGB antaa vakuuden, ettei sen tietojen mukaan AGB1:n tiloissa ole vaarallisia aineita pitoisuuksina, jotka ylittäisivät niille laissa sallitut määrät. 2.20 pykälä Enimmäiskorvausmäärä 5 miljardia CZK 3. Kauppaan liittyvät verot: AGB antaa vakuuden, että ostajalle ei langeteta veroja kaupan suorittamisen seurauksena. 2.14 pykälän e momentti Enimmäiskorvausmäärä 15 miljardia CZK 4. Yritystoiminnan ulkopuoliset varat ja vastattavat: AGB sitoutui korvaamaan ostajalle mahdolliset menetykset, jotka aiheutuvat yritystoiminnan ulkopuolisia varoja ja vastattavia koskevista vaateista. 5.1 pykälän a momentin iv alamomentti Enimmäiskorvausmäärä 5 miljardia CZK 5. Tulleihin ja valmisteveroihin liittyvät velvoitteet: AGB sitoutui korvaamaan ostajalle mahdolliset menetykset, jotka johtuvat vaateista, joita Tšekin tulli ja valmisteveroviranomaiset esittävät sille AGB:n tullivakuuteen liittyen. 5.1 pykälän a momentin iv alamomentti Enimmäiskorvausmäärä 5 miljardia CZK

Taulukko 3 Takaussitoumukset ja korvausvastuu, joiden voimassaolo päättyy 22. kesäkuuta 2013 Sisältö Määrän yläraja 1. AGB1:n operaatiot: AGB antaa vakuuden, ettei AGB1:een kuulu muita varoja tai vastattavia lukuun ottamatta niitä, jotka esitetään kauppakirjoihin liittyvissä selvitysasiakirjoissa. 2.22 pykälä Enimmäiskorvausmäärä 2 miljardia CZK 2. Valtuudet: AGB antaa vakuuden, että sillä on täydet valtuudet allekirjoittaa sopimusasiakirjat ja suorittaa kauppa. AGB antaa lisäksi vakuuden, että sopimukset ovat sen kannalta sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia. 2.4 pykälä Enimmäiskorvausmäärä 2 miljardia CZK 3. Myynnin pätevyys: AGB sitoutui korvaamaan ostajalle mahdolliset menetykset, jotka johtuvat AGB1:n myynnin pätevyyttä tai lainmukaisuutta koskevista vaateista. 5.1 pykälä, a momentin iii alamomentti Enimmäiskorvausmäärä 2 miljardia CZK

Taulukko 4 Takaussitoumukset ja korvausvastuu, joiden voimassaolo päättyy 15 vuoden kuluttua luovutuspäivästä Sisältö Määrän yläraja 1. Ympäristöön liittyvät menetykset: AGB sitoutui korvaamaan ostajalle mahdolliset ympäristöön liittyvät menetykset, joita ostajalle voi aiheutua AGB1:n toimitiloihin liittyen ja jotka johtuvat ennen luovutuspäivää vallinneista olosuhteista. 5.1 pykälän b momentti Enimmäiskorvausmäärä 5 miljardia CZK

(27) ČNB ja GECIH tekivät 22. kesäkuuta 1998 myyntioptiosopimuksen, jonka mukaan GECIH:llä on tietyissä olosuhteissa oikeus vaatia, että ČNB ostaa GECIH:ltä kaikki sen osakkeet GECB:ssä.

(28) GECIH:llä on oikeus käyttää myyntioptiotaan seuraavissa tapauksissa: a) päätös tai tuomio, jossa ostosopimuksen mukaiset kaupat määrätään tai julistetaan pätemättömiksi tai mitättömiksi tai jonka mukaan ne on purettava tai osa AGB1:n omaisuudesta palautettava; tai b) ČNB:n päätös olla korvaamatta menetyksiä korvausvastuusopimuksen mukaisesti yli 2 miljardin Tšekin korunan edestä tai tällaisten maksujen laiminlyönti ČNB:n toimesta.

(29) Tšekin ja GECB:n antamien selvennysten perusteella komissio katsoo, että johdanto-osan 28 kappaleen b alakohdassa mainittu tapaus viittaa ainoastaan tilanteisiin, joissa kieltäydytään suorittamasta korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälässä ja 8.3 pykälässä tarkoitettuja maksuja. Kyseiset pykälät koskevat kanteita, joilla AGB1:n myynti GECB:lle pyritään julistamaan pätemättömäksi (9).

(30) ČNB:llä on oikeus korjata tilanne, joka johtaisi myyntioption käyttöön, palauttamalla olosuhteet GECB:n ja GECIH:n kannalta samoiksi kuin ne olisivat olleet, jos kyseistä tilannetta ei olisi syntynyt. Erikseen mainitaan, että tämä voi merkitä maksujen suorittamista tai varojen siirtämistä GECB:lle. Myyntioption voimassaolo päättyy 22. kesäkuuta 2008.

(31) Optiohinta, johon ČNB:n on ostettava kaikki GECIH:n osakkeet GECB:stä, vaihtelee sen päivän mukaan, jona myyntioptiota käytetään. Kesäkuusta 2003 alkaen myyntioption voimassaolon päättymiseen saakka optiohinta on yhtä suuri kuin suurin seuraavista määristä: a) korjattu puretun kaupan arvo; b) GECB:n substanssiarvo päivänä, jona myyntioptiosta maksettava hinta määritetään; tai c) GECB:n kohtuullinen markkina-arvo päivänä, jona myyntioptiosta maksettava hinta määritetään. Jos ostohinta määräytyy tässä c alakohdassa tarkoitetun kohtuullisen markkina-arvon perusteella, ei oteta huomioon tapahtumia, jotka antoivat aiheen myyntioption käyttöön.

(32) Tšekki ilmoitti komissiolle, että ČNB ja GECB ovat yhtä mieltä siitä, että myyntioptiosta maksettavan hinnan määritystä varten on kaikissa tapauksissa saatava riippumattoman kolmannen osapuolen lausunto ja että tämä lausunto on kumpaakin osapuolta sitova.

4. MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN JÄLKEEN SAADUT HUOMAUTUKSET

4.1 Tšekin huomautukset

(33) Tšekki katsoo, että tarkasteltavana olevat toimenpiteet eivät ole liittymispäivän jälkeen sovellettavia toimenpiteitä. Valtion mahdollinen vastuu olisi ajallisesti ja määrällisesti rajoitettu siitä hetkestä, jolloin Tšekin enimmäisvastuu määritetään, eikä se voisi kasvaa tulevaisuudessa. Samoin takausasiakirjaan liittyvä luettelo on tyhjentävä. Mahdollisia riskejä ei tarvitsisi määritellä tarkemmin. Ennen kaikkea Tšekki ei ymmärrä, mikä merkitys on asian kannalta sillä, että pystytään ennakoimaan, kuka voisi esittää vaateen ja millä perustein se voidaan esittää. Tšekki viittaa myös valtion Komerční banka -pankille antamaan takaukseen, jonka tapauksessa komissio katsoi vastaavanlaajuisen määrityksen riittävän siihen, että kyseessä voitiin katsoa olevan toimenpide, jota ei sovelleta liittymispäivän jälkeen. Samoin asiassa Slovenská sporitelna komissio hyväksyi vähemmän tarkan määrittelyn, koska kyseisessä tapauksessa ei ollut mahdollista osoittaa yksittäisiä vaatimuksia vaan pelkästään rajattu ryhmä mahdollisia vaatimuksen esittäjiä. Takausasiakirjan 4.1 pykälän mukaisten neljän yksittäisen vaateen osalta täyttyisivät joka tapauksessa ehdot, jotka komission mukaan on täytyttävä, jotta kyseessä voitaisiin katsoa olevan toimenpide, jota ei sovelleta liittymispäivän jälkeen. Lisäksi Tšekki esitti toukokuussa 2006 luettelon kaikista AGB:n osakkaista 30. päivältä huhtikuuta 2004. Tšekki katsoo, että komission erittelyvaatimus täyttyy kaikkien korvausvaateiden osalta, jotka mainitut osakkaat voivat esittää takausasiakirjan 4.1 pykälän mukaisesti.

(34) Myyntioptioon liittyen Tšekki katsoo, että myyntioption luonteesta johtuen sitä ei voida arvioida väliaikaisen menettelyn puitteissa tai käynnistetyssä tutkintamenettelyssä, koska optiota käytetään vasta tulevaisuudessa. Tšekki totesi, että se on valmis ilmoittamaan myyntioption komissiolle arviointia varten heti kun optiota käytetään. Joka tapauksessa kun on kyse 4.1 pykälässä mainituista neljästä yksittäisestä vaateesta myynnin julistamisesta mitättömäksi, myyntioptio täyttää ehdot, jotka komission mukaan ovat välttämättömiä sille, että kyseessä voitaisiin katsoa olevan toimenpide, jota ei sovelleta liittymispäivän jälkeen. Myyntioptiosta maksettavan hinnan yläraja määritettäisiin riippumattoman asiantuntijan soveltamaa kaavaa käyttäen.

(35) Lisäksi Tšekki väittää, etteivät nämä toimenpiteet ole tukea, koska valtiolle olisi tullut kalliimmaksi lopettaa AGB kuin toteuttaa toimia, joilla mahdollistettiin sen myynti. Toimenpiteet edustavat tavallista liiketoimintakäytäntöä, josta ei koituisi epätavallista hyötyä, ja niiden vaikutus markkinoihin olisi vähäinen. Koska AGB1 myytiin avoimessa tarjouskilpailussa, johon ei liittynyt erityisehtoja, GECB ei saanut epätavallista hyötyä vaan maksoi markkinahinnan AGB:n pankkitoimintalohkosta. Mahdollinen etu myyjälle eli AGB:lle olisi hävinnyt, koska AGB on selvitystilassa eikä enää toimi markkinoilla.

(36) Siinä tapauksessa, että kyseiset toimenpiteet ovat tukea, Tšekki katsoo tällaisen tuen soveltuvan yhteismarkkinoille. Tšekissä vallinneen erityistilanteen ja liittymisprosessiin liittyneiden erityistekijöiden vuoksi komission olisi pitänyt tulkita perustamissopimuksen määräyksiä sekä yritysten pelastamiselle ja rakenneuudistuksille myönnettävää valtion tukea koskevia yhteisön suuntaviivoja vuodelta 1994 (10) (jäljempänä ’vuoden 1994 suuntaviivat’) suurpiirteisemmin kuin tehdessään päätöstä muodollisen tulkintamenettelyn aloittamisesta.

(37) Tšekki katsoo, että EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohtaa ja 3 kohdan b alakohtaa voidaan soveltaa tähän tapaukseen ja että toimenpiteet soveltuvat yhteismarkkinoille.

(38) Vuoden 1994 suuntaviivojen osalta Tšekki toteaa, että AGB:n pankkitoiminnan rakenneuudistusta varten oli olemassa yleinen suunnitelma ja että komissio ei ollut muissa tapauksissa vaatinut tiukasti, että käytössä oli oltava rakenneuudistussuunnitelma. Niin ikään Tšekki toteaa, että toimenpiteet voidaan katsoa ainoastaan AGB:lle suunnatuksi avuksi eikä tueksi GECB:lle tai GECIH:lle, koska niiden ainoana tavoitteena on varmistaa AGB:n pankkitoiminnan elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Lisäksi vuoden 1994 suuntaviivoissa ei kielletty tuen myöntämistä vastaperustetuille yrityksille. Koska tässä tapauksessa ei ollut olemassa rakenteellista ylikapasiteettia, ei tulisi myöskään vaatia kapasiteetin vähentämistä tai poistamista. AGB:lle/GECB:lle ei jäisi kassaylijäämää, joka olisi vuoden 1994 suuntaviivojen mukaan pääasiallinen kysymys suhteellisuuden tarkastelun kannalta. Myös sijoittajan oma panostus oli riittävää. Suhteellisen korkea vakavaraisuusaste oli Tšekin mukaan vain käytännön seuraus valitusta pääomankorotustavasta.

(39) Tšekki katsoo myös, että Eurooppa-sopimuksen 46 artiklan 2 kohtaa voidaan soveltaa tähän tapaukseen. Eurooppa-sopimuksen 46 artiklan 2 kohta ei rajoittaisi hyväksyttävissä olevien toimenpiteiden tyyppiä eikä estäisi valtiontukitoimenpiteitä. Lisäksi asiassa Komerční banka komissio oli soveltanut Eurooppa-sopimuksen 46 artiklan 2 kohtaa.

(40) Jos komissio kuitenkin katsoo, että kyseessä ovat liittymispäivän jälkeen sovellettavat toimenpiteet, jotka ovat yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, komission tulisi sallia riittävä siirtymäkausi, jonka aikana takaussitoumukset ja korvausvastuu sekä myyntioptio poistetaan vähitellen käytöstä. Tätä tukisi se tosiseikka, että ČNB:llä ja GE:llä oli oikeutettuja odotuksia kyseisten määräysten sitovuudesta.

(41) Tšekki ilmoitti 13. maaliskuuta 2007 komissiolle, että GECIH ja GECB olivat 28. helmikuuta 2007 yksipuolisesti ja ehdoitta luopuneet korvausvastuusopimuksen jakson 3.1 mukaisista takaussitoumuksista ja korvausvastuusta kaikkien mahdollisten menetysten osalta, jotka AGB1:n myyjä voi aiheuttaa laiminlyömällä ne takaussitoumusten ja korvausvastuun mukaiset velvoitteensa, joihin myyjä on sitoutunut 5.1 pykälän a kohdan i, ii, iii, v ja vi alakohdassa ja 5.1 pykälän b kohdassa. Kyseiset velvoitteet vastaavat takaussitoumuksia ja korvausvastuuta, jotka mainitaan johdanto-osan 26 kappaleessa: a) taulukon 1 kohdassa 1 (”Korvaus pankkitoimintaan kielteisesti vaikuttavista riita-asioista”); b) taulukon 1 kohta 2 (”Korvaus lain rikkomisesta”); c) taulukon 1 kohta 3 (”Työoikeudellisiin riita-asioihin liittyvät korvaukset”); d) taulukon 1 kohdassa 4 (”Työoikeudellisiin riita-asioihin liittyvät korvaukset”); e) taulukon 3 kohdassa 3 (”Myynnin pätevyys”); ja f) taulukon 4 kohdassa 1 (”Ympäristöön liittyvät menetykset”).

(42) Luopuminen tuli voimaan mainittujen takaussitoumusten ja korvausvastuun voimassaolon alusta lähtien, minkä vuoksi se tekee ne taannehtivasti mitättömiksi sopimuksen voimaantulopäivästä alkaen. Tšekki ilmoitti komissiolle, että GECIH ja GECB eivät olleet luopumiseen mennessä esittäneet korvausvaatimuksia mainittujen määräysten nojalla.

4.2 GECB:n huomautukset

(43) GECB esittää vastaavia argumentteja kuin Tšekin viranomaiset ja kiistää sen, että toimenpiteet olisivat liittymispäivän jälkeen sovellettavia tai että ne olisivat tukea. Siinä tapauksessa, että toimenpiteet ovat tukea, GECB katsoo tällaisen tuen soveltuvan yhteismarkkinoille.

(44) GECB huomauttaa, etteivät osapuolet voineet 6–8 vuotta ennen liittymistä ennakoida, että ennen liittymispäivää myönnetyn valtiontuen valvontaa varten otettaisiin käyttöön väliaikainen menettely. Komission olisi pitänyt ottaa tämä huomioon tulkitessaan ”liittymispäivän jälkeisen soveltamisen” käsitettä ja soveltaessaan valtiontukisääntöjä.

(45) GECB katsoo, että kun on kyse takaussitoumusten soveltamisesta liittymisen jälkeen, menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen sisältyvä komission tulkinta on liian kapea. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa kaikki mahdolliset korvausvaatimukset ovat ajallisesti ja määrällisesti rajoitettuja. Esitetyt vaateiden luettelot ovat tyhjentäviä siinä mielessä, että niissä mainitaan kaikki mahdolliset korvausvaatimusten perusteet. Maininta siitä, että luettelot ”eivät ole tyhjentäviä”, tarkoittaa vain sitä, ettei niissä toisteta varsinaisten sopimusten tekstiä. Lisäksi myyntioptio ei ylitä enimmäismääriä, koska se koskee vain korvausvastuusopimuksessa määritettyjä erityisiä vaateita ja on itsessään rajoitettu.

(46) Komission 14. heinäkuuta 2004 tekemään päätökseen sisältyvä ”liittymispäivän jälkeisen soveltamisen” käsite merkitsisi, että vain vireillä oleva tai uhkaava riita-asia voitaisiin katsoa asiaksi, jota ei sovelleta liittymispäivän jälkeen. GECB katsoo silti, että vaikka tätä kapeaa tulkintaa sovellettaisiin, korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälään perustuvat neljä yksittäistä vaadetta täyttäisivät täysin komission vaatimukset. Lisäksi 2.14 pykälän c, d ja e momentin mukaiset verovaateet niin ikään täyttävät komission vaatimukset, koska tuleva kantaja (Tšekin viranomaiset) tunnetaan vaateiden luonteesta johtuen.

(47) Liioin myyntioptio ei olisi liittymispäivän jälkeen sovellettava toimenpide, koska sen käyttöön johtavat olosuhteet on rajattu selkeästi ja optiohinta määritetty yksiselitteisesti. Myyntioption käyttöön johtavia olosuhteita ajatellen myyntioptio olisi riittävän rajoitettu ainakin neljän edellä mainitun mitättömäksi julistamista koskevan vaateen osalta. Mitä tulee optiohintaan, GECB viittaa asiaan Česká spořitelna, jossa komissio ei katsonut etuoikeudeltaan huonommassa asemassa olevaa lainaa ja sosiaalisia luottoja liittymispäivän jälkeen sovellettaviksi toimenpiteiksi.

(48) Jos takaussitoumukset ja korvausvastuu sekä myyntioptio kuitenkin katsottaisiin liittymispäivän jälkeen sovellettaviksi toimenpiteiksi, ne eivät olisi valtion tukea, koska ČNB tuli katsoa AGB:n tosiasialliseksi omistajaksi, jolla oli taloudellinen intressi AGB:n myyntiin. Takaussitoumukset ja korvausvastuu sekä myyntioptio lisäksi neuvoteltiin osapuolten välillä ja otettiin huomioon GECB:n maksamassa hinnassa. Toimenpiteet eivät olisi valikoivia, koska ne olivat olleet kaikkien kiinnostuneiden saatavilla. Ne eivät liioin vääristäisi kilpailua, koska GECIH maksoi markkinahinnan avoimessa ja läpinäkyvässä tarjouskilpailussa, johon ei liittynyt erityisehtoja. Niillä ei olisi vaikutusta kauppaan, koska mikään muu pankki ei ollut kiinnostunut AGB:n osuudesta Tšekin vähittäismarkkinoilla.

(49) Mitä tulee toimenpiteiden soveltuvuuteen yhteismarkkinoille, GECB katsoo, että mahdollinen tuki soveltuisi yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 3 kohdan b alakohdan sekä pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti.

(50) GECB:n mukaan 87 artiklan 2 kohdan b alakohtaa voidaan soveltaa tähän tapaukseen, koska koko pankkisektorin vakaus oli vakavasti uhattuna lähes luonnonkatastrofiin verrattavalla tavalla. Samoin voitaisiin soveltaa 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaa, sillä komissio oli jo katsonut pankkisektorin järjestelmäkriisin mahdolliseksi ”jäsenvaltion taloudessa olevaksi vakavaksi häiriöksi”. Myös vaatimus siitä, että tukea on myönnettävä neutraalisti kaikille luottolaitoksille, täyttyisi Tšekissä, koska koko pankkisektori oli kriisissä ja valtio auttoi kaikkia pankkeja.

(51) Vuoden 1994 suuntaviivoihin viitaten GECB huomauttaa, että komissio laajentaisi toimivaltaansa, jos se toimenpiteiden soveltuvuuden arvioinnissa ottaisi huomioon koko rakenneuudistuksen eikä vain liittymispäivän jälkeen sovellettavia toimenpiteitä. Mitä tulee tuen saajiin, vuoden 1994 suuntaviivoihin ei sisältynyt tiukkaa vastaperustettuihin yrityksiin liittyvää rajoitusta. Lisäksi on huomattava, että komissio ei ollut kieltänyt rakenneuudistustukea vastaperustetuilta yrityksiltä entisessä Itä-Saksassa. Tästä mainitaan nimenomaisesti vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa vuodelta 1999 (11), jäljempänä ’vuoden 1999 suuntaviivat’, niiden alaviitteessä 10.

(52) GECB mainitsee myös, että komissio ei voi tässä tapauksessa vaatia täydellistä rakenneuudistussuunnitelmaa, koska tällaista vaatimusta ei voitu ennakoida tukitoimenpiteitä hyväksyttäessä. Lisäksi kilpailu ei vääristyisi kohtuuttomasti, koska vuoden 1999 suuntaviivoissa mainitaan nimenomaisesti, että tukialueilla, kuten Tšekissä, tuen hyväksymisedellytykset voivat olla asetettavien vastasuoritteiden osalta joustavampia, jotta näiden alueiden vakavat alueelliset ongelmat voidaan ottaa huomioon. GECB mainitsee lopuksi, että GECB:n vakavaraisuussuhde ei itsessään anna aihetta päätellä, että tuki ei olisi oikeassa suhteessa rakenneuudistuskustannuksiin ja hyötyihin. Korkea vakavaraisuusaste ilmentää pikemminkin GE:n konservatiivista luottopolitiikkaa.

5. ARVIOINTI

5.1 Soveltaminen liittymispäivän jälkeen

(53) Kuten edellä mainitaan, Tšekki ja GECB kiistävät komission toimivallan tutkia ennen liittymispäivää hyväksyttyjä toimenpiteitä. Erityisesti GECB väittää, että komissio soveltaisi lainsäädäntöä taannehtivasti ja sitä kautta poikkeaisi aiemmin päteneestä säännöstä, jonka mukaan liittymässä olleen maan ennen liittymistä myöntämä tuki katsotaan voimassa olevaksi tueksi.

(54) Liittymisasiakirjan liitteessä IV olevan 3 osan 1 kohdassa määritellään voimassa olevaksi tueksi ainoastaan seuraavat kolme tukiluokkaa: a) ennen 10. joulukuuta 1994 täytäntöönpannut tukitoimenpiteet; b) tukitoimenpiteet, jotka on sisällytetty liittymisasiakirjan liitteenä olevaan luetteloon komission tutkittua ne; c) tukitoimenpiteet, jotka on hyväksytty väliaikaisen menettelyn mukaisesti. Kaikki liittymisen jälkeen edelleen sovellettavat toimenpiteet, jotka ovat valtion myöntämää tukea eivätkä kuulu mihinkään mainituista kolmesta luokasta, katsotaan liittymispäivän jälkeen uudeksi tueksi. Komissiolla on siksi toimivalta kieltää tällaisten toimenpiteiden täytäntöönpano ja määrätä maksettavaksi takaisin mahdolliset liittymisen jälkeen laittomasti myönnetyt määrät. Valtiontukisääntöjen soveltamisessa sellaisten toimenpiteiden tuleviin vaikutuksiin, joita sovelletaan edelleen liittymisen jälkeen, ei ole kyse EY:n valtiontukisääntöjen taannehtivasta soveltamisesta, ja se sallitaan joka tapauksessa liittymisasiakirjassa.

(55) Väliaikaisesta menettelystä määrätään liittymisasiakirjan liitteessä IV olevan 3 osan 2 kohdassa. Väliaikainen menettely muodostaa oikeudelliset puitteet sellaisten tukijärjestelmien ja yksittäisten tukien arvioinnille, joita pannaan täytäntöön uudessa jäsenvaltiossa ennen liittymispäivää ja joita sovelletaan edelleen kyseisen ajankohdan jälkeen.

(56) Jotta toimenpide voitaisiin katsoa liittymispäivän jälkeen sovellettavaksi, on näytettävä toteen, että siitä voi seurata ylimääräistä etua, jota tukea myönnettäessä ei tunnettu tarkasti tai lainkaan. Toisaalta komission toimivalta tutkia toimenpide väliaikaisen menettelyn mukaisesti ei koske sellaisia tukitoimenpiteitä, joissa tuki on jo myönnetty tietyn määräisenä lopullisesti ja ehdoitta ennen liittymispäivää.

(57) Takausjärjestelyjen, jotka voivat johtaa maksujen suorittamiseen liittymispäivän jälkeen, ei katsota kuuluvan ”liittymisen jälkeen sovellettaviin” toimenpiteisiin, jos ne täyttävät seuraavat ehdot (12): a) katettujen riskien syynä olevat seikat on määritetty selkeästi ja sisällytetty tyhjentävään luetteloon, joka on vahvistettu liittymispäivään mennessä; b) maksuille, jotka voivat langeta valtiolle, on määritetty enimmäismäärä ja aikaraja; c) takaussitoumus tai korvausvastuu liittyvät tapahtumiin, jotka ovat jo tapahtuneet kyseisen takaussitoumuksen tai korvausvastuun myöntämiseen mennessä, eivätkä tuleviin tapahtumiin.

(58) Kuten 14. heinäkuuta 2004 tehdyssä päätöksessä todetaan, komissio katsoo, että kaikki takaussitoumukset ja korvausvastuu sekä myyntioptio, joiden osalta muodollinen tutkintamenettely aloitettiin, ovat liittymisen jälkeen sovellettavia toimenpiteitä. Vaikka GECIH ja GECB myöhemmin luopuivat tietyistä takaussitoumuksista ja korvausvastuusta, tämä ei voi poistaa 14. heinäkuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä määriteltyjä kyseisten takaussitoumusten ja korvausvastuun vaikutuksia siltä ajalta, jolloin ne pysyivät voimassa liittymisen jälkeen.

(59) Komissio korostaa uudelleen ja vahvistaa, että päätös on ”liittymisen jälkeistä sovellettavuutta” tarkasteltaessa voimassa kaikkien johdanto-osan 26 kappaleen taulukoissa mainittujen toimenpiteiden osalta. Vastauksena argumentteihin, joita menettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä vastaan on esitetty, komissio esittää seuraavat yleiset huomautukset:

(60) Tšekki ja GECB katsovat, että mahdolliset vaateet on lueteltu tyhjentävästi Tšekin ilmoituksessa ja että Tšekin suurin mahdollinen taloudellinen vastuu on sitä kautta määritetty. Vaikka luettelo todennäköisesti sisältääkin kaikki mahdolliset syyt korvausvaateiden esittämiselle, nämä syyt on kuitenkin – muutamia jäljempänä selostettuja poikkeuksia lukuun ottamatta – kuvattu abstraktisti. Komissio myös katsoo, että pelkän enimmäismäärän ilmoittaminen ilman luetteloa (erittelyä) niistä yksittäisistä tapahtumista, jotka voivat johtaa korvaukseen, ei kytke liittymispäivän jälkeen suoritettavaa maksua erityiseen tapahtumaan, joka olisi määritetty lopullisesti ja ehdoitta ennen liittymispäivää. Valtio on kyllä tietyssä mielessä teoreettisesti rajannut taloudellisen vastuunsa, mutta se ei ole määritellyt selkeästi niitä konkreettisia seikkoja, jotka johtavat maksujen suorittamiseen.

(61) Päinvastoin kuin Tšekki ja GECB toteavat, komissio omaksui tämän saman lähestymistavan myös asioissa Komerční banka (13) ja Česká spořitelna (14). Näissä molemmissa tapauksissa takaussitoumukset, joita komissio ei katsonut liittymisen jälkeen sovellettaviksi toimenpiteiksi, täyttivät edellä mainitut kriteerit. Kyse oli konkreettisesta ja lopullisesta määrästä korvamerkittyjä varoja, jotka on määritetty selkeästi ja tyhjentävästi ennen liittymispäivää ja joiden arvo oli valtion takaama. Samoin asiassa Slovenská spořitelna (15) riita-asioihin liittyvä korvausvastuu koski erikseen määriteltyjä vireillä olevia tai uhkaavia riita-asioita, jotka mainittiin tyhjentävässä ja oikeudellisesti sitovassa luettelossa.

(62) Lisäksi – kuten jäljempänä selostetaan – Tšekin taloudellista vastuuta ei ole määritetty riittävästi, kun on kyse myynnin pätevyyteen (korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälä) liittyvästä korvausvastuusta sekä myyntioptiosta.

(63) Tšekki ja GECB katsovat, että verokysymyksiin liittyvä korvausvastuu täyttää komission vaatimukset sille, ettei kyseessä katsota olevan liittymispäivän jälkeen sovellettava toimenpide, koska tuleva kantaja (Tšekin viranomaiset) tunnetaan kyseisten vaateiden luonteesta johtuen.

(64) Komissio katsoo, että mikäli tämä perustelu voitaisiin hyväksyä, sitä voitaisiin soveltaa verokysymysten lisäksi myös tulleja ja valmisteveroa koskevaan korvausvastuuseen. Verokysymyksiin sekä tulleihin ja valmisteveroon liittyvää korvausvastuuta (2.14 pykälän c, d ja e momentti ja 5.1 pykälän a momentin iv alamomentti) ei ole kuitenkaan määritetty riittävästi. Korvausvaateet olisi määritetty riittävästi siinä tapauksessa, että sekä mahdollinen kantaja että vaateen perustana oleva tosiseikka on yksilöity. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa voitaisiin esittää rajoittamaton määrä korvausvaateita, minkä vuoksi mainittujen määräysten ei voida katsoa rajaavan Tšekin taloudellista vastuuta. Tämän vuoksi komission näkemys oli ja on edelleen se, että verokysymyksiin sekä tulleihin ja valmisteveroon liittyvät korvaukset ovat liittymispäivän jälkeen sovellettavia toimenpiteitä.

(65) Taulukon 1 kohdassa 9 tarkoitetut vaateet koskevat korvausvastuuta, joka syntyy siinä tapauksessa, että AGB1:n myynti GECB:lle katsotaan pätemättömäksi. Mahdolliset tällaiseen tilanteeseen johtavat seikat on kuvattu vain yleisesti, minkä vuoksi ne eivät rajaa Tšekin taloudellista vastuuta. Sama pätee myös siinä tapauksessa, että mahdollisten kantajien ryhmät – kuten AGB:n osakkaat tiettynä ajankohtana – katsottaisiin suljetuksi ryhmäksi henkilöitä. Vaikka kyseiset ryhmät ovat erittäin laajoja ja käsittävät myös niihin kuuluvien henkilöiden lailliset seuraajat, näiden ryhmien esittämiä vaateita ei määritetä, minkä vuoksi mahdollisia vaateita voidaan esittää rajattomasti. Tästä syystä Tšekkiin kohdistuvaa riskiä ei voida pitää selkeästi määritettynä.

(66) Mitä tulee taulukon 1 kohdissa 5, 6, 7 ja 8 mainittuihin korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälän mukaisiin neljään vaateeseen, komissio katsoo, että vaikka ne katsottaisiinkin riittävän selkeästi rajatuiksi edellä mainittua ensimmäistä kriteeriä ajatellen siinä mielessä, että ne liittyvät yksittäisiin tiettyjen kantajien nostamiin kanteisiin, valtion maksusitoumusten enimmäismäärään liittyvä vaatimus ei täyty. Tämä koskee kaikkia korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälän perusteella esitettyjä vaateita, jotka mainitaan taulukon 1 kohdissa 5, 6, 7, 8 ja 9.

(67) Taulukon 1 perusteella näyttää, että ČNB:n mahdollinen taloudellinen vastuu on rajattu 15 miljardiin Tšekin korunaan jokaisen erikseen mainitun (korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälän mukaisen) korvausvaateen osalta. Tämä rajoitus poistuu kuitenkin sen tosiseikan myötä, että GECIH voi käyttää myyntioptiota, jos ČNB kieltäytyy suorittamasta maksuja yli 2 miljardin Tšekin korunan edestä. Jos ČNB kieltäytyy suorittamasta maksuja yli 2 miljardin Tšekin korunan edestä, GECIH:llä on oikeus käyttää myyntioptiota. Tämä voi pakottaa ČNB:n suorittamaan maksuja, jotka ylittävät korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälän mukaisille vaateille asetetun rajan (15 miljardia Tšekin korunaa), jotta ČNB välttäisi myyntioption käytön. Kuten jäljempänä selostetaan, myyntioptiotakaan ei ole tarpeeksi määritelty ja rajoitettu.

(68) Komissio katsoo siksi, että korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälä, sellaisena kuin se esitetään taulukon 1 kohdissa 5, 6, 7 8 ja 9, on liittymispäivän jälkeen sovellettava toimenpide.

(69) Kuten edellä todetaan, myyntioptiota voidaan periaatteessa käyttää kahdessa tapauksessa. Ensimmäisenä tapauksena on päätös tai tuomio, jossa AGB1:n myynti GECB:lle julistetaan pätemättömäksi. Toisen tapauksen muodostaa ČNB:n päätös olla suorittamatta maksuja yli 2 miljardin Tšekin korunan edestä, kun on kyse korvausvastuusopimuksen 4.1 pykälässä mukaisista mitättömäksi julistamista koskevista kanteista.

(70) Näitä mahdollisia tapauksia ei ole millään tavalla täsmennetty rajoittamalla mahdollisten kantajien määrää siten, että voitaisiin ennakoida riita-asiat, jotka voisivat johtaa siihen, että AGB1:n myynti GECB:lle julistetaan mitättömäksi, tai vastaavaan päätökseen. Tästä johtuu, ettei Tšekin valtioon kohdistuvia riskejä ole rajoitettu riittävästi eikä yksilöity selkeästi.

(71) Lisäksi Tšekin taloudellista vastuuta ei ole rajoitettu. Asiassa Česká spořitelna komissio katsoi, että Tšekin taloudellinen vastuu sosiaalisiin luottoihin liittyvissä kompensaatioissa oli riittävän rajoitettu, koska kompensaation määrityksessä käytettiin ”sosiaaliselle luotolle neuvotellun korkokannan” ja Prague Interbank Offered Rate -korkokannan erotusta, jota korotettiin kiinteällä prosenttiosuudella ja kiinteällä maksulla tiliä ja vuotta kohti. Muuttujat muodostuivat tässä tapauksessa pelkästä indeksisidonnaisuudesta yhteen ainoaan markkinoiden viitearvoon, johon edunsaaja ei voinut vaikuttaa.

(72) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa optiohinta on yhtä suuri kuin suurin seuraavista arvoista: a) korjattu puretun kaupan arvo; b) GECB:n substanssiarvo päivänä, jona myyntioptiosta maksettava hinta määritetään; tai c) GECB:n kohtuullinen markkina-arvo päivänä, jona myyntioptiosta maksettava hinta määritetään.

(73) Tšekki ilmoitti komissiolle, että myyntioptiosta maksettavan hinnan määrittää joka tapauksessa riippumaton asiantuntija, jonka lausunto on kumpaakin osapuolta sitova.

(74) Huolimatta riippumattoman asiantuntijan mukanaolosta, joka voisi viime kädessä tehdä arvioinnista objektiivisemman, komissio katsoo, että optiohinnan määritykseen käytetty menetelmä ei sinänsä rajoita Tšekin taloudellista vastuuta. Menetelmät, joilla hinta määritettäisiin, viittaavat muuttujiin, joihin GECB:n liiketaloudellinen tulos ja GECIH voivat vaikuttaa.

(75) Lisäksi myyntioption käytöstä maksettava hinta määritetään monimutkaisella laskelmalla. Siihen sisältyy muuttujia, joiden arvo oli epävarma toimenpiteitä koskevan sopimuksen allekirjoitushetkellä ja liittymispäivänä ja joiden arvo muuttuu edelleen ajan myötä. Myyntioption käytöstä maksettava hinta riippuisi näin ollen määrittelemättömistä muuttujista, joiden arvo vaihtelisi tulevan kehityksen mukaan ja oli määriteltävissä vasta tiettynä päivänä liittymisen jälkeen.

(76) Edellä sanotun perusteella voidaan todeta, ettei ČNB:n mahdollista vastuuta ole rajoitettu kaavalla. Kaikista näistä syistä myyntioptio katsotaan liittymispäivän jälkeen sovellettavaksi toimenpiteeksi.

(77) Komissio vahvistaa 14. heinäkuuta 2004 tekemäänsä päätökseen sisältyvän toteamuksen, jonka mukaan kaikki toimenpiteet, joiden osalta muodollinen tutkintamenettely aloitettiin, ovat liittymispäivän jälkeen sovellettavia toimenpiteitä. Kyse on taulukoissa 1, 2, 3 ja 4 mainituista takaussitoumuksista ja korvausvastuusta sekä myyntioptiosta.

5.2 Onko kyseessä valtiontuki

(78) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(79) Korvausvastuusopimuksen nojalla ČNB takaa julkisoikeudellisena elimenä sitoumukset, jotka AGB antoi GECB:lle ja GECIH:lle takausasiakirjassa. Takausjärjestelyihin liittyy siis valtion varoja. Valtion varoja liittyy myös myyntioptioon, koska ČNB sitoutui ostamaan kaikki osakkeet GECB:stä siinä tapauksessa, että GECIH käyttää myyntioptiotaan.

(80) Tšekki ja GECB katsovat, etteivät toimenpiteet ole tukea, koska AGB:n lopettaminen olisi tullut valtiolle kalliimmaksi kuin sen myynti. Ne mainitsevat erityisesti, että ČNB olisi johdanto-osan 14 kappaleessa mainitun talletustakauksen vuoksi ollut korvausvelvollinen kaikille AGB:n velkojille. Jos AGB:ssä ei olisi toteutettu rakenneuudistusta, Tšekki olisi talletustakauksen nojalla joutunut kantamaan suuret kustannukset. GECB myös katsoo, että ČNB:tä tulisi pitää AGB:n tosiasiallisena omistajana, koska Tšekin lain mukaan hallinnonhoitajan nimeää ČNB ja hallinnonhoitajan täytyy olla sen palveluksessa. Takausjärjestelyt edustavat sitä paitsi tavallista liiketoimintakäytäntöä, mitä ilmensi AGB1:stä maksettu hinta.

(81) Komissio katsoo, ettei ČNB:tä voida pankin hallinnonhoitajana pitää sen tosiasiallisena omistajana. AGB:hän omisti edelleen pankkitoimintalohkon ollessaan hallinnonhoitajan hallinnossa. Hallinnonhoitajalla voi olla valtuudet myydä pankki, mutta hän toimii silti pankin nimissä. ČNB näin ollen toimi mahdollistaakseen yksityisen pankin myynnin toiselle yksityiselle pankille.

(82) Komissio ei pidä sitä, että ostaja ottaa huolehtiakseen talletustakauksesta, riittävänä syynä siihen, että rationaalisesti ajatteleva markkinatoimija sitoutuisi takauksiin, korvausvastuuseen ja myyntioptioon. Tšekki itse nimenomaisesti totesi ilmoituksensa mukana toimittamassaan arvioinnissa, että ”ČNB ei missään vaiheessa odottanut suorittavansa maksuja talletustakauksen nojalla”. Kyseinen toimenpide oli tarkoitettu vain psykologiseksi keinoksi rauhoittaa yleisöä. Tšekki itse asiassa ilmoitti, että ČNB:n 17. syyskuuta 1996 antamaan talletustakaukseen ei kertaakaan vedottu. Siihen mennessä, kun AGB1 myytiin GECB:lle, näytti epäilemättä hyvin epätodennäköiseltä, että talletustakauksen nojalla koskaan esitettäisiin korvausvaatimuksia.

(83) Myyntioptiosta Tšekki ja GECB esittävät argumenttinaan, että myyntioptio ei missään tapauksessa olisi tosiasiallinen etu ja että se voisi muodostaa edun vain siinä tapauksessa, että sitä käytetään. Komissio katsoo kuitenkin, että myyntioptio jo sen asettamisesta lähtien muodostaa oikeuden, jolla on tietty arvo GECB:lle. Samoin kuin talletustakauksen tapauksessa ei pidä paikkaansa, että myyntioptioon liittyvä etu syntyisi vasta sitä käytettäessä (talletustakaukseen vedottaessa), vaan se syntyy jo silloin, kun se asetetaan (16).

(84) Korvausvastuusopimuksen tekivät ČNB, GECB ja GECIH. Myyntioptiosopimuksen osapuolet olivat ČNB ja GECIH. Kyseisten toimenpiteiden mahdollisia edunsaajia ovat siksi GECB, GECIH sekä AGB. AGB kuuluu mahdollisiin edunsaajiin AGB1:n – AGB:n pankkitoimintalohkon, jonka omistaja oli 22. kesäkuuta 1998 asti AGB ja tämän jälkeen GECB – myyjänä.

(85) Vaikka AGB ei AGB1:n myyjänä ollut kummankaan sopimuksen osapuoli, se sai niistä edun, koska ne mahdollistivat sille sen pankkitoimintalohkon myynnin – joko myynnin ylipäänsä tai ainakin myynnin hintaan, joka oli korkeampi kuin se olisi voinut olla ilman ČNB:n asettamia takauksia ja myyntioptiota. AGB ei maksanut mitään palkkiota eikä ČNB ollut velvollinen tekemään osapuolten kanssa korvausvastuu- tai myyntioptiosopimusta, vaan Tšekin pankkikriisin vuoksi ČNB ryhtyi näihin toimenpiteisiin mahdollistaakseen AGB:n pankkitoimintalohkon rakenneuudistuksen ja välttääkseen sitä kautta kielteiset seuraukset Tšekin koko talouteen.

(86) Vaikka jotkin takaussitoumukset ja korvausvastuu voivat olla myynti- ja ostosopimuksia tehtäessä tavanomaisia, tämä ei muuta sitä tosiseikkaa, että nämä toimenpiteet voivat tarjota edun. Myyjän AGB:n ja ostajan GECB:n/ GECIH:n välillä allekirjoitettu takausasiakirja voi kuulua tavanomaiseen käytäntöön. Korvausvastuusopimus – laajan julkisen vastatakauksen muodossa – ja myyntioptio, joiden tarkoituksena oli helpottaa yksityisen yrityksen myyntiä, eivät kuitenkaan edusta tavanomaista käytäntöä, vaan tarjoavat taloudellisia etuja sekä myyjälle että myytävälle yritykselle.

(87) Myyntioptioon liittyen Tšekki ja GECB katsovat, että myyntioption ominaisluonteen vuoksi valtiontuen olemassaolon arviointi ei tällä hetkellä olisi mahdollista, koska myyntihinta, johon GECB saatetaan myydä ČNB:lle, määritetään vasta tulevaisuudessa. Tässä on kuitenkin kyse vain edun kvantifioinnista eikä se muuta sitä tosiseikkaa, että myyntioptio tarjosi välittömän taloudellisen edun AGB:lle. Ei ole tarpeen kvantifioida täsmällisesti tätä etua, joka käytännössä saadaan vähentämällä GECB:n maksamasta ostohinnasta hinta, jonka AGB olisi saanut AGB1:n myynnistä ilman ČNB:n asettamaa myyntioptiota.

(88) Mitä tulee AGB:n pankkitoimintalohkoon eli AGB1:een, joka myytiin GECB:lle liiketoimintakauppana, komissio katsoo, että takausjärjestelyt ja myyntioptio muodostivat edun, koska ne mahdollistivat AGB1:n liiketoiminnan jatkamisen. Vaikka AGB1:n liiketoiminnot myytiin avoimessa tarjouskilpailussa, johon ei liittynyt erityisehtoja, tämä ei poistanut kyseistä etua. AGB1:n ostohinta oli negatiivinen sen vuoksi, että AGB:n pankkitoimintalohkolle myönnetyn tuen arvo ylitti sen myynnistä saadun arvon.

(89) Ostohinta 304 miljoonaa Tšekin korunaa ei ole ČNB:lle korvaus rakenneuudistuksen yhteydessä toteutetuista toimenpiteistä, koska ČNB ei ole AGB1:n omistaja eikä ostohintaa maksettu ČNB:lle, vaan myyjälle, joka on AGB.

(90) Myöskään vastatakaus, jonka perusteella GECIH otti huolehtiakseen talletustakauksen mukaisista ČNB:n velvoitteista, ei ollut vastike toimenpiteistä, jotka ČNB oli aiemmin toteuttanut AGB:n hyväksi. Korvausvastuusopimuksessa GECB sitoutui ottamaan vastuulleen talletustakauksesta johtuvat ČNB:n sitoumukset. Talletustakaus on takaus, jonka ČNB antoi AGB:n velkojille ja tallettajille 17. syyskuuta 1996, kun AGB asetettiin hallinnonhoitajan hallintoon, jotta olisi vältetty massiiviset nostot pankin tileiltä. Tšekki ilmoitti kyseisestä toimenpiteestä komissiolle väliaikaisen menettelyn mukaisesti, ja 14. heinäkuuta 2004 tekemässään päätöksessä komissio katsoi sen toimenpiteeksi, jota ei sovelleta liittymispäivän jälkeen. Komissio katsoo, ettei talletustakauksesta johtuvien ČNB:n velvoitteiden siirtyminen GECIH:lle ole ČNB:lle korvaus takaussitoumusten ja korvausvastuun myöntämisestä eikä myyntioption asettamisesta, koska velvoitteet palautuvat jälleen ČNB:lle, jos GECIH käyttää myyntioptiota. Komissio katsoo siksi, ettei ole kysymys talletustakauksesta johtuvien velvoitteiden tosiasiallisesta siirtymisestä GECIH:lle. Lisäksi AGB1:n myynnin aikaan kesäkuussa 1998 talletustakauksesta (joka oli annettu 17. syyskuuta 1996) johtuva ČNB:n mahdollinen taloudellinen vastuu oli olematon, koska pankin tileiltä tapahtuvien massanostojen todennäköisyys oli erittäin pieni, olihan AGB:n asettamisesta hallinnonhoitajan hallintoon kulunut jo lähes kaksi vuotta. Tšekki itse mainitsi ilmoituksessaan, ettei ČNB odottanut joutuvansa missään vaiheessa suorittamaan maksuja talletustakauksen nojalla. Siihen mennessä, kun AGB1 myytiin GECB:lle, talletustakauksen nojalla ei tosiasiassa ollut suoritettu ainuttakaan maksua. Koska ČNB:n vastuu oli näin ollen vain teoreettinen, GECB ei voi pitävästi väittää, että se antoi ČNB:lle vastikkeen takaussitoumuksista ja korvausvastuusta sekä myyntioptiosta ottamalla vastatakseen talletustakauksesta johtuvista ČNB:n velvoitteista.

(91) Käynnistetyn menettelyn kohteena oleviin takaussitoumuksiin ja korvausvastuuseen liittyvä enimmäismäärä on 126 miljardia Tšekin korunaa, joka ylittää suurella marginaalilla talletustakauksesta johtuvan teoreettisen taloudellisen vastuun sekä ostohinnan (304 miljoonaa Tšekin korunaa). Tuomioistuin totesi asiassa Saksa v. komissio (17), että avoin ja läpinäkyvä tarjouskilpailu, johon ei liity erityisehtoja, ei täytä markkinataloussijoittajaperiaatetta ja katsotaan valtiontueksi tapauksessa, jossa yritys myydään negatiiviseen hintaan ja jossa tulisi halvemmaksi lopettaa yrityksen toiminta. Komissio katsoo siksi, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa AGB:n pankkitoimintalohkon AGB1:n myynti omistajan toimesta omaan lukuun ei poistanut taloudellisia etuja. Suoraan ongelmallisiksi katsotut edut siirtyivät myynnin kautta GECB:lle. GECB ja GECIH hyötyivät korvausvastuusopimuksesta ja myyntioptiosta, koska ne saivat näiden sopimusten nojalla oikeuksia. Ne saivat nämä oikeudet AGB1:n rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi.

(92) Edellä mainituista syistä takaussitoumukset ja korvausvastuu sekä myyntioptio muodostavat taloudellisen edun myyjälle – AGB:lle – sekä GECB:lle ja sen emoyhtiölle GECIH:lle AGB1:n pankkitoiminnan yhteydessä.

(93) GECB katsoo, etteivät takaussitoumukset ja korvausvastuu sekä myyntioptio olleet valikoivia EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska ne olivat kaikkien AGB1:n ostosta kiinnostuneiden saatavilla. Tätä argumenttia ei voida hyväksyä. Kyseiset toimenpiteet tosiasiassa rajoittuivat koskemaan AGB1:n ostajaa, minkä vuoksi ne ovat luonteeltaan valikoivia. Lisäksi korvausvastuusopimus ja takausasiakirja neuvoteltiin erikseen sen jälkeen, kun GECB:stä oli tullut AGB1:n ainoa ostajatarjokas, eikä tarjouskilpailuilmoituksessa mainittu valtion takauksen olemassaolosta saati siitä, että tämä takaus olisi kaikkien kiinnostuneiden saatavilla. Kyseiset toimenpiteet ovat näin ollen valikoivia.

(94) Ennen AGB:n asettamista hallinnonhoitajan hallintoon se oli yksi Tšekin suurimmista pankeista. Koska AGB on nyt selvitystilassa, kilpailu ei enää vääristy myyjän – AGB:n – osalta. Se vääristyy kuitenkin edelleen GECB:lle myydyn AGB1:n osalta. AGB1/GECB harjoittaa aktiivista pankkitoimintaa koko Tšekissä ja on osa GE-ryhmittymää, joka on maailmanlaajuinen toimija. Tšekin viranomaiset totesivat itse, että kyseisenä aikana EU:n pankit harkitsivat investoimista Tšekin markkinoille. Jos AGB:n pankkitoimintalohko (AGB1) olisi likvidoitu, muut eurooppalaiset ja muualta maailmasta tulevat pankit olisivat voineet hankkia markkinaosuuden, jonka GECB sai haltuunsa. Näistä syistä komissio katsoo, että takausjärjestelyt ja myyntioptio voivat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (18).

(95) Koska kaikki 87 artiklan mukaiset ehdot täyttyvät, takaussitoumukset ja korvausvastuu sekä myyntioptio, siltä osin kuin ne ovat liittymispäivän jälkeen sovellettavia toimenpiteitä, ovat perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea, joka on myönnetty GECB:lle AGB1:n pankkitoiminnan siirtämiseksi sille.

6. TUEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

6.1 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohta ja 87 artiklan 3 kohdan b alakohta.

(96) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määritetään ehdot, joiden mukaisesti valtiontuki soveltuu yhteismarkkinoille tai voidaan katsoa soveltuvaksi yhteismarkkinoille.

(97) Toisin kuin GECB väittää, ei voida katsoa, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa olisi kyse poikkeuksellisista tapahtumista tai ”lähes luonnonmullistukseen verrattavasta” tilanteesta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan merkityksessä. Yleisön luottamuksen menetystä pankkijärjestelmään ei voida pitää mainitussa määräyksessä tarkoitettuna ”luonnonmullistuksena”. Poikkeuksellisen tapahtuman käsite ei liioin kata talouden toimijoiden liiketoimintapäätöksistä johtuvia taloudellisia menetyksiä. Tuen myöntämiseen johtaneita tapahtumia ei voida pitää ennakoimattomina ja poikkeuksellisina.

(98) Tukea ei myöskään voida perustella 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Tuki ei ollut osa alakohtaista suunnitelmaa, jota olisi sovellettu kattavasti ja samalla tavoin kaikkiin Tšekin pankkeihin (19).

6.2 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohta ja pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat

(99) Koska tuen päätarkoituksena on palauttaa vaikeuksissa olevan yrityksen elinkelpoisuus, ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisella poikkeuksella sallitaan valtiontuki tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yleisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

(100) Jos on kyse ennen 9. lokakuuta 1999 myönnetyistä tukitoimenpiteistä, ehdot, joiden mukaisesti tällaisen tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, määritetään vuoden 1994 suuntaviivoissa (20). Takaussitoumuksia ja korvausvastuuta sekä myyntioptiota koskevat asiakirjat allekirjoitettiin 21. ja 22. kesäkuuta 1998 (21). Vaikka – kuten edellä todetaan – kyseisiä tukitoimenpiteitä sovelletaan edelleen liittymispäivän jälkeen ja Tšekki voi näin ollen edelleen myöntää tukea, jonka luonnetta ja määrää ei voitaisi määrittää tarkkaan, tämä tuen myöntäminen perustuisi vuoden 1994 suuntaviivojen voimassaoloaikana hyväksyttyihin tukitoimenpiteisiin. Siksi näitä toimenpiteitä on tarkasteltava vuoden 1994 suuntaviivojen mukaisesti (22).

(101) Komissio totesi 14. heinäkuuta 2004 tekemässään päätöksessä, että sillä on vakavia epäilyksiä siitä, täyttyvätkö vuoden 1994 suuntaviivojen mukaiset vaatimukset. Komission vakavat epäilyt – erityisesti suuntaviivoissa mainittujen muodollisten kriteerien täyttymisestä – eivät ole hälvenneet.

(102) Komissiolla on toimivalta arvioida vain sellainen tuki, joka katsotaan liittymispäivän jälkeen sovellettavaksi toimenpiteeksi. Rakenneuudistustuen soveltuvuuden arvioimiseksi on kuitenkin tarpeen tarkastella rakenneuudistustoimenpiteiden muodostamaa kokonaisuutta. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Tšekin viranomaiset päättivät useista toimenpiteistä, jotka muodostavat kokonaisuuden. Kaikki nämä toimenpiteet on otettava huomioon arvioitaessa vuoden 1994 suuntaviivoissa määritetyin kriteerein – joihin kuuluvat elinkelpoisuuden palauttaminen, tuen suhteellisuus ja kohtuuttomien kilpailuvääristymien estäminen –, soveltuvatko liittymispäivän jälkeen sovellettavat toimenpiteet yhteismarkkinoille.

(103) Vuoden 1994 suuntaviivojen mukaan vaikeuksissa oleva yritys on yritys, joka ei kykene palauttamaan elinkelpoisuuttaan omin varoin tai hankkimalla tarvittavat varat osakkailta tai lainaamalla.

(104) Vuonna 1996 AGB kirjasi –8,487 miljardin Tšekin korunan tappion ja oma pääoma oli – 5,476 miljardia Tšekin korunaa. Tämän perusteella voidaan katsoa, että AGB (mukaan luettuna sen pankkitoiminta, josta myöhemmin tuli AGB1) ei kyennyt palauttamaan elinkelpoisuuttaan ilman valtion väliintuloa, minkä vuoksi se oli vaikeuksissa oleva yritys vuoden 1994 suuntaviivojen 2.1 kohdan merkityksessä. GECB ja GECIH eivät kuitenkaan olleet taloudellisissa vaikeuksissa, joten vuoden 1994 suuntaviivojen mukaiset kriteerit eivät tässä suhteessa täyty.

(105) Vuoden 1994 suuntaviivojen mukaan pelastamistuki on toimenpide, jonka tarkoituksena on säilyttää väliaikaisesti sellaisen yrityksen asema, jota uhkaa sen taloudellisen aseman merkittävä heikkeneminen. Toimenpiteiden kesto saa pääsääntöisesti olla enintään kuusi kuukautta. Koska takaussitoumukset ja korvausvastuu sekä myyntioptio eivät ole väliaikaisia toimenpiteitä ja koska niiden kesto ylitti kuusi kuukautta, tuki ei vuoden 1994 suuntaviivojen 2.1 kohdan mukaan ole pelastamistukea.

(106) Vuoden 1994 suuntaviivojen mukaan rakenneuudistustukeen on liityttävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistus- tai elvytyssuunnitelma, joka on toimitettava komissiolle.

(107) Tšekki ja GECB katsovat, ettei komissio voi vaatia täydellistä ja kattavaa rakenneuudistussuunnitelmaa, koska toimenpiteitä hyväksyttäessä ei ollut mahdollista ennakoida, että niihin tultaisiin soveltamaan EU:n valtiontukisääntöjä. Sitä paitsi muissa tapauksissa, erityisesti entisessä Itä-Saksassa, tästä vaatimuksesta ei ole pidetty tiukasti kiinni.

(108) Ilmoituksen mukana toimitettu rakenneuudistussuunnitelma on joulukuulta 2003. Vuonna 1996, kun Tšekin viranomaiset ensimmäistä kertaa ryhtyivät toimenpiteisiin AGB:n suhteen, ei ollut olemassa kattavaa suunnitelmaa AGB:n rakenneuudistusta varten. Komissio katsoo siksi, että kyseinen vuoden 1994 suuntaviivoihin sisältyvä muodollinen vaatimus ei täyty.

(109) Samalla on painotettava, että tuki, jonka vuoksi komission menettely aloitettiin, liittyy AGB1:n myyntiin GECB:lle. Tässä yhteydessä on palautettava mieleen, että komissio yleensä pitää vaikeuksissa olevan yrityksen siirtymistä yksityisen sijoittajan määräysvaltaan keskeisenä tekijänä sille, että aiemmat vaikeudet voidaan ratkaista ja mahdollistaa yrityksen (tai sen liiketoiminnan) myönteinen taloudellinen kehitys. Voidaan esittää olettamus, että vaikeuksissa olevalla yrityksellä on suurempi todennäköisyys tulla jälleen elinkelpoiseksi, jos se siirtyy sellaisen uuden yksityisen sijoittajan määräysvaltaan, joka voi sijoittaa riittävät varat sen perusteelliseen rakenneuudistukseen. Vaikka varsinaista rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut olemassa myynnin ajankohtana kesäkuussa 1998 (ja vielä vähemmän vuonna 1996), on selvää, että GE:n omiin tarpeisiin tekemänsä ennusteet ja tässä yhteydessä suunnitellut rakenneuudistustoimet olivat sellaisia, että niillä voitiin varmistaa AGB:n elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Vaikka GECB/GECIH itse ei pankkitoiminnan eli AGB1:n lopullisena omistajana ollut vaikeuksissa oleva yritys, GECB ei ollut AGB1:n omistaja aikana, jolloin se joutui vaikeuksiin, eikä vastuussa AGB1:n tilanteen huononemisesta. Päinvastoin pankkitoimintalohkon osto GECB:n toimesta mahdollisti sen rakenneuudistuksen, jota ei kuitenkaan olisi tapahtunut, jos GECB/GECIH:n rakenneuudistustoimien tukena ei olisi ollut korvausvastuusopimukseen ja myyntioptioon sisältyneitä toimenpiteitä.

(110) Vuoden 1994 suuntaviivojen mukaan toisena ehtona on, että ryhdytään toimenpiteisiin, joilla mahdollisuuksien mukaan estetään kilpailuun kohdistuvat kielteiset vaikutukset. Näissä toimenpiteissä on yleensä kyse yrityksen kapasiteetin rajoittamisesta tai lopettamisesta. Vuoden 1994 suuntaviivoissa mainitaan kuitenkin, että jos markkinoilla, joilla tuensaaja toimii, ei ole rakenteellista liikakapasiteettia tuotannossa tai liiketoiminnassa, komissio ei yleensä vaadi, että kyseisen yrityksen on supistettava kapasiteettiaan vastikkeeksi tuesta.

(111) Komissio on vakuuttunut siitä, että tuen myöntämisen aikaan Tšekin pankkimarkkinoilla ei ollut liikakapasiteettia. Komissio toteaa myös, ettei AGB:lle jäänyt kassaylijäämää, jonka turvin se olisi voinut laajentaa kapasiteettiaan yli sen, mikä oli tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Komissio ottaa huomioon, että Tšekki olisi tuen myöntämisaikaan täyttänyt kaikki tukialueeksi luokittelemisen ehdot, mikä on peruste sille, että kohtuuttomien kilpailuvääristymien estämiseen liittyviä kriteerejä sovelletaan väljemmin. Lisäksi komissio huomioi, että yksikään kilpaileva yritys ei esittänyt huomautuksia tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen. Näistä syistä komissio päättelee, ettei tässä tapauksessa tarvinnut asettaa ehtoja eikä velvoitteita, jotta olisi voitu estää tuen myöntämisestä johtuva kilpailun vääristyminen.

(112) Tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava vähimpään, jota yrityksen rakenneuudistus edellyttää. Siksi tuensaajien odotetaan osallistuvan merkittävällä tavalla rakenneuudistukseen omista varoistaan tai hankkimalla markkinaehtoista ulkoista rahoitusta.

(113) Tšekin mukaan GECB oli ryhtynyt moniin investointeihin ja toteuttanut useita operatiivisia rakenneuudistustoimia. GECB muun muassa maksoi 206 miljoonaa Tšekin korunaa irtisanomiskustannuksina. Lisäksi GECB teki vuosina 1998–2002 suoria investointeja 2,040 miljardin Tšekin korunan edestä. Nämä investoinnit liittyivät GECB:n tieto- ja pankkijärjestelmän uudenaikaistamiseen ja sen edellyttämiin laitteistokustannuksiin sekä pankkiautomaatti- ja konttoriverkon kehittämiseen. GECB investoi myös konttoriverkon optimointiin, henkilöstökoulutukseen, työnjohdon tukeen ja tietotaidon siirtoon.

(114) Komissio toteaa GECB:n antamien tietojen perusteella, että nämä kustannukset liittyvät AGB1:n rakenneuudistukseen.

(115) On äärimmäisen vaikeaa määrittää takausasiakirjaan, korvausvastuusopimukseen ja myyntioptioon sisältyvien tukitoimenpiteiden bruttoavustusekvivalenttia (etenkin kun otetaan huomioon seikat, jotka voivat johtaa niiden käyttöön). Korvausvaatimusten esittämisen todennäköisyys on eräissä tapauksissa erittäin pieni, ellei olematon (esim. ympäristöön liittyvät kysymykset), ja muissa tapauksissa suurempi (esim. taulukon 1 kohta 9).

(116) On kuitenkin muistettava, että AGB1 myytiin avoimessa, läpinäkyvässä ja ilman erityisehtoja järjestetyssä tarjouskilpailussa, joka ei tässä tapauksessa tosin sulje pois tukea. Se kuitenkin takaa, että myönnetty tuki rajoitettiin vähimpään tarvittavaan, jotta olisi mahdollistettu myynti ja sitä kautta liiketoiminnan jatkaminen. GECIH oli joka tapauksessa ainoa kiinnostunut, joka teki tarjouksen AGB1:n ostamisesta. Siksi myynti GECB/GECIH:lle siten, että kauppaan liittyvät nyt tarkasteltavana olevat tukitoimenpiteet, vaikutti järkevimmältä tavalta toteuttaa AGB1:n rakenneuudistus.

(117) Komissio toteaa lisäksi, että GECB:n saavuttama korkea vakavaraisuusaste ei johtunut takaussitoumuksista, korvausvastuusta eikä myyntioptiosta, koska nämä toimenpiteet eivät vaikuta GECB:n omaan pääomaan.

(118) Komissio päättelee tässä vaiheessa, että vaikka vuoden 1994 suuntaviivojen kriteerit eivät täyty, vuoden 1994 suuntaviivojen lähtökohtia on tässä tapauksessa olennaisilta osin noudatettu: myynti yksityiselle sijoittajalle tähtäsi selvästi pankin pitkäaikaisen elinkelpoisuuden palauttamiseen; erityisiä ehtoja tai velvoitteita ei ollut tarpeen asettaa; myynnin aikaan myönnetty tuki oli tosiasiallisesti vähin rakenneuudistuksen edellyttämä määrä, kun otetaan huomioon, että myynti tapahtui avoimessa ja läpinäkyvässä tarjouskilpailussa, johon ei liittynyt erityisehtoja.

(119) Eräät vuoden 1994 suuntaviivoihin – ja myös vuoden 1999 suuntaviivoihin – sisältyvät muodolliset kriteerit eivät siis kuitenkaan täyttyneet. Jotta tuen soveltuvuudesta voitaisiin päättää, se on siksi syytä arvioida muihin yhteisön oikeuden vaatimuksiin nähden

7. EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 3 KOHDAN C ALAKOHTA JA EUROOPPA-SOPIMUKSEN 46 ARTIKLAN 2 KOHTA

(120) Tuen myöntämisajankohtana voimassa olleen Eurooppa-sopimuksen 46 artiklan 2 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Liitteessä XVIa esitettyjen rahoituspalvelujen osalta tämä sopimus ei rajoita osapuolten oikeutta toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä rahapolitiikan toteuttamiseksi eikä vakavaraisuussääntöjä, joilla taataan investoijien, tallettajien, vakuutuksenottajien tai sellaisten henkilöiden, joille on taattava luottamuksenvaraisen sopimuksen perusteella velvoitteiden täyttäminen, suojelu taikka säilytetään rahoitusjärjestelmän yhtenäisyys ja tasapaino. Nämä toimenpiteet eivät saa aiheuttaa toisen osapuolen yhtiöiden ja kansalaisten syrjintää kansallisuuden perusteella verrattuna osapuolen omiin yhtiöihin ja kansalaisiin.”

(121) Tämä määräys ei itsessään tarjoa oikeusperustaa sille, että mikä tahansa määräyksen puitteissa valtiontukena toteutettu Tšekin toimenpide voitaisiin katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Se muodostaa kuitenkin puitteet, joilla on kaikkien muiden asiaan liittyvien oikeudellisten seikkojen ja tosiseikkojen ohella merkitystä, kun arvioidaan kyseisen tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

(122) Tässä yhteydessä on painotettava, että kyseistä tukea ei voida tarkastella yksinään. Kun tuki myönnettiin, Tšekin koko pankkisektori oli mittavissa vaikeuksissa ja suurin osa pankeista lähellä konkurssia. Kyseinen tapaus on yksi kuudestatoista tapauksesta – joista kaikista ilmoitettiin väliaikaisen menettelyn mukaisesti (23) –, joissa Tšekin oli ryhdyttävä toimenpiteisiin välttääkseen maan koko pankkijärjestelmää koskeva romahdus. Kyse oli kaikista suurista tšekkiläisistä pankeista.

(123) Tässä mielessä toimenpiteiden tavoitteena oli selvästi säilyttää Tšekin rahoitusjärjestelmän yhtenäisyys ja tasapaino. Ne olivat lisäksi välttämättömiä Tšekin rahoitusjärjestelmän tasapainon kannalta, sillä ilman niitä pankit olisivat tehneet konkurssin. Ne toteutti Tšekin keskuspankki (ČNB) rahoitusalan valvontaviranomaisen ominaisuudessa. Ne kattavat suurimman osan Eurooppa-sopimuksen liitteessä XVIa mainituista rahoituspalveluista. Ne eivät johtaneet syrjintään kansalaisuuden perusteella.

8. PÄÄTELMÄT

(124) AGB1:n myynnin yhteydessä myönnetty tuki on edellä mainituista syistä osa laajamittaisia toimenpiteitä, jotka Tšekki toteutti järjestelmällisesti estääkseen pankkisektorinsa romahduksen. Vaikka Tšekin viranomaiset eivät tällöin noudattaneet vuoden 1994 suuntaviivojen ehtoja, ne kunnioittivat täysin niiden lähtökohtia ja perusperiaatteita. Ottaen huomioon Tšekissä kyseiseen aikaan vallinneet poikkeukselliset olosuhteet sekä Eurooppa-sopimuksen 46 artiklan 2 kohdan komissio katsoo, että tuki voidaan katsoa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiseksi tueksi tietyn taloudellisen toiminnan edistämiseen.

(125) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että johdanto-osan 26 kappaleen taulukoissa 1–4 mainitut korvaussitoumukset sekä myyntioptio ovat liittymispäivän jälkeen sovellettavaa valtion tukea, joka soveltuu yhteismarkkinoille,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtion tuki, joka on 1. toukokuuta 2004 alkaen myönnetty yhtiöille GE Capital Bank, a.s. ja GE Capital International Holdings Corporation, USA, taulukoissa 1–4 mainittuina Tšekin keskuspankin ja GE Capital International Holdings Corporation, USA -yhtiön 22. kesäkuuta 1998 tekemän korvausvastuusopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna siihen 25. huhtikuuta 2004 tehdyllä tarkistuksella nro 1, mukaisina korvaussitoumuksina sekä Tšekin keskuspankin ja GE Capital International Holdings Corporation, USA -yhtiön 22. kesäkuuta 1998 tekemän myyntioptiosopimuksen mukaisena myyntioptiona, soveltuu yhteismarkkinoille.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2007. Komission puolesta Neelie KROES Komission jäsen

(1) Nimi on 17. joulukuuta 2005 lähtien ollut GE Money Bank, a.s.

(2) EUVL L 236, 23.9.2003, s. 23. Tšekinkielinen versio on julkaistu Euroopan unionin virallisen lehden erityispainoksessa 23.9.2003.

(3) EUVL C 292, 30.11.2004, s. 3. Oikaisu EUVL C 10, 14.1.2005, s. 9.

(4) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(5) Talletustakaus on toimenpide, jonka Tšekki ilmoitti väliaikaisen menettelyn puitteissa. Edellä 3 kappaleessa mainitussa 14. heinäkuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä kyseistä toimenpidettä ei katsottu liittymispäivän jälkeen sovellettavaksi toimenpiteeksi, koska kyseeseen tuli vain yksi selkeästi määritetty talletustakauksesta johtuva korvausvaatimus. Komissio katsoi siksi, että mahdollinen Tšekin vastuu rajoittui selvästi liittymispäivää edeltävälle kaudelle.

(6) AGB1:n taseessa 21. kesäkuuta 1998 oman pääoma oli yhteensä – 17,1 miljardia Tšekin korunaa. CECB perustettiin 500 miljoonan Tšekin korunan osakepääomalla.

(7) Jollei toisin mainita, kaikki viittaukset korvausvastuusopimukseen ovat viittauksia korvausvastuusopimukseen sellaisena kuin se on muutettuna 25. huhtikuuta 2004 tehdyllä korvausvastuusopimuksen tarkistuksella nro 1.

(8) Jollei toisin mainita, kaikki viittaukset pykäliin ovat viittauksia takausasiakirjan pykäliin.

(9) Korvausvastuusopimuksen 8.3 § sisältää ČNB:n vakuuden siitä, että sillä on valtuudet tehdä ostosopimus ja panna se täytäntöön ja että ostosopimuksen täytäntöönpano ei johda lain rikkomiseen. Korvausvastuusopimuksen 4.1 § sisältää vastaavan korvausvelvoitteen.

(10) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12.

(11) EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

(12) Perusteet mainitaan Tšekille 19. maaliskuuta 2004 lähetetyssä kirjeessä. Kirjeen tarkoituksena oli antaa osviittaa ”liittymisen jälkeen soveltamisen” käsitteestä korvausvastuun ja vastaavien toimenpiteiden osalta.

(13) EUVL C 72, 23.3.2004, s. 9. Oikaisu EUVL C 104, 30.4.2004, s. 70.

(14) EUVL C 195, 31.7.2004, s. 2.

(15) EUVL C 137, 4.6.2005, s. 4.

(16) Takauksiin liittyen ks. komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14).

(17) Asiassa C-334/99, Saksa v. komissio, 28.1.2003 annettu tuomio, 142 kohta.

(18) Valtiontuen pankkitoimintavaikutuksista ks. myös asiassa C-148/04, Unicredito Italiano SpA, 15.12.2005 annettu tuomio, 53–64 kohta.

(19) Vrt. komission perustelut päätöksessä, jonka se teki 20. päivänä toukokuuta 1998 Ranskan Crédit Lyonnais -ryhmittymälle myöntämästä tuesta (EYVL L 221, 8.8.1998, s. 28).

(20) Vuoden 1999 suuntaviivojen 101 kohdan b alakohdan mukaisesti.

(21) Myös kaikki muut komissiolle ilmoitetut valtion toimenpiteet toteutettiin ennen 9. lokakuuta 1999. Korvausvastuusopimuksen tarkistuksella nro 1 pelkästään mukautettiin (ja rajoitettiin) aiemmin hyväksyttyjä toimenpiteitä.

(22) On joka tapauksessa huomattava, että vuoden 1999 suuntaviivat perustuvat samoihin periaatteisiin kuin vuoden 1994 suuntaviivat.

(23) CZ 15/2003 – Komerční Banka, a.s., päätös 16.12.2003 (EUVL C 72, 23.3.2004, s. 9, oikaisu EUVL C 104, 30.4.2004, s. 70).

CZ 14/2003 – Česká spořitelna, a.s., päätös 28.1.2004 (EUVL C 195, 31.7.2004, s. 2).

CZ 47/2003 – eBanka, a.s., päätös 3.3.2004 (EUVL C 115, 30.4.2004, s. 39).

CZ 48/2003 – J&T BANKA, a.s. (24. kesäkuuta 1998 saakka Podnikatelská banka, a.s.), päätös 3.3.2004 (EUVL C 115, 30.4.2004, s. 39).

CZ 50/2003 – Ekoagrobanka, a.s. ja Union banka, a.s., päätös 3.3.2004 (EUVL C 115, 30.4.2004, s. 40).

CZ 51/2003 – Pragobanka, a.s, päätös 3.3.2004 (EUVL C 137, 4.6.2005, s. 4).

CZ 52/2003 – Universal Banka, a.s., päätös 3.3.2004 (EUVL C 115, 30.4.2004, s. 40).

CZ 53/2003 – Banka Haná, a.s., päätös 3.3.2004 (EUVL C 242, 7.10.2006, s. 17).

CZ 54/2003 – Foresbank, a.s, päätös 3.3.2004 (EUVL C 242, 7.10.2006, s. 17).

CZ 55/2003 – Moravia Banka, a.s., päätös 3.3.2004 (EUVL C 86, 8.4.2005, s. 10).

CZ 56/2003 – COOP Banka, a.s., päätös 3.3.2004 (EUVL C 137, 4.6.2005, s. 4).

CZ 57/2003 – Bankovní dům Skala, a.s. / Union Banka, a.s., päätös 3.3.2004 (EUVL C 100, 24.4.2004, s. 23).

CZ 58/2003 – Evrobanka, a.s., päätös 3.3.2004 (EUVL C 115, 30.4.2004, s. 40).

CZ 80/2004 – První Městská Banka, a.s., päätös 19.5.2004 (EUVL C 137, 4.6.2005, s. 4).

CZ 46/2003 – Investiční a poštovní banka, a.s. / Československá obchodní banka, a.s. (IPB/ČSOB), päätös 14.7.2004 (EUVL C 137, 4.6.2005, s. 4).