NEUVOSTON ASETUS (EU) 2021/1173,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2021,

Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1488 kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/695 (3) perustetaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti Eurooppa, jäljempänä ’Horisontti Eurooppa -ohjelma’. Osia Horisontti Eurooppa -ohjelmasta voidaan toteuttaa eurooppalaisilla kumppanuuksilla yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppaneiden kanssa, jotta unionin rahoitukselle saataisiin mahdollisimman suuri vaikuttavuus ja jotta tuettaisiin mahdollisimman hyvin unionin poliittisia tavoitteita.

(2) Asetuksen (EU) 2021/695 mukaisesti tukea voidaan myöntää Horisontti Eurooppa -ohjelman yhteydessä perustetuille yhteisyrityksille. Tällaisia kumppanuuksia olisi perustettava vain, jos Horisontti Eurooppa -ohjelman muilla osilla, myös muunlaisilla eurooppalaisilla kumppanuuksilla, ei voitaisi saavuttaa sen tavoitteita tai aikaansaada odotettuja vaikutuksia, ja se on perusteltua pitkän aikajänteen ja pitkälle viedyn yhdentymisen kannalta. Ehdot tällaisten kumppanuuksien perustamiselle vahvistetaan mainitussa asetuksessa.

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/694 (4) perustetaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelma. Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tuetaan yhteistä etua koskevia hankkeita, joilla pyritään hankkimaan, ottamaan käyttöön ja tarjoamaan maailmanluokan suurteholaskenta-, kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuureja, federoimaan ja yhteenliittämään palveluja sekä laajentamaan suurteholaskentapalvelujen käyttöä ja kehittämään asiaan liittyvää keskeistä osaamista.

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1153 (5) perustetaan Verkkojen Eurooppa -väline. Verkkojen Eurooppa -väline mahdollistaa Euroopan laajuisia verkkoja koskevan politiikan mukaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden valmistelun ja toteuttamisen liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla. Verkkojen Eurooppa -välineellä tuetaan erityisesti tällaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamista, joiden tavoitteena on uusien infrastruktuurien ja palveluiden kehittäminen ja rakentaminen tai olemassa olevien infrastruktuurien ja palveluiden parantaminen liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla. Verkkojen Eurooppa -väline auttaa tukemaan yhteistä etua palvelevia digitaalisia yhteysinfrastruktuureja, joilla on merkittäviä yhteiskunnallisia johdannaisvaikutuksia.

(5) Komission 19 päivänä helmikuuta 2020 hyväksymässä tiedonannossa ”Euroopan datastrategia” hahmotellaan Euroopan poliittinen ja investointistrategia datatalouden kehityksen tukemiseksi tulevien viiden vuoden aikana. Siinä pidetään erityisen tärkeänä perustaa Euroopan yhteisiä julkisia data-avaruuksia, jotka tukevat kasvua ja luovat lisäarvoa. Tällaisten yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien sekä federoitujen ja tietoturvallisten pilvipalveluinfrastruktuurien perustamista tukemalla voitaisiin varmistaa, että talouden ja yhteiskunnan käyttöön saadaan enemmän dataa kuitenkin niin, että määräysvalta datasta säilyisi sen luoneilla yrityksillä ja yksityishenkilöillä. Suurteho- ja kvanttilaskenta ovat olennaisia tekijöitä sellaisten erilaisiin suorituskykytarpeisiin vastaavien laskentaresurssien saumattomassa tarjonnassa, joita tarvitaan maksimoimaan Euroopan yhteisten data-avaruuksien ja federoitujen turvallisten pilvipalveluinfrastruktuurien kasvu ja hyödyntäminen julkisen sektorin, teollisuuden ja tieteen sovelluksissa.

(6) Komission 19 päivänä helmikuuta 2020 hyväksymässä tiedonannossa ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” esitellään Euroopan digistrategia ja keskitytään päätavoitteisiin, joilla varmistetaan, että digitaaliset ratkaisut auttavat Eurooppaa omaehtoisesti kehittymään kohti kaikkia hyödyttävää digitalisaatiota. Osana tärkeimpiä toimia siinä ehdotetaan investoimaan huipputason yhteisten digitaalisten valmiuksien, myös suurteholaskennan ja kvanttiteknologian, rakentamiseen ja käyttöönottoon sekä laajentamaan Euroopan suurteholaskentakapasiteettia innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseksi lääketieteen, liikenteen ja ympäristön tarpeisiin.

(7) Komission 10 päivänä maaliskuuta 2020 hyväksymässä tiedonannossa ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” hahmotellaan kunnianhimoinen teollisuusstrategia Euroopan viemiseksi kärkijoukkoon rinnakkaisissa siirtymässä kohti ilmastoneutraaliutta ja digitaalista johtoasemaa. Tiedonannossa korostetaan muun muassa tukea Euroopan teollisuuden tulevaisuuden kannalta strategisesti tärkeille mahdollistajateknologioille, mukaan lukien suurteholaskenta- ja kvanttiteknologia.

(8) Komission 27 päivänä toukokuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” yksilöitiin joukko strategisia digitaalivalmiuksia ja -kyvykkyyksiä, mukaan lukien suurteholaskenta ja kvanttiteknologia, joita painotetaan elpymis- ja palautumistukivälineessä, InvestEU-ohjelmassa ja strategisten investointien välineessä.

(9) Euroopan johtava asema datataloudessa, sen tieteellinen huippuosaaminen ja sen teollisuuden vahvuus riippuvat yhä enemmän sen kyvystä kehittää keskeisiä suurteholaskennan teknologioita, tuoda saataville maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuureja ja ylläpitää nykyistä johtoasemaansa suurteholaskennan sovelluksissa. Suurteholaskenta on Euroopan talouden digitalisaation ydinteknologiaa, jonka ansiosta monet teollisuudenalat voivat innovoida korkeamman lisäarvon tuotteita ja palveluja. Yhdessä muiden kehittyneiden digitaaliteknologioiden, kuten tekoälyn, massadatan ja pilviteknologioiden, kanssa suurteholaskenta tasoittaa tietä uudenlaisille yhteiskunnallisille ja teollisille sovelluksille Euroopan kannalta kriittisillä aloilla, kuten yksilöllinen lääketiede, sääennusteet ja ilmastonmuutos, älykäs ja vihreä kaavoitus ja liikenne, puhtaan energiantuotannon uudet lähtömateriaalit, lääkkeiden kehitys ja virtuaalitestaus, kestävä maatalous tai valmistus- ja teknologiateollisuus.

(10) Suurteholaskenta on poliittisen päätöksenteon strateginen voimavara, jonka mahdollistamat sovellukset auttavat ymmärtämään ja suunnittelemaan tehokkaita ratkaisuja monien monitahoisten maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseksi ja kriisinhallintaa varten. Suurteholaskennasta on apua keskeisten politiikkaohjelmien, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, toteutuksessa mallien ja välineiden avulla, jotka muuntavat monimutkaiset ympäristöhaasteet mahdollisuuksiksi yhteiskunnallisiin innovaatioihin ja taloudelliseen kasvuun. Yksi esimerkki tästä on Destination Earth -aloite, josta ilmoitettiin 11 päivänä joulukuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” sekä 19 päivänä helmikuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa”.

(11) Globaalit tapahtumat, kuten covid-19-pandemia, ovat osoittaneet, että on tärkeää investoida suurteholaskentaan ja terveysalan mallinnusalustoihin ja -välineisiin, sillä ne ovat avainasemassa pandemian torjunnassa, usein yhdessä muiden digitaaliteknologioiden, kuten massadatan ja tekoälyn, kanssa. Suurteholaskentaa hyödynnetään, kun pyritään nopeuttamaan hoitojen, myös rokotteiden, löytämistä ja valmistusta, ennakoimaan virusten leviämistä, suunnittelemaan ja kohdentamaan terveydenhuollon tarvikkeiden ja resurssien käyttöä ja mallinnetaan epidemiasta toipumiseen tähtäävien toimien vaikutuksia erilaisten skenaarioiden vertailemiseksi. Suurteholaskentaa hyödyntävät mallinnusalustat ja -välineet ovat kriittisiä välineitä meneillään olevassa ja tulevissa pandemioissa ja niillä tulee olemaan avainrooli terveydenhuollossa ja yksilöllisessä lääketieteessä.

(12) Neuvoston asetuksella (EU) 2018/1488 (6) perustettiin Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys, jäljempänä ’EuroHPC-yhteisyritys’, jonka tehtävänä on kehittää ja ottaa käyttöön integroitu maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri unionissa sekä laajentaa sitä ja pitää sitä yllä samoin kuin kehittää erittäin kilpailukykyinen ja innovatiivinen suurteholaskennan ekosysteemi ja tukea sitä.

(13) Suurteholaskennan kehitys huomioon ottaen asetuksen (EU) 2018/1488 tarkistusta tarvitaan toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi, jotta EuroHPC-yhteisyritykselle voidaan määritellä uusi tehtävänkuvaus ja uudet tavoitteet, ottaen huomioon analyysin suurteholaskennan ja datainfrastruktuurien, teknologioiden ja sovellusten tulevaan kehitykseen unionissa ja maailmanlaajuisesti vaikuttavista keskeisistä sosioekonomista ja teknologisista kehityskuluista sekä EuroHPC-yhteisyrityksen nykyisestä toiminnasta saadut opit. Tarkistuksessa voidaan samalla saattaa EuroHPC-yhteisyrityksen säännöt linjaan uusien oikeudellisten puitteiden, erityisesti asetuksen (EU) 2021/695, sekä asetusten (EU) 2021/694 ja (EU) 2021/1153 kanssa.

(14) Jotta unioni saisi käyttöönsä laskentatehon, jota se tarvitsee tutkimuksensa ja teollisten valmiuksiensa huipputason ylläpitämiseksi, jäsenvaltioiden suurteho- ja kvanttilaskentaan tekemiä investointeja olisi koordinoitava ja suurteho- ja kvanttilaskentateknologian teollista käyttöönottoa ja markkinoille saattamista olisi tehostettava sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Unionin olisi pyrittävä tehokkaammin muuttamaan teknologian kehittäminen kysyntä- ja sovelluslähtöisiksi eurooppalaisiksi suurteho- ja kvanttilaskentajärjestelmiksi, jotka ovat laadultaan huippuluokkaa, ja luotava toimiva yhteys teknologian tarjonnan, käyttäjälähtöisen suunnittelun ja maailmanluokan järjestelmien yhteisen hankinnan välille sekä rakennettava maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden ja -sovellusten ekosysteemi koko Eurooppaan. Samalla unionin olisi tarjottava toimitusteollisuudelleen mahdollisuus hyödyntää tällaisten investointien vipuvaikutusta, mikä johtaisi suurteho- ja kvanttilaskentateknologioiden ja -sovellusten laajamittaiseen käyttöönottoon ja toisi markkinoille uusia sovellusaloja, kuten yksilöllinen lääketiede, ilmastonmuutos, verkotetut ja automatisoidut ajoneuvot tai muut tekoälyn, lohkoketjuteknologian, reunalaskennan tai laajemmin Euroopan teollisuustoimialan digitalisoinnin tukemat edelläkävijämarkkinat.

(15) Jotta unioni ja sen jäsenvaltiot saavuttaisivat johtoaseman suurteho- ja kvanttilaskennan kaltaisissa keskeisissä digitaaliteknologioissa, niiden olisi investoitava pientehoprosessoreihin perustuviin ja energiatehokkaisiin seuraavan sukupolven suurteholaskentateknologioihin, eksa-luokan ja sen jälkeisen suorituskyvyn laskennassa ja kvanttilaskennassa käytettäviin innovatiivisiin ohjelmistoratkaisuihin ja kehittyneisiin suurteholaskentajärjestelmiin sekä innovatiivisiin suurteholaskennan ja datan sovelluksiin. Tämän myötä Euroopan toimitusteollisuus voisi menestyä monilla keskeisten teknologioiden ja sovellusten aloilla, jotka ulottuvat suurteho- ja kvanttilaskentaa laajemmalle, ja toimittaa tällaista teknologiaa pidemmällä aikavälillä myös laajemmille tieto- ja viestintäteknologiamarkkinoille. Se auttaisi myös suurteho- ja kvanttilaskentaa hyödyntävien tiede- ja teollisuuskäyttäjien digitalisaatiossa ja parantaisi niiden innovointipotentiaalia.

(16) Unionin ja sen jäsenvaltioiden pyrkimys johtoasemaan digitaalitaloudessa edellyttää unionin yhteistä strategista visiota suurteho- ja kvanttilaskennan alalla. Tavoitteena olisi luoda Eurooppaan maailman johtava ekosysteemi hyperverkotetulle, federoidulle ja turvalliselle suurteho- ja kvanttilaskennan palvelu- ja datainfrastruktuurin ekosysteemille sekä saavuttaa kyky tuottaa innovatiivisia ja kilpailukykyisiä suurteho- ja kvanttilaskentajärjestelmiä perustuen tarjontaketjuun, joka kestäisi paremmin häiriöitä ja pystyisi varmistamaan komponenttien, teknologian ja osaamisen saatavuuden ja näin rajoittamaan häiriöiden riskiä.

(17) Paras tapa toteuttaa suurteho- ja kvanttilaskentaa koskeva EU:n strateginen visio on yhteisyritys; näin voidaan varmistaa unionille sen taloudellisen potentiaalin edellyttämät maailmanluokan suurteholaskenta-, kvanttilaskenta- ja datavalmiudet, jotka vastaavat eurooppalaisten käyttäjien tarpeisiin. Yhteisyritys on paras väline nykyisten rajoitusten poistamiseksi, ja se takaa samalla suurimman taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ympäristövaikutuksen ja unionin etujen parhaan suojelun suurteho- ja kvanttilaskennan alalla. Sillä voidaan koota yhteen resursseja unionista, jäsenvaltioista ja Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan tai Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneista kolmansista maista sekä yksityiseltä sektorilta. Se kykenee toteuttamaan maailmanluokan suurteholaskentajärjestelmien hankintakehyksen ja käytön. Se voi myös käynnistää tutkimus- ja innovointiohjelmia eurooppalaisten teknologioiden kehittämiseksi ja niiden integroimiseksi maailmanluokan suurteholaskentajärjestelmiin.

(18) Yhteisyritys on osa Horisontti Eurooppa -ohjelman institutionaalisten kumppanuuksien kokonaisuutta, jolla olisi pyrittävä vahvistamaan unionin tieteellisiä valmiuksia vastata esiin nouseviin uhkiin ja tuleviin haasteisiin entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella, turvaamaan kestävyyttä painottavat unionin arvoketjut ja unionin strateginen riippumattomuus sekä tehostamaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöä vastattaessa ilmastoon, ympäristöön, terveyteen ja muihin maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin unionin strategisten painotusten mukaisesti, mukaan lukien ilmastoneutraaliuden saavuttaminen unionissa vuoteen 2050 mennessä.

(19) Yhteisyritys olisi rahoitettava unionin ohjelmista vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen, jäljempänä ’vuosia 2021–2027 koskeva monivuotinen rahoituskehys’, nojalla. Yhteisyritys olisi perustettava vuonna 2021 ja sen olisi toimittava 31 päivään joulukuuta 2033, jotta unionin käytössä olisi maailmanluokan federoitu, turvallinen ja hyperverkotettu suurteholaskentainfrastruktuuri ja se voisi kehittää tarvittavia teknologioita, sovelluksia ja taitoja eksa-luokan valmiuksien saavuttamiseksi vuosien 2022–2024 paikkeilla ja eksa-luokkaa parempien suorituskykytasojen saavuttamiseksi vuosien 2025–2027 paikkeilla niin, että samalla edistetään eurooppalaista suurteho- ja kvanttilaskennan maailmanluokan innovaatioekosysteemiä. Asetuksen (EU) 2021/695 10 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteisyritysten on noudatettava selkeää elinkaariajattelua. Jotta unionin taloudellisia etuja voitaisiin suojata asianmukaisesti, yhteisyritys olisi perustettava 31 päivänä joulukuuta 2033 päättyväksi kaudeksi, jotta se voisi hoitaa avustusten toteuttamiseen liittyvät velvollisuutensa siihen saakka, kunnes viimeisimmät käynnistetyt epäsuorat toimet on saatettu päätökseen, sekä velvollisuutensa EuroHPC-supertietokoneiden käyttöön liittyvien toimien loppuun saattamisen osalta.

(20) Yhteisyrityksen muotoisella julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudella olisi yhdistettävä rahoitusvarat ja tekniset resurssit, jotka ovat välttämättömiä, jotta tämän alan yhä nopeammin etenevässä innovaatiokehityksessä voidaan pysyä mukana. Yhteisyrityksen osakkaina olisi siksi oltava unioni, jäsenvaltiot ja Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan tai Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneet kolmannet maat, jotka sopivat suurteholaskentaa koskevasta yhteisestä eurooppalaisesta aloitteesta, sekä yhteenliittymiä, jotka edustavat niihin kuuluvia oikeussubjekteja ja muita organisaatioita, jotka ovat nimenomaisesti ja aktiivisesti sitoutuneet tuottamaan tutkimus- ja innovointituloksia, kehittämään ja käyttöönottamaan suurteho- tai kvanttilaskennan valmiuksia tai lisäämään alan osaamista ja säilyttämään suurteho- ja kvanttilaskennan alan taitotiedon Euroopassa. Yhteisyrityksen olisi oltava avoin uusille osakkaille.

(21) Asetuksen (EU) 2021/695 liitteen III mukaisesti muiden jäsenten kuin unionin rahoitusosuuksien olisi oltava vähintään 50 prosenttia ja enintään 75 prosenttia yhteisyrityksen yhteenlasketuista talousarviositoumuksista. Vastaavasti unionin rahoitusosuus, johon sisältyvät mahdolliset Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan tai Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneilta kolmansilta mailta saadut täydentävät varat, ei saisi olla yli 50 prosenttia yhteisyrityksen yhteenlasketuista talousarviositoumuksista.

(22) Unionin rahoitusosuuden olisi katettava yhteisyrityksen hallintomenot.

(23) Asetuksen (EU) 2021/695 10 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteisyrityksen on hoidettava kaikkien rahoitusosuuksien keskitetty hallinnointi koordinoitua toimintatapaa noudattaen. Kunkin osallistujavaltion olisi näin ollen tehtävä yhteisyrityksen kanssa yksi tai useampi hallinnollinen sopimus, jossa määrätään kyseiseen osallistujavaltioon sijoittautuneille hakijoille myönnettävien osuuksien maksamista ja niistä raportointia koskevasta koordinointimekanismista. Jotta osallistujavaltiot voisivat varmistaa johdonmukaisuuden kansallisten strategisten painopisteidensä kanssa, niille olisi annettava veto-oikeus kansallisten rahoitusosuuksiensa käyttöön kyseisiin osallistujavaltioihin sijoittautuneiden hakijoiden osalta. Jotta voidaan minimoida tuensaajien hallinnollinen taakka, yksinkertaistaa menettelyä ja varmistaa tehokkaampi täytäntöönpano, kunkin osallistujavaltion olisi pyrittävä sovittamaan maksuaikataulunsa, raportointinsa ja tarkastuksensa yhteen yhteisyrityksen maksuaikataulun, raportoinnin ja tarkastusten kanssa ja mukauttamaan kustannuksiin sovellettavat tukikelpoisuussääntönsä Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöihin. Sellaisiin osallistujavaltioihin sijoittautuneiden tuensaajien, jotka ovat antaneet maksutoiminnot yhteisyrityksen tehtäväksi, olisi allekirjoitettava yhteisyrityksen kanssa yksittäinen avustussopimus Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti.

(24) Suurteholaskennan eurooppalaisen teknologiayhteisön ETP4HPC-yhteenliittymään osallistuvat teollisuuden ja tutkimuksen sidosryhmät perustivat vuonna 2014 unionin kanssa sopimussuhteisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden, jonka tavoitteena on palauttaa johtava asema suurteholaskentateknologioiden alalla ja kehittää unionille täysimittainen suurteho- ja kvanttilaskentaekosysteemi. Kumppanuuden tarkoituksena on rakentaa eurooppalainen maailmanluokan suurteholaskentateknologian arvoketju, joka olisi maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen, ja luoda synergioita suurteholaskentaekosysteemin kolmen keskeisen osan välillä, jotka ovat teknologian kehittäminen, sovellukset ja suurteholaskentainfrastruktuuri. Kun otetaan huomioon ETP4HPC-yhteenliittymän asiantuntemus ja sen rooli, jossa se kokoaa yhteen asiaankuuluvia suurteholaskenta-alan yksityisiä sidosryhmiä, sen olisi voitava tulla yhteisyrityksen osakkaaksi.

(25) BDVA-yhteenliittymään (Big Data Value Association) osallistuvat teollisuuden ja tutkimuksen sidosryhmät perustivat vuonna 2014 unionin kanssa sopimussuhteisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden, jonka tavoitteena on lujittaa datan arvoketjua, tukea dataan erikoistuneiden yhteisöjen rakentamista ja luoda pohja kukoistavalle datavetoiselle taloudelle unionissa. Vuonna 2020 BDVA-yhteenliittymä muutti nimekseen Data, tekoäly ja robotiikka (Data, AI and Robotics (DAIRO)). Kun otetaan huomioon DAIRO-yhteenliittymän asiantuntemus ja sen rooli, jossa se kokoaa yhteen asiaankuuluvia massadata-alan yksityisiä sidosryhmiä, sen olisi voitava tulla yhteisyrityksen osakkaaksi.

(26) Yksityiset yhteenliittymät ETP4HPC ja DAIRO ovat ilmoittaneet kirjallisesti olevansa halukkaita edistämään yhteisyrityksen monivuotista strategista ohjelmaa ja käyttämään asiantuntemustaan yhteisyrityksen tavoitteiden toteuttamiseen. On asianmukaista, että kyseiset yksityiset yhteenliittymät hyväksyvät tämän asetuksen liitteenä olevan yhtiöjärjestyksen kirjallisella vahvistuksella.

(27) Yhteisyrityksen olisi käsiteltävä selvästi määriteltyjä aihealueita, joiden avulla tiedelaitoksissa ja eurooppalaisessa teollisuudessa voitaisiin yleisesti suunnitella, kehittää ja käyttää innovatiivisinta teknologiaa suurteho- ja kvanttilaskennan alalla ja luoda koko unioniin integroitu ja federoitu turvallinen verkotettu infrastruktuuri, joka tarjoaa sen tutkijoille ja muille teollisuuden, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset, jäljempänä ’pk-yritykset’, ja julkisen sektorin johtaville käyttäjille maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskentavalmiudet, nopeat tietoliikenneyhteydet ja huipputason sovellukset sekä data- ja ohjelmistopalvelut. Yhteisyrityksen olisi pyrittävä kehittämään ja käyttämään huippuluokan teknologioita ja infrastruktuureja, joilla voidaan vastata eurooppalaisten tieteen, teollisuuden ja julkisen sektorin käyttäjien vaativiin tarpeisiin.

(28) Yhteisyrityksen tehtävät olisi jäsenneltävä siten, että ne muodostavat yhden hallinnollisen pilarin ja kuusi teknistä pilaria, joihin kuuluvat infrastruktuuritoimet, suurteholaskentapalvelujen federointitoimet, teknologiaan liittyvät toimet, suurteholaskennan sovelluksiin liittyvät toimet, käytön ja osaamisen laajentamistoimet sekä kansainväliset yhteistyötoimet. Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta olisi rahoitettava infrastruktuuripilaria, osaa suurteholaskentapalvelujen federointia koskevasta pilarista sekä käytön ja osaamisen laajentamista koskevaa pilaria. Verkkojen Eurooppa -välineestä olisi rahoitettava suurteholaskentapalvelujen federointia koskevan pilarin jäljellä olevia toimia eli suurteholaskennan, kvanttilaskennan ja dataresurssien keskinäistä yhteenliittämistä sekä yhteenliittämistä unionin yhteisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin ja tietoturvallisiin pilvipalveluinfrastruktuureihin. Horisontti Eurooppa -ohjelmasta olisi rahoitettava teknologiapilaria, sovelluspilaria ja kansainvälisen yhteistyön pilaria.

(29) Yhteisyrityksen olisi voitava tehdä yhteistyötä eurooppalaisen suurteholaskennan infrastruktuurin (PRACE) kanssa, kun on tarkoitus tarjota käyttöön federoitu ja yhteenliitetty suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri ja sen palveluja ja hallinnoida näiden käyttöä sekä tarjota koulutustiloja ja osaamisen kehittämismahdollisuuksia. Sen olisi voitava myös tehdä yhteistyötä GÉANT-verkon kanssa yhteisyrityksen supertietokoneiden välisen yhteenliitettävyyden osalta sekä muiden eurooppalaisten suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurien kanssa.

(30) Yhteisyrityksen olisi pyrittävä vähentämään osaamisvajetta unionissa tiedottamalla sekä auttamalla uuden tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamisessa. Tähän sisältyy erityisten koulutustoimien suunnittelu ja tukeminen tiiviissä yhteistyössä asiaankuuluvien julkisten ja yksityisten toimijoiden kanssa.

(31) Unionin ulkopoliittisten tavoitteiden ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti yhteisyrityksen olisi helpotettava unionin ja kansainvälisten toimijoiden yhteistyötä määrittelemällä yhteistyöstrategia, mihin kuuluu yhteisen edun mukaisten yhteistyöalojen määrittely ja edistäminen tutkimus- ja kehitystoiminnassa ja osaamisen kartuttamisessa ja erityisten toimien toteuttaminen, sekä varmistettava eri osapuolten suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksien ja -sovellusten käyttöoikeuksien jakautuminen pääasiassa vastavuoroisuuden pohjalta.

(32) Yhteisyrityksen olisi edistettävä tällaisen yhteistyön tuloksena syntyvien suurteholaskentateknologioiden hyödyntämistä unionissa. Sen olisi myös pyrittävä suojaamaan hankkimiinsa supertietokoneisiin tehdyt investoinnit. Tässä sen olisi asianmukaisin toimin varmistettava hankittujen teknologioiden toimitusketjun toimivuus näiden supertietokoneiden koko elinkaaren ajalle.

(33) Yhteisyrityksen olisi luotava perusta pidemmän aikavälin visiolle ja rakennettava Eurooppaan ensimmäinen suurteholaskennan hybridi-infrastruktuuri, jossa yhdistetään perinteisiä laskenta-arkkitehtuureja ja kvanttilaskentalaitteita. Euroopan tasolla annettava jäsennelty ja koordinoitu rahoitustuki on tarpeen, jotta tutkimusryhmät ja eurooppalaiset teollisuudenalat voivat tuottaa maailmanluokan tuloksia ja jotta siten voidaan varmistaa eurooppalaisen tutkimuksen ja teknologian nopea ja laaja teollinen hyödyntäminen koko unionissa, minkä merkittävät oheisvaikutukset hyödyttävät myös yhteiskuntaa, ja jakaa riskejä ja yhdistää voimavaroja mukauttamalla strategioita ja kohdentamalla investointeja Euroopan yhteisen edun mukaisesti.

(34) Saavuttaakseen suurteho- ja kvanttilaskennan alan innovatiivisimman teknologian suunnitteluun, kehittämiseen ja käyttöön liittyvän tavoitteensa yhteisyrityksen olisi annettava rahoitustukea erityisesti avustusten ja hankintojen muodossa avointen ja kilpailuun perustuvien ehdotus- ja tarjouspyyntöjen perusteella vuotuisten työohjelmien pohjalta. Tällainen rahoitustuki olisi kohdennettava erityisesti todettuihin markkinoiden toimintapuutteisiin, jotka estävät asianomaisen ohjelman kehittämisen, sillä ei tulisi syrjäyttää yksityistä rahoitusta ja sillä olisi kannustettava tuen saajaa muuttamaan toimintatapojaan.

(35) Jotta yhteisyritys saavuttaisi tavoitteensa kasvattaa teollisuuden ja etenkin pk-yritysten innovointipotentiaalia, vähentää osaltaan osaamisvajetta, tukea tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamista ja lisätä suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksia, sen olisi tuettava kansallisten suurteholaskennan osaamiskeskusten perustamista ja erityisesti niiden verkostoitumista ja koordinointia kaikissa osallistujavaltioissa. Kyseisten osaamiskeskusten olisi tarjottava suurteho- ja kvanttilaskentapalveluja teollisuudelle, tiedeyhteisölle ja viranomaisille näiden pyynnöstä. Niiden olisi ensisijaisesti edistettävä suurteholaskennan innovaatioekosysteemiä ja järjestettävä mahdollisuuksia päästä siihen mukaan, helpotettava mahdollisuutta käyttää super- ja kvanttitietokoneita, puututtava pätevien teknisten asiantuntijoiden huomattavaan vajeeseen toteuttamalla tietämyksen lisäämiseen, koulutukseen ja tiedotukseen liittyviä toimia sekä ryhdyttävä verkostoitumistoimiin sidosryhmien ja muiden kansallisten suurteholaskennan osaamiskeskusten kanssa laajempien innovaatioiden edistämiseksi esimerkiksi vaihtamalla ja levittämällä tietoa parhaiden käytäntöjen mukaisista käytännön tapauksista tai sovelluskokemuksista, jakamalla koulutustilojaan ja -kokemuksiaan, helpottamalla rinnakkaislaskennan koodistojen yhteiskehittämistä ja vaihtoa tai tukemalla innovatiivisten sovellusten ja välineiden jakoa julkisille ja yksityisille käyttäjille, erityisesti pk-yrityksille.

(36) Yhteisyrityksen olisi luotava kysyntä- ja käyttäjälähtöinen kehys ja mahdollistettava yhteiseen suunnitteluun perustuva toimintamalli integroidun maailmanluokan federoidun, turvallisen ja hyperverkotetun suurteho- ja kvanttilaskennan palvelu- ja datainfrastruktuurin hankinnalle unionissa, jotta käyttäjille voidaan tarjota ne strategiset laskentaresurssit, joita ne tarvitsevat kehittääkseen uusia innovatiivisia ratkaisuja ja pystyäkseen ratkaisemaan yhteiskunnallisia, taloudellisia sekä ympäristöön ja turvallisuuteen liittyviä haasteita. Tätä varten yhteisyrityksen olisi edistettävä maailmanluokan supertietokoneiden hankkimista. Yhteisyrityksen supertietokoneet, kvanttitietokoneet mukaan luettuina, olisi sijoitettava osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio.

(37) Jotta yhteisyrityksen tehtävä, joka on ottaa unionissa käyttöön maailman johtava suurteholaskentaekosysteemi sekä kehittää, laajentaa ja ylläpitää sitä, voitaisiin toteuttaa kustannustehokkaasti, yhteisyrityksen olisi tarvittaessa hyödynnettävä tilaisuutta päivittää omistamansa supertietokoneet. Päivittämisellä olisi näin voitava pidentää supertietokoneiden käyttöikää, parantaa niiden suorituskykyä ja tarjota uusia toiminnallisuuksia käyttäjien kehittyviin tarpeisiin vastaamiseksi. Supertietokoneidensa päivittämiseksi yhteisyrityksen olisi voitava käynnistää infrastruktuuripilariin liittyvä kiinnostuksenilmaisupyyntö. Kiinnostuksenilmaisupyynnössä olisi määriteltävä erityiset kelpoisuusehdot, joita olisi sovellettava isäntälaitokseen, joka jo isännöi EuroHPC-supertietokonetta.

(38) Yhteisyrityksen olisi hyperverkotettava kaikki kokonaan tai osittain omistamansa supertietokoneet ja datainfrastruktuurit huipputason verkkoteknologialla niin, että ne ovat laajasti saatavilla eri puolilla unionia, sekä liitettävä yhteen sen oma suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuuri sekä kansalliset, alueelliset ja muut laskentainfrastruktuurit yhteisellä alustalla ja federoitava tätä kokonaisuutta. Yhteisyrityksen olisi myös varmistettava, että federoidut ja turvalliset suurteho- ja kvanttilaskennan palvelu- ja datainfrastruktuurit liitetään yhteisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin, myös eurooppalaisiin avoimen tieteen pilvipalveluihin, ja federoituihin ja turvallisiin pilvipalveluinfrastruktuureihin, joista ilmoitettiin 19 päivänä helmikuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan datastrategia”, jotta palveluja voidaan tarjota saumattomasti ja laajasti erilaisille julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille eri puolilla Eurooppaa.

(39) Horisontti Eurooppa -ohjelmalla ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmalla olisi osaltaan kavennettava unionissa vallitsevaa tutkimus- ja innovointikuilua ja osaltaan lisättävä laaja-alaisten suurteholaskentavalmiuksien käyttöönottoa edistämällä synergiavaikutusta Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+), Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston (EMKVR), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) sekä elpymis- ja palautumistukivälineen kanssa. Sen vuoksi yhteisyrityksen olisi pyrittävä tiiviiseen vuorovaikutukseen kyseisten rahastojen kanssa, sillä se voi erityisesti edistää paikallisten, alueellisten ja kansallisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien vahvistamista.

(40) Yhteisyrityksen olisi tarjottava osallistujavaltioille, jotka ovat jäsenvaltioita, suotuisat puitteet käyttää EAKR:sta, ESR+:sta, EMKVR:sta ja maaseuturahastosta yhteisrahoitettujen ohjelmien rahoitusosuuksia suurteho- ja kvanttilaskentavalmiuksien ja data-infrastruktuurien hankintaan ja niiden yhteenliittämiseen. Kyseisten rahoitusosuuksien käyttäminen yhteisyrityksen toiminnassa on keskeistä integroidun, federoidun, turvallisen ja hyperverkotetun maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurin kehittämisessä, koska tällaisen infrastruktuurin edut ulottuvat jäsenvaltioiden käyttäjiä paljon laajemmalle. Jos jäsenvaltiot päättävät käyttää kyseisiä rahoitusosuuksia yhteisyrityksen toimintaan, kyseiset rahoitusosuudet olisi katsottava osallistujavaltioiden, jotka ovat jäsenvaltioita, kansallisiksi rahoitusosuuksiksi yhteisyrityksen talousarvioon edellyttäen, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (7) 106 artiklaa ja muita sovellettavia säännöksiä sekä rahastokohtaisten asetusten säännöksiä noudatetaan.

(41) Yhteisyritys voi helpottaa elpymis- ja palautumistukivälineen varojen käyttöä niissä osallistujavaltioissa, jotka ovat jäsenvaltioita. Yhteisyrityksen rahoittamia toimia voidaan täydentää elpymis- ja palautumistukivälineen varoilla edellyttäen, että elpymis- ja palautumistukivälineestä annettava tuki täydentää unionin rahastoista myönnettyä yhteisyrityksen tukea ja että sillä ei kateta samoja kustannuksia. Elpymis- ja palautumistukivälineen käyttöä ei olisi laskettava kansalliseksi rahoitusosuudeksi yhteisyrityksen talousarvioon etenkään suurteho- ja kvanttilaskennan palvelu- ja datainfrastruktuurien sekä teknologian, sovellusten ja osaamisen kehittämishankkeiden osalta.

(42) Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tulevalla unionin rahoituksella olisi osittain katettava huipputason supertietokoneiden, kvanttitietokoneiden, teollisuuskäyttöön tarkoitettujen supertietokoneiden ja keskitason supertietokoneiden hankintakustannukset, jotta rahoitus olisi linjassa suhteessa yhteisyrityksen tavoitteeseen koota voimavaroja unionin varustamiseksi huippuluokan super- ja kvanttitietokoneilla. Osallistujavaltioiden, yksityisten osakkaiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymien olisi katettava loput kyseisten super- ja kvanttitietokoneiden kustannuksista. Kyseisten super- tai kvanttitietokoneiden unionille kuuluvan käyttöajan olisi oltava suoraan suhteessa unionin rahoitusosuuteen kyseisten super- ja kvanttitietokoneiden hankintakustannuksista, eikä se saisi olla yli 50 prosenttia kyseisten super- tai kvanttitietokoneiden kokonaiskäyttöajasta.

(43) Yhteisyrityksen olisi omistettava hankkimansa huipputason supertietokoneet ja kvanttitietokoneet. Kunkin huipputason supertietokoneen tai kvanttitietokoneen käyttö olisi annettava jonkin isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai osallistujavaltioiden isännöintiyhteenliittymää. Isäntälaitoksen olisi voitava antaa tarkka kustannusarvio ja tarkistaa supertietokoneen käyttökustannukset esimerkiksi varmistamalla yhteisyrityksen huipputason supertietokoneiden tai kvanttitietokoneiden ja laitoksen mahdollisesti käyttämien kansallisten tai alueellisten tietokonejärjestelmien toiminnallinen eriyttäminen ja, sikäli kuin se on mahdollista, fyysinen eriyttäminen. Yhteisyrityksen hallintoneuvoston, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, olisi valittava isäntälaitos riippumattomien asiantuntijoiden arvioiman kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Kun isäntälaitos on valittu, sen osallistujavaltion, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai isännöintiyhteenliittymän olisi voitava päättää pyytää muita osallistujavaltioita mukaan rahoittamaan valittuun isäntälaitokseen sijoitettavaa huipputason supertietokonetta tai kvanttitietokonetta. Sen, että valittuun isännöintiyhteenliittymään liittyy lisää osallistujavaltioita, ei pitäisi vähentää supertietokoneiden unionille kuuluvaa käyttöaikaa. Supertietokoneen tai kvanttitietokoneen käyttöajoissa olisi otettava huomioon osallistujavaltioiden osuudet isännöintiyhteenliittymän supertietokoneen tai kvanttitietokoneen rahoituksesta. Osallistujavaltioiden olisi sovittava keskenään supertietokoneen tai kvanttitietokoneen käyttöajan omien osuuksiensa jakautumisesta.

(44) Supertietokoneiden tai kvanttitietokoneiden olisi pysyttävä ne hankkineen yhteisyrityksen omistuksessa siihen saakka kun niitä koskevat poistot on tehty. Yhteisyrityksen olisi voitava siirtää kyseinen omistus isäntälaitokselle käytöstä poistamista, hävittämistä tai mitä tahansa muuta käyttöä varten. Kun omistus siirretään isäntälaitokselle tai yhteisyritys puretaan, isäntälaitoksen olisi korvattava yhteisyritykselle supertietokoneen tai kvanttitietokoneen jäännösarvo.

(45) Yhteisyrityksen olisi hankittava keskitason supertietokoneet yhdessä osallistujavaltioiden kanssa. Kunkin keskitason supertietokoneen käyttö olisi annettava jonkin isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai osallistujavaltioiden isännöintiyhteenliittymää. Yhteisyrityksen olisi omistettava osuus, joka vastaa hankintakustannuksiin Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta maksettua unionin rahoitusosuutta. Hallintoneuvoston olisi valittava isäntälaitos riippumattomien asiantuntijoiden arvioiman kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Kunkin keskitason supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan olisi oltava suoraan suhteessa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahoista maksettavaan unionin rahoitusosuuteen kyseisen keskitason supertietokoneen hankintakustannuksista. Yhteisyrityksen olisi voitava siirtää sen omistus isäntälaitokselle aikaisintaan viiden vuoden kuluttua siitä, kun se on läpäissyt yhteisyrityksen tekemän hyväksyntätarkastuksen tai kun yhteisyritys puretaan. Isäntälaitoksen olisi korvattava yhteisyritykselle supertietokoneen jäännösarvo.

(46) Jotta edistetään EuroHPC-supertietokoneiden oikeudenmukaista ja tasapainoista jakautumista eri puolille unionia ja federoidun infrastruktuurin ekosysteemiin perustuvaa toimintatapaa, EuroHPC-supertietokonetta koskevissa kiinnostuksenilmaisupyynnöissä olisi määriteltävä kelpoisuusehdot, joita olisi sovellettava niihin osallistujavaltioihin, jotka isännöivät jo EuroHPC-supertietokonetta.

(47) Yhteisyrityksen olisi voitava hankkia teollisuuskäyttöön tarkoitettuja supertietokoneita yhdessä yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa. Kunkin tällaisen supertietokoneen käyttö olisi annettava jonkin jo olemassa olevan isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitoksen olisi voitava luoda tarvittava järjestely yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa tällaisen supertietokoneen hankintaa ja käyttöä varten. Yhteisyrityksen olisi omistettava osuus, joka vastaa hankintakustannuksiin Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta maksettua unionin rahoitusosuutta. Hallintoneuvoston olisi valittava isäntälaitos ja siihen kytköksissä oleva yksityisten kumppanien yhteenliittymä riippumattomien asiantuntijoiden arvioiman kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Tällaiseen teollisuuskäyttöön tarkoitetun supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan olisi oltava suoraan suhteessa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahoista maksettavaan unionin rahoitusosuuteen kyseisen supertietokoneen hankintakustannuksista. Yhteisyrityksen olisi voitava päästä yhteisymmärrykseen yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa tällaisen supertietokoneen myynnistä toiselle taholle tai sen käytöstäpoistosta. Vaihtoehtoisesti yhteisyrityksen olisi voitava siirtää tällaisen supertietokoneen omistus yksityisten kumppanien yhteenliittymälle. Tässä tapauksessa, tai kun yhteisyritys puretaan, yksityisten kumppanien yhteenliittymän olisi korvattava yhteisyritykselle unionin osuudesta supertietokoneessa jäljellä oleva jäännösarvo. Jos yhteisyritys ja yksityisten kumppanien yhteenliittymä päättävät poistaa supertietokoneen käytöstä sen koko poistoajan päätyttyä, yksityisten kumppanien olisi vastattava tähän liittyvistä kustannuksista.

(48) Teollisuuskäyttöön tarkoitettujen supertietokoneiden osalta yhteisyrityksen olisi otettava huomioon teollisuuskäyttäjien erityistarpeet, esimerkiksi pääsyoikeusmenettelyihin, palvelujen tyyppiin ja laatuun, tietojen suojaukseen, teollisten innovaatioiden suojaan, teollis- ja tekijänoikeuksiin, käytettävyyteen, luottamukseen ja muihin salassapito- ja tietoturvavaatimuksiin liittyen.

(49) Yhteisyrityksen tukemien supertietokoneiden rakenteessa ja toiminnassa olisi otettava huomioon energiatehokkuus ja ympäristökestävyys käyttäen esimerkiksi vähän sähköä kuluttavaa teknologiaa, dynaamisia sähkönsäästöominaisuuksia ja uudelleenkäyttötekniikoita, kuten kehittynyttä jäähdytystä ja tuotetun lämmön kierrätystä.

(50) Yhteisyrityksen supertietokoneita olisi käytettävä pääasiassa siviilisovelluksiin julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille, jotka asuvat, ovat sijoittautuneet tai sijaitsevat jossain jäsenvaltiossa tai Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan tai Horisontti Eurooppa -ohjelmaan assosioituneessa kolmannessa maassa, mukaan lukien kyberturvallisuuden sovellukset, jotka voivat olla kaksikäyttöisiä. Käyttäjille olisi myönnettävä unionille kuuluvaa käyttöaikaa hallintoneuvoston määrittelemien sääntöjen mukaisesti. Kyseisten supertietokoneiden käytössä olisi myös noudatettava unionin tekemiä kansainvälisiä sopimuksia.

(51) Julkisille käyttäjille olisi tarjottava supertietokoneiden käyttöaikaa ilman korvausta. Käytön olisi oltava ilmaista myös yksityisille käyttäjille silloin kun on kyse niiden Horisontti Eurooppa -ohjelmasta tai Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettaviin tutkimus- ja innovointitoimiin liittyvistä sovelluksista sekä asianmukaisissa tapauksissa pk-yritysten yksityisestä innovointitoiminnasta. Tällaiset käyttöajat olisi jaettava pääasiassa yhteisyrityksen käynnistämien ja riippumattomien asiantuntijoiden arvioimien avointen kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella. Lukuun ottamatta pk-yrityskäyttäjiä, jotka harjoittavat yksityistä innovointitoimintaa, yhteisyrityksen supertietokoneiden ilmaista käyttöaikaa hyödyntävien käyttäjien olisi noudatettava avoimen tieteen lähestymistapaa ja levitettävä kyseisen käyttöajan myötä saatua tietämystä asetuksen (EU) 2021/695 mukaisesti. Muuhun taloudelliseen toimintaan kuin pk-yritysten, jotka kohtaavat erityisiä markkinoiden toimintapuutteita, harjoittamaan yksityiseen innovointitoimintaan liittyvät käyttöajat olisi myönnettävä perustuen käyttömääräperusteiseen hinnoitteluun markkinahintojen mukaan. Käyttöajan myöntämisen tällaiseen taloudelliseen toimintaan olisi oltava mahdollista mutta rajallista ja hallintoneuvoston olisi vahvistettava siitä perittävä korvaus. Käyttöoikeudet olisi myönnettävä läpinäkyvällä tavalla. Hallintoneuvoston olisi määriteltävä erityiset säännöt, joiden perusteella käyttöoikeuksia voidaan asianmukaisissa tapauksissa myöntää ilmaiseksi ja ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä aloitteille, joita pidetään unionille strategisesti tärkeinä. Esimerkkejä unionin strategisista aloitteista ovat muun muassa Destination Earth -aloite, Human Brain Project -lippulaivahanke, ”1+ Million Genomes”-aloite, yhteiset eurooppalaiset data-avaruudet yleishyödyllisillä toimialoilla, erityisesti terveysalan data-avaruus, suurteholaskennan huippuyksiköt ja kansalliset suurteholaskennan osaamiskeskukset sekä digitaali-innovaatiokeskittymät. Yhteisyrityksen olisi unionin pyynnöstä myönnettävä tilapäisesti tai pysyvästi suoraa käyttöaikaa strategisille aloitteille ja olemassa oleville tai tuleville sovellusalustoille, joita se pitää keskeisinä terveyteen liittyvien tai muiden välttämättömien poikkeusolosuhteissa tarvittavien tukipalvelujen tarjoamiseksi julkishyödykkeenä hätä- ja kriisinhallintatilanteissa tai käyttötilanteissa, joita unioni pitää keskeisinä sen turvallisuuden ja puolustuksen kannalta. Yhteisyrityksen olisi voitava harjoittaa rajoitettua taloudellista toimintaa kaupallisiin tarkoituksiin. Käyttöoikeuksia olisi myönnettävä käyttäjille, jotka asuvat, ovat sijoittautuneet tai sijaitsevat jossain jäsenvaltiossa tai Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan tai Horisontti Eurooppa -ohjelmaan assosioituneessa kolmannessa maassa. Käyttöoikeuksien olisi oltava tasapuolisia kaikille käyttäjille ja ne olisi myönnettävä läpinäkyvällä tavalla. Hallintoneuvoston olisi määriteltävä käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta kunkin supertietokoneen käyttöajasta, ja valvottava niitä.

(52) Unionin osuutta asetuksella (EU) 2018/1488 perustetun EuroHPC-yhteisyrityksen hankkimien eksa- ja peta-luokan supertietokoneiden esimuotojen käyttöajasta olisi jatkossakin myönnettävä unioniin tai Horisontti 2020 -ohjelmaan assosioituneille kolmansille maille.

(53) Yhteisyrityksen supertietokoneiden toiminnassa ja käytössä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (8) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivejä 2002/58/EY (9) ja (EU) 2016/943 (10).

(54) Yhteisyrityksen hallinnoinnin olisi kuuluttava kahdelle elimelle: hallintoneuvostolle ja neuvoa-antavalle teollisuus- ja tiedekomitealle. Hallintoneuvoston kokoonpanossa olisi oltava unionin ja osallistujavaltioiden edustajia. Hallintoneuvoston olisi vastattava strategisten toimintalinjojen määrittelystä ja yhteisyrityksen toimintaan liittyvien rahoituspäätösten tekemisestä, myös kaikkien julkisten hankintatoimien osalta. Neuvoa-antavaan teollisuus- ja tiedekomiteaan olisi kuuluttava tiedeyhteisöä ja teollisuutta edustavia käyttäjiä ja teknologian toimittajia. Sen olisi annettava hallintoneuvostolle riippumattomia neuvoja liittyen strategiseen tutkimuksen ja innovoinnin toimintaohjelmaan, yhteisyrityksen omistamien supertietokoneiden hankintaan ja käyttöön, valmiuksien kehittämisen ja laajentamisen ohjelmaan sekä federointia, verkottamista ja kansainvälistä yhteistyötä koskevaan ohjelmaan.

(55) Yhteisyrityksen yleisten hallinnollisten tehtävien osalta osallistujavaltioiden äänioikeudet olisi jaettava tasan niiden kesken. Super- ja kvanttitietokoneiden hankintaa koskevan työohjelman osan määrittämiseen, isäntälaitoksen valintaan, federointi- ja verkottamistoimiin sekä yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimiin liittyvien tehtävien osalta osallistujavaltioiden, jotka ovat jäsenvaltioita, äänioikeuden olisi perustuttava määräenemmistöperiaatteeseen. Myös Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan tai Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneilla kolmansilla mailla, jotka ovat osallistujavaltioita, olisi oltava äänioikeus niiden toimien osalta, joita rahoitetaan kyseisten ohjelmien varoista. Super- ja kvanttitietokoneiden hankintaan ja toimintaan liittyvien tehtävien osalta vain niillä osallistujavaltioilla ja unionilla, jotka myöntävät varoja kyseisiin tehtäviin, olisi oltava äänioikeus.

(56) Unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia asiaankuuluvia sääntöjä, jotka on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 (11). Säännöt, joiden mukaisesti yhteisyritys voi järjestää julkisen hankintamenettelyn, olisi vahvistettava sen varainhoitosäännöissä.

(57) Yhteisyrityksen olisi edistettävä innovoivaa ja kilpailukykyistä ja tunnustetusti huipputasoista eurooppalaista suurteho- ja kvanttilaskentaekosysteemiä kaikkialla Euroopassa käyttämällä asiamukaisesti hankinta- ja avustusvälineitä, myös yhteishankintoja, esikaupallisia hankintoja ja innovatiivisten ratkaisujen julkisia hankintoja. Tavoitteena on luoda yhteyksiä pääasiassa unionissa kehitettyjen teknologioiden, käyttäjälähtöisen suunnittelun ja uraauurtavien maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskentajärjestelmien hankinnan välille.

(58) Yhteisyrityksen kokonaisvaikutusta arvioitaessa huomioon olisi otettava yksityisten osakkaiden investoinnit epäsuoriin toimiin luontoissuorituksina, jotka vastaavat niille toimien toteuttamisesta aiheutuvia hyväksyttäviä kuluja, vähennettynä yhteisyrityksen osuudella, osallistujavaltioiden osuudella tai millä tahansa muulla unionin osuudella. Yhteisyrityksen kokonaisvaikutusta arvioitaessa huomioon olisi otettava yksityisten osakkaiden investoinnit muihin toimiin luontoissuorituksina, jotka vastaavat niille toimien toteuttamisesta aiheutuvia hyväksyttäviä kuluja, vähennettynä yhteisyrityksen osuudella, osallistujavaltioiden osuudella tai millä tahansa muulla unionin osuudella kyseisiin kustannuksiin.

(59) Jotta voidaan säilyttää tasavertaiset toimintaedellytykset kaikille sisämarkkinoilla toimiville yrityksille, unionin ohjelmista myönnettävän rahoituksen olisi oltava linjassa valtiontukia koskevien periaatteiden kanssa, jotta voidaan varmistaa julkisten menojen tehokkuus ja estää sellaiset markkinavääristymät kuin yksityisten varojen syrjäyttäminen, tehottomien markkinarakenteiden syntyminen, tehottomien yritysten toiminnassa pysyminen tai tukiriippuvaisen toimintakulttuurin syntyminen.

(60) Yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin osallistumisessa olisi noudatettava asetusta (EU) 2021/695. Yhteisyrityksen olisi lisäksi varmistettava kyseisten sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien asiaankuuluvien toimenpiteiden mukaisesti. Jotta varmistetaan osallistujavaltioiden asianmukainen osallistuminen epäsuorien toimien yhteisrahoitukseen asetuksen (EU) 2021/695 mukaisesti, osallistujavaltioiden olisi myönnettävä rahoitusta vähintään saman verran kuin yhteisyritys suorittaa korvausta tuensaajille toimien täytäntöönpanosta aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista. Tätä varten hallintoneuvoston olisi määritettävä yhteisyrityksen vuotuisessa työohjelmassa vahvistetut enimmäisrahoitusosuudet asetuksen (EU) 2021/695 34 artiklan mukaisesti.

(61) Jotta voidaan varmistaa sidosryhmien tasapainoinen osallistuminen yhteisyrityksen rahoittamiin toimiin, on tarpeen poiketa asetuksen (EU) 2021/695 34 artiklasta, jotta korvausosuudet voidaan eriyttää osallistujan tyypin, kuten pk-yritykset, sekä toimen tyypin perusteella ja soveltaa niitä poikkeuksetta kaikkien osallistujavaltioiden tuensaajiin. Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettavien toimien osalta yhteisyrityksen olisi sallittava korvausosuuksien eriyttäminen osallistujan tyypin, kuten pk-yritykset, ja toimen tyypin perusteella ja sovellettava niitä poikkeuksetta kaikkien osallistujavaltioiden tuensaajiin.

(62) Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta toimiin saatavan rahoituksen osalta olisi noudatettava asetusta (EU) 2021/694. Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettavien toimien olisi erityisesti turvallisuusluokiteltujen tietojen osalta noudatettava kyseisen asetuksen 12 artiklan 1 kohtaa.

(63) Verkkojen Eurooppa -välineestä toimiin saatavan rahoituksen osalta olisi noudatettava asetusta (EU) 2021/1153.

(64) Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan tai Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneiden kolmansien maiden, jotka ovat osallistujavaltioita, tuensaajien olisi voitava osallistua toimeen ainoastaan, jos osallistujavaltio on kyseiseen toimeen liittyvään yhteen tai useampaan ohjelmaan assosioitunut kolmas maa.

(65) Unionin ja yhteisyrityksen muiden osakkaiden taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, mukaan lukien sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa hallinnollisten ja taloudellisten seuraamusten soveltaminen asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti.

(66) Yhteisyrityksen olisi toimittava avoimella ja läpinäkyvällä tavalla ja annettava ajoissa kaikki asiaankuuluvat tiedot, ja sen olisi edistettävä toimiensa näkyvyyttä suurelle yleisölle suunnatuin toimin, mukaan lukien tiedotusta ja tulosten levittämistä koskevat toimet. Yhteisyrityksen elinten työjärjestys olisi asetettava julkisesti saataville.

(67) Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hallinnollista rasitetta olisi vähennettävä kaikilta osapuolilta. Päällekkäisiä tarkastuksia ja suhteetonta asiakirjojen ja raporttien laatimista olisi vältettävä.

(68) Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava yhteisyritykseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden.

(69) Komission, yhteisyrityksen, tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) olisi voitava saada kaikki tarvittavat tiedot ja niillä olisi oltava pääsy kaikkiin tiloihin yhteisyrityksen allekirjoittamia avustuksia ja sopimuksia koskevien tarkastusten ja tutkimusten tekemiseksi.

(70) Kaikissa tämän asetuksen nojalla toteutettavissa ehdotuspyynnöissä ja tarjouspyynnöissä olisi otettava tarpeellisessa määrin huomioon Horisontti Eurooppa -ohjelman, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen kesto, lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia. Yhteisyrityksen super- ja kvanttitietokoneiden hankintamenettelyjen olisi noudatettava Digitaalinen Eurooppa -ohjelman soveltuvia sääntöjä. Yhteisyrityksen olisi voitava käynnistää 31 päivään joulukuuta 2028 mennessä ehdotuspyyntöjä tai tarjouspyyntöjä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, jotka liittyvät vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisten jäljellä olevien määrärahojen käytettävyyteen.

(71) Komission olisi suoritettava yhteisyrityksen väli- ja loppuarviointi riippumattomien asiantuntijoiden avustamana. Asiaankuuluvien riippumattomien asiantuntijoiden kertomus olisi avoimuutta noudattaen asetettava julkisesti saataville sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

(72) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat tutkimus- ja innovointivalmiuksien lujittaminen, suurteholaskennan valmiuksien kehittämis- ja laajentamistoimien toteuttaminen, federointiin, verkottamiseen ja kansainväliseen yhteistyöhön liittyvien toimien toteuttaminen, maailmanluokan supertietokoneiden hankkiminen ja pääsyn tarjoaminen suurteholaskentapalveluihin, kvanttilaskentapalveluihin ja datainfrastruktuuriin kaikkialla unionissa yhteisyrityksen avulla, vaan ne voidaan tarpeettoman päällekkäisyyden välttämiseksi, kriittisen massan ylläpitämiseksi ja julkisen rahoituksen optimaalisen käytön varmistamiseksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla Perustaminen 1. Perustetaan eurooppalaista suurteholaskentaa koskevan aloitteen toteuttamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 187 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys, jäljempänä ’Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys’, tai ’yhteisyritys’, 31 päivään joulukuuta 2033 ulottuvaksi kaudeksi. 2. Vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen sekä Horisontti Eurooppa -ohjelman, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen keston huomioon ottamiseksi tämän asetuksen nojalla toteutettavat ehdotuspyynnöt ja tarjouspyynnöt on käynnistettävä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ehdotuspyyntöjä tai tarjouspyyntöjä voidaan käynnistään viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2028. 3. Yhteisyritys on oikeushenkilö. Sillä on kussakin jäsenvaltiossa laajin kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. 4. Yhteisyrityksen kotipaikka on Luxemburg. 5. Yhteisyrityksen yhtiöjärjestys, jäljempänä ’yhtiöjärjestys’, on tämän asetuksen liitteenä.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1) ’hyväksymistarkastuksella’ sellaista testiä, joka suoritetaan sen tarkastamiseksi, täyttääkö EuroHPC-supertietokone järjestelmäspesifikaation vaatimukset; 2) ’käyttöajalla’ supertietokoneen laskenta-aikaa, joka annetaan käyttäjän tai käyttäjäryhmän käyttöön sen ohjelmien ajamiseksi; 3) ’liitännäisosallistujalla’ mitä tahansa asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 187 artiklan 1 kohdassa määriteltyä oikeussubjektia; 4) ’suurteholaskennan huippuyksiköllä’ yhteistyössä toteutettavaa ja avoimen ja kilpailuun perustuvan ehdotuspyynnön perusteella valittua hanketta, jolla edistetään tulevien äärimmäisen suorituskyvyn laskentavalmiuksien käyttöä ja jonka puitteissa käyttäjäyhteisöt voivat yhteistyössä muiden suurteholaskennan sidosryhmien kanssa skaalata olemassa olevia rinnakkaislaskennan koodistoja kohti eksa-luokan ja äärimmäistä skaalautuvuutta; 5) ’yhteisellä suunnittelulla’ kollektiivista lähestymistapaa, jossa teknologian toimittajat ja käyttäjät osallistuvat yhteistyöhön perustuvaan ja iteratiiviseen suunnitteluprosessiin uusien teknologioiden, sovellusten ja järjestelmien kehittämiseksi; 6) ’eturistiriidalla’ tilannetta, jossa on osallisena taloushallinnon toimija tai asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 61 artiklassa tarkoitettu muu henkilö; 7) ’osakkaaseen kuuluvalla oikeussubjektilla’ oikeussubjektia, joka muodostaa yhteisyrityksen yksityisen osakkaan kunkin yksityisen osakkaan yhtiöjärjestyksen mukaan; 8) ’yksityisten kumppanien yhteenliittymällä’ unionin oikeussubjektien yhteenliittymää, joka pyrkii yhdessä yhteisyrityksen kanssa hankkimaan teollisuuskäyttöön tarkoitetun supertietokoneen; yksi tai useampi näistä yksityisistä kumppaneista voi kuulua yhteisyrityksen yksityisiin osakkaisiin; 9) ’EuroHPC-supertietokoneella’ mitä tahansa yhteisyrityksen kokonaan omistamaa tai muiden osallistujavaltioiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa yhteisesti omistamaa laskentajärjestelmää; se voi olla perinteinen supertietokone (huipputason supertietokone, teollisuuskäyttöön tarkoitettu supertietokone tai keskitason supertietokone), hybridipohjainen perinteinen kvanttitietokone, kvanttitietokone tai kvanttisimulaattori; 10) ’eksa-luokalla’ suorituskykytasoa, jossa pystytään suorittamaan 1018 laskutoimitusta sekunnissa (eli 1 eksaflops); 11) ’huipputason supertietokoneella’ maailmanluokan laskentajärjestelmää, joka on kehitetty tiettynä ajankohtana saatavilla olevan edistyneimmän teknologian avulla ja joka saavuttaa vähintään eksa-luokan suorituskyvyn tai sitä korkeamman tason (eli jälki-eksa-luokan) sovelluksissa, joissa käsitellään monimutkaisempia ongelmia; 12) ’isännöintiyhteenliittymällä’ osallistujavaltioiden tai yksityisten kumppanien yhteenliittymien ryhmää, joka on sitoutunut osallistumaan EuroHPC-supertietokoneen hankintaan ja käyttöön, mukaan luettuina näitä osallistujavaltioita mahdollisesti edustavat organisaatiot; 13) ’isäntälaitoksella’ oikeussubjektia, johon sisältyvät EuroHPC-supertietokoneen vastaanottamiseen ja käyttöön tarvittavat tilat ja laitteistot ja joka on sijoittautunut osallistujamaahan, joka on jäsenvaltio; 14) ’hyperverkotetulla’ viestintävalmiutta siirtää tietoja nopeudella, joka on vähintään 1012 bittiä sekunnissa (1 terabit sekunnissa); 15) ’teollisuuskäyttöön tarkoitetulla supertietokoneella’ vähintään keskitasoista, erityisesti teollisuuskäyttäjille suunniteltua supertietokonetta, jolle asetetut turvallisuutta, luottamuksellisuutta ja datan koskemattomuutta koskevat vaatimukset ovat tiukemmat kuin tieteellisessä käytössä; 16) Horisontti Eurooppa -ohjelmasta rahoitettavien ’epäsuorien toimien luontoissuorituksilla’, osallistujavaltion tai yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden taikka niihin kuuluvien oikeussubjektien tai niiden liitännäisosallistujien rahoitusosuuksia, jotka koostuvat niille epäsuorien toimien toteuttamisesta aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista vähennettynä yhteisyrityksen sekä yhteisyrityksen osallistujavaltioiden osuuksilla ja mahdollisilla muilla unionin osuuksilla kyseisiin kustannuksiin; 17) Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tai Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettavien ’toimien luontoissuorituksilla’, osallistujavaltion tai yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden taikka niihin kuuluvien oikeussubjektien tai niiden liitännäisosallistujien rahoitusosuuksia, jotka koostuvat niille joidenkin yhteisyrityksen toimien toteuttamisesta aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista vähennettynä yhteisyrityksen sekä yhteisyrityksen osallistujavaltioiden osuuksilla ja mahdollisilla muilla unionin osuuksilla kyseisiin kustannuksiin; 18) ’keskitason supertietokoneella’ maailmanluokan supertietokonetta, jonka suorituskykytaso on enintään yhden suuruusluokan alempi kuin huipputason supertietokoneen; 19) ’kansallisella suurteholaskennan osaamiskeskuksella’ osallistujavaltioon sijoittautunutta oikeussubjektia tai oikeussubjektien yhteenliittymää, joka toimii yhteistyössä kyseisen osallistujavaltion kansallisen suurteholaskentakeskuksen kanssa ja joka tarjoaa teollisuuden käyttäjille, pk-yritykset mukaan lukien, tiedeyhteisön käyttäjille ja viranomaisille mahdollisuuden käyttää pyynnöstä supertietokoneita ja suurteholaskennan uusinta teknologiaa ja uusimpia välineitä, sovelluksia ja palveluja sekä tarjoaa asiantuntemusta, osaamista, koulutusta, verkottumista ja tiedotusta; 20) ’tarkkailijavaltiolla’ maata, joka on kelpoinen osallistumaan Horisontti Eurooppa ohjelmasta tai Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettuihin yhteisyrityksen toimiin ja joka ei ole osallistujavaltio; 21) ’osallistujavaltiolla’ maata, joka on yhteisyrityksen osakas; 22) ’suorituskykytasolla’ sitä liukulukuoperaatioiden määrää sekunnissa (flops), jonka supertietokone voi suorittaa; 23) ’yksityisellä osakkaalla’ muuta yhteisyrityksen osakasta kuin unioni tai osallistujavaltiot; 24) ’kvanttitietokoneella’ laskentalaitetta, joka hyödyntää kvanttimekaniikan lakeja tiettyjen erityistehtävien hoitamiseksi ja käyttää näin ollen vähemmän laskentaresursseja kuin perinteiset tietokoneet; 25) ’kvanttisimulaattorilla’ tarkasti säädettävää kvanttilaitetta, jonka avulla saadaan käsitys kompleksisten kvanttijärjestelmien ominaisuuksista tai ratkaistaan tietyt laskennalliset ongelmat, joita klassiset tietokoneet eivät pysty käsittelemään; 26) EuroHPC-supertietokoneen ’toimitusketjun turvallisuudella’ toimenpiteitä, joilla tämän supertietokoneen toimittajan valintaan sisällytetään kyseisen supertietokoneen hankinnassa ja käytössä tarvittavien komponenttien, teknologioiden, järjestelmien ja taitotiedon saatavuuden varmistavia toimenpiteitä; tähän sisältyy toimenpiteitä, joilla lievennetään tällaisten komponenttien, teknologioiden ja järjestelmien mahdollisiin toimitushäiriöihin liittyviä riskejä, mukaan lukien hinnanmuutokset, heikompi suorituskyky tai vaihtoehtoiset toimituslähteet; se kattaa EuroHPC-supertietokoneen koko käyttöiän; 27) ’strategisella tutkimus- ja innovointiohjelmalla’ asiakirjaa, joka kattaa Horisontti Eurooppa -ohjelman keston ja jossa yksilöidään yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat keskeiset painopisteet sekä keskeiset teknologiat ja innovaatiot; 28) ’monivuotisella strategisella ohjelmalla’ asiakirjaa, jossa esitetään yhteisyrityksen kaiken toiminnan kattava strategia; 29) ’suurteholaskennalla’ laskentaa sellaisilla suorituskykytasoilla, jotka edellyttävät yksittäisten laskentaelementtien, mukaan lukien kvanttikomponentit, massiivista integrointia sellaisten ongelmien ratkaisemiseksi, joita ei voida käsitellä tavanomaisilla laskentajärjestelmillä; 30) ’kokonaiskustannuksilla’ EuroHPC-supertietokoneen hankintakustannuksia ja käyttökustannuksia ylläpito mukaan lukien, joita koituu siihen saakka, kun supertietokoneen omistus siirretään isäntälaitokselle tai myydään tai kun supertietokone poistetaan käytöstä ilman omistuksen siirtoa; 31) ’työohjelmalla’ asetuksen (EU) 2021/695 2 artiklan 25 alakohdassa tarkoitettua asiakirjaa tai tarvittaessa asiakirjaa, joka toimii myös asetuksen (EU) 2021/694 24 artiklassa tai asetuksen (EU) 2021/1153 19 artiklassa tarkoitettuna työohjelmana.

3 artikla Tehtävä ja tavoitteet 1. Yhteisyrityksen tehtävänä on kehittää, ottaa käyttöön, laajentaa ja ylläpitää unionissa maailman johtavaa federoitua, turvallista ja hyperverkotettua suurteholaskenta-, kvanttilaskenta-, palvelu- ja datainfrastruktuuriekosysteemiä; tukea sellaisten innovatiivisten ja kilpailukykyisten kysyntä- ja käyttäjälähtöisten suurteholaskentajärjestelmien kehittämistä ja käyttöönoton edistämistä, jotka perustuvat toimitusketjuun, jolla varmistetaan komponentit, teknologiat ja tietämys ja jolla rajoitetaan häiriöiden riskiä, ja lukuisten erilaisten näihin järjestelmiin optimoitujen sovellusten kehittämistä; ja laajentaa kyseisen suurteholaskentainfrastruktuurin käyttäjäpiiri käsittämään lukuisia julkisia ja yksityisiä käyttäjiä sekä tukea kaksitahoista siirtymää ja Euroopan tieteen ja teollisuuden avaintaitojen kehittämistä. 2. Yhteisyrityksen yleisinä tavoitteina on a) edistää asetuksen (EU) 2021/695 ja erityisesti sen 3 artiklan täytäntöönpanoa, saada aikaan tieteellisiä, taloudellisia, ympäristöön liittyviä, teknisiä ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tutkimus- ja innovointi-investoinneista, jotta voidaan lujittaa unionin tieteellistä ja teknologista perustaa, saavuttaa unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet ja edistää unionin tavoitteiden ja politiikkojen toteuttamista ja auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin, myös kestävän kehityksen tavoitteisiin, noudattamalla Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelman ja Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen (12) periaatteita; b) kehittää tiivistä yhteistyötä ja varmistaa koordinointi muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, myös yhteisten ehdotuspyyntöjen avulla, sekä pyrkiä synergiaan asiaankuuluvien toimien ja ohjelmien kanssa unionin tasolla sekä kansallisella ja alueellisella tasolla, erityisesti niiden toimien ja ohjelmien kanssa, joilla tuetaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa, koulutusta ja alueellista kehitystä tarpeen mukaan; c) kehittää, ottaa käyttöön, laajentaa ja ylläpitää unionissa integroitua, kysyntä- ja käyttäjälähtöistä hyperverkotettua maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuria; d) federoida hyperverkotettua suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuria ja liittää se eurooppalaisiin data-avaruuksiin ja pilvipalveluekosysteemiin, jotta voidaan tarjota laskenta- ja datapalveluja laajalle joukolle eurooppalaisia julkisia ja yksityisiä käyttäjiä; e) edistää tieteellistä huippuosaamista ja tukea unionissa tuotettujen tutkimus- ja innovointitulosten käyttöönottoa ja järjestelmällistä käyttöä; f) kehittää ja tukea edelleen sellaista erittäin kilpailukykyistä ja innovatiivista Euroopassa laajasti jaettua kattavaa suurteholaskenta- ja dataekosysteemiä, joka vahvistaa unionin tieteellistä ja digitaalista johtoasemaa ja joka pystyy itsenäisesti tuottamaan laskentateknologioita ja -arkkitehtuureja ja integroimaan ne johtaviin laskentajärjestelmiin sekä kehittämään kehittyneitä sovelluksia, jotka on optimoitu näitä järjestelmiä varten; g) laajentaa suurteholaskentapalvelujen käyttöä ja Euroopan tieteen ja teollisuuden tarvitsemien keskeisten taitojen kehittämistä. 3. Yhteisyrityksen on osallistuttava unionin etujen turvaamiseen supertietokoneita hankittaessa ja tuettava suurteholaskennan teknologioiden, järjestelmien ja sovellusten kehittämistä ja käyttöönoton edistämistä. Sen on mahdollistettava yhteiseen suunnitteluun perustuva toimintamalli maailmanluokan supertietokoneiden hankinnassa ja samalla turvattava hankittujen teknologioiden ja järjestelmien toimitusketjun turvallisuus. Sen on edistettävä unionin strategista riippumattomuutta, tuettava eurooppalaista suurteholaskennan toimitusketjua vahvistavien teknologioiden ja sovellusten kehittämistä ja edistettävä niiden integrointia suurteholaskennan järjestelmiin, jotka vastaavat moniin tieteellisiin, yhteiskunnallisiin, ympäristöön liittyviin ja teollisiin tarpeisiin.

4 artikla Toiminnan päälinjat 1. Yhteisyrityksen on toteutettava 3 artiklassa tarkoitettua tehtävää seuraavien toiminnan päälinjojen mukaisesti: a) hallintoa koskeva päälinja, joka kattaa yhteisyrityksen toimintaan ja hallinnointiin liittyvät yleiset toimet; b) infrastruktuuria koskeva päälinja, johon kuuluvat toimet turvallisen ja hyperverkotetun maailmanluokan suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurin hankkimiseksi, käyttöönottamiseksi, päivittämiseksi ja käyttämiseksi, mukaan lukien unionissa tuotettujen tutkimus- ja innovointitulosten käyttöönoton ja järjestelmällisen käytön edistäminen; c) suurteholaskentapalvelujen federoinnin päälinja, joka kattaa kaikki toimet, joilla tarjotaan tutkimus- ja tiedeyhteisölle, teollisuudelle, mukaan lukien pk-yritykset, ja julkiselle sektorille unionin laajuinen pääsy federoituihin ja turvallisiin suurteholaskenta- ja dataresursseihin ja -palveluihin kaikkialla Euroopassa, erityisesti yhteistyössä PRACEn ja GÉANTin kanssa; kyseisiä toimia ovat seuraavat: i) tuki yhteisyrityksen kokonaan tai osittain omistamien tai osallistujavaltioiden vapaaehtoisesti käyttöön asettamien suurteho- ja kvanttilaskenta- ja dataresurssien yhteenliittämiselle; ii) tuki suurteho- ja kvanttilaskenta- ja datainfrastruktuurien yhteenliittämiselle unionin yhteisiin eurooppalaisiin data-avaruuksiin sekä federoituihin ja tietoturvallisiin pilvipalvelu- ja datainfrastruktuureihin; iii) tuki sellaisen alustan kehittämiselle, hankinnalle ja toiminnalle, joka mahdollistaa suurteho- ja kvanttilaskennan palvelu- ja -datainfrastruktuurien saumattoman federoinnin ja turvallisen tarjonnan, ja jolla perustetaan kaikkien yhteisyrityksen hallinnoimien suurteholaskenta- ja datapalvelujen keskitetty palvelupiste, joka toimii keskitettynä asiointipisteenä kaikille käyttäjille; d) teknologiapäälinja, jossa käsitellään kunnianhimoisia tutkimus- ja innovointitoimia sellaisen kilpailukykyisen ja innovatiivisen maailmaluokan suurteholaskentaekosysteemin kehittämiseksi kaikkialle Eurooppaan, jossa käsitellään laite- ja ohjelmistoteknologioita ja niiden integroimista laskentajärjestelmiin kattaen koko arvoketjun tutkimuksesta teolliseen tuotantokäyttöön unionin strategisen riippumattomuuden edistämiseksi; siinä keskitytään myös energiatehokkaisiin suurteholaskentateknologioihin, jotka edistävät ympäristökestävyyttä; kyseiset toimet kohdistuvat muun muassa seuraaviin: i) pientehomikroprosessorikomponentit, yhteenliitäntäkomponentit, järjestelmäarkkitehtuuri ja näihin liittyvät teknologiat, kuten uudenlaiset algoritmit, ohjelmistokoodit, työkalut ja ympäristöt; ii) uudet laskentamallit ja niiden integrointi yhteisen suunnittelun avulla johtaviin suurteholaskentajärjestelmiin; nämä teknologiat liittyvät huipputason supertietokoneiden, mukaan lukien kvanttitietokoneet, ja infrastruktuurien kehittämiseen, hankintaan ja käyttöönottoon; iii) tekniikat ja järjestelmät perinteisten suurteholaskentajärjestelmien yhteenliittämiseksi ja käyttämiseksi muiden, usein toisiaan täydentävien laskentateknologioiden, kuten kvanttilaskenta- tai muiden kehittyvien laskentateknologioiden, kanssa, ja niiden tehokkaan toiminnan varmistaminen; iv) uudet algoritmit ja ohjelmistoteknologiat, jotka lisäävät merkittävästi suorituskykyä; e) sovelluspäälinja, jossa käsitellään toimia eurooppalaisen huippuosaamisen saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi keskeisissä tieteen, teollisuuden, mukaan lukien pk-yritykset, ja julkisen sektorin laskenta- ja datasovelluksissa ja koodistoissa; kyseiset toimet kohdistuvat muun muassa seuraaviin: i) sellaisten julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjille tarkoitettujen sovellusten, mukaan lukien uudet algoritmit ja ohjelmistokehitykset, joissa hyödynnetään huipputason supertietokoneiden resursseja ja valmiuksia ja niiden lähentymistä kehittyneisiin digitaaliteknologioihin, kuten tekoälyyn, korkean suorituskyvyn data-analytiikkaan ja pilviteknologiaan sekä kvanttilaskentaan, siten, että suurteholaskennan mahdollistamia suurimittaisia ja uusia edelläkävijämarkkinoiden koodeja ja sovelluksia suunnitellaan yhdessä, kehitetään ja optimoidaan; ii) muun muassa suurteholaskennan huippuyksiköiden sovellusten ja suurteholaskennan mahdollistamien massadatasovellusten ja edistyneiden digitaalisten palvelujen suuren mittakaavan koedemonstraatioiden ja testausalustojen tukeminen erilaisilla tieteen- ja teollisuudenaloilla ja julkisella sektorilla; f) käytön ja osaamisen laajentamista koskeva päälinja, jolla pyritään edistämään suurteholaskennan, kvanttilaskennan ja datan käytön huippuosaamisen perustana olevia valmiuksia ja osaamista ottaen huomioon synergia muiden ohjelmien ja välineiden, erityisesti Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, kanssa, laajentamaan suurteholaskentaresurssien ja datasovellusten tieteellistä ja teollista käyttöä sekä edistämään suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurien saatavuutta ja käyttöä teollisiin tarpeisiin sovitettuihin innovointeihin sekä tuottamaan Eurooppaan tietämystasoltaan johtava tiedeyhteisö ja osaavaa työvoimaa teollisuuden ja julkishallinnon tieteellistä johtoasemaa ja digitalisaatiota varten, mukaan lukien kansallisten suurteholaskennan osaamiskeskusten ja suurteholaskennan huippuyksiköiden tukeminen ja verkottuminen; g) kansainvälisen yhteistyön päälinja, jolla määritellään ja toteutetaan unionin ulkopoliittisten tavoitteiden ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti toimia, joilla edistetään suurteholaskennan kansainvälistä yhteistyötä maailmanlaajuisten tieteellisten ja yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi, ja osallistutaan niihin edistäen samalla Euroopan suurteholaskennan toimitus- ja käyttäjäekosysteemin kilpailukykyä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien lisäksi yhteisyritykselle voidaan antaa toteutettavaksi lisätehtäviä, jos unionin ohjelmien välillä myönnetään kumulatiivista, täydentävää tai yhdistettyä rahoitusta asiaankuuluvan komission työohjelman mukaisesti.

5 artikla Unionin rahoitusosuus 1. Unionin rahoitusosuus yhteisyritykseen, ETA:n määrärahat mukaan luettuina, on enintään 3 081 300 000 euroa, joka sisältää 92 000 000 euroa hallintomenoihin, edellyttäen, että osallistujavaltioiden rahoitusosuus on vähintään yhtä suuri, ja joka jakautuu seuraavasti: a) enintään 900 000 000 euroa Horisontti Eurooppa -ohjelmasta; b) enintään 1 981 300 000 euroa Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta; c) enintään 200 000 000 euroa Verkkojen Eurooppa -välineestä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus suoritetaan kullekin asiaankuuluvalle ohjelmalle osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista. 3. Yhteisyritykselle voidaan osoittaa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusosuutta täydentäviä unionin lisävaroja tukemaan 4 artiklassa tarkoitettuja yhteisyrityksen toiminnan päälinjoja, 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja päälinjoja lukuun ottamatta. 4. Unionin ohjelmista saatavia rahoitusosuuksia, jotka vastaavat yhteisyritykselle tehtäväksi annettuja lisätoimia 3 kohdan mukaisesti, ei oteta huomioon laskettaessa unionin rahoitusosuuden enimmäismäärää. 5. Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan tai Verkkojen Eurooppa -välineeseen assosioituneet kolmannet maat voivat osoittaa yhteisyritykselle tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusosuutta täydentävää unionin lisärahoitusta asianomaisten assosiaatiosopimustensa mukaisesti. Kyseinen unionin lisärahoitus ei vaikuta 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun osallistujavaltioiden rahoitusosuuteen, elleivät osallistujavaltiot toisin sovi. 6. Edellä tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus käytetään yhteisyrityksen rahoitustuen antamiseen asetuksen (EU) 2021/695 2 artiklan 43 alakohdassa määritellyille epäsuorille toimille, jotka vastaavat yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimia. 7. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus käytetään valmiuksien kehittämiseen koko unionissa, mukaan lukien suurtehotietokoneiden, kvanttitietokoneiden tai kvanttisimulaattorien hankinta, päivittäminen ja käyttö, suurteho- ja kvanttilaskentapalvelu- ja datainfrastruktuurin federointi ja sen käytön laajentaminen sekä kehittyneiden taitojen kehittäminen ja koulutus. 8. Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus käytetään suurteholaskenta- ja dataresurssien yhteenliittämiseen ja integroidun, yleiseurooppalaisen ja hyperverkotetun suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurin luomiseen.

6 artikla Muut unionin rahoitusosuudet Rahoitusosuuksia, jotka maksetaan muista unionin ohjelmista kuin 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista ohjelmista ja jotka ovat osa jonkin osallistujavaltion, joka on jäsenvaltio, toteuttamaan ohjelmaan myönnettävää unionin yhteisrahoitusta, ei oteta huomioon laskettaessa 5 artiklassa tarkoitettua unionin rahoitusosuuden enimmäismäärää.

7 artikla Muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuudet 1. Osallistujavaltioiden rahoitusosuus on yhteensä vähintään yhtä suuri kuin 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus. Osallistujavaltiot sopivat keskenään kollektiivisista rahoitusosuuksistaan ja siitä, miten ne suorittavat ne. Tämä ei vaikuta kunkin osallistujavaltion mahdollisuuteen määritellä omat kansalliset rahoitusosuutensa 8 artiklan mukaisesti. 2. Yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden on suoritettava rahoitusosuuksia yhteisyritykselle tai huolehdittava, että niihin kuuluvat oikeussubjektit ja niiden liitännäisosallistujat suorittavat yhteisyritykselle rahoitusosuuksia, joiden määrä on vähintään 900 000 000 euroa. 3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat osuuksista, joista säädetään yhtiöjärjestyksen 15 artiklassa. 4. Kukin osallistujavaltio voi osoittaa yhtiöjärjestyksen 15 artiklan 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet kyseiseen osallistujavaltioon sijoittautuneille tuensaajille. Osallistujavaltiot voivat täydentää yhteisyrityksen rahoitusosuutta asetuksen (EU) 2021/695 34 artiklassa, asetuksen (EU) 2021/694 14 artiklassa ja asetuksen (EU) 2021/1153 14 artiklassa vahvistetun enimmäisrahoitusosuuden rajoissa. Tällaiset rahoitusosuudet eivät rajoita valtiontukisääntöjen soveltamista. 5. Yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin on ilmoitettava hallintoneuvostolle yhtiöjärjestyksen 15 artiklan mukaisesti vuosittain viimeistään tammikuun 31 päivänä edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen, tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo. 6. Yhtiöjärjestyksen 15 artiklan 3 kohdan b–f alakohdassa tarkoitettujen osuuksien arvon määrittämiseksi kustannukset määritetään asianomaisten oikeussubjektien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen, kunkin oikeussubjektin sijoittautumismaassa sovellettavien kirjanpitosääntöjen ja sovellettavien kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS- ja IFRS-standardit) mukaisesti. Asianomaisen oikeussubjektin tai osallistujavaltioiden tarkastusviranomaisten nimittämä riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja varmentaa kustannukset. Yhteisyritys voi tarkistaa arvonmääritysmenetelmän, jos varmennuksen osalta on epävarmuutta. Jos asiasta on edelleen epävarmuutta, yhteisyritys voi tarkastaa arvonmääritysmenetelmän. 7. Komissio voi lakkauttaa unionin yhteisyritykselle suorittaman rahoitusosuuden, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen suorittamisen tai panna alulle yhtiöjärjestyksen 23 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn seuraavissa tapauksissa: a) jos yhteisyritys ei täytä unionin rahoitusosuutta koskevia edellytyksiä; tai b) jos muut osakkaat kuin unioni tai niihin kuuluvat oikeussubjektit tai niiden liitännäisosallistujat, eivät suorita tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja osuuksia, suorittavat ne ainoastaan osittain tai eivät noudata määräaikoja; tai c) 24 artiklassa tarkoitettujen arviointien tuloksena. Komission päätös lakkauttaa unionin yhteisyritykselle suorittama rahoitusosuus, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen suorittaminen ei estä sellaisten tukikelpoisten kustannusten korvaamista, jotka ovat aiheutuneet muille osakkaille kuin unionille ennen päätöksen ilmoittamista yhteisyritykselle.

8 artikla Osallistujavaltioiden rahoitusosuuksien hallinnointi 1. Kunkin osallistujavaltion on tehtävä alustava sitoumus yhteisyritykseen maksettavien epäsuoria toimia koskevien kansallisten rahoitusosuuksiensa määrästä. Tällainen sitoumus on tehtävä yhteisyritykselle vuosittain ennen työohjelman hyväksymistä. Asetuksen (EU) 2021/695 22 artiklassa tai asetuksen (EU) 2021/694 18 artiklassa tai asetuksen (EU) 2021/1153 11 artiklassa vahvistettujen kriteerien lisäksi työohjelmaan voi sisältyä liitteenä kelpoisuusvaatimuksia, jotka koskevat kansallisten oikeussubjektien osallistumista. Kunkin osallistujavaltion on annettava yhteisyrityksen tehtäväksi ehdotusten arviointi Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti. Ehdotukset on valittava arviointikomitean laatiman järjestysluettelon perusteella. Hallintoneuvosto voi poiketa tästä luettelosta asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa työohjelmassa esitetyn mukaisesti varmistaakseen hankekokonaisuusmenettelyn yleisen johdonmukaisuuden. Kullakin osallistujavaltiolla on kansallisten strategisten painopisteiden perusteella veto-oikeus kaikissa kysymyksissä, jotka koskevat sen yhteisyritykselle myöntämien kansallisten rahoitusosuuksien käyttöä kyseiseen osallistujavaltioon sijoittautuneiden hakijoiden osalta. 2. Kunkin osallistujavaltion on tehtävä yhteisyrityksen kanssa yksi tai useampi hallinnollinen sopimus, jossa määrätään kyseiseen osallistujavaltioon sijoittautuneille hakijoille myönnettävien osuuksien maksamista ja niistä raportointia koskevasta koordinointimekanismista. Tällaisen sopimuksen on katettava aikataulu, maksuehdot, raportointi ja tarkastusvaatimukset. Kunkin osallistujavaltion on pyrittävä sovittamaan maksuaikataulunsa, raportointinsa ja tarkastuksensa yhteen yhteisyrityksen maksuaikataulun, raportoinnin ja tarkastusten kanssa ja mukauttamaan kustannuksiin sovellettavat tukikelpoisuussäännöt Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöihin. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa sopimuksessa kukin osallistujavaltio voi antaa yhteisyrityksen tehtäväksi rahoitusosuuden maksamisen tuensaajilleen. Kun ehdotukset on valittu, osallistujavaltion on sidottava maksuihin tarvittava määrä. Osallistujavaltion tarkastusviranomaiset voivat tarkastaa niiden kansalliset rahoitusosuudet.

9 artikla Isäntälaitos 1. EuroHPC-supertietokoneet sijoitetaan osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio. Jos osallistujavaltio isännöi jo EuroHPC-supertietokonetta, joka on huipputason tai keskitason supertietokone, se ei voi osallistua tällaisten supertietokoneiden lisätuotantoa koskevaan uuteen kiinnostuksenilmaisupyyntöön ennen kuin edelliseen kiinnostuksenilmaisupyyntöön perustuvasta valintapäivästä on kulunut vähintään viisi vuotta. Jos kyse on kvanttitietokoneiden ja kvanttisimulaattoreiden hankinnasta tai EuroHPC-supertietokoneen päivittämisestä kvanttikiihdyttimillä, kyseinen ajanjakso lyhennetään kahteen vuoteen. 2. Jäljempänä 11, 12 ja 14 artiklassa tarkoitettujen EuroHPC-supertietokoneiden osalta isäntälaitos voi edustaa osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai isännöintiyhteenliittymää. Isäntälaitos ja osallistujavaltion tai isännöintiyhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tekevät tätä koskevan sopimuksen. 3. Yhteisyritys valtuuttaa isäntälaitoksen huolehtimaan kunkin yhteisyrityksen kokonaan omistaman tai 11, 12 ja 14 artiklan mukaisesti yhteisesti omistaman yksittäisen EuroHPC-supertietokoneen käytöstä. 4. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut isäntälaitokset valitaan tämän artiklan 5 kohdan ja 19 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti. 5. Kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen hallintoneuvosto valitsee tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun isäntälaitoksen ja sen osallistujavaltion, johon kyseinen isäntälaitos on sijoittautunut, tai isäntälaitokseen liittyvän isännöintiyhteenliittymän tasapuolisella ja läpinäkyvällä menettelyllä, joka perustuu muun muassa seuraaviin arviointiperusteisiin: a) kiinnostuksenilmaisupyynnössä määriteltyjen yleisten järjestelmäspesifikaatioiden noudattaminen; b) EuroHPC-supertietokoneen omistuksesta aiheutuvat kokonaiskustannukset, mukaan lukien tarkka arvio supertietokoneen käyttökustannuksista sen käyttöiän aikana ja menetelmä sen tarkistamiseksi; c) isäntälaitoksen kokemus vastaavien järjestelmien asentamisesta ja käytöstä; d) isäntälaitoksen fyysisen ja tietotekniikkainfrastruktuurin laatu, sen turvallisuus ja yhteydet muuhun unioniin; e) käyttäjille tarjottavan palvelun laatu, etenkin kyky noudattaa palvelutasosopimusta, joka sisältyy valintamenettelyyn liittyviin asiakirjoihin; f) asianmukaisen asiakirjan esittäminen sen osoittamiseksi, että jäsenvaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, sitoutuu tai isännöintiyhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat kattamaan sen osan EuroHPC-supertietokoneen omistuksesta aiheutuvista kokonaiskustannuksista, jota ei kata 5 artiklassa säädetty unionin rahoitusosuus eikä 6 artiklassa säädetty muu unionin rahoitusosuus, joko siihen saakka, kun yhteisyritys siirtää sen omistuksen kyseiselle isäntälaitokselle, tai siihen saakka, kun supertietokone myydään tai poistetaan käytöstä ilman omistuksen siirtoa. 6. Jäljempänä 13 artiklassa tarkoitettujen teollisuuskäyttöön tarkoitettujen EuroHPC-supertietokoneiden osalta isäntälaitoksen on tehtävä sopimus yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa tällaisten supertietokoneiden tai niiden osioiden hankkimisen valmistelemisesta ja niiden käyttämisestä. Teollisuuskäyttöön tarkoitetun supertietokoneen vastaanottamisessa on noudatettava seuraavia ehtoja: a) yhteisyritys valtuuttaa isäntälaitoksen huolehtimaan kunkin 13 artiklan mukaisesti yhteisesti omistamansa yksittäisen teollisuuskäyttöön tarkoitetun EuroHPC-supertietokoneen käytöstä; b) isäntälaitokset valitaan tämän artiklan 5 kohdan ja 19 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti; c) kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen hallintoneuvosto valitsee isäntälaitoksen ja siihen kytköksissä olevan yksityisten kumppanien yhteenliittymän tasapuolisella ja läpinäkyvällä menettelyllä, joka perustuu muun muassa i) tämän artiklan 5 kohdan a–e alakohdassa esitettyihin perusteisiin; ja ii) asianmukaisen asiakirjan esittämiseen sen osoittamiseksi, että yksityisten kumppanien yhteenliittymä sitoutuu kattamaan sen osuuden EuroHPC-supertietokoneen omistuksesta aiheutuvista kokonaiskustannuksista, jota ei kata 5 artiklassa säädetty unionin rahoitusosuus eikä 6 artiklassa säädetty muu unionin rahoitusosuus. 7. Valittu isäntälaitos voi komission ennakkosuostumuksella päättää kutsua muita osallistujavaltioita tai yksityisten kumppanien yhteenliittymää osallistumaan isännöintiyhteenliittymään. Liittyvien osallistujavaltioiden tai yksityisten osakkaiden rahoitus- tai luontoissuoritukset tai muut sitoumukset eivät vaikuta 11, 12, 13 ja 14 artiklassa määriteltyyn unionin rahoitusosuuteen ja vastaaviin omistusoikeuksiin ja unionille myönnettävän vastaavan käyttöajan prosenttiosuuteen kyseisen EuroHPC-supertietokoneen osalta.

10 artikla Vastaanottosopimus 1. Yhteisyritys tekee vastaanottosopimuksen kunkin valitun isäntälaitoksen kanssa ennen EuroHPC-supertietokoneen hankintaa koskevan menettelyn aloittamista. 2. Vastaanottosopimuksessa käsitellään erityisesti seuraavia EuroHPC-supertietokoneita koskevia näkökohtia: a) oikeudet ja velvollisuudet supertietokoneen hankintaa koskevan menettelyn aikana, mukaan lukien supertietokoneen hyväksymistarkastukset; b) supertietokoneen käyttöä koskevat vastuuvaatimukset; c) käyttäjille tarjottavan palvelun laatu supertietokonetta käytettäessä, siten kuin se on määritelty palvelutasosopimuksessa; d) supertietokoneen energiatehokkuutta ja ympäristökestävyyttä koskevat suunnitelmat; e) supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan käyttöehdot, joista hallintoneuvosto päättää 17 artiklan mukaisesti; f) käyttöajan laskentaa koskevat säännöt; g) se osuus omistuksesta aihetuvista kokonaiskustannuksista, jonka kattaa isäntälaitoksen järjestelyjen mukaisesti se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai ne osallistujavaltiot, jotka ovat mukana isännöintiyhteenliittymässä; h) 11 artiklan 5 kohdassa, 12 artiklan 7 kohdassa, 13 artiklan 6 kohdassa ja 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuun omistuksen siirtoon liittyvät ehdot, mukaan lukien EuroHPC-supertietokoneiden kohdalla määräykset niiden jäännösarvon laskemisesta ja niiden käytöstä poistamisesta; i) isäntälaitoksen velvollisuus tarjota mahdollisuus käyttää EuroHPC-supertietokoneita ja varmistaa samalla supertietokoneiden turvallisuus, henkilötietojen suoja asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti, sähköisen viestinnän tietosuoja direktiivin 2002/58/EY mukaisesti ja liikesalaisuuksien suoja direktiivin (EU) 2016/943 mukaisesti sekä muiden salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvien tietojen luottamuksellisuuden suoja; j) isäntälaitoksen velvollisuus ottaa käyttöön sertifioitu tilintarkastusmenettely, joka kattaa EuroHPC-supertietokoneen käyttökustannukset ja käyttäjien käyttöajan; k) isäntälaitoksen velvollisuus toimittaa hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään tammikuun 31 päivänä tilintarkastuskertomus ja käyttöaikaa koskevat tiedot edelliseltä varainhoitovuodelta; l) erityisehdot, joita sovelletaan isäntälaitoksen käyttäessä teollisuuskäyttöön tarkoitettua EuroHPC-supertietokonetta. 3. Vastaanottosopimukseen sovelletaan unionin oikeutta ja niiden seikkojen osalta, joita tämä asetus tai muut unionin säädökset eivät kata, täydentävästi sen jäsenvaltion kansallista oikeutta, johon isäntälaitos on sijoittautunut. 4. Vastaanottosopimuksessa on oltava SEUT 272 artiklassa tarkoitettu välityslauseke, jonka mukaan Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta kaikissa vastaanottosopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa. 5. Kun vastaanottosopimus on tehty, yhteisyritys käynnistää valitun isäntälaitoksen tuella menettelyt EuroHPC-supertietokoneen hankkimiseksi 19 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 2 kohdan soveltamista. 6. EuroHPC-supertietokoneen hankkimiseksi 19 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien sääntöjen mukaisesti.

11 artikla Huipputason supertietokoneiden hankinta ja omistus 1. Yhteisyritys hankkii huipputason supertietokoneet ja on niiden omistaja. 2. Edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus voi kattaa enintään 50 prosenttia huipputason supertietokoneiden hankintakustannuksista sekä enintään 50 prosenttia niiden käyttökustannuksista. Jäljelle jäävän osuuden huipputason supertietokoneiden omistuksesta aiheutuvista kokonaiskustannuksista kattaa se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai sen kattavat isännöintiyhteenliittymässä mukana olevat osallistujavaltiot, mahdollisesti täydennettynä 6 artiklassa tarkoitetuilla rahoitusosuuksilla. 3. Huipputason supertietokoneen toimittajan valinnan on perustuttava tarjouseritelmiin, joissa otetaan huomioon käyttäjävaatimukset ja yleiset järjestelmäspesifikaatiot, jotka valittu isäntälaitos on toimittanut kiinnostuksenilmaisupyynnön johdosta esittämässään hakemuksessa. Valinnassa on myös otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus. 4. Yhteisyritys voi toimia ensimmäisenä käyttäjänä ja hankkia huipputason supertietokoneita, joihin on integroitu kysyntä- ja käyttäjälähtöisiä ja kilpailukykyisiä teknologioita, jotka on kehitetty pääasiassa unionissa. 5. Jos se on asianmukaisesti perusteltua turvallisuussyistä, hallintoneuvosto voi työohjelmassa päättää asettaa ehtoja toimittajien osallistumiselle huipputason supertietokoneiden hankintaan asetuksen (EU) 2021/694 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti taikka rajoittaa toimittajien osallistumista turvallisuussyistä tai suoraan unionin strategiseen riippumattomuuteen liittyviin toimiin kyseisen asetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 6. Huipputason supertietokoneet voidaan hallintoneuvoston päätöksellä ja vastaanottosopimuksen mukaisesti siirtää isäntälaitoksen omistukseen, myydä toiselle laitokselle tai poistaa käytöstä aikaisintaan viiden vuoden kuluttua siitä, kun isäntälaitokseen asennetut huipputason supertietokoneet ovat läpäisseet yhteisyrityksen tekemän hyväksyntätarkastuksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhtiöjärjestyksen 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua yhteisyrityksen purkamista. Jos huipputason supertietokoneen omistus siirretään, isäntälaitoksen on korvattava yhteisyritykselle siirrettävän supertietokoneen jäännösarvo. Jos omistusta ei siirretä isäntälaitokselle vaan tehdään päätös käytöstä poistamisesta, yhteisyrityksen ja isäntälaitoksen on jaettava asiaankuuluvat kustannukset tasan. Yhteisyritys ei vastaa huipputason supertietokoneen omistuksen siirtämisen jälkeen tai sen myynnin tai käytöstä poistamisen jälkeen aiheutuneista kustannuksista.

12 artikla Kvanttitietokoneiden ja kvanttisimulaattorien hankinta ja omistus 1. Yhteisyritys hankkii ja omistaa kvanttitietokoneita ja kvanttisimulaattoreita, jotka voivat olla esimerkiksi pilottihankkeita, kokeellisia järjestelmiä, prototyyppejä ja operatiivisia järjestelmiä, erillisinä koneina tai hybridiratkaisuina huipputason tai keskitason suurteholaskentakoneiden kanssa ja ovat käytettävissä pilvipalvelun kautta. 2. Edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus voi kattaa enintään 50 prosenttia kvanttitietokoneiden ja kvanttisimulaattorien hankintakustannuksista sekä enintään 50 prosenttia niiden käyttökustannuksista. Jäljelle jäävän osuuden kvanttitietokoneiden ja kvanttisimulaattorien omistuksesta aiheutuvista kokonaiskustannuksista kattaa se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai sen kattavat isännöintiyhteenliittymässä mukana olevat osallistujavaltiot, mahdollisesti täydennettynä 6 artiklassa tarkoitetuilla rahoitusosuuksilla. 3. Kvanttitietokoneiden ja kvanttisimulaattorien toimittajan valinnan on perustuttava tarjouseritelmiin, joissa otetaan huomioon käyttäjävaatimukset ja yleiset järjestelmäspesifikaatiot, jotka valittu isäntälaitos on toimittanut kiinnostuksenilmaisupyynnön johdosta esittämässään hakemuksessa. Valinnassa on myös otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus. 4. Yhteisyritys voi toimia ensimmäisenä käyttäjänä ja hankkia kvanttitietokoneita ja kvanttisimulaattoreita, joihin on integroitu pääasiassa unionissa kehitettyjä teknologioita. 5. Jos se on asianmukaisesti perusteltua turvallisuussyistä, hallintoneuvosto voi työohjelmassa päättää asettaa ehtoja toimittajien osallistumiselle kvanttitietokoneiden ja kvanttisimulaattorien hankintaan asetuksen (EU) 2021/694 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti taikka rajoittaa toimittajien osallistumista turvallisuussyistä tai suoraan unionin strategiseen riippumattomuuteen liittyviin toimiin kyseisen asetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 6. Kvanttitietokoneet ja kvanttisimulaattorit on sijoitettava EuroHPC-supertietokoneen isäntälaitokseen tai suurteholaskentakeskukseen, joka sijaitsee unionissa. 7. Kvanttitietokone tai kvanttisimulaattori voidaan hallintoneuvoston päätöksellä ja vastaanottosopimuksen mukaisesti siirtää isäntälaitoksen omistukseen, myydä toiselle laitokselle tai poistaa käytöstä aikaisintaan neljän vuoden kuluttua siitä, kun isäntälaitokseen asennettu kvanttitietokone tai kvanttisimulaattori on läpäissyt yhteisyrityksen tekemän hyväksyntätarkastuksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhtiöjärjestyksen 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua yhteisyrityksen purkamista. Jos kvanttitietokoneen tai kvanttisimulaattorin omistus siirretään, isäntälaitoksen on korvattava yhteisyritykselle siirrettävän supertietokoneen jäännösarvo. Jos omistusta ei siirretä isäntälaitokselle vaan tehdään päätös käytöstä poistamisesta, yhteisyrityksen ja isäntälaitoksen on jaettava asiaankuuluvat kustannukset tasan. Yhteisyritys ei vastaa kvanttitietokoneen tai kvanttisimulaattorin omistuksen siirtämisen jälkeen tai sen myynnin tai käytöstä poistamisen jälkeen aiheutuneista kustannuksista.

13 artikla Teollisuuskäyttöön tarkoitettujen EuroHPC-supertietokoneiden hankinta ja omistus 1. Yhteisyritys hankkii yhdessä yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa vähintään keskitasoisia supertietokoneita tai EuroHPC-supertietokoneiden osioita, jotka on ensisijaisesti tarkoitettu teollisuuskäyttöön, ja omistaa ne yksin tai yhdessä yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa. 2. Edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus voi kattaa enintään 35 prosenttia EuroHPC-supertietokoneiden tai niiden osioiden hankintakustannuksista. Yksityisten kumppanien yhteenliittymä kattaa jäljelle jäävän osuuden EuroHPC-supertietokoneiden tai niiden osioiden omistamisesta aiheutuvista kokonaiskustannuksista. 3. Teollisuuskäyttöön tarkoitetun EuroHPC-supertietokoneen toimittajan valinnan on perustuttava tarjouseritelmiin, joissa otetaan huomioon käyttäjävaatimukset ja yleiset järjestelmäspesifikaatiot, jotka valittu isäntälaitos on toimittanut kiinnostuksenilmaisupyynnön johdosta esittämässään hakemuksessa. Valinnassa on myös otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus. 4. Jos se on asianmukaisesti perusteltua turvallisuussyistä, hallintoneuvosto voi työohjelmassa päättää asettaa ehtoja toimittajien osallistumiselle teollisuuskäyttöön tarkoitettujen EuroHPC-supertietokoneiden hankintaan asetuksen (EU) 2021/694 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti taikka rajoittaa toimittajien osallistumista turvallisuussyistä tai suoraan unionin strategiseen riippumattomuuteen liittyviin toimiin kyseisen asetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 5. Teollisuuskäyttöön tarkoitetut EuroHPC-supertietokoneet tai niiden osiot on säilytettävä EuroHPC-supertietokoneen isäntälaitoksessa. 6. EuroHPC-supertietokoneet voidaan hallintoneuvoston päätöksellä ja yhteisymmärryksessä yksityisten kumppanien yhteenliittymän kanssa siirtää yksityisten kumppanien yhteenliittymän omistukseen, myydä toiselle laitokselle tai poistaa käytöstä aikaisintaan neljän vuoden kuluttua siitä, kun isäntälaitokseen asennetut EuroHPC-supertietokoneet ovat läpäisseet yhteisyrityksen tekemän hyväksyntätarkastuksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhtiöjärjestyksen 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua yhteisyrityksen purkamista. Jos EuroHPC-supertietokoneen omistus siirretään, yksityisten kumppanien yhteenliittymän on korvattava yhteisyritykselle siirrettävän EuroHPC-supertietokoneen jäännösarvo. Jos omistusoikeutta ei siirretä yksityisten kumppanien yhteenliittymälle vaan tehdään käytöstä poistamista koskeva päätös, yksityisten kumppanien yhteenliittymän on katettava asiaankuuluvat kustannukset. Yhteisyritys ei vastaa EuroHPC-supertietokoneen omistuksen siirtämisen jälkeen tai sen myynnin tai käytöstä poistamisen jälkeen aiheutuneista kustannuksista.

14 artikla Keskitason supertietokoneiden hankinta ja omistus 1. Yhteisyritys hankkii yhdessä sen osallistujavaltion hankintaviranomaisten kanssa, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai isännöintiyhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden hankintaviranomaisten kanssa keskitason supertietokoneet ja on niiden osaomistaja. 2. Edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus voi kattaa enintään 35 prosenttia keskitason supertietokoneiden hankintakustannuksista sekä enintään 35 prosenttia niiden käyttökustannuksista. Jäljelle jäävän osuuden keskitason supertietokoneiden omistamisesta aiheutuvista kokonaiskustannuksista kattaa se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai sen kattavat isännöintiyhteenliittymässä mukana olevat osallistujavaltiot, mahdollisesti täydennettynä 6 artiklassa tarkoitetuilla rahoitusosuuksilla. 3. Keskitason supertietokoneen toimittajan valinnan on perustuttava tarjouseritelmiin, joissa otetaan huomioon käyttäjävaatimukset ja yleiset järjestelmäspesifikaatiot, jotka valittu isäntälaitos on toimittanut kiinnostuksenilmaisupyynnön johdosta esittämässään hakemuksessa. Valinnassa on myös otettava huomioon toimitusketjun turvallisuus. 4. Yhteisyritys voi toimia ensimmäisenä käyttäjänä ja hankkia keskitason supertietokoneita, joihin on integroitu kysyntä- ja käyttäjälähtöisiä ja kilpailukykyisiä teknologioita, jotka on kehitetty pääasiassa unionissa. 5. Jos se on asianmukaisesti perusteltua turvallisuussyistä, hallintoneuvosto voi työohjelmassa päättää asettaa ehtoja toimittajien osallistumiselle keskitason supertietokoneiden hankintaan asetuksen (EU) 2021/694 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti taikka rajoittaa toimittajien osallistumista turvallisuussyistä tai suoraan unionin strategiseen riippumattomuuteen liittyviin toimiin kyseisen asetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 6. Yhteisyritykselle kuuluva supertietokoneen omistusosuus siirretään isäntälaitokselle sen jälkeen, kun supertietokoneen osalta on tehty kaikki poistot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhtiöjärjestyksen 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua yhteisyrityksen purkamista. Isäntälaitoksen on korvattava yhteisyritykselle siirrettävän supertietokoneen jäännösarvo. Yhteisyritys ei vastaa keskitason supertietokoneen omistuksen siirtämisen jälkeen aiheutuneista kustannuksista.

15 artikla Supertietokoneiden päivittäminen 1. Yhteisyritys voi käynnistää kiinnostuksenilmaisupyynnön omistamiensa tai yhteisomistamiensa EuroHPC-supertietokoneiden päivittämiseksi. EU:n rahoitusosuus tällaisissa päivityksissä saa olla enintään 150 miljoonaa euroa kaudelle 2021–2027. 2. Isäntälaitos voi vastata tähän kiinnostuksenilmaisupyyntöön aikaisintaan vuoden kuluttua siitä päivästä, jona EuroHPC-supertietokoneen isäntälaitos on valittu, ja viimeistään kolmen vuoden kuluttua kyseisestä päivästä. EuroHPC-supertietokone voidaan päivittää vain kerran. 3. Hallintoneuvosto valitsee isäntälaitoksen tasapuolisella ja läpinäkyvällä menettelyllä, joka perustuu muun muassa seuraaviin arviointiperusteisiin: a) päivityksen perustelut; b) yhteensopivuus alkuperäisen EuroHPC-supertietokoneen