96/706/EY: Neuvoston päätös, tehty 6 päivänä joulukuuta 1996, suuntaviivojen vahvistamisesta ohjeellisille ohjelmille, jotka koskevat rahoituksellisia ja teknisiä toimenpiteitä taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa (MEDA)



Virallinen lehti nro L 325 , 14/12/1996 s. 0020 - 0026



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 6 päivänä joulukuuta 1996, suuntaviivojen vahvistamisesta ohjeellisille ohjelmille, jotka koskevat rahoituksellisia ja teknisiä toimenpiteitä taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa (MEDA) (96/706/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä (MEDA) taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1488/96 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että on välttämätöntä, että komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen yhteistyötä Välimeren alueen kumppanien kanssa koskevista kertomuksista ilmenevät toteamukset ja suositukset, asetuksen (EY) N:o 1488/96 9 artiklassa säädetään, että neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta ohjeellisille ohjelmille suuntaviivat, joissa määritellään Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden kanssa tehtävän yhteistyön tärkeimmät tavoitteet, komissio esitti 8 päivänä maaliskuuta 1995 tiedonannon nimeltä "Euroopan unionin Välimeren alueen politiikan vahvistaminen: ehdotuksia Euro-Välimeri-kumppanuuden toteuttamiseksi", ja Euro-Välimeri-kumppanuus on Barcelonan julistuksessa vahvistettu tämän alueeseen kohdistuviin haasteisiin vastaamiseksi, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Vahvistetaan tämän päätöksen liitteenä olevat suuntaviivat ohjeellisille ohjelmille (ohjeelliset MEDA-ohjelmat), jotka koskevat rahoituksellisia ja teknisiä toimenpiteitä taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa. 2 artikla Näitä suuntaviivoja tarkastellaan uudelleen asetuksen (EY) N:o 1488/96 yhteydessä, kuten sen 15 artiklan 6 kohdassa on säädetty. 3 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Se tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan. Tehty Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 1996. Neuvoston puolesta D. SPRING Puheenjohtaja (1) EYVL N:o L 189, 30.7.1996, s. 1 LIITE OHJEELLISIA MEDA-OHJELMIA KOSKEVAT SUUNTAVIIVAT 1. Asetuksella (EY) N:o 1488/96 perustettu ohjelma (jäljempänä `MEDA-ohjelma`) on Euroopan yhteisön tärkein rahoitusväline Euroopan unionin ja Välimeren alueen yhteistyökumppanuuden toteuttamiseksi. Ohjelman pääasiallinen tarkoitus on edistää ja tukea Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden taloudellista ja yhteiskunnallista rakenneuudistusta, erityisesti valmistautumista vapaakauppaan Euroopan yhteisön kanssa. 2. MEDA-ohjelma perustuu demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiselle, jotka ovat sen olennainen osa ja joiden rikkominen aiheuttaa asianmukaiset toimenpiteet. Kahdenvälisistä pöytäkirjoista saatu kokemus 3. MEDA-ohjelma perustuu kokemuksille, joita on saatu tarkistetun Välimeren politiikan välineiden, toisin sanoen kahdenvälisten rahoituspöytäkirjojen ja alueellisten yhteistyökeinojen toiminnasta. Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden kanssa aikaisemmin tehtyjen neljän rahoituspöytäkirjan jälkeen on tarpeen pyrkiä parantamaan yhteistyön toteuttamista koskevaa järjestelmää. Ohjelmoinnin joustavuutta on tarpeen lisätä, jos MEDA-ohjelman halutaan vastaavan merkittävästi tiivistyneen yhteistyön vaatimuksiin sekä uusilla että jo olemassa olevilla aloilla. Näin vältetään yhteistyöpyrkimysten hajaantuminen liian monen toiminnan ja edunsaajan kesken ja edistetään maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen nopeaa ja tehokasta täytäntöönpanoa. MEDA-ohjelman on myös kyettävä aikaa myöten mukautumaan, kun saadaan lisää tietoa sen toteuttamisen kautta ja kun Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden tarpeet ja painopistealueet kehittyvät yhteiskunnallis-taloudellisten haasteiden myötä. Erityisesti sitomattomana budjettitukena ohjeellisissa ohjelmissa myönnettävät määrät olisi säilytettävä riittävän joustavina rahoitustuen mukauttamiseksi uudistuksiin ja makrotaloudellisessa vakauttamisessa saavutettuun edistymiseen. Monivuotinen ohjelmointi 4. MEDA-ohjelman erityistä joustavuutta on täydennettävä selkeällä ohjelmointimenettelyllä suunnittelun ja toteuttamisen tehokkuuden lisäämiseksi. Erityisesti on tarpeen antaa yhteistyökumppaneille ennakkoarvio tulevina vuosina käytettävissä olevista varoista. Tällainen monivuotinen ohjelmointi lisää mahdollisuuksia toimenpiteisiin, joilla on keskipitkän aikavälin politiikan vaikutus. Asetus (EY) N:o 1488/96 (jäljempänä `MEDA-asetus`) sisältää kahdenvälisten ohjelmien ja alueellisen ohjelman kesken jaettavan 3424,5 miljoonan ecun suuruisen rahoitusohjeen ajanjaksoksi 1995-1999 (1). Ohjeellisissa MEDA-ohjelmissa olisi määriteltävä toimet, joilla edistetään yhteistyökumppanuuden laajempien tavoitteiden saavuttamista. Uuden ohjelmointia koskevan lähestymistavan tärkeä periaate on kuitenkin, että näitä tavoitteita ja niihin liittyviä kahdenvälisiä ohjeellisia rahoitusmäärärahoja voidaan tarkistaa saavutettujen tulosten mukaan. Avoimuus, hankkeiden riittävä seuranta ja talousarviomäärärahoja käyttämällä toteutetun toiminnan johdonmukaisuus varmistetaan huolellisesti. Strategiset rahoitustoimenpiteet 5. Välimeren alueen yhteistyökumppanien menestyksellinen yhteiskunnallis-taloudellinen kehitys riippuu viime kädessä niiden omista ponnisteluista. Jotta ohjeelliset ohjelmat olisivat tehokkaita, niiden on näin ollen perustuttava yhteisymmärrykseen kunkin yhteistyökumppanin ja koko alueen taloudellisista, yhteiskunnallisista ja poliittisista haasteista. Säännöllinen ja laaja vuoropuhelu sekä kahdenvälisellä että alueellisella tasolla on tämän vuoksi edellytys MEDA-ohjelman onnistumiselle. Ohjeelliset ohjelmat keskittyvät rajattuun määrään painopistealueita, jotka vahvistetaan kyseisten maiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa sekä sovittamalla yhteen jäsenvaltioiden ja muiden rahoittajien kahdenväliset ponnistukset, sekä erityisesti niille aloille, joita yhteisö voi parhaiten tukea oman kokemuksensa ja taitotietonsa perusteella. Tätä varten komissio huolehtii tarpeellisesta yhteensovittamisesta jäsenvaltioiden ja muiden rahoittajien kanssa ohjelmoinnissa ja ohjelman täytäntöönpanossa varmistaakseen parhaan mahdollisen synergian niiden suorittamien eri toimenpiteiden kanssa. Komissio ja jäsenvaltiot neuvottelevat tiiviisti ohjeellisten ohjelmien suunnittelu- ja kehittämisvaiheessa ja yksittäisiä hanke-ehdotuksia laadittaessa. Jokaisen ohjeellisen ohjelman ja hanke-ehdotuksen on sisällettävä viittaus asiaankuuluviin aikaisempia kokemuksia ja tuloksia koskeviin selvityksiin. 6. Pyrkiessään toteuttamaan kestävän taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen tavoitteen komissio ottaa ohjeellisiin ohjelmiin sisältyvissä analyyseissä tarkoin huomioon ympäristön vakauden, rahoituksellisen ja taloudellisen elinkelpoisuuden, pysyvyyden, sukupuoleen liittyvät yhteiskunnalliset vaikutukset ja paikalliset institutionaaliset valmiudet (mukaan lukien tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen ja teknologian siirtoon tarvittavat valmiudet). Komissio tulee analyyseissään lisäksi tutkia huolellisesti yhteisön aikaisempien toimien tehokkuutta sekä jäsenvaltioiden ja rahoittajien tukemia toimia. Analyysissä tulee kiinnittää erityistä huomiota vähäosaisimpiin väestöryhmiin, naisiin ja nuoriin. Kahdenvälisellä tasolla MEDA-ohjelma tukee yhteistyökumppaneita taloudellisessa siirtymävaiheessa ja yhteiskunnallis-taloudellisen vakauden vahvistamisessa. Kahdenvälisiin tai alueellisiin ohjelmiin kuuluvissa keskeisissä hankkeissa edellytetään, että täytetään ympäristövaikutusten arviointilomake Euroopan unionin tätä alaa koskevan lainsäädännön mukaisesti. Komission olisi sisällytettävä asianmukaisesti ehdollisuus hanketta koskevaan ehdotukseen ja varmistettava yhdensuuntaisuus Bretton Woodsin arviointiperusteiden kanssa tarvittaessa MEDA-asetuksen liitteen II mukaisesti. 7. i) Alueen talouksien yhteisenä haasteena on työmahdollisuuksien luominen ja elintason nostaminen nopean väestönkasvun oloissa. Tarvittava kehityksen nopeuttaminen on mahdollista vain lisäämällä alueen kilpailukykyä maailmantaloudessa. Tämä edellyttää muun muassa yhteistyökumppanien innovaatiovalmiuksien parantamista. Kun vapaakauppa alkaa vähitellen toimia, hallitusten on jätettävä tilaa yksityisen sektorin johtamalle kasvulle ja ulkomaisille investoinneille. Terveyttä makrotaloudellista johtamista on täydennettävä kasvua edistävällä ja investointeja suosivalla talouspolitiikalla ja lainsäädännöllä. Ohjeellisissa ohjelmissa otetaan huomioon kunkin talouden erityispiirteet rahoitustoimia suunniteltaessa. ii) Suuremman yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden on täydennettävä taloudellista kasvua. Mahdollisuudet käyttää olennaisia palveluja kuten koulutusta, terveydenhoitoa, yhteiskunnallisia turvaverkkoja, asuntoja ja vettä, ovat jatkuvasti epätasa-arvoisia, mikä vähentää yhteistyökumppaneiden väestön huomattavan osan elinmahdollisuuksia ja vaikuttaa haitallisesti pitkän aikavälin kasvunäkymiin. Nämä tarpeet olisi täytettävä kiireellisesti parantamalla palveluja ja tehostamalla niiden tuottamista. Strategisia rahoitustoimia tarvitaan yleisesti inhimmillisten voimavarojen kehittämiseksi, koska ne ovat alueen suurin voimavara tulevaisuudessa. Erityisesti nuorten ja naisten integroiminen työelämään on tärkeä tekijä alueen yhteiskunnallisessa kehittämisessä. Kahdenvälisten ohjelmien ja alueellisten ohjelmien on täydennettävä toisiaan 8. Tukea myönnetään MEDA-asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden kautta. Lisäksi on yhteistyökumppanien kanssa käynnissä olevan vuoropuhelun perusteella ollut mahdollista kehittää seuraavat yleiset suuntaviivat. 9. Kahdenvälisellä ja alueellisella tasolla toteutettavien toimenpiteiden on täydennettävä ja/tai vahvistettava toisiaan, jotta MEDA-ohjelman poliittiset ja taloudelliset vaikutukset olisivat kestäviä ja jotta Barcelonan julistuksessa yhteisesti hyväksytyt tavoitteet voidaan saavuttaa tehokkaammin. Unioni on oman kokemuksensa perusteella sitä mieltä, että sen yhteistyökumppanien tuleva vauraus ja vakaus on niiden välisten taloudellisten, yhteiskunnallisten ja poliittisten alojen kasvavan yhteistyön varassa. Esteiden poistaminen edistää mittakaavaetujen saamista ja mahdollisuuksia päästä suuremmille markkinoille rohkaisten näin investointeja, helpottaen ajatusten vaihtoa ja lisäten keskinäistä ymmärtämystä. Alueellinen ohjeellinen ohjelma heijastaa Barcelonan prosessin yhteydessä saavutettua edistystä toteutettaessa hyväksytyn julistuksen mukaisesti monenvälisiä toimia yhteistä etua koskevissa asioissa ja vahvistaa hajautettua yhteistyötä tukevia toimia. Alueelliset toimet eivät kuitenkaan korvaa kahdenvälisten toimien rahoitusta. Kuhunkin ohjeelliseen kahdenväliseen ohjelmaan on sisällyttävä tietoa kaikista mistä tahansa yhteisön alueellisesta yhteistyöohjelmasta rahoitettavista toimista, jotka koskevat tai tulevat koskemaan kyseistä kumppanuusmaata. Hajautettu lähestymistapa 10. Kohdeväestön saavuttamiseksi tehokkaammin ja MEDA-ohjelmaan osallistumisen laajentamiseksi Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden soveltamisalaan kuuluviin kansalaisyhteiskunnan eri osiin komissio pyrkii suunnittelemaan ja toteuttamaan toimia yhdessä sellaisten toimijoiden kanssa, joita asia suoraan koskee ja joilla on rahoitustoimien onnistuneessa suunnittelussa ja toteuttamisessa tarvittavaa asiantuntemusta. Komissio kiinnittää erityistä huomiota tällaisten ohjelmien huolelliseen hallintoon ja niiden vaikutusten säännölliseen arviointiin. Kahdenväliset ohjeelliset ohjelmat 11. Kahdenvälisten ohjelmien painopisteistä on päätettävä niin, että otetaan huomioon kunkin maan talouden ja yhteiskunnan kehityksen vaihe ja sen laitosten valmiudet. Assosiointisopimusten tekemisen tai soveltamisen mukaisesti ohjeellisista ohjelmista on päätettävä niin, että otetaan huomioon Välimeren yhteistyökumppaneiden tarpeet, niiden valmiudet käyttää varoja ja rakenneuudistuksen edistyminen sekä niiden kanssa määritellyt, erityisesti taloudellisen vuoropuhelun päätelmien ja itse assosiointisopimusten mukaiset painopistealueet. Sellaisten ohjelmien edistämiseksi, joilla voidaan helpottaa demokratian kehittämistä ja ihmisoikeuksien kunnioittamista, tehdään huomattavia ponnistuksia. Taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä koskevista näkökohdista ja aloista, joille voidaan myöntää rahoitustukea, seuraavat antavat yleisen käsityksen yhteisön ja yksittäisten Välimeren yhteistyökumppanien välisten kahdenvälisten ohjeellisten ohjelmien päälinjoista MEDA-ohjelman viiden ensimmäisen vuoden aikana. 12. Maghrebin alue: - Marokolle annettavan tuen on perustuttava kahteen toisiaan täydentävään päälinjaan. Toisella pyritään yhteiskunnallis-taloudellisen tasapainon parantamiseen kehittämällä maaseutua, vesihuoltoa ja yhteiskunnallisia palveluja, erityisesti koulutusta ja terveydenhoitoa. Tässä yhteydessä otetaan huomioon myös pohjoisten maakuntien tarpeet. Toinen päälinja koskee taloudelliselle siirtymävaiheelle assosiointisopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä annettavaa tukea, mihin sisältyy erityisesti budjettituki makrotaloudelliseen vakauttamiseen ja laajoihin rakenneuudistuksiin tähtäävälle keskipitkän aikavälin strategialle sekä toimenpiteitä yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi. - Tunisian osalta tuki on keskitettävä kahteen toisiaan täydentävään päälinjaan. Ensimmäinen koskee taloudelliselle siirtymävaiheelle assosiointisopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä annettavaa tukea, joka pääpiirteissään käsittää seuraavat toiminnat: budjettituki taloudellisille uudistuksille, avustaminen talouden tehostamisessa (mukaan lukien rahoitusala), kotimaisten investointien edistäminen, ammattikoulutusohjelma ja talouden infrastruktuurien nykyaikaistaminen. Yhteiskunnan tasapainon vahvistamista koskevaan toiseen päälinjaan kuuluu erityisesti toimia maaseutualueiden kehittämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi, mukaan lukien pienyritysten kehittäminen. - Algerian hyväksi toteutettavat toimet on keskitettävä kahteen toisiaan täydentävään päälinjaan. Ensimmäinen koskee tukea yhteiskunnallis-taloudelliselle tasapainolle siten, että kehitetään yhteiskunnallista hyvinvointia edistäviä välineitä yhteiskunnallisten perustarpeiden täyttämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi lyhyellä aikavälillä sekä asuntoalan tukemiseksi. Lisäksi toteutetaan ympäristöä hyödyttäviä toimia. Toinen päälinja koskee taloudelliselle siirtymäkaudelle annettavaa tukea, joka suunnataan rakenteellisiin sopeutusohjelmiin ja teollisuuden rakenneuudistus- ja modernisointuohjelmiin sekä pienten ja keskisuurten (pk-) yritysten ja rahoitusalan kehittämiseen. 13. Mashrekin alue: - Egyptille annettavan tuen on perustuttava kahteen toisiaan täydentävään päälinjaan. Rahoitusyhteistyö on tarkoitus kohdistaa suurimmaksi osaksi yhteiskunnallisen tasapainon vahvistamiseen. Siihen sisältyy tukea yhteiskunnalliselle kehitysrahastolle palvelujen kehittämiseksi, köyhyyden lievittämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi sekä peruskoulutuksen uudistamisohjelma. Lisäksi toteutetaan toimia ympäristön suojelemiseksi. Toinen päälinja muodostuu taloudelliselle siirtymäkaudelle annettavasta tuesta, johon sisältyy teollisuuden modernisointiohjelma, ammatillinen koulutusohjelma sekä rahoitusalan syventäminen ja laajentaminen. - Yhteistyö Jordanian kanssa olisi pääosin toteutettava rakenteellisena mukauttamisohjelmana, josta myönnetään tarvittava budjettituki nykyisen vakavan kansantalouden epätasapainon korjaamiseksi ja talouden rakenneuudistusten edistämiseksi siten, että yhteiskunnan haavoittuvimmat alat otetaan huomioon. Voidaan toteuttaa myös muita toimia, kuten riskipääoman kehittäminen yritystoiminnan edistämiseksi. Yhteiskunnallisella alalla voidaan toteuttaa ammattikoulutusta koskevia toimenpiteitä sekä ympäristöä hyödyttäviä toimia. - Libanonin ohjelmassa jatketaan jälleenrakentamiseen annettavaa tukea. Yhteiskunnallis-taloudellisen tasapainon osalta on korostettava valtion hallinnollisten valmiuksien tehostamista, mukaan lukien paikalliset viranomaiset ja julkisten palvelujen hallinto. Lisäksi olisi toteutettava toimia vesihuollon ja ympäristönsuojelun alalla. Taloudellisen siirtymäkauden osalta tuetaan jälleenrakentamista, yksityisen sektorin kehittämistä, riskipääomia, ammattikoulutusta ja varmentamismenetelmiä koskevia toimia. - Syyriassa yhteistyö keskittyy, osana talouden asteittaista vapauttamista, hallinnon tehostamiseen, erityisesti julkisen palvelulaitosten ja yhteiskunnallisten palvelujen, paikallishallinnon sekä keskeisten palvelulaitosten ja yhteiskunnallisten palvelujen, paikallishallinnon sekä keskeisten ministeriöiden osalta. Tavoitteena on sekä tarjota yksityiselle sektorille suotuisammat toimintaedellytykset että parantaa väestön elinolosuhteita. Tukea annetaan myös pankkialan nykyaikaistamiseen. - Euroopan unioni on vuodesta 1993 alkaen ollut Palestiinan itsehallintoviranomaisten tärkein rahoituskumppani. Yhteistyön ensisijaisena tavoitteena on ollut edistää Palestiinan talouselämää, jotta sen riippuvuutta Israelista voitaisiin vähentää kehittämällä sen tuotantoperustaa ja helpottamalla sen integroitumista alueelliseen ja kansainväliseen kauppaan. Avun painopisteitä ovat jälleenrakentaminen ja perusinfrastruktuurien kunnostaminen sekä Palestiinan instituutioiden luomiseen ja yksityisen sektorin kehittämiseen annettava tuki. 14. Turkkia koskevan ohjelman painopisteitä ovat talouden mukauttamiseen sekä yhteiskunnallisten palvelujen ja ympäristötoimien tukemiseen tarvittavat rahoitustoimet, ja sen yleistavoitteena on tukea tulliunionin perustamista. Sen vuoksi toteutetaan toimenpiteitä pk-yritysten kilpailukyvyn edistämiseksi ja hallinnon kehittämiseksi institutionaalisella yhteistyöllä. Sen lisäksi toteutetaan ympäristöalan ohjelmia. Yhteiskunnallisten alojen toimet suunnataan vähäosaisten tarpeisiin sekä koulutukseen ja terveydenhuoltoon. Taloudellisen siirtymävaiheen tuki 15. Välimeren alueen yhteistyökumppanit tarvitsevat apua valmistautuakseen vapaakauppaan yhteisön kanssa ja elintason kohottamiseen. Yhteisön toimien laajempana tavoitteena on yhteistyökumppanien talouksien kilpailukyvyn lisääminen kestävän taloudellisen kasvun saavuttamiseksi erityisesti tehostamalla vientiä. Tämän vuoksi tukea myönnetään erityisesti seuraaville aloille: - Luodaan toimintaedellytykset makrotaloudellisia puitteita vahvistamalla ja kehittämällä lainsäädäntöä ja laitoksia, jotka ovat taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle välttämättömän kilpailukykyisen markkinatalouden tarpeellinen perusta. Tätä tarkoitusta varten rakenteellisia mukautustoimia olisi tuettava tiiviissä yhteistyössä Bretton Woodsin laitosten kanssa niiden yhteistyökumppanien osalta, jotka ovat valmiita tarpeellisten uudistusten täytäntöönpanoon. - Luodaan sellaiset asianmukaiset oikeudelliset ja hallinnolliset puitteet, jotka ovat vakaat, luotettavat ja Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden tavoitteita vastaavat. - Helpotetaan kaupankäyntiä mukaan luettuna tullien ja välillisen verotuksen alalla annettava apu, yhdenmukaistetaan normeja sekä eläinlääkintäalaa ja kasvinsuojelua koskevaa sääntelyä ja kehitetään viennin edistämisohjelmia. - Yhdenmukaistetaan lainsäädäntöä ja normeja ja vahvistetaan ympäristöalan laitoksia. - Kehitetään rahoitusalaan poliittisen tason tuella ja tukemalla keskuspankkien vahvistamista liikepankkien kehittämiseksi ja rahoitusmarkkinoiden laajentamiseksi ja syventämiseksi; erityistä huomiota kiinnitetään kotitalouksien säästämisen ja investointien rohkaisemiseen sekä etenkin eurooppalaisten investointien edistämiseen alueella. Erityisen tärkeää on parantaa ennen muuta yksityisten pk-yritysten rahoituspalvelujen saantia. - Parannetaan liikeyritysten suorituskykyä erityisesti nykyaikaistamalla pk-yrityksiä sekä edistämällä ja rohkaisemalla uusia pk-yrityksiä liiketoiminnan konsultoinnin, koulutuksen ja tiedotuksen avulla. - Euroopan ja Välimeren maiden yritykset ja erityisesti pk-yritykset tekevät keskenään yhteistyötä esimerkiksi verkostoitumalla, yhteisyrityksillä, lisensseillä sekä franchising- ja alihankintasopimuksilla sekä erikoistuneilla palvelukeskuksilla. - Edistetään yksityistämistä, jotta varmistetaan omistuksen, johtamisen ja valvonnan tehokas siirtäminen yksityissektorille. - Tehdään yhteistyötä energian, liikenteen, vesihuollon ja televiestinnän alalla politiikan sekä infrastruktuurien ja verkkojen välisten kytkentöjen ja yhteentoimivuuden osalta, parannetaan palvelujen laatua ja alennetaan palvelujen suorittamisesta aiheutuvia kustannuksia, tehdään teollista yhteistyötä, myös teollisuusalueita koskevaa, sekä tutkimusta ja teknologian kehittämistä. - Tuetaan hyvin pieniä yrityksiä yrittäjien toiminnan edistämiseksi ja kaikkien yhteiskuntalohkojen integroimiseksi taloudelliseen kasvuun. - Kehitetään inhimmillisiä voimavaroja parantamalla johtamista, tavoitteiden asettamista sekä ammatillisen ja johtamiskoulutuksen laatua. - Edistetään yhteistyökumppanien innovointijärjestelmiä parantamalla valmiuksia tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen ja parantamalla teknologian siirtojärjestelmiä sekä tukemalla asianmukaisten kansallisten innovaatiopoliitikkojen kehittämistä. Yhteiskunnallis-taloudellisen tasapainon vahvistaminen 16. Taloudellisen siirtymävaiheen lyhyen aikavälin kustannusten lievittämiseksi ja yhteiskunnan valmistamiseksi paremmin tulevaisuuteen on erityisen tärkeää, että tätä toimintaa tuetaan sosiaalipolitiikan alan asianmukaisilla toimenpiteillä. - Maaseudun kehittäminen on edelleen olennaisen tärkeä strategia köyhyyden torjumiseksi sekä maaseudun ja kaupunkiväestön välisen hyvinvointikuilun syvenemisen välttämiseksi. Suurin osa Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden väestöstä on edelleen sekä kulttuurisesti että taloudellisesti sidoksissa maaseutuun. Kasvavalla maaltapaolla voisi olla yhteiskunnallisesti, poliittisesti ja ympäristön kannalta vakavia seurauksia. Maatalouden tehokkuuden kasvulla samoin kuin pienten ja hyvin pienten yritysten kehittämisellä on tärkeä asema maaseudun elinolojen parantamisessa. Kohdennettuja ohjelmia tarvitaan myös vastaamaan olennaisia tarpeita kuten veden jakelua ja viemäröintiä sekä energiahuoltoa. - Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ympäristön tasapainon säilyttämiseen yhteistyökumppanimaissa tukemalla valmiuksien kehittämistä ympäristövaikutusten arvioinnin, hoidon, lainsäädännön ja täytäntöönpanon alalla. Euroopan investointipankki voi myöntää lainoille korkotukea ympäristöhankkeiden ympäristön tilan parantamiseen tarkoitettujen kustannusten korvaamiseksi. - Kaupunkialueiden elinolosuhteiden parantamiseen tarkoitettuja ohjelmia olisi tuettava, mukaan lukien tarvittaessa yhteiskunnallisten turvaverkkojen kehittäminen aktiivisella työllisyyspolitiikalla ja köyhyyttä torjuvilla toimenpiteillä. Tämä voidaan tehdä sellaisen sosiaalirahaston avulla, jolla edistetään heikommassa asemassa olevien yhteiskunnallisten ryhmien työllisyyttä ja tuetaan myös kohdennettuja terveyteen ja koulutukseen liittyviä toimenpiteitä. Tukea voidaan myöntää myös sosiaalipolitiikan suunnitteluun, erityisesti terveyden, työttömyysvakuutuksen ja eläkejärjestelmien osalta. - Yhteiskunnallisten perusrakenteiden ja yhteiskunnallisten palvelujen jakamisen parantamista olisi tuettava. Perusterveydenhuoltoa voidaan rahoittaa myös osana väestönkasvun vähentämisen strategista tavoitetta. Riittävän asumistason edistämistä olisi niin ikään tuettava. - Koulutuspalvelujen tuottamiseen parantamista olisi tuettava, erityisesti peruskoulutuksen sekä tyttöjen ja naisten ammatillisen koulutuksen osalta etenkin maaseudulla. - Edistetään toimenpiteitä kalataloutta sekä merestä saatavien luonnonvarojen kestävää käyttöä koskevan yhteistyön vahvistamiseksi. Kansalaisyhteiskunnan kehittäminen 17. Kansalaisyhteiskunnan kehittämistä olisi tuettava ihmisoikeuksia, demokratiaa ja oikeusvaltion periaatetta edistävillä toimenpiteillä. Niiden tukemiseen voi kuulua hajautettua yhteistyötä. Yhteistyötä tutkimuksen ja teknologian kehittämiseen ja teknologian siirron alalla kannustetaan saattamalla yksityiset ja julkiset toimijat keskinäiseen yhteyteen. Kulttuurin alalla tuetaan kulttuurilaitosten ja -verkostojen välistä vuoropuhelua ja vaihtoa edistäviä toimia. Välimeren alueen laajuista tietoliikenne- ja viestinätoimintaa tulee lujittaa todelliseen Euro-Välimeri-tietoyhteiskunnan kehittämisen yhteydessä. Työmarkkinaosapuolia ja valtioista riippumattomia järjestöjä on rohkaistava aktiiviseen toimintaan. Alueellisen ohjeellisen ohjelman suuntaviivat 18. Alueellinen yhteistyö täydentää kahdenvälistä yhteistyötä, ja se kohdistuu Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden kolmeen pääalueeseen. Barcelonan julistuksessa ja MEDA-asetuksen liitteessä II mainittuun rahoitustukeen soveltuvien taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehittämisen näkökohtien ja alojen joukossa seuraavat ovat osoituksena tämänhetkisten yhteisön ja yksittäisten Välimeren alueen yhteistyökumppanien välisten kahdenvälisten ohjeellisten ohjelmien pääsuuntauksista. Barcelonan ministerien välisen konferenssin seurannan yhteydessä järjestettyjen tapaamisten aikana saavutetut tulokset otetaan huomioon. Yleistavoite on yhteistyökumppanien välisen yhteisymmärryksen parantaminen lisäämällä tietoa alueen poliittisista, taloudellisista, yhteiskunnallisista ja kulttuuria koskevista ongelmista, helpottamalla parhaan taitotiedon vaihtoa ja siirtoa sekä edistämällä yhteistä etua koskevia hankkeita. Lisäksi Euroopan unioni jatkaa Keski-idän rauhanprosessin tukemista. 19. Kuten kahdenvälisissä ohjelmissa, MEDA-asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla toimenpiteillä voidaan politiikan alalla antaa tukea seuraaville toimenpiteille: - demokratian kehittäminen ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen - julkisen hallinnon laitosten avoimuuden ja tehokkuuden lisääminen - luottamuksen rakentaminen alueen vakauden lujittamiseksi. 20. Talouden ja rahoituksen aloilla tukea myönnetään vapaakauppa-alueeseen valmistautumista varten edistämällä kilpailukykyä ja helpottamalla taloudellista siirtymää erityisesti tullialan sääntelyn, alkuperäsääntöjen, tilastojen, standardien sekä eläinlääkintäalan ja kasvinsuojelua koskevan sääntelyn, samoin kuin pankkitoiminnan ja arvopaperimarkkinoiden osalta. Liikenteen, energiahuollon (jossa Euro-Välimeri energiafoorumi toimii yhteensovittajana), televiestinnän ja tietoliikenteen, alueellisen yhteistyön, matkailun, ympäristön, tieteen ja teknologian, vesihuollon ja kalastuksen aloilla toteutetaan aiheellisia toimenpiteitä. Myös tutkimus- ja kehittämiskeskusten sekä taloudellisten toimijoiden verkostoja tuetaan taitotiedon siirron helpottamiseksi sekä yhteisyritysten ja liiketoiminnan mahdollisuuksien kehittämiseksi. 21. Yhteiskunnallisilla ja kulttuurin aloilla Euroopan unionin ja Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden kansalaisyhteiskuntien välisiä hajautettuja vaihto-ohjelmia toteutetaan korkeakoulujen, viestinnän, paikallishallinnon, tekniikan ja muilla kummankin osapuolen edun mukaisilla aloilla. Lisäksi toteutetaan toimenpiteitä kuten vuoropuheluja yhteisen edun mukaisista tai verkostoitumista koskevista hankkeista Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa määritellyllä tavalla paikallishallinnon, kulttuurisen vuoropuhelun, viestinnän, nuorisovaihdon ja kansalaisyhteiskuntien välisen vaihdon tukemiseksi. Tutkimusta, teknologista kehittämistä, teknologian siirtoa sekä tieto- ja viestintätoimia vahvistetaan nykyaikaisen tietotekniikan avulla. Lopuksi voidaan antaa teknistä apua huumeiden, terrorismin ja kansainvälisen rikollisuuden torjumiseksi. Toimenpiteet voidaan suunnata tietojen ja kokemusten vaihtoon, tietojen yhteensopivuuteen ja oikeusjärjestelmien vahvistamiseen. Säännöllinen tarkastelu ja jälkikäteinen arviointi 22. Komissio kiinnittää erityisen suurta huomiota kahdenvälisten ja alueellisten ohjeellisten ohjelmien sekä näiden avulla rahoitettujen yksittäisten suunnitelmien ja ohjelmien huolelliseen hallinnointiin. Niitä tarkastellaan säännöllisesti ja niistä tehdään jälkikäteinen arviointi. Tällaisissa analyyseissä arvioidaan, missä määrin yksittäiset tavoitteet ovat toteutuneet, eri toimenpiteiden taloudellinen elinkelpoisuus ja kustannustehokkuus sekä niiden myötävaikutus Euro-Välimeri-kumppanuuteen yleisesti. Erityistä huomiota kiinnitetään myös tapaan, jolla ohjeellisia ohjelmia ja suunnitelmia on kohdistettu näissä suuntaviivoissa esitetyille avainaloille. Tällaisten analyysien tulokset annetaan tiedoksi jäsenvaltioille. (1) Cannesissa 12. kesäkuuta 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Välimeren kolmansien maiden kokonaisrahoituspuitteiksi 4 685 miljoonaa ecua ajanjaksoksi 1995-1999. Suurin osa koostuu noin 3 424,5 miljoonan ecun MEDA-ohjelmasta. Jäljelle jäävä osa koostuu erityisistä valtioiden välisistä pöytäkirjoista ja alakohtaisista budjettikohdista.