3.

Korvataan asetuksen (EY) N:o 2042/2003 liite III (osa 66) seuraavasti: ” LIITE III (Osa 66) SISÄLTÖ 66.1 Toimivaltainen viranomainen OSASTO A – TEKNISET VAATIMUKSET LUKU A – ILMA-ALUKSEN HUOLTOHENKILÖSTÖN LUPAKIRJA 66.A.1 Soveltamisala 66.A.3 Lupakirjaluokat 66.A.5 Ilma-alusryhmät 66.A.10 Hakeminen 66.A.15 Kelpoisuusehdot 66.A.20 Oikeudet 66.A.25 Perustietovaatimukset 66.A.30 Peruskokemusvaatimukset 66.A.40 Huoltohenkilöstön lupakirjan voimassaolon jatkuminen 66.A.45 Ilma-aluskelpuutuksia koskevat merkinnät 66.A.50 Rajoitukset 66.A.55 Pätevyyden todistaminen 66.A.70 Muuntomääräykset OSASTO B – TOIMIVALTAISTEN VIRANOMAISTEN MENETTELYT LUKU A – YLEISTÄ 66.B.1 Soveltamisala 66.B.10 Toimivaltainen viranomainen 66.B.20 Tietojen säilyttäminen 66.B.25 Keskinäinen tiedonvaihto 66.B.30 Vapautukset LUKU B – ILMA-ALUKSEN HUOLTOHENKILÖSTÖN LUPAKIRJAN MYÖNTÄMINEN 66.B.100 Menettely, kun toimivaltainen viranomainen myöntää ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan 66.B.105 Menettely ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan myöntämiseksi osan 145 mukaisesti hyväksytyn huolto-organisaation välityksellä 66.B.110 Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan muuttamista koskeva menettely, kun lupakirjaan lisätään kelpoisuusluokka tai alaryhmä 66.B.115 Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan muuttamista koskeva menettely, kun lupakirjaan lisätään ilma-aluskelpuutus tai siitä poistetaan rajoituksia 66.B.120 Menettely ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan voimassaolon jatkamiseksi 66.B.125 Menettely ryhmäkelpuutuksia sisältävien lupakirjojen muuntamiseksi 66.B.130 Ilma-alustyyppikoulutuksen suoraa hyväksymistä koskeva menettely LUKU C – KOKEET 66.B.200 Toimivaltaisen viranomaisen järjestämä koe LUKU D – HUOLTOTODISTEEN ANTAJIEN KELPOISUUKSIEN MUUNTAMINEN 66.B.300 Yleistä 66.B.305 Kansallisia kelpoisuuksia koskeva muuntoraportti 66.B.310 Hyväksyttyjen huolto-organisaatioiden myöntämiä valtuutuksia koskeva muuntoraportti LUKU E – KOKEISSA ANNETTAVAT HYVITYKSET 66.B.400 Yleistä 66.B.405 Koehyvitysraportti 66.B.410 Koehyvitysten voimassaolo LUKU F – JATKUVA VALVONTA 66.B.500 Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan peruuttaminen pysyvästi tai määräajaksi tai sen rajoittaminen LISÄYKSET Lisäys I – Perustietovaatimukset Lisäys II – Kokeita koskevat perusvaatimukset Lisäys III – Ilma-alustyyppikoulutus ja koevaatimukset. Työpaikkakoulutus Lisäys IV – Huoltohenkilöstön lupakirjan laajentamiseen vaadittava kokemus Lisäys V – EASA 19 -lomake – Hakemuslomake Lisäys VI – EASA 26 -lomake – Liitteessä III (osa 66) tarkoitettu ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja. 66.1 Toimivaltainen viranomainen a) Tässä liitteessä (osa 66) toimivaltaisella viranomaisella tarkoitetaan 1. jäsenvaltion nimeämää viranomaista, jolle ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaa koskeva hakemus ensimmäiseksi osoitetaan, tai 2. toisen jäsenvaltion nimeämää viranomaista, jos se ei ole sama kuin 1 kohdassa tarkoitettu viranomainen ja asiasta on sovittu tämän viranomaisen kanssa. Tässä tapauksessa 1 kohdassa tarkoitettu lupakirja peruutetaan, kaikki kohdassa 66.B.20 tarkoitetut tiedot siirretään ja uusi lupakirja annetaan näiden tietojen perusteella. b) Virasto vastaa seuraavien määrittelystä: 1. ilma-alustyyppien luettelo ja 2. kuhunkin ilma-alustyyppikelpuutukseen sisältyvät runko-/moottoriyhdistelmät. OSASTO A TEKNISET VAATIMUKSET LUKU A ILMA-ALUKSEN HUOLTOHENKILÖSTÖN LUPAKIRJA 66.A.1 Soveltamisala Tässä osastossa määritellään ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja ja vahvistetaan sen hakemista, myöntämistä ja voimassaolon jatkamista koskevat vaatimukset. 66.A.3 Lupakirjaluokat a) Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan luokat ovat seuraavat: — Luokka A — Luokka B1 — Luokka B2 — Luokka B3 — Luokka C b) Luokat A ja B1 on jaettu alaryhmiin lentokoneiden, helikoptereiden, turbiinimoottoreiden ja mäntämoottoreiden yhdistelmien mukaan. Nämä alaryhmät ovat seuraavat: — A1 ja B1.1 Turbiinimoottorilentokoneet — A1 ja B1.2 Mäntämoottorilentokoneet — A1 ja B1.3 Turbiinimoottorihelikopterit — A1 ja B1.4 Mäntämoottorihelikopterit c) Luokka B3 koskee paineistamattomia mäntämoottorilentokoneita, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on enintään 2 000 kg. 66.A.5 Ilma-alusryhmät Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan kelpuutuksia varten ilma-alukset luokitellaan seuraaviin ryhmiin: 1. Ryhmä 1: vaativat moottorikäyttöiset ilma-alukset sekä monimoottoriset helikopterit, joiden suurin sallittu lentokorkeus on lentopinnan 290 yläpuolella, ilma-alukset, joissa on elektroninen ohjausjärjestelmä, ja muut ilma-alukset, joihin vaaditaan ilma-alustyyppikelpuutus, jos virasto niin määrittelee. 2. Ryhmä 2: muut kuin ryhmän 1 ilma-alukset, jotka kuuluvat seuraaviin alaryhmiin: — alaryhmä 2a: yksimoottoriset potkuriturbiinilentokoneet — alaryhmä 2b: yksimoottoriset turbiinimoottorihelikopterit — alaryhmä 2c: yksimoottoriset mäntämoottorihelikopterit 3. Ryhmä 3: Muut kuin ryhmään 1 kuuluvat mäntämoottorilentokoneet. 66.A.10 Hakeminen a) Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaa tai lupakirjan muutosta koskeva hakemus on tehtävä EASA 19 -lomakkeella (ks. lisäys V) toimivaltaisen viranomaisen vahvistamalla tavalla ja toimitettava kyseiselle viranomaiselle. b) Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan muutosta koskeva hakemus on tehtävä sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, joka on myöntänyt kyseisen huoltohenkilöstön lupakirjan. c) Soveltuvin osin kohtien 66.A.10(a), 66.A.10(b) ja 66.B.105 mukaisesti vaadittavien asiakirjojen lisäksi henkilön, joka hakee kelpoisuusluokkien tai alaryhmien lisäämistä ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaan, on toimitettava nykyinen alkuperäinen ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjansa toimivaltaiselle viranomaiselle yhdessä EASA 19 -lomakkeen kanssa. d) Jos henkilö, joka hakee lupakirjan kelpoisuusluokkien muuttamista, on hankkinut pätevyyden kyseistä muutosta varten kohdassa 66.B.100 tarkoitetun menettelyn mukaisesti jossain muussa kuin lupakirjan myöntäneessä jäsenvaltiossa, hakemus on lähetettävä kohdassa 66.1 tarkoitetulle toimivaltaiselle viranomaiselle. e) Jos henkilö, joka hakee lupakirjan kelpoisuusluokkien muuttamista, hankkii pätevyyden tätä muutosta varten kohdassa 66.B.105 tarkoitetun menettelyn mukaisesti jossain muussa kuin lupakirjan myöntäneessä jäsenvaltiossa, liitteen II (osa 145) mukaisesti hyväksytyn huolto-organisaation on lähetettävä ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja yhdessä EASA 19 -lomakkeen kanssa kohdassa 66.1 tarkoitetulle toimivaltaiselle viranomaiselle leimaa ja muutoksen allekirjoitusta tai tapauksen mukaan lupakirjan uudelleen kirjoittamista varten. f) Jokaiseen hakemukseen on liitettävä asiakirjat, jotka osoittavat sovellettavien teoriatietoa, käytännön koulutusta ja kokemusta koskevien vaatimusten täyttymisen hakemusajankohtana. 66.A.15 Kelpoisuusehdot Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan hakijan on oltava vähintään 18-vuotias. 66.A.20 Oikeudet a) Oikeudet ovat seuraavat: 1. Luokan A ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja oikeuttaa haltijansa liitteen II (osa 145) kohdassa 145.A.35 tarkoitettuun huoltotodisteen antamisvaltuutukseen merkittyjen tehtävänmäärittelyjen mukaisesti antamaan huoltotodisteen vähäiseksi luokitellun, huolto-ohjelman mukaisen huoltotoimenpiteen tai yksinkertaisen viankorjauksen jälkeen. Oikeus huoltotodisteen antamiseen rajoittuu tehtäviin, jotka lupakirjan haltija on henkilökohtaisesti suorittanut huoltotodisteen antamisvaltuutuksen myöntäneessä huolto-organisaatiossa. 2. Luokan B1 ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja oikeuttaa haltijansa antamaan huoltotodisteita ja toimimaan B1-tukihenkilönä seuraavien osalta: — ilma-aluksen rakenteiden, voimalaitteiden, mekaanisten järjestelmien ja sähköjärjestelmien huollot; — avioniikkajärjestelmille tehdyt toimenpiteet, jotka eivät edellytä vianetsintää vaan ainoastaan toimivuuden toteamista yksinkertaisilla kokeilla. Luokkaan B1 sisältyy vastaava alaryhmä A. 3. Luokan B2 ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja oikeuttaa haltijansa i) antamaan huoltotodisteita ja toimimaan B2-tukihenkilönä seuraavien osalta: — avioniikka- ja sähköjärjestelmien huollot; ja — voimalaitteiden ja mekaanisten järjestelmien sähköön ja avioniikkaan liittyvät tehtävät, jotka edellyttävät ainoastaan toimivuuden toteamista yksinkertaisilla kokeilla; ja ii) antamaan liitteen II (osa 145) kohdassa 145.A.35 tarkoitettuun huoltotodisteen antamisvaltuutukseen merkittyjen tehtävänmäärittelyjen mukaisesti huoltotodisteen vähäiseksi luokitellun, huolto-ohjelman mukaisen linjahuollon toimenpiteen tai yksinkertaisen viankorjauksen jälkeen. Tämä oikeus huoltotodisteen antamiseen koskee ainoastaan tehtäviä, jotka lupakirjan haltija on henkilökohtaisesti suorittanut huoltotodisteen antamisvaltuutuksen myöntäneessä huolto-organisaatiossa ja rajoittuu B2-lupakirjaan jo merkittyihin kelpuutuksiin. B2-lupakirjaan ei sisälly alaryhmää A. 4. Luokan B3 ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja oikeuttaa haltijansa antamaan huoltotodisteita ja toimimaan B3-tukihenkilönä seuraavien osalta: — lentokoneen rakenteiden, voimalaitteiden, mekaanisten järjestelmien ja sähköjärjestelmien huollot; — avioniikkajärjestelmille tehdyt toimenpiteet, jotka eivät edellytä vianetsintää vaan ainoastaan toimivuuden toteamista yksinkertaisilla kokeilla. 5. Luokan C ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja oikeuttaa haltijansa antamaan huoltotodisteen ilma-aluksille tehtyjen korjaamohuoltotoimenpiteiden jälkeen. Oikeudet koskevat koko ilma-alusta. b) Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan haltija ei saa käyttää oikeuksiaan, ellei 1. liitteen I (osa M) ja liitteen II (osa 145) sovellettavia vaatimuksia noudateta; ja 2. hänellä ole edeltävältä kahden vuoden ajanjaksolta kuuden kuukauden huoltokokemusta, joka vastaa ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjassa annettuja oikeuksia, tai hän ole edeltävien kahden vuoden aikana täyttänyt kyseisten oikeuksien myöntämisen ehtoja; ja 3. hänellä ole tarvittavaa pätevyyttä vastaavan ilma-aluksen huoltotodisteen antamiseen; ja 4. hän osaa lukea, kirjoittaa ja ilmaista itseään ymmärrettävästi sillä kielellä tai niillä kielillä, joilla huoltotodisteen antamiseen tarvittavat tekniset asiakirjat ja menettelyohjeet on kirjoitettu. 66.A.25 Perustietovaatimukset a) Henkilön, joka hakee ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaa tai kelpoisuusluokan tai alaryhmän lisäämistä tällaiseen lupakirjaan, on kokeessa osoitettava tietotasonsa liitteen III (osa 66) lisäyksen I asiaankuuluvissa oppiainemoduuleissa. Kokeen on oltava joko liitteen IV (osa 147) mukaisesti hyväksytyn koulutusorganisaation tai toimivaltaisen viranomaisen järjestämä. b) Kurssit ja kokeet on oltava suoritettu niiden kymmenen vuoden aikana, jotka edeltävät ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaa koskevaa hakemusta tai hakemusta luokan tai alaryhmän lisäämiseksi tällaiseen ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaan. Muussa tapauksessa voi olla mahdollista saada koehyvityksiä kohdan (c) mukaisesti. c) Hakija voi hakea toimivaltaiselta viranomaiselta seuraavien hyvittämistä kokonaan tai osittain perustietovaatimuksissa: 1. perustietokokeet, jotka eivät täytä kohdan (b) vaatimuksia, ja 2. muu tekninen pätevyys, jonka toimivaltainen viranomainen katsoo vastaavan liitteen III (osa 66) tietovaatimuksia. Hyvitykset myönnetään tämän liitteen (osa 66) luvun E osaston B mukaisesti. d) Hyvitykset ovat voimassa kymmenen vuotta siitä, kun toimivaltainen viranomainen myöntää ne hakijalle. Voimassaolon päättymisen jälkeen hakija voi hakea uusia hyvityksiä. 66.A.30 Peruskokemusvaatimukset a) Henkilöllä, joka hakee ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaa, on oltava 1. luokkaa A ja alaryhmiä B1.2 ja B1.4 sekä luokkaa B3 varten i) kolme vuotta käytännön kokemusta liikenteessä olevan ilma-aluksen huollosta, jos hakijalla ei ole aikaisempaa tehtävään sopivaa teknistä koulutusta; tai ii) kaksi vuotta käytännön kokemusta liikenteessä olevan ilma-aluksen huollosta sekä toimivaltaisen viranomaisen sopivaksi katsoma loppuun suoritettu tekniseen ammattiin valmistava koulutus; tai iii) vuosi käytännön kokemusta liikenteessä olevan ilma-aluksen huollosta sekä liitteen IV (osa 147) mukaisesti hyväksytty loppuun suoritettu peruskurssi; 2. luokkaa B2 ja alaryhmiä B1.1 ja B1.3 varten i) viisi vuotta käytännön kokemusta liikenteessä olevan ilma-aluksen huollosta, jos hakijalla ei ole aikaisempaa tehtävään sopivaa teknistä koulutusta; tai ii) kolme vuotta käytännön kokemusta liikenteessä olevan ilma-aluksen huollosta sekä toimivaltaisen viranomaisen sopivaksi katsoma loppuun suoritettu tekniseen ammattiin valmistava koulutus; tai iii) kaksi vuotta käytännön kokemusta liikenteessä olevan ilma-aluksen huollosta sekä liitteen IV (osa 147) mukaisesti hyväksytty loppuun suoritettu peruskurssi; 3. luokkaa C varten suurten ilma-alusten osalta i) kolmen vuoden kokemus luokan B1.1, B1.3 tai B2 oikeuksien käyttämisestä suurten ilma-alusten osalta tai kohdan 145.A.35 mukaiseen tukihenkilöstöön kuulumisesta tai näiden yhdistelmästä; tai ii) viiden vuoden kokemus luokan B1.2 tai B1.4 oikeuksien käyttämisestä suurten ilma-alusten osalta tai kohdan 145.A.35 mukaiseen tukihenkilöstöön kuulumisesta tai näiden yhdistelmästä. 4. luokkaa C varten muiden kuin suurten ilma-alusten osalta kolmen vuoden kokemus luokan B1 tai B2 oikeuksien käyttämisestä muiden kuin suurten ilma-alusten osalta tai kohdan 145.A.35 mukaiseen tukihenkilöstöön kuulumisesta tai näiden yhdistelmästä; 5. luokkaa C varten akateemista tietä: yliopistossa tai muussa toimivaltaisen viranomaisen tunnustamassa korkeakoulussa suoritettu teknisen alan loppututkinto ja kolmen vuoden kokemus työskentelystä siviili-ilma-alusten huollossa riittävän monien erilaisten tehtävien parissa, jotka liittyvät suoraan ilma-aluksen huoltoon, mihin kokemukseen on sisällyttävä myös korjaamohuoltotehtävien seuraamista kuuden kuukauden ajan. b) Henkilöllä, joka hakee uuden kelpoisuusluokan tai alaryhmän lisäämistä ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaan, on oltava tämän liitteen (osa 66) lisäyksessä IV määritelty haettavan lisäluokan tai lisäalaryhmän mukainen vähimmäiskokemus siviili-ilma-aluksen huoltotöistä. c) Kokemuksen on oltava käytännössä hankittua ja siihen on sisällyttävä riittävän monipuolisia ilma-aluksen huoltotöitä. d) Vaaditusta kokemuksesta vähintään yhden vuoden on oltava viimeaikaista kokemusta sen luokan tai alaryhmän ilma-alusten huoltotehtävistä, jota varten ensimmäistä ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaa haetaan. Jo myönnettyyn ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaan myöhemmin tehtäviä luokan tai alaryhmän lisäyksiä varten vaadittavan viimeaikaisen lisähuoltokokemuksen kesto voi olla alle vuoden, mutta sen on oltava vähintään kolme kuukautta. Vaadittava kokemus määräytyy jo voimassa olevan ja haetun luokan/alaryhmän välisen eron mukaan. Tämän lisäkokemuksen on oltava tyypillistä haetulle uudelle lupakirjan kelpoisuusluokalle/alaryhmälle. e) Sen estämättä, mitä kohdassa (a) säädetään, hyväksytään myös ilma-aluksen huoltokokemus, joka on hankittu muualla kuin siviili-ilma-alusten huollossa, kun tämä huoltotyö vastaa toimivaltaisen viranomaisen vahvistuksen mukaan tässä liitteessä (osa 66) edellytettyä huoltotyötä. Lisäksi vaaditaan kuitenkin kokemusta siviili-ilma-alusten huoltotehtävistä sen varmistamiseksi, että henkilöllä on riittävä siviili-ilma-alusten huoltotyön tuntemus. f) Kokemuksen on oltava hankittu niiden kymmenen vuoden aikana, jotka edeltävät ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaa koskevaa hakemusta tai hakemusta luokan tai alaryhmän lisäämiseksi tällaiseen lupakirjaan. 66.A.40 Huoltohenkilöstön lupakirjan voimassaolon jatkuminen a) Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan voimassaolo päättyy viiden vuoden kuluttua lupakirjan myöntämisestä tai muuttamisesta, ellei haltija toimita ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaansa lupakirjan myöntäneelle toimivaltaiselle viranomaiselle sen varmistamiseksi, että lupakirjaan sisältyvät tiedot vastaavat toimivaltaisen viranomaisen hallussa olevia tietoja kohdan 66.B.120 mukaisesti. b) Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan haltijan on täytettävä asiaan kuuluvat kohdat EASA 19 -lomakkeesta (ks. lisäys IV) ja toimitettava lomake yhdessä haltijan lupakirjakappaleen kanssa alkuperäisen lupakirjan myöntäneelle toimivaltaiselle viranomaiselle, ellei lupakirjan haltija työskentele sellaisessa liitteen II (osa 145) mukaisesti hyväksytyssä huolto-organisaatiossa, jonka käsikirjaan sisältyy menettely, jonka mukaan huolto-organisaatio voi toimittaa tarvittavat asiakirjat lupakirjan haltijan puolesta. c) Kaikki ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaan perustuvat huoltotodisteen antamisvaltuudet menetetään, kun lupakirjan voimassaolo päättyy. d) Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja on voimassa vain, (i) kun toimivaltainen viranomainen on myöntänyt sen ja/tai muuttanut sitä ja (ii) kun lupakirjan haltija on allekirjoittanut sen. 66.A.45 Ilma-aluskelpuutuksia koskevat merkinnät a) Jotta ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan haltija voisi käyttää tiettyä ilma-alustyyppiä koskevia huoltotodisteen antamisoikeuksiaan, lupakirjassa on oltava merkittynä tätä koskevat ilma-aluskelpuutukset. — Luokan B1, B2 tai C osalta kyseeseen tulevat ilma-aluskelpuutukset ovat seuraavat: 1. Ryhmän 1 ilma-alusten osalta kyseisen ilma-aluksen tyyppikelpuutus. 2. Ryhmän 2 ilma-alusten osalta kyseisen ilma-aluksen tyyppikelpuutus, valmistajakohtainen alaryhmäkelpuutus tai täydellinen alaryhmäkelpuutus. 3. Ryhmän 3 ilma-alusten osalta kyseisen ilma-aluksen tyyppikelpuutus tai täydellinen ryhmäkelpuutus. — Luokan B3 osalta kyseeseen tuleva kelpuutus on ”paineistamattomat mäntämoottorilentokoneet, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on enintään 2 000 kg”. — Luokan A osalta ei vaadita kelpuutusta, jos liitteessä II (osa 145) olevan kohdan 145.A.35 mukaisia vaatimuksia noudatetaan. b) Ilma-alustyyppikelpuutusta koskeva merkintä edellyttää vastaavan luokan B1, B2 tai C ilma-alustyyppikoulutuksen hyväksyttyä suorittamista. c) Kohdassa (b) säädetyn vaatimuksen lisäksi tietyn luokan/alaryhmän ensimmäistä ilma-alustyyppikelpuutusta koskeva merkintä edellyttää vastaavan työpaikkakoulutuksen hyväksyttyä suorittamista siten kuin liitteen III (osa 66) lisäyksessä III säädetään. d) Poiketen siitä, mitä (b) ja (c) kohdassa säädetään, ryhmien 2 ja 3 ilma-alusten tyyppikelpuutus voidaan myöntää myös seuraavien perusteella: — tämän liitteen (osa 66) lisäyksessä III tarkoitettujen luokan B1, B2 tai C asiaankuuluvien ilma-alustyyppikohtaisten kokeiden suorittaminen hyväksytysti; ja — luokan B1 ja B2 tapauksessa ilma-alustyyppiä koskevan käytännön kokemuksen osoittaminen. Tässä tapauksessa käytännön kokemukseen on sisällyttävä kyseisen lupakirjaluokan kannalta riittävän monipuolisia huoltotöitä. Luokan C kelpuutuksen tapauksessa henkilöltä, jolla on kohdassa 66.A.30(a)(5) tarkoitettu akateemisen tutkinnon antama pätevyys, vaadittava ensimmäinen ilma-alustyyppikohtainen koe on suoritettava luokan B1 tai B2 tasolla. e) Ryhmän 2 ilma-alusten osalta 1. valmistajakohtaisia alaryhmäkelpuutuksia koskevat merkinnät edellyttävät luokan B1 ja C lupakirjan haltijoilta vähintään kahden sellaisen saman valmistajan ilma-alustyypin, joita voi yhdessä pitää sovellettavaa valmistajakohtaista alaryhmää edustavina, ilma-alustyyppikelpuutusta koskevien vaatimusten noudattamista; 2. täydellisiä alaryhmäkelpuutuksia koskevat merkinnät edellyttävät luokan B1 ja C lupakirjan haltijoilta vähintään kolmen sellaisen saman valmistajan ilma-alustyypin, joita voi yhdessä pitää sovellettavaa valmistajakohtaista alaryhmää edustavina, ilma-alustyyppikelpuutusta koskevien vaatimusten noudattamista; 3. valmistajakohtaisia alaryhmäkelpuutuksia ja täydellisiä alaryhmäkelpuutuksia koskevat merkinnät edellyttävät luokan B2 lupakirjan haltijoilta sellaisen käytännön kokemuksen osoittamista, johon on sisällyttävä kyseisen lupakirjaluokan ja sovellettavan ilma-alusalaryhmän kannalta riittävän monipuolisia huoltotöitä; f) Ryhmän 3 ilma-alusten osalta 1. ryhmän 3 täydellistä kelpuutusta koskevat merkinnät edellyttävät luokan B1, B2 ja C lupakirjan haltijoilta sellaisen käytännön kokemuksen osoittamista, johon on sisällyttävä kyseisen lupakirjaluokan ja ryhmän 3 kannalta riittävän monipuolisia huoltotöitä. 2. Ellei hakija toimita todisteita asianmukaisesta kokemuksesta, ryhmän 3 kelpuutukseen sovelletaan luokan B1 osalta seuraavia rajoituksia, jotka on merkittävä lupakirjaan: — paineistetut lentokoneet — metallirakenteiset lentokoneet — komposiittirakenteiset lentokoneet — puurakenteiset lentokoneet — kankaalla päällystetyt metalliputkirakenteiset lentokoneet. g) B3-lupakirjan osalta 1. kelpuutusmerkintä ”paineistamattomat mäntämoottorilentokoneet, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on enintään 2 000 kg” edellyttää sellaisen käytännön kokemuksen osoittamista, johon sisältyy kyseisen lupakirjaluokan kannalta riittävän monipuolisia huoltotöitä; 2. Ellei hakija toimita todisteita riittävästä kokemuksesta, 1 kohdassa tarkoitettuun kelpuutukseen sovelletaan seuraavia rajoituksia, jotka on merkittävä lupakirjaan: — puurakenteiset lentokoneet — kankaalla päällystetyt metalliputkirakenteiset lentokoneet — metallirakenteiset lentokoneet — komposiittirakenteiset lentokoneet. 66.A.50 Rajoitukset a) Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaan tehdyt rajoitukset sulkevat pois huoltotodisteen antamisoikeuksia ja koskevat koko ilma-alusta. b) Kohdassa 66.A.45 tarkoitetut rajoitukset poistetaan, kun 1. tarvittava kokemus on osoitettu tai 2. toimivaltaisen viranomaisen järjestämä käytännön arviointi on suoritettu hyväksytysti. c) Kohdassa 66.A.70 tarkoitetut rajoitukset poistetaan, kun on suoritettu hyväksytysti koe kohdassa 66.B.300 tarkoitetussa muuntoraportissa määritellyistä moduuleista/oppiaineista. 66.A.55 Pätevyyden todistaminen Huoltotodisteen antamiseen valtuutettujen henkilöiden sekä tukihenkilöstön on esitettävä lupakirjansa todisteena pätevyydestään 24 tunnin kuluessa, jos sitä pyytää tähän valtuutettu henkilö. 66.A.70 Muuntomääräykset a) Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on myönnettävä henkilölle, jolla on ennen liitteen III (osa 66) voimaantulopäivää kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa oleva huoltotodisteen antajan kelpoisuus, ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja ilman lisäkokeita, jos osaston B luvussa D täsmennetyt edellytykset täyttyvät. b) Henkilö, joka on hankkimassa huoltotodisteen antajan pätevyyttä jäsenvaltiossa ennen liitteen III (osa 66) voimaantulopäivää, voi jatkaa pätevyyden hankkimista. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on myönnettävä henkilölle, joka on saavuttanut huoltotodisteen antajan kelpoisuuden tällaisen prosessin tuloksena, ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja ilman lisäkokeita, jos osaston B luvussa D täsmennetyt edellytykset täyttyvät. c) Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaan on tarvittaessa sisällyttävä kohdan 66.A.50 mukaisia rajoituksia, joilla otetaan huomioon seuraavien väliset erot: (i) jäsenvaltiossa ennen tämän asetuksen voimaantuloa voimassa olleen huoltotodisteen antajan kelpoisuuden laajuus ja (ii) tämän liitteen (osa 66) lisäyksissä I ja II säädetyt perustieto- ja koevaatimukset. d) Poiketen siitä, mitä kohdassa (c) säädetään, muiden kuin kaupallisiin ilmakuljetuksiin käytettävien muiden kuin suurten ilma-alusten osalta ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaan on sisällyttävä kohdan 66.A.50 mukaisia rajoituksia, joilla varmistetaan, että jäsenvaltioissa ennen tämän asetuksen voimaantuloa voimassa olleet huoltotodisteen antajan oikeudet sekä osan 66 mukaisen ilma-aluksen huoltohenkilöstön muunnetun lupakirjan oikeudet säilyvät samoina. OSASTO B TOIMIVALTAISTEN VIRANOMAISTEN MENETTELYT LUKU A YLEISTÄ 66.B.1 Soveltamisala Tässä luvussa määritellään menettelyt ja hallinnolliset vaatimukset, joita tämän liitteen (osa 66) luvun A täytäntöönpanosta ja soveltamisen valvonnasta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava. 66.B.10 Toimivaltainen viranomainen a) Yleistä Jäsenvaltion on nimettävä toimivaltainen viranomainen, jolle annetaan vastuu ilma-alusten huoltohenkilöstön lupakirjojen myöntämisestä, voimassaolon jatkamisesta, muuttamisesta ja määräaikaisesta tai pysyvästä peruuttamisesta. Toimivaltaisen viranomaisen on luotava itselleen asianmukainen organisaatiorakenne tämän liitteen (osa 66) vaatimusten täyttämiseksi. b) Resurssit Toimivaltaisella viranomaisella on oltava riittävä määrä henkilökuntaa tämän liitteen (osa 66) vaatimusten täytäntöönpanoa varten. c) Menettelyt Toimivaltaisen viranomaisen on laadittava dokumentoidut menettelyt, joista käy yksityiskohtaisesti ilmi, miten tämän liitteen (osa 66) noudattaminen varmistetaan. Menettelyjä on tarkistettava ja mukautettava sen varmistamiseksi, että vaatimuksia noudatetaan jatkuvasti. 66.B.20 Tietojen säilyttäminen a) Toimivaltaisen viranomaisen on perustettava tietojen tallennusjärjestelmä, jonka avulla jokaisen ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan myöntämiseen, uusimiseen, muuttamiseen tai peruuttamiseen määräajaksi tai pysyvästi liittyvä prosessi on riittävän hyvin jäljitettävissä. b) Näihin tietoihin on sisällyttävä kunkin lupakirjan osalta seuraavat: 1. ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaa tai lupakirjaan tehtävää muutosta koskeva hakemus, mukaan lukien kaikki hakemuksen tueksi esitetyt asiakirjat; 2. kopio ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjasta, mukaan lukien mahdolliset muutokset; 3. kopiot kaikesta asiaa koskevasta kirjeenvaihdosta; 4. yksityiskohtaiset tiedot kaikista poikkeusluvista ja viranomaistoimista; 5. mahdolliset ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan haltijaa koskevat raportit muilta toimivaltaisilta viranomaisilta; 6. toimivaltaisen viranomaisen järjestämiä kokeita koskevat tiedot; 7. muuntamiseen käytetyt sovellettavat muuntoraportit; 8. hyvittämiseen käytetyt sovellettavat hyvitysraportit. c) Kohdan (b) alakohdissa 1–5 tarkoitetut tiedot on säilytettävä vähintään viisi vuotta lupakirjan voimassaolon päättymisen jälkeen. d) Kohdan (b) alakohdissa 6, 7 ja 8 tarkoitetut tiedot on säilytettävä ilman aikarajoitusta. 66.B.25 Keskinäinen tiedonvaihto a) Tässä asetuksessa esitetyn vaatimuksen noudattamiseksi toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava keskenään tietoja asetuksen (EY) N:o 216/2008 15 artiklan mukaisesti. b) Tilanteessa, jossa useiden jäsenvaltioiden turvallisuus voi olla uhattuna, toimivaltaisten viranomaisten, joita asia koskee, on autettava toisiaan suorittamaan tarpeelliset valvontatoimet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa. 66.B0.30 Vapautukset Toimivaltaisen viranomaisen on pidettävä kirjaa kaikista asetuksen (EY) N:o 216/2008 kohdan mukaisesti myönnetyistä vapautuksista ja säilytettävä tiedot niistä. LUKU B ILMA-ALUKSEN HUOLTOHENKILÖSTÖN LUPAKIRJAN MYÖNTÄMINEN Tässä luvussa esitetään menettelytavat, joita toimivaltaisen viranomaisen on noudatettava myöntäessään ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan, muuttaessaan sitä tai jatkaessaan sen voimassaoloa. 66.B.100 Menettely, kun toimivaltainen viranomainen myöntää ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan a) Otettuaan vastaan EASA 19 -lomakkeen ja hakemuksen tueksi esitetyt asiakirjat toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava, että EASA 19 -lomake on täytetty aukottomasti, ja varmistettava, että ilmoitettu kokemus vastaa tässä liitteessä (osa 66) asetettuja vaatimuksia. b) Toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava hakijan koetilanne ja/tai hyvitysten voimassaolo varmistuakseen siitä, että kaikki tämän liitteen (osa 66) lisäyksessä I olevat moduulit on suoritettu. c) Tarkistettuaan hakijan henkilöllisyyden ja syntymäajan sekä varmistuttuaan siitä, että hakija täyttää tämän liitteen (osa 66) tieto- ja kokemusvaatimukset, toimivaltaisen viranomaisen on myönnettävä hakijalle asianmukainen ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja. Samat tiedot on säilytettävä toimivaltaisen viranomaisen asiakirjoissa. d) Jos ensimmäistä ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaa myönnettäessä tehdään ilma-alustyyppejä tai -ryhmiä koskevia merkintöjä, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava kohdan 66.B.115 noudattaminen. 66.B.105 Menettely ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan myöntämiseksi liitteen II (osa 145) mukaisesti hyväksytyn huolto-organisaation välityksellä a) Liitteen II (osa 145) mukaisesti hyväksytty huolto-organisaatio, jonka toimivaltainen viranomainen on valtuuttanut tähän tehtävään, voi (i) huolehtia ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan myöntämiseen liittyvistä valmistelutöistä toimivaltaisen viranomaisen puolesta tai (ii) antaa toimivaltaiselle viranomaiselle suosituksia, jotka koskevat henkilön hakemusta ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan myöntämiseksi, niin että toimivaltainen viranomainen voi laatia ja myöntää lupakirjan. b) Kohdassa (a) tarkoitetun huolto-organisaation on varmistettava kohtien 66.B.100 (a) ja (b) noudattaminen. c) Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan voi kaikissa tapauksissa myöntää hakijalle ainoastaan toimivaltainen viranomainen. 66.B.110 Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan muuttamista koskeva menettely, kun lupakirjaan lisätään kelpoisuusluokka tai alaryhmä a) Kohdassa 66.B.100 tai 66.B.105 tarkoitetun menettelyn päätteeksi toimivaltaisen viranomaisen on lisättävä kelpoisuusluokka tai alaryhmä ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaan ja vahvistettava se leimalla ja allekirjoituksella tai kirjoitettava lupakirja uudelleen. b) Vastaava muutos on tehtävä myös toimivaltaisen viranomaisen asiakirjoihin. 66.B.115 Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan muuttamista koskeva menettely, kun lupakirjaan lisätään ilma-aluskelpuutus tai siitä poistetaan rajoituksia a) Otettuaan vastaan hyväksyttävästi täytetyn EASA 19 -lomakkeen ja sen tueksi esitetyt asiakirjat, jotka osoittavat kyseistä kelpuutusta koskevien vaatimusten täyttyvän, sekä liitteenä olevan ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan, toimivaltaisen viranomaisen on joko 1. lisättävä ilma-aluskelpuutusta koskeva merkintä hakijan ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaan tai 2. kirjoitettava kyseinen lupakirja uudelleen siten, että se sisältää kyseisen ilma-aluskelpuutuksen, tai 3. poistettava sovellettavat rajoitukset kohdan 66.A.50 mukaisesti. Vastaava muutos on tehtävä myös toimivaltaisen viranomaisen asiakirjoihin. b) Jos tyyppikoulutusta ei järjestä kokonaisuudessaan liitteen IV (osa 147) mukaisesti hyväksytty huoltohenkilöstön koulutusorganisaatio, toimivaltaisen viranomaisen on varmistuttava siitä, että kaikkia tyyppikoulutusvaatimuksia on noudatettu ennen kuin tyyppikelpuutus myönnetään. c) Jos työpaikkakoulutusta ei vaadita, ilma-alustyyppikelpuutus on merkittävä liitteen IV (osa 147) mukaisesti hyväksytyn huoltohenkilöstön koulutusorganisaation myöntämän koulutustodistuksen perusteella. d) Jos ilma-alustyyppikoulutusta ei suoriteta yhtenä kurssina, toimivaltaisen viranomaisen on ennen tyyppikelpuutusmerkinnän tekemistä varmistuttava siitä, että kurssien sisältö ja kesto vastaavat täysin lupakirjaluokan laajuutta ja että rajapinta-alueet on käsitelty asianmukaisesti. e) Eroavuuskoulutuksen osalta toimivaltaisen viranomaisen on varmistuttava siitä, että (i) hakijan aikaisempi kelpoisuus täydennettynä (ii) joko liitteen IV (osa 147) mukaisesti hyväksytyllä kurssilla tai toimivaltaisen viranomaisen suoraan hyväksymällä kurssilla voidaan hyväksyä tyyppikelpuutusmerkintää varten. f) Käytännön koulutusosuuksien suorittaminen on osoitettava (i) liitteen II (osa 145) mukaisesti hyväksytyn huoltohenkilöstön koulutusorganisaation laatimilla käytännön koulutusta koskevilla yksityiskohtaisilla koulutusmerkinnöillä tai koulutuspäiväkirjalla tai (ii) liitteen IV (osa 147) mukaisesti hyväksytyn huoltohenkilöstön koulutusorganisaation antamalla koulutustodistuksella, jossa esitetään käytännön koulutusosuudet, jos tällainen todistus on saatavilla. g) Ilma-alustyyppiä koskevassa merkinnässä on käytettävä viraston määrittelemiä ilma-alustyyppikelpuutuksia. 66.B.120 Menettely ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan voimassaolon jatkamiseksi a) Toimivaltaisen viranomaisen on verrattava haltijan ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaa toimivaltaisen viranomaisen asiakirjoihin ja tarkistettava, onko vireillä toimia lupakirjan peruuttamiseksi määräajaksi tai pysyvästi tai sen muuttamiseksi kohdan 66.B.500 mukaisesti. Jos asiakirjat ovat täysin samanlaiset eikä mitään toimia ole vireillä kohdan 66.B.500 mukaisesti, haltijan kappale on uusittava viideksi vuodeksi ja merkintä tästä tehtävä asiakirjoihin. b) Jos toimivaltaisen viranomaisen asiakirjat eroavat lupakirjan haltijalla olevasta ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjasta, 1. toimivaltaisen viranomaisen on tutkittava näiden eroavuuksien syyt, ja se voi jättää ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan uusimatta; 2. toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava asiasta sekä lupakirjan haltijalle että tiedossaan olevalle liitteessä I (osa M) olevan luvun F tai liitteen II (osa 145) mukaisesti hyväksytylle huolto-organisaatiolle, jota asia voi suoraan koskea; 3. toimivaltainen viranomainen toteuttaa tarvittaessa toimia kohdan 66.B.500 mukaisesti kyseisen lupakirjan peruuttamiseksi määräajaksi tai pysyvästi tai sen muuttamiseksi. 66.B.125 Menettely ryhmäkelpuutuksia sisältävien lupakirjojen muuntamiseksi a) Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaan jo merkityt yksittäiset ilma-alustyyppikelpuutukset, joita tarkoitetaan 5 artiklan 4 kohdassa, on jätettävä lupakirjaan, eikä niitä saa muuntaa uusiksi kelpuutuksiksi, ellei lupakirjan haltija täytä kaikkia tämän liitteen (osa 66) kohdassa 66.A.45 määriteltyjä merkintää koskevia vaatimuksia vastaavien ryhmä-/alaryhmäkelpuutusten osalta. b) Muuntaminen on tehtävä seuraavan muuntotaulukon mukaisesti: 1. Luokka B1 tai C: — Mäntämoottorihelikopterit, täydellinen ryhmäkelpuutus: muunnetaan kelpuutukseksi ”täydellinen alaryhmä 2c” sekä ilma-alustyyppikelpuutukset niiden yksimoottoristen mäntämoottorihelikoptereiden osalta, jotka kuuluvat ryhmään 1. — Mäntämoottorihelikopterit, valmistajakohtainen ryhmäkelpuutus: muunnetaan vastaavaksi kelpuutukseksi ”valmistajakohtainen alaryhmä 2c” sekä ilma-alustyyppikelpuutukset niiden yksimoottoristen mäntämoottorihelikoptereiden osalta, jotka kuuluvat ryhmään 1. — Turbiinimoottorihelikopterit, täydellinen ryhmäkelpuutus: muunnetaan kelpuutukseksi ”täydellinen alaryhmä 2c” sekä ilma-alustyyppikelpuutukset niiden yksimoottoristen turbiinimoottorihelikoptereiden osalta, jotka kuuluvat ryhmään 1. — Turbiinimoottorihelikopterit, valmistajakohtainen ryhmäkelpuutus: muunnetaan vastaavaksi kelpuutukseksi ”valmistajakohtainen alaryhmä 2c” sekä ilma-alustyyppikelpuutukset niiden kyseisen valmistajan yksimoottoristen turbiinimoottorihelikoptereiden osalta, jotka kuuluvat ryhmään 1. — Yksimoottoriset mäntämoottorilentokoneet – metallirakenne, joko täydellinen ryhmäkelpuutus tai valmistajakohtainen ryhmäkelpuutus: muunnetaan kelpuutukseksi ”täydellinen ryhmä 3”. B1-lupakirjaan on sisällytettävä seuraavat rajoitukset: komposiittirakenteiset lentokoneet, puurakenteiset lentokoneet ja metalliputki-kangasrakenteiset lentokoneet. — Monimoottoriset mäntämoottorilentokoneet – metallirakenne, joko täydellinen ryhmäkelpuutus tai valmistajakohtainen ryhmäkelpuutus: muunnetaan kelpuutukseksi ”täydellinen ryhmä 3”. B1-lupakirjaan on sisällytettävä seuraavat rajoitukset: komposiittirakenteiset lentokoneet, puurakenteiset lentokoneet ja metalliputki-kangasrakenteiset lentokoneet. — Yksimoottoriset mäntämoottorilentokoneet – puurakenne, joko täydellinen ryhmäkelpuutus tai valmistajakohtainen ryhmäkelpuutus: muunnetaan kelpuutukseksi ”täydellinen ryhmä 3”. B1-lupakirjaan on sisällytettävä seuraavat rajoitukset: metallirakenteiset lentokoneet, komposiittirakenteiset lentokoneet ja metalliputki-kangasrakenteiset lentokoneet. — Monimoottoriset mäntämoottorilentokoneet – puurakenne, joko täydellinen ryhmäkelpuutus tai valmistajakohtainen ryhmäkelpuutus: muunnetaan kelpuutukseksi ”täydellinen ryhmä 3”. B1-lupakirjaan on sisällytettävä seuraavat rajoitukset: metallirakenteiset lentokoneet, komposiittirakenteiset lentokoneet ja metalliputki-kangasrakenteiset lentokoneet. — Yksimoottoriset mäntämoottorilentokoneet – komposiittirakenne, joko täydellinen ryhmäkelpuutus tai valmistajakohtainen ryhmäkelpuutus: muunnetaan kelpuutukseksi ”täydellinen ryhmä 3”. B1-lupakirjaan on sisällytettävä seuraavat rajoitukset: metallirakenteiset lentokoneet, puurakenteiset lentokoneet ja metalliputki-kangasrakenteiset lentokoneet. — Monimoottoriset mäntämoottorilentokoneet – komposiittirakenne, joko täydellinen ryhmäkelpuutus tai valmistajakohtainen ryhmäkelpuutus: muunnetaan kelpuutukseksi ”täydellinen ryhmä 3”. B1-lupakirjaan on sisällytettävä seuraavat rajoitukset: metallirakenteiset lentokoneet, puurakenteiset lentokoneet ja metalliputki-kangasrakenteiset lentokoneet. — Yksimoottoriset turbiinimoottorilentokoneet, täydellinen ryhmäkelpuutus: muunnetaan kelpuutukseksi ”täydellinen alaryhmä 2a” sekä ilma-alustyyppikelpuutukset niiden yksimoottoristen potkuriturbiinilentokoneiden osalta, jotka eivät edellyttäneet ilma-alustyyppikelpuutusta aikaisemmassa järjestelmässä ja kuuluvat ryhmään 1. — Yksimoottoriset turbiinimoottorilentokoneet, valmistajakohtainen ryhmäkelpuutus: muunnetaan vastaavaksi kelpuutukseksi ”valmistajakohtainen alaryhmä 2a” sekä ilma-alustyyppikelpuutukset niiden yksimoottoristen potkuriturbiinilentokoneiden osalta, jotka eivät edellyttäneet ilma-alustyyppikelpuutusta aikaisemmassa järjestelmässä ja kuuluvat ryhmään 1. — Monimoottoriset turbiinimoottorilentokoneet, täydellinen ryhmäkelpuutus: muunnetaan ilma-alustyyppikelpuutuksiksi niiden monimoottoristen potkuriturbiinilentokoneiden osalta, jotka eivät edellyttäneet ilma-alustyyppikelpuutusta aikaisemmassa järjestelmässä. 2. Luokka B2: — Lentokoneet: muunnetaan kelpuutukseksi ”täydellinen alaryhmä 2a” ja ”täydellinen ryhmä 3” sekä ilma-alustyyppikelpuutukset niiden lentokoneiden osalta, jotka eivät edellyttäneet ilma-alustyyppikelpuutusta aikaisemmassa järjestelmässä ja kuuluvat ryhmään 1. — Helikopterit: muunnetaan kelpuutukseksi ”täydellinen alaryhmä 2b ja 2c” sekä ilma-alustyyppikelpuutukset niiden helikoptereiden osalta, jotka eivät edellyttäneet ilma-alustyyppikelpuutusta aikaisemmassa järjestelmässä ja kuuluvat ryhmään 1. 3. Luokka C: — Lentokoneet: muunnetaan kelpuutukseksi ”täydellinen alaryhmä 2a” ja ”täydellinen ryhmä 3” sekä ilma-alustyyppikelpuutukset niiden lentokoneiden osalta, jotka eivät edellyttäneet ilma-alustyyppikelpuutusta aikaisemmassa järjestelmässä ja kuuluvat ryhmään 1. — Helikopterit: muunnetaan kelpuutukseksi ”täydellinen alaryhmä 2b ja 2c” sekä ilma-alustyyppikelpuutukset niiden helikoptereiden osalta, jotka eivät edellyttäneet ilma-alustyyppikelpuutusta aikaisemmassa järjestelmässä ja kuuluvat ryhmään 1. c) Jos lupakirjaan liittyi rajoituksia kohdassa 66.A.70 tarkoitetun muuntamisen jälkeen, nämä rajoitukset on jätettävä lupakirjaan, ellei niitä poisteta 66.B.300 kohdassa tarkoitetussa asiaa koskevassa muuntoraportissa määritellyin edellytyksin. 66.B.130 Ilma-alustyyppikoulutuksen suoraa hyväksymistä koskeva menettely Toimivaltainen viranomainen voi hyväksyä tämän liitteen (osa 66) lisäyksessä III olevan alakohdan 1 mukaisesti ilma-alustyyppikoulutuksen, joka ei ole liitteen IV (osa 147) mukaisesti hyväksytyn huoltohenkilöstön koulutusorganisaation järjestämää. Toimivaltaisella viranomaisella on oltava tällaisia tapauksia varten menettely, jolla varmistetaan, että ilma-alustyyppikoulutus noudattaa tämän liitteen (osa 66) lisäystä III. LUKU C KOKEET Tässä luvussa säädetään toimivaltaisen viranomaisen järjestämiä kokeita koskevista menettelytavoista. 66.B.200 Toimivaltaisen viranomaisen järjestämä koe a) Kaikki koekysymykset on säilytettävä turvallisesti ennen koetta sen varmistamiseksi, että kokelaat eivät saa tietoa siitä, mitkä kysymykset muodostavat kokeen perustan. b) Toimivaltaisen viranomaisen on nimitettävä 1. henkilöt, jotka tarkastavat kussakin kokeessa käytettävät kysymykset; 2. kuulustelijat, joiden on oltava läsnä kaikissa kuulustelutilanteissa kokeen integriteetin varmistamiseksi. c) Peruskokeiden on noudatettava tämän liitteen (osa 66) lisäyksissä I ja II vahvistettuja vaatimuksia. d) Tyyppikoulutuskokeiden on noudatettava tämän liitteen (osa 66) lisäyksessä III vahvistettuja vaatimuksia. e) Uusia esseekysymyksiä on otettava käyttöön vähintään kuuden kuukauden välein ja käytetyt kysymykset on poistettava käytöstä kokonaan tai joksikin aikaa. Luetteloa käytetyistä kysymyksistä on säilytettävä arkistossa myöhempää tarvetta varten. f) Kaikki koepaperit on annettava kokelaalle kokeen alkaessa ja palautettava kuulustelijalle käytettävissä olevan koeajan päättyessä. Mitään koepaperia ei saa viedä ulos koehuoneesta kokeeseen varatun ajanjakson aikana. g) Lukuun ottamatta tyyppikokeissa tarvittavia erityisiä asiakirjoja kokelaalla saa kokeen aikana olla käytössään ainoastaan koepaperi. h) Kokelaat on erotettava toisistaan niin, että he eivät voi lukea toistensa koepapereita. He eivät saa puhua kenellekään muulle kuin kuulustelijalle. i) Kokelaat, joiden on osoitettu harjoittavan vilppiä, eivät saa suorittaa uusia kokeita kahdentoista kuukauden aikana laskettuna sen kokeen päivämäärästä, jossa heidän todettiin toimineen vilpillisesti. LUKU D HUOLTOTODISTEEN ANTAJIEN KELPOISUUDEN MUUNTAMINEN Tässä luvussa säädetään menettelyistä, jotka koskevat kohdassa 66.A.70 tarkoitettua huoltotodisteen antajien kelpoisuuden muuntamista ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaksi. 66.B.300 Yleistä a) Toimivaltainen viranomainen voi muuntaa ainoastaan kelpoisuuksia, (i) jotka on hankittu siinä jäsenvaltiossa, jossa se on toimivaltainen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kahdenvälisten sopimusten soveltamista, ja (ii) jotka olivat voimassa ennen tämän liitteen (osa 66) sovellettavien vaatimusten voimaantuloa. b) Toimivaltainen viranomainen voi suorittaa muuntamisen ainoastaan tapauksen mukaan joko kohdan 66.B.305 tai kohdan 66.B.310 mukaisesti laaditun muuntoraportin perusteella. c) Muuntoraporttien on oltava joko (i) toimivaltaisen viranomaisen laatimia tai (ii) toimivaltaisen viranomaisen hyväksymiä siten, että varmistetaan tämän liitteen (osa 66) noudattaminen. d) Toimivaltaisen viranomaisen on säilytettävä muuntoraportit ja kaikki niiden muutokset kohdan 66.B.20 mukaisesti. 66.B.305 Kansallisia kelpoisuuksia koskeva muuntoraportti a) Huoltotodisteen antajan kansallisen kelpoisuuden muuntamista koskevassa raportissa on kuvailtava kunkin kelpoisuustyypin laajuus, mukaan luettuna siihen liittyvä mahdollinen kansallinen lupakirja ja siihen liittyvät oikeudet, ja raporttiin on sisällyttävä jäljennös asiaa koskevista kansallisista säännöksistä, joissa nämä määritellään. b) Muuntoraportista on käytävä kunkin alakohdassa (a) tarkoitetun kelpoisuustyypin osalta ilmi: 1. minkälaiseksi ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaksi se muunnetaan ja 2. mitä rajoituksia lisätään tapauksen mukaan kohdan 66.A.70(c) tai (d) mukaisesti ja 3. rajoitusten poistamisen edellytykset, mukaan luettuna maininta moduulista/oppiaineista, joissa kokeen suorittaminen on tarpeen rajoitusten poistamiseksi ja täysimääräisen huoltohenkilöstön lupakirjan saamiseksi tai alaryhmän lisäämiseksi. Tähän sisältyvät myös tämän liitteen (osa 66) lisäyksessä III määritellyt moduulit, joita kansallinen kelpoisuus ei kata. 66.B.310 Hyväksyttyjen huolto-organisaatioiden myöntämiä valtuutuksia koskeva muuntoraportti a) Raportissa on kuvailtava jokaisen hyväksytyn huolto-organisaation osalta, jota asia koskee, huolto-organisaation myöntämän kunkin valtuutustyypin laajuus, ja raporttiin on sisällyttävä jäljennös huolto-organisaation asiaankuuluvista huoltotodisteen antajien kelpoisuutta ja valtuutusta koskevista hyväksytyistä menettelyistä, joihin muuntaminen perustuu. b) Muuntoraportista on käytävä kunkin alakohdassa (a) tarkoitetun valtuutustyypin osalta ilmi: 1. minkälaiseksi ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjaksi se muunnetaan ja 2. mitä rajoituksia lisätään tapauksen mukaan kohdan 66.A.70(c) tai (d) mukaisesti ja 3. rajoitusten poistamisen edellytykset, mukaan luettuna maininta moduulista/oppiaineista, joissa kokeen suorittaminen on tarpeen rajoitusten poistamiseksi ja täysimääräisen huoltohenkilöstön lupakirjan saamiseksi tai alaryhmän lisäämiseksi. Tähän sisältyvät myös tämän liitteen (osa 66) lisäyksessä III määritellyt moduulit, joita kansallinen kelpoisuus ei kata. LUKU E KOKEISSA ANNETTAVAT HYVITYKSET Tässä luvussa säädetään kokeissa kohdan 66.A.25(c) mukaisesti annettavia hyvityksiä koskevista menettelyistä. 66.B.400 Yleistä a) Toimivaltainen viranomainen voi myöntää hyvityksiä ainoastaan kohdan 66.B.405 mukaisesti laaditun hyvitysraportin perusteella. b) Hyvitysraportin on oltava joko (i) toimivaltaisen viranomaisen laatima tai (ii) toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä siten, että varmistetaan tämän liitteen (osa 66) noudattaminen. c) Toimivaltaisen viranomaisen on päivättävä ja säilytettävä hyvitysraportit ja kaikki niiden muutokset kohdan 66.B.20 mukaisesti. 66.B.405 Koehyvitysraportti a) Hyvitysraporttiin on sisällyttävä vertailu seuraavien välillä: i) tapauksen mukaan moduulit, osamoduulit, oppiaineet ja tietotaso, joista säädetään tämän liitteen (osa 66) lisäyksessä I; ii) haettavan luokan kannalta aiheelliseksi katsottava teknisen kelpoisuuden opinto-ohjelma. Vertailussa on ilmoitettava, onko noudattaminen osoitettu, ja jokainen lausunto on perusteltava. b) Liitteen IV (osa 147) mukaisesti hyväksytyissä huoltohenkilöstön koulutusorganisaatioissa suoritettujen muiden kuin perustietokokeiden koehyvityksiä voi myöntää ainoastaan sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, jossa kelpoisuus on hankittu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kahdenvälisten sopimusten soveltamista. c) Hyvityksiä ei voida myöntää, ellei jokaisesta moduulista ja osamoduulista ole vastaavuuslausuntoa, jossa ilmoitetaan mistä teknisen kelpoisuusselvityksen kohdasta vastaava vaatimustaso löytyy. d) Toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava säännöllisesti, ovatko (i) kansalliset kelpoisuusvaatimukset tai (ii) tämän liitteen (osa 66) lisäys I muuttuneet sekä arvioitava, tarvitaanko tämän vuoksi muutoksia hyvitysraporttiin. Tällaiset muutokset on dokumentoitava, päivättävä ja tallennettava. 66.B0 410 Koehyvitysraportin voimassaolo a) Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava hakijalle kirjallisesti myönnetyt hyvitykset ja viittaus käytettyyn hyvitysraporttiin. b) Hyvitykset ovat voimassa kymmenen vuotta niiden myöntämisestä. c) Kun hyvitysten voimassaolo päättyy, hakija voi hakea uusia hyvityksiä. Toimivaltaisen viranomaisen on ilman uutta käsittelyä jatkettava hyvitysten voimassaoloa uudella kymmenvuotiskaudella, jos tämän liitteen (osa 66) lisäyksessä I määritellyt perustietovaatimukset eivät ole muuttuneet. LUKU F JATKUVA VALVONTA Tässä luvussa kuvaillaan ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan jatkuvan valvonnan menettelyt, erityisesti siltä osin kuin ne koskevat ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan peruuttamista pysyvästi tai määräajaksi tai sen rajoittamista. 66.B.500 Ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan peruuttaminen pysyvästi tai määräajaksi tai sen rajoittaminen Toimivaltaisen viranomaisen on peruutettava ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja määräajaksi tai pysyvästi tai asetettava sen käytölle rajoituksia, kun kyseinen viranomainen on todennut turvallisuusriskin tai jos sillä on selvää näyttöä siitä, että kyseessä oleva henkilö on tehnyt yhden tai useampia seuraavassa kuvatuista toimista tai ollut niissä osallisena: 1. niiden todistusten väärentäminen, joiden perusteella hänelle on myönnetty ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirja ja/tai oikeus antaa huoltotodisteita; 2. vaaditun huoltotoimenpiteen laiminlyöminen ja asiasta ilmoittamatta jättäminen huoltotoimenpiteen tilanneelle organisaatiolle tai henkilölle; 3. itse suorittamansa tarkastuksen perusteella tehtävän huoltotoimenpiteen laiminlyöminen ja asiasta ilmoittamatta jättäminen sille organisaatiolle tai henkilölle, jolle huoltotoimenpide olisi pitänyt suorittaa; 4. huoltotoimenpiteen suorittaminen puutteellisesti; 5. huoltokirjanpidon väärentäminen; 6. huoltotodisteen myöntäminen tietoisena siitä, että huoltotodisteessa mainittuja huoltotoimenpiteitä ei ole suoritettu, tai tekemättä tarkistusta, jolla varmistutaan niiden suorittamisesta; 7. huoltotoimenpiteen suorittaminen tai huoltotodisteen antaminen alkoholin tai huumaavan aineen vaikutuksen alaisena; 8. huoltotodisteen antaminen täyttämättä liitteen I (osa M), liitteen II (osa 145) tai liitteen III (osa 66) vaatimuksia. Lisäys I Perustietovaatimukset 1. Tietovaatimukset: luokan A, B1, B2, B3 ja C ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjat Luokkien A, B1 ja B2 perustietovaatimukset osoitetaan kunkin oppiaineen osalta vaatimustason tunnuksilla (1, 2 tai 3). Luokan C hakijoiden on täytettävä joko luokan B1 tai luokan B2 perustietovaatimukset. Tietovaatimusten kolme tasotunnusta määritellään seuraavasti: — TASO 1: Oppiaineen perusasioiden tuntemus. Tavoitteet: a) Hakijan on tunnettava oppiaineen perusasiat. b) Hakijan on kyettävä esittämään koko oppiaineen yksinkertainen kuvaus tavallisia sanoja ja esimerkkejä käyttäen. c) Hakijan on osattava käyttää tavanomaisia termejä. — TASO 2: Yleiset teoreettiset ja käytännön tiedot oppiaineesta ja kyky soveltaa näitä tietoja Tavoitteet: a) Hakijan on ymmärrettävä oppiaineen teoreettiset perusteet. b) Hakijan on kyettävä esittämään koko oppiaineen yleinen kuvaus käyttäen sopivia tyypillisiä esimerkkejä. c) Hakijan on osattava käyttää aihetta kuvaavien fysiikan lakien yhteydessä esiintyviä matemaattisia kaavoja. d) Hakijan on kyettävä tulkitsemaan ja ymmärtämään oppiainetta kuvaavia luonnoksia, piirustuksia ja kaavioita. e) Hakijan on osattava soveltaa tietojaan käytäntöön käyttäen yksityiskohtaisia menettelyjä. — TASO 3: Yksityiskohtaiset teoreettiset ja käytännön tiedot oppiaineesta ja kyky yhdistellä ja soveltaa eri tietoja loogisesti ja perinpohjaisesti Tavoitteet: a) Hakijan on tunnettava oppiaineen teoria sekä sen ja muiden oppiaineiden väliset suhteet. b) Hakijan on kyettävä esittämään koko oppiaineen yksityiskohtainen kuvaus teoreettisten perusteiden ja täsmällisten esimerkkien avulla. c) Hakijan on ymmärrettävä oppiaineeseen liittyviä matemaattisia kaavoja ja osattava käyttää niitä. d) Hakijan on kyettävä tulkitsemaan, ymmärtämään ja laatimaan oppiainetta kuvaavia luonnoksia, yksinkertaisia piirustuksia ja kaavioita. e) Hakijan on osattava soveltaa tietojaan käytäntöön valmistajan ohjeita noudattaen. f) Hakijan on osattava tulkita eri lähteistä ja mittauksista saatuja tuloksia ja tehdä korjaavia toimia tarpeen mukaan. 2. Jako moduuleihin Kunkin ilma-aluksen huoltohenkilöstön lupakirjan luokkaan tai alaryhmään liittyvien perusoppiaineita koskevien koevaatimusten on oltava seuraavan taulukon – jossa sovellettavat oppiaineet on merkitty rastilla – mukaisia: Oppiainemoduuli A- tai B1-lentokone, jossa on A- tai B1-helikopteri, jossa on B2 B3 turbiinimoottori(t) mäntämoottori(t) turbiinimoottori(t) mäntämoottori(t) avioniikka paineistamattomat mäntämoottorilentokoneet, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on enintään 2 000 kg 1 X X X X X X 2 X X X X X X 3 X X X X X X 4 X X X X X X 5 X X X X X X 6 X X X X X X 7A X X X X X 7B X 8 X X X X X X 9A X X X X X 9B X 10 X X X X X X 11A X 11B X 11C X 12 X X 13 X 14 X 15 X X 16 X X X 17A X X 17B X MODUULI 1. MATEMATIIKKA TASO A B1 B2 B3 1.1 Aritmetiikka 1 2 2 2 Aritmeettiset termit ja symbolit, kerto- ja jakolaskumenetelmät, murto- ja desimaaliluvut, kertoimet ja kerrannaiset, painot, mittayksiköt ja muuntokertoimet, suhdeluvut ja verrannot, keskiarvot ja prosenttiosuudet, pinta-alat ja tilavuudet, neliöt, kuutiot, neliöjuuret ja kuutiojuuret 1.2 Algebra a) Yksinkertaiset algebralliset lausekkeet, yhteen-, vähennys-, kerto- ja jakolasku, sulkujen käyttö, yksinkertaiset algebralliset murtoluvut 1 2 2 2 b) Ensimmäisen asteen yhtälöt ja niiden ratkaisut; Eksponentit ja potenssit, negatiiviset ja murtolukueksponentit; Binaariluvut ja muut kyseeseen tulevat lukujärjestelmät; Yhtälöryhmät ja toisen asteen yhtälöt, joissa on yksi tuntematon; Logaritmit. — 1 1 1 1.3 Geometria a) Yksinkertaiset geometriset tehtävät — 1 1 1 b) Graafinen esitys: kuvaajien merkitys ja käyttötarkoitus, yhtälöiden/funktioiden kuvaajat 2 2 2 2 c) Yksinkertainen trigonometria: trigonometriset suhteet, taulukoiden sekä suorakulmaisten ja napakoordinaatistojen käyttö — 2 2 2 MODUULI 2. FYSIIKKA TASO A B1 B2 B3 2.1 Aine 1 1 1 1 Aineen olemus: alkuaineet, atomien rakenne, molekyylit; Kemialliset yhdisteet; Olomuodot: kiinteä, nestemäinen ja kaasumainen; Olomuodon muutokset. 2.2 Mekaniikka 2.2.1 Statiikka 1 2 1 1 Voimat, momentit ja voimaparit, vektoriesitys; Painopiste; Jännitystä ja kimmoisuutta koskevan teorian perusteet: vetojännitys, puristus, leikkausvoima ja kiertojännitys; Kiinteiden aineiden, nesteiden ja kaasujen luonne ja ominaisuudet; Paine ja noste nesteissä (painemittarit). 2.2.2 Kinetiikka 1 2 1 1 Suoraviivainen liike: tasainen suoraviivainen liike, tasaisesti kiihtyvä liike (liike painovoimakentässä); Pyörintäliike: tasainen pyörintäliike (keskipako- ja keskihakuvoimat); Jaksoittainen liike: heiluriliike; Värähtelyjen, harmonisten värähtelyjen ja resonanssin yksinkertainen teoria; Nopeussuhde, mekaaninen hyötysuhde ja tehokkuus. 2.2.3 Dynamiikka a) Massa; Voima, inertia, työ, teho, energia (potentiaali-, liike- ja kokonaisenergia), lämpö, tehokkuus; 1 2 1 1 b) Liikemäärä, liikemäärän säilyminen; Impulssi; Hyrrävoimien periaatteet; Kitka: kitkan olemus ja vaikutukset, kitkakerroin (vierintävastus). 1 2 2 1 2.2.4 Nestedynamiikka a) Ominaispaino ja tiheys; 2 2 2 2 b) Viskositeetti, virtausvastus, virtaviivaistamisen vaikutukset; Kokoonpuristuvuuden vaikutus nesteisiin; Staattinen, dynaaminen ja kokonaispaine: Bernoullin laki, venturiputki. 1 2 1 1 2.3 Termodynamiikka a) Lämpötila: lämpömittarit ja lämpötila-asteikot: Celsius, Fahrenheit ja Kelvin; lämmön määritelmä. 2 2 2 2 b) Lämpökapasiteetti, ominaislämpö; Lämmön siirtyminen: kulkeutuminen, säteily ja johtuminen; Tilavuuden laajeneminen; Termodynamiikan ensimmäinen ja toinen pääsääntö; Kaasut: ideaalikaasulait; ominaislämpö vakiotilavuudessa ja -paineessa, laajenevan kaasun tekemä työ; Isoterminen, adiabaattinen laajeneminen ja puristuminen, moottorin työkierto, vakiotilavuus ja vakiopaine, jäähdyttimet ja lämpöpumput; Tiivistymis- ja höyrystymislämpö, lämpöenergia, palamislämpö. — 2 2 1 2.4 Optiikka (valo) — 2 2 — Valon olemus; valon nopeus; Heijastumis- ja taittumislait: heijastuminen tasopinnoilta, heijastuminen pallomaisista peileistä, taittuminen, linssit; Kuituoptiikka. 2.5 Aaltoliike ja ääni — 2 2 — Aaltoliike: mekaaniset aallot, sinimuotoinen aaltoliike, interferenssi-ilmiöt, seisovat aallot; Ääni: äänen nopeus, äänen synty, voimakkuus, korkeus ja laatu, Doppler-ilmiö. MODUULI 3. SÄHKÖOPIN PERUSTEET TASO A B1 B2 B3 3.1 Elektroniteoria 1 1 1 1 Sähkövarausten rakenne ja jakautuminen atomeissa, molekyyleissä, ioneissa ja yhdisteissä; Johteiden, puolijohteiden ja eristeiden molekyylirakenne. 3.2 Staattinen sähkö ja sähkön johtuvuus 1 2 2 1 Staattinen sähkö ja staattisten sähkövarausten jakautuminen; Sähköstaattinen veto- ja hylkimisvoima; Varauksen yksiköt, Coulombin laki; Sähkön johtuminen kiinteissä aineissa, nesteissä, kaasuissa ja tyhjössä. 3.3 Sähköopin termistö 1 2 2 1 Seuraavat termit, niiden yksiköt ja niihin vaikuttavat tekijät: potentiaaliero, sähkömotorinen voima, jännite, virta, vastus, johtokyky, varaus, virran kulku, elektronivirta. 3.4 Sähkön tuottaminen 1 1 1 1 Sähkön tuottaminen seuraavin tavoin: valon, lämmön, kitkan, paineen, kemiallisen vaikutuksen, magnetismin ja liikkeen avulla. 3.5 Tasavirtalähteet 1 2 2 2 Seuraavien kennojen rakenne ja niissä tapahtuvat kemialliset reaktiot: ensiöparit, akkuparit, lyijyakkujen kennot, nikkeli-kadmium-kennot, muut alkalikennot; Sarjaan ja rinnan kytketyt kennot; Akun tai pariston sisäinen vastus ja sen vaikutus; Termoparien rakenne, materiaalit ja käyttö; Valokennojen toiminta. 3.6 Tasavirtapiirit — 2 2 1 Ohmin laki, Kirchoffin jännite- ja virtalait; Vastuksen, jännitteen ja virran arvojen laskeminen edellä mainittujen lakien avulla; Virtalähteen sisäisen vastuksen merkitys. 3.7 Sähkövastus/vastukset a) Sähkövastus ja siihen vaikuttavat tekijät; Ominaisvastus; Vastuksien värikoodit, arvot ja toleranssit, ensisijaiset arvot, tehot; Vastukset sarjassa ja rinnan; Kokonaisvastuksen laskeminen piirissä, jossa on joko sarjaan tai rinnan kytkettyjä tai sekä sarjaan että rinnan kytkettyjä vastuksia. Potentiometrien ja säätövastusten toiminta ja käyttö; Wheatstonen sillan toiminta. — 2 2 1 b) Vastuksen positiivinen ja negatiivinen lämpötilakerroin; Kiinteät vastukset, stabiilius, toleranssi ja käytön rajoitukset, eri rakenteet; Muuttuvat vastukset, termistorit, varistorit; Potentiometrien ja säätövastusten rakenne; Wheatstonen sillan rakenne. — 1 1 — 3.8 Teho — 2 2 1 Teho, työ ja energia (liike- ja potentiaalienergia); Tehohäviö vastuksessa; Tehon kaava; Tehoon, työhön ja energiaan liittyvät laskutehtävät 3.9 Kapasitanssi/kondensaattori — 2 2 1 Kondensaattorin toiminta ja tehtävä; Kapasitanssiin vaikuttavat tekijät: levyjen pinta-ala, levyjen välinen etäisyys, levyjen lukumäärä, eriste ja dielektrisyyssvakio, käyttöjännite, suurin sallittu käyttöjännite; Kondensaattorityypit, niiden rakenne ja toiminta; Kondensaattorien värikoodit; Kapasitanssin ja jännitteen laskeminen sarja- ja rinnankytkentöjä sisältävissä piireissä; Kondensaattorin latautumista ja purkautumista esittävät eksponenttikäyrät, aikavakiot; Kondensaattorien testaaminen. 3.10 Magnetismi a) Magnetismin teoria; Magneetin ominaisuudet; Maan magneettikentässä ripustettuna olevan magneetin käyttäytyminen; Magnetointi ja demagnetointi; Magneettinen suojaus; Erilaiset magneettiset aineet; Sähkömagneettien rakenne ja toimintaperiaatteet; Sormisääntö, joka koskee virtajohtimen ympärille syntyvän magneettikentän suuntaa. — 2 2 1 b) Magnetomotorinen voima, kenttävoimakkuus, magneettivuon tiheys, permeabiliteetti, hystereesisilmukka, pysyvyys, koersiivivoima, reluktanssi, kyllästyspiste, pyörrevirrat; Magneettien hoidossa ja säilytyksessä huomioon otettavaa. — 2 2 1 3.11 Induktanssi/induktori — 2 2 1 Faradayn laki; Magneettikentässä liikkuvaan johtimeen indusoituva jännite; Induktion periaatteet; Seuraavien tekijöiden vaikutus indusoituneen jännitteen arvoon: magneettikentän voimakkuus, vuon muuttumisnopeus, johdinkierrosten määrä; Keskinäisinduktio: Ensiövirran muutosnopeuden ja keskinäisinduktion vaikutus indusoituneeseen jännitteeseen; Keskinäisinduktioon vaikuttavat tekijät: käämin kierrosten määrä, käämin fyysinen koko, käämin permeabiliteetti, käämin kierrosten asento toisiinsa nähden; Lenzin laki ja napaisuuden määrittämissäännöt Sähkömotorinen vastavoima, itseinduktio; Kyllästyspiste; Induktorien tärkeimmät käyttötarkoitukset. 3.12 Tasavirtamoottorien ja generaattorien teoria — 2 2 1 Moottoreita ja generaattoreita koskeva perusteoria: Tasavirtageneraattorin rakenne ja sen eri osien tarkoitus; Tasavirtageneraattorien toiminta sekä siitä saatavan virran voimakkuuteen ja napaisuuteen vaikuttavat tekijät; Tasavirtamoottorien toiminta sekä niiden tehoon, vääntömomenttiin, pyörimisnopeuteen ja pyörimissuuntaan vaikuttavat tekijät; Pää- ja sivuvirtamoottorit sekä kaksoismagnetoidut moottorit; Käynnistingeneraattorin rakenne. 3.13 Vaihtovirtateoria 1 2 2 1 Siniaalto: vaihe, jakson kestoaika, taajuus, jakso; Hetkelliset, keskimääräiset, neliöllisen keskiarvon mukaiset, huippuarvot ja huipusta huippuun mitatut virran arvot sekä niiden laskeminen jännitteelle, virralle ja teholle. Kolmio- ja neliöaallot; Yksi- ja kolmivaihevirran periaatteet. 3.14 Ohmista (R), kapasitiivista (C) ja induktiivista (L) vastusta sisältävät piirit — 2 2 1 Jännitteen ja virran vaiheiden välinen suhde rinnan- ja sarjakytkentöjä ja niiden yhdistelmiä sisältävissä L-, C- ja R-piireissä; Tehohäviöt L-, C- ja R-piireissä; Impedanssiin, vaihekulmaan, tehokertoimeen ja virran arvoon liittyvät laskut; Todelliseen tehoon, näennäistehoon ja loistehoon liittyvät laskut. 3.15 Muuntajat — 2 2 1 Muuntajien rakenneperiaatteet ja toiminta; Muuntajissa syntyvät häviöt ja niiden estäminen; Muuntajien toiminta kuormitettuna ja ilman kuormitusta; Tehonsiirto, tehokkuus, napaisuuden merkinnät; Linja- ja vaihejännitteiden ja -virtojen laskeminen; Kolmivaihejärjestelmän tehon laskeminen; Ensiö- ja toisiovirta ja -jännite, käämien kierrosmäärien suhde, teho, tehokkuus; Säästömuuntajat. 3.16 Suotimet — 1 1 — Seuraavien suodintyyppien toiminta, sovellukset ja käyttö: alipäästö-, ylipäästö, kaistanpäästö- ja kaistanestosuotimet. 3.17 Vaihtovirtageneraattorit — 2 2 1 Silmukan pyöriminen magneettikentässä ja syntyvä aallonmuoto; Roottori- ja staattorikäämeillä varustettujen vaihtovirtageneraattorien toiminta ja rakenne; Yksi-, kaksi- ja kolmivaihegeneraattorit; Kolmivaihejännitteen tähti- ja kolmiokytkentöjen edut ja käyttötarkoitukset; Kestomagneettigeneraattorit. 3.18 Vaihtovirtamoottorit — 2 2 1 Seuraavien moottorien rakenne, toimintaperiaate ja ominaisuudet: sekä yksi- että monivaiheiset tahti- ja oikosulkumoottorit; Nopeuden ja pyörimissuunnan ohjaamismenetelmät; Menetelmät pyörivän kentän synnyttämiseksi: kondensaattori, induktori, sulkunapa tai jaettu napaisuus. MODUULI 4. ELEKTRONIIKAN PERUSTEET TASO A B1 B2 B3 4.1 Puolijohteet 4.1.1 Diodit a) Diodien symbolit; Diodien tyypit ja ominaisuudet; Diodit sarjassa ja rinnan; Tyristorien, LEDien, valodiodien, varistorien ja tasasuuntausdiodien tärkeimmät ominaisuudet ja käyttökohteet; Diodien toiminnan testaaminen. — 2 2 1 b) Materiaalit, elektronirakenteet, sähköiset ominaisuudet; P- ja N-tyypin puolijohdemateriaalit: epäpuhtauksien vaikutus johtavuuteen sekä enemmistö- ja vähemmistövirrankuljetusominaisuuksiin; Puolijohteen PN-liitos, potentiaalieron syntyminen PN-liitoksen yli esijännittämättömässä, myötösuuntaan esijännitetyssä ja estosuuntaan esijännitetyssä tilassa; Diodin parametrit: estosuunnan huippujännite, suurin myötösuuntainen virta, lämpötila, taajuus, vuotovirta, tehohäviö; Diodien toiminta ja tehtävä seuraavissa piireissä: leikkaindiodit, jännitetason lukitsimet, puoli- ja kokoaaltotasasuuntaajat, jännitteen kahdentajat ja kolminkertaistajat; Seuraavien komponenttien yksityiskohtainen toiminta ja ominaisuudet: tyristori, LED, Schottky-diodi, valodiodi, kapasitanssidiodi, tasasuuntausdiodi, Zener-diodi. — — 2 — 4.1.2 Transistorit a) Transistorien symbolit; Komponenttien kuvaus ja asemointi; Transistorien tyypit ja ominaisuudet; — 1 2 1 b) PNP- ja NPN-transistorien rakenne ja toiminta; Kanta-, kollektori- ja emitterikytkennät; Transistorien testaaminen; Perustiedot muista transistorityypeistä ja niiden käyttötarkoituksista; Transistorien käyttösovellukset: vahvistinluokat (A, B ja C); Yksinkertaiset piirit, joissa on seuraavia tekijöitä: esijännitys, erotus, takaisinkytkentä ja stabilointi; Monivaihepiirien periaatteet: kaskadit, vuorovaihepiirit, multivibraattorit, flip-flop-piirit. — — 2 — 4.1.3 Integroidut piirit a) Logiikka- ja lineaaripiirien / operaatiovahvistimien kuvaus ja toiminta — 1 — 1 b) Logiikka- ja lineaaripiirien kuvaus ja toiminta; Johdatus integraattorina, derivaattorina, jänniteseuraimena ja komparaattorina käytettävien operaatiovahvistimien toimintaan ja tehtäviin; Toiminta ja vahvistinasteiden kytkentätavat; resistiivinen, kapasitiivinen, induktiivinen (muuntaja), induktiivis-resistiivinen (IR), suora; Positiivisen ja negatiivisen takaisinkytkennän edut ja haitat. — — 2 — 4.2 Painetut virtapiirit — 1 2 — Painettujen virtapiirien kuvaus ja käyttötarkoitukset. 4.3 Servomekanismit a) Seuraavien termien ymmärtäminen: Avoimet ja suljetut järjestelmät, takaisinkytkentä, seuranta, analogia-anturit; Seuraavien tahdistinjärjestelmien komponenttien / ominaisuuksien periaatteet ja käyttötarkoitukset: resolverit, differentiaalikäyttö, ohjaus ja vääntömomentti, muuntajat, induktiiviset ja kapasitiiviset anturit. — 1 — — b) Seuraavien termien ymmärtäminen: Avoin ja takaisinkytkentäinen piiri, seuranta, servomekanismi, analoginen, anturi, tyhjä tai nolla-arvoinen, vaimennus, takaisinkytkentä, erottelukynnys; Seuraavien tahdistinjärjestelmien komponenttien rakenne, toiminta ja käyttö: resolverit, differentiaalikäyttö, ohjaus ja vääntömomentti, E- ja I-muuntajat, induktiiviset anturit, kapasitiiviset anturit, tahtianturit; Servomekanismien viat, tahdistusjohtojen vaihtaminen, heilunta. — — 2 — MODUULI 5. DIGITAALITEKNIIKKA / ELEKTRONISET MITTARISTOT TASO A B1-1 B1-3 B1-2 B1-4 B2 B3 5.1 Elektroniset mittaristot 1 2 2 3 1 Tyypilliset järjestelmät ja elektronisten mittaristojen sijoittelu ohjaamoissa 5.2 Lukujärjestelmät — 1 — 2 — Lukujärjestelmät: binaari-, oktaali ja heksadesimaaliluvut; Havaintoesitys lukujen muuntamisesta desimaalijärjestelmästä binaari-, oktaali- ja heksadesimaalijärjestelmiin ja toisin päin. 5.3 Tiedon muuntaminen — 1 — 2 — Analogisessa muodossa oleva tieto, digitaalisessa muodossa oleva tieto; AD- ja DA-muuntimien toiminta ja käyttösovellukset, meno- ja tulosignaalit, eri tyyppien rajoitukset. 5.4 Dataväylät — 2 — 2 — Dataväylien toiminta ilma-alusten järjestelmissä, mukaan lukien ARINC- ja muiden järjestelmien tuntemus. Ilma-aluksen verkko / Ethernet 5.5 Logiikkapiirit a) Tavallisimpien loogisten porttipiirien symbolien, totuustaulukkojen ja vastinpiirien tuntemus; Ilma-aluksissa käytettävät sovellukset, logiikkakaaviot. — 2 — 2 1 b) Logiikkakaavioiden tulkinta. — — — 2 — 5.6 Tietokoneiden perusrakenteet a) Tietotekninen sanasto (mukaan lukien käsitteet bitti, tavu, ohjelmisto, laitteisto, keskusyksikkö, integroitu piiri, erilaiset muistivälineet, kuten RAM, ROM, PROM); Tietotekniikka (siten kuin sitä sovelletaan ilma-alusten järjestelmissä). 1 2 — — — b) Tietokoneisiin liittyvä sanasto: Mikrotietokoneiden ja niiden väyläjärjestelmien tärkeimpien komponenttien toiminta, sijoittelu ja liitännät; Yksi- ja moniosoitteisiin komentoihin sisältyvä tieto; Muistiin liittyvät termit: Tyypillisten muistivälineiden toiminta; Erilaisten tiedontallennusjärjestelmien toiminta, edut ja haitat. — — — 2 — 5.7 Mikroprosessorit — — — 2 — Mikroprosessorin tekemät toiminnot ja sen toiminta yleisesti; Kaikkien seuraavien mikroprosessorin osien perustoiminta: ohjaus- ja keskusyksikkö, kellotaajuusgeneraattori, rekisteri, aritmeettis-looginen yksikkö (ALU). 5.8 Integroidut piirit — — — 2 — Enkooderien ja dekooderien toiminta ja käyttö; Erityyppisten enkooderien toiminta: käyttö keskitiheässä, tiheässä ja erittäin tiheässä integroinnissa. 5.9 Kanavointi — — — 2 — Kanavointilaitteiden ja kanavoinnin purkulaitteiden logiikkapiirien toiminta, käyttösovellukset ja tunnistaminen. 5.10 Kuituoptiikka — 1 1 2 — Kuituoptiikalla toteutetun tiedonsiirron edut ja haitat sähköjohtimien avulla tapahtuvaan verrattuna; Kuituoptinen dataväylä; Kuituoptiikkaan liittyvät termit; Pääteliittimet; Liittimet, ohjauspäätteet, etäpäätteet; Kuituoptiikan käyttö ilma-alusten järjestelmissä. 5.11 Elektroniset näyttölaitteet — 2 1 2 1 Tavallisimpien nykyisissä ilma-aluksissa käytettävien näyttötyyppien toimintaperiaatteet, mukaan lukien kuvaputki-, LED- ja nestekidenäytöt. 5.12 Staattiselle sähkölle herkät laitteet 1 2 2 2 1 Staattisen sähkön purkauksille herkkien laitteiden erityiskäsittely; Vaarojen ja mahdollisesti aiheutuvien vaurioiden sekä komponenttien ja henkilökohtaisten suojavarusteiden tuntemus. 5.13 Ohjelmistojen hallinnan valvonta — 2 1 2 1 Tietokoneohjelmistoja koskevien rajoitusten ja lentokelpoisuusvaatimusten tuntemus sekä niihin tehtyjen luvattomien muutosten mahdollisten katastrofisten seuraamusten ymmärtäminen. 5.14 Sähkömagneettinen ympäristö — 2 2 2 1 Seuraavien seikkojen vaikutus elektronisten järjestelmien kunnossapitokäytäntöihin: EMC eli sähkömagneettinen yhteensopivuus EMI eli sähkömagneettiset häiriöt HIRF eli voimakas säteilykenttä Salamat ja niiltä suojautuminen. 5.15 Tyypilliset elektroniset/digitaaliset ilma-aluksissa käytettävät järjestelmät — 2 2 2 1 Tyypillisten ilma-aluksissa käytettävien elektronisten/digitaalisten järjestelmien yleinen järjestely ja niihin liittyvä sisäänrakennettu testaus, kuten: a)ainoastaan luokan B1 ja B2 osalta: Automaattinen viestintä- ja raportointijärjestelmä ACARS–ARINC (Communication and Addressing and Reporting System) Moottorinvalvontajärjestelmä EICAS (Engine Indication and Crew Alerting System) Elektroninen ohjausjärjestelmä FBW (Fly by Wire) Lennonhallintajärjestelmä FMS (Flight Management System) Inertiasuunnistusjärjestelmä IRS (Inertial Reference System) b)ainoastaan luokan B1, B2 ja B3 osalta: Ilma-aluksen keskitetty elektroninen valvontajärjestelmä ECAM (Electronic Centralised Aircraft Monitoring) Elektroninen lennonvalvontamittaristo EFIS (Electronic Flight Instrument System) Maailmanlaajuinen satelliittipaikannusjärjestelmä GPS Liikenteestä hälyttävä ja yhteentörmäysvaarasta varoittava järjestelmä TCAS (Traffic Alert Collision Avoidance System) Integroitu modulaarinen avioniikka Matkustamojärjestelmät Tietojärjestelmät MODUULI 6. MATERIAALIT JA LAITTEISTOT TASO A B1 B2 B3 6.1 Ilma-alusten materiaalit – rautametalliset a) Ilma-aluksissa yleisesti käytettyjen seostettujen teräksien ominaisuudet ja niiden tunnistaminen; Seostettujen terästen lämpökäsittely ja käyttösovellukset. 1 2 1 2 b) Rautametallisten materiaalien kovuuden, vetomurtolujuuden, väsymislujuuden ja iskunkestävyyden testaus. — 1 1 1 6.2 Ilma-alusten materiaalit – ei-rautametalliset a) Ilma-aluksissa yleisesti käytettyjen ei-rautametallisten materiaalien ominaisuudet ja niiden tunnistaminen; Ei-rautametallisten materiaalien lämpökäsittely ja käyttösovellukset. 1 2 1 2 b) Ei-rautametallisten materiaalien kovuuden, vetomurtolujuuden, väsymislujuuden ja iskunkestävyyden testaus. — 1 1 1 6.3 Ilma-alusten materiaalit – komposiittimateriaalit ja ei-metalliset materiaalit 6.3.1 Komposiittimateriaalit ja ei-metalliset materiaalit puuta ja kankaita lukuun ottamatta a) Ilma-aluksissa yleisesti käytettävien komposiittimateriaalien ja ei-metallisten materiaalien, paitsi puun ja kankaiden, ominaisuudet ja tunnistaminen; Tiivistys- ja sitomisaineet. 1 2 2 2 b) Komposiittimateriaalien ja ei-metallisten materiaalien vikojen/heikentymisen havaitseminen; Komposiittimateriaalien ja ei-metallisten materiaalien korjaus. 1 2 — 2 6.3.2 Puiset rakenteet 1 2 — 2 Ilma-alusten puisten runkorakenteiden valmistusmenetelmät; Ilma-aluksissa käytettävät puu- ja liimatyypit ja niiden ominaisuudet; Puisten rakenteiden suojaaminen ja kunnossapito; Puumateriaaleissa ja puisissa rakenteissa esiintyvät viat; Puisissa rakenteissa olevien vikojen havaitseminen; Puisten rakenteiden korjaaminen. 6.3.3 Kankaiset päällysteet 1 2 — 2 Ilma-aluksissa käytettävät kangastyypit ja niiden ominaisuudet; Kankaiden tarkastusmenetelmät; Kankaissa esiintyvät viat; Kankaisen päällysteen korjaus. 6.4 Korroosio a) Kemialliset perusteet; Korroosion synty galvaanisen vaikutuksen johdosta, mikrobiologisesti tai jännityksen johdosta 1 1 1 1 b) Korroosiotyypit ja niiden tunnistaminen; Korroosion syyt; Materiaalityypit, alttius korroosiolle. 2 3 2 2 6.5 Kiinnitystarvikkeet 6.5.1 Ruuvien kierteet 2 2 2 2 Ruuvien nimitykset; Kierretyypit, ilma-aluksissa käytettävien standardikierteiden mitat ja toleranssit; Ruuvikierteiden mittaaminen. 6.5.2 Pultit, vaarnaruuvit ja ruuvit 2 2 2 2 Pulttityypit: ilma-aluksissa käytettävien pulttien tekniset tiedot, tunnistaminen ja merkintä, kansainväliset standardit; Mutterit: lukkomutterit, ankkurimutterit, tavalliset mutterit; Koneruuvit: ilma-aluksia koskevat tekniset tiedot; Vaarnaruuvit: tyypit ja käyttötarkoitukset, paikoilleen asettaminen ja irrottaminen; Itsekierteittävät ruuvit, vaarnat. 6.5.3 Lukituslaitteet 2 2 2 2 Kieleke- ja jousialuslevyt, lukkolaatat, haarasokat, laippamutterit, vaijerinlukitsimet, pikalukitsimet, kiilat, lukkorenkaat, saksisokat. 6.5.4 Ilma-aluksissa käytettävät niitit 1 2 1 2 Tavanomaisten ja sokkoniittien tyypit: tekniset tiedot ja tunnistaminen, lämpökäsittely. 6.6 Putket ja liittimet a) Ilma-aluksissa käytettävät jäykät ja joustavat putkityypit ja putkiliittimet sekä niiden tunnistaminen; 2 2 2 2 b) Ilma-alusten hydrauliikka-, polttoaine-, öljy- ja paineilmajärjestelmissä käytettävät standardiliittimet. 2 2 1 2 6.7 Jouset — 2 1 1 Jousityypit, jousien materiaalit, ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. 6.8 Laakerit 1 2 2 1 Laakerien käyttötarkoitus, kuormitukset, materiaalit, rakenne; Laakerityypit ja niiden käyttötarkoitukset. 6.9 Voimansiirtolaitteet 1 2 2 1 Vaihdetyypit ja niiden käyttötarkoitukset; Välityssuhteet, alennus- ja ylennysvaihdejärjestelmät, vetävät ja vedetyt hammaspyörät, välipyörät, hammastukset; Hihnat ja hihnapyörät, ketjut ja ketjupyörät. 6.10 Ohjausvaijerit 1 2 1 2 Vaijerityypit; Vaijeripäätteet, vanttiruuvit ja kevityslaitteet; Kääntöpyörät ja vaijerijärjestelmän osat; Bowdenvaijerit; Ilma-alusten joustavat ohjausjärjestelmät. 6.11 Sähkökaapelit ja liittimet 1 2 2 2 Kaapelityypit, niiden rakenne ja ominaisuudet; Korkeajännite- ja koaksiaalikaapelit; Liittäminen puristamalla: Liitintyypit, tapit, holkit, päätteet, eristeet, nimellisvirta ja -jännite, kytkeminen, tunnistuskoodit. MODUULI 7A. HUOLTOTOIMINTA Huomautus: Tätä moduulia ei suoriteta luokassa B3. Luokan B3 oppiaineet luetellaan moduulissa 7B. TASO A B1 B2 7.1 Ilma-aluksissa ja korjaamolla noudatettavat turvallisuusmääräykset 3 3 3 Työturvallisuusnäkökohdat, mukaan lukien varotoimet työskenneltäessä sähkön, kaasujen (etenkin hapen), öljyjen ja kemikaalien kanssa. Lisäksi ohjeet siitä, miten toimitaan tulipalon tai muun onnettomuuden sattuessa, johon liittyy edellä mainittuja vaaratekijöitä, mukaan lukien tiedot erilaisista sammutusaineista. 7.2 Korjaamon työtavat 3 3 3 Työkaluista huolehtiminen, niiden tarkastaminen, korjaamon materiaalien käyttö; Mitat, sallitut poikkeamat ja toleranssit, työn laatu; Työkalujen ja laitteiden kalibrointi, kalibrointistandardit. 7.3 Työkalut 3 3 3 Tavallisimmat käsityökalut; Tavallisimmat sähkö- ja paineilmatyökalut; Tarkkuusmittavälineiden toiminta ja käyttö; Voitelulaitteet ja -menetelmät; Tavanomaisten sähköisten testauslaitteiden toiminta, käyttötarkoitus ja käyttö. 7.4 Yleiset avioniikan testauslaitteet — 2 3 Tavanomaisten avioniikan testauslaitteiden toiminta, käyttötarkoitus ja käyttö. 7.5 Tekniset piirustukset, kaaviot ja standardit 1 2 2 Piirustustyypit ja kaaviot, niiden symbolit, mitat, toleranssit ja kuvannot; Otsikkoruudun tietojen tulkinta; Mikrofilmit, mikrofilmikortit ja tietokoneistetut esitykset; Amerikkalaisen Air Transport Associationin ATA-100-järjestelmä; Ilmailussa käytettävät ja muut kyseeseen tulevat standardit, kuten ISO, AN, MS, NAS ja MIL; Johdotuskaaviot ja muut kaaviot. 7.6 Sovitteet ja välykset 1 2 1 Pultin reikiin käytettävät poranterän koot, soviteluokat; Yleiset sovitteet ja välykset; Ilma-aluksissa ja niiden moottoreissa käytettävät sovitteet ja välykset; Vääntymis- kiertymis- ja kulumisrajat; Standardimenetelmät akselien, laakerien ja muiden osien tarkastamiseksi. 7.7 Sähköjohdotusjärjestelmä (EWIS) 1 3 3 Johtavuus, eristys- ja liitostavat sekä testaus; Puristusliitostyökalujen käyttö: käsi- ja hydraulikäyttöiset; Puristusliitosten testaus; Liitinnastan irrottaminen ja paikoilleen asettaminen; Koaksiaalikaapelit: testauksessa ja asennuksessa huomioon otettavat seikat; Johtotyyppien tunnistaminen, niiden tarkastusperusteet ja vaurionsietokyky; Johdotuksen suojaustavat: johdinniput ja niiden kannattimet, kaapelikiinnittimet, suojaaminen päällysteillä kuten kutistesukalla, muut suojaukset; EWIS-järjestelmien asennusta, tarkastusta, korjausta, huoltoa ja puhtautta koskevat vaatimukset. 7.8 Niittiliitokset 1 2 — Niittiliitokset, niittien väli ja jako; Niittauksessa ja puristusupotuksessa käytettävät työkalut; Niittiliitosten tarkastaminen. 7.9 Putket ja letkut 1 2 — Ilma-aluksissa käytettävien putkien taivuttaminen, supistukset ja levitykset; Ilma-aluksissa käytettävien putkien ja letkujen tarkastaminen ja testaus; Putkien tarkastaminen ja kiinnittäminen. 7.10 Jouset 1 2 — Jousien tarkastaminen ja testaus. 7.11 Laakerit 1 2 — Laakereiden testaus, puhdistus ja tarkastus; Laakereiden voiteluvaatimukset; Laakereissa esiintyvät viat ja niiden syyt. 7.12 Voimansiirtolaitteet 1 2 — Hammaspyörien ja niiden välyksen tarkastaminen; Hihnojen ja hihnapyörien, ketjujen ja ketjupyörien tarkastaminen. Johtoruuvien, vipujen sekä veto- ja työntötankojen tarkastaminen. 7.13 Ohjausvaijerit 1 2 — Vaijeripäätteiden puristus ja taonta; Ohjausvaijerien tarkastaminen ja testaus; Bowdenvaijerit; ilma-alusten joustavat ohjausjärjestelmät. 7.14 Materiaalin käsittely 7.14.1 Metallilevyt — 2 — Sallitun taipuman merkitseminen ja laskeminen; Metallilevytyöt, mukaan lukien taivuttaminen ja muovaaminen; Metallilevytöiden tarkastaminen. 7.14.2 Komposiittimateriaalit ja ei-metalliset materiaalit — 2 — Liitostavat; Ympäristön olosuhteet; Tarkastusmenetelmät. 7.15 Hitsaus, kovajuotosten teko, juottaminen ja liimaus a) Juotosmenetelmät, juotosliitosten tarkastaminen. — 2 2 b) Hitsaus- ja kovajuotosmenetelmät; Hitsien ja kovajuotosten tarkastaminen; Liimausmenetelmät ja liimattujen liitosten tarkastaminen. — 2 — 7.16 Ilma-aluksen massa ja painopiste a) Painopisteen/massakeskiön rajojen laskeminen: asianmukaisten dokumenttien käyttö; — 2 2 b) Ilma-aluksen valmistelu punnitusta varten; Ilma-aluksen punnitseminen. — 2 — 7.17 Ilma-aluksen käsittely ja varastointi 2 2 2 Ilma-aluksen rullaus / hinaus ja niihin liittyvät turvatoimet; Ilma-aluksen nostaminen tunkilla, pyöräpukkien asettaminen, paikoilleen varmistaminen ja niihin liittyvät turvatoimet; Ilma-alusten säilyttäminen; Polttoaineen tankkaus- ja tyhjennysmenetelmät; Jäänpoisto- ja jäänestomenetelmät; Sähkö, hydrauli- ja paineilmamaalaitteet; Ympäristöolosuhteiden vaikutus ilma-aluksen käsittelyyn ja toimintaan. 7.18 Purkamis-, tarkastus-, korjaamis- ja kokoonpanomenetelmät a) Vikatyypit ja silmämääräisen tarkastuksen menetelmät; Korroosiovaurioiden korjaaminen, arviointi ja uudelleensuojaus. 2 3 3 b) Yleiset korjausmenetelmät, rakenteellisten korjausten käsikirja; Vanhenemisen, väsymisen ja korroosion seurantaohjelmat. — 2 — c) Ainetta rikkomattomat tarkastusmenetelmät, mukaan lukien tunkeumanesteen käyttö, röntgenkuvaus, pyörrevirta-, ultraääni- ja boroskooppimenetelmät. — 2 1 d) Purkamis- ja uudelleenkokoamismenetelmät. 2 2 2 e) Vianetsintämenetelmät. — 2 2 7.19 Poikkeukselliset tapahtumat a) Salamaniskun tai voimakkaalle säteilykentälle altistumisen jälkeen tehtävä tarkastus; 2 2 2 b) Tarkastukset, jotka tehdään poikkeuksellisten tapahtumien, kuten kovan laskun ja turbulenssin läpi lentämisen jälkeen. 2 2 — 7.20 Huolto- ja kunnossapitotoimet 1 2 2 Huollon suunnittelu: Muutostyöt; Varastointi; Huoltotodisteen antaminen ja ilma-aluksen käyttöön luovuttaminen; Rajapinta ilma-aluksen lentotoimintaan; Huoltotarkastus/laadunvalvonta/laadunvarmistus; Muut huoltotoimet; Käyttöiältään rajoitettujen osien tarkastus. MODUULI 7B. HUOLTOTOIMINTA Huomautus: Tämän moduulin laajuus vastaa luokkaan B3 kuuluvien lentokoneiden teknologiaa. TASO B3 7.1 Ilma-aluksissa ja korjaamolla noudatettavat turvallisuusmääräykset 3 Työturvallisuusnäkökohdat, mukaan lukien varotoimet työskenneltäessä sähkön, kaasujen (etenkin hapen), öljyjen ja kemikaalien kanssa. Lisäksi ohjeet siitä, miten toimitaan tulipalon tai muun onnettomuuden sattuessa, johon liittyy edellä mainittuja vaaratekijöitä, mukaan lukien tiedot erilaisista sammutusaineista. 7.2 Korjaamon työtavat 3 Työkaluista huolehtiminen, niiden tarkastaminen, korjaamon materiaalien käyttö; Mitat, sallitut poikkeamat ja toleranssit, työn laatu; Työkalujen ja laitteiden kalibrointi, kalibrointistandardit. 7.3 Työkalut 3 Tavallisimmat käsityökalut; Tavallisimmat sähkö- ja paineilmatyökalut; Tarkkuusmittavälineiden toiminta ja käyttö; Voitelulaitteet ja -menetelmät; Tavanomaisten sähköisten testauslaitteiden toiminta, käyttötarkoitus ja käyttö. 7.4 Yleiset avioniikan testauslaitteet — Tavanomaisten avioniikan testauslaitteiden toiminta, käyttötarkoitus ja käyttö. 7.5 Tekniset piirustukset, kaaviot ja standardit 2 Piirustustyypit ja kaaviot, niiden symbolit, mitat, toleranssit ja kuvannot; Otsikkoruudun tietojen tulkinta; Mikrofilmit, mikrofilmikortit ja tietokoneistetut esitykset; Amerikkalaisen Air Transport Associationin ATA-100-järjestelmä; Ilmailussa käytettävät ja muut kyseeseen tulevat standardit, kuten ISO, AN, MS, NAS ja MIL; Johdotuskaaviot ja muut kaaviot. 7.6 Sovitteet ja välykset 2 Pultin reikiin käytettävät poranterän koot, soviteluokat; Yleiset sovitteet ja välykset; Ilma-aluksissa ja niiden moottoreissa käytettävät sovitteet ja välykset; Vääntymis- kiertymis- ja kulumisrajat; Standardimenetelmät akselien, laakerien ja muiden osien tarkastamiseksi. 7.7 Sähkökaapelit ja liittimet 2 Johtavuus, eristys- ja liitostavat sekä testaus; Puristusliitostyökalujen käyttö: käsi- ja hydraulikäyttöiset; Puristusliitosten testaus; Liitinnastan irrottaminen ja paikoilleen asettaminen; Koaksiaalikaapelit: testauksessa ja asennuksessa huomioon otettavat seikat; Johdotuksen suojaustavat: johdinniput ja niiden kannattimet, kaapelikiinnittimet, suojaaminen päällysteillä kuten kutistesukalla, muut suojaukset. 7.8 Niittiliitokset 2 Niittiliitokset, niittien väli ja jako; Niittauksessa ja puristusupotuksessa käytettävät työkalut; Niittiliitosten tarkastaminen. 7.9 Putket ja letkut 2 Ilma-aluksissa käytettävien putkien taivuttaminen, supistukset ja levitykset; Ilma-aluksissa käytettävien putkien ja letkujen tarkastaminen ja testaus; Putkien tarkastaminen ja kiinnittäminen. 7.10 Jouset 1 Jousien tarkastaminen ja testaus. 7.11 Laakerit 2 Laakereiden testaus, puhdistus ja tarkastus; Laakereiden voiteluvaatimukset; Laakereissa esiintyvät viat ja niiden syyt. 7.12 Voimansiirtolaitteet 2 Hammaspyörien ja niiden välyksen tarkastaminen; Hihnojen ja hihnapyörien, ketjujen ja ketjupyörien tarkastaminen; Johtoruuvien, vipujen sekä veto- ja työntötankojen tarkastaminen. 7.13 Ohjausvaijerit 2 Vaijeripäätteiden puristus ja taonta; Ohjausvaijerien tarkastaminen ja testaus; Bowdenvaijerit; ilma-alusten joustavat ohjausjärjestelmät. 7.14 Materiaalin käsittely 7.14.1 Metallilevyt 2 Sallitun taipuman merkitseminen ja laskeminen; Metallilevytyöt, mukaan lukien taivuttaminen ja muovaaminen; Metallilevytöiden tarkastaminen. 7.14.2 Komposiittimateriaalit ja ei-metalliset materiaalit 2 Liitostavat; Ympäristön olosuhteet; Tarkastusmenetelmät. 7.15 Hitsaus, kovajuotosten teko, juottaminen ja liimaus a) Juotosmenetelmät, juotosliitosten tarkastaminen. 2 b) Hitsaus- ja kovajuotosmenetelmät; Hitsien ja kovajuotosten tarkastaminen; Liimausmenetelmät ja liimattujen liitosten tarkastaminen. 2 7.16 Ilma-aluksen massa ja painopiste a) Painopisteen/massakeskiön rajojen laskeminen: asianmukaisten dokumenttien käyttö; 2 b) Ilma-aluksen valmistelu punnitusta varten; Ilma-aluksen punnitseminen. 2 7.17 Ilma-aluksen käsittely ja varastointi 2 Ilma-aluksen rullaus / hinaus ja niihin liittyvät turvatoimet; Ilma-aluksen nostaminen tunkilla, pyöräpukkien asettaminen, paikoilleen varmistaminen ja niihin liittyvät turvatoimet; Ilma-alusten säilyttäminen; Polttoaineen tankkaus- ja tyhjennysmenetelmät; Jäänpoisto- ja jäänestomenetelmät; Sähkö, hydrauli- ja paineilmamaalaitteet. Ympäristöolosuhteiden vaikutus ilma-aluksen käsittelyyn ja toimintaan. 7.18 Purkamis-, tarkastus-, korjaamis- ja kokoonpanomenetelmät a) Vikatyypit ja silmämääräisen tarkastuksen menetelmät; Korroosiovaurioiden korjaaminen, arviointi ja uudelleensuojaus. 3 b) Yleiset korjausmenetelmät, rakenteellisten korjausten käsikirja; Vanhenemisen, väsymisen ja korroosion seurantaohjelmat. 2 c) Ainetta rikkomattomat tarkastusmenetelmät, mukaan lukien tunkeumanesteen käyttö, röntgenkuvaus, pyörrevirta-, ultraääni- ja boroskooppimenetelmät. 2 d) Purkamis- ja uudelleenkokoamismenetelmät. 2 e) Vianetsintämenetelmät. 2 7.19 Poikkeukselliset tapahtumat a) Salamaniskun tai voimakkaalle säteilykentälle altistumisen jälkeen tehtävä tarkastus. 2 b) Tarkastukset, jotka tehdään poikkeuksellisten tapahtumien, kuten kovan laskun ja turbulenssin läpi lentämisen jälkeen. 2 7.20 Huolto- ja kunnossapitotoimet 2 Huollon suunnittelu: Muutostyöt; Varastointi; Huoltotodisteen antaminen ja ilma-aluksen käyttöön luovuttaminen; Rajapinta ilma-aluksen lentotoimintaan; Huoltotarkastus/laadunvalvonta/laadunvarmistus; Muut huoltotoimet; Käyttöiältään rajoitettujen osien tarkastus. MODUULI 8. AERODYNAMIIKAN PERUSTEET TASO A B1 B2 B3 8.1 Ilmakehän fysiikka 1 2 2 1 Kansainvälinen standardi-ilmakehä (ISA) ja sen soveltaminen aerodynamiikassa. 8.2 Aerodynamiikka 1 2 2 1 Ilman virtaus kiinteän kappaleen ympärillä; Rajakerros, laminaarinen ja turbulenttinen virtaus, vapaa virtaus, suhteellinen ilmavirta, ylöstaite ja alastaite, pyörteet, patoutuminen; Seuraavat termit: käyristys, jänne, aerodynaaminen keskijänne, loisvastus, indusoitu vastus, painekeskiö, kohtauskulma, positiivinen kierto, negatiivinen kierto, hoikkuussuhde, siiven muoto ja sivusuhde; Työntövoima, paino, aerodynaamisten voimien resultantti; Nostovoiman ja vastuksen syntyminen; Kohtauskulma, nostovoimakerroin, vastuskerroin, napakäyrä, sakkaus; Epäpuhtauksien kuten jään, lumen, huurteen ym. vaikutus kantopinnan profiiliin. 8.3 Lennonteoria 1 2 2 1 Nostovoiman, painon, työntövoiman ja vastuksen välinen yhteys; Liitosuhde; Vakaa lento, suoritusarvot; Kaartamisen teoria; Kuormituskertoimen vaikutus: sakkaus, lennon rajakäyrä ja rakenteelliset rajoitukset; Nostovoiman lisäys. 8.4 Lennon vakaus ja dynamiikka 1 2 2 1 Pituus-, poikittais- ja suuntavakaus (aktiivinen ja passiivinen). MODUULI 9A. INHIMILLISET TEKIJÄT Huomautus: Tätä moduulia ei suoriteta luokassa B3. Luokan B3 oppiaineet määritellään moduulissa 9B. TASO A B1 B2 9.1 Yleistä 1 2 2 Inhimillisten tekijöiden huomioon ottamisen tarpeellisuus; Inhimillisistä tekijöistä / virheistä aiheutuvat tilanteet; ”Murphyn laki”. 9.2 Inhimillinen suorituskyky ja sen rajoitukset 1 2 2 Näkö; Kuulo; Kyky käsitellä tietoja; Tarkkaavaisuus ja havainnointi; Muisti; Suljetun paikan kammo ja pääsy eri tiloihin. 9.3 Sosiaalipsykologia 1 1 1 Vastuuntunto: yksilön ja ryhmän; Motivaatio ja sen puute; Vertaispaine; Kulttuuritekijät; Ryhmätyö; Johtaminen, valvonta ja johtajuus. 9.4 Suorituskykyyn vaikuttavat tekijät 2 2 2 Fyysinen kunto ja terveys; Stressi: omiin ja työasioihin liittyvä; Aikataulujen ja määräaikojen aiheuttamat paineet; Työmäärä: liikaa ja liian vähän töitä; Uni ja väsymys, vuorotyö; Alkoholi, lääkitys, huumeet. 9.5 Fyysinen ympäristö 1 1 1 Melu ja höyryt; Valaistus; Ilman laatu ja lämpötila; Liike ja tärinä; Työympäristö. 9.6 Tehtävät 1 1 1 Fyysinen työ; Samanlaisina toistuvat työtehtävät; Silmämääräinen tarkastus; Monimutkaiset järjestelmät. 9.7 Viestintä 2 2 2 Työryhmien sisällä ja välillä; Kirjaukset ja tallennukset; Ajan tasalla pysyminen, uusimmat tiedot; Tiedon jakaminen. 9.8 Inhimilliset virheet 1 2 2 Virhemallit ja -teoriat; Huolto- ja kunnossapitotöissä tehtävien virheiden tyypit; Virheiden seuraukset (kuten onnettomuudet); Virheiden hallinta ja välttäminen. 9.9 Työympäristön vaaratekijät 1 2 2 Vaaratekijöiden tunnistaminen ja välttäminen; Toiminta hätätilanteissa. MODUULI 9B. INHIMILLISET TEKIJÄT Huomautus: Tämän moduulin laajuus vastaa luokan B3 lupakirjan haltijoiden vähemmän vaativaa huoltotoimintaympäristöä TASO B3 9.1 Yleistä 2 Inhimillisten tekijöiden huomioon ottamisen tarpeellisuus; Inhimillisistä tekijöistä/virheistä aiheutuvat tilanteet; ”Murphyn laki”. 9.2 Inhimillinen suorituskyky ja sen rajoitukset 2 Näkö; Kuulo; Kyky käsitellä tietoja; Tarkkaavaisuus ja havainnointi; Muisti; Suljetun paikan kammo ja pääsy eri tiloihin. 9.3 Sosiaalipsykologia 1 Vastuuntunto: yksilön ja ryhmän; Motivaatio ja sen puute; Vertaispaine; Kulttuuritekijät; Ryhmätyö; Johtaminen, valvonta ja johtajuus. 9.4 Suorituskykyyn vaikuttavat tekijät 2 Fyysinen kunto ja terveys; Stressi: omiin ja työasioihin liittyvä; Aikataulujen ja määräaikojen aiheuttamat paineet; Työmäärä: liikaa ja liian vähän töitä; Uni ja väsymys, vuorotyö; Alkoholi, lääkitys, huumeet. 9.5 Fyysinen ympäristö 1 Melu ja höyryt; Valaistus; Ilman laatu ja lämpötila; Liike ja tärinä; Työympäristö. 9.6 Tehtävät 1 Fyysinen työ; Samanlaisina toistuvat työtehtävät; Silmämääräinen tarkastus; Monimutkaiset järjestelmät. 9.7 Viestintä 2 Työryhmien sisällä ja välillä; Kirjaukset ja tallennukset; Ajan tasalla pysyminen, uusimmat tiedot; Tiedon jakaminen. 9.8 Inhimilliset virheet 2 Virhemallit ja -teoriat; Huolto- ja kunnossapitotöissä tehtävien virheiden tyypit; Virheiden seuraukset (kuten onnettomuudet); Virheiden hallinta ja välttäminen. 9.9 Työympäristön vaaratekijät 2 Vaaratekijöiden tunnistaminen ja välttäminen; Toiminta hätätilanteissa. MODUULI 10. ILMAILULAINSÄÄDÄNTÖ TASO A B1 B2 B3 10.1 Säännöstö 1 1 1 1 Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) asema; Euroopan komission asema; EASAn asema; Jäsenvaltioiden ja kansallisten ilmailuviranomaisten asema; Asetus (EY) N:o 216/2008 ja sen täytäntöönpanoa koskevista säännöistä annetut asetukset (EY) N:o 1702/2003 ja (EY) N:o 2042/2003; Eri liitteiden (osien), kuten osa 21, osa M, osa 145, osa 66, osa 147 ja EU-OPS, välinen suhde. 10.2 Valtuutettu huoltohenkilöstö 2 2 2 2 Osan 66 yksityiskohtainen tuntemus. 10.3 Hyväksytyt huolto-organisaatiot 2 2 2 2 Osan 145 ja osan M luvun F yksityiskohtainen tuntemus. 10.4 Lentotoiminta 1 1 1 1 EU-OPS:n yleinen tuntemus; lentotoimintaluvat; Lentotoiminnan harjoittajien velvollisuudet erityisesti lentokelpoisuuden ylläpidon ja huollon osalta; Ilma-aluksen huolto-ohjelma; MEL//CDL; Mukana pidettävät asiakirjat; Ilma-aluksen ohjekilvet. 10.5 Ilma-aluksen, osien ja laitteiden hyväksyntä a) Yleistä — 1 1 1 Osan 21 ja EASAn hyväksyntäspesifikaatioiden CS-23, 25, 27, 29 yleinen tuntemus. b) Asiakirjat — 2 2 2 Lentokelpoisuustodistus; rajoitetut lentokelpoisuustodistukset ja lupa ilmailuun; Rekisteröintitodistus; Melutodistus; Massa- ja massakeskiöasiakirjat; Radiolupa ja -hyväksyntä. 10.6 Jatkuva lentokelpoisuus 2 2 2 2 Osan 21 jatkuvaa lentokelpoisuutta koskevien säännösten yksityiskohtainen tuntemus; Osan M yksityiskohtainen tuntemus. 10.7 Seuraavia asioita koskevat kansalliset ja kansainväliset vaatimukset (ellei niitä ole korvattu EU:n vaatimuksilla): a) Huolto-ohjelmat, huollot ja tarkastukset; Lentokelpoisuusmääräykset; Huoltotiedotteet, valmistajilta saatavat huoltotiedot; Muutostyöt ja korjaukset; Huoltodokumentaatio: huoltokäsikirjat, rakenteellisten korjausten käsikirjat, kuvitetut osaluettelot jne.; 1 2 2 2 Ainoastaan lupakirjat A–B2: Perusminimivarusteluettelot, minimivarusteluettelot, kuormapoikkeamaluettelot (Dispatch Deviation List); b) Jatkuva lentokelpoisuus; Minimivarustevaatimukset – koelennot; — 1 1 1 Ainoastaan lupakirjat B1 ja B2: ETOPS, huoltoa ja hyväksyntää koskevat vaatimukset; Jokasään toiminta, kategorian 2/3 toiminta. MODUULI 11A. TURBIINIMOOTTORILENTOKONEIDEN AERODYNAMIIKKA, RAKENTEET JA JÄRJESTELMÄT TASO A1 B1.1 11.1 Lennonteoria 11.1.1 Lentokoneen aerodynamiikka ja ohjaimet 1 2 Seuraavien laitteiden toiminta ja vaikutus: sivuttaiskallistuksen ohjaus: siivekkeet ja spoilerit; pituuskallistuksen ohjaus: korkeusperäsimet, pendeliperäsimet, muuttuvakulmaiset vakaimet ja etuvakaimet; sivuperäsinohjaus, sivuperäsimen rajoittimet; Ohjaus kallistuskorkeusperäsinten ja V-peräsinten avulla; Lisänostovoimalaitteet, solat, solalaipat, laipat, laippasiivekkeet; Vastusta lisäävät laitteet, spoilerit, nostovoimaa vähentävät laitteet, lentojarrut; Rajakerrosaitojen ja sahalaitaisen johtoreunan vaikutukset; Rajakerroksen hallinta pyörteensynnyttäjien, sakkauskiilojen tai johtoreunalaitteiden avulla; Trimmilaippojen, kevittimien ja johtoreunan laippojen, servolaippojen, jousilaippojen, tasapainotusmassan, ohjainten tasapainotuksen ja aerodynaamisten kompensointilevyjen toiminta ja vaikutus; 11.1.2 Suurnopeuslento 1 2 Äänen nopeus, aliäänilento, lento äänen nopeudella, yliäänilento; Mach-luku, kriittinen Mach-luku, kokoonpuristumisen aiheuttama tärinä, paineaalto, ilman kitkan aiheuttama kuumeneminen, ylisooninen poikkipinta-alasääntö; Tekijät, jotka vaikuttavat ilman virtaamiseen suurnopeuslentokoneiden moottorien ilmanotossa; Nuolimuodon vaikutus kriittiseen Mach-lukuun. 11.2 Ilma-alusten runkorakenteet – yleiset käsitteet a) Rakenteellista lujuutta koskevat lentokelpoisuusvaatimukset; Rakenteiden luokittelu; primääri, sekundääri, tertiääri; Viankestävän rakenteen, turvallisen käyttöiän, vaurionsietävyyden käsitteet; Vyöhyke- ja asematunnistusjärjestelmät; Jännitys, taipuminen, puristus, leikkausvoimat, kiertyminen, vetojännitys, kehäjännitys, väsyminen; Tyhjennysjärjestelmät ja ilmanvaihto; Järjestelmien asennukset; Salamaniskuilta suojaaminen; Ilma-alusten maadoitukset. 2 2 b) Seuraavien rakenteiden valmistusmenetelmät: kantava kuorirakenne, muotokaaret, jäykisteet, pituusjäykisteet, laipiot, kehykset, palstalevyt, tuet, vahvikkeet, palkit, lattiarakenteet, vahvistukset, päällyksen valmistusmenetelmät, korroosiosuojaus, siipien, pyrstön ja moottorien kiinnitykset; Rakenteiden kokoonpanomenetelmät: niittaus, pulttaus, liimaus; Suojaavat pintakäsittelymenetelmät, kuten kromaus, eloksointi, maalaus; Pintojen puhdistus; Lentokoneen rungon symmetrisyys: kohdistusmenetelmät ja symmetrian tarkastaminen. 1 2 11.3 Ilma-alusten runkorakenteet – lentokoneet 11.3.1 Runko (ATA 52/53/56) 1 2 Rakenne ja paineistamisen edellyttämä tiivistys; Siipien, vakaimen, pankan ja laskutelineen kiinnitykset; Istuinten asennus ja rahdin lastausjärjestelmä; Ovet ja varauloskäynnit: rakenne, mekanismit, toiminta ja turvalaitteet; Ikkunat ja tuulilasien rakenne ja mekanismit. 11.3.2 Siivet (ATA 57) 1 2 Rakenne; Polttoainesäiliöt; Laskutelineet, pankka, ohjainpinnat ja lisänostovoima- ja jarrutuslaitteet. 11.3.3 Vakaimet (ATA 55) 1 2 Rakenne; Ohjainpintojen kiinnitys. 11.3.4 Ohjainpinnat (ATA 55/57) 1 2 Rakenne ja kiinnitys; Tasapainotus – massatasapaino ja aerodynaaminen tasapaino. 11.3.5 Kehdot/pankat (ATA 54) 1 2 Kehdot/pankat: Rakenne; Tuliseinät; Moottorin kannakkeet. 11.4 Ilmastointi ja matkustamon paineistus (ATA 21) 11.4.1 Tuloilma 1 2 Tuloilman lähteet, mukaan lukien vuodatusilma, apuvoimalaite ja ulkoinen syöttö. 11.4.2 Ilmastointi 1 3 Ilmastointijärjestelmät; Ilmakiertoprosessia ja höyrystyskiertoprosessia käyttävät laitteet; Jakelujärjestelmät; Ilmavirtauksen, lämpötilan ja kosteuden säätöjärjestelmät. 11.4.3 Paineistus 1 3 Paineistusjärjestelmät; Säätö ja mittaus, mukaan lukien säätö- ja varoventtiilit; Matkustamon paineensäätimet. 11.4.4 Turva- ja varoituslaitteet 1 3 Turva- ja varoituslaitteet. 11.5 Mittarit/avioniikkajärjestelmät 11.5.1 Mittaristot (ATA 31) 1 2 Kokonaisilmanpaineeseen perustuvat: korkeusmittari, ilmanopeusmittari, pystynopeusmittari; Hyrrävoimiin perustuvat: keinohorisontti, asentonäyttö, suuntahyrrä, HSI-näyttö, kaarto- ja luisumittari, kaartokoordinaattori; Kompassit: Tavanomaiset (suoratoimintaiset) magneettikompassit, etäkompassit; Kohtauskulman näyttö, sakkausvaroitusjärjestelmät; Lasiohjaamo (elektronisilla näytöillä varustettu ohjaamo); Muut lentokoneiden järjestelmien mittarit. 11.5.2 Avioniikkajärjestelmät 1 1 Seuraavien järjestelmien rakenteen ja toiminnan perusteet: Automaattiohjaus (ATA 22); Yhteydenpito (ATA 23); Suunnistusjärjestelmät (ATA 34). 11.6 Sähköjärjestelmä (ATA 24) 1 3 Akkujen asennus ja toiminta; Tasavirran tuottaminen; Vaihtovirran tuottaminen; Varavoiman tuottaminen; Jännitteensäätö; Tehon jakelu; Invertterit, muuntajat, tasasuuntaajat; Piirien suojaus; Ulkoinen/maasähkö. 11.7 Laitteet ja varusteet (ATA 25) a) Hätävarustevaatimukset; Istuimet, olka- ja lantiovyöt. 2 2 b) Matkustamon varusteiden sijoittelu; Laitteiden sijoittelu; Matkustamon sisustuksen asennus; Matkustamon viihdelaitteet; Tarjoomon asennus; Rahdin käsittely- ja kiinnityslaitteet; Lentokoneen omat portaat. 1 1 11.8 Palontorjunta (ATA 26) 1 3 a) Palon- ja savunilmaisimet ja varoitusjärjestelmät; Palonsammutusjärjestelmät; Järjestelmien testaus. b) Kannettava sammutin. 1 1 11.9 Ohjaimet (ATA 27) 1 3 Ensisijaiset ohjaimet: siiveke, korkeusperäsin, sivuperäsin, spoileri; Trimmit; Aktiivinen kuormituksen säätö; Lisänostovoimalaitteet; Nostovoimaa vähentävät laitteet, lentojarrut; Järjestelmän toiminta: manuaalinen, hydraulinen, pneumaattinen, sähkökäyttöinen, elektroninen; Keinotunto, suuntaheilahtelun vaimennin, Mach-trimmi, peräsimen rajoitin, puuskalukkojärjestelmät; Tasapainotus ja viritys; Sakkauksen esto-/varoitusjärjestelmä. 11.10 Polttoainejärjestelmät (ATA 28) 1 3 Järjestelmän osien sijoittelu; Polttoainesäiliöt; Syöttöjärjestelmät; Hätätyhjennys, järjestelmän tuuletus ja tyhjennys; Ristiinsyöttö ja siirto; Osoittimet ja varoitukset; Polttoaineen lisäys ja tyhjennys; Pituusakselin suuntaiseen tasapainoon vaikuttavat polttoainejärjestelmät. 11.11 Hydrauliikka (ATA 29) 1 3 Järjestelmän osien sijoittelu; Hydraulinesteet; Hydraulinestesäiliöt ja -akut; Paineen tuottaminen: sähkökäyttöisesti, mekaanisesti, pneumaattisesti; Varajärjestelmät; Suodattimet; Paineensäätö; Tehon jakelu; Osoitin- ja varoitusjärjestelmät; Vuorovaikutus muiden järjestelmien kanssa. 11.12 Jäänesto ja sadeveden poisto (ATA 30) 1 3 Jään muodostuminen, eri jäätyypit ja jään havaitseminen; Jäänestojärjestelmät: sähkötoimiset, kuumalla ilmalla toimivat ja kemialliset; Jäänpoistojärjestelmät: sähkötoimiset, kuumalla ilmalla toimivat, pneumaattiset ja kemialliset; Sadevettä hylkivät aineet; Anturin ja vedenpoistoputken lämmitys; Pyyhinjärjestelmät. 11.13 Laskutelineet (ATA 32) 2 3 Rakenne, iskunvaimennus; Lasku- ja nostolaitteet: normaalit ja varajärjestelmät; Osoittimet ja varoitukset; Pyörät, jarrut, luistonesto ja automaattijarrutus; Renkaat; Ohjaus; Asennon ilmaisu. 11.14 Valot (ATA 33) 2 3 Ulkopuoliset: purjehdusvalot, majakat, laskeutumis- ja rullausvalot sekä jäätymisen valvontavalot; Sisäpuoliset: matkustamon, ohjaamon, rahtitilan valot; Hätävalot. 11.15 Happi (ATA 35); 1 3 Järjestelmän osien sijoittelu: ohjaamo, matkustamo; Hapen syöttö, säilytys, täyttö ja jakelu; Virtauksen säätö; Osoittimet ja varoitukset. 11.16 Paineilma/alipaine (ATA 36) 1 3 Järjestelmän osien sijoittelu; Lähteet: moottori/apuvoimalaite, kompressorit, säiliöt, maasyöttö; Paineensäätö; Jakelu; Osoittimet ja varoitukset; Vuorovaikutus muiden järjestelmien kanssa. 11.17 Vesi/jätevedet (ATA 38) 2 3 Vesijärjestelmän osien sijoittelu, veden syöttö ja jakelu, järjestelmän huolto ja tyhjennys; Käymäläjärjestelmän osien sijoittelu, huuhtelu ja huolto; Korroosionäkökohdat. 11.18 Ilma-aluksiin asennetut huollonvalvontajärjestelmät (ATA 45) 1 2 Huoltoon ja kunnossapitoon tarkoitetut keskustietokoneet; Datan latausjärjestelmä; Elektroninen kirjastojärjestelmä; Tulostus; Rakenteen valvonta (vaurionsietävyysvalvonta). 11.19 Integroitu modulaarinen avioniikka (ATA 42) 1 2 Integroidun modulaarisen avioniikan (IMA) moduuleihin voi tavallisesti sisältyä muun muassa seuraavia toimintoja: Ylivuodon valvonta, ilmanpaineen säätö, ilmanvaihto ja sen säätö, avioniikkatilan ja ohjaamon ilmanvaihdon säätö, lämpötilan säätö, yhteydenpito lennonjohtoon, avioniikan reititin, sähköinen kuormanvalvontalaite, suojakatkaisinten valvonta, BITE-järjestelmä, polttoaineen valvonta, jarrujen säätö, ohjauksen säätö, laskutelineen alaslasku ja sisäänveto, rengaspainemittari, öljynpainemittari, jarrujen lämpötilan valvonta jne. Ydinjärjestelmä; Verkkokomponentit. 11.20 Matkustamojärjestelmät (ATA44) 1 2 Matkustamon viihdelaitteisiin ja ilma-aluksen sisäiseen viestintäjärjestelmään (matkustamon sisäpuhelinjärjestelmä) sekä ilma-aluksen matkustamon ja maa-asemien väliseen yhteydenpitoon (matkustamon verkkopalvelujärjestelmä) kuuluvat yksiköt ja osat. Näihin kuuluvat ääni-, tietoliikenne-, musiikki- ja videolähetykset. Matkustamon sisäpuhelinjärjestelmä on ohjaamon/matkustamohenkilökunnan ja matkustamojärjestelmien välinen yhteys. Nämä järjestelmät tukevat tiedonsiirtoa erilaisten linjahuollossa vaihdettavien yksiköiden välillä, ja niitä käytetään yleensä matkustamohenkilökunnan käyttöpaneeleista. Matkustamon verkkojärjestelmässä on yleensä palvelin, joka on tavallisesti liitetty esimerkiksi seuraaviin j