Työjärjestyksen konsolidoitu versio



Virallinen lehti nro C 193 , 14/08/2003 s. 0001 - 0039



Työjärjestyksen konsolidoitu versio (2003/C 193/01) Tässä laitoksessa on yhdistetty Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestys, tehty 19.6.1991 (EYVL L 176, 4.7.1991, s. 7; oikaisu EYVL:ssä L 383, 29.12.1992; suomenkielinen toisinto, ks. EYVL:n erityispainos 1994, alue 01, nide 05, s. 3) sekä seuraavilla säädöksillä siihen tehdyt muutokset: 1. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen muutokset, tehty 21.2.1995 (EYVL L 44, 28.2.1995, s. 61) 2. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen muutokset, tehty 11.3.1997 (EYVL L 103, 19.4.1997, s. 1; oikaisu EYVL:ssä L 351, 23.12.1997, s. 72) 3. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen muutokset, tehty 16.5.2000 (EYVL L 122, 24.5.2000, s. 43) 4. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen muutokset, tehty 28.11.2000 (EYVL L 322, 19.12.2000, s. 1) 5. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen muutokset, tehty 3.4.2001 (EYVL L 119, 27.4.2001, s. 1) 6. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen muutokset, tehty 17.9.2002 (EYVL L 272, 10.10.2002, s. 24 ja oikaisu EYVL L 281, 19.10.2002, s. 24) 7. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen muutokset, tehty 8.4.2003 (EUVL L 147, 14.6.2003, s. 17) 8. Työjärjestyksen liitteenä olevan vapaapäivistä tehdyn päätöksen muutokset, tehty 8.4.2003 (EUVL L 172, 10.7.2003, s. 12) Tämä laitos ei ole oikeudellisesti sitova. Tästä syystä viittaus- ja perustelukappaleet on jätetty pois. YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TYÖJÄRJESTYS 19.6.1991(1) SISÄLLYS >TAULUKON PAIKKA> ALKUMÄÄRÄYKSET 1 artikla Tässä työjärjestyksessä tarkoitetaan: - "unionisopimuksella" sopimusta Euroopan unionista; - "EY:n perustamissopimuksella" Euroopan yhteisön perustamissopimusta; - "Euratomin perustamissopimuksella" Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimusta; - "perussäännöllä" pöytäkirjaa Euroopan yhteisön tuomioistuimen perussäännöstä; - "ETA-sopimuksella" sopimusta Euroopan talousalueesta; - "toimielimillä" Euroopan yhteisöjen toimielimiä sekä perustamissopimuksilla tai niiden täytäntöönpanemiseksi annetuilla säädöksillä perustettuja laitoksia, jotka voivat olla asianosaisina yhteisöjen tuomioistuimessa; - "EFTA:n valvontaviranomaisella" ETA-sopimuksella perustettua valvontaviranomaista. I OSASTO YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN ORGANISAATIO 1 luku TUOMARIT JA JULKISASIAMIEHET 2 artikla Tuomarin toimikausi alkaa nimityskirjassa määrättynä päivänä. Jos nimityskirjassa ei ole määräystä tästä päivästä, toimikausi alkaa sinä päivänä, jona nimityskirja on päivätty. 3 artikla 1. Ennen tehtäväänsä ryhtymistä kukin tuomari vannoo yhteisöjen tuomioistuimen ensimmäisessä julkisessa suullisessa käsittelyssä, johon hän osallistuu nimityksensä jälkeen, seuraavan valan: "Minä vannon, että suoritan tehtäväni puolueettomasti ja tunnollisesti; minä vannon, etten ilmaise kenellekään mitään tuomioistuimen neuvotteluista." 2. Heti valan vannottuaan kukin tuomari allekirjoittaa juhlallisen vakuutuksen, jonka mukaan hän toimikautensa aikana ja sen päätyttyä kunnioittaa tehtävästään johtuvia velvollisuuksia ja varsinkin osoittaa kunniallisuutta ja pidättyvyyttä, kun hänelle toimikauden päätyttyä tarjotaan tiettyjä tehtäviä tai etuja. 4 artikla Kun yhteisöjen tuomioistuinta pyydetään päättämään, täyttääkö tuomari enää tehtävänsä edellyttämät vaatimukset tai siitä johtuvat velvollisuudet, presidentti pyytää asianomaista tuomaria esittämään lausuntonsa suljetuin ovin pidettävässä istunnossa; kirjaaja ei ole läsnä tässä kuulemisessa. 5 artikla Tämän työjärjestyksen 2, 3 ja 4 artiklan määräyksiä sovelletaan julkisasiamiehiin. 6 artikla Tuomareiden ja julkisasiamiesten arvojärjestys määräytyy heidän virkaikänsä mukaan. Jos usean henkilön virkaikä on yhtä pitkä, arvojärjestys määräytyy iän mukaan. Uudelleen nimitettävät tuomarit ja julkisasiamiehet säilyttävät aikaisemman paikkansa arvojärjestyksessä. 2 luku YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI JA JAOSTOJEN PERUSTAMINEN 7 artikla 1. Tuomarit valitsevat keskuudestaan yhteisöjen tuomioistuimen presidentin kolmeksi vuodeksi kerrallaan heti EY:n perustamissopimuksen 223 artiklassa, EHTY:n perustamissopimuksen 32 b artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 139 artiklassa tarkoitetun tuomareiden osittaisen vaihtumisen jälkeen. 2. Jos yhteisöjen tuomioistuimen presidentin tehtävä päättyy kesken hänen toimikautensa, jäljellä olevaksi toimikaudeksi nimitetään presidentiksi toinen tuomari. 3. Tässä artiklassa tarkoitetut vaalit toimitetaan salaisella äänestyksellä. Valituksi tulee ehdottoman ääntenenemmistön saanut tuomari. Jos kukaan tuomareista ei saa ehdotonta ääntenenemmistöä, pidetään toinen äänestyskierros, jolloin valituksi tulee siinä eniten ääniä saanut tuomari. Jos kaksi tai useampi tuomareista saa yhtä monta ääntä, valituksi tulee iältään vanhin tuomari. 8 artikla Presidentti johtaa yhteisöjen tuomioistuimen lainkäyttöä ja hallintoa; hän toimii puheenjohtajana istunnoissa ja neuvotteluissa. 9 artikla 1. Yhteisöjen tuomioistuin perustaa keskuudestaan viiden ja kolmen tuomarin jaostoja sen mukaan, mitä perussäännön 16 artiklassa määrätään, ja päättää tuomareiden jakautumisesta jaostoihin. Päätös siitä, miten tuomarit jakautuvat jaostoihin, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 2. Heti kun kanne oikeudenkäynnin aloittamiseksi on jätetty, yhteisöjen tuomioistuimen presidentti siirtää asian kolmen tuomarin jaostolle mahdollisia asian selvittämistoimia varten ja nimeää tästä jaostosta esittelevän tuomarin. 3. Niiden asioiden osalta, jotka on siirretty 44 artiklan 3 kohdan mukaisesti ratkaisukokoonpanoon, ilmaisulla "yhteisöjen tuomioistuin" tarkoitetaan tässä työjärjestyksessä tätä ratkaisukokoonpanoa. 4. Viiden tai kolmen tuomarin jaostolle siirretyissä asioissa yhteisöjen tuomioistuimen presidentin tehtäviä hoitaa jaoston puheenjohtaja. 10 artikla 1. Tuomarit valitsevat viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajat kolmeksi vuodeksi kerrallaan välittömästi sen jälkeen, kun yhteisöjen tuomioistuimen presidentti on valittu. Tuomarit valitsevat kolmen tuomarin jaostojen puheenjohtajat vuodeksi kerrallaan. Yhteisöjen tuomioistuin nimeää ensimmäisen julkisasiamiehen vuodeksi kerrallaan. Tämän työjärjestyksen 7 artiklan 2 ja 3 kohtaa noudatetaan soveltuvin osin. Tässä kohdassa tarkoitetut valinnat ja nimeäminen julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 2. Ensimmäinen julkisasiamies päättää presidentin nimettyä esittelevän tuomarin, kuka julkisasiamiehistä käsittelee asiaa. Ensimmäinen julkisasiamies ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin jonkun julkisasiamiehistä ollessa poissa tai estynyt. 11 artikla Jos yhteisöjen tuomioistuimen presidentti on poissa tai estynyt taikka jos presidentin toimi on avoinna, presidentin tehtäviä hoitaa yksi viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajista tämän työjärjestyksen 6 artiklassa määrätyn järjestyksen mukaan. Jos yhteisöjen tuomioistuimen presidentti ja viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajat ovat samanaikaisesti estyneet taikka heidän toimensa ovat yhtäaikaa avoinna, presidentin tehtäviä hoitaa yksi kolmen tuomarin jaostojen puheenjohtajista tämän työjärjestyksen 6 artiklassa määrätyn järjestyksen mukaan. Jos yhteisöjen tuomioistuimen presidentti ja kaikki jaostojen puheenjohtajat ovat samanaikaisesti estyneet taikka heidän toimensa ovat yhtäaikaa avoinna, presidentin tehtäviä hoitaa yksi muista tuomareista tämän työjärjestyksen 6 artiklassa määrätyn järjestyksen mukaan. 2 a luku RATKAISUKOKOONPANOT 11 a artikla Yhteisöjen tuomioistuin kokoontuu seuraavina ratkaisukokoonpanoina: - täysistuntona, johon kuuluvat kaikki tuomarit - yhdentoista tuomarin suurena jaostona, johon kuuluvat tuomarit määräytyvät 11 b artiklan mukaisesti - viiden ja kolmen tuomarin jaostoina, joihin kuuluvat tuomarit määräytyvät 11 c artiklan mukaisesti. 11 b artikla 1. Suureen jaostoon kuuluu kussakin asiassa yhteisöjen tuomioistuimen presidentti, viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajat, esittelevä tuomari sekä niin monta muuta tuomaria, että kaiken kaikkiaan tuomareita on yksitoista. Nämä muut tuomarit nimetään 2 kohdassa tarkoitetun luettelon perusteella noudattaen siinä määrättyä järjestystä siten, että aloituskohtaa siirretään yhdellä nimellä jokaisessa yhteisöjen tuomioistuimen yleiskokouksessa. 2. Yhteisöjen tuomioistuimen presidentin ja viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajien valitsemisen jälkeen laaditaan muista tuomareista luettelo, jonka avulla määritetään, ketkä tuomarit kuuluvat suureen jaostoon. Tässä luettelossa seurataan vuorotellen tämän työjärjestyksen 6 artiklassa määrättyä järjestystä ja sille päinvastaista järjestystä: tämän luettelon ensimmäisenä tuomarina on 6 artiklassa määrätyn järjestyksen perusteella ensimmäinen tuomari, luettelon toisena tuomarina on tämän järjestyksen perusteella viimeinen tuomari, kolmantena tuomarina on tämän järjestyksen perusteella toinen tuomari, neljäntenä tuomarina on tämän järjestyksen mukaan toiseksi viimeinen tuomari ja niin edelleen. Luettelo julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 11 c artikla 1. Viiden ja kolmen tuomarin jaostoihin kuuluu kussakin asiassa jaoston puheenjohtaja, esittelevä tuomari ja niin monta muuta tuomaria, että viiden tuomarin jaostossa on viisi tuomaria ja kolmen tuomarin jaostossa kolme tuomaria. Nämä muut tuomarit nimetään 2 kohdassa tarkoitettujen luetteloiden perusteella noudattaen niissä määrättyä järjestystä siten, että aloituskohtaa siirretään yhdellä nimellä jokaisessa yhteisöjen tuomioistuimen yleiskokouksessa. 2. Viiden tuomarin jaostoihin kuuluvien tuomareiden määrittämistä varten laaditaan näiden jaostojen puheenjohtajien valitsemisen jälkeen luettelot, joista kussakin luetellaan kyseisen jaoston puheenjohtajaa lukuun ottamatta kaikki kyseiseen jaostoon jaetut tuomarit. Nämä luettelot laaditaan samalla tavalla kuin 11 b artiklan 2 kohdassa tarkoitettu luettelo. Kolmen tuomarin jaostoihin kuuluvien tuomareiden määrittämistä varten laaditaan näiden jaostojen puheenjohtajien valitsemisen jälkeen luettelot, joista kussakin luetellaan kyseisen jaoston puheenjohtajaa lukuun ottamatta kaikki kyseiseen jaostoon jaetut tuomarit. Nämä luettelot laaditaan noudattaen tämän työjärjestyksen 6 artiklassa määrättyä järjestystä. Tässä kohdassa tarkoitetut luettelot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 11 d artikla Kun yhteisöjen tuomioistuin katsoo, että saman ratkaisukokoonpanon on ratkaistava useampi asia yhdessä, tähän ratkaisukokoonpanoon kuuluvat ne tuomarit, joiden ratkaistavaksi on annettu se asia, jota koskeva alustava kertomus on käsitelty ensimmäisenä. 11 e artikla Jos ratkaisukokoonpanoon kuuluva tuomari on estynyt, hänet korvataan toisella tuomarilla noudattaen sitä järjestystä, joka on määritetty 11 b artiklan 2 kohdassa tai 11 c artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa luetteloissa. Jos yhteisöjen tuomioistuimen presidentti on estynyt, suuren jaoston puheenjohtajan tehtäviä hoitaa 11 artiklan määräysten mukaisesti määräytyvä tuomari. Jos viiden tuomarin jaoston puheenjohtaja on estynyt, jaoston puheenjohtajan tehtäviä hoitaa kolmen tuomarin jaoston puheenjohtaja tarvittaessa tämän työjärjestyksen 6 artiklassa määrätyn järjestyksen mukaisesti taikka, jos kukaan kolmen tuomarin jaoston puheenjohtajista ei kuulu ratkaisukokoonpanoon, yksi muista tuomareista 6 artiklassa määrätyn järjestyksen mukaisesti. Jos kolmen tuomarin jaoston puheenjohtaja on estynyt, jaoston puheenjohtajan tehtäviä hoitaa toinen samaan ratkaisukokoonpanoon kuuluva tuomari tämän työjärjestyksen 6 artiklassa määrätyn järjestyksen mukaisesti. 3 luku KIRJAAMO 1 jakso - Kirjaaja ja apulaiskirjaajat 12 artikla 1. Yhteisöjen tuomioistuin nimittää kirjaajan. Kaksi viikkoa ennen nimittämispäivää presidentti antaa yhteisöjen tuomioistuimen jäsenille tiedoksi tointa varten jätetyt hakemukset. 2. Hakemuksiin on liitettävä täydelliset tiedot hakijan iästä, kansalaisuudesta, korkeakoulututkinnoista, kielitaidosta, nykyisestä ja aikaisemmista työpaikoista sekä mahdollisesta kokemuksesta tuomioistuintyöstä ja kansainvälisistä tehtävistä. 3. Nimittämisessä noudatetaan tämän työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdassa määrättyä menettelyä. 4. Kirjaaja nimitetään kuudeksi vuodeksi kerrallaan. Hänet voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi. 5. Tämän työjärjestyksen 3 artiklan määräyksiä sovelletaan kirjaajaan. 6. Kirjaaja voidaan erottaa tehtävästään vain, jos hän ei enää täytä tehtävänsä edellyttämiä vaatimuksia tai siitä johtuvia velvollisuuksia; yhteisöjen tuomioistuin päättää asiasta varattuaan kirjaajalle tilaisuuden tulla kuulluksi. 7. Jos kirjaajan toimi tulee avoimeksi ennen toimikauden säännönmukaista päättymistä, yhteisöjen tuomioistuin nimittää uuden kirjaajan kuuden vuoden toimikaudeksi. 13 artikla Yhteisöjen tuomioistuin voi kirjaajaan sovellettavaa menettelyä noudattaen nimittää yhden tai useamman apulaiskirjaajan avustamaan kirjaajaa ja toimimaan hänen tilallaan tämän työjärjestyksen 15 artiklassa tarkoitetuissa kirjaajan ohjeissa määrätyissä rajoissa. 14 artikla Jos kirjaaja ja apulaiskirjaajat ovat poissa tai estyneet taikka jos heidän toimensa ovat avoinna, presidentti nimeää virkamiehen tai muun tuomioistuimen palveluksessa olevan henkilön hoitamaan väliaikaisesti kirjaajan tehtäviä. 15 artikla Yhteisöjen tuomioistuin vahvistaa presidentin esityksestä kirjaajan ohjeet. 16 artikla 1. Kirjaamossa pidetään kirjaajan vastuulla presidentin nimikirjaimillaan varmentamaa rekisteriä, johon merkitään kaikki oikeudenkäyntiasiakirjat ja niiden liitteet saapumisjärjestyksessä. 2. Kun asiakirja on merkitty rekisteriin, kirjaaja tekee tästä merkinnän alkuperäiskappaleeseen ja asianosaisen pyynnöstä tämän sitä varten esittämään jäljennökseen. 3. Rekisterimerkintä ja edellisessä kohdassa tarkoitetut merkinnät ovat todistusvoimaisia. 4. Yksityiskohtaiset määräykset rekisterinpidosta annetaan tämän työjärjestyksen 15 artiklassa tarkoitetuissa kirjaajan ohjeissa. 5. Se, jota asia koskee, voi kirjaamossa tutustua rekisteriin ja maksua vastaan saada siitä jäljennöksiä tai otteita niiden maksuperusteiden mukaan, jotka yhteisöjen tuomioistuin vahvistaa kirjaajan esityksestä. Kaikki asianosaiset voivat lisäksi maksuperusteiden mukaan määräytyvää maksua vastaan saada jäljennöksiä oikeudenkäyntiasiakirjoista ja oikeiksi todistettuja jäljennöksiä määräyksistä ja tuomioista. 6. Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistaan tiedonanto, jossa ilmoitetaan kanteen kirjaamispäivä, asianosaisten nimet ja osoitteet, oikeudenkäynnin kohde, kantajan vaatimukset sekä tiivistelmä kanteen oikeudellisista perusteista ja pääasiallisista perusteluista. 7. Jos neuvosto tai komissio ei ole asianosaisena, yhteisöjen tuomioistuin lähettää niille jäljennöksen kanteesta ja vastineesta, liiteasiakirjoja lukuun ottamatta, jotta ne voivat todeta, vaaditaanko asiassa EY:n perustamissopimuksen 241 artiklan tai Euratomin perustamissopimuksen 156 artiklan nojalla, että jotain niiden antamaa säädöstä ei sovelleta. Jäljennös kanteesta ja vastineesta lähetetään vastaavasti Euroopan parlamentille, joka voi todeta, vaaditaanko asiassa EY:n perustamissopimuksen 241 artiklan nojalla, että sen ja neuvoston yhdessä antamaa säädöstä ei sovelleta. 17 artikla 1. Kirjaaja huolehtii presidentin puolesta asiakirjojen vastaanottamisesta, lähettämisestä ja säilyttämisestä sekä tämän työjärjestyksen mukaisten tiedoksiantojen toimittamisesta. 2. Kirjaaja avustaa yhteisöjen tuomioistuinta, presidenttiä, jaostojen puheenjohtajia ja tuomareita näiden kaikissa virkatehtävissä. 18 artikla Kirjaaja säilyttää sinettiä. Hän on vastuussa arkistosta ja huolehtii yhteisöjen tuomioistuimen julkaisuista. 19 artikla Kirjaaja on läsnä yhteisöjen tuomioistuimen ja sen jaostojen istunnoissa, jollei tämän työjärjestyksen 4 ja 27 artiklan määräyksistä muuta johdu. 2 jakso - Yhteisöjen tuomioistuimen muu hallinto 20 artikla 1. Yhteisöjen tuomioistuimen virkamiehet ja muu henkilöstö nimitetään henkilöstösäännöissä mainituin perustein. 2. Ennen kuin virkamies ryhtyy hoitamaan virkaansa, hän vannoo presidentin edessä ja kirjaajan läsnäollessa seuraavan valan: "Minä vannon, että suoritan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen minulle antamat tehtävät vaitiolovelvollisuuttani noudattaen, kunniallisesti ja tunnollisesti." 21 artikla Yhteisöjen tuomioistuin vahvistaa kirjaajan esityksestä organisaationsa ja muutokset siihen. 22 artikla Yhteisöjen tuomioistuimessa on käännösosasto, jonka asiantuntijoilla on tarvittavat oikeudelliset tiedot ja perusteelliset taidot useassa yhteisöjen tuomioistuimen virallisessa kielessä. 23 artikla Kirjaaja huolehtii presidentin alaisuudessa ja hallintovirkamiehen avustamana yhteisöjen tuomioistuimen hallinnosta, varainhoidosta ja kirjanpidosta. 4 luku AVUSTAVAT ESITTELIJÄT 24 artikla 1. Yhteisöjen tuomioistuin ehdottaa perussäännön 13 artiklan mukaisesti avustavien esittelijöiden nimittämistä, jos se katsoo sen tarpeelliseksi yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäviksi saatettujen asioiden tutkimista ja valmistelua varten. 2. Avustavien esittelijöiden tehtävänä on erityisesti: avustaa presidenttiä välitoimien määräämisessä, avustaa esittelevää tuomaria tehtävässään. 3. Tehtäviään hoitaessaan avustavat esittelijät ovat tapauksen mukaan joko yhteisöjen tuomioistuimen presidentin, jaoston puheenjohtajan tai esittelevän tuomarin alaisia. 4. Ennen tehtäväänsä ryhtymistä kukin avustava esittelijä vannoo yhteisöjen tuomioistuimessa tämän työjärjestyksen 3 artiklassa tarkoitetun valan. 5 luku YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TOIMINTA 25 artikla 1. Presidentti määrää suuren jaoston ja täysistuntokokoonpanon istuntopäivät ja istuntojen kellonajat. 2. Kunkin viiden tai kolmen tuomarin jaoston puheenjohtaja määrää tämän jaoston istuntopäivät ja istuntojen kellonajat. 3. Yhteisöjen tuomioistuin voi päättää pitävänsä yhden tai useamman istunnon muualla kuin yhteisöjen tuomioistuimen kotipaikassa. 26 artikla 1. Jos tuomareita jonkun tuomarin estymisen tai poissaolon vuoksi on parillinen määrä, tämän työjärjestyksen 6 artiklassa tarkoitetun nuorimman tuomarin on pidättäydyttävä osallistumasta neuvotteluun, paitsi jos hän on esittelevä tuomari. Tällaisessa tapauksessa häntä arvojärjestyksessä välittömästi vanhemman tuomarin on pidättäydyttävä osallistumasta neuvotteluun. 2. Jos suuren jaoston tai täysistunnon koolle kutsumisen jälkeen havaitaan, ettei perussäännön 17 artiklan kolmannessa tai neljännessä kohdassa määrättyä päätösvaltaista määrää saavuteta, presidentti siirtää istuntoa, kunnes päätösvaltaisuus on saavutettu. 3. Jos viiden tai kolmen tuomarin jaostossa ei saavuteta perussäännön 17 artiklan toisessa kohdassa määrättyä päätösvaltaista määrää ja jos estyneitä tuomareita ei voida korvata 11 e artiklan mukaisesti, tämän jaoston puheenjohtaja ilmoittaa siitä yhteisöjen tuomioistuimen presidentille, joka nimeää tuomarin jaoston kokoonpanon täydentämiseksi. 27 artikla 1. Yhteisöjen tuomioistuimen neuvottelut pidetään suljetussa istunnossa. 2. Ainoastaan suulliseen käsittelyyn osallistuneet tuomarit sekä mahdollisesti asiaa tutkinut avustava esittelijä saavat osallistua neuvotteluun. 3. Kukin neuvottelussa läsnä oleva tuomari esittää mielipiteensä perusteluineen. 4. Tuomarin pyynnöstä voidaan mikä tahansa kysymys laatia hänen valitsemallaan kielellä ja esittää kirjallisesti yhteisöjen tuomioistuimelle ennen äänestystä. 5. Yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisu muodostuu mielipiteistä, joihin enemmistö tuomareista lopullisen keskustelun jälkeen yhtyy. Äänestettäessä noudatetaan tämän työjärjestyksen 6 artiklassa määrättyyn arvojärjestykseen nähden käänteistä järjestystä. 6. Yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee kysymysten asiasisältöä, sanamuotoa tai järjestystä sekä äänestystuloksen määräytymistä koskevat erimielisyydet. 7. Jos yhteisöjen tuomioistuimen ratkaistavana on hallinnollisia kysymyksiä, julkisasiamiehet osallistuvat äänioikeutettuina päätöksentekoon. Kirjaaja on läsnä, jollei yhteisöjen tuomioistuin toisin päätä. 8. Jos yhteisöjen tuomioistuin kokoontuu istuntoon ilman kirjaajan läsnäoloa, se antaa tarvittaessa tämän työjärjestyksen 6 artiklassa tarkoitetun nuorimman tuomarin tehtäväksi laatia pöytäkirjan, jonka presidentti ja tämä tuomari allekirjoittavat. 28 artikla 1. Jollei yhteisöjen tuomioistuin nimenomaisesti toisin päätä, lomakaudet ovat seuraavat: - 18 päivästä joulukuuta 10 päivään tammikuuta, - pääsiäistä edeltävästä sunnuntaista toiseen pääsiäisen jälkeiseen sunnuntaihin, - 15 päivästä heinäkuuta 15 päivään syyskuuta. Lomakauden aikana presidentin tehtäviä hoitaa yhteisöjen tuomioistuimen kotipaikassa joko presidentti itse yhteydessä kirjaajaan tai jaoston puheenjohtaja taikka muu presidentin sijaisekseen nimeämä tuomari. 2. Presidentti voi yhteisöjen tuomioistuimen lomakauden aikana kiireellisissä tapauksissa kutsua tuomarit tai julkisasiamiehet koolle. 3. Yhteisöjen tuomioistuin noudattaa kotipaikkansa virallisia juhlapäiviä. 4. Yhteisöjen tuomioistuin voi pätevästä syystä myöntää tuomareille tai julkisasiamiehille virkavapautta. 6 luku KIELIÄ KOSKEVAT JÄRJESTELYT 29 artikla 1. Oikeudenkäyntikieliä ovat englanti, espanja, hollanti, iiri, italia, kreikka, portugali, ranska, ruotsi, saksa, suomi ja tanska. 2. Kantaja valitsee oikeudenkäyntikielen, jollei seuraavista määräyksistä muuta johdu: a) jos vastaajana on jäsenvaltio tai luonnollinen henkilö, jolla on jäsenvaltion kansalaisuus, tai oikeushenkilö, jolla on kotipaikka jäsenvaltiossa, oikeudenkäyntikieli on tämän valtion virallinen kieli; jos virallisia kieliä on useampia, kantaja voi valita itselleen sopivan kielen; b) asianosaisten yhteisestä pyynnöstä voidaan antaa lupa käyttää muuta tämän artiklan 1 kohdassa mainittua kieltä oikeudenkäyntikielenä kokonaan tai osittain; c) asianosaisen pyynnöstä, kun vastapuolta ja julkisasiamiestä on kuultu, voidaan, poiketen siitä mitä a ja b alakohdassa määrätään, antaa lupa käyttää oikeudenkäyntikielenä kokonaan tai osittain muuta tämän artiklan 1 kohdassa mainittua kieltä; Euroopan yhteisöjen toimielin ei voi esittää tällaista pyyntöä. Tämän työjärjestyksen 103 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa oikeudenkäyntikielenä on asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saattavan kansallisen tuomioistuimen kieli. Pääasian asianosaisen asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä, ja kun vastapuolta ja julkisasiamiestä on kuultu, voidaan antaa lupa käyttää muuta tämän artiklan 1 kohdassa mainittua kieltä suullisessa käsittelyssä. Presidentti voi tehdä edellä mainittuja pyyntöjä koskevan päätöksen; hän voi siirtää pyynnön yhteisöjen tuomioistuimen ratkaistavaksi, ja halutessaan hyväksyä pyynnön ilman kaikkien asianosaisten suostumusta hänen täytyy siirtää se. 3. Oikeudenkäyntikieltä käytetään erityisesti asianosaisten kirjelmissä ja suullisissa lausumissa sekä niiden liiteasiakirjoissa samoin kuin yhteisöjen tuomioistuimen pöytäkirjoissa ja päätöksissä. Muulla kuin oikeudenkäyntikielellä esitettyihin liiteasiakirjoihin on oheistettava oikeudenkäyntikielelle tehty käännös. Jos asiakirjat ovat laajoja, käännökset voidaan rajoittaa otteisiin niistä. Yhteisöjen tuomioistuin voi kuitenkin aina, joko omasta aloitteestaan tai asianosaisen pyynnöstä, vaatia laajempaa tai täydellistä käännöstä. Poiketen siitä, mitä edellä määrätään, jäsenvaltioilla on oikeus käyttää omaa virallista kieltään, jos ne ovat väliintulijoina yhteisöjen tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa tai jos ne ovat osallisina 103 artiklassa tarkoitetussa ennakkoratkaisumenettelyssä. Tätä määräystä sovelletaan sekä kirjallisiin että suullisiin lausumiin. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle. ETA-sopimuksen muille osapuolille kuin jäsenvaltioille ja EFTA:n valvontaviranomaiselle voidaan antaa lupa käyttää jotakin muuta tämän artiklan 1 kohdassa mainituista kielistä kuin oikeudenkäyntikieltä, kun ne esiintyvät väliintulijoina yhteisöjen tuomioistuimessa vireillä olevassa riidassa tai kun ne osallistuvat perussäännön 23 artiklassa tarkoitettuun ennakkoratkaisumenettelyyn. Tätä määräystä sovelletaan sekä kirjallisiin että suullisiin lausumiin. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle. Kolmansille valtioille, jotka osallistuvat ennakkoratkaisumenettelyyn perussäännön 23 artiklan neljännen kohdan mukaisesti, voidaan antaa lupa käyttää jotain muuta 1 kohdassa mainittua kieltä kuin oikeudenkäyntikieltä. Tätä määräystä sovelletaan sekä kirjallisiin asiakirjoihin että suullisiin lausumiin. Kirjaaja huolehtii kussakin tapauksessa käännöksistä oikeudenkäyntikielelle. 4. Jos todistaja tai asiantuntija ilmoittaa olevansa kykenemätön riittävän selvästi ilmaisemaan itseään jollain tämän artiklan 1 kohdassa mainitulla kielellä, yhteisöjen tuomioistuin voi antaa hänelle luvan esittää kertomuksensa muulla kielellä. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle. 5. Yhteisöjen tuomioistuimen presidentti ja jaostojen puheenjohtajat voivat asian suullisessa käsittelyssä, esittelevä tuomari alustavassa kertomuksessa ja suullista käsittelyä varten laaditussa kertomuksessa, tuomarit ja julkisasiamiehet suullisessa käsittelyssä esittämissään kysymyksissä ja julkisasiamiehet ratkaisuehdotuksessaan käyttää jotakin tämän artiklan 1 kohdassa mainittua muuta kieltä kuin oikeudenkäyntikieltä. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle. 30 artikla 1. Kirjaajan on huolehdittava siitä, että tuomarin, julkisasiamiehen tai asianosaisen pyynnöstä kaikki yhteisöjen tuomioistuimessa asian käsittelyn aikana lausuttu käännetään joillekin heidän valitsemistaan, 29 artiklan 1 kohdassa mainituista kielistä. 2. Yhteisöjen tuomioistuimen julkaisut laaditaan neuvoston asetuksen N:o 1 1 artiklassa tarkoitetuilla kielillä. 31 artikla Oikeudenkäyntikielellä tai muulla tämän työjärjestyksen 29 artiklassa tarkoitetulla kielellä laaditut asiakirjat ovat todistusvoimaisia. 7 luku ASIAMIESTEN, AVUSTAJIEN JA ASIANAJAJIEN OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET 32 artikla 1. Asiamiehet, avustajat ja asianajajat, jotka esiintyvät yhteisöjen tuomioistuimessa tai missä tahansa lainkäyttöviranomaisessa, jolta yhteisöjen tuomioistuin on pyytänyt oikeusapua, nauttivat koskemattomuutta siltä osin kuin kysymys on asiaa tai asianosaisia koskevista suullisista tai kirjallisista lausumista. 2. Asiamiehillä, avustajilla ja asianajajilla on lisäksi seuraavat erioikeudet ja vapaudet: a) mitään oikeudenkäyntiin liittyvää asiakirjaa tai muuta tallennetta ei saa etsiä tai takavarikoida. Kiistatapauksissa tulliviranomaiset ja poliisi voivat sinetöidä tällaiset asiakirjat ja tallenteet, jotka toimitetaan sen jälkeen viipymättä yhteisöjen tuomioistuimeen, jossa ne tarkastetaan kirjaajan ja asianomaisen henkilön läsnä ollessa; b) asiamiehillä, avustajilla ja asianajajilla on oikeus sellaiseen määrään ulkomaista valuuttaa, joka on tarpeen heidän tehtäviensä hoitamista varten; c) asiamiehillä, avustajilla ja asianajajilla on oikeus esteettä matkustaa tehtäviensä edellyttämässä laajuudessa. 33 artikla Edellisessä artiklassa tarkoitettuihin erioikeuksiin, koskemattomuuteen ja vapauksiin voi vedota vain sellainen henkilö, joka voi osoittaa asemansa seuraavasti: a) asiamiehen on esitettävä päämiehensä antama virallinen asiakirja; päämiehen on viipymättä toimitettava jäljennös tästä asiakirjasta kirjaajalle; b) avustajan ja asianajajan on esitettävä kirjaajan allekirjoittama todistus. Tämä todistus on voimassa vain tietyn ajan, jota voidaan asian käsittelyn keston mukaan pidentää tai lyhentää. 34 artikla Tämän työjärjestyksen 32 artiklassa tarkoitetut erioikeudet, koskemattomuus ja vapaudet myönnetään yksinomaan asian käsittelyn asianmukaisen kulun turvaamiseksi. Yhteisöjen tuomioistuin voi poistaa koskemattomuuden, jos se katsoo, ettei asian käsittelyn asianmukainen kulku tämän vuoksi esty. 35 artikla 1. Jos avustaja tai asianajaja ei käyttäydy yhteisöjen tuomioistuimessa yhteisöjen tuomioistuimen arvovallan edellyttämällä tavalla taikka käyttäytyy sopimattomasti tuomaria, julkisasiamiestä tai kirjaajaa kohtaan tai jos hän käyttää oikeuksiaan muihin tarkoituksiin kuin niihin, joita varten ne on annettu, häntä voidaan milloin tahansa kieltää yhteisöjen tuomioistuimen määräyksellä esiintymästä asian käsittelyssä sen jälkeen kun julkisasiamiestä on kuultu ja asianomaiselle on varattu tilaisuus puolustautua. Määräystä on heti noudatettava. 2. Jos avustajaa tai asianajajaa kielletään esiintymästä asian käsittelyssä, asian käsittelyä lykätään presidentin määräämäksi ajaksi, jotta asianosaisella on mahdollisuus hankkia toinen avustaja tai asianajaja. 3. Tämän artiklan nojalla tehty päätös voidaan peruuttaa. 36 artikla Tämän luvun määräyksiä sovelletaan yliopiston opettajiin, joilla on perussäännön 19 artiklan mukaisesti oikeus esiintyä yhteisöjen tuomioistuimessa. II OSASTO ASIAN KÄSITTELY 1 luku KIRJALLINEN KÄSITTELY 37 artikla 1. Jokaisen oikeudenkäyntiasiakirjan alkuperäiskappaleen on oltava asianosaisen asiamiehen tai asianajajan allekirjoittama. Alkuperäiskappale ja kaikki liitteet, joihin siinä viitataan, on jätettävä yhteisöjen tuomioistuimelle samoin kuin viisi jäljennöstä yhteisöjen tuomioistuinta varten ja yksi jäljennös kutakin asianosaista varten. Sen asianosaisen, joka jättää asiakirjat, on todistettava jäljennökset oikeaksi. 2. Toimielimet jättävät lisäksi yhteisöjen tuomioistuimen asettamassa määräajassa kaikista oikeudenkäyntiasiakirjoista käännökset muille, neuvoston asetuksen N:o 1 1 artiklassa mainituille kielille. Tällöin sovelletaan edellisen kohdan viimeistä alakohtaa. 3. Kaikki oikeudenkäyntiasiakirjat on päivättävä. Asian käsittelyssä noudatettavia määräaikoja laskettaessa pidetään ratkaisevana ainoastaan sitä yajankohtaa, jolloin asiakirjat on jätetty kirjaamoon. 4. Jokaiseen oikeudenkäyntiasiakirjaan on oheistettava liite, joka sisältää ne liiteasiakirjat, joihin asiassa vedotaan, sekä luettelo niistä. 5. Jos oikeudenkäyntiasiakirjaan on sen laajuuden vuoksi liitetty ainoastaan otteita, koko asiakirja tai sen täydellinen jäljennös on jätettävä kirjaamoon. 6. Prosessuaalisten määräaikojen noudattamisen kannalta pidetään ratkaisevana sitä päivää, jona jäljennös oikeudenkäyntiasiakirjan allekirjoitetusta alkuperäiskappaleesta, mukaan lukien 4 kohdassa tarkoitettu asiakirjaluettelo, saapuu kirjaamoon telekopiolaitteen tai muun yhteisöjen tuomioistuimen käytettävissä olevan teknisen tiedonsiirtovälineen välityksellä, jos asiakirjan allekirjoitettu alkuperäiskappale liitteineen ja 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuine jäljennöksineen jätetään kirjaamoon viimeistään kymmenen päivän kuluessa tästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1-5 kohdan soveltamista. 38 artikla 1. Perussäännön 21 artiklassa tarkoitetussa kanteessa on mainittava: a) kantajan nimi ja osoite; b) sen asianosaisen nimi, jota vastaan kanne pannaan vireille; c) oikeudenkäynnin kohde ja yhteenveto kanteen oikeudellisista perusteista; d) kantajan vaatimukset; e) esitettävä näyttö. 2. Kanteessa on mainittava yhteisöjen tuomioistuimen kotipaikassa oleva prosessiosoite, johon asiaa koskevat tiedoksiannot voidaan toimittaa. Lisäksi on mainittava sellaisen henkilön nimi, jolla on kelpoisuus vastaanottaa tiedoksiantoja ja joka on antanut suostumuksensa tehtävään. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun prosessiosoitteen ilmoittamisen lisäksi tai sen sijasta kanteessa voidaan mainita, että asianajaja tai asiamies suostuu siihen, että tiedoksiannot toimitetaan hänelle telekopiolaitteen tai muun teknisen tiedonsiirtovälineen välityksellä. Jos kanne ei täytä ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa asetettuja edellytyksiä, kaikki asiaa koskevat tiedoksiannot toimitetaan tälle asianosaiselle, niin kauan kuin edellytyksiä ei ole täytetty, kirjatulla kirjeellä, joka on osoitettu asianosaisen asiamiehelle tai asianajajalle. Tällöin 79 artiklan 1 kohdan määräyksistä poiketen tiedoksianto katsotaan oikeassa järjestyksessä toimitetuksi, kun kirje jätetään postiin kirjattavaksi yhteisöjen tuomioistuimen kotipaikassa. 3. Asianosaista avustavan tai edustavan asianajajan on jätettävä kirjaamoon asiakirja, joka osoittaa, että hänellä on kelpoisuus esiintyä tuomioistuimessa jossakin jäsenvaltiossa tai muussa ETA-sopimuksen osapuolena olevassa valtiossa. 4. Kanteeseen on tarvittaessa liitettävä perussäännön 21 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetut asiakirjat. 5. Jos kantaja on yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, kanteeseen on liitettävä: a) säännöt, yhtiösopimus tai yhtiöjärjestys, äskettäin annettu ote yhdistys-, säätiö- tai kaupparekisteristä tai muu selvitys siitä, että kantaja on oikeushenkilönä olemassa; b) selvitys siitä, että asianajajalle annetun valtuutuksen allekirjoittajalla on ollut siihen kelpoisuus. 6. EY:n perustamissopimuksen 238 ja 239 artiklassa, ja Euratomin perustamissopimuksen 153 ja 154 artiklassa tarkoitettuihin kanteisiin on tapauksen mukaan liitettävä jäljennös yhteisön tekemässä tai sen puolesta tehdyssä julkis- tai yksityisoikeudellisessa sopimuksessa olevasta välityslausekkeesta tai jäljennös kyseessä olevien valtioiden välillä tehdystä välityssopimuksesta. 7. Jollei kanne täytä tämän artiklan 3-6 kohdassa asetettuja vaatimuksia, kirjaajan on asetettava kantajalle kohtuullinen määräaika, jonka kuluessa tämän on täydennettävä kannettaan tai toimitettava puuttuvat asiakirjat. Jos kantaja ei määräajassa täydennä kannettaan tai toimita puuttuvia asiakirjoja, yhteisöjen tuomioistuin päättää julkiasiamiestä kuultuaan, aiheuttavatko puutteet kanteen jättämisen tutkimatta muotovaatimusten laiminlyönnin perusteella. 39 artikla Kanne on annettava vastaajalle tiedoksi. Edellisen artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa tiedoksianto toimitetaan heti kun asiakirjat on täydennetty määräysten mukaisiksi tai kun yhteisöjen tuomioistuin on määrännyt, että kanne otetaan tutkittavaksi siitä huolimatta, ettei mainitussa artiklassa määrättyjä muotovaatimuksia ole täytetty. 40 artikla 1. Vastaajan on kuukauden kuluessa tiedoksiannosta jätettävä vastineensa yhteisöjen tuomioistuimelle. Vastineessa on mainittava: a) vastaajan nimi ja osoite; b) tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joihin vedotaan; c) vastaajan vaatimukset; d) esitettävä näyttö. Vastineeseen sovelletaan tämän työjärjestyksen 38 artiklan 2-5 kohtaa. 2. Presidentti voi vastaajan perustellusta hakemuksesta pidentää edellisessä kohdassa määrättyä aikaa. 41 artikla 1. Kannetta ja vastinetta voidaan täydentää kantajan vastauksella ja vastaajan siihen antamalla vastauksella. 2. Presidentti asettaa määräajat, joiden kuluessa nämä asiakirjat on jätettävä. 42 artikla 1. Vastauksessaan asianosainen voi vedota lisänäyttöön. Asianosaisen on kuitenkin ilmoitettava syy, miksi näyttöön ei ole vedottu aikaisemmin. 2. Asian käsittelyn kuluessa ei saa vedota uuteen perusteeseen, ellei se perustu kirjallisen käsittelyn aikana esille tulleisiin tosiseikkoihin tai oikeudellisiin seikkoihin. Jos joku asianosaisista asian käsittelyn kuluessa esittää tällaisen uuden perusteen, presidentti voi säännönmukaisten määräaikojen umpeuduttuakin esittelevän tuomarin esityksestä ja julkisasiamiestä kuultuaan asettaa määräajan, jonka kuluessa toinen asianosainen voi lausua tästä perusteesta. Päätös siitä, otetaanko uusi peruste tutkittavaksi, tehdään pääasian ratkaisun yhteydessä. 43 artikla Yhteisöjen tuomioistuimen presidentti voi kuultuaan asianosaisia sekä julkisasiamiestä, jos asiaan on jo nimetty julkisasiamies 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, milloin tahansa määrätä, että kirjallista tai suullista käsittelyä taikka lopullista tuomiota varten tietyt toisiinsa liittyvät tai asiasisällöltään samanlaiset asiat käsitellään yhdessä. Presidentti voi myös peruuttaa yhdistämispäätöksen. Presidentti voi siirtää nämä kysymykset yhteisöjen tuomioistuimen ratkaistaviksi. 1 a luku ALUSTAVA KERTOMUS JA ASIOIDEN SIIRTÄMINEN RATKAISUKOKOONPANOIHIN 44 artikla 1. Presidentti määrää päivän, jolloin esittelevän tuomarin on annettava yhteisöjen tuomioistuimen yleiskokoukselle alustava kertomus, tapauksen mukaan, a) kun vastaajan vastaus on jätetty; b) kun asianosaisten vastauksia ei ole jätetty 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti asetetussa määräajassa; c) kun asianosainen on ilmoittanut, ettei se anna vastausta; d) kun 62 a artiklassa tarkoitettua nopeutettua menettelyä sovellettaessa presidentti määrää suullisen käsittelyn päivän. 2. Alustava kertomus sisältää ehdotuksen mahdollisesti tarvittavista asian selvittämistoimista tai muista asian valmisteluun liittyvistä toimista sekä siitä ratkaisukokoonpanosta, johon asia olisi syytä siirtää. Kertomus sisältää myös esittelevän tuomarin ehdotuksen siitä, voidaanko suullinen pääkäsittely jättää järjestämättä 44 a artiklan mukaisesti, ja siitä, voidaanko asia ratkaista ilman julkisasiamiehen ratkaisuehdotusta perussäännön 20 artiklan viidennen kohdan mukaisesti. Yhteisöjen tuomioistuin päättää julkisasiamiestä kuultuaan, mihin toimenpiteisiin esittelevän tuomarin ehdotusten johdosta ryhdytään. 3. Yhteisöjen tuomioistuin siirtää viiden tai kolmen tuomarin jaostojen ratkaistavaksi kaikki sen käsiteltäviksi saatetut asiat, jollei asian vaikeuden tai merkityksen taikka erityisten syiden vuoksi ole tarpeen, että asia siirretään suuren jaoston ratkaistavaksi. Asiaa ei kuitenkaan voida siirtää viiden tai kolmen tuomarin jaostolle, jos käsiteltävässä asiassa asianosaisena oleva jäsenvaltio tai yhteisöjen toimielin vaatii, että asia on ratkaistava suuressa jaostossa. Ilmaisulla & käsiteltävässä asiassa asianosaisena& tarkoitetaan tässä kohdassa kaikkia jäsenvaltioita ja kaikkia toimielimiä, jotka ovat riidan asianosaisia tai riidassa väliintulijoita tai jotka ovat esittäneet kirjallisia huomautuksia 103 artiklassa tarkoitetussa ennakkoratkaisuasiassa. Tässä alakohdassa tarkoitettua vaatimusta ei voida esittää yhteisöjen ja niiden henkilöstön välisissä riita-asioissa. Yhteisöjen tuomioistuin kokoontuu täysistunnossa, kun asia on saatettu sen ratkaistavaksi perussäännön 16 artiklan neljännessä kohdassa mainittujen määräysten nojalla. Se voi siirtää asian täysistunnon ratkaistavaksi, jos se pitää kyseistä asiaa poikkeuksellisen merkittävänä perussäännön 16 artiklan viidennen kohdan mukaisesti. 4. Se ratkaisukokoonpano, jonka ratkaistavaksi asia on annettu, voi siirtää asian missä tahansa asian käsittelyn vaiheessa yhteisöjen tuomioistuimelle, jotta tämä antaisi asian kyseistä ratkaisukokoonpanoa laajemman ratkaisukokoonpanon ratkaistavaksi. 5. Jos ratkaisukokoonpano pitää asian selvittämistä tarpeellisena eikä se itse ryhdy asian selvittämistoimiin, se voi antaa asian selvittämisen tämän työjärjestyksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun jaoston tehtäväksi. Jos asian käsittelyssä siirrytään suulliseen vaiheeseen suorittamatta asian selvittämistoimia, kyseisen ratkaisukokoonpanon puheenjohtaja määrää suullisen käsittelyn aloittamispäivän. 44 a artikla Asian käsittelyyn yhteisöjen tuomioistuimessa kuuluu myös suullinen vaihe, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän työjärjestyksen erityismääräysten soveltamista. Yhteisöjen tuomioistuin voi kuitenkin päättää toisin 40 artiklan 1 kohdassa tai tapauksen mukaan 41 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kirjelmien jättämisen jälkeen esittelevän tuomarin kertomuksen perusteella ja julkisasiamiestä kuultuaan, jollei kukaan asianosaisista esitä pyyntöä, jossa yksilöidään syyt siihen, miksi asianomainen haluaa tulla kuulluksi. Pyyntö on esitettävä kuukauden kuluessa siitä, kun asianosaiselle on ilmoitettu kirjallisen käsittelyn päättymisestä. Presidentti voi pidentää tätä määräaikaa. 2 luku ASIAN VALMISTELU JA SIIHEN LIITTYVÄT TOIMENPITEET 1 jakso - Asian selvittämistoimista 45 artikla 1. Yhteisöjen tuomioistuin vahvistaa määräyksellä julkisasiamiestä kuultuaan asianmukaisina pitämänsä selvittämistoimet ja sen, mitkä tosiseikat on näytettävä toteen. Asianosaisia kuullaan ennen kuin yhteisöjen tuomioistuin päättää 2 kohdan c, d ja e alakohdassa tarkoitetuista selvittämistoimista. Tämä määräys annetaan tiedoksi asianosaisille. 2. Seuraaviin selvittämistoimiin voidaan ryhtyä, tämän kuitenkaan rajoittamatta perussäännön 24 ja 25 artiklan soveltamista: a) asianosaisten henkilökohtainen saapuminen asian käsittelyyn; b) tietojen pyytäminen ja asiakirjojen esittäminen; c) todistajien kuuleminen; d) asiantuntijalausunto; e) katselmus. 3. Yhteisöjen tuomioistuin voi ryhtyä selvittämistoimiin itse tai antaa tämän esittelevän tuomarin tehtäväksi. Julkisasiamies osallistuu selvittämistoimiin. 4. Vastanäytön esittäminen ja aiemmin esitetyn näytön täydentäminen on sallittua. 46 artikla 1. Jaosto, jonka tehtäväksi selvittämistoimet on annettu, käyttää yhteisöjen tuomioistuimelle tämän työjärjestyksen 45 ja 47-53 artiklassa annettuja toimivaltuuksia; yhteisöjen tuomioistuimen presidentille annettuja toimivaltuuksia käyttää jaoston puheenjohtaja. 2. Tämän työjärjestyksen 56 ja 57 artiklaa sovelletaan asian käsittelyyn jaostossa. 3. Asianosaiset voivat olla mukana asian selvittämistoimissa. 2 jakso - Todistajien ja asiantuntijoiden kutsuminen ja kuuleminen 47 artikla 1. Yhteisöjen tuomioistuin voi julkisasiamiestä kuultuaan omasta aloitteestaan tai asianosaisten pyynnöstä määrätä, että tiettyjen seikkojen toteen näyttämiseksi kuullaan todistajia. Yhteisöjen tuomioistuimen määräyksessä mainitaan toteen näytettävät seikat. Yhteisöjen tuomioistuin kutsuu todistajat kuultaviksi joko omasta aloitteestaan tai asianosaisten tai julkisasiamiehen pyynnöstä. Asianosaisen tekemässä pyynnössä todistajan kuulemiseksi on ilmoitettava täsmällisesti, mistä seikoista ja minkä vuoksi todistajaa on tarpeen kuulla. 2. Todistaja, jonka kuulemista yhteisöjen tuomioistuin pitää tarpeellisena, kutsutaan kuultavaksi yhteisöjen tuomioistuimen määräyksellä, jossa mainitaan: a) todistajan suku- ja etunimi, asema ja osoite; b) seikat, joista todistajaa kuullaan; c) ne toimet, joihin yhteisöjen tuomioistuin on mahdollisesti ryhtynyt todistajalle aiheutuvien kulujen korvaamiseksi, ja niskoittelevaan todistajaan sovellettavat seuraamukset. Tämä määräys annetaan tiedoksi asianosaisille ja todistajalle. 3. Yhteisöjen tuomioistuin voi asettaa asianosaisten pyynnöstä kuultavan todistajan kutsumisen edellytykseksi, että yhteisöjen tuomioistuimen kassaan talletetaan rahamäärä, joka kattaa kuulemisesta aiheutuvat kustannukset; yhteisöjen tuomioistuin määrää tämän rahamäärän suuruuden. Yhteisöjen tuomioistuimen kassasta maksetaan yhteisöjen tuomioistuimen omasta aloitteesta kutsumien todistajien kuulemiseen tarvittava ennakko. 4. Todistajan henkilöllisyyden toteamisen jälkeen presidentti ilmoittaa todistajalle, että tämän on vahvistettava todistajankertomuksensa tässä työjärjestyksessä määrätyllä tavalla. Yhteisöjen tuomioistuin kuulee todistajia kuulemistilaisuudessa, johon asianosaiset kutsutaan. Sen jälkeen kun todistaja on esittänyt kertomuksensa, presidentti voi asianosaisten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tehdä todistajalle kysymyksiä. Muilla tuomareilla ja julkisasiamiehellä on sama oikeus. Presidentin suostumuksella asianosaisten edustajat voivat tehdä todistajalle kysymyksiä. 5. Esitettyään kertomuksensa todistaja vannoo seuraavan valan: "Minä lupaan ja vannon, että olen kertonut totuuden, koko totuuden enkä mitään muuta kuin totuuden." Yhteisöjen tuomioistuin voi kuultuaan asianosaisia vapauttaa todistajan valan vannomisesta. 6. Kirjaaja pitää pöytäkirjaa, johon merkitään todistajien kertomukset. Pöytäkirjan allekirjoittaa presidentti tai se esittelevä tuomari, jonka tehtäväksi todistajan kuuleminen on annettu. Tätä ennen todistajalle on varattava tilaisuus tarkastaa pöytäkirjan sisältö ja allekirjoittaa pöytäkirja. Pöytäkirja on todistusvoimainen. 48 artikla 1. Oikeassa järjestyksessä kutsutun todistajan on noudatettava kutsua ja saavuttava kuultavaksi. 2. Jos oikeassa järjestyksessä kutsuttu todistaja ei saavu yhteisöjen tuomioistuimeen, yhteisöjen tuomioistuin voi määrätä hänelle sakon, jonka suuruus on enintään 5000 euroa(2), ja määrätä, että todistaja kutsutaan uudelleen kuultavaksi omalla kustannuksellaan. Sama seuraamus voidaan määrätä todistajalle, joka ilman laillista syytä kieltäytyy antamasta todistajankertomusta, vannomasta valaa tai antamasta tarvittaessa juhlallista vakuutusta. 3. Todistaja, joka esittää yhteisöjen tuomioistuimelle laillisen syyn laiminlyöntiinsä, voidaan vapauttaa sakosta, joka hänelle on määrätty. Määrättyä sakkoa voidaan alentaa todistajan pyynnöstä, jos hän osoittaa, että se on hänen tuloihinsa nähden kohtuuton. 4. Tämän artiklan nojalla määrätyt sakot ja toimenpiteet pannaan täytäntöön EY:n perustamissopimuksen 244 ja 256 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 159 ja 164 artiklan määräysten mukaisesti. 49 artikla 1. Yhteisöjen tuomioistuin voi määrätä asiantuntijalausunnon hankkimisesta. Määräyksessä, jossa nimetään asiantuntija, määritetään hänen tehtävänsä ja asetetaan määräaika, jonka kuluessa asiantuntijan on annettava lausuntonsa. 2. Asiantuntijalle annetaan jäljennös määräyksestä ja kaikista hänen tehtävänsä täyttämisen kannalta tarpeellisista asiakirjoista. Hänen toimintaansa valvoo esittelevä tuomari, joka voi olla läsnä asiantuntijatehtävän täyttämisessä ja jolle on tiedotettava asiantuntijan edistymisestä tehtävänsä täyttämisessä. Yhteisöjen tuomioistuin voi pyytää asianosaisia tai yhtä asianosaista asettamaan vakuuden, joka kattaa asiantuntijalausunnon hankkimisesta aiheutuvat kulut. 3. Asiantuntijan pyynnöstä yhteisöjen tuomioistuin voi päättää todistajien kuulemisesta, joka tapahtuu tämän työjärjestyksen 47 artiklan määräysten mukaisesti. 4. Asiantuntija voi antaa lausuntonsa ainoastaan niistä seikoista, joista lausuntoa on nimenomaisesti pyydetty. 5. Kun asiantuntija on esittänyt lausuntonsa, yhteisöjen tuomioistuin voi määrätä hänen kuulemisestaan; asianosaiset kutsutaan kuulemistilaisuuteen. Presidentin suostumuksella asianosaisten edustajat voivat tehdä asiantuntijalle kysymyksiä. 6. Esitettyään lausuntonsa asiantuntija vannoo yhteisöjen tuomioistuimessa seuraavan valan: "Minä vannon, että olen suorittanut tehtäväni tunnollisesti ja puolueettomasti." Yhteisöjen tuomioistuin voi kuultuaan asianosaisia vapauttaa asiantuntijan valan vannomisesta. 50 artikla 1. Jos asianosainen vastustaa todistajan tai asiantuntijan kuulemista sillä perusteella, että tämä ei ole tehtävään kykenevä tai sopiva, tai muulla perusteella tai jos todistaja kieltäytyy todistamasta tai asiantuntija antamasta lausuntoaan tai jos todistaja tai asiantuntija kieltäytyy vannomasta valaa tai antamasta tarvittaessa juhlallista vakuutusta, yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee asian. 2. Todistajan ja asiantuntijan vastustamista koskeva väite on esitettävä kahden viikon kuluessa sen määräyksen tiedoksiannosta, jolla todistaja kutsutaan tai asiantuntija nimetään; väite on esitettävä kirjallisesti ja samalla on mainittava vastustamisen perusteet ja esitettävä näyttö. 51 artikla 1. Todistajilla ja asiantuntijoilla on oikeus saada korvaus matka- ja oleskelukuluistaan. Näitä kuluja varten heille voidaan maksaa ennakkoa yhteisöjen tuomioistuimen kassasta. 2. Todistajilla on oikeus korvaukseen ansionmenetyksestä, ja asiantuntijoilla on oikeus palkkioon. Yhteisöjen tuomioistuimen kassa maksaa nämä korvaukset todistajille ja asiantuntijoille sen jälkeen kun he ovat täyttäneet velvollisuutensa tai tehtävänsä. 52 artikla Yhteisöjen tuomioistuin voi asianosaisten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan esittää todistajien tai asiantuntijoiden kuulemiseksi oikeusapupyynnön tämän työjärjestyksen 125 artiklassa tarkoitetuissa säännöissä määrätyin edellytyksin. 53 artikla 1. Kirjaaja pitää pöytäkirjaa jokaisesta suullisesta käsittelystä. Tämän pöytäkirjan allekirjoittavat presidentti ja kirjaaja. Pöytäkirja on todistusvoimainen. 2. Asianosaiset voivat tutustua kirjaamossa pöytäkirjoihin ja asiantuntijalausuntoihin; asianosaiset voivat saada niistä jäljennöksiä omalla kustannuksellaan. 3 jakso - Valmistelun päättyminen 54 artikla Jollei yhteisöjen tuomioistuin päätä myöntää asianosaisille määräaikaa kirjallisten huomautusten esittämiseen, presidentti määrää suullisen käsittelyn aloittamispäivän asian valmistelun päätyttyä. Jos kirjallisten huomautusten esittämiseen on myönnetty määräaika, presidentti vahvistaa suullisen käsittelyn aloittamispäivän tämän määräajan päätyttyä. 4 jakso - Asian valmisteluun liittyvät toimenpiteet 54 a artikla Esittelevä tuomari ja julkisasiamies voivat pyytää asianosaisia antamaan määräajassa tosiseikkoja koskevia tietoja, asiakirjoja tai muuta selvitystä, jota he pitävät tarpeellisena. Saadut vastaukset ja asiakirjat annetaan tiedoksi muille asianosaisille. 3 luku SUULLINEN KÄSITTELY 55 artikla 1. Jollei tämän työjärjestyksen 85 artiklassa tarkoitettujen päätösten ensisijaisuudesta muuta johdu, yhteisöjen tuomioistuin käsittelee vireille pannut asiat siinä järjestyksessä, kuin niiden valmistelu on päättynyt. Jos valmistelu päättyy samaan aikaan useissa asioissa, käsittelyjärjestys määrätään kanteen rekisteriin kirjaamispäivän mukaan. 2. Presidentti voi erityisistä syistä päättää, että jonkin asian käsittelylle on annettava etusija. Presidentti voi kuultuaan asianosaisia ja julkisasiamiestä erityisistä syistä joko omasta aloitteestaan tai jonkun asianosaisen pyynnöstä päättää lykätä asian käsittelyä myöhempään ajankohtaan. Jos asianosaiset pyytävät käsittelyn lykkäämistä yhteisesti, presidentti voi suostua pyyntöön. 56 artikla 1. Presidentti julistaa käsittelyn alkaneeksi ja johtaa sitä; hän on vastuussa käsittelyn asianmukaisesta kulusta. 2. Suljetuin ovin käsiteltävissä asioissa suullisen käsittelyn sisältöä ei julkisteta. 57 artikla Presidentti voi suullisen käsittelyn aikana tehdä kysymyksiä asianosaisten asiamiehille, avustajille tai asianajajille. Muilla tuomareilla ja julkisasiamiehellä on sama oikeus. 58 artikla Asianosaiset voivat esiintyä yhteisöjen tuomioistuimessa vain asiamiehensä, avustajansa tai asianajajansa välityksellä. 59 artikla 1. Julkisasiamies esittää perustellun ratkaisuehdotuksensa suullisesti ennen suullisen käsittelyn päättymistä. 2. Julkisasiamiehen esitettyä ratkaisuehdotuksensa presidentti julistaa suullisen käsittelyn päättyneeksi. 60 artikla Yhteisöjen tuomioistuin voi milloin tahansa julkisasiamiestä kuultuaan 45 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrätä asian selvittämistoimista tai selvittämistoimien suorittamisesta uudelleen tai niiden täydentämisestä. Yhteisöjen tuomioistuin voi antaa jaoston tai esittelevän tuomarin tehtäväksi näiden toimien toteuttamisen. 61 artikla Yhteisöjen tuomioistuin voi kuultuaan julkisasiamiestä määrätä suullisen käsittelyn aloitettavaksi uudestaan. 62 artikla 1. Kirjaaja pitää pöytäkirjaa jokaisesta suullisesta käsittelystä. Tämän pöytäkirjan allekirjoittavat presidentti ja kirjaaja. Pöytäkirja on todistusvoimainen. 2. Asianosaiset voivat tutustua kirjaamossa pöytäkirjoihin ja asiantuntijalausuntoihin; asianosaiset voivat saada niistä jäljennöksiä omalla kustannuksellaan. 3 a luku NOPEUTETTU MENETTELY 62 a artikla 1. Kantajan tai vastaajan hakemuksesta presidentti voi esittelevän tuomarin ehdotuksesta sekä vastapuolta ja julkisasiamiestä kuultuaan poikkeuksellisesti päättää, että tämän työjärjestyksen määräyksistä poiketen asia käsitellään nopeutetussa menettelyssä, kun asian erityisen kiireellisyyden vuoksi on tarpeen, että yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee asian mahdollisimman nopeasti. Hakemus asian käsittelemisestä nopeutetussa menettelyssä on tehtävä erillisellä asiakirjalla kanteen tai vastineen toimittamisen yhteydessä. 2. Nopeutettua menettelyä sovellettaessa kannetta ja vastinetta voidaan täydentää vastauksella ainoastaan, jos presidentti pitää sitä tarpeellisena. Väliintulija voi esittää väliintulokirjelmän ainoastaan, jos presidentti pitää sitä tarpeellisena. 3. Kun vastine on esitetty tai kun siinä tilanteessa, että päätös asian käsittelemisestä nopeutetussa menettelyssä tehdään vasta vastineen toimittamisen jälkeen, tämä päätös on tehty, presidentti määrää istuntopäivän, joka annetaan välittömästi asianosaisille tiedoksi. Presidentti voi lykätä istuntopäivää myöhemmäksi, jos se on tarpeen asian selvittämistoimien tai muiden asian valmisteluun liittyvien toimien vuoksi. Asianosaiset saavat suullisen käsittelyn kuluessa täydentää esitystään ja esittää hankittavaksi näyttöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 42 artiklan soveltamista. Heidän on kuitenkin ilmoitettava syy, miksi näyttöön ei ole vedottu aikaisemmin. 4. Yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee asian julkisasiamiestä kuultuaan. 4 luku TUOMIOT 63 artikla Tuomiossa on oltava: - maininta siitä, että se on yhteisöjen tuomioistuimen antama tuomio; - tuomion julistamispäivä; - presidentin ja asian ratkaisemiseen osallistuneiden tuomareiden nimet; - julkisasiamiehen nimi; - kirjaajan nimi; - asianosaisten nimet; - asianosaisten asiamiesten, avustajien ja asianajajien nimet; - asianosaisten vaatimukset; - maininta siitä, että julkisasiamiestä on kuultu; - tiivistelmä tosiseikoista; - tuomion perustelut; - tuomiolauselma, mukaan lukien oikeudenkäyntikuluja koskeva ratkaisu. 64 artikla 1. Tuomio julistetaan julkisessa istunnossa, johon asianosaiset kutsutaan. 2. Tuomion alkuperäiskappale, jonka allekirjoittavat presidentti, asian ratkaisemiseen osallistuneet tuomarit ja kirjaaja, sinetöidään ja talletetaan kirjaamoon; kullekin asianosaiselle annetaan tiedoksi oikeaksi todistettu jäljennös tuomiosta. 3. Kirjaaja merkitsee tuomion alkuperäiskappaleeseen tuomion julistamispäivän. 65 artikla Tuomio on sitova julistamispäivästä alkaen. 66 artikla 1. Yhteisöjen tuomioistuin voi omasta aloitteestaan tai asianosaisen viimeistään kahden viikon kuluessa tuomion julistamisesta esittämästä pyynnöstä korjata tuomiossa olevan kirjoitus- tai laskuvirheen tai muun selvän virheen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuomion tulkintaa koskevien määräysten soveltamista. 2. Kirjaaja ilmoittaa asiasta asianosaisille, jotka voivat esittää kirjallisia huomautuksia presidentin asettamassa määräajassa. 3. Yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee asian suljetuin ovin julkisasiamiestä kuultuaan. 4. Korjausmääräyksen alkuperäiskappale liitetään korjatun tuomion alkuperäiskappaleeseen. Korjausmääräyksestä tehdään merkintä korjatun tuomion alkuperäiskappaleeseen. 67 artikla Jos yhteisöjen tuomioistuin on jättänyt lausumatta tietystä vaatimuksesta tai oikeudenkäyntikuluista, jokainen asianosainen voi saattaa asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi hakemuksella, joka on tehty kuukauden kuluessa tuomion tiedoksi antamisesta. Hakemus annetaan tiedoksi vastapuolelle, ja presidentti asettaa määräajan, jonka kuluessa vastapuoli voi esittää kirjallisia huomautuksia. Kun nämä huomautukset on esitetty, yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee julkisasiamiestä kuultuaan samanaikaisesti, otetaanko hakemus tutkittavaksi ja hyväksytäänkö hakemus. 68 artikla Kirjaaja huolehtii yhteisöjen tuomioistuimen oikeustapauskokoelman julkaisemisesta. 5 luku OIKEUDENKÄYNTIKULUT 69 artikla 1. Oikeudenkäyntikuluja koskeva ratkaisu annetaan tuomiossa tai määräyksessä, jolla asian käsittely päätetään. 2. Asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Jos hävinneitä asianosaisia on useita, yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee, miten kulut on jaettava näiden asianosaisten kesken. 3. Jos asiassa osa vaatimuksista ratkaistaan toisen asianosaisen ja osa toisen asianosaisen hyväksi tai jos siihen on muutoin erityisiä syitä, yhteisöjen tuomioistuin voi määrätä oikeudenkäyntikulut jaettaviksi asianosaisten kesken tai määrätä, että kukin vastaa omista kuluistaan. Yhteisöjen tuomioistuin voi velvoittaa asian voittaneen osapuolen korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jotka tuomioistuin katsoo asianosaisen tarpeettomasti tai haitantekona aiheuttaneen toiselle asianosaiselle. 4. Jäsenvaltiot ja toimielimet, jotka ovat asiassa väliintulijoina, vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan. ETA-sopimuksen muut osapuolet kuin jäsenvaltiot ja EFTA:n valvontaviranomainen, jotka ovat asiassa väliintulijoina, vastaavat samoin omista oikeudenkäyntikuluistaan. Yhteisöjen tuomioistuin voi määrätä, että muun kuin edellisissä alakohdissa mainitun väliintulijan on vastattava omista oikeudenkäyntikuluistaan. 5. Asianosainen, joka peruuttaa kanteensa, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli sitä vaatii peruuttamista koskevissa huomautuksissaan. Kanteensa peruuttavan pyynnöstä vastapuoli velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos se vastapuolen menettelyn vuoksi katsotaan kohtuulliseksi. Jos asianosaiset sopivat oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta, oikeudenkäyntikuluja koskeva ratkaisu tehdään tämän sopimuksen mukaisesti. Jollei oikeudenkäyntikulujen korvaamista vaadita, kukin asianosainen vastaa omista kuluistaan. 6. Jos lausunnon antaminen asiassa raukeaa, yhteisöjen tuomioistuin määrää oikeudenkäyntikuluista harkintansa mukaan. 70 artikla Yhteisöjen ja niiden henkilöstön välisissä riita-asioissa toimielinten on vastattava omista kustannuksistaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän työjärjestyksen 69 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan soveltamista. 71 artikla Asianosaisen on korvattava kustannukset, jotka vastapuolelle aiheutuvat täytäntöönpanosta, siinä valtiossa voimassa olevien maksuperusteiden mukaisesti, jossa täytäntöönpano tapahtuu. 72 artikla Asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on maksutonta, jollei seuraavista määräyksistä muuta johdu a) jos yhteisöjen tuomioistuimelle on aiheutunut kustannuksia, jotka olisi voitu välttää, se voi julkisasiamiestä kuultuaan velvoittaa kustannukset aiheuttaneen asianosaisen korvaamaan ne; b) jos asianosaisen pyynnöstä on otettu jäljennöksiä tai tehty käännöksiä, tämä asianosainen vastaa kirjaajan kohtuuttomiksi harkitsemista kustannuksista tämän työjärjestyksen 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen maksuperusteiden mukaan. 73 artikla Seuraavat oikeudenkäyntikulut katsotaan korvattaviksi, tämän kuitenkaan rajoittamatta edellisen artiklan määräysten soveltamista: a) todistajille ja asiantuntijoille tämän työjärjestyksen 51 artiklan mukaisesti maksettavat korvaukset; b) asianosaisille asian käsittelystä aiheutuneet välttämättömät kustannukset, erityisesti matka- ja oleskelukulut, sekä asiamiehen, avustajan tai asianajajan palkkio. 74 artikla 1. Jos oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta syntyy riita, tämän työjärjestyksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu jaosto, jonka käsiteltäväksi asia on annettu, ratkaisee sen asianosaisen pyynnöstä kuultuaan toisen asianosaisen huomautukset ja julkisasiamiehen ehdotuksen antamalla määräyksen, josta ei voi valittaa. 2. Asianosaiset voivat täytäntöönpanoa varten pyytää oikeaksi todistetun jäljennöksen määräyksestä. 75 artikla 1. Yhteisöjen tuomioistuimen kassa suorittaa maksut sen maan valuutassa, jossa yhteisöjen tuomioistuimella on kotipaikka. Maksun saajan pyynnöstä maksut suoritetaan sen maan valuutassa, jossa korvattavat kulut ovat aiheutuneet tai jossa korvauksen perusteena olevat toimenpiteet on toteutettu. 2. Muut velalliset suorittavat maksunsa kotimaansa valuutassa. 3. Valuutanvaihdossa noudatetaan yhteisöjen tuomioistuimen kotipaikan virallista vaihtokurssia maksupäivänä. 6 luku MAKSUTON OIKEUDENKÄYNTI 76 artikla 1. Asianosainen, joka ei kokonaan tai osaksi kykene suorittamaan oikeudenkäynnistä aiheutuvia kuluja, voi milloin tahansa pyytää maksutonta oikeudenkäyntiä. Hakemukseen on liitettävä selvitys hakijan taloudellisesta tilasta, erityisesti toimivaltaisen viranomaisen antama todistus hakijan varattomuudesta. 2. Jos hakemus tehdään ennen kannetta, jonka hakija aikoo nostaa, hakemuksessa on selostettava lyhyesti kanteen sisältö. Hakemuksen ei tarvitse olla asianajajan tekemä. 3. Presidentti nimeää esittelevän tuomarin. Otettuaan huomioon vastapuolen kirjalliset huomautukset ja kuultuaan julkisasiamiestä se kolmen tuomarin jaosto, johon esittelevä tuomari kuuluu, päättää, myönnetäänkö maksuton oikeudenkäynti tai myönnetäänkö se osittaisena vai hylätäänkö hakemus. Jaosto tutkii, ettei kanne ole selvästi perusteeton. Jaosto ratkaisee asian määräyksellä, jota ei perustella ja josta ei voi valittaa. 4. Jaosto voi milloin tahansa omasta aloitteestaan tai hakemuksesta peruuttaa myöntämänsä maksuttoman oikeudenkäynnin, jos myöntämisen perusteena olleissa olosuhteissa on tapahtunut muutoksia asian käsittelyn aikana. 5. Jos maksuton oikeudenkäynti myönnetään, yhteisöjen tuomioistuimen kassasta maksetaan ennakkona menoihin tarvittavat varat. Oikeudenkäyntikuluja koskevassa ratkaisussa voidaan määrätä maksuttoman oikeudenkäynnin perusteella suoritetun rahamäärän maksamisesta kokonaan tai osittain takaisin yhteisöjen tuomioistuimen kassaan. Kirjaaja huolehtii näiden rahamäärien perimisestä siltä asianosaiselta, joka on velvoitettu ne maksamaan. 7 luku ASIAN POISTAMINEN 77 artikla Jos asianosaiset tekevät asiassa sovinnon ennen yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisun antamista ja ilmoittavat yhteisöjen tuomioistuimelle luopuvansa kaikista vaatimuksistaan, presidentti määrää asian poistettavaksi rekisteristä ja tekee oikeudenkäyntikuluja koskevan ratkaisun 69 artiklan 5 kohdan mukaisesti ottaen tarvittaessa huomioon asianosaisten tätä koskevat ehdotukset. Tätä määräystä ei sovelleta EY:n perustamissopimuksen 230 ja 232 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 146 ja 148 artiklassa tarkoitettuihin kanteisiin. 78 artikla Jos kantaja ilmoittaa kirjallisesti yhteisöjen tuomioistuimelle peruuttavansa kanteensa, presidentti määrää asian poistettavaksi rekisteristä ja tekee oikeudenkäyntikuluja koskevan ratkaisun 69 artiklan 5 kohdan mukaisesti. 8 luku TIEDOKSIANTO 79 artikla 1. Kirjaaja huolehtii siitä, että tässä työjärjestyksessä määrätyt tiedoksiannot toimitetaan vastaanottajan prosessiosoitteeseen joko lähettämällä tiedoksiannettavasta asiakirjasta jäljennös kirjattuna kirjeenä vastaanottotodistusta vastaan tai luovuttamalla jäljennös henkilökohtaisesti kuittia vastaan. Kirjaaja huolehtii jäljennösten ottamisesta tiedoksiannettavasta asiakirjasta ja todistaa ne oikeiksi, jolleivät asianosaiset itse toimita jäljennöksiä tämän työjärjestyksen 37 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 2. Jos vastaanottaja on 38 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti antanut suostumuksensa siihen, että tiedoksiannot toimitetaan hänelle telekopiolaitteen tai muun teknisen tiedonsiirtovälineen välityksellä, oikeudenkäyntiasiakirjat, yhteisöjen tuomioistuimen tuomioita ja määräyksiä lukuun ottamatta, voidaan antaa hänelle tiedoksi lähettämällä asiakirjasta hänelle jäljennös tällaista välinettä käyttäen. Jos tiedoksi antaminen ei teknisistä syistä tai asiakirjan luonteen tai pituuden vuoksi voi tapahtua tällä tavoin, asiakirja annetaan tiedoksi toimittamalla se vastaanottajan osoitteeseen 1 kohdassa määrätyn mukaisesti siinä tapauksessa, että hän ei ole ilmoittanut prosessiosoitetta. Vastaanottajalle ilmoitetaan tästä telekopiolaitteen tai muun teknisen tiedonsiirtovälineen välityksellä. Kirjatun kirjeen katsotaan tällöin saapuneen vastaanottajalle kymmenentenä päivänä siitä, kun se on jätetty postin haltuun yhteisöjen tuomioistuimen kotipaikassa, ellei saantitodistuksella osoiteta, että se on vastaanotettu muuna ajankohtana, tai ellei vastaanottaja kolmen viikon kuluessa telekopiolaitteen tai muun teknisen tiedonsiirtovälineen välityksellä saamastaan ilmoituksesta ilmoita kirjaajalle, että tiedoksianto ei ole saapunut hänelle. 9 luku MÄÄRÄAJAT 80 artikla 1. Unionisopimuksessa, EY:n ja Euratomin perustamissopimuksissa sekä yhteisöjen tuomioistuimen perussäännössä ja tässä työjärjestyksessä määrätyt prosessuaaliset määräajat lasketaan seuraavasti: a) jos päivinä, viikkoina, kuukausina tai vuosina ilmaistu määräaika on laskettava ajankohdasta, jona tietty tapahtuma sattuu tai tietty toimenpide toteutetaan, määräaikaan sisältyväksi ei lasketa sitä päivää, jona tämä tapahtuma sattuu tai toimenpide toteutetaan; b) viikkoina, kuukausina tai vuosina ilmaistu määräaika päättyy sen päivän päättyessä, joka määräajan viimeisenä viikkona, kuukautena tai vuotena nimeltään tai järjestysnumeroltaan vastaa päivää, jona se tapahtuma sattui tai se toimenpide toteutettiin, josta määräaika on laskettava. Jos kuukausina tai vuosina ilmaistun määräajan näin laskettavaa päättymispäivää ei ole määräajan viimeisenä kuukautena, määräaika päättyy tämän kuukauden viimeisenä päivänä; c) kuukausina ja päivinä ilmaistu määräaika lasketaan siten, että ensin lasketaan täydet kuukaudet ja sen jälkeen päivät; d) määräaikoihin sisältyvät viralliset vapaapäivät, sunnuntait ja lauantait; e) määräaikojen kuluminen ei keskeydy yhteisöjen tuomioistuimen lomakausina. 2. Jos määräajan viimeinen päivä on lauantai, sunnuntai tai virallinen vapaapäivä, katsotaan määräajan jatkuvan tätä seuraavan ensimmäisen työpäivän päättymiseen saakka. Yhteisöjen tuomioistuimen laatima luettelo virallisista vapaapäivistä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 81 artikla 1. Jos määräaika, jota sovelletaan toimielinten antamia säädöksiä vastaan nostettaviin kanteisiin, alkaa kulua säädöksen julkaisemisesta, määräajan lasketaan alkavan kulua 80 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti säädöksen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä seuraavan neljännentoista päivän päätyttyä. 2. Prosessuaalisia määräaikoja pidennetään pitkien etäisyyksien vuoksi kymmenellä päivällä. 82 artikla Tämän työjärjestyksen mukaisesti vahvistettuja määräaikoja voi pidentää se viranomainen, joka on asettanut määräajan. Presidentti tai jaostojen puheenjohtajat voivat valtuuttaa kirjaajan asettamaan tai pidentämään sellaisia määräaikoja, joiden asettamiseen tai pidentämiseen he ovat tämän työjärjestyksen mukaan toimivaltaisia. 10 luku ASIAN KÄSITTELYN LYKKÄÄMINEN 82 a artikla 1. Asian käsittelyä voidaan lykätä: a) perussäännön 54 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa yhteisöjen tuomioistuimen tai asiaa käsittelevän jaoston määräyksellä, joka on annettu julkisasiamiehen kuulemisen jälkeen; b) muissa tapauksissa presidentin päätöksellä, jonka tämä on tehnyt kuultuaan julkisasiamiestä ja, lukuun ottamatta 103 artiklassa tarkoitettuja ennakkoratkaisupyyntöjä, asianosaisia. Asian käsittelyä voidaan jatkaa määräyksellä tai päätöksellä samaa menettelytapaa noudattaen. Tässä kohdassa tarkoitetut määräykset ja päätökset annetaan tiedoksi asianosaisille. 2. Asian lykkäyksen oikeusvaikutukset alkavat lykkäystä koskevassa määräyksessä tai päätöksessä mainittuna päivänä, tai jos tällaista mainintaa ei ole, määräyksen tai päätöksen antamispäivänä. Kun asian käsittely on lykätty, asianosaisia koskevat prosessuaaliset määräajat eivät kulu. 3. Jos lykkäystä koskevassa määräyksessä tai päätöksessä ei ole määrätty lykkäyksen kestoa, lykkäyksen oikeusvaikutukset päättyvät käsittelyn jatkamista koskevassa määräyksessä tai päätöksessä mainittuna ajankohtana, tai jos tällaista mainintaa ei ole, jatkamista koskevan päätöksen tai määräyksen antamispäivänä. Prosessuaaliset määräajat alkavat kulua alusta käsittelyn jatkamista koskevasta päätöksestä alkaen. III OSASTO ERITYISET PROSESSIT 1 luku TÄYTÄNTÖÖNPANON LYKKÄÄMINEN JA MUUT VÄLITOIMET 83 artikla 1. Hakemus toimielimen antaman säädöksen täytäntöönpanon lykkäämiseksi EY:n perustamissopimuksen 242 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 157 artiklan mukaisesti otetaan tutkittavaksi ainoastaan, jos hakija on nostanut kanteen tätä säädöstä vastaan yhteisöjen tuomioistuimessa. EY:n perustamissopimuksen 243 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 158 artiklan mukaisia muita välitoimia koskeva hakemus otetaan tutkittavaksi ainoastaan, jos sen on tehnyt yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saatetun asian asianosainen ja jos se liittyy tähän asiaan. 2. Edellisessä kohdassa tarkoitetuissa hakemuksissa on ilmoitettava oikeudenkäynnin kohde ja seikat, joiden vuoksi asia on kiireellinen, sekä ne tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joiden vuoksi vaaditusta välitoimesta määrääminen on ilmeisesti perusteltua. 3. Hakemus tehdään erillisellä asiakirjalla noudattaen tämän työjärjestyksen 37 ja 38 artiklan määräyksiä. 84 artikla 1. Hakemus annetaan tiedoksi vastapuolelle, joka voi presidentin asettamassa lyhyessä määräajassa esittää suullisia tai kirjallisia huomautuksia. 2. Presidentti harkitsee, onko tarpeen määrätä asian selvittämistoimista. Presidentti voi hyväksyä hakemuksen jo ennen kuin vastapuoli on esittänyt huomautuksensa. Tätä päätöstä voidaan muuttaa tai se voidaan peruuttaa, myös yhteisöjen tuomioistuimen omasta aloitteesta. 85 artikla Presidentti ratkaisee hakemuksen itse tai siirtää sen yhteisöjen tuomioistuimen ratkaistavaksi. Jos presidentti on poissa tai estynyt, sovelletaan tämän työjärjestyksen 11 artiklan määräyksiä. Jos hakemus siirretään yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi, se lykkää kaikkien muiden asioiden käsittelyä ja antaa ratkaisunsa kuultuaan julkisasiamiestä. Tällöin sovelletaan edellisen artiklan määräyksiä. 86 artikla 1. Hakemus ratkaistaan määräyksellä, joka perustellaan ja josta ei voi valittaa. Tämä määräys annetaan heti tiedoksi asianosaisille. 2. Määräyksen täytäntöönpanon edellytyksenä voidaan vaatia, että hakija asettaa vakuuden, jonka suuruus ja jota koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan olosuhteet huomioon ottaen. 3. Määräyksessä voidaan vahvistaa päivä, jolloin välitoimen voimassaolo päättyy. Muussa tapauksessa välitoimen voimassaolo päättyy, kun asiassa annetaan lopullinen tuomio. 4. Määräys on väliaikainen, eikä se millään tavoin vaikuta yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisuun pääasiassa. 87 artikla Asianosaisen hakemuksesta määräystä voidaan milloin tahansa muuttaa, tai se voidaan olosuhteiden muuttumisen vuoksi peruuttaa. 88 artikla Välitoimea koskevan hakemuksen hylkääminen ei estä sen tehnyttä asianosaista tekemästä uutta hakemusta, joka perustuu uusiin tosiseikkoihin. 89 artikla Tämän luvun määräyksiä sovelletaan yhteisöjen tuomioistuimen tai muun toimielimen päätöksen täytäntöönpanon lykkäämistä koskevaan hakemukseen, joka on tehty EY:n perustamissopimuksen 244 ja 256 artiklan tai Euratomin perustamissopimuksen 159 ja 164 artiklan mukaisesti. Määräyksessä, jolla hakemus hyväksytään, vahvistetaan tarvittaessa päivä, jona välitoimen voimassaolo päättyy. 90 artikla 1. Euratomin perustamissopimuksen 81 artiklan kolmannessa ja neljännessä kohdassa tarkoitetussa pyynnössä on mainittava: a) valvontaan määrättyjen henkilöiden ja yritysten nimi ja kotipaikka; b) valvonnan kohde ja tarkoitus. 2. Presidentti ratkaisee asian määräyksellä. Tämän työjärjestyksen 86 artiklan määräyksiä sovelletaan. Jos presidentti on poissa tai estynyt, sovelletaan tämän työjärjestyksen 11 artiklaa. 2 luku OIKEUDENKÄYNTIMENETTELYYN LIITTYVISTÄ SEIKOISTA 91 artikla 1. Jos asianosainen haluaa yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisevan prosessinedellytysten puuttumista koskevan väitteen tai muun oikeudenkäyntimenettelyyn liittyvän seikan käsittelemättä itse pääasiaa, asianosaisen on tehtävä siitä hakemus erillisellä asiakirjalla. Hakemuksessa on ilmoitettava ne tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joihin vedotaan, sekä vaatimukset, ja siihen on liitettävä niitä tukevat asiakirjat. 2. Heti kun hakemus on jätetty, presidentti asettaa määräajan, jonka kuluessa vastapuoli voi esittää kirjallisesti perusteensa ja vaatimuksensa. 3. Jollei yhteisöjen tuomioistuin päätä toisin, hakemuksen jatkokäsittely on suullinen. 4. Yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee hakemuksen julkisasiamiestä kuultuaan tai lykkää sen ratkaistavaksi lopullisen tuomion yhteydessä. Jos yhteisöjen tuomioistuin hylkää hakemuksen tai lykkää sen ratkaistavaksi pääasian yhteydessä, presidentti vahvistaa uudet määräajat asian käsittelyn jatkamiseksi. 92 artikla 1. Jos yhteisöjen tuomioistuin ei selvästi ole toimivaltainen ratkaisemaan kannetta tai jos kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat, yhteisöjen tuomioistuin voi jatkamatta asian käsittelyä ratkaista asian perustellulla määräyksellä julkisasiamiestä kuultuaan. 2. Yhteisöjen tuomioistuin voi milloin tahansa omasta aloitteestaan tutkia, onko asia jätettävä tutkimatta ehdottoman prosessinedellytyksen puuttumisen vuoksi, tai se voi todeta asianosaisia kuultuaan, että kanteesta on tullut perusteeton ja lausunnon antaminen asiassa raukeaa; päätös tehdään tämän työjärjestyksen 91 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti. 3 luku VÄLIINTULO 93 artikla 1. Väliintulohakemus on tehtävä kuuden viikon kuluessa 16 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun tiedonannon julkaisemisesta. Väliintulohakemuksessa on mainittava: a) asia; b) asianosaiset; c) väliintulijan nimi ja kotipaikka; d) väliintulijan prosessiosoite sillä paikkakunnalla, missä yhteisöjen tuomioistuimella on kotipaikka; e) ne vaatimukset, joita väliintulolla halutaan tukea; f) selvitys väliintulon perusteista, jos väliintulohakemus esitetään perussäännön 40 artiklan toisen tai kolmannen kohdan perusteella. Väliintulijan edustajaan sovelletaan perussäännön 19 artiklan määräyksiä. Tämän työjärjestyksen 37 ja 38 artiklaa noudatetaan soveltuvin osin. 2. Väliintulohakemus annetaan tiedoksi asianosaisille. Annettuaan asianosaisille mahdollisuuden esittää kirjalliset tai suulliset huomautuksensa yhteisöjen tuomioistuimen presidentti ratkaisee väliintulohakemuksen. Presidentti ratkaisee väliintulohakemuksen määräyksellä tai siirtää sen yhteisöjen tuomioistuimen ratkaistavaksi. 3. Jos presidentti hyväksyy väliintulon, väliintulijalle toimitetaan jäljennös kaikista asianosaisille tiedoksi annetuista asiakirjoista. Presidentti voi kuitenkin asianosaisen pyynnöstä jättää toimittamatta väliintulijalle asiakirjoja, jotka ovat salaisia tai luottamuksellisia. 4. Väliintulijan on hyväksyttävä asia sellaisena kuin se on väliintulohetkellä. 5. Presidentti asettaa määräajan, jonka kuluessa väliintulija voi antaa väliintulokirjelmän. Väliintulokirjelmässä on mainittava: a) väliintulijan vaatimukset, joilla tuetaan tai vastustetaan osaksi tai kokonaan jonkin asianosaisen vaatimuksia; b) oikeudelliset perusteet ja perustelut, joihin väliintulija vetoaa; c) esitettävä näyttö. 6. Kun väliintulokirjelmä on jätetty, presidentti asettaa tarvittaessa määräajan, jonka kuluessa asianosaiset voivat vastata kirjelmään. 7. Sellainen väliintulohakemus, joka esitetään 1 kohdassa tarkoitetun määräajan päätyttyä mutta ennen 44 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua päätöstä suullisen käsittelyn aloittamisesta, voidaan ottaa huomioon. Jos presidentti hyväksyy tällaisessa tilanteessa väliintulon, väliintulija saa hänelle toimitetun suullista käsittelyä varten laaditun kertomuksen perusteella esittää huomautuksensa suullisessa käsittelyssä, jos se järjestetään. 4 luku YKSIPUOLINEN TUOMIO JA TAKAISINSAANTI 94 artikla 1. Jos oikeassa järjestyksessä haastettu vastaaja ei anna vastinetta kanteeseen määrättyjen menettelytapojen mukaisesti tai määrätyssä ajassa, kantaja voi vaatia yhteisöjen tuomioistuimelta yksipuolista tuomiota. Tämä hakemus annetaan tiedoksi vastaajalle. Yhteisöjen tuomioistuin voi pyynnöstä päättää aloittaa suullisen käsittelyn. 2. Ennen yksipuolisen tuomion antamista yhteisöjen tuomioistuin tutkii julkisasiamiestä kuultuaan kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset ja tarkastaa, onko muotovaatimukset täytetty asianmukaisesti ja ovatko kantajan vaatimukset ilmeisesti perusteltuja. Yhteisöjen tuomioistuin voi määrätä asian selvittämistoimista. 3. Yksipuolinen tuomio on täytäntöönpanokelpoinen. Yhteisöjen tuomioistuin voi kuitenkin lykätä täytäntöönpanoa siihen asti, kunnes se on ratkaissut jäljempänä 4 kohdan mukaisesti tehdyn takaisinsaantihakemuksen, tai se voi määrätä täytäntöönpanon edellytykseksi, että kantaja asettaa vakuuden, jonka suuruus ja jota koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan olosuhteet huomioon ottaen. Vakuus palautetaan, jos takaisinsaantihakemusta ei tehdä tai se hylätään. 4. Yksipuolista tuomiota vastaan voidaan hakea takaisinsaantia. Takaisinsaantia on haettava kuukauden kuluessa tuomion tiedoksi antamisesta; hakemus on tehtävä tämän työjärjestyksen 37 ja 38 artiklassa määrättyjä muotovaatimuksia noudattaen. 5. Kun takaisinsaantihakemus on annettu tiedoksi, presidentti asettaa määräajan, jonka kuluessa vastapuoli voi esittää kirjalliset huomautuksensa. Asian käsittelyä jatketaan tämän työjärjestyksen 44 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen mukaisesti. 6. Yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee asian tuomiolla, josta ei voida valittaa. Takaisinsaantia koskevan tuomion alkuperäiskappale liitetään yksipuolisen tuomion alkuperäiskappaleeseen. Viimeksi mainitun tuomion alkuperäiskappaleeseen tehdään merkintä takaisinsaantia koskevasta tuomiosta. 5 luku 95 artikla (kumottu) 96 artikla (kumottu) 6 luku ERITYISET MUUTOKSENHAKUKEINOT 1 jakso - Kolmannen osapuolen kantelu 97 artikla 1. Kanteluun, jossa kolmas osapuoli vaatii asian käsittelemistä uudelleen, sovelletaan tämän työjärjestyksen 37 ja 38 artiklan määräyksiä; kantelussa on lisäksi mainittava: a) tuomio, jota kantelu koskee; b) miten kantelun kohteena oleva tuomio loukkaa kolmannen osapuolen oikeuksia; c) syyt, joiden vuoksi kolmas osapuoli ei ole voinut osallistua pääasian käsittelyyn. Kantelu on osoitettava kaikkia pääasian asianosaisia vastaan. Jos tuomio on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, hakemus on tehtävä kahden kuukauden kuluessa tuomion julkaisemisesta. 2. Yhteisöjen tuomioistuin voi kantelun tehneen kolmannen osapuolen vaatimuksesta määrätä kyseisen tuomion täytäntöönpanon lykättäväksi. Tällöin sovelletaan tämän työjärjestyksen III osaston 1 luvun määräyksiä. 3. Tuomiota, jota kolmannen osapuolen kantelu koskee, muutetaan siltä osin kuin tämän vaatimukset hyväksytään. Kolmannen osapuolen kantelun johdosta annetun tuomion alkuperäiskappale liitetään kantelun kohteena olevan tuomion alkuperäiskappaleeseen. Viimeksi mainitun tuomion alkuperäiskappaleeseen tehdään merkintä kolmannen osapuolen vaatimuksen johdosta annetusta tuomiosta. 2 jakso - Tuomion purkaminen 98 artikla Purkamishakemus tuomion ottamiseksi uudelleen käsiteltäväksi on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hakija on saanut tiedon hakemuksen perusteena olevan tosiseikan olemassaolosta. 99 artikla 1. Purkamishakemukseen sovelletaan tämän työjärjestyksen 37 ja 38 artiklan määräyksiä; hakemuksessa on lisäksi mainittava: a) tuomio, jota hakemus koskee; b) miltä osin tuomiota vastustetaan; c) hakemuksen perusteena olevat tosiseikat; d) mitä näyttöä esitetään niistä tosiseikoista, joiden vuoksi tuomion purkaminen on perusteltua, ja siitä, että edellisessä artiklassa asetettua määräaikaa on noudatettu. 2. Purkamishakemus on osoitettava kaikkia uudelleen käsiteltäväksi vaadittavan tuomion asianosaisia vastaan. 100 artikla 1. Ottamatta kantaa pääasiaan yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee suljetuin ovin annettavalla tuomiolla, kuultuaan julkisasiamiestä ja otettuaan huomioon asianosaisten kirjalliset huomautukset, otetaanko hakemus tutkittavaksi. 2. Jos yhteisöjen tuomioistuin päättää ottaa hakemuksen tutkittavaksi, se tutkii pääasian ja ratkaisee asian tuomiolla tämän työjärjestyksen määräysten mukaisesti. 3. Purkamishakemuksen johdosta annetun tuomion alkuperäiskappale liitetään hakemuksen kohteena olevan tuomion alkuperäiskappaleeseen. Viimeksi mainitun tuomion alkuperäiskappaleeseen tehdään merkintä purkamishakemuksen johdosta annetusta tuomiosta. 7 luku MUUTOKSENHAKU VÄLITYSLAUTAKUNNAN PÄÄTÖKSIIN 101 artikla 1. Euratomin perustamissopimuksen 18 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetussa valituksessa on mainittava: a) valittajan nimi ja kotipaikka; b) allekirjoittajan asema; c) välityslautakunnan päätös, josta valitetaan; d) asianosaiset; e) lyhyt selvitys tosiseikoista; f) valittajan vaatimukset ja niiden perusteet. 2. Tämän työjärjestyksen 37 artiklan 3 ja 4 kohtaa sekä 38 artiklan 2, 3 ja 5 kohtaa noudatetaan soveltuvin osin. Lisäksi valitukseen on liitettävä oikeaksi todistettu jäljennös päätöksestä, josta valitetaan. 3. Heti kun valitus on jätetty, yhteisöjen tuomioistuimen kirjaaja kehottaa välityslautakuntaa toimittamaan asiaan liittyvät asiakirjat yhteisöjen tuomioistuimelle. 4. Asian käsittelyä jatketaan tämän työjärjestyksen 39, 40 ja 55 artiklan mukaisesti. 5. Yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee asian tuomiolla. Jos välityslautakunnan päätös kumotaan, yhteisöjen tuomioistuin palauttaa asian tarvittaessa lautakunnan käsiteltäväksi. 8 luku TUOMIOIDEN TULKINTA 102 artikla 1. Tuomion tulkintaa koskeva hakemus tehdään tämän työjärjestyksen 37 ja 38 artiklan määräysten mukaisesti. Hakemuksessa on lisäksi mainittava: a) tuomio, jota hakemus koskee; b) ne tuomion kohdat, joiden tulkintaa pyydetään. Hakemus on osoitettava kaikkia kyseisen tuomion asianosaisia vastaan. 2. Yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee asian tuomiolla annettuaan asianosaisille mahdollisuuden esittää huomautuksensa ja kuultuaan julkisasiamiestä. Tulkintaa koskevan tuomion alkuperäiskappale liitetään tulkittavan tuomion alkuperäiskappaleeseen. Viimeksi mainitun tuomion alkuperäiskappaleeseen tehdään merkintä tulkintaa koskevasta tuomiosta. 9 luku ENNAKKORATKAISUPYYNNÖT JA MUUT TULKINTAPYYNNÖT 103 artikla 1. Perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa asian käsittelyyn sovelletaan tämän työjärjestyksen määräyksiä, jollei ennakkoratkaisuasioiden luonteen vuoksi tarvittavista mukautuksista muuta johdu. 2. Edellä olevan 1 kohdan määräyksiä sovelletaan myös niihin ennakkoratkaisupyyntöihin, joista määrätään seuraavissa Luxemburgissa 3 päivänä kesäkuuta 1971 allekirjoitetuissa pöytäkirjoissa: pöytäkirja yhteisöjen tuomioistuimen toimivallasta tulkita 29 päivänä helmikuuta 1968 tehtyä yhteisöjen ja oikeushenkilöiden vastavuoroista tunnustamista koskevaa yleissopimusta ja pöytäkirja yhteisöjen tuomioistuimen toimivallasta tulkita 27 päivänä syyskuuta 1968 tehtyä tuomioistuimen toimivaltaa ja tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevaa yleissopimusta; lisäksi 1 kohdan määräyksiä sovelletaan viimeksi mainitun pöytäkirjan 4 artiklassa määrättyihin menettelyihin. Edellä olevan 1 kohdan määräyksiä sovelletaan myös tulkintapyyntöihin, joista mahdollisesti määrätään muissa sopimuksissa. 104 artikla 1. Jäsenvaltioille annetaan tiedoksi 103 artiklassa tarkoitetuista kansallisten tuomioistuimien päätöksistä alkuperäinen versio, johon on liitetty käännös kyseisen valtion viralliselle kielelle. Perussäännön 23 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kansallisten tuomioistuinten päätöksistä annetaan ETA-sopimuksen osapuolina oleville muille valtioille kuin jäsenvaltioille ja EFTA:n valvontaviranomaiselle tiedoksi alkuperäinen versio, johon liitetään käännös jollekin 29 artiklan 1 kohdassa mainituista kielistä, jonka valitsee se, jolle tiedoksianto osoitetaan. Jos kolmannella valtiolla on oikeus osallistua ennakkoratkaisumenettelyyn perussäännön 23 artiklan neljännen kohdan mukaisesti, kolmannelle valtiolle annetaan tiedoksi kansallisen tuomioistuimen päätös alkuperäisenä sekä käännös siitä yhdellä 29 artiklan 1 kohdassa mainituista kielistä, jonka asianomainen kolmas valtio valitsee. 2. Kun kyse on pääasian asianosaisten edustamisesta ja henkilökohtaisesta läsnäolosta ennakkoratkaisuasioissa, yhteisöjen tuomioistuin ottaa huomioon asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saattaneessa kansallisessa tuomioistuimessa sovellettavat oikeudenkäyntisäännöt. 3. Jos ennakkoratkaisukysymys on samanlainen kuin kysymys, johon yhteisöjen tuomioistuin on jo antanut ratkaisun, jos kysymykseen annettava vastaus on selvästi johdettavissa oikeuskäytännöstä tai jos ei ole vähäisintäkään perusteltua epäilystä siitä, miten kysymykseen on vastattava, yhteisöjen tuomioistuin voi ilmoitettuaan asiasta ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle ja kuultuaan perussäännön 23 artiklassa tarkoitettujen osapuolten mahdollisesti esittämät huomautukset sekä kuultuaan julkisasiamiestä ratkaista asian perustellulla määräyksellä, jossa viitataan tilanteen mukaan sen aikaisemmin antamaan tuomioon tai asiaa koskevaan oikeuskäytäntöön. 4. Asian käsittelyyn ennakkoratkaisuasioissa kuuluu yhteisöjen tuomioistuimessa myös suullinen vaihe, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellisen kohdan määräysten soveltamista. Yhteisöjen tuomioistuin voi kuitenkin päättää toisin perussäännön 23 artiklassa esittelevän tuomarin kertomuksen perusteella ja julkisasiamiestä kuultuaan ja ilmoitettuaan asiasta niille, joilla edellä mainittujen määräysten mukaisesti on oikeus esittää kirjelmiä ja huomautuksia, jos näistä kukaan ei esitä pyyntöä, jossa yksilöidään syyt siihen, miksi asianomainen haluaa tulla kuulluksi. Pyyntö on esitettävä kuukauden kuluessa siitä, kun yhteisöjen tuomioistuimelle jätetyt kirjelmät tai kirjalliset huomautukset on annettu tiedoksi asianosaiselle tai muulle osapuolelle. Presidentti voi pidentää tätä määräaikaa. 5. Yhteisöjen tuomioistuin voi julkisasiamiestä kuultuaan pyytää selvennyksiä kansalliselta tuomioistuimelta. 6. Ennakkoratkaisuasioissa oikeudenkäyntikuluista päättää kansallinen tuomioistuin. Erityistapauksissa yhteisöjen tuomioistuin voi myöntää maksutonta oikeudenkäyntiä koskevien sääntöjen mukaisesti avustuksen, jonka tarkoituksena on helpottaa asianosaisen henkilökohtaista läsnäoloa tai edustusta. 104 a artikla Kansallisen tuomioistuimen pyynnöstä presidentti voi esittelevän tuomarin esityksestä ja julkisasiamiestä kuultuaan päättää poikkeuksellisesti, että ennakkoratkaisupyyntö käsitellään nopeutetussa menettelyssä tämän työjärjestyksen määräyksistä poiketen, jos esitettyjen seikkojen perusteella asiassa on saatava erittäin kiireellisesti vastaus esitettyyn ennakkoratkaisukysymykseen. Presidentti määrää tässä tapauksessa välittömästi istuntopäivän, joka ilmoitetaan pääasian asianosaisille ja perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille muille osapuolille samalla kun ennakkoratkaisun esittämistä koskeva päätös annetaan niille tiedoksi. Edellisessä kohdassa mainitut asianosaiset ja muut osapuolet voivat jättää kirjelmiä tai kirjallisia huomautuksia presidentin asettamassa määräajassa, joka ei saa olla alle 15 päivää. Presidentti voi pyytää, että asianosaiset tai muut osapuolet, joita asia koskee, käsittelevät kirjelmissään tai kirjallisissa huomautuksissaan ainoastaan olennaisia ennakkoratkaisukysymykseen liittyviä oikeudellisia näkökohtia. Kirjelmät ja kirjalliset huomautukset annetaan ennen suullista käsittelyä tiedoksi edellä mainituille asianosaisille ja muille osapuolille. Yhteisöjen tuomioistuin antaa asiassa ratkaisun julkisasiamiestä kuultuaan. 10 luku EURATOMIN PERUSTAMISSOPIMUKSEN 103-105 ARTIKLASSA TARKOITETUT ERITYISET PROSESSIT 105 artikla 1. Euratomin perustamissopimuksen 103 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitettu pyyntö jätetään neljänä oikeaksi todistettuna jäljennöksenä. Pyyntö annetaan tiedoksi komissiolle. 2. Pyyntöön liitetään kyseisen sopimuksen tai yleissopimuksen luonnos ja komission asianomaiselle jäsenvaltiolle esittämät huomautukset sekä muut pyyntöä tukevat asiakirjat. Komissio esittää huomautuksensa yhteisöjen tuomioistuimelle kymmenen päivän määräajassa, jota presidentti voi pidentää kuultuaan asianomaista jäsenvaltiota. Oikeaksi todistettu jäljennös edellä tarkoitetuista huomautuksista annetaan tiedoksi tälle jäsenvaltiolle. 3. Heti kun pyyntö on jätetty, presidentti nimeää esittelevän tuomarin. Ensimmäinen julkisasiamies nimeää asiaa käsittelevän julkisasiamiehen heti esittelevän tuomarin nimeämisen jälkeen. 4. Ratkaisu tehdään suljetuin ovin sen jälkeen kun julkisasiamiestä on kuultu. Asianomaisen valtion ja komission asiamiehiä tai avustajia kuullaan heidän pyynnöstään. 106 artikla 1. Euratomin perustamissopimuksen 104 artiklan viimeisessä kohdassa ja 105 artiklan viimeisessä kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa sovelletaan tämän työjärjestyksen 37 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen määräyksiä. 2. Pyyntö annetaan tiedoksi valtiolle, jonka kansalainen se henkilö on tai jossa sillä yrityksellä on kotipaikka, jota vastaan pyyntö on esitetty. 11 luku LAUSUNNOT 107 artikla 1. Jos EY:n perustamissopimuksen 300 artiklassa tarkoitettua lausuntoa pyytää Euroopan parlamentti, pyyntö annetaan tiedoksi neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltiolle. Jos pyynnön esittää neuvosto, pyyntö annetaan tiedoksi komissiolle ja Euroopan parlamentille. Jos pyynnön esittää komissio, se annetaan tiedoksi neuvostolle, Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille. Jos pyynnön esittää jäsenvaltio, se annetaan tiedoksi neuvostolle, komissiolle, Euroopan parlamentille ja muille jäsenvaltiolle. Presidentti asettaa määräajan, jonka kuluessa toimielimet ja jäsenvaltiot, joille pyyntö on annettu tiedoksi, voivat esittää kirjallisia huomautuksia. 2. Lausunto voi koskea sekä sitä, onko suunniteltu sopimus sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen määräysten kanssa, että sitä, onko yhteisöllä tai jollakin sen toimielimellä toimivalta tehdä kyseinen sopimus. 108 artikla 1. Heti kun edellisessä artiklassa tarkoitettu lausuntopyyntö on esitetty, presidentti nimeää esittelevän tuomarin. 2. Yhteisöjen tuomioistuin antaa suljetuin ovin perustellun lausunnon kuultuaan julkisasiamiehiä. 3. Lausunto, jonka presidentti ja asian ratkaisemiseen osallistuneet tuomarit sekä kirjaaja allekirjoittavat, annetaan tiedoksi neuvostolle, komissiolle, Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille. 109 artikla (kumottu) 12 luku EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 68 ARTIKLASSA TARKOITETUT TULKINTAPYYNNÖT 109 a artikla 1. EY:n perustamissopimuksen 68 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tulkintapyyntö annetaan tiedoksi komissiolle ja jäsenvaltioille, jos pyynnön on esittänyt neuvosto, neuvostolle ja jäsenvaltioille, jos pyynnön on esittänyt komissio, ja neuvostolle, komissiolle ja muille jäsenvaltioille, jos pyynnön on esittänyt jäsenvaltio. Presidentti asettaa määräajan, jonka kuluessa toimielimet ja jäsenvaltiot, joille pyyntö on annettu tiedoksi, voivat esittää kirjallisia huomautuksia. 2. Heti kun edellisessä kohdassa tarkoitettu pyyntö on saapunut, presidentti nimeää esittelevän tuomarin. Ensimmäinen julkisasiamies nimeää pyyntöä käsittelevän julkisasiamiehen heti tämän jälkeen. 3. Yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee pyynnön tuomiolla julkisasiamiehen esitettyä ratkaisuehdotuksensa. Pyynnön käsittelyyn kuuluu suullinen vaihe, jos jäsenvaltio tai jokin 1 kohdassa tarkoitetuista toimielimistä tätä pyytää. 13 luku UNIONISOPIMUKSEN 35 ARTIKLASSA TARKOITETTUJEN RIITOJEN RATKAISEMINEN 109 b artikla 1. Unionisopimuksen 35 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu jäsenvaltioiden välinen riita tulee yhteisöjen tuomioistuimessa vireille riidan jonkin osapuolen hakemuksesta. Hakemus annetaan tiedoksi muille jäsenvaltioille ja komissiolle. Unionisopimuksen 35 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu jäsenvaltion ja komission välinen riita tulee yhteisöjen tuomioistuimessa vireille riidan jonkin osapuolen hakemuksesta. Jos hakemuksen esittää jäsenvaltio, se annetaan tiedoksi muille jäsenvaltioille, neuvostolle ja komissiolle. Jos hakemuksen esittää komissio, se annetaan tiedoksi jäsenvaltioille ja neuvostolle. Presidentti asettaa toimielimille ja jäsenvaltioille, joille hakemus on annettu tiedoksi, määräajan, jonka kuluessa ne voivat esittää kirjallisia huomautuksia. 2. Heti kun edellisessä kohdassa tarkoitettu hakemus on saapunut, presidentti nimeää esittelevän tuomarin. Ensimmäinen julkisasiamies nimeää asiaa käsittelevän julkisasiamiehen heti tämän jälkeen. 3. Yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee riidan tuomiolla julkisasiamiehen esitettyä ratkaisuehdotuksensa. Hakemuksen käsittelyyn kuuluu suullinen vaihe, jos jäsenvaltio tai jokin 1 kohdassa tarkoitetuista toimielimistä tätä pyytää. 4. Samaa menettelyä sovelletaan, jos jäsenvaltioiden välillä tehdyssä sopimuksessa annetaan yhteisöjen tuomioistuimelle toimivalta ratkaista jäsenvaltioiden välisiä tai jäsenvaltioiden ja toimielimen välisiä riitoja. IV OSASTO MUUTOKSENHAKU YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN PÄÄTÖKSIIN 110 artikla Perussäännön 56 ja 57 artiklassa tarkoitettuja, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiosta tehtyjä valituksia käsiteltäessä oikeudenkäyntikielenä on valituksen kohteena olevassa yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksessä käytetty kieli, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän työjärjestyksen 29 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdan ja 3 kohdan neljännen alakohdan määräysten soveltamista. 111 artikla 1. Valitus tehdään jättämällä valituskirjelmä yhteisöjen tuomioistuimen tai yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon. 2. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamo toimittaa viipymättä ensimmäisen oikeusasteen oikeudenkäyntiasiakirjat ja tarvittaessa valituskirjelmän yhteisöjen tuomioistuimen kirjaamoon. 112 artikla 1. Valituskirjelmässä on mainittava: a) valituksen tekijän nimi ja kotipaikka; b) muut asianosaiset yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa pidetyssä käsittelyssä; c) oikeudelliset perusteet ja väitteet, joihin vedotaan; d) valittajan vaatimukset. Valitukseen sovelletaan tämän työjärjestyksen 37 artiklaa ja 38 artiklan 2 ja 3 kohtaa. 2. Valituskirjelmään liitetään yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, josta valitetaan. Valituskirjelmässä on mainittava päivä, jona päätös, josta valitetaan, on annettu valittajalle tiedoksi. 3. Jos valitus ei ole 38 artiklan 3 kohdan tai tämän artiklan 2 kohdan määräysten mukainen, sovelletaan tämän työjärjestyksen 38 artiklan 7 kohtaa. 113 artikla 1. Valituksessa voidaan vaatia: - yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksen kumoamista kokonaan tai osittain; - ensimmäisessä oikeusasteessa esitettyjen vaatimusten hyväksymistä kokonaan tai osittain, mutta ei uusien vaatimusten hyväksymistä. 2. Valituksessa ei voida muuttaa oikeudenkäynnin kohdetta siitä, mikä se oli yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. 114 artikla Valituskirjelmä annetaan tiedoksi kaikille yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa pidetyn käsittelyn asianosaisille. Tämän työjärjestyksen 39 artiklaa sovelletaan. 115 artikla 1. Jokainen yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa pidetyn käsittelyn asianosainen voi antaa valitukseen vastineen kahden kuukauden kuluessa valituksen tiedoksi antamisesta. Tätä määräaikaa ei voida pidentää. 2. Vastineessa on mainittava: a) vastineen antajan nimi ja kotipaikka; b) päivä, jona valituskirjelmä on annettu tiedoksi vastineen antajalle; c) oikeudelliset perusteet ja väitteet, joihin vedotaan; d) vaatimukset. Valitukseen annettavaan vastineeseen sovelletaan tämän työjärjestyksen 37 artiklaa ja 38 artiklan 2 ja 3 kohtaa. 116 artikla 1. Vastineessa voidaan vaatia: - valituksen hylkäämistä kokonaan tai osittain tai yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksen kumoamista kokonaan tai osittain; - ensimmäisessä oikeusasteessa esitettyjen vaatimusten hyväksymistä kokonaan tai osittain, mutta ei uusien vaatimusten hyväksymistä. 2. Vastineessa ei voida muuttaa oikeudenkäynnin kohdetta siitä, mikä se oli yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. 117 artikla 1. Valitusta ja siihen annettua vastinetta voidaan täydentää valittajan vastauksella ja vastineen antajan vastauksella, jos presidentti pyynnöstä, jonka valittaja esittää seitsemän päivän kuluessa vastineen tiedoksi antamisesta, pitää sitä tarpeellisena ja nimenomaisesti antaa siihen luvan, jotta valittaja voi puolustaa kantaansa, tai valitukseen annettavan päätöksen valmistelua varten. Presidentti asettaa valittajalle määräpäivän vastauksen toimittamista varten, ja tämän vastauksen tiedoksi antamisen yhteydessä presidentti asettaa vastapuolelle määräpäivän vastauksen toimittamista varten. 2. Jos valitukseen annetussa vastineessa vaaditaan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antaman päätöksen kumoamista osittain tai kokonaan sellaisella perusteella, jota ei ole esitetty valituksessa, valittaja tai muut asianosaiset voivat esittää vastauksen, joka kohdistuu ainoastaan tähän perusteeseen, kahden kuukauden kuluessa kyseisen vastineen tiedoksi antamisesta. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan tämän vastauksen vuoksi annettuihin täydentäviin kirjelmiin. 118 artikla Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksestä tehdyn valituksen käsittelyyn yhteisöjen tuomioistuimessa sovelletaan tämän työjärjestyksen 42 artiklan 2 kohtaa ja 43, 44, 55-90, 93, 95-100 ja 102 artiklaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäljempänä olevien määräysten soveltamista. 119 artikla Jos valituksen tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat tai jos valitus on selvästi perusteeton, yhteisöjen tuomioistuin voi milloin tahansa esittelevän tuomarin kertomuksen perusteella julkisasiamiestä kuultuaan hylätä valituksen kokonaan tai osittain perustellulla määräyksellä. 120 artikla Tämän työjärjestyksen 115 artiklan 1 kohdassa ja tarvittaessa 117 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen kirjelmien antamisen jälkeen yhteisöjen tuomioistuin voi esittelevän tuomarin kertomuksen perusteella kuultuaan julkisasiamiestä ja asianosaisia päättää ratkaista valituksen ilman suullista käsittelyä, jollei jokin asianosaisista esitä pyyntöä, jossa yksilöidään syyt siihen, miksi asianomainen haluaa tulla kuulluksi. Tämä pyyntö on esitettävä kuukauden kuluessa siitä, kun asianosaiselle on ilmoitettu kirjallisen käsittelyn päättymisestä. Presidentti voi pidentää tätä määräaikaa. 121 artikla Edellä 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kertomus annetaan yhteisöjen tuomioistuimelle sen jälkeen, kun 115 artiklan 1 kohdassa ja tilanteen mukaan 117 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut kirjelmät on annettu. Jos edellä tarkoitettuja kirjelmiä ei anneta, samaa menettelyä sovelletaan kirjelmien antamiselle asetetun määräajan päätyttyä. 122 artikla Jos valitus on perusteeton tai jos valitus on perusteltu ja yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee itse riidan lopullisesti, se päättää oikeudenkäyntikuluista. Yhteisöjen ja niiden henkilöstön välisissä riita-asioissa: - tämän työjärjestyksen 70 artiklaa sovelletaan ainoastaan yhteisöjen toimielinten tekemiin valituksiin; - poiketen tämän työjärjestyksen 69 artiklan 2 kohdasta yhteisöjen tuomioistuin voi määrätä oikeudenkäyntikulut, jotka ovat aiheutuneet jonkin toimielimen virkamiesten tai muuhun henkilöstöön kuuluvien tekemistä valituksista, jaettaviksi asianosaisten kesken, jos se on kohtuullista. Jos valitus peruutetaan, sovelletaan 69 artiklan 5 kohtaa. Jos sellaisen jäsenvaltion tai toimielimen tekemä valitus on perusteltu, joka ei ole ollut väliintulijana yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa pidetyssä käsittelyssä, yhteisöjen tuomioistuin voi määrätä oikeudenkäyntikulut jaettaviksi asianosaisten kesken tai asian voittaneen valittajan korvaamaan hävinneelle asianosaiselle osan tälle valituksesta aiheutuneista kuluista. 123 artikla Yhteisöjen tuomioistuimelle valituksen käsittelyssä esitettävä väliintulohakemus on jätettävä kuukauden kuluessa 16 artiklan 6 kohdassa tarkoitetusta julkaisemisesta. V OSASTO ETA-SOPIMUKSESSA MÄÄRÄTYT MENETTELYT 123 a artikla 1. ETA-sopimuksen(3) 111 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa asia saatetaan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi riidan osapuolina olevien sopimuspuolten hakemuksella. Tämä hakemus annetaan tiedoksi muille sopimuspuolille, komissiolle, EFTA:n valvontaviranomaiselle ja tarvittaessa muille, joille samaa yhteisön oikeuden tulkintaongelmaa koskeva ennakkoratkaisu annettaisiin tiedoksi. Presidentti vahvistaa määräajan, jonka kuluessa sopimuspuolet ja muut, joille hakemus on annettu tiedoksi, voivat esittää kirjallisia huomautuksia. Hakemus laaditaan jollakin 29 artiklan 1 kohdassa mainituista kielistä. Tämän artiklan 3-5 kohdan määräyksiä sovelletaan. Edellä olevan 104 artiklan 1 kohdan määräyksiä sovelletaan vastaavasti. 2. Heti kun edellisessä kohdassa esitetty hakemus on jätetty, presidentti nimeää esittelevän tuomarin. Ensimmäinen julkisasiamies päättää viipymättä tämän jälkeen, kuka julkisasiamiehistä käsittelee asiaa. Yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee hakemuksen julkisasiamiestä kuultuaan perustellulla päätöksellä suljetuin ovin pidettävässä istunnossa. 3. Yhteisöjen tuomioistuimen päätös, jonka allekirjoittavat presidentti, asian ratkaisemiseen osallistuneet tuomarit ja kirjaaja, annetaan tiedoksi sopimuspuolille ja muille 1 kohdassa tarkoitetuille, joita asia koskee. 123 b artikla ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 34 olevassa 1 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa kansallisen tuomioistuimen esittämä pyyntö annetaan tiedoksi kyseisen asian