Komission tiedonanto - Moottoriajoneuvoalan valtion tukia koskeva yhteisön puitesääntö



Virallinen lehti nro C 279 , 15/09/1997 s. 0001 - 0008



MOOTTORIAJONEUVOALAN VALTION TUKIA KOSKEVA YHTEISÖN PUITESÄÄNTÖ (97/C 279/01) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. PUITESÄÄNNÖN TARVE JA SOVELTAMISALA a. Tausta Koska moottoriajoneuvoalalla on huomattava merkitys työllisyyden, kaupan ja teknologisen kehityksen alueella, sitä pidetään yleensä useimmissa jäsenvaltioissa strategisesti tärkeänä teollisuuden alana. Useimpien jäsenvaltioiden hallitukset myönsivät 1970-80 luvulla suuria tukia (1) kansallisen ajoneuvoteollisuutensa uudenaikaistamisen ja kehittämisen takaamiseksi tai toisinaan pelkästään sen ylläpitämiseksi. Tämä toiminta johti tukikilpailuun jäsenvaltioiden välillä ja osittain myös moniin kilpailun vääristymiin. Tästä syystä komissio otti vuonna 1989 käyttöön moottoriajoneuvoalan valtion tukia koskevan yhteisön puitesäännön (2), jäljempänä `puitesääntö`, jonka tavoitteena oli sekä tukivirtojen avoimuuden takaaminen että tiukan kurinalaisuuden vaatiminen tukien myöntämisessä, jotta kilpailun vääristymiä yhteisön teollisuuden piirissä voitaisiin rajoittaa mahdollisimman paljon. Tuolloin toimialalla ei Euroopassa ollut tuotannon ylikapasiteettia; ajoneuvojen ja moottoreiden kauppa yhteisön sisällä osoittautui kuitenkin erittäin laajaksi ja teki näin ollen autoalasta erittäin herkän toimialan. Ensimmäinen puitesääntö vahvistettiin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdan perusteella kahden vuoden ajaksi (3), jonka jälkeen komission tehtävänä oli puitesäännön soveltamisalan ja hyödyllisyyden tarkistaminen. Joulukuussa 1990 komissio päätti jatkaa puitesääntöä vahvistamatta sen voimassaolon päättymispäivää, mutta sitoutui sen sijaan tarkastelemaan puitesääntöä kahden vuoden kuluttua ja tekemään siihen mahdollisesti tarvittavia muutoksia tai lakkauttamaan sen kuultuaan jäsenvaltioita (4). Kuultuaan jäsenvaltioita komissio päätti 23 päivänä joulukuuta 1992 (5), ettei se muuta puitesääntöä ja jatkaa sitä seuraavaan arviointiin asti. Espanjan tekemän valituksen perusteella Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa C-135/93 (6), Espanjan kuningaskunta v. komissio, 29 päivänä kesäkuuta 1995 antamassaan tuomiossa, että tätä päätöstä on tulkittava siten, että puitesääntöä jatketaan ainoastaan siihen saakka, kunnes sitä seuraavan kerran tarkastellaan uudelleen, mikä oli tarkoitus tehdä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1994. Komissio ehdotti jäsenvaltioille 5 päivänä heinäkuuta 1995 tämän tuomion perusteella, että puitesääntö otetaan uudelleen käyttöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1996 EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna aiheellisena toimenpiteenä ja että siihen sisältyisi tiettyjä muutoksia, kuten ilmoittamista koskevan rajan muuttaminen 17 miljoonaksi (7). Komissio ilmoitti jäsenvaltioille myös, että kahden vuoden jälkeen se voisi tarkastella puitesääntöä uudelleen, tehdä siihen mahdollisia tarkistuksia tai kumota sen suunniteltavan ns. laaja-alaisen puitesäännön kehityksen perusteella (8). Vuoden 1996 aikana komissio teetti puitesäännöstä perusteellisen tutkimuksen riippumattomilla konsulteilla, jotka arvioivat puitesäännön yleistä tehokkuutta ja suosittelivat tiettyjä muutoksia, jotka koskivat erityisesti ilmoittamista koskevia rajoja, toimialan määritelmää ja kustannus-hyötyanalyysin suorittamista koskevia sääntöjä. Näiden tutkimusten pohjalta komissio antoi uuden luonnoksensa moottoriajaneuvoalan valtion tukia koskevaksi yhteisön puitesäännöksi jäsenvaltioiden edustajien tarkasteltavaksi monenvälisessä kokouksessa ja päätti ehdottaa sitä jäsenvaltioille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna aiheellisena toimenpiteenä. b. Toimiala Moottoriajoneuvoteollisuudella on huomattava merkitys yhteisön taloudelle. Asiantuntijat arvioivat, että kustakin tämän teollisuudenalan työpaikasta riippuu kymmenen muuta työpaikkaa; teollisuudenala työllistää suoraan tai välillisesti lähes 10 prosenttia työvoimasta. Lisäksi toimialalle on ominaista markkinoiden kiihtyvä maailmanlaajuistuminen. Eurooppalaiset valmistajat ja niiden alihankkijat kohtaavat yhä useampia kilpailijoita perinteisillä markkina-alueillaan; tästä syystä ne pyrkivät ylläpitämään tai vahvistamaan toimintaansa tärkeimmillä vientialueilla ja turvautuvat usein paikallisten tuotantolaitosten perustamiseen Keski-Eurooppaan, Aasiaan tai Etelä-Amerikkaan. Kuten Euroopan moottoriajoneuvoteollisuutta koskevassa 10 päivänä heinäkuuta 1996 (9) annetussa komission tiedonannossa huomautettiin, useimpien suurten eurooppalaisten autonvalmistajien tuotantokapasiteetin käyttöaste on vuodesta 1993 ollut alle 80 prosenttia. Näyttää epätodennäköiseltä, että tämä suhde paranisi huomattavasti keskipitkällä aikavälillä (10), sillä moottoriajoneuvoteollisuus on osa kehittyneitä ja syklisiä markkinoita, joilla on yleisesti heikot kasvunäkymät. Euroopan teollisuudessa on tapahtunut paljon kehitystä viime vuosina sekä esimerkiksi tuottavuuden kasvun että tuotannon laadun paranemisen osalta; näin lähestyttiin korkeimpia kansainvälisiä standardeja. Japanilaisten tai amerikkalaisten kilpailijoiden etumatkan saavuttaminen tapahtuu kuitenkin edistämällä vahvemmin aineettomia investointeja erityisesti T& K:n ja koulutuksen, teollisuuden yhteistyön kehittämisen ja julkisen hallinnon osuuden uudenaikaistamisen avulla sekä luomalla vakaa ja suotuisa taloudellinen ympäristö sekä takaamalla tehokas kilpailu (11). Puitesäännön sopeuttaminen uusiin taloudellisiin olosuhteisiin on osa tätä tavoiteasettelua. Tästä syystä komissio on päättänyt ehdottaa jäsenvaltioille, että ne ilmoittavat komissiolle EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti etukäteen merkittävimmät moottoriajoneuvoalalle myönnettävät tuet 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen jäljempänä määriteltyjen sääntöjen mukaan. 2. ILMOITTAMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT 2.1. Moottoriajoneuvoalan määritelmä `Moottoriajoneuvoalalla` tarkoitetaan joko valmistajan suoraan tai "ensisijaisen alihankkijan" "kokonaishankkeen" osana toteuttamaa "moottoriajoneuvojen", moottoriajoneuvoihin tarkoitettujen "moottorien", moottoriajoneuvoihin tai moottoreihin tarkoitettujen "moduulien tai alajärjestelmien" kehittämistä, valmistamista ja asentamista. a. Moottoriajoneuvot `Moottoriajoneuvolla` tarkoitetaan henkilöautoja, pakettiautoja, kuorma-autoja, vetoautoja, linja-autoja ja muita hyötyajoneuvoja. Tähän ryhmään eivät kuulu kilpa-autot, tieverkon ulkopuoliseen käyttöön tarkoitetut ajoneuvot (esimerkiksi lumiaurat tai henkilökuljetukseen golfkentillä tarkoitetut ajoneuvot), moottoripyörät, perävaunut, maa- ja metsätaloustraktorit, asuntovaunut, erikoismoottoriajoneuvot (paloautot tai työpaja-autot), dumpperit, itseliikkuvat trukit (esimerkiksi haarukkatrukit, haaratrukit, lavatrukit) ja armeijan käyttöön tarkoitetut sotilasajoneuvot. b. Moottoriajoneuvoihin tarkoitetut moottorit `Moottoriajoneuvoihin tarkoitetuilla moottoreilla` tarkoitetaan diesel- ja ottomoottoreita sekä sähkö-, turbiini-, kaasu-, sekamoottoreita tai muita edellä määriteltyihin "moottoriajoneuvoihin" tarkoitettuja moottoreita. c. Moduulit ja alajärjestelmät `Moduuli tai alajärjestelmällä` tarkoitetaan moottoriajoneuvoon tai moottoriin tarkoitettujen tärkeimpien osien kokonaisuutta, jonka ensisijainen alihankkija on valmistanut, koonnut tai asentanut ja toimittanut tietokoneistetun tilauksen perusteella tai JOT-periaatteella. Hankintaan ja varastointiin liittyvät logistiikkapalvelut sekä yhteensopivien työvaiheiden alihankinta (esimerkiksi osien maalaus), jotka tapahtuvat valmistusprosessin aikana, on myös katsottava sisältyväksi moduuliin tai alajärjestelmään. d. Ensisijaiset alihankkijat `Ensisijaisella alihankkijalla` tarkoitetaan valnistajasta riippumatonta tai riipuvaista toimittajaa, joka jakaa tutkimusta ja kehitystä koskevan vastuun (12) ja joka valmistaa, asentaa ja/tai toimittaa moottoriajoneuvoteollisuuden yritykselle alajärjestelmiä tai moduuleja tuotanto- tai asennusvaiheessa. Tämä yritys toimii yleensä yhteistyössä valmistajan kanssa mallin elinaikaa kestoltaan vastaavan sopimuksen perusteella (sopimus on esimerkiksi voimassa mallin uudistamiseen asti). Ensisijainen alihankkija voi myös toimittaa palveluja, erityisesti hankintakeskuksen hallintoon liittyviä logistiikkapalveluja. e. Kokonaishanke Valmistaja voi sisällyttää samaan investointikohteeseen tai yhdelle taikka useammalle tietyllä läheisellä maantieteellisellä etäisyydellä (13) sijaitsevalle teollisuusalueelle yhden tai useamman ensisijaisen alihankintaprojektin, jonka tarkoituksena on varmistaa valmistajan hankkeeseen kuuluviin ajoneuvoihin tai moottoreihin tarkoitettujen moduulien tai alajärjestelmien toimittaminen. Kokonaishankkeella tarkoitetaan kaikkien näiden hankkeiden kokonaisuutta kutsutaan "kokonaishankkeeksi". Kokonaishankkeen kesto on sama kuin moottoriajoneuvon valmistajan investointihankkeen kesto. Jotta ensisijaisen alihankkijan investointi voi kuulua kokonaishankkeen määritelmään ainakin puolet tästä investoinnista aiheutuvasta tuotannosta on toimitettava kyseiselle valmistajille kyseiseen tehtaaseen. 2.2. Ilmoitettavat tuet Jäsenvaltioiden suunnittelemien tukien ennakkoilmoittamisen tarkoituksena on antaa komissiolle mahdollisuus varmistaa parhaimmalla mahdollisella tavalla moottoriajoneuvoalalla suunniteltavien tukien soveltuvuus perustamissopimuksen kilpailusääntöihin. a. Hyväksyttyyn järjestelmään perustuvat tuet Perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan nojalla kaikista tuista, joita julkiset viranomaiset aikovat hyväksyttyjen tukijärjestelmien osana myöntää yksittäiselle hankkeelle tai kokonaishankkeelle yhden tai useamman yrityksen hyväksi, joka harjoittaa tai jotka harjoittavat toimintaansa moottoriajoneuvoalalla, on ilmoitettava ennen niiden myöntämistä, jos ainakin yksi seuraavasta kahdesta ehdosta täyttyy: - investointihankkeen nimellisarvo (14) (hankkeen kokonaiskustannukset (15)) on 50 miljoonaa ecua tai - hankkeelle myönnettyjen valtion tukien ja yhteisön tukien (yhteisön rahoitusvälineistä kuten rakennerahastoista ja puiteohjelmista myönnetyt tuet) bruttoarvo on yhteensä (16) 5 miljoonaa ecua. Komissio arvioi tämän jälkeen valmistajan ja kunkin ensisijaisen alihankkijan hankkeet määrittääkseen jokaisen suunnitellun tuen soveltuvuuden. b. Yksittäiset tuet EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan nojalla kaikista tuista, joita julkiset viranomaiset aikovat hyväksyttyjen tukijärjestelmien ulkopuolella myöntää yhdelle tai useammalle yritykselle, joka harjoittaa tai jotka harjoittavat toimintaansa moottoriajoneuvoalalla, on ilmoitettava ennen niiden myöntämistä paitsi, jos tuet noudattavat ilmoittamisrajoja ja vähämerkityksistä tukea koskevassa komission tiedonannossa vahvistettuja sääntöjä (17). c. Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnetyt tuet Perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan nojalla kaikista pelastamiseen ja rakennemuutokseen tarkoitetuista tuista, joita julkiset viranomaiset aikovat myöntää yhdelle tai useammalle yritykselle, joka harjoittaa tai jotka harjoittavat toimintaansa moottoriajoneuvoalalla, on ilmoitettava ennen niiden myöntämistä paitsi, jos tuet noudattavat ilmoittamisrajoja ja vähämerkityksistä tukea koskevassa tiedonannossa vahvistettuja sääntöjä. d. Ilmoituksen tekeminen Valtion tukia koskeva ilmoitus on laadittava tämän asiakirjan liitteen 2 mukaiselle lomakkeelle ja sitä on täydennettävä kilpailun pääosastolta pyydettävältä, asiaan soveltuvalla lomakkeella. Kaikki ilmoitukset on osoitettava suoraan komission pääsihteeristölle. Jäsenvaltiot toimittavat tarpeelliset tiedot ilmoituslomakkeiden täydentämiseksi. Erityisesti aluetukien yhteydessä komission yksiköille on toimitettava sijoittamispaikan lopullista valintaa koskevia tutkimuksia, heti kun ne ovat saatavilla. 2.3. Valvonta ja jälkeenpäin tapahtuva arviointi Komissio voi päätöksessään edellyttää toimenpiteitä myönnettyjen tukien valvomiseksi ja niiden arvioimiseksi jälkikäteen; näiden toimenpiteiden yksityiskohtaisuus vaihtelee tapauksittain ja markkinoiden vääristymisen mahdollisten vaikutusten mukaan. Jäsenvaltion ja tuensaajayrityksen välisestä lopullisesta tukisopimuksesta on sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen toimitettava aina jäljennös komissiolle. Jotta voitaisiin valvoa komission päätöksen noudattamista, jäsenvaltioiden on yhteistyössä tuensaajayritysten kanssa toimitettava selonteko hankkeen päävaiheiden edistymisestä, tuen maksua koskeva selvitys tai jäljennös tukisopimuksen täytäntöönpanon väliraportista sekä loppuraportti, josta ilmenevät tavoitteet - aikataulu, investoinnit ja jäsenvaltion asettamien erityisehtojen noudattaminen - ja hankkeen päättyessä saavutetut todelliset tulokset. 2.4. Vuosikertomus Jäsenvaltioita kehotetaan lähettämään komissiolle vuosikertomus, josta käy ilmi tietoja kaikista moottoriajoneuvoteollisuudelle kuluvan vuoden aikana myönnetyistä tuista riippumatta niiden muodosta. Vuosikertomuksessa on mainittava myös ne tuet, jotka eivät kuulu ilmoittamisvelvollisuuden soveltamisalaan. Vuosikertomus on toimitettava kilpailun pääosastolle ennen viitevuotta seuraavan vuoden huhtikuun 1 päivää. Vuosikertomukset voidaan pyynnöstä toimintaa jäsenvaltiolle asiakirjan alkuperäiskielellä. 2.5. Yhteisön rahoitusvälineet Ottaen huomioon tarve taata, että ne toimenpiteet, jotka on rahoitettu rakennerahastojen tai Euroopan investointipankin (EIP) myöntämällä tuella taikka muun rahoitusvälineen avulla, ovat perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklan määräysten mukaisia, komission tavoitteena on valvoa kaikkia yhteisön rahoitusvälineistä myönnettävää tukea koskevia pyyntöjä ja lupia sekä varmistaa niiden yhteensopivuus tämän puitesäännön kanssa. 2.6. Voimaantulo ja voimassaoloaika Tämä puitesääntö tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998; aikaisempaa puitesääntöä, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996 kahden vuoden ajaksi, käytetään perustana ennen 1 päivää marraskuuta 1997 ilmoitettuja tukihankkeita arvioitaessa sekä niitä tukihankkeita, joiden soveltuvuudesta komissio ei ole esittänyt mielipidettään tai joiden osalta komissio on aloittanut perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn ennen tätä päivämäärää. Tätä puitesääntöä sovelletaan kolmen vuoden ajan. Tämän jakson jälkeen komissio arvioi puitesäännön mahdollista jatkamista ottaen huomioon erityisesti monialaisen puitesäännön kehityksen. 3. VALTION TUKIEN ARVIOINNIN SUUNTAVIIVAT Tukien arvioinnissa on otettava huomioon yleiset talouteen ja teollisuuteen liittyvät seikat, alan ja yrityksen omat käsitykset sekä alueelliset, sosiaaliset ja ympäristötekijät. Komission tarkoituksena ei kuitenkaan ole päättää alan teollisuuden strategiasta; on suositeltavaa, että toimiala ja kyseiset markkinat määrittelevät sen itse. Komission tarvoitteena on taata, että moottoriajoneuvojen valmistajat yhteisössä toimivat tasapuolisen kilpailun ympäristössä; tästä syystä komissio pyrkii rajoittamaan tukien aiheuttamia kilpailun vääristymiä ja ylläpitämään kilpailullista ympäristöä, mikä edesauttaa kilpailukyvyn ja alan tuottavuuden kasvua. Näin ollen ne perusteet, joihin komissio nojautuu arvioidessaan tukia, vaihtelevat kyseessä olevan tuen tavoitteiden mukaan. Komissio valvoo kuitenkin aina, että myönnetyt tuet ovat samanaikaisesti suhteessa ratkaistavien ongelmien vakavuuteen ja tarpeellisia hankkeen toteuttamisen kannalta. Näiden kahden näkökohdan eli suhteellisuuden ja tarpeellisuuden kunnioittaminen on välttämätön edellytys, jotta komissio voi hyväksyä valtion tuen myöntämisen moottoriajoneuvoalalle. Jäljempänä kuvailtujen eri muotoisten tukien arviointi on siitä suoraan riippuvainen. Yhtä hanketta koskevaan ilmoitukseen voi sisältyä monen muotoista tukea; kukin suunniteltu tuki analysoidaan kyseisen tuen arviointia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen perusteella. 3.1. Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnetyt tuet Pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnetyt tuet arvioidaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnettyjä valtion tukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (18) vahvistettujen perusteiden mukaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toisen alakohdan soveltamista. Komissio kiinnittää erityisesti huomiota siihen, että rakennemuutos- ja pelastustukien myöntämisen on yleensä oltava tarpeen ainoastaan kerran. Ottaen huomioon moottoriajoneuvoalan rakenteellisen ylikapasiteetin jatkumisen vuosikymmenen loppuun asti komissio vaatii sellaisten valtion tukien kieltämistä, jotka on suunnattu tuotannon nettokapasiteetin kasvattamiseen. Lisäksi komissio vaatii yleensä yrityksen kapasiteetin vähentämistä. Komissio katsoo myös välttämättömäksi, että tuotantokapasiteetin lasku on suhteutettu tuen intensiteettiin, joka arvioidaan tukien ja rakenneuudistuksen kustannusten välisen suhteen perusteella. 3.2. Aluetuet Moottoriajoneuvoalalla voi saada aluetukia uusien toimipaikkojen perustamiseksi ja olemassa olevien alueiden laajentamiseksi yhteisön tukialueilla ja osallistua siten arvokkaalla tavalla alueelliseen kehitykseen luomalla tai turvaamalla usein erittäin korkeaa koulutusta vaativia työpaikkoja sekä merkittävien välillisten vaikutusten kautta. Ennakkoilmoituksen avulla komissio voi vertailla aluetuella saavutettavia etuja ja koko alalle mahdollisesti aiheutuvia vahingollisia seurauksia. Tämän kustannus-hyötyanalyysin muodossa toteutettavan vertailun tarkoituksena ei ole kieltää aluetukien olennaista merkitystä yhteisön yhteenkuuluvuudelle, vaan taata se, että muut yhteisön kannalta merkittävät seikat, kuten toimialan kehitys ja yleinen kilpailukyky Euroopassa sekä tasapuolisen kilpailun periaatteen noudattaminen, otetaan myös huomioon. a. Tuen tarpeellisuus Osoittaakseen aluetuen tarpeellisuuden tuensaajayrityksen (19) on todistettava selkeästi, että sillä on taloudellisesti elinkelpoinen vaihtoehtoinen sijaintipaikka hankkeensa tai sen osan taikka osien toteuttamiselle. Jos mikään muu uusi tai olemassa oleva teollisuusalue yhtymän sisällä ei sovellu kyseisen investoinnin kohteeksi, yrityksen on toteutettava hankkeensa ainoassa tähän soveltuvassa tehtaassa, vaikka se ei saisikaan tukea. Tämän elinkelpoisen vaihtoehdon olemassaolo määrittää hankkeen "liikuteltavuuden"; investoija (20) voi osoittaa tämän tarvittaessa vetoamalla tekemiinsä tutkimuksiin, joiden tarkoituksena on määrittää toimipaikan lopullinen sijainti. Vaihtoehtoisen sijaintipaikan ei välttämättä tarviste olla yhteisössä. Komissio valvoo kuitenkin tämän vaihtoehdon todennäköisyyttä erityisesti kyseessä olevien merkityksellisten markkinoiden osalta. Aluetuen hyväksymistä varten komissio tutkii ilmoitetun tuen maatieteellistä liikuteltavuutta varmistettuaan, voidaanko kohdealueelle yhteisön oikeuden mukaisesti myöntää tukea. Aluetukea ei voida hyväksyä hankkeille tai niiden osille, jotka eivät ole maantieteellisesti liikuteltavia. Kun osoitetaan hankkeen liikuteltavuutta niissä tapauksissa, joissa vaihtoehtoinen sijantipaikka on muualla kuin Euroopan talousalueella tai Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE), investoijan on todistettava erityisesti sijaintipaikkaa koskevan tutkimuksen avulla, että se on suunnitellut vähintään yhden muun taloudellisesti elinkelpoisen tuotantoyksikön perustamista muussa kuin jo valitsemassaan ETA-maassa tai KIE-maassa. Jos tätä ei tehdä, komissio katsoo valitun sijaintipaikan olevan vaihtoehdoista paras. Tällön hyväksyttävän aluetuen intensiteetti ei voi ylittää 3.2.c. kohdassa määriteltyä vähimmäisintensiteettiä, joka määrittää toteutetaanko kustannus-hyötyanalyysi kussakin yksittäisessä tapauksessa. Uudenaikaistamiseen ja yrityksen toiminnan järkeistämiseen tarkoitetut aluetuet, jotka eivät yleensä koske liikuteltavia hankkeita, eivät ole sallittuja moottoriajoneuvoalalla (vtt. 3.7. kohta). Moottoriajoneuvoalan teollisuuden ominaispiirteisiin kuuluu, että hankkeiden yhteydessä puretaan joskus kokonaisia vanhentuneita tuotantolinjoja. Nämä toimenpiteet, jotka ovat tosin poikkeuksellisia, voivat olla liikuteltavia, sillä yrityksen on usein tehtävä seuraava valinta: joko olemassaolevan toimipaikan muuttaminen tai sen sulkeminen ja uuden tuotantolaitoksen perustaminen muualle laajentamisen tai aivan uuden investointihankkeen avulla ("greenfield"). Tuotantorakenteiden edellä kuvaillun kaltaista radikaalia muuttamista (21) olemassa olevalla toimipaikalla kutsutaan "toiminnan muuntamiseksi"; myös se voi olla oikeutettua aluetukeen. Muuntaminen eroaa rakenneuudistuksesta siten, että rakenneuudistus kohdistuu taloudellisissa vaikeuksissa oleviin yrityksiin. b. Tukeen oikeuttavat kustannukset Komissio arvioi, oikeuttavatko hankkeen liikuteltavien osien arvioidut kustannukset tukeen; tämä tukikelpoisuus määritellään kyseessä olevalle tukialueella sovellettavan aluetukijärjestelmän mukaan. c. Tuen suhteellisuus Komissio varmistaa hankkeen liikuteltavien osien osalta, että suunniteltu tukitoimenpide on suhteessa niihin alueellisiin ongelmiin, joita sillä on tarkoitus ratkaista. Tähän tarkoitukseen käytetään kustannus-hyötyanalyysia. Arvioinnin avoimuuden varmistamiseksi liitteessä II on esimerkki vakiomallisista ilmoituslomakkeista kustannus-hyötyanalyysiä varten. Suunnitelmien mukaan komissio hyväksyy 1 päivänä tammikuuta 2000 uusien alueellisia tukia koskevien suuntaviivojen perusteella aluekartat. Siihen asti menetellään siten, että jos suunnitellun aluetuen intensiteetti on enintään 10 prosenttia (22) alueellisesta enimmäismäärästä, komissio ei katso kustannus-hyötyanalyysia tarpeelliseksi. Tämä kanta perustuu siihen, että tukialueelle sijoittuva liikuteltava hanke kärsii aina tietystä minimimäärästä haittoja. Edellä mainitun ajankohdan jälkeen ja sikäli kuin uusien aluekarttojen myötä käyttöön otettavat tukitasot ovat alentuneet, kustannus-hyötyanalyysin aloittamista edellyttävä vähimmäisintensiteetti vahvistetaan 20 prosentiksi uudesta alueellisesta tuen enimmäismäärästä. Kustannus-hyötyanalyysissa vertaillaan hankkeen liikuteltavien osien niitä kustannuksia, joista investoijan on vastattava toteuttaakseen hankkeen kyseisellä alueella, ja niitä kustannuksia, joista investoijan olisi vastattava saman hankkeen toteuttamiseksi toisessa paikassa; tämä mahdollistaa kyseisen tukialueen erityisten haittojen määrittämisen. Komissio hyväksyy aluetuet niiden alueellisten haittojen rajoissa, joita investoinnista aiheutuu suhteessa vaihtoehtoiseen paikkaan. Kustannus-hyötyanalyysissa vertailtavan sijaintipaikan on sijaittava Euroopan talousalueella tai Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE), jos investoinnin tavoitteena on sellainen ajoneuvotuotanto tai ajoneuvon osien valmistus, joka on tarkoitettu pääosin Euroopan markkinoille (23). Jos kustannus-hyötyanalyysin vertailtava sijaintipaikka on toisella perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdassa tai ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tukialueella, mahdollisen eron aluetuen asteessa ei katsota merkitsevän kustannus-hyötyanalyysissa etua eikä haittaa, se katsotaan neutraaliksi. Kuten tämän puitesäännön 2.2. kohdan d alakohdassa huomautettiin, sijoituspaikan valintaa koskevat tutkimukset on toimitettava komissiolle, heti kun ne ovat saatavilla, helpottamaan asian käsittelyä ja nopeuttamaan päätöksentekoa. Toiminnallisia haittoja arvioidaan kolmen vuoden ajan laajennushankkeiden osalta ja viiden vuoden ajan uusilla alueilla (ns. "greenfield") toteutettavien uusien hankkeiden osalta. Komissio katsoo, että nämä ajat vastaavat käynnistysvaikeuksien ylittämiseksi ja kussakin tapauksessa tavanomaisen tuotannon tason saavuttamiseksi yleensä tarvittavaa ajanjaksoa. Uudella hankkeella tarkoitetaan toimipistettä uudella alueella, jota ei vielä ole kehitetty. Tästä syystä yritys kohtaa olemassa olevien tehtaiden laajentamiseen verrattuna seuraavia erityisongelmia: sopiva infrastruktuuri, logistiikan järjestely, yrityksen konkreettisiin tarpeisiin koulutettu työvoima ja alihankkijarakenne puuttuvat. Jos saman yhtymän lähellä sijaitseva yksikkö voi tarjota nämä palvelut, rakennushanke katsotaan laajentamiseksi, vaikka rakentaminen tosiasiassa tapahtuisi uudella alueella komission päätöksen 96/666/EY mukaisesti (24). Kokonaishankkeen yhteydessä kysymyksessä olevat ensisijaiset alihankkijat voivat kukin kustannus-hyötyanalyysin perusteella hyötyä samansuuruisesta alueellisen haitan tasauksesta kuin ajoneuvon valmistaja ilman, että niitä varten tehtäisiin erillinen kustannus-hyötyanalyysi. Jos sitä vastoin kokonaishankkeeseen osallistuva ensisijainen alihankkija arvioi, että sille aiheutuu erityisiä alueellisia haittoja, jotka sallivat sille korkeamman tuen intensiteetin, alihankkija voi pyytää erillistä kustannus-hyötyanalyysiä, jonka tulos ilmoitetaan sille analyysin valmistuttua. d. Analyysi toimialaan ja kilpailuun aiheutuvista vaikutuksista Ottaen huomioon moottoriajoneuvoalan suhdanneherkkyyden komissio tutkii jokaisen investointihankkeen vaikutuksia kilpailuun, erityisesti tuotantokapasiteetin vaihtelun näkökulmasta (25) kyseisen yhtymän tasolla merkityksellisillä markkinoilla (26). Tästä syystä tasaus (ns. "top-up") toteutetaan seuraavien yksityiskohtaisten sääntöjen perusteella: >TAULUKON PAIKKA> Tasaus ilmaistaan pisteinä, jotka lasketaan yhteen kustannus-hyötyanalyysin perusteella sallitun intensiteetin kanssa. Suuri vaikutus alalle merkitsee sitä, että yhtymän investoinnin jälkeisen kapasiteetin (C(f)) suhde yhtymän investointia edeltävään kapasiteettiin (C(i)) on vähintään 1,01. Keskimääräinen vaikutus alalle merkitsee, että 0,99 < C(f)/C(i) < 1,01 tai että kyseisille markkinoille on perustettu uusi segmenti. Vähäinen vaikutus alalle merkitsee, että C(f)/C(i) on enintään 0,99. Erottelu 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan välillä on tarpeen, jotta kunkin tyyppiselle alueelle ominaiset ongelmat voitaisiin ottaa paremmin huomioon ja jotta aluetuen investoijaa kannustavaa vaikutusta voitaisiin lisätä. e. Tuen intensiteetin määrittely Hyväksytty bruttoavustusekvivalentteina ilmaistu tuki ei saa missään tapauksessa ylittää vaiheiden a-d (liikuteltavuus, tukeen oikeuttavat investoinnit, alueellisten haittojen määrittäminen, mahdollinen tasaus) mukaan määriteltyjen ja tavallisesti diskontattujen sekä vertailtavuuden vuoksi suhteessa tukialueen bruttoavustusekvivalentteihin prosentteina tukikelpoisista investoinneista ilmaistujen tuen määrien summaa. Tuki saa olla enintään kyseiseen yritystyyppiin sovellettavan alueellisen enimmäismäärän suuruinen. 3.3. Tutkimus- ja kehitystuet Tutkimus- ja kehitystukien arviointi tapahtuu tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävän valtion tuen yhteisön puitesääntöjen (27) mukaisesti. Komissio analysoi perusteellisesti kustannusten jakautumista T& K:n eri lajien välillä; investoijan on tehtävä selvä ero teollisen tutkimuksen ja kilpailua edeltävän todellisen kehitystoiminnan sekä tuottavien investointien ja teknisen suunnittelun avulla tapahtuvan uuden teknologian käyttöön ottamisen välillä. 3.4. Innovaatiotuet Innovaatiolla tarkoitetaan aidosti uusien tuotteiden tai menettelyjen käyttöön ottamista (joita alan muut toimijat eivät ole aiemmin käyttäneet tai pitänet kaupan) Euroopan talousalueella tai Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE). Todelliseen innovaatioon liittyy epäonnistumisen riski, jonka suuruuden komissio ottaa huomioon arvioidessaan suunnitellun tuen intensiteettiä. Yleisellä tasolla Euroopan autoteollisuuden on parannettava kilpailukykyään suhteessa amerikkalaisiin, japanilaisiin ja korealaisiin kilpailijoihin. Tämän vuoksi sen on vahvistettava esimerkiksi innovaatiokapasiteettiaan kaventaakseen entisestään kilpailijoiden teknologista ja teollista etumatkaa (28). Innovaatioihin tarkoitetut investointituet voidaan sallia ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa kannustamaan teollisen tai teknologisen riskin ottamista. Tällaisen tuen enimmäisintensiteetti on 10 prosenttia kaikista tukikelpoisista kustannuksista, mikä vastaa innovatiivisen hankkeen osaan suoraan ja yksinomaan liittyviä investointeja ja suunnittelua. Innovatiivinen hanke voi koskea ainoastaan yhtä moottoriajoneuvoalalla toimivan yhtymän toimipaikkaa (29); hankkeen toistamiseen muissa tehtaissa ei myönnetä tukea. 3.5. Tuet ympäristönsuojeluun ja energiansäästöön Saastumisen ehkäisemiseksi yleensä tarkoitetut tuet eli sellaiset tuet, jotka on myönnetty ympäristönsuojeluun myönnettävää valtion tukea koskevissa puitesäännöissä (30) vahvistettujen edellytysten mukaisesti, voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi. On huomattava, että kyseiset puitteet edellyttävät monimutkaisia teknisiä arvioita esimerkiksi investoijalle aiheutuvien "ekologisten" lisäkustannusten analysoinnissa. Lisäksi tuen yhteensoveltuvuuden arvioinnin osalta huomautetaan, että komissio tutkii perusteellisesti kustannussäästöjä (energia, raaka-aineet jne.), jotka investoija on saavuttanut hankkeensa ympäristönsuojelutekijöillä. 3.6. Tuki ammatilliseen koulutukseen Komissiolla on yleisesti myönteinen kanta koulutusta ja ammatillista jälleenkoulutusta koskeviin ohjelmiin. Ammatillisen koulutuksen ohjelmiin myönnettäväksi suunnitellut valtion tuet on tutkittava, jotta voitaisiin taata, ettei niitä käytetä ainoastaan yritykselle tavallisesti aiheutuvien kustannusten vähentämiseen. Lisäksi komissio hyväksyy lähitulevaisuudessa koulutukseen myönnettävän valtion tuen yhteisön puitesäännöt, joita sovelletaan myös moottoriajoneuvoalaan. 3.7. Uudenaikaistamis- ja järkeistämistuet Uudenaikaistaminen ja järkeistäminen ovat tarpeen, jotta yritys voisi säilyä kilpailukykyisenä maailmanlaajuisilla markkinoilla. Niihin liittyy kuitenkin erittäin suuri riski kilpailun vääristymisestä ja ne on yleensä rahoitettava yrityksen omilla varoilla. Jos kansainvälisessä kilpailutilanteessa toimiva yritys ei pysty itse rahoittamaan uudenaikaistamis- ja järkeistämistoimenpiteitään, sen mahdollisuudet vastata kilpailuun sekä sen elinkelpoisuus lakkaavat ajan myötä. Tästä syystä moottoriajoneuvoalan yritykselle ei saa myöntää tukea uudenaikaistamiseen ja järkeistämiseen. 3.8. Toimintatuet Toimintatuet aiheuttavat pysyviä kilpailun vääristymiä moottoriajoneuvoteollisuuden kaltaisella alalla. Tästä syystä komissio ei hyväksy uusia toimintatukia edes tukialueilla. Lisäksi komissio ehdottaa perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdan nojalla, että ne jäsenvaltiot, jotka myöntävät tällä hetkellä näitä tukia voimassa olevien tukijärjestelmien perusteella, poistavat asteittain yhteen tai useampaan moottoriajoneuvoalan yritykseen sovellettavat toimintatuet. (1) Vuosina 1977-1987 ajoneuvoalalle myönnettiin pääasiassa pääomasijoitusten tai merkittävistä veloista vastaamisen muodossa valtion tukia arviolta 26 miljardin ecun arvosta. Vuoden 1989, jolloin puitesääntö tuli voimaan, ja heinäkuun 1996, välillä komissio hyväksyi 5,4 miljardia ecua tukia tälle toimialalle. (2) EYVL C 123, 18.5.1989, s. 3. (3) Puitesäännön soveltaminen viivästyi vuoden 1989 ensimmäisen puoliskon ajan, koska sen hyväksymistä 10 jäsenvaltiossa odotettiin; Espanja hyväksyi sen vasta tammikuussa 1990 ja Saksa toukokuussa 1990; Espanja ja Saksa vastustivat aluksi sen soveltamista. (4) EYVL C 81, 26.3.1991, s. 4. (5) EYVL C 36, 10.2.1993, s. 17. (6) Kok. 1995, s. I-1651. (7) EYVL C 284, 28.10.1995, s. 3. (8) Yhteisöjen tuomioistuin kumosi asiassa C-292/95, Espanjan kuningaskunta v. komissio, 15.4.1997 heinäkuussa 1995 tehdyn komission päätöksen laajentaa puitesäännön voimassaoloa taannehtivasti 1.1.1995 alkaen 31.12.1995 asti odotettaessa puitesäännön ottamista uudelleen käyttöön kahden vuoden ajaksi 1.1.1996-31.12.1997. (9) KOM(96) 327 lopullinen. (10) Vuoden 1996 ensimmäisellä puoliskokalla yhteisössä ja Euroopan talousalueella toimivien moottoriajoneuvojen valmistajien keskuudessa toteutettu kysely osoitti, että tuotantokapasiteetin käyttöaste oli 71 prosenttia vuonna 1995, mikä vastaa 18,1 miljoonan ajoneuvon vuotuista kapasiteettia; todellinen vuosituotanto oli 12,9 miljoonaa ajoneuvoa. (11) Ks. alaviite 9. (12) Tutkimukset ja kehitystoiminta toteutetaan usein valmistajan hankkeiden yhteydessä. (13) Tämä läheisyys voisi ilmetä mm. tuotantolaitosten välisen kiinteän yhteyden muodossa (esimerkiksi automaattinen kuljetinlinja). Yhteys mahdollistaisi moduulien toimittamisen suoraan autotehtaaseen. (14) Investointihankkeella ymmärretään yleensä investointia, jonka yritys on toteuttanut hankkimalla uutta pääomaa, joka tarvitaan tietyllä teollisuusalueella sijaitsevien tuotantolaitosten perustamiseen, laajentamiseen, uudenaikaistamiseen tai järkeistämiseen. Investointihanketta ei saa keinotekoisesti osittaa useampiin alahankkeisiin ja/tai useammille tilikausille ilmoittamisvelvollisuuden välttämiseksi. (15) Hankkeen kokonaiskustannuksiksi ymmärretään kaikki ne kustannukset, joita yritykselle aiheutuu investointihankkeensa yhteydessä uuden aineellisen tai aineettoman omaisuuden hankkimisesta, josta suoritetaan poistoja käyttöaikana tai joka annetaan vuokralle. Kustannukset ovat siis yhtä suuret kuin hankkeeseen investoidun pääoman määrä. Hankkeen kustannukset voivat erota valtion tukeen oikeuttavista kustannuksista (vrt. 3.2.b.). (16) Valtion tukien kokonaisbruttoarvo saadaan laskemalla yhteen suunniteltujen tukien sisältämät avustukset ja avustusekvivalentit; jos tuet myönnetään verovapaina, ne muunnetaan bruttoekvivalenteiksi ottamalla huomioon tuen verotuksellinen etu, jos se on mahdollista. (17) Tällä hetkellä voimassa oleva toisinto EYVL C 68, 6.3.1996, s. 9. (18) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12. (19) Moduulin tai alajärjestelmän toimittavan ensisijaisen alihankkijan hanke osana kokonaishanketta, joka on suoraan sidoksissa valmistajan liikuteltavaan investointiin, katsotaan myös liikuteltavaksi. Huomattakoon, että alihankkijan hanke voi olla liikuteltava, vaikka valmistajan hanke ei sitä olisikaan; tällöin alihankkijan on osoitettava tämä komissiolle. (20) Liikuteltavuus ei aina yksinään tee tukea tarpeelliseksi; esimerkiksi valitulla toimipaikalla voi olla nettokilpailuetua investoijan ehdottaman vaihtoehdon kanssa. (21) Muuntaminen merkitsee vanhojen puristamolinjojen (moottoriajoneuvot) ja mekaanisten linjojen (moottorit) täydellistä lakkauttamista sekä kyseessä olevan tehtaan loppukokoonpanolinjojen samanaikaista purkamista ja uusien selkeästi aikaisemmasta tuotannon kokonaisrakenteesta poikkeavien linjojen rakentamista. (22) Vertaa tukiasia Ford Bridgend (N 781/96), (EYVL C 139, 6.5.1997, s. 4). (23) Investoinnin liikuteltavuutta ja kustannus-hyötyanalyysiä koskevat tutkimukset voidaan tehdä eri vaihtoehtoisilla sijaintipaikoilla. (24) EYVL L 308, 29.11.1996, s. 46. (25) Alalla esiintyvän rakenteellisen ylikapasiteetin vuoksi. (26) Merkitykselliset tuotemarkkinat kattavat investointihankkeen kohteena olevat tuotteet (mahdollisesti palvelut) sekä niiden mahdolliset korvikkeet kuluttajan näkökulmasta (tuotteiden ominaisuuksien perusteella, niiden hinnan ja ehdotetun käyttötarkoituksen perusteella) ja valmistajan näkökulmasta (tuotantolaitosten joustavuuden perusteella). Merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat periaatteessa ETA ja KIE. (27) Tällä hetkellä voimassa oleva toisinto EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5. (28) Tätä etumatkaa voidaan kuvata yhden ajoneuvon valmistamiseen kuluvalla keskimääräisellä ajalla: 25 tuntia Euroopassa, 22 tuntia Pohjois-Amerikassa ja 16 tuntia Japanissa, ks. alaviite 9. (29) Useampi toimipaikka voi tulla kysymykseen jos hankkeen toisiaan täydentävät osat, jotka eivät ole identtisiä, toteutetaan muutamalla toimipaikalla. (30) Tällä hetkellä voimassa oleva toisinto EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3. LIITE I KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSIN KÄYTTÖ MOOTTORIAJONEUVOALAN VALTION TUKIA KOSKEVAN YHTEISÖN PUITESÄÄNNÖN YHTEYDESSÄ Sivu 1. Aluetuen ja kilpailun vääristymisen suhde . 10 1.1. Vaikutukset alalla . 10 1.2. Tasapainon arvioiminen . 10 2. Kustannus-hyötyanalyysi ja komission lähestymistapa . 10 2.1. Mikä on kustannus-hyötyanalyysi? . 10 2.2. Komission lähestymistapa . 11 2.3. Markkinoille kohdistuvien vaikutusten tutkiminen . 12 2.4. Tekniset asiantuntijalausunnot ja luottamuksellisuus . 12 3. Analyysin toteuttaminen (menetelmän selittäminen) . 12 3.1. Alueellinen tavoite verrattuna muihin tuetun hankkeen tavoitteisiin . 12 3.2. Vertailu: hankkeen vaihtoehtoinen sijaintipaikka . 13 3.3. Huomioidut seikat . 13 3.4. Kustannus-hyötyanalyysin lopullinen tulos: "alueellisten haittojen suhdeluku" verrattuna "tuen intensiteettiin" . 14 3.5. Markkinoille kohdistuvien vaikutusten tutkiminen: "alueellinen lisä" . 15 4. Menettely . 15 4.1. Ennakkoilmoitus . 15 4.2. Ilmoitus . 16 4.3. Arviointi . 16 5. Kustannus-hyötyanalyysin lomakkeet ja sanasto . 16 KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSI 1. ALUETUEN JA KILPAILUN VÄÄRISTYMISEN SUHDE 1.1. Vaikutukset alalla Moottoriajoneuvoalan valtion tukia koskevassa puitesäännössä määrätään, että käsitellessään jäsenvaltioiden ehdotuksia myöntää aluetukea tällä toimialalla komission on arvioitava alueellisen kehityksen etuja suhteessa mahdollisiin haitallisiin koko alaa koskeviin vaitutuksiin, kuten merkittävään ylikapasiteetin syntymiseen. Koska moottoriajoneuvoala on ns. herkkä toimiala ja epäoikeutettujen kilpailunjen vääristymisten vaara on suuri, on välttämätöntä varmistaa, että aluetuki on oikeassa suhteessa alueellisiin ongelmiin, joita on tuen avulla tarkoitus helpottaa. Komissio on määritellyt tuen sallitut enimmäismäärät jokaiselle alueelle, johon sovelletaan perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a tai c alakohtaa. Vaikka aluetuen sallittu enimmäismäärä hankkeen toteuttamisalueella olisikin korkeampi kuin moottoriajoneuvoalan yritykselle ehdotetun tuen intensiteetti, tuki antaa silti yritykselle kilpailuedun verrattuna tukea saamattomiin yrityksiin silloin, kun aluetuen määrä ylittää yritykselle kyseisen tukialueen haitoista syntyvät todelliset kustannukset. Kilpailun merkittävän vääristymisen vaara on erityisen suuri moottoriajoneuvoteollisuuden alalla, koska useimpiin valmistajiin vaikuttava voimakas globaalistuminen ja rakenteellinen ylikapasiteetti johtavat ankaraan hintakilpailuun. Tämä voimakas kilpailu pienentää voittomarginaaleja, mikä puolestaan pakottaa alalla toimivat yritykset jatkuviin kustannusten leikkauksiin. Niinpä liian korkeiden alueellisia haittoja koskevien hyvitysten myöntäminen tuen muodossa voi vaikuttaa haitallisesti tukea saamattomiin kulpailijoihin. Kilpailun merkittävän vääristymisen vaara on suuri myös sen vuoksi, että suuret monikansalliset moottoriajoneuvoalan yritykset panevat jäsenvaltiot ja alueet kilpailemaan keskenään suurten investointihankkeiden sijoittumisesta. Niinpä tällä toimialalla on taipumusta myöntää näille hankkeille suhteettoman suuria tukimääriä. Tällaisissa investoinneista käytävissä "tarjouskilpailuissa" voi aluetuen lisäksi olla kysymys myös muista laaja-alaisista tuista, erityistuista ja yleisluonteisista toimenpiteistä. Tämän vuoksi komissio pyrkii analysoimalla tarkasti kaikki aluetukitapaukset rajoittamaan aluetuen vain määrään, joka on ehdottomasti välttämätön taloudellisesti kannattavien moottoriajoneuvoalaan hankkeiden sijoituspaikan valintaan vaikuttamiseksi, ja siten välttämään perusteetonta kilpailun vääristymistä. 1.2. Tasapaino: kuinka se arvioidaan Jotta voidaan arvioida jäsenvaltion ehdotusta myöntää aluetukea moottoriajoneuvojen valmistajalle suureen ns. liikuteltavaan investointihankkeeseen komissio laskee, missä suhteessa aluetuki on investoijan aluetukialueella kohtaamiin rakenteellisiin haittoihin. Laskiessaan näitä haittoja komissio on vuodesta 1990 alkaen käyttänyt menetelmää, jota kutsutaan "kustannus-hyötyanalyysiksi". Tämä menetelmä perustuu vuonna 1990 julkaistuun asiantuntijaraporttiin (Motor Industry Research Unit) eri valtiontukitoimenpiteiden vaikutuksesta kilpailuun yhteisön alueella ("The effect of different state aid measures on intra-community competition") (1). Koska kilpailun vääristymistä aiheuttavat markkinoilla toimivat yritykset, komissio asettaa itsensä tarkoituksellisesti yksityisen investoijan asemaan laskiessaan tietystä sijaintipaikasta riippuvia kustannuksia tai hyötyjä. Komissio voi määritellä kyseiset kustannukset ja hyödyt vertaamalla tukialueelta valitulla sijantipaikalla aiheutuvia investointi- ja käyttökustannuksia kustannuksiin parhaalla vaihtoehtoisella sijaintipaikalla. Tämän jälkeen laskettujen sijaintipaikan nettomääräisten lisäkustannusten nykyarvoa voidaan verrata ehdotetun aluetuen nykyarvoon. Prosentteina tukeen oikeuttavasta investoinnista ilmoitettujen arvojen välistä tasapainoa tarkastellaan kyseisen hankkeen alakohtaisia vaikutuksia koskevassa arvioinnissa. 2. KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSI JA KOMISSION LÄHESTYMISTAPA 2.1. Mikä on kustannus-hyötyanalyysi? Kustannus-hyötyanalyysissa on tavallisesti kyse menetelmästä, jolla arvioidaan hankkeen houkuttelevuus vertaamalla saatavia hyötyjä hankkeesta aiheutuviin kustannuksiin. Tulokset voidaan ilmaista eri tavoilla, muun muassa sisäisenä tuottoprosenttina, nykyarvona sekä hyötyjen ja kustannusten suhteena. Yksityisen investoijan toimintaa markkinaolosuhteissa noudattavaan periaatteeseen perustuvien eri käytännön lähestymistapojen joukosta kustannus-hyötyanalyysi on hyväksytty yleisesti yrityksissä ja valtiollisissa elimissä suurien investointihankkeiden arviointiin. 2.2. Komission lähestymistapa Komission tapana on käyttää kustannus-hyötyanalyysia niiden nettomääräisten lisäkustannusten arvioimiseksi, joita moottoriajoneuvoalan yritykselle aiheutuu päätöksestä sijoittaa liikuteltava investointihanke tietylle aluetukialueelle eikä paikkaan, joka olisi yritykselle paras sijaintivaihtoehto (2). Tätä menetelmää käyttäen on vuosina 1991-1996 arvioitu aluetuen myöntämistä 17 eri investointihankkeessa. Ensimmäiseksi varmistetaan hankkeen liikkuvuus. Moottoriajoneuvoalan konsernin, jolle ehdotetaan tuen myöntämistä, on todistettava selvästi ja vakuuttavasti, että hankkeelle on taloudellisesti kannattava vaihtoehtoinen sijaintipaikka. Näin on ilmiselvästi kyse uudishankkeissa ja sellaisissa laajentamishankkeissa, joihin ei sisälly olemassa olevien laitteiden korvaamista uusilla. On syytä huomata, että aluetukea ei voida oikeutetusti myöntää tietylle sijaintipaikalle silloin, kun yritys ei teollisten vaatimusten vuoksi pysty toteuttamaan hanketta kannattavasti vaihtoehtoisella uudella tai jo olemassa olevalla sijaintipaikalla. Tässä tapauksessa tuki ei ole välttämätöntä, koska kyseinen yhtiö toteuttaisi hankkeensa joka tapauksessa ainoalla mahdollisella sijaintipaikalla. Investointihankkeet, joita ei voida liikutella, keskittyvät yhteen seuraavista tavoitteista: uudenaikaistaminen, järkeistäminen tai vanhojen laitteiden korvaaminen. Kun on kyseessä täydellinen malliuudistus (tehtaan kapasiteettiin vaikuttava tai ilman siihen kohdistuvaa vaikutusta), jossa vanhemmat tuotantolinjat puretaan kokonaan ja korvataan uusilla, yritys voi kuitenkin vedota liikkuvuuteen. Tässä tapauksessa yritys voi harkita tehtaan sulkemista ja tuotannon sijoittamista muualle. Tällaista olemassa olevan tehtaan perustavanlaatuista kunnnostamista kutsutaan muuntamiseksi (3), ja se voi oikeuttaa hankkeen aluetukeen. Muuntaminen voi lisätä tai laskea tehtaan kokonaistuotantokapasiteettia. Muuntamisen vaihtoehtoja ovat tavallisesti laajentaminen toisella olemassa olevalla tehtaalla tai uudishanke. "Toteuttamiskelpoisen vaihtoehdon" olemassaolo määrittelee sen, onko hanke "liikuteltava". Yrityksen on todistettava "liikkuvuus" sijaintitutkimusten perusteella, jotka on toteutettu eri sijaintivaihtoehtojen tutkimiseksi ja jotta voitaisiin ehdottaa niistä kaikkein suotuisinta. On tärkeää huomata, että houkuttelevin sijaintipaikka voi sijaita EU:n ulkopuolella. Komissio tarkistaa kaikissa tapauksissa vaihtoehtoisen sijaintipaikan sopivuuden ottaen erityisesti huomioon markkinat, joille yritys investoinnillaan pyrkii. Aluetukea koskevan ehdotuksen arviointia varten komissio tutkii, onko ilmoitettu hanke todella maantieteellisesti liikkuva. Aluetukea ei voida hyväksyä hankkeelle, jolle se ei ole välttämätöntä, koska hanke ei ole liikuteltava sen vuoksi, ettei yrityksellä ole todellista vaihtoehtoa sijoittaa hanketta muualle. Investoijan tekemä tai sen puolesta tehty sijaintitutkimus antaa periaatteessa kaikki tarvittavat tiedot kustannus-hyötyanalyysin lomakkeiden täyttämiseen. Komissiolle tulisi myös lähettää jäljennös alkuperäisestä tutkimuksesta. Kaikkia kustannuseriä, joiden kohdalla on eroja (4), voidaan periaatteessa käyttää komission analyysissa. Ainoat karsittavat poikkeukset ovat ne haitat, joille myönnetään erityistukea erilaisen tavoitteen saavuttamiseksi (esimerkiksi koulutus). Eroja voi esiintyä myös kustannus-hyötyanalyysissa huomioon otettujen vuosien määrässä. Komissio on päättänyt, että se on yhdenmukaisesti kolme ja viisi vuotta (vrt. 3.3. kohta). Kustannus-hyötyanalyysin avulla voidaan laskea nettomääräiset lisäkustannukset, jotka liittyvät tehtaan sijaintipaikan valintaan tukialueelta verrattuna parhaaseen mahdolliseen sijaintivaihtoehtoon. Näiden nettomääräisten lisäkustannusten nykyarvon ja tukeen oikeuttavan investoinnin nykyarvon välistä suhdetta kutsutaan "alueellisten haittojen suhdeluvuksi". 2.3. Markkinoille kohdistuvien vaikutusten tutkiminen Selvittääkseen aluetuen vaikutukset kilpailijoihin komissio määrittelee ensin ne merkitykselliset tuotemarkkinat, joilla kyseessä oleva hanke vaikuttaa Euroopan tasolla, ja ottaa huomioon kysynnän ja tarjonnan korvaamismahdollisuudet alalla. Jos korvaamista eri markkinasegmenttien tai markkina-alueiden välillä esiintyy erittäin paljon, komissio yhdistää kyseiset segmentit tai markkina-alueet merkityksellisiksi markkinoiksi. Niinpä komissio ei esimerkiksi tee eroa useimpien henkilöautomarkkinoiden segmenttien välillä, jollei ajoneuvon käyttötarkoitus ja tuotantomenetelmä ole riittävän erilainen (esimerkiksi maastoajoneuvot). Koska useimmat moottoriajoneuvojen valmistajat valmistavat itse omat moottorinsa, komission mielestä moottoriajoneuvojen valmistajien harjoittaman moottorituotannon merkitykselliset markkinat ovat ne moottoriajoneuvojen markkinat, joille moottorit on tarkoitettu. Puitesäännön soveltamisalaan nykyisin kuuluvien osajärjestelmien tai moduulien osalta komissio on kuitenkin sitä mieltä, että jokaiselle osajärjestelmälle on erilliset markkinat. Moottoriajoneuvojen valmistaja päättää nimittäin moduulin tuotannon aloittamisesta (jatkamisesta) omassa tehtaassaan vasta varmistettuaan, että se on kannattavampaa kuin moduulin teettäminen ulkopuolisilla yrityksillä. Kun tehdään ilmoitus ns. kokonaishankkeesta, johon sisältyy moottoriajoneuvojen tai moottoreiden ja niihin kuuluvien osajärjestelmien valmistusta, komissio määrittelee merkitykselliset markkinat moottoriajoneuvomarkkinoiden ja eri osajärjestelmien markkinoiden yhdistelmäksi. Aluetuen vaikutus arvioidaan yksityiskohtaisesti ja luokitellaan kolmeen luokkaan, nimittäin vähäiseen, keskimääräiseen tai voimakkaaseen vaikutukseen kilpailijoihin merkityksellisillä markkinoilla. Analyysi liittyy läheisesti hankkeen aiheuttamiin muutoksiin kapasiteetissa ja markkinaosuuksissa. EU:n tasolla moottoriajoneuvoteollisuuden toimialalla tällä hetkellä vaikuttava rakenteellinen ylikapasiteetti on johtanut siihen, että komissio on ottanut käyttöön tiukemman lähestymistavan valtiontukihankkeisiin, jotka pahentavat tätä kapasiteettiongelmaa, riippumatta siitä, sijaitseeko hanke tukialueella vai alueella, joka ei ole oikeutettu tukeen. Tästä syystä "alueellisten haittojen suhdelukua" voidaan muuttaa lisäämällä siihen tai poistamalla siitä joitakin prosenttiyksiköitä (ns. "alueellinen lisä"). Ylikapasiteetin käsite, sen tutkiminen yhtymätasolla ja "alueelliselle lisälle" määritellyt arvot selvitetään yksityiskohtaisesti jäljempänä 3.4. kohdassa. 2.4. Tekniset asiantuntijalausunnot ja luottamuksellisuus Sekä toteuttamiskelpoisen sijaintivaihtoehdon olemassaolosta että ylimääräisistä kustannuksista ja hyödyistä hankitaan riippumattoman teknisen asiantuntijan lausunto. Koska kustannus-hyötyanalyysin tulokset riippuvat suoraan tuensaajayrityksen toimittamista tiedoista, komissio vahvistaa ulkopuolisen teknisen asiantuntijalausunnon avulla yrityksen toimittamien tietojen oikeellisuuden. Komissio käyttää moottoriajoneuvoalan tuntevaa konsulttiyritystä, joka valitaan tarjouskilpailussa komission julkisia hankintoja koskevien menettelyjen mukaisesti. Suurin osa tukea saavan moottoriajoneuvoalan yrityksen kustannus-hyötyanalyysin yhteydessä esittämistä tiedoista ja teknisestä materiaalista toimitetaan komissiolle vaatien ehdotonta luottamuksellisuutta. Kustannus-hyötyanalyysissa käytetään yksityiskohtaisia tietoja hankkeen käyttö- ja investointikustannuksista sekä muita luottamuksellisia tietoja yrityksen myynti-, tuotanto- ja kapasiteettisuunnitelmista, joihin kaikkiin voi liittyä lainsäädännössä suojeltuja liikesalaisuuksia. Komission käyttämää konsulttiyritystä koskevissa sopimusehdoissa määrätään suuria sakkoja ja velvollisuuksia mahdollisesta tietojen paljastamisesta. Lisäksi komissio voi taata tuensaajayritykselle, että luottamuksellisiksi merkittyjä asiakirjoja ei levitetä. 3. ANALYYSIN TOTEUTTAMINEN (MENETELMÄN SELITTÄMINEN) 3.1. Alueellinen tavoite verrattuna muihin tuetun hankkeen tavoitteisiin Ennen analyysin aloittamista on tärkeää määritellä, onko hankkeella pelkästään alueellinen tavoite vai onko sillä myös muita tavoitteita, jotka ovat oikeutettuja tukeen moottoriajoneuvoalan puitesäännön sääntöjen mukaan. Jos hanke saa tukea myös muiden tavoitteiden perusteella (esimerkiksi ympäristönsuojelu, T& K, koulutus), on tärkeää varmistaa, ettei tukikelpoisiin kustannuksiin eikä kustannus-hyötyanalyysiin sisälly näitä kustannuseriä, sillä ne saavat erikseen tukea. Tilanne on hieman toinen investointeihin liittyvien innovaatioiden kohdalla. Tällaisille kustannuksille voidaan myöntää sekä aluetukea että innovaatiotukea. 3.2. Vertailu: hankkeen vaihtoehtoinen sijaintipaikka Hankkeen vertailutehtaan määrittely, joka on tärkeä tekijä analyysissä, tutkitaan huolellisesti komissiossa, ja sen tekniset asiantuntijat voivat kyseenalaistaa arvion kuten kaikki muutkin yrityksen toimittamat tiedot ja teknisen materiaalin: - periaatteessa yrityksen on toimitettava täydellinen jäljennös hanketta koskevasta sijaintitutkimuksesta, josta käy ilmi vaihtoehtoinen sijaintipaikka (sijaintipaikat), jota (joita) harkittiin ennen kuin päädyttiin valittuun tehtaaseen - jos täydellistä tutkimusta ei tehty, yrityksen (5) on toimitettava riittävästi aihetodisteita, jotka osoittavat, että se on aktiivisesti etsinyt vaihtoehtoista sijaintipaikkaa, joka olisi lyhyellä aikavälillä ollut kustannuksiltaan edullisempi, mutta jota ei valittu tietyistä syistä. Komission asiantuntijoiden on sitten vahvistettava nämä todisteet. Komission kustannus-hyötyanalyysissa vertailutehdas tai vertailukohde sijaitsee yleensä Euroopan talousalueella tai Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maat), jos investoinnin tarkoituksena on suurimmaksi osaksi Euroopan markkinoille tarkoitetujen autojen tai autonosien tuotanto (6). Niissä harvinaisissa tapauksissa, joissa yritys vertaa ainoastaan yhtä eurooppalaista sijaintipaikkaa Euroopan ulkopuoliseen sijaintipaikkaan, josta se toisi autot, kustannus-hyötyanalyysissa on mahdollisesti käytettävä hypoteettista vaihtoehtoista sijaintipaikkaa. Kun yritys voi todistaa, että yli puolet tuotannosta myydään Euroopan ulkopuolelle, kustannus-hyötyanalyysissa käytettävä vertailutehdas voi olla Euroopan ulkopuolella. Jos yrityksen määrittelemä vertailusijaintipaikka sijaitsee toisella yhteisön tukialueella, jota koskee EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdassa tai ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu poikkeus, mahdollisesta erosta kyseessä olevien tuen enimmäismäärien välillä ei ole etua eikä haittaa kustannus-hyötyanalyysissa; erolla ei ole merkitystä analyysin lopulliseen tulokseen. 3.3. Huomioidut seikat (7) Kuten edellä mainittiin, komissio ja sen tekniset asiantuntijat tarkistavat ja vahvistavat kaikki yrityksen toimittamat tiedot ja teknisen materiaalin. Yleisiä viitetietoja (inflaatio, alan keskimääräinen palkkataso eri maissa jne.) verrataan EU:n tasolla käytettävissä oleviin tilastoihin (Eurostat, EY:n PO II jne.). Kustannus-hyötyanalyysissa arvioidaan investointikustannusten ja mahdollisten käyttökustannusten eroja kolmen vuoden aikana olemassa olevien tehtaiden kohdalla tai viiden vuoden aikana uudishankkeiden kohdalla siitä vuodesta alkaen, jona uusien moottoriajoneuvojen ja moottoreiden valmistus aloitetaan. Vertailu suoritetaan tuetulla alueella sijaitsevan tehtaan ja vertailutehtaan välillä. On syytä huomata, että käsitteellä "uudishanke" tarkoitetaan kokonaan "uutta" paikkaa myös valmistajalle uudella alueella. Se vaatii muun muassa perusinfrastruktuurin ja logistiikan rakentamista, uuden työvoiman palkkaamista sekä tehokasta kouluttamista ja paikallisen tavarantoimittajaverkon luomista. Kun lähellä sijaintipaikkaa jo oleva ryhmän toinen yksikkö voi mahdollisesti täyttää nämä tarpeet, hanketta pidetään olemassa olevan tuotantolaitoksen laajentamisena, vaikka se todellisuudessa sijaitseekin "uudessa paikassa" (8). Kolmen tai viiden vuoden ajanjakso on vahvistettu asiantuntijoiden suositusten perusteella soveliaimmaksi ajanjaksoksi, jossa yritys voi hankkeen luonteesta riippuen kuitata hankkeen aloituskustannukset: laajennettaessa tai muutettaessa olemassa olevaa tuotantolaitosta vie täyden tuotantotehon saavuttaminen yleensä vähemmän aikaa kuin perustettaessa uusi tehdas, jolloin oppiminen on hitaampaa. Komissio odottaa, että yritykset osoittavat liikevaihtoon liittyvien haittojen pienenevän ajan mittaan todistaakseen sijainnin valinnan järkevyyden, mikä perustuu tavallisesti investoijan valitseman sijaintipaikan pitkällä aikavälillä tuomiin suhteellisiin hyötyihin verrattuna muihin mahdollisiin vaihtoehtoisiin sijaintipaikkoihin. Kustannus-hyötyanalyysissa otetaan huomioon seuraavat tekijät: Investointikustannuserot Moottoriajoneuvoalan yritykselle molemmilla sijaintipaikoilla aiheutuvien ylimääräisten investointikustannusten (9) erot on selvitettävä yksityiskohtaisesti. Analyysissa otetaan huomioon vähintään viisi kustannusluokkaa: maa, rakennukset ja infrastruktuuri, koneet ja laitteet, työkalut ja muotit sekä tavarantoimittajien koneistus. Muita luokkia voidaan määritellä, jos ne vastaavat omaisuuseriä, joista tehdään poistoja niiden käyttöaikana. Moottoriajoneuvoalan yrityksen on selitettävä nämä kustannuserot komissiolle ja toimitettava kaikki saatavilla olevat asiaa tukevat asiakirjat (mukaan lukien tehtaan tekniset pohjapiirrokset ennen investointia ja sen jälkeen). Tavallisesti erot kahdella vertailtavana olevalla tehtaalla toteutettavissa investoinneissa vaativat komission asiantuntijoita vierailemaan paikan päällä. Näiden tekijöiden tutkiminen on lisäksi erittäin tärkeää kapasiteetin pullonkaulojen havaitsemiseksi tapauksissa, joissa tuotantokapasiteetin lisääntyminen on vaakalaudalla. Investointihaittojen tutkiminen osoittaa, onko sijainnista tukialueella yritykselle etua tai haittaa sen vuoksi, että vertailutehtaalla tarvittu investointi olisi aiheuttanut korkeammat tai alhaisemmat kustannukset kuin tukialueella todellisuudessa toteutettu investointi. Käyttökustannuserot Erot käyttökustannuksissa kolmen tai viiden ensimmäisen tuotantovuoden aikana on myös tutkittava yksityiskohtaisesti. Todistusaineistossa on tehtävä ero tavallisten tai pysyvien kustannuserojen ja aloituskustannuserojen välillä jokaisessa luokassa. Tiedot on annettava tuen myöntävän jäsenvaltion valuutassa (annetuilla valuuttakursseilla) ja aikaisempien vuosien osalta nykyarvoon muutettuna tai tulevien vuosien osalta muuttumattomina hintoina. Tavallisesti otetaan huomioon seuraavat tekijät: Työvoimakustannukset: erot palkkamenoissa tuotannon tehokkuuden ollessa paras mahdollinen. Nämä erot voidaan jakaa eroihin palkkatasossa, työajassa ja työvoiman määrässä. Osat/materiaalit: erot osien ja toimitusten kustannuksissa, ottaen huomioon paikallisten tavarantoimittajien politiikka, keskitetty ostopolitiikka jne. Varastot: erot sisääntulevien materiaalien ja valmiiden tuotteiden varastojen rahoituskustannuksissa, jotka ovat seurausta sijaintipaikan valinnasta (eli erot varastointiajassa ja kuljetusajassa). Kuljetus: erot kustannuksissa, joita moottoriajoneuvoalan yritykselle aiheutuu aluetukialueella sijaitsevan tehtaan syrjäisestä sijainnista sekä sisääntulevien materiaalien että valmiiden tuotteiden suhteen (erilaisten välimatkojen ja yksikkökuljetuskustannusten vuoksi). Muut toiminnalliset haitat: esimerkiksi erot eri palveluista ja takuista aiheutuvissa kustannuksissa. 3.4. Kustannus-hyötyanalyysin lopullinen tulos: "alueellisten haittojen suhdeluku" verrattuna "tuen intensiteettiin" Kustannus-hyötyanalyysin avulla saadaan selville kahden sijaintipaikan väliset nettomääräiset lisäkustannukset. Nimellisarvo on diskontattava käyttämällä kyseisessä jäsenvaltiossa hanketta aloitettaessa voimassa olevaa viitekorkoa. Kun toimintaan liittyvät haitat ilmaistaan muuttumattomina hintoina, näiden haittojen nimellisarvo diskontataan reaalikorolla, joka on yhtä kuin viitekorko, josta on vähennetty kyseessä olevan maan inflaatioaste. Laskiessaan tukeen oikeuttavia kustannuksia komissio tutkii myös, että aluetukijärjestelmää on sovellettu oikein. Komission tehdessä päätöstä tukihankkeesta merkityksellinen "tuen intensiteetti" on viitekoron avulla diskontatun tukimäärän ja tukikelpoisen investoinnin määrän välinen suhde. Tuen intensiteetti ilmaistaan bruttoavustusekvivalenttina. Kun nykyarvossa ilmaistut nettomääräiset lisäkustannukset jaetaan tukeen oikeuttavan investoinnin nykyarvolla, saadaan "alueellisten haittojen suhdeluku". Tätä "alueellisten haittojen suhdelukua" verrataan bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuun "tuen intensiteettiin", joka perustuu jäsenvaltion ehdotukseen. Vertaamalla molempia suhdelukuja voidaan tehdä seuraavat alustavat päätelmät: - Jos tuen intensiteetti on selvästi alhaisempi kuin alueellisten haittojen suhdeluku, voidaan olettaa, että moottoriajoneuvoalan yrityksen saama tukimäärä ei ole epäoikeutettu. Tuki auttaa korvaamaan tietyssä määrin maantieteellisestä valinnasta aiheutuvia taloudellisia haittoja. - Jos tuen intensiteetti on huomattavasti korkeampi kuin alueellisten haittojen suhdeluku, voidaan olettaa, että moottoriajoneuvoalan yrityksen saama tukimäärä on epäoikeutetun suuri: tuella saatetaan korvata liikaa sijaintipaikasta aiheutuvia kustannushaittoja. - Jos tuen intensiteetti on lähellä alueellisten haittojen suhdelukua, selvitetään markkinoille kohdistuvien vaikutusten tutkimisella, voidaanko ehdotus hyväksyä. 3.5. Markkinoille kohdistuvien vaikutusten tutkiminen: "alueellinen lisä" Ottaen huomioon nykyisen ylikapasiteetin Euroopan moottoriajoneuvoteollisuudessa komissio painottaa moottoriajoneuvoteollisuudelle myönnettyjä aluetukia koskevien asioiden arvioinnissa erityisesti tukea saavan moottoriajoneuvojen valmistajan (10) tuotantokapasiteettia "ennen" investointia ja sen "jälkeen" sekä tilannetta sillä moottoriajoneuvomarkkinoiden segmentillä, jolle tuella on vaikutuksia. Investointitukihankkeisiin, jotka voivat huonontaa alan ylikapasiteetti-ongelmaa, voidaan puuttua pienentämällä "alueellisten haittojen suhdelukua" korkeintaan kahdella yksiköllä. Tämän seurauksena voisi olla se, että komission on aloitettava 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely myös silloin, kun ehdotettu tuki ei tasoita liioitellusti alueellisia haittoja. Sitä vastoin ylikapasiteettitilanteen yleiseen parantumiseen vaikuttava hanke voi hyötyä korkeintaan 4 yksikön korotuksesta (tuetuilla alueilla) kustannus-hyötyanalyysissa arvioituun alueellisten haittojen suhdelukuun. "Alueellisen lisän" rajat ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> Huomautus: "alueellinen lisä" ilmaistaan prosenttiyksikköinä, jotka lisätään kustannus-hyötyanalyysissa arvioituun "alueellisten haittojen suhdelukuun" (tai vähennetään siitä). On välttämätöntä tehdä ero 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa ja 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen alueiden välillä, jotta voidaan ottaa huomioon alueiden eri tilanne ja lisätä aluetuen kannustavaa vaikutusta mahdolliseen investoijaan. 4. MENETTELY 4.1. Ennakkoilmoitus Jäsenvaltiot voivat haluta ottaa yhteyttä komissioon ennen ilmoituksen tekemistä saadakseen neuvoja, joiden avulla ne voivat varmistaa, että myöhemmin tehtävä ilmoitus on mahdollisimman täydellinen. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun on epävarmaa, ovatko tietyt toimenpiteet tukea, kun yhdellä tukitoimenpiteellä on useampi kuin yksi tavoite, kun ei ole selvää, onko kustannus-hyötyanalyysi välttämätön tai kun yritys ei ole tehnyt sijaintitutkimusta. 4.2. Ilmoitus Jäsenvaltion on tuensaajayrityksen avulla täytettävä vakioilmoituslomake ja kustannus-hyötyanalyysilomakkeet sekä liitettävä mukaan tarvittava todistusaineisto. 4.3. Arviointi Ilmoituksen kirjaamisen jälkeen komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle mahdollisimman nopeasti ja tavallisesti 15 työpäivän kuluessa, mitä tietoja (11) tarvitaan vielä ilmoituksen täydentämiseksi asian kaikkien puolien arviointia varten. Samalla se ehdottaa jäsenvaltiolle tapaamista toimitiloissaan tai investointipaikalla, jotta voidaan keskustella jo saaduista tai vielä saamattomista tiedoista. Tässä kokouksessa ulkopuoliset asiantuntijat voivat avustaa jäsenvaltiota ja komissiota, jotta kaikista teknisistä ja rahoituksellisista tiedoista voidaan keskustella yksityiskohtaisesti. Kokouksen aikana komissio ilmoittaa, mitä tietoja tarvitaan vielä asian perusteellista arviointia varten, ja kaikki osapuolet sopivat siitä, mitä todistusaineistoa on toimitettava ja missä ajassa päätös mahdollisesti tehdään. Tämän kokouksen jälkeen (12) komissio vahvistaa lopullisen lisätietopyyntönsä kirjallisesti. Kun lisätiedot on saatu ja ne vastaavat komission odotuksia, päätös tehdään tavallisesti 30 työpäivän kuluessa, kun kyse on ilmoitetusta tuesta hyväksyttyjen tukijärjestelmien yhteydessä, tai kahden kuukauden kuluessa, kun on kyse ilmoitetusta erityistuesta. Tämän määräajan aikana komissio kuitenkin kutsuu kyseessä olevan jäsenvaltion viranomaiset Brysseliin (molemmat asiantuntijoiden avustamina, jos tarpeellista), jossa käsitellään laadittua kustannus-hyötyanalyysia. Kaikki virheet ja väärintulkinnat voidaan vielä korjata ennen lopullisen version esittämistä. 5. KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSIN LOMAKKEET JA SANASTO Ks. liite II. (1) Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto on julkaissut tutkimuksen numerolla ISBN 92-826-0381-4. (2) Puitesäännön tarkistamiseen asti sijaintivaihtoehdon oli aina oltava saman hankkeen paras mahdollinen sijaintipaikka alueella, joka ei ole oikeutettu tukeen. Jos yritys ei ollut tutkinut tällaista vaihtoehtoa, sitä pyydettiin valitsemaan tällainen sijoituspaikka. (3) Tämä muuntamisen käsite eroaa rakenneuudistukseen liittyvästä käsitteestä, jota sovelletaan ainoastaan vaikeuksissa oleviin yrityksiin tai tehtaisiin, jotka suljettaisiin ilman investointihankkeen toteuttamista. (4) Eroja yhtiöveroissa ei pidetä kustannuseränä. (5) Osajärjestelmien valmistajien, jotka on tarkoitus sijoittaa ajoneuvotehtaan läheisyyteen, ei tavallisesti tarvitse tehdä tällaista tutkimusta. Vaihtoehtoinen sijaintipaikka on siten sama kuin moottoriajoneuvojen tuottajalla. Moottoriajoneuvojen kokoonpanoyritys, joka kilpailee muiden sijaintipaikkojen kanssa, ei toisaalta saa tutustua moottoriajoneuvoyrityksen tekemään sijaintitutkimukseen. (6) Tutkimus investoinnin liikkuvuudesta ja kustannus-hyötyanalyysi voitaisiin toteuttaa eri vertailusijaintipaikkojen perusteella. (7) Tämän jakson ymmärtämistä helpottaa, jos samanaikaisesti luetaan liitteenä olevat kustannus-hyötyanalyysitaulukot. (8) Päätös 96/666/EY, EYVL L 308, 29.11.1996, s. 46. (9) Investointikustannukset voivat olla suurempia kuin tukikelpoinen investointi, joka määritellään kyseisessä tapauksessa sovellettavassa aluetukiohjelmassa. (10) Komissio ei ota huomioon ylikapasiteettiin liittyviä näkökohtia osajärjestelmien tuotannossa, koska ensisijaisen alihankkijan ei katsota investoivan uuteen kapasiteettiin, jollei niillä ole sitovia ostosopimuksia. (11) Koska jokaiseen tapaukseen liittyy omat erityispiirteensä, voidaan tavallisesti odottaa, että ilmoituksessa ei käsitellä täydellisesti hankkeen kaikkia teknisiä ja rahoituksellisia puolia. Niissä tapauksissa, joissa jäsenvaltio on kysynyt PO IV:ltä neuvoa ennen ilmoituksen tekemistä, lisätietoja tarvitaan luonnollisesti vain vähän. (12) Jos yritys on ilmoittanut kahden olemassa olevan sijaintipaikan välillä olevan huomattavia investointikustannuseroja, voi myös olla välttämätöntä, että komission asiantuntijat vierailevat vaihtoehtoisella sijaintipaikalla. LIITE II ILMOITUS KOMISSIOLLE JULKISTA TUKEA SAAVASTA MOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDEN HANKKEESTA OSA I - YLEISTIEDOT >TAULUKON PAIKKA> ILMOITUS KOMISSIOLLE JULKISTA TUKEA SAAVASTA MOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDEN HANKKEESTA OSA I - YLEISTIEDOT Lomake 1 - Liiteasiakirjat >KAAVION ALKU> (Vain komission käyttöön) Valtion tuki N:o . Liiteasiakirjat Kaikissa lomakkeiden tiedoissa on oltava viittaus niitä tukeviin liiteasiakirjoihin. Luetelkaa seuraavassa liitteenä olevat asiakirjat ja antakaa niille yksilöllinen viite käytettäväksi kyseisessä lomakesarjassa: Asiakirja Viite Esimerkki: Hankkeen AUTO X arviointi, joulukuu 1996 PA.96 I. Yleistiedot Konsernin ja yhtiön viimeisin tilinpäätös Kopio kansallisesta lainsäädännöstä, jonka perusteella tukea voidaan myöntää II.A. Liikuteltava alueellinen investointihanke Sijaintitutkimus Täydellinen kannattavuustutkimus II.B.1. Pelastaminen Pelastamissuunnitelma II.B.2. Rakenneuudistus Rakenneuudistussuunnitelma II.C. Tutkimus ja kehitys Tutkimussuunnitelma ja -budjetti II.D. Innovaatio Hankkeen arviointi Lomake 1/3 Sivu 1/2 II.E. Ympäristönsuojelu ja energiansäästö Hankkeen arviointi II.F. Koulutus Koulutusohjelma MUUT LIITEASIAKIRJAT Lomake 1/3 Sivu 2/2 >KAAVION LOOPU> ILMOITUS KOMISSIOLLE JULKISTA TUKEA SAAVASTA MOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDEN HANKKEESTA OSA I - YLEISTIEDOT Lomake 2 - Hankkeen yhteenveto >KAAVION ALKU> (Vain komission käyttöön) Valtion tuki N:o . Päättymispäivä:. . . . . . /. . . . . . /. . . . . . 1 Kansallinen hallinto 1a Jäsenvaltio: 1b Tiedostosta vastuussa oleva viranomainen: Nimi Osoite Yhteyshenkilö Nimi: Puhelin: Telekopio: Sähköposti: 2 Tuen saaja 2a Yrityksen nimi (1): 2b Omistus (2): 1. . . . % 3. . . . % (Ilmoittakaa nimi, kansallisuus ja omistusosuus) 2. . . . % 4. Muu . . . % 2c Hankkeesta vastuussa oleva osasto: Nimi Osoite Yhteyshenkilö Nimi: Puhelin: Telekopio: Sähköposti: 2d Päätoiminto(Rastittakaa vain yksi ruutu) Moottoriajoneuvojen valmistus/kokoonpano Järjestelmän osien valmistus/kokoonpano (Määrittäkää mikä) Moottorien valmistus/kokoonpano 2e Konsernin taloudellinen tulos (3) (viimeisin) Valuutta Yksikkö: milj. mrd.(Rastittakaa vain yksi ruutu) Liikevaihto Nettotulos Viime vuosi: . . . / . . . Sitä edeltävä vuosi: . . . / . . . 2f Tuen saavan yrityksen taloudellinen tulos (3) (viimeisin) Valuutta Yksikkö: milj. mrd.(Rastittakaa vain yksi ruutu) Liikevaihto Nettotulos Viime vuosi: . . . / . . . Sitä edeltävä vuosi: . . . / . . . Lomake 2/3 Sivu 1/5 3 Hankeluokitus (tuen tarkoituksen mukaan) (4) Liikuteltava alueellinen investointi Pelastaminen ja rakenneuudistus Tutkimus ja kehitys Innovaatio Ympäristönsuojelu/Energiansäästö Koulutus 4 Hankkeen yhteenveto 4a Hankkeen tavoitteet ja soveltamisala 4b Tuotteiden lyhyt kuvaus tarvittaessa 4c Hankkeelle merkityksellisten markkinasegmenttien lyhyt kuvaus tarvittaessa 4d Jos hankkeesta aiheutuu toiminnan siirtymistä toiselta alueelta, antakaa lisätietoja 5 Hankkeen yksityiskohdat 5a Sijainti: Alue Tukialue: Kyllä Ei Maa Kaupunki/kylä Postinumero 5b Hankkeen aikataulu (5): kuukausi vuosi alkaa: Kuukausia päättyy: Lomake 2/3 Sivu 2/5 5c Hankkeen kustannukset (6): Valuutta Yksikkö: milj. mrd. (Rastittakaa vain yksi ruutu) KUSTANNUKSET YHTEENSÄ Pääomakustannukset Viite Muut kuin pääomakustannukset Viite Maa Käyttökustannukset Rakennukset T& K Tehdas ja koneet Muu (mikä) Tarvikkeet Aineettomat hyödykkeet Muut 5d Hankkeen rahoitus Viite omat varat yksityiset pääomasijoitukset ulkoiset lainat yksityiset lainat julkiset lainat kansallinen julkinen elin Euroopan yhteisön avustus YHTEENSÄ 6 Hankkeen vaikutukset Tehdas Hankkeen kanssa Ilman hanketta Viite Ryhmä Hankkeen kanssa Ilman hanketta Viite 6a (*) kapasiteettiin (7) 6b työllisyyteen (8) 6c tuotantoon (9) 6d markkinaosuuteen 6d.1 kotimaa . . . % . . . % . . . % . . . % 6d.2 muut ETA-maat . . . % . . . % . . . % . . . % 6d.3 muut kuin ETA-maat . . . % . . . % . . . % . . . % (*) Ilmoittakaa kapasiteetin määrittämistä tukevat olettamukset (tehokkuusaste, . . .) ja tuotannon pullonkaulojen sijainnit. Lomake 2/3 Sivu 3/5 7 Julkinen tuki 7a Ilmoittakaa seuraavat tiedot odotetusta julkisesta tuesta: muoto(muodot), tukiohjelma(t) ja tuen oikeusperusta(t) sekä mukana olevat julkiset elimet. Muoto (10) Tukiohjelma (11) Kansallinen oikeusperusta (12) Julkinen elin (13) 7a.1 1. 7a.2 2. 7a.3 3. 7a.4 4. 7a.5 5. 7b Ilmoittakaa kunkin kohdassa 7a luetellun julkisen tukimuodon vuosittainen nimellisbruttoarvo. Ilmoittakaa tuen maksuaikataulu. Valuutta Yksikkö milj. mrd. (Rastittakaa vain yksi ruutu) Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Yhteensä Viite 7b.1 1. 7b.2 2. 7b.3 3. 7b.4 4. 7b.5 5. 7b.6 Yhteensä 7b.7 Arvio julkisen tuen kokonaismäärästä bruttoavustusekvivalenttina (14) 7b.8 Valtion tuki yhteensä 7b.9 Ilmoittakaa diskonttauskerroin (15), jolla lasketaan valtion tuen nettomääräinen nykyarvo (7b.10) . . . % 7b.10 Valtion tuen nettomääräinen nykyarvo (16) Jos tukimuotoja tai -ohjelmia on enemmän kuin viisi, käyttäkää tämän sivun kopiota (Lomake 1/2, sivu 4/5) ja ilmoittakaa samat tiedot. Lomake 2/3 Sivu 4/5 7c Ilmoittakaa, jos jokin odotettu julkinen tuki ei ole valtion tukea, ja selittäkää lyhyesti miksi. Odotettu tuki Kuvaus Viite 8 Muut vireillä olevat julkisen tuen hakemukset Ilmoittakaa muut yritys- ja/tai konsernitasolla vireillä olevat julkisen tuen hakemukset Euroopassa sekä kyseinen viranomainen (Euroopan investointipankki, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki, T & K-rahastot . . .). ValuuttaYksikkö milj. mrd. (Rastittakaa vain yksi ruutu) Julkinen elin Hakemuksen päiväys Kuukausi Vuosi Tukimuoto Määrä Päätöksen päiväys Kuukausi Vuosi Lomake 2/3 Sivu 5/5 >KAAVION LOOPU> ILMOITUS KOMISSIOLLE JULKISTA TUKEA SAAVASTA MOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDEN HANKKEESTA OSA I - YLEISTIEDOT Lomake 3 - Markkinatiedot >KAAVION ALKU> (Vain komission käyttöön) Valtion tuki N:o . Jäsenvaltio: . Yhtiö: . Päättymispäivä: . . . . . . /. . . . . . /. . . . . . Sektori: Moottoriajoneuvot Moottorit Osajärjestelmät (Määritä) . 1 Ilmoittakaa konsernin ETA-alueella valmistamien mallien (17) määrä. 2 Kuvailkaa lyhyesti konsernin ETA-alueella valmistamat mallit tärkeysjärjestyksessä (merkityksellisillä markkinoilla). Kuvaus Viite 2a Malli 1 2b Malli 2 2c Malli 3 2d Malli 4 Muu Lomake 3/3 Sivu 1/4 3 Ilmoittakaa markkinaennuste miljoonina/tuhansina yksikköinä seuraavassa erittelyssä. 3a KANSALLISET MARKKINAT (18) Valuutta: Yksikkö milj. mrd.(Rastittakaa vain yksi ruutu) Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 3a.1 Malli 1 3a.2 Malli 2 3a.3 Malli 3 3a.4 Malli 4 3a.5 Muu 3a.6 Yhteensä 3b MUUT ETA-MARKKINAT (19) Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 3b.1 Malli 1 3b.2 Malli 2 3b.3 Malli 3 3b.4 Malli 4 3b.5 Muu 3b.6 Yhteensä 3c KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN (KIE) MARKKINAT (20) Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 3c.1 Malli 1 3c.2 Malli 2 3c.3 Malli 3 3c.4 Malli 4 3c.5 Muu 3c.6 Yhteensä Lomake 3/3 Sivu 2/4 3d EUROOPPA YHTEENSÄ (KANSALLINEN + MUU ETA + KIE) Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 3d.1 Malli 1 3d.2 Malli 2 3d.3 Malli 3 3d.4 Malli 4 3d.5 Muu 3d.6 Yhteensä 3e MUU MAAILMA Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 3e.1 Malli 1 3e.2 Malli 2 3e.3 Malli 3 3e.4 Malli 4 3e.5 Muu 3e.6 Yhteensä 3f KAIKKI YHTEENSÄ (3d + 3e) Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 3f.1 3d.6 + 3e.6 4 Ilmoittakaa yrityksen kokonaismyynti (kaikki mallit) miljoonina/tuhansina yksikköinä seuraavassa erittelyssä. Kansallisten markkinoiden ja muiden ETA-markkinoiden myyntiin on sisällyttävä tuonti. Yksikkö: tuhansina miljoonina(Rastittakaa vain yksi ruutu) Markkinat Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 4a.1 Kansalliset 4a.2 Muu ETA 4a.3 KIEM 4a.4 Muu maailma 4a.5 Yhteensä Lomake 3/3 Sivu 3/4 5 Ilmoittakaa ryhmän ennustetut myyntivolyymit (tuonti mukaan luettuna) miljoonina/tuhansina yksikköinä seuraavan erittelyn mukaisesti. Markkinat Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 5a.1 Kansallinen 5a.2 Muu ETA 5a.3 KIEM 5a.4 Muu maailma 5a.5 Yhteensä Lomake 3/3 Sivu 4/4 >KAAVION LOOPU> Osa I - Yleistiedot >KAAVION ALKU> Alaviitteet (1) Yrityksen nimi - Hakemuksen tekevässä jäsenvaltiossa valmistus-/kokoonpanotoimintaa harjoittavan kansallisen yrityksen nimi (Ford UK, Fiat France, . . .). (2) Omistus - Konserni tai konsernit, joihin yritys kuuluu. (3) Taloudellinen tulos - Konsernin/yrityksen tilikauden taloudellinen tulos (esimerkiksi 95/96 tai 1996). (4) Hankeluokitus - Hanke voidaan luokitella niiden tukitavoitteiden mukaan, joiden perusteella yritys on hakenut tukea. (5) Hankkeen aikataulu - Aloituspäivä (kuukausi ja vuosi): investoinnin ensimmäinen kassavirtatapahtuma, päättymispäivä (kuukausi ja vuosi): investoinnin viimeinen kassavirtatapahtuma. (6) Hankkeen kustannukset - Hankkeen toteutukseen budjetoitujen investointikustannusten ja kulujen nimellisarvo kyseisenä ajanjaksona. (7) Kapasiteetti - Enimmäistuntikapasiteetti (linjanopeus) ottaen huomioon pullonkaulat kerrottuna tehtaan "normaalin" toiminnan (jolloin sen oletetaan toimivan) vuosittaisella tuntimäärällä mukaan luettuna keskeytetyn toiminnan kapasiteetti. (8) Työvoima - Työntekijöiden määrä muunnettuna kokopäivätyöntekijöiksi. (9) Tuotanto - Tuotettujen yksiköiden kokonaismäärä. (10) Tukimuodot - Avustus, korkotuki, veronhyvitys, laina, lainatakuu, osakkuus, työnantajan sosiaaliturvamaksujen alentaminen . . . (11) Tukiohjelmat - Hyväksytyt tukiohjelmat: aluekehitys, tutkimus ja kehitys, koulutus, ympäristönsuojelu/energiansäästö, ad hoc. (12) Kansallinen oikeusperusta - Laki, asetus tai muu säännös, jossa kuvaillaan julkisen tuen myöntämisedellytykset. (13) Julkinen laitos - Kansallinen, alueellinen tai paikallinen viranomainen, joka myöntää julkista tukea. (14) Bruttoavustusekvivalentti - Lisätietoja on asiaan liittyvässä komission asiakirjassa. (15) Diskonttauskerroin tai viitekorko: Lisätietoja on asiaan liittyvässä komission asiakirjassa. (16) Valtion tuen nettomääräinen nykyarvo - Valtion tuen kassavirrat diskontattuna perusvuoteen käyttäen virallista diskonttokorkoa kyseisellä investointikaudella. (17) Malli - Tuotetyyppi, josta on useita versioita (Esimerkkiautoja: Ford Mondeo, Renault Laguna, . . .). (18) Kansalliset markkinat - Julkisesta tuesta ilmoittavan jäsenvaltion markkinat. (19) ETA-markkinat - ETA: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Liechtenstein, Luxemburg, Norja, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta. (20) KIE-markkinat - KIE (Keski- ja Itä-Euroopan maat): Bulgaria, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia, T Osekin tasavalta, Unkari, Viro. >KAAVION LOOPU> ILMOITUS KOMISSIOLLE JULKISTA TUKEA SAAVASTA MOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDEN HANKKEESTA OSA II.A - LIIKUTELTAVA INVESTOINTIHANKE TUKIALUEELLA >TAULUKON PAIKKA> ILMOITUS KOMISSIOLLE JULKISTA TUKEA SAAVASTA MOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDEN HANKKEESTA OSA II.A LIIKUTELTAVA INVESTOINTIHANKE TUETULLA ALUEELLA Lomake 1 - Kustannus-hyötyanalyysin yhteenveto > KAAVION ALKU> (Vain komission käyttöön) Valtion tuki N:o . Jäsenvaltio: . Yritys: . Päättymispäivä: . . . . . . /. . . . . . /. . . . . . Sektori: Moottoriajoneuvot Moottorit Osajärjestelmät (Määritä) . 1 Valuutta: Yksikkö: milj. mrd.(Rastittakaa vain yksi ruutu) Kuvaus Sijainti A (1) NNA (2) Sijainti B (1) NNA (2) Nettokustannus/hyöty (A-B) Viite A B 2 Käyttökustannukset yhteensä Lomake 4 Lomake 5 2a Työvoima Lomake 4 Lomake 5 2b Osat/materiaali Lomake 4 Lomake 5 2c Vuokra Lomake 4 Lomake 5 2d Varastointi Lomake 4 Lomake 5 2e Energia/vesi Lomake 4 Lomake 5 2f Tietoliikenne Lomake 4 Lomake 5 2g Saapuvat kuljetukset Lomake 4 Lomake 5 2h Lähtevät kuljetukset Lomake 4 Lomake 5 2i Koulutus Lomake 4 Lomake 5 2j Muu Lomake 4 Lomake 5 3 Investointikustannukset yhteensä 3a Maanosto Lomake 4 Lomake 5 3b Rakentaminen Lomake 4 Lomake 5 3c Koneet/tarvikkeet Lomake 4 Lomake 5 3d Työkalut ja muotit Lomake 4 Lomake 5 3e Tavarantoimittajan koneistus Lomake 4 Lomake 5 3f Muu Lomake 4 Lomake 5 4 Muu Lomake 4 Lomake 5 5 Kustannukset yhteensä 6 Nettomääräiset lisäkustannukset hankkeen toteuttamisesta (3) sijaintipaikassa A 7 Tukeen oikeutettu investointi (4) 8 Haittaintensiteetti (5) . . . % Lomake 1/6 Sivu 1/1 >KAAVION LOOPU> ILMOITUS KOMISSIOLLE JULKISTA TUKEA SAAVASTA MOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDEN HANKKEESTA OSA II.A - LIIKUTELTAVA INVESTOINTIHANKE TUKIALUEELLA Lomake 2 - Kustannus-hyötyanalyysin olettamukset - sijaintipaikka A >KAAVION ALKU> (Vain komission käyttöön) Valtion tuki N:o . Jäsenvaltio: . Yritys: . Päättymispäivä: . . . . . . /. . . . . . /. . . . . . Sektori: Moottoriajoneuvot Moottorit Osajärjestelmät (Määritä) . Kuvaus Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 1 Diskonttokorko/vuosi (6) . . . % 2 Inflaatioprosentti/vuosi (7) . . . % 2a Reaalitarkistus . . . % 3 Valuuttakurssit (8) . . . % 4 Budjetoitu/Tuotanto/myynti (yksikköä) 4a Malli 1 4b Malli 2 4c Malli 3 4d Malli 4 4e Muu 5 Tehtaalla yksikköhinta Valuutta: Yksikkö: 5a Malli 1 5b Malli 2 5c Malli 3 5d Malli 4 5e Muu (9) 6 Tuotantokapasiteetin (10) käyttöaste % 6a Konsernin kapasiteetin käyttöaste (11) . . . % . . . % . . . % . . . % 6b % Konsernin keskeytetyn tuotannon kapasiteetti (12) . . . % . . . % . . . % . . . % 6c Yrityksen kapasiteetin käyttöaste . . . % . . . % . . . % . . . % 6d % Yrityksen keskeytetyn tuotannon kapasiteetti (13) . . . % . . . % . . . % . . . % Lomake 2/6 Sivu 1/3 Lomake 2/6 Sivu 2/3 Kuvaus Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 7 Kokonaistyövoima (Tarvittavien työntekijöiden määrä) 7a Tuotanto (2-kohta yhteensä) 7a.1 Johto 7a.2 Muut kuukausipalkkaiset 7a.3 Suoraa tuntipalkkaa saavat 7a.4 Välillistä tuntipalkkaa saavat 7a.5 Harjoittelijat 7b Muu (b-kohta yhteensä) 7b.1 Kuukausipalkkaiset 7b.2 Tuntipalkkaiset (tuntien määrä) 8 Keskimääräinen vuosipalkka (14) Valuutta: Yksikkö: 8a Tuotanto 8a.1 Johto 8a.2 Muut kuukausipalkkaiset 8a.3 Suoraa tuntipalkkaa saavat 8a.4 Välillistä tuntipalkkaa saavat 8a.5 Harjoittelijat 8b Muut kuukausipalkkaiset 9 Keskimääräinen vakiotuntipalkka (15) Valuutta: Yksikkö: 9a Tuotanto 9b Muu Valuutta: Yksikkö: 10 Varasto (määrä) 10a Valmiit tuotteet 10a.1 Tuhansina yksikköinä 10a.2 Arvo 10b Puolivalmisteet 10b.1 Tuhansina yksikköinä 10b.2 Arvo 10c Osat/materiaalit 10c.2 Arvo 10d Varaston kokonaisarvo 10e Varastointikustannusten laskentaprosentti . . . % . . . % . . . % . . . % Valuutta: 11 Energiankulutus 11a Sähkö 11a.1 Yksikköjä: 11a.2 Yksikkökustannus: / 11b Polttoaine 11b.1 Yksikköjä: 11b.2 Yksikkökustannus: / 11c Vesi 11c.1 Yksikköjä: 11c.2 Yksikkökustannus: / 12 Tietoliikenne 12a.1 Yksikköjä: 12a.2 Yksikkökustannus: / Lomake 2/6 Sivu 3/3 13 Ilmoittakaa konsernin tehtaat ja niiden tuotantokapasiteetit (10) tuhansina yksikköinä ennen investointihanketta ja sen jälkeen. Tehtaan nimi Maa Tuotantokapasiteetti Ennen hanketta Hankkeen jälkeen Erotus Viite 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 YHTEENSÄ 14 Ilmoittakaa, jos tuotantokapasiteetti siirtyy tehtaasta toiseen hankkeen toteutuksen seurauksena tai hankkeen aikana. >KAAVION LOOPU> ILMOITUS KOMISSIOLLE JULKISTA TUKEA SAAVASTA MOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDEN HANKKEESTA OSA II.A - LIIKUTELTAVA INVESTOINTIHANKE TUKIALUEELLA Lomake 3 - Kustannus-hyötyanalyysin olettamukset - sijaintipaikka B >KAAVION ALKU> (Vain komission käyttöön) Valtion tuki N:o . Jäsenvaltio: . Yritys: . Päättymispäivä: . . . . . . /. . . . . . /. . . . . . Sektori: Moottoriajoneuvot Moottorit Osajärjestelmät (Määritä) . Kuvaus Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 1 Diskonttokorko/vuosi (6) . . . % 2 Inflaatioprosentti/vuosi (7) . . . % 2a Reaalitarkistus . . . % 3 Valuuttakurssit (8) . . . % 4 Budjetoitu Tuotanto/myynti (yksikköä) 4a Malli 1 4b Malli 2 4c Malli 3 4d Malli 4 4e Muu 5 Tehtaalla yksikköhinta Valuutta: Yksikkö: 5a Malli 1 5b Malli 2 5c Malli 3 5d Malli 4 5e Muu (9) 6 Tuotantokapasiteetin käyttöaste % (10) 6a Konsernin kapasiteetin käyttöaste (11) . . . % . . . % . . . % . . . % 6b % Konsernin keskeytetyn tuotannon kapasiteetti (12) . . . % . . . % . . . % . . . % 6c Yrityksen kapasiteetin käyttöaste . . . % . . . % . . . % . . . % 6d Yrityksen keskeytetyn tuotannon kapasiteetti (13) . . . % . . . % . . . % . . . % Lomake 3/6 Sivu 1/2 Lomake 3/6 Sivu 2/2 Kuvaus Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 7 Kokonaistyövoima (Tarvittavien työntekijöiden määrä) 7a Tuotanto (a-kohta yhteensä) 7a.1 Johto 7a.2 Muut kuukausipalkkaiset 7a.3 Suoraa tuntipalkkaa saavat 7a.4 Välillistä tuntipalkkaa saavat 7a.5 Harjoittelijat 7b Muu (b-kohta yhteensä) 7b.1 Kuukausipalkkaiset 7b.2 Tuntipalkkaiset (tuntien määrä) 8 Keskimääräinen vuosipalkka (14) Valuutta: Yksikkö: 8a Tuotanto 8a.1 Johto 8a.2 Muut kuukausipalkkaiset 8a.3 Suoraa tuntipalkkaa saavat 8a.4 Välillistä tuntipalkkaa saavat 8a.5 Harjoittelijat 8b Muut kuukausipalkkaiset 9 Keskimääräinen vakiotuntipalkka (15) Valuutta: Yksikkö: 9a Tuotanto 9b Muu Valuutta: Yksikkö: 10 Varasto (määrä) 10a Valmiit tuotteet 10a.1 Tuhansina yksikköinä 10a.2 Arvo 10b Puolivalmisteet 10b.1 Tuhansina yksikköinä 10b.2 Arvo 10c Osat/materiaalit 10c.2 Arvo 10d Varaston kokonaisarvo 10e Varastointikustannusten laskentaprosentti . . . % . . . % . . . % . . . % Valuutta: 11 Energiankulutus 11a Sähkö 11a.1 Yksikköjä: 11a.2 Yksikkökustannus: 11b Polttoaine 11b.1 Yksikköjä: 11b.2 Yksikkökustannus: / 11c Vesi 11c.1 Yksikköjä: 11c.2 Yksikkökustannus: / 12 Tietoliikenne 12a.1 Yksikköjä: 12a.2 Yksikkökustannus: / >KAAVION LOOPU> ILMOITUS KOMISSIOLLE JULKISTA TUKEA SAAVASTA MOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDEN HANKKEESTA OSA II.A - LIIKUTELTAVA INVESTOINTIHANKE TUKIALUEELLA Lomake 4 - Myynnin ja kustannusten erittely vuosittain - sijaintipaikka A >KAAVION ALKU> (Vain komission käyttöön) Valtion tuki N:o . Jäsenvaltio: . Yritys: . Päättymispäivä: . . . . . . /. . . . . . /. . . . . . Sektori: Moottoriajoneuvot Moottorit Osajärjestelmät (Määritä) . Valuutta: Yksikkö: milj. mrd.(Rastittakaa vain yksi ruutu) Kuvaus NNA (2) Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 1 Tehtaan kokonaismyynti 1a Malli 1 1b Malli 2 1c Malli 3 1d Malli 4 1e Muu 2 Kokonaiskäyttökustannukset 2a Kokonaistyövoima 2a.1 Tuotannon työvoima 2a.1.1 Johto 2a.1.2 Muut kk-palkkaiset 2a.1.3 Tuntipalkkaiset 2a.1.4 Harjoittelijat 2a.2 Muu työvoima 2a.2.1 Muut kk-palkkaiset 2a.2.2 Tuntipalkkaiset 2b Osat/materiaalit yhteensä (16) 2b.1 Tuotanto 2b.1.1 Oma työvoima 2b.1.2 Ulkopuolinen työvoima 2b.1.2.a paikallinen toimittaja 2b.1.2.b ei-paikallinen toimittaja 2b.2 Muu 2c Vuokra 2d Varastointikustannukset 2e Energia/vesi 2f Tietoliikenne 2g Saapuvat kuljetukset Puolivalmisteet Osat/materiaalit 2h Lähtevät kuljetukset Valmiit tuotteet Puolivalmisteet 2i Koulutus 2j Muu Lomake 4/6 Sivu 1/2 Valuutta: Yksikkö: milj. mrd.(Rastittakaa yksi ruutu) Kuvaus NNA (2) Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 3 Investointikustannukset yhteensä 3a Maanosto 3b Rakentaminen 3c Koneet/tarvikkeet 3d Työkalut ja muotit 3e Tavarantoimittajan koneistus 4 Muut kustannukset yhteensä 4a 4b 4c 5 Kustannukset yhteensä Lomake 4/6 Sivu 2/2 >KAAVION LOOPU> ILMOITUS KOMISSIOLLE JULKISTA TUKEA SAAVASTA MOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDEN HANKKEESTA OSA II.A - LIIKUTELTAVA INVESTOINTIHANKE TUKIALUEELLA Lomake 5 - Myynnin ja kustannusten erittely vuosittain - sijaintipaikka B >KAAVION ALKU> (Vain komission käyttöön) Valtion tuki N:o . Jäsenvaltio: . Yritys: . Päättymispäivä: . . . . . . /. . . . . . /. . . . . . Sektori: Moottoriajoneuvot Moottorit Osajärjestelmät (Määritä) . Valuutta: Yksikkö: milj. mrd.(Rastittakaa vain yksi ruutu) Kuvaus NNA (2) Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 1 Tehtaan kokonaismyynti 1a Malli 1 1b Malli 2 1c Malli 3 1d Malli 4 1e Muu 2 Kokonaiskäyttökustannukset 2a Kokonaistyövoima 2a.1 Tuotannon työvoima 2a.1.1 Johto 2a.1.2 Muut kk-palkkaiset 2a.1.3 Tuntipalkkaiset 2a.1.4 Harjoittelijat 2a.2 Muu työvoima 2a.2.1 Muut kk-palkkaiset 2a.2.2 Tuntipalkkaiset 2b Osat/materiaalit yhteensä (16) 2b.1 Tuotanto 2b.1.1 Oma työvoima 2b.1.2 Ulkopuolinen työvoima 2b.1.2.a paikallinen toimittaja 2b.1.2.b ei-paikallinen toimittaja 2b.2 Muu 2c Vuokra 2d Varastointikustannukset 2e Energia/vesi 2f Tietoliikenne 2g Saapuvat kuljetukset Puolivalmisteet Osat/materiaalit 2h Lähtevät kuljetukset Valmiit tuotteet Puolivalmisteet 2i Koulutus 2j Muu Lomake 5/6 Sivu 1/2 Valuutta: Yksikkö: milj. mrd.(Rastittakaa vain yksi ruutu) Kuvaus NNA (2) Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 3 Investointikustannukset yhteensä 3a Maanosto 3b Rakentaminen 3c Koneet/tarvikkeet 3d Työkalut ja muotit 3e Tavarantoimittajan koneistus 4 Muut kustannukset yhteensä 4a 4b 4c 5 Kustannukset yhteensä Lomake 5/6 Sivu 2/2 >KAAVION LOOPU> ILMOITUS KOMISSIOLLE JULKISTA TUKEA SAAVASTA MOOTTORIAJONEUVOTEOLLISUUDEN HANKKEESTA OSA II.A - LIIKUTELTAVA INVESTOINTIHANKE TUKIALUEELLA Lomake 6 - Julkinen tuki >KAAVION ALKU> (Vain komission käyttöön) Valtion tuki N:o . Jäsenvaltio: . Yritys: . Päättymispäivä: . . . . . . /. . . . . . /. . . . . . Sektori: Moottoriajoneuvot Moottorit Osajärjestelmät (Määritä) . 1 Ilmoittakaa julkisten tukien määrät nimellisarvoina. Valuutta: Yksikkö: milj. mrd.(Rastittakaa vain yksi ruutu) Tukilaji Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 1a Avustukset 1b Osakkuus 1c Lainat 1d Lainatakuut 1e Verohelpotukset/-hyvitykset 1f Sosiaaliturvamaksujen alennukset 1g Muu 1h Julkinen tuki yhteensä 2 Ilmoittakaa arvionne julkisesta tuesta bruttoavustusekvivalenttina (17). Bruttoavustusekvivalentti Vuosi 1: Vuosi 2: Vuosi 3: Vuosi 4: Vuosi 5: Viite 2a Avustukset 2b Osakkuus 2c Lainat 2d Lainatakuut 2e Verohelpotukset/-hyvitykset 2f Sosiaaliturvamaksujen alennukset 2g Muu 2h Yhteensä 3 Ilmoittakaa valtion tuen nykyarvo bruttoavustusekvivalenttina (2h) (18). Valtion tuen nykyarvo Lomake 6/6 Sivu 1/1 >KAAVION LOOPU> Osa II.A - Liikuteltava investointihanke tukialueella >KAAVION ALKU> Alaviitteet (1) Sijainti A - Tukialue, jossa hanketta tuetaan julkisilla varoilla. Sijainti B tai vertailutehdas, kaupallisesti kannattava vaihtoehtoinen sijaintipaikka. (2) Nettomääräinen nykyarvo - Valtion tuen kassavirrat diskontattuna perusvuoteen käyttäen virallista diskonttokorkoa kyseisellä investointikaudella. (3) Nettomääräiset lisäkustannukset hankkeen toteuttamiseksi sijaintipaikassa A - Hankkeen toteuttamisesta sijaintipaikassa A (epäsuotuisa alue) aiheutuvat lisäkustannukset verrattuna sijaintipaikkaan B (kaupallisesti kannattava vaihtoehto). (4) Tukeen oikeuttava investointi - Investoinnin osuus, jonka kansallinen hallinto katsoo oikeuttavan tukiohjelman mukaiseen valtion tukeen. (5) Haittaintensiteetti - Nettomääräiset lisäkustannukset (6) jaettuna sijaintipaikan A (käyttökustannukset + investointikustannukset) investointikustannusten nettonykyarvolla prosentteina ilmaistuna. (6) Diskonttokorko tai viitekorko: Lisätietoja on asiaan liittyvässä komission asiakirjassa. (7) Inflaatioprosentti - Inflaatioprosenttiennusteet, jotka viittaavat liiteasiakirjoihin ja varmistavat, että lähde (virallinen tai muu) on ilmoitettu. (8) Valuuttakurssi - Valuuttakurssiennusteet, jotka viittaavat liiteasiakirjoihin ja varmistavat, että lähde (virallinen tai muu) on ilmoitettu. (9) Yksikköhinta tehtaalla, Muu - Kohdassa "Muu" ilmoitetun tuoteryhmän painotettu yksikköhinta tehtaalla (10) Tuotantokapasiteetti - Enimmäistuntikapasiteetti (linjanopeus) ottaen huomioon pullonkaulat kerrottuna tehtaan "normaalin" toiminnan (jolloin sen oletetaan toimivan) vuosittaisella tuntimäärällä mukaan luettuna keskeytetyn tuotannon kapasiteetti. (11) % Konsernin tuotantokapasiteetin käyttöaste - Konsernin käytettävän kokonaiskapasiteetin prosenttiosuus, mukaan luettuna niiden tehtaiden kapasiteetti, joille julkista tukea haetaan. (12) % "Keskeytetyn tuotannon kapasiteetti konsernin tasolla" - (Keskeytetyn tuotannon kapasiteetti konsernin tasolla)/(Konsernin kokonaiskapasiteetti) prosentteina. (13) % "Keskeytetyn tuotannon kapasiteetti yrityksen tasolla" - (Keskeytetyn tuotannon kapasiteetti yrityksen tasolla)/(Yrityksen kokonaiskapasiteetti) prosentteina. (14) Keskimääräinen vuosipalkka - Kuukausipalkat sekä työnantajamaksut. (15) Keskimääräinen vakiotuntipalkka - Keskimääräinen tuntipalkka työntekijää kohti työnantajan sosiaaliturvamaksut mukaan luettuna. (16) Käyttökustannukset - osat/materiaalit - Ostettujen osien (osajärjestelmien) hinta tehtaalla. Kuljetuskustannukset ilmoitetaan eri kohdassa. (17) Bruttoavustusekvivalentti - Lisätietoja on asiaan liittyvässä komission asiakirjassa. (18) Valtion tuen nettonykyarvo - Valtion tuen kassavirrat diskontattuna perusvuoteen käyttäen virallista diskonttokorkoa kyseisellä investointikaudella (3 tai 5 vuotta). >KAAVION LOOPU>