LIITE IV

Käsitteiden ja muuttujien määritelmät

I. KÄSITTEET

Kotimaiset tilastoyksiköt

Tilastoyksiköt, jotka ovat jonkin maan kotimaisia yksiköitä asetuksen (EU) N:o 549/2013 (1) mukaisesti.

Talousalue

Talousalue muodostuu seuraavista yksiköistä:

a) alue (maantieteellinen alue), jonka tosiasiallisesta hallinnoinnista ja taloudellisesta valvonnasta huolehtii yksi julkinen hallinto;

b) kaikki vapaa-alueet, mukaan luettuna tullivarastot ja tullin valvonnassa olevat tehtaat;

c) kansallinen ilmatila, aluevedet ja kansainvälisillä vesillä sijaitseva mannerjalusta, jonka hallintaan maalla on yksinoikeus;

d) enklaavit eli erillisalueet, joita ovat maantieteelliset alueet, jotka sijaitsevat ulkomailla ja joita maan keskushallintoviranomaiset käyttävät valtioiden välisten kansainvälisten sopimusten mukaisesti (kuten suurlähetystöt, konsulaatit, sotilastukikohdat, tieteelliset tutkimusasemat jne.);

e) kansainvälisillä vesillä maan mannerjalustan ulkopuolella sijaitsevat öljy-, luonnonkaasu- ym. esiintymät, joilla työskentelevillä yksiköillä on kotipaikka kyseisellä alueella, kuten a–d alakohdassa on määritelty.

Talousalueeseen eivät sisälly

— alueen ulkopuoliset erillisalueet (toisin sanoen ne maan oman maantieteellisen alueen osat, joita muiden maiden keskushallintoviranomaiset, Euroopan unionin laitokset tai kansainväliset järjestöt käyttävät valtioiden välisten kansainvälisten sopimusten mukaisesti).

Kotimaan markkinat ja muut kuin kotimaan markkinat

Kotimaan markkinoiden ja muiden kuin kotimaan markkinoiden välinen ero tulkitaan lyhyen aikavälin yritystilastojen osalta jäsenvaltion talousalueen mukaisesti.

II. MUUTTUJAT

A. YRITYSTEN PERUSJOUKKO

1) Muuttuja 110101: Rekisteröinnit

Rekisteröintirekisteriin asianomaisen hallinnollisen tai oikeudellisen menettelyn mukaisesti milloin tahansa viitevuosineljänneksen q aikana kirjattujen oikeudellisten yksiköiden lukumäärä.

2) Muuttuja 110102: Konkurssit

Niiden oikeudellisten yksiköiden lukumäärä, joista on aloitettu konkurssimenettely tuomioistuimen päätöksen nojalla milloin tahansa viitevuosineljänneksen q aikana (mikä on usein väliaikaista eikä aina merkitse toiminnan lopettamista).

3) Muuttuja 210101: Toiminnassa olevien yritysten lukumäärä

Toiminnassa olevien yritysten lukumäärä on niiden tilastoyksiköiden lukumäärä, jotka olivat minä tahansa ajankohtana viiteajanjaksolla ”yrityksiä”, sellaisina kuin ne on määritelty neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 696/93 (2), ja jotka myös olivat toiminnassa samalla viiteajanjaksolla.

Tilastoyksikön katsotaan olleen toiminnassa viiteajanjaksolla, jos sen nettoliikevaihto on ollut kyseisenä ajanjaksona positiivinen tai se on tuottanut tuotoksia tai sillä on ollut työntekijöitä tai se on tehnyt investointeja.

4) Muuttuja 210102: Niiden yritysten lukumäärä, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä

Niiden yritysten lukumäärä, joilla oli vähintään yksi palkattu työntekijä minä tahansa ajankohtana tietyllä viiteajanjaksolla t.

5) Muuttuja 210103: Kasvuyritysten lukumäärä

Niiden yritysten lukumäärä, joilla oli vähintään 10 palkattua työntekijää vuonna t – 3 ja joiden henkilöstömäärän keskimääräinen vuotuinen kasvu oli suurempi kuin 10 prosenttia vuodessa kolmen vuoden aikana (vuodesta t – 3 vuoteen t). Tähän eivät sisälly yritykset, sellaisina kuin ne on määritelty muuttujassa 210201 ”aloitetut yritykset”, vuonna t – 3.

6) Muuttuja 210104: Nuorten kasvuyritysten lukumäärä

Nuorten kasvuyritysten (gaselliyritysten) on kasvuyritysten alaryhmänä täytettävä lisäedellytyksenä se, että ne olivat muuttujan 210201 ”aloitetut yritykset” määritelmän mukaisia yrityksiä vuosina t – 4 tai t – 5.

7) Muuttuja 210201: Aloitetut yritykset

Yritysrekisteristä muodostettuun kulloiseenkin perusjoukkoon merkittyjen aloitettujen yritysten lukumäärä korjattuna virheiden osalta. Toiminnan aloittamisella tarkoitetaan tuotannontekijöistä koostuvan kokonaisuuden muodostamista siten, ettei tapahtumaan osallistu muita yrityksiä. Aloitettuihin yrityksiin eivät kuulu sellaiset perusjoukkoon merkityt uudet yritykset, jotka ovat syntyneet yritysten sulautumisen, purkautumisen tai yritystoiminnan uudelleenjärjestelyn yhteydessä tai jotka ovat irtautuneet itsenäisiksi yksiköiksi toisesta yrityksestä. Niihin eivät myöskään kuulu yritykset, jotka on merkitty tiettyyn osaperusjoukkoon vain siksi, että ne ovat vaihtaneet toimialaa.

8) Muuttuja 210202: Lopetetut yritykset

Yritysrekisteristä muodostettuun kulloiseenkin perusjoukkoon merkittyjen lopetettujen yritysten lukumäärä korjattuna virheiden osalta. Toiminnan lopettamisella tarkoitetaan tuotannontekijöistä koostuvan kokonaisuuden purkamista siten, ettei tapahtumaan osallistu muita yrityksiä. Lopetettuihin yrityksiin eivät kuulu sellaiset perusjoukosta poistetut yritykset, jotka ovat lopettaneet toimintansa yritysten sulautumisen, yritysvaltauksen, yrityksen purkautumisen tai yritystoiminnan uudelleenjärjestelyn takia. Niihin eivät myöskään kuulu yritykset, jotka on poistettu tietystä osaperusjoukosta vain siksi, että ne ovat vaihtaneet toimialaa.

9) Muuttuja 210203: Eloon jääneet yritykset

Yrityksen eloonjäännillä tarkoitetaan sitä, että yritys on toiminnassa aloitusvuonna (vuodesta t – 1 vuoteen t – 5) ja sitä seuraavana vuonna tai sitä seuraavina vuosina. Eloonjääntiä on kahta eri tyyppiä:

Vuonna t – 1 aloitetun yrityksen katsotaan jääneen eloon vuoteen t, jos sillä on toimintaa milloin tahansa vuonna t (= eloonjäänti ilman muutoksia).

Yrityksen katsotaan jääneen eloon myös silloin, kun kyseinen oikeudellinen yksikkö on lakannut toimimasta, mutta toimintaa jatkaa uusi oikeudellinen yksikkö, joka on perustettu nimenomaisesti ottamaan haltuun kyseisen yrityksen tuotannontekijät (= eloonjäänti haltuunoton tuloksena).

10) Muuttuja 210204: Yritykset, joilla on ensimmäinen palkattu työntekijä

Niiden yritysten lukumäärä, joilla oli ensimmäinen palkattu työntekijä minä tahansa ajankohtana tietyllä viiteajanjaksolla t. Tämä voi koskea muuttujassa 210201 määriteltyjä aloitettuja yrityksiä sekä muuttujassa 210101 määriteltyjä yrityksiä, jos yritykset ovat olleet toiminnassa jo aiemmilla viiteajanjaksoilla mutta niillä ei ole ollut palkattua henkilöstöä kahdella edellisellä viiteajanjaksolla.

11) Muuttuja 210205: Yritykset, joilla ei enää ole yhtään palkattua työntekijää

Niiden yritysten lukumäärä, joilla ei enää ollut yhtään palkattua työntekijää mistä tahansa ajankohdasta lähtien tietyllä viiteajanjaksolla t ja joilla oli aiemmin vähintään yksi palkattu työntekijä tietyllä viiteajanjaksolla t. Tämä voi koskea muuttujassa 210202 määriteltyjä lopetettuja yrityksiä, joilla oli vähintään yksi palkattu työntekijä, sekä muuttujassa 210102 määriteltyjä yrityksiä, jos yritykset ovat edelleen toiminnassa mutta niillä ei ole enää ollut palkattuja työntekijöitä mistä tahansa ajankohdasta lähtien tietyllä viiteajanjaksolla t eikä kahdella sitä seuraavalla viiteajanjaksolla t + 1 ja t + 2. Sama koskee tapauksia, joissa viimeisen palkatun työntekijän työsopimus päättyi 31. joulukuuta vuonna t.

12) Muuttuja 210206: Eloon jääneet yritykset, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä

Niiden yritysten lukumäärä, joilla oli vähintään yksi palkattu työntekijä minä tahansa ajankohtana jokaisena vuonna siitä vuodesta lähtien, jolloin kyseisillä yrityksillä oli ensimmäinen palkattu työntekijä (vuodesta t – 1 vuoteen t – 5), tiettyyn viiteajanjaksoon t saakka. Niiden yritysten perusjoukko, joilla oli ensimmäinen palkattu työntekijä vuonna t, määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210204. Yrityksen katsotaan jääneen eloon myös silloin, kun kyseinen oikeudellinen yksikkö on lakannut toimimasta, mutta toimintaa jatkaa uusi oikeudellinen yksikkö, joka on perustettu nimenomaisesti ottamaan haltuun kyseisen yrityksen tuotannontekijät (= eloonjäänti haltuunoton tuloksena).

13) Muuttuja 210301: Ulkomaisessa määräysvallassa olevien yritysten lukumäärä

Maakohtaisissa yritystilastoissa ulkomaisessa määräysvallassa olevalla yrityksellä tarkoitetaan yritystä, jonka kotipaikka on tietoja keräävässä maassa ja jossa määräysvalta on lopullista määräysvaltaa käyttävällä institutionaalisella yksiköllä, jonka kotipaikka ei ole tietoja keräävässä maassa. Yrityksillä tarkoitetaan toiminnassa olevia yrityksiä sellaisina kuin ne on määritelty muuttujan 210101 osalta A osan 3 kohdassa.

Määräysvallalla tarkoitetaan mahdollisuutta päättää yrityksen yleisestä politiikasta esimerkiksi valitsemalla tarpeen mukaan sopivia johtajia. Yrityksen A katsotaan tässä yhteydessä olevan institutionaalisen yksikön B määräysvallassa, jos B:llä on määräysvallassaan – suoraan tai epäsuorasti – yli puolet osakkaiden äänioikeudesta tai se varmistaa muulla tavoin määräysvallan A:ssa.

Ulkomaisella määräysvallalla tarkoitetaan sitä, että lopullista määräysvaltaa käyttävällä institutionaalisella yksiköllä on kotipaikka eri maassa kuin institutionaalisella yksiköllä, jossa se käyttää määräysvaltaa.

Sivuliikkeillä tarkoitetaan ulkomaisten yritysten paikallisia yksiköitä, jotka eivät ole erillisiä oikeushenkilöitä. Niitä kohdellaan asetuksessa (EU) N:o 549/2013 tarkoitettuina yritysmäisinä yhteisöinä, ja niitä pidetään yrityksinä ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevissa tilastoissa.

Osakkuus- ja tytäryhtiössä lopullista määräysvaltaa käyttävällä institutionaalisella yksiköllä tarkoitetaan institutionaalista yksikköä, joka on ylimpänä osakkuus- ja tytäryhtiön määräysvaltaketjussa ja joka ei ole minkään muun institutionaalisen yksikön määräysvallassa.

Ulkomaisella osakkuus- ja tytäryhtiöllä tarkoitetaan yritystä, jonka kotipaikka on tietoja keräävässä maassa ja jossa lopullinen määräysvalta on institutionaalisella yksiköllä, jonka kotipaikka ei ole tietoja keräävässä maassa, tai yritystä, jonka kotipaikka ei ole tietoja keräävässä maassa ja jossa lopullinen määräysvalta on institutionaalisella yksiköllä, jonka kotipaikka on tietoja keräävässä maassa.

Lopullista määräysvaltaa käyttävällä maalla tarkoitetaan maata, jossa lopullista määräysvaltaa käyttävällä institutionaalisella yksiköllä tai yhdessä toimivien yksiköiden ryhmällä on kotipaikka.

Institutionaalisella yksiköllä ja paikallisella yksiköllä tarkoitetaan kullakin samaa kuin asetuksessa (ETY) N:o 696/93.

Ulkomaisten yritysten kyseisessä maassa sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden liiketoimintaa koskevilla tilastoilla tarkoitetaan sellaisten ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden toimintaa kuvaavia tilastoja, joiden kotipaikka on tietoja keräävässä maassa.

14) Muuttuja 210401: Ulkomaista määräysvaltaa käyttävien yritysten (UCI-käsite) ja kotimaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden lukumäärä

Ulkomaista määräysvaltaa käyttävällä yrityksellä tarkoitetaan kotimaista lopullista määräysvaltaa käyttävää institutionaalista yksikköä, jolla on vähintään yksi ulkomainen osakkuus- ja tytäryhtiö ja joka on toiminnassa oleva yritys siten kuin se on määritelty muuttujan 210101 osalta A osan 3 kohdassa. Määräysvaltaan ja lopullista määräysvaltaa käyttävään institutionaaliseen yksikköön (UCI) sovelletaan samoja määritelmiä kuin ulkomaisessa määräysvallassa oleviin yrityksiin.

Kotimaisella osakkuus- ja tytäryhtiöllä tarkoitetaan yritystä, jonka kotipaikka on tietoja keräävässä maassa ja jossa määräysvalta on lopullista määräysvaltaa käyttävällä institutionaalisella yksiköllä, jonka kotipaikka on samassa tietoja keräävässä maassa. Yritykseen ja sivuliikkeeseen sovelletaan samaa määritelmään kuin ulkomaisessa määräysvallassa oleviin yrityksiin.

Maakohtaisissa yritystilastoissa kotimaisten yritysten ulkomailla sijaitsevia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevilla tilastoilla tarkoitetaan tilastoja, joissa kuvataan kunkin sellaisen tietoja keräävässä maassa kotipaikkaansa pitävän, lopullista määräysvaltaa käyttävän institutionaalisen yksikön kotimaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden toimintaa, jolla on vähintään yksi ulkomainen osakkuus- ja tytäryhtiö, sekä tilastoja, joissa kuvataan tietoja keräävässä maassa kotipaikkaansa pitävien, ulkomaista määräysvaltaa käyttävien yritysten toimintaa.

15) Muuttuja 310101: Paikallisten yksiköiden lukumäärä

Yritysrekisteristä muodostettuun kulloiseenkin perusjoukkoon merkittyjen paikallisten yksiköiden lukumäärä, sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa (ETY) N:o 696/93, korjattuna etenkin otantakehikkoon liittyvien virheiden osalta. Lukumäärän on sisällettävä myös ne paikalliset yksiköt, joilla ei ole lainkaan palkattuja työntekijöitä. Tähän tilastoon sisältyvät kaikki yksiköt, jotka ovat toiminnassa vähintään osan viiteajanjaksoa.

16) Muuttuja 310102: Toiminnassa olevien yritysten lukumäärä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 210101 A osan 3 kohdassa.

17) Muuttuja 310103: Niiden yritysten lukumäärä, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 210102 A osan 4 kohdassa.

18) Muuttuja 310104: Kasvuyritysten lukumäärä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 210103 A osan 5 kohdassa.

19) Muuttuja 310201: Aloitetut yritykset

Sama määritelmä kuin muuttujalla 210201 A osan 7 kohdassa.

20) Muuttuja 310202: Lopetetut yritykset

Sama määritelmä kuin muuttujalla 210202 A osan 8 kohdassa.

21) Muuttuja 310203: Eloon jääneet yritykset (vain 3 kalenterivuotta elossa olleet)

Sama määritelmä kuin muuttujalla 210203 A osan 9 kohdassa.

22) Muuttuja 310204: Yritykset, joilla on ensimmäinen palkattu työntekijä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 210204 A osan 10 kohdassa.

23) Muuttuja 310205: Yritykset, joilla ei enää ole yhtään palkattua työntekijää

Sama määritelmä kuin muuttujalla 210205 A osan 11 kohdassa.

24) Muuttuja 310206: Eloon jääneet yritykset, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä (vain yritykset, jotka ovat olleet elossa 3 kalenterivuotta)

Sama määritelmä kuin muuttujalla 210206 A osan 12 kohdassa.

25) Muuttuja 410101: Niiden ulkomailla olevien yritysten lukumäärä, joissa lopullista määräysvaltaa käyttävät raportoivan maan institutionaaliset yksiköt

Ulkomailla sijaitsevalla yrityksellä, jossa lopullista määräysvaltaa käyttää raportoivan maan institutionaalinen yksikkö, tarkoitetaan yritystä, jonka kotipaikka ei ole tietoja keräävässä maassa ja jossa lopullista määräysvaltaa käyttää tietoja keräävässä maassa kotipaikkaansa pitävä institutionaalinen yksikkö. Määräysvaltaan, yritykseen, sivuliikkeeseen ja lopullista määräysvaltaa käyttävään institutionaaliseen yksikköön (UCI) sovelletaan samoja määritelmiä kuin ulkomaisessa määräysvallassa oleviin yrityksiin.

Kansainvälistä toimintaa koskevissa tilastoissa kotimaisten yritysten ulkomailla sijaitsevia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevilla tilastoilla tarkoitetaan tilastoja, joissa kuvataan sellaisten ulkomailla sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden toimintaa, joissa lopullista määräysvaltaa käyttää tietoja keräävässä maassa kotipaikkaansa pitävä institutionaalinen yksikkö.

B. TYÖPANOKSET

1) Muuttuja 120101: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä

Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä on työntekijöiden lukumäärän ja itsenäisten yrittäjien lukumäärän summa. ”Työntekijöiden lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 220102 B jakson 5 kohdassa. Itsenäisten yrittäjien lukumäärä on niiden henkilöiden keskimääräinen lukumäärä, jotka olivat minä tahansa ajankohtana viiteajanjaksolla sen tilastoyksikön ainoita omistajia tai yhteisomistajia, jossa he työskentelevät. Mukaan luetaan myös tilastoyksikössä työskentelevät perheenjäsenet ja etätyöntekijät, joiden tulo määräytyy tilastoyksikön tuotosten arvosta.

2) Muuttuja 120201: Työntekijöiden tekemät työtunnit

Työntekijöiden tekemien työtuntien kokonaismäärä on työntekijöiden tosiasiallisesti tekemien työtuntien lukumäärä tilastoyksikön tuotoksen osalta viiteajanjaksolla.

Mukaan luetaan läheisesti liittyvään työhön käytetty aika, joka välillisesti vaikuttaa tuotokseen (esim. suunnittelu, valmistelu, hallinto jne.), sekä aika, joka on käytetty ilman varsinaista työntekoa mutta jonka tilastoyksikkö katsoo sellaiseksi ja josta se maksaa korvauksen (esim. tuotantokatkoista johtuvat lyhyet työnkeskeytykset, koulutus jne.).

Mukaan luetaan myös aika, joka on käytetty ilman varsinaista korvausta tehtyyn työhön, myös läheisesti liittyvään työhön (esim. palkattomat ylityötunnit).

Mukaan ei lueta palkallista aikaa, joka on käytetty ilman varsinaista työtä ja jota tilastoyksikkö ei pidä sellaisena (esim. vuosiloma, sairausloma, äitiysloma, viralliset vapaapäivät, pidemmät tauot, ateriatauot, lakot, työmatkat jne.).

Osavuositilastoissa ei ehkä voida ottaa huomioon kaikkia näitä eriä, kuten palkatonta ylityötä.

3) Muuttuja 120301: Palkat ja palkkiot

Muuttujaan sisältyvät kaikki viiteajanjaksolla aiheutuneet menot, jotka liittyvät tilastoyksikön kaikkien työntekijöiden rahamääräisten tai luontoismuotoisten bruttopalkkojen ja -palkkioiden kokonaismäärään. Muuttuja Palkat ja palkkiot sisältyy muuttujaan 220301 Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut.

Rahamääräisten tai luontoismuotoisten bruttopalkkojen ja -palkkioiden kokonaismäärä sisältää muun muassa seuraavat erät: suorat palkat, bonukset, lisät, ylimääräiset palkkiot, juomarahat, provisiot, palkansaajien säästöjärjestelmille maksettavat korvaukset, vapaapäivistä maksettavat korvaukset, luontoissuoritukset, yrityksen tuotteet, työsuhdeasuminen, työsuhdeautot, osakeoptiot ja osto-ohjelmat, työnantajan pidättämät määrät (työntekijän sosiaaliturvamaksut, henkilökohtainen ansiotulovero jne.). Osavuositilastoissa ei ehkä voida ottaa huomioon kaikkia näitä eriä.

Mukaan ei lueta vuokratyöntekijöiden suorittamista palveluista aiheutuneita menoja eikä sosiaaliturvamaksuista ja muista vastaavista (suoraan tai välillisesti palkkoihin ja palkkioihin sidotuista) verovelvoitteista aiheutuvia menoja, jos ne ovat aiheutuneet työnantajalle.

4) Muuttuja 220101: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 120101 B osan 1 kohdassa.

5) Muuttuja 220102: Työntekijöiden lukumäärä

Työntekijöiden lukumäärä on niiden henkilöiden keskimääräinen lukumäärä, jotka olivat minä tahansa ajankohtana viiteajanjaksolla tilastoyksikön työntekijöitä.

Selventävä huomautus

Vaikka työsuhde, jossa osapuolet määritellään (työntekijäksi ja työnantajaksi), määritellään asiaa koskevassa lainsäädännössä tai sopimuksessa, käsitteellä ”työntekijä” tarkoitetaan yleensä henkilöä, jonka tilastoyksikkö on palkannut suorittamaan sille säännöllisesti palveluja etuuksia vastaan ja jonka suorittamat palvelut eivät ole osa itsenäistä liiketoimintaa. Selvyyden vuoksi oppisopimuskoulutuksessa olevia pidetään työntekijöinä, jos heidät palkataan tällaisilla ehdoilla.

Keskiarvo on laskettava työntekijöiden lukumäärän aritmeettisena keskiarvona niiden lyhyimpien samanpituisten ajanjaksojen aikana, jotka sopivat viiteajanjaksoon, jonka osalta säännöllinen tarkkailu on mahdollista (esim. päivittäin, viikoittain, kuukausittain, neljännesvuosittain jne.).

6) Muuttuja 220103: Työntekijöiden lukumäärä kokopäivätyötä vastaavana

Muuttuja ilmoittaa työntekijöiden lukumäärän kokoaikavastaavana.

Niiden työntekijöiden lukumäärää, joiden työaika on kokoaikaisen ja -vuotisen työntekijän normaalityöaikaa lyhyempi, koskevat luvut on ilmoitettava kokoaikavastaavuutena suhteessa yksikön kokoaikaisen ja -vuotisen työntekijän normaalityöaikaan. Se on työtuntien kokonaismäärä jaettuna talousalueella sijaitsevissa kokoaikaisissa työpaikoissa tehtyjen työtuntien vuotuisella keskiarvolla. Koska kokoaikaisten työpaikkojen työajan pituus on muuttunut aikojen kuluessa ja vaihtelee toimialoittain, kunkin työpaikkaryhmän osalta on käytettävä laskentamenetelmiä, joilla määritetään osa-aikaisten työpaikkojen keskimääräinen osuus sekä niissä keskimäärin tehdyt työtunnit. Kullekin työpaikkaryhmälle on ensiksi arvioitava kokoaikaisen työpaikan normaali työviikko. Mikäli mahdollista, työpaikkaryhmä voidaan määritellä toimialan sisällä sukupuolen ja (tai) sen mukaan, millaista työ on. Työntekijöiden työpaikkojen osalta näiden lukujen määrittämisen lähtökohtana pidetään sopimusperusteisia työtunteja. Kokoaikavastaavuus lasketaan erikseen kussakin työpaikkaryhmässä ja saadut tulokset summataan.

Muuttujaan sisältyvät myös työntekijät, jotka tekevät normaalia lyhyempää työpäivää tai työviikkoa, jossa on normaalia vähemmän työpäiviä, tai työvuotta, jossa on normaalia vähemmän työviikkoja tai -kuukausia. Muunnos on tehtävä käyttämällä tehtyjen työtuntien, työpäivien, työviikkojen tai työkuukausien määrää.

7) Muuttuja 220104: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä yrityksissä, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä

”Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120101 B osan 1 kohdassa ja ”niiden yritysten lukumäärä, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210102 A osan 4 kohdassa.

8) Muuttuja 220105: Työntekijöiden lukumäärä yrityksissä, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä

”Työntekijöiden lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 220102 B osan 5 kohdassa ja ”niiden yritysten lukumäärä, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210102 A osan 4 kohdassa.

9) Muuttuja 220106: Työntekijöiden lukumäärä kasvuyrityksissä

”Työntekijöiden lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 220102 B jakson 5 kohdassa. ”Kasvuyritysten perusjoukko” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210103 A jakson 5 kohdassa.

10) Muuttuja 220107: Työntekijöiden lukumäärä nuorissa kasvuyrityksissä

”Työntekijöiden lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 220102 B jakson 5 kohdassa. ”Nuorten kasvuyritysten perusjoukko” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210104 A jakson 6 kohdassa.

11) Muuttuja 220201: Työntekijöiden tekemät työtunnit

Sama määritelmä kuin muuttujalla 120201 B osan 2 kohdassa.

12) Muuttuja 220301: Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut

Muuttujaan sisältyvät kaikki työsuhde-etuuksiin liittyvät kulut, jotka tilastoyksikkö on kirjannut viiteajanjaksolla.

Työsuhde-etuuksia ovat tilastoyksikön eri muodoissa antamat vastikkeet työntekijöiden työsuorituksesta tai työsuhteen päättämisestä.

13) Muuttuja 220302: Palkat ja palkkiot

Sama määritelmä kuin muuttujalla 120301 B osan 3 kohdassa.

14) Muuttuja 220303: Sosiaaliturvamaksut

Työnantajan sosiaaliturvamaksut koostuvat niistä maksuista, jotka työnantajat suorittavat varmistaakseen työntekijöilleen oikeuden sosiaaliturvaetuuksiin.

Niihin kuuluvat työnantajan sellaisiin järjestelmiin suorittamat sosiaaliturvamaksut, jotka on tarkoitettu muun muassa vanhuuseläkettä, sairautta, äitiyttä, työkyvyttömyyttä, työttömyyttä, työtapaturmia ja työperäisiä sairauksia sekä perhe-etuuksia varten.

Työnantajan sosiaaliturvamaksut sisältävät kaikista, myös kotona työskentelevistä ja oppisopimuskoulutuksessa olevista työntekijöistä maksettavat maksut.

Sosiaaliturvamaksuihin sisältyvät kaikkiin järjestelmiin suoritetut maksut siitä riippumatta, ovatko ne lakisääteisiä, työehtosopimukseen perustuvia, sopimusperusteisia vai vapaaehtoisia. Palkat ja palkkiot, joiden maksamista työnantaja jatkaa työntekijän sairauden, työtapaturman, äitiysloman tai lyhennetyn työajan yhteydessä, voidaan kirjata tähän muuttujaan tai palkkoihin ja palkkioihin yksikön noudattaman kirjanpitokäytännön mukaisesti.

15) Muuttuja 220401: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä vasta aloitetuissa yrityksissä

”Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120101 B osan 1 kohdassa ja ”vasta aloitetut yritykset” (aloitetut yritykset) määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210201 A osan 7 kohdassa.

16) Muuttuja 220402: Työntekijöiden lukumäärä vasta aloitetuissa yrityksissä

”Työntekijöiden lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 220102 B osan 5 kohdassa ja ”vasta aloitetut yritykset” (aloitetut yritykset) määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210201 A osan 7 kohdassa.

17) Muuttuja 220403: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä lopetetuissa yrityksissä

”Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120101 B osan 1 kohdassa ja ”lopetetut yritykset” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210202 A osan 8 kohdassa.

18) Muuttuja 220404: Työntekijöiden lukumäärä lopetetuissa yrityksissä

”Työntekijöiden lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 220102 B osan 5 kohdassa ja ”lopetetut yritykset” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210202 A osan 8 kohdassa.

19) Muuttuja 220405: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä eloon jääneissä yrityksissä

”Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120101 B osan 1 kohdassa ja ”eloon jääneet yritykset” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210203 A osan 9 kohdassa.

20) Muuttuja 220406: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä eloon jääneissä yrityksissä aloitusvuonna

”Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120101 B osan 1 kohdassa ja ”eloon jääneet yritykset” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210203 A osan 9 kohdassa. Tässä muuttujassa työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä on A osan 7 kohdassa määritellyn aloitetun yrityksen aloitusvuoden lukumäärä.

21) Muuttuja 220407: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä yrityksissä, joilla on ensimmäinen palkattu työntekijä

”Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120101 B osan 1 kohdassa ja ”yritykset, joilla on ensimmäinen palkattu työntekijä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210204 A osan 10 kohdassa.

22) Muuttuja 220408: Työntekijöiden lukumäärä yrityksissä, joilla on ensimmäinen palkattu työntekijä

”Työntekijöiden lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 220102 B osan 5 kohdassa ja ”yritykset, joilla on ensimmäinen palkattu työntekijä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210204 A osan 10 kohdassa.

23) Muuttuja 220409: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä yrityksissä, joilla ei enää ole yhtään palkattua työntekijää

”Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120101 B osan 1 kohdassa ja ”yritykset, joilla ei enää ole yhtään palkattua työntekijää” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210205 A osan 11 kohdassa.

24) Muuttuja 220410: Työntekijöiden lukumäärä yrityksissä, joilla ei enää ole yhtään palkattua työntekijää

”Työntekijöiden lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 220102 B osan 5 kohdassa ja ”yritykset, joilla ei enää ole yhtään palkattua työntekijää” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210205 A osan 11 kohdassa.

25) Muuttuja 220411: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä eloon jääneissä yrityksissä, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä

”Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120101 B osan 1 kohdassa ja ”eloon jääneet yritykset, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210206 A osan 12 kohdassa.

26) Muuttuja 220412: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä eloon jääneissä yrityksissä, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä – lukumäärä aloitusvuonna

”Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120101 B osan 1 kohdassa ja ”eloon jääneet yritykset, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210206 A osan 12 kohdassa. Tässä muuttujassa työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä on lukumäärä yrityksen aloitusvuotena eli vuotena, jona yrityksellä on ensimmäinen palkattu työntekijä, kuten määritellään muuttujassa 210204 A osan 10 kohdassa.

27) Muuttuja 220501: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä ulkomaisessa määräysvallassa olevissa yrityksissä

”Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120101 B osan 1 kohdassa ja ”ulkomaisessa määräysvallassa olevat yritykset” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210203 A osan 13 kohdassa.

28) Muuttuja 220601: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä ulkomaista määräysvaltaa käyttävissä yrityksissä (UCI-käsite) sekä kotimaisissa osakkuus- ja tytäryhtiöissä

”Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120101 B osan 1 kohdassa ja ”ulkomaiset määräysvaltaa käyttävät yritykset (UCI-käsite) ja kotimaiset osakkuus- ja tytäryhtiöt” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210401 A osan 14 kohdassa.

29) Muuttuja 220701: Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut ulkomaisessa määräysvallassa olevissa yrityksissä

”Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 220301 B osan 12 kohdassa ja ”ulkomaisessa määräysvallassa olevien yritysten lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210301 A osan 13 kohdassa.

30) Muuttuja 320101: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä paikallisissa yksiköissä

”Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120101 B osan 1 kohdassa ja ”paikalliset yksiköt” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 310101 A osan 152402 kohdassa.

31) Muuttuja 320102: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 120101 B osan 1 kohdassa.

32) Muuttuja 320103: Työntekijöiden lukumäärä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220102 B osan 5 kohdassa.

33) Muuttuja 320301: Palkat ja palkkiot paikallisissa yksiköissä

”Palkat ja palkkiot” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120301 B osan 3 kohdassa ja ”paikallisten yksiköiden lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 310101 A osan 17 kohdassa.

34) Muuttuja 320104: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä yrityksissä, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220104 B osan 7 kohdassa.

35) Muuttuja 320105: Työntekijöiden lukumäärä yrityksissä, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220105 B osan 8 kohdassa.

36) Muuttuja 320201: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä vasta aloitetuissa yrityksissä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220401 B osan 15 kohdassa.

37) Muuttuja 320202: Työntekijöiden lukumäärä vasta aloitetuissa yrityksissä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220402 B osan 16 kohdassa.

38) Muuttuja 320203: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä lopetetuissa yrityksissä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220403 B osan 17 kohdassa.

39) Muuttuja 320204: Työntekijöiden lukumäärä lopetetuissa yrityksissä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220404 B osan 18 kohdassa.

40) Muuttuja 320205: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä eloon jääneissä yrityksissä (vain yritykset, jotka ovat olleet elossa 3 kalenterivuotta)

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220405 B osan 19 kohdassa.

41) Muuttuja 320206: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä eloon jääneissä yrityksissä aloitusvuonna (vain yritykset, jotka ovat olleet elossa 3 kalenterivuotta)

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220406 B osan 20 kohdassa.

42) Muuttuja 320207: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä yrityksissä, joilla on ensimmäinen palkattu työntekijä vuonna t

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220407 B osan 21 kohdassa.

43) Muuttuja 320208: Työntekijöiden lukumäärä yrityksissä, joilla on ensimmäinen palkattu työntekijä

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220408 B osan 22 kohdassa.

44) Muuttuja 320209: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä yrityksissä, joilla ei enää ole yhtään palkattua työntekijää

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220409 B osan 23 kohdassa.

45) Muuttuja 320210: Työntekijöiden lukumäärä yrityksissä, joilla ei enää ole yhtään palkattua työntekijää

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220410 B osan 24 kohdassa.

46) Muuttuja 320211: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä eloon jääneissä yrityksissä, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä (vain yritykset, jotka ovat olleet elossa 3 kalenterivuotta)

Sama määritelmä kuin muuttujalla 220411 B osan 25 kohdassa.

47) Muuttuja 320212: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä eloon jääneissä yrityksissä, joilla on vähintään yksi palkattu työntekijä – lukumäärä aloitusvuonna (vain yritykset, jotka ovat olleet elossa 3 kalenterivuotta)

Sama määritelmä kuin muuttujalla 241012 B osan 26 kohdassa.

48) Muuttuja 420101: Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä ulkomailla olevissa yrityksissä, joissa lopullista määräysvaltaa käyttävät raportoivan maan institutionaaliset yksiköt

”Työntekijöiden ja itsenäisten yrittäjien lukumäärä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 120101 B osan 1 kohdassa ja ”yritykset, joissa lopullista määräysvaltaa käyttävät raportoivan maan institutionaaliset yksiköt” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 410101 A osan 25 kohdassa.

49) Muuttuja 420201: Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut ulkomailla olevissa yrityksissä, joissa lopullista määräysvaltaa käyttävät raportoivan maan institutionaaliset yksiköt

”Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 220301 B osan 12 kohdassa ja ”ulkomailla olevat yritykset, joissa lopullista määräysvaltaa käyttävät raportoivan maan institutionaaliset yksiköt” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 410101 A osan 25 kohdassa.

C. HINNAT

1) Muuttuja 130101: Tuontihinnat

Tuontihintaindeksien tavoitteena on mitata kotimaisten yksiköiden ulkomaisilta yksiköiltä ostamien tavaroiden kuukausittaista kauppahinnan kehitystä. Kaikki oheispalvelut on alun perin jätetty soveltamisalan ulkopuolelle, lukuun ottamatta CIF-toimituslausekkeella (kuljetus, vakuutus ja rahti) katettuja palveluja. Hintaindekseillä on seurattava vertailtavien nimikkeiden hintakehitystä ajan mittaan.

On olennaista ottaa huomioon kaikki tuotteiden hinnanmääräytymisperusteet, myös myytyjen yksiköiden määrä, kuljetus, ostohyvitykset, palveluehdot, takuuehdot ja määränpää. Määrittelyjen on oltava sellaisia, että havaintoyksikkö voi myöhemmillä viiteajanjaksoilla tunnistaa tuotteen yksiselitteisesti ja toimittaa tarvittavan yksikköhintatiedon.

Tuontihintojen keruuseen sovelletaan seuraavia rajoituksia:

— Kotitalouksien, julkishallinnon yksiköiden ja voittoa tavoittelemattomien laitosten tuontia ei lueta mukaan.

— Jos tuonnin perustana on erityinen kauppajärjestelmä, niin mukaan luetaan tavanomainen tuonti sekä sisäiseen jalostukseen ja ulkoisen jalostuksen jälkeen tapahtuva tuonti, kun raportointiyksikkö hankkii tavarat omistukseensa. Tuontia korjausta varten ei lueta mukaan.

— Tuotteet rajataan CPA-luokituksen pääluokkiin B, C ja D kuuluviin tuotteisiin. Oheispalveluita ei lueta mukaan.

Tuontihintojen määrittelyyn sovelletaan seuraavia sääntöjä:

— Soveltuva hinta on cif-hinta rajalla (kuljetus, vakuutus ja rahti maksettuina), jonka ulkopuolelle jäävät kaikki tavaroita ja palveluita koskevat tullit, maksut ja verot, joiden suorittaminen kuuluu raportointiyksikölle.

— Hintojen todellisen kehityksen kuvaamiseksi on käytettävä liiketoimen todellista hintaa, ei luettelohintaa, minkä vuoksi alennukset on vähennettävä hinnasta.

— Pelkän hintojen kehityksen kuvaamiseksi hintaindeksin keruussa on otettava huomioon tuotteiden laadun muutokset ja tehtävä siitä johtuvat tarvittavat mukautukset.

— Muita tuotteiden hinnanmääräytymisperusteita on myös käsiteltävä johdonmukaisella tavalla.

— Tuonti kirjataan silloin, kun tavaroiden omistus siirtyy (kun osapuolet kirjaavat liiketoimen tilikirjoihinsa tai kirjanpitoonsa).

— Vesialusten ja ilma-alusten sekä avaruusalusten omistuksen siirrot kolmanteen maahan sijoittautuneelta henkilöltä kyseiseen jäsenvaltioon sijoittautuneelle henkilölle luetaan tuonniksi.

Indeksin on periaatteessa kuvattava viiteajanjakson keskimääräistä hintaa. Käytännössä kerätyt tiedot saattavat viitata tiettyyn viiteajanjakson puolivälissä olevaan päivään, joka on määritettävä siten, että se on viiteajanjaksoa edustava. Niiden tuotteiden osalta, joiden kansantaloudellinen merkitys on suuri ja joiden hintakehityksen tiedetään ainakin satunnaisesti olevan epävakaa, on tärkeää, että indeksi todella kuvaa keskimääräisiä hintoja.

2) Muuttuja 130102: Tuontihinnat (euroalue) (vapaaehtoinen euroalueen ulkopuolisille maille)

3) Muuttuja 130103: Tuontihinnat (euroalueen ulkopuoliset) (vapaaehtoinen euroalueen ulkopuolisille maille)

Tuontihintaindeksit on laskettava erikseen tavaroiden lähetysmaan mukaan (euroalue ja muu kuin euroalue). Lähetysmaa määritetään johdonmukaisella tavalla tullisääntöjä noudattaen.

4) Muuttuja 130201: Tuottajahinnat

Tuottajahintaindeksin tavoitteena on mitata taloudellisen toiminnan, rakentamisen ja palveluiden kauppahintojen kehitystä.

Tuottajahintojen määrittelyyn sovelletaan seuraavia sääntöjä:

Kaikki hinnanmääräytymisperusteet otetaan huomioon, myös esimerkiksi myytyjen yksiköiden määrä, kuljetus, lisämaksut, alennukset, ostohyvitykset, palveluehdot, takuuehdot, määränpää jne.

Tuottajahinnoilla mitataan hintakehitystä tuottajan/myyjän näkökulmasta. Soveltuva hinta on perushinta, johon eivät sisälly arvonlisävero ja muut vastaavat välittömästi liikevaihtoon liittyvät vähennyskelpoiset verot sekä yksikön laskuttamiin tavaroihin ja palveluihin liittyvät tullit, maksut ja verot, mutta johon tuottajan saamat mahdolliset tuotetukipalkkiot on lisättävä.

Hintojen todellisen kehityksen kuvaamiseksi on käytettävä liiketoimen todellista hintaa, ei luettelohintaa.

Pelkän hintojen kehityksen kuvaamiseksi tuottajahintaindeksin keruussa on otettava huomioon tuotteiden laadun muutokset ja tehtävä siitä johtuvat tarvittavat mukautukset.

Määrittelyjen on oltava sellaisia, että havaintoyksikkö voi myöhemmillä viiteajanjaksoilla tunnistaa tuotteen yksiselitteisesti ja toimittaa tarvittavan yksikköhintatiedon.

Indeksin on periaatteessa kuvattava viiteajanjakson keskimääräistä hintaa. Käytännössä kerätyt tiedot saattavat viitata tiettyyn viiteajanjakson puolivälissä olevaan päivään, joka on määritettävä siten, että se on viiteajanjaksoa edustava. Niiden tuotteiden osalta, joiden kansantaloudellinen merkitys on suuri ja joiden hintakehityksen tiedetään ainakin satunnaisesti olevan epävakaa, on tärkeää, että indeksi todella kuvaa keskimääräisiä hintoja.

Hintatietojen on kuvastettava hintoja varsinaisen liiketoimen toteutumishetkellä eli silloin, kun saatavat ja velvoitteet syntyvät, muuttuvat tai peruutetaan.

Palveluiden hinnat on periaatteessa kirjattava silloin, kun palvelu suoritetaan. Jos palvelun suoritus kestää useita ajanjaksoja tai kun palveluja ostetaan ennen palvelun suoritusta, on tehtävä asianmukaiset mukautukset.

Toimialan palveluiden tuottajahintaindeksi mittaa kaikkien palveluiden keskimääräistä hintakehitystä eli palvelusuorituksia yrityksiltä kaikille loppukäyttäjille (Business-to-All), joka koostuu palvelusuorituksista yrityksiltä toisille yrityksille ja julkisyhteisöille (Business-to-Business – B2B) ja yrityksiltä kotitalouksille (Business-to-Consumers – B2C). Myös palvelusuoritukset julkiselle sektorille (julkisyhteisöille) (Business-to-Government – B2G) sisältyy B2B-palvelusuorituksiin.

5) Muuttuja 130202: Kotimaiset tuottajahinnat

6) Muuttuja 130203: Muut kuin kotimaiset tuottajahinnat

7) Muuttuja 130204: Muut kuin kotimaiset tuottajahinnat (euroalue) (vapaaehtoinen euroalueen ulkopuolisille maille)

8) Muuttuja 130205: Muut kuin kotimaiset tuottajahinnat (muu kuin euroalue) (vapaaehtoinen euroalueen ulkopuolisille maille)

Toimialan kotimaan markkinoiden tuottajahintaindeksi mittaa kaikkien kotimaan markkinoilla myytyjen, kyseiseltä toimialalta peräisin olevien tavaroiden ja niihin liittyvien palveluiden keskimääräistä hintakehitystä. Muiden kuin kotimaan markkinoiden hintaindeksi kuvaa kaikkien muilla kuin kotimaan markkinoilla myytyjen, kyseiseltä toimialalta peräisin olevien tavaroiden ja niihin liittyvien palveluiden keskimääräistä hintakehitystä (paikalliseksi valuutaksi muunnettuna).

Yhdistettynä nämä kaksi indeksiä osoittavat kaikkien tietyltä toimialalta peräisin olevien tavaroiden ja palveluiden keskimääräisen hinnan. Muiden kuin kotimaan markkinoiden tuottajahinnat on laskettava hintoina maan rajoilla, fob-hintoina (vapaasti aluksessa).

Kotimaan markkinoiden ja muiden kuin kotimaan markkinoiden tuottajahintojen indeksit edellyttävät, että kootaan erilliset tuottajahintaindeksit tuotteen määränpään mukaisesti. Määränpääksi katsotaan paikka, johon tuotteen ostanut kolmas osapuoli on asettautunut.

Uusien asuinrakennusten tuottajahinnat tai -kustannukset

Rakennustoiminnan tuottajahintaindeksit mittaavat ainoastaan uusien asuinrakennusten rakentamista, mutta niihin eivät sisälly yhteisöasunnot, muut kuin asuinrakennukset, maan hinta eivätkä arkkitehtien palkkiot ja muut palkkiot. Ne kuvastavat asiakkaiden rakennusliikkeille maksamia hintoja. Tämä vuoksi ne paitsi kuvaavat rakennustoiminnan kustannustekijöiden muutoksia myös tuottavuuden ja voittomarginaalin muutoksia. Lisäksi tuottajahintojen ja vastaavien tuotantokustannusten välillä on ajallinen ero. Uusien asuinrakennusten kokonaisrakennuskustannuksia voidaan käyttää tuottajahintojen korvaavana arvona.

Kokonaisrakennuskustannusindeksillä pyritään kuvaamaan rakentajalle rakennusprosessin yhteydessä koituvien kustannusten kehitystä.

Uusien asuinrakennusten kokonaisrakennuskustannukset muodostuvat materiaalikustannuksista, työvoimakustannuksista, kone- ja kalustokustannuksista sekä kuljetus-, energia- ja muista kustannuksista. Yhteisöasuntojen ja muiden kuin asuinrakennusten kustannukset, maan hinta ja arkkitehtien palkkiot ja muut palkkiot eivät kuulu rakennuskustannuksiin.

Materiaalikustannukset lasketaan yleensä materiaalihintojen avulla. Materiaalien hintojen on luettelohintojen sijasta perustuttava todellisiin hintoihin. Hintojen perustana on käytettävä tuotteiden ja toimittajien otosta. Hinnat arvotetaan ilman arvonlisäveroa.

Työvoimakustannusten on katettava kaikkien työntekijöiden palkat, palkkiot ja sosiaaliturvamaksut. Sosiaaliturvamaksuihin sisältyvät i) työnantajalta kannettavat lakisääteiset sosiaaliturvamaksut, ii) työehtosopimukseen ja sopimukseen perustuvat sekä vapaaehtoiset työnantajan sosiaaliturvamaksut ja iii) laskennalliset sosiaaliturvamaksut (työnantajan suoraan maksamat sosiaalietuudet).

Uudella asuinrakennuksella tarkoitetaan rakennusta, joka on rakennettu pysyvään tai tilapäiseen asuinkäyttöön, tai rakennusta, joka on muunnettu muusta käytöstä pysyvään tai tilapäiseen asuinkäyttöön ja johon kansallisessa lainsäädännössä vaaditaan rakennus- tai suunnittelulupa.

D. T&K-PANOKSET

1) Muuttuja 230101: Oman T&K-toiminnan menot

Tutkimus ja kehittäminen (T&K) käsittää järjestelmällisesti harjoitettavan luovan työn, jonka tavoitteena on esimerkiksi ihmiskuntaa, kulttuuria ja yhteiskuntaa koskevan tiedon lisääminen ja uusien sovellusten kehittäminen saatavilla olevan tiedon pohjalta.

Oman T&K-toiminnan menot vastaavat raportointiyksikössä toteutettuun T&K-toimintaan käytettyä rahamäärää.

Oman T&K-toiminnan menot ovat kaikki juoksevia menoja lisättynä tilastoyksikössä tietyllä viiteajanjaksolla toteutetun T&K-toiminnan kiinteän pääoman bruttomuodostuksella varojen lähteestä riippumatta. T&K-toiminnan juokseviin menoihin sisältyvät sisäisen T&K-henkilöstön työvoimakustannukset ja muut juoksevat kustannukset (ulkopuolisen T&K-henkilöstön kustannukset ja palveluiden hankintakustannukset). T&K-toiminnan kiinteän pääoman bruttomuodostus sisältää seuraavat: maan hankinta, rakennusten hankinta, tieto- ja viestintälaitteiden hankinta, kuljetusvälineiden hankinta, muiden koneiden ja laitteiden hankinta, pääomitettujen tietokoneohjelmistojen hankinta sekä muiden teollis- ja tekijänoikeuksia sisältävien tuotteiden hankinta.

2) Muuttuja 230201: T&K-henkilöstö

Tutkimus- ja kehittämistoiminta (T&K) käsittää järjestelmällisesti harjoitettavan luovan työn, jonka tavoitteena on esimerkiksi ihmiskuntaa, kulttuuria ja yhteiskuntaa koskevan tiedon lisääminen ja uusien sovellusten kehittäminen saatavilla olevan tiedon pohjalta.

Tilastoyksikön T&K-henkilöstöön kuuluvat kaikki henkilöt, joiden työ liittyy suoraan T&K-toimintaan, riippumatta siitä, ovatko he tilastoyksikön palveluksessa tai tilastoyksikön T&K-toimintaan täysin integroituja ulkopuolisia henkilöitä, sekä henkilöt, jotka suorittavat suoria palveluja T&K-toiminnalle (kuten T&K-toiminnan johtajat ja päälliköt sekä hallintohenkilöt, teknikot ja toimistohenkilöstö).

Välillisiä tuki- ja liitännäispalveluja tarjoavat henkilöt, kuten ruokala-, huolto-, hallinto- ja turvallisuushenkilöstö, on jätettävä määritelmän ulkopuolelle, vaikka heidän palkkansa ja palkkionsa sisältyvät ”muihin juokseviin menoihin”, kun mitataan oman T&K-toiminnan menoja siten kuin ne määritellään D osan 1 kohdassa.

T&K-henkilöstö koostuu kahdesta henkilöiden pääryhmästä:

— tilastoyksikön palveluksessa olevat henkilöt, jotka osallistuvat yksikön omaan T&K-toimintaan (sisäinen T&K-henkilöstö),

— ulkopuoliset henkilöt, jotka on integroitu täysin yksikön omaan T&K-toimintaan (ulkopuolinen T&K-henkilöstö) ja jotka voivat olla joko itsenäisiä (itsenäiset yrittäjät) tai riippuvaisia (saavat palkkaa ja palkkioita, mutteivät T&K-toimintaa toteuttavalta tilastoyksiköltä).

3) Muuttuja 230202: Tutkijat

Tutkijat ovat ammattilaisia, jotka kehittävät tai luovat uutta tietämystä. He tekevät tutkimusta ja parantavat tai kehittävät käsitteitä, teorioita, malleja, tekniikoita, välineitä, ohjelmistoja tai toimintamalleja.

Myös tutkijan työn tieteellisten ja teknisten näkökohtien suunnitteluun ja hallinnointiin osallistuvat johtajat ja päälliköt sekä hallintohenkilöt luokitellaan ”tutkijoiksi”.

4) Muuttuja 230301: Oman T&K-toiminnan menot ulkomaisessa määräysvallassa olevissa yrityksissä

”Oman T&K-toiminnan menot” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 230101 D osan 1 kohdassa ja ”ulkomaisessa määräysvallassa olevat yritykset” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210301 A osan 13 kohdassa.

5) Muuttuja 230401: T&K-henkilöstö ulkomaisessa määräysvallassa olevissa yrityksissä

”T&K-henkilöstö” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 230201 D osan 2 kohdassa ja ”ulkomaisessa määräysvallassa olevat yritykset” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210301 A osan 13 kohdassa.

6) Muuttuja 230501: Valtion T&K-rahoitus

Valtion T&K-rahoituksella tarkoitetaan kaikkia määrärahoja, jotka julkisyhteisöjen sektorin talousarvioissa osoitetaan T&K-toiminnan rahoitukseen (kaikille aloille). Julkisyhteisöjen sektori käsittää valtionhallinnon (liittovaltionhallinnon), aluehallinnon (osavaltiohallinnon) ja paikallishallinnon (kunnallishallinnon) alasektorit (viimeksi mainitun myöntämää T&K-rahoitus voidaan jättää sisällyttämättä valtion T&K-rahoitukseen, jos sitä ei pidetä merkittävänä tai jos tietoja ei voida kerätä). Valtion T&K-rahoitus viittaa talousarviotietoihin – talousarvioennusteista todellisiin menoihin – mutta tiedonkeruussa keskitytään yleensä ”alustaviin talousarviomäärärahoihin” ja ”lopullisiin talousarviomäärärahoihin”.

7) Muuttuja 230502: Kansallinen julkinen rahoitus kansainvälisesti koordinoituun T&K-toimintaan.

Kansallinen julkinen rahoitus kansainvälisesti koordinoituun T&K-toimintaan määritellään julkisyhteisöjen sektorin talousarvioista myönnettäväksi kokonaisrahoitukseksi, jota mitataan muuttujalla Valtion T&K-rahoitus ja jonka tarkoituksena on tukea seuraavia: kansainväliset julkiset T&K-toimijat, Euroopan laajuiset kansainväliset T&K-ohjelmat ja kahden- tai monenväliset julkiset T&K-ohjelmat, jotka on perustettu EU:n jäsenvaltioiden, ehdokasmaiden tai EFTA-maiden välillä.

8) Muuttuja 330101: Oman T&K-toiminnan menot

Sama määritelmä kuin muuttujalla 230101 D osan 1 kohdassa.

9) Muuttuja 330201: T&K-henkilöstö

Sama määritelmä kuin muuttujalla 230201 D osan 2 kohdassa.

10) Muuttuja 330202: Tutkijat

Sama määritelmä kuin muuttujalla 230202 D osan 3 kohdassa.

E. OSTOT

1) Muuttuja 240101: Tavaroiden ja palveluiden ostot yhteensä

Muuttujaan sisältyy tilastoyksikön ostamien tavaroiden ja palveluiden kokonaismäärä, joka kirjataan kirjanpidossa joko vaihto-omaisuudeksi tai kuluiksi viiteajanjaksolla.

Näihin tavaroiden ostoihin sisältyvät esimerkiksi raaka-aineet, apu- ja pakkausmateriaalit, kulutushyödykkeet, polttoaineet, varaosat, siemenet ja rehu, eläimet, pienet vaihto-omaisuushyödykkeet ja jälleenmyytäviksi ostetut tavarat.

Palveluiden ostoihin sisältyvät esimerkiksi palvelut, jotka liittyvät sähköön, lämmitykseen, veteen, huoltoon, korjauksiin, rojalteihin, vuokraukseen, vakuutuksiin, tutkimukseen (jos palvelut suorittaa kolmas osapuoli), vuokratyöhön, mainontaan, myynninedistämiseen, kuljetuksiin, viestintään, pankkitoimintaan, lakiasioihin, laskentatoimeen ja muihin kolmansien osapuolten suorittamiin palveluihin ja jotka on kirjattu kuluiksi viiteajanjaksolla.

Valmiiden tavaroiden ja keskeneräisten töiden sekä mahdollisten rahoitusvarojen ja pitkäaikaisten varojen lisäykset eivät sisälly muuttujaan. Poikkeuksena muuttujaan sisältyvät myös varat, jotka kuuluvat muihin luokkiin mutta jotka on luokiteltu uudelleen johonkin edellä luetelluista ostoihin sisältyvistä eristä.

Tässä määritelmässä tarkoitetut tavaroiden ja palveluiden ostot arvostetaan niissä tilinpäätösstandardeissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, joiden perusteella edellä mainitut omaisuuserät ja kulut on kirjattu.

2) Muuttuja 240102: Jälleenmyytäviksi tarkoitettujen tavaroiden ja palveluiden ostot

Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palveluiden ostot ovat tavaroiden ostoja kolmansille osapuolille jälleenmyytäviksi ilman jatkojalostusta. Muuttujaan sisältyvät myös laskuttajina toimivien palveluyritysten tekemät palveluostot. Näiden yritysten liikevaihto koostuu paitsi palvelusta veloitettavista välityspalkkioista (joita veloittavat mm. kiinteistövälittäjät) myös varsinaisesta myytävän palvelun arvosta, kuten matkatoimistoilla kuljetuspalveluiden ostoista.

Muuttujaan ei sisälly niiden tavaroiden ja palveluiden arvo, jotka myydään kolmansille osapuolille komissiokauppana, koska välittäjä, jolle komissio maksetaan, ei tosiasiassa osta eikä myy kyseisiä tuotteita.

Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palveluiden ostot sisältyvät muuttujaan Tavaroiden ja palveluiden ostot yhteensä, ja niitä käytetään muiden aggregaattien ja saldojen laskennassa.

3) Muuttuja 240103: Vuokratyöntekijöiden suorittamista palveluista aiheutuneet kulut

Muuttujaan sisältyvät kaikki tilastoyksikön viiteajanjaksolla kirjaamat menot, jotka liittyvät sellaisten tilapäistyövoimaa välittävien toimistojen ja vastaavien organisaatioiden tilastoyksikölle suorittamiin palveluihin, jotka tarjoavat työntekijöitä asiakkaiden yrityksille rajoitetuksi ajaksi asiakkaan työvoiman täydentämiseksi tai tilapäiseksi korvaamiseksi, kun tarjotut henkilöt ovat tilapäistä apua tarjoavan yksikön työntekijöitä. Vuokratyöntekijöiden suorittamista palveluista aiheutuvat kulut sisältyvät muuttujaan Tavaroiden ja palveluiden ostot yhteensä.

Kyseiset toimistot ja organisaatiot eivät kuitenkaan suoraan valvo työntekijöitään asiakasyrityksissä. Tähän muuttujaan sisältyvät ainoastaan sellaisen henkilöstön hankkimisesta aiheutuvat kulut, jotka eivät liity tietyn teollisen tai muun kuin teollisen palvelun suoritukseen.

4) Muuttuja 240104: Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista ja käyttöleasingsopimuksista aiheutuneet kulut

Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat kulut sisältävät kaikki tilastoyksikön viiteajanjaksolla kirjaamat kulut, jotka liittyvät pitkäaikaisten omaisuuserien vuokraukseen. Tähän muuttujaan sisältyvät pitkäaikaisiin omaisuuseriin liittyvien käyttöleasingsopimusten perusteella suoritetut maksut.

Tässä muuttujassa vuokrasopimus luokitellaan käyttöleasingsopimukseksi, jos se ei siirrä kohdeomaisuuserän omistamiselle ominaisia riskejä ja etuja kaikilta olennaisilta osin.

5) Muuttuja 240105: Energiatuotteiden ostot

Muuttujaan sisältyvät vain niiden viiteajanjaksolla hankittujen energiatuotteiden ostot, jotka on tarkoitettu polttoaineiksi. Siihen ei sisällytetä raaka-aineiksi tai jalostamattomina jälleenmyytäviksi hankittuja energiatuotteita. Luku ilmaisee ainoastaan energiatuotteiden arvon.

6) Muuttuja 240106: Maksut alihankkijoille

NACE-pääluokkien B–E toimialoilla alihankkijoille suoritettavat maksut ovat maksuja, jotka yksikkö suorittaa kolmansille osapuolille vastineeksi teollisuustuotteista ja palveluista seuraavissa alihankintasuhteissa:

Kahden yrityksen välillä on alihankintasuhde aina, kun A ja B kohdan ehdot täyttyvät samanaikaisesti:

A. asiakasyritys, jota kutsutaan myös päähankkijaksi, osallistuu tuotteen tuottamiseen toimittamalla vähintään osittaiset tekniset määrittelyt alihankkijayritykselle, jota kutsutaan myös alihankkijaksi, ja/tai toimittaa kyseiselle yritykselle käsiteltävät materiaalit;

B. asiakasyritys myy alihankinnan kohteena olleen tuotteen joko sellaisenaan tai moniosaisen tuotteen osana ja ottaa kaupan jälkeisen vastuun tuotteesta.

Huom. Teknisiksi määrittelyiksi ei katsota yksinomaan väriä, kokoa tai luettelonumeroa koskevaa ohjetta. Räätälöidyn tuotteen valmistaminen ei välttämättä aina merkitse sitä, että kyseessä on alihankinta.

NACE-pääluokan F toimialoja koskevissa tilastoissa alihankkijoille suoritettavat maksut ovat maksuja, jotka yksikkö suorittaa kolmansille osapuolille näiden alihankintana toimittamista rakennustöistä.

Kahden yrityksen välillä on alihankintasuhde aina, kun A, B, C ja D kohdan ehdot täyttyvät samanaikaisesti:

A. asiakasyritys tekee sopimuksen alihankkijayrityksen kanssa, jäljempänä ’alihankkija’, sellaisten tehtävien tai palveluiden toteuttamiseksi, jotka ovat kiinteä osa rakennusprosessia.

B. asiakasyritys vastaa rakennusprosessin lopputuotteesta, ja vastuu kattaa myös alihankkijan toteuttamat osat siitä; joissain tapauksissa osa vastuusta voi olla alihankkijalla;

C. asiakasyritys antaa alihankkijalle tekniset määrittelyt esimerkiksi tehtävistä tai palveluista, jotka alihankkijan on räätälöitävä tiettyyn projektiin ja jotka eivät siksi voi olla standardoituja tai tavanomaisia tehtäviä tai palveluja;

D. molempia velvoittavaa sopimusta ei muutoin sido mikään assosiaatiotyyppinen sopimus, kuten yhteinen vastaus tarjouskilpailuun, yhteenliittymä tai yhteisyritys.

7) Muuttuja 240201: Tavaravarastojen muutos

Tavaravarastojen muutos on tilastoyksikön kirjaamien varastojen kokonaisarvon erotus viiteajanjakson lopussa ja alussa. Kyseisten varastojen arvo on se, joka se on merkitty tilinpäätökseen.

8) Muuttuja 240202: Valmiiden ja keskeneräisten tavaroiden varastojen muutos

Muuttuja määritellään tilastoyksikön tuottamien valmiiden ja valmistusvaiheessa olevien myymättömien tavaroiden varastojen arvon muutokseksi viiteajanjakson ensimmäisen ja viimeisen päivän välillä. Se sisältyy muuttujaan Tavaravarastojen muutos.

Näihin tavaroihin kuuluvat tilastoyksikön keskeneräiset tavarat siinäkin tapauksessa, että kyseiset tavarat ovat kolmansien osapuolten hallussa. Vastaavasti kyseisen tilastoyksikön hallussa olevat kolmansille osapuolille kuuluvat tavarat eivät sisälly tähän muuttujaan.

Varastot arvotetaan tuotantokustannuksiin ennen arvostuserien (kuten poistojen) huomioon ottamista.

9) Muuttuja 240203: Jälleenmyytävien tavaroiden varastojen muutos

Jälleenmyytävien tavaroiden varastojen muutos on tilastoyksikön kirjaamien sellaisten varastojen kokonaisarvon erotus viiteajanjakson lopussa ja alussa, joihin sisältyvät tavarat on tarkoitettu jälleenmyytäviksi kolmansille osapuolille ilman jatkojalostusta. Kyseisten varastojen arvo on se, joka se on merkitty tilinpäätökseen. Jälleenmyytävien tavaroiden varastojen muutos sisältyy muuttujaan Tavaravarastojen muutos.

10) Muuttuja 240301: Ulkomaisessa määräysvallassa olevien yritysten tavaroiden ja palveluiden ostot yhteensä

”Tavaroiden ja palveluiden ostot yhteensä” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 240101 E osan 1 kohdassa ja ”ulkomaisessa määräysvallassa olevat yritykset” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210301 A osan 13 kohdassa.

11) Muuttuja 240302: Ulkomaisessa määräysvallassa olevien yritysten jälleenmyytäviksi tarkoitettujen tavaroiden ja palveluiden ostot

”Jälleenmyytäviksi tarkoitettujen tavaroiden ja palveluiden ostot” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 240102E osan 2 kohdassa ja ”ulkomaisessa määräysvallassa olevat yritykset” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210301 A osan 13 kohdassa.

F. TUOTOS JA TULOS

1) Muuttuja 140101: Tuotanto (volyymi)

Tuotantoa tarvitaan lyhyen aikavälin yritystilastoissa indeksinä. Tuotannon volyymi-indeksi on talouskehityksen viiteindikaattori, ja sitä käytetään erityisesti talouskehityksen käännekohtien tunnistamiseen varhaisessa vaiheessa. Se olisi esitettävä Laspeyres’n tyyppisenä indeksinä, jossa nykyistä tuotannon volyymia verrataan vastaavaan tuotannon volyymiin peruskaudella.

Tuotannon volyymi-indeksin teoreettinen tavoite:

— Omaa tuotosta olisi mitattava suhdannetilastoja varten. Käsitteeseen ”tuotanto” tai ”tuotos” ei sisälly suhdannetilastoissa muista yksiköistä peräisin olevia panoksia.

— Tuotannon volyymi-indeksin tavoitteena on näin ollen mitata arvonlisäyksen volyymin muutoksia lyhyin ja säännöllisin väliajoin.

— Mitatun arvonlisäyksen volyymin muutosten olisi yleensä vastattava likimääräisesti kansantalouden tilinpidon arvonlisäyskäsitteillä mitattua arvonlisäystä.

Tuotannon volyymi-indeksin laskentaperiaatteet:

— Teoreettisen tavoitteen mukaisen indeksin laatimiseen tarvittavia tietoja ei yleensä ole saatavilla kuukausittain.

— Näin ollen perushintainen arvonlisäys lasketaan ainoastaan perusjaksolta erityisesti painojen päivittämistä varten. Jos perushintaista arvonlisäystä ei ole saatavilla, voidaan korvaavana arvona käyttää tuotannontekijähintaista bruttoarvonlisäystä.

— Arvonlisäyksen kuukausittainen jatkuvuus peruskaudella luodaan soveltuvien korvaavien arvojen avulla.

Korvaavien arvojen laskeminen jatkuvuutta varten. Soveltuvia arvoja indeksien jatkamiseen ovat

— (deflatoitujen) bruttotuotantoarvojen jatkuvuus,

— volyymien jatkuvuus,

— (deflatoidun) liikevaihdon jatkuvuus,

— työpanoksen jatkuvuus,

— raaka-ainepanoksen jatkuvuus,

— energiapanoksen jatkuvuus.

Näiden korvaavien mittareiden ja lisäarvon kehityksen välinen korrelaatio voi vaihdella markkinatoiminnan mukaan. Kullekin markkinatoiminnalle olisi valittava korvaava mittari, jolla on suuri korrelaatio.

Suhde kansantalouden tilinpitoon:

— Käsitteen ”tuotantoindeksi” ymmärretään yleisesti tarkoittavan samaa kuin ”lisäarvon kehitys”, mikä on ristiriidassa kansantalouden tilinpidon ja yritystoiminnan rakennetilastojen mukaisen ”tuotannon” määritelmän kanssa.

— Kansantalouden tilinpidossa tuotantoindeksi viittaa ”arvonlisäyksen” kehitykseen kiinteisiin hintoihin, kun taas arvonlisäys on periaatteessa tuotos, josta on vähennetty välituotekäyttö perushintaan.

2) Muuttuja 140201: Myynnin volyymi

Myynnin volyymi edustaa nettoliikevaihdon arvoa kiinteisiin hintoihin, ja se on siis määräindeksi. Se voidaan laskea asianmukaisella hintaindikaattorilla deflatoituna nettoliikevaihtona käypiin hintoihin tai määräindeksinä, joka saadaan suoraan myytyjen tavaroiden määrästä.

3) Muuttuja 140301: Nettoliikevaihto

Kaikkien toimialojen osalta NACE 64:ää, NACE 65:tä ja joitakin NACE 66:n toimialoja lukuun ottamatta nettoliikevaihto koostuu kaikesta tilastoyksikön tavanomaisesta toiminnasta viiteajanjaksolla saadusta tulosta, josta on vähennetty kaikki sen myöntämät hinnanalennukset, alennukset ja ostohyvitykset.

Tulo määritellään viiteajanjaksolla tapahtuviksi taloudellisen hyödyn lisäyksiksi, jotka toteutuvat varojen lisääntymisenä tai parantumisena taikka velkojen vähentymisenä ja johtavat oman pääoman lisäyksiin, jotka ovat muusta kuin omistajien tekemistä oman pääoman sijoituksista johtuvaa.

Kyseinen varojen lisääntyminen johtuu asiakkaiden kanssa tehdyistä sopimuksista, ja ne toteutuvat siten, että tilastoyksikkö täyttää mainittujen sopimusten mukaiset suoritevelvoitteet. Suoritevelvoitteella tarkoitetaan yleensä tavaroiden myyntiä (siirtoa) tai palveluiden suoritusta, mutta varojen bruttomääräinen lisääntyminen voi sisältää myös tuloa, joka saadaan tuottoina siitä, että muut käyttävät tilastoyksikön varoja.

Nettoliikevaihtoon eivät sisälly

— kaikki verot, tullit ja maksut, jotka liittyvät suoraan tuloon,

— kaikki päämiehen puolesta veloitetut määrät, jos tilastoyksikkö toimii asiamiehenä suhteessaan päämiehen kanssa,

— kaikki tulo, joka ei synny tilastoyksikön tavanomaisen toiminnan yhteydessä. Tämäntyyppinen tulo luokitellaan yleensä ”muuksi (liiketoiminnan) tuloksi”, ”rahoitustuloksi”, ”satunnaiseksi tuloksi” tai vastaavaan nimikkeeseen tilinpäätöksen laatimisessa käytettyjen yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösstandardien mukaisesti.

Osavuositilastoissa ei ehkä voida ottaa huomioon esimerkiksi vuosittaisia hinnanalennuksia, tukia, ostohyvityksiä ja alennuksia.

NACE K6411-, NACE K6419- ja NACE K649 -toimialojen nettoliikevaihto määritellään tuotoksen arvoksi, josta on vähennetty tuet tai julkiset avustukset.

NACE K642- ja NACE K643 -toimialojen nettoliikevaihto voidaan määrittää likimääräisenä arvona toiminnan kokonaiskustannusten perusteella, jos nettoliikevaihto ei käy ilmi tilinpäätöksestä.

NACE K6511-, NACE K6512- ja NACE K652 -toimialojen nettoliikevaihto määritellään vakuutusmaksujen bruttotuotoiksi.

NACE K653 -toimialojen nettoliikevaihto määritellään eläkemaksujen kokonaismääräksi.

Niiden NACE K66 -toimialojen, joiden nettoliikevaihto ei käy ilmi tilinpäätöksestä, nettoliikevaihto määritellään tuotoksen arvoksi, josta on vähennetty tuet tai julkiset avustukset. Niihin NACE K66 -toimialoihin, joiden nettoliikevaihto on saatavissa tilinpäätöksestä, sovelletaan nettoliikevaihdon vakiomääritelmää.

4) Muuttuja 140302: Kotimaan nettoliikevaihto

5) Muuttuja 140303: Muu kuin kotimaan nettoliikevaihto

6) Muuttuja 140304: Muu kuin kotimaan nettoliikevaihto (euroalue)

7) Muuttuja 140305: Muu kuin kotimaan nettoliikevaihto (muu kuin euroalue)

Kotimaan nettoliikevaihdon ja muun kuin kotimaan nettoliikevaihdon indeksejä varten nettoliikevaihto on jaettava tuotteen ensimmäisen määränpään mukaisesti omistuksen vaihtumisen perusteella (riippumatta siitä, siirtyykö tuote fyysisesti yli rajojen). Määränpääksi katsotaan paikka, johon tavaran tai palvelun ostanut kolmas osapuoli on asettautunut.

8) Muuttuja 250101: Nettoliikevaihto

Sama määritelmä kuin muuttujalla 140301 F osan 3 kohdassa.

9) Muuttuja 250102: Nettoliikevaihto maatalous-, metsätalous-, kalastus- ja teollisuustoiminnasta

Muuttuja ilmoittaa NACE-pääluokkien A–F toimialoihin liittyvän nettoliikevaihdon.

Siihen ei sisälly sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palveluiden jälleenmyyntiin liittyvä nettoliikevaihto.

10) Muuttuja 250103: Nettoliikevaihto teollisuustoiminnasta

Muuttuja ilmoittaa NACE-pääluokkien B–F toimialoihin liittyvän nettoliikevaihdon.

Siihen sisältyy myös alihankinnan kohteena olleiden tavaroiden ja palveluiden myyntiin liittyvä nettoliikevaihto.

Siihen ei sisälly sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palveluiden jälleenmyyntiin liittyvä nettoliikevaihto.

11) Muuttuja 250104: Nettoliikevaihto teollisuustoiminnasta rakennustoimintaa lukuun ottamatta

Muuttuja ilmoittaa NACE-pääluokkien B–E toimialoihin liittyvän nettoliikevaihdon.

Siihen sisältyy myös alihankinnan kohteena olleiden tavaroiden ja palveluiden myyntiin liittyvä nettoliikevaihto.

Siihen ei sisälly sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palveluiden jälleenmyyntiin liittyvä nettoliikevaihto.

12) Muuttuja 250105: Nettoliikevaihto rakennustoiminnasta

Muuttuja ilmoittaa NACE-pääluokan F toimialoihin liittyvän nettoliikevaihdon.

Siihen sisältyy myös alihankinnan kohteena olleiden tavaroiden ja palveluiden myyntiin liittyvä nettoliikevaihto.

Siihen ei sisälly sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palveluiden jälleenmyyntiin liittyvä nettoliikevaihto.

13) Muuttuja 250106: Nettoliikevaihto palvelutoiminnasta

Muuttuja ilmoittaa palveluiden kokonaistuotantoon liittyvän nettoliikevaihdon (pankki- ja vakuutuspalvelut, liike-elämän palvelut sekä henkilökohtaiset palvelut).

Siihen sisältyy sekä pääasiallisena toimintana että sivutoimintana tuotettujen palveluiden nettoliikevaihto. Tiettyjä palveluja voivat tuottaa myös teollisuuden yksiköt. Nämä toimialat luokitellaan NACE-pääluokkiin H–N ja P–S sekä NACE-pääluokan G huoltoa ja korjausta koskeville kolminumerotasoille 45.2 ja 45.4.

14) Muuttuja 250107: Nettoliikevaihto kaupan osto-, jälleenmyynti- ja välitystoiminnasta

Muuttuja ilmoittaa nettoliikevaihdon yksikön kaupallisesta osto- ja jälleenmyyntitoiminnasta sekä yksikön harjoittamasta välitystoiminnasta. Se kattaa yksikön omissa nimissään ja omaan lukuunsa ostamien ja sellaisinaan tai yksikön kaupan yrityksille tyypillisellä tavalla pakkaamina ja merkitseminä jälleenmyymien tavaroiden myynnin ja kaikki välityspalkkiot, jotka perustuvat yksikön kolmansien puolesta ja lukuun harjoittamaan osto- ja myyntitoimintaan sekä muuhun vastaavaan toimintaan.

Jälleenmyynti voidaan jakaa kahteen ryhmään:

— jälleenmyynti muille kauppiaille, ammattimaisille käyttäjille jne. (tukkumyynti),

— jälleenmyynti kotitalouksille tai pieniä määriä kuluttaville yksiköille (vähittäismyynti)

Tämäntyyppinen toiminta luokitellaan NACE-pääluokkaan G (lukuun ottamatta kolminumerotasojen 45.2 ja 45.4 mukaista huoltoa ja korjausta).

15) Muuttuja 250108: Nettoliikevaihto rakennusten rakentamisesta

Muuttuja ilmoittaa NACE-kaksinumerotason F41 toimialoihin liittyvän nettoliikevaihdon.

Siihen sisältyy myös alihankinnan kohteena olleiden tavaroiden ja palveluiden myyntiin liittyvä nettoliikevaihto.

Siihen ei sisälly sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palveluiden jälleenmyyntiin liittyvä nettoliikevaihto.

16) Muuttuja 250109: Nettoliikevaihto tie- ja vesirakentamisesta

Muuttuja ilmoittaa NACE-kaksinumerotason F42 toimialoihin liittyvän nettoliikevaihdon.

Siihen sisältyy myös alihankinnan kohteena olleiden tavaroiden ja palveluiden myyntiin liittyvä nettoliikevaihto.

Siihen ei sisälly sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palveluiden jälleenmyyntiin liittyvä nettoliikevaihto.

17) Muuttuja 250110: Nettoliikevaihto pääasiallisesta toiminnasta NACE-kolminumerotasolla

Muuttuja ilmoittaa yksikön pääasialliseen toimintaan liittyvän nettoliikevaihdon. Yksikön pääasiallinen toiminta määritellään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 696/93 vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

Siihen sisältyy myös alihankinnan kohteena olleiden tavaroiden ja palveluiden myyntiin liittyvä nettoliikevaihto.

Siihen ei sisälly sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palveluiden jälleenmyyntiin liittyvä nettoliikevaihto.

18) Muuttuja 250111: Nettoliikevaihto alihankinnasta

NACE-pääluokan F toimialoja koskevissa tilastoissa nettoliikevaihto alihankinnasta tarkoittaa nettoliikevaihtoa, joka on syntynyt yksikön omista rakennustöistä, joita se on toteuttanut alihankintasuhteessa kolmannelle osapuolelle.

Kahden yrityksen välillä on alihankintasuhde aina, kun A, B, C ja D kohdan ehdot täyttyvät samanaikaisesti:

A. asiakasyritys tekee sopimuksen alihankkijayrityksen kanssa, jäljempänä ’alihankkija’, sellaisten tehtävien tai palveluiden toteuttamiseksi, jotka ovat kiinteä osa rakennusprosessia.

B. asiakasyritys vastaa rakennusprosessin lopputuotteesta, ja vastuu kattaa myös alihankkijan toteuttamat osat siitä; joissain tapauksissa osa vastuusta voi olla alihankkijalla;

C. asiakasyritys antaa alihankkijalle tekniset määrittelyt esimerkiksi tehtävistä tai palveluista, jotka alihankkijan on räätälöitävä tiettyyn projektiin ja jotka eivät siksi voi olla standardoituja tai tavanomaisia tehtäviä tai palveluja.

D. Molempia velvoittavaa sopimusta ei muutoin sido mikään assosiaatiotyyppinen sopimus, kuten yhteinen vastaus tarjouskilpailuun, yhteenliittymä tai yhteisyritys.

19) Muuttuja 250112: Nettoliikevaihto asiakkaan kotipaikan mukaan

Nettoliikevaihto sellaisena kuin se on määriteltynä muuttujan 140301 osalta F osan 3 kohdassa. Kotipaikan käsite on asetuksen (EU) N:o 549/2013 mukainen.

20) Muuttuja 250113: Nettoliikevaihto tuotteittain

Nettoliikevaihto sellaisena kuin se on määriteltynä muuttujan 140301 osalta F osan 3 kohdassa. Tuotekohtainen jaottelu perustuu CPA-luokitukseen.

21) Muuttuja 250201: Jälleenmyytävien tavaroiden myyntikate

Muuttuja ilmoittaa sellaisen osto- ja jälleenmyyntitoiminnan tuoton, johon ei liity jatkojalostusta. Se lasketaan nettoliikevaihdosta, joka liittyy ilman jatkojalostusta tapahtuvaan osto- ja jälleenmyyntitoimintaan, jälleenmyyntiä varten tehtyjen ostojen kokonaismäärästä sekä jälleenmyytäviksi ostettujen tavaroiden ja palveluiden varastojen muutoksista.

Jälleenmyytävien tavaroiden myyntikatteeseen sisältyvät sellaisten tavaroiden ja palveluiden myynnit, ostot ja varastojen muutokset, jotka liittyvät tavaroihin ja palveluihin, jotka ostetaan luovutettaviksi kolmansille osapuolille sellaisinaan.

Myös nimitystä jälleenmyyntikate käytetään.

22) Muuttuja 250301: Tuotoksen arvo

Tuotoksen arvo ilmaisee tilastoyksikön kokonaistuotoksen arvon, joka on tuotettu viiteajanjaksolla.

Kaikilla toimialoilla, lukuun ottamatta NACE 64-, 65- ja 66-toimialoja, se on seuraavien summa:

+ Nettoliikevaihto

± Valmiiden ja keskeneräisten tavaroiden varastojen muutos

± Jälleenmyytävien tavaroiden varastojen muutos

+ Tulo tuotteisiin tai liikevaihtoon liittyvistä tuista ja

+ Aktivoitu tuotos

– Jälleenmyytäviksi tarkoitettujen tavaroiden ja palveluiden ostot

Tuotteisiin tai liikevaihtoon liittyvistä tuista saatu tulo on mikä tahansa tulo, joka on peräisin tilastoyksikölle viitekaudella myönnetystä ja tilastoyksikön sellaiseksi kirjaamasta julkisesta tuesta.

Aktivoitu tuotos on kaikkien itse aikaansaatujen pitkäaikaisten omaisuuserien kokonaiskasvu, jonka tilastoyksikkö on kirjannut sellaiseksi viiteajanjaksolla.

NACE K6411 -toimialoilla tuotoksen arvo määritellään sellaisiksi muiksi hallinnon kuluiksi kuin henkilöstökuluiksi, joihin on lisätty palkkio- ja komissiokulut sekä henkilöstökulut sekä aineellisen ja aineettoman käyttöomaisuuden poistot.

NACE K6419- ja NACE K649 -toimialoilla tuotoksen arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: Korkotulo ja muu vastaava tulo miinus Korkokulut ja muut vastaavat kulut plus Saadut palkkiot plus Tulo osakkeista ja muista vaihtuvatuottoisista arvopapereista plus Rahoitustoiminnan nettovoitto tai nettotappio plus Tulo tuotteisiin tai liikevaihtoon liittyvistä tuista. Joidenkin NACE K6499 -toimialojen tuotoksen arvo on nettoliikevaihto, johon on lisätty tuet tai julkiset avustukset, tai se voidaan määrittää likimääräisenä arvona toiminnan kokonaiskustannusten perusteella, jos nettoliikevaihto ei käy ilmi tilinpäätöksestä.

NACE K642- ja NACE K643 -toimialojen tuotoksen arvo on nettoliikevaihto, johon on lisätty tuet tai julkiset avustukset, tai se voidaan määrittää likimääräisenä arvona toiminnan kokonaiskustannusten perusteella, jos nettoliikevaihto ei käy ilmi tilinpäätöksestä.

NACE K6511-toimialojen tuotoksen arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: Vakuutusmaksujen bruttotuotot plus

Sijoitustoiminnan tulo miinus Tulo merkittävistä omistusyhteyksistä miinus Sijoitusten palautuneet arvonalennukset plus Jälleenvakuuttajien sijoitusten tulo niiden osuudesta yrityksen vakuutusteknisestä vastuuvelasta plus Sijoitusten realisoitumattomat voitot plus Muu vakuutustekninen tulo, omalla vastuulla, miinus Maksetut korvaukset plus/miinus Korvausvastuun muutos (lisäykset on vähennettävä, vähennykset on lisättävä) plus/miinus Muun vakuutusteknisen vastuuvelan muutokset, omalla vastuulla (kulut on vähennettävä, tulo on lisättävä), plus/miinus (jos saatavilla) Muun vakuutusteknisen vastuuvelan muutokset, jälleenvakuuttajien osuus (kulut on vähennettävä, tulo on lisättävä) plus/miinus (jos saatavilla) Tulevia varauksia koskeva rahastomuutos (kulut on vähennettävä, tulo on lisättävä) miinus Hyvitykset ja alennukset, omalla vastuulla, miinus Sijoitusten myyntitappiot miinus Sijoitusten realisoitumattomat arvonlaskut plus Muu tulo.

NACE K6512- ja NACE K652 -toimialojen tuotoksen arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: Vakuutusmaksutulo (brutto) plus Sijoitustoiminnan tulo miinus Tulo merkittävistä omistusyhteyksistä miinus Sijoitusten palautuneet arvonalennukset plus Jälleenvakuuttajien sijoitusten tulo niiden osuudesta yrityksen vakuutusteknisestä vastuuvelasta plus Muu vakuutustekninen tulo, omalla vastuulla, plus Muu tulo miinus Maksetut korvaukset plus/miinus Korvausvastuun muutos (lisäykset on vähennettävä, vähennykset on lisättävä) miinus Sijoitusten myyntitappiot miinus Hyvitykset ja alennukset (netto) plus/miinus Tasoitusvastuun muutos (kulut on vähennettävä, tulo on lisättävä) plus/miinus Muun vakuutusteknisen vastuuvelan muutokset, jos niitä ei ole esitetty muissa kohdissa (kulut on vähennettävä, tulo on lisättävä).

NACE K653 -toimialojen tuotoksen arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: Nettoliikevaihto miinus Maksetut vakuutusmaksut plus Sijoitustoiminnan tulot plus Muu tulo plus Saadut vakuutuskorvaukset miinus Eläkemenot yhteensä miinus Vakuutusteknisen vastuuvelan muutos, netto (vakuutusteknisen vastuuvelan lisäykset vähennetään tuotoksen arvosta ja vähennykset lisätään). Vaihtoehtoisesti tuotoksen arvo voidaan laskea kustannusten summana.

Niiden NACE K66 -toimialojen, joiden nettoliikevaihto ei käy ilmi tilinpäätöksestä, tuotoksen arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: Korkotulo ja muu vastaava tulo miinus Korkokulut ja muut vastaavat kulut plus Saadut palkkiot plus Tulo osakkeista ja muista vaihtuvatuottoisista arvopapereista plus Rahoitustoiminnan nettovoitto tai nettotappio plus Tulo tuotteisiin tai liikevaihtoon liittyvistä tuista.

Niiden NACE K66 -toimialojen, joiden nettoliikevaihto käy ilmi tilinpäätöksestä, tuotoksen arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: Nettoliikevaihto plus Aktivoitu tuotos plus tulo tuotteisiin tai liikevaihtoon liittyvistä tuista.

23) Muuttuja 250401: Arvonlisäys

Arvonlisäys on liiketoiminnan nettotuloa kuvaava yhdistelmäindikaattori, jota on oikaistu poistojen, kuoletusten ja työsuhde-etuuksien huomioon ottamiseksi, ja tilastoyksikkö on kirjannut kaikki erät sellaisiksi viiteajanjaksolla. Sen arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä:

+ Nettoliikevaihto

+ Tulo tuotteisiin tai liikevaihtoon liittyvistä tuista

+ Aktivoitu tuotos

± Tavaravarastojen muutos

– Tavaroiden ja palveluiden ostot yhteensä

24) Muuttuja 250501: Käyttökate

Käyttökate on varsinaisen toiminnan kate sen jälkeen, kun työvoimapanos on korvattu.

Se voidaan laskea arvonlisäyksestä vähennettynä työsuhde-etuuksista aiheutuvilla kuluilla. Yksikkö voi käyttää käyttökatetta maksaakseen takaisin tahoille, joilta se on saanut omia varoja tai velkaa, tai maksaakseen veronsa tai rahoittaakseen investointinsa joko kokonaan tai osittain.

25) Muuttuja 250601: Ulkomaisessa määräysvallassa olevien yritysten nettoliikevaihto

”Nettoliikevaihto” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 140301 F osan 3 kohdassa ja ”ulkomaisessa määräysvallassa olevat yritykset” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210301 A osan 13 kohdassa.

26) Muuttuja 250701: Ulkomaisessa määräysvallassa olevien yritysten tuotoksen arvo

”Tuotoksen arvo” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 250301 F osan 22 kohdassa ja ”ulkomaisessa määräysvallassa olevat yritykset” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210301 A osan 13 kohdassa.

27) Muuttuja 250801: Ulkomaisessa määräysvallassa olevien yritysten arvonlisäys

”Arvonlisäys” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 250401 F osan 23 kohdassa ja ”ulkomaisessa määräysvallassa olevat yritykset” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210301 A osan 13 kohdassa.

28) Muuttuja 250901: Ulkomaista määräysvaltaa käyttävien yritysten (UCI-käsite) ja kotimaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden nettoliikevaihto

”Nettoliikevaihto” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 140301 F osan 3 kohdassa ja ”ulkomaista määräysvaltaa käyttävät yritykset (UCI-käsite) ja kotimaiset osakkuus- ja tytäryhtiöt” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210401 A osan 14 kohdassa.

29) Muuttuja 440101: Niiden ulkomailla olevien yritysten nettoliikevaihto, joissa lopullista määräysvaltaa käyttävät raportoivan maan institutionaaliset yksiköt

”Nettoliikevaihto” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 140301 F osan 3 kohdassa ja ”ulkomailla olevat yritykset, joissa lopullista määräysvaltaa käyttävät raportoivan maan institutionaaliset yksiköt” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 410101 A osan 25 kohdassa.

30) Muuttuja 251001: Myyty tuotanto

Myyty tuotanto määritellään kunkin maan talousalueella milloin tahansa tapahtuvaksi tuotannoksi, joka on myyty (laskutettu) viiteajanjaksolla. Tuotanto voidaan toteuttaa yrityksen pääasiallisella toimialalla tai sivutoimialoilla. Siihen myös sisältyy samalle yritykselle kuuluvien eri toimialayksiköiden välillä myyty (laskutettu) tuotanto.

31) Muuttuja 251002: Alihankintana teetetty tuotanto

Alihankkijan kunkin maan talousalueella suorittama tuotanto, joka on viiteajanjaksolla myyty (laskutettu) toimeksiantajalle CPA-ohjeissa vahvistettujen alihankintana suoritettavien toimintojen ehtojen mukaisesti. Tuotanto voidaan toteuttaa yrityksen pääasiallisella toimialalla tai sivutoimialoilla.

32) Muuttuja 251003: Varsinainen tuotanto

Varsinaiseen tuotantoon sisältyy kunkin maan talousalueella viiteajanjaksolla suoritettu tuotanto, joka sisältyy muiden tuotteiden valmistukseen. Siihen kuuluvat tuotteet, jotka joko itse toimialayksikössä tai muussa saman yrityksen toimialayksikössä

— on tarkoitettu myytäviksi,

— jalostetaan toiseksi tuotteeksi,

— jalostetaan toiseksi tuotteeksi, tai

— varastoidaan.

G. INVESTOINNIT

1) Muuttuja 260101: Bruttoinvestoinnit aineellisiin pitkäaikaisiin omaisuuseriin

Muuttujaan sisältyvät kaikki aineellisiin pitkäaikaisiin omaisuuseriin tehdyt lisäykset, jotka tilastoyksikkö on kirjannut sellaisiksi viiteajanjaksolla, lukuun ottamatta aiemmin kirjattujen arvonalentumistappioiden uudelleenarvotuksista tai peruutuksista sekä muiden aineellisten pitkäaikaisten omaisuuserien luokituksen muutoksista (siirroista) johtuvia lisäyksiä.

Lisäyksiä ovat muun muassa hankinnat, rahoitusleasingsopimukset, parannukset, muutokset, peruskorjaukset, rakennukset, itse rakennetut rakennukset ja mahdolliset aktivoidut kulut, jotka sallitaan sovellettavissa tilinpäätösstandardeissa, joissa määritellään kirjaamis- ja arvostamisperusteet.

2) Muuttuja 260102: Bruttoinvestoinnit maahan

Muuttujaan sisältyvät kaikki maahan, maanalaisiin esiintymiin, metsiin ja sisävesistöihin, aineellisiin etsintä- ja arviointivaroihin, kaivostoimintaan sekä öljy- ja kaasuvaroihin ja muihin vastaaviin tehdyt lisäykset, jotka tilastoyksikkö on kirjannut sellaisiksi viiteajanjaksolla. Bruttoinvestoinnit maahan sisältyy muuttujaan Bruttoinvestoinnit aineellisiin pitkäaikaisiin omaisuuseriin.

3) Muuttuja 260103: Bruttoinvestoinnit olemassa olevien rakennusten hankintaan

Muuttujaan sisältyvät kaikki hankintahetkellä jo käytettyihin (eli ei uusiin) rakennuksiin ja vastaaviin rakenteisiin tehdyt lisäykset tai niitä koskevat hankinnat, jotka tilastoyksikkö on kirjannut sellaisiksi viiteajanjaksolla.

Bruttoinvestoinnit olemassa olevien rakennusten hankintaan sisältyy muuttujaan Bruttoinvestoinnit aineellisiin pitkäaikaisiin omaisuuseriin.

4) Muuttuja 260104: Bruttoinvestoinnit uudisrakentamiseen ja rakennusten parannustöihin

Muuttujaan sisältyvät kaikki

— omaan käyttöön tarkoitettujen uusien rakennusten rakentamiseen (itse rakennetut rakennukset) tehdyt lisäykset,

— uusien rakennusten hankinnat (yleensä rakennussopimuksen tulos, jonka edunsaaja on raportoiva tilastoyksikkö),

— olemassa oleviin rakennuksiin liittyvät aktivoidut lisäykset, muutokset, parannukset ja peruskorjaukset (jos niistä todennäköisesti koituu tilastoyksikölle taloudellista lisähyötyä), jotka tilastoyksikkö on kirjannut sellaisiksi viiteajanjaksolla.

Bruttoinvestoinnit uudisrakentamiseen ja rakennusten parannustöihin sisältyy muuttujaan Bruttoinvestoinnit aineellisiin pitkäaikaisiin omaisuuseriin.

5) Muuttuja 260105: Bruttoinvestoinnit koneisiin ja laitteisiin

Muuttujaan sisältyvät kaikki koneisiin, ajoneuvoihin, varusteisiin ja kiinteisiin laitteisiin, toimistolaitteisiin, tietokone-, viestintä- ja verkkolaitteisiin ja muihin vastaaviin tehdyt lisäykset, jotka tilastoyksikkö on kirjannut sellaisiksi viiteajanjaksolla.

Bruttoinvestoinnit koneisiin ja laitteisiin sisältyy muuttujaan Bruttoinvestoinnit aineellisiin pitkäaikaisiin omaisuuseriin.

6) Muuttuja 260106: Bruttoinvestoinnit muihin aineettomiin pitkäaikaisiin omaisuuseriin kuin liikearvoon

Muuttujaan sisältyvät kaikki aineettomiin pitkäaikaisiin omaisuuseriin tehdyt lisäykset, jotka tilastoyksikkö on kirjannut sellaisiksi viitekaudella, liikearvoon tehtyjä lisäyksiä lukuun ottamatta.

Lisäyksiä ovat muun muassa hankinnat, rahoitusleasingsopimukset, parannukset, lisäykset, muutokset, peruskorjaukset, rakennukset, itse rakennetut rakennukset ja mahdolliset aktivoidut kulut, jotka sallitaan sovellettavissa tilinpäätösstandardeissa, joissa määritellään kirjaamis- ja arvostamisperusteet ja joissa myös käsite ”liikearvo” määritellään.

7) Muuttuja 260107: Investoinnit hankittuihin tietokoneohjelmistoihin

Investoinnit hankittuihin tietokoneohjelmistoihin katsotaan aineettomaksi hyödykkeeksi, jos ja vain jos on todennäköistä, että kyseisen hyödykkeen tuottama vastainen taloudellinen hyöty koituu yrityksen hyväksi ja jos hyödykkeen aiheuttama meno on luotettavasti määritettävissä. Jos ohjelmistojen hankinta ei täytä näitä vaatimuksia, se kirjataan kuluksi hankintahetkellä ja sisällytetään muuttujaan Tavaroiden ja palveluiden ostot yhteensä.

Investointi hankittuun tietokoneohjelmistoon käsittää hankintahinnan, joka sisältää tuontitullit ja sellaiset ostoihin liittyvät verot, jotka eivät ole saatavissa takaisin, sekä menot, jotka välittömästi johtuvat hyödykkeen saattamisesta valmiiksi sille aiottuun käyttötarkoitukseen. Välittömästi hyödykkeestä johtuviin menoihin kuuluvat esimerkiksi sen asentamisesta maksetut asiantuntijapalkkiot. Paljous- ja muut alennukset vähennetään hankintamenoa määritettäessä.

8) Muuttuja 260108: Aineellisten investointien myyntituotot

Muuttujaan sisältyy kolmansille osapuolille myytyjen olemassa olevan aineellisen käyttöomaisuuden arvo. Aineellisen käyttöomaisuuden myynti arvotetaan kirjanpitoarvon sijasta todelliseen kauppahintaan (ilman arvonlisäveroa), josta on vähennetty myyjälle omistuksen siirrosta aiheutuneet kustannukset. Muuttujaan ei sisälly arvostuseriä eikä muita luovutuksia kuin kauppaa.

9) Muuttuja 260201: Ulkomaisessa määräysvallassa olevien yritysten bruttoinvestoinnit aineellisiin pitkäaikaisiin omaisuuseriin

”Bruttoinvestoinnit aineellisiin pitkäaikaisiin omaisuuseriin” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 260101 G osan 1 kohdassa ja ”ulkomaisessa määräysvallassa olevat yritykset” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 210301 A osan 13 kohdassa.

10) Muuttuja 430101: Niiden ulkomailla olevien yritysten bruttoinvestoinnit aineellisiin pitkäaikaisiin omaisuuseriin, joissa lopullista määräysvaltaa käyttävät raportoivan maan institutionaaliset yksiköt

”Bruttoinvestoinnit aineellisiin pitkäaikaisiin omaisuuseriin” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 260101 G osan 1 kohdassa ja ”ulkomailla olevat yritykset, joissa lopullista määräysvaltaa käyttävät raportoivan maan institutionaaliset yksiköt” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 410101 A osan 25 kohdassa.

H. KIINTEISTÖT

1) Muuttuja 150101: Rakennusluvat – Asuntojen lukumäärä

Rakennusluvalla tarkoitetaan lupaa rakennushankkeen töiden aloittamiseen. Rakennuslupa itsessään on suunnittelun ja viranomaisilta haettavien rakentamista koskevien lupien viimeinen vaihe ennen töiden aloittamista. Uusia rakennushankkeita koskevien tietolähteiden täydentämiseksi voidaan käyttää muita tietoja, esimerkiksi hyväksyttyjä yksityiskohtaisia kaavoja ja rakennustöiden aloittamista koskevia tietoja.

Nämä rakennusluvat antavat yleensä hyvin viitteitä rakennusalan työmäärästä lähitulevaisuudessa. Tämä ei kuitenkaan välttämättä pidä paikkaansa, jos suuri määrä myönnettyjä lupia jää käyttämättä tai jos luvan saannin ja rakennustöiden aloituksen välillä on pitkä viivästys.

Asetuksessa (EU) 2019/2152 edellytetään tietoja ainoastaan uusista rakennuksista ja muiden kuin asuinrakennusten muuntamisesta asuinrakennuksiksi, vaikka rakennuslupia voidaan myöntää muille rakennuskohteille ja töille.

Rakennukset jaetaan asuinrakennuksiin ja muihin kuin asuinrakennuksiin.

Asuinrakennukset ovat rakennuksia, joista vähintään puolet on asuinkäytössä. Jos alle puolet kokonaishyötypinta-alasta käytetään asuinkäyttöön, rakennus luokitellaan muihin kuin asuinrakennuksiin sen käyttötarkoituksen mukaisesti.

Asuntojen rakennuslupien lukumäärää koskevalla muuttujalla pyritään kuvaamaan rakennustoiminnan tulevaa kehitystä yksikkömäärien avulla.

Tähän muuttujaan kerätään tietoja sellaisissa uusissa asuinrakennuksissa sijaitsevien asuntojen lukumäärästä, joille on myönnetty rakennuslupa (muuttujaan sisältyvät yhden asunnon asuinrakennukset ja asuinrakennukset, joissa on vähintään kaksi asuntoa). Asunto on huone tai huoneisto ja siihen liittyvät tilat pysyvässä rakennuksessa tai siitä rakenteellisesti erotetussa osassa, joka on rakennettu, uudelleen rakennettu, muutettu jne. yksityistä asuinkäyttöä varten. Asunnossa on oltava erillinen uloskäynti kadulle (suoraan tai puutarhan tai pihan kautta) tai rakennuksen sisällä olevaan yhteiseen tilaan (porraskäytävä, käytävä jne.). Erilliset asuinhuoneet, joita on selvästi tarkoitus käyttää kyseisen asunnon osina, on luettava osaksi kyseistä asuntoa. Asunto voi siis muodostua erillisistä rakennuksista, jotka kuuluvat samaan pihapiiriin, jos rakennukset on tarkoitettu saman yksityisen kotitalouden asuinkäyttöön.

Sellaisten olemassa olevien asuinrakennusten laajennuksia, joille ei vaadita rakennuslupaa, ei katsota näissä tilastoissa asunnoiksi.

2) Muuttuja 150102: Rakennusluvat – hyötypinta-ala neliömetreinä tai muuna kokomittana

”Rakennusluvat” määritellään samalla tavalla kuin muuttujassa 150101 H osan 1 kohdassa. Rakennuslupien hyötypinta-alaa koskevalla muuttujalla pyritään kuvaamaan rakennustoiminnan tulevaa kehitystä volyymin kannalta.

Tähän muuttujaan kerätään tietoja sellaisten uusien asuinrakennusten ja muiden kuin asuinrakennusten neliömetreinä ilmaistusta hyötypinta-alasta, joille on myönnetty rakennuslupa. Rakennuksen hyötypinta-ala mitataan sen ulkoseinistä. Siihen eivät sisälly

— rakenteet (esim. rajaavat rakenneosat, tukirakenteet, pylväät, pilarit ja savuhormit)

— huoltotilat (esim. lämmitys- ja ilmastointilaitteiden tai energianlähteen vaatimat tilat)

— kulkuväylät (esim. porraskuilut, hissit ja liukuportaat).

Asuinkäytössä olevaan rakennuksen osaan lasketaan keittiöt, olohuoneet, makuuhuoneet, aputilat, kellarit ja asuntoyksiköiden yhteiskäytössä olevat tilat.

Jos tietoja hyötypinta-alasta ei ole suoraan saatavilla kerätyistä tiedoista, ne voidaan arvioida käytettävissä olevien lähteiden perusteella.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 549/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa (EUVL L 174, 26.6.2013, s. 1).

(2) Neuvoston asetus (ETY) N: 696/93, annettu 15 päivänä maaliskuuta 1993, tilastoyksiköistä yhteisön tuotantojärjestelmän havainnointia ja analyysia varten (EYVL L 76, 30.3.1993, s. 1).