FI Euroopan unionin virallinen lehti C 79/7

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 18 päivänä tammikuuta 2005,

Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004—2007

(2005/C 79/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli 18 päivänä tammikuuta 2005 Ruotsin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004—2007. Ohjelma vastaa pääpiirteissään tietovaatimuksia, jotka tarkistetuissa käytännesäännöissä asetetaan vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällölle ja muodolle. Kaikki tiedot eivät kuitenkaan täysin noudata EKT95-järjestelmän sääntöjä. Ruotsia kehotetaankin noudattamaan kaikkia tietovaatimuksia.

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu hieman vuoden 2004 hyvin suotuisasta 3,5 prosentista 3,0 prosenttiin vuonna 2005 ja on kohtalaiset 2,4 prosenttia vuosina 2006—2007. Skenaario vaikuttaa käytettävissä olevien tietojen perusteella heijastavan uskottavia kasvuoletuksia. Ohjelman inflaatioennusteet lienevät realistisia.

Talousarvionäkymiin sisältyy julkisen talouden yleinen 2 prosentin ylijäämätavoite suhteessa BKT:hen koko suhdannekierron ajan, monivuotiset nimelliskatot valtionhallinnon menoille ja paikallishallinnon talouden tasapaino. Tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden ylijäämä on 0,7 prosenttia vuonna 2004, 0,6 prosenttia vuonna 2005, 0,4 prosenttia vuonna 2006 ja 0,9 prosenttia viimeisenä ohjelmavuonna eli vuonna 2007. Sekä tulo- että menosuhde alenevat vähitellen ennustejaksolla. Kun suhdannekierroksen arvioitu vaikutus suhdannetasoitetaan yhteisesti sovituin menetelmin, suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema on ylijäämäinen koko ennustejaksolla huolimatta huomattavista harkinnanvaraisista kannustimista vuonna 2005, jotka osoittavat hallituksen kantamaa huolta heikosta työmarkkinatilanteesta. Valtionhallinnon ylijäämä ei näin ollen saavuta 2 prosenttia ennustejaksolla. Vaikka eläkejärjestelmän sekä paikallishallinnon alasektorin oletetaan olevan ylijäämäisiä, valtionhallinnon alijäämä kasvaa vuosina 2005 ja 2006. Edelliseen tarkistettuun ohjelmaan verrattuna nykyinen tarkistettu ohjelma sisältää keskimäärin heikompia julkisen talouden tavoitteita ottaen huomioon aiemmin ennustettua suotuisammat makrotaloudelliset olosuhteet.

Julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan ohjelmassa pitkälti tasapainossa. Yhtäältä julkisen talouden ennusteet vaikuttuvat uskottavilta, ja Ruotsi on erittäin hyvin kyennyt pysyttelemään asetetuissa menokatoissa. Lisäksi paikallishallintotason rahoitustilanne vaikuttaa olevan paranemassa. Toisaalta verotuksessa on ollut melkoisia heilahteluja viime vuosina, ja varovaisten menokattojen noudattaminen on edelleen tärkeää.

Tämän riskiarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema säilytetään vuosina 2004—2007. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakaudella.

Velkasuhteen arvioidaan saavuttaneen 51,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 eli jääneen reilusti alle perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan 49,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä.

Ruotsin asema julkisen talouden pitkäaikaisen kestävyyden kannalta vaikuttaa suhteellisen suotuiselta huolimatta väestön ikääntymisestä ennusteiden mukaan aiheutuvista julkista menoista. Pitkän aikavälin kestävyys voi kuitenkin vaarantua pitkällä aikavälillä. Tämä perustuu vanhushuoltosuhteen ennakoituun kasvuun sekä terveydenhuoltoon liittyvien menojen, työvoima-asteen ja työllisyyden nykyisiin suuntauksiin. Jos näiden suuntausten muuttamiseksi ei tehdä lisäuudistuksia, pitkäaikaisen kestävyyden saavuttamisessa keskeiseksi tekijäksi nousee julkisen talouden tavoitteen mukaisesti 2 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen seuraavien kymmenen vuoden aikana.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 2005 2006 2007 Kokonaistuotanto (muutos, %) CP marraskuu 2004 3,5 3,0 2,5 2,3 COM 3,7 3,1 2,9 — CP marraskuu 2003 2,0 2,6 2,5 — YKHI-inflaatio (%) CP marraskuu 2004 (3) 1,3 1,5 n.d. — COM 1,1 1,5 1,9 — CP marraskuu 2004 (3) 1,7 — — — Julkisen talouden rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) CP marraskuu 2004 0,7 0,6 0,4 0,9 COM 0,6 0,6 0,8 — CP marraskuu 2003 (4) 0,6 1,4 1,9 — Perusjäämä (suhteessa BKT:hen) CP marraskuu 2004 (2) 2,8 2,8 2,7 3,3 COM 2,7 2,8 3,0 — CP marraskuu 2003 0,9 1,7 2,1 — Suhdannetasoitettu rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) CP marraskuu 2004 (5) 0,8 0,5 0,5 1,2 COM 0,7 0,4 0,6 — CP marraskuu 2003 (5) 1,3 1,8 2,0 — Julkisen velan bruttomäärä (suhteessa BKT:hen) CP marraskuu 2004 51,7 50,5 50,0 49,0 COM 51,6 50,6 49,7 — CP marraskuu 2003 51,5 50,0 48,3 — Lähteet: Ruotsin tarkistettu lähentymisohjelma, marraskuu 2003 ja marraskuu 2004 (CP); komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteet (COM); komission yksiköiden laskelmat.

(1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2) Tarkistetussa ohjelmassa Ruotsin viranomaiset ilmoittavat perusjäämän ilman nettokorkoa eivätkä tavanomaiseen tapaan ilman bruttokorkoa. Taulukossa perusjäämä kuitenkin ilmoitetaan ilman bruttokorkoa päivitetyssä ohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella.

(3) %-muutos joulukuusta joulukuuhun.

(4) Jotta tietoja voitaisiin verrata, vuosien 2002 ja 2003 tarkistetuissa ohjelmissa ilmoitettu nettoluotonanto viittaa lukuihin, jotka on laskettu ottamalla huomioon verojen täysimääräinen jaksottaminen (tämä kirjanpitomuutos otettiin kuitenkin muodollisesti käyttöön vasta vuonna 2004).

(5) Komission yksiköiden ohjelman tietojen perusteella tekemät laskelmat.

Lähteet:

Ruotsin tarkistettu lähentymisohjelma, marraskuu 2003 ja marraskuu 2004 (CP); komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteet (COM); komission yksiköiden laskelmat.