Ensimmäinen komission direktiivi 87/524/ETY, annettu 6 päivänä lokakuuta 1987, yhteisön näytteenottomenetelmistä maitosäilykkeiden tarkastamisessa tarvittavia kemiallisia analyysejä varten



Virallinen lehti nro L 306 , 28/10/1987 s. 0024 - 0031

Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 16 s. 0212

Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 16 s. 0212



ENSIMMÄINEN KOMISSION DIREKTIIVI, annettu 6 päivänä lokakuuta 1987, yhteisön näytteenottomenetelmistä maitosäilykkeiden tarkastamisessa tarvittavia kemiallisia analyysejä varten (87/524/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon elintarvikkeiden tarkastamisessa tarvittavien yhteisön näytteenottomenetelmien ja analyysimenetelmien käyttöön ottamisesta 20 päivänä joulukuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/591/ETY(1) ja erityisesti sen 1 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo, että tiettyjä osittain tai kokonaan kuivattuja elintarvikkeena käytettäviä maitosäilykkeitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 76/118/ETY(2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjalla, vahvistetaan yhteisön säännökset kyseisten tuotteiden koostumuksesta, niille varattujen nimikkeiden käytöstä, valmistusolosuhteista ja merkinnöistä, direktiivin 85/591/ETY 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti näistä tuotteista on otettava näytteet yhteisön menetelmiä noudattaen niiden koostumuksen, valmistusolosuhteiden, pakkauksen tai merkintöjen määrittämiseksi, on suotavaa antaa ensimmäinen sarja kemiallista analyysiä varten tarvittavista näytteenottomenetelmistä, joiden osalta tutkimukset on saatu päätökseen, ja tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän elintarvikekomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että liitteessä tarkoitettujen näytteiden otto suoritetaan siinä esitettyjen menetelmien mukaisesti. 2 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet voimaan viimeistään 6 päivänä huhtikuuta 1989. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 3 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 6 päivänä lokakuuta 1987. Komission puolesta COCKFIELD Varapuheenjohtaja (1) EYVL N:o L 372, 31.12.1985, s. 50 (2) EYVL N:o L 24, 30.1.1976, s. 49 LIITE YHTEISÖN NÄYTTEENOTTOMENETELMÄT TIETTYJEN OSITTAIN TAI KOKONAAN KUIVATTUJEN MAITOSÄILYKKEIDEN TARKASTAMISESSA TARVITTAVAA KEMIALLISTA ANALYYSIÄ VARTEN I. YLEISET SÄÄNNÖKSET 1. Hallinnolliset ohjeet 1.1 Henkilöstö Näytteenoton saa suorittaa ammattitaitoinen henkilö, joka on jäsenvaltion määräysten mukaisesti siihen kelpoinen. 1.2 Näytteiden sinetöinti ja merkitseminen Jokainen viralliseen käyttöön otettu näyte on sinetöitävä näytteenottopaikalla ja merkittävä jäsenvaltiossa voimassa olevien määräysten mukaisesti. 1.3 Rinnakkaisnäytteet Analyysiä varten valmistetaan samanaikaisesti ainakin kaksi samanlaista näytettä. Jollei yhteisön lainsäädännön tarkentamisesta muuta johdu, määräytyvät suoritusohjeet ja näytteiden lukumäärä kunkin jäsenvaltion asiaa koskevan lainsäädännön mukaan. Näytteet on lähetettävä laboratorioon mahdollisimman pian näytteenoton jälkeen. 1.4 Seloste Näytteiden mukana tulee olla selostus, joka perustuu jäsenvaltion lainsäädäntöön. 2. Näytteenottolaitteet Ominaisuudet Kaikkien näytteenottovälineiden on oltava valmistettu tarkoituksenmukaisesta ja riittävän lujasta materiaalista, joka ei muuta näytettä siten, että se voisi vaikuttaa tutkimustuloksiin, eikä aiheuta näytteisiin muutoksia näytettä otettaessa. Suositeltavaa on käyttää ruostumatonta terästä. Kaikkien pintojen tulee olla sileitä ja ehjiä, ja kaikkien kulmien tulee olla pyöristettyjä. Näytteenottovälineiden on täytettävä näytteeksi otettavaa tuotetta varten asetetut vaatimukset. 3. Näytteenottoastiat Ominaisuudet Näytteenottoastioiden ja niiden kansien on oltava sellaista materiaalia ja rakennetta, joka tyydyttävästi suojaa näytettä eikä aiheuta näytteeseen sellaista muutosta, joka voisi vaikuttaa analyysi- tai tutkimustuloksiin. Sopivia materiaaleja ovat lasi, tietyt metallit ja tietyt muovit. Astioiden tulee mieluummin olla läpinäkymättömiä. Läpinäkyvät tai läpikuultavat astiat on sisältöineen säilytettävä pimeässä. Astioiden ja kansien on oltava puhtaita ja kuivia. Astian muodon ja tilavuuden on vastattava näytteeksi otettavasta tuotteesta annettuja määräyksiä. Kertakäyttöisiä muoviastioita, muoviastioita, laminaatteja kuten alumiinifoliota tai sopivia muovipusseja, joissa on asianmukaiset sulkemismenetelmät, voidaan käyttää. Muovipusseja lukuun ottamatta on astiat tiukasti suljettava joko sopivalla tulpalla tai metallista tai muovista valmistetulla kierrekorkilla, jossa on tarpeen mukaan ilmatiivis muovitiiviste. Kaikkien tulppien tai tiivisteiden pitää olla liukenemattomia, absorboimattomia ja rasvaa läpäisemättömiä, eivätkä ne saa vaikuttaa näytteen hajuun, makuun, ominaisuuksiin tai koostumukseen. Tulppien materiaali, tai päällysteen on oltava absorboimatonta ja hajutonta. 4. Näytteenottotekniikka Näyteastia on suljettava heti näytteenoton jälkeen. 5. Näytteiden säilytys Erilaisten tuotenäytteiden sallittu säilytyslämpötila ei saa olla korkeampi kuin 25 °C. Säilytysaika ja -lämpötila on otettava huomioon yhdessä eikä erikseen. 6. Näytteiden kuljetus Näytteet on vietävä tutkimuksista vastaavaan laboratorioon mahdollisimman pian (mieluummin 24 tunnin kuluessa näytteenotosta). Kuljetuksen aikana on kaikin tavoin vältettävä näytteiden joutumista hajujen, suoran auringonvalon ja yli 25 °C:n lämpötilan vaikutuksille alttiiksi. II. MENETELMÄ 1: OSITTAIN KUIVATTUJEN MAITOJEN NÄYTTEENOTTO 1. Soveltamisala - sokeroimaton, runsasrasvainen tiivistemaito; - sokeroimaton tiivistemaito; - sokeroimaton, vähärasvainen tiivistemaito; - sokeroimaton, rasvaton tiivistemaito; - sokeroitu tiivistemaito; - sokeroitu, rasvaton tiivistemaito; - sokeroitu, vähärasvainen tiivistemaito. 2. Laitteet 2.1 Yleistä Katso yleisten määräysten 2 kohta. 2.2 Mäntäsekoittimet ja kiertosekoittimet Suurten nestemäärien sekoittamiseen käytettävien mäntäsekoittimien tai kiertosekoittimien on oltava niin leveitä, että ne sekoittavat tuotteen aiheuttamatta siihen härskiintynyttä hajua. Astioiden erilaisten muotojen ja kokojen vuoksi ei kaikkiin tarkoituksiin voida suositella mitään erityistä sekoitinrakennetta, mutta sekoittimien pitää olla suunniteltu siten, että tuoteastian sisäseinämät eivät naarmuunnu sekoittamisen aikana. Sopiva materiaali esitetään yleisien määräysten 2 kohdassa. Ämpäreissä tai kannuissa olevien nesteiden sekoittamiseen sopivan sekoitinmallin mitoiksi suositellaan seuraavaa (kuva 1): halkaisijaltaan 150 mm:n kiekko, johon on tehty kuusi 12,5 mm:n kokoista pyöreää reikää 100 mm:n etäisyydellä olevalle kehälle, ja kiekko on kiinnitetty keskeltä metallitankoon, jonka toisessa päässä on käännetty kädensija. Tangon pituuden on oltava kädensijaan mukaan lukien noin 1 metri. Pieniin säiliötankkeihin tarkoitettujen mäntäsekoittimien mitat ovat suunnilleen seuraavat (kuva 2): vähintään 2 metriä pitkä tanko, johon on kiinnitetty halkaisijaltaan 300 mm:n kiekko ja johon on tehty 12 kappaletta 30 mm:n pyöreää reikää 230 mm:n etäisyydellä olevalle kehälle. Suurten säiliöiden sisällön sekoittamiseen on parasta käyttää koneellista sekoitusta tai puhdasta paineilmaa. Härskiintymisen estämiseksi on käytettävä mahdollisimman pientä ilmanpainetta ja ilmamäärää. Huomaa: Aina kun tämän ohjeen mukaan tarvitaan `puhdasta paineilmaa`, on ehdottomasti käytettävä paineilmaa, josta kaikki epäpuhtaudet (kuten öljy, vesi tai pöly) on poistettu. 2.3 Sekoittaja Leveäteräinen ja riittävän pitkävartinen, joka ulottuu tuoteastian pohjaan ja jonka toisen sivun tulee olla pyöristetty astian muodon mukaiseksi (ks. kuva 3). 2.4 Kauhat Sopivan kokoinen ja muotoinen kauha näytteen ottamiseen esitetään kuvassa 4. Kauhaan on kiinnitettävä tukeva vähintään 150 mm:n pituinen kädensija. Kauhan tilavuuden on oltava vähintään 50 ml. Kädensijan on hyvä olla taivutettu. Kupin kapeneva muoto sallii kauhojen asettamisen sisäkkäin. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää samankokoista kauhaa, mutta sen pitää olla yhdensuuntaisilla väliseinillä jaettu viiteen yhtä suureen osaan, jotka helpottavat useammassa kuin yhdessä astiassa pidettyjen tuote-erien suhteellista näytteenottoa. 2.5 Tanko Pyöreä, noin 1 metrin pituinen ja halkaisijaltaan 35 mm. 2.6 Astia Osanäytteitä varten, tilavuus 5 litraa, leveäsuinen. 2.7 Lusikka tai lasta Leveäteräinen. 2.8 Näyteastiat Katso yleisten määräysten 3 kohta. 3. Menettely 3.1 Sokeroimattomien, osittain kuivattujen maitojen näytteenotto Näytettä otetaan vähintään 200 grammaa. 3.1.1 Tuote on sekoitettava hyvin mäntäsekoittimella tai sekoitussauvalla, koneellisesti sekoittaen, kaatamalla astiasta toiseen tai puhtaalla paineilmalla (ks. huomautus 2.2), kunnes riittävä homogeenisuus on aikaansaatu. Näyte otetaan heti sekoituksen jälkeen kauhalla. Jos riittävän homogeenisen näytteen saaminen on vaikeaa, on näytteitä otettava tuoteastian eri kohdista yhteensä vähintään 200 grammaa. (Näyte-etiketissä ja mukana seuraavassa selostuksessa on mainittava, jos näyte koostuu osanäytteiden seoksesta.) 3.1.2 Pieniin vähittäismyyntiastioihin pakattujen tuotteiden näytteenotto Näytteen on oltava koskematon ja avaamaton astia. Samasta valmistuserästä tai samaa koodinumeroa olevia astioita otetaan yksi tai useampia, jotta saadaan vähintään 200 gramman näyte. 3.2 Sokeroidun, osittain kuivatun maidon näytteenotto 3.2.1 Yleistä Näytteenotto sokeroidun, osittain kuivatun maidon suursäiliöstä saattaa olla äärimmäisen vaikeaa, varsinkin kun tuote on epähomogeenista ja erittäin paksua. Näytteenoton vaikeudet voivat johtua suurista sakkaroosi- tai laktoosikiteistä tai erilaisten suolojen saostumisesta, jota saattaa ilmetä kaikkialla tuotteessa tai seinämille tarttuneena, taikka aineen paakkuuntumisesta. Nämä tapaukset tulevat ilmi, kun näytetanko työnnetään tuoteastiaan ja vedetään mahdollisimman laajan tutkimusalueen jälkeen ylös. Elleivät sokerikiteet ole kooltaan yli 6 mm, ei tästä syystä näytteenotossa pitäisi tulla vaikeuksia. Kun tuote ei ole homogeenista, on tästä mainittava näyte-etiketissä tai mukana olevassa selosteessa. Koska sokeroitua tiivistemaitoa säilytetään usein ulkoilman lämpötilassa, on suositeltavaa, että edustavan näytteen saamiseksi sisällön lämpötila on vähintään 20 °C. 3.2.2 Menettely Otetaan vähintään 200 gramman suuruinen näyte. - Avoimet astiat Avataan astian kansi, joka sitä ennen huolellisesti puhdistetaan ja kuivataan niin, ettei vierasta ainetta pääse putoamaan astiaan avaamisen aikana. Sisältö sekoitetaan sekoittajalla (ks. kuva 3). Terällä on kaavittava irti astian seinämille ja pohjaan mahdollisesti tarttunut tuote. Sisältö sekoitetaan perusteellisesti pyörivin ja pystysuuntaan kulkevin liikkein pitäen sekoittajaa vinosti kallellaan ja välttäen ilman pääsyä näytteeseen. Sekoittaja vedetään ulos, ja siihen tarttunut tiivistemaito siirretään 5 litran (2.6) astiaan lastalla tai lusikalla. Sekoittamista ja ulosvetoa on jatkettava, kunnes 2 3 litraa on kerätty. Se on sekoitettava homogeeniseksi, ja siitä on otettava vähintään 200 gramman näyte. - Suljetut tynnyrit, joissa on tulpat päässä tai sivulla Tulpanreiästä voi 3.2.1 kohdassa esitetyistä syistä ottaa näytteeksi vain tiivistemaitoa, joka virtaa helposti ja on sakeudeltaan tasaista. Sisältö sekoitetaan työntämällä tanko tulpanreiästä, ja mahdollisimman pitkälle ja joka puolelle tapahtuneen sekoituksen ja tutkimuksen jälkeen tanko vedetään ulos, ja näyte valmistetaan 3.2.1 kohdan mukaisesti. Vaihtoehtoisesti voidaan sisällön antaa valua sopivaan astiaan huolehtien siitä, että mahdollisimman paljon sisällöstä saadaan pois tynnyristä. Sekoitussauvalla sekoittamisen jälkeen näyte kerätään 3.2.1 kohdan mukaisesti. 3.2.3 Pieniin vähittäismyyntiastioihin pakattujen tuotteiden näytteenotto Näytepakkauksen on oltava koskematon ja avaamaton. Samasta valmistuserästä tai samaa koodinumeroa olevia pakkauksia otetaan yksi tai useampia, jotta saadaan vähintään 200 gramman näyte. 3.3 Näytteen suojaaminen, säilyttäminen ja kuljetus Katso yleisten määräysten 5 ja 6 kohta. III. MENETELMÄ 2: NÄYTTEENOTTO MAITOJAUHESÄILYKKEISTÄ 1. Tarkoitus ja soveltamisala Tässä menetelmässä selostetaan näytteenotto seuraavista valmisteista kemiallista analyysiä varten: - kuivattu täysmaito tai rasvainen maitojauhe; - kuivattu, rasvaton maito tai rasvaton maitojauhe; - kuivattu, vähärasvainen maito tai vähärasvainen maitojauhe; - kuivattu, runsasrasvainen maito tai runsasrasvainen maitojauhe. 2. Laitteet Katso yleisten määräysten 2 kohta. 2.1 Riittävän pitkiä kairoja, jotka ulottuvat tuoteastian pohjaan. Sopivat näytekairat kuvataan IV osassa. 2.2 Kauha, lusikka tai leveäteräinen lasta 2.3 Näyteastia Katso yleisten määräysten 3 kohta. 3. Menettely 3.1 Yleistä On huolehdittava siitä, että mahdollisimman vähän ilmankosteutta pääsee tuotteeseen astiassa tai ennen analyysinäytteen ottoa. Tuoteastia on tiukasti suljettava näytteenoton tapahduttua. 3.2 Näytteenotto Otetaan vähintään 200 gramman suuruinen näyte. Tuotteen läpi painetaan puhdas ja kuiva näytekaira, ja tarvittaessa astia kallistetaan tai asetetaan kyljelleen. Lovi suunnataan alaspäin, ja työnnetään tasaisella nopeudella. Kun kaira osuu astian pohjaan, sitä käännetään 180°, se vedetään ulos ja tyhjennetään näyteastiaan. Näytekairauksia otetaan yksi tai useampia niin, että näyte on vähintään 200 grammaa. Näyteastia suljetaan heti, kun näytteenotto on tehty. 3.2.1 Pieniin vähittäismyyntiastioihin pakattujen tuotteiden näytteenotto Näytepakkauksen on oltava koskematon ja avaamaton. Samasta valmistuserästä tai samaa koodinumeroa olevia pakkauksia otetaan yksi tai useampia, jotta saadaan vähintään 200 gramman näyte. Huomaa: Kun tuotteen nimessä on "instant", on näytteeksi otettava koko avaamaton pakkaus. 3.3 Näytteen suojaaminen, säilyttäminen ja kuljetus Katso yleisten määräysten 5 ja 6 kohta. IV. IRRALLISEN MAITOJAUHESÄILYKKEEN NÄYTTEENOTTOKAIRAT 1. Kairatyypit Tyyppi A: pitkä Tyyppi B: lyhyt (ks. kuva 5). 2. Materiaalit Terän ja varren on oltava hiottua metallia, mieluummin ruostumatonta terästä. Pitkän kairan kädensijan pitää mieluummin olla ruostumattomasta teräksestä. Lyhyessä kairassa on oltava puinen tai muovinen irtokahva, joka kiinnitetään pikaliittimellä terään. 3. Rakenne 3.1 Poran muodon, materiaalin ja pinnan pitää olla sellaiset, että se on helppo puhdistaa. 3.2 Poratyypin A terän ulkokulman on oltava niin terävä, että se toimii kaapimena. 3.3 Terän kärjen tulee olla niin terävä, että se helpottaa näytteenottoa. 4. Päämitat Näytekairojen on täytettävä seuraavassa taulukossa esitetyt mitat (sallittu poikkeama 10 prosenttia): >TAULUKON PAIKKA> 5. Huomautus näytekairan käytöstä 5.1 Verrattain huonosti valuviin jauheisiin voidaan näytekaira työntää pystysuoraan. A-tyyppinen kaira täyttyy tämän jälkeen kokonaan kiertämällä ja voidaan vetää pois pystysuoraan. B-tyyppinen kaira täyttyy kokonaan sisääntyönnön aikana, mutta se täytyy vetää vinosti pois vuotojen estämiseksi alapäästä. 5.2 Vapaasti valuvien jauheiden näytteenotossa astiaa on kallistettava, näytekaira työnnettävä lähes vaakasuoraan ja lovi alaspäin, sekä vedettävä pois lovi ylöspäin. Mitat millimetreinä >VIITTAUS FILMIIN> Kuva 1: Kannuja ja ämpäreitä varten sopiva mäntäsekoitin >VIITTAUS FILMIIN> Kuva 2: Pieniä tankkisäiliöitä varten sopiva mäntäsekoitin >VIITTAUS FILMIIN> Kuva 3: Sokeroidun tiivistemaidon sekoittamiseen sopiva sekoittaja >VIITTAUS FILMIIN> Kuva 4: Nesteille sopiva kauha >VIITTAUS FILMIIN> Figur 5: Kuivatun maidon näytekairoja (kaikki mitat millimetreinä)