Neuvoston suositus,

annettu 25 päivänä kesäkuuta 2001,

ympärivuorokautisista yhteyspisteistä huipputeknologiaan liittyvän rikollisuuden torjumiseksi

(2001/C 187/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon neuvoston 19 päivänä maaliskuuta 1998 hyväksymän kannan, jossa se kehottaa jäsenvaltioita liittymään ympärivuorokautiseen G8-maiden tietoverkostoon huipputeknologiaan liittyvän rikollisuuden torjumiseksi, ja sen antaman hyväksynnän verkoston periaatteille,

ottaa huomioon komission tiedonannon 26 päivältä tammikuuta 2001 "Turvallisempaan tietoyhteiskuntaan tietojärjestelmien turvallisuutta parantamalla ja tietokonerikollisuutta ehkäisemällä: Europe 2002",

sekä katsoo seuraavaa:

(1) G8-maiden verkoston periaatteet kansallisista yhteyspisteistä huipputeknologiaan liittyvän rikollisuuden torjumiseksi vahvistettiin G8-maiden oikeus- ja sisäasiainministerien kokouksessa Washingtonissa 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1997. Näihin periaatteisiin lisättiin verkoston perustamista koskeva toimintasuunnitelma ja selvitys sitoumuksista, jotka yksittäiset valtiot tekevät, jos ne liittyvät verkostoon. Toimintasuunnitelmassa G8-maat toivottavat myös G8-maiden ulkopuoliset maat tervetulleiksi verkostoon.

(2) G8-maiden verkoston kaltaisella maailmanlaajuisella verkostolla on monia etuja ja on syytä uskoa sen merkityksen kasvavan. Jos tietotekniikkaan liittyvää rikollisuutta torjuvat verkostot muodostuvat vain muutamasta maasta, ne eivät saa riittävää kokonaiskuvaa kyberavaruudesta tai pysty torjumaan kyseistä rikollisuutta kyberavaruudessa riittävän tehokkaasti.

(3) Verkoston toiminnan perusajatuksena on huipputeknologiaan liittyvän rikollisuuden eri muotojen käsittely nopeasti ja erittäin ammattitaitoisesti. Painopisteenä on todisteiden säilyttäminen ympäristössä, jossa tiedot saattavat hävitä tai tuhoutua nopeasti. Jos rikosten torjunnasta vastaavien viranomaisten alustavat toimenpiteet ovat vääriä tai ne pannaan täytäntöön hitaasti, ne saattavat haitata mahdollisuuksia tutkia tällaisia rikostapauksia tai jopa estää tutkinnan. Verkoston toisena tarkoituksena on, että verkostoon kuuluvat maat saavat kokonaiskuvan tietoverkkorikollisuudesta, sillä sitä tapahtuu usein samanaikaisesti eri paikoissa eri maissa.

(4) Verkosto perustettiin vähitellen vuosina 1998-2000 ja siihen kuuluvien maiden määrää pyritään yhä lisäämään. Europolissa marraskuussa 2000 pidetyn korkean tason asiantuntijakokouksen osallistujat sopivat siitä, että aikomus laajentaa G8-maiden verkostoa olisi eräs kokouksen antamista virallisista suosituksista.

(5) Tällä hetkellä verkostoon kuuluvat seuraavat maat: Australia, Brasilia, Kanada, Tanska, Suomi, Ranska, Saksa, Italia, Japani, Alankomaat, Venäjä, Espanja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat. Näin ollen verkostoon on liittynyt yhdeksän EU:n jäsenvaltiota.

(6) Ne EU:n jäsenvaltiot, jotka eivät ole liittyneet G8-maiden verkostoon, kuuluvat Interpolin kansallisten keskusyhteysviranomaisten (NCRP) järjestelmään. Tällä hetkellä tähän Interpolin verkostoon kuuluu yli 60 maata. NCRP on yleensä asiantuntijayksikkö. Interpolin NCRP:t eivät kuitenkaan ole aina ympärivuorokautisessa valmiudessa Interpolin kansallisten keskusten viestintäkeskusten valmiutta lukuun ottamatta. Interpolin NCRP-verkoston sisäinen yhteistyö perustuu samoille periaatteille kuin muukin Interpol-yhteistyö. Tämä tarkoittaa sitä, että pakkokeinoja esimerkiksi todisteiden säilyttämiseksi ei yleensä käsitellä tätä kanavaa käyttäen. G8-maiden verkosto on periaatteissaan korostanut toimenpiteiden toteuttamista viipymättä, kun kyseessä on todisteiden jäädyttäminen tai säilyttäminen tietojärjestelmissä tai -verkoissa. Näiden kahden rikosten torjuntaan tähtäävän verkoston välillä ei vallitse kilpailua, vaan päinvastoin ne pikemminkin täydentävät toisiaan. Näin ollen G8-maiden verkostoon kuulumattomien EU:n jäsenvaltioiden pitäisi olla mahdollista lisätä ympärivuorokautinen toiminto Interpol-yhteistyön piiriin kuuluviin asiantuntijayksikköihinsä.

(7) Esimerkiksi toukokuussa 2000 saadut kokemukset maailmanlaajuisesta "love letter"-viruksesta osoittavat, että G8-maiden verkostoa on sekä laajennettava että parannettava. Ympärivuorokautisen valmiuden tehokas ylläpito verkostoon liittyneiden maiden asiantuntijayksiköissä merkitsisi huomattavaa parannusta. Tällä hetkellä viestintäkeskus saa viestin ja toimittaa sen eteenpäin vasta kun asiantuntijayksikkö on avoinna. Lomien yhteydessä tällainen menettely saattaa johtaa kohtalokkaaseen ajan menetykseen.

(8) Toivottava yhteinen standardimenettely olisi se, että kansalliseksi yhteyspisteeksi nimetty yksikkö todella olisi asiantuntijayksikkö , joka soveltaa suositeltua kansainvälistä käytäntöä huipputeknologiaan liittyvän rikollisuuden tutkimisessa, ja että yksikkö olisi valmis toteuttamaan kaikki mahdolliset toimet ottaen tietenkin asianmukaisella tavalla huomioon kansallisen lainsäädännön,

SUOSITTELEE NÄIN OLLEN, ETTÄ:

- ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole liittyneet G8-maiden ympärivuorokautiseen yhteyspisteverkostoon huipputeknologiaan liittyvän rikollisuuden torjumiseksi tekisivät niin,

- jäsenvaltiot varmistaisivat sen, että yhteyspisteeksi nimetty yksikkö pitää yllä ympärivuorokautista valmiutta ja että yhteyspiste todella olisi erityisyksikkö, joka soveltaa vakiintuneita hyviä käytäntöjä tutkiessaan tietotekniikkaan liittyvää rikollisuutta. Yhteyspisteen olisi myös pystyttävä toteuttamaan operatiivisia toimia.