KERTOMUS Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop, Thessaloniki) tilinpäätöksestä ja varainhoidosta varainhoitovuoden 1996 osalta sekä keskuksen vastaukset (97/C 393/01)

SISÄLLYS

Kohta Sivu

EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN KEHITTÄMISKESKUKSEN TILINPÄÄTÖS VARAINHOITOVUODELTA 1996 1-4 2

TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT HUOMAUTUKSET 5-29 2

Johdanto 5-8 2

Taustaa5-62

Tarkastuksen laajuus 7 2

Tilinpäätöstiedot 8 2

Talousarvion toteuttamista koskevat huomautukset 9-13 2

Tehtävien erottaminen 9 2

Ennakkomaksujärjestelmä 10 2

Määrärahojen siirrot eri budjettikohtien välillä 11-12 2

Määrärahojen siirrot edelliseltä vuodelta ja peruuntuneet määrärahat 13 3

Tulostiliä ja tasetta koskevat huomautukset 14-21 3

Tulot 14-15 3

Menot 16-17 3

Tase 18-20 3

Keskuksen toimitiloja ja henkilöstön tilannetta koskeva tarkastus 21-26 3

Tilapäiset toimitilat 21 3

Pysyvät toimitilat 22-23 3

Henkilöstö 24-26 4

Loppupäätelmät 27-29 4

LIITE - Taulukot 1-4 5

Keskuksen vastaukset 8

EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN KEHITTÄMISKESKUKSEN TILINPÄÄTÖS VARAINHOITOVUODELTA 1996

1. Tämä kertomus on osoitettu neuvostolle ja Euroopan parlamentille neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/75 (1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1946/93 (2), 12 artiklan mukaisesti.

2. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilit 31. joulukuuta 1996 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1416/76 (3), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1948/93 (4), 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti talousarvion toteuttaminen oli hallintoneuvoston vastuulla. Tähän vastuuseen kuului tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1416/76 (5) muuttamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1948/93 (6) 65, 67 ja 68 artiklassa annettujen varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklassa määrätään, että tilintarkastustuomioistuin tarkastaa nämä tilit.

3. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa yleisesti hyväksyttyjen kansainvälisten tilintarkastusnormien mukaisesti siltä osin kuin niitä voidaan soveltaa yhteisöön, ja suoritti näin ollen sellaisia tilitietojen tarkastuksia ja muita tarkastusmenettelyjä, jotka se katsoi tehtävänsä kannalta tarpeellisiksi.

4. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. joulukuuta 1996 päättyneen varainhoitovuoden tilit ovat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet ovat kokonaisuudessaan laillisia ja asianmukaisia.

TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT HUOMAUTUKSET

Johdanto

Taustaa

5. Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) on Euroopan yhteisön erillisvirasto, joka perustettiin neuvoston asetuksella N:o 337/75 (7). Sen tehtävänä on ammatillisen koulutuksen kehittäminen yhteisön tasolla. Cedefop aloitti toimintansa Berliinissä vuonna 1976 ja siirtyi Thessalonikiin vuonna 1995.

6. Edellä mainitussa asetuksessa määritetään keskuksen tehtäväksi avustaa "komissiota ammatillisen koulutuksen ja jatkokoulutuksen edistämisessä ja kehittämisessä yhteisössä", edistää "yhteisen ammattikoulutuspolitiikan toteuttamista" ja erityisesti edistää "tietojen ja kokemusten vaihtoa". Sen päätehtävät ammattikoulutuksen alalla ovat "koota aineistoa, myötävaikuttaa tutkimuksen kehittämiseen ja yhteensovittamiseen, levittää hyödyllistä aineistoa ja tietoa, tukea aloitteita, jotka todennäköisesti parantavat mahdollisuuksia löytää yhteinen lähestymistapa (erityisesti tasojen yhdenmukaistamisen ja todistusten vastavuoroisen tunnustamisen suhteen) sekä olla kaikkien asianosaisten kohtaamispaikkana".

Tarkastuksen laajuus

7. Tilintarkastustuomioistuin toimitti vuoden 1996 tilintarkastuksen sekä tarkasti keskuksen päätökset, jotka koskevat sen tilapäisiä ja pysyviä toimitiloja sekä henkilöstön tilannetta.

Tilinpäätöstiedot

8. Taulukoissa 1 ja 2 esitetään yhteenveto keskuksen tilinpäätöksestä. Varainhoitovuoden 1996 käytettävissä olleet määrärahat olivat 14,8 miljoonaa ecua. Tehtyjen maksusitoumusten perusteella suoritettiin maksuja 11,4 miljoonaa ecua ja varainhoitovuoteen 1997 siirrettiin 2,1 miljoonaa ecua. Määrärahoista peruuntui 1,3 miljoonaa ecua. Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat johtivat 4,2 miljoonan ecun maksuihin; siirretyistä määrärahoista peruuntui 0,6 miljoonaa ecua. Kertomuksen taulukossa 3 esitetään katsaus varainhoitovuodelle 1996 osoitettujen sekä varainhoitovuodelta 1995 siirrettyjen määrärahojen käytöstä.

Talousarvion toteuttamista koskevat huomautukset

Tehtävien erottaminen

9. Keskus on ottanut käyttöön asianmukaiset menettelyt tulojen ja menojen hyväksyjän, tilinpitäjän ja ennakoiden hoitajan tehtävien erottamiseksi toisistaan (8).

Ennakkomaksujärjestelmä

10. Suuri osuus (74 prosenttia vuonna 1996, palkat mukaan luettuna) maksuista suoritetaan edelleen ennen varainhoidon valvojan hyväksyntää. Viime vuonna (9) tilintarkastustuomioistuin suositteli, että ennakkomaksujärjestelmää käytettäisiin ainoastaan juoksevissa tai pienissä menoissa, joissa säännönvastaisuuksien riski on suhteellisen vähäinen. Tammikuun 1 päivänä 1997 tuli voimaan hallintoneuvoston päätös, jossa määritetään, minkä tyyppisiä menoja voidaan maksaa ennakkomaksujärjestelmän kautta.

Määrärahojen siirrot eri budjettikohtien välillä

11. Vuonna 1996 suoritettujen eri budjettikohtien välisten määrärahasiirtojen arvo oli 891 600 ecua (6 prosenttia alkuperäisestä talousarviosta), kun se vuonna 1995 oli 922 000 ecua.

12. Neuvoteltuaan komission eri yksiköiden (PO IX, PO XIX ja PO XX) kanssa ja saatuaan näiden hyväksynnän keskus siirsi 30 000 ecua budjettikohdasta 1 1 7 6 "ulkopuolelle käännettäväksi ja puhtaaksikirjoitettavaksi lähetettävät työt ja muut palvelut" uuteen budjettikohtaan 1 1 1 0 "henkilöstöön kuuluvat, joilla ei ole vakinaista virkaa", ja 40 000 ecua budjettikohdasta 1 1 0 0 "peruspalkat" uuteen budjettikohtaan 1 1 1 2 "paikalliseen henkilöstöön kuuluvat". Keskus oli perustanut kyseiset uudet budjettikohdat. Tilintarkastustuomioistuin tiedostaa syyt tällaisiin siirtoihin, mutta huomauttaa niiden olevan vastoin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1948/93 21 artiklan 4 kohdan a alakohdan säännöksiä, joiden mukaan määrärahoja voidaan siirtää ainoastaan budjettikohtiin, joiden osalta määrärahat on hyväksytty menoilmoituksessa tai jotka on varustettu pro memoria (p.m.) -merkinnöin. Samat budjettikohdat sisältyvät myös vuoden 1997 talousarvioon budjettivallan käyttäjän antaman hyväksynnän perusteella.

Määrärahojen siirrot edelliseltä vuodelta ja peruuntuneet määrärahat

13. Määrärahojen siirrot vähenivät vuonna 1996. Vuoden 1996 lopullisista määrärahoista maksettiin lähes 77 prosenttia vuonna 1996, kun vuonna 1995 vastaava luku oli 61 prosenttia. Tehtyjen ja vuoteen 1997 siirrettyjen maksusitoumusten osuus oli 14 prosenttia (28 prosenttia vuonna 1995). Peruuntuneiden määrärahojen osuus oli 9 prosenttia, kun vuonna 1995 vastaava luku oli 10 prosenttia. Taulukossa 4 esitetään osastokohtaisesti vuoden 1996 alkuperäisestä talousarviosta siirretyt määrärahat ja niiden myöhempi käyttö.

Tulostiliä ja tasetta koskevat huomautukset

Tulot

14. Vuodeksi 1996 komissio myönsi keskukselle tukea 14 625 000 ecua. Keskuksen todellisuudessa pyytämä ja saama tuki oli 14 410 000 ecua.

15. Vuonna 1996 Norja ja Islanti maksoivat ensimmäistä kertaa keskukselle 96 135 ecua osallistumisestaan keskuksen työohjelmaan.

Menot

16. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1416/76, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1948/93, 46 artiklassa säädetään, että alle 12 000 ecun arvoiset sopimukset voidaan tehdä suoraan. Ainakin 17 tutkimussopimuksen ja viiden käyttöomaisuushankinnan kohdalla oli tehty tuon enimmäisrajan ylittäviä sopimuksia noudattamatta edellä mainitun asetuksen 45 artiklassa tarkoitettua tarjouspyyntömenettelyä. Varainhoidon valvoja oli kuitenkin antanut hyväksyntänsä kaikille maksuille.

17. Vuoden 1996 osalta tutkittiin myös sopimuspuolten työsuorituksissa tapahtuneita viivästyksiä. Tarkastustulosten mukaan 55 prosenttia sopimuspuolista ei ollut noudattanut sopimuksen mukaista määräaikaa. Yhdestäkään hallinnon kokouspöytäkirjasta ei käynyt ilmi, että kokouksissa olisi tarkasteltu, miten hyvin sopimuspuolet olivat noudattaneet sopimusmääräaikoja.

Tase

18. Keskus laati ajan tasalla olevan omaisuusluettelon, kuten neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1416/76, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1948/93 (10), 52 artiklassa säädetään. Vuoden 1996 taseeseen kirjattu 1 443 431 ecun käyttöomaisuus vastaa laitteiden ja kaluston hankintamenoja.

19. Vuoden lopussa keskuksen rahat ja pankkisaamiset olivat 4,1 miljoonaa ecua, kun vastaava luku vuonna 1995 oli 5,9 miljoonaa ecua. Keskus ottaa jälleen vastuun huomattavien raha- ja pankkisaamiserien hallinnasta. Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että keskus tekisi neljännesvuosittaiset nostonsa komissiolta todellisten rahoitustarpeidensa mukaan.

20. Taseeseen sisältyvät alv-saamiset ovat 483 308 ecua. Tästä määrästä 251 434 ecua liittyy vuoteen 1995, mutta niitä ei ole vielä peritty Thessalonikiin muuton vuoksi. Tilintarkastustuomioistuin pyytää keskusta ryhtymään tarvittaviin toimiin tämän määrän perimiseksi mahdollisimman pian. Vuoteen 1996 liittyvien alv-saamisten osalta keskuksen suositellaan esittävän asianomaisille veroviranomaisille yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä menettelystä, jotta voitaisiin välttyä varojen peruuntumiselta tai takaisinmaksun liiallisilta viivästyksiltä.

Keskuksen toimitiloja ja henkilöstön tilannetta koskeva tarkastus

Tilapäiset toimitilat

21. Kuten tilintarkastustuomioistuin havaitsi viime vuonna (11), keskus joutui sijoittamaan 120 000 ecua toimitilojen kunnostukseen saattaakseen tilapäisen rakennuksen toimintakelpoiseksi ja "käyttövalmiiksi". Tarkastuksen aikaan (toukokuu 1997) keskus ilmoitti, että kyseiset kulut olivat aiheutuneet parannettaessa keskuksen tehokkaan toiminnan edellytyksiä, mutta se ei pystynyt kuitenkaan osoittamaan, kuka näistä kuluista vastasi.

Pysyvät toimitilat

22. Keskus ja Kreikan valtio tekivät 22. kesäkuuta 1995 perussopimuksen pysyvien toimitilojen rakentamisesta. Sopimuksen mukaan keskus maksaa Kreikan valtiolle 6 879 750 ecua neljänä yhtäsuurena 1 719 937 ecun eränä. Kaksi ensimmäistä erää on suoritettu 1. syyskuuta 1995 ja 1. syyskuuta 1996 ja kolmannen erän maksupäivä on 1. syyskuuta 1997. Kolmannelle maksuerälle on saatava budjettivallan käyttäjän hyväksyntä, ja viimeinen erä maksetaan rakennuksen luovutuksen yhteydessä.

23. Jos budjettivallan käyttäjä antaa hyväksyntänsä ennen 1. syyskuuta 1997, keskus on tuolloin maksanut Kreikan valtiolle 5 159 811 ecua pysyvien toimitilojen rakentamisesta. Rakennustyöt oli suunniteltu aloitettavaksi 30. maaliskuuta 1997. Kreikan viranomaisten hoitamaa tarjouskilpailumenettelyä ei ollut vielä tarkastusajankohtaan (toukokuu 1997) mennessä saatettu päätökseen eikä yhtään sopimusta ollut tuolloin vielä tehty. Tarkastusta varten ei siksi ollut käytettävissä investointiin liittyviä taloudellisia selvityksiä eikä budjettia.

Henkilöstö

24. Vuonna 1996 henkilöstön määrää ilmaisevassa taulukossa on 81 tointa (pysyvää ja väliaikaista), jotka jakautuvat ura-alueisiin seuraavasti: A: 25, LA: 11, B: 15, C: 27 ja D: 3. Tarkastuksen aikaan (toukokuu 1997) Thessalonikissa työskenteli todellisuudessa 78 henkilöä, joista 60 oli virkamiehiä ja väliaikaisia toimenhaltijoita (A/LA: 25, B: 10, C: 23 ja D: 2), 7 kansallisia asiantuntijoita, 5 paikallista henkilöstöä, 3 ylimääräisiä toimenhaltijoita, 2 ulkopuolista henkilöstöä ja 1 harjoittelija.

25. Lisäksi Cedefopin toimistossa Brysselissä työskentelee 3 henkilöä, 1 henkilö on siirretty tilapäisesti Eurostatiin erästä yhteistyöhanketta varten, 3 henkilöä oli vielä Berliinissä, 4 henkilöstön jäsentä oli virkavapaalla ja 1 henkilö oli ollut sairaana monta kuukautta. Suuri osa uudesta henkilöstöstä oli otettu palvelukseen vuoden 1996 aikana.

26. Tilintarkastustuomioistuimelle on ilmoitettu Kreikan veroviranomaisten suorittamasta tarkastuksesta, joka koskee muun muassa Cedefopin paikallisen henkilöstön vero- ja sosiaaliturvamaksuja. Eräs thessalonikilainen yhtiö on asettanut kyseisen henkilöstön Cedefopin käyttöön.

Loppupäätelmät

27. Ainakin 17 tutkimussopimuksen ja viiden käyttöomaisuushankinnan kohdalla oli tehty 12 000 ecun enimmäisrajan ylittäviä sopimuksia noudattamatta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1416/76, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1948/93, 45 artiklassa tarkoitettua tarjouspyyntömenettelyä (ks. kohta 16).

28. Keskuksen rahat ja pankkisaamiset ovat jälleen kerran huomattavan suuret. Tällainen tilanne olisi vältettävä suorittamalla neljännesvuosittaiset nostot komissiolta todellisten rahoitustarpeiden mukaan (ks. kohta 19).

29. Keskusta kehotetaan varmistamaan, että pysyvien toimitilojen rakennustyöt edistyvät sopimuksen mukaisesti (ks. kohta 23).

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 12. ja 13. marraskuuta 1997 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Bernhard FRIEDMANN

Presidentti

(1) EYVL L 39, 13.2.1975, s. 1.

(2) EYVL L 181, 23.7.1993, s. 11.

(3) EYVL L 164, 24.6.1976, s. 1.

(4) EYVL L 181, 23.7.1993, s. 15.

(5) EYVL L 164, 24.6.1976, s. 1.

(6) EYVL L 181, 23.7.1993, s. 15.

(7) EYVL L 39, 13.2.1975, s. 1.

(8) Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop, Thessaloniki) tileistä ja hallinnosta varainhoitovuonna 1995.

LIITE

TAULUKKO 1 TASE 31. JOULUKUUTA 1996

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde: tilintarkastustuomioistuin Cedefopin toimittamien tietojen perusteella.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN KEHITTÄMISKESKUKSEN VASTAUKSET

Tilintarkastustuomioistuimen luonteeltaan huomautukset sallivat hallintoneuvoston vastata suoraan. Hallintoneuvosto noudattaa tuomioistuimen huomautusten ja johtopäätösten esitystapaa. Selventäviä huomautuksia sisältävien kappaleiden numerointi on sama kuin tuomioistuimen kertomuksessa käytetty.

12. Keskus kiittää tuomioistuinta keskuksen joustavalle toiminnalle kreikkalaisessa ympäristössä tarpeellisia tilisiirtoja kohtaan osoittamasta ymmärtämisestä ja painottaa toimintojen poikkeuksellisuutta ja sitä, että ne eivät tule toistumaan nykyisissä normaalioloissa.

16. Tarjouspyyntömenettelyjä koskien tulisi ottaa huomioon seuraavat näkökohdat:

a) Eräät voimassa olevat sopimukset perustuvat aikaisempiin kiinnostuksenilmaisu- ja tarjouspyyntöihin. Asiakirjoja käsittelevän verkon tapauksessa, jota koskevat sopimukset ovat usein hinnaltaan yli 12 000 ecua, sopimukset tehtiin samojen erikoisinstituutioiden kanssa kuin aiempina vuosina. Työssä tarvitaan huomattavaa jatkuvuutta, ja vuosittaiset tarjouspyynnöt, joihin liittyy mahdollisuus muuttaa sopijaosapuolta usein, olisivat hyvin häiritseviä sekä koulutustarpeen ja johdantojakson vuoksi tehottomia. Sopimuksen ehtojen täyttämistä arvioidaan kuitenkin huolellisesti ja tarjouspyyntö (keskuksen äskettäisen kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella) jätetään niissä tapauksissa, joissa nykyisen sopimuksen ehtojen noudattamisen katsotaan olevan epätyydyttävä.

b) Sopimuksissa uusien ammatillista koulutusta ja ammatillisia koulutusjärjestelmiä koskevien erikoistutkimusten tekemisestä jäsenvaltioissa noudatetaan tavanomaisia sääntöjä, jotka koskevat rajoitetun tarjouspyynnön jättämistä. Erikoistutkimuksista laaditaan lista hallintoneuvoston jäsenten kuulemisen jälkeen. Tästä säännöstä tehtiin poikkeus vuosien 1995 ja 1996 niiden erikoistutkimusten osalta, jotka koskivat uusia jäsenvaltioita ja Euroopan talousalueen maita, koska ajateltiin olevan sopivampaa tehdä päätös suoraan hallintoneuvoston jäsenten kuulemisen jälkeen.

Keskus esitti suunnitellulla tavalla yleisen kiinnostuksenilmaisupyynnön verkkoihin osallistumiseksi ja tutkimussopimusten tekemiseksi. Se julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (C 214/15, 16.7.1997) ja pyynnön tuloksia käsitellään parhaillaan.

17. Sopimuksiin liittyvien tilisiirtojen viivästyminen johtuu monissa tapauksissa puutteellisista hallinnollisista menettelyistä, erityisesti silloin kun sopijaosapuoli ei jätä tarvittavia laskuja ajoissa. Viivästymiset ovat johtuneet joskus myös sopimusten allekirjoittamisesta, joka salli sopimuksenalaisen työn aloittamisen alun perin suunnitellun päivämäärän jälkeen, millä puolestaan oli kerrannaisvaikutuksia. Muissa tapauksissa viivästymiset johtuivat tarpeesta intensiivisiin ja aikaa vieviin keskusteluihin sopijaosapuolen ja CEDEFOP:n välillä sopijaosapuolen selontekoluonnoksen perusteella. Tapauksissa, joissa sopimuksen tehnyt instituutti itse rahoittaa toimintaa tai saa rahoitusta muista lähteistä, CEDEFOP ei aina voi päättää aikataulusta. Asia on näin erityisesti silloin, kun CEDEFOP:n maksama hinta on matalampi kuin kyseisen työn markkinahinta.

CEDEFOP yrittää kuitenkin välttää viivästymisiä. Liiallisen viivästymisen sattuessa keskus ilmoitti sopijaosapuolelle, että niistä on heille vakavaa haittaa tulevan yhteistyön näkymien kannalta. Uusi luettelo kiinnostuneista henkilöistä ja instituutioista, joka on äskeisen kiinnostuksenilmaisupyynnön tulos, laajentaa keskuksen mahdollisuuksia tulevien sopimusten tekemiseen ja siten helpottaa sen vaatimista, että sopijaosapuolet ja niiden instituutiot noudattavat tiukasti sovittuja sääntöjä ja aikataulua. Pyrkimyksenä on noudattaa liike-elämän toimintaperiaatteita.

19. Hallintoneuvosto tekee vuoden 1996 parannukset ja katsoo, että lisäedistys on mahdollista. Se voimistaa ponnistelujaan tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Keskus on parantanut menettelyjään lisäämällä jokaiseen neljännesvuosittaiseen komission määrärahasta nostoon yksityiskohtaisen selvityksen maksuvälineiden sen hetkisestä käytöstä ja seuraavien neljän kuukauden odotettavissa olevista maksuista. Näiden ero osoittaa todellisen rahoitustarpeen, minkä tuloksena vältetään kassavarojen ylimäärä.

20. Keskus aloitti välittömästi tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen toimet ALV:n mahdollisimman pikaiseksi takaisinperimiseksi. Keskuksen vuosina 1995 ja 1996 maksaman arvonlisäveron takaisinperimiseksi Saksan viranomaisilta on pyydetty tarvittavat tiedot. Keskus on ottanut yhteyttä veroviranomaisiin Kreikassa ja selvittänyt aiempina vuosina maksetun arvonlisäveron takaisinvaatimiseksi tarvittavien menettelyjen ja tietojen valmistelun yksityiskohdista. Tällä välin varainhoitovuosia 1995 ja 1996 koskevat tiedot on valmisteltu ja lähetetty viranomaisille.

21. Keskus huomauttaa seuraavaa:

- nopeasti kunnostetut väliaikaiset toimitilat eivät ole paras mahdollinen ratkaisu (esim. käytettävissä oleva pinta-ala on vain noin kolmasosa tulevan uuden rakennuksen pinta-alasta)

- uusia tarpeita syntyy CEDEFOP:n uudelleen sijoittamisen jälkeen (erityisesti sijoitukset elektronisten laitteiden infrastruktuuriin)

- alkuperäisestä sopimuksesta ja Kreikan laista ei selviä, kenen pitäisi vastata näistä kustannuksista. Lainopillinen asiantuntija-apu vahvisti asian olevan epäselvä. Keskuksen oli tehtävä muutoksia toimiakseen tehokkaasti. Keskus tunnustaa, että olisi ollut parempi tehdä lisäinvestointeja koskevat sopimukset ennakolta. Omistaja on ottanut huomioon nämä CEDEFOP:n lisäinvestoinnit ja suhtautunut avomielisesti uusiin kysymyksiin. Keskus yrittää myös saada tasoitusta korvauksena nykyisen vuokrasopimuksen päättyessä.

23. Keskus myöntää, että valmisteluaika oli hyvin lyhyt, mutta luottaa siihen, että asiat edistyvät nyt nopeasti. Kreikan viranomaisten tulevaa ajanjaksoa varten toimittama aikataulu on seuraava:

>TAULUKON PAIKKA>

Keskus odottaa budjettiviranomaisen vapauttavan vuoden 1997 talousarvion varamäärärahan ja odottaa kykenevänsä täyttämään sopimusvelvoitteensa Kreikan hallitusta kohtaan. Työt edistyvät toivottavasti riittävän paljon kolmannen maksuerän suorittamiseksi ennen vuoden 1997 loppua. Tämä olisi myös tärkeää, koska vuoden 1998 talousarvioluonnoksessa ei pyydetä toista maksuerää.

24-25. Monia uusia henkilöitä on todellakin otettu palvelukseen ja keskuksessa työskentelee useita henkilöitä erilaisten työsopimusten perusteella henkilöstön määrää kuvaavassa taulukossa esitettyjen lisäksi. Muuttamiseen liittyvät sosiaaliset toimet loppuivat toukokuussa 1997 ja hallintoneuvosto arvioi henkilöstötilanteen vuoden 1997 lopussa.

26. Tämän tutkimuksen tuloksilla ei odotusten mukaan ole vaikutuksia keskuksen toimintaan.

27. Kuten jo todettiin, uusi laaja tarjouspyyntö on esitetty menestyksekkäästi.

28. Tilanne on parantunut viime vuoden aikana ja tämä suuntaus jatkuu toivottavasti vuonna 1997.

29. Keskus on tehnyt ja myös vastaisuudessa tekee parhaansa varmistaakseen laadukkaan uuden rakennuksen käyttöön saamisen hyväksi vastineeksi rahoilleen. Uuden rakennuksen hinta saattaa olla alkuperäisiä arvioita alhaisempi. Tässä suhteessa näkymät ovat myönteiset (ks. 23 §).