EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2018/1091,

annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018,

integroiduista maatilatilastoista sekä asetusten (EY) N:o 1166/2008 ja (EU) N:o 1337/2011 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1166/2008 (2) vahvistetaan puitteet maatilojen rakennetta koskeville Euroopan tilastoille vuoteen 2016 asti. Kyseinen asetus olisi näin ollen kumottava.

(2) Maatilojen rakennetta koskevien eurooppalaisten kyselytutkimusten ohjelmaa, jota on toteutettu unionissa vuodesta 1966 lähtien, olisi jatkettava, jotta voidaan tarkastella maatilojen rakenteen kehityssuuntauksia unionin tasolla ja tarjota tilastollinen tietopohja, jota tarvitaan, kun suunnitellaan, pannaan täytäntöön, seurataan, arvioidaan ja tarkastellaan uudelleen alaan liittyviä politiikkoja, erityisesti yhteistä maatalouspolitiikkaa, mukaan lukien maaseudun kehittämistoimenpiteet, sekä unionin ympäristöpolitiikkaa, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen hillitsemiseen liittyvää politiikkaa ja maankäyttöpolitiikkaa ja eräitä kestävän kehityksen tavoitteita. Tällainen tietopohja on myös tarpeen, jotta voidaan arvioida näiden politiikkojen vaikutuksia maatilojen naistyövoimalle.

(3) Tilastotietojen ja etenkin maatilojen rakennetta koskevien tilastotietojen keräämisellä olisi muun muassa pyrittävä antamaan päätöksentekoa varten ajantasaisia tietoja yhteisen maatalouspolitiikan tulevia uudistuksia silmällä pitäen.

(4) Maataloustilastojen kansainvälisen arvioinnin tuloksena laadittiin YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) maatalous- ja maaseututilastojen parantamiseen tähtäävä globaali strategia, jonka YK:n tilastotoimikunta vahvisti vuonna 2010. Euroopan maataloustilastoissa olisi tapauksen mukaan noudatettava tämän globaalin strategian samoin kuin maatalouslaskentaa koskevaa FAOn ohjelman (FAO World Programme for the Census of Agriculture 2020) suosituksia.

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 223/2009 (3) luodaan puitteet Euroopan tilastojen kehittämiselle, tuottamiselle ja jakelulle yhteisten tilastoperiaatteiden mukaisesti. Siinä määritellään laatukriteerit ja mainitaan tarve pitää tutkimuksen vastaajille aiheutuva rasite mahdollisimman vähäisenä ja edistää hallinnollisen rasitteen vähentämistä koskevaa yleisempää tavoitetta.

(6) Seuraavaksi vuosikymmeneksi olisi laadittava maatiloja koskeva moneen tarkoitukseen soveltuva tilasto-ohjelma, joka loisi puitteet yhdenmukaistetuille, vertailukelpoisille ja johdonmukaisille tilastoille. Nämä tilastot olisi laadittava politiikanalan tarpeiden mukaisesti.

(7) Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean marraskuussa 2015 vahvistamassa maataloustilastostrategiassa vuodesta 2020 eteenpäin esitetään, että annetaan kaksi puiteasetusta, jotka kattavat kaikki maataloustilastojen näkökohdat, maatalouden tilinpitoa lukuun ottamatta. Tämä asetus on toinen näistä puiteasetuksista.

(8) Maatilojen rakennetta koskevien tietojen yhdenmukaistamisen ja vertailukelpoisuuden vuoksi ja yhden yhteisen markkinajärjestelyn tämänhetkisten tarpeiden täyttämiseksi, etenkin hedelmä- ja viinialalla, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1337/2011 (4) olisi integroitava maatilatason rakenteellisiin tietoihin vuodesta 2023 eteenpäin ja korvattava tällä asetuksella. Sen vuoksi on tarpeen kumota kyseinen asetus.

(9) On tärkeää, että yhteisen maatalouspolitiikan kehittämistä määritettäessä kaikista jäsenvaltioista saadaan vertailukelpoisia maatilojen rakennetilastoja. Sen vuoksi muuttujia varten olisi käytettävä mahdollisimman pitkälti standardiluokituksia ja yhteisiä määritelmiä.

(10) Maatilatilastot mahdollistavat perus- ja aihealuetietojen ristiintaulukoinnin, jolloin tietoja voidaan hakea käyttäen erilaisia muuttujia, joita ovat esimerkiksi tilanhoitajan sukupuoli ja ikä, tilan omistusrakenne ja koko sekä ympäristötoimenpiteiden toteuttaminen. Tulosten jaottelu on mahdollista perustietoihin sisältyvien perusteiden ja perusteiden yhdistelmien osalta.

(11) Keräämällä tietoja syntymävuodesta, tilanhoitajaksi luokittelemisen vuodesta ja sukupuolesta voidaan saada tietoja sukupolvenvaihdosta ja sukupuolinäkökohtia koskevien toimien kehittämistä varten.

(12) Jotta voidaan muun muassa saattaa ajan tasalle maatilojen perusrekisterit ja otosten osittamiseen vaadittavat muut tiedot, maatilojen laskenta olisi suoritettava unionissa vähintään joka kymmenes vuosi. Tuorein laskenta toteutettiin vuosina 2009/2010.

(13) Niiden jäsenvaltioiden, joissa kyselytutkimuksen viitevuoden 2020 kenttätyövaiheet osuvat samaan aikaan suunnitellun, joka kymmenes vuosi suoritettavan väestönlaskennan kanssa, olisi voitava aikaistaa kyselytutkimusta yhdellä vuodella, jotta vältettäisiin kahden suuren tiedonkeruun samanaikaisuudesta aiheutuva huomattava rasite.

(14) Maatiloille ja kansallisille hallinnoille aiheutuvan tarpeettoman rasitteen välttämiseksi olisi vahvistettava kynnysarvot. Euroopan maatalouden rakenteen asianmukainen analysointi edellyttää, että tilastot kattaisivat 98 prosenttia käytössä olevasta maatalousmaasta ja maatilojen kotieläimistä. Joissakin jäsenvaltioissa tämä tarkoittaa sitä, että tässä asetuksessa luetellut kynnysarvot ovat liian korkeat. Maatilat, jotka alittavat kyseiset kynnysarvot, ovat kuitenkin niin pieniä, että kerran kymmenessä vuodessa suoritettava tiedonkeruu riittää niiden rakenteen ja tuotantoon kohdistuvien vaikutusten arvioimiseen, minkä seurauksena kustannukset ja rasitteet ovat pienemmät samalla, kun edelleen on mahdollista suunnitella vaikuttavia toimia pienten tilarakenteiden tukemiseksi ja ylläpitämiseksi.

(15) Integroitujen maatilatilastojen olisi katettava maataloustuotantoon käytetyt alueet, mukaan luettuna kahden tai useamman maatilan käyttämä maa, johon sovelletaan yhteisoikeutta.

(16) On tarpeen saada tietoja maatilan kuulumisesta yritysryhmittymään, jonka yhteisöt ovat emoyhteisön määräysvallassa.

(17) Vastaajille aiheutuvan rasitteen vähentämiseksi kansallisilla tilastolaitoksilla ja muilla kansallisilla viranomaisilla olisi oltava pääsy hallinnollisiin tietoihin siinä laajuudessa kuin kyseiset tiedot ovat asetuksen (EY) N:o 223/2009 17 a artiklan mukaisesti tarpeen Euroopan tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakelemiseksi.

(18) Jäsenvaltioiden tai toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi pyrittävä mahdollisuuksien mukaan nykyaikaistamaan maatilatietojen keräämistapoja. Tätä varten olisi edistettävä digitaalisten ratkaisujen käyttöä.

(19) Euroopan maataloustilastojärjestelmän joustavuuden varmistamiseksi ja maataloustilastojen yksinkertaistamiseksi ja nykyaikaistamiseksi kerättävät muuttujat olisi jaettava eri keruuryhmiin (perus- ja aihealuetiedot), joissa tiheys tai edustavuus tai molemmat vaihtelevat.

(20) Vastaajiin kohdistuvaa rasitetta ja kustannuksia voidaan entisestään vähentää käyttämällä uudelleen viitevuotta välittömästi edeltävän tai sitä seuraavan vuoden tietoja. Tämä koskisi erityisesti tietoja, joissa ei ole odotettavissa suuria muutoksia edelliseen vuoteen verrattuna.

(21) Joustavuuden varmistamiseksi ja vastaajiin, kansallisiin tilastolaitoksiin ja muihin kansallisiin viranomaisiin kohdistuvan rasitteen vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi sallittava käyttää tilastollisia kyselytutkimuksia, hallinnollisia rekisterejä ja kaikkia muita lähteitä, menetelmiä tai innovatiivisia toimintatapoja, mukaan lukien sellaiset hyvin dokumentoidut tieteeseen perustuvat menetelmät kuin imputointi, estimointi ja mallintaminen.

(22) Tietojenkeruuta maatilojen ravinteiden ja veden käytöstä sekä tuotantomenetelmistä olisi parannettava, jotta voidaan tuottaa enemmän tilastotietoja maatalouden ympäristöpolitiikan kehittämistä varten ja parantaa maatalouden ympäristöindikaattorien laatua.

(23) Maatilojen geokoodausta varten olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY (5) liitteen III mukaista tilastoyksiköiden tietoryhmää.

(24) Komissio noudattaa toimitettujen tietojen käsittelyssä salassapitoa asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti. Tarvittava tietojen salassapito olisi varmistettava muun muassa rajoittamalla sijaintiparametrien käyttö tietojen paikka-analyysiin ja käyttämällä asianmukaista aggregointia tilastoja julkaistaessa. Sen vuoksi salassapitoa ja tietojen jakelun laatunäkökohtia varten olisi määriteltävä yhdenmukainen lähestymistapa ja pyrittävä samalla tekemään virallisten tilastojen käytöstä verkossa helppoa ja käyttäjäystävällistä.

(25) Tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (6) ja kyseisen asetuksen mukaisesti annettuja säännöksiä ja/tai tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (7).

(26) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 (8) vahvistetaan unionin tilastollinen toimialaluokitus, jota käytetään tässä asetuksessa maatilojen asiaankuuluvan perusjoukon määrittelemiseen.

(27) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 (9) mukaisesti alueyksiköt olisi määritettävä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) mukaisesti.

(28) Tiedonkeruuta varten sekä jäsenvaltioilta että unionilta olisi edellytettävä rahoitusta useiden vuosien ajan. Sen vuoksi olisi säädettävä unionin avustuksesta, jolla ohjelmaa tuetaan Euroopan maatalouden tukirahastosta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1306/2013 (10) nojalla.

(29) Tässä asetuksessa vahvistetaan määrärahat asiaankuuluvan monivuotisen rahoituskehyksen koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (11) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Tässä asetuksessa varaudutaan vahvistamaan talousarvio myöhemmän rahoituskehyksen puitteissa uusia tiedonkeruita varten.

(30) Tämän asetuksen vuoden 2020 jälkeisiä taloudellisia näkökohtia olisi tarkasteltava uudelleen ottaen huomioon uusi monivuotinen rahoituskehys ja muut merkitykselliset unionin välineiden muutokset. Komission olisi uudelleentarkastelun perusteella harkittava merkityksellisten muutosten ehdottamista tähän asetukseen.

(31) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on Euroopan tilastojen järjestelmällinen tuottaminen unionin maatiloista, vaan se voidaan johdonmukaisuuden ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

(32) Asetus (EY) N:o 223/2009 tarjoaa puitteet Euroopan tilastoille ja siinä edellytetään, että jäsenvaltiot noudattavat kyseisessä asetuksessa vahvistettuja tilastoperiaatteita ja laatukriteerejä. Laaturaportit ovat olennaisen tärkeitä, kun arvioidaan ja parannetaan Euroopan tilastojen laatua ja tiedotetaan siitä. Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea on vahvistanut Euroopan tilastojärjestelmän laaturaporttien rakennestandardin asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan mukaisesti. Kyseisen Euroopan tilastojärjestelmän standardin olisi edistettävä tämän asetuksen mukaisen laaturaportoinnin yhdenmukaistamista.

(33) Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti on suoritettu vaikutustenarviointi sen varmistamiseksi, että tällä asetuksella perustettavassa tilasto-ohjelmassa keskitytään saavuttamaan tavoitteet tehokkaasti ja että ohjelmaan sisällytetään talousarvioon liittyvät rajoitukset jo suunnitteluvaiheessa.

(34) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa siltä osin kuin kyseessä on tässä asetuksessa lueteltujen muuttujien kuvausten ja toimitettavien tietojen teknisten osatekijöiden esittäminen, tässä asetuksessa tarkoitettujen kertaluonteisten tietojen keruuta varten tarvittavien muuttujien kuvausten ja muiden käytännön järjestelyjen vahvistaminen sekä laaturaporttien yksityiskohtaisten sääntöjen ja sisällön määrittäminen. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (12) mukaisesti. Komission olisi tätä valtaa käyttäessään otettava huomioon muun muassa maatiloille ja jäsenvaltioille aiheutuvat kustannukset ja hallinnolliset rasitteet.

(35) Jotta voidaan ottaa huomioon pääasiassa maataloudessa tapahtuneesta kehityksestä, tarkistetusta lainsäädännöstä ja muuttuvista toimintapoliittisista prioriteeteista johtuvat uudet tietotarpeet, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä tässä asetuksessa lueteltujen yksityiskohtaisten aiheiden muuttamisesta ja asiaankuuluvien aihealuetietojen täydentämisestä määrittämällä kertaluonteisesti annettavat tiedot tässä asetuksessa säädetyn mukaisesti. Jotta voidaan säätää yhteensopivuudesta ja helpottaa muiden tietolähteiden käyttöä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä tässä asetuksessa lueteltujen muuttujien muuttamisesta. Komission olisi tätä valtaa käyttäessään otettava huomioon muun muassa maatiloille ja jäsenvaltioille aiheutuvat kustannukset ja hallinnolliset rasitteet. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (13) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, on erityisen tärkeää, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

(36) Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu, ja hän on antanut lausunnon 20 päivänä marraskuuta 2017 (14).

(37) Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa on kuultu,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla Kohde Tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet Euroopan maatilatilastoille ja säädetään rakennetietojen integroinnista tuotantomenetelmiä, maaseudun kehittämistoimia ja maatalouden ympäristönäkökohtia koskeviin tietoihin ja muihin asiaan liittyviin tietoihin.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan a) ’maatilalla’ tai ’tilalla’ teknisesti ja taloudellisesti itsenäistä yksikköä, jolla on yksi hallinto ja joka harjoittaa taloudellista toimintaa maataloudessa joko pääasiallisena tai toissijaisena toimintana unionin talousalueella asetuksen (EY) N:o 1893/2006 mukaisesti ja kuuluu ryhmiin A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 tai ryhmän A.01.6 kohtaan ”viljelysmaan säilyttäminen hyvässä kunnossa viljelyn ja ympäristönsuojelun kannalta”. Luokan A.01.49 toiminnoista huomioon otetaan vain ”puolikesyjen eläinten ja muiden eläinten kasvatus ja hoito” (hyönteisten kasvatusta lukuun ottamatta) ja ”mehiläisten hoito sekä hunajan ja mehiläisvahan tuotanto”; b) ’yhteismaan maatalousyksiköllä’ maayksikköä, johon sovelletaan yhteisoikeutta ja jota kaksi tai useampia maatiloja käyttää maataloustuotantoon, mutta jota ei ole jaettu niiden kesken; c) ’alueella’ tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) alueellista yksikköä, joka on määritetty asetuksen (EY) N:o 1059/2003 mukaisesti; d) ’kotieläinyksiköllä’ vakioitua mittayksikköä, jonka avulla voidaan aggregoida erilaisia kotieläinluokkia niiden vertailua varten; kertoimet, joilla määritetään eri kotieläinluokkien kotieläinyksiköt, luetellaan liitteessä I; e) ’käytössä olevalla maatalousmaalla’ viljelyyn käytettävää maa-aluetta, mukaan lukien pelto, pysyvän nurmen ja monivuotisten viljelykasvien alueet ja muu käytössä oleva maatalousmaa; f) ’viitevuodella’ kalenterivuotta, johon viitekaudet viittaavat; g) ’kotipuutarhalla’ alueita, joita käytetään omaan kulutukseen tarkoitettujen elintarvikkeiden tuottamiseen; h) ’aihealueella’ yhtä tai useampaa tietokokonaisuutta, joka on järjestetty kattamaan eri aiheita; i) ’aiheella’ tilastoyksiköistä kerättävän tiedon sisältöä siten, että kukin aihe kattaa useita yksityiskohtaisia aiheita; j) ’yksityiskohtaisella aiheella’ tilastoyksiköistä kerättävän tiedon yksityiskohtaista sisältöä siten, että kukin yksityiskohtainen aihe kattaa useita muuttujia; k) ’muuttujalla’ tarkasteltavan yksikön ominaispiirrettä, joka voi saada useamman kuin yhden arvon arvojoukosta.

3 artikla Kattavuus 1. Tämän asetuksen mukaisesti vaadittujen tietojen on katettava 98 prosenttia kunkin jäsenvaltion koko käytössä olevasta maatalousmaasta (kotipuutarhat pois lukien) ja 98 prosenttia kunkin jäsenvaltion kotieläinyksiköistä. 2. Näiden vaatimusten täyttämiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava edustavat tiedot maatiloista ja yhteismaan maatalousyksiköistä, jotka täyttävät vähintään yhden liitteessä II luetelluista maatalousmaan kokoa tai kotieläinyksiköiden lukumäärää koskevista aineellisista kynnysarvoista. 3. Jos 2 kohdassa tarkoitettu kehys kattaa yli 98 prosenttia kansallisesta maataloustuotannosta, joka on mitattu komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1198/2014 (15) mukaisena standardituotoksena, jäsenvaltiot voivat poikkeuksellisesti ja edellyttäen, että komissio (Eurostat) antaa tähän ennakkohyväksynnän, vahvistaa korkeamman aineellisen tai vastaavan taloudellisen kynnysarvon kehyksen pienentämiseksi, kunhan saavutetaan 98 prosentin kattavuus koko käytössä olevasta maatalousmaasta (kotipuutarhat pois lukien) ja 98 prosentin kattavuus kotieläinyksiköistä jäsenvaltioissa. 4. Jos tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kehys ei kata 98:aa prosenttia käytössä olevasta maatalousmaasta eikä 98:aa prosenttia kotieläinyksiköistä, jäsenvaltioiden on laajennettava kehystä 6 artiklan mukaisesti vahvistamalla tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja alemmat kynnysarvot tai vahvistamalla uusia kynnysarvoja tai vahvistamalla nämä molemmat.

4 artikla Tietolähteet ja menetelmät 1. Tässä asetuksessa tarkoitettujen tietojen hankkimiseksi jäsenvaltioiden on käytettävä yhtä tai useampaa seuraavista lähteistä tai menetelmistä edellyttäen, että tiedot mahdollistavat sellaisten tilastojen tuottamisen, jotka täyttävät 11 artiklassa tarkoitetut laatuvaatimukset: a) tilastolliset kyselytutkimukset; b) tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset tietolähteet; c) muut lähteet, menetelmät tai innovatiiviset toimintatavat. 2. Jäsenvaltiot voivat käyttää tietoja, jotka on saatu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1307/2013 (16) perustetusta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä (IACS), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1760/2000 (17) perustetusta nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmästä ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 21/2004 (18) perustetusta lammas- ja vuohieläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmästä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1308/2013 (19) 145 artiklan mukaisesti täytäntöön pannusta viinitilarekisteristä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 (20) nojalla perustetuista luonnonmukaisen maatalouden rekistereistä. Jäsenvaltiot voivat myös käyttää hallinnollisia tietolähteitä, jotka liittyvät tiettyihin maaseudun kehittämistoimiin. 3. Niiden jäsenvaltioiden, jotka päättävät käyttää 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja lähteitä, menetelmiä tai innovatiivisia toimintatapoja, on ilmoitettava tästä komissiolle (Eurostatille) viitevuotta edeltävän vuoden aikana ja toimitettava yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä lähteestä tai kyseisellä menetelmällä tai innovatiivisella toimintatavalla saatujen tietojen laadusta ja käytettävistä tiedonkeruumenetelmistä. 4. Tämän asetuksen vaatimusten täyttämisestä vastaavilla kansallisilla viranomaisilla on viipymättä ja maksutta pääsy tietoihin, mukaan luettuna maatiloja koskevat yksittäiset tiedot ja tilojen haltijoiden henkilötiedot, jotka sisältyvät niiden kansallisella alueella laadittuihin hallinnollisiin rekistereihin, samoin kuin näiden tietojen käyttöoikeus, asetuksen (EY) N:o 223/2009 17 a artiklan nojalla. Kansallisten viranomaisten ja hallinnollisten rekisterien omistajien on perustettava tarvittavat yhteistyömekanismit.

5 artikla Rakennetta koskevat perustiedot 1. Jäsenvaltioiden on kerättävä ja toimitettava liitteessä III luetellut rakennetta koskevat perustiedot, jäljempänä ’perustiedot’, 3 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuista maatiloista viitevuosilta 2020, 2023 ja 2026. Perustietojen keruu viitevuodelta 2020 on toteutettava laskentana. 2. Perustietojen keruut viitevuosilta 2023 ja 2026 voidaan toteuttaa otannalla. Tällöin jäsenvaltioiden on varmistettava, että painotetut tulokset ovat kunkin alueen maatiloja tilastollisesti edustavia ja että ne on suunniteltu siten, että ne täyttävät liitteessä V vahvistetut tarkkuusvaatimukset. 3. Jos jonkin liitteessä III luetellun muuttujan esiintyvyys jäsenvaltiossa on alhainen tai nolla, tämä muuttuja voidaan jättää pois tiedonkeruusta, edellyttäen että asianomainen jäsenvaltio toimittaa komissiolle (Eurostatille) viitevuotta edeltävän kalenterivuoden aikana muuttujan poisjättämisen asianmukaiset perustelut. 4. Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa täsmennetään liitteessä III lueteltujen muuttujien kuvaukset. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2019 viitevuoden 2020 osalta, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 viitevuoden 2023 osalta ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 viitevuoden 2026 osalta. 5. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 artiklan mukaisesti liitteessä III lueteltujen muuttujien muuttamiseksi vuosiksi 2023 ja 2026, jos se on tarpeen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tietolähteiden yhdenmukaistamista varten. Komissio varmistaa tätä valtaa käyttäessään, että tällaisilla delegoiduilla säädöksillä vaihdetaan vain sellaiset liitteessä III olevat muuttujat, joita ei enää voida johtaa tarkoitetuista tietolähteistä. Komissio varmistaa muuttujia vaihtaessaan, että uudet muuttujat voidaan johtaa 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tietolähteistä. Lisäksi se varmistaa, että tällaiset delegoidut säädökset ovat asianmukaisesti perusteltuja eivätkä aiheuta merkittäviä lisärasitteita tai -kustannuksia jäsenvaltioille tai vastaajille. 6. Nämä delegoidut säädökset on annettava viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2021 viitevuoden 2023 osalta ja viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2024 viitevuoden 2026 osalta.

6 artikla Kehyksen laajentaminen 1. Jäsenvaltioiden, jotka laajentavat kehystä 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, on toimitettava kyseiseen viitevuotta 2020 koskevaan kehyksen laajentamiseen sisältyvistä maatiloista perustiedot, jotka sisältävät liitteessä III esitetyt tiedot. 2. Tiedonkeruu kehyksen laajentamisen piiriin kuuluvista maatiloista voidaan suorittaa otannalla. Tällöin jäsenvaltioiden on varmistettava, että painotetut tulokset ovat kunkin alueen maatiloja tilastollisesti edustavia ja että ne on suunniteltu siten, että ne täyttävät liitteessä V vahvistetut tarkkuusvaatimukset.

7 artikla Aihealueita koskevat tiedot 1. Jäsenvaltioiden on kerättävä ja toimitettava aihealueita koskevat tiedot liitteessä IV luetteluista aiheista ja yksityiskohtaisista aiheista seuraavilta viitevuosilta: a) ”Työvoima ja muu ansiotoiminta” -aihealueen tiedot vuosilta 2020, 2023 ja 2026; b) ”Maaseudun kehittäminen” -aihealueen tiedot vuosilta 2020, 2023 ja 2026; c) ”Eläinsuojat ja lannankäsittely” -aihealueen tiedot vuosilta 2020 ja 2026; d) ”Kastelu”-aihealueen tiedot vuodelta 2023; e) ”Viljelysmaan hoitokäytännöt”-aihealueen tiedot vuodelta 2023; f) ”Koneet ja laitteet”-aihealueen tiedot vuodelta 2023; g) ”Hedelmätarhat”-aihealueen tiedot vuodelta 2023; h) ”Viinitarhat”-aihealueen tiedot vuodelta 2026. 2. Näiden tiedonkeruiden piiriin kuuluvat 3 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut maatilat. 3. Aihealueiden tiedot voidaan kerätä maatilojen otoksista. Tällöin jäsenvaltioiden on varmistettava, että painotetut tulokset ovat kunkin alueen maatiloja tilastollisesti edustavia ja että ne on suunniteltu siten, että ne täyttävät liitteessä V vahvistetut tarkkuusvaatimukset. 4. Aihealueiden tiedot on kerättävä niiden maatilojen päällekkäisotoksista, joilta perustiedot kerätään. Aihealueiden tietojen on kuvattava viitevuoden tilannetta, mutta tämän artiklan 1 kohdan f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen aihealueiden tiedot voivat perustua viitevuotta välittömästi edeltävään tai seuraavaan vuoteen. Kunkin aihealuetietoja sisältävän tietueen mukana on joka tapauksessa oltava liitteessä III luetellut perustiedot. 5. Jäsenvaltioiden, joissa on vähintään 1 000 hehtaaria jotakin yksittäistä viljelykasvia, joka mainitaan liitteessä IV esitetyissä ”Hedelmätarhat”-aihealueen yksityiskohtaisissa aiheissa ja jota tuotetaan yksinomaan tai pääasiassa markkinoita varten, on toteutettava ”Hedelmätarhat”-aihealue kyseisen viljelykasvin osalta. 6. Jäsenvaltioiden, joissa on vähintään 1 000 hehtaaria viinitarhoja, joihin on istutettu viinin valmistukseen tarkoitettuja viinirypäleitä tuottavia viiniköynnöksiä ja jotka tuottavat yksinomaan tai pääasiassa markkinoita varten, on toteutettava ”Viinitarhat”-aihealue. 7. Jäsenvaltiot, joissa käytössä olevasta maatalousmaasta alle kaksi prosenttia on kasteltavissa olevaa aluetta ja joissa ei ole NUTS 2 -tason alueita, joilla käytössä olevasta maatalousmaasta vähintään viisi prosenttia on kasteltavissa olevaa aluetta, vapautetaan ”Kastelu”-aihealueen toteuttamisesta. 8. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle (Eurostatille) 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitetuista tapauksista viitevuotta edeltävän vuoden kesäkuun loppuun mennessä. 9. Jos muuttujan esiintyvyys jäsenvaltiossa on alhainen tai nolla, se voidaan jättää pois tiedonkeruusta, edellyttäen että komissiolle (Eurostatille) toimitetaan viitevuotta edeltävän kalenterivuoden aikana muuttujan poisjättämisen asianmukaiset perustelut.

8 artikla Aihealuetietoja koskevat tekniset eritelmät 1. Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa täsmennetään kustakin aihealueesta ja liitteessä IV luetelluista vastaavista aiheista ja yksityiskohtaisista aiheista toimitettavien tietojen seuraavat tekniset osatekijät: a) muuttujien luettelot; b) muuttujien kuvaukset. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2019 viitevuoden 2020 osalta, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 viitevuoden 2023 osalta ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 viitevuoden 2026 osalta. 2. Kun komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa täsmennetään muuttujien luettelo 1 kohdan mukaisesti, se varmistaa, että perus- ja aihealuetietoja koskevien muuttujien kokonaismäärä ei ole suurempi kuin 300 muuttujaa vuonna 2020, 470 muuttujaa vuonna 2023 ja 350 muuttujaa vuonna 2026. 3. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 artiklan mukaisesti liitteessä IV lueteltujen yksityiskohtaisten aiheiden muuttamiseksi vuosiksi 2023 ja 2026. Komissio varmistaa tätä valtaa käyttäessään, etteivät delegoidut säädökset lisää huomattavasti muuttujien määrästä johtuvaa rasitetta. Komissio varmistaa erityisesti, että delegoidut säädökset eivät lisää tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettua muuttujien määrää ja että delegoiduilla säädöksillä muutetaan kullakin aihealueella enintään 20 prosenttia liitteessä IV luetelluista yksityiskohtaisista aiheista. Jos 20 prosenttia on kuitenkin vähemmän kuin yksi yksityiskohtainen aihe, yhtä yksityiskohtaista aihetta voidaan silti muuttaa. 4. Nämä delegoidut säädökset on annettava viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2021 viitevuoden 2023 osalta ja viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2024 viitevuoden 2026 osalta. 5. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset ja 3 kohdassa tarkoitetut delegoidut säädökset eivät saa aiheuttaa merkittäviä lisäkustannuksia, joista aiheutuu kohtuutonta ja perusteetonta rasitetta maatiloille ja jäsenvaltioille.

9 artikla Kertaluonteiset tiedot 1. Siirretään komissiolle 16 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa täydennetään liitteessä IV esitettyjä aihealuetietoja, jos lisätietojen keruu katsotaan tarpeelliseksi. Näissä delegoiduissa säädöksissä täsmennetään a) kertaluonteisten aihealueiden aiheet ja yksityiskohtaiset aiheet sekä tällaisten uusien tilastotarpeiden perustelut; b) viitevuosi. 2. Siirretään komissiolle valta antaa 1 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä alkaen viitevuodesta 2023 ja sen jälkeen kolmen vuoden välein. Komissio ei ehdota kertaluonteisia aihealueita viitevuosiksi, joina tiedot kerätään laskentana. 3. Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa säädetään seuraavista: a) luettelo komissiolle (Eurostatille) toimitettavista enintään 20 muuttujasta ja vastaavista mittayksiköistä; b) muuttujien kuvaukset; c) tarkkuusvaatimukset; d) viitejaksot; e) toimituspäivät. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen viimeistään 12 kuukautta ennen viitevuoden alkua. 4. Edellä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut delegoidut säädökset ja tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset eivät saa aiheuttaa merkittäviä lisäkustannuksia, joista aiheutuu kohtuutonta ja perusteetonta rasitetta maatiloille ja jäsenvaltioille.

10 artikla Viitejaksot Kerättyjen tietojen on koskettava yhtä viitevuotta, joka on yhteinen kaikille jäsenvaltioille, niin että niissä viitataan tilanteeseen tietyn ajanjakson aikana tai tiettynä päivänä seuraavasti: a) Maata koskevissa muuttujissa maan käytön on viitattava viitevuoteen. Kun samalla maalla viljellään peräkkäisiä viljelykasveja, maan käytön on viitattava viljelykasviin, jonka sato korjataan viitevuonna, riippumatta siitä, milloin kyseinen viljelykasvi on kylvetty. b) Kastelukäytäntöjä ja viljelysmaan hoitokäytäntöjä koskevissa muuttujissa viitejakso on 12 kuukauden jakso, joka päättyy viitevuoden aikana ja jonka kukin jäsenvaltio vahvistaa tuotantosyklien kattamiseksi. c) Kotieläimiä, eläinsuojia ja lannankäsittelyä koskevien muuttujien osalta kunkin jäsenvaltion on vahvistettava viitevuoteen kuuluva yhteinen viitepäivä. Lannankäsittelyä koskevien muuttujien on viitattava 12 kuukauden jaksoon, kyseinen päivä mukaan lukien. d) Työvoimaa koskevien muuttujien osalta kunkin jäsenvaltion on vahvistettava 12 kuukauden viitejakso, joka päättyy viitevuoteen kuuluvaan viitepäivään. e) Yksittäisillä maatiloilla toteutettuja maaseudun kehittämistoimia koskevien muuttujien osalta viitejakso on kolmen vuoden jakso, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta viitevuotena. f) Kaikkien muiden muuttujien osalta kunkin jäsenvaltion on vahvistettava viitevuoteen kuuluva yhteinen viitepäivä.

11 artikla Laatu 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet toimitettujen tietojen ja metatietojen laadun varmistamiseksi. 2. Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä laatukriteereitä. 3. Komissio (Eurostat) arvioi toimitettujen tietojen ja metatietojen laadun. 4. Tätä varten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) kultakin tämän asetuksen piiriin kuuluvalta viitevuodelta laaturaportti, jossa kuvataan tilastoprosessi ja erityisesti seuraavat: a) metatiedot, jotka kuvaavat käytettyä menetelmää ja sitä, miten tekniset eritelmät on toteutettu viittaamalla tässä asetuksessa vahvistettuihin eritelmiin; b) tiedot käytettyjä otantakehyksiä koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamisesta, myös niitä kehitettäessä ja päivitettäessä, tässä asetuksessa vahvistetun mukaisesti. Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa esitetään laaturaportteja koskevat käytännön järjestelyt ja raporttien sisältö. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen, eivätkä ne saa aiheuttaa merkittäviä lisärasitteita tai -kustannuksia jäsenvaltioille. 5. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle (Eurostatille) mahdollisimman pian kaikki tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta merkitykselliset tiedot ja muutokset, jotka voivat vaikuttaa toimitettavien tietojen laatuun. 6. Jäsenvaltioiden on komission (Eurostatin) pyynnöstä toimitettava sille tilastotietojen laadun arviointia varten tarvittavat lisäselvitykset.

12 artikla Tietojen ja metatietojen toimittaminen ja määräajat 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava viitevuoden 2020 validoidut perus- ja aihealuetiedot ja laaturaportti komissiolle (Eurostatille) 15 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava viitevuosien 2023 ja 2026 validoidut perus- ja aihealuetiedot sekä laaturaportti komissiolle (Eurostatille) 12 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä. 3. Komissiolle (Eurostatille) toimitettavien tietojen on koskettava yksittäisiä maatiloja. Aihealue- ja kertaluonteiset tiedot on liitettävä liitteessä III lueteltuihin perustietoihin yksittäisten maatilojen tasolla samalta viitevuodelta. Toimitettuihin tietueisiin on sisällyttävä ekstrapolointikertoimet ja osittamista koskevat tiedot. 4. Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot ja metatiedot komission (Eurostatin) määrittämässä teknisessä muodossa. Tiedot ja metatiedot on toimitettava komissiolle (Eurostatille) keskitetyn vastaanottopisteen kautta.

13 artikla Unionin rahoitusosuus 1. Unioni myöntää tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten avustuksia kansallisille tilastolaitoksille tai muille asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille kansallisille viranomaisille seuraaviin tarkoituksiin: a) tietovaatimusten kehittäminen tai täytäntöönpano tai molemmat; b) sellaisten tilastojärjestelmien nykyaikaistamismenetelmien kehittäminen, joilla pyritään parantamaan 4 artiklassa tarkoitettuja lähteitä ja menetelmiä käyttäen tuotettujen integroitujen maatilatilastojen laatua tai alentamaan siihen liittyviä kustannuksia ja hallinnollista rasitetta. 2. Jäsenvaltiot saavat unionilta avustuksia kattaakseen 5, 6 ja 7 artiklassa esitetyistä tiedonkeruista aiheutuvat kustannukset 14 artiklassa esitettyjen määrärahojen puitteissa. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus on enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ottaen huomioon 4 ja 5 kohdassa esitetyt enimmäismäärät. 4. Vuoden 2020 perus- ja aihealuetietojen keruiden yhdistettyjen kustannusten osalta unionin rahoitusosuus rajoitetaan jäljempänä esitettyihin enimmäismääriin: a) 50 000 euroa Luxemburgille ja Maltalle kummallekin; b) 1 000 000 euroa Irlannille, Itävallalle, Kroatialle ja Liettualle kullekin; c) 2 000 000 euroa Bulgarialle, Portugalille, Saksalle, Unkarille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle kullekin; d) 3 000 000 euroa Espanjalle, Kreikalle ja Ranskalle kullekin; e) 4 000 000 euroa Italialle, Puolalle ja Romanialle kullekin; f) 300 000 euroa kaikille muille jäsenvaltioille kullekin. 5. Vuosien 2023 ja 2026 perus- ja aihealuetietojen keruiden osalta 4 kohdassa esitettyjä enimmäismääriä alennetaan 50 prosenttia, jollei vuoden 2020 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen säännöksistä muuta johdu. 6. Unioni antaa 9 artiklassa tarkoitettujen kertaluonteisten tietojen keruuta varten avustuksia asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille kansallisille tilastolaitoksille ja muille kansallisille viranomaisille kertaluonteisten tietojen keruun toteuttamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Tällaisen unionin rahoitusosuuden määrä on enintään 90 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. 7. Unionin rahoitusosuus tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja avustuksia varten myönnetään Euroopan maatalouden tukirahastosta asetuksen (EY) N:o 1306/2013 4 artiklan 2 kohdan d alakohdan nojalla.

14 artikla Määrärahat 1. Unionin määrärahat viitevuotta 2020 koskevan tiedonkeruuohjelman täytäntöönpanoa varten, mukaan luettuna jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti toimittamien tietojen käsittelyyn komissiossa käytettävien tietokantajärjestelmien hallintoon, ylläpitoon ja kehittämiseen tarvittavat määrärahat, ovat 40 000 000 euroa vuosiksi 2018–2020, ja ne katetaan vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä. 2. Sen jälkeen, kun vuoden 2020 jälkeinen monivuotinen rahoituskehys tulee voimaan, Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat vuoden 2020 jälkeistä kautta koskevan määrän komission ehdotuksesta.

15 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, johdonmukaisilla ja tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia. 2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän ohjelman mukaisesti rahoitusta suoraan tai välillisesti saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden sekä kolmansien osapuolten osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikan päällä suoritettavia tarkastuksia. 3. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (21) ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (22) vahvistettujen menettelyjen mukaisesti tehdä tutkimuksia, mukaan luettuina niihin talouden toimijoihin kohdistuvat paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, joita asianomainen rahoitus suoraan tai välillisesti koskee, selvittääkseen, onko tämän asetuksen puitteissa suoraan tai välillisesti rahoitettuun avustussopimukseen tai päätökseen taikka sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. 4. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin yhteistyösopimuksissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, avustussopimuksissa ja avustuspäätöksissä on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia, paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja tutkimuksia. 5. Jos toimen toteuttaminen on ulkoistettu tai siirretty edelleen kokonaan tai osittain tai jos toimi edellyttää hankintasopimuksen tai taloudellisen tuen myöntämistä kolmannelle osapuolelle, sopimuksessa, avustussopimuksessa tai avustuspäätöksessä on määrättävä, että toimeksiantajan tai tuensaajan on velvoitettava kolmas osapuoli nimenomaisesti hyväksymään kyseiset komission, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin valtuudet. 6. Edellä olevaa 4 ja 5 kohtaa sovelletaan tämän kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.

16 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2. Siirretään komissiolle 27 päivästä elokuuta 2018 viiden vuoden ajaksi 5 artiklan 6 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa ja 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. 3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 6 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa ja 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 6. Edellä olevien 5 artiklan 6 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan ja 9 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

17 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 223/2009 perustettu Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

18 artikla Komission kertomus Kuultuaan Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja sen tavoitteiden saavuttamisesta.

19 artikla Poikkeukset Poiketen siitä, mitä 5 artiklassa, 6 artiklan 1 kohdassa, 7 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa, 8 artiklan 2 kohdassa, 12 artiklan 1 kohdassa, 13 artiklan 4 kohdassa, 14 artiklan 1 kohdassa ja liitteessä V säädetään, viittaukset vuoteen 2020 korvataan tarvittaessa viittauksella vuoteen 2019 Kreikan ja Portugalin osalta.

20 artikla Kumoaminen 1. Kumotaan asetus (EU) N:o 1337/2011 1 päivästä tammikuuta 2022. 2. Kumotaan asetus (EY) N:o 1166/2008 1 päivästä tammikuuta 2019. 3. Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen.

21 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2018. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies A. TAJANI Neuvoston puolesta Puheenjohtaja J. BOGNER-STRAUSS

(1) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 3. heinäkuuta 2018 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 16. heinäkuuta 2018.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1166/2008, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 571/88 kumoamisesta (EUVL L 321, 1.12.2008, s. 14).

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164).

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1337/2011, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, monivuotisia viljelykasveja koskevista Euroopan tilastoista sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 357/79 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/109/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 30.12.2011, s. 7).

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta (EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1).

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).

(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).

(11) EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(12) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

(13) EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(14) EUVL C 14, 16.1.2018, s. 6.

(15) Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1198/2014, annettu 1 päivänä elokuuta 2014, verkoston luomisesta Euroopan unionin maatilojen tuloja ja taloutta koskevien kirjanpitotietojen keruuta varten annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 täydentämisestä (EUVL L 321, 7.11.2014, s. 2).

(16) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608).

(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1760/2000, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2000, nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta (EYVL L 204, 11.8.2000, s. 1).

(18) Neuvoston asetus (EY) N:o 21/2004, annettu 17 päivänä joulukuuta 2003, lammas- ja vuohieläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 ja direktiivien 92/102/ETY ja 64/432/ETY muuttamisesta (EUVL L 5, 9.1.2004, s. 8).

(19) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

(20) Neuvoston asetus (EY) N:o 834/2007, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2007, luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2092/91 kumoamisesta (EUVL L 189, 20.7.2007, s. 1).

(21) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

(22) Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).