Euroopan parlamentin päätös Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta



Virallinen lehti nro 068 E , 18/03/2004 s. 0115 - 0126



P5_TA(2003)0236 Jäsenten asemaa koskevat säännöt Euroopan parlamentin päätös Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta Tiistai 3. kesäkuuta 2003 Euroopan parlamentti, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimukset ja erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen [1] 190 artiklan 5 kohdan sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamis¬sopimuksen 108 artiklan 4 kohdan [2], — saatuaan komission lausunnon, ottaa huomioon seuraavaa: A. Yleiset näkökohdat (1) Neuvoston 20 päivänä syyskuuta 1976 tekemän päätöksen 76/787/EHTY, ETY, Euratom liitteenä oleva säädös edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä ja välittömillä vaaleilla mahdollisti vuonna 1979 pidetyt Euroopan parlamentin jäsenten ensimmäiset välittömät vaalit. (2) Säädöksessä ei säädetä yhdenmukaisesta vaalimenettelystä eikä jäsenten asemasta. (3) Neuvosto teki Amsterdamin sopimuksella EY:n perustamissopimukseen sisällytetyn 190 artiklan 4 kohdan perusteella 25. kesäkuuta ja 23. syyskuuta 2002 päätöksen 2002/772/EY, Euratom [3], jolla vaalimenettely yhdenmukaistetaan muuttamalla vuoden 1976 säädöstä. (4) Yli kaksikymmentä vuotta Euroopan parlamentin ensimmäisten välittömien vaalien jälkeen ei vieläkään ole olemassa yhdenmukaisia sääntöjä jäsenten asemasta. (5) Väliaikaisena ratkaisuna on ollut, että jäsenten edustajanpalkkiota, siirtymäkorvausta, eläkettä ja perhe-eläkettä sekä muita tehtävien hoitamiseen liittyviä ehtoja koskevat yleensä samat määräykset kuin jäsenvaltion parlamentin jäseniä. (Euroopan parlamentin alankomaalaisten jäsenten saama korvaus on vuodesta 1996 ollut alhaisempi kuin kyseisen jäsenvaltion parlamentin jäsenten.) (6) Kyseiset määräykset eroavat huomattavasti eri jäsenvaltioissa. (7) Lisäksi määräyksiin sisältyy Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan (jäljempänä pöytäkirja) 8, 9 ja 10 artikla sekä vuoden 1976 säädöksen 4 artiklan 1 ja 2 kohta (sellaisina kuin ne ovat vuoden 1976 säädöksen muuttamisesta tehdyssä päätöksessä). (8) Näitä määräyksiä täydentävät Euroopan parlamentin säännöt kulujen korvaamisesta (matkat, oleskelu, yleiskulut), avustajat (sihteeristökorvaus) ja sosiaaliset palvelut (EY:n perustamissopimuksen 199 artiklan 1 kohta). (9) Järjestelmä kehitettiin aiemman parlamentaarisen edustajakokouksen jäseniä varten eikä sitä pidetä nykyisin tyydyttävänä, sillä se johtaa jäsenten epäyhtenäiseen kohteluun. (10) Kyseessä on vanha jäänne, joka on korvattava säännöillä, jotka ovat välittömillä vaaleilla valitun Euroopan parlamentin ja sen kasvavan merkityksen mukaisia. (11) Euroopan parlamentti on ensimmäisistä välittömistä vaaleista lähtien pyrkinyt yhdenmukaisiin sääntöihin. Yritykset ovat epäonnistuneet oikeusperustan puuttumisen vuoksi. (12) Nizzan sopimuksella muutetun Amsterdamin sopimuksen 190 artiklan 5 kohdassa luotiin sääntöjä koskeva oikeusperusta. Käsillä olevat säännöt perustuvat kyseiseen artiklaan. (13) Säännöt kuuluvat siten EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan ja niitä koskee näin ollen EY:n perustamissopimuksen 12 artiklan mukainen syrjintäkielto. (14) EY:n perustamissopimuksen 190 artiklan 5 kohta on muotoiltu yleisesti (Tehtäviä ja velvollisuuksia koskevat säännöt ja yleiset ehdot). Määräyksessä ei rajoiteta Euroopan parlamentin sääntely- valtaa siten, että Euroopan parlamentti voisi esimerkiksi päättää ainoastaan taloudellisista ehdoista tai kaikesta "muusta", mikä ei kuulu primaarioikeuteen. (15) Euroopan parlamentin sääntelyvalta kattaa siten myös ne erioikeudet ja vapaudet, joista määrätään pöytäkirjan 8, 9 ja 10 artiklassa, ja sellaiset erioikeudet ja vapaudet, joista ei ole toistaiseksi säännöksiä, kuten esimerkiksi oikeuden kieltäytyä todistamasta, ja myös vuoden 1976 säädöksen 4 artiklan (sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1976 säädöksen muuttamisesta tehdyllä päätöksellä). (16) Sääntöihin sisältyvät primaarioikeuden kanssa ristiriidassa olevat säännökset voivat tulla voimaan vasta, jos ja kun hallitustenvälinen konferenssi on päättänyt vastaavien primaarioikeuden artiklojen kumoamisesta ja jäsenvaltiot ovat ratifioineet päätöksen (säädöshierarkia). (17) Oikeudellisen selkeyden vuoksi olisi toimittava samoin myös sellaisten uusien määräysten kohdalla, joissa primaarioikeuden artikloja toistetaan sananmukaisesti tai asiallisesti. (18) Euroopan parlamentin hyväksymiä määräyksiä ei tarvitse ratifioida, sillä ne ovat sekundäärioikeutta. (19) Jäsenten tehtäviä koskeva peruste auttaa myös erottamaan 190 artiklan 5 kohdan 190 artiklan 4 kohdasta. Vaaleihin liittyvistä määräyksistä (vaalikelpoisuus, vaalimenettely jne.), toimikauden alkamisesta ja päättymisestä, valtakirjojen tarkastuksesta, edustajantoimen lakkaamisesta, sijaan- tulosta ja tehtävien yhteensopimattomuudesta on säädettävä vuoden 1976 säädöksellä, koska ne eivät koske jäsenten tehtävien hoitamista sinänsä. (20) Pöytäkirjan 10 artiklassa määrätään jäsenten koskemattomuudesta. Koskemattomuus erioikeutena kuuluu tosin Euroopan parlamentille, mutta se takaa jäsenelle hänen toimikautensa ajaksi suojan rikosoikeudellisilta menettelyiltä sekä valtion muunlaiselta puuttumiselta hänen henkilökohtaiseen vapauteensa. Jos koskemattomuus pidätetään, jäsen ei voi enää hoitaa tehtäviään tai niiden hoitamista rajoitetaan. Jäsenten koskemattomuus on siten tehtävien hoitoon liittyvä seikka ja kuuluu sääntöjen alaan. (21) Asioista, joista ei tähän mennessä ole määrätty primaarioikeudessa, kuten oikeus kieltäytyä todistamasta, voidaan säätää säännöissä. (22) Sääntöihin ei sisälly kulukorvauksia koskevia yksityiskohtaisia säännöksiä (matkat, oleskelu, yleiset kulut), avustajat (sihteeristökorvaus) ja sosiaaliset palvelut (EY:n perustamissopimuksen 199 artiklan 1 kohta). Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 15. syyskuuta 1981 antaman tuomion mukaan Euroopan parlamentti voi EY:n perustamissopimuksen 199 artiklan 1 kohdan nojalla päättää näistä itsenäisesti [4] (23) Ei ole mitään syytä kyseenalaistaa tätä itsemääräämisoikeutta. EY:n perustamissopimuksen 190 artiklan 5 kohdan tarkoituksena on laajentaa, ei rajoittaa, Euroopan parlamentin sääntely- valtaa. (24) Euroopan parlamentissa on EY:n perustamissopimuksen 189 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan "yhteisöksi yhdistyneiden valtioiden kansojen edustajat". Nämä edustajat ovat EY:n perustamissopimuksen 190 artiklan 1 kohdan mukaan "yhteisöksi yhdistyneiden valtioiden kansojen edustajat". Sanaa "jäsen" käytetään myös EY:n perustamissopimuksen 190 artiklan 2 kohdassa (kustakin jäsenvaltiosta valittavien edustajien määrät) sekä 190 artiklan 3 kohdassa ("Edustajat valitaan viideksi vuodeksi.".) (25) Kyseisillä määräyksillä, joiden mukaan jäsenet ovat kansojen perustuslaillisia edustajia, on perustuslaillinen luonne. (26) Näiden määräysten perusteella säännöissä voidaan käyttää ilmausta "jäsen". (27) Säännöt eivät vaikuta Euroopan parlamentin oikeuteen päättää sisäisistä asioistaan EY:n perustamissopimuksen 199 artiklan 1 kohdan mukaan (työjärjestys). B. Yksittäiset määräykset (28) Sääntöjen 1 artiklassa käytetään sanaa jäsen ja tarkennetaan, ettei kyse ole tämän oikeuksista ja velvollisuuksista, vaan että säännöissä vahvistetaan Euroopan parlamentin jäsenten oikeudellinen asema sekä heidän tehtäviensä hoitamisen yleiset ehdot. (29) Sääntöjen 2 artiklassa jäsenille taattavasta itsenäisyydestä ja riippumattomuudesta on tarpeen säätää, sillä ne eivät sisälly mihinkään primaarioikeuden säädökseen. Sopimukset, joilla jäsen sitoutuu luopumaan edustajantoimestaan tiettynä ajankohtana, tai edustajantoimesta luopumista koskevat avoimet ilmoitukset, joita puolue voi käyttää haluamallaan tavalla, eivät ole jäsenen itsenäisyyden ja riippumattomuuden mukaisia, joten ne eivät voi olla oikeudellisesti sitovia. (30) Äänestys- ja ilmaisunvapautta on yleisen edun nimissä suojattava. Sääntöjen 4 artiklan 1 kohdan mukaan jäsentä ei voida saattaa oikeudelliseen tai muunlaiseen vastuuseen lausumasta, jonka hän on esittänyt edustajantointa hoitaessaan. Sääntöjen 4 artiklan 2 kohdan mukaan Euroopan parlamentti voi päättää, onko lausuma esitetty edustajantoimen hoitamisen yhteydessä. Parlamentti toimii tällöin lainkäyttöelimenä, aivan kuten valtuuksien tarkistamisen yhteydessä vuoden 1976 säädöksen mukaisesti. Koskemattomuutta koskevissa päätöksissään, jotka ovat täysin näihin verrattavia, Euroopan parlamentti on osoittanut harkintakykyä ja realismia. (31) Sääntöjen 5 artiklassa tarkoitettu koskemattomuus suojaa jäsentä tarkoitushakuisilta syytteiltä (fumus persecutionis -tilanne) ja toimeenpanovallan yrityksiltä estää häntä hoitamasta tehtäviään. Kuten useista Euroopan parlamentin käsittelemistä tapauksista on käynyt ilmi, ei näitä seikkoja voida tänä päivänä jättää huomiotta. Koskemattomuus liittyy myös yhdenvertaisuutta, toimivallan jakoa ja oikeusvaltiota koskeviin kysymyksiin. Toinen koskemattomuuden tavoitteista on varmistaa Euroopan parlamentin toimintakyky. Nämä seikat johtavat seuraavaan ratkaisuun: jäsentä koskeva tutkinta- tai syytemenettely voidaan aloittaa koska tahansa. Tämä ei edellytä koskemattomuuden pidättämistä. Voimassa oleva lainsäädäntö ei ole Euroopan parlamentin eikä jäsenten edun mukainen, sillä jopa vähäisistä rikoksista, kuten liikennerikkomuksesta, on keskusteltava julkisesti. Jäsenen henkilökohtaisen vapauden rajoittamisen tulee sen sijaan edellyttää Euroopan parlamentin suostumusta (Euroopan parlamentin toimintakyky). Tutkinta- ja syyte- menettelyt on fumus persecutionis -tilanteessa voitava keskeyttää Euroopan parlamentin vaatimuksesta. Tämä taataan sääntöjen 5 artiklan 2 kohdassa. (32) Sääntöjen 6 artiklassa säädetty oikeus kieltäytyä todistamasta, jota ei ole tähän asti säännelty primaarioikeudellisesti, suojelee parlamentin jäsenen tiedonvälityksen vapautta sekä parlamentin jäsenen ja hänelle luottamuksellisia tietoja antavan henkilön välistä luottamussuhdetta. Se on subjektiivinen oikeus, joka koskee kaikkia menettelyjä, joihin liittyy todistamisvelvollisuus, eikä se ole Euroopan parlamentin määräämisvallan alainen. Takavarikointi-, etsintä- ja hyväksikäyttö- kiellot suojaavat kyseistä oikeutta. Olisi mahdotonta hyväksyä, että toimittajilla olisi oikeus kieltäytyä todistamasta mutta jäsenillä ei. (33) Sääntöjen 7 artiklassa säädetty oikeastaan itsestään selvä oikeus liikkua vapaasti on saanut uuden merkityksen, koska viranomaiset ovat viime aikoina rajoittaneet sitä mielenosoitusten yhteydessä. (34) Sääntöjen 9 artiklassa varmistetaan, että jäsenten muistiinpanoja, pöytäkirjoja, luonnoksia, kirjeitä ja muuta kirjeenvaihtoa ei milloinkaan voida määrätä julkistettavaksi. (35) Sääntöjen 10 artiklassa säädetty aloiteoikeus on parlamentin ja jokaisen jäsenen keskeisin oikeus. Artiklassa varmistetaan, ettei tätä jokaisen jäsenen oikeutta voida rajoittaa Euroopan parlamentin työjärjestyksellä. (36) Sääntöjen 11 artiklassa säädetty oikeus tutustua asiakirjoihin, joka on tähän asti perustunut Euroopan parlamentin työjärjestykseen, koskee oleellista näkökohtaa edustajantoimen hoitamisessa ja se on siksi vahvistettava säännöissä. (37) Sääntöjen 12 artiklan tarkoitus on varmistaa, että kielellistä monimuotoisuutta ei päinvastaisista vakuutteluista huolimatta todellisuudessa rajoiteta entisestään. Minkä tahansa virallisen kielen kaikenlainen syrjintä on estettävä. Tätä periaatetta on noudatettava myös Euroopan unionin laajentumisen jälkeen. (38) Sääntöjen 15 ja 16 artiklan mukaan jäsen saa edustajanpalkkion siitä, että hän luopuu henkilökohtaisesta urastaan ja palvelee — rajallisen ajanjakson — Euroopan unionia, kotimaatansa ja demokratiaa Euroopassa. Edustajanpalkkion suuruudesta on Euroopan parlamentin kutsuma asiantuntijaryhmä esittänyt selvityksen toukokuussa 2000. Edustajanpalkkio, joka on 50 prosenttia Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomarin peruspalkasta, on täysin sen puitteissa, mitä asiantuntijat pitävät kohtuullisena. (39) Sääntöjen 15 artiklan 3 kohta on tarpeen, koska puolueet odottavat usein, että osa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista etuuksista käytetään puolueiden tarkoituksiin. Tämä puoluerahoituksen muoto on laiton (40) Sääntöjen 15 artiklan 2 kohdan ja 19 artiklan mukaisen siirtymäkorvauksen on tarkoitus turvata edustajantoimen päättymisen ja työelämään paluun välinen aika. Jos jäsen ottaa vastaan toisen edustajantoimen tai julkisen viran, ei tätä tarvetta muodostu. (41) Sääntöjen 20 artiklassa säännellyn eläkkeen suhteen oli kiistanalaista, mistä ikävuodesta alkaen sitä maksetaan. Asiantuntijaryhmä ehdottaa 65. — tai vakuutusmatemaattisilla vähennyksillä — 60. ikävuotta. Sääntöjen 20 artiklan 1 kohdan mukaan eläke erääntyy henkilön täyttäessä 60 vuotta. Jäsen, joka koulutuksen ja monivuotisen työkokemuksen jälkeen valitaan ensimmäisen kerran ehkä vasta 35 tai 40 vuoden ikäisenä ja joka hoitaa edustajantointa 20 vuotta, eroaa 55 tai 60 vuoden ikäisenä. Vielä 55 vuoden ikäisen voidaan odottaa palaavan työelämään, mutta tuskin enää 60-vuotiaan. Euroopan parlamentin hallinnon suorittamista laskelmista on ilmennyt, että vakuutusmatemaattinen vähennys olisi niin suuri, ettei sitä vaihtoehtoa voida harkita. (42) Perhe-eläkettä koskevat säännökset noudattavat olennaisilta osin Euroopan yhteisössä nykyisin voimassa olevaa oikeutta. Eloonjääneen puolison oikeus hänen solmittuaan uuden avioliiton perustuu nykyaikaiseen käsitykseen, jonka mukaan oikeus perustuu omaan maksuosuuteen eikä sen tarkoitus ole pelkästään toimeentulon turvaaminen. Oikeutta ei evätä siinäkään tapauksessa, että eloonjääneen puolison toimeentulo on turvattu omien tulojen tai oman varallisuuden perusteella. (43) Sääntöjen 24 artiklan 1 ja 2 kohdan tavoitteena on Euroopan unionin talousarvion keventäminen pitkällä aikavälillä. Rahastoratkaisu on käytännössä osoittautunut toimivaksi. Asiantuntijaryhmä ehdottaa, että Euroopan parlamentti osallistuu rahoitukseen kahdella kolmasosalla ja jäsenet yhdellä kolmasosalla. (44) Sääntöjen 25 artiklan säännös on tarpeellinen, koska sääntöjen myötä jäsenvaltioiden maksamat etuudet kuten sairauskorvaukset, sairausvakuutusmaksuissa avustaminen ja niihin osallistuminen lopetetaan. Nämä etuudet jatkuvat usein edustajan toimen päättymisen jälkeen. (45) Kulukorvauksia koskevissa säännöksissä on noudatettava Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Lord Bruce antamassaan tuomiossa [5] vahvistamia periaatteita. (46) Tämän tuomion mukaan on parlamentin asia päättää, mitkä parlamentin jäsenen toimet ja matkat ovat välttämättömiä tai hyödyllisiä tehtävien hoitamisen kannalta ja mitkä näihin liittyvät kulut ovat välttämättömiä tai hyödyllisiä. Parlamentin moitteettoman toiminnan varmistamiseksi sillä on oikeus päättää näistä asioista itsenäisesti ja tähän sisältyy oikeus korvata jäsenten matkakuluja ja päivärahoja kiinteään määrään perustuvalla järjestelmällä yksittäisten menotositteiden esittämiseen perustuvan järjestelmän asemesta. Tähän järjestelyyn on päädytty sen vuoksi, että halutaan vähentää hallinnollisia menoja ja työtaakkaa, joka aiheutuisi järjestelmästä, jossa tarkistettaisiin yksittäiset menotositteet, ja näin ollen järjestely edustaa moitteetonta hallinnointia [6]. (47) Tällä tavalla vahvistetut korvaukset eivät kuitenkaan saa ylittää matkakorvausten ja päivärahojen korvaamiselle asetettuja kohtuullisia rajoja. Korvauksille vahvistettu kiinteä määrä ei saa olla liian korkea eikä se saa olla peitelty palkkio. [7] (48) Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että säilytetään nykyiset säännökset, joilla Euroopan parlamentin jäsenet rinnastetaan tehtäviään hoitaessaan kansallisten parlamenttien jäseniin (esim. lentolippujen korvaamisen tai ilmaisten junamatkojen jne. suhteen). Tämän kysymyksen ratkaisu Euroopan tasolla ei ole jäsenvaltioiden lukuisten toisistaan eroavien sääntöjen takia mahdollinen. Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien hoitaminen siinä jäsenvaltiossa, josta hänet on valittu, olisi ilman kyseistä järjestelyä vaikeaa tai jopa mahdotonta. Jäsenen tehtävien tehokas hoitaminen on myös jäsenvaltioiden etujen mukaista. (49) Sääntöjen 33 artiklan 1 kohta on tarpeellinen, koska jäsenvaltioiden toisistaan huomattavasti eroavat järjestelmät, joiden piiriin jäsenet ovat tähän asti kuuluneet, tekevät mahdottomaksi eurooppalaisen järjestelmän, joka kattaisi kaikki vanhasta järjestelmästä uuteen siirtymistä koskevat kysymykset. Jäsenten valintaoikeus estää oikeuksien menetykset tai taloudelliset haitat siirtymävaiheessa. Artiklan 2 ja 3 kohta seuraavat johdonmukaisesti 1 kohdan mukaisesta ratkaisusta. (50) Nykyisten ja uusien jäsenvaltioiden huomattavat taloudelliset erot voidaan laajentumisen jälkeen kuroa umpeen vain asteittain. Siksi vaikuttaa aiheelliselta antaa uusille jäsenvaltioille mahdollisuus soveltaa siirtymäkautena edustajanpalkkioon, siirtymäkorvaukseen, eläkkeeseen ja perhe- eläkkeeseen eri määräyksiä. PÄÄTTÄÄ: A. Euroopan parlamentin jäsenten tehtäviä ja velvollisuuksia koskevat säännöt ja yleiset ehdot 1 artikla Tällä säädöksellä vahvistetaan Euroopan parlamentin jäsenten tehtäviä ja velvollisuuksia koskevat säännöt ja yleiset ehdot. 2 artikla (1) Jäsenet ovat itsenäisiä ja riippumattomia. (2) Sopimus edustajantoimesta luopumisesta ennen vaalikauden päättymistä tai vaalikauden päättyessä on mitätön. 3 artikla (1) Jäseniä eivät sido mitkään ohjeet, eivätkä he saa ottaa vastaan sitovia toimintaohjeita []. (2) He antavat äänensä kukin erikseen ja henkilökohtaisesti [] (3) Sopimus edustajantoimen hoitamistavasta on mitätön. 4 artikla [] (1) Jäsentä ei voida koskaan saattaa tuomioistuimessa tai muussa menettelyssä vastuuseen hänen edustajantoimen hoitamiseen liittyvästä menettelystään tai äänestyksestä taikka hänen edustajantoimen hoitamisen yhteydessä esittämästään lausumasta. (2) Parlamentti päättää jäsenen pyynnöstä, onko lausuma esitetty edustajantoimen hoitamisen yhteydessä. (3) Se antaa työjärjestyksessään tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat määräykset. 5 artikla [] (1) Jäsenen henkilökohtaista vapautta saadaan rajoittaa ainoastaan parlamentin suostumuksella, paitsi jos jäsen on otettu kiinni itse teossa. (2) Jäsenen kirjallisia tai sähköisiä asiakirjoja saadaan takavarikoida, häneen saadaan kohdistaa henkilöntarkastus tai henkilönkatsastus, hänen virkahuoneessaan tai asunnossaan saadaan toimittaa etsintä ja hänen posti- ja puhelinliikennettään saadaan valvoa ainoastaan parlamentin suostumuksella. (3) Jäseneen kohdistuva tutkintamenettely tai syytemenettely on keskeytettävä parlamentin vaatimuksesta. (4) Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettua suostumusta voivat pyytää vain kansallisen lainsäädännön mukaan toimivaltaiset viranomaiset. (5) Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu suostumus tai 3 kohdassa tarkoitettu menettelyn keskeytys voi olla ehdollinen, määräaikainen tai rajoitettu. (6) Näiden sääntöjen 4 artiklan 3 kohtaa sovelletaan vastaavasti. 6 artikla (1) Jäsenellä on aina oikeus kieltäytyä todistamasta siitä, ketkä henkilöt ovat antaneet hänelle luottamuksellisesti tietoja tai keille henkilöille hän on edustajantointaan hoitaessaan antanut luottamuksellisesti tietoja, sekä itse näistä tiedoista. (2) Edellä 5 artiklan 2 kohdan mukaiset toimet tai jo takavarikoitujen asiakirjojen hyväksikäyttö on kielletty. 7 artikla [] (1) Jäsenillä on oikeus liikkua vapaasti kaikkialla Euroopan unionin alueella. (2) Tätä oikeutta ei voida rajoittaa lailla eikä viranomaisen tai tuomioistuimen määräyksellä. 8 artikla Edellisiin artikloihin perustuvia jäsenten erioikeuksia ja vapauksia ei voida rajoittaa Euroopan yhteisön johdetun oikeuden muilla säännöksillä. 9 artikla Kirjalliset ja sähköiset asiakirjat, jotka jäsen on ottanut vastaan, laatinut tai lähettänyt ja joissa ei ole virallista asiakirjanumeroa, eivät ole Euroopan parlamentin asiakirjoja. 10 artikla (1) Jokaisella jäsenellä on Euroopan parlamentin aloiteoikeuden puitteissa oikeus tehdä ehdotus yhteisön säädökseksi. (2) Näiden sääntöjen 4 artiklan 3 kohtaa sovelletaan vastaavasti. 11 artikla (1) Jäsenillä on oikeus tutustua kaikkiin Euroopan parlamentin hallussa oleviin asiakirjoihin. (2) Tämä ei koske henkilökohtaisia asiakirjoja eikä tilejä. (3) Mitä 1 kohdassa säädetään, ei vaikuta Euroopan unionin säädöksiin ja toimielinten välisiin sopimuksiin, jotka koskevat oikeutta tutustua asiakirjoihin. (4) Euroopan parlamentti antaa määräyksiä tämän artiklan täytäntöönpanosta. 12 artikla (1) Euroopan parlamentin asiakirjat käännetään kaikille virallisille kielille. (2) Puheenvuorot tulkataan simultaanisti kaikille virallisille kielille. 13 artikla (1) Jäsenet voivat ryhmittyä poliittisiksi ryhmiksi. (2) Näiden sääntöjen 4 artiklan 3 kohtaa sovelletaan vastaavasti. 14 artikla (1) Poliittiset ryhmät kuuluvat Euroopan parlamenttiin sen osina. (2) Ne voivat kantaa ja vastata tuomioistuimissa. 15 artikla (1) Jäsenillä on oikeus kohtuulliseen edustajanpalkkioon, joka takaa heidän riippumattomuutensa. (2) Heillä on toimikauden päätyttyä oikeus siirtymäkorvaukseen ja eläkkeeseen. (3) Sopimus edustajanpalkkion, siirtymäkorvauksen tai eläkkeen käytöstä muihin kuin yksityisiin tarkoituksiin on mitätön. (4) Jäsenten ja entisten jäsenten kuoltua heidän oikeudenomistajillaan on oikeus perhe-eläkkeeseen. 16 artikla Edustajanpalkkio on 50 prosenttia Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomarin peruspalkasta. 17 artikla Edustajanpalkkiosta vähennetään palkkio, jonka jäsen saa muun kansanedustuslaitoksen edustajantoimen hoitamisesta. 18 artikla (1) Edustajanpalkkiosta maksetaan yhteisön vero samoin perustein kuin Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 13 artiklan perusteella säädetään yhteisöjen virkamiehistä ja muusta henkilöstöstä. (2) Tämä ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen ottaa edustajanpalkkio huomioon vahvistettaessa muista tuloista perittävän veron määrää. 19 artikla (1) Jäsenillä on toimikauden päätyttyä oikeus 16 artiklassa tarkoitetun edustajanpalkkion suuruiseen siirtymäkorvaukseen. (2) Tätä oikeutta kertyy kuukausi kutakin vuotta kohti, jonka aikana jäsen on hoitanut edustajantointa, kuitenkin vähintään kuusi ja enintään 24 kuukautta. (3) Tätä oikeutta ei ole, jos jäsen ottaa vastaan edustajantoimen toisessa kansanedustuslaitoksessa tai julkisen viran. (4) Kuolemantapauksessa siirtymäkorvaus maksetaan viimeisen kerran siltä kuukaudelta, jonka aikana entinen jäsen on kuollut. (5) Näiden sääntöjen 18 artiklaa sovelletaan vastaavasti. 20 artikla (1) Entisillä jäsenillä on oikeus eläkkeeseen 60 vuotta täytettyään. (2) Tämä eläke on 3,5 prosenttia 16 artiklassa tarkoitetusta edustajanpalkkiosta kultakin täydeltä vuodelta ja yksi kahdestoistaosa kultakin seuraavalta täydeltä kuukaudelta, jonka aikana jäsen on hoitanut edustajantointa, kuitenkin enintään 70 prosenttia. (3) Oikeus eläkkeeseen on riippumaton muista eläkkeistä. (4) Näiden sääntöjen 17 ja 18 artiklaa sovelletaan vastaavasti. 21 artikla (1) Jäsenet, jotka tulevat työkyvyttömiksi toimikautensa aikana, ovat oikeutettuja eläkkeeseen. (2) Näiden sääntöjen 20 artiklan 2 kohtaa sovelletaan vastaavasti. Eläkkeen määrä on kuitenkin vähintään 35 prosenttia 16 artiklassa tarkoitetusta edustajanpalkkiosta. (3) Eläkeoikeus alkaa edustajantoimen lakatessa. (4) Näiden sääntöjen 11 artiklan 4 kohtaa sekä 17 ja 18 artiklaa sovelletaan vastaavasti. 22 artikla Jos entisellä jäsenellä on samanaikaisesti oikeus 19 artiklassa tarkoitettuun siirtymäkorvaukseen ja 20 tai 21 artiklassa tarkoitettuun eläkkeeseen, sovelletaan hänen valitsemaansa järjestelyä. 23 artikla (1) Jos jäsen kuolee toimikautensa aikana tai jos 20 tai 21 artiklassa tarkoitettuun eläkkeeseen oikeutettu entinen jäsen kuolee, hänen aviopuolisollaan ja huollettavana olevilla lapsillaan on oikeus perhe-eläkkeeseen. (2) Perhe-eläkkeen kokonaismäärä ei saa olla korkeampi kuin sen eläkkeen määrä, johon jäsenellä olisi ollut oikeus vaalikauden päättyessä tai johon entisellä jäsenellä oli oikeus. (3) Eloonjäänyt puoliso saa 60 prosenttia 2 kohdassa tarkoitetusta määrästä, kuitenkin vähintään 30 prosenttia edustajanpalkkiosta. Oikeus perhe-eläkkeeseen ei muutu uuden avioliiton solmimisen johdosta. (4) Huollettavana oleva lapsi saa 20 prosenttia tästä määrästä. (5) Maksettavan perhe-eläkkeen enimmäismäärä jaetaan tarvittaessa 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen prosenttiosuuksien suhteessa aviopuolison ja lasten kesken. (6) Perhe-eläkettä maksetaan kuolemaa seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen. (7) Aviopuolison kuoltua hänen oikeutensa perhe-eläkkeeseen lakkaa sen kuukauden lopussa, jonka aikana hän on kuollut. (8) Lapsen oikeus perhe-eläkkeeseen lakkaa sen kuukauden lopussa, jonka aikana hän täyttää 21 vuotta. Oikeus jatkuu kuitenkin ammattiin valmistavan koulutuksen keston ajan, kuitenkin enintään sen kuukauden loppuun, jonka aikana lapsi täyttää 25 vuotta. Oikeus eläkkeeseen jatkuu myös niin kauan kuin lapsi on sairauden tai vamman takia kykenemätön huolehtimaan toimeentulostaan. (9) Jäsenvaltioiden virallisesti tunnustamien parisuhteiden osapuolet rinnastetaan aviopuolisoihin. (10) Näiden sääntöjen 11 artiklan 4 kohtaa ja 18 artiklaa sovelletaan vastaavasti. 24 artikla (1) Eläkkeen ja perhe-eläkkeen rahoittamiseksi perustetaan rahasto, johon rahastoidaan varat eläkkeiden ja perhe-eläkkeiden maksamiseksi. (2) Rahaston varat koostuvat kuukausittaisista maksuista, joista parlamentti suorittaa kaksi kolmasosaa ja jäsenet yhden kolmasosan, sekä niistä saatavista koroista. (3) Parlamentti vahvistaa vuosittain näiden maksuosuuksien suuruuden. (4) Edellä 2 kohdassa tarkoitetut maksuosuudet ovat vapaat kaikista veroista. (5) Tilintarkastuksen suorittaa Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 25 artikla (1) Jäsenillä ja eläkettä nauttivilla entisillä jäsenillä sekä perhe-eläkkeeseen oikeutetuilla oikeudenomistajilla on oikeus saada korvaus sairaudesta, raskaudesta ja lapsen syntymästä aiheutuvista kuluista. (2) Näiden kustannusten kattamiseksi muodostetaan rahasto, jonka rahoitukseen myös entiset jäsenet osallistuvat. (3) Näiden sääntöjen 11 artiklan 4 kohtaa ja 24 artiklaa sovelletaan vastaavasti. 26 artikla (1) Jäsenillä on oikeus vakuutusturvaan edustajantoimen hoitamiseen liittyvien riskien kattamiseksi. (2) Näiden sääntöjen 11 artiklan 4 kohtaa sovelletaan vastaavasti. 27 artikla (1) Jäsenillä on oikeus saada korvaus edustajantoimen hoitamisesta aiheutuvista kuluista. (2) Parlamentti päättää, missä tapauksissa korvaus voidaan maksaa kiinteämääräisenä summana. (3) Näiden sääntöjen 11 artiklan 4 kohtaa ja 15 artiklan 3 kohtaa sovelletaan vastaavasti. 28 artikla (1) Jäsenillä on oikeus käyttää vapaasti valitsemiaan henkilökohtaisia avustajia. (2) Näiden sääntöjen 11 artiklan 4 kohtaa sovelletaan vastaavasti. 29 artikla (1) Jäsenillä on oikeus käyttää parlamentin toimistotiloja ja televiestintälaitteita sekä virka-autoja. (2) Näiden sääntöjen 11 artiklan 4 kohtaa sovelletaan vastaavasti. 30 artikla Kaikki maksut suoritetaan Euroopan unionin talousarviosta sekä 24 ja 25 artiklan mukaisesti perustetuista rahastoista. 31 artikla Euroopan parlamentin 24 ja 25 artiklan nojalla suorittamat maksut ovat vapaat kaikista veroista. 32 artikla Näiden sääntöjen täytäntöönpanoa koskevat päätökset julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden L-sarjassa. B. Siirtymäsäännökset 33 artikla (1) Jäsenet, jotka olivat jo Euroopan parlamentin jäseniä välittömästi ennen sen vaalikauden alkamista, jonka aikana nämä säännöt tulevat voimaan, ja jotka on valittu uudelleen, voivat edustajanpalkkion, siirtymäkorvauksen, eläkkeen ja perhe-eläkkeen osalta valita edustajantoimensa koko kestoajaksi aikaisemman kansallisen järjestelmän. (2) Nämä maksut suoritetaan jäsenvaltion talousarviosta, ja niistä maksetaan ainoastaan kansallinen vero. (3) Nämä jäsenet eivät suorita maksuosuuksia 24 artiklassa tarkoitettuun rahastoon. 34 artikla (1) Jäsenten, jotka haluavat pysyä 33 artiklan 1 kohdan mukaisesti aikaisemman kansallisen järjestelmän piirissä, on ilmoitettava päätöksestään parlamentin puhemiehelle kirjallisesti 30 päivän kuluessa näiden sääntöjen voimaantulosta. (2) Päätös on lopullinen ja peruuttamaton. (3) Jollei ilmoitusta ole tehty määräajassa, sovelletaan näiden sääntöjen säännöksiä. 35 artikla (1) Euroopan parlamentin perustaman vapaaehtoisen eläkerahaston toimintaa jatketaan näiden sääntöjen voimaantulon jälkeen niiden jäsenten tai entisten jäsenten osalta, jotka jo ovat hankkineet tähän rahastoon liittyviä oikeuksia tai odotusoikeuksia tai valitsevat 33 artiklan 1 kohdan mukaisesti aikaisemman kansallisen järjestelmän. (2) Hankitut oikeudet ja odotusoikeudet säilyvät täysimääräisinä. (3) Tähän rahastoon suoritetut maksuosuudet ovat vapaat kaikista veroista. (4) Jäsenet, jotka maksavat maksuja eläkerahastoon 24 artiklan mukaisesti, eivät voi hankkia vapaaehtoiseen eläkerahastoon liittyviä uusia oikeuksia tai odotusoikeuksia. (5) Rahastoon eivät pääse mukaan ne jäsenet, jotka valitaan parlamenttiin ensimmäisen kerran näiden sääntöjen voimaantulon jälkeen. (6) Näiden sääntöjen 15 artiklan 3 kohtaa, 18 artiklaa ja 20 artiklan 3 kohtaa sovelletaan vastaavasti. 36 artikla (1) Eläkeoikeus, jonka jäsen on hankkinut kansallisten säännösten perusteella ennen näiden sääntöjen voimaantuloa, säilyy täysimääräisenä. (2) Ajanjaksot, joina asianomainen henkilö on hoitanut edustajantointa Euroopan parlamentissa tai kansallisessa parlamentissa ja jotka eivät kansallisten säännösten perusteella oikeuta eläkkeeseen, otetaan huomioon laskettaessa näiden sääntöjen mukaista eläkettä. 37 artikla (1) Kukin uusi jäsenvaltio voi siirtymäkautena päättää soveltaa kyseisestä valtiosta valittujen jäsenten edustajanpalkkioon, siirtymäkorvaukseen, eläkkeeseen ja perhe-eläkkeeseen näistä säännöistä poikkeavia säännöksiä. (2) Jäsenet on tällaisissa säännöksissä asetettava vähintään samaan asemaan asianomaisen kansallisen parlamentin jäsenten kanssa. (3) Kaikki maksut suoritetaan asianomaisen jäsenvaltion talousarviosta. (4) Siirtymäkausi alkaa liittymissopimuksen tullessa voimaan ja päättyy viimeistään, kun sen alkamisesta on kulunut kaksi kokonaista Euroopan parlamentin vaalikautta. (5) Tällaiset säännökset eivät vaikuta jäsenille näiden sääntöjen 25—29 artiklan nojalla kuuluviin oikeuksiin. C. Voimaantulo 38 artikla (1) Nämä säännöt tulevat voimaan neuvoston suostumuksen jälkeen samanaikaisesti niiden perustamissopimusten muutosten kanssa, joista päätetään Eurooppa-valmistelukunnan työn perusteella. (2) Jollei 1 kohdasta muuta johdu, — 3 artiklan 1 ja 2 kohta tulevat voimaan vasta, kun vuoden 1976 säädöksen 4 artiklan 1 kohta on kumottu; — 4 artikla tulee voimaan, jos ja kun pöytäkirjan 9 artikla kumotaan; — 5 artikla tulee voimaan, jos ja kun pöytäkirjan 10 artikla kumotaan; — 7 artikla tulee voimaan, jos ja kun pöytäkirjan 8 artikla kumotaan. (3) Neuvoston suostumuksen jälkeen Euroopan parlamentin puhemies allekirjoittaa nämä säännöt ja ne julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden L-sarjassa. [1] Myöhemmin tekstissä: EY:n perustamissopimus. [2] Näissä säännöissä mainitaan jatkossa ainoastaan EY:n perustamissopimuksen artiklat. [3] EYVL L 283, 21.10.2002, s. 1. [4] Asia 208/80, Lord Bruce, tuomio 15.9.1981, Kok. 1981, s. 2205. [5] Ks. 22 perustelukappaleen alaviite 1. [6] Tuomion 17 kohta; tuomiota ei ole julkaistu suomeksi. [7] Tuomion 21 kohta; tuomiota ei ole julkaistu suomeksi. [] Ks. 37 artiklan 2 kohta. --------------------------------------------------