Muistio menettelyistä, jotka koskevat hiiliteollisuuden rakennemuutokseen liittyviä täydentäviä sosiaalisia tukitoimenpiteitä (2001-2002)

(2000/C 265/02)

1. Johdanto

Hiiliteollisuuden rakennemuutos on 1990-luvun alkupuolelta lähtien jatkunut tasaiseen tahtiin, ja joissakin jäsenvaltioissa sen tavoitteena on ollut saattaa tuotantotoiminta päätökseen.

Työntekijät, jotka kärsivät hiili- ja terästeollisuuden rakennemuutoksen vaikutuksista, voivat saada sosiaalista avustusta ("perinteistä avustusta") EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan mukaisesti. Viime vuosina komissio on antanut täydentävää sosiaalista avustusta hiilityöntekijöille Rechar-ohjelman (1990-1993)(1) ja hiiliteollisuuden sosiaalisten avustusten (1994-1997 ja 1998-2000)(2) kautta. Komissio on nyt päättänyt, että täydentävää avustusta on saatavilla myös vuosina 2001 ja 2002 (23. kesäkuuta 2002 asti, jolloin EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo päättyy). Ohjelman arvioidut kokonaiskustannukset sen 19 kuukauden soveltamisajalta ovat 51 miljoonaa euroa.

Uusi ohjelman on jatkoa tällä hetkellä sovellettavalle ohjelmalle, jossa määrätään suuremmasta EHTY:n tuesta hiilityöntekijöille, joita koskevat varhaiseläke tai uudelleentyöllistämis- tai työttömyystoimet. Tämänhetkiseen tuen tasoon tai tuen saantiedellytyksiin ei tehdä mitään muutoksia.

2. Toimenpiteen perustelut

Unionin hiiliteollisuuden tuotantokustannukset ovat yleensä huomattavasti yli maailmanmarkkinahintojen. Tämän vuoksi kaivosyritykset ovat monien vuosien ajan pyrkineet muuttamaan ja rationalisoimaan toimintaansa. Kun Portugalin viimeinen hiilikaivos suljettiin vuonna 1995, jäljellä on enää neljä jäsenvaltiota, joissa tuotetaan hiiltä: Saksa, Espanja, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta.

Saksa on nykyään tuotantonsa ja työvoimansa puolesta tärkein hiilentuottaja unionissa, ja Saksan hiiliteollisuus, ammattiliitot sekä osavaltion ja liittovaltion hallitukset ovat hiljattain hyväksyneet rakenneuudistussuunnitelman, johon liittyy merkittäviä kaivosten sulkemisia ja työpaikkojen menetyksiä. Espanjassa ollaan toteuttamassa samanlaista suunnitelmaa, kun taas Ranskassa on sovittu, että kaikki kaivostoiminta lakkaa vuonna 2005. Yhdistyneessä kuningaskunnassa alan rakenneuudistuksista suurin osa on tehty, ja tuotantokustannukset ovat nyt huomattavasti alhaisemmat kuin muualla unionissa. Yhdistyneen kuningaskunnan hiiliteollisuudella on edelleen ongelmia hiilensä myynnissä erityisesti siksi, että maakaasun käyttö on lisääntynyt, hiilen hinta on alhainen maailmanmarkkinoilla ja punta on edelleen vahva.

Saksan, Espanjan ja Ranskan hiiliteollisuudessa työskentelee tällä hetkellä noin 95000 työntekijää. Näistä noin 17500 joutuu todennäköisest kärsimään rakenneuudistustoimista tai kaivosten sulkemisesta ohjelman soveltamiskaudella. Kun kuitenkin otetaan huomioon säännöt, joita jäsenvaltioissa tällä hetkellä sovelletaan toimenpiteisiin, vain noin 13000 työntekijää voi saada tukea ohjelmasta.

Lisäksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa hiiliteollisuudessa työskentelee 13500 työntekijää. Ei ole odotettavissa, että yksikään näistä työntekijöistä, joiden työpaikkoihin rakenneuudistus vaikuttaa, saisi tukea ohjelmasta, koska he eivät ole tukikelpoisia EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklassa edellytetyn erityisen kansallisen tuen puuttumisen vuoksi (ks. kohta 3.3).

3. Tukimenettelyt

Ohjelmasta annettavalla EHTY:n tuella täydennetään EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan mukaista perinteistä avustusta. Tämän vuoksi on mahdollista vastata suuremmasta osuudesta kustannuksia, jotka aiheutuvat sosiaalisista tukitoimenpiteistä.

3.1 Tukikelpoisuus

Kaikki hiilityöntekijät, jotka voivat saada perinteistä avustusta EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 1 kohdan c alakohdan mukaisesti, voivat saada tukea myös täydentävästä tukiohjelmasta. Perinteistä avustusta koskevat yksityiskohtaiset tukikelpoisuusperusteet on määritelty komission ja jäsenvaltioiden kahdenvälisissä sopimuksissa.

3.2 Toimenpidelajit

Yleisesti ottaen EHTY osallistuu jäsenvaltioissa hiilityöntekijöitä koskevien kaikkien sellaisten sosiaalisten tukitoimenpiteiden rahoitukseen, jotka kuuluvat johonkin seuraavaan ryhmään:

3.2.1 Varhaiseläke

Kyseessä ovat toimenpiteet, joilla siirretään vanhempia työntekijöitä eläkkeelle - ja näin ollen työmarkkinoiden ulkopuolelle - kohtuullisilla tuloilla. Myös osa-aikaeläkettä tai asteittaista varhaiseläkettä koskevien toimenpiteiden rahoitukseen voidaan osallistua.

3.2.2 Siirrot

Henkilöstöä voidaan siirtää kaivosyrityksen sisällä tai sen ulkopuolelle. Yhteisrahoitusta voidaan myöntää monenlaisiin toimenpiteisiin ja näiden yhdistelmiin (korvaus palkanmenetyksestä, erorahat, muuttoavustukset jne.). Ammatillista uudelleenkoulutusta ei kuitenkaan tueta, koska vuoden 1994 lopusta lähtien EHTY ei ole osallistunut uudelleenkoulutusjärjestelmiin.

3.2.3 Työttömyys

Koska joillakin hiilikaivosalueilla ei ole mahdollisuuksia uudelleentyöllistymiseen ja jos kaikki ikään liittyvät toimenpiteet on jo käytetty, työvoiman vähentäminen saattaa johtaa tiettyjen työntekijäryhmien työttömyyteen. Tällöin täydentävästä tukiohjelmasta myönnettävällä tuella voidaan kattaa monenlaisia avustuksia työttömille, erityisesti siirtymäajan korvauksia ja erorahoja.

3.3 Tukimäärät

Tuen keskimääräinen enimmäismäärä henkilöä kohti on 4000 euroa varhaiseläkkeen osalta ja 2000 euroa uudelleentyöllistämisen ja työttömyyden osalta. EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan määräysten mukaisesti EHTY:n tuen kokonaismäärä (perinteinen avustus ja täydentävä avustus) ei voi olla enempää kuin jäsenvaltion maksama tukitoimenpiteisiin liittyvä erityismaksu.

3.4 Avustuskausi

Kausi, jona EHTY voi osallistua työntekijästä aiheutuvien kustannusten rahoitukseen, on enintää 36 kuukautta. Kausi alkaa toimenpiteen alkamispäivästä. Täydentävästä ohjelmasta maksettavalla tuella voidaan joko vahvistaa yhteisön tukitoimenpidettä perinteisen avustuksen aikana tai osallistua toimenpiteen rahoitukseen lisäkauden aikana, joka voi olla enintään 18 kuukautta (varhaiseläke) tai 12 kuukautta (uudelleentyöllistäminen ja työttömyys).

4. Muut menettelyt

Periaatteessa kustannukset, joiden rahoitukseen osallistutaan, liittyvät sosiaalisia tukitoimenpiteitä koskeviin ohjelmiin, joita sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2001. Tukihakemukset voivat kuitenkin liittyä myös vuonna 2000 toteutettuihin toimenpiteisiin, jotka koskevat työpaikkansa menettäneitä työntekijöitä tai työntekijöitä, joiden työpaikkoihin rakennemuutos on vaikuttanut kyseisen vuoden aikana, ja jotka eivät sisälly vuotta 2000 koskeviin täydentävää tukea koskeviin hakemuksiin. Yleisesti ottaen tukiin sovellettavat menettelyt ja edellytykset - tässä asiakirjassa erityisesti esitettyjä menettelyitä ja edellytyksiä lukuun ottamatta - ovat samat kuin perinteisten avustusten myöntämistä koskeviin kahdenvälisiin sisältyvät menettelyt ja edellytykset.

Myönnetystä summasta voidaan myöntää enintä 50 % ennakkoa kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä sillä edellytyksellä, että se todistaa toimenpiteiden alkaneen ja ilmoittaa niiden työntekijöiden lukumäärän, joita toimenpide koskee. Jos määrä on arvioitua alhaisempi, maksettavaa summaa vähennetään samassa suhteessa.

Lopulliset pyynnöt on jätettävä viimeistään 31. maaliskuuta viidentenä vuonna, joka seuraa tuenmyöntämispäätöstä. Maksamattomat summat peruutetaan automaattisesti saman vuoden 30 päivänä kesäkuuta.

EHTY:n ja ESR:n tuen päällekkäisyyttä koskevien sääntöjen mukaisesti työntekijä voi saada yhdistettyä tukea kahdesta yhteisön välineestä sellaisia eri aikaan tapahtuvia toimenpiteitä varten, joilla on eri tavoitteet. Näin esimerkiksi ennen ESR:n yhteisrahoittamaa ammatillista kurssia tai sen jälkeen voi olla kausi, jolloin työntekijä saa myös EHTY:n yhteisrahoittamaa siirtymäajan korvausta.

5. Rahoitukseen liittyvät näkökohdat

Ohjelman kustannukset EHTY:n budjetista ovat todennäköisesti noin 29 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja 22 miljoonaa euroa vuonna 2002. Luvut ovat viitteellisiä, ja lopullisista summista päätetään vuosittaisessa budjettimenettelyssä.

(1) EYVL C 185, 26.7.1990, s. 18.

(2) EYVL C 108, 16.4.1994, s. 3; EYVL C 198, 28.6.1997, s. 6.