Komission päätös,

tehty 3 päivänä heinäkuuta 2001,

valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt KHK Verbindetechnik GmbH Brotterodelle

(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 1781)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2002/71/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

(1) Saksa on ilmoittanut komissiolle 14 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä tuesta, jonka se on myöntänyt KHK Verbindetechnik GmbH Brotterode -nimiselle yritykselle (jäljempänä "KHK"). Saksa on toimittanut komissiolle lisätietoja 8 päivänä lokakuuta 1999, 20 päivänä joulukuuta 1999, 13 päivänä tammikuuta 2000, 27 päivänä maaliskuuta 2000 ja 3 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyillä kirjeillä.

(2) Komissio on ilmoittanut Saksalle 17 päivänä lokakuuta 2000 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

(3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta.

(4) Komissio on toimittanut asianomaisilta saamansa huomautukset Saksalle lausuntoa varten.

II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

1. Yritys

(5) KHK perustettiin vuonna 1996, kun konkurssipesän hoitaja myi konkurssiin haetun yrityksen, Metallverarbeitung Brotterode GmbH:n(3), varallisuuden.

(6) MVB:n konkurssimenettely aloitettiin 1 päivänä heinäkuuta 1996. Konkurssipesän hoitaja jatkoi tuotantoa samalla kun se etsi uutta sijoittajaa. Neuvottelut aloitettiin kuuden ehdokkaan kanssa. Parhaaksi tarjoukseksi arvioitiin lopulta neljän yksityishenkilön hakemus; heistä kolme oli MVB:n palveluksessa. Nämä yksityiset sijoittajat perustivat uuden yrityksen, KHK:n. KHK osti osan MVB:n tuotantovälineistä yrityksen omaisuuden siirron (Auffanglösung) yhteydessä. MVB:n varallisuus, erityisesti välttämättömät rakennukset ja koneet, myytiin KHK:lle 1,2 miljoonan Saksan markan hintaan.

(7) Yritys sijaitsee Brotterodessa, Thüringenissä, joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. KHK kuuluu pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) luokkaan ja tuottaa lämpöpatterien kiinnittämiseen tarkoitettuja työvälineistöjä, sähköpylväisiin kiipeämiseen tarkoitettuja metallitikkaita ja pallopääankkureita, joita käytetään rakennusteollisuudessa valmiiden betoniosien kuljetukseen.

2. Rakenneuudistus

(8) Rakenneuudistussuunnitelman pääkohat ovat:

a) toimintojen keskittäminen yhteen sijaintipaikkaan;

b) tuotantovälineiden uudenaikaistaminen;

c) tuotantoprosessin automatisointi;

d) henkilöstön merkittävä vähentäminen;

e) valmistettavien tuotteiden määrän karsiminen ja tuotannon rajaaminen tuotteisiin, jotka synnyttävät kassavirtaa;

f) uusien tuotteiden kehittely.

(9) MVB koostui viidestä toisistaan erillään sijaitsevasta tuotantolaitoksesta, jotka oli sijoitettu Brotteroden kaupungin eri osiin. KHK osti yhden olemassa olevista tuotantohalleista tontteineen. Tuotantovälineet keskitettiin tähän sijaintipaikkaan. KHK sijoitti eri tuotantolinjojen automatisointiin. Tuotantoa alettiin ohjata tietokoneiden avulla. Muutostöiden ansiosta tuotantohallin energiahuolto ja lämmitysjärjestelmä voitiin erottaa MVB:n muista tuotantolaitoksista.

(10) KHK jatkoi MVB:ltä alun perin haltuunottamistaan kolmesta tuotantolinjasta kahden toimintaa menestyksekkäästi, nimittäin lämpöpatterien kiinnittämiseen tarkoitettujen työvälineistöjen tuotantoa ja metallitikkaiden tuotantoa. Paineilmatyökalujen tuotantolinjasta luovuttiin. KHK aloitti vuonna 1998 rakennusteollisuudessa valmiiden betoniosien kuljetukseen käytettävien pallopääankkurien tuotannon. KHK:n asiakkaina on yksinomaan saksalaisia tukkukauppiaita.

(11) Kun MVB haettiin konkurssiin vuonna 1996, sillä oli palveluksessaan 48 työntekijää ja sen liikevaihto oli 3,515 miljoonaa Saksan markkaa. KHK työllisti liiketoimintaansa aloittaessaan vuonna 1996 yhteensä 18 henkilöä. Vuonna 2000 henkilökuntaan kuului 27 työntekijää, liikevaihto oli 4,6 miljoonaa Saksan markkaa ja tase 180000 Saksan markkaa.

(12) Rakenneuudistusajanjaksoksi ilmoitettiin vuodet 1996-1999 ja saneeraussuunnitelman kokonaiskustannuksiksi 2,291 miljoonaa Saksan markkaa.

>TAULUKON PAIKKA>

(13) Hankkeen julkinen rahoitus jakautuu seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

(14) Sijoittajan osuus muodostuu ilmoituksen mukaan seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

(15) KHK osti MVB:n varallisuuden 960000 Saksan markan lainalla. Sen jälkeen yksityinen pankki myönsi yritykselle 213000 Saksan markan maksuvalmiuslainan (enimmäismäärä 300000 Saksan markkaa) ja 415000 Saksan markan investointilainan. Molempien luottojen vakuudet ovat samat: sijoittajien takaukset, 715000 Saksan markan kiinteistövelka yrityksen tontista, laitteisto-omaisuuden luovutus ja kaikkien myyntisaamisten siirto. Investointilainan vakuutena on lisäksi Bürgschaftsbank Thüringenin(4) myöntämä 80-prosenttinen (332000 Saksan markan) julkinen täytetakaus. Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) on lisäksi jälleenrahoittanut lainan kokonaan Euroopan jälleenrakennusohjelman (ERP:n)(5) puitteissa.

(16) Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio epäili, voidaanko 415000 Saksan markan investointilainaa pitää koko suuruudessaan valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa(6) tarkoitettuna sijoittajan osuutena, sillä sijoittajan/yrityksen tarjoaman takauksen lisäksi lainalle on myönnetty 80-prosenttinen (322000 Saksan markan) julkinen takaus. Lisäksi todettiin, että KfW on lisärahoittanut lainan komission hyväksymän ERP-ohjelman puitteissa; sitä paitsi laina taattiin valtiontuella hankitulla varallisuudella.

(17) Lisäksi komissio epäili, myönnettiinkö 213000 Saksan markan laina (maksuvalmiuslaina) markkinaehdoin ja voidaanko sitä siten pitää suuntaviivojen mukaisena sijoittajan osuutena, sillä kyseinen laina taattiin valtiontuella hankitulla varallisuudella.

(18) Edellä esitetyistä syistä komissio epäili, voidaanko sijoittajan osuutta rakenneuudistuksessa pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna merkittävänä osuutena ja voidaanko tuen näin ollen katsoa olevan suhteutettu rakenneuudistuksen kustannuksiin ja hyötyihin.

III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(19) Komissio on saanut KHK:lta lausunnon. KHK korostaa, että rakenneuudistus on toteutettu kokonaisuudessaan ja että yrityksen tulos vuonna 2000 (liikevaihto 4,6 miljoonaa Saksan markkaa ja tase 180000 Saksan markkaa) oli odotettua parempi. Yritystä ei kuitenkaan olisi voitu perustaa ilman BvS:n ja Thüringenin osavaltion taloudellista tukea, jolloin kaikki työpaikat olisivat hävinneet. Yrityksen osakkaat ovat päättäneet jatkaa tuloksellista liiketoimintaa; lisäksi he ovat sitoutuneet yritykseen taloudellisesti henkilökohtaisilla takauksilla.

IV SAKSAN HUOMAUTUKSET

(20) Saksa toteaa, että molempien luottojen kohdalla komission epäilyt perustuvat siihen, että niiden takuina on yrityksen varallisuutta, joka on ainakin osaksi hankittu KHK:lle myönnetyillä tuilla. Saksan mukaan komissio päättelee lainan itsessään sisältävän tukiosuuksia sillä perusteella, että varallisuutta on hankittu valtiontuilla ja tällä varallisuudella on sen jälkeen taattu yksityisen pankin myöntämä laina. Näin yrityksen saamat tuet laskettaisiin säännösten vastaisesti kahteen kertaan, jolloin myös päätelmä olisi säännösten vastainen. Niinpä esimerkiksi BvS:n myöntämä laina laskettaisiin sekä sataprosenttiseksi tapauskohtaiseksi tueksi että liikepankin lainaan sisältyväksi tukiosuudeksi.

(21) Saksan näkemyksen mukaan komission pitäisi tällaisessa tapauksessa määrittää myös tukiosuuden suuruus riippumatta edellä esitetyn päätelmän säännöstenvastaisuudesta. Voitaisiin tuskin saada selville, mikä määrä valtiontuista on käytetty sen varallisuuden hankkimiseen, joka myöhemmin toimi vakuutena. Ei ole mitään keinoa määrittää tuen osuutta lainasta, joten käytännön tulokseen ei päästä, koska tukiosuuden määritys puuttuu.

(22) Saksa huomauttaa komission jättävän päätelmässään huomiotta sen, että tukien ominaislaatu ja tarkoitus on nimenomaan antaa tuensaajalle mahdollisuus osallistua puhtaasti markkinataloudelliseen liiketoimintaan. Siten tukien "jatkuminen" yrityksen kehittyessä taloudellisesti kuuluu tukien perusolemukseen. Niinpä komission päätelmästä seuraisi, että tuen intensiteetti kasvaisi jokaisen sellaisen taloudellisen tapahtuman myötä, jolla on jokin yhteys alunperin myönnettyyn tukeen.

(23) Lisäksi komission tulisi Saksan mukaan ottaa huomioon, että lainojen vakuutena ovat myös sijoittajien omavelkaiset takaukset, laitteisto-omaisuuden luovutus ja kaikkien myyntisaamisten siirto. Siksi varallisuuden hankkimisen valtiontukivaroin ei pitäisi johtaa siihen, että varallisuudella taatut lainatkin sisältävät lisää tukiosuuksia.

(24) 415000 Saksan markan investointilainasta Saksa toteaa, että tuen osuus tästä lainasta on Saksan kannalta katsoen korkeintaan osavaltion takaama 80 prosentin (332000 Saksan markan) lainaosuus.

(25) Saksan kanta 213000 Saksan markan liikepääomalainasta on, että Deutsche Bank AG on yksityinen pankki ja että laina myönnettiin markkinaehdoin. Siten sitä pitäisi arvioida sijoittajan osuutena komission käytännön mukaisesti. Saksa esittää, että lainan enimmäissuuruus on 300000 Saksan markkaa ja sen korko yhdeksän prosenttia ja että sen vakuuksina ovat sijoittajien takaukset (417000 Saksan markkaa), kiinteistövelka yrityksen tontista (715000 Saksan markkaa), laitteisto-omaisuuden luovutus sekä kaikkien myyntisaamisten siirto. Saksan mukaan nämä ehdot vastaavat normaaleja markkinaehtoja.

(26) Lisäksi Saksa tulkitsee, että korkeintaan 300000 Saksan markan lainaa, jonka Deutsche Bank on myöntänyt KHK:lle, pitäisi arvioida sijoittajan osuutena koko suuruudessaan. Yritys on tähän mennessä nostanut lainasta vasta 213000 Saksan markkaa, mutta ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että yrityksen on ennalta-arvaamattoman maksuvalmiustarpeen vuoksi nostettava myös loput 87000 Saksan markkaa. Joka tapauksessa koko 300000 Saksan markan määrä on yrityksen käytettävissä. Siten yritykselle pitäisi laskea rakenneuudistuskustannuksia yhteensä 2,378 miljoonan Saksan markan arvosta.

(27) Saksa ottaa huomautustensa lopuksi kantaa yrityksen kokoon ja kyseessä olevaan alueeseen. Saksa tähdentää, että KHK on pk-yritys ja yrityksen entisen johdon ostama yritys. Yritys sijaitsee EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella, jonka tunnuspiirteitä on korkea työttömyysaste. KHK:hon tehtyjen investointien avulla alueelle jää 24 pysyvää työpaikkaa; investoinnit edistävät näin alueen taloudellista kehitystä.

V ARVIOINTI TUESTA

(28) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti kauppaan vaikuttamisen ehto täyttyy, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa alalla, jolla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

(29) Komissio toteaa, että ilmoitettu tuki on myönnetty valtion varoista yksittäiselle yritykselle, jota tuettiin pienentämällä kustannuksia, joista sen olisi normaalisti täytynyt vastata ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseksi. Lisäksi tuensaaja, KHK, tuottaa metalliosia, joilla käydään valtioiden välistä kauppaa. Siten kyseinen tuki kuuluu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

1. Rakenneuudistustuki

(30) Ilmoitettu hanke koskee yrityksen rakenteen uudistamista sijoittajien esittämän rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti. Komissio toteaa, että vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistustukien tutkimisessa on tukeuduttava suuntaviivoihin.

(31) Komissio toteaa, että uudeksi yhtiöksi rekisteröity KHK otti haltuunsa osan MVB:n omaisuudesta rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi. MVB:n aktiivat myytiin maksukyvyttömyyttä koskevan Saksan lainsäädännön mukaisessa avoimessa tarjousmenettelyssä. Komissio päättelee ilmoitusasiakirjojen perusteella, että MVB:n aktiivat myytiin markkinahintaan eniten tarjoavalle.

(32) "Vaikeuksissa olevan yrityksen" käsitettä ei yleensä voida soveltaa vastaperustettuun yritykseen. Uusien osavaltioiden muutosprosessin erityisulottuvuuden vuoksi komissio on kuitenkin ilmoittanut, että suuntaviivoja voidaan soveltaa myös niin sanottuihin omaisuuden siirtoihin (Auffanglösungen)(7), jos yrityksen omaisuuserien myynnin tarkoituksena on mahdollistaa maksukyvyttömän yrityksen liiketoiminnan jatkaminen. Suuntaviivojen soveltamista tällaisiin yrityksiin voidaan perustella Saksan uusien osavaltioiden ongelmilla yleensä ja yritysten ongelmilla erityisesti.

(33) KHK sijaitsee uudessa osavaltiossa. Myynti kattoi kaikki ne entisen MVB:n omaisuuserät, jotka olivat välttämättömiä haltuun otettujen tuotantolinjojen toiminnan jatkamiseksi. MVB:n taloudellisesti kannattavaa toimintaa jatkettiin. MVB:n omaisuuserien myynnissä on siten kyse aidosta omaisuuden siirrosta, minkä vuoksi KHK:hon kohdistettuja toimia voidaan pitää rakenneuudistustukena.

(34) On huomattava, että uudet valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetut yhteisön suuntaviivat(8) tulivat voimaan 9 päivänä lokakuuta 1999. Suuntaviivojen 101 kohdan mukaan komissio tutkii ilmoittamattomien tukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille uusien suuntaviivojen perusteella, jos tuki tai osa siitä on myönnetty suuntaviivojen julkaisemisen jälkeen ja tuen myöntämishetkellä voimassa olleiden suuntaviivojen perusteella kaikissa muissa tapauksissa. Koska kaikki tuet oli tässä tapauksessa myönnetty ennen uusien suuntaviivojen voimaantuloa, ne tutkitaan vuoden 1994 suuntaviivojen perusteella(9).

(35) Kuten suuntaviivoissa esitetään, pelastamis- ja rakenneuudistustuki voi komission mielestä edistää taloudellisen toiminnan kehitystä vaikuttamatta kaupankäyntiin EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, jos suuntaviivoissa määritellyt edellytykset täyttyvät.

(36) Komissio toteaa, että toista rakenneuudistusta varten ilmoitetusta julkisesta rahoituksesta (yhteensä 1643000 Saksan markkaa) 653000 Saksan markkaa oli hyväksyttyjen ohjelmien perusteella myönnettyjä tukia. Siten nämä tuet luokitellaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(10) 1 artiklan b kohdan ii alakohdan mukaisiksi voimassa oleviksi tuiksi, ja näin ollen niiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille ei arvioida tässä päätöksessä. Nämä voimassa olevat tuet (653000 Saksan markkaa) otetaan kuitenkin huomioon arvioitaessa, onko tuet suhteutettu suuntaviivojen 3.2.2 kohdan iii alakohdan mukaisesti.

(37) Suuntaviivojen mukaan tuet on suhteutettava rakenneuudistuksen kustannuksiin ja hyötyihin. Suuntaviivojen 3.2.2 kohdan iii alakohdassa määrätään, että tuet on rajattava rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään ja suhteutettava yhteisölle odotettavissa olevaan hyötyyn. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan.

(38) Komissio epäili päätöksessään menettelyn aloittamisesta, voitiinko molempia Deutsche Bankin yritykselle myöntämiä luottoja pitää sijoittajan osuutena, koska ne oli taattu valtiontuella hankitulla varallisuudella. Niinpä komissio epäili, voitiinko sijoittajan osuutta pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna merkittävänä osuutena.

2. 415000 Saksan markan investointilaina

(39) Menettelyn aloittamisen yhteydessä komissio epäili, voitiinko koko 415000 Saksan markan investointilainaa pitää sijoittajan osuutena, koska sen vakuuksina oli käytetty sijoittajan/yrityksen takausten(11) lisäksi 80-prosenttista (332000 Saksan markan) julkista takausta. Lisäksi laina jälleenrahoitettiin hyväksytyn tukiohjelman puitteissa.

(40) Komissio toteaa, että valtiontakaus myönnettiin osana hyväksyttyä takausohjelmaa(12). Ohjelman sääntöjen mukaan vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävien takausten tuki-intensiteetti voi olla jopa 100 prosenttia. On huomattava, että menettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa Saksan kanta oli erilainen kuin ilmoituksessa: Saksa totesi, että tuen osuus kyseisestä lainasta on korkeintaan 80 prosenttia lainasummasta, ts. korkeintaan 332000 Saksan markkaa. Saksa laskee sijoittajan osuudeksi vain jäljelle jäävät 83000 Saksan markkaa.

(41) Kun tämä otetaan huomioon ja lähdetään siitä, että KHK oli vaikeuksissa oleva yritys lainaa myönnettäessä ja lainanantajapankin vaatiessa julkista täytetakausta, lainan 80-prosenttista täytetakausta (332000 Saksan markkaa) on komission käsityksen mukaan pidettävä tukena.

(42) Takauksesta huolimatta on muistettava, että vaikka laina oli yksityisen pankin myöntämä, KfW jälleenrahoitti sen Euroopan jälleenrakennusohjelman puitteissa. Tässä ohjelmassa on kyse hyväksytystä tukiohjelmasta, jonka tarkoituksena on myöntää halpakorkoisia lainoja yksityishenkilöille yritysten haltuunottoa varten, jos haltuunoton avulla taataan yrityksen liiketoiminnan jatkuminen ja jos kyseisillä yksityishenkilöillä ei muutoin ole tarvittavia rahavaroja käytössään.

(43) Komissio toteaa, että laina myönnettiin 12 vuodeksi (1997-2009), sen korko on 5 prosenttia 31 päivään maaliskuuta 2007 asti ja se on maksettava takaisin tasaerissä vuosina 2000-2009. Viitekorko oli lainan antohetkellä maaliskuussa 1997 6,86 prosenttia. Koska yritys oli tuolloin vaikeuksissa, ja hyväksytyssä ohjelmassa lainanannon edellytys oli, ettei muuta rahoitusta ole saatavissa, voidaan lähteä siitä, ettei mikään pankki olisi ollut valmis myöntämään yritykselle samansuuruista lainaa markkinaehdoin.

(44) Edellä esitetystä syystä ja koska vertaaminen markkinakorkoon on mahdotonta, menetellään komission viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmää koskevan tiedonannon(13) mukaisesti, ja myönnettyä 5 prosentin korkoa verrataan viitekorkoon 6,86 prosenttia + 4 prosenttia. Korkojen erotusta, joka on 5,86 prosenttia, pidetään yritykselle annettuna tukena sen 20 prosentin lainaosuuden osalta, jota takaus ei kattanut. Laina-ajan ja vuoden 1997 tasolle diskontatun tuetun koron perusteella saadaan tuen määräksi 24966 Saksan markkaa.

3. 213000 Saksan markan maksuvalmiuslaina (korkeintaan 300000 Saksan markkaa)

(45) Aloittaessaan menettelyn komissio epäili, oliko 213000 Saksan markan laina myönnetty markkinaehdoin, jolloin sitä voitaisiin pitää sijoittajan osuutena, sillä se taattiin valtiontuella hankitulla varallisuudella.

(46) Kun komissio tutkii, onko laina myönnetty markkinaehdoin, se tutkii tavallisesti lainaehtoja ja asiasisältöä luotonantajapankin näkökulmasta. Komissio päättelee kyseessä olevan markkinaehtoinen laina, jos pankki on yksityinen pankki, korot vastaavat markkinaehtoja, vakuudet noudattavat pankin normaalia käytäntöä ja lainanottaja antaa vakuuksia.

(47) Komissio toteaa, että yritykset käyttävät tavallisesti varallisuuttaan / tulevia liiketoiminnasta syntyviä tulojaan kaupallisten lainojen takaamiseen. Ne ovat tavallisimpia takuita, ja myös pankit vaativat niitä. Jos varallisuutta ei käytetä, liiketoiminnan, investointien jne. tuleva rahoittaminen on mahdotonta.

(48) Lisäksi komissio toteaa, että aikaisemmissa suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa se on hyväksynyt valtiontukien käyttämisen vaikeuksissa olevan yrityksen varallisuuden hankintaan(14). Komissio on samaa mieltä Saksan kanssa siitä, että tukien ominaislaatu ja tarkoitus on nimenomaan antaa tuensaajalle mahdollisuus osallistua puhtaasti markkinataloudelliseen liiketoimintaan. Komissio on niin ikään samaa mieltä siitä, että yritykset käyttävät yleensä laitteisto-omaisuuttaan, saamisiaan jne. liiketoimintansa yhtäjaksoisen ulkoisen rahoituksen ja/tai lisäinvestointeihin tarkoitettujen lainojen takaamiseen.

(49) Edellä esitetyistä syistä komission kanta on, että lainan takaaminen valtiontuella hankitulla varallisuudella ei vielä sinänsä anna aihetta päätellä, ettei lainaa ole myönnetty markkinaehdoin ja että se siten sisältää tukea.

(50) Komissio toteaa, että laina taattiin - tontin ja koneiden lisäksi - myös siirtämällä saamiset ja luovuttamalla lopputuote pankille sekä neljän yhtiön osakkaan henkilökohtaisella takauksella. Lainan korko on 9 prosenttia. Ei siis ole mitään viitteitä siitä, ettei lainaa olisi myönnetty markkinaehdoin. Niinpä komissio arvioi lainaa suuntaviivoissa tarkoitettuna ulkoisena rahoituksena.

(51) Lisäksi komissio viittaa Saksan huomautukseen, jonka mukaan Deutsche Bankin KHK:lle myöntämää korkeintaan 300000 Saksan markan lainaa pitäisi arvioida kokonaisuudessaan sijoittajan osuutena, koska vaikka yritys on tähän mennessä nostanut siitä vasta 213000 Saksan markkaa, se voi tarvittaessa käyttää koko 300000 Saksan markan määrän rakenneuudistusprosessin aikana syntyvän maksuvalmiustarpeen kattamiseen.

(52) Komissio toteaa, että ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa rahoitustarpeeksi oli suunniteltu yhteensä 2291000 Saksan markkaa. Rakenneuudistussuunnitelmaan on kirjattava kaikki rakenneuudistuksesta aiheutuvat kustannukset ja niiden jakautuminen valtiontukeen ja tuensaajan osuuteen. Jaottelun sisältävässä ilmoituksessa maksuvalmiuslainan sijoittajan osuudeksi oli merkitty vain 213000 Saksan markkaa. Kun otetaan huomioon, että rakenneuudistussuunnitelman muutokset voidaan ottaa tutkittavaksi vain tietyin ehdoin ja että rakenneuudistusajanjakso päättyi vuonna 1999, komission mielipide on, ettei ilmoitettua rakenneuudistussuunnitelmaa ole aihetta muuttaa takautuvasti. Siksi rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksiksi lasketaan 2291000 Saksan markkaa ja sijoittajan osuudeksi 213000 Saksan markkaa Deutsche Bankin näiden kulujen rahoittamiseen myöntämän lainan muodossa.

4. Tuen suhteuttaminen

(53) Kohtien 39-52 selvitysten perusteella komission käsitys rakenneuudistuksen julkisesta rahoituksesta on seuraavanlainen:

>TAULUKON PAIKKA>

(54) Komissio toteaa, että julkisesta takauksesta ja korkotuesta muodostuvat 356966 Saksan markan tuet perustuvat hyväksyttyihin tukiohjelmiin. Sen vuoksi nämä tuet luokitellaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan ii alakohdan mukaisiksi voimassa oleviksi tuiksi, ja näin ollen niiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille ei arvioida tässä päätöksessä. Nämä voimassa olevat tuet otetaan kuitenkin huomioon arvioitaessa, onko tuet suhteutettu suuntaviivojen 3.2.2 kohdan iii alakohdan mukaisesti.

(55) Koska tuen osuus 415000 Saksan markan lainasta on 356966 Saksan markkaa, on vielä tutkittava, voidaanko jäljelle jääviä 58034 Saksan markkaa arvioida suuntaviivoissa tarkoitettuna sijoittajan osuutena.

(56) Suuntaviivoissa säädetään, että tuensaajien on normaalitapauksessa osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan tai ulkopuolista rahoitusta. "Ulkopuolisen rahoituksen" käsite on käytännössä merkinnyt samaa kuin markkinaehtoinen rahoitus.

(57) Komissio toteaa, että käsiteltävänä olevassa tapauksessa yksi ja sama laina sisältää erilaisia tukiosuuksia. Jos komission tutkimalla lainalla olisi vain yksi julkinen takaus tai vain yksi korkotuki, tutkinnan tulos voisi olla, että sitä toimenpiteen osaa, jota julkiset varat eivät kata ja jonka riskit katetaan yksityisen pankin lainan / muiden vakuuksien avulla, voitaisiin arvioida sijoittajan osuutena, mikäli lainan muut ehdot olisivat normaalien markkinaehtojen mukaiset.

(58) Tässä tapauksessa tätä johtopäätöstä ei kuitenkaan voida tehdä. Ensinnäkin takauksen kattamaa osaa ei ole myönnetty markkinaehdoin, koska valtio tukee korkoa. Toiseksi lainan muuta osaa ei voida korkotuen tutkinnan jälkeen pitää markkinaehtoja vastaavana, koska sillä on julkinen takaus.

(59) Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että eri tukiosuuksien kasautuva vaikutus estää jäljelle jäävän 58034 Saksan markan luokittelun markkinaehtoiseksi rahoitukseksi.

(60) Kohtien 55-59 selvitysten perusteella komission käsitys sijoittajan osuudesta rakenneuudistukseen on seuraavanlainen:

>TAULUKON PAIKKA>

(61) Komissio toteaa, että rakenneuudistuksen tuki-intensiteetti on 86 prosenttia ja sijoittajan osuus 11,5 prosenttia(15).

(62) Komissio toteaa, että KHK on tukialueella sijaitseva pk-yritys, joka työllistää nykyisin 27 henkilöä. Komission käytäntö on tähän asti ollut hyväksyä itäsaksalaisten yritysten tapauksessa pk-yrityksille tukia sijoittajan osuuden ollessa samaa suuruusluokkaa(16). Näissä tapauksissa myönnettyjen tukien vaikutus maksukykyyn on ollut rajallinen, mikä on estänyt sen, että yrityksille kerääntyisi ylimääräistä likviditeettiä, jota ne voisivat käyttää aggressiiviseen ja markkinoita vääristävään kilpailuun. Lisäksi sijoittajat ovat itse osallistuneet rakenneuudistukseen henkilökohtaisella omaisuudellaan.

(63) Käsiteltävänä olevassa tapauksessa suurin osa tuista (1,01 miljoonaa Saksan markkaa) on myönnetty osana hyväksyttyjä ohjelmia. Tapauskohtainen tuki, ehdollisesti takaisin maksettava 960000 Saksan markan laina, käytettiin yrityksen varallisuuden hankintaan. Niinpä tukien vaikutus maksukykyyn pysyi rajallisena. Molempien yritykselle myönnettyjen lainojen vakuuksina ovat lisäksi neljän sijoittajan henkilökohtaiset takaukset. Siten sijoittajat ovat itse osallistuneet rakenneuudistukseen henkilökohtaisella omaisuudellaan.

(64) Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että tuensaajan osuutta voidaan pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna merkittävänä osuutena. Näin ollen komission kanta on, että tuki täyttää suuntaviivojen 3.2.2 kohdan iii alakohdan edellytyksen, jonka mukaan tuet on suhteutettava rakenneuudistuksen kustannuksiin ja hyötyihin.

VI PÄÄTELMÄ

(65) Komissio katsoo, että Saksa on myöntänyt tuen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa rikkoen. Komissio katsoo kuitenkin, että tuki on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen, koska se on valtiontuesta yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 1994 annettujen yhteisön suuntaviivojen mukainen,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt KHK Verbindetechnik GmbH Brotterodelle ja jonka määrä on 491000 euroa (960000 Saksan markkaa), soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 3 päivänä heinäkuuta 2001.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL C 27, 27.1.2001, s. 30.

(2) Katso alaviite 1.

(3) Komission päätöksessä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta todetaan kohdassa 3, että ensimmäiseen yksityistämiseen liittyvät tuet soveltuvat yhteismarkkinoille, koska ne ovat Treuhand-ohjelman ja muiden komission hyväksymien tukiohjelmien mukaisia. Siten tässä päätöksessä arvioidaan ainoastaan toiseen yksityistämiseen liittyviä tukia. Katso alaviite 1.

(4) Aufbaubank Thüringen -pankin takauksia koskevat suuntaviivat (Bürgschaftrichtlinie), komission 27. joulukuuta 1996 hyväksymä valtiontuki N 117/96.

(5) Deutsche Bankin myöntämä investointilaina, jonka Kreditanstalt für Wiederaufbau (jäljempänä "KfV") on jälleenrahoittanut sataprosenttisesti osana Euroopan jälleenrakennusohjelmaa (ERP), komission 1. joulukuuta 1994 hyväksymä valtiontuki N 563/c/94.

(6) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12.

(7) Katso komission hyväksynnät 16. ja 30. huhtikuuta 1997: valtiontuet N 874/96 ja NN 139/96 UNION Werkzeugmaschinen GmbH:lle - 2.5.1997 päivätty komission kirje D/3428; valtiontuki N:o N 892/96 FORON Haus- und Küchentechnik GmbH:lle - 28.5.1997 päivätty komission kirje D/4047. Tämä kanta on vahvistettu vuodesta 1999 voimassa olleiden valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen 7 kohdan alaviitteessä 10 (EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2). "Ainoat poikkeukset tähän sääntöön muodostavat Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgabenin käsittelemät asiat, jotka liittyvät sen tehtäviin Saksan uusien osavaltioiden yritystoiminnan yksityistämisessä, tai muut vastaavat näitä osavaltioita koskevat asiat niiden yritysten osalta, jotka on perustettu ennen 31 päivää joulukuuta 1999 aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai hankkimalla yrityksen kaikki omaisuuserät".

(8) EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

(9) Katso alaviite 6.

(10) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(11) Sijoittajien henkilökohtaiset takaukset, kiinteistövelka yrityksen tontista, laitteisto-omaisuuden luovutus sekä kaikkien myyntisaamisten siirto.

(12) Aufbaubank Thüringen -jälleenrakennuspankin takauksia koskevat suuntaviivat, valtiontuki N 117/96.

(13) EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3.

(14) Sysma Antriebstechnik GmbH (valtiontuki N 220/98), FINOW Rohrleitungssystem- und Anlagenbau (valtiontuki NN 3/98), Schiess Wema GmbH (valtiontuki NN 68/98), Auerbach Maschinenfabrik GmbH (valtiontuki NN 46/98), Thüringer Pianoforte GmbH (valtiontuki N 18/2000).

(15) Lainan jäljelle jäävää määrää (58034 Saksan markkaa), joka vastaa 2,5 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista, ei arvioida sijoittajan osuutena eikä tukena.

(16) Tuet NN 131/96 GMB Magnete Bitterfeld (12 prosenttia), NN 61/98 Stahl- und Maschinenbau Rostock (12 prosenttia) ja C 27/98 Draiswerke (11 prosenttia).