30.4.2004 Euroopan unionin virallinen lehti L 155/1 
 1    FI 
 
 
 
KOMISSION PÄÄTÖS, 
tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004, 
direktiivissä 2001/16/EY tarkoitettujen ”m elua”, ”tavaraliikenteen vaunuja” ja 
”tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksi a” koskevien yhteentoimivuuden teknisten 
eritelmien perusparametrien määrittelemisestä 
(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1558) 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
(2004/446/EY) 
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 
19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopa n parlamentin ja neuvoston direktiivin 
2001/16/EY1 ja erityisesti sen 6 artiklan 1 ja 4 kohdan,  
sekä katsoo seuraavaa: 
(1) Direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan c alakohdan mukaan Euroopan laajuinen 
tavanomainen rautatiejärjestelmä jaetaan rakenteellisiin ja toiminnallisiin 
                                                 
1 EYVL L 110, 20.4.2001, s. 1. 
 2    osajärjestelmiin. Kutakin osajärjestelmää varten laaditaan yhteentoimivuuden tekninen 
eritelmä (YTE). 
(2) Ensimmäisessä vaiheessa yhteinen edustuselin laatii YTE-esitykset komission 
toimeksiannosta direktiivin 21 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 
(3) Direktiivin 2001/16/EY 21 artiklalla perustettu komitea (jäljempänä ’komitea’) on 
nimennyt yhteiseksi edustuselimeksi Euroopan rautatiejärjestelmien 
yhteentoimivuuden liiton (jäljempänä ’AEIF’).  
(4) AEIF:lle on annettu toimeksi laatia ”m elua”, ”tavaraliikenteen vaunuja” ja 
”tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia” koskevat YTE-esitykset.  
(5) Direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 4 kohdassa kuitenkin säädetään, että ensimmäinen 
vaihe edellä mainittujen YTE:ien laatimisessa on määritellä niihin liittyvät 
perusparametrit, joita AEIF:n on käytettävä. Tämä ei sulje pois mahdollista tarvetta validoida ja tarvittaessa tarkistaa, ajantasaistaa tai muuttaa näitä parametreja 
vastaavissa YTE:issä, jotka hyväksytään direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan 
mukaisesti. 
(6) Joitakin erityistapauksia koskevia pyyntöjä  on esitetty, ja niistä keskustellaan 
vastaavien YTE:ien laatimisen yhteydessä. Erityistapaukset on kuitenkin aiheellisempaa sisällyttää YTE:iin kuin tähän päätökseen. 
(7) Tämä päätös ei vaikuta nykyiseen rautatiejärjestelmään tai uusiin hankkeisiin niin 
kauan kuin niitä vastaavia YTE:iä ei ole hyväksytty, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 
direktiivin 2001/16/EY 25 artiklan soveltamista.  
(8) AEIF on jo laatinut edellä mainitun toimeksiannon mukaisesti täysin valmiit 
”tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia”, ”melua” ja ”tavaraliikenteen vaunuja” 
koskevat YTE-esitykset. Nämä YTE:t hyväksytään, kun direktiivissä säädetty 
kustannus-hyötyarvio on tehty ja käyttäjäorga nisaatioita sekä työmarkkinaosapuolia on 
kuultu. 
(9) Olisi hyväksyttävä AEIF:n ehdottamat ”melun”, ”tavaraliikenteen vaunujen” ja 
”tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten” perusparametreja koskevat määritelmät ja vaatimukset. 
(10) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivillä 2001/16/EY perustetun 
komitean lausunnon mukaiset, 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla 
Direktiivissä 2001/16/EY tarkoitettujen ”mel ua”, ”tavaraliikenteen vaunuja” ja 
”tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia” koskevien yhteentoimivuuden teknisten eritelmien 
perusparametreja koskevat määritelmät ja vaatimukset ovat tämän päätöksen liitteessä. 
2 artikla 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
 3    Tehty Brysselissä 29 päivänä huhtikuuta 2004. 
 Komission puolesta 
 Loyola DE PALACIO  
 Varapuheenjohtaja 
L 155/4 Euroopan unionin virallinen lehti 30.4.2004 
 FI 
LIITE 
 
SISÄLLYSLUETTELO 
1. MELUA KOSKEVAAN YTE:EN LIITTYVÄT PE RUSPARAMETRIT.................5 
1.1. Tavaravaunujen synnyttämä melu.....................................................................5 
1.1.1. Parametrin kuvaus ...............................................................................5 
1.1.2. Vaadittavat ominaisuudet ....................................................................5 
1.2. Veturien, monirunkoisten yks ikköjen ja matkustajavaunujen 
synnyttämä melu................................................................................................6 
1.2.1. Parametrin kuvaus ...............................................................................6 
1.2.2. Vaadittavat ominaisuudet ....................................................................6 
 
2. TAVARALIIKENTEEN VAUNUJA KOSKEVAAN YTE:EN LIITTYVÄT 
PERUSPARAMETRIT ...............................................................................................9 
2.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja j unien väliset liitokset (kuten 
liittimet) .............................................................................................................9 
2.1.1. Parametrin kuvaus ...............................................................................9 
2.1.2. Vaadittavat ominaisuudet ....................................................................9 
2.2. Turvallinen pääsy liikkuvaan  kalustoon ja pois siitä.......................................10 
2.2.1. Parametrin kuvaus .............................................................................11 
2.2.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................11 
2.3. Toiminnalliset vaatimukset: vaunun päärakenteen lujuus...............................14 
2.3.1. Parametrin kuvaus .............................................................................14 
2.3.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................14 
2.4. Lastin kiinnittäminen.......................................................................................19 
2.4.1. Parametrin kuvaus .............................................................................19 
2.4.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................19 
2.5. Ovien sulkeminen ja lukitus ............................................................................19 
2.5.1. Parametrin kuvaus .............................................................................19 
2.5.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................19 
2.6. Tavaravaunujen merkitseminen.......................................................................20 
2.6.1. Parametrin kuvaus .............................................................................20 
2.6.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................20 
2.7. Erikoisvaunut vaarallisten aineiden  ja painekaasujen kuljettamiseen.............21 
2.7.1. Parametrin kuvaus .............................................................................21 
 
 2.7.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................21 
2.8. Kinemaattinen ulottuma ..................................................................................22 
2.8.1. Parametrin kuvaus .............................................................................22 
2.8.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................23 
2.9. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja 
pitkittäissuuntainen kuormitus.........................................................................24 
2.9.1. Parametrin kuvaus .............................................................................24 2.9.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................24 
2.10. Junan sähköinen suojaus..................................................................................26 
2.10.1. Parametrin kuvaus .............................................................................26 
2.10.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................26 
2.11. Vaunun dynaaminen käyttäytymin en (pyörän ja kiskon välinen 
vuorovaikutus).................................................................................................27 
2.11.1. Parametrin kuvaus .............................................................................27 
2.11.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................27 
2.11.2.1. Yleistä................................................................................27 
2.11.2.2. Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset 
vaatimukset........................................................................28 
2.12. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat ..................................................................29 
2.12.1. Parametrin kuvaus .............................................................................29 
2.12.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................29 
2.12.2.1. Yleistä................................................................................29 2.12.2.2. Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset 
vaatimukset........................................................................30 
2.12.2.3. Kunnossapitoa koskevat määräykset.................................31 
2.13. Jarrutusteho......................................................................................................31 
2.13.1. Parametrin kuvaus .............................................................................31 2.13.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................31 
2.13.2.1. Yleistä................................................................................31 
2.13.2.2. Jarrutustehon toiminnall iset ja tekniset vaatimukset.........32 
2.14. Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä .....................................39 
2.14.1. Parametrin kuvaus .............................................................................39 
2.14.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................39 
2.14.2.1. Yleistä................................................................................39 2.14.2.2. Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset 
vaatimukset........................................................................39 
2.14.2.3. Kunnossapitoa koskevat määräykset.................................41 
2.15. Ympäristöolot, joissa liikkuva kalust o toimii (osien toiminta-alue) ...............41 
 
 2.15.1. Parametrin kuvaus .............................................................................41 
2.15.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................42 
2.16. Hätäuloskäynnit ja opasteet.............................................................................44 
2.16.1. Parametrin kuvaus .............................................................................44 
2.16.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................44 
2.17. Paloturvallisuus ...............................................................................................45 
2.17.1. Parametrin kuvaus .............................................................................45 2.17.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................45 
 
3. TAVARALIIKENTEEN TELEMAATTISIA SOVELLUKSIA 
KOSKEVAAN YTE:EN LIITTYVÄT PERUSPARAMETRIT ..............................49 
3.1. Rahtikirjan tiedot.............................................................................................49 
3.1.1. Parametrin kuvaus .............................................................................49 
3.1.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................49 
3.2. Reittipyyntö .....................................................................................................50 
3.2.1. Parametrin kuvaus .............................................................................50 
3.2.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................50 
3.3. Junan valmistelu ..............................................................................................51 
3.3.1. Parametrin kuvaus .............................................................................51 
3.3.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................52 
3.4. Junan kulkuennuste .........................................................................................54 
3.4.1. Parametrin kuvaus .............................................................................54 
3.4.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................54 
3.5. Ilmoitukset toimintahäiriöistä..........................................................................55 
3.5.1. Parametrin kuvaus .............................................................................55 
3.5.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................55 
3.6. Junan sijainti....................................................................................................55 
3.6.1. Parametrin kuvaus .............................................................................55 
3.6.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................55 
3.7. Lähetyksen ETI / ETA.....................................................................................56 
3.7.1. Parametrin kuvaus .............................................................................56 
3.7.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................56 
3.8. Vaunujen liikkeet.............................................................................................57 
3.8.1. Parametrin kuvaus .............................................................................57 
3.8.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................57 
3.9. Vaihtoraportit ..................................................................................................58 
 
 3.9.1. Parametrin kuvaus .............................................................................58 
3.9.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................58 
3.10. Laadun parantamiseen tähtäävä tiedonvaihto..................................................59 
3.10.1. Parametrin kuvaus .............................................................................59 
3.10.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................59 
3.11. Erilaisia viitetiedostoja ....................................................................................60 
3.11.1. Parametrin kuvaus .............................................................................60 3.11.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................60 
3.12. Asiakirjojen sähköinen siirto...........................................................................61 
3.12.1. Parametrin kuvaus .............................................................................61 
3.12.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................61 
3.13. Verkot ja viestintä............................................................................................62 
3.13.1. Parametrin kuvaus .............................................................................62 
3.13.2. Vaadittavat ominaisuudet ..................................................................62 
 
 
 
 
 1. MELUA KOSKEVAAN YTE: EN LIITTYVÄT PERUSPARAMETRIT  
1.1. Tavaravaunujen synnyttämä melu  
1.1.1.  Parametrin kuvaus 
Tavaravaunujen synnyttämä melu jakaantuu ni iden ohi kulkiessa syntyvään meluun ja 
paikallaan ollessa syntyvään meluun. 
 
Tavaravaunujen ohi kulkiessa syntyvään meluun vaikuttaa suuresti pyörien synnyttämä 
melu (pyörän ja raiteen kosketuksesta s yntyvä melu). Ohi kulk iessa syntyvän melun 
mittaamiseen liittyvät seuraavat parametrit: 
 
• äänenpainetaso määrätyllä menetelmällä mitattuna, 
• mikrofonin sijainti, 
• vaunun nopeus,  
• raiteen epätasaisuudet, 
• radan dynaamiset ominaisuudet ja sen kyky säteillä ääntä. 
Tavaravaunu voi paikallaan ollessa synnyt tää melua ainoastaan, mikäli siinä on 
lisälaitteita, kuten moottoreita, generaa ttoreita tai jäähdytysjä rjestelmiä. Se liittyy 
useimmiten vaunujen jäähdyttämiseen. Paika llaan ollessa syntyvän melun mittaamiseen 
liittyvät seuraavat parametrit: 
• äänenpainetaso määrätyllä menetelmällä mitattuna sekä mikrofonin sijainti, 
• käyttöolot. 
 
1.1.2.   Vaadittavat ominaisuudet 
 
Vaunun ohi kulkiessa syntyvän mel un suurimmat sallitut arvot 
Ohi kulkiessa syntyvän melun mittana on A-painotettu keskimääräinen melutaso L pAeq,Tp  
mitattuna vaunun ohi kulkemisen ajan 7,5 m:n etäisyydellä radan kesk ilinjasta ja 1,2 ± 
0,2 m:n korkeudella raiteen yläpinnasta. Mittaukset on tehtävä normin prEN ISO 
3095:2001 mukaisesti lukuun ottamatta sitä, e ttä mittauksessa käytettävän radan on 
täytettävä sitä koske van YTE:n vaatimukset. 
Tavaravaunujen ohi kulki essa syntyvän melun L pAeq,Tp  enimmäisarvot on määritettävä K-
jarrupalojen toiminnan peru steella turvallisuusseikat  huomioon ottaen. Euroopan 
rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden lii tto ottaa huomioon mittauksista 1 helmikuuta 
2004 mennessä  saadut tulokset.   
Junan ohi kulkiessa syntyvä melu on mi tattava nopeudella 80 km/t sekä junan 
suurimmalla nopeudella, ei kuitenkaan suuremmalla nopeudella kuin 200 km/t. 
Enimmäisarvoihin verrataan nopeudella 80 km/t mitattua arvoa sekä suurimmalla 
nopeudella mitattua arvoa, joka on muunnettu  nopeutta 80 km/t vastaavaksi kaavalla  
L
pAeq,Tp (80 km/t) = L pAeq,Tp (v)-30*log (v/80 km/t). 
 
Paikallaan ollessa syntyvän me lun suurimmat sallitut arvot 
Paikallaan ollessa syntyvän melun mittan a on A-painotettu keskimääräinen melutaso 
LpAeq,T  normin prEN ISO 3095:2001 luvun 7.5 mukaisesti. Tavaravaunujen paikallaan 
ollessa syntyvän melun L pAeq,T  suurimmat sallitut arvot m itattuna 7,5 m:n etäisyydellä 
radan keskilinjasta esitetään taulukossa 1 . 
 
 
 Vaunut L pAeq,T  
Kaikki tavaravaunut < = 65 dB(A) 
Taulukko 1: Tavaravaunujen paikallaan ollessa syntyvän melun L pAeq,T  suurin 
sallittu arvo 
 
Vaunun paikallaan ollessa syntyvä melu on kaikkien normin prEN ISO 3095:2001 
liitteen A kuvan A.1 mukaisista kohdista m itattujen äänitehon arvojen keskiarvo.  
 
 
1.2. Veturien, monirunkoisten yksi kköjen ja matkustajavaunujen 
synnyttämä melu 
1.2.1.  Parametrin kuvaus 
 
Veturien, monirunkoisten yksikköjen ja mat kustajavaunujen synnyttämä melu jakaantuu 
paikallaan ollessa syntyvään meluun, li ikkeellelähdön aiheuttamaan meluun ja ohi 
kulkiessa syntyvään meluun. Paikallaan ollessa syntyvään  meluun vaikuttavat suuresti 
lisälaitteet, nimittäin j äähdytys- ja ilmastointijärj estelmät ja kompressori. 
Myös liikkeellelähdön ai heuttama melu syntyy pääasiassa lisälaitteista sekä pyörien ja 
kiskojen välisestä kosket uksesta, mikä vaihtelee er ityisesti vetävien pyörien 
luistamisnopeuden ja voimans iirron komponenttien (moottorin, vaihteiston, moottorin 
tehonsäätimen ja dieselmoottoreiden ) mukaan. 
Ohi kulkiessa syntyvään mel uun vaikuttaa suuresti pyörien synnyttämä melu, joka liittyy 
pyörän ja raiteen väliseen vuorovaikutuks een ja muuttuu junan nopeuden mukaan. 
Pyörien synnyttämä melu syntyy radan epät asaisuuksien ja dynaam isten ominaisuuksien 
tuloksena. Pienemmillä nopeuksilla m ukana on myös lisälaitteiden ja 
voimansiirtolaitteiston aiheuttama melu. Syntyvää melutasoa kuvaavat seuraavat 
parametrit: 
• äänenpainetaso määrätyllä menetelmällä mitattuna, 
• mikrofonin sijainti. 
Monirunkoiset yksiköt ovat kiinteärakente isia junia, joissa on joko hajautetut 
voimalaitteet tai yksi tai useampia erityisiä voimalaittein varustettuja vetureita tai 
vaunuja. Sähkökäyttöisis tä monirunkoisista yksiköistä käytetään lyhennettä EMU ja 
dieselkäyttöisistä l yhennettä DMU. Tässä asiakirjas sa nimitykset ”diesel” tai 
”dieselmoottori” käsittävät kaikki käytt övoimana käytetyt lämpövoimakoneet. Kiinteästi 
kokoonpantuja kahdesta ve turista ja vaunuista koostuvi a junia ei voida pitää 
monirunkoisina yksikköinä, jo s niiden vetureita voidaan käyttää erilaisissa 
junayhdistelmissä. 
 
1.2.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
 
Paikallaan ollessa synt yvän melun enimmäisarvot  on määritelty mitattuna 7,5 m:n 
etäisyydellä radan keskilinjasta, 1,2 m ja  3,5 m kiskojen yl äpinnan yläpuolella. 
Mittausolot on määritelty standardissa pr  EN ISO 3095:2001 asiaa koskevassa YTE:ssä 
määriteltyine poikkeuksineen. Ääne npainetason mittana on suure L pAeq,T . Vaunujen 
synnyttämän melun enimmäisarvot ede llä selostetuissa oloissa esitetään taulukossa 2 .  
 
 
 Vaunutyyppi L pAeq,T  
 
Sähköveturit  75 
Dieselveturit  75 
EMU:t 68 
DMU:t 73 
Matkustajavaunut 65 
Taulukko 2: Paikallaan ollessa syntyvän melun L pAeq,T  enimmäisarvot sähkö- ja 
dieselvetureille, EMU:ille, DM U:ille ja matkustajavaunuille  
 Liikkeelle lähtiessä sy ntyvän melun enimmäisarvot
 
Liikkeelle lähtiessä syntyvä n melun enimmäisarvot on määritelty mitattuna 7,5 m:n 
etäisyydellä radan keskilinjasta, 1,2 m ja  3,5 m kiskojen yl äpinnan yläpuolella. 
Mittausolot on määritelty standardissa pr EN ISO 3095:2001 asiaa koskevassa YTE:ssä  
määriteltyine poikkeuksineen . Äänenpainetason mittana on suure L pAFmax . Vaunujen 
liikkeelle lähtiessään synnyttämän melun en immäisarvot edellä selostetuissa oloissa 
esitetään taulukossa 3 .  
 
Vaunutyyppi L pAFmax  
Sähköveturit  82 
Dieselveturit  86  
EMU:t 82 
DMU:t 83 
Taulukko 3: Liikkeelle lähtiessä syntyvän melun L pAFmax  enimmäisarvot sähkö- ja 
dieselvetureille, EMU:ille ja DMU:ille  
 
Ohi kulkiessa syntyvän melun enimmäisarvot  
Ohi kulkiessa syntyvän mel un enimmäisarvot on määritelty mitattuna 7,5 m:n 
etäisyydellä radan keskilinjast a, 1,2 m tai 3,5 m kiskojen yläpinnan yläpuolella vaunun 
nopeudella 80 km/t. Äänenpain etason mittana on suure L pAeq,Tp .  
Mittaukset on tehtävä standa rdin prEN ISO 3095:2001 mukaises ti, paitsi siltä osin, että 
mittausradan on täytettävä asia a koskevan YTE:n vaatimukset. 
Junan ohi kulkiessaan synnyttämä melu on  mitattava nopeudella 80 km/t ja junan 
suurimmalla nopeudella, ei kuitenkaan s uuremmalla nopeudella kuin 200 km/t. Muita 
standardissa ISO EN 3095 mainittuja nope uksia ei oteta huomio on. Enimmäisarvoihin 
(ks. taulukko 4 ) verrataan nopeudella 80 km/t mi tattua arvoa sekä suurimmalla 
nopeudella mitattua arvoa, joka on muunnettu  nopeutta 80 km/t vastaavaksi kaavalla 
LpAeq,Tp (80 km/t) = L pAeq,Tp (v)-30*log (v/80 km/t). 
Sähkö- ja dieselveturien, EMU:iden, DMU:iden  ja matkustajavaunujen näissä edellä 
mainituissa oloissa synnyttämän melun enimmäisarvot esitetään taulukossa 4 . 
 
  
 
Vaunutyyppi L pAeq,Tp  etäisyydellä 7,5 m 
Sähköveturit  85 
Dieselveturit  85 (vahvistetaan testillä) 
EMU:t 81 
DMU:t 82 
Matkustajavaunut  80 
Taulukko 4: Ohi kulkiessa syntyvän melun L pAeq,Tp  enimmäisarvot sähkö- ja 
dieselvetureille, EMU:ille, DM U:ille ja matkustajavaunuille 
 
 
  
 
2. TAVARALIIKENTEEN VAUNUJA KOSKEVAAN YTE: EN LIITTYVÄT 
PERUSPARAMETRIT  
2.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien väliset liitokset (kuten liittimet) 
2.1.1.  Parametrin kuvaus 
 
Laite, jolla rautatievaunut  (vaunuyhdistelmät, junat)  kytketään toisiinsa. 
 
Yhteentoimivien junien vaunujen keskinäisiss ä liitoksissa voidaan käyttää mitä hyvänsä 
liitinjärjestelmää. Näiden junien etu- ja takapäässä on oltava yhteentoimivat hätäliittimet.  
Yhteentoimivien vaunujen/junien välisten liitäntöjen vaatimukset tullaan määrittelemään 
mekaanisten, sähköisten ja pa ineilmaliittimien osalta norma alioloja ja hätätilanteita 
silmällä pitäen. Matkustajavaunujen väliset  käytävät ovat mukana soveltuvin osin. 
 
 
2.1.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Yleistä
 
Vaunuissa on oltava kestäv ät puskurit ja vetoliittimet molemmissa päissä. 
 
Aina yhdessä käytettäviä vaunuryhmiä pidetään tämän vaatimuksen soveltamisen 
kannalta yhtenä vaununa. Näiden vaunujen vä lisissä liitoksissa on oltava kestävä 
liitinjärjestelmä, joka kykenee kestämään  aiottujen käyttöolojen rasitukset. 
 
Aina yhdessä käytettäviä vaunuryhmiä pidetään tämän vaatimuksen soveltamisen 
kannalta yhtenä vaununa. Jos niissä ei ole tava nomaista kierrettävää liitintä ja puskureita, 
niiden molempiin päihin on voitava asenta a hätäliitin. Yksittäisten vaunujen välisten 
liitosten on täytettävä edellä esitetyt vaunuryhm iä koskevat vaatimukset. 
 
Puskurit  
Jos vaunuun on asennettu puskurit, niiden on oltava samanlaiset molemmissa päissä. 
Puskurien on olta va kokoon painuvia. 
 
Puskurien keskilinjan on oltava 940–1065 mm: n korkeudella kiskon tasosta mitattuna 
kaikilla erilaisilla kuormilla. 
 
Puskurien keskilinjojen väli sen nimellisen standardietä isyyden on oltava 1750 mm, ja 
puskurien on sijaittava symmetris esti vaunun keskilinjaan nähden.  
 
Puskurien iskunpituuden on oltava vähintään 105 mm 0
–5 mm, ja niiden on kyettävä 
absorboimaan vähintään 30 kJ energiaa. 
 
Puskureissa on oltava kuperat päät, ja niiden  kosketuspinnan kaarevuussäteen on oltava 2750 
mm ± 50 mm. 
 
Vaunuissa, joiden puskurien isku npituus ylittää 105 mm, on aina ol tava neljä (joustoltaan ja 
iskunpituudeltaan) identtistä pus kuria, joilla on samat rake nteelliset ominaisuudet. 
 
  
Jos puskureiden on oltava keskenään vaiht okelpoisia, puskuripuomissa on oltava 
seuraavanlainen vapaa tila. Puskuri on kiinnite ttävä vaunun puskuripuomiin neljällä lukitulla 
M24-kiinnittimellä (esim. lukkomuttereilla tms. ), joiden lujuusluokan mukainen myötöraja on 
vähintään 640 N/mm 2. 
 
Puskureissa on oltava tunnusme rkintä. Siitä on selvittävä ainakin puskurin iskunpituus 
millimetreinä sekä puskurin energianvarastointikapasiteetti. 
 
Vetoliittimet  
Vaunujen välisten standardivetoliittimien tul ee olla irrotettavia, ja  niissä on oltava 
koukkuun pysyvästi kiinnitetty kierrettävä liitin sekä vetokoukku ja vetotanko 
jousituksineen.  
Vetokoukun keskilinjan on oltava 950–1045 mm:n korkeudella kiskon tasosta kaikilla 
erilaisilla kuormilla.  
Vetokoukun ja -tangon on kestettävä  katkeamatta 1000 kN:n voima. 
 Kierrettävän liittimen on kestettävä katkea matta 850 kN:n voima. Kierrettävän liittimen 
murtolujuuden on oltava alhaisempi kuin muiden vetoliittimen osien. 
Vetoliittimen paino saa olla enintään 36 kg. 
 
Kierrettävän liittimen pituuden mitattuna liitink aaren kiinnityspisteestä  liittimen pultin ja 
vetokoukun keskikohtaan on oltava se uraavien vaatimusten mukainen: 
 
• 986 mm +10
-5 mm, kun liitin on kokonaan auki kierretty 
• 750 mm ± 10 mm, kun liitin on kokonaan kiinni kierretty. 
 
Kaikkein vaunujen päissä on oltava mahdollisuus  kannatella liitintä, j oka ei ole käytössä. 
Mikään liittimen osa ei saa olla 140 mm:ä lähempänä kiskojen yläpinnan tasoa, kun sen 
keskilinja on alimmassa sallitussa asennossaan. 
 
Veto- ja puskurilaitteiden vuorovaikutus  
 Puskurien ja vetolaitteiden ke skinäisen sijainnin on oltava sellainen, että juna kykenee 
turvallisesti kulkemaan mutk issa, joiden kaarevuussäde on 150 m. Kun kaksi vaunua, 
jotka on kytketty puskurit yhteen suoralla ra dan osuudella, kulkevat kaarteessa, jonka 
kaarevuussäde on 150 m, näiden osien esijännitys ei saa ylittää 250 kN:a.  
 
Vetokoukun kidan etureunan ja täysin ulostyöntyneen pus kurin etureunan välisen 
etäisyyden on uutena oltava 355 mm 
+45 -20 mm. 
 
 
2.2. Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä 
 
 
 2.2.1.  Parametrin kuvaus 
Tavaravaunujen osalta: Järjeste ly ja käyttö sekä rautatei den henkilökunnan tai lastaavan 
henkilökunnan pääsy vaunuihin ja  pois niistä. Vain säiliöva unujen osalta: pääsy säiliön 
ylätasanteelle. 
Tämä parametri sisältää tietoja portaiden ja kädensijojen mitoista, sijoittelusta ja korkeudesta sekä liukastum isen estävistä pinnoista,  miehistön mahdollisuudesta 
laskeutua maahan, ovien luj uudesta ja voimi en kestosta. 
 
2.2.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
 
Vaunut on suunniteltava siten, että henkilöstö ei joudu tarpeettomasti alttiiksi vaaralle 
kytkiessään ja irrottaessaan vaunuja. Jos käytössä on kierrettävä t liittimet ja sivuilla 
olevat puskurit, seuraavassa kuva ssa 1 näkyvissä tiloissa ei saa olla kiinteitä osia. Tässä 
tilassa saa olla liitinkaapeleita ja letkuja. Puskurien alla ei saa olla mitään laitteita, jotka vaikeuttavat pääsyä tähän tilaan.  
 
Kuva. 1 Bernin suorakulmio Kuva 1: CLEARANCES TO BE PROV IDED AT VEHICLE EXTREMITIES = 
KULKUNEUVON PÄISSÄ VAAD ITTAVAT VAPAAT TILAT 
min. = väh. 
Top of rails = Kiskojen yläpinta 
Step = Askelma 
Contact plane of tightly-locked buffers = Sisään painuneiden puskurien kosketuspinnan 
taso 
 
 
 
 
Jos vaunussa on automaattise n liittimen ja kierrettäv än liittimen yhdistelmä, 
automaattinen liitin saa tulla ns. ”Bernin suorakulmion” alueelle vasemmalle puolelle 
(kuvan 1 mukaisessa näkymässä) silloin, kun se  on kiinnitetty pois käytöstä ja käytetään 
kierrettävää liitintä.  
Jokaisen puskurin alla on oltava kädensija. Kädensijojen on oltava riittävän vahvat 
kestämään se, että järjestelyhe nkilöstö ottaa niistä tukea mennessään puskurien väliin.  
 
Kaikkien vaunun kuvassa 1 esitetyt mitat ylit täviin ja puskurien päitä ylempänä oleviin 
kohtiin kiinnitettyjen osien on oltava vähi ntään 40 mm:n etäisyydellä pystysuorasta 
tasosta, joka kulkee täysin sisäänpa inuneiden puskurien etureunan kautta. 
 
Ainoastaan kiinteän rakent een junissa käytettäviä va unuja lukuun ottamatta vaunun 
molemmilla puolilla on oltava vähintään  yksi järjestelyhenkilökunnan käyttöön 
tarkoitettu askelma ja kädensija. Askelmien yläpuolella ja ympärillä on oltava riittävästi 
tilaa järjestelyhenkilökunnan tu rvallisuuden takaamiseksi. As kelmien ja kädensijojen 
rakenteen on kestettävä järjestelyhenkil ökunnan aiheuttama kuormitus. Askelmien on 
oltava vähintään 150 mm:n päässä täysin sisäänpainune iden puskurien päiden kautta 
kulkevasta pystysuorasta tasosta. Askelmie n sekä käytön, lastauksen ja purkamisen 
aikana tarvittavien kulkut eiden pintojen on oltava liukastumista estäviä.  
 
Jokaisen sellaisen vaunun päässä, joka saat taa olla junan päässä, on oltava laitteet 
perävalon asentamiseksi. Pä äsyä on tarpeen mukaan helpotettava askelmin ja 
kädensijoin. 
 
 
 Kädensijat ja askelmat on tarkastettava norm aalien määräaikaishuoltojen yhteydessä, ja 
kaikki havaitut olennaiset  vauriot, murtumat tai korroosiovauriot on korjattava. 
 
  
2.3. Toiminnalliset vaatimukset: vau nun päärakenteen lujuus 
2.3.1.  Parametrin kuvaus 
Tulevaisuuden suunnittelutavoitteena pitä isi olla tavarava unujen hyötykuorman 
lisääminen taarapainoa alentamalla.  
Nykyinen perusparametri 
• määrittelee vaunujen kantavan rakenteen vähimmäisvaatimukset sekä epätavallisten 
että käytön aikana esiintyvien kuormitust en osalta. Mukana la skelmissa on oltava 
vaunun massan, hyötykuorman, liikkeen, k iihtyvyyden ja jarrutuksen aiheuttamat 
kuormitukset sekä rakenteeseen kiinnitettyjen laitteiden ai heuttama kuormitus (katso 
myös kohtaa Nostaminen nosturilla tai tunkilla), 
• määrittelee vaadittavan jäykkyyden (vääntöjäykkyyden), 
• antaa eri materiaaleille hyväks yttäviin tietolähteisiin peru stuvat sallitut jännitykset 
(staattiset ja vaihtojännitykseen perustuva t) sekä niiden arviointimenetelmät, 
• määrittelee hyväksyttävä t kelpuutusmenetelmät. 
 
2.3.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
 
Yleistä
 
 
Vaunujen rakennesuunnittelu on tehtävä st andardin EN12663 3 osan vaatimusten 
mukaisesti, ja rakenteen on täytettävä tä män standardin 3.4–3.6 kohtien vaatimukset. 
 
Aiemmin selostettujen kriteerien lisä ksi voidaan kohdassa 3.4.2 määriteltyä 
varmuuskerrointa valittaessa ottaa huomi oon materiaalin murtovenymä. Standardin 
sovellusohjeissa on selostettu hyväksyttävä lähestymistapa. 
 
Rakenteiden väsymislujuutta arvioitaessa on tärkeää varm istaa se, että käytetyt 
kuormitukset ovat aiotun käytön kannalta e dustavia ja käytettävä n suunnittelusäännöstön 
mukaisesti ilmaistuja. Kai kkia käytettävän suunnittelusä ännöstön tulkintaohjeita on 
noudatettava.  
Vaunujen rakenteissa käytettä vien materiaalien sallitut jä nnitykset on määritettävä 
standardin EN12663 5 osassa  määritellyllä tavalla. 
 
Vaunun rakenne on tarkastettava normaalien mä äräaikaishuoltojen yhteydessä, ja kaikki 
havaitut olennaiset vauriot, murtum at tai korroosiovauriot on korjattava. 
Tässä osassa määritellään vaunujen kantavien rakenteide n vähimmäisvaatimukset ja 
liittymäkohdat laitteisiin ja hyötykuormaan. 
 Nämä vaatimukset katta vat seuraavat alueet: 
 
• Poikkeukselliset kuormitukset: 
 
- Pitkittäissuuntaiset laskentakuormitukset  
- Suurin pystysuora kuormitus 
- Kuormitusyhdistelmät 
- Nostaminen nosturilla tai tunkilla 
 
 - Laitteiden kiinnitys (m ukaan lukien runko/teli) 
- Muut poikkeukselliset kuormitukset 
 
• Käytön aikaiset (väs ytys)kuormitukset: 
 
- Kuormituksen aiheuttajat 
- Hyötykuormien jakauma 
- Radan aiheuttama kuormitus 
- Veto ja jarrutus 
- Ilmanvastuksen aiheuttama kuormitus 
- Väsytyskuormitukset liitoksissa 
- Rungon/telin liitos 
- Laitteiden kiinnitys 
- Liittimien aiheuttama kuormitus     
- Väsytyskuormitusten yhdistelmät 
 
• Vaunun päärakenteen jäykkyys 
 
- Taipumat 
- Värähtelyn muoto 
- Vääntöjäykkyys 
- Laitteet 
 
• Lastin kiinnitys 
 On pidettävä huolta siitä, ettei lasti tai os ia siitä putoa tavarava unusta käytön aikana. 
 
Poikkeukselliset kuormitukset
 
 
Pitkittäissuuntaiset laskentakuormitukset 
 
Eri arvot koskevat erilaisia sta ndardin EN12663 mukaan luokiteltuja 
tavaravaunuja, nimittäin:  
F-I  vaunut, joita voidaan jä rjestellä ilman rajoituksia, 
 F-II vaunut, joita ei saa järj estellä laskumäkeä käyttäen  eikä ilman saattamista. 
 
Rakennetta koskevissa perusv aatimuksissa oletetaan, että edellä mainittuihin 
luokkiin kuuluvissa vaunuissa on niiden käytön edellyttämät  puskurit ja liittimet. 
 
Rakenteen on oltava standardin EN 12663 3.4 kohdan mukainen, kun siihen 
kohdistuu poikkeuksellisia kuormituksia. 
Vaunujen rungon on täytettävä pitkittäisluj uutta koskevat vaatimukset, jotka on 
esitetty standardin EN12663 taulukoissa 1, 2, 3 ja 4, sovelt uvin osin, sikäli kuin 
kuormitusketjuja esiintyy. 
HUOMAUTUS 1 Vaunun päähän kohdistuvall a voimalla on vastavoima, joka 
kohdistuu vastaavaan kohtaan  toisessa päässä. 
HUOMAUTUS 2 Voimat vaikuttavat liitinlaitteiden rakenteisiin 
vaakasuorassa ja joko jakaut uvat tasaisesti molemmille 
puskureille tai vaikuttavat liittimen linjassa. 
 
 
 Suurin pystysuora kuormitus 
Vaunun rungon on täytettävä standard in EN12663 taulukon 8 vaatimukset. 
Vaunun runko on myös suunniteltava kest ämään lastaamisen ja purkamisen 
aikana esiintyvät enimmäiskuormituks et. Kuormitus voidaan määritellä 
kiihtyvyytenä, joka kohdistuu lisättävään  massaan sekä rungon ja entisen 
hyötykuorman yhteenlaskettuun massaan.  Suunnittelun pohjaksi on otettava 
epäedullisimmat olot, joissa käyttäjä  aikoo vaunua käyttää (mukaan lukien 
ennustettavissa oleva väärinkäyttö).  
HUOMAUTUS 1 Jos analyysissä käytetään sallittua jännitystä, joka on 
laskettu myötö- tai koestuskuor mituksen arvosta käyttäen 
standardin EN12663 taulukosta 8 saatavaa varmuuskerrointa 
(huomautuksen a mukaisesti), kuormituskertoimia voidaan 
alentaa samalla kertoimella. 
HUOMAUTUS 2 Kuormat void aan jakaa tasaisesti koko kuormaa kantavalle 
alalle, joko tietylle alalle  tai tiettyihin paikkoihin. 
Suunnittelun pohjaksi on otet tava vaativin tapaus. 
HUOMAUTUS 3 Jos vaunun lat tialla on tarkoitus käytt ää pyörillä varustettuja 
ajoneuvoja (kuten trukkeja tms. ), rakenteessa on otettava 
huomioon tämän aiheuttamat paikalliset kuormitushuiput. 
 
Kuormitusyhdistelmät 
Rakenteen on myös täytettävä sta ndardin EN12663 3.4 kohdan vaatimukset 
silloin, kun siihen kohdistuu mahdollisi mman epäedullinen standardin EN12663 
4.4 kohdan mukainen kuormitus.  
Nostaminen nosturilla tai tunkilla 
Vaunun rungossa on oltava nostokohdat, jo ista koko vaunua voidaan turvallisesti 
nostaa nosturilla tai t unkilla. Vaunun toinen pää on myös voitava nostaa 
(pyörineen ja akseleineen) niin, että to inen pää makaa toisen akselin tai telin 
varassa. 
Standardin EN12663 4.3.2 kohdassa määr itellyt kuormitustapaukset koskevat 
nostamista nosturilla tai tunkilla korja amoilla ja huoltotöiden yhteydessä. 
Kun vaunua nostetaan raiteilta suistumi sen tai muun epänormaalin tapahtuman 
vuoksi, jolloin rakenteelle voidaan sa llia jonkin asteinen pysyvä muodonmuutos, 
taulukoiden 9 ja 10 kuormituskerrointa vo idaan alentaa arvosta 1,1 arvoon 1,0. 
Nostaminen on tehtävä siihen tarkoite tuista nostokohdista. Nostokohtien sijainti 
on määriteltävä asiakkaan toimintavaatimuksissa. 
 
Laitteiden kiinnitys (mukaan lukien runko/teli) 
Laitteiden kiinnitys on suunniteltava kestämään standardin EN12663 4.5 osan 
taulukoissa 12, 13 ja 14 esitetyt kuormitukset.  
 
Muut poikkeukselliset kuormitukset 
Vaunun rungon rakenneosien, kuten sivu- ja päätyseinärakenteiden, ovien, 
pilarien ja lastin kiinnitysjärjestelmien, on oltava rakenteeltaan sellaiset, että ne 
kestävät niille suunnitellussa käyt össä esiintyvät en immäiskuormitukset. 
Kuormitustapaukset on määritettäv ä standardissa EN12663 esitettyjä 
rakennesuunnitteluperi aatteita käyttäen. 
Uusia vaunutyyppejä suunniteltaessa kuor mitustapaukset on määritettävä 
annettuja vaatimuksia varten noudatta en standardissa EN12663 esitettyjä 
periaatteita  
Käytön aikaiset (v äsytys)kuormitukset
 
 
  
Kuormituksen aiheuttajat 
Kaikki jaksoittaista kuor mitusta aiheuttavat tekijä t, jotka voivat aiheuttaa 
väsymismurtumia, on tunnistettava. St andardin EN12663 4.6 kohdan mukaisesti 
seuraavat kuormituksen aiheuttajat on otet tava huomioon, ja niitä on kuvattava ja 
yhdistettävä tavalla, joka on sopusoi nnussa tavaravaunun suunnitellun käytön ja 
käytettävän suunnittelusäännöstön kanssa.  
Hyötykuormien jakauma 
On todennäköistä, että hyötykuorman vaihtelut aiheutta vat merkittäviä 
jaksoittaisia väsytyskuormituksia. Jos hyötykuormat vaihtelevat merkittävästi, on 
kullakin kuormalla kulunut aika määrit ettävä. Lastaus- ja purkuajat on myös 
määritettävä junayhtiön ajosuunnitelmista ja esitettävä sopivassa niiden 
analysoinnin mahdollistavassa muodossa. Hyötykuorman jakautumisen vaihtelut 
sekä vaunun lattialla kulke vien pyörillä varustettuje n ajoneuvojen aiheuttamat 
paikalliset kuormitukset on myös s oveltuvin osin otettava huomioon. 
 
Radan aiheuttama kuormitus 
Radan pysty- ja sivusuuntaisten epätasai suuksien ja kierty misen aiheuttama 
kuormitus on otettava huomioon. Kyse iset kuormitukset voidaan määrittää 
seuraavilla tavoilla: 
a) dynaaminen mallinnus, 
b) mittaustiedot, 
c) kokemusperäiset tiedot. 
Väsymiskestävyyslaskelmat on peruste ttava kuormitustapaustietoihin ja 
käytännön sovelluksissa koeteltuihin arviointimenetelmiin, jos niitä on 
käytettävissä. Standardin EN12663 taul ukoissa 15 ja 16 on kokemusperäisiä 
tietoja vaunun runkoon kohdistuvista kiihtyvyysvoimista normaalissa 
eurooppalaisessa käytössä, ja niitä voidaan käyttää vä symiskestävyyslaskelmien 
pohjana, jollei normaalilla tavalla saatuja tietoja ole käytettävissä. 
 
Veto ja jarrutus 
Vedon ja jarrutuksen aiheuttamien kuor mitusjaksojen on oltava suunnitellun 
käytön mukaisia liikkeellelähtöjen ja pys ähdysten määrän osalta (mukaan lukien 
edeltä suunnittelemattomat lii kkeellelähdöt ja pysäykset). 
 
Ilmanvastuksen aiheuttama kuormitus 
Ilmanvastus saattaa aiheuttaa merkit tävää kuormitusta seuraavista syistä: 
a) junat ohittavat toisensa kovalla vauhdilla, 
b) kulku tunnelissa, 
c) sivutuulet. 
Jos nämä kuormitukset aiheuttavat me rkittäviä jaksoittaisia jännityksiä 
rakenteissa, ne on otettava huomi oon väsymislujuutta arvioitaessa. 
 
Väsytyskuormitukset liitoksissa 
Suunnittelun pohjana käytettävän dyna amisen kuormitusarvon on oltava ± 30 % 
pystysuoran staattisen kuormituksen arvosta. Jos tätä oletusta ei käytetä, on käytettävä seuraavaa menetelmää: 
Tärkeimmät väsytyskuormitukset rungon  ja telin liitoskohdassa johtuvat 
seuraavista syistä: a) vaunun lastaus ja purku, 
b) radan vaikutus, 
 
 c) veto ja jarrutus. 
Liitos on suunniteltava siten, että se kestää näiden teki jöiden aiheuttamat 
vaihtokuormitukset. 
Laitteiden kiinnitysten on kestet tävä vaunun liikkeiden aiheuttamat 
vaihtokuormitukset sekä itse laitteiden käytön ma hdollisesti aiheuttamat 
kuormitukset. Kiiht yvyysvoimat voidaan määrittää ed ellä esitetyllä tavalla. 
Standardin EN12663 taulukoissa 17, 18 ja  19 on normaaleja eurooppalaisia 
käyttöoloja vastaavia kokemusperäise sti saatuja kiihtyvyysvoimalukemia 
laitteille, jotka seuraavat va unun rakenteiden liikkeitä, ja niitä voidaan käyttää, 
jos parempia tietoja ei  ole käytettävissä. 
 Liitososien jaksoittaiset kuormitukset on otettava huom ioon, jos niillä junayhtiön 
tai suunnittelijan kokemuksen mukaan on merkitystä. 
 
Väsytyskuormitusten yhdistelmät 
Kun erilaiset väsytyskuormitukset vai kuttavat yhdessä, ne on otettava huomioon 
kuormitusten luonteen ja käyt ettävän suunnitteluanalyysin ja 
väsymislujuuslaskelma säännöstön mukaan. 
 
Puskurien kautta siirtyvät kuormitukset 
Tavaravaunut, joiden on tarkoitus mennä laskumäen yli: Tavaravaunujen on kestettävä törmäämi nen paikallaan seisovaan lasteineen 
kaikkiaan 80 tonnia pa inavaan tavaravaunuun nopeudella 12 km/t ilman, että siitä 
syntyy rakenteisiin pysyvää muodonmuutosta. 
Tavaravaunut, joiden ei ole ta rkoitus mennä laskumäen yli: 
Tavaravaunujen on kestettävä törmäämine n paikallaan seisovaan lasteineen 
kaikkiaan 80 tonnia painavaan tavaravaun uun nopeudella 7 km/t ilman, että siitä 
syntyy rakenteisiin pysyvää muodonmuutosta. 
 
Vaunun päärakenteen jäykkyys
 
 
Taipumat 
Kuormitukset tai niiden yhdistelmät eivät saa aiheuttaa sellaisia taipumia, että 
vaunu tai sen lasti ylittää sa llitun ulottuman. Taipumat eivät myöskään saa 
heikentää koko vaunun tai siihen asenne ttujen osien tai järjestelmien 
toiminnallisuutta. 
 
Värähtelyn muoto 
Vaunun rungon luonnolliset ominaisvärähtely t kaikissa lastausoloissa, tyhjä 
vaunu mukaan lukien, on riittävästi eriste ttävä tai muulla tavoin kytkettävä irti 
jousituksen ominaisvärähtelyistä, jottei millään ajonopeuksilla esiinny ei-
toivottavia resonansseja.  
Vääntöjäykkyys 
Vaunun rungon vääntöjäykkyyden on oltava  sopusoinnussa jousituksen 
ominaisuuksien kanssa site n, että vaunun radalla pys ymisen ehdot täyttyvät 
kaikissa lastausoloissa, tyhjä vaunu mukaan lukien. 
 
Laitteet 
 
 Laitteiden ominaisvärähtelyt kiinnikkeissään on riittävästi eristettävä tai muulla 
tavoin kytkettävä irti vaunun rungon tai j ousituksen ominaisvärähtelyistä, jottei 
millään ajonopeuksilla esiinny ei-toivottavia resonansseja. 
 
Liittymäkohtana Liikkuva kalusto – tavaravaunut -osajärjestelmän kanssa 
Infrastruktuuri -osajärjestelmän on oltava yhteensopi va näiden ominaisuuksien kanssa. 
 
2.4. Lastin kiinnittäminen  
2.4.1.   Parametrin kuvaus 
 
Kuljetettava lasti on kiinnitettävä turval lisesti. Kiinnitysjärjestelmän riittävyys on 
osoitettava.  
 
2.4.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
On pidettävä huolta siitä, ettei lasti tai os ia siitä putoa tavarava unusta käytön aikana.  
 
 
2.5. Ovien sulkeminen ja lukitus  
2.5.1.  Parametrin kuvaus 
 
Perusparametrin tarkoitus on estää lastin ul ottuman tai vapaan ulottuman ylityksiä junan 
liikkuessa. Tähän sisältyy la itteiden ovet ja luukut sekä  keinot niiden vahingossa 
tapahtuvan aukeamisen estämiseksi. 
 
2.5.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
 
Tavaravaunujen ovet ja luukut on pidettävä suljettuna ja lukittuna vaunun ollessa osa 
liikkuvaa junaa (paitsi silloin, kun kyse on nor maaliin lastin purkamiseen liittyvästä 
menettelystä). Tämän vuoksi on käytettävä luk ituslaitteita, joista selvästi näkyy niiden 
tila (auki/kiinni). Lukituslai tteet on varmistettava niin, et tei niitä voi avata vahingossa. 
 
Sulkemis- ja lukituslaitteet on  suunniteltava sellaisiksi, ette i käyttöhenkilöstölle aiheudu 
tarpeetonta vaaraa.   
Sulkemis- ja lukituslaitteet on suunniteltav a kestämään lastin ai heuttamat kuormitukset 
normaaleissa, tavanomaisissa oloissa, kun last i on sijoitettu ennakoit avalla tavalla.  
 
Sulkemis- ja lukituslaitteet on suunnitelta va kestämään kuormitukset, joita esiintyy 
junien kohdatessa toisensa ka ikissa oloissa, mukaan l ukien tunneleissa tapahtuvat 
kohtaamiset.  
 
Sulkemis- ja lukituslaitteiden tulee olla avattavissa ja suljettavissa sellaisella voimalla, että käyttäjä ei tarvitse siihen työkaluja. Poikkeuksia tähän sallita an tapauksissa, joissa 
työkalut ovat varta vasten s aatavilla tai käytetään moot toroituja mekanismeja.  
 
Sulkemis- ja lukituslaitteet on tarkastettava normaalien määr äaikaishuoltojen yhteydessä, 
ja kaikki havaitut vaurio t tai viat on korjattava. 
 
  
2.6. Tavaravaunujen merkitseminen  
2.6.1.  Parametrin kuvaus 
Tässä perusparametrissa määritellään rautat eiden henkilöstön käyttämien laitteiden ja 
tilojen merkinnät. Merkitseminen on tarp een turvallisen käytön varmistamiseksi 
esimerkiksi siten, että rautat eiden henkilöstö saa näin tehtäviä hoitaessaan tarvitsemansa 
tiedon tietyistä vaunun ominaisuuksista, joita ovat: 
 
• vaunun numero, 
• jarruteho ja jarrujärjestelmän hanat,  
• vedenpoistohanat, 
• sähkön pääkytkimet,  
• vaunukohtaiset turvatiedotteet, 
• vaunun taara ja suurin sallittu bruttopaino, 
• nostokohdat, 
• geometriset ominaisuudet,  
• paineilmaletkut ja sähköjohdot, 
• virtalähteet, 
• suurjännitekaapelit, 
• mahdollisuus kiinnittää vaunu junalautalla, 
• pienin mahdollinen kaarteen kaarevuussäde, 
• se, saako laskumäkeä käyttää. 
 
 
2.6.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Vaunuissa olevilla merkinnöillä on seuraava tarkoitus: 
• Ne yksilöivät jokais en vaunun omalla numerollaan, joka annetaan liikenteen 
toimintaa ja hallintaa koskevan YTE:n mukaisesti ja tallennetaan rekisteriin. 
• Ne antavat junansuorittamisessa vaadittavia tietoja, kuten jarrutettava massa, 
pituus puskurista puskuriin, taarapai no, kuorman mukainen nopeustaulukko eri 
rataluokille. 
• Ne antavat henkilöstölle ti edon käyttörajoituksista, kut en maantietee llisistä ja 
vaunujen vaihtamiseen l iittyvistä rajoituksista. 
• Ne antavat tärkeitä turvallisuuteen liittyviä tietoja käyttö- tai 
pelastushenkilöstölle, kuten jännitteellis istä ajolangoista ja sähkölaitteista 
varoittavat kyltit, nostokohdat,  vaunukohtaiset turvaohjeet. 
Nämä merkinnät luetellaan asiaa koskevassa YTE:ssä. Merkinnät on sijoitettava mahdollisimman korkealle vaunun rakenteeseen, ei kuitenkaan yli 1600 mm:n 
korkeudelle kiskon tasosta mitattuna. Jos vaunus sa ei ole pystysuoria sivuja, merkinnät 
on tehtävä erityisiin tauluihin. Merkinnät voidaan tehdä maalaamal la tai siirtokuvia käyttäen. 
 
Siirtokuvien on täytettävä tiety t vaatimukset, jotka liittyvät seuraaviin ominaisuuksiin: 
 
• kiinnipysyvyys, 
• ympäristöystävällisyys, 
• veden- ja ultraviolettisäteilyn kestä vyys, mekaaninen kestävyys, kemiallinen 
kestävyys.  
 
 Vaarallisten aineiden merkintä tapahtuu direktiivin 96/49/EY  voimassa olevan 
kansainväliset määräykset vaarallisten aineiden  rautatiekuljetuksesta sisältävän liitteen 
(RID) mukaisesti, eikä se si sälly tähän perusparametriin. 
 
Jos vaunussa tapahtuu muutoksia, jotka edel lyttävät sen merkintöjen muuttamista, 
merkintöjen muutosten on oltava yhtäpitäviä  liikkuvan kaluston rekisteriin tehtävien 
muutosten kanssa. 
 Merkinnät on puhdistettava / uus ittava tarvittaessa, jott a ne pysyvät luettavina. 
2.7. Erikoisvaunut vaarallist en aineiden ja painekaasujen kuljettamiseen 
2.7.1.  Parametrin kuvaus 
 
Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettuj en tavaravaunujen säiliöt ja muut osat on 
suunniteltava siten, että ne  mahdollistavat turvallisen kul jetuksen. Perusparametrissa 
esitetään vaarallisten aineiden ja painekaasujen kuljettamiseen tarkoitettuja 
erikoisvaunuja koskevia vaatimuksia. Muun muassa seuraavat seikat on otettava 
huomioon: 
 kansainväliset määräykset vaarallisten aineiden rautatiekuljetuksesta, 
 kuljetettavia painelaittei ta koskeva direktiivi. 
 
2.7.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
 
Yleistä 
Vaarallisia aineita kuljettavi en vaunujen on täytettävä tä män YTE:n vaatimukset sekä 
lisäksi RID-asiakirjan vaatimukset. 
RID-asiakirja eli Neuvoston direktiivin 96/49/EY liite varmistaa erittäin korkean 
turvallisuustason. Tätä koskevaa lainsääd äntöä kehittää edelleen kansainvälinen 
työryhmä (RID-komitea), joka koostuu rautat iekuljetuksia koskeva n yleissopimuksen 
(COTIF) allekirjoittajav altioiden edustajista. 
 
Vaarallisten aineiden kuljetukseen tark oitettua liikkuvaa kalustoa koskevaa 
lainsäädäntöä 
 
Liikkuva kalusto Neuvoston direktiivi  96/49/EY ja sen 
liite voimassa olevina versioinaan 
 
Merkinnät Neuvoston direktiivi  96/49/EY ja sen 
liite voimassa olevina versioinaan 
 
Puskurit Neuvoston direktiivi  96/49/EY ja sen 
liite voimassa olevina versioinaan 
 
Kipinäsuojaus Neuvoston direktiivi  96/49/EY ja sen 
liite voimassa olevina versioinaan 
 
Vaarallisten aineiden kuljetukseen 
tarkoitettujen vaunujen 
käyttäminen pitkissä tunneleissa Euroopan komission valtuuttamien 
työryhmien (AEIF ja RID) 
tutkittavana 
 
  
 
 
Säiliöitä koskevaa lainsäädäntöä 
 
Säiliö  Neuvoston direktiivi 1999/36/EY 
kuljetettavista painelaitteista (TPED) voimassa olevana versionaan 
Säiliön testaus, tarkastus ja 
merkintä EN 12972: vaarallisten aineiden 
kuljetukseen tarkoitetut säiliöt: metallisten säiliöiden testaus, 
tarkastus ja merkitseminen 
huhtikuusta 2001 lähtien 
 
Kunnossapitoa koskevat säädökset 
Säiliö- ja tavaravaunujen kunnossapito on te htävä seuraavan standardin ja neuvoston 
direktiivin mukaisesti: 
 
• Testaus ja tarkastus EN 12972: vaarallisten aineiden 
kuljetukseen tarkoitetut säiliöt: metallisten säiliöiden testaus, tarkastus 
ja merkitseminen huhtikuusta 2001 lähtien 
• Säiliön ja sen laitteiden 
kunnossapito Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite 
voimassa olevin a versioinaan 
• Keskinäiset sopimukset 
säiliöiden tarkastajista Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite 
voimassa olevina versioinaan  
 
 Neuvoston direktiivi 96/49/ EY ja sen RID-liite on myös otettava huomioon. 
 
 
2.8. Kinemaattinen ulottuma  
2.8.1.  Parametrin kuvaus 
Kinemaattinen ulottuma on käsite, jonka tarkoi tuksena on määritellä ulkomitat niin, että 
liikkuvaa kalustoa voidaan käyttää infrastr uktuuriin kuuluvien kiinte iden laitteistojen 
(tunnelien seinien, ajojohdon tai merkinantola itteiden kannattimien,  sillankaiteiden, 
laiturien jne.) estämättä. Ulottumaan sisältyy siis kaksi tekijää: avoimen tilan ulottuma, 
joka määrää infrastruktuurissa olev an kulkuaukon vähimmäiskoon, sekä liikkuvan 
kaluston ulottuma, joka määrää  liikkuvan kaluston enimmäiskoon. 
 
Liikkuvan kaluston ulottuma määritellään ää riviivana, jonka sisällä liikkuva kalusto 
pysyy käytön aikana. Tietyllä rataosuud ella kulkevan liikkuvan kaluston ulottuman on 
aina oltava asianmukaisen turvamarginaal in verran pienempi kui n kyseisen rataosuuden 
avoimen tilan ulottuma. Tulevassa infrastru ktuuri-YTE:ssä esitet ään uusia, kunnostettuja 
ja vanhoja ratoja koskevat ulottumavaatimukset.  
Perusparametrissa määritellään suurin sallittu  kinemaattisen ulottuma, jota vaunu voi 
käyttää, sekä sen määrittämises sä noudatettavat periaatteet. 
 
 
 2.8.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
 
Tässä osassa määritellään vaunujen suurimma t sallitut ulkomitat sen varmistamiseksi, 
että ne pysyvät aukean tilan ulottuman sisällä. Tämän vuoksi huomioon otetaan vaunun 
suurin mahdollinen sivuttaisliike. Tätä kut sutaan kinemaattiseksi ääriviivaksi.  
Liikkuvan kaluston kinemaattinen ääriviiva mä äritellään vertailupr ofiilin ja siihen 
liittyvien sääntöjen avulla. Se saadaan s oveltamalla sääntöjä, jotka pienentävät 
viiteprofiilia ja joita liikkuvan kaluston eri osien on noudatettava.  
Nämä pienennykset riippuvat seuraavista tekijöistä: 
• kyseisen liikkuvan kaluston geometria,  
• poikkileikkauksen asema telin laakerip isteeseen tai akseleihin nähden,  
• tarkasteltavan kohdan korkeus radan pinnasta,  
• rakenteelliset toleranssit,  
• suurin sallittu kuluma,  
• jousituksen jousto-ominaisuudet. 
Suurinta rakenteellista ulottumaa tarkas teltaessa on otettava  huomioon liikkuvan 
kaluston sekä sivuttais- että pystysuuntaiset liikkeet, jotk a lasketaan vaunun geometrian 
ja jousituksen ominais uuksien perusteella eril aisilla kuormauksilla. 
Tietyllä rataosuudella kulke van liikkuvan kaluston rakent eellisen ulottuman on aina 
oltava asianmukaisen turvamarginaalin verran pienempi kuin kyseisen rataosuuden 
pienin avoimen tilan ulottuma. 
Liikkuvan kaluston ulottuma koost uu kahdesta perustekijästä: ve rtailuprofiilista ja sitä 
koskevista säännöistä. Sen avu lla voidaan määrittää liikkuvan kaluston enimmäismitat ja 
radan kiinteiden rakenteiden sijainti. 
Jotta liikkuvan kaluston ulottuma  olisi sovellettavissa, sen seuraavat kolme osaa on 
määriteltävä: 
• vertailuprofiili, 
• säännöt, joiden nojalla määritetään va unujen suurin rakenteellinen ulottuma, 
• säännöt, joiden nojalla määritetään tu rvavälit rakentei siin ja rataan. 
Asianomaisessa YTE:ssä on määr iteltävä vertailuprofiili ja  säännöt, joiden nojalla 
määritetään vaunujen suurin  rakenteellinen ulottuma. 
Tähän liittyvät säännöt, joiden nojalla määritetään turvavälit rakenteisiin, on esitetty 
Infrastruktuuri-YTE:ssä. Kaikki vaunujen sivu- ja korkeusmittoihin vai kuttavat laitteet ja osat on tarkastettava 
määräaikaishuoltojen yhteydessä. 
Jotta vaunu pysyisi kinemaattisen ulottuma n sisällä, huoltosuunni telmassa on oltava 
määräykset seuraavien koht ien tarkastamisesta:  
• pyörien profiili ja kuluminen,  
• telin runko,  
• jouset,  
• sivukaiteet,  
• runkorakenne,  
• rakenteelliset välykset,  
• suurin kulumisvara,  
• jousituksen jousto-ominaisuudet,  
• akseliohjainten kuluma,  
• vaunun joustokertoimeen va ikuttavat tekijät,  
• kallistuskeskiöön vaikuttavat tekijät. 
Liittymäkohtana Liikkuva kalusto – tavaravaunut -osajärjestelmän kanssa 
Infrastruktuuri -osajärjestelmän on oltava yhteensopi va näiden ominaisuuksien kanssa. 
 
  
 
2.9. Staattinen akselipaino, dyn aaminen pyöräkuormitus ja 
pitkittäissuuntainen kuormitus 
 
2.9.1.  Parametrin kuvaus 
Junan kulkiessa radalla kisk on on kestettävä tästä kuormit uksesta aiheutuva jännitys. 
Kuormitukset ovat sekä staattisia että dynaami sia, ja ne välittyvät kiskoihin akselien ja 
pyörien välityksellä. Rata ja liikkuva ka lusto on suunniteltava siten, että nämä 
kuormitukset pysyvät radan turvarajojen puitteissa. 
 Radan kyky kantaa vaunuja riippuu radan aluskerroksen ja ra kenteiden rakenteesta ja 
kunnossapidosta. Vaunujen rataan kohdistama pystysuuntai nen kvasistaattinen kuormitus 
vaihtelee niiden akselipainon ja akselivälin mukaan.  
Liikkuvan kaluston akselipaino ei saa ylittää alin ta sille radalle (liikkuvan kaluston 
suurimmalla sallitulla nopeudella) määrättyä ak selipainorajaa, jolla kalustoa on tarkoitus 
käyttää. Tulevassa Infrastr uktuuri-YTE:ssä esitetään Euro opan laajuisen tavanomaisen 
rautatieverkon ratoja koskevat vaatimukset. 
  
2.9.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Vaunujen akselipaino ja akseliväli määräävät niiden rataan kohdistaman pystysuuntaisen 
kvasistaattisen kuormituksen. 
Vaunujen kuormitusrajoissa on otettu huomioon niiden geometria, paino akselia kohden 
ja paino pituuden metriä kohden. Niiden on oltava jäljempänä olevassa taul ukossa eri rataosuusluokill e A, B1, B2, C2, C3, 
C4, D2, D3 ja D4 määriteltyjen arvojen mukaiset.  
Tarkoitus on vähitellen tehdä Euroopan rautatie verkkoon reittejä, joilla sallitaan yli 22,5 
tonnin akselipaino rautat ieyrityksien ja infrastruktuurien hallintojen tarpeiden mukaisesti. 
22,5 tonnia ylittäville akselipainoille sovell etaan edelleen olemassa olevia kansallisia 
säännöksiä radoilla, joilla näitä  akselipainoja voidaan käyttää. 
 
  
 
Luokitus Massa akselia kohden = P 
 A B C D E F G 
Massa 
pituusyksikköä 
kohden = p 16 t 18 t 20 t 22,5 t 25 t 27,5 t 30 t 
1 5,0 t/m A B1      
2 6,4 t/m  B2 C2 D2    
3 7,2 t/m   C3 D3    
4 8,0 t/m   C4 D4 E4   
5 8,8 t/m     E5   
6 10 t/m        
p = Massa pituusyksikköä kohden eli va unun ja sen kuorman yhteenlaskettu massa 
jaettuna vaunun metreinä ilmaistulla p ituudella, joka on mitattu puskurista 
puskuriin niiden ollessa sisään painumattomina. 
 P = Massa akselia kohden. 
 
Radan luokitus määritetään käyttäen j unaa, joka koostuu liitteen D taulukon D.1 
mukaisesti vaunuista, joissa on kaksi kaksiakselista teliä. 
 
Rata tai rataosuus on luokiteltava kuul uvaksi yhteen näistä  luokista, kun se 
kykenee kantamaan rajoittamattoman määr än vaunuja, joilla on edellä olevan 
taulukon mukaiset vastaava t paino-ominaisuudet. 
 
HUOMAUTUS: Poikkeuksellisesti voidaan 20 tonnin akselipainot ylittää enintään 0,5 
tonnilla luokan C radoilla seuraavissa tapauksissa: 
• hyötykuorman nostamiseksi 25 tonniin 2-akselisilla vaunuilla, joiden 
 pituus puskurista toiseen on 14,10–15,50 metriä, 
• 22,5 tonnin akselipainoille s uunniteltujen vaunujen kohdalla 
 kompensoimaan sitä vaunun painon lisääntymistä, joka on aiheutunut 
 niiden rakentamisesta kestämään nämä akselipainot. 
 
Käytännössä suurimman sallitun massan  pyörää kohden on oltava 11,1 tonnia. 
 
P:hen eli suurimpaan sallittuun massaan ak selia kohden perustuva luokitus ilmaistaan 
isolla kirjaimella (A, B, C, D, E, F, G); p:hen eli suurimpa an sallittuun massaan 
pituusyksikköä kohden perustuva l uokitus ilmaistaan arabialaisel la numerolla (1, 2, 3, 4, 
5, 6), paitsi luokan A kohdalla.  
Luokiteltujen ratojen ja va unujen käsittelyn välinen va staavuus määritellään asiaa 
koskevassa YTE:ssä.  
 
 
 
  
2.10. Junan sähköinen suojaus 
2.10.1.  Parametrin kuvaus 
Tämä perusparametri koskee virransyötön pois kytkemistä oi kosulun sattuess a. Kaikkien 
liikkuvan kaluston metalliosien ja kiskojen väli sen vastuksen on oltava niin alhainen, että 
kohoava oikosulkuvirta aiheutta a piirin suojakytkimen a ukeamisen (esim. ajojohdon 
pudotessa vaunun päälle). 
 Vaunun paluuvirtateiden ja  suojamaadoituksen (kaapelin) on kyettävä kestämään suurin 
virta, joka esiintyy ennen infrastruktuurin suojakytkimen aukeamis ta (jakoasemalla) 
ilman, että virtatiet tai vaunun osat vaurioituvat.  
 
 
2.10.2.   Vaadittavat ominaisuudet 
 
2.10.2.1.  Yleistä 
Kaikki ne tavaravaunun metalliosat, jotka ova t vaarassa joutua kosketuksiin korkeiden 
jännitteiden kanssa tai jotka saattavat aiheuttaa mistä hyvänsä syystä syntyneen 
sähkövarauksen aiheuttamia onnettomuuksia, on pidettävä kiskojen kanssa samassa 
potentiaalissa. 
  
2.10.2.2.  Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset 
vaatimukset 
  Tavaravaunujen maadoitus  
Metalliosien ja kiskon välin en sähkövastus ei tavaravaunui ssa saa ylittää 0,15 ohmia.  
 Nämä arvot mitataan käyt täen 50 A:n tasavirtaa. 
 
Jos näitä arvoja ei saavuteta materiaal ien huonon sähkönjohtavuuden takia, vaunuihin on 
asennettava seuraavanlai set maadoitusjohtimet: 
 
• runko on yhdistettävä kehykseens ä ainakin kahdesta kohdasta, 
• rungon kehys on yhdistettävä telii n ainakin yhdestä kohdasta. 
 
Jokainen teli on maadoitettava luotettavasti ainakin yhteen laakeripes ään; jos vaunussa ei 
ole telejä, tätä maadoitusta ei tarvita.  
 Kaikki maadoitusjohdotuks et on tehtävä käyttäen jousta vaa ja korroosionkestävää tai 
korroosiosuojattua materiaalia, jolla on vähint ään käytetyn johdinmater iaalin edellyttämä 
poikkileikkaus (ver tailukohtana 35 mm
2 kuparijohtimille). 
 
Erikoisvaunuissa, kuten katottomissa matkus tajavaunuissa ja vaarallisten aineiden 
kuljetukseen käytettävissä vaunuissa (jotka on  lueteltu direktiivissä 96/49/EY ja sen 
voimassa olevassa RID-liitteessä), on suojaus tehtävä erityisen varmaksi. 
 
  
 Tavaravaunun sähkölaitteiden maadoitus  
 
 Jos tavaravaunussa on sähkölaitteita, kai kki niiden kosketeltavat metalliosat on 
maadoitettava luotettavasti, jos niissä esiintyvä normaalijä nnite ylittää seuraavat arvot: 
 
• 50 V:n tasajännite 
• 24 V:n vaihtojännite 
• 24 V:n jännite vaiheiden välillä, kun nollapistettä ei ole maadoitettu 
• 42 V:n jännite vaiheiden välillä , kun nollapiste on maadoitettu. 
 
Maadoitusjohtimen poikkipinnan on oltava sähk ölaitteessa esiintyvien  virtojen mukainen 
ja riittävä takaamaan suojalaitteiden toiminta vian sattuessa. 
 
Kaikki tavaravaunujen ulkopuole lle asennetut antennit on täys in suojattava ajojohdon tai 
ajovirtakiskon jännitteeltä, ja järjestelmän on muodostettava  erillinen yhdestä pisteestä 
maadoitettu yksikkönsä. Jos tavaravaunun ulkopuol elle asennettu antenni ei täytä näitä 
ehtoja, se on eristettävä.  
Pyöräkertojen vierintäpintojen väliltä mitatt u sähköinen vastus ei saa olla yli 0,01 ohmia 
uusilla pyöräkerroilla tai uus ista osista uudelleen kootuilla pyöräkerroilla.  
 
Nämä vastusmittaukset on tehtäv ä käyttäen 1,8–2,0 V:n jännitettä. 
 
 
 
2.11. Vaunun dynaaminen käyttäytymin en (pyörän ja kiskon välinen 
vuorovaikutus) 
2.11.1.  Parametrin kuvaus 
 
Tässä perusparametrissa määritellään raja-a rvot, joiden mukainen vaunun on oltava 
kulkeakseen radalla turvallisesti. Se si sältää myös radan ääriarvot, joihin nähden 
vaatimustenmukaisuutta arvioidaan. 
 Lisäksi siinä määritellään käytettävät arvioi ntimenetelmät, mukaan lukien analyysit, 
laboratoriokokeet ja ratakokeet. 
 
2.11.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
 
2.11.2.1.  Yleistä 
Vaunun dynaaminen käyttäytyminen vaikuttaa su uresti sen raiteill a pysymiseen ja kulun 
vakauteen. Vaunun dynaamisen  käyttäytymisen määräävät seuraavat seikat: 
• suurin nopeus 
• radan staattiset ominaisuudet (suoruus, raidelev eys, kaltevuus, kallist us sekä erilliset 
ja jaksoittaiset epätasaisuudet) 
• radan dynaamiset ominaisuudet (radan vaaka- ja pystysuuntainen jäykkyys ja 
vaimennus) 
• pyörän ja kiskon kosketuksen parametrit (pyörän ja kiskon profiili, raideleveys) 
• pyörien viat (tasaiseks i kuluneet kohdat, poikke amat pyöreydestä)  
• vaunun rungon, telien ja pyöräk ertojen massa ja hitaus 
• vaunujen jousituksen ominaisuudet 
 
 • hyötykuorman jakauma. 
Turvallisuuden ja kulun vakauden takaamiseksi  on tehtävä mittauksia eri oloissa tai 
vertailevia tutkimuksia (kuten simulointeja  ja laskelmia) hyväks i tunnetun rakenteen 
kanssa dynaamisen käyttäyt ymisen arvioimiseksi.  
Liikkuvan kaluston ominaisuuksien on mahdol listettava vakaa kulku sallitulla 
enimmäisnopeudella. 
 
2.11.2.2.  Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset 
vaatimukset 
Raiteilla pysyminen ja kulun vakaus  
 
Raiteilla pysymisen ja kulun vakauden taka amiseksi pyörän ja kiskon välisiä voimia on 
rajoitettava. Erityisesti kyseeseen tuleva t sivuttaiset voimat Y ja pystysuuntaiset  
voimat Q. 
• Rataan vaikuttava poikittainen voima Y 
Kiskojen siirtymisen estämiseksi on yhteentoimivan liikkuvan kaluston 
täytettävä Prud’hommen ehto s uurimmalle sivuttaisvoimalle  
(ΣY)lim tai (H 2m)lim 
((H 2m) on akseliin vaikuttavan sivutta isvoiman liukuva keskiarvo 2 m:n 
matkalta mitattuna)  
Tämä arvo tullaan antamaan Infrastruktuu ri-YTE:ssä; siihen asti sovelletaan 
kansallisia sääntöjä. 
Kaarteissa ulompaan pyörään vaiku ttavan kvasistaattis en sivuttaisvoiman 
raja-arvo on 
Yqst,lim 
Tämä arvo tullaan antamaan Infrastruktuu ri-YTE:ssä; siihen asti sovelletaan 
kansallisia sääntöjä. 
 
• Y- ja Q-voimien suhde 
Jotta pyörä ei kiipeäisi pois kiskolta , sivuttaisvoiman Y ja pystysuuntaisen 
voiman Q suhde ei saa ylittää seuraavia arvoja:  
(Y/Q) lim = 0,8 laajoissa kaarteissa (R ≥ 250 m) 
(Y/Q) lim = 1,2 tiukoissa kaarteissa (R < 250 m) 
 
• Pystysuuntainen voima 
Kiskoihin vaikuttavan dyna amisen pystysuuntaisen voiman suurin arvo on  
Qmax 
Tämä arvo tullaan antamaan Infrastruktuu ri-YTE:ssä; siihen asti sovelletaan 
kansallisia sääntöjä. 
Kaarteissa ulompaan pyörään vaikut tavan kvasistaattisen pystysuuntaisen 
voiman raja-arvo on 
Qqst,lim 
Tämä arvo tullaan antamaan Infrastruktuu ri-YTE:ssä; siihen asti sovelletaan 
kansallisia sääntöjä. 
 
  
Kiskoilla pysyminen ajettaessa mutkaisella radalla  
 
 
 Vaunut kykenevät kulkemaan mutkaisella ra dalla, kun suhde Y/Q ei  kaarteessa, jonka 
kaarevuussäde R = 150 m, ylitä edellä esitet tyjä arvoja ja kun kyseisellä mutkaisella 
radalla: 
 
akselivälin 2a* ollessa 1,3–20 m  
 g 
lim = 20/2a* + 3 
 g lim ≤ 7‰ 
 
Jos akseliväli 2a* > 20 m, raja-arvo g lim = 3‰. 
 Akseliväli 2a* tarkoittaa kaksiakseliste n vaunujen akselin väliä tai telivaunun 
kääntöpisteiden väliä. 
 
Kunnossapitoa koskevat määräykset  
 
Seuraavista turvallisuuteen ja kulun vakauteen va ikuttavista tekijöistä on pidettävä huolta 
huoltosuunnitelman mukaisesti: 
• jousituksen ominaisuudet 
• rungon ja telin liitokset 
• pyörän kosketuspinnan profiili. 
Standardiraideleve yttä koskevat pyöräkertojen ja pyör ien enimmäis- ja vähimmäismitat 
esitetään tavaraliikenteen vaunuja koskevassa YTE:ssä. 
 
 
 
2.12. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat  
2.12.1.  Parametrin kuvaus 
 
Tässä parametrissa kuvaillaan  suurin pitkittäissuuntaine n puristusvoima, joka voi 
vaikuttaa yhteentoimivaan tavaravaunuun tai yht eentoimivan junan yksittäiseen vaunuun 
jarrutettaessa tai työnne ttäessä ilman, että on vaaraa vaunun kiskoilta suistumisesta. 
 
2.12.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
 
2.12.2.1.  Yleistä 
Vaunun kulun on pysyttävä turval lisena, vaikka siihen kohdistuu pitkittäissuuntaisia 
puristusvoimia. Jotta voidaan taata kisko illa pysyminen, vaunu tai yhteen liitetty 
vaunujärjestelmä on arvioitava testien tai laskelmien avulla  tai vertaamalla hyväksyttyjen 
(todistuksen saaneiden) vaunujen ominaisuuksiin.  
Vaunun on kiskoilta suistumatta kestettä vä sen UIC-liittimellä, hyväksytyllä 
keskusliittimellä tai liiti ntangolla/lyhyellä liittimellä varustetusta rakenteesta 
(kaksiakselinen, telivaunu, pysyvästi kytket ty vaunuryhmä, Combirail, Road- Railer™, 
jne.) riippuvaa raja-arvoa suur empi pituussuuntainen voima. 
Vaunujen, kiinteästi kytkett yjen vaunuryhmien ja kytkettyjen vaunuryhmien hyväksyntää 
koskevat ehdot esitetään seuraavassa kohdassa. 
Mm. seuraavat tekijät vaikuttavat siih en suurimpaan pitkittäissuuntaiseen 
puristusvoimaan, jonka vaunu ke stää suistumatta kiskoilta: 
 
 • kallistusvajaus 
• junan ja vaunun jarrujärjestelmä 
• vaunujen ja erityisesti kytkettyjen vaunuryhmien vetolaitteet ja puskurit 
• vaunun rakenneominaisuudet 
• radan ominaisuudet 
• junankuljettajan toimet, er ityisesti jarrutettaessa  
• pyörän ja kiskon välisen kosketuksen para metrit (pyörän ja kiskon profiili, 
raideleveys) 
• kuorman jakautuminen eri tavaravaunuissa. 
Pitkittäissuuntainen puristusvoima vaikutt aa suuresti vaunun kis koilla pysymiseen. Sen 
vuoksi on tehty mittauksia erilaisis sa käyttöoloissa, jotta saatai siin selville, kuinka suuria 
pitkittäissuuntaisia puristusvoi mia vaunuun voidaan kohdistaa ilman, että on vaaraa sen 
kiskoilta suistumisesta. Eri vaunutyypeistä saadut kokemuks et ovat johtaneet erilaisiin 
hyväksymismenettelyihin eri tekijöiden, kut en taarapainon, pituuden, akselivälin, 
korinylityksen, kääntöpist eiden välin jne. mukaan. Jotta va unua ei tarvitsisi testata, sen 
on oltava ominaisuuksiltaan aiemmin hyväks yttyjen vaunujen mukainen tai rakennettu 
vaunujen hyväksyttyjen rakenne ominaisuuksien mukaiseksi ja  varustettu hyväksytyillä 
osilla, kuten vaatimustenmukaisuus todistuksen saaneilla teleillä. 
 
2.12.2.2.  Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset 
vaatimukset 
 
Osajärjestelmän on kestettävä junaan kohdi stuvia pitkittäissuuntaisia puristusvoimia 
ilman, että vaunu suistuu kiskoilta tai vaurio ituu. Erityisesti seuraavat tekijät vaikuttavat 
asiaan: 
• pyöriin ja kiskoihin vaikut tavat sivuttaisvoimat -Y- 
• pystysuorat voimat -Q- 
• akselien laakeripesiin vaikuttavat sivuttaisvoimat -H ij-  
• jarrutusvoimat (jotka aiheutuvat pyörän  ja kiskon välise stä kosketuksesta, 
dynaamisesta jarrutuksesta sekä vaunuj en ja junien eri jarrutusryhmistä) 
• puskureihin vaikuttavat poikittai set ja pystysuuntaiset voimat 
• liittimiin vaikuttavat voimat ±Z 
• puskureihin ja liittimin vai kuttavien voimien vaimennus 
• liian kireän liittimen vaikutus 
• liian löysän liittimen vaikutus 
• junan liikkeiden ja liian löysän  liittimen aiheuttamat nykäisyt 
• pyöriä nostava voima  
• akseliohjainten taipuminen. 
 
Pitkittäissuuntaisiin puristus voimiin vaikuttavat monet tekijät. Ne on esitetty vaunujen 
rakennetta ja käyttöoloja koske vissa asiakirjoissa, ja eri ra doilla ja erilaisissa oloissa 
normaalissa liikenteessä kä ytettävät vaunut on hyväksyttävä ne huomioon ottaen. 
Jotta vaunut voidaan hyväksyä sekalaiseen liikenteeseen Euroopan rataverkossa, on 
erityisellä testiradalla tehtävien testien avulla ja käyttämällä junia eri radoilla 
todennettava, että vaunut ke stävät pitkittäissuuntaise n vähimmäisvoiman kiskoilta 
suistumatta. On määritelty seuraavaa: Kierrettävillä liittimillä ja sivupuskurei lla varustettujen tavaravaunujen sekä 
tavaravaunujen yhdistelmien, joid en päissä on kierrettävät liittimet ja sivupuskurit ja 
vaunujen välissä liitintanko/l yhyt liitin, on tyypistä riippum atta kestettävä vähintään 
seuraava pitkittäissuuntainen vertailutestissä mitattu voima: 
 
 • 200 kN, kun kyseessä on ka ksiakselinen tavarava unu, jossa on UIC-liitin 
• 240 kN, kun kyseessä on kaksiaks elisin telein varustettu tavaravaunu, jossa on UIC-
liitin 
• 500 kN, kun kyseessä on tavaravaunu, joss a on keskustankoliitin ilman puskureita. 
Muille liitinjärjestelmille ei vielä ole määritelty raja-arvoja. 
 
 
2.12.2.3.  Kunnossapitoa koskevat määräykset 
Jos puskurien päät on oikean kitkaker toimen saavuttamiseksi voideltava, 
huoltosuunnitelmassa on oltava määräykset ki tkakertoimen pitämiseksi tällä tasolla. 
 
 
 
2.13. Jarrutusteho  
2.13.1.  Parametrin kuvaus 
 
Junan jarrutusteho on tuloksena prosessi sta, jossa junan nopeutta hidastetaan 
määrätyissä rajoissa. Se kä sittää kaikki energian muunt amiseen ja pois johtamiseen 
liittyvät tekijät, kuten juna n aiheuttaman vastuksen. Yksitt äisten vaunujen jarrutusteho 
on määritelty siten, että koko junan jarrutust eho voidaan niistä j ohtaa laskennallisesti. 
 
Yksittäisen vaunun jarrutusteho on määr itettävä seuraavis sa tapauksissa: 
 
• hätäjarrutus, 
• täysjarrutus. 
 
Jarrutustehon määrittelevät täysin seuraavat tekijät: 
 
• hidastuvuuskäyrä (jossa es itetään hidastuvuus nopeuden funktiona tai ainakin 
keskimääräinen hidastuvuus), 
• viive (viive sisältää signaalin siirtoviiv een ja täyden jarrutustehonsaavuttamiseen 
kuluvan ajan), 
• vähimmäishidastuvuus jarrut uksen eri vaiheissa (esimerkiksi radan kaltevuuden 
vaikutuksen kompensoimiseksi), 
• eron tekeminen hätä- ja täysjarrutuksen välillä. 
 
2.13.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
 
2.13.2.1.  Yleistä 
 
Junan jarrujärjestelmän tarkoitus on varmist aa, että junan nopeutta  voidaan vähentää tai 
juna voidaan pysäyttää pisimmän sallitun jarrutusmatkan puitteissa. Tärkeimmät 
jarrutusprosessiin vaikuttavat tekijät ovat jarrutusvoima, nopeus, sallittu jarrutusmatka, 
kitka ja radan kaltevuus.  
Junan jarrutusteho on tuloksena prosessista, jossa junan nopeutta hidastetaan määrätyissä 
rajoissa, sekä kaikista energian muuntamiseen  ja pois johtamiseen liittyvistä tekijöistä, 
 
 kuten junan aiheuttamasta vast uksesta. Yksittäisten vaunujen  jarrutusteho on määritelty 
siten, että koko junan jarrutusteho voi daan niistä johtaa laskennallisesti. 
 
Vaunuissa on oltava läpikytkettävät au tomaattijarrut.  
 Jarrut ovat läpikytkettävät, kun signaalit ja  energia voivat kulkea junaan kytketystä 
vaunusta toiseen. 
 Läpikytkettävät jarrut ovat automaattiset, jos ne toimivat automaattisesti kaikkialla koko 
junassa, mikäli jokin ohjauskanav a, kuten jarruletku, katkeaa.  
Jos jarrujen tilaa ei voida muuten havaita,  on vaunun molemmilla sivu illa oltava  niiden 
tilan osoitin. 
 
Jarrutukseen käytettävän energian va rastoja (kuten epäsuorasti toimivan 
paineilmajarrujärjestelmän ilm asäiliöitä tai jarruletkuissa olevaa ilmaa) tai jarruvoiman 
synnyttämiseen käytettävää energi aa (kuten epäsuorasti toimivan 
paineilmajarrujärjestelmän jarrusylintereistä  purkautuvaa ilmaa) ei saa käyttää muuhun 
kuin jarruttamiseen. 
 
2.13.2.2.  Jarrutustehon toiminnalliset ja tekniset vaatimukset  
Ohjauskanava
 
Ohjaussignaalin on kuljettava vähintään nopeudella 250 m/s. 
 
Jarrutustehon elementit  
Jarrutustehossa on otettava huomioon keskimäär äinen jarrujen kytkemiseen kuluva aika, 
hetkellinen hidastuvuus, massa ja läht önopeus. Jarrutusteho määritetään sekä 
hidastuvuusprofiilien että jarrutetun painon prosenttiosuuden ja / tai jarruvoiman 
perusteella. 
 
Hidastuvuusprofiili 
 
Hidastuvuusprofiili kuvaa joko yks ittäisen vaunun tai koko junan ennustettua hetkellistä 
hidastuvuutta normaalioloissa . Junan hidastuvuusprofiili on tarkoitus laskea kaikkien 
junan vaunujen yksittäiste n hidastuvuusprofiilien perust eella. Hidastuvuusprofiiliin 
vaikuttavat seuraavat tekijät: 
 a) jarrutustarpeen alkamisesta täyden ja rrutusvoiman saavuttamiseen kuluva aika. 
 
Proportion of braking effort = Pr osentteja täydestä jarrutusvoimasta 
Beginning of braking effort = Jarrutuksen alku 
Brake demand = Jarrutustarpeen alku 
Full braking effort = Täysi jarrutusvoima 
Time = Aika 
 
 
 Proportion of
braking effort
Time100%
Full braking
effort
0%Brake demand
Beginning ofbraking
effort
 
 
Te on ekvivalenttinen ja rrutusvoiman kehittymisaika, joka määritellään 
seuraavasti: Te = t1 + (t2 / 2) 
Paineilmajarruille aikavälin t2 loppuhe tki vastaa 95 %:a jarrusylinterin 
loppupaineesta. 
 
b) vastaava funktio ( hidastuvuus = f(nopeus) ) määriteltynä sarjana tasaisen 
hidastuvuuden jaksoja.  
Acceleration = Kiihtyvyys  
Speed = Nopeus 
 
 t1 t2
 
 Acceleration
Speed
(V1, a1) (V2, a2)(V3, a3)(V4, a4)
 
Huom: hetkellistä hidastuvuutta merkitään  a:lla ja hetkelli stä nopeutta V:llä. 
 
 
 Jarrutetun massan  prosenttiosuus 
 
Jarrutetun massan prosenttiosuus (lambda) on yhteenlaskettujen jarru tettujen massojen 
suhde vaunujen yhteenlaskettuun massaan. 
 
Jarrutetun massan prosenttiosuutta kokonaismassasta käytetään edelleen 
hidastuvuusprofiileihin perustuvan menetelm än rinnalla. Näin ollen valmistajan on 
esitettävä myös nämä arvot. Tiedot on me rkittävä liikkuvan kaluston rekisteriin. 
Yksittäisen vaunun jarrutusvoima on määritet tävä hätäjarrutuksella kullekin vaunulle 
käytettävälle jarrutustavalle (joita ovat G, P, R, P ja Ep) käyttäen useita erilaisia 
kuormia, mukaan lukien tyhjä ja täyteen lastattu vaunu.  
 
G-jarrutustapa 
 
Tavarajunille käytettävä ja rrutustapa, jossa on tietty  jarrujen kytkemisaika ja 
vapauttamisaika. 
 
P-jarrutustapa 
 
Matkustaja- ja tavarajunille käytettävä jarru tustapa, jossa on tietty jarrujen kytkemisaika 
ja vapauttamisaika sekä tietty jarrutetun massan prosenttiosuus. 
 
R-jarrutustapa 
 
Matkustajajunille ja nopeille ta varajunille käytettävä jarrutu stapa, jossa on tietty jarrujen 
kytkemisaika ja vapauttamisaika kuten P-jarru tustavassa sekä tietty jarrutetun massan 
prosenttiosuus. 
 
 
 
 
 Ep-jarrutus (epäsuora sähköpneumaattinen jarrutus) 
 
  
Epäsuoraa paineilmajarrua avustava järjeste lmä, jossa käytetään sähköistä ohjausta ja 
vaunuissa olevia magneettivent tiilejä, joiden ansiosta ja rrut toimivat nopeammin ja 
vähemmän nykien kuin tavanom aiset paineilmajarrut. 
 
Hätäjarrutus 
 
Hätäjarrutus on jarrutuskomento, jonka avulla juna pysäytetään turvallisuussyistä ilman, 
että jarrujärjestelmä mitenkään vaurioituu. 
 
G- ja P-jarrutustapojen jarr utustehon on oltava vähintään se uraavassa taul ukossa esitetyn 
mukainen: 
 
Jarrutustapa Te (s) 
(vaihteluväli) Nopeusrajoitus 100 km/t N opeusrajoitus 120 km/t 
P  lambda 
Jarrutus-
matka Keskimää-
räinen hidas-
tuvuus vähintään lambda 
Jarrutus-
matka Keskimää-
räinen hidas-
tuvuus vähintään 
Tapaus A: tyhjänä 1,5–3 100 % 
480 m 0,91 100 % 
700 m 0,88 
Tapaus B: 
jarrutetaan 
vain pyörillä, joiden kuor-
mitus on 18 t 
pyöräkertaa kohden 1,5–3   100 % 
700 m 0,88 
Tapaus C: 
jarrutetaan 
vain pyörillä, 
joiden kuor-mitus on 20 t 
pyöräkertaa 
kohden 1,5–3   90 % 
765 m 0,80 
Tapaus D: 
Täysi 
kuorma 
(muut tapaukset) 1,5–3 65 % 
700 m 0,6 100 % 
700 m 
levyjarruille
1 0,88 
G 9–15 Jarrutustehoa ei erikseen 
arvioida G-kohdassa. 
Vaunun jarrutetun massan on G-kohdassa oltava sama 
kuin P-kohdassa. Ei sovelleta 
Te: Ekvivalenttinen jarrutusvoiman kehitt ymisaika ja puolet yksittäisen vaunun 
reagointiajasta yhdellä jarruletku lla varustetuille tavaravaunuille. 
                                                 
1 80 % vaunuille, joissa on vain suoraan pyöriin vaikuttavat jarrukengät; tällöin kuorma rajoitetaan 18 
tonniin.  
 
  
Tämän taulukon tiedot perustuvat 100 km /t:n vertailunopeuteen ja 22,5 tonnin 
akselipainoon sekä 120 km/t:n nopeuteen ja 20 tonnin akselipainoon. Tietyissä oloissa 
voidaan hyväksyä suurempia akselipainoja. Suurimman sallitun akselipainon on oltava 
infrastruktuurin vaatimusten mukainen. 
 
P- ja G-jarrutustavoilla lambda  ei saa olla suurempi kuin 130 %, mikäli ei käytetä pyörän 
lukkiutumisen estojärjestelmää (mikä on er ityisen tärkeää vaunun ollessa tyhjänä). 
 
2.13.2.3.  Mekaaniset osat 
Laite, joka automaattisesti säilyttää suunn itellun välin kitkapintojen välillä, on 
pakollinen. 
 
2.13.2.4.  Energian varastointi 
 
Energiaa on oltava varastossa riittäväst i, jotta vaunua voidaan sen kuormauksesta 
riippumatta jarruttaa maksimiteholla hätäja rrutuksen aikana ilman, että tarvitaan 
lisäenergiaa (esim. epäsuorassa paineilmaj arrujärjestelmässä tämä tarkoittaa, että 
jarruletkussa oleva ilma riittää eikä pääs äiliöstä tarvita lisää ilmaa). Jos vaunussa on 
lukkiutumisen estojärjestelmä, esitetty ehto koskee til annetta, jossa se on täysin käytössä 
(ja näin ollen sen ilmankul utus otetaan huomioon). 
 
2.13.2.5.  Energiarajat 
 
Jarrujärjestelmä on suunniteltava siten, e ttä vaunu kykenee toimimaan kaikilla Euroopan 
laajuisen tavanomaisen rata järjestelmän radoilla. 
 
Jarrujärjestelmän on pysäytettä vä lastattu vaunu ja pidettävä vaunun nopeus samana 
ilman mitään kuumenemisen aiheuttamia tai mekaanisia vaurioita seuraavissa 
tapauksissa: 
 
1. Kaksi perättäistä hätäjarrutusta maksim inopeudesta suoralla ja tasaisella 
radalla tyynellä säällä ki skojen ollessa kuivat. 
 
2. Pidettävä nopeus 80 km/t mäessä, jonka  keskimääräinen kaltevuus on 21 ‰ ja 
pituus 46 km. (Vertailumäkenä käytetää n St. Gotthardin radan etelärinnettä 
Airolon ja Biascan välillä.) 
 
2.13.2.6.  Lukkiutumisen estojärjestelmä 
 
Lukkiutumisen estojärjestelmän tarkoitu s on hyödyntää kitkaa parhaalla mahdollisella 
tavalla vuoroin vähentämällä ja  lisäämällä jarrutusvoimaa ha llitusti, jotta pyöräkerrat 
eivät lukkiudu ja liu’u hallitsemattomasti,  ja täten lyhentää pysähtymisen vaatimaa 
matkaa. Lukkiutumisen estojärjestelmä ei  saa muuttaa jarruje n toiminnallisia 
ominaisuuksia. Vaunun paineilmalaitteet on mi toitettava siten, että lukkiutumisen 
estojärjestelmän paineilm an kulutus ei huononna paineilmajarrujen toimintaa. 
Lukkiutumisen estojärjestelm ällä ei saa olla haitallis ia vaikutuksia vaunun osiin 
(jarrulaitteisiin, pyörien kosketuspinto ihin, akselien laakeripesiin jne.).  
 
 
 Lukkiutumisen estojärjeste lmän käyttö on pakollista seuraavissa tapauksissa: 
 a) 
Vaunuissa on valurautaiset tai sintratut ja rrukengät, joilla s aavutettava suurin 
keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys ( δ) on suurempi kuin 15 % 
120 km/t:n nopeudesta lähtien (lambda ≥ 160 %). Suurin keskimääräinen 
pitokyvyn hyödynnettävyys saadaan laskema lla erilaisilla sa llituilla vaunun 
massoilla saavutettuja yksittäisiä jarrutusmatkoja vastaavat suurimmat 
keskimääräiset pitokyvyt ( δ). Suure δ liittyy näin ollen jarrutustehon 
määrittämisessä tarvittaviin mitattuihin jarrutusmatkoihin. ( δ = f(V, Te, 
jarrutusmatka).)  
 b) 
Vaunuissa on levyjarrut tai komposiittimateriaal ista valmistetut jarrukengät, joilla 
saavutettava suurin keskimäär äinen pitokyvyn hyödynnettävyys (suurin 
keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys ( δ) on määritelty edellä) on suurempi 
kuin 11 % 120 km/t:n nopeudesta lähtien (lambda ≥ 125 %). 
 
c) 
Suurin sallittu ajonopeus ≥ 160 km/t. 
 
2.13.2.7.  Paineilma 
 
Tavaravaunut on suunniteltava siten, että ne  kykenevät toimimaan paineilmalla, joka 
täyttää vähintään standardissa ISO 85 73-1 määritellyn luokan 4.4.5 vaatimukset.  
 
2.13.2.8.  Seisontajarru 
 
Seisontajarrun tarkoitus on estää pysäköity ä liikkuvaa kalustoa liikkumasta itsekseen 
tietyissä oloissa, joihin vaikuttavat paikka , tuuli, radan kaltevuus ja liikkuvan kaluston 
kunto. 
 
Kaikkia vaunuja ei tarvitse va rustaa seisontajarruin. Toim intasäännöt, joissa otetaan 
huomioon se, ettei kaikki a junan vaunuja ole varustettu näillä jarruilla, on esitetty 
käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa kos kevassa YTE:ssä (esim. junien kokoamista 
koskevat säännöt ja muut keinot j unien paikallaan pysyttämiseen).  
 
Jos vaunussa on seisontajarru , sen on täytettävä seuraa vassa esitetyt vaatimukset. 
 
Seisontajarrun on saatava käyttövoimansa eri lähteestä kuin automaattinen käyttö- ja 
hätäjarru.  
 
Seisontajarrun on vaikutettava ainaki n puoleen vaunun pyöräkerroista, kuitenkin 
vähintään kahteen vaunun pyöräkertaan.  
 
Jos seisontajarrun tilaa ei voi nähdä, vaunun molemmilla puolilla on oltava sen tilan 
osoitin. 
 
Vaunun seisontajarrua on voitava käyttää maas ta tai vaunusta käsin. Seisontajarrua on 
käytettävä kädensijan tai käsi pyörän avulla, mutta maasta kä sin käytettävien jarrujen on 
 
 oltava käsipyörällä käytettävi ä. Maasta käsin käytettävien  seisontajarrujen on oltava 
käytettävissä vaunun molemmilta puolilta. Kä densijan tai käsipyörän on kytkettävä jarrut 
päälle myötäpäivään käännettäessä. 
 
Jos seisontajarrun hallintalaitteet ovat vaunun sisällä, niihin on oltava pääsy vaunun 
molemmilta puolilta. Jos seisontajarrua voidaan  käyttää yhdessä muiden jarrujen kanssa 
joko liikkeellä tai pysähdyksis sä ollessa, vaunun tai lait teiden on kyettävä kestämään 
syntyvät kuormitukset koko vaunun käyttöiän ajan. 
 
Seisontajarru on voitava hätätilanteiss a irrottaa manuaalisesti vaunun seistessä 
paikoillaan. 
 
Seisontajarrujen on oltava seuraavassa taul ukossa esitettyjen vaatimusten mukaiset: 
 
Vaunut, joita ei ole jäljempänä erikseen 
mainittu. Vähintään 20 % juna yhtiön kalustosta 
varustettu vaunusta (tasanteelta tai käytävältä) taikka  maasta käsin 
käytettävällä seisontajarrulla, 
jakaantuen mahdollisimman monentyyppisten vaunujen kesken. 
 
Vaunut, jotka on rakennettu erityisesti 
sellaisten lastien kuljettamiseen, jotka edellyttävät neuvos ton direktiivistä 
96/49/EY (RID) seur aavia tai/ja sen 
mukaisia varotoimia: karja, helposti särkyvä lasti, paine- tai 
nestekaasut, palavia kaasuja veden 
kanssa kosketuksi in joutuessaan 
kehittävät aineet, jotka aiheuttavat 
palamista, hapot, syövyttävät tai palavat 
nesteet, itsestään syttyvä, tulenarka tai helposti räjähtävä lasti. Yksi vaunusta (tasanteelta tai 
käytävältä) käsin käytettävä jarru vaunua kohden 
Vaunut, joiden erityisiä lastinkäsittelylaitteita on kohdeltava 
varoen, kuten kori pulloja, ruukkuja tai 
tynnyreitä kuljettavat vaunut, alumiiniset säiliöt, kovakumilla tai 
emalilla vuoratut säiliöt, nosturivaunut 
(tai/ja neuvoston di rektiivin 96/49/EY 
(RID mukaiset)). Yksi vaunusta (tasanteelta tai 
käytävältä) käsin käytettävä jarru 
vaunua kohden. 
Vaunut, joiden ylärakenteet on tehty varta vasten ajoneuvojen 
kuljettamiseen, mukaan lukien monikerroksiset autonkuljetusvaunut. Yksi vaunusta (tasanteelta tai 
käytävältä) käsin käytettävä jarru 
vaunua kohden, ja 20 %:ssa näistä on seisontajarrun oltava käytettävissä myös 
vaunun lattialta käsin. 
Vaunut vaakasuoraan siirrettävien vaihtorunkojen kuljettamiseen. Yksi maasta käsin käytettävä jarru 
vaunua kohden. 
Useista kiinteästi l iitetyistä yksiköistä 
koostuvat vaunut Vähintään kahdella akselilla (yhdessä 
yksikössä). 
  
 
 Seisontajarru on suunniteltava siten, että  täydessä lastissa olevat vaunut pysyvät 
paikoillaan mäessä, jonka jyrkkyys on 4,0 %, kun suurin pitokyky on 0,15 ja on 
tyyntä. 
 
 
2.14. Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä 
2.14.1.  Parametrin kuvaus 
 
Tässä perusparametrissa se lostetaan vaadittavat vähimmäisominaisuudet tiedon 
siirtämiseen vaunun ja maan välillä. Ne voivat vaihdella yks inkertaisesta vaunun 
tunnistamisesta (esim. sen numer on perusteella) monimutkaisiin 
tiedonvaihtoprosesseihin, joita käytetään es im. rahdin seurannassa, kaluston hallinnassa 
jne. 
 
2.14.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
 
2.14.2.1.  Yleistä 
 
Tunnusmerkkien käyttö ei ole pakollista. Jos vaunussa on radiotaajuudella toimivat 
tunnistuslaitteet (RFID-tunniste), on  noudatettava seuraavaa eritelmää. 
 
 
2.14.2.2.  Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset 
vaatimukset 
Vaunuun on asennettava kaksi passiivista tu nnistetta, yksi vaunun kummallekin puolelle 
seuraavassa kuvassa 2 näkyville alueille s iten, että vaunun yksilöllinen tunnusnumero 
voidaan lukea radan varrella olevan laitteen ( tunnisteenlukijan ) avulla. 
 
 
 
 
 
Kuva 2. Tunnisteiden  sijainti vaunussa. 
 
Radan varressa olevia laitteita ( tunnisteenlukijoita ) käytettäessä niiden on kyettävä 
tulkitsemaan tunnisteiden tiedot vaunun ohittaes sa paikan enintään 30 km/t:n nopeudella 
ja toimitettava nämä tiedot radan varre lla olevaan tiedonsii rtojärjestelmään. 
Kuvassa 3 nähdään tyypilliset asennusvaatimuk set, joissa lukijan on oltava määritellyn 
kartion sisällä. 
 Kuva 3:  
Passing speed (km/h) = Ohikulkunopeus (km/t) 
Presentation angle Θ (degrees) = Lukemiskulma Θ (asteina) 
Tag reader = Tunnisteenlukija 
Tag area = Tunnisteen sijaintialue 
 
 
 
 
 
Kuva 3. Tunnisteenlukijoiden sijainti 
 
Lukulaitteen ja tunnisteen f yysisen vuorovaikutuksen, käyt ettävien protokollien ja 
komentojen sekä konfliktinselvitysmenettely jen on oltava standardin ISO18000-6 tyypin 
A mukaisia. 
Jos tunnisteenlukijoita käytetään , ne on asennettava sellaisten  alueiden si sääntulo- ja 
ulosmenokohtiin, joissa junanm uodostusta voidaan muuttaa. 
Tunnisteenlukijan on toimitetta va kaikkien tiedonsiirtojärjestelmien liittymiin vähintään 
seuraavat tiedot: 
• tunnisteenlukijan yksiselitteiset  tunnistetiedot, joiden avulla  se voidaan erottaa myös 
toisista samaan paikkaan asennetuista lait teista, jotta voidaan tunnistaa valvottava 
rata, 
• jokaisen ohi kulkevan vaunun yksilölliset tunnistetiedot, 
• päivä ja kellonaika, jolloin  kukin vaunu kulki lukijan ohi. 
Päiväyksen ja kellonajan on oltava riittävän tarkkoja, jotta tietoje nkäsittelyjärjestelmä 
kykenee saamaan selville j unanmuodostuksen yksityiskohdat. 
 
2.14.2.3.  Kunnossapitoa koskevat määräykset 
Seuraavien asioiden tarkastaminen on  sisällyttävä huoltosuunnitelmaan: 
• tunnisteiden paikallaanolo, 
• oikea vastaussignaali, 
• prosessit, joilla varmistetaan , etteivät tunnisteet vahin goitu huoltotöitä tehtäessä. 
 
2.15. Ympäristöolot, joissa liikkuva kalusto toimii (osien toiminta-alue) 
2.15.1.  Parametrin kuvaus 
Kyseisessä parametrissa määritellään liikkuva n kaluston osien toiminta-alue. Se voidaan 
ilmaista lämpötilaluokituksen tai vastaavan avulla, jolloin käyttäjät/valmistajat voivat 
 
 valita eri osista rakentaess aan koko Eurooppaan soveltuvan vaunun samaan tapaan kuin 
autoteollisuudessa menetellään, tai sen käyttö voi olla rajattua. 
 
Ratojen erilaiset ympäri stöolot on määritelty infr astruktuurirekisterissä. 
 
2.15.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
 
2.15.2.1.  Yleistä 
 
Liikkuva kalusto ja sen mukana kulkevat lai tteet on voitava ottaa käyttöön ja niitä on 
voitava käyttää normaalisti niissä oloissa ja niillä ilmastovyöhykkeillä, joille laitteet on 
suunniteltu ja joilla liikkuvaa kalu stoa todennäköisesti käytetään.  
Ympäristöolot on ilmaistu läm pötila- ja muina luokkina, jo lloin käyttäjä voi valita, 
hankkiiko tämä kaikkialla Eu roopassa käytettäväksi sove ltuvan vaunun vai rajoitetun 
käytön.  
Infrastruktuurirekisterissä määritellään ne  ympäristöolojen vaihtelurajat, jotka 
todennäköisesti pätevät eri radoille. Samoja vaihtelurajoja käytetään viitetietoina 
toimintasäännösten yhteydessä. 
Vaihtelurajat on määritelty siten, että niiden ylittym inen tai alittuminen on hyvin 
epätodennäköistä. Kaikki määrit ellyt arvot ovat enimmäis- ta i raja-arvoja. Ne voidaan 
saavuttaa, mutta vain silloin tällöin. Se, ku inka usein ne saavutet aan, vaihtelee tilanteen 
mukaan.  
2.15.2.2.  Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset 
vaatimukset 
 
Korkeus merenpinnasta  
 
Vaunujen on toimittava vaaditulla tava lla aina 2000 m:n korkeuteen saakka. 
 
Lämpötila  
 
Luokat Suunnitteluluokat 
  
TRIV Osajärjestelmillä ja osilla on erilaiset lämpötilaan liittyvät vaatimukset. 
Yksityiskohtaiset tiedot anneta an asiaa koskevassa YTE:ssä.  
  
 Ulkoilman lämpötilan vaihtelurajat [°C]: 
Tn -40   +35 
Ts -25   +45 
 
Luokka T RIV vastaa täysin kaikkien ennen asiaa koskevan YTE:n voimaantuloa 
valmistettujen yhteentoi mivien vaunujen lämpötilakelpoisuutta. Luokan T RIV 
suunnitteluvaatimukset esitetään  asiaa koskevassa YTE:ssä.  
 
Kaikkien kansainväliseen liik enteeseen tarkoitettujen tava ravaunujen on oltava vähintään 
lämpötilaluokan T RIV vaatimusten mukaisia. 
 
 
 Suunnitteluluokan T RIV lisäksi on olemassa ulkoilman  lämpötilaluokat Ts ja Tn.  
 T
RIV-luokan vaunua voidaan käyttää seuraavasti: 
 
• jatkuvassa käytössä  Ts-luokan radoilla, 
• jatkuvassa käytössä Tn-l uokan radoilla niinä vuodenaikoina, joina lämpötilan 
odotetaan olevan kor keampi kuin -25 °C, 
• tilapäisessä käytössä Tn-luokan radoilla niinä vuodenaikoina, joina lämpötilan 
odotetaan olevan al haisempi kuin -25 °C.  
 
Huomautus: Vaunun ostaja voi valita vaun un lämpötilaluokituks en sen aiotun käytön 
mukaan (Tn, Ts, Tn + Ts tai pelkästään T RIV).  
 
Kosteus  
 
On varauduttava seuraaviin  ilman kosteusarvoihin: 
Vuoden keskiarvo: ≤ 75 %:n suhteellinen kosteus,  
30 päivänä vuodessa ilman suhteellinen kos teus yhtäjaksoisesti välillä 75–95 %, 
muulloin satunnaisesti 95–100 %. Suurin absoluuttinen kosteus: 30 g/m
3 tunneleissa. 
Käytön aikana harvoin tapahtuva vähäinen kosteuden tiivistyminen ei saa aiheuttaa 
toimintahäiriöitä tai vikoja. Asiaa koskevassa YTE:ss ä määritellään kullekin lämpötil aluokalle sellaiset suhteellisen 
kosteuden vaihtelurajat, joita ei arvioida ylitettävän useammin kui n 30 päivänä vuodessa. 
Jäähdytetyillä pinnoilla saattaa esiintyä 100 %:n suhteellista kosteutta, joka tiivistyy 
laitteiden osiin; tämä ei saa aiheu ttaa toimintahäiriöitä tai vikoja.  
Ilman lämpötilan äkilliset vaihtelut vaunun ympä rillä voivat aiheuttaa veden tiivistymistä 
laitteiden osiin; lämpötila saattaa muuttua nopeudella 3 °C/s, ja suurin muutos voi olla 
40 °C. 
Nämä olot, joita esiintyy erityisesti tunneliin tultaessa ja sieltä poistuttaessa, eivät saa 
aiheuttaa laitteiden toimintahäiriöitä tai vikoja. 
 
 
Sade
 
 
On varauduttava sateeseen, jonka voimakkuus on 6 mm/min. Sateen vaikutus on otettava 
laitteiden asennustavasta riippuen huomioon yhdessä tuulen ja vaunun liikkeiden 
vaikutusten kanssa. 
 
Lumi, jää ja rakeet  
Kaikki lumen, jään ja/tai rakeiden va ikutukset on otettava huomioon. Rakeiden 
suurimpana halkaisijana on pidettävä 15 mm:ä; tätä suurempia saattaa sataa 
poikkeustapauksissa.  
Auringon säteily
 
Laitteita suunniteltaessa on varauduttava s uoraan auringon säteilyyn, jonka teho on 1120 
W/m2 enintään 8 tunnin ajan. 
 
  
Saasteet ja epäpuhtaudet  
 
Saasteiden ja epäpuhtauksien vaikutus on otettava laittei den ja osien suunnittelussa 
huomioon. Vaikutukset vaihtelevat laitteiden sijainnin mukaan. Niitä voidaan vähentää 
tehokkaasti suojaamalla. Seuraa vien saasteiden ja epäpuhta uksien vaikutukset  on otettava 
huomioon:  
Kemiallisesti aktiiviset aineet 
 Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 
5C2 
 
Saastuttavat nest eet Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 
5F2 (sähkömoottori) Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 
5F3 (lämpövoimakone) 
Biologisesti aktiiviset aineet  Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 
5B2 
Pöly Määritelty standardin EN 60721-3-5:1997 
luokassa 5S2 
Kivet ja muut esineet Radan aluspe nkereen sepeli ja muut kivet, 
joiden halkaisija on enintään 15 mm 
Heinäkasvit ja lehdet, siitepöly, lentävät hyönteiset, kuidut jne. Otettava huomioon ilmanvaihtoputkistoa 
suunniteltaessa 
Hiekka Standardin EN 60721-3-5:1997 mukaan 
Meriveden pärskeet Standard in EN 60721-3-5:1997 luokan 
5C2 mukaan 
 
 
  
2.16. Hätäuloskäynnit ja opasteet  
2.16.1.  Parametrin kuvaus 
 
Perusparametrissa annetaan määr äyksiä seuraavista asioista: 
  Henkilöstön turvaohjeet: 
– turvaohjeet, joihin sisältyy kaikki henk ilöstön tarvitsema tieto hätätilanteiden 
ehkäisemiseksi ja hoitamiseksi, 
– ohjeet henkilöstön turvakoulutuksesta (suunnitelma, dokumentaatio, koulutus). 
 Liikenteen hallinta- ja pela stustyöohjeet käyttöä varten: 
– vaunun hätä- ja pelastuslaitteiden sija intia ja käyttöä kos kevat asiakirjat on 
laadittava. Niitä tarvitsevat infrastruktuurin hallinto sekä pelastustoiminnan 
koordinointikeskus ja pelastuspalvelut. 
 
2.16.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
 
 
 Tavaravaunujen hätäulos käynneistä tai niihin liittyvistä  opasteista ei ole säännöksiä. 
Onnettomuuksien varalta on kuitenkin oltava pelastussuunnitelma ja siihen liittyvät 
tiedotteet. 
Tavaravaunuissa on oltava vaunujen merkitsem istä koskevan kohdan mukaiset merkinnät 
siitä, mistä kohtaa vaunua saa nostaa, sekä si itä, pitääkö pyörästö ennen nostoa irrottaa. 
 
 
 
2.17. Paloturvallisuus  
2.17.1.  Parametrin kuvaus 
 
Tämä perusparametri koskee kei noja, joilla taataan riittävä paloturvallisuus ja hoidetaan 
tilanne palon syttyessä. Siihen sisält yy mm. suunnittelunäkö kohtia, joilla palon 
syttymistä ja leviämistä ehkäistään.  
2.17.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
2.17.2.1.  Yleistä 
 
• Rakenteen on rajoitettava tule n syttymistä ja leviämistä. 
• Myrkyllisiä kaasuja kos kevia määräyksiä ei tarvitse ottaa huomioon. 
• Tavaravaunuissa kuljetettavaa lastia ei  tarvitse ottaa huomioon sen enempää 
ensisijaisena palon sytyttäjänä kuin sen leviämisen aiheuttajanakaan. 
Jos tavaravaunuissa kuljetetaan vaarallisia aineita, niihin on ainoa staan sovellettava 
kaikkia RID-liitteen paloturvallisuusohjeita. 
• Tavaravaunuissa olevat tavara t on suojattava ennakoitaviss a olevia palon syttymisen 
syitä vastaan. 
• Tavaravaunuissa käytettyjen materiaalien on rajoitettava tulen syttymistä ja 
leviämistä sekä savun kehittymistä 3 minuutin ajan, kun tulen ensisijaisen 
syttymislähteen teho on enintään 7 kW. 
• Näitä suunnittelusääntöjä  on sovellettava kaikkiin vaunun kiinteisiin lai tteisiin, jotka 
saattavat sytyttää tulipalon, kuten polttoainetta sisältäviin jäähdytyslaitteisiin. 
• Jäsenvaltio ei saa vaa tia savuhälyttimien asentamista tavaravaunuihin. 
  
2.17.2.2.  Tavaravaunuja koskevat tekniset vaatimukset 
Määritelmiä   
 
Palokestoisuus 
 
Palokestoisuus on eristävän ra kenne-elementin kyky estää liekkien, kuumien kaasujen ja 
muiden palon tuotosten pääsy elementin toiselle puolelle. 
 
Lämpöeristys 
 
Lämpöeristys on eristävän ra kenne-elementin kyky estää liiallinen lämmön siirtyminen. 
 
Standardiviitteet   
 
  
1 EN 1363-1 
lokakuu 1999 Palokestoisuustestit 
Osa 1: Yleise t vaatimukset 
2 EN ISO 4589-2 
lokakuu 1998 Palokäyttäytymisen määritys  happi-indeksin avulla – 
Osa 2: Ympäristölämpötilatesti 
3 ISO 5658-2 
1996-08-01 Reagointi palokokeissa – Liekkien leviäminen 
Osa 2: Sivusuuntainen le viäminen pystysuoraan 
asennetuissa rake nnusmateriaaleissa 
4 EN ISO 5659-2 
lokakuu 1998 Muovi – Savun kehittyminen 
Osa 2: Optisen tiheyden määr ittäminen yksikammiotestin 
avulla 
5 EN 50355 
marraskuu 2002 Rautatiesovellukset – Raut ateiden liikkuvan kaluston 
kaapelit, joilla on erityine n tulenkestävyys – Ohut- ja 
normaalipäällysteiset – Käyttöopas 
6 EN ISO 9239-2 
joulukuu 2003 Lattianpäällysteiden rea gointi palokokeissa –  
Osa 2: Liekkien leviämisen määritys lämpövuon ollessa  
25 kW/m2 
 
Suunnittelusäännöksiä   
 Lasti on erikseen kipinäs uojattava, jos vaunun lattia ei anna tätä suojaa. 
 
Jos kipinäsuojausta ei ole, vaunun lattian alap uoli on lämpöeristettävä  ja palosuojattava 
kohdista, jotka ovat alttiina mahdol lisille palonaiheuttajille.  
 
 
Materiaalia koskevat vaatimukset  
 
Seuraavassa taulukossa on lueteltu vaat imuksien ja ominaisuuksien määrittelyssä 
käytettävät parametrit. Siinä mainitaan myös , onko esitetty numeroarvo pienin vai suurin 
sallittu arvo.  
Tarkalleen vaadittua raja-arvoa vastaava  testitulos katsotaan hyväksyttäväksi. 
 
Testimenetelmä Parametri Yksikkö Vaadittu arvo 
EN ISO 4589-2 [2] LOI % happea pienin sallittu 
ISO 5658 [3] CFE kWm-2 pienin sallittu 
EN ISO 9239-2 [6] CFE kWm-2 pienin sallittu 
EN ISO 5659-2 [4] D s max Dimensioton suurin sallittu 
 
 
 
Vähimmäisvaatimukset 
 
Osat tai materiaalipinnat, joiden pinta-ala on jäljempänä esitettyä luokittelua pienempi, 
on testattava vähimmäisvaatimusten mukaan. 
 
Testimenetelmä  Parametri Yksikkö Vaatimus 
EN ISO 4589-2 
[2] Syttymis-
raja % happea ≥ 26 
 
 Muita kuin lattioissa käytettäviä materiaaleja koskevat vaatimukset 
 
  
Menetelmä: 
Ehdot 
Parametri Parametri Yksikkö Vaatimus 
ISO 5658-2 
[3] 
CFE CFE kWm-2 ≥ 24 
EN ISO 
5659-2 [4]  
50 kWm-2  Ds max Dimensioton ≤ 600 
 
 
Lattiapinnoitteina käytettäviä ma teriaaleja koskevat vaatimukset 
 
Menetelmä: 
Ehdot 
Parametri Parametri Yksikkö Vaatimus 
EN ISO 
9239-2 
[6]CFE CFE kWm-2 ≥ 4,5 
EN ISO 
5659-2 [4]  
50kWm-2  Ds max Dimensioton ≤ 600 
 
  Pintojen luokitus 
 
Kaikkien käytettävien mate riaalien on täytettävä vähi mmäisvaatimukset, kun niiden 
pinta-ala on vähemmän kuin 0,25m
2 ja  
 
• sisäkatossa: 
o pinnan suurin mitta eri suunnissa on alle 1 m  
ja 
o sen etäisyys toisesta pi nnasta on suurempi kuin sen suurin mitta (mitattuna 
vaakasuoraan mihin suuntaan tahansa); 
 
• seinällä ja lattialla: 
o pinnan suurin pystymitta on alle 1 m  
ja 
o sen etäisyys toisesta pi nnasta on suurempi kuin sen suurin mitta (mitattuna 
seinillä pystysuoraan ja lattioilla vaakasuoraan). 
 
 
Kaapeleita koskevat vaatimukset 
 
Tavaravaunujen sähköase nnuksissa käytettävien kaapelei den on oltava standardin EN 
50355 [5] mukaisia. Paloturvallisuuden osalta on noudatettava vaaraluokan 3 
vaatimuksia.  
 
Paloturvallisuuden ylläpito  
 
  
Tavaravaunujen palonkest oisuuden ja lämpöeristyksen ( kuten lattioiden suojauksen, 
pyörien kipinäsuojauksen) tila on tarkastettava  kaikkien määräaikai shuoltojen yhteydessä 
sekä niiden välillä, milloin käytettävä rake nne ja käytännön kokemus niin edellyttävät. 
 
 
 
  
 
  
3. TAVARALIIKENTEEN  TELEMAATTISIA  SOVELLUKSIA  KOSKEVAAN 
YTE: EN LIITTYVÄT PERUSPARAMETRIT  
 
3.1. Rahtikirjan tiedot 
3.1.1.  Parametrin kuvaus 
Asiakkaan on lähetettävä rahtikirja vast aavalle rautatieyritykselle (LRU:lle). 
Rahtikirjassa on oltava kaikki tiedot, joita tarvitaan lähetyks en kuljettamiseen lähettäjältä 
vastaanottajalle. LRU:n on täydennett ävä näitä tietoja lisätiedoilla.  
Nämä tiedot ovat lyhyellä varoitusajalla esitettävän reittipyynnön perustana, mikäli 
sellainen on tarpeen rahtikirjan määräysten toteuttamiseksi.  
 
3.1.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Vaunutilaus 
Vaunutilaus on ensisijaisesti rahtikirjan tietojen lisäys. 
Sen pääasiallinen si sältö on seuraava: 
• tiedot lähettäjästä ja  vastaanottajasta, 
• reititystiedot, 
• rahdin tiedot, 
• vaunun tiedot, 
• aika ja paikka. 
 Tietojen vaihto niiden ollessa yleise sti saatavilla (tietojen yhteiskäyttö) 
 
Tietojen yhteiskäyttö -tapauks essa viestejä ei tarvitse vaihtaa toisten rautatieyrityksien 
kanssa. 
 
Tietojen vaihto yhteistyö (co-operation)-tilassa 
 
Kun eri rautatieyritykset toim ivat yhteistyössä, va staavan rautatieyrityksen on lähetettävä 
vaunutilaukset kuljetus ketjussa mukana oleville rautat ieyrityksille. Vaunutilauksessa on 
oltava ne tiedot, joita rautatieyritys tarvitse e hoitaakseen kuljetuksen siihen saakka, kun 
se luovuttaa sen seuraavalle  rautatieyritykselle. Nä in ollen sisältö riippuu 
rautatieyrityksen roolista eli siitä, onko se lähettävä (ORU), kauttakulkuliikennettä 
hoitava (TRU) vai perille toim ittava (DRU) rautatieyritys. 
 
Vaunutilausviestit  
On erotettava seuraavat erilaiset vaunutilaukset: 
• vaunutilaus lähettävälle raut atieyritykselle (ORU:lle), 
• vaunutilaus perille toimittavalle rautatieyritykselle (DRU:lle), 
• vaunutilaus kauttakulkuliikennettä hoitavalle rautatieyritykselle 
(TRU:lle). 
 
 
  
3.2. Reittipyyntö 
3.2.1.  Parametrin kuvaus 
Tässä kohdassa kuvataan rautatieyritysten ja infrastruktuurin hallintojen välinen 
vuoropuhelu junan liikkeistä sopimiseksi ly hyellä varoitusajalla. Tämän vuoropuhelun 
aloittaa rautatieyritys, mutta siihen os allistuvat kaikki rautatieyritykset ja 
infrastruktuurien hallinnot, jotk a ovat mukana junan kuljetta misessa haluttua reittiä. 
 
3.2.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Junan reitti 
 
Junan reitti kuvaa junan reittiä ja sen omin aisuuksia reitin er i osuuksilla koskevia 
pyydettyjä, hyväksyttyjä ja toteutune ita tietoja, jotka tallennetaan. 
 
Pitkän aikavälin suunnittelu 
 Reittien (aikataulujen) pi tkän aikavälin suunnittelu ei kuulu YTE:n piiriin. 
 
Reittipyyntö lyhyellä varoitusajalla  
Junan kulussa esiintyvien poikkeustapauste n ja lyhyellä varotusajalla esitettyjen 
kuljetuspyyntöjen takia raut atieyrityksellä on oltava ma hdollisuus saada käyttöönsä 
tilapäisreittejä rataverkossa.  
Ensinnäkin on välittömästi aloitettava toimet, joiden avulla selvitetään junan todellinen 
kokoonpano sitä koskevan luet telon perusteella.  
Toiseksi rautatieyrityksen on toimitettava in frastruktuurin hallinnolle  kaikki tarvittavat 
tiedot siitä, milloin ja mi ssä junan on tarkoitus kulkea, sekä kaikki infrastruktuurin 
kannalta oleelliset fyysisiä om inaisuuksia koskevat tiedot. Nä mä tiedot annetaan pääosin 
täydennetyssä rahtikirjassa ja vastaavasti vaunutilauksissa. 
 
Tiedot yleisesti saatavilla (Tietojen yhteiskäyttö)  
Rautatieyritys ottaa yhteyden kaikkiin asia nosaisiin infrastruktuurin hallintoihin joko 
suoraan tai yhteisen tiedonvälit yspisteen (OSS:n) välityksell ä järjestääkseen reitit koko 
matkaa varten. Tässä tapauksessa rautatieyrit yksen on myös vastattava junan kulusta 
koko matkan ajan direktiivin 2001/ 14/EY 13 artiklan mukaisesti. 
 Yhteistyötila 
 
Jokainen paikasta A paikkaan B tapahtuvaan kuljetukseen osallistuva rautatieyritys ottaa 
yhteyttä paikallisiin infrastruktuurie n hallintoihin suoraan tai yhteisen 
tiedonvälityspisteen välitykse llä pyytääkseen rei ttiä sille matkan os uudelle, jolla se 
hoitaa junaa.   
Reitinpyyntövuoropuhelu lyhye llä varoitusajalla 
 Molemmissa tapauksissa reitin varaaminen ly hyellä varoitusajalla tapahtuu seuraavassa 
kuvatun rautatieyrityksen ja  infrastruktuurin hallinnon välisen vuoropuhelun avulla: 
 
 
 Reittipyyntö 
 Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä viesti kyseeseen tuleville infrastruktuurien 
hallinnoille, kun se pyytää rei ttiä lyhyellä varoitusajalla.  
 Reitin tiedot 
 
Tämän viestin lähettävät infrastruktuurien ha llinnot rautatieyrityks elle vahvistaakseen 
reitin tiedot vastauksena rautatieyrityksen  reittipyyntöön. Sen tiedot saattavat poiketa 
pyynnöstä. 
 Reitti vahvistettu 
 
Rautatieyrityksen on lähetettäv ä tämä viesti infrastruktuurin  hallinnolle hyväksyäkseen 
reitin tiedot, jotka infrastruktuurin hallinto lähetti vastauksena rautatieyrityksen 
alkuperäiseen pyyntöön. 
 Reitin tiedot eivät kelpaa 
 
Rautatieyrityksen on lähetettävä tämä vi esti infrastruktuurin  hallinnolle siinä 
tapauksessa, että se ei hyväksy niitä reitin tietoja, jotka infr astruktuurin hallinto lähetti 
vastauksena rautatieyrityk sen alkuperäiseen pyyntöön muut ettuaan alkuperäisen pyynnön 
tietoja tavalla, jota raut atieyritys ei voi hyväksyä. 
 
Reitti peruttu 
 Rautatieyrityksen infrastruktuurin hallinnol le lähettämä ilmoitus, jolla se peruuttaa 
aiemmin varatun reitin tai osan siitä.  
 Reitti ei käytettävissä 
 
Infrastruktuurin hallinnon rautatieyritykselle lähettämä ilmoitus siitä, että varattu reitti ei ole käytettävissä (infrast ruktuurin hallinnon tekemä varatun reitin peruutus). 
 
Ilmoitus vietin vastaanottamisesta  
Viestin saajan on lähetettävä tämä  viesti sen lähettäjälle sill oin, kun vaadittua vastausta ei 
voida antaa reaaliajassa.  
 
 
3.3. Junan valmistelu 
3.3.1.  Parametrin kuvaus 
Tässä parametrissa määritellään ne viestit , jotka on vaihdettava junaa valmisteltaessa 
ennen sen lähtöä. Tähän parame triin sisältyvät tiedot ja kaantuvat kolmeen ryhmään: 
– Junan kokoonpano eli siihen kuuluvat osat ja sen ominaisuudet. Nämä tiedot annetaan 
kaikille junan kulkuun osallistuvi lle infrastruktuurien hallinno ille ja rautatieyrityksille. 
– Infrastruktuurin hallinnon vast aus sen saatua junan kokoonpanon 
– Infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen  junan matkan jokaista osuutta koskeva 
vuoropuhelu, joka on välttämätöntä junan ollessa valmis lähtöön. 
 
  
3.3.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Rekisterien ja viitetiedostojen käyttömahdollisuus 
 Junan valmistelua varten rautatieyrityksen on voitava käyttää oikeita infrastruktuuria 
koskevia tietoja (infrastruktuur irekisteriä), vaarallisten aine iden viitetiedostoa, vaunujen 
teknisiä tietoja sekä vaunujen pä ivitettyjä, ajan tasalla olevia tietoja. Tämä pätee kaikkiin 
junan vaunuihin. 
Milloin junan kokoonpanoa koskeva t tiedot on lähetettävä 
Jos junan kokoonpanoa jossain paik assa muutetaan, rautatieyr ityksen on lähetettävä tämä 
viesti päivitettyine tietoineen vielä kerran kaikille asianosaisille. 
Junan kokoonpanoa kos keva viesti 
Junan kokoonpanoa koskevan viestin tulee sisältä ä kaikki liikenteen turvallisuuden ja 
tehokkuuden edellyttämät tiedot. Näitä ovat tie dot junan fyysisistä ominaisuuksista siltä 
osin kuin ne ovat oleellisia sen infrastruktuurin kannalta , jonka alueella junan on 
tarkoitus kulkea. 
Infrastruktuurin hallinnon vastaus j unan kokoonpanoa koskeviin tietoihin 
Juna hyväksytty 
Infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen välisen s opimussuhteen ja säädöksien 
mukaan infrastruktuurin hallinto voi viest illä kertoa rautatieyritykselle, onko juna 
hyväksyttävissä varatulle reitille. Tämä vies ti ei ole pakollinen, jos infrastruktuurin 
hallinnon ja rautatieyrityksen vä lillä ei ole muuta sovittu. J unan valmistelu voidaan tehdä 
loppuun. 
Juna ei sovellu  
Jos juna ei sovellu aiemmin sovitulle reiti lle, infrastruktuurin hallinnon on ilmoitettava 
asiasta rautatieyritykselle tällä viestillä. Tä llöin rautatieyrityksen on muutettava junan 
kokoonpanoa tai peruutettava junan reitt i ja pyydettävä uutta reittiä. 
Junansuoritukseen liittyvä vuoropuhelu  
Junansuoritukseen liittyvä vuoropuhelu on pa kollinen kohdassa, jo ssa vastuu junasta 
siirtyy rautatieyritykseltä toiselle. 
Juna valmis 
Rautatieyrityksen on lähetettäv ä tämä viesti infrastruktuurin hallinnolle merkkinä siitä, 
että juna on valmis käyttämään rataverkkoa. 
 
 
Junan sijainti 
 
 Infrastruktuurin hallinto voi lähettää tämän vi estin rautatieyritykse lle vastauksena ”Juna 
valmis” -viestiin määritelläkseen täsmällises ti, milloin ja missä junan pitäisi saapua 
rataverkon alueelle. Tämä vies ti lähetetään, mikäli rautatie yrityksen ja infrastruktuurin 
hallinnon välinen sopimus sitä edellyttää.  
Juna lähdössä 
Rautatieyritys voi lähettää tämän viestin infr astruktuurin hallinnolle saatuaan tältä ”Junan 
sijainti” -viestin. Viestillä ilmoitetaan, että j una on lähtenyt liikkeelle. Tässä viestissä on 
viitattava tunnistetietoon. 
Juna kulussa -ilmoitus 
 Viesti infrastruktuurin halli nnolta rautatieyritykselle. Tämä viesti on lähetettävä 
ilmoituksena siitä, että juna on saa punut kyseisen infrastruktuurin alueelle. 
 
 
 3.4. Junan kulkuennuste 
3.4.1.  Parametrin kuvaus 
Tässä parametrissa k uvaillaan infrastruktuurin hallinnon rautatieyritykse lle lähettämät 
viestit sekä eri infrastruktuurien hallintoje n väliset viestit sovi tuissa vaihtokohdissa.  
 Junan kulkuennuste  
 
Tämä viesti sisältää arvion aj asta, jolloin juna on tietyssä  paikassa. Jos junan hallinta 
esimerkiksi luovutetaan kyseisess ä paikassa, arvioitu aika on ETH (Estimated Time of 
Handover) eli luovutuksen arvioitu aika. Ka ikissa muissa ilmo ittautumispaikoissa 
arvioitu aika on TETA (Train Estimated Time of Arrival) eli junan arvioitu 
saapumisaika. 
 
Juna kulussa -ilmoitus  
Tämä viesti sisältää todellisen  ajan, jolloin juna saapuu, lä htee tai ohittaa tietyn paikan, 
sekä tiedon siitä, paljonko ai kataulusta poikettiin. 
3.4.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Tiedot yleisesti saatavilla 
 
Jos tiedot ovat yleisesti saatavilla eli yksi  rautatieyritys on varannut koko matkan reitit 
(tämä rautatieyritys myös hoitaa junan ajamis en koko matkan ajan), viestit lähetetään 
tälle rautatieyritykselle. Näin tehdään my ös tapauksissa, joissa yksi rautatieyritys on 
varannut matkan reitit yhteisen ti edonvälityspisteen välityksellä. 
 Yhteistyötila 
 
Yhteistyötilassa rautatieyritysten ja infr astruktuurien hallintoje n välinen tiedonvaihto 
tapahtuu aina vastuussa olevan infrastruktuurin hallinnon ja  sen rautatieyrityksen välillä, 
joka on varannut sen reitin, jota juna todellisuudessa kulkee.  
 Lähestymistapaukset 
 
Seuraavien tapausten välillä tehdään ero ottaen huomioon reitin varauksen mukaiset 
rautatieyritysten ja infrastruktuurien hallintojen väliset viestintäsuhteet: 
• Juna lähestyy infrastruktuurin hallinno n n1 ja seuraavan infrastruktuurin 
hallinnon n2 välistä luovut uskohtaa. Luovutuskohta ei samalla ole vaihto- 
tai junansuorituskohta. 
• Juna lähestyy rautatieyrit yksen 1 ja seuraavan raut atieyrityksen 2 välistä 
vaihtokohtaa. Vaihtokohta voi olla myös esimer kiksi infrastruktuurin 
hallinnon n1 ja seuraavan infrastruktuurin hallinnon n2 välinen 
luovutuskohta. 
• Juna lähestyy rautatieyrit yksen junansuorituskohtaa. 
• Juna saapuu määränpäähän. 
 
 
 3.5. Ilmoitukset toimintahäiriöistä 
3.5.1.  Parametrin kuvaus 
Tässä parametrissa kuvaillaan menettely ja viestien vaihto tapauksissa, joissa junan 
kulussa esiintyy jokin häiriö.  
 
3.5.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Rautatieyrityksen vastuulla  oleva tilapäinen häiriö 
Kun rautatieyritys saa tiedon jostain vastuull aan olevan junan kulun aikana sattuneesta 
toimintahäiriöstä, se ilmoittaa asiasta välittö mästi infrastruktuurin hallinnolle (esim. ei 
Juna kulussa -viestiä kuljettajalta).  
Infrastruktuurin hallinnon vast uulla oleva tilapäinen häiriö 
Jos häiriön aiheuttama viivästys on enemmän kuin x minuuttia (x:n arvo on määriteltävä 
rautatieyrityksen ja infrastruktuurin ha llinnon välisessä sopimuksessa), kyseisen 
infrastruktuurin hallinnon on lähetettäv ä rautatieyritykselle seuraavaan 
ilmoittautumispaikkaan liittyvä juna n kulkuennusteen sisältävä viesti. 
 
Junan peruutus 
Jos juna peruutetaan, infrastruktuurin hallin to lähettää seuraavalle infrastruktuurin 
hallinnolle ja reitin varann eelle rautatieyritykselle  
• junan kulun keskeytymisestä kertovan viestin. 
 
 
3.6. Junan sijainti 
3.6.1.  Parametrin kuvaus 
Tässä parametrissa määritellään mahdollisu udet saada tietoja junan sijainnista, 
viivästyksistä sen kulussa ja sen suoritteesta. Tie dot perustuvat pääasiassa 
infrastruktuurien hallintojen välisiin tallennettuihin viesteihin. 
 
3.6.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Tietojen käyttöoikeus 
Näiden tietojen käyttöoikeuden on olta va riippumaton rautatieyrityksen ja 
infrastruktuurin hallinnon välise stä viestintäsuhteesta junan kulkiessa, mikä tarkoittaa, 
että rautatieyrityksen on voitava saada nämä  tiedot käyttöönsä yhd estä osoitteesta.  
 Saatavissa olevat tiedot 
Juna kulussa 
Viimeksi tallennetut tiedot (sijainti, viiväst ykset ja niiden syyt) tietyn infrastruktuurin 
hallinnon vastuulla olevan infrastruktuurin alueella kulkevasta tietystä junasta. 
 
Junan viivästys / suorite Tiedot kaikista tietyn infrastruktuurin hallinnon alueella kul kevan tietyn junan 
viivästyksistä. 
 Junan tunniste 
Tiedot kyseisen junan t unnisteesta ja sen aiemmi sta tunnisteista. Tie dot saadaan käyttäen 
avaimena mitä hyvänsä kysei sen junan tunnisteista. 
 
  
Junaennuste Tietoja junan arvioidust a saapumisajasta tiettyyn ilmoittautumispaikkaan. 
 
Junat ilmoittautumispisteessä Tiedot kaikista rautatieyrit yksen junista, jotka ovat ti etyn infrastruktuurin hallinnon 
vastuulla olevan infr astruktuurin alueella olevassa tietyssä ilmoittautumispaikassa. 
 
 
3.7. Lähetyksen ETI / ETA 
3.7.1.  Parametrin kuvaus 
Tässä parametrissa kuvaillaan ETI- ja ETA-aikojen laskentamenettelyä sekä tarvittavaa 
eri rautatieyritysten ja va staavan rautatieyrityksen välistä viestien vaihtoa. 
 ETI 
Lähetyksen (vaunun) arvioitu vaih toaika yhdeltä rautatieyritykseltä 
kuljetusketjussa seuraava lle rautatieyritykselle. 
ETA 
Lähetyksen (vaunun) arvioitu saapum isaika vastaanottajan sivuraiteelle. 
 Rautatieyrityksen mahdollisuudet 
 
Jokaisen rautatieyrityksen on kyettävä vastaanottamaan ETI-tietoja ja antamaan niitä 
seuraavalle rautatieyritykselle. 
 
3.7.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Tietojen yhteiskäyttö 
Jos tiedot ovat yhteiskäytössä, mukana  on vain yksi rautatieyritys. Tämän 
rautatieyrityksen on lähetyksen reittisuunni telman laadittuaan laskettava sen ETA 
asiakastaan varten ja päivite ttävä se aina, kun kuljetuksen aikana havaitaan poikkeamia. 
 Yhteistyötila 
Yhteistyötilassa vastaava rautatieyritys lähettää lähetys-/vaunutilauksen ja 
lähetyksen/vaunun lähtöajan ensimmäiselle raut atieyritykselle, joka laskee ETI-ajan ja 
lähettää tiedon siitä seuraavall e kuljetukseen osallistuvalle rautatieyritykselle. Ketjun 
viimeinen rautatieyritys laskee ETA-ajan ja  lähettää siitä tiedon vastaavalle 
rautatieyritykselle. Tämä menettely on toistettava aina, kun havaitaan poikkeama 
suunnitellusta kuljetuksesta ta i kun vastaava rautatieyritys s itä pyytää. Vaad ittava viesti 
on 
• Vaunun ETI-/ETA-viesti  
 
ETI- ja ETA-aikojen laskuperusteet 
Ensimmäinen laskelma perustuu lähetyksen/v aunun lähtöaikaan. Päivitykset perustuvat 
vastaavalta infrastruktuurin ha llinnolta saataviin tietoihin. Tämä lähettää sitä junaa 
koskevan kulkuennusteen mukana, jossa kysei nen lasti/vaunu kulkee, junan arvioitua 
saapumisaikaa (TETA) koskevan viestin m äärättyihin ilmoittautumispaikkoihin. 
 
Intermodaaliset eli eri kuljetus tavoille soveltuvat yksiköt  
Vaunuille lasketut ETI-ajat pätevät myös niissä kuljetettaville intermodaalisille yksiköille, ja viimeisen kuljetusta hoitava n rautatieyrityksen on laskettava vaunun ETA-
 
 aika ja pidettävä sitä intermodaalisten yk sikköjen ETI-aikana, koska rautatieyritys 
toimittaa vaunun vain intermodaaliselle termin aalioperaattorille ei kä loppuasiakkaalle. 
 
Hälytysten hallinta 
Vastaava rautatieyritys vastaa aikojen vertaamisesta asiakkaa lle annettuun sitoumukseen.  
ETA-aikojen poikkeamia asiakkaalle annetust a sitoumuksesta on käsiteltävä sopimuksen 
mukaisesti, ja ne saattavat johtaa va staavan rautatieyrityksen hälytysten 
hallintaprosessiin. Tämän prosessin tu loksena tapahtuva tiedonsiirto tapahtuu 
lähettämällä 
• Hälytysviesti.  
 
Hälytysten hallintaprosessin perusteeksi vastaavalla rautatieyr ityksellä on oltava 
mahdollisuus lähettää vaunukohtainen poikkeama tiedustelu, joka tehdään seuraavalla 
tiedustelulla: 
• Tiedot vaunukohtaisista poikkeamista 
 
3.8. Vaunujen liikkeet 
3.8.1.  Parametrin kuvaus 
Tässä parametrissa kuvaillaan vaunujen liikkeid en raportointia ja mä äritellään tarvittava 
viestienvaihto eri rautatieyr itysten ja vastaavan rautatie yrityksen (joka toimii palvelun 
integraattorina) välillä. 
 
3.8.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Tietojen yhteiskäyttö 
Jos kyseessä on tietojen yhteiskäyttö, mukana on vain yksi rautatieyritys, joka samalla on 
vastaava rautatieyritys. Tietoj envaihtoa toisten rautatieyritys ten kanssa ei tarvita. Sen 
vuoksi vaunujen liikkeiden seuran ta on rautatieyrityksen (vas taavan rautatieyrityksen) 
sisäinen prosessi. Johtava rautatieyritys  vastaa itse tietojen tallentamisesta ja 
päivittämisestä vaunukohtaisten liikkeiden tiet okantaan. Tieto seuraavista tapahtumista 
on tallennettava: 
• vaunu valmis vedettäväksi  asiakkaan sivuraiteelta, 
• vaunu vedetty asiakkaan sivuraiteelta, 
• vaunu saapunut rautatie yrityksen ratapihalle, 
• vaunu lähtenyt ratapihalta, 
• vaunuun liittyvät poikkeamat, 
• vaunu saapunut määräpään ratapihalle, 
• vaunu jätetty asiakkaan sivuraiteelle. 
 
Yhteistyötila Jokaisen kuljetukseen osalli stuvan rautatieyrityksen on ta llennettava vaunun liikkeisiin 
liittyvät tiedot ja tehtävä mahdolliseksi niiden elektroninen käyttö. Tietoja on myös 
vaihdettava sopimuksiin perustuvilla valtuut ettujen osapuolten välillä lähetettävillä 
viesteillä. 
 
  
Tarvittavat viestit 
 
Ilmoitus vaunun lähtövalmiudesta 
Vastaavan rautatieyrityksen on ilmoitettava ku ljetusta hoitavalle rautatieyritykselle, kun 
vaunu on valmis vedettäväksi as iakkaan sivuraiteelta ilmoitettuna lähtöaikana. Tämä 
tapahtuma on tallennettava vaunun lii kkeitä koskevaan tietokantaan. 
 
Ilmoitus vaunun lähdöstä 
Rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavalle rautatieyritykselle päivämäärä ja aika, 
jolloin vaunu vedettiin lähtöpaikaltaan. Tämä tapahtuma on ta llennettava vaunun 
liikkeitä koskevaan tietokantaan. 
 
Vaunun saapuminen ratapihalle 
Rautatieyrityksen on ilmoitet tava vastaavalle rautatieyr itykselle, kun vaunu on saapunut 
sen ratapihalle. Tämä viesti voi perustua ”Juna kulussa” -ilmoitukseen. Tämä tapahtuma 
on tallennettava vaunun liikke itä koskevaan tietokantaan. 
 
Vaunun lähtö ratapihalta 
Rautatieyrityksen on ilmoitetta va vastaavalle rautatieyrit ykselle, kun vaunu on lähtenyt 
sen ratapihalta. Tämä viesti voi perustua ”Juna kulussa” -ilmoitukseen. Tämä tapahtuma 
on tallennettava vaunun liikke itä koskevaan tietokantaan. 
 
Vaunun poikkeamia koskeva viesti 
Rautatieyrityksen on ilmoitettava vastaavall e rautatieyritykselle poikkeamista, kuten 
vaunujen väärästä järjestyks estä, sekä uudesta ETI- tai ETA-ajasta. Tämä tieto on 
tallennettava vaunun liikkeitä koskevaan tietokantaan. 
 
Ilmoitus vaunun saapumisesta 
Vaunun tai intermodaalisen yksikön kuljetu sketjun viimeisen rautatieyrityksen on 
ilmoitettava vastaavalle ra utatieyritykselle, kun vaunu on saapunut sen ratapihalle 
(rautatieyrityksen  alueelle).  
 
Ilmoitus vaunun perille toimittamisesta  
Vaunun kuljetusketjun viimeisen rautatieyr ityksen on ilmoitettava vastaavalle 
rautatieyritykselle, kun vaunu on jä tetty vastaanottajan sivuraiteelle. 
 
3.9. Vaihtoraportit 
3.9.1.  Parametrin kuvaus 
Vaihtoraportit-kohdassa kuvaillaan viestit, jotka liittyvät vaunua koskevan vastuun 
siirtämiseen rautatieyrityks eltä toiselle, mikä tapaht uu vaihtokohdassa. Samalla uuden 
rautatieyrityksen on laskettava ETI-aika. 
 
3.9.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Tietojen yhteiskäyttö 
Tässä kohden ei ole tarpeen määritellä mitään , koska sama rautatieyritys vastaa koko 
kuljetusketjusta. Vaunun tai intermodaalis en yksikön tiedot se n sijainnista sekä 
saapumis- ja lähtöajoista ja -päivämääristä  on kuitenkin otettava ilmoittautumispaikassa 
annetusta kulkuilmoituksesta ja tallennett ava vaunun liikkeitä koske vaan tietokantaan. 
 
  
Yhteistyötila Lähetystä koskevan hallinnan ja vastuun siirtä minen rautatieyritykseltä toiselle edellyttää 
seuraavia viestejä, joiden tiedot on talle nnettava vaunun liikkeitä kos kevaan tietokantaan. 
 Ilmoitus vaunun siirtämisestä 
Tällä viestillä rautatieyritys (rautatie yritys 1) kysyy kuljetusketjun seuraavalta 
rautatieyritykseltä (rautat ieyritys 2), hyväksyykö tämä  vastuun kyseise stä vaunusta. 
 
Ilmoitus vaunun siirtämisestä / alaviesti 
Tällä viestillä rautatieyritys 1 ilmoittaa infrastruktuurin halli nnolle, että se on siirtämässä 
vastuun seuraavalle ra utatieyritykselle. 
 
Vaunu vastaanotettu vaihtokohdassa  Tällä viestillä rautatieyritys 2 ilmoittaa rautatieyritykselle 1, että se ottaa vastuun 
vaunusta.  
 Vaunua kieltäydytty vastaanottamasta vaihtokohdassa 
Tällä viestillä rautatieyritys 2 ilmoittaa rautatieyritykselle 1, että se kieltäytyy ottamasta 
vastuuta vaunusta.  
 
3.10. Laadun parantamiseen tähtäävä tiedonvaihto 
3.10.1.  Parametrin kuvaus 
Kuljetuksen jälkeen tehtävä laadun mittaus on laadun parantamisen kannalta oleellinen 
prosessi. Asiakkaalle tarjotun palvelun laadun mittaamisen lisäksi johtavien 
rautatieyritysten, muiden rautatieyritysten ja infrastruktuurien hallintojen on mitattava 
niiden palvelun osien laatua, joista as iakkaalle tarjottava tuote koostuu. 
Laadun mittaamiseen voidaan käyttää jo mä äriteltyjä viestejä. Mittausprosessi on 
tyypiltään toistettava. 
 
3.10.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Laatumittaukset vastaava rautatieyritys / asiakas 
Johtavien rautatieyritysten ja asiakkaiden välisissä sopimuksissa  voidaan sitoutua 
(sopimuskohtaisesti) tiettyihin kuljetusaikoihin ja ETA-aikaan.  
 
Laatumittaukset vastaava rautat ieyritys / rautatieyritykset 
Johtavan rautatieyrityksen muiden rautatie yritysten välisissä s opimuksissa voidaan 
sitoutua tiettyihin kuljetusaikoihin, ETI- ja ETA-aikoihin sekä syykoodeihin. 
 
Laatumittaukset rautatieyritys / infrastruktuurin hallinto 
Rautatieyritysten ja infrastruktuurien halli ntojen välisissä sopimuksissa voidaan 
määritellä junien aikatauluja ja niiden pitä vyyttä tietyillä mittausp aikoilla sekä junien 
ETA- ja ETH-aikojen paikkansapitävyyttä.  
 
Laatumittaukset rautatieyritys / infrastruktuurin hallinto 
Rautatieyritysten ja infrastruktuurien hallinto jen välisissä sopimuksissa kuvataan reittien 
käytettävissäolo selkeästi antama lla tietyille paikoille tietyt aikavälit. Näihin sopimuksiin 
merkitään myös tiedot junien enimmäispit uudesta, kokonaispainosta, lastin ulottumasta 
jne., mihin jäljempänä palataan kohdassa 6. 
 
 Näissä sopimuksissa määritellään myös menettelyt ja aikarajat, joita käyttäen 
vahvistetaan reitti, perutaan  suunniteltu reitti osittain ja määritellään, kuinka paljon 
suunniteltua aiemmin tai myöhemmin reittiä voidaan käyttää. 
 
Laatumittaukset rautatieyritys / infrastrukt uurin hallinto, reitin käyttöön saatavuus 
lyhyellä varoitusajalla 
Rautatieyritys vertailee aika aj oin reittipyyntöjä ja vastauksia  niihin laatiakseen seuraavat 
raportit: 
• vastausaika reittipyyntöihin ke hyssopimukseen verrattuna,  
• se, paljonko reittejä annettiin x, y, ja z tunnin kuluessa pyydetystä, 
• se, paljonko reittejä kiel täydyttiin antamasta. 
 
Laatumittaukset infrastruktuurin hallinto / rautatieyritys, junan kokoonpanoon liittyvä 
laatu 
Kun rautatieyritys lähettää junan valmis tumista koskevan viestin ja/tai junan 
kokoonpanoluettelon infrastrukt uurin hallinno(i)lle (tai toisille  rautatieyrityksille), niiden 
on oltava asianomaiseen sopimukseen ki rjattujen junan tietojen mukaisia.  
 
 
3.11. Erilaisia viitetiedostoja 
3.11.1.  Parametrin kuvaus 
Tässä parametrissa määritellään ne lisäviit etiedostot, joiden on oltava käytettävissä 
operoitaessa tavarajunia euro oppalaisessa rataverkossa. 
 
3.11.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Viitetiedostot 
Viitetiedostoluettelo 
• viitetiedosto, jossa on kaikkien  infrastruktuurien hallintojen, 
rautatieyritysten ja palvelunt arjoajayhtiöiden numerokoodit, 
• viitetiedosto, jossa on kulje tusasiakkaiden numerokoodit, 
• viitetiedosto, jossa on tiettyje n paikkojen (ensisijaisten ja 
toissijaisten paikkojen sekä  ratavyöhykkeiden) numerokoodit,  
• viitetiedosto, jossa on asiakkaiden toimipis teiden numerokoodit, 
• viitetiedosto, jossa on tiedot kaikista käytössä olevista 
junanohjausjärjestelmistä, 
• viitetiedosto, jossa on tiedot vaarallisista aineista sekä niiden UN- 
ja RID-numeroista,  
• viitetiedosto, jossa on tiedot kaikis ta erilaisista ve turityypeistä,  
• viitetiedosto, jossa on tiedot kaikista tavaroiden CN- ja HS-
tunnuksista  
• viitetiedosto, jossa on tiedot erilaisiin vaarallisiin aineisiin 
liittyvistä pelastuspalveluista, 
• viitetiedosto, jossa on tiedot  kaikista eurooppalaisista 
huoltokorjaamoista,  
• viitetiedosto, jossa on tiedot  kaikista eurooppalaisista 
auditointielimistä,  
• viitetiedosto, jossa on tiedot  kaikista eurooppalaisista 
valtuutetuista junayhtiöistä. 
 
  
Käytettävyys Kaikilla palveluntarjoajilla (infrastruktuurien hallinnoill a, rautatieyrityksillä, 
logistiikkayhtiöillä ja kulje tuskalustopäälliköillä) on ol tava mahdollisuus käyttää 
viitetiedostoja.   
Ajantasaisuus 
Tietojen on aina vastattava senhetkistä todellisuutta.  
Muut tietokannat 
Junien ja vaunujen liikkeiden seuraamiseks i voidaan asentaa seuraavat tilapäiset 
tietokannat, jotka päivitetään reaaliaikaisest i jokaisen oleellisen tapahtuman jälkeen:  
 
Vaunujen ja intermodaalisten yks ikköjen liikkeiden tietokanta 
Vastaavan rautatieyrityksen ja muiden rautat ieyritysten välinen vies tintä yhteistyötilassa 
perustuu vaunujen ja/tai intermodaalist en yksikköjen numeroihin. Sen takia 
rautatieyrityksen, joka viestii infrastruktuurien hallintojen ka nssa junakohtaisista asioista, 
on jaettava tiedot kutakin vaunua ja interm odaalista yksikköä koskeviksi. Nämä vaunu- 
ja yksikkökohtaiset tiedot voidaan  tallentaa yksittäisten va unujen ja intermodaalisten 
yksikköjen liikkeitä varten oleviin tietokantoihin. Juna n liikkeitä koskevia tietoja 
lisätään/päivitetään vaunujen  ja intermodaalisten yksikköj en liikkeitä varten oleviin 
tietokantoihin asiakkaiden tiedoksi. Tämä tiet okanta perustetaan viimeistään silloin, kun 
asiakas ilmoittaa ajan, jolloin vaunut tai intermodaaliset yksiköt ovat lähtövalmiina. Tämä aika on ensimmäinen kyseeseen tietokantaan tehtävä merkintä. 
 
Junatietokanta Infrastruktuurin hallinnon j unatietokanta vastaa rautatie yrityksen vaunun liikkeiden 
tietokantaa. Pääasiassa siihen  lisätään junaan liittyviä tietoja rautatieyrityksen junan 
kokoonpanoa koskevista viestistä.  Kaikki junaan liittyvät tapaukset kirjataan tähän 
junaan liittyvään tietokantaan. Vaihtoehtois esti näitä tietoja voidaan säilyttää myös 
reittitietokannassa. 
 Vaunun matkasuunnitelma 
Junissa on yleensä useiden eri asiakkaiden  vaunuja. Vastaava rautatieyritys laatii 
jokaiselle vaunulle matkasuunnitelman ja pä ivittää sitä. Matkasuunnitelma vastaa junan 
matkaa. Junan reitin muuttuessa esimerkiksi palvelun keskeytymisen takia saattavat eri 
asiakkaiden vaunut joutua tekemään uuden matkan. Matkasuunnitelma tehdään silloin, 
kun rahtikirja saadaan asiakkaalta. 
 
 
3.12. Asiakirjojen sähköinen siirto 
3.12.1.  Parametrin kuvaus 
Tämä parametri koskee junaan ja lastiin liittyvien asiakirj ojen sähköisen siirron hallintaa 
tapauksissa, joissa käytettä vä prosessi edellyttää fyys isten asiakirjojen, kuten 
tullausasiakirjojen, olemassaoloa. 
 
3.12.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Seuraavassa kappaleessa esit etään tiedonvaihtoon käytettä vä viestintäverkko. Tämän 
verkon ja kuvatun tietoturvallisen käsittel yn avulla voidaan verkossa lähettää minkä 
 
 tyyppistä tietoa tahansa, kuten  sähköposteja, tiedostoja (ftp , http jne.). Tiedonsiirron 
osapuolet voivat keskenään päättää, mitä muotoa  käytetään, ja asiakirjat voidaan sitten 
lähettää sähköisesti esim. ftp-protokollaa käyttäen. 
 
 
3.13. Verkot ja viestintä 
3.13.1.  Parametrin kuvaus 
Tämä parametri kuvaa kaikki en tässä YTE:ssä mainittujen perusparametrien 
kustannustehokkaan ja ajallaan tapahtuvan verkottamisen ja viestinnän vaatimuksia. 
 
3.13.2.  Vaadittavat ominaisuudet 
Yleinen arkkitehtuuri 
 Rautatieliikenteen yhteentoimi vuutta tukeva verkko- ja vi estintäinfrastruktuuri perustuu 
kaikkien osallisena olevien toimijoide n tuntemaan ja käyttämään yhteiseen 
tiedonvaihdon arkkitehtuuriin . 
 
Tiedonvaihdon arkkitehtuuri 
 on suunniteltu sovittamaan yht een erilaisia tietomalleja 
muuntamalla semanttisesti eri järjestelmien välillä lähetettäviä 
tietoja ja sovittelemalla liiketoi mintaprosessien ja sovellustason 
protokollien välisiä eroja, 
 vaikuttaa mahdollisimman vähä n eri toimijoiden nykyisin 
käyttämiin tietoteknii kka-arkkitehtuureihin, 
 turvaa jo tehtyjen tietotekniikka investointien arvon säilymisen.  
 
Skaalautuvuus Tiedonvaihdon arkkitehtuuri suosii enimmäks een vertaisperiaatteella tapahtuvaa 
vuorovaikutusta kaikkien toimijoiden ke sken samalla, kun se takaa tiedonvaihdon 
eheyden ja jatkuvuuden yhteentoimivaan rautat ieliikenteeseen osal listuvien kesken 
tarjoamalla keskitetyt palvelut. Vertai speriaatteella tapahtuvan vuorovaikutuksen 
ansiosta kustannukset voidaan pa rhaalla tavalla jakaa eri to imijoiden kesken todellisen 
käytön perusteella, minkä lisäksi se yleisesti ottaen aiheuttaa vähemmän 
skaalautuvuuteen liittyviä ongelmia. 
 
Verkko Tässä tapauksessa verkottumisella tarkoitetaan  viestinnän menetelmää ja filosofiaa, ei 
fyysistä verkkoa.  
Yhteentoimivan rautatieliikent een yhteisö perustuu julkisen Internetin käyttöön, mikä 
alentaa uusien toimijoide n mukaantulon kynnystä.  
Tietoturvaa ei sen vuoks i hoideta verkon avulla (VPN, t unnelointi, ...), vaan vaihtamalla 
ja hallitsemalla turvalli sia viestejä. VPN-verkkoa ei sen vuoksi tarvita, minkä ansiosta 
vältetään vastuunjakoon ja omis tussuhteisiin liittyvät ongelm at. Tunnelointia ei pidetä 
tarpeellisena vaadittavan tieto turvatason saavuttamiseksi.  
Joka tapauksessa toimijat voivat halutessaan toteuttaa erilaisia tietoturvajärjestelyjä tietyissä verkon osissa.  
Julkisen Internetin välityks ellä on mahdollista toteutt aa hybridinen vertaisverkkomalli, 
jossa on keskitetty kuvaustietokanta  ja yhteinen rajapinta  kunkin toimijan liittymään.  
 
 Keskitettyä kuvaustietokantaa lähestytään en sin metatiedon saamiseksi, kuten toimijan 
tietoja sisältävän identiteetin selvittämi seksi tai tietoturvavalt uuksien varmentamiseksi. 
Sen jälkeen toimijat viestivät ke skenään vertaisperiaatteella. 
 
Protokollat Käytettävien protokollien on kuuluttava kä ytössä oleviin Internet-protokolliin.  
 
Tietoturva Jotta saavutetaan hyvä tietoturva, kaikkien vi estien on oltava itsessään kaiken tiedon 
sisältäviä, mikä tarkoittaa, et tä viestissä olevat tiedot on suojattu ja vastaanottaja voi 
varmistaa viestin aitouden. Tämä voidaan saada aikaan käyttämällä salausta ja 
samantapaista allekirjoitusmenettelyä kuin sähköpostin salauksessa  käytetään. Tällöin 
voidaan siirtää tietoja verkos sa mitä hyvänsä tapaa, kuten  sähköpostia, tiedostonsiirtoa 
(ftp, http, jne.) käyttäen. Ti edonvaihdon osapuolet voivat kesk enään päättää käytettävästä 
menetelmästä. 
 
Salaus On käytettävä joko epäsymmetr istä salausta tai symmetris en salauksen ja julkisen 
avaimen suojauksen yhdistelmää, koska monen toimijan yhteinen salainen avain 
paljastuu jossain vaiheessa. Parempi turval lisuustaso saavutetaan helpommin, jos 
jokainen toimija vastaa omasta avainparist aan, vaikka se aiheuttaakin keskitetylle 
kuvaustietokannalle (avainpalv elimelle) suuret vaatimuks et turvallisuuden suhteen. 
 Keskitetty kuvaustietokanta 
Keskitetyn kuvaustietokannan on kyettävä hoitamaan seuraavia elementtejä: 
 metadata – strukturoitua dataa, joka kuvaa viestien sisältöä,  
• julkisen avaimen infrastruktuuri (PKI), 
 varmentaja (CA) ; 
 luettelo (”puhelinluettelo”), joka sisältää kaikki viestienvaihdossa 
tarvittavat tiedot toimijoista. 
Keskitetyn kuvaustietokann an hallinnan tulisi ol la jonkin yleishyödyllisen 
yleiseurooppalaisen or ganisaation vastuulla. 
 
Yhteinen rajapinta 
Jokaisella toimijalla on oltava yhteinen rajapinta, jotta nämä voivat liittyä rautatieliikenteen yhteen toimivuuden yhteisöön.  
Yhteisen rajapinnan on kyettävä hoitamaan seuraavia tehtäviä: 
- lähtevien viestien formatointi metadatan mukaan 
- lähtevien viestien allekirjoitus ja salaus 
- lähtevien viestien osoittaminen 
- saapuvien viestien aitouden varmistaminen 
- saapuvien viestien salauksen purkaminen 
- saapuvien viestien sisällön ja metadatan vastaavuuden 
tarkistaminen 
 
Saapuvien viestien aitouden varmistamisen tuloksen perusteella voidaan toteuttaa 
minimitasoinen viestinkuittaus: 
i. kun tulos oli positiivinen, lähetetään ACK-kuittaus, 
ii. kun tulos oli negatiivinen, lähetetään NACK-kuittaus. 
Yhteinen rajapinta käyttää keskitetyn kuvaustietokannan tietoja näitä tehtäviä hoitaessaan.  
 
 Toimija voi perustaa keskite tylle kuvaustietokannalle paik allisen ”peilitietokannan” 
vastausaikojen lyhentämiseksi.