FI Euroopan unionin virallinen lehti C 49/12

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2008,

Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011

(2008/C 49/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

(1) Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Saksan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2011.

(2) Saksan talouskasvu oli vuosikymmenen alkupuoleen verrattuna huomattavasti vahvempaa vuosina 2006 ja 2007. Palkkakurin jatkaminen ja rakenteelliset uudistukset auttoivat kilpailukyvyn löytämistä ja lisäsivät talouskasvua. Työmarkkinoiden selkeä parantuminen tukee tasaisesti elpyvää kotimaista kysyntää, joka auttaa tasapainottamaan tilannetta, kun ulkoisen nettokysynnän kasvun oletetaan olevan pienempi. Julkisen talouden vakauttaminen on ollut huomattavan nopeaa. Julkisen talouden 3,5 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2005 on päästy pieneen ylijäämään vuonna 2007. Rakenteellinen alijäämä pieneni vastaavasti 2,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuodesta 2005 vuoteen 2007. Vakauttamisessa keskeistä oli se, että valtion menot pidettiin kurissa: vuonna 2007 ne olivat alle 44 prosenttia suhteessa BKT:hen kun ne vuonna 2005 olivat lähes 47 prosenttia. Tästä voidaan kiittää paitsi vuonna 2005 käyttöön otettuja vakauttamistoimenpiteitä myös sitä, ettei odottamattoman suuria verotuloja käytetty muuhun kuin alijäämän supistamiseen.

(3) Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 2,4 prosentista 2 prosenttiin vuonna 2008 ja keskimäärin 1,5 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen mukaan (2) skenaarion kasvuoletukset ovat realistisia vuoteen 2008 asti ja seuraavien vuosien osalta varovaisia. BKT:n kasvu jäänee potentiaalista alhaisemmaksi vuosina 2009–2011, vaikka työllisyyden arvellaan lisääntyvän jatkuvasti. Palkankorotusten oletetaan jäävän kohtuullisiksi, eivätkä ne siksi aiheuta inflaatiopaineita. Hintojen kilpailukyvyssä viimeisten kymmenen vuoden aikana todetun parantumisen sen sijaan uskotaan päättyvän.

(4) Tarkistetussa ohjelmassa vuoden 2007 talousarvio nähdään tasapainoisena. Tämä vastaa yleisesti komission yksiköiden syksyn 2007 talousennustetta, jossa BKT:n arvioidaan olevan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ylijäämäinen, kun edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu alijäämä, joka on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Talousarvion parantuminen selkeästi tavoitetta enemmän selittyy vuoden 2006 oletettua pienemmän alijäämän perusvaikutuksella, voimakkaammalla suhdannevaikutuksella ja tiukemmalla finanssipoliittisella virityksellä. Talousarvion toteutus vuonna 2007 noudatti neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 vakausohjelman edellisestä tarkistuksesta antamassa lausunnossa (3) annettuja neuvoja. Neuvosto toteaa, että koska odottamattomat verotulot käytettiin kokonaan alijäämän supistamiseen, talousarvion toteutus oli myös euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaista.

(5) Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys. Tämän saavuttamiseksi ohjelmassa esitetään julkisen talouden vakauttamisen jatkamista sekä kasvun ja työllisyyden edellytysten parantamista. Vuonna 2007 saavutettiin pääosin keskipitkän aikavälin tavoite eli tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Ohjelman ennusteiden mukaan rakenteellinen tasapaino heikkenee hieman vuonna 2008, minkä jälkeen se paranee ja saavuttaa taas keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2010. Vuoteen 2011 mennessä odotetaan rakenteellista ylijäämää (yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettuna). Edellisessä ohjelmassa keskipitkän aikavälin tavoitetta ei uskottu saavutettavan ohjelmakaudella. Myös taloudellisen tilanteen uskotaan tukevan julkisen talouden pientä ylijäämää. Perusjäämä kohenee saman mallin mukaisesti, ja perusylijäämä noussee 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2011 mennessä. Suunniteltu vakautus on kokonaan menoperusteinen. Pääasiassa yritysverouudistuksesta ja työttömyysvakuutusosuuksien leikkauksista johtuva tulojen vähentyminen vuonna 2008 kompensoituu tällä hyvinkin. Menosuhteen ennakoidaan supistuvan 2,5 prosenttiyksikköä, jolloin se olisi vuoteen 2011 mennessä 41,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suunnitelmien mukaan tähän päästään ennen kaikkea sosiaalimenoja hillitsemällä. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan laskevan 65 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli jäävän edelleen yli perustamissopimuksen 60 prosentin viitearvon, ennustetaan vähenevän vielä 7,5 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

(6) Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan tasapainossa. Makrotalouden näkymät ovat realistisia vuonna 2008 ja sen jälkeen varovaisia. Kahtena viime vuonna julkisen talouden todellinen tila osoittautui tavoiteltua paremmaksi. Ohjelmassa näytetään oletettavan, että työmarkkinauudistuksilla saadut rakenteelliset parannukset jatkuvat ohjelmakaudella. Koska muita uudistuksia ei ole suunnitteilla, toivottuun talouden toteutumaan pääseminen edellyttää jatkuvaa sitoutumista tiukkaan menojen valvontaan. Velkasuhteen ennakoituun kehitykseen kohdistuvat riskit vaikuttavat myös olevan tasapainossa.

(7) Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riittää varmistamaan sen, että keskipitkän aikavälin tavoitteet saavutetaan taas vuoteen 2010 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Riittävä varmuusmarginaali säilyy sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Ohjelmassa suunniteltu finanssipolitiikan keventäminen noin 0,5 prosentilla suhteessa BKT:hen merkitsee kuitenkin myös poikkeamista keskipitkän aikavälin tavoitteesta pelkästään vuonna 2008. Tämän vuoksi ohjelmasta ilmenevä finanssipoliittinen viritys ei ehkä ole täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Neuvosto toteaa, että vuoden 2008 talousarviosuunnitelmat ovat euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaiset. Kun lopuksi otetaan huomioon edellä mainitut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde näyttäisi ohjelmakaudella supistuvan riittävää vauhtia kohti viitearvoa.

(8) Saksan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat lähellä EU:n keskiarvoa, vaikka jo toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta eläkemenot kasvavat hieman vähemmän kuin monissa muissa maissa. Hiljattain tehty eläkeuudistus (2007) nostaa vaiheittain lakisääteisen eläkeiän 67 vuoteen vuodesta 2012 alkaen, mikä osaltaan hillitsee ikääntymisestä aiheutuvien menojen odotettua kasvua. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelma lähtöasetelmaa parempi, lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Tämä ei kuitenkaan kokonaan riitä kattamaan tulevia menopaineita. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä ja velkasuhteen saaminen perustamissopimuksen mukaisen viitearvon alapuolelle edesauttaisivat julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien vähentämistä.

(9) Vaikkei vakausohjelmassa eritellä, minkälainen välitön vaikutus kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta syksyllä 2007 esitetyllä kertomuksella on talousarvioon, molemmissa asiakirjoissa esitetyt julkisen talouden strategiat vaikuttavat keskenään johdonmukaisilta. Kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanokertomuksessa esitetyt päätoimenpiteet, joilla on välitön vaikutus talousarvioon, mainitaan vakausohjelmassa. Näitä ovat esimerkiksi yritysveron uudistus, lakisääteisen eläkeiän nostaminen, sosiaaliturvamaksujen leikkaus, lastenhoitopalvelut ja liittovaltiojärjestelmän uudistuksen toinen vaihe, johon sisältyy hallinnon eri tasojen välisten julkisen talouden suhteiden tarkistaminen budjettikurin varmistamiseksi.

(10) Ohjelman mukainen julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti maakohtaisia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät yhdennettyihin suuntaviivoihin ja Lissabonin strategian yhteydessä annettuihin euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoihin suuntaviivoihin finanssipolitiikan alalla.

(11) Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että kasvun jatkuessa voimakkaana Saksa on käyttänyt odottamattomat tulonsa alijäämän supistamiseen ja on siksi pääosin saavuttanut keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2007 eli paljon aikaisemmin kuin edellisessä ohjelmassa arvioitiin, mikä on kiitettävä tulos. Julkinen talous voi kuitenkin vajota vuonna 2008 uudelleen rakenteelliseen alijäämään. Julkisen talouden strategian mukaan keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan sen jälkeen kuitenkin jälleen vaiheittain, kun menojen hillintää jatketaan. Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit ovat neutraaleja: vaikka perusteena oleva makrotalouden skenaario vuoden 2008 jälkeen on varovainen, suunniteltuun talouden toteutumaan pääseminen edellyttää jatkuvaa sitoutumista tiukkaan menojen valvontaan. Saksan julkisen talouden kestävyyteen liittyvä riski on keskisuuri.

Edellä esitetyn arvion perusteella Saksaa kehotetaan:

i) säilyttämään vuonna 2007 saavutettu positiivinen tulos jatkamalla tiukkaa menokuria ohjelman tavoitteiden mukaisesti ja käyttämällä odottamattomat lisätulot velkojen maksuun;

ii) parantamaan julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä jatkamalla käynnistettyjen kasvua ja työllisyyttä edistävien talousuudistusten toteuttamista ja lujittamalla saavutettua vakautta julkisen talouden instituutioiden vahvistamisella erityisesti käynnissä olevan liittovaltion julkisen talouden suhteiden tarkistuksen yhteydessä.

Neuvosto toteaa myös, että tällaiset toimet olisivat euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaisia.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2006 2007 2008 2009 2010 2011 BKT:n määrä (% muutos) VO joulukuu 2007 2,9 2,4 2 1,5 1,5 1,5 KOM marraskuu 2007 2,9 2,5 2,1 2,2 tieto puuttuu tieto puuttuu VO marraskuu 2006 2,3 1,4 1,75 1,75 1,75 tieto puuttuu YKHI-inflaatio (%) VO joulukuu 2007 tieto puuttuu tieto puuttuu tieto puuttuu tieto puuttuu tieto puuttuu tieto puuttuu KOM marraskuu 2007 1,8 2,2 2 1,8 tieto puuttuu tieto puuttuu VO marraskuu 2006 tieto puuttuu tieto puuttuu tieto puuttuu tieto puuttuu tieto puuttuu tieto puuttuu Tuotantokuilu (5) (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) VO joulukuu 2007 – 0,2 0,7 1,1 0,8 0,5 – 0,1 KOM marraskuu 2007 (6) – 0,5 0,3 0,6 0,9 tieto puuttuu tieto puuttuu VO marraskuu 2006 – 0,3 – 0,3 – 0,2 0 0 tieto puuttuu Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan (% suhteessa BKT:hen) VO joulukuu 2007 5,2 6,1 6,1 6,3 6,3 6,3 KOM marraskuu 2007 5,2 5,8 5,8 6,1 tieto puuttuu tieto puuttuu VO marraskuu 2006 tieto puuttuu tieto puuttuu tieto puuttuu tieto puuttuu tieto puuttuu tieto puuttuu Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) VO joulukuu 2007 – 1,6 0 – 0,5 0 0,5 0,5 KOM marraskuu 2007 – 1,6 0,1 – 0,1 0,2 tieto puuttuu tieto puuttuu VO marraskuu 2006 – 2,1 – 1,5 – 1,5 – 1 – 0,5 tieto puuttuu Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) VO joulukuu 2007 1,2 3 2,5 2,5 3 3,5 KOM marraskuu 2007 1,2 2,8 2,6 2,8 tieto puuttuu tieto puuttuu VO marraskuu 2006 0,5 1 1 1,5 2 tieto puuttuu Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5) (% suhteessa BKT:hen) VO joulukuu 2007 – 1,5 – 0,3 – 0,8 – 0,4 0 0,7 KOM marraskuu 2007 – 1,3 – 0,1 – 0,4 – 0,2 tieto puuttuu tieto puuttuu VO marraskuu 2006 – 2,0 – 1,5 – 1,5 – 1,0 – 0,6 tieto puuttuu Rakenteellinen rahoitusasema (7) (% suhteessa BKT:hen) VO joulukuu 2007 – 1,5 – 0,3 – 0,7 – 0,3 0 0,7 KOM marraskuu 2007 – 1,3 0,0 – 0,4 – 0,2 tieto puuttuu tieto puuttuu VO marraskuu 2006 – 2 – 1,5 – 1,5 – 1 – 0,6 tieto puuttuu Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) VO joulukuu 2007 67,5 65 63 61,5 59,5 57,5 KOM marraskuu 2007 67,5 64,7 62,6 60,3 tieto puuttuu tieto puuttuu VO marraskuu 2006 68 67 66,5 65,5 64,5 tieto puuttuu Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

(1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2) Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman syksyn 2007 täytäntöönpanokertomuksesta. Uusimmat indikaattorit osoittavat kuitenkin jonkin verran alhaisempaa kasvua vuonna 2008.

(3) EUVL C 70, 27.3.2007, s. 5.

(4) Erityisesti ohjelmassa ei anneta tietoja YKHI-inflaatiosta ja kokonaistulonsiirroista eikä kaikkia makrotaloudellisen skenaarion perusteena olevia perusoletuksia selitetä.

(5) Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6) Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,2 % vuonna 2006, 1,6 % vuonna 2007, 1,8 % vuonna 2008 ja 1,9 % vuonna 2009.

(7) Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat viimeisimmän ohjelman mukaan 0,1 % suhteessa BKT:hen vuosina 2008 ja 2009 (kaikki alijäämää lisääviä) ja komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan 0,1 % suhteessa BKT:hen vuosina 2007 ja 2009 (kaikki alijäämää lisääviä).

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.