Komission asetus (EY) N:o 1091/2000, annettu 24 päivänä toukokuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Taiwanista peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuonnissa



Virallinen lehti nro L 124 , 25/05/2000 s. 0012 - 0025



Komission asetus (EY) N:o 1091/2000, annettu 24 päivänä toukokuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Taiwanista peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98(2) ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta, sekä katsoo seuraavaa: A MENETTELY (1) Komissio ilmoitti elokuussa 1999 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella(3), jäljempänä "menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus", polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Taiwanista peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuonnissa yhteisöön ja pani vireille asiaa koskevan tutkimuksen. (2) Menettelyn aloittaminen perustui valitukseen, jonka European Chemical Industry Council (CEFIC) teki pääosaa yhteisön styreenibutadieenistyreenikumin tuotannosta edustavien tuottajien puolesta. Valituksessa esitetyt todisteet kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. (3) Komissio aloitti samanaikaisesti kyseistä Taiwanista peräisin olevaa tuotetta koskevan rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn(4). (4) Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti niille yhteisön tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille ja valituksen tekijälle; asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. (5) Useat vientiä harjoittavat tuottajat sekä eräät yhteisön tuottajat, tuojat ja tavarantoimittajat esittivät kantansa kirjallisesti. Kaikille osapuolille, jotka sitä pyysivät menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. (6) Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastauksia useilta yhteisössä ja Taiwanissa toimivilta yrityksiltä. (7) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin ja vahingon alustavan määrittelyn kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tutkimuksia seuraavien yritysten toimitiloissa: (8) Taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat - Chi Mei Corporation, Tainan; - Lee Chang Yung Chemical Industry Corporation, Taipei. (9) Yhteisön tuottajat - Dynasol SA, Madrid, Espanja (entinen Repsol Química SA); - Enichem SpA, Milano, Italia; - Fina Chemicals, Bryssel, Belgia; - Shell Chemicals Ltd, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta. (10) Etuyhteyttä vailla olevat yhteisön tuojat - Biesterfeld France SARL, Rueil, Ranska; - Tecnopolimeri, Milano, Italia. (11) Yhteisön käyttäjät - Thermoplastiques Cousin-Teissier, Tiffauges, Ranska. (12) Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 1998 ja 30 päivän kesäkuuta 1999 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahinkoa koskevan arvioinnin yhteydessä tarkasteltiin tapahtunutta kehitystä 1 päivästä tammikuuta 1995 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä "tarkastelujakso". B TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1 Tarkasteltavana oleva tuote (13) Tarkasteltavana oleva tuote on lämpömuovautuva styreenibutadieenistyreenikumi, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex40021900 ja ex 4002 99. Mainittuja CN-koodeja vastaavat Taric-koodit ovat 4002190010, 4002 99 10 10 ja 4002999091. Väliaikaisten toimenpiteiden voimassaolon aikana saatetaan hyväksyä yhdistettyyn nimikkeistöön tehtäviä muutoksia. (14) Mainittua tuotetta käytetään useisiin tarkoituksiin, kuten asfaltissa ja katteissa käytettävän bitumin lämpömuovaukseen, teknisten seosten ja jalkineiden valmistuksessa käytettävien seosten suunnitteluun (erilaisten polymeerien, täyteaineiden ja pehmittimien seokset), muovin muunteluun sekä liimojen valmistukseen. (15) Styreenibutadieenistyreenikumi on styreenistä ja butadieenista valmistettu polymeeri. Se voi olla kuivaa tai öljyllä jatkettua, jolloin siihen on valmistusvaiheessa lisätty öljyä. Styreenibutadieenistyreenikumia on useita lajeja, jotka eroavat toisistaan butadieenin styreenipitoisuuden ja öljypitoisuuden suhteen. Vaikka styreenibutadieenistyreenikumin eri lajeilla on paljon käyttötarkoituksia, ei lajien fyysisissä perusominaisuuksissa ole olennaisia eroja eikä niiden välillä ole selvää jaottelua. Niitä pidetään tästä syystä yhtenä tuotteena tässä tutkimuksessa. 2 Samankaltainen tuote (16) Komissio ei todennut Taiwanista peräisin olevan yhteisöön tuotavan styreenibutadieenistyreenikumin, Taiwanin kotimarkkinoilla myytävän styreenibutadieenistyreenikumin ja yhteisön kotimarkkinoilla myytävän yhteisön tuotannonalan tuottaman styreenibutadieenistyreenikumin fyysisten ominaisuuksien ja käyttötarkoituksien välillä olevan eroja. Tästä syystä pääteltiin, että mainitut tuotteet ovat asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä "perusasetus", 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. C POLKUMYYNTI 1 Normaaliarvo a) Riittävä kotimaan myynti (17) Komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille suuntautunut styreenibutadieenistyreenikumin kotimarkkinamyynti ollut riittävää normaaliarvon määrittämistä varten eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia vastaavasta vientimyynnistä yhteisöön. Tästä tarkastelusta kävi ilmi, että kaikki vientiä harjoittavat tuottajat olivat myyneet styreenibutadieenistyreenikumia edustavassa määrin kotimarkkinoillaan tutkimusajanjakson aikana. (18) Komissio tutki lisäksi kunkin vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myytyjen lajien kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävää. Myynnin katsottiin olleen riittävää, jos tutkimusjakson aikana kyseisen lajin riippumattomille asiakkaille suuntautunut kotimarkkinamyynti oli vähintään viisi prosenttia siihen verrattavissa olevan yhteisöön vietäväksi myydyn tyypin koko myyntimäärästä. b) Tavanomaisen kaupankäynnin määrittäminen (19) Komissio tutki tämän jälkeen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, voitiinko kunkin yrityksen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus tutkimusjakson aikana kunkin lajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa eli tapahtunut vähintään painotettuja keskimääräisiä tuotantokustannuksia vastaavin hinnoin. (20) Kunkin tuotelajin osalta, joka painotetun keskiarvon perusteella oli kannattava ja jonka myynnin määrästä vähintään 80 prosenttia oli ollut kannattavaa, normaaliarvo laskettiin määrittämällä kaiken tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo. (21) Kunkin sellaisen lajin osalta, jonka kotimarkkinamyynnin määrästä vähintään 10 ja korkeintaan 80 prosenttia oli ollut kannattavaa, normaaliarvo laskettiin määrittämällä kannattavan kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo. (22) Niiden lajien osalta, joiden kotimarkkinamyynnin määrästä alle 10 prosenttia oli kannattavaa, myynnin ei katsottu tapahtuneen tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä ja näin ollen muodostettiin laskennallinen normaaliarvo. c) Tosiasialliseen kotimaan hintaan perustuva normaaliarvo (23) Tapauksissa, joissa tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtunutta kotimarkkinamyyntiä oli ollut riittävässä määrin, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti kunkin tyypin osalta tutkimusjakson aikana riippumattomien asiakkaiden viejämaan kotimarkkinoilla tosiasiallisesti maksamien tai niiltä veloitettavien hintojen perusteella. d) Laskenalliseen arvoon perustuva normaaliarvo (24) Tapauksissa, joissa myyntiä ei ollut riittävässä määrin tai se ei ollut tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti. Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta lisäämällä tuotelajien tuotantokustannuksiin tuottajalle aiheutuneet tosiasialliset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä sen tutkimusjakson aikana samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneesta kotimarkkinamyynnistä saama voitto. 2 Vientihinta (25) Koska kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien koko tarkasteltavana olevan tuotteen vienti suuntautui suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 3 Vertailu (26) Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Niinpä oikaisuja tehtiin kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, pakkauskustannusten, luottokustannusten ja palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin vapaasti tehtaalla -tasolla. 4 Polkumyyntimarginaali (27) Kummankin vientiä harjoittavan tuottajan vientihinnoissa todettiin huomattavia eroja eri ajanjaksoina ja näin ollen polkumyynnin tosiasiallinen laajuus ei olisi käynyt ilmi normaaliarvojen ja tuotteen kunkin lajin painotetun keskimääräisen vientihinnan välisellä vertailulla perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. Painotettuun keskiarvoon perustuvaa normaaliarvoa verrattiin näin ollen mainitun artiklan mukaisesti yksittäisiin hintoihin kunkin liiketapahtuman osalta. (28) Näissä tutkimuksissa yhteistyössä toimineiden kahden vientiyrityksen osuus tutkimusjakson aikana Taiwanista peräisin olevan styreenibutadieenistyreenikumin yhteisöön suuntautuneesta tuonnista oli alle 30 prosenttia. (29) Koska yhteistyössä toimiminen oli vähäistä, katsottiin ettei yhteistyöstä kieltäytyneisiin yrityksiin sovellettavaa tullia ollut aiheellista vahvistaa yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn korkeimman tullin eli 9,1 prosentin suuruiseksi. Jotta sen sijaan vältettäisiin yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen, jäännöspolkumyyntimarginaali ehdotetaan vahvistettavaksi korkeammalle tasolle eli polkumyynnillä edustavassa määrin vietyjen tuotelajien kahdelle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin eli 20 prosentin suuruiseksi. (30) Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> D VAHINKO 1 Yhteisön tuotannonalan määritelmä (31) Styreenibutadieenistyreenikumin yhteisön tuottajia oli neljä ja näistä kaikki olivat valituksen tekijöitä vireillä olevassa tutkimuksessa. (32) Kaikki neljä yritystä toimivat asianmukaisesti yhteistyössä tutkimuksessa, ja niiden näin ollen katsottiin edustavan yhteisön styreenibutadieenistyreenituotantoa 100-prosenttisesti. Kyseiset yritykset siis muodostavat yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan tarkoittamassa merkityksessä, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä "yhteisön tuotannonala". 2 Yhteisön kulutus (33) Styreenibutadieenistyreenikumin yhteisön kulutus määritettiin laskemalla yhteen yhteisön tuotannonalan myynti, Taiwanista tuleva tuonti ja muista kolmansista maista tuleva tuonti. Koska olemassa ei ole tuotekohtaisia Eurostat-tietoja ja koska yhteistyössä toimiminen oli vähäistä eli 30 prosenttia, ei laskennassa voitu käyttää tosiasiallisia vientilukuja, ja komissio näin ollen käytti parhaita käytettävissä olevia tarkasteltavana olevan tuotteen Taiwanista peräisin olevaa tuontia koskevia tietoja. >TAULUKON PAIKKA> Styreenibutadieenistyreenikumin yhteisön kulutus lisääntyi määrällisesti 19 prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. 3 Styreenibutadieenistyreenikumin tuonti Taiwanista yhteisöön a) Tuonnin määrä(5) (34) Taiwanista tulevan tuonnin määrä kehittyi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Taiwanista tulevan tuonnin määrä kasvoi huomattavasti tarkastelujaksolla. Vuoden 1995 ja 1998 välisenä aikana tuonnin määrät 4,5-kertaistuivat ja vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ne 3,5-kertaistuivat. b) Tuonnin markkinaosuus (35) Taiwanista tulevan tuonnin määrällinen markkinaosuus vahvistaa tämän yhteisön markkinoille suuntautuneen tuonnin kasvaneen jyrkästi. Kyseinen markkinaosuus lähes nelinkertaistui vuoden 1995 ja 1998 välisenä aikana ja kolminkertaistui vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. (36) Markkinaosuuden kehityssuunta noudatti tuonnin määrän kehityssuuntaa. Taiwanista tulevan tuonnin määrät siis kasvoivat merkittävästi vuoden 1995 ja 1998 välisenä aikana ja näyttävät vähenneen jonkin verran tutkimusajanjakson aikana. >TAULUKON PAIKKA> c) Keskimääräinen tuontihinta (37) Taiwanista peräisin olevan tuonnin keskihinnat laskivat vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 17 prosenttia. >TAULUKON PAIKKA> Yllä olevat luvut on saatu yhteistyössä toimineilta viejiltä, eikä niitä ollut saatavilla vuosilta 1995 ja 1996, koska asianomaiset yritykset olivat kyseisenä aikana vasta aloittamassa toimintaansa. d) Hinnan alittavuus (38) Hinnan alittavuuden määrittämiseksi komissio vertaili Taiwanista peräisin olevan viennin hintoja ja yhteisön tuotannonalan riippumattomilta asiakkailta veloittamia hintoja samalla kaupan tasolla, eli alennuksia ja hyvityksiä ei otettu huomioon. (39) Hintoja vertailtiin styreenibutadieenistyreenikumin vastaaviin tuotetyyppeihin. Vertailun tuloksena saatiin hinnan alittavuuden marginaali, joka ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan keskimääräisistä myyntihinnoista on 12,3 prosenttia. 4 Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (40) Yhteisön tuotannonalan vuosituotanto vaihteli nousten vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 242710 tonnista 235926 tonniin. Kuitenkin vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä tuotanto väheni 8 prosenttia. (41) Tuotantokapasiteetti kasvoi vuoden 1995 ja vuoden 1997 välisenä aikana 271999 tonnista 328000 tonniin eli 22 prosenttia. Kapasiteetti pysyi ennallaan vuodesta 1997 alkaen. >TAULUKON PAIKKA> b) Myynnin määrä (42) Yhteisön tuotannonalan styreenibutadieenistyreenikumin myynnin määrä yhteisön markkinoilla kasvoi tarkasteltavana olevana ajanjaksona 13 prosenttia. Myynti oli korkeimmillaan vuonna 1997 eli 183301 tonnia, väheni vuonna 1998 167877 tonniin, mutta kohentui tutkimusajanjakson aikana jonkin verran nousten 180920 tonniin. >TAULUKON PAIKKA> c) Keskimääräinen myyntihinta ja hinnan kehittyminen (43) Hinnat laskivat vuosittain koko ajanjakson ajan vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon tutkimusajanjakso mukaan lukien. Yhteensä hinnat laskivat ajanjakson aikana keskimäärin 47 prosenttia. >TAULUKON PAIKKA> d) Markkinaosuus (44) Myyntimäärän ja yhteisön kulutuksen kehitysten välinen vertailu osoittaa, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni tarkasteltavana olevana ajanjaksona merkittävästi. (45) Kielteinen kehitys kääntyi tutkimusajanjakson aikana päinvastaiseksi kohentumatta kuitenkaan vuoden 1995 ja 1996 tasolle. >TAULUKON PAIKKA> e) Varastot (46) Vuoteen 1996 verrattuna varastot kasvoivat 17 prosenttia vuonna 1997, mutta pienenivät jälleen vuoden 1998 ja tutkimusjakson aikana alittaen lopulta vuoden 1996 tason 11 prosentilla. >TAULUKON PAIKKA> Vuoden 1995 osalta ei ollut saatavilla täsmällisiä lukuja, koska yhdessä yrityksessä kirjanpitomenettelyjä oli muutettu ja toisessa yrityksessä oli toteutettu rakenteellisia muutoksia. f) Kannattavuus (47) Vuonna 1996 yhteisön tuotannonalan voittojen osuus nettomyynnistä oli 14,9 prosenttia. Vuonna 1997 voitot ensin pienenivät 0,5 prosenttiin kääntyen vuonna 1998 ensin 1,5 prosentin tappioiksi ja tutkimusajanjakson aikana lopulta 9,8 prosentin tappioiksi. >TAULUKON PAIKKA> Vuoden 1995 osalta ei ollut saatavilla täsmällisiä lukuja, koska yhdessä yrityksessä kirjanpitomenettelyjä oli muutettu ja toisessa yrityksessä oli toteutettu rakenteellisia muutoksia. Kannattavuuden heikkeneminen johtuu siitä, että yhteisön tuotannonala yrittäessään säilyttää markkinaosuutensa laski myyntihintojaan vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson aikana lähes 50 prosenttia, kuten edellä on todettu. g) Investoinnit (48) Yhteisön tuotannonalan vuosittain tekemät investoinnit ovat olleet erittäin merkittäviä ottaen huomioon, että styreenibutadieenistyreenin tuotannonala on pääomavaltainen. Investoinnit vähenivät vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välillä 35 prosenttia, mikä johtuu siitä, että investoinnit koneisiin ja laitteisiin oli tehty ennen vuotta 1995, eikä merkittäviä investointeja tämän jälkeen enää tehty. Laskeva suuntaus jatkui aina vuoteen 1998 asti, jolloin investoinnit kasvoivat huomattavasti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson tasoa korkeammiksi. >TAULUKON PAIKKA> h) Työllisyys (49) Työllisyys tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannonalalla laski tasaisesti yhteensä viisi prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. >TAULUKON PAIKKA> 5 Vahinkoa koskeva päätelmä (50) Investointien (- 35 prosenttia), työllisyyden (- 5 prosenttia), kapasiteetin käyttöasteen (- 16 prosenttia), myyntihintojen (- 47 prosenttia), markkinaosuuden (- 5 prosenttia) ja kannattavuuden (- 9,8 prosentin nettotappiot) todettiin kehittyneen negatiiviseen suuntaan vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson aikana. (51) Tutkimusajanjaksoa koskevista luvuista ilmenee, että yhteisön tuotannonalan tilanne on tällä hetkellä erittäin kriittinen tuottavuuden ollessa - 9,8 prosenttia tappiollinen. (52) Tuotannon kolmen prosentin kasvua vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä olisi tarkasteltava ottaen huomioon, että tuotannon laskiessa vuonna 1996 6 prosenttia ja vuonna 1998 2 prosenttia, tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön markkinoiden kulutus samanaikaisesti kasvoi 19 prosenttia. (53) Eräät indikaattorit osoittivat vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kasvun merkkejä. Kapasiteetti, myynnin määrät, markkinaosuus ja tuotantomäärät kasvoivat edellisvuodesta. Työllisyyden heikkeneminen jatkui. Merkittävämpiä muutoksia olivat myyntihintojen jyrkkä 12 prosentin lasku vuoden 1998 tasoon verrattuna sekä voittomarginaalin heikkeneminen tutkimusajanjakson aikana vuoden 1998 1,5 prosentin tappiosta 9,8 prosentin tappioksi. (54) Tutkimuksesta on ilmennyt, että yhteisön tuotannonalaan on kohdistunut Taiwanista tulevasta tuonnista johtuvaa jatkuvaa ja merkittävää hintapainetta kyseisen tuonnin keskimääräisen hinnan alittavuuden ollessa 12,3 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus on samanaikaisesti kasvanut vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 2,1 prosentista 6,1 prosenttiin. (55) Edellä esitetyn tarkastelun ja erityisesti hinnan alittavuuden, hintojen jyrkän laskun sekä huomattavien taloudellisten tappioiden perusteella komissio on päätellyt, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa. E SYY-YHTEYS 1 Johdanto (56) Huomattakoon aluksi, että koska polkumyyntimenettely ja tukien vastainen menettely ovat käynnissä samanaikaisesti ja koska asetuksella (EY) N:o 1092/2000(6) on otettu käyttöön kyseistä tuontia koskevat tasoitustoimenpiteet, ei polkumyynnin ja vientituen vaikutuksia voida tarkastella erikseen. Tämän tekstin osalta olisi näin ollen otettava huomioon se tosiseikka, että mainittu polkumyynnillä tapahtunut tuonti on tapahtunut sekä polkumyynnillä että vientituella. (57) Voidakseen päätellä, onko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut huomattavaa vahinkoa, komissio tarkasteli kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen sekä sitä, mikä osuus näillä tekijöillä on ollut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. 2 Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus (58) Komissio totesi styreenibutadieenistyreenikumin Taiwanista yhteisöön suuntautuneen tuonnin lisääntyneen tarkastelujaksona huomattavasti kasvaen vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 3541 tonnista 12380 tonniin. Keskimääräiset myyntihinnat ovat samanaikaisesti laskeneet 17 prosenttia. (59) Taiwanin markkinaosuus kasvoi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 2,1 prosentista 6,1 prosenttiin samaan aikaan kun yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni viisi prosenttiyksikköä. (60) Hinnan alittavuus oli tutkimusajanjakson aikana keskimäärin yli 12 prosenttia. (61) Komissio katsoo näin ollen olevan ilmeistä, että markkinahintoihin on kohdistunut Taiwanista polkumyynnillä tapahtuneen styreenibutadieenistyreenikumin tuonnista johtuvaa hintapainetta ja että mainittu tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalan hintojen huomattavan laskun. (62) Tarkasteltavana olevan tuotteen viejien yhteistyössä toimiminen oli erittäin vähäistä, noin 30 prosenttia, minkä vuoksi on epävarmaa, miten yhteistyöstä kieltäytyneiden viejien hinnat tarkalleen ottaen kehittyivät. (63) Taiwanista polkumyynnillä tulevan tuonnin määrien lisääntymisen ja yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen välistä syy-yhteyttä korostaa se tosiseikka, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui tappiota nimenomaan niiden styreenibutadieenistyreenikumin tuotetyyppien osalta, joita Taiwanista pääasiassa tuotiin. (64) Komissio katsoo tämän olevan erityisen olennaista, koska yhteisöön tuodun ja yhteisössä tuotetun styreenibutadieenistyreenikumin on todettu olevan samankaltaisia tuotteita, koska kyseisten tuotteiden markkinat ovat hyvin avoimet, koska kullakin tyypillä on samat fyysiset ominaisuudet ja koska tuotteita myydään yhteisön markkinoilla samojen myyntikanavien kautta. Taiwanista tulevan styreenibutadieenistyreenikumin tuonnin määrien lisääntymisellä on ollut merkittävä vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja/tai markkinoihin yleensä. Styreenibutadieenistyreenikumin markkinoiden avoimuuden huomioon ottaen Taiwanista polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla on ollut huomattava vaikutus yhteisön hintatasoon. 3 Muiden tekijöiden vaikutus a) Kulutuksen kehitys (65) Yhteisön markkinoiden kulutus kasvoi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana määrällisesti 19 prosenttia, mikä osoittaa styreenibutadieenistyreenikumin markkinoiden olleen kasvussa. Yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ei näin ollen voida katsoa johtuneen kulutuksen kehityksestä. b) Styreenibutadieenistyreenikumin tuonti muista kolmansista maista (66) Styreenibutadieenistyreenikumin kokonaistuonti yhteisöön muista maista kuin Taiwanista kehittyi seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> (67) Tuonti muista kolmansista maista kasvoi määrällisesti 36 prosenttia. Tuonti oli korkeimmillaan vuonna 1997, mistä lähtien tuontimäärät ovat jälleen laskeneet. (68) Markkinaosuuden kehitys ilmenee seuraavasta taulukosta: >TAULUKON PAIKKA> (69) Ei voida sulkea pois sitä, että muista kolmansista maista yhteisön markkinoille suuntautunut tuonti vaikutti yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Taiwanin markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana (6,1 %) ylitti kuitenkin selvästi muista maista tulleen tuonnin kokonaismäärän yhdessä tarkasteltuna. Kun otetaan huomioon, että mainittu tuonti on vuodesta 1997 lähtien ollut vähenemässä, ei kyseinen tuonti kuitenkaan poista Taiwanista tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. c) Vienti ja muu yhteisön tuotannonalan toiminta (70) Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osuus vaihteli vuosien 1995 ja tutkimusajanjakson välillä 26 ja 30 prosentin välillä. >TAULUKON PAIKKA> (71) Kun otetaan huomioon viennin osuus kokonaismyynnistä, tätä suhteellisen pientä vientimäärän vähentymistä ei voida pitää tärkeänä syynä vahingon syntymiseen. d) Raaka-aineiden hinnat (72) Tarkasteltavana olevassa tuotteessa on butadieenia keskimäärin 70 prosenttia ja styreeniä keskimäärin 30 prosenttia. Mainitun kahden aineen yhteisön tuotannonalan ostohinnat olivat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> (73) Vaikka raaka-aineiden hinnat laskivat tutkimusajanjakson aikana, ei hintakehitys vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä ollut jatkuvaa, ja raaka-aineen hintojen lasku on joka tapauksessa ollut huomattavasti vähäisempää kuin styreenibutadieenistyreenin yhteisön hintojen lasku. 4 Päätelmät (74) Ei voida sulkea pois sitä, että muut tekijät kuin Taiwanista yhteisöön suuntautunut polkumyynnillä tuleva tuonti ja erityisesti muista kolmansista maista tapahtuva tuonti ovat vaikuttaneet yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen. Ottaen kuitenkin huomioon Taiwanista tulevan tuonnin merkittävän kasvun sekä tämän tuonnin huomattavan hintojen laskun ja hinnan alittavuuden komissio päätteli, että polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla on ollut merkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Tämän perusteella pääteltiin, että mainittu tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. (75) Yksi tuoja väitti, että yksi taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja olisi aiheuttanut hintojen huomattavan laskun ja että toimenpiteitä olisi näin ollen sovellettava ainoastaan tähän kyseiseen viejään. Komissio kuitenkin totesi, että yhteistyössä toimivat taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat alittivat merkittävästi Euroopan yhteisön tuotannonalan viitehinnat, joskin eri määrin. F YHTEISÖN ETU 1 Johdanto (76) Komissio tutki, oliko polkumyyntiä ja siitä aiheutunutta vahinkoa koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin osapuoliin, joita menettely koski. 2 Yhteisön tuotannonala (77) Alhaisin hinnoin ja polkumyynnillä tapahtunut styreenibutadieenistyreenikumin tuonti on aiheuttanut haittaa yhteisön tuotannonalalle. Polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena on palauttaa terve kilpailu yhteisön markkinoilla. (78) Yhteisön tuotannonala on panostanut huomattavasti tuottavuutensa parantamiseen viime vuosina pyrkien alentamaan tuotantokustannuksiaan ja parantamaan kilpailukykyään näillä hintaherkillä markkinoilla. Se toteutti erityisiä rationalisointitoimia tarkastelujakson aikana. (79) Ottaen huomioon yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon luonteen komissio katsoi, että polkumyyntitoimenpiteiden puuttuessa yhteisön tuotannonalan tilanne tulee todennäköisesti heikkenemään entisestään. (80) Tutkimuksesta on ilmennyt, että kapasiteetin vähentäminen voi johtaa eräiden sellaisten tuotantolaitosten sulkemiseen, jotka eivät pystyisi toimimaan taloudellisesti alhaisilla hinnoilla tapahtuvan tuonnin vuoksi. (81) Lisäksi yhteisön tuotannonalan meneillään olevat rakenneuudistustoimenpiteet osoittavat, että se ei ole halukas luopumaan tästä tuotantolohkosta etenkään kun markkinat ovat voimakkaassa kasvussa. 3 Tuojat ja käyttäjät (82) Komissio lähetti kyselylomakkeet yhdelletoista tiedossa olevalle tuojalle, jotka eivät olleet etuyhteydessä taiwanilaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, sekä viidelletoista styreenibutadieenistyreenikumin yhteisön käyttäjälle. Vastauksia saatiin viideltä tuojalta ja kolmelta käyttäjältä. (83) Eräät tuojat väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vähentäisi kilpailua yhteisön markkinoilla ja vaikuttaisi kielteisesti styreenibutadieenistyreenikumin hintoihin ja saatavuuteen. (84) Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei kuitenkaan estäisi kyseisen tuotteen tuontia yhteisöön, vaan ainoastaan palauttaisi hyvän kauppatavan mukaisen kaupan edellytykset. Styreenibutadieenistyreenikumin saatavuuden osalta todettakoon, että yhteisössä toimii joukko tuottajia, joilla on käyttämätöntä tuotantokapasiteettia ja että on olemassa muitakin tuonnin lähteitä, jotka hyvien kauppatapojen vallitessa pitävät yhteisön markkinoita jälleen houkuttelevampina. (85) Käyttäjät eivät esittäneet muuta näyttöä siitä, että polkumyyntitoimenpiteistä mahdollisesti aiheutuisi niiden liiketoiminnalle haittaa. (86) Edellä sanotun perusteella komissio päätteli, että tuojien ja käyttäjien tilanne ei huonontuisi merkittävästi, mikäli Taiwanista peräisin olevassa styreenibutadieenistyreenikumin tuonnissa otettaisiin käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet. 4 Yhteisön etua koskeva päätelmä (87) Edellä esitettyjen tosiseikkojen ja huomioiden perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön Taiwanista tulevaa tuontia koskevia toimenpiteitä, jotta varmistettaisiin tasapuolisiin hinnoittelukäytäntöihin perustuvat kilpailuedellytykset ja estettäisiin vahingon aiheutuminen yhteisön tuotannonalalle. G VÄLIAIKAINEN TULLI (88) Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta estettäisiin polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvien lisävahinkojen syntyminen yhteisön tuotannonalalle. (89) Toimenpiteiden tasoa määrittäessään komissio otti huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. Se otti myös huomioon rinnakkaisen tukien vastaisen tutkimuksen. (90) Perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja polkumyynnistä tai vientituesta johtuneen saman tilanteen korjaamiseksi. Rinnakkaisessa tukien vastaisessa menettelyssä tarkastellut tukijärjestelmät eivät olleet vientitukia neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97(7) 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Sellaisenaan tuet vaikuttavat sekä vietävien tuotteiden vientihintoihin että niiden kotimarkkinahintoihin eivätkä näin ollen polkumyyntimarginaaleihin, joten väliaikaista polkumyyntitullia ei siis ole tarpeen oikaista todetun vientituen huomioon ottamiseksi. (91) Vahinkomarginaalin määrittämiseksi komissio katsoi, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olisi nostettava vahingon poistavalle tasolle. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä vientihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien eri tuotelajien vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta on saatu lisäämällä yhteisön tuotannonalan myyntihintaan sen keskimääräinen tosiasiallinen tappio ja lisäämällä siihen kahdeksan prosentin voittomarginaali. Tätä voittomarginaalia pidettiin kyseisen tuotteen osalta kohtuullisena voittona, joka saataisiin, mikäli hyvän kauppatavan vastaista kauppaa ei esiintyisi; sitä on käytetty aiemmin tämän kaltaista tuotannonalaa koskeneissa tapauksissa ja se on alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan 1990-luvun keskivaiheilla saavuttama voittomarginaali. (92) >TAULUKON PAIKKA> (93) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset tullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavia tulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavaa tullia. (94) Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimen muutoksesta tai uuden tuotanto- tai myyntiyksikön perustamisesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle(8), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseeseen nimenmuutokseen tai uuteen tuotanto- tai myyntiyksikköön mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. H LOPPUSÄÄNNÖKSET (95) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi on vahvistettava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja että niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen komission mahdollisesti esittämistä lopullisista tulleista päätettäessä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli CN-koodeihin ex40021900 ja ex 4002 99 kuuluvan Taiwanista peräisin olevan lämpömuovautuvan styreenibutadieenistyreenikumin tuonnissa. Näitä koodeja voidaan mainitun tullin voimassaolon kuluessa muuttaa, kuten johdanto-osan 13 kappaleessa todetaan. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden asettamista. 2 artikla 1. Asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi 15 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. 2. Asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta. 3 artikla Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 24 päivänä toukokuuta 2000. Komission puolesta Pascal Lamy Komission jäsen (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. (2) EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18. (3) EYVL C 241, 26.8.1999, s. 5. (4) EYVL C 241, 26.8.1999, s. 4. (5) Tuonnin määrää koskevat tiedot saatiin alun pitäen yhteisön tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajilta. Näitä tietoja ja yhteisön tuojien lukuja vertailtiin paikalla tehtyjen tarkastusten aikana. (6) Ks. tämän virallisen lehden sivu 26. (7) EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1. (8) Euroopan komissio Kauppapolitiikan pääosasto Linja C DM 24-8/38 Rue de la Loi / Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles/Brussel.