FI Euroopan unionin virallinen lehti L 116/26

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä lokakuuta 2007,

Valtiontuesta C 23/06 (ex NN 35/06), jonka Puola on myöntänyt Technologie Buczek Group -teräksentuottajalle

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 5087)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/344/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon liittymissopimuksen pöytäkirjan nro 8 Puolan terästeollisuuden rakenneuudistuksesta (1), jäljempänä ’pöytäkirja nro 8’,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2),

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

(1) Maaliskuussa 2002 Huta Buczek, jäljempänä ’TB-HB’, esitti Puolan viranomaisille rakenneuudistussuunnitelman. Toukokuun 7 päivänä 2003 TB-HB muutti nimekseen Technologie Buczek S.A., jäljempänä ’TB’.

(2) Puolan valtioneuvosto vahvisti 5 päivänä marraskuuta 2002 Puolan rauta- ja terästeollisuuden rakenneuudistus- ja kehittämisohjelman, jäljempänä ’kansallinen rakenneuudistusohjelma’. Ohjelman perusteella Puolan terästeollisuudelle voidaan erityisesti myöntää valtiontukea rakenneuudistuksen toteuttamista varten. Tukea voidaan myöntää vuosina 1997–2006 enintään 3,387 miljardia zlotya (846 milj. euroa) (3).

(3) Kansallinen rakenneuudistusohjelma annettiin tiedoksi Euroopan unionille, ja komissio esitti sitä koskevan arvionsa 25 päivänä maaliskuuta 2003. Arvionsa perusteella komissio esitti ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jonka nojalla valtiontuen myöntämistä Puolan terästeollisuudelle Eurooppa-sopimuksen puitteissa voidaan jatkaa siihen asti, että Puola liittyy Euroopan unioniin (alun perin valtiontuen myöntäminen oli sallittu vain vuoteen 1997 asti) edellyttäen, että tuensaajat saavuttavat taloudellisen elinkelpoisuuden vuoteen 2006 mennessä. Neuvosto vahvisti päätöksen heinäkuussa 2003. (4)

(4) Tämä tarkoittaa sitä, että EU antoi periaatteistaan poiketen (5) Puolalle luvan myöntää terästeollisuudelle rakenneuudistustukea. Tätä koskevat määräykset sisällytettiin liittymissopimuksen pöytäkirjaan nro 8 Puolan terästeollisuuden rakenneuudistuksesta (6). Pöytäkirjassa sallitaan valtiontuen myöntäminen kahdeksalle pöytäkirjan nro 8 liitteessä 1 mainitulle yritykselle, mm. TB-HB:lle. Tukea voidaan myöntää enintään 3,387 miljardia zlotya vuoden 2003 loppuun mennessä.

(5) Pöytäkirjan nro 8 määräysten noudattamisen varmistamiseksi pöytäkirjassa on tuen täytäntöönpanoa ja seurantaa koskevia erityismääräyksiä. Puolan on muun muassa esitettävä valtiontukia koskeva seurantakertomus kahdesti vuodessa, minkä lisäksi seurantatoimista on laadittu vuosina 2003, 2004, 2005 ja 2006 riippumaton arviointi (7). TB:n toimintaa koskevat kertomukset on esitetty helmikuussa 2004 ja huhtikuussa 2005. Kertomuksista on keskusteltu Puolan viranomaisten ja tuensaajien kanssa, ja komission yksiköt ja Puolan viranomaiset ovat hyväksyneet ne.

(6) Syyskuussa 2005 TB muutti liiketoimintasuunnitelmaansa, jäljempänä ’vuoden 2005 liiketoimintasuunnitelma’, ja pyysi komissiota hyväksymään sen pöytäkirjassa nro 8 olevan 10 kohdan nojalla. Koska yritys on sittemmin muuttanut liiketoimintasuunnitelmaansa useaan otteeseen ja ollut vuodesta 2006 selvitystilassa, hakemus ei ole enää ajankohtainen.

(7) Kun vuonna 2005 suoritetussa riippumattomassa arvioinnissa todettiin, että TB:n velvoitteet julkisia velkojia kohtaan kasvoivat eikä yritys saavuttanut taloudellista elinkelpoisuutta, komission yksiköt pyysivät Puolan viranomaisilta lisätietoja 29 päivänä maaliskuuta 2005, 1 päivänä elokuuta 2005 ja 2 päivänä joulukuuta 2005 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat 23 päivänä kesäkuuta 2005, 28 päivänä syyskuuta 2005 ja 14 päivänä helmikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.

(8) Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 7 päivänä kesäkuuta 2006 päätöksestään aloittaa edellä mainitun tukitoimenpiteen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

(9) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (8). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä.

(10) Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

(11) Puolan viranomaiset vastasivat 18 päivänä syyskuuta 2006, 2 päivänä lokakuuta 2006 ja 20 päivänä lokakuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Komission yksiköt pyysivät Puolan viranomaisilta lisätietoja 6 päivänä marraskuuta 2006, 18 päivänä joulukuuta 2006 ja 15 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat 24 päivänä marraskuuta 2006, 23 päivänä tammikuuta 2007 ja 23 päivänä toukokuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Joulukuun 13 päivänä 2006 järjestettiin kokous Puolan viranomaisten ja komission yksiköiden kesken.

II TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

1. TB-yhtymä

(12) TB on puolalainen putkivalmistaja, jonka päätoimipaikka on Sleesian voivodikunnassa sijaitseva Sosnowiec. Vuoteen 2006 yritys valmisti hitsattuja teräsputkia ja jaloteräsputkia kahdessa eri tuotantolaitoksessa. Nämä ovat valtiontukisäännöissä (9) tarkoitettuja terästuotteita. Yrityksen kokonaistuotantokapasiteetti on noin 60 000 tonnia (10). Hitsattujen putkien tuotantolaitos käsittää neljä hitsauslinjaa (näistä W 1.5 ja W 2 uusittiin vuonna 1993 ja vuonna 2001, ja W 3 otettiin käyttöön vuonna 1999 ja W 4 vuonna 2003) ja kaksi leikkauslinjaa (joista toinen otettiin käyttöön vuonna 2004). Lisäksi yritys harjoitti valssaustuotantoa vuoteen 2005.

(13) TB on osakeyhtiö, jonka oman pääoman arvo oli vuonna 2004 noin 20 miljoonaa zlotya (5 miljoonaa euroa). Suurin osakkeenomistaja on Górnośląski Fundusz Restrukturyzacyjny S.A. (’Ylä-Sleesian rakenneuudistusrahasto’), jäljempänä ’GFR’, joka omistaa osakkeista 78,1 prosenttia. GFR:n pääosakkaana oli 30 päivään joulukuuta 2005 Eurofaktor S.A., jäljempänä ’EF’, joka omisti 51,3 prosenttia osakkeista. EF:n osakkeenomistajat puolestaan ovat yksityisiä sijoittajia, mm. Bonum Sp. z o.o. (37,25 prosenttia osakkeista), ING TFI (13,40 prosenttia osakkeista), Polmetal Sp. z o.o. (11,31 prosenttia osakkeista) ja Stabilo Group Sp. z o.o. (10,93 prosenttia osakkeista). EF on sittemmin myynyt osakkeensa Stabilo Group Sp. z o.o.:lle. Valtio oli GFR:ssä vähemmistöosakkaana.

(14) Tätä nykyä TB omistaa neljä tytäryhtiötä, jotka vastaavat sen varsinaisesta toiminnasta: a) Buczek Automotive Sp. z o.o., jäljempänä ’BA’, alkuperäiseltä nimeltään P.U.R.M. (Przedsiębiorstwo Usług Remontowo-Mechanicznych)’REMEBUD’ Sp. z o.o., josta TB omistaa nykyään 51 prosenttia. Alun perin yritys toimitti TB:lle koneiden ja laitteiden huoltopalveluja. Joulukuussa 2005 TB siirsi yritykselle myös moottoriajoneuvoihin liittyvän pääliiketoimintansa (TB omisti tuolloin 100 prosenttia yrityksistä) ja muutti sen nimeksi BA. Joulukuun 1 päivänä 2005 yritykseen siirrettiin tuolloisten 76 työntekijän lisäksi 227 työntekijää. Tammikuun 1 päivänä 2006 TB ja BA allekirjoittivat toistaiseksi voimassa olevan vuokrasopimuksen, jonka mukaan BA:lla on oikeus käyttää TB:n moottoriajoneuvoteollisuuteen liittyviä tuotantoresursseja. Marraskuussa 2006 EF vaati BA:n osakkeisiin liittyvän pantin täytäntöönpanoa, koska TB ei ollut maksanut velkojaan, ja sai siten haltuunsa 49 prosenttia BA:n osakkeista. BA on valtiontukisäännöissä tarkoitettu teräksentuottaja. b) Huta Buczek Sp. z o.o., jäljempänä ’HB’, jonka osakkeista TB omistaa 100 prosenttia, on TB:stä irrotettu teräsvalssaamo. Yrityksessä on 227 työntekijää. HB perustettiin 3 päivänä joulukuuta 2004, jolloin sen osakepääoma oli 100 000 zlotya (noin 25 000 euroa). Vuonna 2005 ja vuoden 2006 ensimmäisen puoliskon aikana TB kasvatti HB:n omaa pääomaa useilla pääomasijoituksilla, joiden yhteenlaskettu määrä oli 14 811 600 zlotya. HB ei ole valtiontukisäännöissä tarkoitettu teräksentuottaja. c) Buczek – HB – Zakład Produkcji Rur Sp. z o. o., jäljempänä ’ZPR’, jonka osakkeista TB omistaa 18 prosenttia; loput ovat yrityksen työntekijöiden omistuksessa. Yritys tuottaa venytettyjä putkia ja tarjoaa putkien leikkaamiseen ja jatkojalostukseen liittyviä palveluja. Se työllistää 100 työntekijää. Vuonna 2001 TB:n työntekijät hankkivat yrityksen omistukseensa välttääkseen sen sulkemisen. TB-ZPR on vuokrannut tuotantolaitokset, jotka ovat edelleen TB:n omistuksessa. d) SAMKOL, jonka osakkeista TB omistaa 100 prosenttia, tarjoaa kuljetuspalveluja. Yritys on perustettu vuonna 1997. Sen omaa pääomaa on lisätty viimeksi vuonna 2001. Aiemmin 80 prosenttia yrityksen palveluista oli suunnattu TB:lle, mutta nykyään vain 20 prosenttia sen tuloista on peräisin yhteistyöstä TB:n kanssa.

2. Alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma

(15) Vuonna 2002 TB-HB laati liiketoimintasuunnitelman, jäljempänä ’vuoden 2002 liiketoimintasuunnitelma’, voittaakseen taloudelliset vaikeutensa. Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, operatiivisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan yrityksen oli tarkoitus keskittyä tuottamaan alumiinipäällysteisestä tai galvanoidusta teräksestä valmistettuja, erityissovelluksiin tarkoitettuja kalibroituja hitsattuja putkia. Tätä varten suunniteltiin hankittavaksi lisää tuotantolaitteistoa (11).

(16) Liiketoimintasuunnitelman mukaan potentiaalisten investointien arvo oli 25 miljoonaa zlotya. Tärkeimmät investoinnit liittyivät moottoriajoneuvoteollisuuden sovelluksiin tarkoitettujen putkien tuotantoon ja jalostukseen sekä hitsattujen putkien tuotantolinjaan, minkä lisäksi oli määrä toteuttaa tietokoneistamiseen sekä eräiden pienempien hankkeiden modernisointiin liittyviä toimia ja hankkia käyttöomaisuutta. Myös valssaamoon liittyviä investointeja harkittiin, mutta ne todettiin epärealistisiksi, minkä vuoksi niitä päätettiin lykätä.

(17) Lisäksi suunnitelmaan sisältyi kustannusten supistamiseen tähtäävä hanke, jonka perusteella työntekijöiden määrää oli tarkoitus vähentää 532:sta 407:ään. Tästä aiheutuviin kustannuksiin oli varattu vuosiksi 2002–2006 yhteensä 2 910 000 zlotya. Voidakseen vähentää henkilöstöään 161 työntekijällä yritys suunnitteli hankkivansa 823 000 zlotya ulkopuolista julkista tukea (nettoavustusekvivalentti (NAE) 597 000 zlotya). Lisäksi suunnitteilla oli 2,754 miljoonan zlotyn tuki tutkimus- ja kehittämistoimintaan, jäljempänä ’T&K-toimintaan’. Tätä tukea oli tarkoitus myöntää vuonna 2002 ensin 1 250 000 zlotya (NAE 900 000 zlotya) ja vuonna 2003 vielä 2 540 000 zlotya (NAE 1 854 000 zlotya) (12).

(18) Edellä mainittujen lisäksi suunnitteilla oli rahoitusrakenteen uudelleenjärjestelyyn tähtääviä toimenpiteitä, joiden kustannukset olivat 8,411 miljoonaa zlotya NAE. Toimenpiteisiin sisältyi noin 3,392 miljoonan zlotyn velkojen mitätöinti (pääosa veloista muodostui kaupunginvirastolle maksettavasta kiinteistöverosta, jonka lisäksi oli maksettava pienempiä summia verovirastolle ja sosiaalivakuutuslaitokselle (Zakład Ubezpieczeń Społecznych, ZUS). Lisäksi muutettiin aikataulua, jonka mukaan yrityksen oli maksettava takaisin ZUSille ja vammaisten valtiolliselle kuntoutusrahastolle (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, PFRON) 6,014 miljoonan zlotyn velka (5,019 miljoonaa zlotya NAE; 5,001 miljoonaa zlotya ZUSille ja 18 000 zlotya PFRONille). Rahoitusrakenteen uudelleenjärjestelyn tarkoituksena oli hankkia varoja raaka-ainehankintoihin ja turvata yrityksen tuotannon jatkuvuus (13).

3. Valtiontuki

a) Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvä valtiontuki

(19) Rakenneuudistussuunnitelma muodostui lähinnä seuraavista tukitoimenpiteistä: Taulukko 1 TB:n hyväksi suunniteltu valtiontuki vuosina 2002–2003 Viranomainen Tuen luonne tuhatta zlotya tuhatta zlotya (NAE) FGŚP (2002) (14) Maksu useammassa erässä 136 3 FGŚP (2003) Maksu useammassa erässä 270 15 Maksueriin jaetut määrät yhteensä 406 18 Sosnowiecin kaupunginvirasto Velkojen mitätöinti 2 964 2 964 verotoimisto Velkojen mitätöinti 163 163 ZUS Velkojen mitätöinti 265 265 Mitätöidyt määrät yhteensä 3 392 3 392 ZUS Maksu useammassa erässä 6 014 5 001 Yhteensä Rahoitusrakenteen uudelleenjärjestely 9 812 8 411 Työvoiman uudelleenjärjestely 823 597 T&K 3 790 2 754 Tukitoimet yhteensä 14 425 11 762

(20) Rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan myös, että HB-TB sai vuosina 1997–2001 valtiontukea 4 422 411 zlotya NAE. Valtaosa tästä tuesta oli T&K-tukea (3 243 626 zlotya). Lisäksi myönnettiin 196 800 zlotya ympäristönsuojelutoimiin ja 132 240 zlotya koulutukseen. Jäljelle jäävä osa, 849 746 zlotya, oli tarkoitettu rakenneuudistuksen toteuttamiseen tai se oli ns. tapauskohtaista tukea (15).

(21) Kaiken kaikkiaan TB:lle oli siis myönnetty tukea 16 184 411 miljoonaa zlotya, mikä on sittemmin vahvistettu kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa ja pöytäkirjassa nro 8.

b) Yrityksen saama tuki

(22) Riippumattoman konsultin mukaan yritys on saanut valtiontukea vuosina 2002–2003 vain 2,235 miljoonaa zlotya NAE (16). Tästä 2,045 miljoonaa zlotya oli tarkoitettu T&K-toimiin ja 190 400 zlotya työvoiman uudelleenjärjestelyyn (17).

(23) Vuoden 2005 liiketoimintasuunnitelman mukaan yritys on saanut tämän lisäksi vuosina 2004–2006 talousarviotukea työvoiman uudelleenjärjestelyä varten 877 000 zlotya (18). Puolan viranomaiset ovat selittäneet, että hallitus osoitti varat terästeollisuudesta irtisanottujen työntekijöiden tukemiseen helpottaakseen näiden uudelleentyöllistymistä ammattitaidon kehittämiskoulutuksen avulla tai kannustaakseen näitä käyttämään hyväkseen mahdollisuutta siirtyä varhaiseläkkeelle maksamalla osittaisen korvauksen varhaiseläkkeelle siirtymisen vuoksi alentuneista tuloista. Tuki myönnettiin rauta- ja terästeollisuuden rakenneuudistuksesta 24 päivänä elokuuta 2001 annettuun lakiin joulukuussa 2003 tehdyn tarkistuksen nojalla. Tarkistuksessa täsmennetään, että tuki on tarkoitettu yksinomaan työntekijälle, ja työnantajan tehtävänä on ainoastaan välittää talousarviosta myönnetyt varat irtisanotuille työntekijöille.

4. Rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon epäonnistuminen – tilanteen kehitys vuosina 2003–2006

(24) TB:n rakenneuudistus ei tuottanut suunnitelmassa kaavailtuja tuloksia, vaan päättyi vuonna 2006 yrityksen konkurssiin seuraavista syistä:

a) Velkojen mitätöinti

(25) TB:n velkojen mitätöinti ei toteutunut niin kuin liiketoimintasuunnitelmassa kaavailtiin.

(26) Yhteensä 3 392 000 zlotyn velat ZUSille, Sosnowiecin kaupunginvirastolle ja verovirastolle oli määrä mitätöidä yritysten julkisten velkojen uudelleenjärjestelystä 30 päivänä elokuuta 2002 annetun lain, jäljempänä ’30 päivänä elokuuta 2002 annettu laki’, nojalla (19). Laissa säädetään mahdollisuudesta toteuttaa vaikeassa taloudellisessa asemassa olevan yrityksen julkisoikeudellisten velkojen uudelleenjärjestely mitätöimällä ne. Lain mukaan tällaisen yrityksen on esitettävä velkojen mitätöintiä koskeva hakemus (yhdessä rakenneuudistussuunnitelman kanssa) jokaiselle julkiselle elimelle, jonka saataviin uudelleenjärjestely kohdistuu, jäljempänä ’rakenneuudistusviranomainen’.

(27) Rakenneuudistusviranomainen tarkistaa ensin, että yrityksen taloudellista asemaa on mahdollista parantaa ehdotetun rakenneuudistussuunnitelman avulla, ja tekee sitten rakenneuudistuksen edellytyksiä koskevan päätöksen, jossa on luettelo uudelleenjärjestelyn piiriin kuuluvista viranomaisen saatavista. Jos yritys täyttää kaikki päätöksessä asetetut edellytykset eli maksaa rakenneuudistusmaksun ja esittää rakenneuudistussuunnitelman eikä sillä ole muita maksurästejä, rakenneuudistusviranomaisen on annettava ns. lopullinen päätös rakenneuudistuksen edellytyksiä koskevassa päätöksessä mainittujen velkojen mitätöimisestä, jäljempänä ’rakenneuudistuksen loppuunsaattamista koskeva päätös’.

(28) Lopullinen päätös on kuitenkin mahdollista tehdä aikaisintaan vuoden kuluttua siitä kun päätös rakenneuudistuksen edellytyksistä on tehty, ja se edellyttää Puolan kilpailu- ja kuluttajansuojaviraston (Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów, UOKiK) pääjohtajan puoltavaa lausuntoa, jonka mukaan velkojen mitätöinti on valtiontukisääntöjen mukaista. Kun rakenneuudistuksen edellytyksiä koskeva päätös on tehty, mitätöitävät velat on kirjattava maksurästeiksi siihen asti, kunnes rakenneuudistuksen loppuunsaattamista koskeva päätös tehdään. Velkoihin lisätään kertyneet viivästyskorot. Komission käsityksen mukaan näin on tarkoitus varmistaa, että velat mitätöidään vasta sen jälkeen kun on varmistunut, että yritys todella toteuttaa rakenneuudistussuunnitelman.

(29) Komission saamien tietojen mukaan ZUS, Sosnowiecin kaupunginvirasto ja verovirasto eivät ole luopuneet saatavistaan.

(30) UOKiK ei hyväksynyt suunnitelmaa, jonka mukaan TB:n velat Sosnowiecin kaupunginvirastolle (kiinteistöverosta aiheutuva 2 964 000 zlotyn määrä) oli tarkoitus mitätöidä, koska asiaa koskeva hakemus esitettiin 31 päivän joulukuuta 2003 jälkeen, ja pöytäkirjassa nro 8 kielletään valtiontuen myöntäminen terästeollisuuden yrityksille kyseisen päivämäärän jälkeen. Tämän vuoksi UOKiK katsoi 28 päivänä huhtikuuta 2004, että suunniteltua velkojen mitätöintiä ei voida hyväksyä, koska se olisi vastoin pöytäkirjan nro 8 määräyksiä. Samasta syystä UOKiK oli antanut 6 päivänä helmikuuta 2004 kielteisen lausunnon hakemuksesta, jolla TB pyysi, että sen velat PFRONille mitätöitäisiin.

(31) Verovirasto hylkäsi TB:n hakemuksen, joka koski verotoimiston saatavien (163 000 zlotya) mitätöimistä. Hylkääminen oli 30 päivänä elokuuta 2002 annetun lain mukaan mahdollista vain siinä tapauksessa, että yritys ei ollut maksanut rakenneuudistusmaksua (15 prosenttia mitätöitävien velkojen arvosta), tai että yrityksellä oli muita maksurästejä verovirastolle.

(32) Kuten vuoden 2005 liiketoimintasuunnitelmasta käy ilmi, myöskään ZUSin saatavien (265 000 zlotya) uudelleenjärjestely ei onnistunut taloudellisista syistä. Kuten edellä johdanto-osan 26 kappaleessa todetaan, velat voidaan mitätöidä 30 päivänä elokuuta 2002 annetun lain nojalla vain jos yritys on maksanut pois muut julkisoikeudelliset velkansa, jotka eivät kuulu rakenneuudistuksen piiriin, tai jos se on laatinut niille saman lain nojalla uuden maksuaikataulun. Tämän vuoksi myös vuoden 2002 liiketoimintasuunnitelmassa oletetaan, että 6 420 000 zlotyn velat maksetaan takaisin useammassa erässä. Tämän perusteella komissio päättelee, että joko TB ei päässyt ZUSin kanssa yhteisymmärrykseen velkojen maksamisesta useammassa erässä, tai että ZUS teki tällaisen päätöksen, jonka ehtoja TB ei kuitenkaan noudattanut.

b) Velkojen lisääntyminen

(33) TB:n julkisoikeudelliset velat ZUSille, Sosnowiecin kaupunginvirastolle, verovirastolle ja PFRONille lisääntyivät vuosina 2001–2006. Lisävelkaantuminen alkoi vuonna 2001 ja jatkui joulukuuhun 2001 asti. Lyhyen vakaamman jakson jälkeen velan määrä kasvoi taas helmikuusta 2002 marraskuuhun 2003. Yritys kykeni jälleen huolehtimaan veloistaan vasta marraskuusta 2003 lokakuuhun 2004 kestäneellä ajanjaksolla. Todennäköisesti se pyrki täyttämään 30 päivänä elokuuta 2002 annetun lain vaatimukset saadakseen velkansa mitätöidyiksi. Marraskuussa 2004 yrityksen velat alkoivat kuitenkin jälleen lisääntyä.

(34) Syksyllä 2004, kun TB oli turhaan yrittänyt saada velkansa mitätöidyiksi, sille oli kertynyt yhteensä noin 20 miljoonan zlotyn velkapääoma. Tämä vahvistetaan vuotta 2004 koskevassa Puolan neljännessä seurantakertomuksessa, joka on annettu 8 päivänä maaliskuuta 2005. Kertomuksessa mainitaan erikseen seuraavat maksurästit: Taulukko 2 Puolan seurantakertomuksessa mainitut TB:n velat (maaliskuu 2005) Julkiset velkojat (tuhatta zlotya) Saatavat vuoden 2003 lopussa Saatavat vuoden 2004 lopussa Saatavat tammikuun 2005 lopussa ZUS 14 956 13 916 14 510 Sosnowiecin kaupunginvirasto 7 411 5 118 5 371 PFRON 480 678 704 Sosnowiecin verovirasto 269 555 524 Muut 115 0 0 Yhteensä 23 231 20 267 21 108

(35) TB:n velat julkisille velkojille olivat tämän perusteella vuoden 2004 lopussa noin 20 miljoonaa zlotya. Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että vuonna 2004 TB myi tarpeetonta omaisuutta ja onnistui sen ansiosta maksamaan takaisin noin 5 miljoonaa zlotya (1,2 miljoonaa zlotya ZUSille ja 3,8 miljoonaa zlotya kaupunginvirastolle). Tästä huolimatta kertomuksessa todetaan, että vuoden 2004 jälkeen velkaantumisaste paheni jälleen niin, että se tammikuussa 2005 oli 21,1 miljoonaa zlotya.

(36) Puolan viranomaisten toimittaman oikaisun mukaan edellä mainittu määrä oli vuoden 2004 lopussa 20,761 miljoonaa zlotya. Maaliskuun 31 päivänä 2005 määrä oli 22,43 miljoonaa zlotya ja kesäkuun 30 päivänä 2005 jo 22,91 miljoonaa zlotya. Sittemmin yritys ilmeisesti onnistui myymään osan omaisuudestaan, minkä ansiosta se pystyi vuoden 2005 loppuun mennessä vähentämään velkojaan 20,87 miljoonaan zlotyyn. Jo vuoden 2006 puolivälissä velkaa oli kuitenkin jälleen 22,11 miljoonaa zlotya, ja elokuussa 2006, jolloin yritys julistettiin konkurssiin, sen määrä oli 22,67 miljoonaa zlotya.

(37) Komission saamien tietojen perusteella TB ei esittänyt vuonna 2004 kattavaa rakenneuudistussuunnitelmaa, johon olisi sisältynyt velkojen uusi maksuaikataulu.

(38) Viranomaiset, joilla on yritykseltä saatavia, ovat toteuttaneet lain vaatimat täytäntöönpanotoimet. Esimerkiksi Sosnowiecin kaupunginvirasto ja ZUS jäädyttivät yritykselle kuuluvia pankkitilejä varmistaakseen saataviensa perimisen. Toimet eivät kuitenkaan olleet tehokkaita, koska kaikki tileillä olleet varat oli kohdennettu työntekijöiden palkkojen maksuun.

(39) Siksi saatavien perintä tapahtuu pääasiassa kiinteistöihin liittyvien velvoitteiden täytäntöönpanon ja pysyvien käyttöoikeuksien hankinnan muodossa. Lisäksi eräiden omaisuuserien omistusoikeus on ilmeisesti siirretty kaupunginvirastolle veroasetuksen 66 pykàlàn nojalla.

(40) Mm. ZUSin saatavien perintä on toteutettu 25 miljoonan zlotyn suuruisen kiinnityksen muodossa. Lisäksi ZUSilla on tuotantoresursseihin noin 12 miljoonan zlotyn kiinnitys, josta 9,5 miljoonan zlotyn kiinnitys on ensisijainen (mm. yli 7 miljoonan zlotyn ensisijainen kiinnitys hitsauslinjaan W-3).

(41) Toukokuussa 2007 konkurssipesän hoitaja julkaisi luettelon konkurssissa olevan TB:n vahvistetuista veloista, joiden yhteismäärä oli 63 miljoonaa zlotya. Määrään sisältyvät mm. julkisoikeudelliset velvoitteet. Pääasiallinen velkoja on EF, jolla on saatavia yhteensä 35,9 miljoonaa euroa.

c) Investoinnit

(42) TB ei pannut 25 miljoonan zlotyn investointisuunnitelmaa kokonaisuudessaan täytäntöön, vaan käytti investointeihin noin 10 miljoonaa zlotya ja osoitti lisävaroja T&K-toimiin.

(43) TB on toteuttanut osan liiketoimintasuunnitelmassa mainituista investoinneista. Vuosina 2003 ja 2004 investoinnit keskittyivät moottoriajoneuvosovelluksiin tarkoitettujen putkien tuotannon kehittämiseen. Tätä varten yritys tilasi vuonna 2003 alumiinipäällysteisten putkien hitsauslinjan (arvo 3 207 000 zlotya) ja vuonna 2004 lyhyiden putkien valmistukseen tarkoitetun leikkauslinjan (arvo 733 000 zlotya). Lisäksi uusittiin jo käytössä olevia hitsauslinjoja (1 063 000 zlotya) ja eräitä rakennuksia (arvo 1 379 000 zlotya, mm. lämmitysjärjestelmä), joita tarvitaan moottoriajoneuvoteollisuuden tarpeisiin suuntautuvassa tuotannossa. Vuosina 2002–2005 moottoriajoneuvoteollisuuteen liittyvään toimintaan investointiin 6,383 miljoonaa zlotya. Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että kaikki investoinnit liittyivät omaisuuteen, joka tällä välin oli vuokrattu BA:lle (20).

(44) Lisäksi noin 3,5 miljoonaa zlotya on osoitettu muihin investointeihin, jotka liittyvät atk-järjestelmiin, muiden tuotantohyödykkeiden hankintaan ja muihin hankkeisiin. (21)

(45) Lisäksi vuosina 2005–2006 oli tarkoitus investoida vielä 12–13 miljoonaa zlotya. Oli mm. tarkoitus kiirehtiä kromiputkielementtien tuotannon käynnistämistä ja hankkia tätä varten vuonna 2006 uusi hitsauslinja (noin 6 miljoonaa zlotya). Tämä suunnitelma ei kuitenkaan komission käsityksen mukaan toteutunut.

d) Yrityksen toiminnan tuloksellisuus

(46) TB ei ole onnistunut voittamaan taloudellisia vaikeuksia eivätkä pankit ole myöntäneet sille lainaa.

(47) Rakenneuudistuksen aikana TB ei pystynyt saamaan taloudellista tukea luotonantajilta eikä paikallisilta rahoituslaitoksilta. (22) Itse asiassa pankki oli jo vuonna 2003 rajoittanut yritykselle tarjoamiaan luottomahdollisuuksia. Tilanne korjaantui vasta kun mukaan tuli sijoittaja, GFR, joka otti haltuunsa suuren osan yrityksen veloista ja muutti ne pitkäaikaisiksi lainoiksi. Tästä huolimatta TB oli vuonna 2004 jälleen siinä tilanteessa, että se ei voinut saada pankkilainaa. (23)

(48) Tämä johtui siitä, että TB ei saanut toimintaansa kannattavaksi rakenneuudistuksen aikana erittäin suotuisasta markkinatilanteesta huolimatta.

(49) Kuten riippumattomista seurantakertomuksista käy ilmi, TB jäi putkien myynnissä jo vuonna 2003 selvästi jälkeen 48 000 tonnin tavoitteesta, sillä myynti oli vain 30 000 tonnia (24). Lisävaikeuksia yritykselle aiheuttivat sen tärkeimmälle raaka-aineelle, leveälle kuumavalssatulle teräsnauhalle, määrätyt tariffit sekä epäonnistunut hinnanalennusstrategia, jonka tuloksena yritykset tulot vähenivät. Niinpä yrityksen käyttökate vuonna 2004 oli 5 miljoonaa zlotya negatiivinen (liikevaihto oli 92 miljoonaa zlotya). Tämän vuoksi yritys ei läpäissyt komission elinkelpoisuustestiä. Tammikuun 2004 yhteenvetokertomuksessa komission riippumaton asiantuntija totesi, että TB ”jatkaa liiketoimintaa, vaikka on tosiasiallisesti maksukyvytön” (25).

(50) Myös syyskuussa 2004 annetussa Puolan kolmannessa seurantakertomuksessa todettiin, että TB:n maksuvalmius oli huono ja että sen liiketoiminnan ylijäämä ei riittänyt kattamaan velkojen maksueriä ja korkoja. Tämän perusteella oli olemassa suuri riski, että yritys ei lopulta pystyisi maksamaan velkojaan (26). Vuotta 2004 koskevassa Puolan neljännessä seurantakertomuksessa esitettiin yksityiskohtaisia tietoja maksurästeistä (ks. edellä johdanto-osan 33 kappale). Lisäksi siinä todettiin, että yritys ei ollut saanut tukea rahoituslaitoksilta eikä se ollut toteuttanut työvoiman vähentämistä koskevaa suunnitelmaa eikä myöskään saavuttanut suunniteltua tuotannon kannattavuustasoa. Lisäksi yrityksen taloudellisesta tilanteesta todettiin, että ”kaikista tarkastelun kohteena olevaan Technologie Buczek Sp. z o.o. -yhtymään kuuluvista yrityksistä [TB]:llä on suurin riski menettää maksukykynsä. Liiketoiminnasta saatu nettovoitto ei lievennä riskiä, koska se ei tuo yritykselle lisävaroja. […] Riskin olemassaolosta kertoo se, että suuri osa varallisuudesta on rahoitettu velkarahalla, josta merkittävä osa muodostuu maksurästeistä julkisoikeudellisia laitoksia kohtaan. Tämän vuoksi sijoittajat eivät ole halukkaita sijoittamaan varojaan yritykseen, mistä ovat osoituksena yrityksen vaikeudet saada rahoitusta pankkilainan muodossa.”

(51) Toukokuussa 2005 laadittu riippumaton seurantakertomus vahvistaa Puolan viranomaisten näkemyksen. (27) Siinä todetaan, että vaikka terästeollisuusmarkkinat vahvistuivat vuonna 2004 ja teräksen hinta nousi (30 prosenttia odotettua enemmän), TB:n käyttökate oli negatiivinen ja myynti jäi 20 prosenttia ennakoitua pienemmäksi. Asiantuntijan mukaan ”vuosien 2003 ja 2004 tulosten perusteella voidaan todeta, että on olemassa suuri riski, että yritys ei saa toimintaansa kannattavaksi vuoden 2006 loppuun mennessä.” (28)

(52) Syyskuussa 2005 annetussa Puolan viidennessä seurantakertomuksessa todetaan, että ”TB menetti maksukykynsä”. Kertomuksessa myös korostetaan, että tämä johtui valssaamotoiminnan myynnistä. (29)

e) Strategian muutokset

(53) TB on uusinut yritysjohtoa ja toimintastrategiaansa useaan kertaan.

(54) TB on yrittänyt toteuttaa erilaisia rakenteellisia muutoksia. Yrityksen hallitus on erotettu useaan otteeseen: vuonna 2003, vuonna 2005 (helmikuussa ja lokakuussa) sekä vuonna 2006.

(55) Rakenneuudistusstrategiaa TB muutti vuoden 2003 lopussa, syyskuussa 2005 ja vuoden 2006 alussa. Vuoden 2005 liiketoimintasuunnitelmassa toimintastrategiaa muutettiin tuntuvasti supistamalla TB:n toimintaa niin, että siihen kuului enää vain alumiinipäällysteisten teräsputkien ja kromiteräksestä valmistettujen putkien tuotanto. Tätä varten suunniteltiin työntekijöiden määrän vähentämistä 267:ään. Päivitetyssä liiketoimintasuunnitelmassa TB:lle asetettiin selkeästi velvoite lopettaa saumattomien jaloteräsputkien sekä hitsattujen putkien tuotanto kannattamattomana. Yritys lopetti myös kromiteräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuotannon.

(56) Kuten Puolan viranomaiset ilmoittivat 14 päivänä helmikuuta 2006 päivätyssä kirjeessä, TB suunnitteli vuodesta 2006 alkaen lopettavansa tuotantotoiminnan vuonna 2007 ja jatkavansa sen jälkeen pelkkänä hallintoyhtiönä. TB suunnitteli perustavansa Puolaan uuden, alan johtavan yrityksen, joka erikoistuisi alumiini- ja kromiputkien tuotantoon moottoriajoneuvoteollisuutta varten. Tätä varten oli tarkoitus perustaa erillinen yritys, koska ”TB:n nykyisen taloudellisen ja varallisuusrakenteen pohjalta […] ei ole mahdollista saavuttaa vakaata taloudellista tilannetta, maksaa talousarviorästejä eikä saada lainaa, niin että yritys voisi saada edullista rahoitusta” (30). Uuden yrityksen oli tarkoitus käyttää hitsauslinjoja W-4 ja W-2 vuokraamalla ne TB:ltä. Samalla koko henkilöstö oli määrä siirtää uuteen yritykseen (lukuun ottamatta muutamia työntekijöitä, jotka jäisivät hoitamaan TB:tä). Lisäksi tarpeeton infrastruktuuri olisi erotettu selkeästi TB:n varallisuudesta. Jäljellä olevat hitsauslaitteet oli tarkoitus myydä omaisuuden uudelleenjärjestelyjen vuoksi. Kun otetaan huomioon, että tuotanto oli määrä lopettaa vuoden 2006 loppuun mennessä, komissio katsoo, että uusi rakenneuudistusstrategia merkitsi käytännössä TB:n toiminnan lakkauttamista.

(57) TB on sittemmin esittänyt konkurssihakemuksen 15 päivänä syyskuuta 2006. Konkurssiin asetettu TB-yhtymä voi edelleen jatkaa liiketoimintaa. TB:n toiminta muodostuu tätä nykyä omaisuuserien vuokraamisesta tytäryhtiöille. Konkurssipesän hoitaja suunnittelee yrityksen organisoitujen osien myymistä. Vuokraustoimintaa on kuitenkin tarkoitus jatkaa siihen asti.

f) Yhtymän rakenneuudistus

(58) TB on toteuttanut yhtymän rakenneuudistuksen irrottamalla siitä kaksi kannattavaa tuotannonalaa, eli kromiteräksestä valmistetut valssaustuotteet HB:lle ja alumiini- tai kromipäällysteisten teräsputkien tuotannon BA:lle (ks. edellä johdanto-osan 14 kappale).

(59) TB:n valssaustuotannon ei katsottu kuuluvan yrityksen ydinliiketoimintaan. Jo vuoden 2002 liiketoimintasuunnitelmassa todetaan, ettei HB:hen kannata tehdä lisäinvestointeja, vaan että se on irrotettava yhtymästä.

(60) HB perustettiin joulukuussa 2004. Perustamispääoma oli 100 000 zlotya. Seuraavana vuonna yrityksen arvo nousi 14 911 600 zlotyyn, kun 17 päivänä tammikuuta 2005 tehtiin 3 330 900 zlotyn arvoinen omaisuuserien siirto, helmi–maaliskuussa 2005 pääomaa korotettiin 3 850 000 zlotylla ja marraskuussa 2005 jälleen 1 830 700 zlotylla. Heinäkuun 13 päivänä 2006 tehtiin 5 800 000 zlotyn arvoinen aineettomien omaisuuserien lisäys.

(61) Ns. sveitsiläisen menetelmän perusteella HB:n kokonaisarvoksi saatiin 38 miljoonaa zlotya. Tämän seurauksena yrityksen markkina-arvo on huomattavasti suurempi kuin sen osakkeiden arvo (14,9 miljoonaa zlotya). Itse asiassa HB tuottaa voittoa. Sillä ei ole maksurästejä julkisille laitoksille. Kesä–heinäkuun vaihteessa 2005 HB osti TB:ltä kiinteistöjä ja laitteita, joiden hinta oli 9 450 013 zlotya ja joiden arvoksi on arvioitu 10 430 194 zlotya. Omaisuuteen liittyvät panttaukset jäivät voimaan, ja Puolan lainsäädännön (verolain 112 pykàlàn) nojalla HB:stä tuli jopa TB:n kanssa yhteisvastuullinen velallinen eräiden sellaisten velkojen suhteen, jotka TB:llä oli ZUSille.

(62) BA:n toiminta käynnistettiin uudelleen vuonna 2005, jotta yritykseen voitaisiin siirtää alumiini- ja kromiputkien tuotanto. Tätä varten TB:n työntekijät siirrettiin BA:han, ja heinäkuussa 2006 yrityksen pääomaa korotettiin 1 550 000 zlotylla. Lisäksi BA vuokrasi TB:ltä tuotantoresurssit, joita tarvitaan pakoputkien valmistukseen moottoriajoneuvoteollisuutta varten (muun muassa hitsauslinjat W 2 ja W 4 sekä leikkauslinjan). Vuokrasopimus on tehty määräämättömäksi ajaksi, ja BA maksaa siitä 258 000 zlotya kuukaudessa sekä arvonlisäveron. Tällä perusteella BA saa selvästi etua näihin omaisuuseriin tehdyistä investoinneista. Puolan seitsemännessä seurantakertomuksessa todetaankin, että TB on siirtänyt BA:lle 20 000 tonnin tuotantokapasiteetin. (31)

(63) Helmikuussa 2004 EF ja TB allekirjoittivat sopimuksen saatavien perintään liittyvien palvelujen (factoring) toimittamisesta. HB:n ja BA:n osakkeisiin liittyvä pantti rekisteröitiin, jotta voitaisiin varmistaa sen yhdenmukaisuus sopimuksen kanssa. Näin EF:stä tuli TB:n suurin velkoja. Koska EF oli GFR:ssä vain osakkaana, EF:n saatavia ei pidetä TB:hen tehtynä pääomasijoituksena.

(64) TB omistaa nyt 51,2 prosenttia BA:n osakkeista. Muut BA:n osakkeet siirtyivät EF:lle, kun pantti pantiin täytäntöön 20 päivänä heinäkuuta 2006 velkojen suorittamiseksi. Velat maksettiin osakkeiden nimellisarvon perusteella, joka oli 7,2 miljoonaa zlotya.

(65) EF esitti velkojana konkurssipesän hoitajalle hakemuksen, jonka mukaan 48,8 prosenttia HB:n osakkeista olisi siirrettävä pois konkurssimenettelystä. Tuomioistuin kuitenkin hylkäsi hakemuksen syyskuussa 2006.

III MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

(66) Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että TB:n rakenneuudistus ei ole pöytäkirjan nro 8 mukainen, ja mainitsi erikseen kolme ongelmaa: a) koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei pantu täytäntöön, komissio aikoi tutkia, oliko rakenneuudistustukea käytetty väärin; b) oliko julkisoikeudellisten laitosten saatavien maksamatta jättäminen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea; c) oliko työvoiman uudelleenjärjestelyyn myönnetty vuoden 2003 jälkeen lisää talousarviotukea, joka voitaisiin katsoa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi.

(67) Komissio katsoi, että tuensaajana on koko yhtymä.

IV PUOLAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(68) Ensinnäkin Puolan viranomaiset kiistävät, että rakenneuudistustukea olisi käytetty väärin. Niiden mukaan kyseistä tukea ei ollut tarkoitettu pelkästään rakenneuudistusta varten. a) Tämä koskee ennen muuta vuosina 2002–2003 myönnettyä T&K-tukea. Itse asiassa TB käytti pääosan rakenneuudistusohjelman puitteissa saamastaan tuesta T&K-toimiin. Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että tuki todella käytettiin T&K-toimiin. Puolan viranomaiset ovat toimittaneet tiedot tieteellisen tutkimuskomitean (Komitet Badan Naukowych) puheenjohtajan 30 päivänä marraskuuta 2001 antamasta asetuksesta, joka koskee valtion talousarviosta tieteellistä tutkimustyötä varten myönnettävän tuen myöntämisedellytyksiä ja -menettelyä sekä tuen laskemista. T&K-menoja on valvottu asetuksen mukaisesti menoihin liittyvien laskujen sekä toimia koskevien erityisten vuosikertomusten perusteella, joten tällä perusteella tukea ei ole käytetty väärin. b) Lisäksi ennen vuotta 2004 myönnetty työllistämistuki on katsottu yhteismarkkinoille soveltuvaksi, koska sen hyväksyminen liittyi eräisiin muihin liittymisneuvotteluissa käsiteltyihin seikkoihin. Puolan viranomaiset eivät kuitenkaan väitä, että tuki soveltuisi yhteismarkkinoille muuna kuin rakenneuudistustukena. c) Puolan viranomaiset väittävät myös, että osa ennen vuotta 2002 myönnetystä tuesta käytettiin itse asiassa T&K-toimiin, ympäristönsuojeluun sekä koulutukseen eli niihin tarkoituksiin, joihin tuki oli myönnetty.

(69) Toiseksi Puolan viranomaiset ovat toimittaneet selvityksiä, joita asianomaiset velkojat (ZUS, Sosnowiecin kaupunginvirasto ja PFRON) ovat antaneet toteuttamistaan täytäntöönpanotoimista. Tarkoituksena oli osoittaa, että kyseiset laitokset ovat toimineet yksityisen velkojan tavoin. a) Täytäntöönpanotoimien yhteydessä ZUS jäädytti yrityksen tilit ja velat ja onnistui vuonna 2005 perimään 2,3 miljoonan zlotyn saatavat. Lisäksi ZUSilla on TB:n kiinteistöön yli 25 miljoonan zlotyn kiinnitys, ja se on hankkinut yrityksen varoihin liittyvän panttioikeuden, jonka arvo on 12,2 miljoonaa zlotya. ZUSin mukaan ei kuitenkaan ollut perusteita väittää, että saatavista olisi voitu periä suurempi osa julistamalla TB konkurssiin kuin aloittamalla TB:tä vastaan intensiivinen täytäntöönpanomenettely. Päinvastoin, omaisuuden myynnistä saatu hinta olisi todennäköisesti ollut huomattavasti alempi kuin pantilla suojattujen saatavien määrä. Lisäksi valtaosa ZUSin hyväksi tehdyistä TB:n varojen pakkokiinnityksistä liittyi muille velkojille jo aiemmin annettuihin vakuuksiin. Jos kiinteistö olisi myyty konkurssimenettelyn yhteydessä, näillä velkojilla olisi ollut etuoikeus saataviensa maksamiseen. b) Sosnowiecin kaupunginvirasto toteutti täytäntöönpanomenettelyn takavarikoimalla pankkitilejä (täytäntöönpantuja saatavia oli noin 1,7 miljoonaa zlotya) ja takavarikoimalla saatavia vuokran muodossa (tulot noin 0,5 miljoonaa zlotya). Kaupunginviraston saatavat oli turvattu myös rekisteröimällä pakkokiinnityksiä, joiden arvo oli 3,2 miljoonaa zlotya; tähän määrään on lisättävä korot. c) PFRON on ilmoittanut toteuttaneensa vuonna 2005 täytäntöönpanomenettelyn TB:tä vastaan antamalla kuusi täytäntöönpanomääräystä, joiden perusteella osa saatavista onnistuttiin perimään takaisin heinäkuussa 2006.

(70) Kolmanneksi Puolan viranomaiset ovat vastanneet Euroopan komission esittämiin epäilyihin, jotka koskevat työvoiman uudelleenjärjestelyä varten vuoden 2003 jälkeen myönnettyä tukea. Viranomaisten mukaan rauta- ja terästeollisuuden rakenneuudistuksesta 24 päivänä elokuuta 2001 annettua lakia muutettiin joulukuussa 2003 niin, että tuki on osoitettu ainoastaan irtisanotuille työntekijöille ja terästehtaat toimivat vain varojen välittäjinä (ks. johdanto-osan 20 kappale edellä).

(71) Puolan viranomaiset katsovat, että TB:n tytäryhtiöt voidaan saattaa vastuuseen ainoastaan siinä tapauksessa, että ne ovat tosiasiallisesti hyötyneet tuesta. Viranomaiset myös toteavat, että pääoman ja varojen lisäykset on toteutettu asianmukaisella tavalla. Lisäksi Puolan viranomaiset katsovat, että HB ei ole teräksentuottaja eikä siksi kuulu pöytäkirjan nro 8 määräysten soveltamisalaan.

V TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

1. Sovellettava laki

(72) Pöytäkirjassa nro 1 olevassa 8 kohdassa määrätään, että ”sen estämättä, mitä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklassa määrätään, Puolan myöntämää Puolan terästeollisuuden tiettyjen osien rakenneuudistukseen tarkoitettua valtiontukea pidetään yhteismarkkinoille soveltuvana”, jos muun muassa kyseisessä pöytäkirjassa mainitut edellytykset täyttyvät.

(73) Poikkeusta, jonka nojalla Puolan terästeollisuudelle voitiin myöntää rakenneuudistustukea Eurooppa-sopimuksen nojalla, jatkettiin neuvoston päätöksellä siihen asti, että Puola liittyi Euroopan unioniin. Kyseinen määräys sisältyy Puolan EU:hun liittymisestä tehdyn sopimuksen pöytäkirjaan nro 8. Tämän tavoitteen toteuttamiseksi pöytäkirjassa määritellään aikataulu, joka käsittää tietyn ajanjakson ennen liittymistä ja sen jälkeen. Tarkemmin sanottuna Puola voi järjestelyn mukaan myöntää rajoitetun määrän valtiontukea rakenneuudistukseen vuosina 1997–2003, mutta muuta valtiontukea Puolan terästeollisuuden rakenneuudistukseen ei saa myöntää vuosina 1997–2006. Tässä suhteessa pöytäkirja nro 8 eroaa selkeästi muista liittymissopimuksen määräyksistä, esimerkiksi liitteessä IV tarkoitetusta siirtymäkauden järjestelystä (”voimassa oleva tuki”), joka koskee ainoastaan ennen liittymistä myönnettyä valtiontukea siltä osin kuin sitä ”sovelletaan edelleen” liittymisen jälkeen. Pöytäkirjaa nro 8 voidaan näin ollen pitää erityislakina (lex specialis), joka ohittaa muut liittymissopimuksen määräykset niiden asioiden osalta, joista siinä määrätään (32).

(74) Komissio katsoo myös, että kansallisen rakenneuudistusohjelman ja pöytäkirjan nro 8 soveltamisala ei rajoitu ainoastaan EHTY:n perustamissopimuksen liitteen I soveltamisalaan. Pöytäkirjan nro 8 soveltamisalaan kuuluvat myös eräät sellaiset terästeollisuuden alat, jotka eivät kuulu EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan (33), muun muassa saumattomat putket ja suuret hitsatut putket. Tämä on niissä valtiontukisäännöissä (34) esitetyn terästuotteiden määritelmän mukaista, joita sovellettiin silloin kun pöytäkirja nro 8 tuli voimaan. Määritelmä perustuu erityisesti pöytäkirjalla nro 8 täytäntöön pantavan kansallisen rakenneuudistusohjelman soveltamisalaan. Itse asiassa puolet uusimman kansallisen rakenneuudistusohjelman edunsaajista on putkenvalmistajia, kuten konkurssiin julistetut Huta Andrzej S.A. ja Huta Batory S.A., Mittal Steel Polandin tytäryhtiö Huta Pokój (entinen PHS), sekä TB S.A. Siksi myös pöytäkirjaa nro 8 sovelletaan putkentuottajiin, muun muassa TB:hen.

(75) EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa ei normaalisti sovellettaisi tukeen, joka on myönnetty ennen liittymistä ja jota ei sovelleta enää liittymisen jälkeen, mutta pöytäkirjan nro 8 määräyksillä perustamissopimuksen mukainen valtiontuen valvonta laajennetaan koskemaan kaikkea valtiontukea, joka on myönnetty Puolan terästeollisuuden rakenneuudistusta varten vuosina 1997–2006.

(76) Perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen päätös voidaan tehdä sen jälkeen kun Puola on liittynyt Euroopan unioniin. Koska pöytäkirjassa nro 8 ei ole asiaa koskevia erityismääräyksiä, Puolaan sovelletaan tavanomaisia sääntöjä ja periaatteita. Tämän vuoksi sovelletaan myös Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 659/1999 (35), jäljempänä ’menettelyasetus’.

2. Onko kyse tuesta?

(77) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(78) Pöytäkirjassa nro 8 annetaan Puolalle lupa myöntää TB:lle rakenneuudistustukea yrityksen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa varten.

(79) Tuen myöntäminen oli kuitenkin sallittu vain tiettynä aikana, joka päättyi vuoden 2003 lopussa. Tämän jälkeen Puolalla ei ole ollut oikeutta myöntää rakenneuudistustukea pöytäkirjan nro 8 nojalla. Kaikki tällainen tuki olisi siten vastoin pöytäkirjassa nro 8 olevan 18 kohdan c alakohdan määräyksiä, joissa kielletään valtiontuen myöntäminen terästeollisuudelle ja erityisesti pöytäkirjassa mainituille yrityksille.

(80) Tästä huolimatta Puolan viranomaiset ovat myöntäneet TB:lle uusia luottoja tai pidentäneet maksamattomia luottoja vuoden 2003 jälkeen, mikä merkitsee perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen myöntämistä.

(81) Komissio muistuttaa, että perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohta koskee toimenpiteitä, joita voidaan toteuttaa eri muodoissa. Vaikka ne eivät olisikaan varsinaisia valtiontukitoimenpiteitä, ne vähentävät yrityksen tavanomaisia kustannuksia, niin että niillä on valtiontuen luonne ja samat vaikutukset kuin valtiontuella. Tämä on vahvistettu moneen kertaan tapauksissa, joissa julkinen laitos, joka on ollut velvollinen keräämään sosiaaliturvamaksuja, on hyväksynyt näiden maksujen laiminlyönnin tai lykkäämisen, minkä seurauksena sosiaaliturvalaitoksen tavanomaiseen toimintaan liittyvien maksujen väheneminen on selvästi antanut tuensaajayritykselle huomattavan kilpailuedun. (36) Maksujen lykkäämisen sijasta julkinen velkoja olisi voinut vaatia saataviensa välitöntä suorittamista ja tarvittaessa tyytyä sen hyväksi laadittuun kiinnitykseen. (37)

(82) Jotta komissio voisi katsoa, että toimenpiteeseen sisältyy etu, joka voidaan luokitella perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sen on osoitettava, että julkiset viranomaiset ovat toimineet toisin kuin oletettu yksityinen velkoja olisi toiminut, jos olisi kyseisenä ajankohtana ollut velalliseen nähden samassa asemassa. (38)

(83) Komissio katsoo alustavasti, että koska yritykselle on aiemmin myönnetty valtiontukea, asiaa ei yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön nojalla voida tarkastella yksityisen velkojan toiminnan kannalta, koska tällainen oletettu yksityinen velkoja ei selvästi aiemminkaan olisi hyväksynyt alkuperäisen velan mitätöintiä, mikä päinvastaisessa tapauksessa ei olisikaan ollut valtiontukea. (39) Tämä koskee erityisesti tilannetta, jossa molemmat toimenpiteet on toteutettu rakenneuudistuksen aikana.

(84) Koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei ole päivitetty, tilannetta on mahdotonta arvioida yksityisen velkojan kannalta. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan myös siinä tapauksessa, että velkojen uudelleenjärjestelyä koskevaa sopimusta tarkasteltaisiin markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan kannalta, tällainen sijoittaja vaatisi rakenneuudistussuunnitelman kattavaa päivittämistä. Yksityinen velkoja tai sijoittaja ei hyväksyisi rakenneuudistusta ilman tällaista suunnitelmaa, (40) kuten tarkasteltavana olevassa tapauksessa on tapahtunut.

(85) Hypoteettinen yksityinen sijoittaja ei missään tapauksessa tekisi rakenneuudistusta koskevaa lisäsopimusta edes hypoteettisen rakenneuudistussuunnitelman perusteella.

(86) Komissio ei kiistä sitä tosiseikkaa, että 30 päivänä elokuuta 2002 annettuun lakiin perustuvien mekanismien nojalla oli tietyn ajan oikeutettua jättää panematta täytäntöön ne julkisoikeudelliset saatavat, jotka olisi voitu mitätöidä liiketoimintasuunnitelman/kansallisen rakenneuudistusohjelman nojalla. Itse asiassa 30 päivänä elokuuta 2002 annetussa laissa kielletään rakenneuudistuksen piiriin kuuluvien saatavien täytäntöönpano, kunnes rakenneuudistusmenettely on saatu päätökseen tai menettely on keskeytetty laissa mainittujen syiden nojalla. Lisäksi komissio ottaa huomioon, että rakenneuudistuksen ulkopuolelle jäävien lisäsaatavien osalta velkojat saattoivat odottaa TB:n taloudellisen tilanteen paranevan suunnitellun velkojen mitätöinnin vuoksi, minkä vuoksi niillä oli perusteet suostua maksujen lykkäämiseen siihen asti, että 30 päivänä elokuuta 2002 annettuun lakiin perustuva tuki olisi myönnetty.

(87) On kuitenkin selvää, että 30 päivänä elokuuta 2002 annettuun lakiin perustuva rakenneuudistus epäonnistui. Tämä johtui ainakin osaksi siitä, että se ei ollut pöytäkirjan nro 8 mukainen, minkä UOKiK totesi (6 päivänä helmikuuta 2004 annetussa ensimmäisessä) kielteisessä lausunnossaan. Toinen epäonnistumisen syy olivat TB:n taloudelliset ongelmat, joiden vuoksi yritys ei pystynyt noudattamaan kansallisen lainsäädännön mukaisia vaatimuksia. Komissio katsoo, että tärkeimpien julkisoikeudellisten velkojien (mm. ZUS, kaupunginvirasto ja verovirasto) täytyi olla tietoisia rakenneuudistussuunnitelman epäonnistumisesta, koska ne kaikki osallistuivat alkuperäiseen velkojen uudelleenjärjestelyyn. Vastaavasti PFRONin olisi pitänyt nähdä UOKiKin antamaan lausuntoon sisältyvä varoitus, joka koski TB:n velkoja PFRONille.

(88) Aiemman rakenneuudistussopimuksen täytäntöönpanon epäonnistumisen jälkeen yksityiseltä sijoittajalta voidaan odottaa erityistä varovaisuutta ja velallisen taloudellisen aseman huolellista arviointia. (41) Velkojen maksun lykkäämisestä saatavien etujen huolellinen punnitseminen olisi osoittanut, että mahdollisesta velkojen maksusta saatava tuotto ei olisi ollut suurempi kuin yrityksen selvitystilaan asettamisesta saatava turvattu tuotto. (42) Todellisuudessa maksujen lykkäämistä koskevassa uudessa sopimuksessa olisi pitänyt vaatia, että rakenneuudistus joka tapauksessa palauttaa yrityksen taloudellisen elinkelpoisuuden ja estää maksurästien lisääntymisen, niin että velkoja voisi odottaa saataviensa maksamista kohtuullisessa ajassa.

(89) TB:n tapauksessa taloudellisen elinkelpoisuuden palautuminen vuoden 2004 loppuun mennessä oli erittäin epätodennäköistä, koska yrityksen käyttökate oli vuosina 2003 ja 2004 negatiivinen, kuten edellä 49–51 kohdassa todetaan. Yrityksen liikevaihto ei riittänyt kulujen kattamiseen. TB ei myöskään pystynyt hyödyntämään terästeollisuuden markkinoiden vahvistumista vuonna 2004. Näin ollen kaikki TB:n tulevasta taloudellisesta elinkelpoisuudesta kertovat merkit olivat negatiivisia.

(90) Lisäksi TB:n velat lisääntyivät jatkuvasti siksi, että yritys menetti maksukykynsä. Rakenneuudistuksesta huolimatta TB ei pystynyt enää marraskuun 2004 jälkeen maksamaan velkojaan. Erääntyneiden velkojen maksaminen kohtuullisessa ajassa ei näin ollen olisi ollut mahdollista minkään hypoteettisen uuden velkojen uudelleenjärjestelyn avulla.

(91) Koska julkisoikeudellisilla velkojilla (kaupunginvirasto, ZUS, PFRON ja verovirasto), oli hyvät vakuudet, niillä oli mahdollisuus muuntaa ne käteiseksi Puolan konkurssilainsäädännön mukaan toteutetussa maksukyvyttömyysmenettelyssä, joka kattaa velallisen kaikki velat. Komissio ei voi hyväksyä ZUSin väitettä, jonka mukaan sillä ei ollut hyviä vakuuksia, koska Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan huomattava osuus kiinnityksistä oli ensisijaisia, vaikkakaan eivät kaikki (ks. edellä johdanto-osan 40 kappale). Yrityksen tilan ja sen varallisuusaseman heikentyessä olisi ollut taloudellisesti järkevämpää hyödyntää näitä vakuuksia kuin toteuttaa rakenneuudistus (43).

(92) Vaikka hypoteettisessa rakenneuudistussuunnitelmassa olisikin ehdotettu jonkinlaista varojen uudelleenjärjestelyä, ehdotus tuskin olisi vähentänyt rakenneuudistuksen vastustusta yksityisten velkojien parissa. Tämä johtuu siitä, että kun yritys on niin pahasti velkaantunut kuin TB, sen kaikki varat on yleensä kiinnitetty, minkä vuoksi niiden myynnistä saatava tuotto jää hyvin vähäiseksi. Tästä on osoituksena se, että vaikka yritys vuonna 2005 ilmoitti moneen kertaan varojensa uudelleenjärjestelystä, se ei saanut niiden myynnistä enempää kuin 5 miljoonaa zlotya.

(93) Komissio ymmärtää, että TB yritti vuonna 2004 (ja myöhemminkin) muutamaan otteeseen maksaa osan veloistaan. Komissio kuitenkin toteaa, että maksut kattoivat hädin tuskin kertyneet korot (ks. vuonna 2004 maksettujen 5 miljoonan zlotyn velkojen maksun seuraukset johdanto-osan 34 kappaleessa olevassa taulukossa).

(94) Kokonaiskuvaa on vielä syytä täydentää toteamalla, että syyskuun 2005 suunnitelma ei ollut missään suhteessa asianmukainen ehdotus velkojen uudelleenjärjestelyn jatkamiseksi. Kun otetaan huomioon, että yritys oli määrä asettaa selvitystilaan, on selvää, että sen liiketoiminta ei tuottaisi voittoa ja että toiminnan lopettaminen oli ainoa ratkaisu. Itse asiassa suunnitelma osoitti, että ZUS saattoi odottaa saavansa takaisin ainoastaan osan saatavistaan. Kyseiset varat oli tarkoitus kerätä 20 miljoonan zlotyn varojen uudelleenjärjestelystä vuoden 2005 loppuun mennessä, mikä edellisessä kappaleessa esitettyjen syiden perusteella oli epärealistista. Epärealistinen oli myös ehdotus, jonka mukaan TB maksaisi vuoden 2005 jälkeen maksukyvystään riippuen 100 000 zlotya kuukaudessa, sillä yritys oli tuolloin jo lopettanut toimintansa.

(95) Päinvastoin, TB myöntää vuoden 2005 liiketoimintasuunnitelmassaan, että varojen siirtämistä BA:lle pidettiin ainoana mahdollisuutena palauttaa yrityksen taloudellinen elinkelpoisuus. Sen lisäksi, että tämä toimenpide merkitsi ainoan tuottavan toiminnan (BA) irrottamista, se myös sinetöi TB:n kohtalon eli johti sen selvitystilaan asettamiseen.

(96) Yhteenvetona komissio katsoo, että hypoteettinen yksityinen velkoja olisi mieluummin vaatinut saataviensa pakkotäytäntöönpanoa jo vuoden 2004 lopulla. Tuolloin kävi selväksi, että TB ei pystynyt täyttämään aiempia velkojen uudelleenjärjestelyä koskevia sopimuksia ja ettei se pystyisi maksamaan myöskään juoksevia velkojaan. Tästä huolimatta ei esitetty minkäänlaista päivitettyä rakenneuudistussuunnitelmaa eikä näyttänyt todennäköiseltä, että yritys alkaisi tuottaa voittoa.

(97) Puolan viranomaiset eivät siis onnistuneet panemaan täytäntöön 20,761 miljoonan zlotyn saatavia (Puolan neljännessä rakenneuudistuskertomuksessa mainittiin määräksi 20,267 miljoonaa zlotya, mutta Puolan viranomaiset korjasivat määrää myöhemmin). Kyseinen määrä on toimintatukea, jonka ansiosta yritys saattoi jatkaa tappiollista toimintaansa ja siten saada siitä etua, joka oli myönnetty sille valtion varoista. Tällainen tuki uhkaa vääristää kilpailua alalla, jolla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä, eikä tuki sen vuoksi sovellu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan nojalla.

(98) Tuen määrän selvittämistä varten on suoritettava simulaatio, jonka avulla voidaan arvioida, mikä olisi ollut tulos, jos saatavia ei olisi pantu täytäntöön. Koska yksityinen velkoja olisi valinnut saataviensa pakkotäytäntöönpanon, toimenpiteen toteuttamatta jättämisestä yritykselle aiheutuva etu on yhtä suuri kuin niiden velkojen määrä, joita yrityksen ei tarvitse maksaa takaisin. Toisin sanoen yrityksellä on käytössään määrä, jota se taloudellisen tilanteensa vuoksi ei olisi voinut saada markkinoilta. Varsinkin jos valtio olisi vaatinut saataviensa täytäntöönpanoa, yritys ei olisi pystynyt maksamaan erääntyneitä maksujaan ja olisi todennäköisesti joutunut konkurssiin. Näin ollen täytäntöönpanosta luopuminen tuotti saman tuloksen kuin se, että edunsaajalle olisi myönnetty koko se määrä, joka nyt jätettiin panematta täytäntöön. (44) Tämän perusteella etu koskee 20,761 miljoonan zlotyn määrää, jonka yritys sai käyttöönsä 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen. Koska markkinataloudessa toimiva yksityinen sijoittaja olisi kuitenkin pannut täytäntöön alkuperäiset saatavansa, niiden ei voida katsoa olevan enää olemassa, joten niitä ei oteta huomioon kahteen kertaan.

(99) Vuoden 2004 jälkeen työvoiman uudelleenjärjestelyä varten myönnettyjen talousarviovarojen osalta komission epäilykset ovat hälventyneet. Kyseisiä varoja ei voida pitää valtiontukena, koska ne myönnetään Puolan viranomaisten antaman selvityksen mukaan yksinomaan irtisanotuille työntekijöille, ei siis yritykselle eikä työnantajalle. Lisäksi varat myönnetään työntekijöiden irtisanomisen jälkeen eikä niistä vähennetä muita velvoitteita, jotka yrityksen on itse maksettava siinä tapauksessa, että tällaista talousarviotukea ei ole myönnetty.

3. Tuen väärinkäyttö

(100) Pöytäkirjassa nro 8 olevan 18 kohdan a alakohdassa annetaan komissiolle valtuudet ”toteuttaa aiheelliset toimet, joilla vaaditaan asianomaisia yhtiöitä maksamaan takaisin tuet, jotka on myönnetty tässä pöytäkirjassa vahvistettuja edellytyksiä rikkoen, jos seurannassa osoittautuu, että tässä pöytäkirjassa esitetyt siirtymäjärjestelyjä koskevat edellytykset eivät ole täyttyneet”.

(101) Komissio katsoo, että TB ei pannut rakenneuudistussuunnitelmaa kokonaan täytäntöön, kuten pöytäkirjassa nro 8 olevassa 9 kohdassa selkeästi vaaditaan. Lisäksi yritys toteutti erilaisia edellä johdanto-osan 56 kappaleessa mainittuja toimenpiteitä, jotka aiheuttivat yrityksen konkurssin. Puolan viranomaiset eivät ole kiistäneet näitä väittämiä.

(102) TB ei myöskään ole täyttänyt eräitä pöytäkirjassa nro 8 olevassa 9 kohdassa määriteltyjä vaatimuksia: a) TB ei pystynyt saamaan rahoitustukea velkojilta ja paikallisilta rahoituslaitoksilta, kuten pöytäkirjassa nro 8 olevassa 9 kohdan c alakohdassa vaaditaan. b) TB vähensi kustannuksia vain osittain, toisin kuin pöytäkirjassa nro 8 olevassa 9 kohdan d alakohdassa vaaditaan. Asiantuntija on vahvistanut, että tämä vaatimus on täytetty vain osittain. (45) c) TB onnistui vain osittain toteuttamaan työvoiman uudelleenjärjestelyn osana kustannussäästöjä. Työtekijöiden määrä väheni 550:stä 294:ään vain siksi, että valssaustuotanto siirrettiin HB:lle, ei perusliiketoiminnan supistamisen vuoksi. (46) d) TB ei pystynyt tehostamaan liikkeenjohtoa, kuten pöytäkirjassa nro 8 olevassa 9 kohdan a alakohdassa vaaditaan. Itse asiassa TB oli vaihtanut hallituksen jäseniä useaan kertaan vuodesta 2002 alkaen.

(103) Koska TB ei täyttänyt pöytäkirjassa nro 8 määriteltyjä edellytyksiä eikä pannut liiketoimintasuunnitelmaansa täytäntöön vaaditulla tavalla, rakenneuudistustukea on käytetty väärin ja se on maksettava takaisin.

4. Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

a) Vuosien 1997–2003 kansallisen rakenneuudistusohjelman perusteella

(104) Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio totesi, että tarkastellessaan tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille se voisi pitää painavampina muita syitä kuin sitä, että rakenneuudistustukea ei ole käytetty rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyllä tavalla. Tätä varten komissio huomautti, että kansallisen rakenneuudistusohjelman nojalla ei myönnetä ainoastaan rakenneuudistustukea vaan myös muunlaista tukea. Rakenneuudistuksen epäonnistumisen ei siis tarvitse merkitä sitä, että koko tuki on käytetty väärin (47), jos tuki soveltuu yhteismarkkinoille muiden valtiontukisääntöjen nojalla (48).

(105) Komissio toteaa, että 23 päivään heinäkuuta 2002 asti terästeollisuutta koskevat valtiontukisäännöt sisältyivät yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehtyyn komission päätökseen N:o 2496/96/EHTY (49), jäljempänä ’terästukisäännöt’. (50) Kuten pöytäkirjan nro 8 soveltamista koskeva komission käytäntö osoittaa, komissio periaatteessa katsoo, että jos tuki on myönnetty muiden suuntaviivojen, esimerkiksi T&K-suuntaviivojen, mukaisesti, se voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos komissiolla ei ole vakavia syitä epäillä, että tukitoimenpiteet eivät ole liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisia. (51)

(106) Ensinnäkin terästeollisuuden valtiontuesta annettujen suuntaviivojen 2 artiklan nojalla, samoin kuin valtiontukisääntöjen nojalla valtiontuen myöntäminen on sallittua, jos tuki on T&K-tuen myöntämistä koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaista. T&K-tukea myönnettiin kansallisen rakenneuudistusohjelman nojalla tieteellisen tutkimuskomitean (KBN) toimesta, ja tuki mainitaan komitean puheenjohtajan 30 päivänä marraskuuta 2001 antamassa ohjelmassa, joka koskee valtion talousarviosta tieteellistä tutkimustyötä varten myönnettävän tuen myöntämisedellytyksiä ja -menettelyä sekä tuen laskemista. Komissio on hyväksynyt ohjelman voimassa olevana tukena liittymissopimuksen liitteeseen IV sisältyvän valtiontukiasian PL nro 6 yhteydessä. Tieteellisen tutkimuskomitean tuki määritellään kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa ”T&K-tarkoitukseen myönnetyksi hyväksytyksi valtiontueksi”, eli se erotetaan ”rakenneuudistusvälineistä” (52). Kansallinen rakenneuudistusohjelma on hyväksytty tässä muodossa vuonna 2003 tehdyllä neuvoston päätöksellä. Komissio on sen vuoksi päättänyt olla vastustamatta tukea, joka on myönnetty KBN:n varoista vuosina 1997–2003 liittymissopimuksen liitteen IV mukaisesti ja katsoo sen vuoksi tämän tuen olevan yhteismarkkinoille sovellettavien T&K-tukea koskevien sääntöjen mukaista. (53)

(107) Koska liiketoimintasuunnitelmassa T&K-tueksi kutsuttu tuki on myönnetty KBN:n toimesta, se voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Lisäksi komissio katsoo, että Puolan viranomaiset ovat pystyneet osoittamaan, että kyseistä tukea on maksettu ainoastaan T&K-toimien toteuttamisen perusteella. Tämä koskee tukea, joka on myönnetty vuosina 2002–2003, sekä T&K-toimiin vuosina 1997–2000 myönnettyä tukea.

(108) Sen sijaan muut koulutusta tai työvoiman uudelleenjärjestelyä tai muita rakenneuudistustoimia varten myönnetyt tukitoimenpiteet eivät sovellu yhteismarkkinoille sen enempää terästukisääntöjen kuin yleisten valtiontukisääntöjenkään nojalla.

(109) Ensinnäkään tukea ei ole myönnetty ympäristönsuojelua varten yhteisön suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla. (54) Puolan viranomaiset ovat väittäneet, että ympäristönsuojelutueksi ilmoitettu tuki on myönnetty vuonna 1997 ympäristönsuojelutarkoituksiin, mutta ne eivät ole täsmentäneet näitä tarkoituksia millään tavoin. Edes se, että tuen on myöntänyt alueellinen ympäristönsuojelu- ja vesitalousrahasto (Wojewódzkie Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodne), ei riitä takeeksi siitä, että tuki soveltuu yhteismarkkinoille, koska kyseiset rahastot mainitaan kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa esimerkkinä rakenneuudistusvälineistä, ja toisin kuin T&K-tuki, niitä ei mainita erillään rakenneuudistusvälineistä (ks. johdanto-osan 106 kappale edellä). Toiseksi kyseistä tukea ei käytetty myöskään tuotantokapasiteetin sulkemiseen (terästukisääntöjen 4 artikla), koska TB ei ole sulkenut ainuttakaan tuotantolaitosta. Lopuksi on todettava, että Puolan viranomaiset eivät ole ympäristönsuojelurahastoista myönnettyä tukea lukuun ottamatta vedonneet mihinkään terästukisäännöissä tai yleisissä valtiontukisäännöissä mainittuun poikkeukseen, jonka nojalla tuki voitaisiin katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi.

(110) Komissio haluaa myös huomauttaa, että vaikka tietyt toimenpiteet voitaisiinkin hyväksyä rakenneuudistustueksi kattavan rakenneuudistussuunnitelman nojalla, joka takaa yrityksen taloudellisen elinkelpoisuuden palautumisen, tällaisen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon laiminlyönti ja se, että yrityksen elinkelpoisuus ei ole palautunut, ovat periaatteessa osoitus siitä, että koko rakenneuudistussuunnitelma on epäonnistunut ja että kaikki tätä tarkoitusta varten myönnetyt tukitoimet ovat menettäneet merkityksensä. Siksi myös aiemmin tämän suunnitelman mukaisesti myönnetty tuki menettää oikeutuksensa ja se on jälkikäteen katsottava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi.

(111) Puolan viranomaiset ovat väittäneet, että työvoiman uudelleenjärjestelyä varten myönnetty tuki soveltui yhteismarkkinoille, koska sen myöntäminen liittyi muihin liittymisneuvotteluissa käsiteltyihin seikkoihin. Komissio ei kiistä tätä, mutta huomauttaa, että tällainen soveltuvuusperuste ei tarkoita sitä, että tuki soveltuisi yhteismarkkinoille ilman rakenneuudistussuunnitelmaa. Koska rakenneuudistus epäonnistui, on katsottava, että myös yksittäinen toimenpide, tässä tapauksessa työvoiman uudelleenjärjestely, on toteutettu tarkoitustaan vastaamattomalla tavalla. Koska käytössä ei ole mitään tietoja, joiden perusteella kyseisen tuen voitaisiin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille muista syistä, komission on katsottava, että se ei sovellu yhteismarkkinoille.

(112) Yhteenvetona voidaan todeta, että koska muuhun koulutusta, työvoiman uudelleenjärjestelyä tai muita rakenneuudistustoimia varten myönnettyyn tukeen ei voida soveltaa mitään EHTY:n terästukisääntöihin tai yleisiin valtiontukisääntöihin sisältyvää poikkeusta, komissio katsoo, että kyseessä on sääntöjenvastaisesti myönnetty rakenneuudistustuki, joka pöytäkirjan nro 8 nojalla ei sovellu yhteismarkkinoille. Tämän vuoksi komissio katsoo, että seuraavat toimenpiteet ovat väärinkäytettyä tukea: rakenneuudistustuki 849 746 zlotya, koulutustuki 132 240 zlotya, ympäristönsuojelutuki 196 800 zlotya sekä työllistämistuki 190 400 zlotya, eli yhteensä 1 369 186 zlotya.

b) Kansallisen rakenneuudistusohjelman ulkopuolella ja EU:hun liittymisen jälkeen myönnetty tuki

(113) Edellä esitetyn lisäksi myös velkojen pakkotäytäntöönpanon toteuttamatta jättäminen vuoden 2004 lopulla on toimintatukea, joka on selkeästi yhteismarkkinoiden periaatteiden vastaista. Kyseistä tukea ei voida hyväksyä rakenneuudistustukena pöytäkirjassa nro 8 tarkoitetussa merkityksessä, koska pöytäkirjassa kielletään kaikenlaisen tuen myöntäminen vuoden 2003 jälkeen. Tukea ei voida hyväksyä myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan määräysten nojalla. Komissio muistuttaa, että Puolan viranomaiset eivät ole muuta väittäneetkään. Tämän vuoksi myös kaikki Puolan EU:hun liittymisen jälkeen TB:lle, BA:lle ja HB:lle myönnetty tuki on yhteismarkkinoille soveltumatonta riippumatta siitä, onko tuensaaja (tässä tapauksessa HB) teräksentuottaja vai ei.

5. Tuensaaja

(114) Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että tuensaaja on TB-yhtymä ja sen tytäryhtiöt, TB-ZPR mahdollisesti pois luettuna. Tämä johtuu siitä, että HB ja BA ovat selvästi saman talouden toimijan eli TB-yhtymän osia.

(115) Velkojen täytäntöönpanon toteuttamatta jättäminen koski 20 761 643 zlotyn määrää, joka tämän menettelyn perusteella on tuonut etua yhtymään kuuluville yrityksille. Komissio ei kuitenkaan pystynyt toteamaan tällaista etua ZPR:n ja SAMKOLin tapauksessa. a) ZPR:n osakkeista valtaosa ei kuulu TB:lle vaan ZPR:n työntekijöille, minkä vuoksi ZPR ei Puolan lainsäädännön mukaan kuulu yhtymään. Lisäksi kyseiseen yritykseen ei tehty lainkaan investointeja eikä se saanut TB:ltä varoja eikä pääomaa vuosina 2003–2006 eikä todennäköisesti myöskään sitä ennen. b) SAMKOL kuuluu yhtymään, mutta se ei ole teräksentuottaja eikä yritykseen ole tehty investointeja eikä sille ole siirretty omaisuuseriä eikä pääomaa vuosina 2003–2006 eikä todennäköisesti koskaan aiemminkaan.

(116) Toisaalta menettely on osoittanut, että BA ja HB ovat saaneet etua tuen ansiosta. Toimintatuki ei todellisuudessa jäänyt TB:lle, koska velkojen täytäntöönpanon toteuttamatta jättäminen antoi TB:lle mahdollisuuden jatkaa liiketoimintaansa ja sisäisen rakenneuudistuksensa toteuttamista.

(117) Itse asiassa rakenneuudistus- ja toimintatuki antoi TB:lle mahdollisuuden ensinnäkin saattaa loppuun noin 6,383 miljoonan zlotyn investoinnit pakoputkien tuotantoon moottoriajoneuvoteollisuutta varten (ks. edellä johdanto-osan 43 kappale). (55) Nämä vuosina 2003–2005 toteutetut investoinnit eivät olisi olleet mahdollisia, jos TB olisi joutunut maksamaan pois velkansa tai jos se olisi joutunut hakeutumaan konkurssiin aikaisemmin. Moottoriajoneuvoteollisuuden tarpeisiin suunnatussa tuotannossa tarvittavat tuotantoresurssit ovat tätä nykyä BA:n käytössä. Vaikka BA on vain vuokrannut nämä resurssit TB:ltä, se joutuisi toteuttamaan vastaavat investoinnit itse siinä tapauksessa, että niitä ei olisi jo toteutettu. Lisäksi BA voi vuokraajana välttyä tuotantoresursseihin liittyvien panttien pakkotäytäntöönpanolta samalla kun sillä on niihin vastaavat oikeudet kuin omistajalla, kun otetaan huomioon, että vuokra-aika on rajoittamaton. Lisäksi BA selvästikin jatkaa TB:n ydinliiketoimintaa, jota on TB:n rakenneuudistusohjelman myötä kehitetty, käyttäen TB:n tuotantoresursseja ja työvoimaa TB-yhtymän jäsenenä.

(118) Toiseksi omaisuuserien, työvoiman ja pääoman siirtäminen tytäryhtiöille (14,81 miljoonaa zlotya HB:lle ja 1,55 miljoonaa zlotya BA:lle, ks. johdanto-osan 60 ja 62 kappale), oli mahdollista vain siksi, että toimintatuki esti TB:n joutumisen konkurssiin. Ilman kyseistä tukea kahta edellä mainittua tytäryhtiötä ei todennäköisesti olisi lainkaan perustettu eikä niillä varmasti olisi ollut edellytyksiä harjoittaa liiketoimintaa.

(119) Vaikka BA, HB ja TB ovat erillisiä oikeushenkilöitä, komissio katsoo, että taloudellisen jatkuvuuden kriteeri täyttyy, ja olettaa yritysten omistusrakenteiden perusteella, että nämä kolme yritystä muodostavat yhdessä yhden yrityksen (56), jota näin ollen on pidettävä tuensaajana. (57)

(120) Edellä esitettyyn arvioon yrityksen saamasta edusta ei vaikuta se, että TB sai välittämästään tuesta jonkinlaisen korvauksen (eli osakkeita vastineeksi pääomasijoituksista ja vuokrasopimuksen perusteella vuokraa), koska viime kädessä kaikkien asianomaisten omaisuuserien omistaja oli TB (joko suoraan tai epäsuorasti), ja liiketoimia ei toteutettu voiton tavoittelemiseksi vaan ne olivat osa yhtymän sisäistä uudelleenjärjestelyä. Olennaista on se, että yhtymän sisällä on siirretty etua, eli tuen aiheuttamaa TB:n vääristynyttä kilpailuasemaa on siirretty. Tähän ei vaikuta se, että TB omistaa tytäryhtiöidensä osakkeita. (58) Komissio ei kuitenkaan tee niin pitkälle meneviä päätelmiä, että se pitäisi TB:n omaisuuserien myyntiä HB:lle etuna, koska TB sai myynnistä asianmukaisen hinnan. (59)

(121) Näihin tosiseikkoihin perustuvan arvion ja yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännön nojalla komissio katsoo, että yhteismarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin TB-yhtymältä ottaen huomioon tuesta saatu tosiasiallinen etu. (60)

(122) Komissio ei kuitenkaan ole Puolan viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että asia koskee yksinomaan täytäntöönpanematta jääneiden ja sillä perusteella tueksi katsottujen vaateiden ensisijaista kohdetta. Siinä tapauksessa tuen takaisinperintä voitaisiin toteuttaa kirjaamalla vaateet TB:n konkurssimenettelyyn. Näin olisi mahdollista tehdä sen pysyvän oikeuskäytännön nojalla, jonka mukaan yrityksen selvitystilaan asettamista pidetään hyväksyttävänä vaihtoehtona tuen palauttamiselle, koska tarkoituksena on tuen poistaminen, ja tämä päämäärä voidaan saavuttaa lakkauttamalla yrityksen toiminta. (61)

(123) Komissio katsoo kuitenkin, että alkuperäisen tuensaajan selvitystilaan asettaminen ei ole tyydyttävä ratkaisu kilpailun kannalta silloin kun tuen myöntämisestä aiheutunut tosiasiallinen etu on siirretty. Tällaisessa tilanteessa vaateiden kirjaaminen TB:n konkurssipesään ei riittäisi poistamaan tuen aiheuttamaa todellista kilpailuetua, joka siirrettiin TB:n tytäryhtiöille. Jos toimien kohteena olisi vain TB, seurauksena olisi se, että tytäryhtiöiden muodostamat oikeushenkilöt myytäisiin, mutta tämä ei vaikuttaisi niiden taloudelliseen toimintaan sinänsä, koska myynti ei vaikuttaisi varsinaiseen liiketoimintaan eli tytäryhtiöiden rahoitukseen ja toimintaan.

(124) Tämän vuoksi kilpailun kannalta ainoa oikea vaihtoehto on se, että tuki peritään takaisin tosiasiallisilta edunsaajilta. Siksi myös Puolan viranomaisten on kohdistettava toimensa ennen muuta tytäryhtiöihin (ja yhtymään vain siinä tapauksessa, että tukea ei enää voida periä takaisin tytäryhtiöiltä). Tämä ratkaisu on konkurssissa olevia yrityksiä koskevan pysyvän oikeuskäytännön (62) ja erityisesti asiassa Seleco vahvistetun oikeuskäytännön mukainen. Oikeuskäytäntö perustuu vastaaviin tosiseikkoihin, mutta siinä komissio esitti, että vaatimus tuen palauttamisesta olisi laajennettava koskemaan myös yhtymästä irrotettua yksikköä. Toisin kuin asiassa Seleco, komissio ei kuitenkaan halua laajentaa tuen palauttamismahdollisuutta, vaan se haluaa vain poistaa yhtymän sisällä tosiasiallisesti aiheutuneen edun. Palauttamismahdollisuuden laajentamisen osalta olennaista on se, onko irrotettuun yksikköön siirretty varoja selvitystilaan asetetusta yrityksestä, (63) mikä taas ei ole olennaista yhtymän sisäisen tilanteen kannalta, kuten edellä todetaan.

(125) Joka tapauksessa yhteisöjen tuomioistuimet hyväksyvät sen, että tuen palauttamista vaaditaan tytäryhtiöiltä, jos ne ovat tuen tosiasiallisia edunsaajia (64), kuten tarkasteltavana olevassa asiassa. Yhteisöjen tuomioistuin on myös hyväksynyt sen, että komissio voi vaatia tuen palauttamista konkurssimenettelyn ulkopuolella, jotta voidaan välttää riski, että tuen takaisinperiminen menettää vaikutuksensa. (65) Kuten edellä 56 kappaleessa todetaan, TB siirsi tarkoituksellisesti moottoriajoneuvoteollisuuden tarpeisiin valmistettavia terästuotteita koskevan liiketoiminnan BA:lle voidakseen jatkaa tätä tuesta hyötynyttä toimintaa (66). Komissio katsoo kuitenkin, että tämä on vain lisäperuste, jonka nojalla tuki on perittävä takaisin tosiasialliselta tuensaajalta.

(126) Toisaalta komissio ei pysty määrittämään, onko ennen vuotta 2004 myönnettyä, väärinkäytettyä rakenneuudistustukea käytetty TB:n tytäryhtiöiden hyväksi, minkä vuoksi tämän tuen palauttamista on vaadittava TB:ltä.

VI PÄÄTELMÄT

(127) Komissio katsoo, että TB:n rakenneuudistusta ei toteutettu asianmukaisesti, vaan että se epäonnistui. Tämän vuoksi kaikki TB:lle rakenneuudistuskaudella myönnetty rakenneuudistustuki on katsottava väärin käytetyksi. Tämä ei kuitenkaan koske yhteismarkkinoille soveltuvaa tukea, joka on myönnetty T&K-toimia varten ja myös käytetty tähän tarkoitukseen.

(128) Tämän vuoksi TB-yhtymälle vuosina 1997–2003 myönnetty rakenneuudistustuki, jonka määrä on 1 369 186 zlotya, ei ole liittymissopimuksen pöytäkirjassa nro 8 olevan 9 ja 18 kohdan mukaista, joten se on maksettava takaisin pöytäkirjassa nro 8 olevan 18 kohdan mukaisesti.

(129) Lisäksi vuoden 2004 lopulla myönnetty rakenneuudistustuki, jonka määrä on 20 761 643 zlotya, ei sovellu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ja pöytäkirjassa nro 8 olevan 6 ja 18 kohdan nojalla.

(130) Kuten edellä todetaan, kyseinen tuki katsotaan 1 päivän tammikuuta 2005 jälkeen myönnetyksi tueksi, joka on sen vuoksi perittävä takaisin korkoineen, jotka määritetään johdanto-osan 133 kappaleessa. Koska tuen seuraukset olivat samanlaiset kuin velkojen mitätöinnin seuraukset, komissio voisi hyväksyä, että Puolan viranomaiset jatkavat tuen takaisinperintää ikään kuin alkuperäinen velka olisi mitätöity. Komissio voi hyväksyä tuen takaisinperintää varten myös sen, että kaikki TB:n jäljellä olevat, vuoden 2004 jälkeen syntyneet velvoitteet voitaisiin jättää huomiotta, koska TB on vuoden 2005 alun ja elokuun 2006 välisenä aikana maksanut julkisille velkojille takaisin velkojaan määrän, joka jotakuinkin vastaa vuoden 2004 jälkeen syntyneitä velkoja. (67) Kuten johdanto-osan 36 kappaleessa todetaan, TB:n velkojen yhteismäärä on tammikuun 2005 jälkeen ollut jatkuvasti vähintään 20,76 miljoonaa zlotya, ja elokuussa 2005 TB:n velat julkisia velkojia kohtaan nousivat 22,7 miljoonaan zlotyyn.

(131) Kuten edellä todetaan, tuen takaisinperinnän yhteydessä on otettava huomioon se, mitkä yritykset ovat saaneet myönnetystä tuesta tosiasiallista etua. Edellä mainitun 20 761 643 zlotyn määrän osalta on otettava huomioon, että 7,833 miljoonaa zlotya siirrettiin BA:lle, ja 14,81 miljoonaa zlotya HB:lle (ks. 117 ja 118 kappale). Koska näiden määrien summa, 22,643 miljoonaa zlotya, on enemmän kuin yritykselle myönnetyn tuen määrä, takaisin perittävän tuen kokonaismäärää on vastaavasti vähennettävä niin, että se on yhtä suuri kuin myönnetyn tuen määrä. Vähennys on tehtävä suhteellisesti, mikä tarkoittaa sitä, että BA, joka sai määritetyn edun kokonaismäärästä 34,6 prosenttia, joutuu myös maksamaan takaisin 34,6 prosenttia palautettavasta määrästä (7 183 528 zlotya), ja jäljelle jäävä 65,4 prosentin osuus (13 578 115 zlotya) on perittävä HB:ltä.

(132) Lisäksi TB:ltä on perittävä takaisin ennen vuotta 2002 myönnetty väärin käytetty tuki, jonka määrä on 1 369 186 zlotya, koska ei ole voitu osoittaa, että kyseinen tuki olisi siirretty TB-yhtymän muille jäsenille.

(133) Takaisin perittäviin määriin lisätään korko, joka lasketaan täytäntöönpanoasetuksen säännösten mukaisesti. Täytäntöönpanoasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetään erityisesti, että jos pankkienväliset viiden vuoden swap-korot eivät ole käytössä, komissio voi läheisessä yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa vahvistaa valtiontuen takaisinperintäkoron eri menetelmällä käytettävissään olevien tietojen perusteella. Koska Puolan osalta ei ole käytettävissä pankkienvälisiä viiden vuoden swap-korkoja siltä ajanjaksolta, jona yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea myönnettiin, tuen takaisinperintää varten sovellettava korko on määriteltävä sellaisen käytettävissä olevan koron mukaan, joka soveltuu kyseiselle ajanjaksolle. Tätä varten voidaan soveltaa Puolan viranomaisten ja komission välillä omaksuttua käytäntöä (68),

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Puola on myöntänyt sääntöjenvastaisesti Technologie Buczek -yhtymälle ja jonka määrä on 20 761 643 zlotya, rikkoo EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksiä eikä sen vuoksi sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

Valtiontukea, jonka Puola on myöntänyt Technologie Buczek -yhtymälle vuosina 1997–2003 ja jonka määrä on 1 369 186 zlotya, ei ole käytetty liittymissopimuksen pöytäkirjassa nro 8 asetettujen edellytysten mukaisesti, minkä vuoksi tuki ei sovellu yhteismarkkinoille.

3 artikla

1. Puolan on toteutettava tarvittavat toimet 1 kohdassa mainitun sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen perimiseksi takaisin Technologie Buczek -yhtymältä ja erityisesti sen tytäryhtiöiltä Huta Buczek Sp. z o.o.:lta ja Buczek Automotive Sp. z o.o.:lta suhteessa niiden tosiasiallisesti saaman tuen määrään. Puolan on tämän vuoksi perittävä takaisin 13 578 115 zlotya Huta Buczek Sp. z o.o.:lta ja 7 183 528 zlotya Buczek Automotive Sp. z o.o.:lta.

2. Puolan on perittävä takaisin Technologie Buczek S.A.:lta sille myönnetty, 2 artiklassa tarkoitettu väärin käytetty tuki.

3. Takaisin perittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

4. Korolle on laskettava korkoa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (69) V luvun säännösten mukaisesti.

4 artikla

1. Edellä 1 ja 2 artiklassa tarkoitettu tuen takaisinperintä on pantava täytäntöön välittömästi ja tehokkaasti.

2. Puolan on pantava tämän päätöksen noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet täytäntöön neljän kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta.

5 artikla

1. Puolan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

a) tuensaajalta takaisin perittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korot);

b) tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

c) asiakirjat, joiden perusteella voidaan osoittaa, että tuensaajaa on vaadittu palauttamaan tuki.

2. Puolan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 ja 2 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Puolan on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Puolan on myös annettava yksityiskohtaiset tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 23 päivänä lokakuuta 2007. Komission puolesta Neelie KROES Komission jäsen

(1) EUVL L 236, 23.9.2003, s. 948.

(2) EUVL C 196, 19.8.2006, s. 23.

(3) Olettaen, että 1 EUR = 4 PLN.

(4) Lisätietoja: ks. asia C 20/04, Huta Częstochowa, päätös 5.7.2005 (EUVL L 366, 21.12.2006, s. 1, johdanto-osan 23 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

(5) Euroopan unioni ei hyväksy valtiontuen myöntämistä terästeollisuudelle; ks. komission tiedonanto Pelastamis- ja rakenneuudistustuki sekä sulkemistuki terästeollisuudelle (EYVL C 70, 19.3.2002, s. 21).

(6) Ks. liittymissopimuksen pöytäkirja nro 8 Puolan terästeollisuuden rakenneuudistuksesta (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 948).

(7) Jäljempänä ao. vuotta koskevat ’riippumattomat seurantakertomukset’.

(8) Ks. alaviite 2.

(9) Ks. alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden liite B (EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8), joka on korvattu vuosien 2007–2013 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen liitteellä I (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13).

(10) TB:tä koskevat tiedot ovat peräisin maaliskuussa 2002 vahvistetusta Huta Buczekin rakenneuudistussuunnitelmasta vuosiksi 2002–2006, jäljempänä ’vuoden 2002 liiketoimintasuunnitelma’, jonka perusteella tukea on myönnetty kansallisen rakenneuudistusohjelman hyväksymisen jälkeen. Lisätietoja on saatavilla menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (ks. alaviite 2 edellä).

(11) Ks. vuoden 2002 liiketoimintasuunnitelma, s. 57.

(12) Ks. vuoden 2002 liiketoimintasuunnitelma, s. 74.

(13) Ks. vuoden 2002 liiketoimintasuunnitelma, s. 74.

(14) Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych (palkansaajien sosiaalietuuksien takuurahasto), joka huolehtii työntekijöille maksettavista etuuksista siinä tapauksessa, että työnantaja ei pysty niitä maksamaan.

(15) Ks. vuoden 2002 liiketoimintasuunnitelma, s. 30.

(16) Vuotta 2004 koskeva riippumaton seurantakertomus, annettu huhtikuussa 2005, s. 14.

(17) Puolan kahdesti vuodessa toimittaman seurantakertomuksen numerotiedot vahvistavat tämän mm. vuoden 2003 osalta. Ks. UOKiKin tiedonanto nro 2, liite 5, s. 5. Se, että TB:n liiketoimintasuunnitelmassa vuodelle 2005 mainitaan pienempi määrä, joka selvästikään ei sisällä T&K-toimia, ei ole hyväksyttävää.

(18) Kirje 2 päivältä lokakuuta 2006.

(19) Ks. vuoden 2002 liiketoimintasuunnitelma, s. 73.

(20) Puolan viranomaisten kirje 23 päivältä tammikuuta 2007.

(21) Ks. vuoden 2005 liiketoimintasuunnitelma, s. 69.

(22) Ks. vuotta 2003 koskeva riippumaton seurantakertomus, annettu tammikuussa 2004, s. 7.

(23) Ks. vuotta 2004 koskeva Puolan neljäs seurantakertomus, annettu maaliskuussa 2005, s. 168.

(24) Ks. vuotta 2003 koskeva riippumaton seurantakertomus, annettu tammikuussa 2004.

(25) Ks. vuotta 2003 koskeva riippumaton seurantakertomus, annettu tammikuussa 2004, s. 16. Vuoden 2004 kertomuksessa jopa todetaan, että yrityksen tulos oli vuonna 2003 merkittävästi huonompi kuin arvio, joka laadittiin kymmenen kuukautta ensimmäisen seurantakertomuksen jälkeen.

(26) Ks. Puolan kolmas seurantakertomus tammikuusta kesäkuuhun 2004, annettu tammikuussa 2004.

(27) Ks. vuotta 2004 koskeva riippumaton seurantakertomus, annettu toukokuussa 2005.

(28) Ks. vuotta 2004 koskeva riippumaton seurantakertomus, annettu toukokuussa 2005, s. 1.

(29) Ks. Puolan viides seurantakertomus, 9.9.2005, s. 18.

(30) Tätä suunnitelmaa ei ole esitetty komissiolle, mutta sen sisältö ilmenee selkeästi 14 päivänä helmikuuta 2006 päivätystä Puolan viranomaisten kirjeestä.

(31) Ks. Puolan seitsemäs seurantakertomus, 10.9.2006, s. 15.

(32) Ks. päätös 2006/937/EY.

(33) EYVL C 320, 17.10.1998, s. 3.

(34) Ks. alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden liite B (EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8), joka on korvattu vuosien 2007–2013 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen liitteellä I (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13).

(35) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(36) Asia C-256/97, DMT, Kok. 1999, s. I-3913,21 kohta.

(37) Asia T-36/99, Lenzing, Kok. 2004, s. II-3597,146 kohta.

(38) Ks. asiat C-342/96, Tubacex, Kok. 1999, s. I-2459,46 kohta; asia C-256/97, DMT Kok. 1999, s. I-3913,21 kohta; asia C-480/98, Magefesa, Kok. 2000, s. I-8717; asia T-152/99, HAMSA Kok. 2000, s. II-3049,167 kohta.

(39) Asia T-11/95, BP Chemicals, Kok. 1998, s. II-3235, 170 ja 179 kohta, jossa yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että pääomanlisäystä ei voida tarkastella erillään rakenneuudistuksesta. Toisin sanoen tuomioistuin katsoi, että jos taloudellisissa vaikeuksissa olleelle yritykselle on myönnetty rakenneuudistustukea, muut rahoitustukitoimet eivät tavallisissa olosuhteissa voi läpäistä markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan testiä.

(40) Ks. asiat T-126/96 ja T-127/96, BFM ja EFIM, Kok. 1998, s. II-3437, 86 kohta. Myös asia T-318/00, Freistaat Thüringen v. komissio (CDA Alrechts), Kok. 2005, s. II-4179, jonka 200 ja 248 kohdassa tuomioistuin toteaa: ”On näet korostettava, että kun otetaan huomioon erittäin heikko tilanne, jossa PA oli tervehdyttämissopimusta tehtäessä, jokainen kohtuullisen huolellinen markkinatalouden ehdoin toimiva sijoittaja olisi ensin tutkinut perusteellisesti yrityksen taloudellisen tilanteen ja vaatinut toteuttamiskelpoisen rakenneuudistussuunnitelman laatimista ennen kuin olisi myöntänyt sille näin huomattavia luottoja ja erityisesti ennen sen ostamista.”

(41) Ks. asia T-36/99, Lenzing, Kok. 2004, s. II-3597,140 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

(42) Asia T-152/99, HAMSA, Kok. 2002, s. II-3049,170 kohta.

(43) Ks. asia T-36/99, Lenzing, Kok. 2004, s. II-3597, kohta 160, jossa yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin toteaa, että jos julkisella velkojalla on hyvät vakuudet, sillä ei ole perusteita lykätä saataviensa kollektiivista pakkotäytäntöönpanoa kovin pitkään.

(44) Samaan päätelmään olisi päädytty, jos saatavien täytäntöönpanosta luopumista olisi pidetty maksulykkäyksinä, joilla on lopulta sama vaikutus kuin lainan myöntämisellä, koska normaalisti tuensaajan olisi täytynyt saada lainaa pääomamarkkinoilta voidakseen välttää velkojen pakkotäytäntöönpanon. Koska TB oli kuitenkin jo menettänyt luottokelpoisuutensa, tällainen laina olisi sisältänyt tukea 100 % (ks. julkisia teollisuusyrityksiä koskeva tiedonanto, EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3, 41 kohta, siten kuin sitä on sovellettu 7.7.2004 tehdyssä komission päätöksessä C 58/03, Alstom, EUVL L 150, 10.6.2005, s. 24, 132 ja 133 kohta). On myös otettava huomioon, että olettamus, jonka mukaan tuen määrä on 100 %, ei edellytä konkreettista valtion varojen siirtämistä, vaan kyseessä on pikemminkin ennakko-olettamus. Siksi on epäolennaista, maksetaanko laina myöhemmin takaisin vastakkaisista ennakko-oletuksista huolimatta. Tätä sovelletaan myös siinä tapauksessa, että velkojen pakkotäytäntöönpanosta luovutaan. Tällöin ei ole merkitystä sillä, mitä hypoteettinen yksityinen sijoittaja tosiasiallisesti pystyisi panemaan täytäntöön.

(45) Ks. vuotta 2004 koskeva riippumaton seurantakertomus, annettu huhtikuussa 2005, s. 13.

(46) Ks. vuotta 2004 koskeva riippumaton seurantakertomus, annettu huhtikuussa 2005, s. 15.

(47) Näin voidaan päätellä vuonna 1999 annettuihin pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskeviin suuntaviivoihin perustuvien komission päätösten pohjalta. Kyseiset suuntaviivat olivat voimassa silloin kun pöytäkirja nro 8 tuli voimaan (yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2). Tämä ei olisi enää sallittua vuoden 2004 suuntaviivojen 20 kohdan nojalla (yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2). Vaikka suuntaviivoja ei sovelleta suoraan, koska terästeollisuus on periaatteessa suljettu niiden soveltamisalan ulkopuolelle, komissio voi silloin, kun rakenneuudistustuki poikkeuksellisesti hyväksytään, käyttää suuntaviivoja ohjeena.

(48) Ks. asia C 20/04, Huta Częstochowa, päätös 5.7.2005 (EUVL L 366, 21.12.2006, s. 1).

(49) EYVL L 338, 28.12.1996, s. 42.

(50) Komissio toteaa EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen vaikutuksista kilpailuasioiden käsittelyyn antamansa tiedonannon (EYVL C 152, 26.6.2002, s. 5) 44 kohdassa, että ”tehdessään 23. heinäkuuta 2002 jälkeen päätöksiä valtiontuista, jotka on pantu täytäntöön kyseisenä päivänä tai ennen sitä ilman komissiolta saatua ennakkohyväksyntää, komissio soveltaa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä antamaansa ilmoitusta”. Kyseisessä tiedonannossa (ks. EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22) määrätään, että sääntöjenvastaisesti myönnettyä tukea on arvioitava tuen myöntämisajankohtana voimassa olevien sääntöjen pohjalta.

(51) Ks. päätös 2006/937/EY.

(52) S. 38.

(53) Ks. päätös 2006/937/EY.

(54) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3, siten kuin niitä sovelletaan terästeollisuuden valtiontuesta annettujen suuntaviivojen 3 artiklan mukaisesti (suuntaviivat on sittemmin korvattu, ks. EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3).

(55) Jos vuosina 2005 ja 2006 toteutettiin lisää investointeja, kuten johdanto-osan 45 kappaleessa mainitaan, myös ne on otettava huomioon.

(56) Ks. asia 323/83, Intermills, 11 kohta, jossa yhteisöjen tuomioistuin on katsonut seuraavaa: ”[…] On siis syytä todeta, että huolimatta siitä, että kolmesta teollisuusyrityksestä kukin on vanhasta Intermills-yhtiöstä erillinen oikeushenkilö, nämä yritykset muodostavat yhtenäisen ryhmän – ainakin Belgian viranomaisten myöntämän tuen kannalta tarkasteltuna”. Vastaavan päätelmän on esittänyt julkisasiamies Geelhoed yhdistetyissä asioissa C-328/99 ja C-399/00, Seleco, Kok. 2003, s. I-4035, vaikka komissio oli katsonut, että tuen takaisinmaksua koskeva vaade olisi ulotettava koskemaan myös yhtymästä irrotettua yksikköä (taloudellisen jatkuvuuden kriteeriä mainitsematta).

(57) Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuki on periaatteessa perittävä takaisin siltä yritykseltä, joka siitä on tosiasiallisesti hyötynyt, jotta voidaan estää tuen sille antaman kilpailuedun aiheuttama kilpailun vääristyminen, ks. yhdistetyt asiat T-111/01 ja T-133/01, Saxonia Edelmetalle, Kok. 2005, s. II-01579,115 kohta.

(58) Tähän argumenttiin vetoaa myös julkisasiamies Geelhoed yhdistetyissä asioissa C-328/99 ja C-399/00, Seleco, Kok. 2003, s. I-4035,79 ja 84 kohta.

(59) Edellä esitettyä sovelletaan riippumatta siitä, että samalla kun TB:n omaisuuseriä myytiin HB:lle, myös osa TB:n veloista siirtyi HB:lle, kuten edellä johdanto-osan 61 kappaleessa kerrotaan. Joka tapauksessa omaisuuseristä maksettua hintaa ei selvästikään alennettu saatavien siirron yhteydessä, koska HB maksoi niistä lähes markkinahinnan.

(60) Komissio on tietoinen siitä, että sillä ei ollut ”velvollisuutta määrittää […], missä määrin kukin yritys oli hyötynyt [tuesta], vaan se saattoi ainoastaan kehottaa [jäsenvaltion] viranomaisia perimään nämä tuet takaisin niiden saajalta tai saajilta, toisin sanoen siltä yritykseltä tai niiltä yrityksiltä, jotka olivat tosiasiallisesti hyötyneet niistä”. Ks. yhdistetyt asiat T-111/01 ja T-133/01, Saxonia Edelmetalle, 124 kohta. Vaikka komissio voi siis ainoastaan kehottaa jäsenvaltion viranomaisia ilmoittamaan, miltä yritykseltä tuki on perittävä takaisin, mikään ei estä sitä määrittämästä, mikä yritys on tosiasiallisesti hyötynyt tuesta.

(61) Asia 277/00, SMI, Kok. 2004, s. I-4355,85 kohta; asia 52/84 komissio v. Belgia, Kok. 1986, 89, 14 kohta ja asia C-142/87, Tubemeuse, Kok. 1990, s. I-959, 60–62 kohta.

(62) Yhdistetyt asiat C-328/99 ja C-399/00, Seleco, Kok. 2003, s. I-4035; asia 277/00 SMI, Kok. 2004, s. I-4355; asiat T-318/00 ja T-324/00, CDA Albrechts II, Kok. 2005, s. II-4179.

(63) Asia 277/00, SMI, Kok. 2004, s. I-4355,86 kohta yhdessä 92 kohdan kanssa. Tämä liittyy tilanteeseen, jossa omaisuuseriä ei ole siirretty markkinahintaan tai jossa liiketoimen taustalla on pyrkimys välttää tuen palauttaminen.

(64) Ks. asia 277/00, SMI, Kok. 2004, s. I-4355,86 kohta, jossa yhteisöjen tuomioistuin on katsonut, että ”tilanteessa, jossa on perustettu yhtiöitä jatkamaan osaa tukia saaneen yrityksen toiminnoista, kun tämä on joutunut konkurssiin, nämä yhtiöt voidaan myös mahdollisesti velvoittaa maksamaan kyseessä olevat tuet takaisin, jos todetaan, että ne edelleen tosiasiallisesti hyötyvät näiden tukien saamiseen liittyvästä kilpailuedusta”.

(65) Tosiasiallisesti tuomioistuin on katsonut, että ”jos vaikeuksissa oleva ja konkurssikypsä yritys saisi sitä erikseen koskevia tukia koskevan muodollisen tutkintamenettelyn kuluessa perustaa tytäryhtiön, jolle se sitten ennen tutkintamenettelyn päättymistä siirtäisi kannattavimmat varansa, kaikille yhtiöille annettaisiin mahdollisuus vähentää nämä varat emoyrityksen omaisuudesta tukien takaisinperinnän yhteydessä, mikä voisi vaarantaa kokonaan tai osittain näiden tukien takaisin perimisen vaikutukset” (C-328/99 ja C-399/00, Seleco, Kok. 2003, s. I-04035,77 kohta). Vastaavat perustelut on esitetty asiassa C-415/03, komissio v. Kreikka (Olympic), Kok. 2005, s. I-3875.

(66) Toiminnan siirtäminen HB:lle mainitaan jo alkuperäisessä liiketoimintasuunnitelmassa (ks. 59 kappale edellä).

(67) Takaisin perittäviä määriä määritettäessä voidaan kuitenkin ottaa huomioon elokuun 2006 jälkeen tapahtuneen vaateiden täytäntöönpanon vaikutukset.

(68) Ks. asia C 20/04, Huta Częstochowa, päätös 5.7.2005 (EUVL L 366, 21.12.2006, s. 1).

(69) EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1935/2006 (EUVL L 407, 30.12.2006, s. 1).