2. Arvopaperistetut lainat

Tiedonkeruun yhteydessä arvopaperistetut lainat sisältävät varat, jotka lainataan lainanottajille ja jotka tiedonantajat hankkivat alkuperäiseltä liikkeeseenlaskijalta. Nämä varat eivät perustu velkakirjoihin tai niitä edustaa vain yksi velkakirja (siinäkin tapauksessa että se on tullut jälkimarkkinakelpoiseksi). Tämä erä sisältää myös — kolmansille osapuolille myönnetyt rahoitusleasing-luotot: rahoitusleasing-sopimukset ovat sopimuksia, joissa kestävän tavaran laillinen omistaja (jäljempänä ’vuokralleantaja’) lainaa nämä varat kolmannelle osapuolelle (jäljempänä ’vuokralleottaja’) hyödykkeen lähes koko taloudellisen eliniän ajaksi ja saa vastikkeeksi maksuerät, jotka kattavat hyödykkeen kustannukset sekä siihen liittyvän koron. Vuokralleottajan oletetaan saavan kaiken hyödyn hyödykkeen käytöstä ja vastaavan omistajuuteen liittyvistä kuluista ja riskeistä. Tilastoinnissa rahoitusleasing-sopimuksia kohdellaan lainoina, jotka vuokralleantaja myöntää vuokralleottajalle kestävän tavaran hankkimista varten. Vuokralleantajana olevan alkuperäisen liikkeeseenlaskijan myöntämät rahoitusleasing-lainat kirjataan saamisten erään ”arvopaperistetut lainat”. Vuokralleottajalle lainattuja varoja (kestäviä tavaroita) ei saa kirjata seuraaviin eriin: — hoitamattomat lainat, joita ei ole vielä maksettu takaisin eikä kirjattu luottotappioiksi: laina katsotaan hoitamattomaksi, jos sen takaisinmaksu on viivästynyt tai takaisinmaksun todennäköisyys muutoin todetaan pienentyneeksi — hallussa olevat ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit: hallussa olevat muut arvopaperit kuin osakkeet ja osuudet, jotka eivät ole jälkimarkkinakelpoisia ja joita ei vaihdeta jälkimarkkinoilla; ks. myös ”siirretyt lainat” — siirretyt lainat: lainat, joista on tosiasiallisesti tullut jälkimarkkinakelpoisia, kirjataan saamiserään ”arvopaperistetut lainat”, mikäli niitä edustaa edelleen vain yksi velkakirja ja niitä vaihdetaan yleensä vain satunnaisesti — talletusten tai lainojen muodossa olevat lainasaamiset, joilla on huonompi etuoikeus kuin muilla saamisilla: velkapaperien muodossa olevat lainasaamiset, joilla on huonompi etuoikeus kuin muilla saamisilla, tuottavat liikkeeseen laskevalle laitokselle toissijaisen vaateen, joka voidaan esittää vasta sen jälkeen, kun kaikki etusijalla olevat vaateet eli talletukset/lainat on tyydytetty, joten niillä on joitain ”osakkeiden ja osuuksien” kaltaisia ominaisuuksia. Tilastoinnissa lainasaamisia, joilla on huonompi etuoikeus kuin muilla saamisilla, on kohdeltava rahoitusinstrumentin luonteen mukaan, eli ne on luokiteltava joko ”arvopaperistetuiksi lainoiksi” tai ”muiksi arvopapereiksi kuin osakkeiksi” instrumentin luonteen mukaan. Jos kaikenlaiset erityisyhteisöjen hallussa olevat lainasaamiset, joilla on huonompi etuoikeus kuin muilla saamisilla, yksilöidään tilastoinnissa tällä hetkellä yhtenä lukuna, tämä luku on luokiteltava erään ”muut arvopaperit kuin osakkeet”, koska tällaiset lainasaamiset ovat pääasiallisesti arvopaperien eivätkä lainojen muodossa. Arvopaperistettuja lainoja ilmoitettaessa on noudatettava seuraavia sääntöjä: — maturiteettierittelyä edellytetään euroalueen rahalaitosten yrityksille antamien lainojen osalta. Sillä tarkoitetaan maturiteettia lainan myöntämishetkellä, eli alkuperäistä maturiteettia, ja sillä viitataan kiinteään määräaikaan, jonka kuluttua laina erääntyy maksettavaksi takaisin — lainat on ilmoitettava nimellisarvoon, vaikka ne olisi ostettu alkuperäiseltä liikkeeseenlaskijalta eri hintaan. Nimellisarvon ja ostohinnan välisen erotuksen vastaerä on sisällytettävä erään ”muut velat”. Tämä erä sisältää arvopaperistetut lainat riippumatta siitä, edellyttääkö voimassa oleva kirjanpitokäytäntö lainojen kirjaamista tiedonantajan taseeseen.