KOMISSION ASETUS (EY) N:o 250/2009

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 295/2008 täytäntöönpanosta ominaisuustietojen määritelmien, toimitettavien tietojen teknisen muodon, NACE Rev.1.1:n ja NACE Rev.2:n mukaisen kaksinkertaisen ilmoitusvelvollisuuden sekä yritystoiminnan rakennetilastoista myönnettävien poikkeuksien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon yritystoiminnan rakennetilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 295/2008 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan a, c, d ja e alakohdan

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksella (EY, Euratom) N:o 58/97 (2) luotiin yhteiset puitteet yhteisön yritysten rakennetta, toimintoja, kilpailukykyä ja tuloksia koskevien yhteisön tilastojen tuottamista varten. Selkeyden ja järkeistämisen vuoksi asetus on laadittu uudelleen, ja moniin sen säännöksiin on tehty merkittäviä muutoksia.

Yritystoiminnan rakennetilastoja varten vahvistetuista ominaisuustietojen määritelmistä annettua komission asetusta (EY) N:o 2700/98 (3) ja yritystoiminnan rakennetilastojen toimittamisessa noudatettavasta teknisestä muodosta annettua komission asetusta (EY) N:o 2702/98 (4) olisi muutettava kyseisten muutosten huomioon ottamiseksi. Selkeyden vuoksi ne olisi korvattava tällä asetuksella.

Lisäksi on tarpeen määrittää asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteissä I–IX lueteltujen yritystoiminnan rakennetilastojen tekninen toimittamismuoto ja -menettely, jotta voitaisiin tuottaa jäsenvaltioiden kesken vertailukelpoisia ja yhdenmukaistettuja tietoja, pienentää tietojen toimittamisessa tapahtuvien virheiden riskiä ja nopeuttaa kerättyjen tietojen käsittelyä sekä niiden tarjoamista käyttäjille.

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ominaisuustiedot määritellään tämän asetuksen liitteessä I.

Kun kyseisissä määritelmissä viitataan yhtiön tilinpäätökseen, niitä pidetään viittauksina nimikkeisiin, joista säädetään yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä annetun neljännen neuvoston direktiivin 78/660/ETY (5) 9 artiklassa (tase), 23 artiklassa (tuloslaskelma) ja 43 artiklassa (liitetiedot), sekä nimikkeisiin, joista säädetään komission asetuksen (EY) N:o 1725/2003 (6) liitteessä.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 mukaisten tietojen tekninen toimittamismuoto säädetään tämän asetuksen liitteessä II.

3 artikla

Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten (kansallisten tilastolaitosten ja tiettyjä rahoituslaitoksia valvovien viranomaisten) on lähetettävä tämän asetuksen mukaisesti toimitettavat tiedot komissiolle (Eurostatille) elektronisessa muodossa. Tietojen toimitusmuodon on oltava komission (Eurostatin) täsmentämien tiedonsiirtostandardien mukainen. Tiedot on siirrettävä tai ladattava sähköisesti komission (Eurostatin) ylläpitämään keskitettyyn tietojen vastaanottopisteeseen.

Jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön komission (Eurostat) antamat tiedonsiirtostandardit ja -suuntaviivat tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti.

4 artikla

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä I olevan 9 jakson 2 kohdassa tarkoitettua kaksinkertaista ilmoittamista koskevista vaatimuksista säädetään tämän asetuksen liitteessä III.

5 artikla

Poikkeukset asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä I olevan 11 jakson, liitteessä II olevan 10 jakson, liitteessä III olevan 9 jakson, liitteessä VIII olevan 8 jakson ja liitteessä IX olevan 13 jakson säännöksiin myönnetään tämän asetuksen liitteen IV mukaisesti.

6 artikla

Kumotaan asetukset (EY) N:o 2700/98 ja (EY) N:o 2702/98.

Niitä kuitenkin sovelletaan edelleen viitevuotta 2007 ja sitä edeltäviä viitevuosia koskevien tietojen keruuseen, laatimiseen ja toimittamiseen.

7 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(1) EUVL L 97, 9.4.2008, s. 13–59.

(2) EYVL L 14, 17.1.1997, s. 1.

(3) EYVL L 344, 18.12.1998, s. 49.

(4) EYVL L 344, 18.12.1998, s. 102.

(5) EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11.

(6) EUVL L 261, 13.10.2003, s. 1.

LIITE I

OMINAISUUSTIETOJEN MÄÄRITELMÄT

Koodi : 11 11 0 Nimike : Yritysten lukumäärä Liite : I–VIII

Määritelmä

Yritysrekisteristä muodostettuun kulloiseenkin perusjoukkoon merkittyjen yritysten lukumäärä, sellaisena kuin se on määritelty neuvoston asetuksessa N:o 696/93 (1), korjattuna etenkin otantakehikkoon liittyvien virheiden osalta. Mukaan luetaan ainoastaan sellaiset toiminnassa olevat yksiköt, joilla oli joko liikevaihtoa tai työpaikkoja milloin tahansa viitejakson aikana. Mukaan ei lueta toimimattomia tai väliaikaisesti toimimattomia yksiköitä. Tilastoon sisältyvät kaikki yksiköt, jotka ovat toiminnassa vähintään osan viitejaksoa. Siihen sisältyvät myös paikalliset yksiköt (sivukonttorit), jotka eivät ole erillisiä oikeushenkilöitä ja jotka kuuluvat ulkomaisiin yrityksiin lukuun ottamatta asetuksen N:o 295/2008 liitteen V kattamia toimintoja. Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä V olevassa 2 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta tähän ominaisuustietoon sisältyvät vain raportoivan maan lainsäädännön mukaisesti perustetut yritykset ja sellaisten yritysten sivukonttorit, joiden päätoimipaikka on ETA:n ulkopuolisessa valtiossa. Sellaisten jälleenvakuutukseen erikoistuneiden vakuutusyritysten sivukonttoreita, joiden päätoimipaikka on ETA:n ulkopuolisessa valtiossa, ei kirjata. Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VII olevassa 3 jaksossa määriteltyjen toimintojen osalta tähän ominaisuustietoon sisältyvät myös eläkerahastot, joilla ei ole palkattua henkilöstöä. Lisäksi siihen sisältyvät eläkerahastot, jotka eivät ole oikeushenkilöitä ja joita hallinnoivat eläkerahastojen hoitoon erikoistuneet yritykset, vakuutusyhtiöt tai muut rahoituslaitokset (ja joiden tilit eivät sisälly näiden laitosten vuositilinpäätökseen). Tähän ominaisuustietoon eivät kuitenkaan sisälly eläkerahastot, joita ei ole perustettu erilleen työnantajayrityksestä tai sen liiketoiminnasta (eli epäitsenäisiä eläkerahastoja ja työantajan yleensä aputoimintona hoitamia rahastoja).

Koodi : 11 11 1 Nimike : Yritysten lukumäärä oikeudellisen muodon mukaan Liite : V ja VI

Määritelmä

Yritysten lukumäärä (katso muuttuja 11 11 0) jaotellaan oikeudellisen muodon mukaan.

Yhteys muihin muuttujiin

Yritysten lukumäärä jaoteltuna oikeudellisen muodon mukaan on muuttujan Yritysten lukumäärä (11 11 0) lisäjaottelu.

Koodi : 11 11 2 Nimike : Yritysten lukumäärä bruttovakuutusmaksutulon suuruusluokan mukaan Liite : V

Määritelmä

Yritysten lukumäärä (katso muuttuja 11 11 0) jaotellaan bruttovakuutusmaksutuloon perustuvan kokoluokan mukaan.

Yhteys muihin muuttujiin

Yritysten lukumäärä jaoteltuna bruttovakuutusmaksutuloon perustuvan kokoluokan mukaan on muuttujan Yritysten lukumäärä (11 11 0) lisäjaottelu.

Koodi : 11 11 3 Nimike : Yritysten lukumäärä vakuutusteknisen bruttovastuuvelan suuruusluokan mukaan Liite : V

Määritelmä

Yritysten lukumäärä (katso muuttuja 11 11 0) jaotellaan vakuutustekniseen bruttovastuuvelkaan perustuvan kokoluokan mukaan.

Yhteys muihin muuttujiin

Yritysten lukumäärä jaoteltuna vakuutustekniseen bruttovastuuvelkaan perustuvan kokoluokan mukaan on muuttujan Yritysten lukumäärä (11 11 0) lisäjaottelu.

Koodi : 11 11 4 Nimike : Yritysten lukumäärä emoyhtiön kotipaikan mukaan Liite : VI

Määritelmä:

’Emoyhtiöllä’ tarkoitetaan perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla konsolidoiduista tilinpäätöksistä 13 kesäkuuta 1983 annetun neuvoston direktiivin 83/349/ETY (2) 1 ja 2 artiklassa määriteltyä emoyhtiötä ja mitä tahansa yritystä, jolla asianomaisen valvontaviranomaisten näkemyksen mukaan on tosiasiallinen määräävä vaikutus luottolaitoksessa.

Emoyhtiöistä on käytettävä seuraavaa maantieteellistä jaottelua: emoyhtiö, jonka kotipaikka on kotijäsenvaltiossa (kyseisen yhtiön voidaan katsoa olevan kotimaisessa hallinnassa), emoyhtiö, jonka kotipaikka on toisessa valtiossa (kyseisen yhtiön voidaan katsoa olevan ulkomaisessa hallinnassa). Niiden luottolaitosten sivukonttoreilla, joiden päätoimipaikka on muussa kuin raportoivassa maassa, ei ole emoyhtiötä. Näitä yrityksiä ei oteta huomioon tässä yhteydessä. Lopullista määräysvaltaa käyttävä institutionaalinen yksikkö, sellaisena kuin se määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa N:o 716/2007 (3), on tässä yhteydessä suositeltavin käsite, ja sitä olisi käytettävä mahdollisimman johdonmukaisesti.

Yhteys muihin muuttujiin

Yritysten lukumäärä emoyhtiön kotipaikan mukaan on muuttujan Yritysten lukumäärä (11 11 0) osa.

Koodi : 11 11 5 Nimike : Yritysten lukumäärä emoyhtiön kotipaikan mukaan Liite : V

Määritelmä

’Emoyhtiöllä’ tarkoitetaan perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla konsolidoiduista tilinpäätöksistä 13 kesäkuuta 1983 annetun neuvoston direktiivin 83/349/ETY 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua emoyhtiötä ja mitä tahansa yritystä, jolla asianomaisen valvontaviranomaisten näkemyksen mukaan on tosiasiallinen määräävä vaikutus vakuutusyrityksessä.

Emoyhtiöistä on käytettävä seuraavaa maantieteellistä jaottelua: emoyhtiö, jonka kotipaikka on kotijäsenvaltiossa (kyseisen yhtiön voidaan katsoa olevan kotimaisessa hallinnassa), emoyhtiö, jonka kotipaikka on toisessa valtiossa (kyseisen yhtiön voidaan katsoa olevan ulkomaisessa hallinnassa). Koska keskinäisillä yhtiöillä ja sellaisten vakuutusyritysten sivukonttoreilla, joiden päätoimipaikka on ETA:n ulkopuolisessa valtiossa, ei ole emoyhtiötä, niitä ei oteta tässä yhteydessä huomioon. Lopullista määräysvaltaa käyttävä institutionaalinen yksikkö, sellaisena kuin se määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa N:o 716/2007, on tässä yhteydessä suositeltavin käsite, ja sitä olisi käytettävä mahdollisimman johdonmukaisesti.

Yhteys muihin muuttujiin

Yritysten lukumäärä emoyhtiön kotipaikan mukaan on muuttujan Yritysten lukumäärä (11 11 0) osa.

Koodi : 11 11 6 Nimike : Yritysten lukumäärä taseen loppusummaan perustuvan kokoluokan mukaan Liite : VI

Määritelmä:

Yritysten lukumäärä (katso muuttuja 11 11 0) jaotellaan taseen loppusummaan perustuvan kokoluokan mukaan. Taseen loppusumma tilivuoden lopussa (katso muuttuja 43 30 0) otetaan huomioon.

Yhteys muihin muuttujiin

Yritysten lukumäärä jaoteltuna taseen loppusummaan perustuvan kokoluokan mukaan on muuttujan Yritysten lukumäärä (11 11 0) lisäjaottelu.

Koodi : 11 11 7 Nimike : Yritysten lukumäärä luottolaitosluokan mukaan Liite : VI

Määritelmä

Yritysten lukumäärä (katso muuttuja 11 11 0) jaotellaan luottolaitosluokan mukaan seuraavasti: toimiluvan saaneet pankit, erikoistuneet luottolaitokset, muut luottolaitokset.

Yhteys muihin muuttujiin

Yritysten lukumäärä jaoteltuna luottolaitosluokan mukaan on muuttujan Yritysten lukumäärä (11 11 0) lisäjaottelu.

Koodi : 11 11 8 Nimike : Yritysten lukumäärä investointeihin perustuvien kokoluokkien mukaan Liite : VII

Määritelmä

Yritysten lukumäärä sellaisena kuin se on muuttujassa 11 11 0 määriteltynä investointeihin perustuvien kokoluokkien mukaan, joita ovat muuttujissa 48 10 0 ja 48 10 4 tarkoitetut sijoitukset eli sijoitukset yhteensä markkina-arvoon.

Yhteys muihin muuttujiin

Muuttuja Yritysten lukumäärä jaoteltuna investointeihin perustuvien kokoluokkien mukaan (11 11 8) on muuttujan Yritysten lukumäärä (11 11 0) lisäjaottelu.

Koodi : 11 11 9 Nimike : Yritysten lukumäärä vakuutettujen määrään perustuvien kokoluokkien mukaan Liite : VII

Määritelmä

Yritysten lukumäärä sellaisena kuin se on muuttujassa 11 11 0 määriteltynä vakuutettujen määrään perustuvien kokoluokkien mukaan; vakuutettuja ovat muuttujassa Vakuutettujen määrä (48 70 0) määritellyt vakuutetut.

Huomaa : Huomioon olisi otettava vakuutettujen määrä tilivuoden lopussa.

Yhteys muihin muuttujiin

Muuttuja Yritysten lukumäärä jaoteltuna vakuutettujen määrään perustuvien kokoluokkien mukaan (11 11 9) on muuttujan Yritysten lukumäärä (11 11 0) lisäjaottelu.

Koodi : 11 15 0 Nimike : Niiden yritysten lukumäärä, joilla on epäitsenäisiä eläkerahastoja Liite : VII

Määritelmä

Tämä muuttuja liittyy niiden yritysten lukumäärän, jotka muodostavat kirjanpidollisia rahastoja maksaakseen eläkkeitä työntekijöilleen. Epäitsenäisten eläkerahastojen hoito katsotaan näiden yritysten aputoiminnoksi.

Koodi : 11 21 0 Nimike : Paikallisten yksiköiden lukumäärä Liite : I–IV ja VI

Määritelmä

Yritysrekisteristä muodostettuun kulloiseenkin perusjoukkoon merkittyjen paikallisten yksikköjen lukumäärä, sellaisena kuin se on määritelty neuvoston asetuksessa N:o 696/93, korjattuna etenkin otantakehikkoon liittyvien virheiden osalta. Lukumäärän on sisällettävä myös ne paikalliset yksiköt, joilla ei ole lainkaan palkallisia työntekijöitä. Tähän tilastoon sisältyvät kaikki yksiköt, jotka ovat toiminnassa vähintään osan viitejaksoa.

Koodi : 11 31 0 Nimike : Toimialayksiköiden lukumäärä Liite : II ja IV

Määritelmä

Yritysrekisteristä muodostettuun kulloiseenkin perusjoukkoon merkittyjen toimialayksiköiden lukumäärä, sellaisena kuin ne on määritelty neuvoston asetuksessa N:o 696/93, korjattuna etenkin otantakehikkoon liittyvien virheiden osalta, tai arvio, jos kyseisiä yksiköitä ei merkitä rekisteriin. Tähän tilastoon sisältyvät kaikki yksiköt, jotka ovat toiminnassa vähintään osan viitejaksoa.

Koodi : 11 41 0 Nimike : Sivukonttoreiden lukumäärä ja sijainti muissa maissa Liite : V

Määritelmä

Sivukonttori sellaisena kuin se määritellään annetun neuvoston direktiivin 92/49/ETY (4) (kolmas vahinkovakuutusdirektiivi) 1 artiklassa ja annetun neuvoston direktiivin 92/96/ETY (5) (kolmas henkivakuutusdirektiivi) 1 artiklassa. Ulkomaisten sivukonttorien lukumäärän yhteydessä on käytettävä seuraavaa maantieteellistä jaottelua: jokainen yksittäinen muu jäsenvaltio, muu ETA-valtio, Sveitsi, Yhdysvallat, Japani, muut kolmannet maat (muu maailma).

Koodi : 11 41 1 Nimike : Muissa kuin ETA-maissa sijaitsevien sivuliikkeiden kokonaismäärä sijaintipaikan mukaan Liite : VI

Määritelmä

’Sivukonttori’ määritellään direktiivin 89/646/ETY (6) 1 artiklassa ja määritelmää tarkennetaan palvelujen tarjoamisen vapaudesta ja yleisestä edusta toisessa pankkidirektiivissä annetussa komission tiedonannossa (95/C 291/06).

Ulkomaisten sivukonttorien lukumäärän yhteydessä on käytettävä seuraavaa maantieteellistä jaottelua: Sveitsi, Yhdysvallat, Japani, kolmannet maat (muu maailma).

Huomaa : Huomioon otetaan kaikki ETA:n ulkopuolisissa maissa toiminnassa olevat sivukonttorit, jotka on ilmoitettu luottolaitoksen kotivaltiossa.

Koodi : 11 51 0 Nimike : Ulkomailla sijaitsevien rahoitustytäryhtiöiden kokonaismäärä sijaintipaikan mukaan Liite : VI

Määritelmä

’Tytäryhtiöllä’ tarkoitetaan perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla konsolidoiduista tilinpäätöksistä annetun neuvoston direktiivin 83/349/ETY 1 ja 2 artiklassa määriteltyä tytäryhtiötä. Kaikki rahoituspalveluyrityksinä pidettävät yritykset (sellaisina kuin ne on määritelty luottolaitoksia koskevan menetelmäkäsikirjan Methodological manual for statistics on credit institutions 1.3 luvussa) on sisällytettävä tähän kohtaan.

Huomaa : Tytäryhtiöiden yhteydessä on käytettävä seuraavaa maantieteellistä jaottelua: jokainen yksittäinen muu jäsenvaltio, muu ETA-valtio, Sveitsi, Yhdysvallat, Japani, kolmannet maat (muu maailma). Ainoastaan emoyhtiön suorat tytäryhtiöt otetaan huomioon.

Koodi : 11 61 0 Nimike : Eläkejärjestelmien lukumäärä Liite : VII

Määritelmä

Muuttujaan sisältyy eläkerahastojen hallinnoimien eläkejärjestelmien kokonaismäärä. Eläkejärjestelmä perustuu sopimukseen, joka on yleensä työmarkkinaosapuolten välinen ja jossa määrätään eläke-etuuksien myöntämisestä ja myöntämisen edellytyksistä.

Koodi : 11 91 0 Nimike : Toiminnassa olevien yritysten populaatio vuonna t Liite : IX

Määritelmä

Niiden yritysten lukumäärä, joilla oli joko liikevaihtoa tai työpaikkoja milloin tahansa tietyn viitejakson aikana.

Koodi : 11 92 0 Nimike : Aloitettujen yritysten lukumäärä vuonna t Liite : IX

Määritelmä

Yritysrekisteristä muodostettuun kulloiseenkin perusjoukkoon merkittyjen aloittaneiden yritysten lukumäärä korjattuna virheiden osalta. Toiminnan aloittamisella tarkoitetaan tuotannontekijöistä koostuvan kokonaisuuden muodostamista siten, ettei tapahtumaan osallistu muita yrityksiä. Aloittaneisiin yrityksiin eivät kuulu sellaiset perusjoukkoon merkityt uudet yritykset, jotka ovat syntyneet yritysten sulautumisen, purkautumisen tai yritystoiminnan uudelleenjärjestelyn yhteydessä tai jotka ovat irtautuneet itsenäisiksi yksiköiksi toisesta yrityksestä. Niihin eivät myöskään kuulu yritykset, jotka on merkitty tiettyyn osaperusjoukkoon vain siksi, että ne ovat vaihtaneet toimialaa.

Koodi : 11 93 0 Nimike : Lopetettujen yritysten lukumäärä vuonna t Liite : IX

Määritelmä

Yritysrekisteristä muodostettuun kulloiseenkin perusjoukkoon merkittyjen lopettaneiden yritysten lukumäärä korjattuna virheiden osalta. Toiminnan lopettamisella tarkoitetaan tuotannontekijöistä koostuvan kokonaisuuden purkamista siten, ettei tapahtumaan osallistu muita yrityksiä. Lopettaneisiin yrityksiin eivät kuulu sellaiset perusjoukosta poistetut yritykset, jotka ovat lopettaneet toimintansa yritysten sulautumisen, yritysvaltauksen, yrityksen purkautumisen tai yritystoiminnan uudelleenjärjestelyn takia. Niihin eivät myöskään kuulu yritykset, jotka on poistettu tietystä osaperusjoukosta vain siksi, että ne ovat vaihtaneet toimialaa.

Koodi : 11 94 1 Nimike : Niiden vuonna t–1 aloitettujen yritysten lukumäärä, jotka ovat jääneet eloon vuoteen t

Koodi : 11 94 2 Nimike : Niiden vuonna t–2 aloitettujen yritysten lukumäärä, jotka ovat jääneet eloon vuoteen t

Koodi : 11 94 3 Nimike : Niiden vuonna t–3 aloitettujen yritysten lukumäärä, jotka ovat jääneet eloon vuoteen t

Koodi : 11 94 4 Nimike : Niiden vuonna t–4 aloitettujen yritysten lukumäärä, jotka ovat jääneet eloon vuoteen t

Koodi : 11 94 5 Nimike : Niiden vuonna t–5 aloitettujen yritysten lukumäärä, jotka ovat jääneet eloon vuoteen t Liite : IX

Määritelmä

Näissä ominaisuustiedoissa yrityksen eloonjäännillä tarkoitetaan sitä, että yrityksellä on työpaikkoja ja/tai liikevaihtoa yrityksen aloitusvuonna ja sitä seuraavana vuonna (seuraavina vuosina). Eloonjääntiä on kahta eri tyyppiä:

1) Vuonna t–1 aloitetun yrityksen katsotaan jääneen eloon vuoteen t, jos sillä on liikevaihtoa ja/tai työpaikkoja milloin tahansa vuonna t (= eloonjäänti ilman muutoksia).

2) Yrityksen katsotaan jääneen eloon myös silloin, kun kyseinen oikeudellinen yksikkö on lakannut toimimasta, mutta toimintaa jatkaa uusi oikeudellinen yksikkö, joka on perustettu nimenomaisesti ottamaan haltuun kyseisen yrityksen tuotannontekijät (= eloonjäänti haltuunoton tuloksena).

Koodi : 12 11 0 Nimike : Liikevaihto Liite : I–V, VII ja VIII

Määritelmä

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV ja VIII olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta — NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltavia toimialoja lukuun ottamatta — liikevaihto sisältää kaikki havaintoyksikön viitejakson aikana laskuttamat määrät, ja se vastaa ulkopuolisille tarjottavien tavaroiden ja palvelujen markkinaehtoista myyntiä. Tavaroiden myyntiin sisältyvät yrityksen valmistamat tuotteet ja vähittäiskauppiaan ostamat kauppatavarat tai myyntitarkoituksessa pidettävät maa-alueet ja muut kiinteistöt (jos maa-alueet ja muut kiinteistöt on alunalkaen hankittu investointitarkoituksessa, niitä ei pidä sisällyttää liikevaihtoon). Palvelujen tuottaminen tarkoittaa tyypillisesti, että yritys suorittaa sopimuksenmukaisen tehtävän sovittuna ajanjaksona. Pitkäaikaisista sopimuksista (kuten rakennusurakkasopimuksista) saatavat tuotot kirjataan hankkeen valmistusasteen eikä valmiin hankkeen perusteella. Omaan käyttöön tuotettuja tavaroita tai investointeja ei kirjata liikevaihtoon.

Liikevaihto sisältää kaikki yksikön laskuttamiin tavaroihin ja palveluihin liittyvät verot ja muut maksut lukuun ottamatta arvonlisäveron tyyppisiä maksuja. Yritys kerää arvonlisäverot vaiheittain, ja ne jäävät kokonaisuudessaan lopullisen ostajan maksettaviksi.

Liikevaihto sisältää myös kaikki muut asiakkaalta veloitettavat kulut (kuten kuljetus- ja pakkauskustannukset), vaikka nämä olisi eritelty laskussa. Liikevaihdosta on vähennettävä myönnetyt alennukset ja hyvitykset sekä palautettujen pakkausmateriaalien arvo.

Liikevaihtoon ei neljännen tilinpäätösdirektiivin mukaisesti sisälly tuotto, joka yhtiön tilinpäätöksessä luokitellaan muuksi varsinaisen toiminnan tuotoksi, rahoitustuotoksi tai muun kuin varsinaisen toiminnan tuotoksi, eivätkä kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS/IFRS) mukaisesti myöskään tuotot, jotka syntyvät muiden käyttäessä yrityksen varoja, jotka tuottavat korkoa, rojaltia, osinkoja tai muita tuloja. Siihen ei myöskään sisällytetä viranomaisilta tai EU:n toimielimiltä saatuja toimintatukipalkkioita.

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä V olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevissa tilastoissa tätä ominaisuustietoa vastaa nimike ”bruttovakuutusmaksutulo”. Tämä ominaisuustieto määritellään direktiivin 91/674/ETY (7) 35 artiklassa. Huomautus: Tuloslaskelman kaava (vakuutustekninen laskelma): direktiivin 91/674/ETY 34 artiklan I.1 a kohta muun vakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen osalta ja direktiivin 91/674/ETY 34 artiklan II.1 a kohta henkivakuutusliikkeen osalta.

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VII olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevissa tilastoissa tätä ominaisuustietoa vastaa nimike ”eläkevakuutusmaksut yhteensä”. Tähän ominaisuustietoon sisältyvät kaikki varainhoitovuoden aikana maksettavat eläkesopimuksiin perustuvat eläkevakuutusmaksut, kuten pakolliset eläkevakuutusmaksut, muut säännölliset eläkevakuutusmaksut, vapaaehtoiset eläkevakuutusmaksut, saadut siirrot ja muut eläkevakuutusmaksut.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV ja VIII olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltavia toimialoja

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Edellä tilastollisia tarkoituksia varten määritelty liikevaihto sisältää seuraavan tilinpäätöserän

— Nettoliikevaihto mukaan lukien muut liikevaihtoon liittyvät tuoteverot, jotka eivät ole vähennyskelpoisia

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 (8) ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Edellä tilastollisia tarkoituksia varten määritelty liikevaihto sisältää seuraavat tilinpäätöserät:

— tuotot tavaroiden myynnistä ja palvelujen tuottamisesta (IAS 18.35). Jos tämä kohta sisältää tuottoja koroista, osingoista tai rojalteista, ne on vähennettävä.

Yhteys muihin muuttujiin

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV ja VIII olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä

— Liikevaihtoa käytetään laskettaessa muuttujaa Tuotannon arvo (12 12 0) sekä muita aggregaatteja ja tasapainoeriä.

— Liikevaihto voidaan jakaa toimialoittain: Liikevaihto i) pääasiallisesta toiminnasta, ii) teollisuuden toimialoilta, iii) kaupan osto-, jälleenmyynti- ja välitystoiminnasta, iv) välitystoiminnasta (välitysliikkeet) ja v) muusta palvelutoiminnasta (18 11 0–18 16 0).

— Liikevaihto voidaan jakaa tuotetyypeittäin: Liikevaihdon jakautuminen tuotteittain (18 21 0).

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä V olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta bruttovakuutusmaksutulo (12 11 0) lasketaan seuraavasti:

Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 1)

+ Jälleenvakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 2).

Bruttovakuutusmaksutuloa käytetään laskettaessa Vakuutusmaksutuottoja (brutto) (32 11 0) sekä muita aggregaatteja ja tasapainoeriä.

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VII olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta Liikevaihto (Eläkevakuutusmaksut yhteensä) lasketaan seuraavasti:

Eläkevakuutusmaksut vakuutetuilta (48 00 1)

+ Eläkevakuutusmaksut työnantajilta (48 00 2)

+ Saadut siirrot (48 00 3)

+ Muut eläkevakuutusmaksut (48 00 4)

tai:

Eläkevakuutusmaksut etuusperusteisiin järjestelmiin (48 00 5)

+ Eläkevakuutusmaksut maksuperusteisiin järjestelmiin (48 00 6)

+ Eläkevakuutusmaksut sekajärjestelmiin (48 00 7).

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VIII olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta Liikevaihto voidaan jakaa edelleen tuotteittain ja asiakkaan kotipaikan mukaan.

Koodi : 12 11 1 Nimike : Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) Liite : V

Määritelmä

Neuvoston direktiivin 91/674/ETY 35 artikla. Ainoastaan ensivakuutusmaksut otetaan huomioon.

Huomaa:

Tuloslaskelman kaava (vakuutustekninen laskelma): direktiivin 91/674/ETY 34 artiklan I.1 a kohta muun vakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen osalta ja direktiivin 91/674/ETY 34 artiklan II.1 a kohta henkivakuutusliikkeen osalta.

Yhteys muihin muuttujiin

Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 1)

+ Jälleenvakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 2).

= Bruttovakuutusmaksutulo (12 11 0)

Koodi : 12 11 2 Nimike : Jälleenvakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) Liite : V

Määritelmä

Neuvoston direktiivin 91/674/ETY 35 artikla — Jälleenvakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) sisältyy tuloslaskelman vakuutustekniseen osaan. Ainoastaan tulevan liikkeen vakuutusmaksutulo otetaan huomioon.

Huomaa:

Tuloslaskelman kaava (vakuutustekninen laskelma): direktiivin 91/674/ETY 34 artiklan I.1 a kohta muun vakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen osalta ja direktiivin 91/674/ETY 34 artiklan II.1 a kohta henkivakuutusliikkeen osalta.

Yhteys muihin muuttujiin

Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 1)

+ Jälleenvakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 2).

= Bruttovakuutusmaksutulo (12 11 0)

Koodi : 12 11 3 Nimike : Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), yksilölliset vakuutusmaksut Liite : V

Määritelmä

Neuvoston direktiivin 91/674/ETY 35 artikla — Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), yksilölliset vakuutusmaksut sisältyy tuloslaskelman vakuutustekniseen osaan.

Huomaa:

Yksilöllisten vakuutusmaksujen erittely: direktiivin 91/674/ETY 63 artikla.

Yhteys muihin muuttujiin

Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), yksilölliset vakuutusmaksut (12 11 3)

+ Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), ryhmävakuutusmaksut (12 11 4)

= Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 1)

Koodi : 12 11 4 Nimike : Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), ryhmävakuutusmaksut Liite : V

Määritelmä

Neuvoston direktiivin 91/674/ETY 35 artikla — ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), ryhmävakuutusmaksut sisältyy tuloslaskelman vakuutustekniseen osaan.

Huomaa:

Ryhmävakuutusmaksujen erittely: direktiivin 91/674/ETY 63 artikla.

Yhteys muihin muuttujiin

Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), yksilölliset vakuutusmaksut (12 11 3)

+ Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), ryhmävakuutusmaksut (12 11 4)

= Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 1)

Koodi : 12 11 5 Nimike : Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), jatkuvat maksut Liite : V

Määritelmä

Neuvoston direktiivin 91/674/ETY 35 artikla — ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), jatkuvat maksut sisältyy tuloslaskelman vakuutustekniseen osaan.

Huomaa:

Jatkuvien maksujen erittely: direktiivin 91/674/ETY 63 artikla.

Yhteys muihin muuttujiin

Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), jatkuvat maksut (12 11 5)

+ Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), kertamaksut (12 11 6)

= Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 1)

Koodi : 12 11 6 Nimike : Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), kertamaksut Liite : V

Määritelmä

Neuvoston direktiivin 91/674/ETY 35 artikla — ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), kertamaksut sisältyy tuloslaskelman vakuutustekniseen osaan.

Huomaa:

Kertamaksujen erittely: direktiivin 91/674/ETY 63 artikla.

Yhteys muihin muuttujiin

Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), jatkuvat maksut (12 11 5)

+ Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), kertamaksut (12 11 6)

= Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 1)

Koodi : 12 11 7 Nimike : Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, jotka eivät oikeuta hyvitykseen Liite : V

Määritelmä

Neuvoston direktiivin 91/674/ETY 35 artikla — ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, jotka eivät oikeuta hyvitykseen, sisältyy tuloslaskelman vakuutustekniseen osaan.

Huomaa:

Erittely: maksut sopimuksista, jotka eivät oikeuta hyvitykseen: direktiivin 91/674/ETY 63 artikla.

Yhteys muihin muuttujiin

Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, jotka eivät oikeuta hyvitykseen (12 11 7)

+ Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, jotka oikeuttavat hyvitykseen (12 11 8)

+ Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, joissa vakuutuksenottajat kantavat sijoitusriskin (12 11 9)

= Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 1)

Koodi : 12 11 8 Nimike : Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, jotka oikeuttavat hyvitykseen Liite : V

Määritelmä

Neuvoston direktiivin 91/674/ETY 35 artikla — ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, jotka oikeuttavat hyvitykseen, sisältyy tuloslaskelman vakuutustekniseen osaan.

Huomaa:

Erittely: maksut sopimuksista, jotka oikeuttavat hyvitykseen: direktiivin 91/674/ETY 63 artikla.

Yhteys muihin muuttujiin

Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, jotka eivät oikeuta hyvitykseen (12 11 7)

+ Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, jotka oikeuttavat hyvitykseen (12 11 8)

+ Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, joissa vakuutuksenottajat kantavat sijoitusriskin (12 11 9)

= Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 1)

Koodi : 12 11 9 Nimike : Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, joissa vakuutuksenottajat kantavat sijoitusriskin Liite : V

Määritelmä

Neuvoston direktiivin 91/674/ETY 35 artikla — ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, joissa vakuutuksenottajat kantavat sijoitusriskin, sisältyy tuloslaskelman vakuutustekniseen osaan.

Huomaa:

Erittely: maksut sopimuksista, joissa vakuutuksenottajat kantavat sijoitusriskin: direktiivin 91/674/ETY 63 artikla.

Yhteys muihin muuttujiin

Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, jotka eivät oikeuta hyvitykseen (12 11 7)

+ Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, jotka oikeuttavat hyvitykseen (12 11 8)

+ Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto), maksut sopimuksista, joissa vakuutuksenottajat kantavat sijoitusriskin (12 11 9)

= Ensivakuutuksen vakuutusmaksutulo (brutto) (12 11 1)

Koodi : 12 12 0 Nimike : Tuotannon arvo Liite : I–IV, VI ja VII

Määritelmä

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä

Tuotannon arvo mittaa yksikön tosiasiallista tuotantoa, ja se perustuu yksikön myyntiin, joka sisältää myös varastojen muutokset sekä tavaroiden ja palvelujen jälleenmyynnin.

Tuotannon arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: liikevaihto tai tulo tavaroiden myynnistä ja palvelujen tuottamisesta +/– valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden sekä jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen varastojen muutokset – jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostot (ainoastaan raportointijaksolla myydyt tavarat ja palvelut, lukuun ottamatta jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden varastointi- ja kuljetuskustannuksia) + valmistus omaan käyttöön + muut (varsinaisen toiminnan ja muun kuin varsinaisen toiminnan) tuotot (tukipalkkioita lukuun ottamatta). Tuotannon arvoon ei sisällytetä niitä tuottoja ja kuluja, jotka yhtiön tilinpäätöksessä kirjataan rahoitustuotoiksi tai -kuluiksi, eikä korkoina ja osinkoina saatuja tuottoja. Jälleenmyytäviksi hankitut tavarat ja palvelut sisältävät sellaisten palvelujen ostot, jotka on tarkoitus myydä ulkopuolisille sellaisinaan.

Huomaa : Valmistus omaan käyttöön kattaa kaikkien sellaisten tavaroiden valmistuksen, jotka tuottajat valmistavat omaan lukuunsa ja pitävät itsellään investointeina. Se sisältää sekä aineellisen käyttöomaisuuden (kuten rakennusten) että aineettoman käyttöomaisuuden valmistuksen (kuten tietokoneohjelmistojen kehittämisen). Valmistus omaan käyttöön on myymätöntä tuotantoa, joka arvotetaan tuotantokustannuksiin. Nämä pääomahyödykkeet on sisällytettävä investointeihin. Huomaa : Muut (varsinaisen toiminnan ja muun kuin varsinaisen toiminnan) tuotot on yhtiön tilinpäätökseen sisältyvä nimike. Sen sisältö voi vaihdella eri aloilla ja eri aikoina, eikä sitä voida sellaisenaan määritellä riittävän tarkasti tilastollisia tarkoituksia varten.

NACE Rev.2:n kolminumerotasoihin 65.1 ja 65.2 kuuluvia toimialoja koskevien tilastojen osalta tuotannonarvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: bruttovakuutusmaksutuotot + kaikkien arvopaperisijoitusten tulot + muut tuotetut palvelut – bruttokorvauskulut (vahingonselvittelykuluja lukuun ottamatta) + pääomatulot ja palkkiot.

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VI olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevia tilastoja varten tuotannon arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: korkotuotot ja muut vastaavat tuotot – korkokulut ja muut vastaavat kulut + saadut palkkiot + tulo osakkeista ja muista vaihtuvatuottoisista arvopapereista + rahoitustoiminnan nettovoitto tai nettotappio + muun varsinaisen toiminnan tuotot.

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VII olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevia tilastoja varten tuotannon arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: liikevaihto – maksetut vakuutusmaksut + sijoitustoiminnan tuotot + muut tuotot + saadut vakuutuskorvaukset – eläkemenot yhteensä – vakuutusteknisen vastuuvelan muutos (netto).

NACE Rev.2:n nelinumerotasolle 64.11 (keskuspankit) kuuluvilla yrityksillä tuotannon arvo saadaan seuraavasta yhtälöstä: korkotuotot ja muut vastaavat tuotot – korkokulut ja muut vastaavat kulut + saadut palkkiot + tulo osakkeista ja muista vaihtuvatuottoisista arvopapereista + rahoitustoiminnan nettovoitto tai nettotappio + muun varsinaisen toiminnan tuotot.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Tuotannon arvon osatekijät sisältyvät seuraaviin tilinpäätöksen eriin:

— Nettoliikevaihto

— Muut varsinaisen toiminnan tuotot osittain — lukuun ottamatta tukipalkkioita

— Muun kuin varsinaisen toiminnan tuotot osittain — lukuun ottamatta tukipalkkioita

— Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos

— Aineet ja tarvikkeet siltä osin kuin ne liittyvät jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ostoihin ja varastojen muutoksiin

— Valmistus omaan käyttöön

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Tuotannon arvon osatekijät sisältyvät seuraaviin tilinpäätöksen eriin (toimintokohtainen erittely):

— Tulo tavaroiden myynnistä ja palvelujen tuottamisesta, tuotto rojalteista (lukuun ottamatta tuottoihin mahdollisesti sisältyviä korko- ja osinkotuottoja)

— Muut tuotot — tukipalkkioita lukuun ottamatta

— + Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos

— – Aineiden ja tarvikkeiden käyttö siltä osin kuin se liittyy jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ostoihin ja varastojen muutoksiin

— + Valmistus omaan käyttöön (sisältyy muihin tuottoihin)

Tuotannon arvon osatekijät sisältyvät seuraaviin tilinpäätöksen eriin (kululajikohtainen erittely):

— Tulo tavaroiden myynnistä ja palvelujen tuottamisesta, tuotto rojalteista (lukuun ottamatta tuottoihin mahdollisesti sisältyviä korko- ja osinkotuottoja)

— Muut tuotot — tukipalkkioita lukuun ottamatta

— – Myytyjä suoritteita vastaavat kulut lukuun ottamatta poistoja

— + Valmistus omaan käyttöön (sisältyy muihin tuottoihin)

Yhteys muihin muuttujiin

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä tuotannon arvo lasketaan seuraavasti:

Liikevaihto (12 11 0)

+/– Valmisvaraston ja keskeneräisten töiden muutos (13 21 3)

+/– Sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos (13 21 1)

– Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 12 0)

+ Valmistus omaan käyttöön

+ Muut varsinaisen toiminnan tuotot (tukipalkkioita lukuun ottamatta)

Tuotannon arvoa käytetään laskettaessa muuttujaa Arvonlisäys tuotannontekijähintaan (12 15 0) sekä muita aggregaatteja ja tasapainoeriä.

NACE Rev.2:n kolminumerotasoihin 65.1 ja 65.2 kuuluvia toimialoja koskevien tilastojen osalta tuotannon arvo lasketaan seuraavasti:

Henkivakuutus:

Bruttovakuutusmaksutulo (12 11 0)

+ Vakuutusmaksun siirtovastuun muutos (brutto) (32 11 2)

+ Sijoitustoiminnan tuotot (32 22 0)

– Sijoitusten palautuneet arvonalennukset (32 71 5)

– Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6)

– Tuotot merkittävistä omistusyhteyksistä (32 71 1)

+ [(Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (brutto) (37 30 0) – Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (netto) (37 30 1)) / Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (netto) (37 30 1)] × (Sijoitustoiminnan tuotot (32 22 0) – Sijoitusten palautuneet arvonalennukset (32 71 5) – Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6) – Tuotot omistusyhteyksistä (32 71 1))

+ Muut vakuutustekniset tuotot (netto) (32 16 1)

+ Muut tuotot (32 46 0)

– Bruttokorvauskulut (32 13 1)

– Korvausvastuun muutos (brutto) (32 13 4)

+ Ulkoiset ja sisäiset vahingonselvittelykulut (32 61 5)

+ Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6)

+ Sijoitusten realisoitumattomat arvonnousut (32 23 0)

– Sijoitusten myyntitappiot (32 72 3)

– Sijoitusten realisoitumattomat arvonlaskut (32 28 0)

– Henkivakuutuksen vakuutusmaksuvastuun muutos (brutto) (32 25 0)

– Hyvitykset ja alennukset (netto) (32 16 3)

– Tulevia varauksia koskeva rahastomuutos (muuttujan 32 29 0 osa)

– Muun vakuutusteknisen vastuuvelan muutokset (netto), jos niitä ei ole esitetty muissa kohdissa (32 16 2).

Jälleenvakuutus sekä muu kuin henkivakuutus:

Bruttovakuutusmaksutulo (12 11 0)

+ Vakuutusmaksun siirtovastuun muutos (brutto) (32 11 2)

+ Sijoitustoiminnan tuotot (32 42 0)

– Sijoitusten palautuneet arvonalennukset (32 71 5)

– Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6)

– Tuotot merkittävistä omistusyhteyksistä (32 71 1)

+ [(Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (brutto) (37 30 0) – Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (netto) (37 30 1) / Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (netto) (37 30 1)] × (Sijoitustoiminnan tuotot (32 42 0) – Sijoitusten palautuneet arvonalennukset (32 71 5) – Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6) – Tuotot omistusyhteyksistä (32 71 1))

+ Muut vakuutustekniset tuotot (netto) (32 16 1)

+ Muut tuotot (32 46 0)

– Bruttokorvauskulut (32 13 1)

– Korvausvastuun muutos (brutto) (32 13 4)

+ Ulkoiset ja sisäiset vahingonselvittelykulut (32 61 5)

+ Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6)

– Sijoitusten myyntitappiot (32 72 3)

– Hyvitykset ja alennukset (netto) (32 16 3)

– Tasoitusvastuun muutos (32 15 0)

- Muun vakuutusteknisen vastuuvelan muutokset (netto), jos niitä ei ole esitetty muissa kohdissa (32 16 2).

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VI olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta tuotannon arvo lasketaan seuraavasti:

Korkotuotot ja muut vastaavat tuotot (42 11 0)

– Korkokulut ja muut vastaavat kulut (42 12 0)

+ Saadut palkkiot (42 14 0)

+ Tulo osakkeista ja muista vaihtuvatuottoisista arvopapereista (42 13 1)

+ Rahoitustoiminnan nettovoitto tai nettotappio (42 20 0)

+ Muut varsinaisen toiminnan tuotot (42 31 0).

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VII olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta tuotannon arvo lasketaan seuraavasti:

Liikevaihto (12 11 0)

– Maksetut vakuutusmaksut (48 05 0)

+ Sijoitustoiminnan tuotot (48 01 0)

+ Muut tuotot (48 02 2)

+ Saadut vakuutuskorvaukset (48 02 1)

– Eläkemenot yhteensä (48 03 0)

– Vakuutusteknisen vastuuvelan muutos (netto) (48 04 0).

Koodi : 12 13 0 Nimike : Jälleenmyytävien tavaroiden myyntikate Liite : II–IV

Määritelmä

Nimike ilmoittaa sellaisen osto- ja jälleenmyyntitoiminnan tuoton, johon ei liity jatkojalostusta. Sen laskenta perustuu liikevaihtoon ja sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostoihin ja varastojen muutoksiin.

Liikevaihto sekä sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostot ja varastojen muutokset sisältävät myös sellaisinaan jälleenmyytäviksi tarkoitettujen palvelujen myynnin, ostot ja varastojen muutokset.

Myös nimitystä jälleenmyyntikate käytetään.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Näitä lukuja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Ne sisältyvät neljännen tilipäätösdirektiivin (78/660) mukaisessa tilinpäätöksessä nettoliikevaihtoon sekä aineisiin ja tarvikkeisiin.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Näitä lukuja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Kululajikohtaisessa erittelyssä ne sisältyvät tuottoihin ja aineiden ja tarvikkeiden käyttöön. Toimintokohtaisessa erittelyssä ne sisältyvät tuottoihin ja myytyjä suoritteita vastaaviin kuluihin.

Yhteys muihin muuttujiin

Jälleenmyytävien tavaroiden myyntikate saadaan seuraavasta yhtälöstä:

Liikevaihto kaupan osto- ja jälleenmyyntitoiminnasta (18 16 0)

– Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 12 0)

+/– Sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos (13 21 1)

— Jälleenmyytävien tavaroiden myyntikate muodostaa osan muuttujasta Tuotannon arvo (12 12 0).

Koodi : 12 15 0 Nimike : Arvonlisäys tuotannontekijähintaan Liite : I–IV, VI ja VII

Määritelmä

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä tuotannontekijähintainen arvonlisäys saadaan varsinaisen toiminnan bruttotuotosta, jota mukautetaan toimintatukipalkkioiden ja välillisten verojen osalta.

Se voidaan laskea seuraavan yhtälön avulla: liikevaihto + valmistus omaan käyttöön + muut varsinaisen toiminnan tuotot (toimintatukipalkkiot mukaan luettuina) +/– varastojen muutokset – tavaroiden ja palvelujen ostot – muut liikevaihtoon liittyvät vähennyskelvottomat tuoteverot – tuotantoverot. Tuotantoverot ovat julkisyhteisöjen tai Euroopan unionin toimielinten keräämiä pakollisia, vastikkeettomia maksuja, jotka ovat joko rahamääräisiä tai luontoismuotoisia ja jotka kannetaan tavaroiden ja palvelujen tuotannosta ja tuonnista, työvoiman käytöstä ja maan, rakennusten ja muiden tuotannossa käytettyjen varojen omistuksesta tai käytöstä riippumatta tuotettujen tai myytyjen tavaroiden tai palvelujen määrästä tai arvosta. Se voidaan myös laskea lisäämällä bruttotoimintaylijäämään henkilöstökustannukset.

Arvonlisäykseen ei sisällytetä tuottoja eikä kuluja, jotka yhtiön tilinpäätöksessä kirjataan rahoitustuotoiksi tai -kuluiksi neljännen tilinpäätösdirektiivin (78/660) mukaisesti. Arvonlisäykseen ei sisällytetä myöskään tuottoja eikä kuluja, jotka kirjataan komission asetuksen (EY) 1725/2003 mukaisesti korkotuotoiksi, osinkotuotoiksi, korkomenoihin liittyviksi kurssivoitoiksi ulkomaan rahan määräisistä lainoista, lunastusvoitoiksi ja velan kuoletukseksi tai rahoitusmenoiksi.

Tuotannontekijähintainen arvonlisäys lasketaan ”bruttoperiaatteella”, koska arvostuseriä (kuten poistoja ja arvonalentumistappioita) ei vähennetä.

NACE Rev.2:n kolminumerotasoihin 65.1 ja 65.2 kuuluvia toimialoja koskevien tilastojen osalta arvonlisäys tuotannontekijähintaan saadaan seuraavasta yhtälöstä: tuotannon arvo – saatujen jälleenvakuutuspalvelujen bruttoarvo – palkkiot – muut vieraille suoritetut tavaroita ja palveluja koskevat kulut.

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VI olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta arvonlisäys tuotannontekijähintaan saadaan seuraavasta yhtälöstä: tuotannon arvo – tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä.

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VII olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta arvonlisäys tuotannontekijähintaan saadaan seuraavasta yhtälöstä: tuotannon arvo – tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä.

NACE Rev.2:n nelinumerotasolle 64.11 kuuluvilla yrityksillä Arvonlisäys tuotannontekijähintaan saadaan seuraavasta yhtälöstä: tuotannon arvo – tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Tuotannontekijähintainen arvonlisäys saadaan suoraan seuraavista tilinpäätöksen eristä:

— Nettoliikevaihto

— Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos

— Valmistus omaan käyttöön

— Aineet ja tarvikkeet

— Muut vieraille suoritetut kulut

— Muut varsinaisen toiminnan kulut

— Muut varsinaisen toiminnan tuotot

— Muun kuin varsinaisen toiminnan kulut

— Muun kuin varsinaisen toiminnan tuotot

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Tuotannontekijähintainen arvonlisäys saadaan suoraan seuraavista tilinpäätöksen eristä kululajikohtaisen erittelyn pohjalta:

Tuotot (lukuun ottamatta tuottoihin mahdollisesti sisältyviä korko- ja osinkotuottoja)

+/– Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos

– Aineiden ja tarvikkeiden käyttö

– Muut kulut

+ Muut tuotot

Tuotannontekijähintainen arvonlisäys saadaan suoraan seuraavista tilinpäätöksen eristä toimintokohtaisen erittelyn pohjalta:

Tuotot (lukuun ottamatta tuottoihin mahdollisesti sisältyviä korko- ja osinkotuottoja)

– Myytyjä suoritteita vastaavat kulut (lukuun ottamatta työsuhde-etuuksista aiheutuvia kuluja, poistoja ja kuoletuskustannuksia)

– Myynnin ja markkinoinnin kulut (lukuun ottamatta työsuhde-etuuksista aiheutuvia kuluja)

– Hallinnon kulut (lukuun ottamatta työsuhde-etuuksista aiheutuvia kuluja)

– Muut kulut

+ Muut tuotot

Yhteys muihin muuttujiin

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä

Tuotannontekijähintainen arvonlisäys saadaan seuraavasta yhtälöstä:

Liikevaihto (12 11 0)

+/- Tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos (13 21 0)

+ Valmistus omaan käyttöön

+ Muut varsinaisen toiminnan tuotot

– Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11 0)

– Muut liikevaihtoon liittyvät tuoteverot, jotka eivät ole vähennyskelpoisia

– Tuotantoverot

— Tuotannontekijähintaista arvonlisäystä käytetään Käyttökatteen (12 17 0) sekä muiden aggregaattien ja tasapainoerien laskennassa.

NACE Rev.2:n kolminumerotasoihin 65.1 ja 65.2 kuuluvia toimialoja koskevien tilastojen osalta tuotannontekijähintainen arvonlisäys lasketaan seuraavasti:

Tuotannon arvo (12 12 0)

– Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11 0).

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VI olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta tuotannontekijähintainen arvonlisäys lasketaan seuraavasti:

Tuotannon arvo (12 12 0),

– Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11 0).

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VII olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta tuotannontekijähintainen arvonlisäys lasketaan seuraavasti:

Tuotannon arvo (12 12 0)

– Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11 0).

Koodi : 12 17 0 Nimike : Käyttökate Liite : I–IV

Määritelmä

Käyttökate on varsinaisen toiminnan kate sen jälkeen, kun työvoimapanos on korvattu. Se voidaan laskea vähentämällä tuotannontekijähintaisesta arvonlisäyksestä henkilöstökulut. Yksikkö voi käyttää käyttökatetta maksaakseen takaisin tahoille, joilta se on saanut omia varoja tai velkaa, tai maksaakseen veronsa tai rahoittaakseen investointinsa joko kokonaan tai osittain.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Käyttökate voidaan laskea seuraavien tilinpäätökseen erien avulla:

Nettoliikevaihto

— Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos

— Valmistus omaan käyttöön

— Aineet ja tarvikkeet

— Muut vieraille suoritetut kulut

— Muut varsinaisen toiminnan kulut

— Muut varsinaisen toiminnan tuotot

— Muun kuin varsinaisen toiminnan kulut

— Muun kuin varsinaisen toiminnan tuotot

— Henkilöstökulut

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Käyttökate saadaan suoraan seuraavista tilinpäätöksen eristä kululajikohtaisen erittelyn pohjalta:

— Tuotot (lukuun ottamatta tuottoihin mahdollisesti sisältyviä korko- ja osinkotuottoja)

— +/– Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos

— – Aineiden ja tarvikkeiden käyttö

— – Muut kulut

— + Muut tuotot

— – Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut

Käyttökate saadaan suoraan seuraavista tilinpäätöksen eristä toimintokohtaisen erittelyn pohjalta:

— Tuotot (lukuun ottamatta tuottoihin mahdollisesti sisältyviä korko- ja osinkotuottoja)

— – Myytyjä suoritteita vastaavat kulut (lukuun ottamatta poistoja)

— – Myynnin ja markkinoinnin kulut (lukuun ottamatta poistoja)

— – Hallinnon kulut (lukuun ottamatta poistoja)

— – Muut kulut (lukuun ottamatta poistoja)

— + Muut tuotot

Yhteys muihin muuttujiin

Käyttökate saadaan seuraavasta yhtälöstä:

Arvonlisäys tuotannontekijähintaan (12 15 0)

– Henkilöstömenot (13 31 0)

Koodi : 13 11 0 Nimike : Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä Liite : I–IV, VI ja VII

Määritelmä

Tavaroiden ja palvelujen ostot sisältävät kaikkien tilikauden aikana jälleenmyytäviksi ja tuotantoprosessissa käytettäviksi ostettujen tavaroiden ja palvelujen arvon, lukuun ottamatta pääomahyödykkeitä, joiden kulutus kirjataan kiinteän pääoman kulumisena. Kyseiset tavarat ja palvelut voidaan myydä edelleen joko jalostettuina tai jalostamattomina, käyttää kokonaisuudessaan tuotantoprosessissa tai siirtää varastoon.

Näihin ostoihin sisältyvät myös materiaalit, jotka käytetään tuotettuihin tavaroihin sellaisinaan (raaka-aineet, välituotteet, tuotekomponentit), sekä pientyökalujen ja laitteiden aktivoimattomat ostot. Ostot sisältävät myös tuotantoon liittyvien oheismateriaalien (kuten voiteluaineiden, veden, pakkausmateriaalien, huolto- ja korjausmateriaalien ja toimistotarvikkeiden) sekä energiatuotteiden arvon. Tämä muuttuja sisältää lisäksi niiden materiaalien ostot, jotka yksikkö on hankkinut pääomatavaroiden tuottamista varten.

Ostoihin sisältyvät myös viiteajanjaksolla maksetut palvelut, jotka voivat olla sekä teollisuuden että muita palveluja. Niihin sisältyvät myös maksut, jotka yksikkö suorittaa kaikesta ulkopuolisten yksikön puolesta tekemästä työstä, kuten huolto- ja korjaustöistä, asennuksesta tai teknisistä tutkimuksista. Se ei kuitenkaan sisällä pääomatavaroiden asennuskustannuksia eikä aktivoitujen tavaroiden arvoa.

Nimike sisältää myös muista kuin teollisuuden palveluista suoritetut maksut, kuten lakiasiain- ja kirjanpitopalveluista aiheutuneet kulut, patentti- ja käyttöoikeusmaksut (jos niitä ei ole aktivoitu), vakuutusmaksut, yhtiön hallituksen kokouksista ja yhtiökokouksista aiheutuvat kulut, toimialajärjestöille ja yrittäjien yhdistyksille suoritetut maksut, posti- ja puhelinkulut, sähköisen viestinnän kulut, teleksi- ja faksikulut, tavaroiden ja henkilöstön kuljetuskustannukset, mainoskulut, komissiot (jos ne eivät sisälly palkkoihin), vuokrat, pankkien veloittamat kulut (lukuun ottamatta korkokuluja) sekä kaikista muista ulkopuolisilta hankituista yrityspalveluista aiheutuneet kulut. Nimike sisältää lisäksi palvelut, jotka yksikkö muuntaa omaan käyttöön tarkoitetuksi valmistukseksi ja aktivoi.

Tavaroiden ja palvelujen kokonaisostot eivät sisällä kuluja, jotka on yhtiön tilinpäätöksessä kirjattu rahoituskuluiksi, tai korkoina ja osinkoina saatuja tuottoja.

Tavaroiden ja palvelujen ostot arvotetaan hankintahintaan, toisin sanoen ostajan tuotteista todellisuudessa maksamaan hintaan, joka sisältää verot muttei ostetun tavaran tuotetukipalkkioita eikä arvonlisäveron tyyppisiä maksuja.

Muita tuoteveroja ei siis vähennetä tavaroiden ja palvelujen ostojen arvottamisen yhteydessä. Tuotantoveroja ei tarvitse ottaa huomioon näiden ostojen arvottamisessa.

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä tavaroiden ja palvelujen ostoihin yhteensä ei sisällytetä kuluja, jotka yhtiön tilinpäätöksessä kirjataan rahoituskuluiksi:

NACE Rev.2:n kolminumerotasoihin 65.1 ja 65.2 kuuluvia toimialoja koskevien tilastojen osalta tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä saadaan yhtälöstä: saatujen jälleenvakuutuspalvelujen bruttoarvo + palkkiot yhteensä siten kuin ne on määritelty neuvoston direktiivin 91/674 64 artiklassa + muut ulkoiset tavaroihin ja palveluihin liittyvät kulut (henkilöstömenoja lukuun ottamatta).

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VI olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä saadaan yhtälöstä: maksetut palkkiot + muut hallintokulut + muut varsinaisen toiminnan kulut.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Tavaroiden ja palvelujen ostot voidaan laskea seuraavien tilinpäätöksen erien avulla:

— Aineet ja tarvikkeet (ennen kuin tavaroiden ja palvelujen varastojen muutokset on otettu huomioon)

— Muut vieraille suoritetut kulut (ennen kuin tavaroiden ja palvelujen varastojen muutokset on otettu huomioon)

— Muut varsinaisen toiminnan kulut osittain. Huomioon otetaan se osa, joka ei sisälly kahteen edellä mainittuun erään (aineet ja tarvikkeet, muut vieraille suoritetut kulut). Toista osaa, joka kattaa tuotantoverot, ei sisällytetä tavaroiden ja palvelujen ostoihin.

— Muun kuin varsinaisen toiminnan kulut

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Tavaroiden ja palvelujen ostot saadaan suoraan seuraavista tilinpäätöksen eristä kululajikohtaisen erittelyn pohjalta:

— Aineiden ja tarvikkeiden käyttö

— Muut kulut (ennen kuin tavaroiden ja palvelujen varastojen muutokset on otettu huomioon)

Tavaroiden ja palvelujen ostot saadaan suoraan seuraavista tilinpäätöksen eristä toimintokohtaisen erittelyn pohjalta:

— Myytyjä suoritteita vastaavat kulut (ennen kuin tavaroiden ja palvelujen varastojen muutokset on otettu huomioon ja lukuun ottamatta työsuhde-etuuksista aiheutuvia kuluja ja poistoja)

— Myynnin ja markkinoinnin kulut (tilikauden ajalta, lukuun ottamatta työsuhde-etuuksista aiheutuvia kuluja ja poistoja)

— Myynnin ja markkinoinnin kulut (tilikauden ajalta, lukuun ottamatta työsuhde-etuuksista aiheutuvia kuluja ja poistoja)

— Muut kulut

Yhteys muihin muuttujiin

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä tavaroiden ja palvelujen ostoja yhteensä käytetään laskettaessa tuotannontekijähintaista arvonlisäystä (12 15 0) sekä muita aggregaatteja ja tasapainoeriä.

Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä sisältävät useita erillisiä eriä:

— Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 12 0)

— Maksut työvoiman vuokraamisesta (13 13 1)

— Maksut tavaroiden pitkäaikaisesta vuokrauksesta ja käyttöleasingistä (13 41 1)

— Energiatuotteiden ostot (20 11 0)

NACE Rev.2:n kolminumerotasoihin 65.1 ja 65.2 kuuluvia toimialoja koskevien tilastojen osalta tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä lasketaan seuraavasti:

Henkivakuutus:

Jälleenvakuutuksen osuus (32 18 0)

+ [(Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (brutto) (37 30 0) – Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (netto) (37 30 1)) / Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (netto) (37 30 1)] × (Sijoitustoiminnan tuotot (32 22 0) – Sijoitusten palautuneet arvonalennukset (32 71 5) – Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6) – Tuotot omistusyhteyksistä (32 71 1)),

+ Palkkiot (32 61 1),

+ Ulkoiset kulut tavaroiden ja palveluiden hankinnasta (32 61 4)

Jälleenvakuutus sekä muu kuin henkivakuutus:

Jälleenvakuutuksen osuus (32 18 0)

+ [(Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (brutto) (37 30 0) – Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (netto) (37 30 1)) / Vakuutustekninen vastuuvelka yhteensä (netto) (37 30 1)] × (Sijoitustoiminnan tuotot (32 42 0) – Sijoitusten palautuneet arvonalennukset (32 71 5) – Sijoitusten myyntivoitot (32 71 6) – Tuotot omistusyhteyksistä (32 71 1)),

+ Palkkiot (32 61 1),

+ Ulkoiset kulut tavaroiden ja palveluiden hankinnasta (32 61 4)

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VI olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä lasketaan seuraavasti:

Maksetut palkkiot (42 15 0),

+ Muut hallintokulut (42 32 2),

+ Muut varsinaisen toiminnan kulut (42 33 0).

Asetuksen (EY) N:o 295/2008 liitteessä VII olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevissa tilastoissa muuttujaa Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11 0) käytetään laskettaessa muuttujaa Toimintamenot yhteensä (48 06 0).

Koodi : 13 12 0 Nimike : Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä Liite : I–IV

Määritelmä

Jälleenmyytäviksi hankitut tavarat ovat tavaroita, jotka ostetaan myytäviksi edelleen kolmansille ilman jatkojalostusta. Nimike sisältää myös laskuttajina toimivien palveluyritysten tekemät palveluostot. Näiden yhtiöiden liikevaihto koostuu paitsi palvelusta veloitettavista välityspalkkioista (joita veloittavat mm. kiinteistövälittäjät) myös varsinaisesta myytävän palvelun arvosta, kuten matkatoimistoilla kuljetuspalvelujen ostoista. Nimike ei sisällä niiden tavaroiden ja palvelujen arvoa, jotka myydään kolmansille komissiokauppana, koska välittäjä, jolle komissio maksetaan, ei tosiasiassa osta eikä myy kyseisiä tuotteita.

Jälleenmyytävillä palveluilla tarkoitetaan tässä palvelutoiminnan tuotosta, oikeutta käyttää ennalta määriteltyjä palveluja sekä palvelujen fyysisiä tukirakenteita. Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostot arvotetaan hankintahintaan, josta on vähennetty vähennyskelpoinen alv sekä muut välittömästi liikevaihtoon liittyvät vähennyskelpoiset verot. Muita tuoteveroja ei siis vähennetä tavaroiden ja palvelujen ostojen arvottamisen yhteydessä.

Tuotantoveroja ei tarvitse ottaa huomioon näiden ostojen arvottamisessa.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostoja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Ne sisältyvät seuraaviin eriin:

— Aineet ja tarvikkeet

— Muut vieraille suoritetut kulut

— Muut varsinaisen toiminnan kulut

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostoja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Se sisältyy seuraaviin tilinpäätöksen eriin kululajikohtaisen erittelyn pohjalta

— Aineiden ja tarvikkeiden käyttö (ennen kuin tavaroiden ja palvelujen varastojen muutokset on otettu huomioon)

— Muut kulut

Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostoja ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Se sisältyy seuraaviin tilinpäätöksen eriin toimintakohtaisen erittelyn pohjalta

— Myytyjä suoritteita vastaavat kulut (ennen kuin tavaroiden ja palvelujen varastojen muutokset on otettu huomioon ja lukuun ottamatta työsuhde-etuuksista aiheutuvia kuluja ja poistoja)

— Muut kulut

Yhteys muihin muuttujiin

Muodostaa osan muuttujasta Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11 0)

— Sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen ostoja käytetään jälleenmyytävien tavaroiden myyntikatteen (12 13 0) ja tuotannon arvon (12 12 0) sekä muiden aggregaattien ja tasapainoerien laskennassa.

Koodi : 13 13 1 Nimike : Maksut työvoiman vuokraamisesta Liite : I–IV

Määritelmä

Tämä luku sisältää maksut vuokratyövoimasta työntekijöitä vuokraaville yrityksille ja vastaaville organisaatioille, jotka välittävät asiakasyrityksiin määräaikaisia työntekijöitä täydentämään tai korvaamaan väliaikaisesti asiakasyrityksen työvoimaa, kun kyseiset henkilöt ovat tilapäistä apua välittävän palveluyksikön palkattua henkilöstöä. Kyseiset yritykset ja organisaatiot eivät kuitenkaan suoraan valvo työntekijöitään asiakasyrityksissä. Se sisältää vain sellaisen henkilöstön vuokraamisesta suoritetut maksut, joka ei liity tietyn teollisen tai muun palvelun tuottamiseen.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Asetuksen (EY) 295/2008 liitteissä I–IV olevassa 3 jaksossa määriteltyjä toimintoja koskevien tilastojen osalta lukuun ottamatta NACE Rev.2:n pääluokkaan K luokiteltaviin toimialoihin kuuluvia yrityksiä

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Maksuja työvoiman vuokraamisesta ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Ne sisältyvät muihin vieraille suoritettuihin kuluihin ja muihin varsinaisen toiminnan kuluihin.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Maksuja työvoiman vuokraamisesta ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Ne sisältyvät eriin Muut kustannukset tai Aineiden ja tarvikkeiden käyttö (siinä tapauksessa että vuokratyövoima liittyy tuotantotoimintaan) kululajikohtaisen erittelyn pohjalta:

Maksuja työvoiman vuokraamisesta ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Ne sisältyvät eriin Myytyjä suoritteita vastaavat kulut, Myynnin ja markkinoinnin kulut, Hallinnon kulut ja/tai Muut kulut toimintokohtaisen erittelyn pohjalta.

Tilastot NACE Rev. 2:n kolminumerotasoille 65.1 ja 65.2 kuuluvista toimialoista

Maksuja työvoiman vuokraamisesta ei ilmoiteta erikseen neuvoston direktiivin 91/674/ETY 34 artiklan III.16 kohdassa tarkoitetussa yhtiön tilikauden tuloksessa.

Tilastot NACE Rev.2:n nelinumerotasoille 64.19 ja 64.92 kuuluvien luottolaitosten toiminnoista

Maksuja työvoiman vuokraamisesta ei ilmoiteta erikseen direktiivin 86/635/ETY 27 artiklan 8 b kohdassa ja 28 artiklan A 4 b kohdassa tarkoitetuissa muissa hallintokuluissa.

Yhteys muihin muuttujiin

Muodostaa osan muuttujasta Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11 0)

Koodi : 13 21 0 Nimike : Tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos Liite : III

Määritelmä

Varastojen muutos (lisäys tai vähennys) on viitejakson lopun ja viitejakson alun varastojen arvojen erotus. Varaston muutos saadaan vähentämällä varastoon saapuneiksi kirjattujen erien arvosta varastosta poistuneiden erien arvo sekä varastossa olevien tuotteiden hävikistä aiheutuva tappio. Toiselta yksiköltä ostetut varastot arvotetaan hankintahintaan, josta on vähennetty alv. Muissa tapauksissa varastot arvotetaan tuotantokustannuksiin.

Varastot (ja varastojen muutokset) voidaan jakaa seuraaviin eriin:

— valmisvarastot

— keskeneräiset työt

— sellaisinaan jälleenmyytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen varastot

— aineiden ja tarvikkeiden varastot.

Varastot sisältävät valmiit ja valmistusvaiheessa olevat tuotteet, jotka yksikkö on tuottanut tai joita se tuottaa parhaillaan, mutta joita ei vielä ole myyty. Näihin tuotteisiin kuuluvat yksikön keskeneräiset tuotteet siinäkin tapauksessa, että kyseiset tuotteet ovat ulkopuolisten hallussa. Vastaavasti kyseisen yksikön hallussa olevat ulkopuolisille kuuluvat tuotteet eivät sisälly tähän muuttujaan.

Varastoihin kuuluvat lisäksi ulkopuolisille sellaisinaan jälleenmyytävien tavaroiden ja palvelujen varastot, mutta ne eivät sisällä tuotteita eivätkä palveluja, jotka toimitetaan ulkopuolisille komissiokauppana. Palveluyritysten varastot voivat sisältää sekä jälleenmyytäviksi hankittuja tuotteita (kuten teollisuuden laitteita, kun kysymyksessä on käyttövalmiin laitteen toimitussopimus, tai rakennuksia, kun kysymyksessä on rakennuttaminen) että palveluja (kuten oikeuksia mainostilan käyttöön tai kuljetus- ja majoituspalveluja).

Varastossa olevilla palveluilla tarkoitetaan palvelutoiminnan tuotosta, oikeutta käyttää ennalta määriteltyjä palveluja sekä palvelujen fyysisiä tukirakenteita.

Varastot sisältävät myös yksikölle kuuluvat raaka-aineet, oheismateriaalit, välituotteet, komponentit, energian sekä aktivoimattomat pientyökalut ja palvelut.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos voidaan laskea seuraavien tilinpäätöksen erien avulla:

Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos

Aineet ja tarvikkeet osittain

Muut vieraille suoritetut kulut osittain

Muut varsinaisen toiminnan kulut osittain

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos voidaan laskea seuraavien tuloslaskelman erien avulla kululajikohtaisen erittelyn mukaisesti:

Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos

Aineiden ja tarvikkeiden käyttö osittain

Muut kulut osittain

Tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos voidaan laskea seuraavista tuloslaskelman eristä toimintokohtaisen erittelyn pohjalta:

Myytyjä suoritteita vastaavat kulut osittain

Myynnin ja markkinoinnin kulut osittain

Hallinnon kulut osittain

Muut kulut osittain

Yhteys muihin muuttujiin

— Tavaroiden ja palvelujen varastojen muutosta käytetään laskettaessa tuotannontekijähintaista arvonlisäystä (12 15 0) sekä muita aggregaatteja ja tasapainoeriä.

— Varastojen muutos voidaan jakaa varaston tyypin mukaan: i) sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos (13 21 1), ii) valmisvaraston ja keskeneräisten töiden muutos (13 21 3) ja iii) aineiden ja tarvikkeiden varaston muutos.

Koodi : 13 21 1 Nimike : Sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos Liite : III

Määritelmä

Tämä muuttuja määritellään viitekauden lopun ja sen alun välisenä varastojen muutoksena. Muutos arvotetaan hankintahintaan, josta on vähennetty alv. Varaston muutos saadaan vähentämällä varastoon kirjattujen, jälleenmyytäviksi hankittujen tuotteiden arvosta varastosta poistuneiden erien arvo sekä varastossa olevien tuotteiden hävikistä aiheutuneet tappiot.

Varastoihin kuuluvat lisäksi sellaisinaan myytäviksi hankitut tavarat ja palvelut, mutta ne eivät sisällä tuotteita ja palveluita, jotka toimitetaan ulkopuolisille komissiokauppana.

Palveluyritysten varastot voivat sisältää sekä jälleenmyytäviksi hankittuja tuotteita (kuten teollisuuden laitteita, kun kysymyksessä on käyttövalmiin laitteen toimitussopimus, tai rakennuksia, kun kysymyksessä on rakennuttaminen) että palveluja (kuten oikeuksia mainostilan käyttöön tai kuljetus- ja majoituspalveluja).

Varastossa olevilla palveluilla tarkoitetaan palvelutoiminnan tuotosta, oikeutta käyttää ennalta määriteltyjä palveluja sekä palvelujen fyysisiä tukirakenteita.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden varastojen muutosta ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä, vaan ne sisältyvät eriin Aineet ja tarvikkeet, Muut vieraille suoritetut kulut ja Muut varsinaisen toiminnan kulut.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen varastojen muutosta ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä, vaan ne sisältyvät tuloslaskelman eriin Aineiden ja tarvikkeiden käyttö ja Muut kulut kululajikohtaisen erittelyn mukaisesti.

Sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden ja palvelujen varastojen muutosta ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä, vaan ne sisältyvät tuloslaskelman eriin Myytyjä suoritteita vastaavat kulut ja Muut kulut toimintokohtaisen erittelyn mukaisesti.

Yhteys muihin muuttujiin

— Sellaisinaan myytäviksi hankittujen tavaroiden varastojen muutosta käytetään muuttujien Jälleenmyytävien tavaroiden myyntikate (12 13 0) ja Tuotannon arvon (12 12 0) sekä muiden aggregaattien ja tasapainoerien laskennassa.

— Muodostaa osan muuttujasta Tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos (13 21 0)

Koodi : 13 21 3 Nimike : Valmisvaraston ja keskeneräisten töiden muutos Liite : II ja IV

Määritelmä

Muuttuja määritellään yksikön tuottamien valmiiden ja valmistusvaiheessa olevien myymättömien tuotteiden varastojen arvon muutokseksi viitejakson ensimmäisen ja viimeisen päivän välillä.

Näihin tuotteisiin kuuluvat yksikön keskeneräiset tuotteet siinäkin tapauksessa, että kyseiset tuotteet ovat ulkopuolisten hallussa. Vastaavasti kyseisen yksikön hallussa olevat ulkopuolisille kuuluvat tuotteet eivät sisälly tähän muuttujaan.

Varastot arvotetaan tuotantokustannuksiin ennen arvostuserien (kuten poistojen) huomioon ottamista.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Valmisvaraston ja keskeneräisten töiden muutos kirjataan yhtiön tilinpäätöksessä erään Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Valmisvaraston ja keskeneräisten töiden muutos kirjataan yhtiön tuloslaskelmassa kululajikohtaisen erittelyn mukaisesti erään Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos.

Valmisvaraston ja keskeneräisten töiden muutos sisältyy tuloslaskelman erään Myytyjä suoritteita vastaavat kulut toimintokohtaisen erittelyn mukaisesti.

Yhteys muihin muuttujiin

— Valmisvaraston ja yksikön valmistamien keskeneräisten töiden muutosta käytetään laskettaessa tuotannon arvoa (12 12 0) sekä muita aggregaatteja ja tasapainoeriä.

— Muodostaa osan muuttujasta Tavaroiden ja palvelujen varastojen muutos (13 21 0)

Koodi : 13 31 0 Nimike : Henkilöstömenot Liite : I–VII

Määritelmä

Henkilöstömenot määritellään työnantajan työntekijälle maksamiksi rahamääräisiksi tai luontoismuotoisiksi kokonaiskorvauksiksi työntekijän (sisältää vakinaiset, tilapäiset ja kotona työskentelevät työntekijät) tilinpitojakson aikana tekemästä työstä. Henkilöstömenoihin sisältyvät myös yksikön työntekijöiltä pidättämät verot ja sosiaaliturvamaksut sekä työnantajan vapaaehtoiset ja pakolliset sosiaaliturvamaksut.

Henkilöstömenoihin sisältyvät

— palkat

— työnantajan sosiaaliturvamaksut

Nimike sisältää kaikki viitejakson aikana maksetut korvaukset riippumatta siitä, maksetaanko korvaus työajan vai tuotoksen perusteella, tai siitä, maksetaanko se säännöllisesti vai epäsäännöllisesti. Se sisältää kaikki ylimääräiset palkkiot, työolosuhteiden ja tuloksen perusteella maksettavat palkanlisät, vapaaehtoiset maksut, kolmannentoista kuukauden palkat (ja muut vastaavat kiinteät lisät), erorahat, majoitus-, matkustus- ja elinkustannuksista maksettavat korvaukset, perheavustukset, komissiot, osallistumismaksujen korvaukset, ylityökorvaukset, yötyökorvaukset, jne. sekä työntekijöiltä kannettavat verot, sosiaaliturvamaksut ja muut maksut, jotka työnantaja pidättää työntekijän palkasta.

Henkilöstömenot sisältävät myös työnantajan sosiaaliturvamaksut. Näihin kuuluvat työnantajan sellaisiin järjestelmiin suorittamat maksut, jotka on tarkoitettu muun muassa vanhuuseläkettä, sairautta, äitiyttä, työkyvyttömyyttä, työttömyyttä, työtapaturmia ja työperäisiä sairauksia sekä perhe-etuuksia varten. Nämä kustannukset sisältyvät henkilöstömenoihin siitä riippumatta, ovatko ne lakisääteisiä, työehtosopimukseen perustuvia, sopimusperusteisia vai vapaaehtoisia.

Vuokratyövoiman kustannukset eivät sisälly henkilöstömenoihin.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Henkilöstömenot saadaan suoraan seuraavista tilinpäätöksen eristä:

— Henkilöstökulut, joka on erien Palkat ja palkkiot ja Sosiaaliturvamaksut summa.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Henkilöstömenot voidaan laskea tilinpäätöksen erästä Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut kululajikohtaisen erittelyn mukaisesti

Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut ilmoitetaan tuloslaskelman lisäksi toimintokohtaisen erittelyn mukaisesti.

Yhteys muihin muuttujiin

Henkilöstömenot saadaan seuraavasta yhtälöstä:

Palkat (13 32 0)

+ Sosiaaliturvamaksut (13 33 0)

Henkilöstömenoja käytetään laskettaessa muuttujaa Käyttökate (12 17 0) sekä muita aggregaatteja ja tasapainoeriä.

Koodi : 13 32 0 Nimike : Palkat Liite : I–IV

Määritelmä

Palkat määritellään kaikille yksikön palveluksessa oleville työntekijöille (kotona työskentelevät työntekijät mukaan luettuna) maksetuiksi rahamääräisiksi tai luontoismuotoisiksi kokonaiskorvauksiksi työntekijän tilikauden aikana tekemästä työstä riippumatta siitä, maksetaanko korvaus työajan vai tuotoksen perusteella, tai siitä, maksetaanko se säännöllisesti vai epäsäännöllisesti.

Palkat sisältävät kaikki työntekijöiltä kannettavat tuloverot ja sosiaaliturvamaksut siinäkin tapauksessa, että työnantaja pidättää maksut ja suorittaa ne työntekijän puolesta edelleen sosiaalivakuutusjärjestelmille ja veroviranomaisille. Palkat eivät sisällä työnantajalta kannettavia sosiaaliturvamaksuja.

Palkat sisältävät: kaikki työntekijöiden saamat ylimääräiset palkkiot, palkanlisät, vapaaehtoiset maksut, kolmannentoista kuukauden palkat, erorahat, majoitus-, matkustus- ja elinkustannuksista maksettavat korvaukset, perheavustukset, palvelurahat, komissiot, osallistumismaksujen korvaukset jne. sekä työntekijöiltä kannettavat verot, sosiaaliturvamaksut ja muut maksut, jotka työnantaja pidättää työntekijän palkasta. Palkat ja palkkiot, joiden maksamista työnantaja jatkaa työntekijän sairauden, työtapaturman, äitiysloman tai lyhennetyn työajan yhteydessä, voidaan kirjata tähän muuttujaan tai sosiaaliturvamaksuihin yksikön noudattaman kirjanpitokäytännön mukaan.

Vuokratyövoiman kustannukset eivät sisälly palkkoihin.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Palkat kirjataan yhtiön tilinpäätöksessä erään Palkat ja palkkiot.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Palkat ja palkkiot sisältyvät tuloslaskelmassa erään Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut kululajikohtaisen erittelyn mukaisesti.

Palkat ja palkkiot sisältyvät erään Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut, jotka ilmoitetaan tuloslaskelman lisäksi toimintokohtaisen erittelyn mukaisesti.

Yhteys muihin muuttujiin

Palkkoja käytetään laskettaessa henkilöstömenoja (13 31 0)

Koodi : 13 33 0 Nimike : Sosiaaliturvamaksut Liite : I–IV

Määritelmä

Työnantajan sosiaaliturvamaksut koostuvat niistä maksuista, jotka työnantajat suorittavat varmistaakseen työntekijöilleen oikeuden sosiaaliturvaetuuksiin.

Niihin kuuluvat työnantajan sellaisiin järjestelmiin suorittamat sosiaaliturvamaksut, jotka on tarkoitettu muun muassa vanhuuseläkettä, sairautta, äitiyttä, työkyvyttömyyttä, työttömyyttä, työtapaturmia ja työperäisiä sairauksia sekä perhe-etuuksia varten.

Työnantajan sosiaaliturvamaksut sisältävät kaikista, myös kotona työskentelevistä ja oppisopimuskoulutuksessa olevista työntekijöistä maksettavat maksut.

Sosiaaliturvamaksuihin sisältyvät kaikkiin järjestelmiin suoritetut maksut siitä riippumatta, ovatko ne lakisääteisiä, työehtosopimukseen perustuvia, sopimusperusteisia vai vapaaehtoisia. Palkat ja palkkiot, joiden maksamista työnantaja jatkaa työntekijän sairauden, työtapaturman, äitiysloman tai lyhennetyn työajan yhteydessä, voidaan kirjata tähän muuttujaan tai palkkoihin ja palkkioihin yksikön noudattaman kirjanpitokäytännön mukaan.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Sosiaaliturvamaksut kirjataan yhtiön tilinpäätöksessä erään Sosiaaliturvamaksut.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Sosiaaliturvamaksut sisältyvät tuloslaskelmassa erään Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut kululajikohtaisen erittelyn mukaisesti.

Sosiaaliturvamaksut sisältyvät erään Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut, jotka ilmoitetaan tuloslaskelman lisäksi toimintokohtaisen erittelyn mukaisesti.

Yhteys muihin muuttujiin

Sosiaaliturvamaksuja käytetään laskettaessa henkilöstömenoja (13 31 0)

Koodi : 13 41 1 Nimike : Maksut tavaroiden pitkäaikaisesta vuokrauksesta ja käyttöleasingistä Liite : II ja IV

Määritelmä

Tavaroiden pitkäaikaisesta vuokrauksesta suoritettaviin maksuihin kuuluvat kaikki kulut, jotka aiheutuvat aineellisen käyttöomaisuuden vuokraamisesta yli vuoden pituiseksi jaksoksi.

Käyttöleasing puolestaan kattaa ne tapaukset, joissa lailliseen omistusoikeuteen liittyvät riskit ja edut eivät kokonaisuudessaan siirry vuokralleottajalle. Käyttöleasingissä vuokralleottaja saa käyttöoikeuden kestokulutustavaraan joko pitkäksi tai lyhyeksi ja toisinaan myös ennalta määräämättömäksi ajaksi. Kun vuokra-aika päättyy, vuokralleantaja olettaa saavansa tavaran takaisin jokseenkin samassa kunnossa kuin silloin, kun tavara vuokrattiin, lukuun ottamatta normaalia kulumista. Vuokra-aika ei siis kata tavaran taloudellista elinkaarta kokonaan tai edes pääosin. Tavaroiden käyttöleasingmaksut ovat leasingsopimuksen mukaisesti yksikön käytössä olevasta aineellisesta käyttöomaisuudesta veloitettavia maksuja.

Jos kaikki omistusoikeuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät tosiasiallisesti, joskaan eivät lain mukaan, vuokralleantajalta vuokralleottajalle, on kyse rahoitusleasingistä. Rahoitusleasingissä vuokra-aika kattaa kestokulutustavaran koko taloudellisen käyttöiän tai suurimman osan siitä. Vuokra-ajan päättyessä vuokralleottajalle tarjotaan yleensä mahdollisuus ostaa tavara nimelliseen hintaan. Vuokralleantajalla ei tarvitse olla kyseiseen tavaraan liittyvää asiantuntemusta. Hän ei tarjoa vuokralleottajalle korjaus- tai kunnossapitopalveluja. Tavallisesti vuokralleottajan valitsema tavara toimitetaan hänelle suoraan valmistajalta tai myyjältä. Vuokralleantaja toimii näin ollen ainoastaan rahoittajana. Muuttujaan 13 41 1 ei kirjata rahoitusleasingiin liittyviä maksuja. Tavaran hankintahinta kirjataan bruttoinvestointeihin tavaran hankinta-ajankohtana.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Maksuja tavaroiden pitkäaikaisesta vuokrauksesta ja käyttöleasingistä ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Ne sisältyvät muihin vieraille suoritettuihin kuluihin ja muihin varsinaisen toiminnan kuluihin.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Maksuja tavaroiden pitkäaikaisesta vuokrauksesta ja käyttöleasingistä ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Ne sisältyvät tuloslaskelmassa muihin kuluihin kululajikohtaisen erittelyn mukaisesti.

Maksuja tavaroiden pitkäaikaisesta vuokrauksesta ja käyttöleasingistä ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä. Ne sisältyvät tuloslaskelmassa muihin kuluihin toimintokohtaisen erittelyn mukaisesti.

Yhteys muihin muuttujiin

Muodostaa osan muuttujasta Tavaroiden ja palvelujen ostot yhteensä (13 11 0)

Koodi : 15 11 0 Nimike : Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen Liite : I–IV, VI ja VII

Määritelmä

Nimike kattaa kaikkeen aineelliseen käyttöomaisuuteen viitejaksolla tehdyt investoinnit. Se sisältää uudet ja jo olemassa olevat aineelliset pääomahyödykkeet, jotka on voitu ostaa ulkopuolisilta, hankkia rahoitusleasingsopimuksella (eli saada ennalta määrätyksi pitkäksi ajaksi käyttöoikeus kestokulutustavaraan vastineeksi maksetusta vuokrasta) tai valmistaa omaa käyttöä varten (eli aineellisten pääomahyödykkeiden valmistuksen omaa käyttöä varten) ja joiden käyttöikä on yli vuoden, mukaan luettuna valmistamaton aineellinen käyttöomaisuus, kuten maa-alueet. Aktivointikelpoiselta tavaralta vaadittavaa käyttöikää voidaan yhtiön tilinpitokäytännön mukaisesti pidentää, jos tavaran käyttöiän on yhtiön käytännön mukaan oltava pidempi kuin edellä mainittu yksi vuosi.

Kaikki investoinnit arvotetaan ennen arvostuserien huomioon ottamista (ne ovat siis bruttomääräisiä) ja ennen luovutuksesta saatujen tulojen vähentämistä. Ostetut tavarat arvotetaan hankintahintaan, joten hinta sisältää kuljetus- ja asennuskustannukset, maksut, verot ja muut omistajanvaihdoksen yhteydessä syntyvät kustannukset. Rahoitusleasingillä hankitun aineellisen käyttöomaisuuden arvo vastaa kyseisen tavaran markkina-arvoa vain, jos se on ostettu hankintavuonna. Tämä arvo merkitään yleensä leasingsopimukseen tai se voidaan arvioida laskemalla yhteen ne osamaksuerät, joilla katetaan pääomasta maksettava korvaus. Osamaksueriin sisältyvää korkoa ei oteta huomioon. Yksikön itse tuottama aineellinen käyttöomaisuus arvotetaan tuotantokustannuksiin. Nimike ei sisällä omaisuutta, jotka saadaan liiketoiminnan uudelleenjärjestelyn yhteydessä (kuten yritysten sulautuessa, yritysvaltausten yhteydessä, yritysten purkautuessa tai itsenäisten yksiköiden irtautuessa yrityksestä). Pientyökalujen ostot, joita ei aktivoida, kirjataan juokseviin menoihin.

Nimike sisältää myös kaikki lisäykset, muutokset, parannukset ja uudistukset, jotka pidentävät pääomatavaran käyttöikää tai lisäävät sen tuottavuutta.

Siihen eivät sisälly juoksevat huoltokustannukset eivätkä sellaisten pääomatavaroiden arvo ja juoksevat kustannukset, joiden käyttö perustuu vuokra- tai käyttöleasingsopimukseen. Mukaan ei lueta rahoitusleasingsopimusten perusteella käytettävään omaisuuteen liittyviä vuosimaksuja. Se ei myöskään sisällä investointeja aineettomaan omaisuuteen eikä rahoitusomaisuuteen.

Lisäksi rahoitusleasingille on ominaista, että kaikki omistusoikeuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät tosiasiallisesti, joskaan eivät lain mukaan, vuokralleantajalta vuokralleottajalle. Vuokra-aika kattaa kestokulutustavaran koko taloudellisen käyttöiän tai suurimman osan siitä. Vuokra-ajan päättyessä vuokralleottajalle tarjotaan yleensä mahdollisuus ostaa tavara nimelliseen hintaan. Vuokralleantaja toimii ainoastaan rahoittajana.

Jos investointihyödykkeen laskutus, toimitus, maksu ja ensimmäinen käyttöönotto voivat ajoittua eri viitejaksoille, investoinnin kirjaamisessa olisi pyrittävä noudattamaan seuraavia periaatteita:

Investointi kirjataan, kun omistusoikeus siirtyy yksikölle, joka aikoo käyttää investointikohdetta. Rahoitusleasingillä hankitun omaisuuden arvo on kirjattava silloin, kun tavara toimitetaan vuokralleottajalle. Omaan käyttöön tarkoitettu tuotanto kirjataan tuotantohetkellä. Jos investointi koostuu yksilöitävissä olevista vaiheittaisista osainvestoinneista, kukin osa olisi kirjattava sille viitejaksolle, jolla se tehdään.

Käytännössä tämä ei aina ole mahdollista, ja yhtiön tilinpitokäytäntö saattaa vaatia tämän menetelmän mukauttamista seuraavilla tavoilla:

i) investoinnit kirjataan sille viitejaksolle, jolla ne toimitetaan

ii) investoinnit kirjataan sille viitejaksolle, jolla ne otetaan käyttöön tuotantoprosessissa

iii) investoinnit kirjataan sille viitejaksolle, jolla ne laskutetaan

iv) investoinnit kirjataan sille viitejaksolle, jolla ne maksetaan.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Investointeja ei kirjata yhtiön taseeseen. Sen sijaan taseessa tai tilinpäätöksen liitetiedoissa ilmoitetaan kaiken käyttöomaisuuden lisäykset, vähennykset, siirrot ja arvostuserät.

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Aineellinen käyttöomaisuus sisältyy yhtiön tilinpäätöksessä erään Käyttöomaisuus – aineelliset hyödykkeet. Neljännessä tilinpäätösdirektiivissä ei viitata rahoitusleasingillä hankitun aineellisen käyttöomaisuuden arvoon. Se voidaan kuitenkin tietyissä maissa aktivoida voimassa olevan kirjanpitokäytännön mukaan taseessa.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Aineellinen käyttöomaisuus sisältyy yhtiön tilinpäätöksessä kohtaan Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet. Rahoitusleasingsopimuksiin liittyvät tiedot on eriteltävä yhtiön kirjanpidossa.

Yhteys muihin muuttujiin

Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen saadaan seuraavasta yhtälöstä:

Bruttoinvestoinnit maahan (15 12 0)

+ Bruttoinvestoinnit olemassa oleviin rakennuksiin ja rakennelmiin (15 13 0)

+ Bruttoinvestoinnit uudisrakentamiseen ja rakennusten muutostöihin (15 14 0)

+ Bruttoinvestoinnit koneisiin ja laitteisiin (15 15 0)

Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen voivat olla suuremmat kuin muuttujien 15 12 0, 15 13 0, 15 14 0 ja 15 15 0 summa, koska on olemassa sellaisia vastaavaa-eriä, kuten metsät, hedelmätarhat ja karja, joita ei voida osoittaa kumpaankaan aineellisen käyttöomaisuuden luokkaan.

Koodi : 15 12 0 Nimike : Bruttoinvestoinnit maahan Liite : II–IV

Määritelmä

Tähän muuttujaan kuuluvat maan lisäksi maanalaiset esiintymät, metsät ja sisävedet. Jos maakauppaan kuuluvat myös kyseisellä maa-alueella sijaitsevat rakennukset, eikä maan ja rakennusten arvoa voida erikseen määrittää, koko kauppasumma kirjataan tähän muuttujaan, jos maan arvo arvioidaan suuremmaksi kuin rakennusten arvo. Jos taas maalla sijaitsevien rakennusten arvo arvioidaan suuremmaksi kuin maan arvo, kokonaissumma kirjataan muuttujaan Bruttoinvestoinnit olemassa oleviin rakennuksiin ja rakennelmiin (15 13 10). Nimike 15 12 0 sisältää myös maanparannustyöt, joihin kuuluvat maan tasoittaminen, putkien asentaminen sekä teiden rakentaminen. Nimike ei sisällä maata, joka saadaan liiketoiminnan uudelleenjärjestelyn yhteydessä (kuten yritysten sulautuessa, yritysvaltausten yhteydessä, yritysten purkautuessa tai itsenäisten yksiköiden irtautuessa yrityksestä).

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Investointeja ei kirjata yhtiön taseeseen. Sen sijaan taseessa tai tilinpäätöksen liitetiedoissa ilmoitetaan kaiken käyttöomaisuuden lisäykset, vähennykset, siirrot ja arvostuserät.

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Maa-alueita ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätökseen sisältyvän aineellisen omaisuuden luettelon kohdassa Käyttöomaisuus – Aineelliset hyödykkeet – Maa-alueet ja rakennukset. Tähän ei kirjata tilinpäätöserään sisältyvää rakennusten osuutta. Ennakkomaksut ja rakenteilla olevat aineelliset hyödykkeet olisi sisällytettävä siltä osin kuin kysymyksessä ovat maa-alueet.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Bruttoinvestointeja maahan ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätöksessä, vaan ne sisältyvät erään Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet.

Yhteys muihin muuttujiin

Muodostaa osan muuttujasta Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen (15 11 0)

Koodi : 15 13 0 Nimike : Bruttoinvestoinnit olemassa oleviin rakennuksiin ja rakennelmiin Liite : II–IV

Määritelmä

Nämä investoinnit kattavat viitejakson aikana hankittujen (jo käytössä olleiden) rakennusten ja rakennelmien kustannukset. Jos maakauppaan kuuluvat myös kyseisellä maa-alueella sijaitsevat rakennukset, eikä maan ja rakennusten arvoa voida erikseen määrittää, koko kauppasumma kirjataan tähän muuttujaan, jos rakennusten arvo arvioidaan suuremmaksi kuin maan arvo. Jos taas maa-alueen arvo arvioidaan suuremmaksi kuin rakennusten arvo, kokonaissumma kirjataan muuttujaan Bruttoinvestoinnit maahan (15 12 10). Muuttujaan ei sisällytetä sellaisten uusien rakennusten ostoja, joita ei vielä ole otettu käyttöön. Muuttuja ei sisällä rakennuksia eikä rakennelmia, jotka saadaan liiketoiminnan uudelleenjärjestelyn yhteydessä (kuten yritysten sulautuessa, yritysvaltausten yhteydessä, yritysten purkautuessa tai itsenäisten yksiköiden irtautuessa yrityksestä).

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Investointeja ei kirjata yhtiön taseeseen. Sen sijaan taseessa tai tilinpäätöksen liitetiedoissa ilmoitetaan kaiken käyttöomaisuuden lisäykset, vähennykset, siirrot ja arvostuserät.

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Bruttoinvestointeja olemassa oleviin rakennuksiin ja rakennelmiin ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätökseen sisältyvän aineellisen omaisuuden luettelon kohdassa Käyttöomaisuus – Aineelliset hyödykkeet – Maa-alueet ja rakennukset. Muuttujaan ei sisällytetä tilinpäätöserän sitä osuutta, joka liittyy maahan, rakennusten rakentamiseen ja niiden muutostöihin. Ennakkomaksut ja rakenteilla olevat aineelliset hyödykkeet olisi sisällytettävä siltä osin kuin kysymyksessä ovat olemassa olevat rakennukset ja rakenteet.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Bruttoinvestointeja olemassa oleviin rakennuksiin ja rakennelmiin ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilipäätöksessä, vaan se sisältyy kohtaan Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet.

Yhteys muihin muuttujiin

Muodostaa osan muuttujasta Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen (15 11 0)

Koodi : 15 14 0 Nimike : Bruttoinvestoinnit uudisrakentamiseen ja rakennusten muutostöihin Liite : II–IV

Määritelmä

Nimike kattaa rakennusten rakentamisesta ja muutostöistä viitejakson aikana aiheutuneet kustannukset. Se sisältää myös sellaisten uusien rakennusten ostot, joita ei vielä ole otettu käyttöön. Nimike kattaa myös kaikki lisäykset, muutokset, parannukset ja uudistukset, jotka pidentävät rakennuksen käyttöikää tai lisäävät sen tuottavuutta.

Näitä ovat muun muassa pysyvät rakenteet, kuten vedenjakelujärjestelmät, keskuslämmitys, ilmastointi, valaistus, sekä öljylähteisiin (öljynporaukseen), toiminnassa oleviin kaivoksiin, putkiverkkoihin, voimansiirtojohtoihin, kaasuputkiin, rautateihin, satamalaitteisiin, teihin, siltoihin, maasiltoihin, viemäreihin ja muihin työmaalla tehtäviin parannuksiin liittyvät rakennuskustannukset. Mukaan ei lueta juoksevia huoltokustannuksia.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Investointeja ei kirjata yhtiön taseeseen. Sen sijaan taseessa tai tilinpäätöksen liitetiedoissa ilmoitetaan kaiken käyttöomaisuuden lisäykset, vähennykset, siirrot ja arvostuserät.

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Bruttoinvestointeja uudisrakentamiseen ja rakennusten muutostöihin ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilinpäätökseen sisältyvän aineellisen omaisuuden luettelon kohdassa Käyttöomaisuus – Aineelliset hyödykkeet – Maa-alueet ja rakennukset. Tähän ei sisällytetä tilinpäätöserän sitä osuutta, joka liittyy maahan ja olemassa oleviin rakennuksiin ja rakennelmiin. Ennakkomaksut ja rakenteilla olevat aineelliset hyödykkeet olisi sisällytettävä siltä osin kuin kysymyksessä ovat olemassa olevat rakennukset ja rakennusten muutostyöt.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Bruttoinvestointeja uudisrakentamiseen ja rakennusten muutostöihin ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilipäätöksessä, vaan se sisältyy erään Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet.

Yhteys muihin muuttujiin

Muodostaa osan muuttujasta Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen (15 11 0)

Koodi : 15 15 0 Nimike : Bruttoinvestoinnit koneisiin ja laitteisiin Liite : II–IV

Määritelmä

Tämä muuttuja kattaa viitejaksolla uusina tai käytettyinä hankitut koneet (mm. konttorikoneet), yksikön alueella käytettävät erityisajoneuvot, muut koneet ja laitteet, kaikki yksikön alueen ulkopuolella käytettävät ajoneuvot ja veneet, kuten moottoriajoneuvot, liiketoimintaan liittyvät ajoneuvot, kuorma-autot, kaikentyyppiset erityisajoneuvot, veneet, junanvaunut, jne. Muuttuja ei sisällä koneita eikä laitteita, jotka saadaan liiketoiminnan uudelleenjärjestelyn yhteydessä (kuten yritysten sulautuessa, yritysvaltausten yhteydessä, yritysten purkautuessa tai itsenäisten yksiköiden irtautuessa yrityksestä). Muuttuja sisältää kaikki lisäykset, muutokset, parannukset ja uudistukset, jotka pidentävät pääomatavaran käyttöikää tai lisäävät sen tuottavuutta. Mukaan ei lueta juoksevia huoltokustannuksia.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Investointeja ei kirjata yhtiön taseeseen. Sen sijaan taseessa tai tilinpäätöksen liitetiedoissa ilmoitetaan kaiken käyttöomaisuuden lisäykset, vähennykset, siirrot ja arvostuserät.

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Bruttoinvestoinnit koneisiin ja laitteisiin sisältyvät yhtiön tilinpäätöksen kohdan Käyttöomaisuus – Aineelliset hyödykkeet alakohtiin Kalusto ja koneet sekä Muut hyödykkeet, työkalut ja laitteet. Ennakkomaksut ja rakenteilla olevat aineelliset hyödykkeet olisi sisällytettävä siltä osin kuin kysymyksessä ovat koneet ja laitteet.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Bruttoinvestointeja koneisiin ja laitteisiin ei ilmoiteta erikseen yhtiön tilipäätöksessä, vaan se sisältyy kohtaan Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet. Nimike Ennakkomaksut ja rakenteilla olevat aineelliset hyödykkeet olisi sisällytettävä siltä osin kuin kysymyksessä ovat koneet ja laitteet.

Yhteys muihin muuttujiin

Muodostaa osan muuttujasta Bruttoinvestoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen (15 11 0)

Koodi : 15 21 0 Nimike : Aineellisen käyttöomaisuuden myynnit Liite : II–IV

Määritelmä

Aineellisen käyttöomaisuuden myynti sisältää ulkopuolisille myytyjen, olemassa olevien aineellisten pääomahyödykkeiden arvon. Aineellisen käyttöomaisuuden myynti arvotetaan kirjanpitoarvon sijasta todelliseen kauppahintaan (ilman alv:a), josta on vähennetty myyjälle omistusoikeuden siirrosta aiheutuneet kustannukset. Nimike ei sisällä arvostuseriä eikä muita luovutuksia kuin kauppaa.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Käyttöomaisuuden myyntiä ei merkitä taseeseen. Sen sijaan taseessa tai tilinpäätöksen liitetiedoissa ilmoitetaan kaiken käyttöomaisuuden lisäykset, vähennykset ja siirrot.

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Aineellisella käyttöomaisuudella tarkoitetaan yhtiön tilinpäätöksen kohdassa Käyttöomaisuus – Aineelliset hyödykkeet lueteltua omaisuutta.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Aineellisella käyttöomaisuudella tarkoitetaan yhtiön tilinpäätöksen kohdassa Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet lueteltua omaisuutta.

Koodi : 15 42 0 Nimike : Bruttoinvestoinnit toimilupiin, patentteihin, lisensseihin, tavaramerkkeihin ja vastaaviin oikeuksiin Liite : II

Määritelmä

Investoinnit toimilupiin, patentteihin, lisensseihin, tavaramerkkeihin ja vastaaviin oikeuksiin katsotaan aineettomiksi hyödykkeiksi, jos ja vain jos on todennäköistä, että kyseisen hyödykkeen tuottama vastainen taloudellinen hyöty koituu yrityksen hyväksi ja jos hyödykkeen aiheuttama meno on luotettavasti määritettävissä. Tämä vaatimus pätee riippumatta siitä, onko aineeton hyödyke hankittu ulkopuolelta vai aikaansaatu sisäisesti.

Toimilupayritys toimii sellaisen luvan varassa tai lisenssillä, johon liittyy tietynasteista yritystoiminnan yksinoikeudellisuutta tietyllä maantieteellisellä alueella. Esimerkiksi urheilukentillä ja yleisissä puistoissa voi olla toimiluvan varaisia myyntipisteitä, ja julkisia palveluja, kuten vedenjakelu, voidaan järjestää toimilupaan perustuen. Toimiluvan haltijalla on itsenäinen liikeyritys ja hän maksaa toimiluvan myöntäjälle kiinteän maksun, prosenttiosuuden tuloista tai voitosta tai molemmat ja käyttää yksinoikeutta tiettyyn alueeseen tai laitokseen. Toimiluvan puitteissa toimiluvan haltijalle voidaan siirtää oikeus käyttää sellaista olemassaolevaa infrastruktuuria (kuten kaupungin vedenjakelujärjestelmää), jota tarvitaan liiketoiminnan harjoittamiseen.

Patentti on teollisoikeuksien lakiin perustuva omistusoikeus, joka antaa haltijalleen yksinoikeuden keksinnön hyödyntämiseen rajallisella alueella ja rajattuna aikana. Patentti antaa haltijalleen oikeuden estää muita muun muassa valmistamasta, käyttämästä tai myymästä kyseistä keksintöä ilman lupaa. Hyödyntämistä koskevan yksinoikeuden vastineena keksinnön tekniset tiedot on julkaistava. Patentoitavuus edellyttää, että keksintö on uusi, innovatiivinen ja teollisesti käyttökelpoinen.

Lisenssin antaja voi myöntää teollis- ja tekijänoikeuden nojalla lisenssin johonkin tiettyyn toimintaan (kuten tietokoneohjelmiston kopiointiin tai patentoidun keksinnön käyttöön); tällöin ei ole pelkoa, että lisenssin antaja väittäisi teollis- ja tekijänoikeuksiaan rikotun. Teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvä lisenssi sisältää useita osia, kuten kesto, maantieteellinen alue, uusiminen ja muut lisenssinantajan kannalta olennaisiksi katsotut rajoitukset.

Tavaramerkki on selvästi muista erottuva merkki, joka voidaan esittää graafisesti. Tavaramerkki on kilpailun väline, jolla yritykset merkitsevät tavaransa ja palvelunsa erotukseksi kilpailijan tuotteista uusien ja vanhojen asiakkaiden huomion kiinnittämiseksi.

Tavaramerkkiä käytetään tekemään ero tuotteiden tai palvelujen välillä. Tavaramerkki voi olla kaksi- tai kolmiulotteinen ja se voi koostua esimerkiksi sanoista, kuvista, väreistä ja/tai äänistä.

Yhteys yhtiön tilinpäätökseen

Investointeja ei kirjata yhtiön taseeseen. Sen sijaan taseessa tai tilinpäätöksen liitetiedoissa ilmoitetaan kaiken käyttöomaisuuden lisäykset, vähennykset, siirrot ja arvostuserät.

Neljäs tilinpäätösdirektiivi: neuvoston direktiivi 78/660/ETY

Toimiluvilla, patenteilla, lisensseillä, tavaramerkeillä ja vastaavilla oikeuksilla tarkoitetaan yhtiön tilinpäätöksen kohdassa Käyttöomaisuus – Aineettomat oikeudet lueteltua omaisuutta.

IAS-asetukset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1606/2002 ja komission asetus (EY) N:o 1725/2003

Toimiluvilla, patenteilla, lisensseillä, tavaramerkeillä ja vastaavilla oikeuksilla tarkoitetaan yhtiön tilinpäätöksen kohdassa Aineeton käyttöomaisuus lueteltua omaisuutta.

Koodi : 15 44 1 Nimike : Investoinnit hankittuihin tietokoneohjelmistoihin Liite : II, IV

Määritelmä

Investoinnit hankittuihin tietokoneohjelmistoihin katsotaan aineettomaksi hyödykkeeksi, jos ja vain jos on todennäköistä, että kyseisen hyödykkeen tuottama vastainen taloudellinen hyöty koituu yrityksen hyväksi ja jos hyödykkeen aiheuttama meno on luotettavasti määritettävissä. Jos ohjelmistojen hankinta ei täytä näitä vaatimuksia, se kirjataan kuluksi hankintahetkellä ja sisällytetään muuttujaan 13 11 0 Tavar