ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Sosiaaliturvajärjestelmiin liittyvä alakohtainen etuuskohtelu ja etenkin viljelijöiden ja kaivostyöläisten voimakkaasti tuetut eläkejärjestelmät aiheuttavat julkiselle taloudelle suuria kustannuksia ja saattavat myös vähentää työvoiman liikkuvuutta. Maanviljelijöiden sosiaaliturvajärjestelmässä (KRUS) vakuutettujen henkilöiden lukumäärä on hitaasti supistunut vuodesta 2007, ja hallitus odottaa, että vuonna 2019 heitä on 1,18 miljoonaa. Sen sijaan eläke-etuuksia saavien henkilöiden määrä, joka tällä hetkellä on 1,229 miljoonaa, luultavasti kasvaa vuoteen 2018 saakka. KRUSin osuus julkisen talouden menoista on vakiintunut vuodesta 2011 saakka 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Viljelijöiden ei tarvitse maksaa yleisiä veroja eikä heillä ole kirjanpitovelvollisuutta, ja KRUSin omarahoitusaste on alhainen. Vuonna 2014 Puolassa oli 1,382 miljoonaa maatilaa, joista 52 prosenttia oli kooltaan alle 5 hehtaaria (GUS). Kaivostyöntekijät on vapautettu yleisestä maksuperusteisesta eläkejärjestelmästä. Sen sijaan heidän eläkkeisiinsä sovelletaan erityisen etuuskohtelun mukaista korjauskerrointa. Tästä aiheutuu vuosittain merkittävät julkisen talouden kustannukset, jotka ovat yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Väestönkehityksen epäsuotuisa suuntaus näkyy jo työikäisen väestön vähenemisenä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää säilyttää myönteinen kehitys erityisesti ikääntyneiden työntekijöiden työllisyyden suhteen, myös jotta voidaan turvata julkisten eläkejärjestelmien riittävyys ja kestävyys. Vaikka keskimääräinen todellinen eläkkeellesiirtymisikä on viime vuosina noussut, se on edelleen huomattavasti alempi kuin lakisääteinen eläkeikä. Siksi on erittäin tärkeää nostaa todellista eläkeikää, jotta voidaan turvata tulevien eläkkeiden pitkän aikavälin sosiaalinen riittävyys ja julkisen talouden vakaus sekä lisätä työmarkkinoille osallistumista.
(10)

Irlanti on käynnistänyt JobPath-ohjelman vastatakseen pitkäaikaistyöttömien tarpeisiin. Lisäksi se kehittää parhaillaan aktivoivaa lähestymistapaa kannustaakseen henkilöitä, joilla on potentiaalia ja kiinnostusta, osallistumaan aktiivisemmin työmarkkinoille. Haasteena on edelleen työllistämistukipalvelujen laajentaminen kattamaan työmarkkinoiden ulkopuolelle perinteisesti jäävät ryhmät, kuten vammaiset sekä henkilöt, joilla on huoltovelvoitteita. Sosiaaliturvajärjestelmä on kaikkiaan onnistunut hyvin hillitsemään kriisin vaikutuksia köyhyyteen ja epätasa-arvoon, mutta eräät tekijät haittaavat edelleen osallistavaa kasvua. Etuuksia on saatu jonkin verran supistettua, mutta kannustinloukut ovat edelleen ongelma joidenkin kotitalouksien kohdalla. Lastenhoidon nettokustannukset prosenttiosuutena palkoista kuuluvat Irlannissa EU:n suurimpiin: ne ovat pariskuntien osalta toiseksi suurimmat ja yksinhuoltajien osalta suurimmat EU:ssa. Myös lastenhoitotarjonnan laatu herättää edelleen huolta. Esimerkiksi korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden prosenttiosuus (15 prosenttia) kaikista varhaiskasvatuksen alalla työskentelevistä oli vuonna 2014 selvästi alle suosituksen. Osaamisen kohtaanto-ongelmia esiintyy edelleen, ja eräillä aloilla on ammattitaitoisen työvoiman puutetta. Osaamisen täydentämiseen ja uudistamiseen ei vieläkään tarjota riittävästi mahdollisuuksia, ja koulutusmenojen vähenemisellä saattaa jatkossa olla kielteinen vaikutus koulutustuloksiin.
(2)

Espanjaa koskeva vuoden 2016 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Espanjan edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainoja. Sekä julkisen talouden että kotitalouksien suuri ulkomainen ja kotimainen velka aiheuttaa edelleen haavoittuvuutta korkean työttömyyden oloissa. On tärkeää toteuttaa toimia, joilla voidaan pienentää maan omaan talouteen kohdistuvien haittavaikutusten riskiä, ja kun otetaan huomioon Espanjan talouden suuruusluokka, myös talous- ja rahaliittoon kohdistuvien kielteisten heijastusvaikutusten riskiä. Vaikka vaihtotase on kohentunut, ulkomaisen nettovelan ei ennusteta saavuttavan varovaista tasoa lyhyellä aikavälillä. Yksityisen sektorin velkaantumisen purkaminen etenee suunnitellusti, osittain suotuisten kasvuolosuhteiden tuella. Velkaantumisen purkamistarve on kuitenkin suuri, ja julkinen velka on edelleen mittava. Toimenpiteitä on toteutettu rahoitusalalla sekä yritysten ja yksityishenkilöiden maksukyvyttömyysmenettelyjen osalta, mutta innovoinnin ja osaamisen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamisen osa-alueilla tarvitaan lisää toimia.
Italia uudisti työmarkkinasääntöjään ja -instituutioitaan perusteellisesti vuonna 2015 muuttamalla työlakia. Aktiivisten työmarkkinatoimien uudistus on keskeisen tärkeä aktivoitaessa työmarkkinoilta etääntyneitä, erityisesti pitkäaikaistyöttömiä ja nuoria. Tähän kohdistuu tällä hetkellä useita hallinnollisia, poliittisia ja resursseihin liittyviä haasteita. Erityisesti uudistus edellyttää julkisten työvoimapalvelujen lujittamista ja palvelujen tarjoamisen tarkkaa valvontaa. Oppisopimusjärjestelmää on uudistettu ottamalla siihen mukaan myös työttömiksi jääneet aikuiset ja laajentamalla nuorille tarjottavia mahdollisuuksia, mutta uudistuksen täytäntöönpano on vielä kesken. Toisen tason palkkaneuvottelut eivät ole riittävän kehittyneitä Italiassa. Tämä haittaa yritystason innovatiivisten ratkaisujen hyväksymistä, mikä voisi parantaa tuottavuutta ja saattaa palkat vastaamaan paremmin työmarkkinaoloja. Alan toimet on toteutettava työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti. Työmarkkinaosapuolet eivät ole vielä saavuttaneet sopimusta keskitetystä sopimisesta. Kansallisen uudistusohjelman mukaan uudistusta ollaan toteuttamassa vuoden 2016 loppuun mennessä. Naisten työvoimaosuus on EU:n pienimpiä. Naiset ovat enemmän epätyypillisissä ja epävarmoissa työsuhteissa ja muodostavat valtaosan muuta kuin tavanomaista työtä tekevistä. Vaarana on myös, että epävirallinen talous vaikuttaa heihin erityisen paljon. Vero- ja etuusjärjestelmä estää kotitalouksien toisia tulonsaajia työskentelemästä, eikä työlaissa ole puututtu kysymykseen tehokkaasti. Kohtuuhintaisten hoitopalvelujen rajallinen tarjonta vaikeuttaa sellaisten naisten osallistumista työmarkkinoille, joilla on lapsia ja iäkkäitä omaisia. Köyhyyttä on paljon, ja yli neljännes italialaisista on köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa. Sosiaaliavustusten tarjonta on edelleen heikkoa ja hajanaista. Kansallisen köyhyydentorjuntastrategian hyväksyminen ja toteuttaminen sekä sosiaalimenojen järkeistäminen voisivat olla ensimmäinen vaihe sellaisen riittävän sosiaaliavustusjärjestelmän käynnistämisessä asteittain kansallisella tasolla, joka perustuu aktiivisen osallistamisen periaatteeseen. Koulutuksen uudistamisessa on edistytty merkittävästi. Koulu-uudistus hyväksyttiin heinäkuussa 2015, ja sen täytäntöönpanosäädökset on tarkoitus hyväksyä viimeistään tammikuussa 2017.
(5)

Maltaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2016 vakausohjelmassaan julkisen talouden rahoitusaseman parantamista siten, että 0,1 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen saavutetaan vuoteen 2019 mennessä. Rakenteellinen rahoitusasema paranee asteittain niin, että Malta saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, vuoteen 2019 mennessä. Vakausohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistuu 62,6 prosenttiin vuonna 2016 ja edelleen 55,5 prosenttiin vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2016 uskottava ja vuosina 2017–2019 varovainen. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan on olemassa suuri riski, että keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuosina 2015 ja 2016, kun molemmat vuodet otetaan huomioon, mikä johtuu ennen muuta vuoden 2015 poikkeamasta, joka on korjattava vuonna 2016. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, poikkeaminen jatkuu myös vuonna 2017. Vuoden 2015 poikkeama johtuu osittain investointien äkillisestä kasvusta, mikä johtuu pitkälti EU-varojen poikkeuksellisen korkeasta käyttöasteesta ennen ohjelmakauden 2007–2013 päättämistä. Jotta poikkeamaa saataisiin kavennettua vuosina 2015 ja 2016, vuoden 2016 vakausohjelmassa esitetään vuonna 2016 toteutettavaksi lisätoimia, joita ei vielä voitu ottaa huomioon komission kevään 2016 talousennusteessa. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on supistaa perusmenoja (0,16 prosenttia suhteessa BKT:hen) erityisesti palkansaajakorvausten, välituotekäytön ja pääomansiirtojen osalta. Lisäksi eräitä vuosien 2016–2019 tulopuolen toimenpiteitä koskevia arvioita on tarkistettu, jotta voidaan ottaa huomioon ajantasaiset tiedot, sekä vuoden 2015 toimenpiteiden toteutunut vaikutus. Yhteensä näiden toimenpiteiden alijäämää supistava nettovaikutus on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun nämä toimenpiteet otetaan huomioon, julkisen talouden sopeutus paranisi komission ennusteeseen verrattuna, ja rakenteellisen rahoitusaseman pilari viittaisi jonkinasteiseen keskimääräiseen poikkeamiseen vuosina 2015 ja 2016, kun taas vuonna 2017 olisi edelleen olemassa merkittävän poikkeamisen riski. Maltan arvioidaan noudattavan velan supistamista koskevaa vertailuarvoa sekä vuonna 2016 että vuonna 2017. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Malta ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tämän vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuosina 2016 ja 2017.
(7)

Sen lisäksi, että julkinen velka on suuri, myös vientimenestys ja kilpailukyky ovat heikkoja. Ulkoinen suorituskyky on heikentynyt vuodesta 2000 alkaen, kuten maailmanmarkkinaosuuksien kutistuminen osoittaa, ja tilannetta on entisestään pahentanut viennin suuntautuminen pääasiassa vähemmän dynaamisille markkinoille. Vaikka markkinaosuuksien kutistuva suuntaus on viime vuosina onnistuttu pysäyttämään, kertyneet menetykset ovat huomattavat. Maan vientikykyä heikentää myös erikoistuminen markkinasegmentteihin, jotka ovat voimakkaammin alttiina hintakilpailulle. Tätä on erityisen vaikea sovittaa yhteen maan korkeiden työvoimakustannusten kanssa. Yksikkötyökustannukset ovat viime aikoihin asti nousseet nopeasti tuottavuuden alhaisen kasvun ja erityisesti palkkojen nopean nousun seurauksena. Viimeksi mainittu johtuu tietyistä palkanmuodostusjärjestelmän ominaisuuksista. Yhtäältä reaalipalkkojen kasvumarginaalit on asetettu toistuvasti liian korkealle. Toisaalta taas inflaatio on toistuvasti ylittänyt sekä odotukset että naapurimaiden inflaation. Belgian ja sen naapurimaiden pohjainflaation rakenteelliset erot johtuvat lähinnä palvelujen hintojen voimakkaammasta kasvusta ja siitä, että vähittäismarkkinat eivät toimi parhaalla mahdollisella tavalla. Tämä inflaatio on johtanut palkankorotuksiin, koska automaattinen palkkojen indeksointi on maassa yleinen käytäntö. Yhdessä nämä tekijät ovat murentaneet pitkälle koordinoidun palkanmuodostusjärjestelmän tehokkuuden. Pysäyttääkseen kilpailukyvyn heikkenemisen ja sen kielteisen vaikutuksen vientimenestykseen ja työllisyyteen Belgian viranomaiset ovat viime vuosina pyrkineet muuttamaan palkanmuodostusjärjestelmää. Ne ovat määränneet palkkamalttia koskevia toimenpiteitä, kuten reaalipalkkojen korotusten rajoituksia ja palkkojen indeksointijärjestelmien keskeyttämisen. Lisäksi ollaan säätämässä sosiaaliturvamaksujen alentamisesta. Korjaustoimien pysyvyyden varmistamiseksi palkanmuodostusjärjestelmän rakennetta on kuitenkin uudistettava neuvoston viime vuosina esittämien suositusten mukaisesti. Hallitus aikoo tarkistaa työllisyyden edistämistä ja kilpailukyvyn turvaamista koskevaa vuoden 1996 lakia, jossa vahvistettujen perusteiden mukaisesti työmarkkinaosapuolet määrittävät palkkanormin kahden vuoden välein. Edistyminen on kuitenkin ollut toistaiseksi vähäistä. Jos palkat sidottaisiin tiukemmin tuottavuuteen, viimeaikainen edistyminen saataisiin paremmin vakiinnutettua ja voitaisiin välttää aiempien ongelmien uusiutuminen.
(11)

Järjestämättömien lainojen suhteen on saatu aikaan edistystä, vaikka niitä on edelleen paljon verrattuna aikaan ennen kriisiä. Slovenia on toteuttanut useita politiikkatoimia pankkisektorin kestävyyden parantamiseksi. Näitä ovat pankkien toimintakyvyn parantaminen ja sellaisten toimien käyttöönotto, joilla asetetaan järjestämättömien lainojen tarkat vähentämistavoitteet. Slovenia on myös ottanut käyttöön useita toimenpiteitä luottoriskin hallitsemiseksi. Myönteisiä tuloksia odotetaan vuoden 2016 puolivälissä. Politiikan ensisijaiset tavoitteet lyhyellä aikavälillä ovat joka tapauksessa järjestämättömien lainojen selvittämisen jatkaminen ja luottoriskin hallinta. Suurten yritysten operatiivinen ja taloudellinen uudelleenjärjestely on saatu valmiiksi, ja uudelleenjärjestelyä koskevia yleissopimuksia valvotaan jatkuvasti. Pankkien varainhoitoyhtiö on täysin toiminnassa, ja sen vuosia 2017–22 koskeva strategia on vahvistettu. Vaikka pankkien varainhoitoyhtiö on edistynyt lainasalkkunsa selvittämisessä, se on edelleen merkittävä riski julkisen talouden kestävyydelle. Sen toimien osuus julkisen talouden 2,9 prosentin alijäämästä oli 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Pankkien varainhoitoyhtiön toiminnan valvonta vaikuttaa riittämättömältä, sillä viranomaiset aliarvioivat sen alijäämän huomattavasti eli 0,7 prosentilla suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja vaikuttivat olevan tietämättömiä sen luottotappioiden määrästä. Myös muita uudelleenjärjestelyvälineitä on tarjolla. Suurten yritysten uudelleenjärjestelyssä aikaansaadun merkittävän edistyksen myötä Slovenia on aloittanut myös useiden pk-yritysten uudelleenjärjestelyt. Pankit toteuttavat pk-yritysten uudelleenjärjestelyä koskevia suuntaviivoja. Pk-yritysten ja mikroyritysten rahoituksen saanti on parantunut. Vaihtoehtoisten rahoituslähteiden, esimerkiksi pääomasijoitusten, piiriin pääseminen on kuitenkin edelleen rajallista. Pienet yritykset ovat edelleen liian riippuvaisia pankkien luotonannosta huolimatta siitä, että markkinoilla on tarjolla entistä enemmän oman ja vieraan pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä. Tämän vuoksi tämä segmentti on hyvin haavoittuva luottomarkkinoiden kehittymisen suhteen.
72.

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Puolassa on oikeusvaltioon kohdistuva järjestelmätason uhka. Perustuslakituomioistuin ei pysty täysin varmistamaan perustuslainmukaisuuden valvonnan tehokkuutta, mikä heikentää sen eheyttä, vakautta ja toimintakykyä, joka on yksi Puolan oikeusvaltion keskeisiä takeita. Jos perustuslakioikeus on käytössä, sen tehokkuus on yksi oikeusvaltion keskeinen osatekijä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 208/58

KOMISSION SUOSITUS (EU) 2016/1319,

annettu 29 päivänä heinäkuuta 2016,

suosituksen 2006/576/EY muuttamisesta lemmikkieläinten ruoassa esiintyvän deoksinivalenolin, zearalenonin ja okratoksiini A:n osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Komission suosituksessa 2006/576/EY (1) vahvistetaan ohjearvot deoksinivalenolin, zearalenonin, okratoksiini A:n, fumonisiinien B1 ja B2 sekä T-2- ja HT-2-toksiinin esiintymiselle rehuaineissa ja rehuseoksissa.

(2) Deoksinivalenolin nykyinen ohjearvo koirien rehussa on 5 mg/kg. Kun otetaan huomioon vastikään saadut tiedot deoksinivalenolin toksisuudesta koirien rehussa ja EFSA:n lausunto deoksinivalenolista rehuissa (2), vaikuttaa siltä, ettei nykyinen ohjearvo tarjoa riittäviä koirien terveyteen liittyviä takeita, minkä vuoksi on aiheellista laskea deoksinivalenolin ohjearvoa koirien rehussa.

(3) Kun otetaan huomioon vastikään saadut tiedot zearaleonin toksisuudesta kissojen ja koirien rehussa, on aiheellista vahvistaa ohjearvo zearaleonille kissojen ja koirien rehussa, jotta voidaan saada kissojen ja koirien terveyteen liittyvät takeet odotettaessa EFSA:n laatimaa päivitettyä riskinarviointia rehun sisältämän zearaleonin aiheuttamista mahdollisista riskeistä eläinten terveydelle.

(4) Kun otetaan huomioon vastikään saadut tiedot okratoksiini A:n toksisuudesta kissojen ja koirien rehussa ja EFSA:n lausunto okratoksiinista rehuissa (3), on aiheellista vahvistaa ohjearvo okratoksiini A:lle kissojen ja koirien rehussa, jotta voidaan saada kissojen ja koirien terveyteen liittyvät takeet.

(5) Suosituksen luettavuuden säilyttämiseksi on tarkoituksenmukaista korvata suosituksen liite uudella liitteellä,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

Korvataan suosituksen 2006/576/EY liite tämän suosituksen liitteellä.

Tehty Brysselissä 29 päivänä heinäkuuta 2016. Komission puolesta Vytenis ANDRIUKAITIS Komission jäsen

(1) Komission suositus 2006/576/EY, annettu 17 päivänä elokuuta 2006, deoksinivalenolin, zearalenonin, okratoksiini A:n, T-2- ja HT-2-toksiinin sekä fumonisiinien esiintymisestä eläinten rehuksi tarkoitetuissa tuotteissa (EUVL L 229, 23.8.2006, s. 7).

(2) Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in the Food Chain on a request from the Commission related to Deoxynivalenol (DON) as undesirable substance in animal feed http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/73

(3) Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in Food Chain on a request from the Commission related to ochratoxin A (OTA) as undesirable substance in animal feed http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/101
(13)

Merkittäviä parannuksia on nähtävissä alueellisten turvapaikkatoimistojen perustamisessa. Kreikan lainsäädännön mukaan alueellisia turvapaikkatoimistoja on perustettava Attikan, Thessalonikin, Traakian, Epeiroksen, Thessalian, Länsi-Kreikan, Kreetan, Lesboksen, Chioksen, Sámoksen, Léroksen ja Ródoksen alueille. (16) Kahdeksan alueellista turvapaikkatoimistoa on tähän mennessä toiminnassa Attikan, Traakian, Thessalonikin, Lesboksen, Sámoksen, Chioksen ja Ródoksen alueilla. Lähikuukausina on lisäksi määrä avata Attikan alueellinen turvapaikkatoimisto (Pireukseen). Vuonna 2016 neljän muun alueellisen turvapaikkatoimiston on määrä aloittaa toimintansa Kosin, Léroksen, Kreetan (Iraklion) ja Länsi-Kreikan (Patras) alueilla. Viimeksi mainitun odotetaan olevan toiminnassa jo hyvinkin pian. Alueelliset turvapaikkatoimistot on näin ollen enää perustettava Thessalian (Vólos) ja Epeiroksen (Ioánnina) alueille. Lisäksi on perustettu kaksi ylimääräistä turvapaikkayksikköä Chiokseen ja Kosiin. Niiden myötä turvapaikkayksikköjen määrä kasvaa viiteen (Amygdaleza, Xánthi, Patras, Chios ja Kos). Álimokseen on lisäksi perustettu sisäisiä siirtoja käsittelevä yksikkö, jonka on määrä olla toiminnassa heinäkuussa 2016.
4.

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että analyysien tulokset toimitetaan säännöllisesti (kuuden kuukauden välein) EFSAlle EFSAn tietojen esitysmuodossa, joka on elintarvikkeiden ja rehujen osalta käytettävää näytteen standardikuvausta (SSD) koskevissa EFSAn ohjeissa (3) esitettyjen vaatimusten ja EFSAn erityisten raportointivaatimusten mukainen. — Näytteet voivat olla yksittäisiä kaloja tai yhdistettyjä näytteitä, mutta yhdistettyjen näytteiden tapauksessa kalojen on oltava samankokoisia ja pyydetty samalta ICES-alueelta. Silakan, lohen, (meri)taimenen ja kilohailin osalta sovelletaan erityisiä täydentäviä raportointivaatimuksia (jos niitä ei ole vielä nimenomaisesti mainittu tavanomaisessa raportointimallissa): — Pyyntialue, mieluiten ICES-alue (muu maininta, kuten FAO-pääkalastusalue tai Itämeren osan nimi voidaan hyväksyä, jos ICES-alue ei ole tiedossa). Jos kalat ovat peräisin järvistä tai joista, järven tai joen nimi on ilmoitettava. Tietoja, joissa ei täsmällisesti mainita aluetta, jolla kalat on pyydetty, voidaan täydentää mahdollisimman tarkalla maininnalla siitä, mistä ne on pyydetty. — Pyyntipäivä — Kalojen koko/kalojen ikä/kalojen paino — Kalojen koon mittaus on suoritettava neuvoston asetuksen (EY) N:o 2187/2005 (4) mukaisesti. Koko ja paino ovat tärkeimmät parametrit. Ikä voidaan antaa, jos se on tiedossa. — Tiedot analysoidusta aineksesta (liha, maksa, …) — Näytteeseen kuuluvan kalan / kuuluvien kalojen rasvapitoisuus — Tiedot käsittelystä (siistitty, savustettu tai muuten käsitelty) — Muut olennaiset tiedot (esim. näytteen ominaisuuksista, jos tavanomaiset sarakkeet eivät ole riittävän yksityiskohtaisia: esim. yhtä kalaa koskeva tulos).
(8)

Perustamissopimuksen 103 artiklan soveltamisesta on saatu huomattavasti kokemusta. Tämä kokemus osoittaa, että tietyillä Euratomin säännöstön osilla on suoraa merkitystä jäsenvaltioiden ulkosuhteiden kannalta. Komissio on jatkuvasti joutunut tuomaan esiin Euratomia koskevan lainsäädännön tietyt säännökset 103 artiklaan liittyvien arviointien yhteydessä. Tämän vuoksi 103 artiklan soveltamisesta tarvitaan ohjausta. Tämän suosituksen tavoitteena on muistuttaa tärkeimmistä säännöksistä, joilla on tässä yhteydessä merkitystä, ja antaa selvennystä ja oikeusvarmuutta jäsenvaltioille niiden neuvotellessa ehdotetuista sopimuksista.
(5)

Pankkiunioni on pantava täysimääräisesti täytäntöön. Kaikkien jäsenvaltioiden on ensinnäkin viipymättä saatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU (4) (”pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi”) kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Toiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) N:o 806/2014 (5) vahvistetun siirtymäkauden aikana on kehitettävä finanssipoliittisesti neutraali kriisinratkaisurahastoa tukeva varautumisjärjestely, jonka on oltava täysin toimintavalmis viimeistään siirtymäkauden lopussa, jolloin yhteisen kriisinratkaisurahaston varat yhdistetään täysimääräisesti. Edistymistä tarkastellaan uudelleen pian yhteisen kriisinratkaisurahaston voimaantulon jälkeen. Varautumisjärjestelyn on oltava finanssipoliittisesti neutraali myös keskipitkällä aikavälillä ja siinä on varmistettava kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden tasapuolinen kohtelu, eikä siitä saa aiheutua kustannuksia niille jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu pankkiunioniin. Kun yhteinen kriisinratkaisurahasto tulee voimaan ja kun osallistuvat jäsenvaltiot ovat ratifioineet hallitustenvälisen sopimuksen sekä saattaneet pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, jäsenvaltiot arvioivat väliaikaisrahoitukseen liittyvien järjestelyjen luomista ja harkitsevat varautumisjärjestelyä koskevan työskentelyn jatkoa ja ajoitusta varmistaakseen sen täyden toimintavalmiuden viimeistään siirtymäkauden lopussa. Vuonna 2016 jäsenvaltiot jatkavat myös niiden toimenpiteiden käsittelyä, jotka ovat tarpeen pankkiunionin syventämisen jatkamiseksi. Osana pankkiunionin eteenpäin viemistä komissio antoi 24 päivänä marraskuuta 2015 tiedonannon ”Pankkiunionin toteuttaminen”.
6.

Sikojen perustarpeiden täyttämiseksi virikemateriaalilla olisi oltava kaikki 4 ja 5 kohdassa luetellut ominaisuudet. Tätä varten virikemateriaalit olisi luokiteltava seuraavasti: a) optimaaliset materiaalit– materiaalit, joilla on kaikki 4 ja 5 kohdassa luetellut ominaisuudet, minkä vuoksi näitä materiaaleja voidaan käyttää yksinään; b) muut kuin optimaaliset materiaalit– materiaalit, joilla on useimmat 4 ja 5 kohdassa luetellut ominaisuudet, minkä vuoksi näitä materiaaleja olisi käytettävä yhdessä muiden materiaalien kanssa; c) vain vähäisessä määrin kiinnostavat materiaalit– materiaalit, jotka tarjoavat sioille viihdykettä mutta joiden ei pitäisi katsoa täyttävän niiden perustarpeita, ja tämän vuoksi sioille olisi tarjottava myös optimaalisia ja muita kuin optimaalisia materiaaleja.