Komission asetus (ETY) N:o 2851/80, annettu 31 päivänä lokakuuta 1980, rehuseoksiksi jalostetulle rasvattomalle maidolle ja vasikoiden rehuksi tarkoitetulle rasvattomalle maitojauheelle myönnettävää tukea koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1725/79 muuttamisesta



Virallinen lehti nro L 296 , 05/11/1980 s. 0007 - 0012

Kreikank. erityispainos: Luku 03 Nide 31 s. 0146

Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 19 s. 0157

Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 19 s. 0157

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 12 s. 0184

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 12 s. 0184



KOMISSION ASETUS (ETY) N:o 2851/80, annettu 31 päivänä lokakuuta 1980, rehuseoksiksi jalostetulle rasvattomalle maidolle ja vasikoiden rehuksi tarkoitetulle rasvattomalle maitojauheelle myönnettävää tukea koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1725/79 muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 27 päivänä kesäkuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 (), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1761/78 (), ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että komission asetuksen (ETY) N:o 1725/79 (), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1229/80 (), soveltamisen varmistamiseksi parhaissa mahdollisissa olosuhteissa on ilmeisesti tarpeen mukauttaa tiettyjä mainitussa asetuksessa säädettyjä teknisiä yksityiskohtia ja täydentää sitä erityisesti liitteellä, jossa esitetään kehitetty määritysmenetelmä rehuseoksien sisältämän rasvattoman maitojauheen pitoisuuden määrittämiseksi, siltä osin kuin on kyse sellaisen rasvattoman maitojauheen määristä, joka voidaan denaturoida tukeen oikeuttavalla tavalla, asetuksen (ETY) N:o 1229/80 2 artiklan 3 kohdan säännökset voidaan korvata helpommin sovellettavalla järjestelmällä ilman, että kyseisten määrien ja rehuseosten valmistukseen käytettyjen määrien välille syntyisi epäsuhta, tiettyjen säännösten laiminlyönnistä johtuva tuen maksamisen keskeyttäminen voidaan ilmeisesti korvata vastaavan vakuuden antamisella, tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (ETY) N:o 1725/79 seuraavasti: 1. Korvataan 1 artiklan 3 kohdan f alakohdan prosenttiosuus "0,2 prosenttia" prosenttiosuudella "0,3 prosenttia". 2. Muutetaan 2 artikla seuraavasti: a) Korvataan 3 kohta seuraavasti: a) "3. Toimivaltainen viranomainen voi myöntää laitokselle pyynnöstä denaturoidun rasvattoman maitojauheen 1 ja 2 kohdan soveltamisesta johtuvan kuukausittaisen enimmäismäärän lisäksi tai sen sijaan erityisen vuotuisen enimmäismäärän, joka on tarkoitettu yksinomaan jalostettavaksi porsaiden rehuksi tähän tarkoitukseen hyväksytyssä laitoksessa sen jäsenvaltion alueella, jossa denaturointi tapahtuu. Tämä erityinen vuotuinen määrä voidaan myöntää ainoastaan laitokselle, joka sitoutuu: a) a) pitämään tavarakirjanpitoa, josta ilmenee tämän kohdan nojalla denaturoidun rasvattoman maitojauheen ostajien nimet ja osoitteet siltä osin, kuin laitos ei ole itse jalostanut kyseistä maitojauhetta porsaiden rehuiksi; a) b) huolehtimaan aina myydessään denaturoitua rasvatonta maitojauhetta myöhemmin, että myyntisopimuksiin sisältyy: a) P velvoite jalostaa maitojauhe porsaiden rehuiksi ensimmäisen alakohdan mukaisesti, ja a) P tarvittaessa velvoite pitää a alakohdassa tarkoitettua tavarakirjanpitoa. a) Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuksi laitokseksi voidaan hyväksyä ainoastaan laitos, joka: a) a) sitoutuu pitämään pysyvästi kirjaa käytettyjen raaka-aineiden alkuperästä, käytetyistä määristä sekä saatujen tuotteiden määristä ja koostumuksesta; ja a) b) ilmoittaa suostuvansa kyseisen jäsenvaltion määräämiin tarkastustoimenpiteisiin erityisesti siltä osin, kuin on kyse a alakohdassa tarkoitetusta kirjanpidosta. a) Hyväksyntä peruutetaan, jos havaitaan säännösten vakava laiminlyönti."; b) Lisätään 4 kohta seuraavasti: a) "4. Jos jäsenvaltio soveltaa 3 kohtaa, sen on tällöin: a) a) käytettävä kansallisessa lainsäädännössään vahvistettua porsaiden rehujen määritelmää tai määritelmiä taikka, jos niitä ei ole, määriteltävä itse niiden ominaisuudet; a) b) myöntäessään kyseisiä erityisiä vuotuisia määriä noudatettava asetuksen (ETY) N:o 804/68 31 artiklan nojalla tehdyn tutkimuksen tuloksena saatuja kokonaismäärien rajoja." 3. Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti: "1. Rasvaton maitojauhe denaturoidaan lisäämällä 100:aa kilogrammaa rasvatonta maitojauhetta kohden: a) 2,5 kilogrammaa sinimailasjauhoa tai ruohojauhoa, joka sisältää vähintään 70 prosenttia enintään 300 mikrometrin kokoisia hiukkasia (menettely A); tai b) 5 kilogrammaa sinimailasjauhoa tai ruohojauhoa, joka sisältää vähintään 40 prosenttia enintään 300 mikrometrin kokoisia hiukkasia (menettely B). Enintään 300 mikrometrin kokoisten hiukkasten on oltava seokseen tasaisesti sekoittuneena." 4. Korvataan 3 artiklan 3 kohdan b alakohta seuraavasti: "b) denaturoitavan rasvattoman maitojauheen määrä ja valittu denaturointimenettely (1 kohdassa tarkoitettu menettely A tai B);". 5. Korvataan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan: a) ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti: a) " P vähintään 60 kilogrammaa ja enintään 70 kilogrammaa 1 artiklan 2 kohdan edellytykset täyttävää rasvatonta maitojauhetta,"; b) kolmannen luetelmakohdan ilmaisu: "jos 100:aa kilogrammaa rasvatonta maitojauhetta kohden lisätään 2,5 kilogrammaa sinimailasjauhoa tai ruohojauhoa, jossa enintään 300 mikrometrin kokoisia hiukkasia on vähintään 70 prosenttia" ilmaisulla: "jos 100:aa kilogrammaa rasvatonta maitojauhetta kohden lisätään sinimailasjauhoa tai ruohojauhoa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn A tai B mukaisesti". 6. Lisätään 4 artiklan 1 kohtaan seuraava: "Jos todetaan, että valmistettu tuote ei sisällä ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettua 60 kilogramman vähimmäismäärää, jäsenvaltio voi myöntää tuen 10 prosentilla alennettuna tosiasiallisesti lisätylle rasvattomalle maitojauheelle seuraavin edellytyksin: P rasvattoman maitojauheen pitoisuuden on oltava vähintään 59 kilogrammaa 100 kilogrammassa lopputuotetta, ja P tuen hakijan on todistettava, ettei 60 kilogramman vähimmäispitoisuuden laiminlyönti johdu tahallisesta rikkomuksesta tai vakavasta huolimattomuudesta. Jos todetaan, että valmistettu tuote sisältää rasvatonta maitojauhetta ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettua 70 kilogramman tai tarvittaessa toisessa alakohdassa tarkoitettua 80 kilogramman enimmäismäärää suuremman määrän ylittämättä kuitenkaan tapauksen mukaan 71:tä tai 81:tä kilogrammaa, jäsenvaltio voi myöntää tuen 70 kilogramman tai 80 kilogramman pitoisuuden mukaan." 7. Korvataan 5 artiklan a alakohta seuraavasti: "a) rehuseoksiin, joihin on lisätty 100:aa kilogrammaa rasvatonta maitojauhetta kohden sinimailas- tai ruohojauhoa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn A tai B mukaisesti;". 8. Lisätään 8 artiklan 3 kohdan f alakohdan ja 5 kohdan c alakohdan loppuun seuraava ilmaisu: "sekä erityisesti sellaisenaan tai seoksena lisätyn kaseiinin ja/tai kaseinaatin määrät". 9. Muutetaan lisäksi 8 artiklan 5 kohta seuraavasti: P korvataan a alakohta seuraavasti: "a) käytettyjen raaka-aineiden luonne ja alkuperä" P korvataan b alakohdan ilmaisu "seuraavat määrät" ilmaisulla "erityisesti seuraavat määrät". 10. Lisätään 9 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti: "Edellä olevan 2 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti denaturoitua rasvatonta maitojauhetta koskevan tuen maksaminen edellyttää, että edunsaaja osoittaa toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla, että hän on: a) joko jalostanut kyseisen denaturoidun rasvattoman maitojauheen määrän säädetyissä olosuhteissa porsaiden rehuiksi; tai b) myynyt kyseisen määrän ostajalle 2 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan b alakohdan säännösten mukaisesti. Viimeksi mainitussa tapauksessa tuen saajan on lisäksi allekirjoitettava sitoumus, jossa tuen saaja sitoutuu palauttamaan kyseisiä määriä koskevan tuen, jos ostajat eivät noudata velvoitteitaan." 11. Lisätään 9 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti: "Edellä a alakohdassa tarkoitetun tuen maksamisen keskeyttämisen asemesta voidaan kuitenkin antaa vakuus, jonka määrä on tuen määrä 10 prosentilla korotettuna; tarvittaessa vakuus menetetään, jos tukea on maksettu perusteettomasti." 12. Lisätään 10 artiklan 3 kohdan ensimmäiseen alakohtaan virke seuraavasti: "Rasvattoman maitojauheen pitoisuus todetaan määrityksellä, joka tehdään vähintään kahdesti liitteessä III esitetyn menetelmän mukaisesti." 13. Liitteessä II olevassa tarkastusselostemallissa: a) korvataan A otsikko seuraavasti: a) "A. Laboratoriomäärityksen tulokset, joita täydennetään 10 artiklan 2 kohdan b ja calakohdassa mainituilla usein ja ennalta ilmoittamatta tehtävillä tarkastuksilla ja jotka voidaan korvata paikalla toteutettavalla pysyvällä valvonnalla"; b) poistetaan 2 alaviite. 14. Lisätään tämän asetuksen liite III asetukseen (ETY) N:o 1725/79. 15. Korvataan asetuksen (ETY) N:o 1725/79 hollanninkielisen toisinnon 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa ja 10 artiklan 2 kohdan a alakohdan toisen alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa oleva käsite "zetmeelgel" aina käsitteellä "voorverstijfseld zetmeel". 16. Korvataan asetuksen (ETY) N:o 1725/79 ranskan-, englannin- ja hollanninkielisten toisintojen liitteessä I olevan A kohdan 2 alakohdan g alakohta seuraavasti: P "g) autres, et notamment le lactosérum, pour autant que la recherche est demandée par les autorités nationales", P "g) others, and especially whey as far as detection is required by the national authorities", P "g) altri, in particolare siero di latte, se la ricerca è richiesta dalle autorità nazionali". 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Edellä olevan 1 artiklan 8 ja 12 kohtaa, 13 kohdan b alakohtaa ja 14 kohtaa sovelletaan kuitenkin vasta 1 päivästä helmikuuta 1981. Asetuksen (ETY) N:o 1725/79 2 artiklan 3 kohdan vanhan toisinnon nojalla myönnetty määrä voidaan asianomaisen henkilön pyynnöstä korvata mainitun säännöksen uuden toisinnon nojalla myönnetyllä erityisellä määrällä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 31 päivänä lokakuuta 1980. Komission puolesta Finn GUNDELACH Varapuheenjohtaja () EYVL N:o L 148, 28.6.1968, s. 13 () EYVL N:o L 204, 28.7.1978, s. 6 () EYVL N:o L 199, 7.8.1979, s. 1 () EYVL N:o L 124, 20.5.1980, s. 9 LIITE III REHUSEOKSISSA ESIINTYVÄN RASVATTOMAN MAITOJAUHEEN KVANTITATIIVINEN MÄÄRITYS PARA-KASEIININ ENTSYMAATTISELLA KOAGULOINNILLA 1. Tarkoitus Rehuseoksessa esiintyvän rasvattoman maitojauheen kvantitatiivinen määritys para-kaseiinin entsymaattisella koaguloinnilla. 2. Soveltamisala Tämä menetelmä sopii rehuseoksille, jotka sisältävät vähintään 50 % rasvatonta maitojauhetta; kirnupiimän ja/tai tiettyjen proteiinien esiintyminen merkittävinä määrinä voi häiritä määritystä. 3. Menetelmän periaate 3.1. Rehuseoksen sisältämän kaseiinin saattaminen liukoiseksi natriumsitraattiliuoksella uuttamalla. 3.2. Kalsiumionien pitoisuuden säätäminen para-kaseiinin saostamisen edellyttämälle tasolle; kaseiinin muuttaminen para-kaseiiniksi juoksutteen avulla. 3.3. Typen määritys para-kaseiinista 27 päivänä huhtikuuta 1972 annetussa komission direktiivissä 72/199/ETY tarkoitetulla Kjeldahl-menetelmällä tehdyn mineralisoinnin jälkeen; esiintyvän rasvattoman maitojauheen määrän laskeminen kaseiinin vähimmäispitoisuuden 27,5 % perusteella. 4. Reagenssit Käytettävien reagenssien on oltava analyysilaatua. Käytetyn veden on oltava tislattua tai puhtaudeltaan vastaavaa. Juoksutetta (4.5) lukuunottamatta kaikkien reagenssien ja käytettävien liuosten on oltava typettömiä. 4.1. Trinatriumsitraatti, dihydraatti (1 % m/V liuos). 4.2. Kalsiumkloridi (kylläinen vesiliuos, 20 oC), joka saadaan liuottamalla 90 g vedetöntä kalsiumkloridia 100 ml:aan tislattua vettä lämmittäen ja sekoittaen kevyesti. Seoksen annetaan seistä yön yli 20 oC:ssa (liuokseen on muodostuttava kidesakka; jos sitä ei muodostu, on lisättävä kalsiumkloridia ja toistettava menettely) ja se suodatetaan seuraavana päivänä; näin saatu liuos säilytetään suljetussa pullossa 20 oC:ssa. 4.3. Natriumhydroksidi, 0,1 N 4.4. Vetykloridihappo, 0,1 N 4.5. Standardoitu juoksuteliuos 1:10 000 (vasikan juoksutusmahan uute); säilytetään jääkaapissa 4 P6 oC:ssa. 4.6. Reagenssit typen määrittämiseksi 27 päivänä huhtikuuta 1972 annetussa komission direktiivissä 72/199/ETY tarkoitetulla Kjeldahl-menetelmällä. 5. Välineistö Tavanomaiset laboratoriovälineet ja erityisesti: 5.1. Huhmar tai homogenointimylly 5.2. Analyysivaaka 5.3. Pöytäsentrifugi (2 000 P3 000 kierrosta minuutissa) varustettuna 50 ml:n sentrifugiputkilla 5.4. Magneettisekoittaja ja 10 P15 mm:n sauvat 5.5. Dekantterilaseja, 150 P200 ml 5.6. Keittopulloja, 250 ml ja 500 ml 5.7. Lasisuppiloita, halkaisija 60 P80 mm 5.8. Tuhkattomia pyöreitä suodatinpapereita, nopea suodatus, halkaisija 150 mm (S.S. 589(2), S.S. 595 1/2) 5.9. Erikokoisia pipettejä 5.10. Vesihaude säädettynä termostaatilla 37 oC:seen 5.11. pH-mittari 5.12. Kjeldahl-menetelmän mineralisointi- ja tislauslaitteisto sekä tarvittavat varusteet 5.13. Mittabyretti titrausta varten, 25 ml 5.14. Muovinen pesupullo tislatulle vedelle 5.15. Lastoja, ruostumatonta terästä 5.16. Lämpömittari 5.17. Uuni, jonka lämpötila on säädettävissä 6. Menettely 6.1. Näytteen esikäsittely Jauhetaan 10 P20 g näytettä huhmaressa tai sekoitetaan homogenisaattorilla, kunnes seos on tasa-aineinen. 6.2. Maitojauheen saattaminen liukoiseksi ja liukenemattoman jäännöksen erottaminen 6.2.1. Punnitaan 1,000 ± 0,002 g hyvin homogenoitua (6.1) rehuseosta suoraan 50 ml:n sentrifugiputkeen. Lisätään 30 ml trinatriumsitraattiliuosta (4.1), joka on ennalta lämmitetty 45 oC:seen. Dispergoidaan jauhe magneettisekoittajalla vähintään 5 minuutin ajan. 6.2.2. Sentrifugoidaan kiihtyvyydellä 500 g (2 000 P3 000 kierrosta minuutissa) 10 minuutin ajan ja kerätään pinnalle erottunut vesiliuos 150 P200 ml:n dekantterilasiin. On varottava, ettei liukenemattomia hiukkasia siirry pintaliuokseen tässä yhteydessä. 6.2.3. Uutetaan jäännös vielä kaksi kertaa noudattaen samaa menettelyä ja sekoitetaan nämä kolme vesiuutetta keskenään. 6.2.4. Jos pintaan muodostuu rasvakerros, jäähdytetään kunnes rasvafaasi kiinteytyy ja poistetaan se sitten lastalla. 6.3. Kaseiinin koagulointi juoksutteen entsyymeillä 6.3.1. Yhdistettyihin vesiuutteisiin (noin 100 ml) lisätään pisaroittain samalla sekoittaen 1 ml kylläistä kalsiumkloridiliuosta (4.2). Säädetään pH-arvoksi 6,4 P6,5 laimealla NaOH (4.3) Ptai HCl (4.4) -liuoksella. Asetetaan liuos 37 oC:n termostaattihauteeseen 15 P20 minuutiksi suolatasapainon saavuttamiseksi. Tämä nähdään siitä, että liuos muuttuu maidonvalkeaksi. 6.3.2. Jos on muodostunut sakka, se on poistettava sentrifugoimalla nopeudella 1 000 kierrosta/min 5 minuutin ajan. Pintaliuos dekantoidaan pohjasakkaa pesemättä. 6.3.3. Välittömästi sen jälkeen, kun uute on otettu termostaattihauteesta, siihen lisätään pisaroittain 0,5 ml juoksutetta (4.5). Hyytyminen tapahtuu 1 P2 minuutissa. 6.3.4. Jätetään seos 20 P37 oC:n lämpötilaan 10 P15 minuutiksi ja sen jälkeen rikotaan hyytymä ravistamalla. Kaseiini kerätään kvantitatiivisesti nopeasuodatteiselle suodatinpaperille (5.8) pesten kolme kertaa 15 ml:lla vettä (3 × 15 ml). Suodatus on tehtävä 2 tunnin kuluessa. 6.4. Kaseiinitypen määritys 6.4.1. Täydellisen suodatuksen jälkeen suodatinpaperi pannaan Kjeldahl-kolviin ja määritetään typpi 27 päivänä huhtikuuta 1972 annetussa komission direktiivissä 72/199/ETY tarkoitetulla Kjeldahl-menetelmällä. 7. Sokeakoe 7.1. Sokeakoe tehdään järjestelmällisesti käyttäen tuhkatonta suodatinpaperia (5.8) kostutettuna seoksella, jossa on 90 ml natriumsitraattiliuosta (4.1), 1 ml kylläistä kalsiumkloridiliuosta (4.2), 0,5 ml nestemäistä juoksutetta (4.5), ja pestään 3 × 15 ml:lla vettä ennen 27 päivänä huhtikuuta 1972 annetussa komission direktiivissä 72/199/ETY tarkoitetulla Kjeldahl-menetelmällä tehtävää mineralisointia. 7.2. Sokeakokeeseen tarvittava määrä happoa (4.4) on vähennettävä tutkittavan näytteen titraukseen käytettävästä happomäärästä. 8. Tarkistuskoe 8.1. Määritysmenetelmän ja edellä mainittujen reagenssien tarkistamiseksi määritetään koostumukseltaan vakioitu rehuseos, jonka rasvattoman maitojauheen tunnettu pitoisuus on vahvistettu kollaboratiivisella määrityksellä. Kahden määrityksen tulosten keskiarvo saa erota enintään 1 %:n kollaboratiivisen määrityksen tuloksesta. 9. Tulosten ilmoittaminen 9.1. Rehuseoksessa olevan rasvattoman maitojauheen prosenttiosuus lasketaan seuraavan kaavan avulla: % rasvatonta maitojauhetta = N × 6,38 27,5 × 100 jossa N on para-kaseiinin typen prosenttiosuus, 27,5 on kerroin, jolla muunnetaan määritetty kaseiinipitoisuus rasvattoman maitojauheen prosenttiosuudeksi. 10. Menetelmän tarkkuus 10.1. Toistettavuus Vähintään 90 %:ssa tutkituista tapauksista kahden yksittäisen tuloksen välinen ero ei saa olla suurempi kuin 2 g rasvatonta maitojauhetta 100 g:aa tutkittua rehuseosta kohti, kun tulokset ovat samasta näytteestä, samasta laboratoriosta ja saman tekijän saamat. 10.2. Uusittavuus Vähintään 90 %:ssa tutkituista tapauksista kahden laboratorion samasta näytteestä saamien tulosten välinen ero ei saa olla suurempi kuin 5 g rasvatonta maitojauhetta 100 g:aa tutkittua rehuseosta kohti. 11. Huomautuksia 11.1. Tiettyjen muiden kuin maitoproteiinien ja erityisesti soijaproteiinien lisääminen merkittävinä prosenttiosuuksina valmistuksen aikana aiheuttaa liian suuria tuloksia, jos nämä proteiinit on kuumennettu maitojauheen kanssa; tämä johtuu mainittujen proteiinien saostumisesta yhdessä maidon parakaseiinin kanssa. 11.2. Kirnupiimän lisääminen voi toisinaan johtaa liian pieniin tuloksiin, sillä määritys tehdään ainoastaan rasvattomasta uutteesta. Tietynlaisen happaman kirnupiimän lisääminen voi antaa huomattavan pieniä tuloksia, sillä sen liukeneminen sitraattiliuokseen on epätäydellistä. 11.3. Vähintään 0,5 %:n lesitiinilisäys voi myös johtaa liian pieniin tuloksiin. 11.4. Korkeaan lämpötilaan kuumennetun maitojauheen (high-heat) lisääminen voi antaa liian suuria tuloksia, mikä johtuu tiettyjen heraproteiinien saostumisesta yhdessä maidon para-kaseiinin kanssa.