1999/679/EY: Komission päätös, tehty 26 päivänä toukokuuta 1999, Saksan valtiontuesta Dow/Buna SOW Leuna Olefinverbund GmbH:lle (BSL) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1469) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)



Virallinen lehti nro L 269 , 19/10/1999 s. 0036 - 0044



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 26 päivänä toukokuuta 1999, Saksan valtiontuesta Dow/Buna SOW Leuna Olefinverbund GmbH:lle (BSL) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1469) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/679/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on edellä mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut muita asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa(1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY 1) Komissio hyväksyi Dow/Buna SOW Leuna Olefinverbund GmbH:n (jäljempänä "BSL") yksityistämiseen myönnettävän yhteensä 9,5 miljardin Saksan markan suuruisen tuen 29 päivänä toukokuuta 1996 tehdyllä päätöksellä 96/545/EY(2), joka koski Saksan ehdottamaa tukea Buna GmbH:lle, Sächsische Olefinwerke GmbH:lle, Leuna-Werke GmbH:lle, Leuna-Polyolefine GmbH:lle ja BSL Polyolefinverbund GmbH:lle. 2) Saksa esitti 8 päivänä syyskuuta 1997 päivätyllä kirjeellä kaksi uutta yksityistämissopimuksen muuttamista koskevaa sopimusta (kolmas ja neljäs muutossopimus). 3) Komissio ilmoitti Saksalle 3 päivänä helmikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä 10 päivänä joulukuuta 1997 tehdystä päätöksestä aloittaa uudelleen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee päätöksellä 96/545/EY hyväksyttyjä tukia. Saksa vastasi 3 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 1 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, johon Saksa vastasi 9 päivänä kesäkuuta 1998 ja 19 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyillä kirjeillä. 4) Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio kehotti muita asianomaisia osapuolia esittämään tukea koskevat huomautuksensa. 5) Komission edustajat ja Saksan viranomaiset pitivät 17 päivänä kesäkuuta 1998 kokouksen, jonka tarkoituksena oli antaa komissiolle mahdollisuus tutustua BSL:n ja Hoechstin välisiin sopimuksiin. 6) Muilta asianomaisilta osapuolilta saadut huomautukset toimitettiin Saksalle 29 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Saksa lähetti niitä koskevat huomautuksensa 4 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. 7) Komissio esitti 4 päivänä syyskuuta 1998 päivätyssä kirjeessä lisäkysymyksiä, joihin Saksa vastasi 29 päivänä syyskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. 8) Saksan viranomaisten kanssa pidettiin kokous 3 päivänä marraskuuta 1998. 9) Komissio esitti 2 päivänä joulukuuta 1998 lisäkysymyksiä ja toimitti Saksalle kannanottoa varten riippumattoman asiantuntijan tekemän tutkimuksen energiantoimitussopimuksista. 10) Saksa lähetti vastauksensa 6 päivänä tammikuuta 1999 ja 15 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyillä kirjeillä ja ilmoitti lisäksi eräistä muutoksista. II TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS 11) Komissio päätti 10 päivänä joulukuuta 1997 aloittaa uudelleen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee komission lopullisella päätöksellä 96/545/EY hyväksyttyjä BSL:lle myönnettäviä yhteensä 9,5 miljardin Saksan markan tukia. Tuet oli tarkoitettu BSL:n yksityistämiseen; BSL on entisen Saksan demokraattisen tasavallan kolmen suurimman kemianteollisuuden monialayrityksen seuraaja. 12) Komissio hyväksyi tuet 29 päivänä toukokuuta 1996 asettaen ehdoksi tiettyjen velvoitteiden täyttämisen, erityisesti Saksan velvollisuuden ilmoittaa komissiolle EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan (nykyisin 88 artiklan 3 kohdan) mukaisesti kaikista yksityistämissopimusta koskevista poikkeamista. 13) Syyskuun 1997 alussa Saksa ilmoitti komissiolle kahdesta uudesta Dow'n ja Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -viraston (jäljempänä "BSL") välisestä sopimuksesta, jotka koskivat yksityistämissopimuksen muuttamista (kolmas ja neljäs muutossopimus). Kyseisissä muutossopimuksissa käsiteltiin rakennettaviin tai parannettaviin laitoksiin tehtäviä muutoksia. Muutokset eivät koskeneet 9,5 miljardin Saksan markan suuruista kokonaismäärää, mutta ne muuttivat perusteellisesti tuotantokapasiteettia ja tuen maksua. Tällöin ei enää noudateta sitä kapasiteettien ja valtiontuen määrien suhdetta, jonka komissio oli hyväksynyt 29 päivänä toukokuuta 1996 tehdyssä päätöksessä BSL:n yksittäisten investointien osalta. 14) Lisäksi komissio on saanut tietoonsa, että uuteen energiantoimitussopimukseen, jonka BSL ja VKR (VEBA) olivat tehneet 29 päivänä toukokuuta 1996 tehtyyn komission päätökseen sisältyneen velvoitteen mukaisesti, sisältyi paljon korkeampi hinta rakenneuudistuskaudella (jolloin BvS korvaa negatiivisen kassavirran) kuin myöhempinä vuosina. 15) Tehdessään 10 päivänä joulukuuta 1997 menettelyn uudelleenaloittamista koskevan päätöksen komissio oli tietoinen siitä, että muutossopimuksissa ei puututtu 9,5 miljardin Saksan markan suuruiseen kokonaismäärään. 16) Tästä huolimatta komissio piti hyvin kyseenalaisena, olivatko kolmannessa ja neljännessä muutossopimuksessa määritellyt BSL:n rakenneuudistukseen sisältyvät tuotantokapasiteetin muutokset enää 29 päivänä toukokuuta 1996 tehdyn komission päätöksen mukaisia. Näin ollen oli mahdollista, että kapasiteetin laajennukset vaikuttavat haitallisesti kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. 17) Muutossopimuksilla tehdyt muutokset koskevat seuraavia laitoksia: 18) Krakkauslaitoksen parantamisella pyrittiin nostamaan etyylibentseenin ja sen jatkojalostustuotteen styreenin tuotantoon tarvittavan Chemical grade -etyleenin tuotantokapasiteetti 60 kilotonniin vuodessa. 19) Tältä osin komissio halusi tietää, vastasiko krakkauslaitokseen tehtävä investointi edelleen tietoja, jotka Saksa oli toimittanut ennen päätöksen 96/545/EY tekemistä. Erityisesti oli tarpeen tietää, vaikuttaako chemical grade -etyleenin tuotantokapasiteetin nostaminen krakkauslaitoksen kokonaiskapasiteettiin vai sisältyykö se kyseiseen kokonaiskapasiteettiin. 20) Bentseenitehtaan kapasiteettia päätettiin laajentaa 320 kilotonniin vuodessa. Alkuperäinen kapasiteetti oli 120 kilotonnia vuodessa, mutta ensimmäisessä 88 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyssä se nostettiin jo 200 kilotonniin vuodessa. Päätös 96/545/EY perustui tähän kapasiteettiin. Neljänteen muutossopimukseen sisältyneestä kapasiteetin laajennuksesta aiheutuu 50 miljoonan Saksan markan ylimääräiset kustannukset. 21) Aloittaessaan uudelleen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn komissio ei voinut ymmärtää, miksi tämä lisäinvestointi olisi pitänyt rahoittaa hyväksytyllä tuella. Vaikka bentseeni ei päädykään kauppaan vaan sitä käytetään BSL:n aniliinitehtaassa, on otettava huomioon, että aniliini varmasti päätyy kauppaan. Lisäksi monet aniliininvalmistajat olivat toistuvasti esittäneet komissiolle aniliinitehdasta koskevia epäilyjä. Näin ollen noin 50 miljoonan Saksan markan suuruisiin investointeihin tarkoitetun lisätuen soveltuvuus yhteismarkkinoille vaikutti kyseenalaiselta. 22) Butadieenitehtaan kapasiteetin laajennus 45 kilotonnista 120 kilotonniin vuodessa sisällytettiin rakenneuudistussuunnitelmaan korvaamaan päätöksellä 96/545/EY hyväksytty 45 miljoonan Saksan markan propaanitankki, jota muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan ei enää tarvittu. Butadieeni käytetään paikan päällä uudessa liuotuselastomeereja valmistavassa laitoksessa. Butadieenitehtaan laajennuksen rahoitukseen varattiin 90 miljoonaa Saksan markkaa. 23) Komissio piti kyseenalaisena myös sitä, oliko butadieenitehtaan laajentamisesta BvS:lle aiheutuvien 90 miljoonan Saksan markan kustannusten rahoittaminen enää päätöksellä 96/545/EY hyväksytyn, rakenneuudistuksen toteuttamisen kannalta välttämätöntä vähimmäismäärää koskevan vaatimuksen mukaista. 24) Etyleenibentseeni-/styreeniyksikkö lisättiin rakenneuudistussuunnitelmaan hyvityksenä niistä rakenteellisten puutteiden korvauksista, joita komissio ei voinut hyväksyä. Tämän yksikön vuosikapasiteettia oli tarkoitus korottaa 200 kilotonnista 280 kilotonniin. Kumpikin tuote käytetään paikan päällä. Neljännessä muutossopimuksessa todettiin, että BvS ei rahoita 33 miljoonan Saksan markan suuruisia investointikustannuksia. Kokonaiskustannukset ylittävät alkuperäisen suunnitelman 75 miljoonalla Saksan markalla. 25) Komissio perusteli tämän investoinnin tukemista koskevia vakavia epäilyjään seuraavasti: Lähtökohtana oleva 200 kilotonnin vuosikapasiteetti oli ensinnäkin selvästi korkeampi kuin komissiolle 88 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyssä ilmoitettu, ja toiseksi oli kyseenalaista, vastasiko 33 miljoonan Saksan markan määrä todellakin kapasiteetin laajentamisen kustannuksia, koska tehtaan kustannukset ylittävät alkuperäisen suunnitelman 75 miljoonalla Saksan markalla. 26) Leunan LPDE-tehtaan kapasiteetiksi ilmoitettiin nyt 160 kilotonnia vuodessa eikä enää 145 kilotonnia vuodessa. Komissio halusi tietää tämän muutoksen syyn ja varsinkin, onko myös investointia muutettu. 27) Kolmannen muutossopimuksen mukaan Mitteldeutsche Erdölraffinerie MIDER (entinen Leuna 2000) osallistuisi 10,5 miljoonalla Saksan markalla Rostockin putken rakentamiseen. Täten BvS:n osuus pienenisi vastaavasti, mutta tuen enimmäismäärä pysyisi kuitenkin ennallaan. 28) MIDERin osallistuminen 10,5 miljoonalla Saksan markalla Rostockin putken rakentamiseen ilmeisesti lisäsi muihin investointeihin käytettävissä olevan tuen määrää. Komission mielestä tuen kokonaismäärää olisi pienennettävä 10,5 miljoonalla Saksan markalla varsinkin kun MIDER itse saa huomattavan suuria tukia ja sen osakkuus on siten rinnastettava muiden järjestelyjen nojalla saatavien tukien myöntämiseen. 29) Akryylihappo- ja akryyliesterilaitokset, jotka Hoechst rakentaa BSL:lle, ovat kapasiteetiltaan alkuperäistä suunnitelmaa pienempiä mutta maksavat huomattavasti suunniteltua enemmän. Neljännessä muutossopimuksessa asetettiin BvS:n investointiosuuden ylärajaksi 390 miljoonaa Saksan markkaa. Neljännen muutossopimuksen mukaan BSL:n ja Hoechstin väliset sopimukset, jotka komissio sai käyttöönsä vasta 10 päivänä joulukuuta 1997, koskevat sekä kyseisten laitosten käyttöä ja niiden rakentamista että Hoechstille maksettavaa kannustuspalkkiota. 30) Tältä osin komissio ilmaisi pelkäävänsä, että Hoechst voisi päästä osalliseksi BSL:IIe myönnetyistä tuesta. 31) EDC-laitoksen osalta luvut eivät täysin täsmänneet. Alkuperäisen yksityistämissopimuksen liitteessä 7 vuosikapasiteetiksi ilmoitettiin 276 kilotonnia, mutta neljännessä muutossopimuksessa se oli 532 kilotonnia. Tältä osin komissio halusi tietää, vastasiko laitokseen tehtävä investointi edelleen tietoja, jotka Saksa oli toimittanut ennen päätöksen 96/545/EY tekemistä. 32) Korvaaviin laitoksiin tehtävien investointien osalta eli niiden hyväksyttyjen 327 miljoonan Saksan markan investointitukien osalta, jotka on myönnetty ftaalihappo-, pehmitin- ja hajotuslaitoksiin, jotka eivät olleet BSL:n kiinteitä osia, neljännessä muutossopimuksessa täsmennetään, mitkä yksiköt suljetaan ja minkä yksiköiden toimintaa jatketaan. Toimintaansa jatkaviin laitoksiin tehtävät investoinnit ovat ainoastaan 28 miljoonaa Saksan markkaa, kun taas jäljelle jäävän 299 miljoonan Saksan markan määrän osalta sopimukseen lisättiin seuraavat korvaavat laitokset, joiden kokonaiskustannukset ovat 432 miljoonaa Saksan markkaa: 15 kilotonnia vuodessa tuottava hiilivetyhartsilaitos, 36 kilotonnia vuodessa tuottava syndiotaktinen polystyreenilaitos, 60 kilotonnia vuodessa tuottava liuotuselastomeerilaitos ja 23 kilotonnia vuodessa tuottava PCHE-laitos. 33) Vaikka komissio hyväksyikin tuen, se ei katsonut voivansa hyväksyä mahdollisesti tehtäviä korvausinvestointeja, joista ei tuolloin ollut mitään tietoa, minkä vuoksi se hyväksyi ainoastaan ftaalihappo-, pehmitin- ja hajotuslaitoksiin myönnettävät tuet. 34) Komissio asennoitui näihin korvausinvestointeihin suopeammin, koska yksityistämissopimuksessa oli nimenomaisesti varauduttu tällaisten investointien mahdollisuuteen ja koska huomattava osa syntyvistä kustannuksista tulee muiden kuin BvS:n kannettavaksi. Komissio piti kuitenkin mahdollisena, että näistä korvausinvestoinneista aiheutuu toimialakohtaisia vaikeuksia ja että ne vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan yhteisen edun vastaisella tavalla. Tämän vuoksi sen mielestä oli järkevää aloittaa uusi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely ja kehottaa muita asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa korvausinvestointihankkeen mahdollisista haitallisista vaikutuksista markkinoihin. 35) Komission mielestä oli myös perusteita olettamukselle, jonka mukaan päätöksen 96/545/EY mukaisiin VKR:n ja BSL:n välisiin energiantoimitussopimuksiin sisältyy tukea. Kyseisessä päätöksessä nimenomaan kiellettiin energiantoimituksiin myönnettävä tuki, koska komissio katsoi sellaisen tuen toimintatueksi, jota ei voitu missään tapauksessa hyväksyä. Lisäksi 29 päivänä toukokuuta 1996 tehdyn päätöksen 5 artiklassa määrätään, että Saksa ei saa myöntää BSL:n rakenneuudistukseen lisätukia, jotka ylittävät kyseisessä päätöksessä sallitun määrän. 36) Uudet energiantoimitussopimukset tehtiin 19 vuodeksi (31 päivään joulukuuta 2014). Jäljellä olleen rakenneuudistuskauden osalta (31 päivään toukokuuta 2000), jolloin BvS yksityistämissopimuksen mukaisesti korvaa tappiot, sopimushinnat olivat selvästi korkeammat kuin sähkön ja lämpövoiman hinnat keskimäärin. Rakenneuudistuksen jälkeisen ajan osalta, jolloin Dow joutuu korvaamaan BSL:n mahdolliset tappiot itse, sopimushinnat olivat aluksi huomattavasti keskihintoja alhaisemmat. Näitä hintoja on tarkoitus nostaa vuosittain asteittain, kunnes ne vuonna 2014 vastaavat keskihintoja. 37) Komission epäilykset kohdistuvat niiden hintojen huomattaviin eroihin, jotka BSL:n olisi maksettava rakenneuudistuskaudella ja sen jälkeen. Tämä hintaero näytti keinotekoiselta, eikä ollut mahdotonta, että rakenneuudistuskaudella maksettavat hyvin korkeat energian hinnat kompensoisivat rakenneuudistuskauden jälkeen maksettavia olennaisesti alhaisempia energian hintoja; rakenneuudistuskaudellahan BvS korvaa syntyvät tappiot. 38) Komissio piti kyseenalaisena myös sitä, että energiantoimituksiin myönnettävän tuen mahdollisuus olisi poissuljettu, sillä BSL:lle osittain siirrettävä VKR:n voimalan rahoitus, jota BvS tasoittaa [...], voisi vaikuttaa energian hintoihin niin, että VKR vapautuu menoista, joista se joutuisi muutoin itse vastaamaan. III MUIDEN ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET 39) Huomautuksia saatiin kolmelta muulta asianomaiselta osapuolelta: yksi Yhdistyneeltä kuningaskunnalta, yksi eräältä portugalilaiselta aniliininvalmistajalta sekä yksi BSL:ltä itseltään. Huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti: 40) Yhdistynyt kuningaskunta yhtyi komission esittämiin epäilyihin, jotka koskivat muutossopimuksilla tehtyjen muutosten vaikutuksia yhteismarkkinoilla käytävään kauppaan ja kilpailuun, ja ilmaisi olevansa erityisen huolissaan seurauksista Euroopan petrokemian markkinoilla, joilla sen mukaan oli ylitarjontaa. 41) Portugalilainen aniliininvalmistaja ilmoitti yhtyvänsä komission epäilyihin kaikilta osin ja uskovansa, että komissio tekee asianmukaisen päätöksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn lopuksi. 42) BSL lähinnä puolusti näkemystään, jonka mukaan rakenneuudistusohjelmaan tehtyihin muutoksiin ja energiantoimitussopimuksiin ei sisälly tukea. Lisäksi se esitti, että tuen kokonaismäärä ei ollut noussut. Lopuksi se viittasi kielteisiin vaikutuksiin, joita uudella 88 artiklan 2 kohdan mukaisella menettelyllä olisi BSL:n toimipaikassa tehtäviin uusiin investointeihin, ja pyysi komissiota saattamaan tutkimuksensa loppuun mahdollisimman pian. IV SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET 43) Vastauksena 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen Saksa esitti menettelyn kannalta olennaisiin kysymyksiin liittyen seuraavat merkitykselliset tiedot: A Tuotantokapasiteetin muutokset 44) Krakkauslaitoksen parantamisesta Saksa totesi, että chemical grade -etyleenin valmistuksessa käytetään Dow'n tekniikkaa. Chemical grade -etyleeniä voidaan käyttää ainoastaan etyylibentseenin valmistukseen eikä mihinkään muuhun. Erityisesti Saksa mainitsi, että sitä ei voida käyttää polyolefiinien valmistukseen. 45) Saksan mukaan tällä teollisuudenalalla on tapana määrittää krakkauslaitoksen kapasiteetti sen etyleenin tuotantokapasiteetin perusteella. Chemical grade -etyleenin tuotanto ei vaikuta krakkauslaitoksen kokonaiskapasiteettiin, joka on edelleen 450 kilotonnia vuodessa, jonka komissio on hyväksynyt päätöksessään 96/545/EY. 46) Bentseenitehtaan vuosikapasiteettia laajennettiin 200 kilotonnista 320 kilotonniin, minkä osalta komissio ei nähnyt perusteita sille, että BvS:n olisi rahoitettava 50 miljoonan Saksan markan suuruinen lisäinvestointi; ennen muuta Saksa korosti, että lisäkustannukset olivat vain 30,5 miljoonaa Saksan markkaa. Nyt suunnitteilla oleva 320 kilotonnia vuodessa tuottava tehdas maksaa 180,5 miljoonaa Saksan markkaa, kun taas 200 kilotonnia vuodessa tuottava tehdas olisi maksanut 150 miljoonaa Saksan markkaa. Todisteena Saksa esitti riippumattoman asiantuntijan tekemän tutkimuksen, jossa vahvistetaan Saksan esittämät tiedot vertailemalla keskenään 320 kilotonnia vuodessa tuottavaa tehdasta ja 200 kilotonnia vuodessa tuottavaa tehdasta. 47) Saksa sitoutui varmistamaan 30,5 miljoonan Saksan markan suuruisista kapasiteetin laajentamiskustannuksista BvS:n maksettavaksi koituvan lisätuen osalta, että BvS:n ja BSL:n välistä yksityistämissopimusta muutettaisiin siten, että BvS:n ei olisi mahdollista osallistua kyseiseltä kapasiteetin laajentamisesta aiheutuviin kustannuksiin. 48) Saksa korosti, että butadieenitehtaan vuosikapasiteetin laajentaminen 45 kilotonnista 120 kilotonniin ei ole seurausta nykyisen tehtaan laajentamisesta vaan aivan uuden butadieenitehtaan rakentamisesta korvaamaan nykyinen tehdas. Lisäksi Saksa ilmoitti, että propaanitankkia, jota koskevan tuen komissio oli hyväksynyt päätöksessä 96/545/EY rakenteellisten puutteiden korvaamiseksi, ei rakennettaisi. 49) Saksa sitoutui varmistamaan menettelyn myöhemmässä vaiheessa, että yksityistämissopimusta muutettaisiin siten, että butadieenitehtaan rahoitus poistettaisiin kokonaan rakenneuudistusohjelmasta eli kyseisen tehtaan rakentamiseen ei ole mahdollista saada rahoitusta BvS:ltä. 50) Kyseinen muutos ei vaikuta hyväksytyn rakenteellisia puutteita korvaavan tuen perusteluihin, jotka komissio esitti päätöksessä 96/545/EY. Tässä yhteydessä Saksa kuvaili kahta uutta infrastruktuurihanketta, joilla toisaalta korvattaisiin kolmeen toimipaikkaan hajautetuista yrityksen laitoksista (esimerkiksi propaanitankin rakentamatta jättämisestä) aiheutuvia rakenteellisia puutteita ja jotka toisaalta eivät johtaisi tuotantokapasiteetin lisäykseen eivätkä siten myöskään vaikuttaisi markkinoihin. 51) Kyseessä olivat seuraavat infrastruktuurihankkeet: 52) Böhlenin krakkauslaitoksen ja Tsekin tasavallassa sijaitsevan Litvinovin krakkauslaitoksen(4) välille rakennettava putki, jota voitaisiin käyttää erilaisten tuotteiden kuljettamiseen ja niiden varastoimiseen Teutschenthalin suolatunneliin. Kyseisen putken ansiosta hiilivetymonomeerien tuotanto ja kulutus voisi olla joustavampaa sekä kustannuksiltaan edullisempaa ja ympäristöä säästävää, koska tällöin voitaisiin välttää kyseisten tuotteiden kuljetus rauta- tai maanteitse. Putkea voisivat käyttää muutkin valmistajat kuin BSL, ja sen avulla voitaisiin Saksan mukaan edistää Böhlen-Schkopaun kemianteollisuuden kolmion kehittämistä. Putken kokonaiskustannukset ovat 90 miljoonaa Saksan markkaa. 53) Schkopaun tehtaiden ja moottoritien A 38 välisen yhdystien rakentaminen siten, että se käsittää myös BSL:n tontilla sijaitsevat pysäköintialueet, jolloin kuormaautoliikenne saisi suoran yhteyden moottoritielle eikä kuorma-autoilijoiden tarvitsisi enää ajaa Hallen ja Merseburgin kaupunkien läpi. Saksan esittämien tietojen mukaan sekä yhdystie että pysäköintialueet olisivat yleisessä käytössä. Toimenpide vähentäisi paikallisliikenteen ruuhkaisuutta ja lyhentäisi lisäksi tuotteiden kuljetukseen tarvittavaa aikaa. Toimenpiteen kustannukset ovat kahdeksan miljoonaa Saksan markkaa. 54) Saksa korosti, että näiden ylimääräisten infrastruktuuritoimenpiteiden vuoksi on vastedeskin perusteltua maksaa rakenteellisista puutteista korvauksia, jotka komissio hyväksyi päätöksessä 96/545/EY(5). Samalla BvS:n maksuosuus rajoitettaisiin määrään, joka oli varattu propaanitankin korvaamiseen ja vanhan butadieenitehtaan parantamiseen, joita koskevat tuet oli myös hyväksytty päätöksessä 96/545/EY. Näin siis noudatettaisiin täysin BvS:n ja BSL:n välistä sopimusta, jonka mukaan tuen enimmäismäärä on 386 miljoonaa Saksan markkaa rakenteellisten puutteiden korvaamista koskevissa hankkeissa, jotka komissio on hyväksynyt ja joista BSL:lle oli jo suoritettu ennakkomaksuja. 55) Komission ilmaistua epäilevänsä, että etyleenibentseeni-/styreeniyksikön alkuperäinen 200 kilotonnin vuosikapasiteetti on korkeampi kuin ensimmäisessä 88 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyssä ilmoitettu, Saksa myönsi, että kyseistä kapasiteettia ei tuolloin ilmoitettu riittävän selkeästi. Komissiolle oli kuitenkin ilmoitettu 175 miljoonan Saksan markan suuruiset rakennuskustannukset. Kyseinen hinta vastaa täsmälleen 200 kilotonnia vuodessa tuottavan laitoksen kustannuksia. Lisäksi kapasiteetti sopii komission hyväksymän laitoskompleksin rakenteeseen. Lisäkapasiteetista ei siis ole kyse. 56) Komission asetettua kyseenalaiseksi, aiheutuisiko kyseisen yksikön vuosikapasiteetin laajentamisesta 200 kilotonnista 280 kilotonniin neljännen muutossopimuksen mukaisesti todellakin ainoastaan 33 miljoonan Saksan markan kustannukset, koska laitoksen kokonaiskustannukset ilmeisesti ylittävät alkuperäisen suunnitelman 75 miljoonalla Saksan markalla, Saksa esitti riippumattoman asiantuntijan tekemän tutkimuksen. Tutkimuksessa vahvistettiin, että lisäkustannukset eivät ylitä 33:a miljoonaa Saksan markkaa. Lisäksi Saksa korosti, että BvS:n ei ollut mahdollista osallistua näihin ylimääräisiin investointikustannuksiin. 57) Leunan LDPE-tehtaan vuosikapasiteetiksi oli ilmoitettu 160 kilotonnia 145 kilotonnin asemesta, mistä Saksa totesi, että kyseistä hanketta ei ole muutettu. Kapasiteetin lisäys, joka oli alle kymmenen prosenttia, perustui ainoastaan tehtaan tehokkaampaan käyttöön. 58) MIDERin 10,5 miljoonan Saksan markan osuudesta Saksa totesi, että se kattaisi ainoastaan lisäinvestoinnin, joka oli välttämätön, jotta MIDER voisi käyttää putkea öljykuljetuksiin. Ylimääräiset investointikustannukset aiheutuvat puhdistus-, mittaus- ja analysointiasemista, putken muuntamisesta raakaöljyn kuljettamiseen sopivaksi sekä venttiili- ja pumppuasemista. MIDER on tämän lisäinvestoinnin ainoa rahoittaja. 59) Saksan mielestä BvS:n osuutta rakenneuudistusohjelman kokonaisrahoituksesta ei tarvitse pienentää, koska alkuperäisen putkihankkeen laajuutta ei ole muutettu millään tavoin. 60) Hoechst rakentaa BSL:lle akryylihappo- ja akryyliesterilaitokset, joiden osalta komissio ilmaisi saaneensa liian vähän tietoa BSL:n ja Hoechstin välisistä sopimuksista ja sen vuoksi pelkäävänsä, että Hoechst voisi päästä osalliseksi komission BSL:lle myöntämistä tuista, joten Saksa antoi mahdollisuuden tutkia sopimukset yksityiskohtaisesti. 61) EDC-laitosta koskevien lukujen epätäsmällisyydestä Saksa totesi, että ylimääräistä kapasiteettia ei syntyisi. Komission hyväksymän alkuperäisen yksityistämissopimuksen liitteessä 13.1 olevassa 3.3.1 kohdassa kokonaiskapasiteetiksi, joka luodaan kahdessa vaiheessa, ilmoitettiin 531 kilotonnia vuodessa. Neljännen muutossopimuksen uudessa liitteessä 7, jonka mukaan vuosikapasiteetti on 532 kilotonnia, vain todetaan asianlaita. 62) Hyväksyttyjen 327 miljoonan Saksan markan korvausinvestointeihin kohdistuvien tukien osalta, jotka myönnettiin laitoksiin, jotka eivät olleet BSL:n kiinteitä osia (esimerkiksi ftaalihappo-, pehmitin- ja hajotuslaitoksiin), Saksa korosti, että kyseisistä korvausinvestoinneista ei aiheudu toimialakohtaisia ongelmia. Tätä osoittaa Saksan mielestä sekin, että muut asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia tästä asiasta. Lisäksi Saksa ilmoitti, että kyseisen hankkeen kokonaisinvestointi nousi 460 miljoonaan Saksan markkaan, mutta BvS:n rahoitusosuus on edelleen 276,3 miljoonaa Saksan markkaa, joten BSL:n oma osuus kyseisen hankkeen rahoituksesta on noussut huomattavasti. B Energiantoimitussopimukset 63) BSL:n voimalan rakentamista varten maksaman [...] avustuksen (rakennusavustuksen) osalta Saksa korosti, että Saksassa BSL:n kaltaiset energian suurkuluttajat osallistuvat usein pääasiallisesti niiden tarpeisiin rakennettavan voimalan kustannuksiin. Saksan energiatalouslaissa (Energiewirtschaftsgesetz) jopa edellytetään tällaista osallistumista rahoitukseen. 64) Kysymykseen, sisältyykö uusiin energiantoimitussopimuksiin tukea seurauksena vuoteen 2000 asti voimassa olevien hintojen ja sen jälkeisten sopimushintojen välisestä huomattavasta erosta, Saksa vastasi, että kyseiset hinnat ovat realistisia eivätkä keinotekoisesti korotettuja. Vahvistukseksi se esitti asiantuntijan tekemän tutkimuksen, joka tukee sen näkemystä. 65) Tästä huolimatta Saksa suostui siihen, että komissio antoi riippumattomalle asiantuntijalle tehtäväksi tutkia energiantoimitussopimuksia ja niihin liittyviä kysymyksiä yksityiskohtaisemmin. 66) Tutkimuksessa tehtiin seuraavat päätelmät: 67) Tutkimuksessa todettiin, että [...] avustus käsiteltiin osana negatiivista kassavirtaa, josta BSL saa korvauksen rakenneuudistuskaudella, ja että sitä ei otettu huomioon laskettaessa energian hintoja kyseisellä kaudella. Tutkimuksessa pääteltiin, että kyseistä maksusuoritusta voitiin laillisesti pitää rakenneuudistuksen kustannuksina, koska kyseiset kustannukset syntyivät BSL:n lämpövoiman tarpeen vähenemisen seurauksena. Tarve oli muuttunut alkuperäiseen arvioon nähden vuonna 1993 tapahtuneen voimalan rakentamisen jälkeen, minkä vuoksi oli tarpeen mukauttaa VKR:n ja BSL:n toimipaikassa sijaitsevia lämpövoima- ja sähkölaitoksia. Saksassa on tavallista, että sähkön suurkuluttajat osallistuvat rahoitukseen, ja Saksan energiatalouslain 6 §:ssä jopa edellytetään sitä. Kyseessä on siis Saksassa tyypillisesti uusia energiankuluttajia koskeva käytäntö. 68) Tutkimuksessa todetaan energiantoimitushinnoista 1 päivän huhtikuuta 1996 ja 31 päivän toukokuuta 2000 välisenä aikana, jolloin BSL maksaa suhteellisen korkean hinnan kilowattituntia kohti, että kyseiset hinnat ovat korkeampia kuin hiilivoimalan kokonaiskustannukset enimmillään (polttoainekustannukset + käyttö- ja ylläpitokustannukset + investointikustannukset). Sääntelyn purkaminen ei ollut päässyt vielä käyntiin sähkömarkkinoilla eli muita sähköntoimittajia ei ollut eikä BSL pystynyt ottamaan käyttöön omaa voimalaa, joten VKR:n oli rakenneuudistuskaudella mahdollista hyödyntää monopoliasemaansa BSL:n ainoana toimittajana hankkimalla aiemmin syntyneistä tosiasiallisista kustannuksiltaan takaisin kyseisellä kaudella olennaisesti suuremman osan kuin sen jälkeen. Kyseiset hinnat eivät poikenneet hinnoista, joita Saksan uusissa osavaltioissa toimivat, erittäin paljon sähköä kuluttavat yritykset olivat valmiit maksamaan kyseisellä kaudella. 69) Tutkimuksessa todetaan rakenneuudistuskauden jälkeisestä ajasta, joka alkaa 1 päivänä kesäkuuta 2000 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2014 ja jonka kuluessa BSL maksaa energiasta selvästi alhaisemman hinnan, että jos lähtökohtana on toisaalta ajatus energiamarkkinoista, joilla sääntely on purettu ja joilla sähkön hinta määräytyy markkinoiden eikä VKR:n mukaan, ja toisaalta BSL:n mahdollisuus rakentaa oma sähköä ja lämpövoimaa tuottava laitos, BSL:n maksettavaksi määrätty hinta vastaa hintoja, jotka sen olisi maksettava tällaisessa tapauksessa. 70) Lopuksi tutkimuksessa tarkasteltiin, perustuuko VKR:n ja BSL:n välinen sopimus tavanomaisiin liiketaloudellisiin seikkoihin, jotka eivät ole riippuvaisia yhden sopimuspuolena olevan yrityksen saaman valtiontuen mahdollisesta vaikutuksesta. 71) Ensiksi pääteltiin, että VKR:IIä ei voi olla kiinnostusta pyrkiä pitkittämään nykyisestään aiemmin syntyneiden tosiasiallisten kustannustensa takaisin hankkimista. Tämä olisi VKR:lle riski kahdessakin suhteessa. Ensinnäkään BSL ei ehkä pystyisi jatkamaan liiketoimintaansa koko sopimuskautta, ja toiseksi BSL voisi päättää - oletettavasti Saksan sääntelyviranomaisen avulla - vetäytyä sopimuksesta, kun kilpailu markkinoilla kovenee. Kumpikin riski on VKR:n kannalta voimakas kannustin siirtää ylimääräistä kustannusrasitusta ajanjaksolle, jona se tosiasiallisesti vielä nauttii monopoliasemasta. 72) Ottaen huomioon edellä esitetyt olettamukset tutkimuksen perusteella ei ollut tarpeen asettaa sopimuksen kaksivaiheisuuden selittämisen lähtökohdaksi sitä, että BSL pyrkii hyötymään valtiontukiohjelmista. Lisäksi muutoksen ajankohta täsmää kahden tulkinnan kanssa siltä osin, missä määrin sopimuspuolet pystyivät ennakoimaan ajankohdan, jolloin VKR menettäisi monopoliasemansa; tulkinnat koskevat ennakoitua markkinoiden sääntelyn purkamisajankohtaa sekä uuden voimalan rakentamisajankohtaa. Loppujen lopuksi BSL:lläkään ei olisi ollut mahdollisuuksia puuttua VKR:n monopoliasemaan Saksan sääntelyviranomaisen avulla, koska sen olisi ollut mahdotonta osoittaa syrjintä todeksi muihin yritysasiakkaisiin sovellettavien vertailukelpoisten hintojen avulla ja markkinoiden vapautumisen mahdollisuuden kautta. 73) Tämän vuoksi tutkimuksessa pääteltiin, että energiantoimitussopimuksiin ei sisälly tukea. 74) Saksa totesi muiden asianomaisten osapuolten huomautuksista seuraavaa: 75) Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukseen antamassaan vastauksessa Saksa ei yhtynyt käsitykseen, jonka mukaan petrokemian markkinoilla on ylitarjontaa. Sen mielestä Yhdistyneen kuningaskunnan näkemykseen on saattanut vaikuttaa se, että BP on sulkenut joitakin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimineita laitoksiaan. Kyseisten laitosten sulkemisesta on päätetty jo kauan sitten riippumatta markkinatilanteesta. Saksa katsoo näkemystään tukevan senkin, että BP itse ei ole tämän menettelyn aikana esittänyt huomautusta asianomaisena osapuolena. 76) Portugalilaisen aniliininvalmistajan huomautuksesta Saksa totesi, että siihen ei ole tarpeen vastata erikseen, koska kyseiseen kannanottoon ei sisälly mitään seikkoja, joita komission huomautuksissa ei olisi mainittu. 77) Saksa ei kommentoinut BSL:n huomautusta. V TUEN ARVIOINTI 78) Arvioitaessa tässä asiassa selvitettäviä seikkoja on otettava huomioon, että komissio on päättänyt aloittaa uudelleen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee BSL:n yksityistämisen osana maksettavaa tukea, koska sen mielestä on kyseenalaista, ovatko kolmannessa ja neljännessä muutossopimuksessa tehdyt muutokset enää komission päätöksessä 96/545/EY esitettyjen toteamusten mukaisia. Näin ollen komission tarkastuksessa ei pyritä selvittämään, koskevatko muutokset EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tukia, joihin voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräyksiä. Sen sijaan komission on käytettävä arviointiperusteena päätöstään 96/545/EY, varsinkin kun komission hyväksymää 9,5 miljardin Saksan markan suuruista kokonaismäärää ei ole muutettu. 79) Lisäksi on edelleen syytä katsoa, että kapasiteetin lisäyksiin kohdistuvissa komission tutkimuksissa on olennaista se, että BvS ei maksa kapasiteetin lisäyksistä tukea komission päätöksessä 96/545/EY hyväksyttyjä määriä enempää, eikä se, ovatko kapasiteetin lisäykset sinänsä valtiontukisääntöjen mukaisia. BSL:n rakenneuudistusta varten hyväksytyillä tuilla edistettiin ainoastaan teollisten perusedellytysten luomista, joiden avulla oli tarkoitus houkutella uusia investointeja ja siten laajentaa tuotantokapasiteettia edelleen. Tämä vahvistetaan sekä päätöksessä 96/545/EY että 10 päivänä joulukuuta 1997 tehdyssä päätöksessä. Päätöksen 96/545/EY IV jakson 13.4 kohdassa komissio ilmaisi selkeästi suhtautuvansa myönteisesti siihen, että "Dow ja BSL suunnittelevat 1250 miljoonan markan investointeja rakenneuudistusohjelmaan kuuluvien investointien lisäksi vuoteen 2010 mennessä petrokemian teollisuuskompleksin pitkän aikavälin kilpailukyvyn, kasvun ja taloudellisen elinkelpoisuuden turvaamiseksi". Komissio totesi 10 päivänä joulukuuta 1997 tehdyn päätöksen 9.1 kohdassa nimenomaisesti, että yritysten on rahoitettava itse kaikki uudet muutokset, jotka johtavat tuotantokapasiteettien kasvuun. Näin ollen komissio on selkeästi ilmaissut hyväksyvänsä laajamittaiset investoinnit ja kapasiteetin lisäykset edellyttäen, että BSL rahoittaa kyseiset investoinnit itse. Niinpä tässä tutkimuksessa komission tehtävänä olikin varmistaa, että BvS ei rahoita BSL:n kapasiteetin lisäyksiä. 80) Kahden tarkasteltavana olleen osa-alueen (tuotantokapasiteettien muutokset ja energiantoimitussopimukset) osalta 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely on osoittanut seuraavaa: A Tuotantokapasiteettien muutokset 81) Krakkauslaitoksen parantamisen osalta menettely osoitti, että Chemical grade -etyleenin valmistus BSL:n krakkauslaitoksessa ei vaikuta krakkauslaitoksen kokonaiskapasiteettiin, joka määräytyy etyleenin tuotantokapasiteetin perusteella ja on edelleen 450 kilotonnia vuodessa, jonka komissio on hyväksynyt päätöksessään 96/545/EY(6). Kyseistä päätöstä ei ole siis rikottu tältä osin. 82) Bentseenitehtaan vuosikapasiteettia laajennettiin 200 kilotonnista 320 kilotonniin, minkä osalta komissio ei voinut ymmärtää, miksi 50 miljoonan Saksan markan lisäinvestointi olisi pitänyt rahoittaa hyväksytyllä tuella, vaan katsoi sen sijaan, että sijoittajan olisi maksettava lisäkustannukset itse, mihin Saksa vastasi toteamalla, että lisäkustannukset ovat vain 30,5 miljoonaa Saksan markkaa. Lisäksi Saksa sitoutui varmistamaan, että BvS:n ja BSL:n välistä yksityistämissopimusta muutetaan uudella muutossopimuksella, jonka mukaan BvS:n ei olisi mahdollista osallistua kapasiteetin laajentamisesta aiheutuviin lisäkustannuksiin. 83) Näin ollen BSL ei saa hankkeeseen päätöksessä 96/545/EY hyväksyttyä määrää suurempaa tukea. 84) BvS ei maksa tukea butadieenitehtaan vuosikapasiteetin laajentamiseen 45 kilotonnista 120 kilotonniin, joka on seurausta vanhan tehtaan korvaavan uuden butadieenitehtaan rakentamisesta. Tämä varmistetaan Saksan sitoumuksella lisätä yksityistämissopimukseen lauseke, jonka mukaan BvS ei voi osallistua ollenkaan kyseisen hankkeen rahoitukseen. Tämän vuoksi voidaan todeta, että päätöstä 96/545/EY ei ole rikottu tältä osin. 85) Etyleenibentseeni-/styreeniyksikön osalta Saksa osoitti kummassakin tapauksessa, että ensimmäisessä 88 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyssä komissiolle ilmoitettu alkuperäinen kapasiteetti oli 200 kilotonnia vuodessa ja että tämän yksikön vuosikapasiteetin laajentamisesta 200 kilotonnista 280 kilotonniin aiheutuu ainoastaan 33 miljoonan Saksan markan kustannukset. Koska BvS ei neljännen muutossopimuksen mukaisesti osallistu näihin lisäkustannuksiin, BSL rahoittaa kapasiteetin laajennuksen yksin. Tämän vuoksi hankkeeseen maksetaan ainoastaan päätöksessä 96/545/EY hyväksytty tuki. 86) Leunan LDPE-tehtaan vuosikapasiteetiksi ilmoitetaan nyt 160 kilotonnia 145 kilotonnin asemesta, minkä osalta esitetyt tiedot osoittavat, että kyseistä hanketta ei ole muutettu ja että alle kymmenen prosentin kapasiteetin lisäys perustuu tehtaan tehokkaampaan käyttöön. Näin ollen kyseessä ei ole "varsinainen" kapasiteetin lisäys eikä päätöstä 96/545/EY ole tältä osin rikottu. 87) MIDERin 10,5 miljoonan Saksan markan osakkuus Rostockin putken rakentamishankkeessa kattaa ainoastaan lisäinvestoinnin, joka on välttämätön, jotta MIDER voi käyttää putkea öljykuljetuksiin. Lisäinvestointi koskee puhdistus-, mittaus- ja analysointiasemia, putken muuntamista raakaöljyn kuljettamiseen sopivaksi sekä venttiili- ja pumppuasemia. MIDER on tämän lisäinvestoinnin ainoa rahoittaja. Alkuperäistä putkihanketta ei siis muuteta miltään osin, joten hanke noudattaa edelleen päätöstä 96/545/EY(7). 88) Akryylihappo- ja akryyliesterilaitosten rakentamista koskevien BSL:n ja Hoechstin välisten sopimusten osalta voidaan todeta, että kokonaisinvestointikustannukset ovat nousseet alkuperäisestä, komission hyväksymän sopimuksen mukaisesta 365 miljoonasta Saksan markasta. Muistutettakoon kuitenkin, että komissio on aloittanut menettelyn selvittääkseen, voisiko Hoechst päästä osalliseksi tähän hankkeeseen maksettavista tuista. Tämä mahdollisuus olisi suljettava pois. BSL:n ja Hoechstin keskenään sopimalla kannustusjärjestelmällä olisi varmistettava, että Hoechstin saama hinta vastaa sen menoja. Koska Hoechst saa korvauksen, jos sen kustannukset eivät ylitä tiettyä enimmäismäärää, on yrityksen edun mukaista pyrkiä pitämään kustannukset alhaisina. Tämän järjestelyn vuoksi kokonaisinvestointeihin lienee tehty vain vähäisiä muutoksia. Lisäksi on syytä huomata, että kokonaiskapasiteetti pienenee alkuperäiseen suunnitelmaan verrattuna, sillä uuden hankkeen reaalikustannusten arvioiminen 100-prosenttisella tarkkuudella on aina vaikeaa, ja että BvS:n yhteenlaskettu osuus investoinnin rahoituksesta ei muutu juuri ollenkaan. Vastaavanlaista vaihtelua ilmenee myös muissa BSL:n investointihankkeissa. Myös BSL:n ja Hoechstin sopimuksiin sisältyy lausekkeita, joiden mukaan tilit tarkastetaan BvS:n pyynnöstä. Näin ollen muutos voidaan hyväksyä päätöksen 96/545/EY mukaisena. 89) EDC-laitoksen osalta Saksa totesi, että ylimääräistä kapasiteettia ei synny. Kokonaiskapasiteetti, joka luodaan rakenneuudistusohjelman kahden vaiheen aikana, ilmoitetaan alkuperäisen, komission hyväksymän yksityistämissopimuksen liitteessä 13.1. Liitteen 3.3.1 kohdassa mainitaan kokonaiskapasiteetin olevan 531 kilotonnia vuodessa. Neljännen muutossopimuksen uudessa liitteessä 7, jonka mukaan vuosikapasiteetti on 532 kilotonnia, vain todetaan asianlaita. Päätöstä 96/545/EY ei siis rikota tältä osin. 90) Hyväksyttyjen 327 miljoonan Saksan markan korvausinvestointeihin(8) kohdistuvien tukien osalta 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely osoitti, kuten komissio oletti jo menettelyä aloittaessaan, että kyseisistä investoinneista tuskin aiheutuu toimialakohtaisia ongelmia. Muut asianomaiset osapuolet, jotka olivat komission kannalta ainoa syy sisällyttää kyseiset investoinnit tutkimuksiinsa, eivät esittäneet yhtään huomautusta näistä investoinneista. Lisäksi on syytä muistaa, että kyseisen hankkeen kokonaisinvestointi nousi 460 miljoonaan Saksan markkaan, mutta BvS:n rahoitusosuus on edelleen 276,3 miljoonaa Saksan markkaa. Näin ollen Down oma osuus näiden uusien investointihankkeiden rahoituksesta kasvaa. B Energiantoimitussopimukset 91) Riippumattoman asiantuntijan komission toimeksiannosta tekemässä tutkimuksessa, jossa tutkittiin yksityiskohtaisesti energiantoimitusten hintaerojen perusteita, päätellään, että VKR:n ja BSL:n välisiin energiantoimitussopimuksiin ei välttämättä liity tukien siirtoja ja että ei ole syytä olettaa, että muihin tarkoituksiin myönnettyjä valtiontukia olisi käytetty väärin. Lisäksi tutkimuksessa todetaan, että BSL:n osallistuminen voimalan rakentamisen rahoitukseen on Saksassa yleinen käytäntö, jota Saksan energiatalouslaissa jopa edellytetään. 92) Näin ollen energiantoimitussopimuksiin ei sisälly tukea. C Kaksi ylimääräistä infrastruktuurihanketta 93) Loppujen lopuksi komissio päättelee - edellyttäen, että Saksan ilmoittamat kolmatta ja neljättä muutossopimusta koskevat muutokset vahvistetaan viidennellä muutossopimuksella - että mikään seikoista, joiden osalta 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely aloitettiin uudelleen, ei riko päätöstä 96/545/EY. Yhden seikan osalta, jota päätöksessä 96/545/EY ei nimenomaisesti käsitelty, komission on kuitenkin tutkittava, sisältyykö kyseinen seikka sittenkin päätökseen. Kyseessä on BvS:n kahteen infrastruktuurihankkeeseen myöntämä rahoitus korvauksena sen osallistumisesta butadieenitehtaan parantamiseen ja propaanitankin rakentamatta jäämisestä, jotka komissio hyväksyi päätöksessä 96/545/EY osana erinäisiä hankkeita auttaakseen BSL:tä korjaamaan rakenteellisia puutteitaan. Tämän on vuoksi on tutkittava, vastaavatko nämä kaksi hanketta perusteiltaan niitä erinäisiä hankkeita, joihin komissio on hyväksynyt yhteensä 384 miljoonan Saksan markan tuen ja joista BvS on suorittanut BSL:lle ennakkomaksuja. 94) On varmaa, että kummankin infrastruktuurihankkeen pääasiallinen edunsaaja on BSL. Toisaalta hankkeista hyötyvät merkittävällä tavalla muutkin yritykset. BSL ei ole ainoa Schkopaun kemianteollisuuden kolmion alueella toimiva valmistaja. Putki, joka on myös alueen muiden valmistajien käytettävissä, voi edistää koko teollisuusalueen kehitystä. Tämä pätee myös suoraan moottoritielle vievään yhdystiehen. Molemmilla hankkeilla voidaan siis edistää kiistämättömien rakenteellisten puutteiden korjaamista kyseisissä toimipaikoissa. Lisäksi on otettava huomioon, että nämä kaksi infrastruktuurihanketta korvaavat erään toisen infrastruktuurihankkeen, rakentamatta jääneen propaanitankin, jonka komissio hyväksyi päätöksessä 96/545/EY. Näiden kahden infrastruktuurihankkeen vaikutukset markkinoihin eivät varmastikaan ole kielteisempiä kuin komission hyväksymän tankin vaikutukset. Rakenneuudistusohjelman kyseistä osaa koskeva komission hyväksymä 384 miljoonan Saksan markan suuruinen BvS:n rahoitusosuus ei kasva vaan pysyy ennallaan. Näin ollen komission ei tarvitsisi hyväksyä uutta julkista rahoitusta vaan ainoastaan jo hyväksyttyjen ja BSL:lle heti päätöksen 96/545/EY tekemisen jälkeen ennakkomaksuina käyttöön asetettujen varojen käyttötarkoituksen muutos. VI PÄÄTELMÄT 95) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely on osoittanut, että BSL:IIe ei ole myönnetty lisätukea, että maksettavat tuet vastaavat määrää ja rajoittuvat kapasiteettiin, jotka komissio hyväksyi 29 päivänä toukokuuta 1996. Energiantoimitussopimuksiin ei ole myöskään todettu sisältyvän tukea. Näin ollen komissio päättelee, että vähäiset poikkeamat alkuperäisestä yksityistämissopimuksesta ovat päätöksessä 96/545/EY määrättyjen periaatteiden mukaisia, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Dow/Buna SOW Leuna Olefinverbund GmbH:n (BSL) ja Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -viraston (BvS) tekemän kolmannen ja neljännen muutossopimuksen katsotaan noudattavan päätöstä 96/545/EY, jossa hyväksyttiin BSL:n yksityistämiseen tarkoitetut tuet, mikäli 2 artiklassa tarkoitetuista velvoitteista ja edellytyksistä ei muuta johdu. 2 artikla 1. Saksan on esitettävä muutossopimus, jossa vahvistetaan, että a) BvS ei osallistu bentseenitehtaan kapasiteetin laajentamiseen, jonka kustannukset ovat 30,5 miljoonaa Saksan markkaa, ja että b) butadieenitehtaan rahoitus poistetaan kokonaan rakenneuudistusohjelmasta, toisin sanoen vahvistetaan, että BvS ei enää rahoita tehtaan rakentamista. 2. Jäljennös viidennestä muutossopimuksesta on esitettävä komissiolle kuukauden kuluessa sopimuksen tekemisestä. 3 artikla Päätökseen 96/545/EY sisältyvät määräykset ja edellytykset ovat edelleen voimassa. Tämä koskee erityisesti Saksan velvollisuutta toimittaa komissiolle puolivuotiskertomukset rakenneuudistuksen etenemisestä ja BvS:n maksamista tuista. 4 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 26 päivänä toukokuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen (1) EYVL C 128, 25.4.1998, s. 13. (2) EYVL L 239, 19.9.1996, s. 1. (3) Vrt. alaviite 1. (4) Kyseinen krakkauslaitos ei ole Dow'n vaan Unipetrolin omaisuutta; Unipetrol on Tsekin tasavallan omistama yritys, jota ollaan yksityistämässä. (5) Katso IV jakson 9 kohta. (6) Katso päätöksen 96/545/EY III jakson 3 kohta. (7) Katso päätöksen 96/545/EY IV jakson 6.9 kohta. (8) Katso 10 päivänä joulukuuta 1997 tehdyn päätöksen 9.1 kohta. Kyseiset investoinnit mainitaan komission hyväksymän yksityistämissopimuksen 8.1.2 kohdassa.