Komission päätös,

tehty 31 päivänä lokakuuta 2002,

Alankomaiden kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kreosootilla käsitellyn puun markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevista kansallisista säännöksistä

(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 4116)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2002/884/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

I TAUSTATIEDOT

1. Yhteisön lainsäädäntö

(1) Tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annettu neuvoston direktiivi 76/769/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/61/EY(2), sisältää tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoittamista koskevat säännöt. Direktiiviä sovelletaan sen 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti sen liitteessä I lueteltuihin aineisiin ja valmisteisiin.

(2) Direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetulla neuvoston direktiivillä 89/678/ETY(3) lisättiin direktiiviin 76/769/ETY 2 a artikla, jonka mukaisesti tarvittavat muutokset liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen direktiivin 76/769/ETY alaan jo kuuluvien aineiden ja valmisteiden osalta annetaan vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 92/32/ETY(5), 29 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

(3) Direktiiviä 76/769/ETY on muutettu useaan otteeseen. Liitteeseen I on lisätty lukuisia vaarallisia aineita ja valmisteita, ja kyseisen liitteen soveltamisalaan kuuluvien aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamiselle ja/tai käytölle on asetettu lisärajoituksia. Tietyissä tapauksissa rajoituksia on asetettu myös sellaisten tuotteiden markkinoille saattamiselle ja/tai käytölle, joita on käsitelty tai jotka sisältävät kyseisiä aineita ja valmisteita.

(4) Direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta neljännentoista kerran annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 94/60/EY(6), joka annettiin perustamissopimuksen 100 a artiklan (nykyisen 95 artiklan) nojalla, lisättiin direktiivin 76/769/ETY liitteessä I olevaan niiden aineiden ja valmisteiden luetteloon, jotka kuuluvat markkinoille saattamista ja käyttöä koskevien rajoitusten piiriin, muun muassa kohta 32, joka koski kreosoottia ja vastaavanlaisia kivihiilitervan tisleitä ja niitä sisältäviä valmisteita (jäljempänä "kreosootti"). Kyseisessä kohdassa vahvistettiin rajoitukset puun käsittelyyn tarkoitetun kreosootin ja kreosootilla käsitellyn puun markkinoille saattamiselle ja käytölle.

(5) Kohdan 32 mukaan kreosoottia ei saanut käyttää puun käsittelyyn, jos se sisälsi bentso(a)pyreeniä (jäljempänä "B(a)P") ja veteen uuttuvia fenoleja tietyt rajat ylittävinä pitoisuuksina. B(a)P:n enimmäispitoisuudeksi vahvistettiin 0,005 massaprosenttia (= 50 ppm) ja veteen uuttuvien fenolien enimmäispitoisuudeksi 3 massaprosenttia (= 30 g/kg). Myös tällä tavalla käsitellyn puun markkinoille saattaminen oli kielletty.

(6) Kreosootin käyttö puun käsittelyyn oli kuitenkin poikkeuksellisesti sallittua teollisuuslaitoksissa, jos se sisälsi vähemmän kuin 0,05 painoprosenttia (= 500ppm) B(a)P:tä ja vähemmän kuin 3 painoprosenttia (= 30 g/kg) veteen uuttuvia fenoleja. Kyseiset pitoisuusrajat täyttävää kreosoottia ei saanut myydä yleiseen käyttöön, ja sen pakkauksissa oli oltava merkintä "Vain teollisuuskäyttöön". Teollisuuslaitoksissa kreosootilla käsiteltyä, markkinoille ensimmäistä kertaa saatettua puuta voitiin käyttää ainoastaan teollisiin ja ammattimaisiin tarkoituksiin, kuten rautateihin, voima- ja telelinjoihin, aitaamiseen sekä satamiin ja vesirakentamiseen. Kuitenkin tietyissä tapauksissa puun käyttö oli kokonaan kielletty, kuten rakennusten sisällä, kohteissa, joissa aine voi joutua kosketukseen ihmisten tai eläinten ravinnon kanssa, leikkikentillä tai muilla ulkona olevilla virkistysalueilla taikka muihin sellaisiin tarkoituksiin, joissa se voi joutua kosketukseen ihon kanssa. Markkinoille saatettua vanhaa käsiteltyä puuta voitiin käyttää kreosootin tyypistä riippumatta, edellä mainittuja tapauksia lukuun ottamatta.

(7) Kreosootin terveysvaikutuksista tehdyn tutkimuksen(7) ja myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean (jäljempänä "SCTEE") suorittaman kyseisen tutkimuksen tarkastelun(8) perusteella komissio käynnisti vuonna 1999 jäsenvaltioiden kanssa neuvottelut direktiivin 76/769/ETY kreosoottia koskevien säännösten tarkistamiseksi.

(8) Komissio antoi 26 päivänä lokakuuta 2001 direktiivin 2001/90/EY(9) direktiivin 76/769/ETY liitteen I mukauttamisesta tekniikan kehitykseen seitsemännen kerran (kreosootti). Sen johdanto-osan 2 kappaleessa viitataan terveysvaikutuksista tehtyyn tutkimukseen, jossa kreosootilla todetaan olevan aikaisemmin oletettua suurempi potentiaali aiheuttaa syöpää. Johdanto-osan 3 kappaleessa mainitaan SCTEE:n kyseisen tutkimuksen tarkastelun tulokset, joiden mukaan kreosootti, jonka B(a)P-pitoisuus on alle 0,005 massaprosenttia, ja/tai tällaista kreosoottia sisältävä puu voi aiheuttaa syöpäriskin kuluttajille, ja riskin suuruus antaa selvää aihetta huoleen.

(9) Direktiivillä 2001/90/EY on korvattu direktiivin 76/769/ETY liitteen I kohta 32, ja se sisältää puun käsittelyyn tarkoitetun kreosootin ja kreosootilla käsitellyn puun käyttöä ja markkinoille saattamista koskevia uusia rajoituksia. Kyseisen kohdan mukaisesti kreosoottia ei saa käyttää puun käsittelyyn, ja tällä tavalla käsitellyn puun saattaminen markkinoille on kiellettyä. Poikkeuksena kreosoottia saa kuitenkin käyttää puun käsittelyyn teollisuuslaitoksissa tai ammattikäytössä paikalla tehtävään uudelleenkäsittelyyn, jos sen B(a)P-pitoisuus on pienempi kuin 0,005 massaprosenttia (= 50 ppm) ja jos se sisältää veteen uuttuvia fenoleja vähemmän kuin 3 massaprosenttia (= 30 g/kg). Tämäntyyppistä kreosoottia ei saa myydä kuluttajille, ja sitä saa saattaa markkinoille ainoastaan vähintään 20 litran vetoisina pakkauksina. Pakkauksissa on oltava merkintä "Vain teollisuus- ja ammattikäyttöön".

(10) Tällä tavalla käsiteltyä ja markkinoille ensimmäistä kertaa saatettua tai paikalla uudelleenkäsiteltyä puuta saa käyttää ainoastaan ammatti- ja teollisuuskohteisiin, kuten rautateihin, voima- ja telelinjoihin, aitaamiseen, maatalouskäyttöön ja satamiin sekä vesirakentamiseen. Tietyissä tapauksissa sen käyttö on kuitenkin kokonaan kielletty, kuten rakennusten sisällä, leikkikentillä, puistoissa, puutarhoissa ja ulkona olevilla virkistys- ja huvialueilla, jossa puu voi joutua toistuvasti kosketukseen ihon kanssa, sekä puutarhakalusteissa tai kohteissa, joissa aine voi joutua kosketukseen ihmisten tai eläinten ravinnon kanssa. Puu, joka on käsitelty kreosootilla ennen direktiivin 76/769/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/90/EY, soveltamista, voidaan saattaa käytetyn puun markkinoille uudelleen käyttöä varten lukuun ottamatta edellä lueteltuja tapauksia, joissa puun käyttö on kokonaan kielletty.

2. Kansalliset säännökset

(11) Komissiolle ilmoitetut säännökset koostuvat asetusluonnoksesta, jolla on tarkoitus muuttaa kemiallisia aineita koskevan lain (kreosootilla käsitelty puu) nojalla polysyklisiä aromaattisia hiilivetyjä sisältäviä pinnoitteita koskevaa päätöstä (Besluit PAK-houndende coatings)(10).

(12) Asetusluonnoksen 1 artiklan B kohdassa asetukseen lisätään uusi 4 a jakso, "kreosootilla käsitelty puu", ja kyseisen jakson uuden 8a artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan kuninkaallisella asetuksella vahvistettavasta ajankohdasta alkaen Alankomaissa on kiellettyä tuoda maahan, käyttää tai toimittaa muille taikka pitää myynnissä Alankomaiden markkinoilla kreosootilla käsiteltyä puuta sellaisiin käyttötarkoituksiin, joissa se joutuu kosketukseen pinta- tai pohjaveden kanssa.

(13) Uuden 8 a artiklan 2 kohdan mukaan kieltoa ei sovelleta kreosootilla käsiteltyyn puuhun, joka on otettu käyttöön ennen kuninkaallisella asetuksella vahvistettavaa ajankohtaa, kunhan puu pysyy nykyisessä käyttöpaikassaan. Kaksi muuta poikkeusta kieltoon annetaan 3 kohdassa. Kyseessä on kreosootilla käsitelty puu, joka:

- on asetettu tullimenettelyyn ja on tarkoitettu passitettavaksi, tullivarastointiin tai väliaikaiseen maahantuontiin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 4 artiklan 16 kohdan säännösten mukaisesti(11),

- on peräisin Euroopan unionin jäsenvaltiosta tai ETA-maasta eikä ole tarkoitettu myyntiin Alankomaiden markkinoilla.

(14) Uuden 4 a jakson 8 b artiklassa edellytetään, että jokainen, joka tuo maahan, toimittaa tai pitää saatavilla myyntiä varten kreosootilla käsiteltyä puuta, joka ei kuulu kiellon piiriin, pitää yllä tiedostoa tällaisesta puusta ja esittää vaadittaessa, että kyseinen kreosootilla käsitelty puu ei ole tarkoitettu kiellon piiriin kuuluviin käyttötarkoituksiin. Tiedoston sisältämille tiedoille asetetaan erityiset vähimmäisvaatimukset, joita ovat:

- valmistajan tai toimittajan, jolta kreosootilla käsitelty puu on hankittu, nimi ja osoite,

- päivämäärä, jolloin valmistaja tai toimittaja toimitti kreosootilla käsitellyn puun,

- kreosootilla käsitellyn puun käyttökohde,

- sen henkilön nimi ja osoite, jonka saataville kreosootilla käsitelty puu asetettiin tai jolle puu toimitettiin,

- kreosootilla käsitellyn puun toimituspäivä,

- vastaanotetun tai toimitetun kreosootilla käsitellyn puun määrä.

3. Perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan nojalla tehty aiempi ilmoitus

(15) Alankomaat oli aiemmin ilmoittanut komissiolle aikomuksestaan ottaa käyttöön kyseiset kansalliset säännökset. Ilmoitus annettiin 25 päivänä tammikuuta 2001, ja sen tarkoituksena oli saada komission hyväksyntä suhteessa direktiivin 76/768/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 94/60/EY, asiaankuuluviin säännöksiin. Komissio hyväksyi perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan nojalla tehdyllä päätöksellä 2002/59/EY(12) alustavat kansalliset säännökset.

(16) Alankomaiden esittämät perustelut ja niitä tukevat tiedot sekä tärkeimmät asiasisältöä ja oikeudellisia seikkoja koskevat tiedot, joita komissio käytti arviossaan, kuvataan yksityiskohtaisesti päätöksen 2002/59/EY johdanto-osan kappaleissa, joihin viitataan tässä päätöksessä. Selvyyden vuoksi aiheesta esitetään lyhyt tiivistelmä 17-20 kappaleessa.

(17) Alankomaat katsoi, että direktiivin 94/60/EY antamisen jälkeen Alankomaissa ilmenneeseen erityiseen ongelmaan liittyvän, ympäristönsuojelua koskevan uuden tieteellisen tiedon mukaan oli perusteltua ottaa käyttöön ilmoitetut säännökset.

(18) Alankomaiden toimittaman aineiston mukaan kreosoottiyhdisteet ja etenkin pinta- tai pohjaveden kanssa kosketuksiin joutuvasta kreosootilla käsitellystä puusta liukenevat polysykliset aromaattiset hiilivedyt aiheuttavat tiettyjä ympäristöriskejä. Lisäksi toimitetuissa tiedoissa korostettiin Alankomaiden pinta- ja pohjavesiosien erityisen voimakasta altistumista.

(19) SCTEE antoi 12 päivänä kesäkuuta 2001 alustavan lausunnon(13) toimitetusta aineistosta, ja siinä todettiin Alankomaiden ilmoituksen perustelujen olevan monimutkainen aihekokonaisuus, joka ei suoraan liity ihmisen terveyden vaarantumiseen. Komissio pidensi 13 päivänä heinäkuuta 2001 tekemällään päätöksellä 2001/599/EY(14) perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua kuuden kuukauden määräaikaa edelleen kuudella kuukaudella, jotta kaikki toimitetut tiedot voitiin arvioida. Päätös annettiin Alankomaille tiedoksi sen tekemispäivänä.

(20) SCTEE antoi lopullisen lausuntonsa 21 päivänä lokakuuta 2001 hieman ennen direktiivin 2001/90/EY antamista, ja siinä vahvistettiin pääpiirteissään Alankomaiden toimittamien tietojen tieteellinen pätevyys. Komissio hyväksyi kyseisen lausunnon perusteella alustavat kansalliset säännökset 23 päivänä tammikuuta 2002 tehdyllä päätöksellä 2002/59/EY. Päätös annettiin Alankomaille tiedoksi samana päivänä.

II ASIAN KÄSITTELY

(21) Direktiivin 2001/90/EY mukaisesti jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava kyseisen direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 ja sovellettava kyseisiä säännöksiä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2003.

(22) Kuten edellä 16 kappaleessa todettiin, komissio hyväksyi perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan nojalla tehdyllä päätöksellä 2002/59/EY Alankomaiden sille ilmoittamat kreosootilla käsiteltyä puuta koskevat kansalliset säännökset.

(23) Alankomaiden pysyvä edustusto ilmoitti EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti 25 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä jälleen komissiolle kansallisista säännöksistä, jotka Alankomaat aikoo ottaa käyttöön, mutta jotka poikkeavat direktiivin 76/769/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/90/EY, säännöksistä, sekä perustelut kyseisten säännösten käyttöönotolle. Alankomaiden pysyvä edustusto ilmoitti 10 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä komissiolle, että Alankomaiden hallitus viittaa kantansa tueksi myös perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohtaan.

(24) Komissio ilmoitti Alankomaiden viranomaisille 8 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, että se oli vastaanottanut 95 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisen ilmoituksen ja että sen 95 artiklan 6 kohdan mukainen kuuden kuukauden käsittelyaika alkoi 4 päivänä toukokuuta 2002 eli ilmoituksen vastaanottamista seuraavana päivänä.

(25) Komissio ilmoitti 8 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille Alankomailta saadusta ilmoituksesta. Lisäksi komissio julkaisi ilmoitusta koskevan tiedonannon Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(15) tiedottaakseen muille asianosaisille kansallisista säännösluonnoksista, jotka Alankomaat aikoo hyväksyä.

III ARVIOINTI

1. Hyväksyttävyys

(26) Alankomaiden tarkoituksena on saada komission hyväksyntä kansallisille säännöksille, jotka poikkeavat direktiivin 76/769/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/90/EY, vaatimuksista, ja kyseinen direktiivi on perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla annettu yhdenmukaistamistoimenpide. Direktiivi 2001/90/EY annettiin direktiivin 76/769/ETY 2 a artiklan nojalla. Sillä korvataan direktiivin 76/769/ETY liitteen I kohta 32, sellaisena kuin kyseinen direktiivi on muutettuna direktiivillä 94/60/EY, joka oli annettu perustamissopimuksen 100 a artiklan (nykyisen 95 artiklan) nojalla ja jolla yhdenmukaistettiin kreosootin ja kreosootilla käsitellyn puun markkinoille saattaminen ja käyttö.

(27) Direktiivin 2001/90/EY asiaankuuluvien säännösten ja kansallisten säännösten erot esitetään tiivistetysti seuraavassa taulukossa:

>TAULUKON PAIKKA>

(28) Kansalliset säännökset ovat yleisesti rajoittavampia kuin direktiivin 2001/90/EY säännökset seuraavilta osin:

- Direktiivin nojalla sallittu markkinoille saattaminen ja/tai käyttö, joka koskee teollisuuslaitoksissa käsiteltyä tai paikalla ammattikäytössä uudelleenkäsiteltyä puuta, jonka käsittelyyn käytetyn kreosootin B(a)P-pitoisuus on alle 0,005 massaprosenttia ja veteen uuttuvien fenolien pitoisuus alle 3 massaprosenttia, ammatti- ja teollisuuskohteisiin, joissa puu joutuu kosketukseen (pohja)veden kanssa, kielletään Alankomaissa.

- Vanhan kreosootilla käsitellyn puun markkinoille saattaminen uudelleen käyttöä varten tai tällaisen puun uudelleenkäyttö kohteisiin, joissa puu joutuu kosketukseen pinta- tai pohjaveden kanssa, kielletään Alankomaissa, jos puu poistetaan nykyisestä käyttöpaikastaan.

(29) Direktiivillä 2001/90/EY korvataan kaikki direktiivillä 94/60/EY direktiiviin 76/769/ETY lisätyt kreosootilla käsiteltyä puuta koskevat säännökset, joiden suhteen Alankomaat oli saanut luvan kyseisten kansallisten säännösten soveltamiseen. Direktiivin 76/769/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 94/60/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/90/EY, asiaankuuluvien säännösten ja kyseisten kansallisten säännösten väliset erot esitetään tiivistetysti seuraavassa taulukossa:

>TAULUKON PAIKKA>

(30) Taulukosta käy selkeästi ilmi, että lukuun ottamatta niitä ennallaan säilyviä sääntöjä, jotka koskevat sellaisella kreosootilla käsiteltyä puuta, jonka B(a)P-pitoisuus on yli 0,05 massaprosenttia ja jota on aiemmin saatettu markkinoille, direktiivillä 2001/90/EY käyttöön otetut asiaankuuluvat säännökset ovat tiukempia kuin direktiivillä 94/60/EY käyttöön otetut säännökset. Alankomaiden ilmoittamat kansalliset säännökset ja sen aiemmin ilmoittamat ja komission hyväksymät säännökset ovat kuitenkin edelleen tiukempia kuin direktiivin 2001/90/EY säännökset.

(31) Huhtikuun 25 päivänä 2002 päivätyssä kirjeessään, joka annettiin komissiolle tiedoksi 3 päivänä toukokuuta 2002 ja jota täydennettiin 10 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, Alankomaat viittaa ilmoituksensa tueksi perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja/tai 5 kohtaan.

(32) Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa määrätään seuraavasti: "Jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio pitää tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristönsuojelua koskevista syistä tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja määräykset sekä perusteet niiden voimassa pitämiselle tiedoksi komissiolle."

(33) Perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaan "Jos sen jälkeen kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio lisäksi pitää tarpeellisena ottaa käyttöön uuteen, ympäristönsuojelua tai työympäristön suojelua koskevaan tieteelliseen näyttöön perustuvia kansallisia säännöksiä tai määräyksiä kyseisen jäsenvaltion erityisten ongelmien vuoksi, jotka ovat ilmenneet yhdenmukaistamistoimenpiteen toteuttamisen jälkeen, jäsenvaltio antaa suunnitellut säännökset ja määräykset sekä niiden käyttöönottamisen perusteet tiedoksi komissiolle."

(34) Näissä kahdessa perustamissopimuksen määräyksessä erotetaan toisistaan tilanteet, joissa jäsenvaltioiden ilmoittamat kansalliset säännökset on tarkoitus pitää voimassa (95 artiklan 4 kohta) ja tilanteet, joissa niitä otetaan käyttöön (95 artiklan 5 kohta). Molemmissa tilanteissa 95 artiklan keskeisistä määräyksistä poikkeamista koskevat erityiset edellytykset. Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan edellytysten sovellettavuuden ennakkoehtona on, että kansallisten säännösten on periaatteessa oltava jo voimassa ennen yhdenmukaistamistoimenpiteen toteuttamista, kun taas 95 artiklan 5 kohdan edellytyksiä sovelletaan siinä tapauksessa, että kansallisista säännöksistä ilmoitetaan periaatteessa niiden laatimisvaiheessa.

(35) Toimitetuista asiakirjoista käy ilmi, että kansalliset säännökset ovat vasta luonnosvaiheessa. Ne eivät ole voimassa eikä niitä ole pantu täytäntöön ennen direktiivin 2001/90/EY antamista. On kuitenkin otettava huomioon tietyt erityisolosuhteet sen määrittelemiseksi, onko Alankomaiden antamaa ilmoitusta tarkasteltava suhteessa perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisiin edellytyksiin vai olisiko sitä arvioitava 95 artiklan 5 kohdan edellytysten perusteella.

(36) Kansallisista säännöksistä ilmoitettiin ensimmäisen kerran komissiolle 23 päivänä tammikuuta 2001 eli ennen direktiivin 2001/90/EY antamista, ja säännökset hyväksyttiin päätöksellä 2002/59/EY. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa soveltaa yhdenmukaistamistoimenpiteestä poikkeavia kansallisia toimenpiteitä ennen kuin komissio on antanut asiasta päätöksen(16). Direktiivin 2001/90/EY antamisen ajankohtana ei myöskään otettu huomioon ympäristöriskejä eikä Alankomaiden ilmoittamaa erityistä ongelmaa. Kyseiset ongelmat ja niiden erityismerkitys Alankomaiden kannalta saatiin tietää direktiivin antamisen jälkeen. Tämän vuoksi komissio hyväksyi kansalliset säännökset ja samanaikaisesti ilmoitti aikomuksestaan tarkistaa vastikään annettua direktiiviä(17).

(37) On selvää, että ilmoittamalla kansallisista säännöksistä, joista oli ilmoitettu jo ennen direktiivin 2001/90/EY antamista, Alankomaat "pitää tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä", jotka komissio oli hyväksynyt, 95 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Sitä vastoin uudelleen annettu ilmoitus ei näytä täyttävän 95 artiklan 5 kohdan edellytyksiä, koska Alankomaat ei pitänyt tarpeellisena ottaa käyttöön kansalliset säännöksensä "sen jälkeen kun ... komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen", vaan se ilmaisi tämän kannan jo selvästi ennen direktiivin 2001/90/EY antamista. Näin ollen Alankomaiden antamaa ilmoitusta on tarkasteltava suhteessa EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohtaan.

(38) On huomattava, että yhteisön lainsäädännön mukaan jäsenvaltio ei saa soveltaa yhdenmukaistamistoimenpiteestä poikkeavia kansallisia toimenpiteitä ennen kuin komissio on hyväksynyt ne. On myös huomattava, että EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohta koskee kansallisia toimenpiteitä, jotka jäsenvaltio haluaa pitää voimassa yhdenmukaistamistoimenpiteen hyväksymisen jälkeen, toisin sanoen toimenpiteitä, joita jo sovelletaan kyseisessä jäsenvaltiossa. Komissio hyväksyi 23 päivänä tammikuuta 2002 alustavat kansalliset toimenpiteet, jotka Alankomaat halusi ottaa käyttöön ja jotka poikkesivat ympäristönsuojelun näkökulmasta direktiivin 94/60/EY säännöksistä. Direktiivi 2001/90/EY annettiin 26 päivänä lokakuuta 2001. Alustavat kansalliset toimenpiteet, jotka komissio hyväksyi EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan nojalla, poikkeavat direktiivin 2001/90/EY säännöksistä, joten komission on annettava hyväksyntänsä kyseisten toimenpiteiden soveltamiselle. Näin ollen Alankomaat antoi toisen ilmoituksen, joka koski samoja, aiemmin ilmoitettuja ja komission jo hyväksymiä toimenpiteitä. Näissä erityisissä olosuhteissa komissio päättelee, että Alankomaat haluaa "pitää voimassa" samat kansalliset säännöksensä, jotka ovat ympäristönsuojelun näkökulmasta rajoittavampia kuin direktiivin 2001/90/EY säännökset. Näin ollen Alankomaiden antamaa ilmoitusta on tarkasteltava suhteessa EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohtaan.

(39) On huomattava, että tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta 4 päivänä toukokuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/464/ETY(18) soveltamisalaan kuuluu tilanne, jossa henkilö sijoittaa kreosootilla käsiteltyä puuta pintaveteen(19). Tällä direktiivillä säännellään kuitenkin ennakkolupien myöntämistä kaikille päästöille esimerkiksi sisämaan pintavesiin, aluevesiin ja sisäisiin rannikkovesiin, mutta se ei koske kreosootilla käsitellyn puun saattamista markkinoille, eikä siinä säädetä yleisestä kiellosta kreosootilla käsitellyn puun käytölle kosketuksessa pintaveden kanssa. Tarkasteltavina olevat Alankomaiden kansalliset säännökset, joilla kokonaan kielletään kreosootilla käsitellyn puun markkinoille saattaminen ja/tai käyttö kohteisiin, jossa puu joutuu kosketukseen pintaveden kanssa, menevät näin ollen direktiivissä 76/464/ETY säädettyjä toimenpiteitä pidemmälle ja ovat ristiriidassa direktiivin 2001/90/EY kanssa.

(40) Lisäksi pohjaveden suojelemisesta tiettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamalta pilaantumiselta 17 päivänä joulukuuta 1979 annetun direktiivin 80/68/ETY(20) soveltamisalaan kuuluu tilanne, jossa henkilö sijoittaa kreosootilla käsiteltyä puuta suoraan kosketukseen pohjaveden kanssa, jos käsitellystä puusta liukenevien polysyklisten aromaattisten hiilivetyjen (jäljempänä "PAH-yhdisteiden") määrä tai pitoisuus on huolestuttavan suuri. Näissä olosuhteissa kreosootilla käsitellyn puun käyttäminen kosketuksissa pohjaveden kanssa on tämän direktiivin nojalla kielletty. Kyseisessä direktiivissä ei kuitenkaan säädetä kreosootilla käsitellyn puun käytön kieltämisestä kokonaan kosketuksissa pohjaveden kanssa, eikä kreosootilla käsitellyn puun saattaminen markkinoille kuulu direktiivin soveltamisalaan. Tarkasteltavina olevat Alankomaiden kansalliset säännökset, joilla kokonaan kielletään kreosootilla käsitellyn puun markkinoille saattaminen ja käyttö kohteisiin, jossa puu joutuu kosketukseen pohjaveden kanssa, menevät näin ollen direktiivissä 80/68/ETY säädettyjä toimenpiteitä pidemmälle ja ovat ristiriidassa direktiivin 2001/90/EY kanssa.

(41) Alankomaiden ilmoituksessa annetaan selvitys ympäristönsuojeluun liittyvistä perusteluista kyseisten kansallisten säännösten käyttöönotolle.

(42) Edellä todettu huomioon ottaen voidaan päätellä, että Alankomaiden viranomaiset ovat antaneet komissiolle tiedoksi niiden kansallisten säännösten tekstin, jotka on hyväksytty päätöksellä 2002/59/EY mutta jotka poikkeavat direktiivin 2001/90/EY säännöksistä ja jotka aiotaan pitää voimassa Alankomaissa, sekä omat perustelunsa kyseisten säännösten voimassa pitämiselle.

(43) Alankomaiden antama ilmoitus, jonka tarkoituksena on saada hyväksyntä alustaville kansallisille säännöksille, jotka oli hyväksytty päätöksellä 2002/59/EY perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan nojalla ja jotka säilyvät muuttumattomina, koskee tiukempia toimenpiteitä kuin ne, joista säädetään direktiivillä 2001/90/EY. Ilmoituksen katsotaan siten täyttävän käsiteltäväksi ottamisen ehdot EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti siltä osin kuin direktiivin 2001/90/EY asiaankuuluvat säännökset eivät ole samat kuin direktiivin 94/60/EY sisältämät säännökset.

2. Perustelut

(44) Komission on varmistettava perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti, että kaikki sellaiset edellytykset täyttyvät, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat käyttää kyseisessä artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia. Kansalliset säännökset on perusteltava etenkin perustamissopimuksen 30 artiklassa tarkoitetuilla tärkeillä syillä tai syillä, jotka liittyvät ympäristön tai työympäristön suojeluun. Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukainen poikkeamismahdollisuus edellyttää myös ilmoituksen tehneeseen jäsenvaltioon erityisesti liittyvää ongelmaa, jolla on yhteys jäsenvaltioiden ilmoittamiin perusteisiin.

(45) Jos komissio katsoo kyseisten kansallisten säännösten olevan perusteltuja, sen on lisäksi selvitettävä perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan nojalla, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyä rajoittamista ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.

2.1 Kreosootti - Yleistä

(46) Kreosootti on yli 200 kemiallisen yhdisteen monimutkainen seos, jossa on pääasiassa aromaattisia hiilivetyjä, fenolityppi- ja fenolirikkiyhdisteitä sekä aromaattisia typpi- ja rikkiyhdisteitä. Se on kivihiilitervan keskiraskas tisle (kiehumispiste noin 200-400 °C).

(47) Kreosootti voi sisältää yli 30:tä erilaista polysyklistä aromaattista hiilivetyä (PAH), ja sen kokonais-PAH-pitoisuus voi olla 85 prosenttia. Tärkeimmät polysykliset aromaattiset hiilivedyt ovat

- asenafteeni

- naftaleeni

- fenantreeni

- antraseeni

- fluoreeni

- fluoranteeni

- kryseeni

- trifenyleeni

- bentso(a)antraseeni

- bentso(b)fluoranteeni

- bentso(k)fluoranteeni

- bentso(a)pyreeni.

(48) Bentso(a)pyreeni (B(a)P) on eräs perusteellisimmin tutkituista PAH-yhdisteistä, ja B(a)P-pitoisuutta käytetään indikaattorina tai merkkiaineena luokitustarkoituksessa; B(a)P-pitoisuus ei sinänsä kuvaa kreosootin koko PAH-pitoisuutta. Kyseessä olevan kreosoottityypin mukaan B(a)P-pitoisuus voi olla 0,003-0,3 painoprosenttia (30-3000 ppm). Kivihiilitervan jakotislaaminen ja jakeiden valinta voivat johtaa alhaisempiin B(a)P- tai fenolipitoisuuksiin. Länsi-Euroopan puunsuojausinstituutti (Western European Institute for Wood Preservation) on kehittänyt erilaisia teollisuusstandardeja, joille on luonteenomaista spesifioitujen tislausjakeiden pitoisuuksien vaihtelu sekä - mikä on tärkeintä tässä yhteydessä - B(a)P-pitoisuuksien vaihtelu. Luokittelussa käytettävien standardien raja-arvot ovat 500 ppm ja 50 ppm.

(49) Kreosootin fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien muuttaminen on mahdollista, jos se on tarpeen käytön kannalta tai ympäristönäkökohtien vuoksi. On mahdollista luoda sivellinmaalaukseen paremmin soveltuva viskositeetiltaan alhaisempi tuote lisäämällä kreosoottiin kiehumispisteeltään alhaisempia ainesosia; tällaista tuotetta kutsutaan toisinaan karbolineumiksi. Direktiivissä 2001/90/EY ei tehdä eroa: direktiivi kattaa koko joukon erilaisia kivihiilitervan tisleitä, joita käsitellään direktiivissä samalla tavalla ja joista jokaisen osalta mainitaan nimi sekä Einecs- ja CAS-numero.

(50) Kreosoottia käytetään pääasiassa ja lähes yksinomaan puunkyllästysaineena. Tärkeimpiä ovat toistaiseksi olleet suurimittaiset teolliset ja ammattimaiset käyttökohteet: ratapölkyt, sähköpylväät, vesirakentaminen (rantapengerten suojarakenteet), aidat sekä maataloudessa ja hedelmänviljelyssä käytettävät pylväät. Myös yksittäiset kuluttajat käyttävät kreosoottia ja vastaavia tuotteita puun kyllästämiseen.

(51) Kreosootin tärkeimpiä ominaisuuksia ovat

- voimakas sieniä tuhoava vaikutus

- voimakas hyönteisiä tuhoava vaikutus

- pysyvyys

- kestävyys liukenemista ja sään vaikutuksia vastaan.

(52) Kreosoottia käytetään erittäin pieninä määrinä lääkinnällisissä tuotteissa tiettyjen ihosairauksien, kuten psoriasiksen hoidossa.

Ekotoksikologiset vaikutukset

(53) Monissa maissa on todettu kreosootin pilanneen ympäristöä, ja syynä ovat usein olleet vanhat puunkäsittelylaitokset. Tieto kreosootin käyttäytymisestä sen jouduttua ympäristöön on saatu suurimmaksi osaksi teollisuuden kreosoottivuodoista ja käytöstä poistettujen kreosoottilaitosten aiheuttamasta pilaantumisesta. Ympäristön pilaantuminen on todettu analysoimalla valikoituja PAH-yhdisteitä, erityisesti B(a)P:tä.

(54) Kreosootti on myrkyllistä tietyille maassa eläville eliöille ja erittäin myrkyllistä vesieliöille (96 tunnin LC-50-arvot ovat yleensä alle 1 mg/l). Monet sen ainesosat ovat biologisesti kertyviä.

(55) PAH-yhdisteillä on seuraavia ympäristön kannalta tärkeitä ominaisuuksia:

- PAH-yhdisteet sitoutuvat voimakkaasti maan orgaaniseen ainekseen.

- PAH-yhdisteiden hajoaminen maaperässä ja muissa ympäristön osissa on tavallisesti hidasta. Kreosoottijäämät voivat pysyä ympäristössä useita vuosia (yli 20--30 vuotta).

- Tärkeimmät hajoamismuodot ovat valohajoaminen (auringon säteilyn vaikutuksesta) ja biologinen hajoaminen (tiettyjen bakteerien vaikutuksesta). Biologinen hajoaminen on mahdollista aerobisissa ja anaerobisissa olosuhteissa. Neljästä tai useammasta renkaasta koostuvat PAH-yhdisteet voivat olla heikosti hajoavia.

- Vesistöihin joutuvat PAH-yhdisteet siirtyvät nopeasti sedimenttiin.

- Useimmat molekyylipainoltaan kevyet PAH-yhdisteet poistuvat vesistöissä pääasiassa biologisesti hajoamalla, ja painavat yhdisteet poistuvat valohapettumisen ja sedimentoitumisen kautta. Herkästi veteen liukenevat PAH-yhdisteet hajoavat biologisesti aerobisissa ja anaerobisissa olosuhteissa. PAH-yhdisteiden ainesosien on osoitettu kertyvän vesieliöihin.

(56) PAH-yhdisteitä voi päästä ilmaan, veteen ja maaperään kyllästys- ja varastointivaiheessa kyllästyspaikalla sekä käsitellyn puun käytön yhteydessä. Ympäristön eri osissa tavattujen PAH-yhdisteiden alkuperä kuitenkin vaihtelee (kaikki palamisprosessit, liikenne ja niin edelleen), ja esiintymämäärien syyksi on usein vaikea määrittää tietty tekijä, kuten kreosootilla käsitelty puu.

(57) Ruotsissa julkaistussa tutkimuksessa(21) osoitettiin, että 40 vuotta maassa olleiden, kreosootilla kyllästettyjen pölkkyjen sisältämän kreosootin yhdisteistä osa oli hävinnyt, erityisesti ne, joiden kiehumispiste oli alhaisin (alle 270 °C). Maanpinnan yläpuolella olevista pölkynosista hävisi suurempi määrä yhdisteitä. Liuenneiden yhdisteiden liikkuvuus oli kuitenkin erittäin vähäistä: niitä löydettiin ainoastaan pölkkyjen lähellä olevasta maasta. Tämä tutkimustulos on johdonmukainen sen havainnon kanssa, että PAH-yhdisteiden liikkuvuus maaperässä on voimakkaan orgaaniseen ainekseen imeytymisen vuoksi erittäin vähäistä.

(58) Vesiympäristössä PAH-tasojen kasvun on usein katsottu johtuvan kreosootilla käsitellystä puusta. Kreosootin ainesosien kulkeutuminen käsitellystä puusta veteen on voimakkaampaa makeassa vedessä kuin merivedessä, mikä on todettu monissa tutkimuksissa. Kulkeutuminen näyttää olevan rajoitetumpaa merivedessä. Eräässä tutkimuksessa todettiin, että 10 vuotta meressä olleissa paaluissa oli jäljellä 93 prosenttia alkuperäisistä kreosoottiyhdisteistä(22). Alankomaissa on todettu rantapengerten suojarakenteista valuvan kreosootin saastuttaneen sedimenttiä(23), ja samanlaista pilaantumista on havaittu entisten kyllästyslaitosten vaikutusta koskevissa tutkimuksissa.

(59) Alankomaissa tehdyn tutkimuksen(24) pohjalta SCTEE(25) on äskettäin korostanut kreosootilla käsiteltyyn puuhun liittyviä ympäristöriskejä vesiympäristössä (pinta- ja pohjavesissä) jopa siinä tapauksessa, että puun käsittelyyn käytetyn kreosootin B(a)P-pitoisuus on hyvin pieni.

(60) Mitä tulee ihmisten altistumiseen ympäristön välityksellä, kreosootista peräisin olevien PAH-yhdisteiden aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta on vain vähän mitattua tietoa.

2.2 Alankomaiden kanta

(61) Alankomaiden kannan mukaan kansalliset säännökset ovat perusteltuja, koska on tarpeen suojella vesiympäristöä riskeiltä, jotka aiheutuvat pinta- tai pohjaveden kanssa kosketukseen joutuvasta kreosootilla käsitellystä puusta ja Alankomaiden erityisestä altistumistilanteesta.

(62) Alankomaiden viranomaiset viittaavat aiemman ilmoituksen tueksi toimitettuun aineistoon sekä SCTEE:n suorittaman tarkastelun tuloksiin(26). Alankomaiden toimittaman asiaankuuluvan viiteaineiston yksityiskohtainen kuvaus sisältyy päätökseen 2002/59/EY, johon tässä päätöksessä viitataan. Lisäksi Alankomaiden viranomaiset huomauttavat, että direktiivin 2001/90/EY lähtökohtana on ollut yksinomaan ihmisten terveyden suojelua koskevat vaatimukset, eikä siinä oteta huomioon ympäristöön liittyviä ongelmia eikä Alankomaiden erityistä altistumistilannetta.

2.3 Alankomaiden kannan arviointi

2.3.1 Ympäristönsuojelun tarpeeseen liittyvät perustelut

(63) Alankomaiden tekemän ilmoituksen viiteaineistossa korostetaan riskejä, joita PAH-yhdisteiden liukeneminen veden kanssa kosketuksissa olevasta kreosootilla käsitellystä puusta voi aiheuttaa vesiympäristölle. Alankomaiden viranomaisten suorittama riskinarviointi koskee sekä sellaisella kreosootilla käsiteltyä puuta, jonka B(a)P-pitoisuus on alle 0,05 massaprosenttia (jäljempänä "vakiokreosootti") että sellaisella kreosootilla käsiteltyä puuta, jonka B(a)P-pitoisuus on alle 0,005 massaprosenttia (jäljempänä "muunnettu kreosootti"). Molemmissa tapauksissa kreosootilla käsitellyn puun todettiin johtavan useimpien valittujen PAH-yhdisteiden suurimpiin hyväksyttävissä oleviin pitoisuuksiin pintavesissä, ja pohjavesissä ja sedimentissä pitoisuudet ylittyivät huomattavasti.

(64) Lokakuun 21 päivänä 2002 antamassaan lausunnossa SCTEE vahvistaa pääpiirteissään Alankomaiden esille tuomat ympäristöriskit. SCTEE toteaa kuitenkin vakiokreosootilla käsitellyn puun osalta, että ympäristöriskit saattavat olla Alankomaiden viranomaisten ilmoittamia suuremmat. SCTEE toteaa, että PAH-yhdisteiden pitoisuudet eivät muunnetun kreosootin osalta huomattavasti pienene, eivätkä yksinomaan B(a)P:hen perustuvat tarkastukset ole SCTEE:n mukaan riittäviä.

(65) Direktiivillä 2001/90/EY, joka annettiin ennen SCTEE:n lausuntoa, kreosootin sallittu B(a)P-pitoisuus pelkästään alennettiin 0,05:stä 0,005:een, joten siinä ei riittävästi otettu huomioon Alankomaiden esittämiä ympäristöriskejä. Sen lähtökohtana olivat yksinomaan ihmisten terveyden suojelua koskevat vaatimukset, ja koska SCTEE:n suorittamaa arviointia ei ollut tuolloin käytettävissä, siinä ei otettu huomioon Alankomaiden esittämiä ympäristöön liittyviä huolenaiheita. Lisäksi päätöksellä 2001/59/EY, jossa otetaan huomioon kyseiset ympäristöön liittyvät huolenaiheet ja jossa komissio ilmoittaa aikomuksestaan tarkistaa kyseisiä säännöksiä, komissio vahvistaa direktiiviin 2001/90/EY liittyvät rajoitukset.

(66) Alankomaiden ilmoituksen viiteaineistosta käy lisäksi ilmi Alankomaissa havaittavissa erityinen ongelma, joka johtuu Alankomaiden pinta- ja pohjavesialueiden voimakkaasta altistumisesta kreosootilla käsitellystä puusta liukeneville PAH-yhdisteille.

(67) SCTEE toteaa 30 päivänä lokakuuta 2001 antamassaan lausunnossa, että Alankomaissa käytetään runsaasti kreosootilla käsiteltyä puuta vesistöjen rantapenkereiden tukemiseen ja että tästä vesiympäristölle aiheutuvat riskit ovat Alankomaissa todennäköisesti suuret. Muut vertailutiedot(27) osoittavat lisäksi, että kreosootilla käsitellyn puun runsas käyttö rantojen suojauksessa on Alankomaissa muita jäsenvaltioita suurempi ongelma. Myös äskettäin tehdyssä arviossa(28) Alankomaiden pintavesien yleisestä altistumisesta PAH-yhdisteille vahvistetaan, että Alankomaissa vallitseva altistumistilanne on erityisen vakava.

(68) Tiedoista, joiden mukaan Alankomaiden laajat lähellä maanpintaa sijaitsevat pohjavesialueet yhdistettynä runsaaseen kreosootilla käsitellyn puun käyttöön kohteissa, joissa puu joutuu kosketukseen pohjaveden kanssa, on kohtuudella pääteltävissä, että kreosootilla käsitellystä puusta liukenevien PAH-yhdisteiden erityisen korkea altistumistaso on todennäköinen myös pohjavesissä.

(69) Edellä todetun perusteella komissio katsoo, että Alankomaiden ilmoittamat säännökset ovat perusteltuja, koska Alankomaiden vesiympäristön altistumista on tarpeen vähentää, ja että ne ovat oikeasuhteisia tavoitteeseen nähden.

2.4 Mielivaltainen syrjintä, jäsenvaltioiden välisen kaupan peitelty rajoittaminen ja sisämarkkinoiden toiminnan esteet

2.4.1 Mielivaltainen syrjintä

(70) Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohta velvoittaa komission tarkastamaan, ettei suunniteltuja säännöksiä käytetä mielivaltaiseen syrjintään. Se, että syrjintää ei esiinny, merkitsee sitä, että samankaltaisessa tilanteessa olevia ei saa kohdella eri tavalla ja että erilaisessa tilanteessa olevia ei saa kohdella samankaltaisella tavalla, ja tämä on yhteisön oikeuden mukainen yleinen periaate.

(71) Kansalliset säännökset ovat yleisluonteisia, ja niiden on tarkoitus koskea sekä kotimaista että maahantuotua kreosootilla käsiteltyä puuta kyseisissä käyttökohteissa. Näin ollen ei ole todisteita siitä, että niitä voitaisiin käyttää keinona talouden toimijoiden väliseen mielivaltaiseen syrjintään yhteisössä.

2.4.2 Jäsenvaltioiden välisen kaupan peitelty rajoittaminen

(72) Tuotteiden markkinointia ja käyttöä yhteisön direktiiviin nähden rajoittavammat kansalliset toimenpiteet muodostavat yleensä kaupan esteen siltä osin kuin tuotteita, jotka voidaan saattaa laillisesti markkinoille muualla yhteisössä, ei voida saattaa markkinoille kyseisessä jäsenvaltiossa. Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa määriteltyjen edellytysten tarkoituksena on estää 4 ja 5 kohtaan perustuvien rajoitusten käyttäminen vääriin tarkoituksiin siten, että ne todellisuudessa ovatkin taloudellisia toimenpiteitä, joilla asetetaan esteitä muista jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden tuonnille eli välillisesti suojellaan kansallista tuotantoa.

(73) Edellä on kuitenkin jo todettu, että Alankomaissa on olemassa todellinen, vesiympäristöön liittyvä riski vallitsevan erityisen altistumistilanteen vuoksi. Kansallisten säännösten todellinen tavoite vaikuttaa siksi olevan ympäristön suojelu eikä kaupan peitelty rajoittaminen.

(74) Kansallisissa säännöksissä on vientiin tarkoitettua kreosootilla käsiteltyä puuta koskeva poikkeus. Kyseinen poikkeus on kuitenkin direktiivin 76/769/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/90/EY, mukainen, joten tämä päätös ei koske sitä.

(75) On siis pääteltävä, ettei ole olemassa näyttöä siitä, että suunniteltuja kansallisia säännöksiä käytettäisiin jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.

2.4.3 Sisämarkkinoiden toiminnan esteet

(76) Tätä ehtoa ei voi tulkita siten, että sillä suljetaan pois mahdollisuus sellaisten kansallisten säännösten antamiseen, jotka voisivat vaikuttaa sisämarkkinoiden toteutumiseen. Itse asiassa kaikki kansalliset säännökset, jotka poikkeavat sisämarkkinoiden toteutumiseen ja toimintaan tähtäävästä yhdenmukaistamistoimenpiteestä, ovat toimenpiteitä, jotka todennäköisesti vaikuttavat sisämarkkinoihin. Tämän vuoksi EY:n perustamissopimuksen 95 artiklalla määrätyn poikkeusmenettelyn hyödyllisyyden säilyttämiseksi sisämarkkinoiden toiminnan esteen käsite on 95 artiklan 6 kohdan yhteydessä ymmärrettävä kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi suhteessa tavoitteeseen.

(77) Edellä esitettyjen ympäristönäkökohtien perusteella ja kun otetaan huomioon Alankomaiden erityinen altistumistilanne, on pääteltävä, ettei ole todisteita siitä, että suunnitellut kansalliset säännökset muodostaisivat esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.

IV PÄÄTELMÄ

(78) Edellä todetun perusteella voidaan päätellä, että 3 päivänä toukokuuta 2002 tiedoksi annettu Alankomaiden ilmoitus, joka koskee direktiivin 2001/90/EY säännöksistä poikkeamista kreosootilla käsitellyn puun osalta, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot ja täyttää perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa esitetyt ehdot.

(79) Lisäksi kansalliset säännökset eivät ole keino mielivaltaiseen syrjintään eivätkä jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen eivätkä muodosta suhteetonta estettä sisämarkkinoiden toiminnalle.

(80) Kansalliset säännökset voidaan näin ollen hyväksyä perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Komissio tarkastelee perustamissopimuksen 95 artiklan 7 kohdan mukaisesti direktiivin 76/769/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/90/EY, säännösten mukauttamista saatavilla olevan tieteellisen näytön perustella,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään kansalliset säännökset, jotka liittyvät kreosootilla käsitellyn puun markkinoille saattamiseen ja käyttöön ja jotka Alankomaat on antanut komissiolle tiedoksi 3 päivänä toukokuuta 2002.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 31 päivänä lokakuuta 2002.

Komission puolesta

Erkki Liikanen

Komission jäsen

(1) EYVL L 262, 27.9.1979, s. 201.

(2) EYVL L 243, 11.9.2002, s. 15.

(3) EYVL L 398, 20.12.1989, s. 24.

(4) EYVL 196, 16.8.1967, s. 1.

(5) EYVL L 154, 5.6.1992, s. 1.

(6) EYVL L 365, 31.12.1994, s. 1.

(7) Fraunhofer Institute of Toxicity and Aereosol Research, "Dermal Carcinogenicity Study of two Coal Tar Products (CTP) by Chronic Epicutaneous Application in Male CD-1 Mice (78 weeks)", loppuraportti, Hannover, Saksa, lokakuu 1997.

(8) Opinion on "Cancer risk to consumers from creosote containing less than 50 ppm benzo-[a]-Pyrene and/or from wood treated with such creosote and estimation of respective magnitude", expressed at the eight SCTEE plenary meeting, Bryssel, 4. maaliskuuta 1999.

(9) EYVL L 283, 27.10.2001, s. 41.

(10) Alankomaiden säädöskokoelma (Staatsblad) 1996, No 304, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 6 päivänä huhtikuuta 1998 annetulla asetuksella (Staatsblad No. 235).

(11) EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

(12) EYVL L 23, 25.1.2002, s. 37.

(13) Opinion on Creosote - Notification of The Netherlands made under Article 95(5) of the Treaty expressed at the 24th SCTEE plenary meeting, Bryssel, 12. kesäkuuta 2001.

(14) EYVL L 210, 3.8.2001, s. 46.

(15) EYVL C 188, 8.8.2002, s. 2.

(16) Ks. esim. asia C-319/97, Kortas, Kok. 1999, s. I-3143, 28 kohta.

(17) Ks. komission päätöksen 2002/59/EY johdanto-osan 98 kappale.

(18) EYVL L 129, 18.5.1976, s. 23.

(19) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, annettu 29. syyskuuta 1999, asiassa C-232/97 - Kok. 1999 s. I-6385.

(20) EYVL L 20, 26.1.1980, s. 43.

(21) S. Holmroos, Analys av kreosotstolpar i Simlångsdalen efter 40 års exponering i fält. Rapport nr. M205-252.092. Älvkarleby: Vattenfall Utveckling. 1994.

(22) L.L. Ingram et. al., Migration of Creosote and Its Components from Treated Piling Sections in a Marine Environment, Proc. Ann. Meet. Am. Wood Preserv. Assoc. 78, 1982, s. 120. Ks. myös alaviitteet 8 ja 18.

(23) BKH consulting engineers, Foundation of the appeal against the EC-directive on creosote, loppuraportti, Delft, 1.7.1995.

(24) Centrum voor Stoffen en Risicobeoordeling, CSR Advisiesrapport: 08196A01, Creosoot - Milieurisico's ten gevolge van de toepassing van gecreosoteerd hout in contact met water en bodem - Auteurs: M.H.M.M. Monforts, E.W.M. Roex, and J.P. Rila, 5.12.2000 - RIVM (Research for man and environment) Rijksinstituut voor volksgezondheid en milieu (National Institute of public health and the environment).

(25) Opinion on creosote. - Notification of the Netherlands made under Article 95(5) of the Treaty expressed at the 24th SCTEE plenary meeting, Bryssel, 12. kesäkuuta 2001.

(26) Opinion on creosote. - Notification of the Netherlands made under Article 95(5) of the Treaty expressed at the 24th SCTEE plenary meeting, Bryssel, 12. kesäkuuta 2001.

(27) BKH consulting engineers, Foundation of the appeal against the EC-directive on creosote, loppuraportti, Delft, 1.7.1995.

G. Grimmer, Study on the Justification in Scientific Terms of Allowing The Netherlands to retain its National Laws on Creosote in Place of Council Directive 94/60/EC. Loppuraportti, Biochemisches Institut für Umweltcarcinogene, Großhansdorf (Saksa), joulukuu 1995.

(28) Centrum voor Stoffen en Risicobeoordeling, CSR Advisiesrapport: 08196A01, Creosoot - Milieurisico's ten gevolge van de toepassing van gecreosoteerd hout in contact met water en bodem - Auteurs: M.H.M.M. Monforts, E.W.M. Roex, and J.P. Rila, 5.12.2000 - RIVM (Research for man and environment) Rijksinstituut voor volksgezondheid en milieu (National Institute of public health and the environment).