Innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pk-yrityksille myönnettävä rahoitusapu Tiedonanto kasvu- ja työllisyysaloitteeseen kuuluvan ETF-käynnistysjärjestelmän ja pk-yritysten takausjärjestelmän täytäntöönpanosta (98/C 302/07)

Neuvoston tehtyä päätöksen 98/347/EY (EYVL L 155, 29.5.1998) komissio on 24. heinäkuuta 1998 tehnyt Euroopan investointirahaston (EIR) kanssa yhteistyösopimukset mainittujen tukijärjestelmien täytäntöönpanosta.

1. ETF-KÄYNNISTYSJÄRJESTELMÄ

EIR hallinnoi järjestelmää komission puolesta ja valitsee soveliaisiin riskipääomarahastoihin tehtävät sijoitukset. Jotta sijoituskohteiden valinta tapahtuisi mahdollisimman avoimesti, julkaistaan seuraavassa EIR:n noudattama sijoituspolitiikka:

ETF-KÄYNNISTYSJÄRJESTELMÄ - SIJOITUSPOLITIIKKA

Tarkoitus

ETF-käynnistysjärjestelmän rahoittaa Euroopan yhteisö. Järjestelmän tarkoitus on lisätä työpaikkojen syntymistä tukemalla innovatiivisten pk-yritysten perustamista ja kasvua. Tähän pyritään parantamalla riskipääoman saatavuutta koko Euroopan unionissa. ETF-käynnistysjärjestelmän suunnattavan summan odotetaan olevan noin 150-190 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 2002 mennessä.

Sijoitusten luonne

ETF-käynnistysjärjestelmän sijoitetaan varoja erikoistuneisiin riskipääomarahastoihin, jotka on perustettu erityisesti tarjoamaan osakepääomaa tai muuta riskipääomaa pk-yrityksille, erityisesti pieniin tai vasta perustettuihin rahastoihin, alueellisesti toimiviin rahastoihin, erityisaloihin tai -teknologiaan suunnattuihin rahastoihin sekä rahastoihin, joista rahoitetaan tutkimuksen ja kehityksen tulosten hyödyntämistä, esimerkiksi tutkimuskeskuksiin ja tiedepuistoihin liittyviin rahastoihin.

ETF ei sijoita rahastoihin, joiden ensisijainen tarkoitus on management buy-out-(MBO) ja management buy-in-(MBI) kaupat tai jälleenhankintapääoma.

ETF-käynnistysjärjestelmän sijoitetaan vain Euroopan unionissa toimiviin riskipääomarahastoihin, ja se hankkii yleensä 25 prosentin vähemmistöosuuden riskipääomarahaston kokonaispääomasta (1). Tätä prosenttiosuutta koskevat kuitenkin myös seuraavat säännöt:

- Osuutta voidaan alentaa sillä prosenttiosuudella, joka riskipääomarahaston pääomasta on käytettävissä Euroopan unionin ulkopuolelle tehtäviin sijoituksiin; suurin osa pääomasta on aina sijoitettava jäsenvaltioihin.

- Osuutta voidaan alentaa rahaston johtajan pyynnöstä.

- Osuuden on aina oltava vähintään 10 prosenttia siitä rahastosta, johon sijoitus tehdään.

Kaikissa tapauksissa yhteen riskipääomarahastoon voidaan suorittaa enintään 10 miljoonaa ecua.

ETF-käynnistyssijoituksen on aina tapahduttava samoin ehdoin ja oltava samanarvoinen muiden pääomasijoitusten kanssa.

ETF-käynnistysjärjestelmästä sijoitetaan tavallisesti ensin rahaston ensimmäiseen merkitsemiseen. Lisää ETF-käynnistyssijoituksia voidaan tehdä seuraaviin merkitsemisiin, mikäli jokainen merkintä täyttää edellä määritellyt edellytykset. Viimeisen merkinnän oletetaan toteutuvan 6 kuukauden kuluessa ensimmäisestä merkinnästä.

Suoria sijoituksia pk-yrityksiin ei tehdä.

Kohteena olevat riskipääomarahastot

ETF-käynnistysjärjestelmän kohteena ovat kaupallisesti suuntautuneet riskipääomarahastot, joita hallinnoivat riippumattomat ammattilaisryhmät (2), joilla on niin paljon yrityskokemusta, että se osoittaa riittävää kykyä ja uskottavuutta riskipääomarahaston hallinnoimiseen, vaikka niillä ei tarvitsekaan olla aiempaa suoraa kokemusta rahaston johtamisesta.

Rahaston johtajien on esitettävä selkeä strategia ja osoitettava, että rahaston toiminta on riittävän laajaa ja sen irrottautumispolitiikka asianmukainen. Heidän odotetaan noudattavan markkinoiden valiokäytäntöä oikeudellisen rakenteen, sijoitusperiaatteiden ja raportoinnin osalta. Rahastot rakentuvat sopivista kotimaisista tai kansainvälisistä välineistä. Jos riskipääomarahasto muodostuu useammasta kuin yhdestä oikeushenkilöstä, sijoituskriteereitä sovelletaan niiden kokonaisuuteen.

ETF-käynnistysjärjestelmästä sijoitetaan rahastoihin, jotka ovat kyllin suuria saavuttaakseen kriittisen massan sillä riskipääomamarkkinoiden osa-alueella, jolla ne toimivat. Rahastojen on pystyttävä palkkaamaan riittävä ammattijohto, tekemään kyllin monta pk-sijoitusta ja jatkosijoituksiakin. Vaikka oletetaankin, että tuettava rahasto ei tavallisesti ole pienempi kuin 10 miljoonaa ecua, järjestelmää voidaan käyttää pienempiinkin vähintään 5 miljoonan ecun rahastoihin, kun otetaan huomioon sellaiset tekijät kuin niiden alueellinen kohde, niiden erikoistuminen pieniin sijoituksiin ja niiden ehdotettuihin sijoituskohteisiin liittyvät riskit, mikäli rahastot voivat selkeästi osoittaa, että mainitut kriteerit täytetään tyydyttävästi.

Rahastovälineiden elinaika on rajallinen paitsi jos ne voidaan realisoida poikkeuksellisesti osakemarkkinoilla, ja niiden juoksuajan täytyy päätyä viimeistään 30. kesäkuuta 2014.

Rahaston johtajien on maksimoitava yksityissektorin sijoitukset ja heidän odotetaan hankkivan tavallisesti ainakin 50 prosenttia koko rahastosta yksityisistä lähteistä. Monenlaisia sijoittajia kannustetaan mukaan toimintaan. Yksi sijoittaja ei koskaan saa suoraan eikä välillisesti sijoittaa enempää kuin 50 prosenttia minkään rahaston pääomasta.

Enintään 10 prosenttia kohteena olevaan riskipääomarahastoon sidotusta pääomasta voidaan sijoittaa pienempiin riskipääomarahastoihin, joiden sijoituspolitiikan tavoitteet ovat samanlaiset kuin ETF-käynnistysjärjestelmän.

Kohteena olevat pk-yritykset

ETF-käynnistysjärjestelmän sijoituskohteena olevien riskipääomarahastojen pääkohteiden on oltava pk-yrityksiä, joilla on kasvumahdollisuuksia, erityisesti pk-yrityksiä, jotka ovat perustamis- tai alkuvaiheessaan (alkupääoma mukaan lukien), sekä innovatiivisia pk-yrityksiä. Sijoitusten on muodostettava pitkäaikaista pääomaa tai oman pääoman ehtoista pääomaa (esimerkiksi osakkuus- tai toissijaisia lainoja, vaihtovelkakirjalainoja). Investointirahaston rahoitusta voidaan käyttää kasvun edistämiseen rahoittamalla pääomasijoituksia, modernisointia ja laajentamista (myös käyttöpääomaa ja investointeja työvoimaan) sekä rajoitetusti yritysostoihin tai omistuksen vaihdoksiin silloin kun tämän odotetaan turvaavan työllisyyttä tai johtavan vähitellen laajentumiseen ja pääomasijoituksiin. Rahastoja ei pääosin pidä käyttää olemassaolevien sitoumusten jälleenrahoitukseen.

Kaikki riskipääomarahaston tekemät sijoitukset on suunnattava pk-yrityksiin. Nämä määritellään yrityksiksi, joissa alkuinvestoinnin aikaan on alle 250 työntekijää ja joiden liikevaihto on enintään 40 miljoonaa ecua tai nettovarallisuus enintään 27 miljoonaa ecua ja jotka täyttävät itsenäisyyskriteerin sekä ovat komission suosituksessa 96/280/EY (EYVL L 107, 30.4.1996) esitetyn pk-yrityksen määritelmän mukaisia. Etusijalle asetetaan pk-yritykset, joissa on enintään 100 työntekijää.

Yhteisinvestointi

Yhteisinvestointirahoitus muista yhteisön järjestelmistä sallitaan, jos yhteismäärä ei ylitä 50 prosenttia kohteena olevan riskipääomarahaston pääomasta. Euroopan investointirahastosta tai sen hallinnoimista järjestelmistä tapahtuvaa yhteisinvestointia ei kuitenkaan sallita, koska ETF-käynnistysjärjestelmän on tarkoitettu täydentämään näitä järjestelmiä ja se suuntautuu riskipääomamarkkinoiden eri osaan.

ETF-käynnistysjärjestelmän raportointivaatimukset

Vuotuisia tilastotietoja edellytetään jokaisesta kohteena olevan riskipääomarahaston tekemästä investoinnista, työntekijöiden lukumäärätiedot mukaan lukien. Rahaston on annettava Euroopan komission varainhoidon valvojalle ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen tarkastajille riittävästi tietoja, jotta nämä pystyvät täyttämään Euroopan yhteisön varojen käytön valvontaan liittyvät velvollisuutensa.

Investointien realisointi

Koska niitä riskipääomarahastoja, joihin ETF-käynnistysjärjestelmästä varoja sijoitetaan, ei tavallisesti noteerata pörssissä eikä niitä ole helppo muuttaa rahaksi, ETF-käynnistysjärjestelmän sijoitukset realisoidaan ensisijaisesti jakamalla riskipääomarahastojen tekemien investointien myynnistä saatavat tulot. Rahaston johtajien odotetaan hallinnoivan salkkuja niin että selkeänä tavoitteena on realisoida kaikki sijoitukset rahaston elinaikana.

ETF-käynnistysjärjestelmästä pörssiin listattuihin rahastoihin tehtyjen sijoitusten kohdalla osakkeet realisoidaan sopivalla hetkellä, jolloin tarkoituksena on saada sijoituksella riittävä tuotto ja säilyttää kyseisten osakkeiden arvo markkinoilla.

Taloudellinen tulos

Rahaston johdon on pystyttävä osoittamaan, että sen tavoitteena on hallinnoida riskipääomarahastoa siten, että se on taloudellisesti kannattava.

Valinta

Investointiehdotuksia tutkitaan jatkuvasti silloin kun niitä esitetään. Tällöin otetaan huomioon erityisesti seuraavat tekijät:

- Johtoryhmä

Kokemus alalta

Työryhmän koko ja sen taitojen yhdistelmä

Kyky tarjota lisäarvoa

Kyky sitoutua riittävästi rahaston elinajaksi

- Markkinat

Kohdemarkkinoiden tunnistaminen

Markkinoiden koko ja niiden kehitysmahdollisuudet

Kohdemarkkinoiden pk-yritysten kasvumahdollisuudet

- Liiketapahtumien määrä

Aikaisempaa näyttöä riittävästä liiketapahtumien määrästä

Liiketapahtumien laatu

Liiketapahtumien määrän kehityssuunnitelmien uskottavuus

- Sijoitusstrategia

Sijoitusstrategian soveltuvuus markkinoille

Soveltuvuus järjestelmän tavoitteisiin

Sopivat ja käytettävissä olevat keinot sijoituksista irrottautumiseen

- Rahaston koko

Rahaston koon ja liiketoimien odotetun määrän välinen tasapaino

Jatkoinvestointien tarjonnan riittävyys

- Ehdotetut ehdot

Markkinanormien mukaiset, poikkeamat selitettävä

Tulospalkkiot, kuten korkojen siirto, jolla pyritään palkitsemaan rahaston kokonaistuloksesta

- Tuotto-odotukset

Osoitus siitä, että rahastoa hoidetaan liiketaloudelliselta pohjalta ja että sen voidaan odottaa olevan taloudellisesti kannattava

- Muut sijoittajat

Osoitus muiden erityisesti yksityisen sektorin sijoittajien tuesta

Tieto siitä, missä määrin ETF-käynnistysinvestointien voidaan odottaa käynnistävän muita investointeja

Sijoitusehdotuksien hyväksymistä harkitaan aikajärjestyksessä, kun tämä tutkimus on ensin saatettu tyydyttävään päätökseen niiden budjettivarojen puitteissa, jotka Euroopan komissio myöntää vuosittain. Huomioon otetaan myös tarve pyrkiä kohtuulliseen maantieteelliseen tasapainoon Euroopan unionin eri osien välillä.

Riskipääomarahastot, jotka ovat kiinnostuneita järjestelmän tarjoamista mahdollisuuksista,

ETV-käynnistysjärjestelmä - ohjelman johtaja

Euroopan investointirahasto

43, avenue J. F. Kennedy

L-2968 Luxemburg

Puh. (35-2) 426 68 81

Faksi (35-2) 426 68 83 00

Sähköposti: info@eif.org

2. PK-YRITYSTEN TAKAUSJÄRJESTELMÄ

Tarkoitus

Pk-yritysten takausjärjestelmän ("järjestelmä") tavoitteena on lisätä työpaikkojen luomista tukemalla innovatiivisten pk-yritysten investointitoimintaa lainarahoituksen saatavuutta lisäämällä. Järjestelmä on tarkoitettu Euroopan unionin johonkin jäsenvaltioon perustettujen tai perustettavien kasvu- ja siten myös työpaikkoja luovaa potentiaalia omaavien pk-yritysten käyttöön.

Järjestelmän piirteitä

EIR hallinnoi järjestelmää Euroopan komission puolesta.

Järjestelmässä yhteisö tarjoaa budjettivaroja EIR:n antamien takausten kustannusten kattamiseen. EIR myöntää takaukset ja hallinnoi niitä Euroopan komission puolesta. Takauksilla katettavat tappiot katetaan kokonaan budjettivaroista ennalta määrättyyn enimmäismäärään asti.

Järjestelmään varattava määrä päätetään vuosittain ja sen odotetaan olevan yhteensä 150-190 miljoonaa ecua. Järjestelmään varattavat varat on EIR:n myönnettävä kokonaan 19. toukokuuta 2002 mennessä.

Takausten piirteitä

Välittäjiä tarvitaan välittämään lainat yksinomaan sellaisille lopullisille tuensaajille, jotka kyseisen lainasopimuksen tekoaikaan ovat pieniä pk-yrityksiä (eli niissä on enintään sata työntekijää ja muuten ne ovat komission suosituksessa 96/280/EY, esitetyn pk-yrityksen määritelmän mukaisia), jotka ovat sijoittautuneet johonkin Euroopan unionin jäsenvaltioon, jos ei komissio ole muunlaista yritystä tuen piiriin hyväksynyt.

Välittäjien edellytetään ryhtyvän erityistoimiin varmistaakseen, että järjestelmällä katettava riski on suurempi kuin riski, jonka välittäjä olisi ottanut tavanomaisessa liiketoiminnassaan EIR-takauksen käyttöaikana. EIR-takauksen täydentävyyden on oltava mitattavissa tai muutoin määrällisesti ilmaistavissa yhden tai useamman seuraavan kriteerin perusteella:

- takausten määrä tai soveltuvin osin lainojen määrä, jotka välittäjä tai yhteistakaaja myöntää samanlaisella riskillä, jonka EIR-takaus kattaa, ja/tai

- pk-yritysten entistä helpompi lainarahoituksen saanti väljempien luottokelpoisuuskriteerien vuoksi; tällöin lainoja myönnetään entistä helpommin esim. käynnistysvaiheen yrityksille ja aineettoman omaisuuden hankintaan, laina-aikoja pidennetään tai pk-yritysten rahoituksen kustannuksia alennetaan, ja/tai

- suuremman riskin hyväksyminen esimerkiksi entistä suurempana lainatappioiden osuutena tai entistä vähäisemmän lisävakuusvaatimuksen vuoksi.

Välittäjien on toimitettava tietoja takausten lopullisten tuensaajien (pk-yritysten) rahoitustilanteesta ja niiden työntekijämäärästä. Lisäksi välittäjien on toimitettava neljännesvuosittain tiedot takausjärjestelmän käytöstä.

Kunkin välittäjän osalta määritellään ennalta katettavien luottappioiden enimmäismäärä, jonka ylittävältä osin takaus on mitätön.

Edellä mainitusta enimmäismäärästä riippuen järjestelmä kattaa tavallisesti samat maksuveloitteet kuin välittäjätkin ja se merkitsee aina riskin jakamista välittäjän kanssa.

Takaukset myönnetään tavallisesti maksutta; maksuja voidaan kuitenkin periä niistä käyttämättömistä sitoumuksista, jotka EIR on järjestelmän puitteissa tehnyt.

Kohteena olevat välittäjät

Järjestelmä on suunnattu ensisijaisesti jäsenvaltioissa jo julkisella ja/tai yksityisellä sektorilla toimiviin takausjärjestelmiin, mukaan lukien keskinäiset takausjärjestelmät, ja sinne, missä käytettävissä olevat takausjärjestelmät on luotu ensisijaisesti edistämään sellaisten lainojen rahoittamista, joita pankkijärjestelmä ei helposti myönnä ilman takaussuojaa.

Toiseksi, jos riittäviä takausjärjestelmiä ei jossakin maassa perusteta, EIR voi myös tehdä sopimuksia rahoituksen välittäjien kanssa, jollaisena voi poikkeustapauksessa toimia Euroopan investointipankki (EIP), taatakseen suoraan tukikelpoisia portfoliolainoja. EIP on poikkeus; muilta osin välittäjät valitaan niiden ilmaiseman kiinnostuksen perusteella.

Välittäjien valinta

EIR valitsee välittäjät parhaan liiketoiminta- ja markkinakäytännön mukaan tasapuolisesti ja avoimesti ottaen huomioon seuraavat perusteet:

- välittäjän rahoitustilanne ja toimintakyky, sen kyky hallita riskejä ja halukkuus hyväksyä järjestelmän sopimusehdot,

- välittäjän toiminnan maantieteellinen laajuus joko kansallisella tai joissakin tapauksissa alueellisella tasolla,

- miten pitkälle välittäjän takaukset ovat toimintajäsenvaltion tai -alueen pk-yritysten saatavilla,

- miten suurelta osin takaukset koskevat lainoja, joihin tarvitaan vähemmän vakuuksia kuin kaupallisessa pk-lainauksessa on tapana,

- välittäjän ja lainanantajien väliset yleiset riskinjakojärjestelyt.

EIR kuulee kunkin jäsenvaltion näitä asioita käsitteleviä viranomaisia ennen välittäjien lopullista valintaa.

Välittäjien ehdotuksia tutkitaan jatkuvasti. Lopullisessa valinnassa otetaan huomioon Euroopan komission vuosittain myöntämät talousarviovarat ja pyrkimys järjestelmän käytön kohtuullisen tasapainoiseen jakautumiseen Euroopan unionin eri alueiden kesken.

Lisätietoja:

Pk-yritysten takausjärjestelmä - ohjelman johtaja

Euroopan investointirahasto

43, avenue J. F. Kennedy

L-2968 Luxemburg

Puh. (35-2) 426 68 81

Faksi (35-2) 426 68 83 00

Sähköposti: info@eif.org

(1) Euroopan komission luvalla ETF-käynnistysjärjestelmän osuus rahastosta voidaan joskus korottaa enintään 50 prosentiin poikkeustapauksissa, kuten esimerkiksi uusissa rahastoissa, joilla on todennäköisesti erityisen vahva katalyyttivaikutus jonkin erityistekniikan tai jonkin erityisalueen riskipääomamarkkinoiden kehittymisessä.

(2) "Riippumattomiin" johtoryhmiin kuuluvat myös ryhmät, jotka toimivat jonkin yritysrakenteen sisällä, mikäli rahastonjohtamistoiminta on hyvin riippumatonta emoyhtiöstä.