2000/129/EY: Komission päätös, tehty 20 päivänä heinäkuuta 1999, tuesta, jonka Saksan liittotasavalta on myöntänyt Lautex GmbH Weberei und Veredlung -yhtiön hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3026) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)



Virallinen lehti nro L 042 , 15/02/2000 s. 0019 - 0035



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 20 päivänä heinäkuuta 1999, tuesta, jonka Saksan liittotasavalta on myöntänyt Lautex GmbH Weberei und Veredlung -yhtiön hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3026) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/129/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY 1) Saksa on toimittanut komissiolle 27 päivänä tammikuuta 1997 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä tietoja toimista Lautex GmbH Weberei und Veredlung -yhtiön (jäljempänä "Lautex") tukemiseski. Asia on kirjattu rekisteriin numerolla N 90/97. Komissio on ilmoittanut Saksalle 15 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa näitä valtiontukia koskeva menettely. Asia on kirjattu uudelleen rekisteriin numerolla C 23/97. Saksa on vastannut komissiolle 20 päivänä toukokuuta 1997 päivätyllä kirjeellä, joka on saapunut komissioon 21 päivänä toukokuuta 1997. Saksa on pyytänyt 2 päivänä kesäkuuta 1997 poistamaan tiettyjä kohtia komission 15 päivänä huhtikuuta 1997 päivätystä kirjeestä ennen sen julkaisemista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä asiasta. 2) Komissio on vastaanottanut asianomaisilta huomautuksia, jotka se on toimittanut Saksalle 14 päivänä elokuuta 1997 päivätyllä kirjeellä lausuntoa varten. Saksa on antanut vastauksensa 10 päivänä syyskuuta 1997 päivätyllä kirjeellä. Komission edustajat ovat keskustelleet asiasta Saksan viranomaisten kanssa joulukuussa 1997 Berliinissä järjestetyn tapaamisen yhteydessä. Uusi lausunto on annettu 27 päivänä tammikuuta 1998. Saksa on toimittanut 6 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä lähempiä tietoja Lautexin yksityistämiseen liittyvistä muutetuista tukitoimista. Komissio on ilmoittanut Saksalle 17 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä päätöksestä, jonka mukaan menettelyä laajennetaan koskemaan uutta tukipakettia, ja esittänyt sille vaatimuksen toimittaa asiaa koskevia tietoja. 3) Myös menettelyn laajentamista koskeva komission päätös on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään tukitoimia koskevat huomautuksensa. 4) Maron-Gruppe (ks. jäljempänä 11 kohta) on esittänyt komissiolle huomautuksensa 1 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, jonka komissio on vastaanottanut 2 päivänä maaliskuuta 1999. Tämä kannanotto on toimitettu Saksan edustajille Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 1999 pidetyn neuvottelun yhteydessä, jossa kyseistä asiaa käsiteltiin yhdessä komission kanssa. Myös Daun-Gruppe (ks. jäljempänä 10 kohta) on esittänyt huomautuksensa 18 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, jonka komissio on kirjannut vastaanotetuksi 22 päivänä maaliskuuta 1999. Tämä huomautus on toimitettu edelleen Saksan viranomaisille 14 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, mutta nämä eivät ole antaneet siitä lausuntoaan. 5) Saksa on toimittanut asiasta tarkempia tietoja kirjeillä, jotka on päivätty 25 päivänä syyskuuta 1999, 27 päivänä marraskuuta 1998, 9 päivänä joulukuuta 1998, 19 päivänä maaliskuuta 1999 ja 12 päivänä huhtikuuta 1999 ja jotka ovat saapuneet komissioon 28 päivänä syyskuuta 1998, 30 päivänä marraskuuta 1998, 10 päivänä joulukuuta 1998, 23 päivänä maaliskuuta 1999 ja 13 päivänä huhtikuuta 1999. 6) Lisäksi komissio vastaanotti 23 päivänä kesäkuuta 1999 Saksan viranomaisilta kirjeen, jossa nämä ilmoittivat erään sijoittajan vetäytymisestä hankkeesta. Heinäkuun 15 päivänä 1999 päivätyllä telefaksilla vahvistettiin erään sijoittajan (Daun-Gruppen) vetäytyminen hankkeesta ja ilmoitettiin, että Lautexille laadittaisiin uusi rakenneuudistussuunnitelma ja että tästä toimitettaisiin tietoja. Kirje ja telefaksi ovat saapuneet komissiolle vasta 7 päivän toukokuuta 1999 jälkeen, joka oli usean pidennyksen jälkeen viimeinen määräaika vaadittujen tietojen antamiselle. II ASIANOMAISET YRITYKSET Lautex 7) Edunsaajayrityksen, Lautexin toimipaikka on Sachsenin vapaavaltiossa (Saksassa), ja se toimii tekstiilialalla(4). Lautexilla on toimipaikassaan Neugersdorfissa kutomo ja varastotilat. Jalostuslaitokset ovat Leutersdorfissa. Lautexin palveluksessa on noin 360 työntekijää (1998) ja sen suunniteltu liikevaihto vuodeksi 1998 on noin 56,9 miljoonaa Saksan markkaa (viimeisin vahvistettu tulos on vuodelta 1997 ja sen määrä on 57,029 miljoonaa Saksan markkaa). Lautexin vuoden 1997 taseessa vastaava määrä on 89,921 miljoonaa Saksan markkaa. Siksi Lautex ei täytä pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistettuja pk-yrityksille asetettavia vaatimuksia(5). 8) Lautexin edeltäjä oli Lautex AG, vuonna 1990 perustettu holdingyhtiö, johon liitettiin neugersdorfilaisen Oberlausitzer Textil GmbH:n lisäksi myös Zittaussa sijaitseva Ostsächsische Textil GmbH ja Neusalza-Sprembergissä sijaitseva Spreetextilien GmbH. Lautex AG:lla oli vuonna 1990 10200 työntekijää, 9 kehräämöä, 32 kutomoa, 6 jalostuslaitosta, 7 teollisuusvoimalaa, 3 kuidunkäsittelylaitosta sekä painolaitoksia. Kutomojen määrä väheni kahdella vuonna 1991. Vuonna 1992 Lautex AG jaettiin kahteen osaan, jotka olivat Lautex (610 työntekijää) ja TGO Textil GmbH (808 työntekijää). 9) Lautex yksityistettiin 6 päivänä marraskuuta 1997 myymällä se Daun-Gruppelle. Toinen sijoittaja, Maron-Gruppe, hankki 22 päivänä huhtikuuta 1998 omistukseensa puolet Lautexin osakepääomasta. Daun-Gruppe 10) Sijoittajista ensimmäinen, Daun-Gruppe, on monialainen konserni, jonka päätoimipaikka on Saksassa ja josta yrittäjä Claus E. Daun omistaa osia. Se toimii maantieteellisesti eri markkinoilla ja eri aloilla, muun muassa tekstiilialaa edustavien tuotteiden markkinoilla. Konserni työllistää noin 11600 työntekijää, ja sen vuosiliikevaihto on noin 1,4 miljardia Saksan markkaa. Yksi tytäryhtiöistä on Lauffenmühle GmbH (jonka kanssa Lautexin oli yhden rakenneuudistusversion mukaan määrä toimia yhteistyössä). Tämän yrityksen toimipaikka on Baden-Württembergin osavaltiossa. Vuonna 1998 sillä oli 450 työntekijää ja sen kehruu-, kudonta- ja jalostustoiminnan liikevaihto oli noin 125 miljoonaa Saksan markkaa. Maron-Gruppe 11) Toinen sijoittaja, Maron-Gruppe, on myös yritysryhmä, jonka osakkeista suurimman osan omistaa yrittäjä Elard Maron. Ryhmä toimii tekstiilialalla ja siihen kuuluu entinen Erba GmbH, paita-ja puserokankaiden muuntajana Länsi-Saksan Forchheimissa toimiva yritys. Erba GmbH on syntynyt konkurssin tehneestä Erba AG:stä (konkurssimenettely aloitettiin vuonna 1992), joka oli suuri noin 3000 tyontekijää työllistävä kehräämö- ja kutomoalan yritys. Erba GmbH joutui itse konkurssitilaan vuonna 1996. Maron-Gruppe osti kutomon konkurssipesältä ja yhdisti sen Mileta AS:ään joka on myös Maron-Gruppeen kuuluva, Tsekin tasavallassa toimiva yritys. Maron-Gruppe otti vuonna 1997 haltuunsa entisen Erba GmbH:n paita- ja puserokankaiden tuotannon. Lisäksi Maron-Gruppella on Tsekin tasavallassa värjäämö, Milerba SRO, jossa Erba Lautexin kankaat värjätään. Maron-Gruppen hallussa olevat muut osuudet eivät ole tiedossa. Tietoja Maron-Gruppen henkilöstön lukumäärästä, liikevaihdosta ja käyttöomaisuudesta ei ole, eikä myöskään yritysryhmän toiminnasta tai toiminnan laajuudesta muilla maantieteellisillä markkinoilla tai muilla tuotemarkkinoilla. III YKSITYISTÄMINEN 12) Saksan viranomaisten toimeksiannosta toiminut yrityskonsultointia harjoittava yritys KPMG valitsi sijoittajaksi Daun-Gruppen. Saksan antamien tietojen mukaan KPMG suoritti mahdollisiin sijoittajiin kohdistuvan laajan kartoituksen. Sen aikana esitettiin neljä koko Lautexia koskevaa tarjousta ja kaksi tiettyjä osa-alueita koskevaa tarjousta. Saksa ei esittänyt määrällistä vertailua tarjouksista. 13) Yritys yksityistettiin 6 päivänä marraskuuta 1997 myymällä se hintaan 434783 Saksan markkaa. Tällöin Beteiligungs-Management-Gesellschaft Berlin GmbH:n (jäljempänä "BMGB"), joka on yksi Treuhandanstaltin (jäljempänä "THA") seuraajista, omistamista osakkeista 90 prosenttia siirtyi Daun & Cie AG:lle ja loput 10 prosenttia Claus E. Daunille. Daun-Gruppe suostui Lautexin 50000 Saksan markan osakepääoman korotukseen 6000000 Saksan markalla ja tästä määrästä maksettiin tosiasiassa 2000000 Saksan markkaa. Ilmoittaessaan yksityistämisestä ja myynnistä Daun-Gruppelle Saksa ei ilmoittanut mistään muusta sijoittajasta. 14) Maron-Gruppe hankki 22 päivänä huhtikuuta 1998 Elard Maronin välityksellä omistukseensa 3000000 Saksan markkaa Lautexin osakepääomasta, ja tästä maksettiin 2000000 Saksan markkaa. Lisäksi Lautexiin siirrettiin Maron-Gruppeen kuuluvan yrityksen Erba GmbH:n omaisuus. Samassa yhteydessä Lautex muutettiin yritykseksi nimeltä Erba Lautex GmbH Weberei und Veredlung, mutta oikeushenkilö ei muuttunut toiseksi (nimi "Lautex" tarkoittaa jäljempänä myös yritystä Erba Lautex GmbH Weberei und Veredlung). Lautexin toimitusjohtajiksi nimitettiin Elard Maron ja Hans-Jürgen Hyrenbach, joka toimi samalla toimitusjohtajana myös Daun-Gruppeen kuuluvassa Lauffenmühle GmbH:ssa. Saksa ei ilmoittanut uuden sijoittajan mukaan ottamisen syitä, eikä Maron-Gruppen valinnasta toiseksi sijoittajaksi annettu tietoja. IV RAKENNEUUDISTUS 15) Saksa muutti useita kertoja Lautexin yksityistämisen jälkeistä rakenneuudistusta koskevia tietoja, erityisesti toukokuussa 1997, maaliskuussa, syyskuussa, marraskuussa ja joulukuussa 1998 sekä vielä myöhemminkin. Rakenneuudistussuunnitelmaan tehdyt muutokset ja tästä johtuvat muutokset tiedoissa esitetään jäljempänä vaihe vaiheelta. 16) Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan Lautexin ongelmat johtuivat yrityksen siirtymisestä keskitetystä suunnitelmataloudesta sosiaaliseen markkinatalouteen, entisten Sev-maiden markkinoiden menettämisestä, uusien markkinoiden etsimisestä, ympäristön suojelua koskevien uusien määräysten yleisestä laiminlyömisestä ja vaatimuksesta niiden noudattamiseksi. Lisäksi se, että Lautex harjoitti tuotantoa useilla eri paikkakunnilla, vähensi entisestään toiminnan tehokkuutta. Näillä seikoilla perustellaan kantaa, jonka mukaan Lautexin toiminta ole ollut missään vaiheessa voitollista. 17) Saksan toimittamista tiedoista ei käy ilmi, milloin yrityksen nykyinen rakenneuudistus on aloitettu. Tietojen mukaan rakenneuudistussuunnitelma on esitetty vuonna 1993, mutta tämän rakenneuudistuksen perustaksi kaavailtua suunnitelmaa muutettiin perusteellisesti vuonna 1995. Saksa ei ole perustellut muutoksia eikä ilmoittanut niiden laajuutta. Joitakin toimenpiteitä on toteutettu vuosina 1993-1995 nykyisen suunnitelman tultua voimaan. Koska Saksan viranomaisilta ei ole saatu tarkempia tietoja, ja ottaen huomioon kyseisenä vuonna ilmeisesti tehdyt perustavanlaatuiset muutokset, komissio katsoo, että vuosi 1995 on nykyisen rakenneuudistuksen aloitusvuosi. 18) Lautexissa voidaan vuoteen 1994 mennessä luetella tehdyiksi vuoden 1993 rakenneuudistussuunnitelman perusteella seuraavat muutokset: a) Yrityshallinnon tasolla otettiin käyttöön tuotantosuunnittelun tietokonejärjestelmät. Lisäksi itsenäisen jakelualueen ottaminen haltuun Berliinissä johti jakeluverkon rakentamiseen, ja Euroopan, Pohjois-Amerikan ja Aasian markkinoita varten oli tarkoitus luoda myyntiedustusverkosto; b) Aineelliset tuotantoedellytykset paranivat erityisesti värjäyslaitosten laajentamisen ja kutomojen vanhentuneen laitteiston uudistamisen ansiosta. Lisäksi laajennettiin esikutomoa ja otettiin käyttöön lankojen vastaanottotarkastukset sekä energiankulutuksen vähentämisjärjestelmät. Jalostusprosessia parannettiin, tuotantokapeikkoja poistettiin ja uusia tekniikkoja otettiin käyttöön. 19) Tammikuussa 1997 Saksa esitti Lautexin rakenneuudistussuunnitelmat vuonna 1995 tehdyin muutoksin. Muutoksiin kuuluivat jakeluverkon laajentaminen, tuotevalikoiman yksinkertaistaminen sekä viskoosikuitujen kuten polynosic- ja tencel-kuitujen värjäys- ja työstämislaitteistojen laajentaminen. Muiden investointien tavoitteena oli parantaa sekä kutomo- että jalostustoiminnan joustavuutta ja laatua. Lähemmin yksilöimättömillä toimenpiteillä oli samanaikaisesti tarkoitus edistää ympäristö- ja työsuojeluvaatimusten noudattamista. Maaliskuussa 1998 annetuissa lisätiedoissa vahvistettiin, että vuonna 1996 oli tehty merkittäviä investointeja, joilla uudistettiin valmiiden tuotteiden varastoa, laajennettiin vyyhtivärjäämöä, hankittiin uusia jalostuslaitteita ja rakennettiin uusi jalostushalli Leutersdorfiin. 20) Lisäksi esitettiin tuleva markkinastrategia. Lautexin toiminta oli tuolloin keskittynyt paita- ja puserokankaiden, päällysvaatekankaiden, työvaatekankaiden ja raaka-aineiden tuotantoon. Yritys toivoi voivansa hyötyä helppohoitoisten paita- ja puserokankaiden kysynnän kasvusta. Tällä alueella Lautexin oli tarkoitus keskittyä valmistamaan Euroopan markkinoille suunnattuja keskihintaisia ja ylempään hintaluokkaan kuuluvia muodikkaita tuotteita. Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan Lautexin oli määrä päästä uusille markkinoille yritykselle luodun uuden viskoosikuitujen työstämiskapasiteetin ansiosta. Ulkoisen jalostuskapasiteetin vahvistamiseksi yritys pyrki liittoutumaan strategisesti. 21) Toukokuussa 1997 antamassaan menettelyn aloittamista koskevassa lausunnossa Saksa antoi seuraavat tiedot: a) Johdon tasolla toteutettavana toimenpiteenä oli tarkoitus nimittää uudet kutomo- ja jalostustoiminnasta vastaavat johtajat. Jakelun osalta myytiin osa yrityksen berliiniläisestä haarasta. Alkuperäisestä suunnitelmasta, jonka mukaisesti Saksaan oli tarkoitus valita myyntiedustukset, luovuttiin ja yritys hankki itselleen oman myyntihenkilöstön; b) Tuotannon tasolla havaittiin, että yrityksen sisäisen logistiikan parantaminen oli lisännyt kutomo- ja jalostustoiminnan suorituskykyä. Näillä toimenpiteillä ja vielä vanhentuneiden kutomokoneiden uusimisella sekä työviikon pidentämisellä 144 tuntiin tuottavuus saatiin lisääntymään 45 prosenttia(6); c) Markkinastrategisena toimenpiteenä vähennettiin raaka-aineiden tuotantokapasiteettia ja ulkoista jalostuskapasiteettia. Lisäksi oli tarkoitus pienentää päällysvaatekankaiden tuotantoa. 22) Lisätietoja annettiin yksityistämisen yhteydessä maaliskuussa 1998. Rakenneuudistussuunnitelman muutoksiin sisältyivät toimet Lautexin liittämiseksi Daun-Gruppeen ja muut muutokset, joilla oli tarkoitus lopettaa aikaisempien suunnitelmien epäonnistuminen (suunniteltuja liikevaihto- ja kustannustavoitelukuja ei ollut saavutettu): a) Johdon tasolla oli tarkoitus yhdistää Lautexin ja Lauffenmühle GmbH:n hallintotoiminnot. Jakelutoiminnassa Lautexin oli tarkoitus käyttää jatkossa Daun-Gruppen, erityisesti Lauffenmühle GmbH:n jakeluverkkoa. Lauffenmühle GmbH:n piti suunnitelmien mukaan ottaa palvelukseensa osa Lautexin markkinointihenkilöstöstä; b) Tuotannossa oli tarkoitus poistaa kudonnan valmistelussa esiintyvät tuotantokapeikot ottamalla käyttöön uusi leikkauskone. Käytössä olevat vanhentuneet kutomakoneet oli tarkoitus korvata nykyaikaisilla laitteilla. Lisäksi mainittiin uuden laadunvarmennusjärjestelmän käyttöönotto ja jalostustoiminnassa toteutettavat lähemmin yksilöimättömät investoinnit. Kutomo oli myös tarkoitus ilmastoida tuotannon keskeytysten välttämiseksi ja laadun parantamiseksi; c) Markkinastrategian osalta suunniteltiin, että Lauffenmühle GmbH keskittyisi tasalaatuisiin joukkotuotannossa valmistettaviin kankaisiin ja Lautex ensisijaisesti muodikkaisiin, lyhytikäisiin tuotteisiin. Lautexin tärkeimmäksi markkina-alueeksi suunniteltiin paita- ja puserokankaat, ja päällysvaate- ja työvaatekankaiden valmistuksesta oli tarkoitus luopua. Tarkoituksena oli lisäksi supistaa ulkoista jalostuskapasiteettia. 23) Muutettuun suunnitelmaan kuului lisäksi sisällöltään lähemmin kuvaamatta jätetty yhteistyö nimeltä mainitsemattoman itäeurooppalaisen kumppanin kanssa sekä johtotason yhteistyö vielä tuolloin Lautexiin millään tavalla liittymättömän kilpailijayrityksen Erba GmbH:n kanssa. Tällä yhteistyöllä Erba GmbH:n jalostuskapasiteetti oli tarkoitus keskittää Lautexiin. 24) Saksan viranomaiset ilmoittivat syyskuussa 1998 Lautexin rakenneuudistussuunnitelmaan tehtävistä uusista muutoksista, jotka johtuivat Maron-Gruppen mukaantulosta: a) Johtajistossa nimitettiin Lauffenmühle GmbH:n toimitusjohtajan Hans-Jürgen Hyrenbachin lisäksi Lautexin toimitusjohtajaksi Elard Maron, joka oli aiemmin toiminut Erba GmbH:n toimitusjohtajana. Uuden teknisen johtajan palkkaamisen odotettiin tuovan mukanaan kustannussäästöjä. Ostotoiminnan alueella oli tarkoitus saavuttaa lisäsäästöjä Daun-Gruppen vakiintuneen neuvotteluvoiman ansiosta; b) Tuotannossa Lautexin oli määrä ottaa käyttöönsä konkurssin tehneen Erba GmbH:n lähemmin määrittelemättömiä laitteita ja koneita. Lisäksi suunniteltiin ilmeisesti myös Erba GmbH:n suunnitteluosaston siirtoa Lautexiin (vaikka tätä ei voikaan päätellä ilmoitetusta henkilöstömäärästä). Yhteistyöstä Daun-Gruppen kanssa syntyviä lähemmin määrittelemättömiä synergioita oli tarkoitus käyttää vapaan jalostuskapasiteetin hyödyntämiseen. Suunnitteilla oli lankavärjäämön siirtäminen Milerba SRO:lle; c) Markkinastrategian osalta todettiin, että Erba GmbH:n maine kyseisillä markkinoilla antoi aiheen odottaa Lautexin liikevaihdon kehittyvän myönteisesti korkealuokkaisten paita- ja puserokankaiden markkinoilla. Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan muiden yhteismarkkinoilla toimivien tämän alan yritysten määrä on laskenut kymmenestä kolmeen. Tätä alaa kuvataan markkinaraoksi, jossa Lautex voi välttää ulkomaisten halpatuotteiden myyjien kilpailun aiheuttamat paineet. Korkealaatuisten tuotteiden markkinat mahdollistivat myös Lautexin melko merkittävät hinnankorotukset. 25) Marraskuussa 1998 ilmoitettiin uusista huomattavista investoinneista, joiden määrä oli yli 22 miljoonaa Saksan markkaa ja jotka oli tarkoitus toteuttaa vuoteen 2002 mennessä. Nämä tiedot ilmenivät kuitenkin vain taulukoiden otsikoista, eikä kyseisten toimenpiteiden laatua ja tarpeellisuutta kuvattu tarkemmin. 26) Komissio toteaa, ettei Saksan viimeisimmistä ilmoituksista käy selvästi ilmi, täydennetäänkö nykyistä rakenneuudistusohjelmaa vielä lisää vai kehitetäänkö Daun-Gruppen vetäydyttyä hankkeesta uusi rakenneuudistusohjelma. 27) Rakenneuudistuksen vaikutuksista Lautexin tuotantokapasiteettiin ei annettu tarkkoja tietoja. Saksan viranomaisten syyskuussa 1997 antamien tietojen mukaan kutomotoiminnan kapasiteetti pieneni jo ajanjaksolla 1990-1996 (vuoden 1990 100 miljoonasta juoksumetristä vuoden 1996 9 miljoonaan juoksumetriin). Lisäksi ilmoitetaan määrällisesti yksilöimättömästä jalostusalan kapasiteetin pienenemisestä. Tosiasiallisen kapasiteetin pienenemisen ajankohdasta ja tavasta ei annettu tietoja. Kapasiteetin pienenemistä edelleen ei pidetä mahdollisena. 28) Saksan viranomaiset ilmoittivat marraskuussa 1998 vuosittaisen kapasiteetin pienentyneen ajanjaksolla 1996-1998 9,14 miljoonasta juoksumetristä 7,2 miljoonaan juoksumetriin. Tämä kehitys tapahtui uusien koneiden hankinnasta, yrityksen teknisen varustuksen täydellisestä uusimisesta, tuotantokapeikkojen poistamisesta ja pienentyneen kapasiteetin uudelleen järjestämisestä huolimatta. Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan jalostuskapasiteetin suuruuden määrittämisessä oli menetelmästä johtuvia ongelmia. 29) Huhtikuussa 1999 annettujen tietojen mukaan Lautexin kapasiteetti on pienentynyt myös vuonna 1998. Vuonna 1996 saavutettu 7,67 miljoonan juoksumetrin kapasiteetti pieneni 20 kutomakoneen romuttamisen vuoksi vuoden 1999 7,618 miljoonaan juoksumetriin. Tiedoissa puhuttiin kutomakoneiden "peruuttamattomasta romuttamisesta". Saksan viranomaisten ja sijoittajan kanssa maaliskuussa 1999 käydyissä neuvotteluissa luovutetusta Lautexin mainosmateriaalista käy kuitenkin ilmi, että vuosituotannon määrä on 9 miljoonaa juoksumetriä(7). Rakenneuudistuksen kustannukset 30) Komissio totesi sekä menettelyn aloittamista että sen laajentamista koskevissa kirjeissään rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista annettujen tietojen olevan puutteelliset. 31) Kirjeessä, joka oli päivätty 27 päivänä marraskuuta 1998, oli Lautexin rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksia koskevia taulukoita(8) ja tietoja niiden rahoituksesta. Tämä taulukko oli kuitenkin laadittu vuonna 1992 eli ajankohtana, jolloin nykyistä rakenneuudistusta ei ollut vielä edes aloitettu. Seuraava taulukko on lyhyt tiivistelmä Saksan esittämistä tiedoista, koska se liittyy vain oleelliseen ajanjaksoon 1995-2002(9): RAKENNEUUDISTUKSEN KUSTANNUKSET 1995-2002 >TAULUKON PAIKKA> 32) Taulukon yksittäisten kohtien välttämättömyyttä ei perusteltu (lukuun ottamatta investointeja, jotka ilmoitettiin yksittäisinä yrityksen kustannuksina). Niiden laskentatavasta tai yrityksen organisaatiorakenteen uudistamisen huomioon ottamisesta ei annettu lähempiä tietoja. Tappioiden kattamisen numeroina ilmaistu arvo ei ole aiemmin annettujen tietojen mukainen, jotka osoittavat ajanjaksolle 1995-2002(10) 59,672 miljoonan Saksan markan tappioita.Velanhoitokustannuksista Saksa esitti, että Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS) oli ottanut vastatakseen Lautexin ulkomaisista sitoumuksista ja että yksityistämisen jälkeen se oli luopunut kaikkien myöntämiensä rahoitustukien takaisinmaksuvaatimuksista. Ajanjaksoille 1995-1998 ja 2001-2002 on kuitenkin varauduttu velanhoitokustannuksin, vaikka kyseisten sitoumusten alkuperästä ja suuruudesta ei anneta selvityksiä. Muut kohdat koskevat rahoituksellisia rakenneuudistustoimenpiteitä, joiden syistä tai määrien laskentatavasta ei ole kuitenkaan annettu tietoja. V RAKENNEUUDISTUKSEN RAHOITTAMINEN 33) Lautexin rakenneuudistus on tarkoitus rahoittaa sekä julkisin että yksityisin varoin. Julkisista varoista annettavat avustukset liittyvät rakenneuudistusta edistäviin tukitoimenpiteisiin, joista on ilmoitettu alun perin tammikuussa 1997 ja joita on sittemmin muutettu. Alkuperäisen ilmoituksen jälkeen toteutetut valtiontukitoimenpiteet 34) Tammikuussa 1997 annettu ilmoitus sisälsi seuraavat Lautexin rakenneuudistusta edistävät tukitoimenpiteet: a) BMGB:n myöntämä 5,202 miljoonan Saksan markan suuruinen 31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyvä koroton osakaslaina; b) BMGB:n 7,33 prosentin korolla myöntämä 8,7 miljoonan Saksan markan suuruinen 31 päivänä maaliskuuta 1998 erääntyvä osakaslaina; c) BMGB:n myöntämä 31 päivänä maaliskuuta 1999 päättyvä 6,5 miljoonan Saksan markan takaus, jonka takausprovisio oli 0,5 prosenttia; d) vuonna 1992 myönnetyn 3,5 miljoonan Saksan markan takauksen pidennys 31 päivään maaliskuuta 1999 saakka, takausprovisio 0,5 prosenttia. 35) Tuki on yhteensä 24 miljoonaa Saksan markkaa. Saksa myönsi maaliskuussa 1998 päivätyssä kirjeessään, että osa tukimääristä oli maksettu vuonna 1997 ilman komission suostumusta ja että niiden takaisinmaksuvaatimuksesta luovutaan yksityistämisen yhteydessä. Ilmoittamatta jätettiin kuitenkin, miten näiden tukitoimenpiteiden arvo määritettiin yksityistämisen tapahtuessa. Muutetut toimenpiteet, joiden yksityiskohdista ilmoitettiin maaliskuussa 1998 36) Vuonna 1997 ilmoitettuja toimenpiteitä muutettiin yksityistämisen yhteydessä seuraavasti: a) tappioiden tasaamiseen vuosina 1997-2000 myönnettiin 30,9 miljoonan Saksan markan avustus; b) pankkivelkoja vapautettiin 22,389 miljoonan Saksan markan arvosta; c) 159,27 miljoonan Saksan markan takaisinmaksuvaatimuksesta luovuttiin; d) 0,312 miljoonan Saksan markan takausprovision maksuvaatimuksesta luovuttiin. 37) Saksan maaliskuussa 1998 päivätyn kirjeen mukaan Lautexille myönnetyn tuen koko määrä oli 212,871 miljoonaa Saksan markkaa. On kuitenkin epäselvää, sisältyykö näihin toimenpiteisiin vuonna 1997 myönnettyjä tukia tai kuinka suuri tämä osuus on. 38) >TAULUKON PAIKKA> 39) Edellä taulukossa vuodelta 1996 esitetyt toimenpiteet sisältävät eriteltyinä seuraavat BMGB:n Lautexille myöntämät tuet: a) sosiaalisen suunnitelman toteuttamiseksi myönnetyt 0,531 miljoonan Saksan markan lainat; b) ammattikoulutuksen edistämiseen myönnetyt 0,117 miljoonan Saksan markan lainat; c) työllisyystukena myönnetyt 0,969 miljoonan Saksan markan avustukset (työllistämisen edistämistä koskevan lain mukaiset toimenpiteet). 40) Vuoden 1997 tukitoimenpiteet ovat seuraavat: a) ammattikoulutuksen edistämiseen myönnetyt 0,217 miljoonan Saksan markan lainat; b) voimassa olleen 3,500 miljoonan Saksan markan takauksen pidentäminen, 0,5 prosentin takausprovisio. 41) BvS hyväksyi yksityistämissopimuksessa seuraavat toimenpiteet: a) vuoden 1997 tappioiden kattamiseen 12,7 miljoonan Saksan markan lainat(11), joista 3,988 miljoonaa Saksan markkaa korottomana ja 8,712 miljoonaa Saksan markkaa 5,54 prosentin korolla. Nämä lainat maksettiin useassa erässä; b) yhteensä 30,9 miljoonan Saksan markan avustukset, jotka maksettiin erissä (8,9 miljoonaa Saksan markkaa 31 päivänä joulukuuta 1997, kaksi 8 miljoonan Saksan markan erää 30 päivänä kesäkuuta 1998 ja 31 päivänä joulukuuta 1998 sekä 6 miljoonaa Saksan markkaa 30 päivänä kesäkuuta 1999); c) vapauttaminen 22,389 miljoonan Saksan markan pankkiveloista(12). 42) Lautex sai vuosina 1996 ja 1997 Sachsenin vapaavaltiolta 0,226 miljoonan Saksan markan investointiavustuksen. Vuosiksi 1998-2000 Sachsenin vapaavaltio myöntää Lautexille uusia investointiavustuksia kaikkiaan 5,693 miljoonaa Saksan markkaa. 43) Yksityistämissopimuksessa ilmoitettiin, että useiden ilmoitettujen tukitoimenpiteiden takaisinmaksuvaatimuksesta luovutaan. BvS suostui luopumaan takaisinmaksuvaatimuksesta seuraavien tukien osalta, joiden määrä on yhteensä 159,583 miljoonaa Saksan markkaa: a) yhteensä 110,636 miljoonan Saksan markan lainat (75,176 miljoonaa Saksan markkaa vuodelta 1991, 16,527 miljoonaa Saksan markkaa vuodelta 1994 sekä 3,240 miljoonaa Saksan markkaa ja 15,693 miljoonaa Saksan markkaa vuodelta 1995); b) yhteensä 46,130 miljoonan Saksan markan lainat (22,872 miljoonaa Saksan markkaa ja 10,558 miljoonaa Saksan markkaa vuodelta 1995 sekä 12,700 miljoonaa Saksan markkaa vuodelta 1997); c) ammattikoulutuksen edistämiseen myönnetyt 0,334 miljoonan Saksan markan lainat (0,117 miljoonaa Saksan markkaa vuodelta 1996 ja 0,217 miljoonaa Saksan markkaa vuodelta 1997); d) vuoden 1996 sosiaalista suunnitelmaa varten myönnetyt 2,171 miljoonan Saksan markan lainat (1,640 miljoonaa Saksan markkaa vuodelta 1992 ja 0,531 miljoonaa Saksan markkaa vuodelta 1996); e) luopuminen 0,312 miljoonan Saksan markan takaukseen liittyvistä vaatimuksista. 44) Vuoden 1995 jälkeen yritykselle myönnettiin yhteensä 73,742 miljoonan Saksan markan tuet (luopuminen 159,583 miljoonan Saksan markan takaisinmaksuvaatimuksesta ei sisälly tähän määrään)(13). Treuhand-ohjelmien soveltamisalaan kuuluvat tukitoimenpiteet 45) Treuhand-ohjelmien soveltamisalaan kuuluvien tukien määrä oli 27 päivänä tammikuuta 1997 päivätyn ilmoituksen mukaan yhteensä 174,4 miljoonaa Saksan markkaa. Ilmoituksen mukaan tästä määrästä maksettiin vuoteen 1994 mennessä 124,9 miljoonaa Saksan markkaa ja loput 49,5 miljoonaa Saksan markkaa myönnettiin vuonna 1995 sekä maksettiin vuosina 1995 ja 1996. Tiedoista, jotka Saksa on antanut menettelyn toukokuussa 1997 tapahtuneen aloittamisen jälkeen, käy ilmi, että Treuhand-ohjelmien soveltamisalaan kuuluvien vuodesta 1990 vuoden 1995 loppuun Lautexille myönnettyjen taloudellisten tukien koko määrä on 173,658 miljoonaa Saksan markkaa: a) 33,430 miljoonan Saksan markan lainat; b) yhteensä 26,335 miljoonan Saksan markan takaukset; c) 113,893 miljoonan Saksan markan erilaiset avustukset ja lainat. 46) Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 1999 pidetyssä kokouksessa Saksan viranomaisten edustajat myönsivät, että niiden on tutkittava, mitkä vuonna 1996 maksetuista tukitoimenpiteistä kuuluivat tosiasiallisesti asianmukaisten Treuhand-ohjelmien soveltamisalaan, joista viimeinen päättyi 31 päivänä joulukuuta 1995. Huhtikuussa 1999 annettujen tietojen mukaan kysymyksessä on 177,794 miljoonan Saksan markan avustus. Tähän määrään kuuluvat myös vuonna 1996(14) myönnetyt tuet. Koska selitystä vuoden 1995 jälkeen myönnettyjen tukien sisältymiselle tähän määrään ei annettu, komissio ottaa ne huomioon ajanjaksolla 1996-2000. 47) >TAULUKON PAIKKA> a) Lautex AG:lle myönnettiin 17 päivänä joulukuuta 1991 75,176 miljoonan Saksan markan laina; b) Lautex sai 1 päivänä heinäkuuta 1992 sosiaalista suunnitelmaa varten 1,640 miljoonan Saksan markan lainan. Lisäksi yrityksen puolesta otettiin vastattavaksi vuonna 1992 useita takauksia: i) 8 päivänä huhtikuuta 1992 myönnettiin investointien takaamiseksi kaksi takausta, joiden määrät olivat 18,295 miljoonaa Saksan markkaa ja 4,875 miljoonaa Saksan markkaa; ii) 15 päivänä joulukuuta 1992 myönnettiin myös investointien takaamiseksi vielä 4,887 miljoonan Saksan markan takaus; iii) 10 päivänä joulukuuta 1992 myönnettiin 3,5 miljoonan Saksan markan takaus. c) Yritys sai vuonna 1994 vuoden 1995 tappioiden kattamiseen yhteensä 16,527 miljoonan Saksan markan lainat; d) Vuonna 1995 Lautexille myönnettiin neljä erityyppistä lainaa, joiden määrä oli yhteensä 52,363 miljoonaa Saksan markkaa: i) 3 päivänä heinäkuuta 1995 myönnetty 15,693 miljoonan Saksan markan laina vuoden 1995 tappioiden kattamiseksi; ii) 3 päivänä heinäkuuta 1995 myönnetty 10,558 miljoonan Saksan markan laina vuoden 1996 tappioiden kattamiseksi; iii) 3 päivänä heinäkuuta 1995 myönnetty 22,872 miljoonan Saksan markan laina vuoden 1996 rakenneuudistustoimenpiteisiin(15); iv) 8 päivänä syyskuuta 1995 myönnetty 3,240 miljoonan Saksan markan laina vuoden 1994 tappioiden kattamiseksi; e) Lisäksi yritys on saanut ajanjaksona 1992-1995 Sachsenin vapaavaltiolta yhteensä 1,018 miljoonan Saksan markan investointiavustukset(16). 48) Näin Lautex on saanut vuosina 1991-1995 tukia yhteensä 178,281 miljoonaa Saksan markkaa. Yksityinen rahoitus 49) Ensimmäinen yksityinen rahoitustoimi oli Lautexin yksityistäminen. Maaliskuussa 1998 päivätyn kirjeen mukaan sijoittaja osti Lautexin 0,435 miljoonalla Saksan markalla, luopui erilaisista vaatimuksista 0,26 miljoonan Saksan markan arvosta ja yritykseen oli tarkoitus ohjata 6 miljoonaa Saksan markkaa käteisvaroja. Erban ja Lautexin sulautumisen jälkeen tämä rahamäärä jaettiin sijoittajaryhmien kesken niin, että kummankin osuudeksi tuli 3 miljoonaa Saksan markkaa. Tosiasiassa kumpikin sijoittaja on maksanut 2 miljoonaa Saksan markkaa. Loput 2 miljoonaa Saksan markkaa erääntyvät maksettaviksi komission annettua myönteisen päätöksensä, kuten saksa on useaan kertaan vahvistanut. Näin sijoittajien maksuosuus voisi kohota 6,695 miljoonaan Saksan markkaan. 50) Komissio korostaa Elard Maronin todenneen 2 päivänä maaliskuuta 1999 pidetyssä neuvottelussa, että Erba GmbH:n 9,686 miljoonan Saksan markan omaisuus on katsottava sijoittajan maksamaksi pääomaksi. Saksan viranomaiset vahvistavat tämän ilmoituksen 12 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyssä uusimmassa kirjeessään. Samassa kirjeessä oleva taulukko sisältää ensimmäistä kertaa kaksi muuta sijoittajien maksamaa rahamäärää: 3,465 miljoonaa Saksan markkaa pankkivelkojen kattamiseen yksityistämissopimuksen mukaisesti ja vielä sijoitukseksi ilmoitetun 8,795 miljoonaa Saksan markkaa. Kirjeessä ei ole lähempiä tietoja kummastakaan määrästä. Tiedossa ei ole, vastaako vain yksi sijoittaja näistä lisäsijoituksista vai jakautuvatko ne molempien kesken ja missä suhteessa ne mahdollisesti jakautuvat. VI MERKITYKSELLISET MARKKINAT 51) Lautex toimii tekstiilialalla. Yritys harjoittaa päällysvaatekankaiden, paita- ja puserokankaiden sekä työvaatekankaiden kudontaa ja jalostusta. Daun-Gruppe, jolla on tuotantolaitokset Lauffenmühlessä ja tytäryhtiöt Etelä-Afrikassa ja Zimbabwessa, toimii myös tekstiilialalla. Maron-Gruppella on tekstiilituotteiden tuotantolaitoksia Tsekin tasavallassa. Koska Saksa ei ole antanut riittävästi tietoja sijoittajaryhmistä, eivät niiden osuudet muissa tekstiiliyrityksissä ole tiedossa. Komissio toteaa, että vuoden 1998 alussa Lautex vei 4,6 prosenttia tuotannostaan yhteisön ulkopuolisiin maihin ja 17,7 prosenttia yhteisöön kuuluviin maihin, ja loput se myi Saksan markkinoilla. 52) Yhteisössä on markkinat kudotuille ja jalostetuille kankaille. Menettelyn aloittamisen yhteydessä komissio totesi, että alalla on lama ja että se kärsii liikakapasiteetista. Myös Saksa huomautti Lautexin toimialalla vallitsevasta liikakapasiteetista(17). Samaa mieltä olivat myös ulkopuoliset, jotka esittivät huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen johdosta. Saksa korjasi liikakapasiteettia koskevaa väitettään joulukuussa 1998 ja totesi, ettei yhteisön tekstiilimarkkinoilla vuodesta 1997 alkaen enää ollut liikakapasiteettia. 53) Tekstiiliala on luonnostaan pääomavaltainen. Siitä huolimatta kilpailu on kovaa sellaisista maista, joissa palkat ovat alhaisia ja ympäristömääräykset lieviä. Yhteisöstä olevia valmistajia koskevat ennusteet ovat olleet ja ovat edelleen pessimistisiä(18). Menettelyn aloittamisesta lähtien on ollut nähtävissä merkkejä siitä, että tekstiilialan markkinatilanteessa on tapahtunut yleistä paranemista ajanjaksona 1994-1995. Ei kuitenkaan tiedetä, jatkuuko tämä myönteinen kehitys. Eräästä kertomuksesta käy ilmi, että noususuuntaus saattaa jäädä lyhyeksi ja että vuonna 1996 kasvu taantui paljon pitkän aikavälin suuntausta heikommaksi kunnes siinä voitiin vuonna 1997 jälleen havaita vähäistä elpymistä. Erityisesti Saksan tekstiilialalla on edelleen odotettavissa kapasiteetin järkiperäistämistä. Alan rakenneuudistus toteutuu laimean maailmanlaajuisen kysynnän ja kovan hintakilpailun olosuhteissa(19). Lisäksi toimijoiden lukumäärä on vähentynyt markkinoilla, joilla Lautex toimii. 54) Lautexin tuotannon todetaan olevan suunnattu yksinomaan vaatetusalan markkinoille. Useista muutoksista huolimatta yrityksen koko markkinastrategia kohdistuu tälle alueelle. Näiden jälkimarkkinoiden arvionti on merkityksellistä mitattaessa kilpailupainetta sillä osalla niitä alemman jalostustason tekstiilimarkkinoita, joka vastaa kyseisten markkinoiden tarpeista. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan tiukentunut kilpailutilanne on tyypillistä jälkimarkkinoille ja lisäksi lähiaikoina on odotettavissa työllisyyden heikkenemistä ja vain vähäistä kasvua. Vuodesta 1990 alkaen kysyntä on laskenut vuosittain 2 prosenttia. Euroopan vaatetusteollisuuden taloudelliset olosuhteet pysyvät edelleen vaikeina eikä kulutuksessa ole odotettavissa merkittävää kasvua(20). Liikatuotannon vaikutukset tekstiilituotteiden markkinoihin aiheuttavat mahdollisesti vaikeuksia sekä tekstiilituottajille että vaatevalmistajille kaikkialla maailmassa(21). VII MENETTELYN ALOITTAMINEN JA LAAJENTAMINEN 55) Komissio on todennut menettelyn aloittamisen yhteydessä, että ilmoitetut tuet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Koska tuki oli tarkoitettu rakenneuudistukseen, sitä oli arvioitava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää tukea koskevien suuntaviivojen (jäljempänä "suuntaviivat") mukaisesti(22). 56) Komissio epäili 15 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyssä kirjeessään sekä ehdotettujen rakenneuudistustoimenpiteiden soveltuvuutta tarkoitukseensa että oletusten paikkansa pitävyyttä. Lisäksi komissio suhtautui epäilevästi mahdollisuuksiin välttää kohtuutonta kilpailun vääristymistä, jos esitetyt tukitoimenpiteet toteutettaisiin, koska mitään ehdotuksia kapasiteetin vähentämiseksi pysyvästi ei ollut tehty alalla vallitsevasta rakenteellisesta liikakapasiteetista huolimatta. Rakenneuudistustoimenpiteiden tarkoituksenmukaisuutta koskevien epäilysten vuoksi komissio ei pystynyt ottamaan kantaa tuen suhteellisuuteen. Lopulta epäiltiin myös sitä, toteutuisiko tervehdyttämissuunnitelma kokonaisuudessaan. Koska rakenneuudistussuunnitelman johdonmukaisuudessa oli puutteita ja yksityistä sijoittajaa ei ollut, komissio pelkäsi, että yksityistäminen rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen aikana aiheuttaisi suunnitelmaan muutoksia. 57) Yrityksen yksityistämiseen sisältyi uusia tukitoimenpiteitä Lautexin hyväksi, eivätkä yksityistämisen jälkeen esitetyt tiedot poistaneet edellä mainittuja epäilyksiä. Rakenneuudistussuunnitelmaa tosin muutettiin, mutta tervehdyttämisprosessin yksittäisiä vaiheita ei kuvattu eikä yrityksen vaikeuksia analysoitu. Vuotta 1997 koskevat ennakkotiedot osoittautuivat liian optimistisiksi ja voitollisuuden saavuttamistavoitetta lykättiin vuodesta 1998 vuoteen 2000. Nyt tarkoituksena oli myös alentaa kapasiteettia, vaikka selitystä tämän muuttumisesta yhtäkkiä mahdolliseksi ei annettu eikä kysymystä sen kestävyydestä käsitelty. Koska rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset eivät olleet tiedossa, komissio ei pystynyt ottamaan kantaa toimenpiteiden suhteellisuuteen. Koska yrityksen yksityistäminen ei lopulta riittänyt poistamaan epäilyksiä, jotka kohdistuivat tervehdyttämissuunnitelman toteuttamiseen täydellisenä, menettelyä laajennettiin. VIII ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET 58) Yksi eurooppalainen ja yksi brittiläinen toimialajärjestö esittivät huomautuksensa sen jälkeen, kun Saksan hallitukselle osoitettu kirje oli julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(23). Eräs länsisaksalainen kilpailijayritys ilmoitti huhtikuussa 1997 päivätyssä pyytämättä lähetetyssä kirjeessä Lautexin syyllistyvän saalistushinnoitteluun. Lisäksi todettiin, että markkinoilla on liikakapasiteettia. Näistä kirjeistä lähetettiin Saksalle jäljennökset lausuntoa varten. Syyskuussa 1997 päivätyssä vastauskirjeessään saksalainen osapuoli kiistää, että saalistushinnoittelua olisi harjoitettu. 59) Menettelyn laajentamista koskevan ilmoituksen jälkeen Daun-Gruppe ja Maron-Gruppe toimittivat komissiolle lausunnot. Maron-Gruppen kirjeessä oli tietoja Erban ja Lautexin fuusiosta sekä Erban toiminnasta. Daun-Gruppe ilmaisi kirjeessään tyytymättömyytensä yksityistämisprosessiin, käsitteli yrityksen epätyydyttävää tilannetta ja ilmoitti sanoutuvansa irti yksityistämissopimuksesta. Myös nämä kannanotot toimitettiin Saksalle lausuntoa varten. Saksan viranomaiset pyysivät 22 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyssä kirjeessään, jonka komissio vastaanotti 29 päivänä huhtikuuta 1999, lausunnon antamiselle asetetun määräajan pidentämistä 7 päivään toukokuuta 1999. Komissio myöntyi pyydettyyn määräajan pidennykseen 3 päivänä toukokuuta 1999 päivätyssä kirjeessään, mutta Saksalta ei saatu vastausta. IX SAATAVILLA OLEVIIN TIETOIHIN PERUSTUVA ARVIOINTI 60) Saksaa kehotettiin 17 päivänä elokuuta 1998 päivätyn kirjeen sisältämän määräyksen nojalla toimittamaan kuukauden kuluessa komission käytettäväksi riittävät tiedot, joiden perusteella tutkimuksen kohteena olevien toimenpiteiden arviointi on mahdollista. Saksan pyynnöstä tätä määräaikaa pidennettiin. Toistuvista kehotuksista huolimatta määräyksen johdosta toimitetut tiedot olivat harhaanjohtavia; ne olivat usein ristiriidassa aikaisemmin annettujen lausuntojen kanssa, eivätkä ne riittäneet poistamaan menettelyn aloittamisen ja laajentamisen yhteydessä esitettyjä komission epäilyksiä. Näin ollen jäljempänä oleva Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(24) 13 artiklan 1 kohdan mukainen arviointi perustuu saatavilla oleviin tietoihin. X ARVIOITAVAT TUKITOIMENPITEET 61) Komissio toteaa myös, että tulevaisuudessa toimitettavia tietoja koskeva Saksan viimeinen kirje on saapunut viimeksi 7 päivään toukokuuta 1999 pidennetyn tietojen toimittamista koskevan määräajan päättymisen jälkeen. Jos myöhemmin ilmoitetaan uudesta rakenneuudistusohjelmasta, komissio pidättää oikeuden arvioida sitä erikseen. Ilmoitus siitä, että suunnitelmasta, jota ei vielä ole olemassa, toimitetaan tietoja myöhemmin, ei kuitenkaan vaikuta millään tavalla nykyisen tilanteen arviointiin. 62) Lautexille myönnetyt taloudelliset tuet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tukia, koska ne maksetaan valtion varoista ja Lautex saa niistä etuja, joita vaikeuksissa oleva yritys ei saisi yksityiseltä sijoittajalta. Lisäksi taloudelliset tuet voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kyseisen alan kauppaan ja siksi vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla. Jotkin näistä toimenpiteistä ovat uusia tukia, jotka komission on arvioitava. Lautex ei ole toistaiseksi tuottanut voittoa, ja se on vaikeuksissa oleva yritys. Treuhand-ohjelmien soveltamisalaan kuuluvat tuet 63) Saksan lähettämän viimeisen kirjeen mukaan 177,794 miljoonan Saksan markan suuruiset tuet kuuluvat Treuhand-ohjelmien soveltamisalaan. Esitettyjen tietojen analysointi on osoittanut Lautexin ajanjaksona 1991-1995 saamien tukien määräksi 178,281 miljoonaa Saksan markkaa. Käytettäväksi annettujen tietojen perusteella komissio on päätynyt arvioinnissaan seuraavaan tulokseen: a) Yhteensä 75,176 miljoonan Saksan markan lainat, jotka on myönnetty Lautex AG:lle vuonna 1991, kuuluvat hyväksytyn tukiohjelman, Treuhand-ohjelman NN 108/91(25) soveltamisalaan ja täyttävät siinä asetetut ehdot(26); b) Sosiaalista suunnitelmaa varten 1 päivänä heinäkuuta 1992 myönnettyjen 1,640 miljoonan Saksan markan lainojen osalta komissio katsoo, että lakiin tai työehtosopimukseen perustuvat yrityksen velvoitteet maksaa työttömyyskorvausta tai eläkkeitä kuuluvat yrityksen tavanomaisiin kustannuksiin, jotka sen on maksettava omista varoistaan. Siksi valtion näitä kustannuksia varten myöntämiä avustuksia on pidettävä tukina. Nämä lainat kuuluvat kuitenkin Treuhand-ohjelman E 15/92(27) soveltamisalaan, eikä niitä siksi tarvitse arvioida tässä yhteydessä. Sama ohjelma kattaa sekä vuonna 1992 myönnetyt 31,557 miljoonan Saksan markan takaukset että vuoden 1995 tappioiden kattamiseen vuonna 1994 myönnetyt 16,527 miljoonan Saksan markan lainat. Nämä toimenpiteet täyttävät tässä ohjelmassa asetetut ehdot(28); c) Vuonna 1995 myönnetyt 52,363 miljoonan Saksan markan lainat, jotka oli ilmoituksen mukaan myönnetty komission hyväksymän Treuhand-ohjelman N 768/94(29) soveltamisalaan kuuluvina, ylittävät ohjelmassa määrätyn enimmäismäärän 2,363 miljoonalla Saksan markalla. Näistä tuista olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle(30), ja siksi niitä on arvioitava tapauskohtaisina toimenpiteinä; d) Ajanjaksolla 1992-1995 myönnetyt 1,018 miljoonan Saksan markan investointiavustukset perustuvat investointiavustuksia koskevaan lakiin (Investitionszulagegesetz) sisältyvään hyväksyttyyn tukiohjelmaan(31). Näin ollen komission niitä koskeva arviointi ei ole tarpeen. Jos yrityksen rakenneuudistus aloitettiin vuonna 1995, 0,57 miljoonan Saksan markan avustus oli maksettu jo etukäteen. Näin ollen on vuonna 1995 myönnetty 0,448 miljoonan Saksan markan määrä otettava huomioon arvioitaessa tuen suhteellisuutta. 64) Luettelosta käy ilmi, että yhteensä 124,9 miljoonan Saksan markan tukitoimenpiteet kuuluvat Treuhand-ohjelmien soveltamisalaan. Lisäksi 1,018 miljoonan Saksan markan määrä perustuu hyväksyttyyn ohjelmaan. Siten jäljelle jää 52,363 miljoonaa Saksan markkaa, joita on arvioitava tapauskohtaisina tukitoimenpiteinä. Tuet, jotka on myönnetty 1 päivän tammikuuta 1996 jälkeen 65) Esitetyt tiedot osoittavat, että vuodesta 1996 alkaen Lautex on saanut tukea yhteensä 73,742 miljoonaa Saksan markkaa. Komissio arvioi nämä tuet seuraavasti: a) Sosiaalista suunnitelmaa varten myönnetyt 0,531 miljoonan Saksan markan lainat on katsottava suuntaviivojen 3.2.5 kohdan nojalla tuiksi, ja sen vuoksi on tutkittava, täyttävätkö ne suuntaviivoissa määrätyt ehdot; b) Ammatilliseen koulutukseen vuonna 1996 myönnettyjen 0,117 miljoonan Saksan markan lainojen osalta komissio toteaa, että tiedot niiden tarkoituksesta ja käytöstä puuttuvat ja että niitä ei siksi ole katsottava suoraan työntekijöille osoitetuiksi, yritykseen liittymättömiksi yleisiksi toimenpiteiksi. Tällainen toimenpide, joka hyödyttää yritystä alentamalla sen maksettavaksi tavallisesti tulevia kustannuksia, kun se haluaa kouluttaa työntekijöitään yrityksen tarpeita vastaavasti tai kun se haluaa tarjota työntekijöilleen mahdollisuuden kouluttautua, on katsottava tueksi; c) Työllisyyden edistämiseen tarkoitetut 0,969 miljoonan Saksan markan avustukset (jäljempänä "AFG-toimenpiteet") perustuvat työllisyyden edistämistä koskevassa laissa määriteltyyn (Arbeitsförderungsgesetz) hyväksyttyyn ohjelmaan. Siksi komission ei tarvitse arvioida niitä. Ne otetaan kuitenkin huomioon arvioitaessa toimenpiteen suhteellisuutta; d) Lautexin hyväksi vuonna 1997 toteutettuihin toimenpiteisiin kuuluvat ammattikoulutukseen myönnetyt 0,217 miljoonan Saksan markan lainat ovat tukia, joiden yhteensopivuus suuntaviivojen perusteiden kanssa on tutkittava. Suuruudeltaan 3,5 miljoonan Saksan markan takauksen pidennys liittyy vuonna 1992 myönnettyyn takaukseen, joka kuuluu Treuhand-ohjelman E 15/92 soveltamisalaan. Koska tämä toimenpide kuuluu hyväksyttyyn ohjelmaan ja sen intensiteetti on ilmoitettu taattuun määrään nähden sataprosenttisena, komissio ei katso pidennystä uudeksi tueksi ja määrä voidaan näin ollen jättää huomiotta; e) Uusina tukitoimenpiteinä pidetään toimenpiteitä, jotka on toteutettu 7 päivän marraskuuta 1997 jälkeen, jotka BvS on yksityistämisohjelman mukaisesti hyväksynyt ja jotka sisälsivät 12,7 miljoonan Saksan markan lainat, 30,9 miljoonan Saksan markan tuet ja vapauttamisen 22,389 miljoonan Saksan markan pankkiveloista(32). Tässä tapauksessa on tutkittava, voidaanko EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusmääräystä soveltaa; f) Sachsenin vapaavaltion myöntämät 5,919 miljoonan Saksan markan investointiavustukset perustuvat hyväksyttyyn tukiohjelmaan. Näin olleen komission ei tarvitse arvioida niitä, mutta toimenpiteet on kuitenkin otettava huomioon arvioitaessa toimenpiteen suhteellisuutta; g) Yksityistämisen yhteydessä tehtyyn sopimukseen sisältyvän 159,583 miljoonan Saksan markan takaisinmaksuvaatimuksesta luopumisen osalta on todettava, että jotkin näistä toimenpiteistä liittyvät Treuhand-ohjelmien soveltamisalaan kuuluviin tukiin. Näiden määrä on 93,655 miljoonaa Saksan markkaa(33). Luopumista 65,928 miljoonan Saksan markan takaisinmaksuvaatimuksesta on tarkasteltava yhdessä sellaisten toimenpiteiden kanssa, jotka eivät perustu hyväksyttyihin tukiohjelmiin. Ne liittyvät tukitoimenpiteisiin, joita ei yrityksen vaikean tilanteen vuoksi ollut koskaan tarkoitettu maksettaviksi takaisin. Koska vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävien tukien intensiteetti on 100 prosenttia, ei näiden toimenpiteiden takaisinmaksusta luopuminen merkitse lisätukea. 66) Tästä luettelosta käy ilmi, että Lautex on vuodesta 1992 alkaen nähtävästi saanut tukia yhteensä 252,023 miljoonaa Saksan markkaa(34). Tästä kokonaismäärästä 123,260 miljoonaa Saksan markkaa kuuluu Treuhand-ohjelmien soveltamisalaan. Nämä tuet sekä yhteensä 0,570 miljoonan Saksan markan investointiavustukset on myönnetty jo ennen kuin nykyinen rakenneuudistusjakso alkoi vuonna 1995, joten niitä ei oteta huomioon komission arvioidessa toimenpiteiden suhteellisuutta. Näin ollen arvioinnissa on otettava huomioon vuodesta 1995 alkaen myönnetyt 126,553 miljoonan Saksan markan tuet. Tästä kokonaismäärästä 7,336 miljoonaa Saksan markkaa kuuluu hyväksyttyihin tukiohjelmiin, joten komission ei tarvitse arvioida niitä. Nämä määrät on otettava kuitenkin huomioon arvioitaessa toimenpiteiden suhteellisuutta. Uusia tukia ovat 119,217 miljoonan Saksan markan toimenpiteet, jotka komission on arvioitava. 67) Komissio ottaa lisäksi huomioon sijoittajien valintaan liittyviä seikkoja koskevien tarkkojen tietojen puuttumisen ja varaa oikeuden ilmoittaa kantansa muihin vielä määrittämättömiin tukiosuuksiin, jotka on saatettu myöntää yksityistämismenettelyn aikana. XI RAKENNEUUDISTUSTUKIEN ARVIOINTI 68) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti jollekin yritykselle myönnetyt valtiontuet eivät sovellu yhteismarkkinoille, jos ne vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua. Tarkasteltavana olevien tukien laatu ja tekstiilialan tilanne huomioon ottaen on selvää, että kyseiset tukitoimenpiteet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Tällaiset tuet eivät yleensä sovellu yhteismarkkinoille, jos EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan tai 3 kohdan poikkeusmääräykset eivät koske niitä. Tässä tapauksessa 87 artiklan 3 kohta on ratkaiseva, koska se antaa komissiolle mahdollisuuden hyväksyä valtiontukia tietyissä tapauksissa. Tällaisia tapauksia ovat 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset tuet tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jos ne eivät muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Suuntaviivoihin sisältyvät edellytykset, joiden täyttyessä komissio voi noudattaa myönteistä harkintaa. 69) Komissio voi 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla hyväksyä tuet taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Tätä määräystä sovelletaan Saksan liittotasavallan uusiin osavaltioihin(35). Tässä tapauksessa tuen päätarkoituksena on kuitenkin vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistus eikä alueen taloudellisen kehityksen edistäminen. Vaikka yritys, jonka rakenneuudistus on toteutettu menestyksekkäästi, voi edistää alueen kehitystä, tukea olisi arvioitava 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan eikä 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan perusteella. 70) Saksan tammikuussa 1997 toimittama ilmoitus koski rakenneuudistustukea. Siksi ilmoitus on tutkittava arvioimalla, täyttääkö se suuntaviivojen 3.2 kohdassa määritellyt yhteismarkkinoille soveltuvuuden perusteet. Komissio epäilee, etteivät tuet täytä kaikkia näitä perusteita. XII PITKÄN AIKAVÄLIN KANNATTAVUUDEN PALAUTTAMINEN 71) Rakenneuudistussuunnitelman on palautettava kohtuullisessa ajassa yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus realististen oletusten perusteella. Voidakseen arvioida suunnitelman toteuttamiskelpoisuuden komissio tarvitsee tietoja yrityksen senhetkisistä vaikeuksista, suunnitelluista sisäisistä toimenpiteistä ja niiden oletetusta vaikutuksesta. 72) Komissio toteaa, että Saksa on toimittanut menettelyn aloittamista koskevassa lausunnossaan lisätietoja rakenneuudistustoimenpiteistä. Kirje ei kuitenkaan sisältänyt tietoa siitä, miten näillä toimenpiteillä voitaisiin ratkaista yrityksen vielä toteamattomat ongelmat, paljonko toimenpiteiden toteuttaminen maksaisi, milloin ne todennäköisesti toteutettaisiin ja ovatko ne välttämättömiä. 73) Eriteltäessä ongelmia, jotka ovat Saksan marraskuussa 1998 ilmoittamien vaikeuksien perimmäinen syy, viitataan lähinnä yrityksen siirtymiseen keskitetystä suunnitelmataloudesta markkinatalouteen. Lautex on alun perin ollut massatuotantona valmistettujen tavaroiden tuottaja, jonka myynti suuntautui perinteisesti itäryhmän maiden markkinoille. Kyseisten markkinoiden romahdettua yrityksen oli vuonna 1992 pakko muuttaa strategiaansa ja supistaa jyrkästi henkilöstön määrää. Tähän liittyi sosiaalisesta suunnitelmasta aiheutuvia kustannuksia, yrityksen rakenneuudistus ja välttämättömät investoinnit. 74) Marraskuussa 1998 päivätty kirje sisälsi tietoja rakenneuudistustoimenpiteistä, joiden selittäminen jäi kuitenkin varsin epämääräiseksi. Tiedot liittyvät lähinnä vain tavoitteisiin selvittämättä lähemmin niiden saavuttamiseksi toteutettavia yksittäisiä vaiheita. Tietoja odotettavissa olevista taloudellisista vaikutuksista ei juuri esitetty ja aikataulu puuttui kokonaan. 75) Lautexin rakenneuudistussuunnitelmaan tehtiin useita merkittäviä muutoksia. Lisäksi Saksa on jatkuvasti muuttanut jo annettuja tietoja, mikä on herättänyt vain uusia kysymyksiä(36). 76) Komissio toteaa, että Lautexia varten alun perin vuonna 1993 laaditun suunnitelman vuoden 1995 puolivälissä muutetussa muodossa ennakoitiin yrityksen toiminnan muuttuvan vuoteen 1998 mennessä voitolliseksi. Toukokuussa 1997 päivätyllä kirjeellä tätä ajankohtaa lykättiin vuoteen 1999. Maaliskuussa 1998 esitetyn muutetun version mukaan yrityksen odotetaan tuottavan voittoa vasta vuonna 2000. Uusimmissa tiedoissa sanotaan, että yritys tuottaa hyvin vähäisen voiton vasta vuonna 2001. Lisäksi voidaan todeta, että yrityksen tietyille tuotealueille vahvistamia suunnitelman mukaisia tavoitteita ei ole monessa tapauksessa saavutettu. 77) Nämä alituiset muutokset antavat suunnitelmasta epäluotettavan vaikutelman. Yrityksessä on käynnissä jatkuva rakenneuudistus, johon käytetään nähtävästi suuria tukimääriä ilman, että yrityksen tulos olisi koskaan päätynyt voitolliseksi. Tuet näyttävät pitävän yritystä keinotekoisesti hengissä vastoin one time, last time -periaatetta. Rakenneuudistusprosessin aikana vähitellen huonontuneet liiketoiminnan tulokset herättävät vakavia epäilyksiä yrityksen pitkäaikaisesta elinkelpoisuudesta. Yhteenveto >TAULUKON PAIKKA> 78) Myös lausuntojen tueksi esitettyjä numerotietoja muutetaan jatkuvasti. Sekä liikevaihdon että liiketoiminnan tuloksen osalta on lukuja edellä mainitun ajanjakson kuluessa korjattu toistuvasti pienemmiksi. Viimeisimpien asiaa koskevien tietojen mukaan vuodelta 1998 odotetaan 56,7 miljoonan Saksan markan liikevaihtoa ja 11,3 miljoonan Saksan markan tappiota(37), joten arvot ovat alkuperäisiä tietoja huomattavasti suurempia tai pienempiä. 79) Tämä tilanne huomioon ottaen komissio suhtautuu epäillen sekä alkuperäisten että muutettujen tietojen uskottavuuteen. Lisäksi komissio toteaa, että rakenneuudistuksen kestoa on vähitellen pidennetty. XIII KILPAILUN KOHTUUTON VÄÄRISTYMINEN 80) Suuntaviivojen mukaan rakenneuudistustukien lisäedellytyksenä on, että ryhdytään mahdollisuuksien mukaan toimenpiteisiin kilpailijoihin kohdistuvien haittavaikutusten korvaamiseksi. Muussa tapauksessa tuki olisi "ristiriidassa yhteisön edun kanssa". 81) Tuensaajan tuotantokapasiteettia ajatellen tämä tarkoittaa, että tukea ei saa pääsääntöisesti käyttää tuotantokyvyn nostamiseen rakenneuudistuksen avulla. Jos yhteismarkkinoiden merkityksellisillä markkinoilla, joilla tuensaaja toimii, on rakenteellista liikakapasiteettia, rakenneuudistussuunnitelmalla on suhteessa saadun tuen määrään osallistuttava kyseisen toimialan rakenneuudistukseen supistamalla peruuttamattomasti tuensaajan omaa kapasiteettia. Todellista edistymistä on tapahtunut, kun kapasiteetin vähentäminen merkitsee kyseisen alan käyttöomaisuuden vähenemistä - keinona tähän voidaan käyttää myös fyysistä hävittämistä. Jos rakenneuudistustukia myönnetään lisää, niiden mukaisesti muutetun rakenneuudistussuunnitelman on täytettävä samat edellytykset. 82) Se osa tekstiilimarkkinoista, jolla Lautex toimii, näyttää olevan vaikeuksissa. Se näyttää olevan liikakapasiteetin rajoilla(38). Komissio toteaa, että Saksan joulukuussa 1998 esittämä kanta perustuu nähtävästi monialaisissa puitteissa alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille(39) kuvattuihin menetelmiin. Kyseisiä tukia koskevien puitteiden 1.4 kohdassa huomautetaan kuitenkin nimenomaisesti, että ne eivät koske rakenneuudistustukitapauksia. Tästä syystä komissio ei ole yhtä mieltä Saksan kanssa tämän muutettua kantaansa niin, että tekstiilimarkkinoiden sillä osalla, jolla Lautex toimii, ei olisi liikakapasiteettia. Tämä merkitsee, että Lautexin on supistettava kapasiteettiaan suhteessa myönnetyn tuen määrään, mutta koska tätä sääntöä voidaan kuitenkin tulkita EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla alueella väljemmin, Lautexin on vaihtoehtoisesti ainakin todistettava, ettei kapasiteettia lisätä tai että sitä ei ole lisätty. 83) Komissio toteaa, että Saksan viranomaiset ovat esittäneet Lautexin kapasiteetista lukuisia keskenään ristiriitaisia lausuntoja. Laajimmat kapasiteettia koskevat lausunnot ovat marraskuussa 1998 päivätyssä kirjeessä. Kuitenkin laskelmat, joiden tarkoituksena on osoittaa kapasiteetin supistuneen, ovat harhaanjohtavia ja liittyvät yksinomaan organisaation muutoksiin. Lisäksi on syytä todeta, että ennen rakenneuudistusta tapahtuneilla kapasiteetin muutoksilla ei ole merkitystä tässä yhteydessä. 84) Tuotantokapeikkojen poistamisella ja uudenaikaistamistoimenpiteillä saavutetusta tuottavuuden kasvusta voidaan päätellä, että kutomotoiminnan kapasiteetti saattaa olla kasvanut. Komissio ottaa huomioon huomautukset, joiden mukaan jalostuskapasiteetin laskeminen on vaikeaa. Laaja nykyaikaistamisohjelma ja uusien jalostuslaitosten perustaminen vahvistavat kuitenkin päätelmän, että tuotanto on kasvanut tälläkin alueella. Sama päätelmä koskee myös varastoja. 85) Sijoittajia koskevista tiedoista ei voida päätellä, ovatko ne kilpailijoita. Jos asia on näin, yhteisyrityksen muodossa tapahtuva yhteistyö voisi aiheuttaa myös EY:n perustamissopimuksen 81 artiklaan perustuvia ongelmia. 86) Komissio ei voi tehdä päätelmää, jonka mukaan tuki ei voisi aiheuttaa kohtuutonta kilpailun vääristymistä. XIV TUEN SUHTEELLISUUS 87) Myös suuntaviivoissa määritelty ehto on, että yrityksessä toteutettavan rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi tarvittavan tuen määrä ja osuus rahoituksesta on rajoitettava mahdollisimman vähäiseksi ja niiden on oltava suhteessa yhteisön odottamaan hyötyyn. Siksi tuensaajan on tavallisesti osallistuttava merkittävällä tavalla rakenneuudistussuunnitelman rahoitukseen omilla varoillaan. Kilpailun vääristymien rajoittamiseksi tuen muodon on oltava sellainen, että yritys ei saa ylijäämäisiä rahavaroja, jotka se voisi käyttää markkinoita vääristävään toimintaan. Rakenneuudistuksen rahoituksen riittämättömyys 88) Sekä menettelyn aloittamisen että sen laajentamisen yhteydessä komissio on viitannut rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksia koskevien tietojen puutteellisuuteen. Ilman tarkkaa kuvausta Lautexin toimintaa haittaavista ongelmista, ilman tietoja rakenneuudistuksen konkreettisesta edistymisestä ja siihen liittyvistä kustannuksista ja myös ilman tarkkoja lausuntoja siitä, miten nämä toimenpiteet auttavat lisäämään yrityksen tuottavuutta, komission ei ollut mahdollista arvioida, rajoittuuko tuki tiukasti yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi välttämättömään vähimmäismäärään. 89) Myöhemmin toimitetut lisätiedotkaan eivät riittäneet poistamaan tiedon puuttumisesta aiheutuvaa ongelmaa. Vaikka yleinen kuvaus vaikeuksiin johtaneista ongelmista lopulta annettiin, kysymys rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista jäi avoimeksi. Näin puuttuvat myös tiedot 27 päivänä marraskuuta 1998 päivätyn kirjeen taulukossa esitettyjen kustannusten suhteesta ilmoitettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin. Lukuisat tiedot eivät ole komissiolle aikaisemmin toimitettujen tietojen kanssa yhtäpitäviä(40). Lisäksi tietoja toimenpiteiden tarpeellisuudesta ja määrien laskentatavasta ei annettu. 90) Komissio toteaa, että rakenneuudistuksen rahoitukseen liittyy epäselvyyksiä. Jos vuodesta 1995 alkaen tosiasiallisesti kertyneet rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset olivat Saksan esittämään taulukkoon sisältyvien tietojen mukaisesti 208,220 miljoonaa Saksan markkaa, on todettava, että mainitusta vuodesta alkaen yritykselle oli komissiolle toimitettujen tietojen mukaan myönnetty tukia 126,553 miljoonaa Saksan markkaa ja loput kustannukset jäivät sijoittajien vastattaviksi. 91) Edellä esitetyt tosiseikat huomioon ottaen voidaan todeta, että toimitettujen tietojen perusteella ei voida antaa lausuntoa siitä, rajoittuiko tuki tiukasti rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään. Sijoittajien osuus 92) Sijoittajien osuus on maaliskuussa 1998 päivätyn kirjeen mukaan yhteensä 6,695 miljoonaa Saksan markkaa. Jos rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset kuitenkin ovat marraskuussa 1998 päivätyn kirjeen mukaisesti 208,220 miljoonaa Saksan markkaa, sijoittajien osuudeksi jäisi vain noin 3,2 prosenttia näistä kustannuksista. Tässä tapauksessa tukien kokonaismäärä lisättynä sijoittajien osuudella ei kattaisi kyseisiä kustannuksia. Lisäksi tosiasia, että sijoittajien osuuteen sisältyvän osan maksu tehdään riippuvaiseksi komission myönteisestä päätöksestä, kyseenalaistaa sijoittajien tärkeän tehtävän yrityksen rakenneuudistuksen mahdollistajina. 93) Erba GmbH:n 9,686 miljoonan Saksan markan omaisuudesta, joka esitetään sijoittajien lisäosuutena, on todettava, että komissio ei pidä sitä sijoittajien osuutena seuraavista syistä: a) Erba GmbH:n omaisuutta ei kuvata eikä ilmoitetun arvon määrittämistapaa ilmoiteta; b) Koska Erba GmbH on ollut toimiva yritys ja Elard Maron on toiminut sen toimitusjohtajana ja ottaen huomioon, että Elard Maronista tuli Lautexin merkittävä osakas ja yrityksen toimitusjohtaja yhdessä toisen toimitusjohtajan kanssa ja lisäksi Lautexin oikeushenkilönä toisella nimellä suorittamista liiketoimista johtuva taloudellinen riski jää riittävien tukien ansiosta pois, ei omaisuuden siirto Lautexiin merkinnyt taloudellisessa mielessä omaisuuden siirtoa Lautexiin vaan Maron-Gruppen suorittamaa osittaista haltuunottoa ilman sijoittajan lisäpanosta. Näin ollen ei ole kyse sijoittajan osuudesta. 94) Mutta vaikka tämä määrä olisikin hyväksyttävissä, sijoittajien osuus rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista kohoaisi 16,318 miljoonaan Saksan markkaan, mikä kattaisi 7,8 prosenttia marraskuussa 1998 esitettyyn taulukkoon sisältyvistä kustannuksista. Sijoittajien koko huomioon ottaen ei tämäkään osuus ole erityisen merkittävä. 95) Viimeisessä, 12 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyssä kirjeessä mainittujen kahden uuden määrän osalta (3,465 miljoonaa Saksan markkaa pankkiveloista vastaamiseksi ja 8,795 miljoonaa Saksan markkaa investointeina) todetaan, ettei Saksa ollut aikaisemmin maininnut kumpaakaan näistä määristä. Ensimmäinen rahamäärä on aivan selvästi ristiriidassa aiemmin ilmoitettujen yksityistämissopimukseen sisältyvien velvoitteiden kanssa. Kirjeessä ei ole mitään muita selvityksiä kummastakaan määrästä. Niinpä ei tiedetä, ovatko ilmoitetut lisämäärät peräisin vain toiselta vai kummaltakin sijoittajalta ja miten ne mahdollisesti jakautuvat sijoittajien kesken. Saksan antamien tietojen mukaan Daun-Gruppe on sanoutunut irti yksityistämissopimuksesta. Näin ollen tämän yrityksen osallistuminen edelleen rakenneuudistuksen kustannuksiin on epätodennäköistä. Tämä voisi lisäksi merkitä sijoittajien osuuden pienenemistä, vaikka tähän viittaavia tietoja ei olekaan toimitettu. 96) Koska Saksalle on annettu tietojen toimittamista koskeva määräys, sen viranomaisten kanssa on järjestetty tapaamisia ja tietojen antamiseksi asetettuja määräaikoja on pidennetty, komissio ei voi ottaa huomioon väitetyistä avustuksista ja todentamattomista seikoista toimitettuja tarkentamattomia tietoja. Tästä syystä komissio ei voi pitää sijoittajan osuutta rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla merkittävänä. Tuen muoto 97) Tuki oli tarkoitus myöntää sellaisessa muodossa, että sitä ei voitaisi helposti käyttää väärin markkinoita vääristäviin toimiin. Muutettuihin tukitoimenpiteisiin kuuluvat 12,7 miljoonan Saksan markan laina, joka maksettiin saajalleen erissä vuonna 1997, ja 30,9 miljoonan Saksan markan avustus. Tämä avustus muutettiin useassa erässä maksettavaksi lainaksi(41). Tällä tosiseikalla on merkitystä erään asianomaisen tekemän menettelyn aloittamisen jälkeen esitetyn huomautuksen kannalta, jossa Lautexia syytettiin saalistushinnoittelusta. 98) Jos meneillään olevien rakenneuudistustoimenpiteiden alkamisajankohta on vuosi 1995, yritys on sittemmin saanut 104,164 miljoonan Saksan markan tuet(42). Rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset eivät vieläkään ole tiedossa, rakenneuudistussuunnitelmaa muutetaan jatkuvasti ja on olemassa vakavia epäilyksiä siitä, tullaanko tervehdyttämissuunnitelmaa toteuttamaan kokonaisuudessaan. Vaikka jotkin tuet on maksettu erissä, ei tästä syystä voida sulkea pois mahdollisuutta, että yritys on näin saanut ylimääräisiä rahavaroja, jotka on käytetty markkinoita vääristävään toimintaan. 99) Näin ollen komissio ei voi päätellä, että suuntaviivoissa määritelty suhteellisuusehto täyttyisi. XV RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN TOTEUTTAMINEN KOKONAAN 100) Rakenneuudistustukea saavan yrityksen on toteutettava komissiolle esitetty ja tämän hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma kokonaan. Vaikka alun perin ilmoitetun suunnitelman täydellistä toteuttamista koskevat epäilykset johtuivat osittain siitä, että yksityistä sijoittajaa ei tuolloin vielä ollut ilmaantunut, rakenneuudistussuunnitelmiin tehdyt muutokset eivät riitä vieläkään poistamaan kyseisiä epäilyksiä. Suunnitelman epätarkkuudet ja siihen tehtävät toistuvat muutokset, rakenneuudistuksen yksittäisten vaiheiden aikataulun puuttuminen ja koko rakenneuudistuksen keston alituinen pidentäminen vaikeuttavat entisestään sen toteamista, onko suunnitelma pantu täytäntöön kokonaisuudessaan. Lisäksi erään sijoittajista, Daun & Cie AG:n komissiolle lähettämä kirje, jossa se ilmoitti aikomuksestaan vetäytyä yksityistämissopimuksesta, on aiheuttanut hyvin vakavia epäilyksiä rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta kokonaisuudessaan. Tiedoista, jotka on päivätty 14 päivänä heinäkuuta 1999 ja joissa Daun-Gruppen vetäytyminen vahvistetaan ja rakenneuudistussuunnitelmaan tehdään uusia täydennyksiä tai ilmoitetaan uuden rakenneuudistussuunnitelman laatimisesta Lautexille, voidaan päätellä yksiselitteisesti, että nykyistä suunnitelmaa ei tulla muutetussa muodossaan toteuttamaan kokonaan. XVI PÄÄTELMÄT 101) Komissio toteaa, että Saksa on myöntänyt Lautexille tukea sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa ja että tuki ei sovellu yhteismarkkinoille, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Tuki, jonka Saksa on myöntänyt yritykselle Erba Lautex GmbH Weberei und Veredlung, Neugersdorf, ja jonka määrä on vähintään 119,217 miljoonaa Saksan markkaa (60954684 euroa) lisättynä koroilla, ei sovellu yhteismarkkinoille. Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuki sisältää seuraavat toimenpiteet: a) 15,693 miljoonan Saksan markan laina vuoden 1995 tappioiden kattamiseen, myönnetty 3 päivänä heinäkuuta 1995; b) 10,558 miljoonan Saksan markan laina vuoden 1996 tappioiden kattamiseen, myönnetty 3 päivänä heinäkuuta 1995; c) 22,872 miljoonan Saksan markan laina vuoden 1996 rakenneuudistustoimenpiteisiin, myönnetty 3 päivänä heinäkuuta 1995; d) 3,240 miljoonan Saksan markan laina vuoden 1994 tappioiden kattamiseen, myönnetty 8 päivänä syyskuuta 1995; e) 0,531 miljoonan Saksan markan laina sosiaalista suunnitelmaa varten vuodelta 1996; f) 0,117 miljoonan Saksan markan laina ammatillista koulutusta varten vuodelta 1996; g) 0,217 miljoonan Saksan markan laina ammatillista koulutusta varten vuodelta 1997; h) 12,7 miljoonan Saksan markan laina vuoden 1997 tappioiden kattamiseen, sovittu yksityistämisen yhteydessä; i) 30,9 miljoonan Saksan markan avustukset, sovittu yksityistämisen yhteydessä; j) 22,389 miljoonan Saksan markan pankkiveloista vapauttaminen, sovittu yksityistämisen yhteydessä. 2 artikla 1. Saksan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen ja kaikkien muiden Lautexin hyväksi myönnettyjen tukien, joita ei ole voitu määritellä puuttuvien tai epäselvien tietojen vuoksi, perimiseksi takaisin niiden vastaanottajalta. 2. Tuki peritään takaisin kansallisten menettelyjen mukaisesti. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti, ja korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. 3 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen (1) EYVL C 192, 24.6.1997, s. 11. (2) EYVL C 192, 24.6.1997, s. 11. (3) EYVL C 387, 12.12.1998, s. 4. (4) Kyseisen alueen työttömyysaste on 22,1 prosenttia. Toissijaiset työmarkkinat mukaan lukien työttömyysaste nousee vielä 6,1 prosenttiyksikköä. (5) EYVL C 213, 27.7.1996, s. 4. (6) Tämä on ristiriidassa marraskuussa 1998 annettujen tietojen kanssa, joissa työviikon mainitaan lyhentyneen 168 tunnista 144 tuntiin. (7) Yrityksen Innovation TEXTIL Oberlausitz tiedotuslehtisessä vuosituotannon määräksi esitetään 9 miljoonaa metriä. Lisäksi on otettava huomioon, että Lautexin Internet-sivuilla osoitteessa http://www.erba-lautex.de/engFrame.htm tuotantokapasiteetiksi mainitaan jopa 10 miljoonaa metriä. (8) Saksan edustajille huomautettiin Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 1999 järjestetyn tapaamisen yhteydessä rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksia koskevien tarkkojen tietojen puuttumisesta. Komissio totesi lisäksi, että se käyttää näiden kustannusten laskemisperusteena 27 päivänä marraskuuta 1998 päivätyssä kirjeessä olleita taulukoita. Tämän jälkeen annetuissa tiedoissa oli asiaa koskeva ristiiviite 9 päivänä joulukuuta päivättyyn kirjeeseen, joka ei kuitenkaan sisältänyt mitään tähän aiheeseen liittyviä tietoja. (9) Olettaen, että Lautexin nykyinen rakenneuudistus on alkanut vuonna 1995. (10) Ks. arvioinnissa oleva pitkän aikavälin kannattavuuden palauttamista koskeva rahoituskatsaus. (11) Tappiot ovat 27 päivänä marraskuuta 1998 päivätyn kirjeen mukaan 5,202 miljoonaa Saksan markkaa. Syytä siihen, että laina on tappioita 7,498 miljoonaa Saksan markkaa korkeampi, ei annettu. (12) Näistä pankkiveloista ei toimitettu tarkempia tietoja. On epäselvää, koskeeko vapauttaminen yksityisiä vai julkisia pankkivelkoja. (13) Nämä takaisinmaksuvaatimuksista luopumiset koskevat vuodesta 1991 alkaen myönnettyjä toimenpiteitä. (14) Erityisesti sosiaaliseen suunnitelmaan vuodeksi 1996 myönnetyt 0,531 miljoonan Saksan markan avustukset. (15) Nämä lainat maksettiin vuodelle 1996 jakautuneissa erissä. (16) 0,313 miljoonaa Saksan markkaa (1992), 0,175 miljoonaa Saksan markkaa (1993), 0,082 miljoonaa Saksan markkaa (1994) ja 0,448 miljoonaa Saksan markkaa (1995). (17) Katso syyskuussa 1997 päivätty kirje. (18) Ks. "Business Trends Survey from August 1996", European Observatory for Textiles and Clothing; "Textile Outlook International: Asian crisis - the impacts spread far & wide", Economist Intelligence Unit (1.7.1998). (19) Ks. "World Textile Fibers to 2001", Freedonia Industry and Business Research Studies, The Freedonia Group, Inc., Ohio, USA. (20) Ks. "Panorama of EU-Industry 97", Euroopan komissio, European Observatory for Textiles and Clothing -järjestön laatima kertomus. NACE (1.muutettu versio) 17, I osa, 4-17 - 4-23. (21) Ks. "Textile Outlook International: World", Economist Intelligence Unit, 1. 7. 1998. (22) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12. (23) Ks. alaviite 2. (24) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (25) Kirje 26 päivältä syyskuuta 1991, SG(91) D/175825. (26) Treuhand-ohjelma NN 108/91 koskee THA:n yrityksille myöntämiä yksityistämismenettelyyn kuuluvia lainoja ja takauksia. (27) Kirje 8 päivältä joulukuuta 1992, SG(92) D/17613. (28) Katso Treuhand-ohjelman E 15/92 3 kohta, jossa määrätään, että lainojen ja takauksien myöntämisestä on ilmoitettava, jos yrityksellä on yli 1500 työntekijää ja toimenpiteen kokonaisarvo on suurempi kuin 150 miljoonaa Saksan markkaa. Tukitoimenpiteet eivät ylittäneet ohjelmassa määrättyjä raja-arvoja, ja näin ollen ne kuuluivat ohjelman soveltamisalaan. (29) Kirje 1 päivältä helmikuuta 1995, SG(95) D/1062. (30) Treuhand-ohjelmassa N 768/94 määrätään, että kaikista 50 miljoonaa Saksan markkaa ylittävistä lainoista, jotka myönnetään yli 250 henkilöä työllistäville yrityksille, on ilmoitettava komissiolle. (31) Kyseiseen lakiin perustuvat toimenpiteet katsotaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi alueellisiksi investointiavustuksiksi, ja komissio on hyväksynyt ne EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusmääräyksen nojalla (hyväksytty tukiohjelma N 494/A/95). (32) Mitään tietoja ei ole toimitettu siitä, ovatko kysymyksessä yksityiset vai julkiset varat ja mitä tarkoitusta varten yksityistämisen yhteydessä vapautetut velat oli myönnetty. (33) Vuonna 1991 myönnetyt 75,176 miljoonan Saksan markan lainat ja vuonna 1994 myönnetyt 16,527 miljoonan Saksan markan lainat kuuluvat Treuhand-ohjelmien soveltamisalaan. Koska komission tiedossa ei ole takauksia, jotka eivät kuulu Treuhand-ohjelmien soveltamisalaan, takaukseen liittyvistä vaatimuksista luopuminen koskee ilmeisesti Treuhand-ohjelman E 15/92 mukaisesti annettua takausta. (34) Komissio toteaa, että rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksiin tarkoitetut rahoitustoimenpiteet, jotka sisältyvät 27 päivänä marraskuuta 1998 esitettyyn taulukkoon, ylittävät Lautexin hyväksi myönnettyjen tukitoimenpiteiden ilmoitetun kokonaismäärän lisättynä sijoittajien osuudella, jonka suuruus on merkitty edellä mainitussa taulukossa yhteensä 6 miljoonaksi Saksan markaksi. Koska tietoja ei ole annettu siitä, onko nämä toimenpiteet rahoitettu julkisin vai yksityisin varoin, ei komissio voi sulkea pois mahdollisuutta, että Lautex on saanut hyötyä ylimääräisistä tuista. (35) Ks. tukea N 464/93 koskeva komission päätös. (36) Niinpä esimerkiksi kapasiteetin kehittymistä, Erba GmbH:n koneiden ja laitteiden siirtoa Lautexille ja Lautexin toimintaa ulkoisen jalostustoiminnan harjoittajana koskevia tietoja muutettiin useita kertoja. (37) Viimeisimmät yhdistetyt numerotiedot koskevat vuotta 1997. (38) Komissio toteaa, että se on tehnyt kahdessa uusimmista päätöksistään (Rawe GmbH & Co., N 394/98 ja Palla Creativ Textiltechnik GmbH, NN 57/98) kielteisen päätelmän, jonka mukaan tekstiilimarkkinoiden liikakapasiteetista ei ole näyttöä. Mainituissa tapauksissa kumpikin yritys oli kuitenkin alentanut kapasiteettiaan, joten markkinoiden tilasta ei ollut tarpeen tehdä oletusta vahvistavaa arviota. (39) EYVL C 107, 7.4.1998, s. 7. (40) Lautexin tappioita koskevat tiedot eivät ole yhdenmukaisia 27 päivänä marraskuuta 1998 toimitetussa taulukossa esitettyjen lukujen kanssa. Keskenään ristiriitaisia ovat myös velanhoitokuluja koskevat tiedot ja väite, jonka mukaan Lautexin rahoitusvelvoitteet joko siirtyivät yksityistämisen yhteydessä BvS:n vastattaviksi tai yksityistämisen yhteydessä annettiin niitä koskevasta takaisinmaksuvaatimuksesta luopumisilmoitus. (41) Laina maksetaan saajalleen 27 päivänä marraskuuta 1998 päivätyn kirjeen mukaan neljässä erässä: 8,9 miljoonaa Saksan markkaa 31 päivänä joulukuuta 1997, 8 miljoonaa Saksan markkaa 30 päivään kesäkuuta 1998 mennessä, 8 miljoonaa Saksan markkaa 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä ja 6 miljoonaa Saksan markkaa 30 päivään kesäkuuta 1999 mennessä. (42) Vapauttaminen 22,389 miljoonan Saksan markan pankkiveloista ei vaikuta maksuvalmiuteen.