2.

Taudinseuranta eläinterveyden osalta merkittävien Salmonella -bakteerien serotyyppien varalta 2.1 Seuraavien taudinaiheuttajien aiheuttaman tartunnan havaitseminen a) Salmonella Pullorum: tähän kuuluu Salmonella enterica subspecies enterica -alalajin serotyypin Gallinarum biotyyppi Pullorum; b) Salmonella Gallinarum: tähän kuuluu Salmonella enterica subspecies enterica -alalajin serotyypin Gallinarum biotyyppi Gallinarum; c) Salmonella arizonae: tähän kuuluu Salmonella enterica subspecies arizonae -alalajin seroryhmä K (O18) arizonae. 2.2 Kohteena olevat siipikarjalajit: a) Salmonella Pullorum- ja Salmonella Gallinarum -bakteerien osalta: Gallus gallus, Meleagris gallopavo, Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix, Anas spp; b) Salmonella arizonae -bakteerin osalta: Meleagris gallopavo. 2.3 Tutkimukset: Jokaiselle parvelle on tehtävä kliininen tutkimus taudin havaitsemisen kannalta otollisimpana ajankohtana kunkin muninta- tai tuotantokauden aikana. 2.4 Näytteenottomatriisi: a) näytteet on otettava jokaisesta siipikarjan pitopaikassa olevasta parvesta tapauksen mukaan i) serologista testausta varten: veri; ii) bakteriologista testausta varten: — post mortem -kudokset, erityisesti maksa, perna, munasarja, munanjohdin ja ohut- ja umpisuolen yhtymäkohta; — ympäristönäytteet; — pyyhkäisynäytteet elävien lintujen yhteissuolesta erityisesti sellaisilta linnuilta, jotka vaikuttavat sairailta tai jotka on todettu erittäin seropositiivisiksi; b) hautomossa bakteriologista testausta varten otettavat näytteet: i) poikaset, jotka eivät kuoriudu (eli kuoreen kuolleet alkiot); ii) huonolaatuiset poikaset; iii) poikasten mekonium; iv) untuvat tai tomu hautomakoneista ja hautomon seinistä. 2.5 Otantakehikko ja näytteenottotiheys: a) siipikarjan pitopaikassa: i) näytteenotto Salmonella Pullorum ja Salmonella Gallinarum -tartunnan havaitsemiseksi: Lajit Näytteenottoaika Niiden lintujen lukumäärä, joista näytteet otetaan / Ympäristönäytteiden lukumäärä Siitossiipikarja Tuotantosiipikarja Gallus gallus, Meleagris gallopavo, Numida meleagris, Coturnix coturnix, Phasianus colchicus, Perdix perdix ja Anas spp. Muninnan alkaessa Tuotannon aikana vähintään kerran vuodessa 60 ii) näytteenotto Salmonella arizonae -tartunnan havaitsemiseksi: Lajit Näytteenottoaika Niiden lintujen lukumäärä, joista näytteet otetaan / Ympäristönäytteiden lukumäärä Siitossiipikarja Tuotantosiipikarja Meleagris gallopavo Muninnan alkaessa Tuotannon aikana vähintään kerran vuodessa 60 iii) toimivaltainen viranomainen voi mukauttaa niiden lintujen lukumäärää, joista näytteet otetaan i ja ii alakohdan mukaisesti, sen perusteella, missä määrin tartuntaa tiedetään esiintyvän jäsenvaltiossa ja missä määrin sitä on esiintynyt pitopaikassa. Aina on kuitenkin otettava tilastollisesti edustava määrä näytteitä serologista ja bakteriologista testausta varten tartunnan havaitsemiseksi; b) hautomossa näytteet on otettava ja tutkittava vähintään kuuden viikon välein. Testaukseen on sisällyttävä ainakin i) yksi yhdistetty näyte poikasten untuvista ja mekoniumista jokaisesta hautomakoneesta; ja ii) näyte — kymmenestä huonolaatuisesta poikasesta ja kymmenestä kuoreen kuolleesta poikasesta jokaisesta alkuperäparvesta, joka on hautomakoneessa näytteenottopäivänä; tai — kahdestakymmenestä huonolaatuisesta poikasesta jokaisesta alkuperäparvesta, joka on hautomakoneessa näytteenottopäivänä. 2.6 Näytteiden käsittely ja testausmenetelmät: a) otetuille näytteille on tehtävä i) serologinen testaus (1); ii) bakteriologinen testaus i alakohdassa tarkoitetun serologisen testauksen vaihtoehtona tai sen lisäksi; bakteriologista testausta varten ei kuitenkaan saa ottaa näytteitä siipikarjasta tai munista, jotka on käsitelty mikrobilääkkeillä testausta edeltävien 2–3 viikon aikana; b) otetut näytteet on käsiteltävä seuraavasti: i) uloste/mekonium- ja suolinäytteiden käsittelyssä käytetään rikastusta seleniitti-kystiiniliemessä tai käytetään muita sellaisille näytteille sopivia viljelyalustoja, joissa odotetaan olevan kilpailevaa kasvustoa; ii) ei-selektiivistä esirikastusta ja sen jälkeistä selektiivistä rikastusta soijapohjaisessa Rappaport-Vassiliadis (RVS) -liemessä tai Müller-Kauffmann Tetrathionate-Novobiocin (MKTTn) -liemessä voidaan käyttää sellaisten näytteiden (kuten kuoreen kuolleiden alkioiden) käsittelyssä, joissa odotetaan olevan minimaalisesti kilpailevaa kasvustoa; iii) aseptisesti kerättyjen kudosten suora maljaus minimaalisesti selektiiviselle agarille, kuten MacConkey-agarille; iv) Salmonella Pullorum ja Salmonella Gallinarum eivät kasva helposti muunnellulla puolikiinteällä Rappaport Vassiliadis (MSRV) -alustalla, jota käytetään zoonoottisen Salmonella spp.:n valvontaan unionissa, mutta se soveltuu Salmonella arizonae -testaukseen; v) havaitsemistekniikoilla on voitava erottaa Salmonella Pullorum- ja Salmonella Gallinarum -tartunnan serologiset vasteet Salmonella Enteritidis -rokotteen käytöstä aiheutuvista serologisista vasteista, kun tätä rokotetta käytetään (2). Sen vuoksi tällaista rokotetta ei saa käyttää, jos on tarkoitus käyttää serologista valvontaa. Jos rokotetta on käytetty, on käytettävä bakteriologista testausta, mutta käytettävällä vahvistusmenetelmällä on voitava erottaa elävät rokotekannat luonnonkannoista. 2.7 Tulokset: Parvi katsotaan positiiviseksi, jos toinen sopivan tyyppinen testi 2.3–2.6 kohdan mukaisesti suoritetun, positiivisen tuloksen antaneen testauksen jälkeen vahvistaa taudinaiheuttajien aiheuttaman tartunnan.