Neuvoston asetus (EY) N:o 290/2001, annettu 12 päivänä helmikuuta 2001, siviilioikeuden alalla toimivan tuki- ja vaihto-ohjelman (siviilioikeuden alaa koskeva Grotius-ohjelma) jatkamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 043 , 14/02/2001 s. 0001 - 0004



Neuvoston asetus (EY) N:o 290/2001, annettu 12 päivänä helmikuuta 2001, siviilioikeuden alalla toimivan tuki- ja vaihto-ohjelman (siviilioikeuden alaa koskeva Grotius-ohjelma) jatkamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 61 artiklan c alakohdan ja 67 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan unioni on asettanut tavoitteekseen pitää yllä ja kehittää unionia vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena, jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus. Tällaisen alueen asteittaista toteuttamista varten yhteisö toteuttaa muun muassa yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta. (2) Puitteiden luominen oikeusalalla toimiville tarkoitettuja koulutusta, tiedotusta, tutkimusta ja henkilövaihtoa koskevia toimia varten edistää jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien ja oikeuslaitosten keskinäistä tuntemusta ja vähentää siten jäsenvaltioiden välillä yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön esteitä. (3) Sisämarkkinoiden moitteeton toiminta edellyttää tällaisten esteiden vähentämistä. (4) Tämä asia kuuluu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 65 artiklan soveltamisalaan. (5) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ei tämän asetuksen tavoitteita voida toteuttaa riittävällä tavalla jäsenvaltioiden tasolla ja ne voidaan suunnitelluista toimista odotettujen säästöjen ja niiden yhteisvaikutusten ansiosta toteuttaa paremmin yhteisön tasolla. (6) Neuvosto on 28 päivänä lokakuuta 1996 hyväksynyt 96/636/YOS yhteisen toiminnan oikeusalan toimijoiden tuki- ja vaihto-ohjelmasta (Grotius)(4). Grotius-ohjelman tarkoituksena on helpottaa jäsenvaltioiden välistä oikeudellista yhteistyötä edistämällä niiden oikeusjärjestelmien ja oikeuslaitosten keskinäistä tuntemusta. Ohjelman kohderyhmänä ovat oikeusalalla toimivat, ja sen avulla voidaan rahoittaa koulutusta sekä vaihto- ja harjoitteluohjelmia, tapaamisten järjestämistä, tutkimuksia ja tietojenvaihtoa. (7) Grotius-ohjelman voimassaolo päättyy vuonna 2000. On katsottu aiheelliseksi jatkaa ohjelmaa, mutta ainoastaan yhden vuoden pituisella siirtymäkaudella siihen asti kun on saatu tulokset ohjelman tulevaisuutta eli sen tavoitteita, toimintaa ja suhteita muihin olemassa oleviin ohjelmiin koskevasta perusteellisesta harkinnasta. (8) Grotius-ohjelmaa jatketaan siviilioikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta yhteisön välineen perusteella. Grotius-ohjelman jatkamista rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta käsitellään samanaikaisesti mutta erillisenä hankkeena Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisen välineen pohjalta. (9) Tähän asetukseen on otettu yhteisen toiminnan 96/636/YOS keskeiset säännökset, joihin on tehty joitakin mukautuksia, jotka johtuvat soveltamisalan rajoittamisesta oikeudelliseen yhteistyöhön siviilioikeudellisissa asioissa ja hankkeen väliaikaisuudesta. (10) Tähän asetukseen sisältyy talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen(5) 34 kohdan mukainen rahoitusohje vuodeksi 2001, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan. (11) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(6) mukaisesti. (12) Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti nämä valtiot ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen. (13) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaan Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä asetus siksi sido sitä eikä sitä sovelleta siihen, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU Ohjelman jatkaminen 1 artikla 1. Jatketaan neuvoston yhteisellä toiminnalla 96/636/JAI perustettua Grotius-ohjelmaa vuodeksi 2001 siviilioikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin. 2. Tällä siviilioikeuden alalla toimiville tarkoitetulla tuki- ja vaihto-ohjelmalla (siviilioikeuden alaa koskeva Grotius-ohjelma) pyritään edistämään oikeusjärjestelmien ja oikeuslaitosten keskinäistä tuntemusta ja helpottamaan jäsenvaltioiden välillä siviilioikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä. 3. Tässä asetuksessa tarkoitetaan "oikeusalalla toimivilla": tuomareita (mukaan lukien tutkintatuomarit), syyttäjiä, asianajajia, yliopistollista opetushenkilöstöä, tutkimushenkilöstöä, ministeriöiden virkamiehiä, tuomioistuinten avustavaa henkilöstöä, haastemiehiä, tuomioistuinten tulkkeja ja muita oikeuslaitokseen liittyviä ammatteja siviilioikeuden alalla. 4. Ohjelmaan kuuluvat seuraavat alat: - koulutus, - vaihto- ja harjoitteluohjelmat, - tapaamisten järjestäminen, - tutkimukset, - tietojenvaihto. 5. Tässä asetuksessa jäsenvaltioilla tarkoitetaan kaikkia jäsenvaltioita lukuun ottamatta Tanskaa. 2 artikla 1. Ohjelman toteuttamiseksi tarvittava rahoitusohje vuodeksi 2001 on 650000 euroa. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää edellä 1 kohdassa säädetyt määrärahat rahoitusnäkymien sallimissa puitteissa. II LUKU Hankkeiden tavoitteet 3 artikla Seuraavia tavoitteita edistävät hankkeet, jotka koskevat siviilioikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä, voivat tulla kysymykseen koulutuksen alalla: - kielitaidon kehittäminen, erityisesti muun kuin oman äidinkielen mukaisen oikeudellisen kielen käytännön tuntemus, - muiden jäsenvaltioiden oikeuslaitosten ja menettelyjen sekä niiden toiminnan tuntemus, - kokemusten vaihto oikeusalalla toimivien koulutuksesta vastaavien henkilöiden sekä perus- ja täydennyskoulutuksesta vastaavien oppilaitosten välillä, - opintojaksojen valmistelu ohjelman toteuttamiseksi järjestettävän koulutus-, vaihto- ja harjoittelutoimintaa sekä konferensseja tai seminaareja varten. 4 artikla Seuraavia tavoitteita edistävät hankkeet, jotka koskevat siviilioikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä, voivat tulla kysymykseen vaihto- ja harjoitteluohjelmina: - rajoitetun ajanjakson kestävän toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvan harjoittelun järjestäminen oikeuslaitosten piirissä tai oikeusalalla toimivien henkilöiden ohjauksessa, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa tai Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa, - erityisaiheisiin liittyvien vierailujen järjestäminen useiden muiden jäsenvaltioiden oikeuslaitoksiin tai oikeusalalla toimivien henkilöiden luo, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen tai Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen. 5 artikla Seuraavia tavoitteita edistävät hankkeet, jotka koskevat siviilioikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä, voivat tulla kysymykseen tapaamisten järjestämisessä: - yleisesti kiinnostavia oikeudellisia kysymyksiä käsittelevien kahdenvälisten tai eurooppalaisten konferenssien järjestäminen, - oikeudelliseen yhteistyöhön liittyviä ajankohtaisia tai uusia oikeudellisia kysymyksiä käsittelevien usean alan yhteisten konferenssien järjestäminen, - sellaisten seminaarien järjestäminen, joissa eri jäsenvaltioiden tuomarit antavat tuomion samassa keksityssä oikeustapauksessa ("sentencing"). 6 artikla Seuraavia tavoitteita edistävät hankkeet, jotka koskevat siviilioikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä, voivat tulla kysymykseen opintojen ja tutkimuksen alalla: - ohjelman toteuttamiseksi valittujen hankkeiden aiheiden alustava analysointi, - ohjelman toteuttamiseksi järjestettyjä harjoittelujaksoja tai kokouksia koskevien kertomusten hyödyntäminen, - oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien aiheiden tutkimuksen yhteensovittaminen. 7 artikla Seuraavia tavoitteita edistävät hankkeet, jotka koskevat siviilioikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä, voivat tulla kysymykseen tietojenvaihdon alalla: - lainsäädännön muutoksia tai uudistusehdotuksia koskevan tiedon välittäminen painetussa tai sähköisessä muodossa alkutekstinä tai käännöksenä, - tiedon levittäminen 3, 4 ja 5 artiklassa tarkoitetuista toimista, 5 artiklassa tarkoitettujen tapaamisten tuloksista tai 6 artiklassa tarkoitettujen tutkimusten tuloksista sekä niiden sovelluksista, - oikeudellisen yhteistyön alaan liittyvistä artikkeleista, julkaisuista, tutkimuksista ja lainsäädännöstä luetteloja sisältävien tietokantojen ja/tai asiakirjaverkostojen luominen. III LUKU Ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt 8 artikla 1. Yhteisön rahoitusta saavilla hankkeilla on oltava eurooppalainen ulottuvuus, ja vähintään kahden jäsenvaltion on osallistuttava niihin. 2. Hankkeista vastaavat voivat olla kansallisia tai valtiosta riippumattomia toimielimiä, etenkin oikeusalan oppilaitoksia ja tuomareita kouluttavia oppilaitoksia sekä tutkimuskeskuksia. 3. Rahoitettavien hankkeiden valinnassa sovelletaan erityisesti seuraavia arviointiperusteita: - käsiteltävien aiheiden yhdenmukaisuus siviilioikeudellisissa asioissa tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien, käynnissä olevien tai suunniteltujen yhteisön tason toimintaohjelmien kanssa, - hankkeilla edistetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osastossa tarkoitettujen oikeudellisten välineiden laatimista tai täytäntöönpanoa, - eri hankkeiden keskinäinen täydentävyys, - niiden eri ammattien määrä, joille hanke on suunnattu, - vastuullisen toimielimen asema, - toimien toiminnallisuus ja käytännöllisyys, - osanottajien valmiudet, - mahdollisuus käyttää hankkeen tuloksia yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön edistämiseen jatkossa. 4. Näihin hankkeisiin voi osallistua oikeusalalla toimivia henkilöitä jäsenvaltiosta, jota tämä asetus ei sido, jäsenyyttä hakeneista ehdokasvaltioista niiden liittymisvalmistelujen edistämiseksi tai muista kolmansista maista silloin kun tämä osoittautuu hyödylliseksi hankkeiden lopullisen tavoitteen kannalta. 9 artikla Rahoituspäätöksissä ja niihin perustuvissa sopimuksissa on erityisesti edellytettävä, että komissio seuraa ja valvoo hankkeiden rahoitusta sekä että tilintarkastustuomioistuin tarkastaa niitä koskevat tilit. 10 artikla 1. Tukea voi saada kaikenlaisiin kustannuksiin, jotka aiheutuvat suoraan toiminnan toteuttamisesta ja joihin on sitouduttu tiettynä ajanjaksona, joka määritellään sopimusteitse. 2. Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän tuen osuus ei voi ylittää 80:tä prosenttia toiminnan kustannuksista. 3. Käännös- ja tulkkauskustannuksiin, tietotekniikkakustannuksiin ja kesto- tai kulutushyödykekustannuksiin tukea voi saada vain siltä osin kuin ne ovat hankkeen toteuttamisen kannalta välttämättömiä, ja niiden osuus kokonaistuen määrästä voi olla enintään 50 prosenttia, tai 80 prosenttia silloin, kun ne ovat itse toiminnan luonteen kannalta välttämättömiä. 4. Yleisistä tiloista ja laitteistoista sekä valtion ja julkisten laitosten virkamiesten palkoista aiheutuvat kustannukset voidaan ottaa huomioon vain siltä osin kuin ne johtuvat henkilöiden lähettämisestä tehtäviin muualle kuin kotimaahansa tai heidän osoittamisestaan heidän omassa maassaan hoitamistaan tehtävistä poikkeaviin tehtäviin, jotka kuitenkin liittyvät nimenomaan tämän asetuksen täytäntöönpanoon. IV LUKU Menettelyt, arviointi ja seuranta 11 artikla 1. Komissio vastaa tämän asetuksen mukaisesta toiminnasta ja se antaa asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt etenkin kustannusten hyväksyttävyydestä. 2. Tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskeva ohjelma vuodeksi 2000(7) toteutetaan, mitä tulee toiminta-alojen ensisijaisuuteen ja käytettävissä olevien määrärahojen jakautumiseen niiden välillä, siviilioikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta samanlaisena vuonna 2001. Ohjelma ja hakuilmoitus julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 3. Hankkeet, joihin rahoitusta haetaan, on toimitettava komission tutkittavaksi ennen 30 päivää huhtikuuta 2001. Komissio käsittelee jokaisen sille esitetyn hankkeen. Näitä hankkeita koskevat päätökset tehdään 12 artiklan 2 kohdassa määriteltyä menettelyä noudattaen. 4. Komissio arvioi ohjelman täytäntöönpanoa koskevat toimet. 12 artikla 1. Komissiota avustaa komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 13 artikla Komissio antaa varainhoitovuoden 2001 lopussa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta. 14 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti. Tehty Brysselissä 12 päivänä helmikuuta 2001. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja B. Ringholm (1) EYVL C 365 E, 19.12.2000, s. 262. (2) Lausunto annettu 13.12.2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (3) Lausunto annettu 29.11.2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) EYVL L 287, 8.11.1996, s. 3. (5) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. (6) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (7) EYVL C 12, 15.1.2000, s. 17.