Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 6 päivänä helmikuuta 2003, tietyistä raha- ja pankkitilastotietoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista ja kansallisten keskuspankkien tiedonantomenettelyistä (EKP/2003/2)



Virallinen lehti nro L 241 , 26/09/2003 s. 0001 - 0460



Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 6 päivänä helmikuuta 2003, tietyistä raha- ja pankkitilastotietoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista ja kansallisten keskuspankkien tiedonantomenettelyistä (EKP/2003/2) (2003/652/EY) EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä "perussääntö") ja erityisesti sen 5.1, 12.1 ja 14.3 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 22 päivänä marraskuuta 2001 annetussa asetuksessa EKP/2001/13(1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella EKP/2002/8(2), säädetään, että rahalaitossektorin konsolidoidun taseen säännöllistä laatimista varten varsinaisiin tiedonantajiin kuuluvat rahalaitokset ilmoittavat tasettaan koskevat tilastotiedot sen jäsenvaltion keskuspankille, jossa rahalaitos sijaitsee. Näin ollen on tarpeen määritellä ne muodot ja menettelytavat, joita kansallisten keskuspankkien on noudatettava ilmoittaessaan Euroopan keskuspankille (EKP) varsinaisilta tiedonantajilta ja kansallisten keskuspankkien omista taseista saadut tilastotiedot asetuksen EKP/2001/13 mukaisesti. EKP johtaa tilastointia varten omasta taseestaan tietoja, jotka vastaavat kansallisten keskuspankkien taseistaan johtamia tietoja. EKP:n laskemat raha-aggregaatit voivat sisältää valtion liikkeeseen laskemia talletuksia ja talletusten läheisiä vastineita. On myös tarpeen määritellä ne muodot ja menettelytavat, joita rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta ja muusta kansallisilta keskuspankeilta saadusta tiedosta laskettavien virtatilastojen tuottamisessa on sovellettava. (2) Tilastoja koskeva tietojenvaihto eurojärjestelmässä on huomattavasti kehittynyt tietyistä raha- ja pankkitilastotietoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista ja kansallisten keskuspankkien tiedonantomenettelyistä 30 päivänä heinäkuuta 2000 annettujen suuntaviivojen EKP/2002/5(3) antamisen jälkeen asetuksen EKP/2001/13 sekä korkotilastoista, jotka koskevat rahalaitosten soveltamia kotitalouksien ja yritysten talletus- ja lainakorkoja 20 päivänä joulukuuta 2001 annetun asetuksen EKP/2001/18(4) voimaantulon johdosta. Tämän vuoksi suuntaviivojen EKP/2002/5 liitteet on saatettava ajan tasalle näillä suuntaviivoilla. (3) EKP kerää ja kirjaa yhdessä kansallisten keskuspankkien kanssa Euroopan unionin (EU) sähköistä rahaa koskevien järjestelmien ominaisuuksia sekä näihin järjestelmiin liittyvien tilastotietojen saatavuutta ja laskemismenetelmiä koskevia tietoja. (4) Luottolaitosten tasetta ja pankkisektorin muita rakenteellisia indikaattoreita koskeva täydentävä tieto on tarpeen tehtäessä makrovakausanalyysiä Euroopan tasolla. (5) "Muita rahoituksen välittäjiä paitsi vakuutusyhtiöitä ja eläkerahastoja" koskevat lisätiedot ovat tarpeen, jotta voidaan muodostaa kokonaiskuva euroalueen rahoitustilanteesta. Muiden rahoituksen välittäjien toiminta on samankaltaista kuin rahalaitosten ja täydentää sitä, ja näiden tietojen kerääminen on erittäin tärkeää erityisesti sen vuoksi, että rahalaitosten kokonaan tai osittain omistamia muita rahoituksen välittäjiä ei konsolidoida rahalaitosten taseisiin EKP:lle toimitettavissa tilastotiedoissa. EKP noudattaa tässä yhteydessä lyhyen aikavälin lähestymistapaa, mikä merkitsee tilastojen laatimista saatavilla olevien kansallisten tietojen perusteella. (6) On tarpeen kerätä lisätietoja rahalaitosten lainojen myymisestä/siirtämisestä kolmansille osapuolille (arvopaperistaminen), jotta voidaan seurata näiden toimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia luottolaitosten "muille kotimaan sektoreille" myöntämiin lainoihin. Rahalaitosten lainojen myyminen/siirtäminen kolmansille saattaa pienentää rahalaitosten ilmoittamia määriä, ilman että se todellisuudessa vaikuttaisi muiden kotimaan sektoreiden rahoittamiseen. (7) EKP voi toimia kanavana, jonka kautta eurojärjestelmän kansalliset keskuspankit toimittavat raha- ja pankkitilastoja täydentäviä tietoja Kansainväliselle valuuttarahastolle (IMF). (8) Kansallisten keskuspankkien rahalaitossektorin konsolidoitua tasetta koskevien tilastotietojen julkaisemiselle täytyy asettaa tietyt yhteiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että näihin tilastotietoihin liittyvien tärkeimpien markkinaherkkien aggregaattien julkistaminen tapahtuisi asianmukaisesti. (9) Asetuksessa EKP/2001/13 säädetään, että luottolaitosten sen säännösten mukaisesti ilmoittamia tilastotietoja käytetään vähimmäisvarantojen soveltamisesta 1 päivänä joulukuuta 1998 annetun asetuksen EKP/1998/15(5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella EKP/2002/3(6), mukaisesti varantopohjan laskemiseen. Analyysiä varten EKP:n on toimitettava kuukausittain tilastotiedot kokonaisvarantopohjan jakautumisesta eri velkatyyppien kesken. (10) Asetuksessa EKP/2001/13 säädetään, että EKP laatii luettelon rahalaitoksista tilastointia varten ja ylläpitää sitä ottaen huomioon tällaisen luettelon Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) vähimmäisvarantojärjestelmän yhteydessä tapahtuvan käytön toistuvuutta ja oikea-aikaisuutta koskevat vaatimukset. Näin ollen on tarpeen määritellä ne muodot ja menettelytavat, joita kansallisten keskuspankkien on noudatettava ilmoittaessaan EKP:lle tämän tehtävän suorittamisessa vaadittavat tiedot. (11) Euroalueen rahalaitossektorin tasetilastojen laadun parantamiseksi on tarpeen luoda yhtenäiset säännöt täysimääräisistä raportointivaatimuksista asetuksen EKP/2001/13 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti vapautettujen pienten rahalaitosten tietojen estimoinnille. (12) Arvopaperiemissioita koskeva tieto täydentää rahalaitossektorin tilastotietoja, sillä lainanottajien kannalta arvopaperiemissiot ovat vaihtoehto "pankkirahoitukselle", ja rahoitusvarallisuuden haltijat voivat pitää "muiden kuin pankkien" liikkeeseen laskemia arvopapereita pankkitalletusten ja pankkien liikkeeseen laskemien siirtokelpoisten instrumenttien osittaisina korvikkeina. Emissioiden jakautuminen sektoreittain kuvaa julkisen ja yksityisen sektorin pääomamarkkinoihin kohdistuvan kysynnän suhteellista merkitystä, ja sen avulla voidaan selittää omalta osaltaan markkinakorkojen liikkeitä, varsinkin kun kyseessä ovat keskipitkät tai pitkät maturiteetit. Euromääräisiä arvopaperiemissioita koskevaa tietoa voidaan käyttää arvioitaessa euron asemaa kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla. Näitä tarkoituksia varten tarvitaan arvopaperiemissioita koskevia tilastotietoja kaikista euroalueen talousyksikköjen kaikkien valuuttojen määräisistä emissioista sekä kaikista euromääräisistä emissioista maailmanlaajuisesti eli sekä kotimaisista että ulkomaisista emissioista. EKP noudattaa tässä yhteydessä toistaiseksi lyhyen aikavälin lähestymistapaa, mikä merkitsee arvopaperiemissioita koskevien tilastojen laatimista saatavilla olevien kansallisten ja kansainvälisten tietojen perusteella. (13) EKP:n on tarkkailtava rahapolitiikan välittymistä EKPJ:n perusrahoitusoperaatioiden korkojen muutosten kautta ymmärtääkseen paremmin raha-aggregaattien ja rahoitusmarkkinoiden hintamekanismin rakennetta ja toimintaa sekä voidakseen arvioida sektorikohtaisia rahoitusolosuhteita. Tätä varten tarvitaan pankkien luotto- ja talletuskorkoja koskevia tilastotietoja kotitalouksien ja yritysten osalta (jäljempänä "rahalaitosten soveltamat korot"). On näin ollen tarpeen määritellä ne muodot ja menettelytavat, joita kansallisten keskuspankkien on noudatettava ilmoittaessaan EKP:lle nämä tiedot asetuksen EKP/2001/18 mukaisesti. Kunnes euroalueella on saatavilla laadultaan riittäviä rahalaitosten korkotilastoja, EKP noudattaa lyhyen aikavälin lähestymistapaa keräämällä saatavilla olevista kansallisista tiedoista tiedonantajille ylimääräistä raportointirasitetta aiheuttamatta rajallisen määrän euroalueen (joka käsitetään yhdeksi talousalueeksi) pankkien luotto- ja talletuskorkoaggregaatteja koskevia tietoja. Halutessaan yksityiskohtaisemman analyysin pankkien luotto- ja talletuskoroista EKP käyttää erityisesti tärkeimpiä kansallisia korkoja eli niitä korkoja, joiden katsotaan olevan kyseisen jäsenvaltion vähittäisrahoitusmarkkinoiden tilan tärkeimpiä indikaattoreita ja joita käyttäjätkin yleensä tarkkailevat. (14) On tarpeen sopia toimivista menettelytavoista näiden suuntaviivojen liitteisiin tehtäville teknisille muutoksille, joiden edellytyksenä on, etteivät ne vaikuta niiden perustana olevaan käsitteelliseen viitekehykseen tai raportoinnista aiheutuvaan rasitteeseen. Näitä menettelytapoja noudatettaessa otetaan huomioon EKPJ:n tilastokomitean näkemykset. Kansalliset keskuspankit voivat tilastokomitean välityksellä ehdottaa teknisiä muutoksia näiden suuntaviivojen liitteisiin. (15) Perussäännön 12.1 ja 14.3 artiklan mukaisesti EKP:n suuntaviivat ovat erottamaton osa yhteisön lainsäädäntöä, ON ANTANUT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT: 1 artikla Määritelmät Näissä suuntaviivoissa 1. käsitteillä "rahaliittoon osallistuva jäsenvaltio" ja "jossakin maassa oleva" on sama merkitys kuin Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98(7) 1 artiklassa on määritelty; 2. käsitteellä "euroalue" tarkoitetaan rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden aluetta ja EKP:tä; 3. käsitteellä "eurojärjestelmä" tarkoitetaan rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisia keskuspankkeja ja EKP:tä; 4. käsitteellä "luottolaitos" on sama merkitys kuin asetuksen EKP/2001/13 liitteessä I olevan 1 osan I.2 kohdassa. 2 artikla Rahalaitossektorin konsolidoitu tase ja virtatietojen laskeminen 1. Kansalliset keskuspankit laativat ja ilmoittavat asetuksen EKP/2001/13 mukaisesti kaksi tasetta oman jäsenvaltionsa alasektoreista "keskuspankki" ja "muut rahalaitokset". Erityisesti "keskuspankin" tasetta koskevat vaaditut tilastotiedot eritellään tarkemmin liitteessä I olevissa raha- ja pankkitilastojen vastaavuustaulukoissa. EKP ottaa tilastointia varten omasta taseestaan vastaavat tiedot kuin kansalliset keskuspankit omista taseistaan. Kansalliset keskuspankit, jotka laativat omat taseensa, noudattavat liitteen II mukaista menettelyä valvoessaan säännöllisesti tilastointitarkoituksia varten laadittavan eurojärjestelmän yhteenlasketun kuukauden lopun taseen ja eurojärjestelmän viikkotaseen vastaavuutta ja ilmoittaessaan säännöllisesti EKP:lle valvontansa tuloksista. Oman taseensa laativa EKP noudattaa samaa menettelytapaa. Tilastotiedot tulee ilmoittaa liitteessä III esitetyn aikataulun mukaisesti. 2. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat lisäksi liitteessä IV luetellut rahalaitosten ja muiden kuin rahalaitosten liikkeeseen laskemaa sähköistä rahaa koskevat tilastotiedot sikäli kuin ne ovat saatavilla. Keskuspankkien on toimitettava kuukausittaiset tiedot EKP:lle vähintään kaksi kertaa vuodessa. EKP kerää ja kirjaa yhdessä kansallisten keskuspankkien kanssa vuositasolla EU:n sähköistä rahaa koskevien järjestelmien ominaisuuksia sekä näihin järjestelmiin liittyvien tilastotietojen saatavuutta ja laskemismenetelmiä koskevia tietoja. 3. Jotta EKP voisi analysoida Euroopan pankkisektorin makrovakautta ja rakenteellista kehitystä, kansalliset keskuspankit ilmoittavat luottolaitossektorin tasetiedot ja muut rakenteelliset indikaattorit liitteiden V ja VI mukaisesti. 4. Raha-aggregaattien laatimiseksi kansalliset keskuspankit ilmoittavat valtion talletusvelkoja ja hallussa olevia kassavaroja ja arvopapereita koskevat tilastotiedot liitteen VII mukaisesti sekä rahamarkkinarahastojen rahasto-osuuksien haltijoita koskevat tiedot liitteen VIII mukaisen kotipaikkaa koskevan erittelyn mukaisesti täydentäen siten asetuksen EKP/2001/13 mukaisesti toimitettavia tilastotietoja ja noudattaen asetuksessa annettuja raportointitiheyttä ja määräaikoja koskevia vaatimuksia. 5. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat lisäksi liitteessä IX lueteltuja lisätietoja koskevat tilastotiedot, sikäli kuin ne ovat saatavilla tai arvioitavissa parhaan arvion periaatteen mukaisesti tai sikäli kuin kyseinen liiketoiminta on rahataloudellisesti merkittävää, täydentäen siten asetuksen EKP/2001/13 mukaisesti toimitettavia tilastotietoja ja noudattaen asetuksessa annettuja raportointitiheyttä ja määräaikoja koskevia vaatimuksia. EKP kerää ja kirjaa yhdessä kansallisten keskuspankkien kanssa kyseisten tilastotietojen saatavuutta ja laskemismenetelmiä koskevia tietoja. 6. Jotta EKP voisi laskea raha-aggregaatteihin ja niiden vastaeriin liittyviä virtatietoja, kansalliset keskuspankit ilmoittavat liitteen X mukaiset tilastotiedot. 7. Kansalliset keskuspankit saattavat päättää käyttää EKP:tä kanavana, jonka kautta ne toimittavat raha- ja pankkitilastoja täydentäviä tietoja IMF:lle, tämän kuitenkaan rajoittamatta kansallisten keskuspankkien velvoitteita IMF:ään nähden. Nämä täydentävät tiedot ja niihin liittyvät raportointiohjeet on kuvattu liitteessä XI. 8. Kansalliset keskuspankit eivät julkaise euroalueen kuukausittaisiin raha-aggregaatteihin liittyviä kansallisia tietoja ennen kuin EKP on julkaissut ne. Jos kansalliset keskuspankit julkaisevat kyseisiä tietoja, niiden tulee olla samoja kuin viimeksi julkaistujen euroalueen raha-aggregaattien kansallisissa osuuksissakin. Kun kansalliset keskuspankit toisintavat EKP:n julkaisemia euroalueen raha-aggregaatteja koskevia tietoja, toisintojen tulee tarkasti noudattaa alkuperäistä lähdettä. 9. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat rahalaitosten lainojen myymistä/siirtämistä kolmansille (arvopaperistaminen) koskevat tiedot liitteen XII mukaisesti, sikäli kuin tiedot ovat saatavilla tai arvioitavissa parhaan arvion periaatteen mukaisesti. 10. Kansalliset keskuspankit toimittavat tarvittaessa korjaukset EKP:lle liitteessä XIII määriteltyä menettelytapaa noudattaen. 11. Vaadittavat tilastotiedot toimitetaan EKP:lle muodossa, joka täyttää liitteessä XIII esitetyt vaatimukset. Liitteessä selvitetään myös, missä muodossa EKP palauttaa tilastotiedot kansallisille keskuspankeille. 12. Euroalueen rahalaitosten tasetilastojen laadun varmistamiseksi kansalliset keskuspankit estimoivat täysimääräisistä raportointivaatimuksista asetuksen EKP/2001/13 2 artiklan 2 kohdan perusteella vapautettujen pienten rahalaitosten tiedot sadan prosentin kattavuuteen EKP:lle ilmoitettavissa kuukausittaisissa ja neljännesvuosittaisissa rahalaitosten tasetiedoissa liitteen XIV mukaisesti. 3 artikla Varantopohjaa ja varantopohjan vakiovähennyksiä koskevat tilastotiedot 1. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat varantopohjaa koskevat tilastotiedot EKP:lle liitteen XV mukaisesti, jotta tilastojen säännöllinen tuottaminen olisi mahdollista. 2. Luottolaitokset voivat asetuksen EKP/1998/15 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti soveltaa maturiteetiltaan enintään kahden vuoden velkapapereihin tai rahamarkkinapapereihin vakiovähennyksiä, joiden tarkkuutta valvoakseen EKP tekee kuukausittaisia laskelmia, jotka perustuvat luottolaitosten asetuksen EKP/2001/13 mukaisesti kansallisille keskuspankeille antamiin kuukauden lopun tilastotietoihin. Kansalliset keskuspankit laskevat vaadittavat aggregaatit liitteen XVI mukaisesti ja ilmoittavat ne EKP:lle. 4 artikla Tilastoinnissa käytettävä rahalaitosluettelo Varmistaakseen, että tilastoinnissa käytettävä rahalaitosluettelo säilyy paikkansapitävänä ja ajan tasalla, kansalliset keskuspankit ilmoittavat päivityksistä liitteen XVII mukaisesti. 5 artikla Muita rahoituksen välittäjiä koskevat tasetiedot Jotta EKP voisi säännöllisesti tuottaa kotimaisten muiden rahoituksen välittäjien toimintaa koskevia tilastotietoja, kansallisten keskuspankkien tulee ilmoittaa tilastotiedot liitteen XVIII mukaisesti, sikäli kuin tilastotiedot ovat saatavilla. 6 artikla Arvopaperiemissiot Jotta EKP voisi säännöllisesti tuottaa kattavia arvopaperiemissioita koskevia tilastoja, kansallisten keskuspankkien tulee ilmoittaa kaikki euroalueen talousyksikköjen kaikkien valuuttojen määräisiä emissioita sekä kaikkia euromääräisiä emissioita maailmanlaajuisesti eli sekä kotimaassa että ulkomailla koskevat tilastotiedot liitteen XIX mukaisesti viiden viikon kuluessa viitekuukauden päättymisestä, sikäli kuin tilastotiedot ovat saatavilla. 7 artikla Rahalaitosten korkotilastot 1. Jotta EKP voisi säännöllisesti tuottaa rahalaitosten korkotilastoja, kansallisten keskuspankkien tulee antaa tilastotiedot liitteen XX mukaisesti. Tilastotiedot on annettava liitteessä III esitettyä aikataulua noudattaen. 2. Kansallisten keskuspankkien tulee edelleen antaa tilastotiedot pankkien laina- ja talletuskoroista liitteen XXI mukaisesti viimeistään 18. pankkipäivänä viitekuukauden päättymisestä, kunnes euroalueella on saatavilla laadultaan riittäviä rahalaitosten korkotilastoja, ja kaikissa tapauksissa enintään joulukuun 2003 viitekuukauteen asti. Aikataulu on esitetty liitteessä III. Kansallinen keskuspankki voi korvata liitteessä XXI kuvattuja euroalueen pankkien luotto- ja talletuskorkoja koskevat kansalliset osatekijänsä asianmukaisilla tilastotiedoilla, jotka on kerätty rahalaitosten korkotilastoja varten, mutta sen on tällöin noudatettava edellä mainittua määräaikaa, joka on 18 pankkipäivää viitekuukauden päättymisestä. 3. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle säännöllisesti tärkeimmät kansalliset pankkien luotto- ja talletuskorot eli ne korot, joiden katsotaan olevan kyseisen jäsenvaltion vähittäisrahoitusmarkkinoiden tilan tärkeimpiä indikaattoreita ja joita käyttäjätkin yleensä tarkkailevat, kunnes euroalueella on saatavilla laadultaan riittäviä rahalaitosten korkotilastoja, ja kaikissa tapauksissa enintään joulukuun 2003 viitekuukauteen asti. 8 artikla Tilastotietojen laatu Kansalliset keskuspankit seuraavat ja edistävät EKP:lle annettavien tilastotietojen laatua ja luotettavuutta, tämän kuitenkaan rajoittamatta EKP:n tarkastusoikeutta, josta on säädetty asetuksessa (EY) N:o 2533/98 sekä asetuksessa EKP/2001/13. 9 artikla Toimitustapa Kansalliset keskuspankit käyttävät tilastotietojen sähköiseen toimittamiseen EKP:lle EKPJ:n laitteistoa, joka hyödyntää ESCB-Net-tietoliikenneverkkoa. Sähköisessä muodossa olevien tilastotietojen vaihdossa käytetään tilastokomitean päättämää vakiomuotoa. Tämä toimitustapaa koskeva vaatimus ei estä käyttämästä jotakin muuta tapaa välittää tilastotietoja EKP:lle ennalta sovittuna varamenettelynä. 10 artikla Yksinkertaistettu muutosmenettely EKP:n johtokunnalla on oikeus tilastokomiteaa kuultuaan tehdä liitteisiin teknisiä muutoksia edellyttäen, etteivät nämä muutokset vaikuta niiden perustana olevaan käsitteelliseen viitekehykseen tai tiedonantajille jäsenvaltioissa raportoinnista aiheutuvan rasitteeseen. 11 artikla Kumoaminen Kumotaan 30 päivänä heinäkuuta 2001 annetut suuntaviivat EKP/2002/5. 12 artikla Loppusäännökset Nämä suuntaviivat osoitetaan rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille. Nämä suuntaviivat tulevat voimaan 11 päivänä helmikuuta 2003. Nämä suuntaviivat julkaistaan ilman liitteitä Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Frankfurt am Mainissa 6 päivänä helmikuuta 2003. EKP:n neuvoston puolesta Willem F. Duisenberg (1) EYVL L 333, 17.12.2001, s. 1. (2) EYVL L 330, 6.12.2002, s. 29. (3) EYVL L 220, 15.8.2002, s. 67. (4) EYVL L 10, 12.1.2002, s. 24. (5) EYVL L 356, 30.12.1998, s. 1. (6) EYVL L 106, 23.4.2002, s. 9. (7) EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8. LIITE I VASTAAVUUSTAULUKOT RAHA- JA PANKKITILASTOJA VARTEN Kansalliset keskuspankit ja Euroopan keskuspankki, jotka kokoavat omia taseitaan koskevat tilastotiedot, käyttävät seuraavia vastaavuustaulukoita valvoessaan säännöllisin väliajoin sitä, että tilastointia varten laadittava eurojärjestelmän kuukauden lopun yhteenlaskettu tase ja kirjanpitoa ja likviditeetin hallintaa varten päivittäin laadittavat rahoituslaskelmat ovat yhdenmukaisia. Tilastotiedot on ilmoitettava liitteessä III esitetyn kalenterin mukaisesti. Vastaavuustaulukoissa on kuvattu yksityiskohtaisesti yhteydet kirjanpidon tase-erien ja tilastointia varten ilmoitettavien erien välillä. Niissä annetaan ohjeita sekä kuukausittaisia että neljännesvuosittaisia tilastointivaatimuksia varten. Niihin liittyy aputaulukoita, joiden avulla kirjanpidon mukaiset ja tilastointiin liittyvät taseet voidaan yhdenmukaistaa vielä tarkemmin. Vastaavuustaulukoiden vasemmassa reunassa esitetään rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 22 päivänä marraskuuta 2001 annetun asetuksen EKP/2001/13(1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella EKP/2002/8(2), liitteessä I olevien taulukoiden 1, 2, 3 ja 4 osalta erän numero, kuvaus ja erittely; vastaavuustaulukoiden oikealla puolella esitetään kunkin kirjanpitoerän osalta erän numero, kuvaus ja pyydettävä erittely. Tietyt asetuksen EKP/2001/13 tase-erät eivät ole sovellettavissa EKP:n/kansallisten keskuspankkien taseisiin (ne on merkitty "-"). Aputaulukot vastaavat asetuksen EKP/2001/13 alkuperäisiä taulukoita 1, 2, 3 ja 4. Kussakin solussa mainitaan kyseisten kirjanpitoerien numero. Kansallisten keskuspankkien edellytetään näitä tilastotietoja kootessaan noudattavan tietyin poikkeuksin myös kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 5 päivänä joulukuuta 2002 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2002/10 vahvistettuja yhdenmukaistettuja kirjanpitosääntöjä(3). Tärkeimmän poikkeuksen odotetaan olevan se, että niiden edellytetään arvostavan arvopaperisalkkunsa kuukausittain eikä neljännesvuosittain, kuten kirjanpitoa varten edellytetään. Toinen poikkeus on se, että tilastointia varten kirjanpitoerät 9.5 "muut eurojärjestelmän sisäiset saamiset (netto)" ja 10.4 "muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)" on ilmoitettava bruttoperusteisesti. Toisaalta erä 14 "arvonmuutostilit" ilmoitetaan bruttoperusteisesti kirjanpidossa (toteutumattomat tappiot ilmoitetaan erässä 11 "muut saamiset") ja nettoperusteisesti tilastoissa. VASTAAVUUSTAULUKOT RAHA- JA PANKKITILASTOJA VARTEN (Kuukausittain toimitettavat tiedot) >TAULUKON PAIKKA> Kotimaiset eurojärjestelmän sisäiset erät koskevat vain EKP:tä tai Deutsche Bundesbankia. VASTAAVUUSTAULUKOT RAHA- JA PANKKITILASTOJA VARTEN (Kuukausittain toimitettavat tiedot) >TAULUKON PAIKKA> Kotimaiset eurojärjestelmän sisäiset erät koskevat vain EKP:tä tai Deutsche Bundesbankia. VASTAAVUUSTAULUKOT RAHA- JA PANKKITILASTOJA VARTEN Sektorikohtainen erittely (Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot) >TAULUKON PAIKKA> VASTAAVUUSTAULUKOT RAHA- JA PANKKITILASTOJA VARTEN Sektorikohtainen erittely (Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot) >TAULUKON PAIKKA> VASTAAVUUSTAULUKOT RAHA- JA PANKKITILASTOJA VARTEN Maakohtainen erittely (Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot) >TAULUKON PAIKKA> RAHA- JA PANKKITILASTOJA VARTEN Maakohtainen erittely (Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot) >TAULUKON PAIKKA> VASTAAVUUSTAULUKOT RAHA- JA PANKKITILASTOJA VARTEN Valuuttakohtainen erittely (Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot) >TAULUKON PAIKKA> VASTAAVUUSTAULUKOT RAHA- JA PANKKITILASTOJA VARTEN Valuuttakohtainen erittely (Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Soluissa olevat numerot tarkoittavat kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 5 päivänä joulukuuta 2002 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2002/10 määriteltyjä kirjanpitoeriä. >PIC FILE= "L_2003241FI.012601.TIF"> >TAULUKON PAIKKA> Soluissa olevat numerot tarkoittavat kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 5 päivänä joulukuuta 2002 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2002/10 määriteltyjä kirjanpitoeriä. >PIC FILE= "L_2003241FI.012901.TIF"> TAULUKKO 2 Erittely sektoreittain Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot >TAULUKON PAIKKA> Soluissa olevat numerot tarkoittavat kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 5 päivänä joulukuuta 2002 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2002/10 määriteltyjä kirjanpitoeriä. >PIC FILE= "L_2003241FI.013201.TIF"> TAULUKKO 3 Erittely maittain Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot >TAULUKON PAIKKA> Soluissa olevat numerot tarkoittavat kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 5 päivänä joulukuuta 2002 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2002/10 määriteltyjä k-pitoeriä. >PIC FILE= "L_2003241FI.013501.TIF"> TAULUKKO 4 Valuuttakohtainen erittely Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot >TAULUKON PAIKKA> Soluissa olevat numerot tarkoittavat kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 5 päivänä joulukuuta 2002 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2002/10 määriteltyjä kirjanpitoeriä. >PIC FILE= "L_2003241FI.013801.TIF"> (1) EYVL L 333, 17.12.2001, s. 1. (2) EYVL L 330, 6.12.2002, s. 29. (3) EUVL L 58, 3.3.2003, s. 1. LIITE II KIRJANPITO- JA TILASTOTIETOJEN VERTAILU EUROJÄRJESTELMÄN TASEEN OSALTA KIRJANPITO- JA TILASTOTIETOJEN VÄLISIÄ TARKISTUKSIA KOSKEVAT OHJEET TASEEN LAATIJOILLE 1. Tässä liitteessä kuvataan menettelytapa, jota Euroopan keskuspankin (EKP) ja kansallisten keskuspankkien taseiden laatijoiden on noudatettava valvoessaan tilastointitarkoituksia varten laadittavan eurojärjestelmän yhteenlasketun kuukauden lopun taseen ja eurojärjestelmän viikkotaseen vastaavuutta. Vertailu koskee kahta EKP:n kuukausikatsauksen taulukkoa: kirjanpitotietoja sisältävää taulukkoa 1.1 ("Eurojärjestelmän kondolidoitu tase") ja tilastotietoja sisältävää taulukkoa 2.1 ("Eurojärjestelmän yhteenlaskettu tase"). 2. Luettelo vastaavuuden tarkistuksista on tehty (ks. lisäys 1). Mikäli näiden kahden tietosarjan välillä on poikkeamia, ne on selitettävä. Lisäyksestä 2 ilmenevät näitä tarkistuksia koskevat selitykset. Vertailuissa käytettävät taulukon 2.1 tilastolliset aggregaatit on lueteltu lisäyksessä 3, josta ilmenevät näiden aggregaattien ja taseen perustietojen väliset yhteydet.(1) Kirjanpitotietojen kuvauksen osalta kirjanpitoa ja tietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 5 päivänä joulukuuta 2002 annetaan täydelliset taustatiedot viikkotaseen rakenteesta, sitä laadittaessa sovellettavista kirjanpitokäytännöistä ja viikkotaseen sisällöstä. 3. Taseiden laatijoiden edellytetään tekevän tarkistukset kuukausittain kansallisten keskuspankkien maakohtaisten perustietojen ja EKP:n taseen vastaavuuden varmistamiseksi. Näiden kahden tietosarjan täsmällinen vastaavuus on mahdollista vain silloin, kun kirjanpidon viikkotaseen päiväys on sama kuin tilastoraporttien viitepäivämäärä (eli kuukauden viimeinen päivä). Muina raportointijaksoina näillä tarkistuksilla varmistetaan se, että kirjanpito- ja tilastotiedot ovat hyvin lähellä toisiaan, vaikka ne eivät olisikaan täysin samat. Niiden raportointijaksojen osalta, joissa kyseiset kaksi päivämäärää eivät ole samat, kansalliset keskuspankit saavat verrata tilastotietoja kuukauden viimeisenä pankkipäivänä laadittuun "päivätaseeseen". 4. Taseiden laatijoiden edellytetään ilmoittavan EKP:lle (raha- ja pankkitilastot -osasto) näiden tarkistusten tuloksesta. Ilmoitus toimitetaan ennen tilastotietoja tai niiden yhteydessä eli viitepäivämäärää seuraavaan 15. työpäivään mennessä. Mikäli tarkistuksissa todetaan poikkeamia, taseiden laatijoiden on lähetettävä raha- ja pankkitilastot -osastolle selitykset, joihin on sisällytettävä vähintään kuvaus asianomaisista tarkistuksista, poikkeamien laadusta, mahdollisista vaikutuksista aikaisempiin tietosarjoihin ja poikkeaman oletettu tuleva kehitys sellaisena, kuin se tulevista raporteista ilmenee. 5. Kansallisille keskuspankeille aiheutuvien rasitteiden vähentämiseksi suositellaan, että täydelliset ja yksityiskohtaiset selitykset esitettäisiin normaalisti kerran vuodessa. Muina kuukausina kansallisten keskuspankkien edellytetään täyttävän vain yksinkertaistetun version selityksistä, jossa ne ilmoittavat vain viikkotaseen ja tilastoraportin rakenteelliset erot. Selitykset on laadittava oheisten raportointimallien mukaisesti. Ensimmäinen raportointimalli (lisäys 4) on täydellinen esitys vastaavuustarkistusten tuloksesta. Toinen raportointimalli (lisäys 5) osoittaa yksinkertaistetun tavan esittää tarkistusten tulos. 6. On tärkeää, että kaikki kansalliset keskuspankit (ja EKP:n laskentaosasto) toimittavat täydet selitykset samaan aikaan vuodesta. Niiden perusteella EKP:n raha- ja pankkitilastot -osasto kykenee laatimaan kerran vuodessa yksityiskohtaisen raportin havaituista poikkeamista. Seuraava aikataulu osoittaa vuoden 2003 osalta, mitä raportointimallia suositellaan käytettäväksi ja milloin sitä on käytettävä. Esimerkiksi seuraava kattava raportti suositellaan lähetettäväksi joulukuussa 2003 marraskuun 2003 lopun tietojen osalta. >TAULUKON PAIKKA> (1) Tasetta koskevien perustietojen täydellinen kuvaus on esitetty rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 22 päivänä marraskuuta 2001 annetun asetuksen EKP/2001/13 (EYVL L 333, 17.12.2001, s. 7) liitteessä I olevassa III osassa, sellaisena kuin kyseinen asetus on muutettuna 21 päivänä marraskuuta 2002 annetulla asetuksella EKP/2002/8 (EYVL L 330, 6.12.2002, s. 29). Lisäys 1 >TAULUKON PAIKKA> Lisäys 2 TARKISTUKSET SELVITYKSET Vastattavaa Tarkistus Nro 1 Liikkeessä oleva raha: Tilastoluokan "liikkeessä oleva raha" pitäisi olla hieman suurempi kuin kirjanpitoluokan 'liikkeessä olevat setelit', koska valtion liikkeeseen laskemat metallirahat luetaan mukaan ensin mainittuun mutta ei jälkimmäiseen luokkaan. Tarkistus Nro 2 Talletukset euroalueelta: Tilastoluokan "talletukset euroalueelta" pitäisi olla suurempi kuin kirjanpitoerien "euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille", "muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille", "euromääräiset velat muille euroalueella oleville" ja "valuuttamääräiset velat euroalueelle" summa. Tämä johtuu siitä, että järjestelmän sisäiset saldot huomioidaan aggregaattitasolla tilastoluokassa (kirjataan bruttoperusteisesti) mutta jätetään kirjanpitoerien ulkopuolelle(1). Kirjanpitoerät sisältävät kuitenkin eurojärjestelmän sisäiset positiot, jotka edustavat euroseteleiden mukautusten vastaerän, joka kirjataan erään "muut saamiset/velat" tilastointia varten. Tilastoluokka saattaa tämän seurauksena siis olla pienempi kuin edellä mainittujen kirjanpitoerien summa. Eroja saattaa syntyä myös sen vuoksi, että valuuttamääräiset saldot arvostetaan uudelleen eri aikavälein (kirjanpitotietojen osalta neljännesvuosittain ja tilastotietojen osalta kuukausittain). Tarkistus Nro 3 Talletukset euroalueelta, joista rahalaitosten: Tämän tarkistuksen yhteydessä yksilöidään erikseen vaikutus, joka seuraa siitä, että järjestelmän sisäiset saldot sisällytetään bruttoperusteisesti tilastoluokkaan mutta jätetään kirjanpitoluokkien ulkopuolelle. Kuten edellä mainittiin, tilastotietojen pitäisi lähtökohtaisesti olla suuremmat kuin kirjanpitotietojen. Euroseteleiden mukautusten vastaerän erilainen luokittelu saattaa kuitenkin edellä kuvatulla tavalla kääntää tämän suhteen päinvastaiseksi. Lisäksi ainoastaan tilastoaggregaatteihin sisältyvät valuuttamääräiset velat rahoituksen vastapuolille. Tarkistus Nro 4 Talletukset euroalueelta, joista muiden: Julkisyhteisöjen ja muiden euroalueella olevien tekemiä talletuksia kuvaavien tilastoluokkien summan pitäisi olla pienempi kuin kirjanpitoluokkien "euromääräiset velat muille euroalueella oleville" (muut kuin luottolaitokset) ja "valuuttamääräiset velat euroalueelle" summa, koska valuuttamääräiset velat luottolaitoksille otetaan ainoastaan kirjanpitotietoihin. Tarkistus Nro 5 Liikkeeseen lasketut velkapaperit: Tilastoluokan "liikkeeseen lasketut velkapaperit" pitäisi olla suuruudeltaan sama kuin kirjanpitoluokan "liikkeeseen lasketut sijoitustodistukset". Tarkistus Nro 6 Oma pääoma ja varaukset: Tilastoluokka "oma pääoma ja varaukset" saattaa poiketa hieman vastaavasta kirjanpitoluokasta, ja ero selittyy sen uudelleenarvostuksen vaikutuksella, joka toteutetaan neljännesvuosittain joissain kansallisissa keskuspankeissa. Ero syntyy lisäksi sen vuoksi, että sekä kirjanpidon tase-erä jakamattomat voitot että osittain erä varaukset kirjataan kirjanpitotietojen jäännöserän osana, mutta ne ovat osa "oman pääoman ja varausten" tilastollista määritelmää. Tarkistus Nro 7 Ulkomaiset velat: Tilastoluokan "ulkomaiset velat" pitäisi olla suurin piirtein sama kuin euromääräisten ja valuuttamääräisten velkojen euroalueen ulkopuolelle ja Kansainvälisen valuuttarahaston myöntämien erityisnosto-oikeuksien vastaerän summa. Nämä kaksi arvoa voivat poiketa toisistaan vain sen vuoksi, että arvostaminen suoritetaan eri aikavälein. Tarkistus Nro 8 Jäännöserä: Erot tilastoluokan "muut velat" ja kirjanpitoluokan "muut velat" välillä saattavat selittyä muualla taseessa havaituilla eroilla. Vastaavaa Tarkistus Nro 9 Lainat euroalueelle: Ks. tarkistuskohtia nro 10 ja 11 koskevat selvitykset. Tarkistus Nro 10 Lainat euroalueen rahalaitoksille: Tilastoluokan "lainat euroalueelle, joista rahalaitoksille" pitäisi olla suurempi kuin kirjanpitoerien "euromääräiset luotot euroalueen rahoitussektorille" ja "muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta" summa. Erojen on johduttava lähinnä järjestelmän sisäisistä saamisista/veloista, jotka ilmoitetaan tilastotiedoissa bruttomääräisinä mutta nettomääräisinä kirjanpitoraportissa (ks. myös velat)(2). Kirjanpitotietoihin eivät myöskään sisälly valuuttamääräiset saldot. Tarkistus Nro 11 Lainat euroalueen julkisyhteisöille: Kirjanpito- ja tilastoluokkien pitäisi lähes täysin vastata toisiaan, vaikka tilastoluokka kattaa kaikkien valuuttojen määräiset lainat ja saattaa olla suurempi kuin kirjanpitoluokka, joka sisältää vain euromääräiset lainat. Tarkistus Nro 12 Hallussa olevat euroalueella olevien liikkeeseen laskemat arvopaperit: Tilastoluokan "euroalueella olevien liikkeeseen laskemat muut arvopaperit kuin osakkeet" pitäisi teoriassa olla suurempi kuin kirjanpitoluokan "euromääräiset arvopaperit euroalueelta", koska kirjanpitoluokkaan eivät sisälly hallussa olevat valuuttamääräiset arvopaperit, ja tietyt muut hallussa olevat arvopaperit luokitellaan "muihin saamisiin" (henkilöstön eläkerahastot, oman pääoman ehtoiset sijoitukset jne.). Tarkistus Nro 13 Jäännöserä: Ks. tarkistuskohtaa nro 8 koskevat selvitykset. Tarkistus Nro 14 Ulkomaiset saamiset: Tilastoluokan "ulkomaiset saamiset" pitäisi olla hieman suurempi kuin kirjanpitoluokkien "kulta ja kultasaamiset" ja "valuuttamääräiset ja euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta" summa, koska tietyt osakkeet ja osuudet ja valuuttamääräinen käteinen raha (setelit) huomioidaan vain ensin mainitussa luokassa. Nämä kaksi arvoa voivat poiketa toisistaan myös sen vuoksi, että arvostaminen suoritetaan eri aikavälein. (1) Kansallisella tasolla tämän ei kuitenkaan pitäisi vaikuttaa, koska molemmat tietosarjat raportoidaan bruttoperusteisesti ja EKP konsolidoi ainoastaan kirjanpitotiedot (ja järjestelmän sisäiset saldot nettomääräisinä) viikkotasetta varten. (2) Kansallisella tasolla tämän ei kuitenkaan pitäisi vaikuttaa, koska molemmat tietosarjat raportoidaan bruttoperusteisesti ja EKP konsolidoi ainoastaan kirjanpitotiedot (ja järjestelmän sisäiset saldot nettomääräisinä) viikkotasetta varten. Lisäys 3 Yhteys EKP:n kuukausikatsauksen taulukon 2.1 erien ja kuukausittain toimitettavien tilastoraporttien taulukon 1 välillä >TAULUKON PAIKKA> Lisäys 4 Raportointimalli vastaavuustarkistuksia koskevia vuosittaisia kattavia selvityksiä varten Kansallisen keskuspankin nimi: ... Kuukausi, jonka lopussa vastaavuustarkistukset tehty: ... Vastaavuustarkistusten tulos: Kaikki tarkistukset vastaavat/eivät vastaa suuntaviivojen liitteessä II yksilöityjä lineaarisia suhteita (esitä selvitys tapauksista, joissa lineaariset suhteet eivät päde). Tilasto- ja kirjanpitotietojen välillä havaitut poikkeamat voidaan selittää seuraavilla tekijöillä (yksi tai useampi tekijöistä saattavat olla merkityksettömiä): Korjauksista johtuvat poikkeamat: Tarkistuskohdassa/-kohdissa Nro ... todettu poikkeama/todetut poikkeamat ... johtuu/johtuvat seuraavista korjauksista, joita tilastotietoihin on tehty viikkotaseen kirjanpitotietojen julkaisemisen jälkeen: .... Mahdolliset vaikutukset aikaisempiin tietosarjoihin: ... Kertaluonteinen vai säännöllisesti tehtävä korjaus? Mikäli kyseessä on säännöllisesti tehtävä korjaus, minkä suuruinen korjaus on? ... Erilaisista esitystapa- ja luokittelusäännöistä johtuvat poikkeamat: 1. Tarkistuskohdassa/-kohdissa Nro ... todettu poikkeama/todetut poikkeamat johtuu/johtuvat erilaisista esitystapasäännöistä: kirjanpitoraportit esitetään konsolidoituina, kun tilastoraportit esitetäänyhteenlaskettuna taseena. Tämä noudatettavien esitystapasääntöjen ero vaikuttaa järjestelmän sisäisiä saldoja koskevien tarkistusten tuloksiin (tarkistuskohdat Nro 2, 3, 9 ja 10). Näissä tapauksissa tilastotietoihin kerätään suurempia määriä kuin kirjanpitotietoihin. Esimerkki: Muilta eurojärjestelmän keskuspankeilta olevien saamisten/velkojen käsittely selittää ... miljoonan euron eron tarkistuskohdissa Nro ... Mahdolliset vaikutukset aikaisempiin tietosarjoihin: ... Kertaluonteinen vai säännöllisesti tehtävä korjaus? Mikäli kyseessä on säännöllisesti tehtävä korjaus, minkä suuruinen korjaus on? ... 2. Tarkistuskohdassa/-kohdissa Nro ... todettu poikkeama/todetut poikkeamat johtuu/johtuvat erilaisista luokitteluperusteista. Esimerkki: Tarkistuskohdassa Nro 6 "oma pääoma ja varaukset" jakamattomat voitot ja osa varauksista kirjataan kirjanpitotietojen jäännöserään, mutta ne ovat osa 'oman pääoman ja varausten' tilastollista määritelmää. Esimerkki: tarkistuskohdassa Nro 1 "liikkeessä oleva raha" valtion liikkeeseen laskemat metallirahat sisältyvät tilastotietoihin mutta eivät vastaavaan kirjanpitoerään. Mahdolliset vaikutukset aikaisempiin tietosarjoihin: ... Kertaluonteinen vai säännöllisesti tehtävä korjaus? Mikäli kyseessä on säännöllisesti tehtävä korjaus, minkä suuruinen korjaus on? ... Muut mahdolliset poikkeamat, raportointivirheet mukaan lukien. Tarkistuskohdassa/-kohdissa nro ... todettu poikkeama/todetut poikkeamat johtuu/johtuvat virheellisestä raportoinnista, eli tiedot on ilmoitettu virheellisesti inhimillisen erehdyksen ja/tai muun syyn vuosi. Mahdolliset vaikutukset aikaisempiin tietosarjoihin: ... Lisäys 5 Yksinkertaistettu raportointimalli vastaavuustarkistuksia koskevia kuukausittaisia selvityksiä varten Kansallisen keskuspankin nimi: ... Kuukausi, jonka lopussa yhdenmukaisuus tarkistettu: ... >TAULUKON PAIKKA> LIITE III TASE-ERÄTILASTOJEN TOIMITUSAIKATAULU Viiteajanjaksolle tammikuu 2003 - joulukuu 2003 Kuukausittaisten ja neljännesvuosittaisten tase-erätilastojen ilmoittaminen >TAULUKON PAIKKA> "-" tarkoittaa, että kyseistä tietoa ei kerätä. PANKKIKORKOTILASTOJEN TOIMITUSAIKATAULU (LYHYEN AIKAVÄLIN TARKASTELU)((Koska rahalaitoskorkoihin siirtymisen tarkkaa ajankohtaa ei ole vielä lopullisesti päätetty, pankkikorkojen toimitusaikataulu on laadittu viitekauteen joulukuu 2003 saakka. Pankkikorkojen toimitusaikataulu todennäköisesti kumotaan vuoden 2003 aikana näiden suuntaviivojen 9 artiklassa tarkoitetun yksinkertaistetun tarkistusmenettelyn mukaisesti.)) Viiteajanjaksolle tammikuu 2003 - joulukuu 2003 Pankkikorkotilastojen ilmoittaminen >TAULUKON PAIKKA> RAHALAITOSTEN KORKOTILASTOJEN TOIMITUSAIKATAULU Viiteajanjaksolle tammikuu 2003 - joulukuu 2003 Rahalaitosten korkotilastojen ilmoittaminen >TAULUKON PAIKKA> VARANTOPOHJATILASTOJEN TOIMITUSAIKATAULU Viiteajanjaksolle tammikuu 2003 - joulukuu 2003 Varantopohjatilastojen ilmoittaminen >TAULUKON PAIKKA> MAKROTASON SUHDELUKUJA KOSKEVIEN TILASTOJEN TOIMITUSAIKATAULU Viiteajanjaksolle tammikuu 2003 - joulukuu 2003 Makrotason suhdelukutilastojen ilmoittaminen >TAULUKON PAIKKA> MUITA RAHOITUKSEN VÄLITTÄJIÄ KOSKEVIEN TILASTOJEN TOIMITUSAIKATAULU Viiteajanjaksolle Q1 2003 - Q4 2003 Muita rahoituksen välittäjiä koskevien tilastojen ilmoittaminen >TAULUKON PAIKKA> "-" tarkoittaa, että kyseistä tietoa ei kerätä. RAKENTEELLISTEN TILASTOINDIKAATTORIEN TOIMITUSAIKATAULU Viiteajanjaksolle 2002 - 2003 Rakenteellisten tilastoindikaattorien ilmoittaminen >TAULUKON PAIKKA> LIITE IV SÄHKÖISTÄ RAHAA (E-RAHAA) KOSKEVAT KUUKAUSITTAISET, KAHDESTI VUODESSA ILMOITETTAVAT TIEDOT RaportointivaatimuksetE1 - E5: E-rahaa koskevien raportointivaatimusten mukaisesti ilmoitettavat sarjat Varjostetut solut: sarjat, jotka on kenties ilmoitettava tulevaisuudessa, mutta joita ei tarvita tällä hetkellä. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> TAULUKKO C Sähköisen rahan (e-rahan) määritelmä tilastoinnissa Sähköinen raha (e-raha). Tilastoinnissa tarkoitetaan sähköisellä rahalla raha-arvoa, joka on tallennettu sähköisesti tekniseen välineeseen, kuten ennalta maksettuun rahakorttiin, jolla voidaan yleisesti suorittaa maksuja muille kuin liikkeeseen laskijalle ilman että toimessa on tarpeen käyttää pankkitilejä. Sähköinen raha toimii ennalta maksettuna, hallintaan perustuvana välineenä. Jotta näitä välineitä voitaisiin pitää sähköisenä rahana, niiden on toimittava yleisluontoisina maksuvälineinä(1). Sähköistä rahaa on kahdentyyppistä sen mukaisesti, millaiselle tekniselle välineelle se on tallennettu(2). Laitteistopohjainen sähköinen raha (esim. rahakortit). Sähköisiä rahatuotteita, jotka ovat asiakkaan mukanaan kantamia sähköisiä välineitä, tavallisesti mikrosirun sisältäviä älykortteja. Ohjelmistopohjainen sähköinen raha Sähköisiä rahatuotteita, joihin kuuluu henkilökohtaisella tietokoneella käytettävää erityisohjelmistoa ja joita voidaan tavallisimmin käyttää sähköisen raha-arvon siirtämisessä Internetin kaltaisten televiestintäverkkojen välityksellä. Tämä määritelmä on Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98(3) 1 artiklan 6 kohdan mukainen. (1) Saattaa olla tarpeen määritellä tämä "yleisluontoisuus". (Tällöin on kuultava maksu- ja selvitysjärjestelmäkomiteaa.) (2) Euroopan keskuspankin (EKP) määritelmiä. Nämä tuotteet on määritelty sähköistä rahaa käsittelevässä, elokuussa 1998 laaditussa EKP:n raportissa. Molemmissa järjestelmissä on mahdollista siirtää sähköisiä raha-arvoja. Laitteisto- ja ohjelmistopohjaisten tuotteiden ainoa todellinen ero liittyy niissä käytettyihin turvallisuustoimiin. On myös täsmennettävä, että ennalta maksetut kortit eivät ole itsessään rahaa, vaan ainoastaan korttien mikrosirulle tallennettua e-rahaa voidaan pitää rahana ja siten siirtokelpoisena. (3) EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8. Lisäys SÄHKÖISEN RAHAN (E-RAHAN) RAPORTOINTIVAATIMUKSIIN LIITTYVÄT TIEDONSIIRTOMENETTELYT 1. Tietoja koskevat vaatimukset EKP:lle toimitettavat tiedot sisältävät seuraavat tilastosarjat: - muiden rahalaitosten sektorin liikkeeseen laskema laitteistopohjainen sähköinen raha (rahakortit), ei viittausta haltijasektoriin, - muiden rahalaitosten sektorin liikkeeseen laskema ohjelmistopohjainen sähköinen raha, ei viittausta haltijasektoriin. Nämä täydentävät tiedot ilmoitetaan EKP:lle tase-erien lisätietojen yhteydessä. Muiden kuin rahalaitosten liikkeeseen laskemaa sähköistä rahaa koskeviin tietoihin sovelletaan aluksi toisenlaisia raportointivaatimuksia(1). 2. Raportointivaatimukset ja koodirakenne Tase-erien sarjaperhettä käytetään määriteltäessä niiden sähköisen rahan tilastosarjojen sarja-avaimet, jotka kansallisten keskuspankkien tulee ilmoittaa EKP:lle. Tase-erien sarjaperhettä koskevat raportointistandardit on esitetty näiden suuntaviivojen liitteessä XIII. Sähköistä rahaa koskevien raportointivaatimusten pääpiirteitä sekä niiden ja tase-eriä koskevien raportointivaatimusten välisiä eroja käsitellään jäljempänä. Raportointitiheys Sähköisen rahan saldoja koskevat tiedot ovat saatavilla eri aikavälein rahaliittoon osallistuvissa eri jäsenvaltioissa. Useimmat kansalliset keskuspankit saavat tiedot kuukausittain, kun taas muutamissa tapauksissa tietoja saadaan harvemmin (neljännes- tai puolivuosittain). Näin ollen sähköistä rahaa koskevat tiedot voidaan toimittaa EKP:lle vähintään kaksi kertaa vuodessa käyttäen koodiluettelon CL_FREQ raportointitiheyskoodia "M", jolloin maat, jotka kykenevät raportoimaan tätä useammin, voivat tehdä niin. Viitekuukautta kuvaava arvo koskee kyseisen ajanjakson viimeistä kuukautta(2). Taseen sektorikohtainen erittely Nämä raportointivaatimukset koskevat ainoastaan muiden rahalaitosten sektorin liikkeeseen laskemaa sähköistä rahaa. Tiedot toimitetaan käyttäen koodiluettelon CL_BS_REP_SECT koodia "A". Tase-erät Rahalaitossektorin tasetietojen raportointivaatimuksissa sähköinen raha luokitellaan "yön yli -talletukseksi"(3). Seuraavat kaksi erää on lisätty rahalaitossektorin taseen vastattavaa-puolelle tilastojen raportointia varten: - Yön yli -talletukset - joista sähköistä rahaa: laitteistopohjaista sähköistä rahaa, - Yön yli -talletukset - joista sähköistä rahaa: ohjelmistopohjaista sähköistä rahaa. Tässä yhteydessä käytetään koodiluettelon CL_BS_ITEM arvoja "LE1" ("laitteistopohjainen sähköinen raha") ja "LE2" ("ohjelmistopohjainen sähköinen raha"). Vastapuolen alue Raportointivaatimuksissa on varauduttu siihen, että sähköisen rahan eriä koskevat tiedot ilmoitetaan ilman viittausta vastapuolen alueeseen. Erät luokitellaan "kohdistamattomiksi" ja vastapuolen alueeksi valitaan koodiluettelosta CL_COUNT_AREA koodi "Z5". Taseen vastapuolen sektori Vastapuolen sektoria, kuten vastapuolen aluettakaan, ei eritellä näissä raportointivaatimuksissa, ja tällä hetkellä sähköisen rahan tase-erät määritellään ilman viittausta haltijasektoriin. Vastapuolen sektoria ei eritellä, ja koodiluettelosta CL_COUNT_SECTOR niille valitaan arvo "0000". Transaktiovaluutta Sähköisen rahan eriä koskevat ilmoitukset eritellään valuutoittain, ja euromääräiset liikkeeseenlaskut ("EUR") ja muiden valuuttojen määräiset liikkeeseenlaskut ("Z06") yksilöidään erikseen. 3. Tiedonsiirto Kansalliset keskuspankit toimittavat näissä raportointivaatimuksissa määriteltyjen sähköistä rahaa koskevien tilastosarjojen tiedot EKP:lle vähintään kahdesti vuodessa ja nimenomaan maaliskuun ja syyskuun viimeiseen työpäivään mennessä. Tietojen saatavuudesta riippuen kansalliset keskuspankit voivat suorittaa tiedonsiirtoja useamminkin niin, että tiedot lähetetään EKP:lle viitekauden jälkeisen kuukauden viimeiseen pankkipäivään mennessä(4). (1) Toistaiseksi muiden kuin rahalaitosten liikkeeseen laskemaa sähköistä rahaa koskevat tiedot ilmoitetaan EKP:lle Excel-taulukon muodossa. Tälle erälle ei ole näissä raportointivaatimuksissa määritelty omaa sarja-avainta. Niiden jäsenvaltioiden, joissa edellä mainittua toimintaa esiintyy, pitää ilmoittaa tilastosarjan tiedot EKP:lle tämän lisäyksen 3 kohdassa esitetyn aikataulun mukaisesti. (2) Sen vuosineljänneksen tai puolivuotiskauden viimeinen kuukausi, johon kyseinen erä liittyy. (3) Rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 22 päivänä joulukuuta 2001 annetun asetuksen EKP/2001/13 (EYVL L 333, 17.12.2001, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella EKP/2002/8 (EYVL L 330, 6.12.2002, s. 29), taulukon 1 määritelmän mukaisesti. (4) Kansalliset keskuspankit, jotka saavat sähköisen rahan tase-eriä koskevia tietoja harvemmin, voivat ilmoittaa viimeisimmät tiedot kuukauden viimeiseen pankkipäivään mennessä. LIITE V MAKROVAKAUSANALYYSISSÄ KÄYTETTÄVÄT TILASTOT LUOTTOLAITOSTEN RAPORTOINTIVAATIMUKSET Johdanto 1. Euroopan unionin pankkijärjestelmän makrovakausanalyysi edellyttää, että luottolaitosten tasetietojen toimitukset täyttävät tietyt raportointivaatimukset. 2. Tällä hetkellä Euroopan keskuspankin (EKP)/kansallisten keskuspankkien ja muiden rahalaitosten erillisistä taseista saatavat tiedot ilmoitetaan rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 22 päivänä marraskuuta 2001 annetun asetuksen EKP/2001/13(1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella EKP/2002/8(2), taulukoiden 1-4 mukaisesti. Nämä tiedot eivät kuitenkaan riitä makrovakausanalyysin tekemiseen sellaisten maiden osalta, joissa muiden rahalaitosten tiedonantajien joukko koostuu sekä luottolaitoksista että rahamarkkinarahastoista ja joissa viimeksi mainittujen vaikutus on merkittävä(3). Näissä tapauksissa tarvitaan erillisiä, ainoastaan luottolaitoksiin sovellettavia raportointivaatimuksia, joita käytetään luottolaitosten alajoukkoon liittyvien makrovakausindikaattoreiden laskemiseen. Näin myös komissio (Eurostat) saa rahoituspalveluiden tilastoinnissa tarvitsemansa vuotuiset tasetilastot. Raportointivaatimukset 3. Jotta makrovakausindikaattorit voitaisiin laskea, tarvittavat kriteerit täyttävien kansallisten keskuspankkien tulee ilmoittaa asetuksen EKP/2001/13 taulukoiden 1, 2 ja 4 osalta erikseen ainoastaan luottolaitoksia koskevat tiedot. Makrovakausindikaattoreiden laskemiseen tarvitaan kaikkia taulukon 1 tietoja(4). Tällä hetkellä makrovakausindikaattoreiden laskemiseen tarvitaan vain osaa taulukoiden 2 ja 4 tiedoista. Jotta raportointia koskevien lisävaatimusten käyttöön ottaminen helpottuisi ja vastattaisiin mahdollisiin tuleviin tarpeisiin, kansallisia keskuspankkeja kehotetaan kuitenkin ilmoittamaan muut tiedot vapaaehtoisesti. Taulukossa 3 ei vaadita mitään tietoja (joten myöskään luottolaitoksia koskevia lisätietoja ei tarvita). Luottolaitoksia koskevat kantatiedot ja soveltuvin osin myös virtatietojen muutokset ilmoitetaan neljännesvuosittain. 4. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat taulukon 1 (kanta- ja virtatiedot) sekä taulukoiden 2 ja 4 tiedot ainoastaan luottolaitosten osalta (vrt. lisäyksen 2 raportointivaatimukset). Taulukon 1 tiedot pitää ilmoittaa täysimääräisesti(5), mutta taulukot 2 ja 4 sisältävät sekä pakollisia että vapaaehtoisesti ilmoitettavia tietoja. 5. Tiedot ilmoitetaan neljännesvuosittain 28 pankkipäivän kuluessa viitekuukauden päättymisestä (vrt. liitteessä III oleva aikataulu). 6. Tietojen käyttäjien niin vaatiessa kansalliset keskuspankit ilmoittavat lisätietoina myös talletusvelat. Ne eritellään luottolaitosten (lukuun ottamatta keskuspankkeja), muiden rahalaitosten ja muiden kuin rahalaitosten talletuksiin. Mikäli nämä tiedot eivät ole saatavissa, käyttäjät ovat sopineet säilyttävänsä käsitteen "talletuksina rahalaitoksilta", sellaisena kuin se voidaan taulukosta 1 johtaa (eli ilman lisäjaottelua rahalaitossektorin sisällä). 7. Makrovakausanalyysissä tarvitaan kantatietoja ja virtatietoja, joista jälkimmäiset kirjataan transaktio-arvoina. Tämä edellyttää niin kutsuttujen muutostietojen käyttöä. Tällä hetkellä muutostietoja on saatavissa ainoastaan taulukoiden 1 ja 2 kantatiedoista eikä siis taulukon 4 tiedoista. Muutostietojen esittämisen tarpeellisuutta taulukon 4 osalta tutkitaan vielä. Sillä välin käyttäjät voivat ainoastaan hyödyntää valuuttakurssimuutoksilla korjattujen kantatietojen erotuksia (jotka EKP laskee). Kattavuus 8. Luottolaitosten tasetta täydentävien tietojen pitäisi lähtökohtaisesti kattaa 100 prosenttia niistä laitoksista, jotka luokitellaan tähän sektoriin kuuluviksi. Silloin kun raportoinnin todellinen kattavuus on pienten laitosten vapauttamisen takia alle 100 prosenttia, kansallisten keskuspankkien tulee estimoida toimitetut tiedot sataprosenttisen kattavuuden varmistamiseksi. Tämä parantaa eri jäsenvaltioiden indikaattorien vertailukelpoisuutta ja takaa yhdenmukaisuuden rahalaitossektorin taseen kanssa, joka myös estimoidaan. Raportointivelvoite 9. Maissa, joissa muiden rahalaitosten tiedonantajien joukko koostuu sekä luottolaitoksista että rahamarkkinarahastoista ja joissa rahamarkkinarahastojen vaikutuksen katsotaan olevan tilastollisesti merkittävä, keskuspankit ilmoittavat luottolaitoksia koskevat erilliset tasetiedot lisäysten 1 ja 2 raportointivaatimusten mukaisesti. Rahamarkkinarahastojen vaikutuksen katsotaan olevan merkittävä silloin, kun molemmat seuraavista kriteereistä täyttyvät samanaikaisesti: - Kriteeri 1: Rahalaitosten yhteistaseen ja rahalaitosten luottolaitoksista koostuvan alajoukon yhteistaseen erotus on jatkuvasti yli 5 miljardia euroa. ja - Kriteeri 2: Muut rahalaitokset kuin luottolaitokset (eli rahamarkkinarahastot) vaikuttavat useampaan kuin yhteen erään rahalaitossektorin taseen jommallakummalla puolella(6). 10. Jäsenvaltiot, joissa molemmat kriteerit täyttyvät tällä hetkellä, ovat Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Kreikka ja Luxemburg. Näiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit ilmoittavat siis tietonsa täydentävien raportointivaatimusten mukaisesti. Edellä mainittujen kriteerien toteutumista tarkkaillaan säännöllisesti. 11. EKP arvioi raportointivaatimuksia vuosittain. (1) EYVL L 333, 17.12.2001, s. 1. (2) EYVL L 330, 6.12.2002, s. 29. (3) Rahamarkkinarahastojen vaikutusta muiden rahalaitosten tietoihin käsitellään tuonnempana. Tämän lisäksi joissain maissa on olemassa pieni määrä muita laitoksia, jotka luokitellaan rahalaitoksiksi. Näillä laitoksilla ei kuitenkaan ole tilastollista merkitystä. (4) Poikkeuksena tietenkin vastattavaa-puolen erä "rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet". (5) Poikkeuksena erä "rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet". (6) Tämä kriteeri täyttyy esimerkiksi silloin, kun rahamarkkinarahastosektorin tase vaikuttaa yhteen vastattavaa-puolen erään ("rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet") ja kahteen tai useampaan vastaavaa-puolen erään (esimerkiksi eriin "valtion liikkeeseen laskemat euromääräiset muut arvopaperit kuin osakkeet" ja "kotimaisten rahalaitosten liikkeeseen laskemat euromääräiset muut arvopaperit kuin osakkeet"). Kriteeri täyttyy myös silloin, kun rahamarkkinarahastosektorin tase vaikuttaa kahteen vastattavaa-puolen erään (esimerkiksi "rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet" ja "kotimaisten rahalaitosten tekemät euromääräiset talletukset") ja yhteen saamisia koskevaan kohtaan (esimerkiksi "valtionhallinnon liikkeeseen laskemat euromääräiset muut arvopaperit kuin osakkeet"). Tämä kriteeri ei sitä vastoin täyty silloin, kun rahamarkkinarahastosektorin tase vaikuttaa ainoastaan yhteen vastattavaa-puolen erään ja yhteen vastaavaa-puolen erään. Lisäys 1 MENETTELY, JOTA NOUDATETAAN SIIRRETTÄESSÄ TIETOJA KANSALLISILTA KESKUSPANKEILTA EKP:LLE Luottolaitosten raportointivaatimukset 1. Lisäyksen 2 sisältämät raportointivaatimukset koskevat ainoastaan yhteisön lainsäädännössä määriteltyjä luottolaitoksia, kun rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 22 päivänä marraskuuta 2001 annetun asetuksen EKP/2001/13(1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella EKP/2002/8(2), taulukot 1-4 koskevat sitä vastoin koko muista rahalaitoksista koostuvan sektorin tasetietoja. 2. Raportointivaatimusten eri kohdille annetut koodit kuuluvat tase-erien sarjaperheeseen, jonka muuttujat ja ominaisuudet esitetään liitteessä XIII. Raportoinnissa tulee huomioida seuraavat asiat: - koska yksinomaan luottolaitoksia koskevat tasetiedot ilmoitetaan neljännesvuosittain, muuttuja 1 (raportointitiheys) on aina "Q" (neljännesvuosittain), - muuttuja 4 (viitesektorin erittely taseessa) on kaikissa kohdissa "R" (vähimmäisvarantovelvoitteen piiriin kuuluvat luottolaitokset). 3. Raportointivaatimukset koostuvat seitsemästä taulukosta: taulukko 1_Luottolaitokset (kannat), taulukko 2_Luottolaitokset (kannat), taulukko 4_Luottolaitokset (kannat), taulukko 1_Luottolaitokset/luokituksen muutokset, taulukko 1_Luottolaitokset/arvostusmuutokset, taulukko 2_Luottolaitokset/luokituksen muutokset ja taulukko 2_Luottolaitokset/arvostusmuutokset. 4. Taulukko 1_Luottolaitokset (kannat) vastaa asetuksen EKP/2001/13 kuukausittain laadittavaa taulukkoa 1. Taulukon 1_Luottolaitokset tiedot pitää ilmoittaa täysimääräisesti lukuun ottamatta kohtaa "rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet". 5. Taulukko 2_Luottolaitokset (kannat), joka vastaa asetuksen EKP/2001/13 neljännesvuosittain laadittavaa taulukkoa 2, sisältää sekä pakollisia että vapaaehtoisesti ilmoitettavia tietoja. Pakolliset tiedot koskevat ulkomaille kohdistettuja talletuksia ja lainoja, jotka on lisäksi eritelty sektoreittain. Oheisissa raportointivaatimuksissa pakolliset tiedot on sijoitettu paksuin ääriviivoin ympyröityihin soluihin. 6. Taulukko 4_Luottolaitokset (kannat), joka vastaa asetuksen EKP/2001/13 neljännesvuosittain laadittavaa taulukkoa 4, sisältää sekä pakollisia että vapaaehtoisesti ilmoitettavia tietoja. Ainoastaan ulkomaille myönnettyjä lainoja koskevat tiedot, jotka on lisäksi eritelty sektoreittain ja valuutoittain, ovat pakollisia. Oheisissa raportointivaatimuksissa pakolliset tiedot on sijoitettu paksuin ääriviivoin ympyröityihin soluihin. Jotta raportointia koskevien lisävaatimusten käyttöön ottaminen helpottuisi ja vastattaisiin mahdollisiin tuleviin tarpeisiin, kansallisia keskuspankkeja kehotetaan kuitenkin ilmoittamaan muut tiedot vapaaehtoisesti. 7. Muut neljä korjaustietoja koskevaa taulukkoa ovat muunnelmia liitteen IX vastaavista taulukoista. Taulukkoja on muutettu hieman kansallisten keskuspankkien raportointirasitteen keventämiseksi. Jotta raportointia koskevien lisävaatimusten käyttöön ottaminen helpottuisi ja vastattaisiin mahdollisiin tuleviin tarpeisiin, kansallisia keskuspankkeja kehotetaan kuitenkin ilmoittamaan muut tiedot vapaaehtoisesti. (1) EYVL L 333, 17.12.2001, s. 1. (2) EYVL L 330, 6.12.2002, s. 29. Lisäys 2 KANNAT >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut solut ovat pakollisia tietoja. >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut solut ovat pakollisia tietoja. Virrat >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut solut ovat pakollisia tietoja. >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut solut ovat pakollisia tietoja. >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut solut ovat pakollisia tietoja. >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut solut ovat pakollisia tietoja LIITE VI RAKENTEELLISET TILASTOINDIKAATTORIT RAPORTOINTIVAATIMUKSET JA TIEDON KOKOAMISTA KOSKEVAT OHJEET Johdanto 1. Voidakseen analysoida säännöllisesti Euroopan unionin (EU) pankkitoiminnan rakennetta pankkivalvontakomitea (Banking Supervisory Committee) tarvitsee tietoja tiettyjen rakenteellisten tilastoindikaattoreiden kokoamista varten. Rakenteellisten tilastoindikaattorien luetteloon sisältyy 29 sarjaa. Kaksitoista näistä sarjoista voidaan koota Euroopan keskuspankissa (EKP) jo olevien tietojen perusteella. Muista indikaattoreista 14 voidaan koota vain kansallisilta keskuspankeilta kerättävien lisätietojen avulla, kun loput kolme indikaattoria kokoaa sitä vastoin pankkitoiminnan kehitystä seuraava työryhmä (Working Group on Banking Developments), joka käyttää muita yhdenmukaistamattomia lähteitä. 2. Tässä liitteessä esitetään raportointivaatimukset ja tiedon kokoamista koskevat ohjeet niille 14 indikaattorille, jotka kootaan kansallisilta keskuspankeilta saatavien tietojen perusteella. Tämä tiedonkeruu perustuu tietoihin, jotka ovat jo käytettävissä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKPJ). 3. Täydellinen luettelo indikaattoreista esitetään jäljempänä. Indikaattorit, jotka laaditaan kansallisten keskuspankkien toimittamien lisätietojen perusteella, on lihavoitu. TAULUKKO 1 Rakenteelliset indikaattorit tietolähteen mukaan eriteltyinä >TAULUKON PAIKKA> Osa 1. Raportointivaatimukset 4. Tämän tiedonsiirron yhteydessä käytettävä raportointilomake on esitetty lisäyksessä 1. Luottolaitoksia koskevien rakenteellisten indikaattorien laskemiseksi tarvittavat tiedot on toimitettava vuosittain. Edellistä vuotta koskevat tiedot toimitetaan vuosittain seuraavan vuoden maaliskuun loppuun mennessä. On odotettavissa, että tämä määräaika kyetään täyttämään kaikkien muiden indikaattorien osalta paitsi indikaattorin nro 3 "Luottolaitosten työntekijöiden lkm" osalta. Sitä koskevat edellisen vuoden tiedot olisi mahdollisuuksien mukaan toimitettava vuosittain seuraavan vuoden toukokuun loppuun mennessä. 5. Tilastointivaatimukset koostuvat tiedoista, jotka ovat ilmoitetulla tavalla kantatietoina, absoluuttisina lukuina tai suhdelukuina. Kantatietojen lisäksi on ilmoitettava virtatietoihin tehtäviä muutoksia koskevat tiedot, mikäli ne ovat käytettävissä. Tasetietojen osalta virtatietoihin tehtävät muutokset liittyvät arvopapereiden arvostusmuutoksiin ja valuuttakurssimuutoksiin, lainojen luottotappioihin ja arvonalennuksiin sekä luokituksen muutoksiin. Raportointivaatimusten yksinkertaistamiseksi virtatietoihin tehtävät muutokset olisi raportoitava yhdessä yhtenä summana ilman korjauksen tyypin mukaan tehtävää lisäerittelyä. Mikäli virtatietoihin tehtävät muutokset eivät ole käytettävissä, käyttäjät ottavat huomioon ainoastaan (EKP:n laskemilla) valuuttakurssimuutoksilla korjattujen kantatietojen erot. Virtatietoihin tehtävät muutokset eivät ole sovellettavissa absoluuttisiin lukuihin eivätkä suhdelukuihin. 6. Kerättävien tietojen pitäisi lähtökohtaisesti kattaa 100 % laitoksista, jotka on määritelty luottolaitoksiksi yhteisön lainsäädännössä (ks. rahalaitosten konsolidoidusta taseesta 22 päivänä marraskuuta 2001 annettu asetus EKP/2001/13(1), sellaisena kuin se muutettuna asetuksella EKP/2002/8(2), liitteen I osassa 1 oleva I.2 kohta). Niissä tapauksissa, joissa raportoinnin kattavuus on todellisuudessa vähemmän kuin 100 % pienten laitosten vapauttamisen vuoksi, kansallisten keskuspankkien on estimoitava toimitettavat tiedot 100 prosentin kattavuuden varmistamiseksi. Tämä takaa sen, että eri jäsenvaltioiden indikaattorit ovat keskenään vertailukelpoisia ja liitteen XIV mukaisesti estimoidut rahalaitosten tasetiedot yhdenmukaisia. 7. EKP tekee yksinkertaisia yhdenmukaisuustarkastuksia tiedot saadessaan. Jos esimerkiksi indikaattori nro 18 on nolla, myös indikaattorin nro 19 täytyy olla nolla. Sama pätee indikaattoreihin nro 20-21, 23-24 ja 25-26. Lisäksi saatetaan tehdä ristiintarkastuksia indikaattoreiden nro 18 ja 23 ja rahalaitosluettelon välillä. Tiedonsiirtoa koskevat ohjeet annetaan lisäyksessä 2. Osa 2. Tiedon kokoamista koskevat ohjeet 8. Kansalliset keskuspankit toimittavat tietoja 14 indikaattorista (taulukon 1 toinen ryhmä) jäljempänä esitettyjen käsitteitä ja menetelmiä koskevien sääntöjen mukaisesti. Yleistavoitteena on varmistaa se, että rahalaitoksia koskevia tilastotietoja kerättäessä omaksuttuja tilastointiperiaatteita (joita käytetään taulukon 1 ensimmäisen ryhmän useimpien indikaattoreiden osalta) noudatettaisiin mahdollisimman tarkasti. Tiedot pitäisi esimerkiksi aggregoida eikä konsolidoida; kotipaikkaperiaatteen pitäisi olla ns. "isäntämaa-periaatteen" mukainen; tasetiedot pitäisi ilmoittaa bruttoperusteisesti jne. 9. Jäljempänä kuvataan tietoja, jotka kansallisten keskuspankkien on toimitettava. Kansallisten keskuspankkien on ilmoitettava EKP:lle aina, kun ne poikkeavat jäljempänä esitetyistä määritelmistä ja säännöistä, jotta kansallista käytäntöä voidaan valvoa. Tiedot mahdollisista poikkeamista on merkittävä raportointilomakkeen viimeiseen sarakkeeseen. 10. Indikaattori nro 2: Luottolaitosten paikallisten yksiköiden (sivukonttoreiden) lukumäärä. Tällä indikaattorilla tarkoitetaan sivukonttoreiden lukumäärää viitekauden lopussa. Paikallisen yksikön määritelmä sisältyy asetukseen EKP/2001/13: "Sivukonttorit eivät ole erillisiä yhtiöitä (ts. niillä ei ole itsenäistä oikeudellista asemaa), ja emoyhtiö omistaa ne kokonaan."(3) Tämä viittaa siihen, että tähän indikaattoriin pitäisi sisältyä ainoastaan luottolaitoksiin kuuluvia sivukonttoreita. Sellaisten institutionaalisten yksiköiden konttorit, jotka eivät itse ole luottolaitoksia, pitäisi jättää tilastojen ulkopuolelle, vaikka ne kuuluisivat samaan konserniin kuin jokin luottolaitos. Tämä on välttämätöntä, jotta vältettäisiin vääristymät verrattaessa tätä indikaattoria ja esim. indikaattoria nro 7 (luottolaitosten saamiset yhteensä) keskenään. 11. Yhdenmukaisuuden vuoksi kaikkien kansallisten keskuspankkien pitäisi käyttää EKP:n määritelmää sivukonttorista. 12. Indikaattori nro 3: Luottolaitosten työntekijöiden lukumäärä. Tällä indikaattorilla tarkoitetaan viitevuoden aikana palveluksessa olleen henkilöstön keskimääräistä lukumäärää. Tämän indikaattorin yhteydessä käytetty määritelmä on lähellä Eurostatin käyttämää määritelmää(4). Tämän indikaattorin tietoihin pitäisi kuitenkin sisältyä ainoastaan luottolaitosten palveluksessa oleva henkilöstö. Sellaisten rahoituslaitosten työntekijät, jotka eivät itse ole luottolaitoksia, pitäisi jättää tilastojen ulkopuolelle, vaikka nämä laitokset kuuluisivatkin samaan konserniin. 13. Indikaattori nro 5: Viiden suurimman luottolaitoksen osuus saamisista yhteensä (CR5). Tällä indikaattorilla viitataan pankkitoiminnan keskittymiseen. Tietojen käyttäjät ovat ilmaisseet halukkuutensa käyttää tätä indikaattoria laskiessaan mieluummin konsolidoitua "konsernipohjaista lähestymistapaa", jossa kaksi tai useampaa samaan konserniin kuuluvaa laitosta lasketaan yhdeksi laitokseksi. Tällaisen lähestymistavan noudattaminen ei ole tällä hetkellä mahdollista raha- ja pankkitilastotietoja käytettäessä kahdestakaan syystä. Raha- ja pankkitilastotiedot ovat ensinnäkin konsolidoimattomia(5), joten muiden konsernin laitosten taseita ei voitaisi sisällyttää siihen eikä konsernin sisäisiä saamisia ja velkoja nettouttaa. Toiseksi omistusta koskevat tiedot eivät ehkä kuitenkaan olisi käytettävissä, ja ne pitäisi saada valvontaviranomaisilta. 14. Näistä syistä kansallisten keskuspankkien pitäisi noudattaa indikaattoria nro 5 laskiessaan konsolidoimatonta "aggregointi"-lähestymistapaa, eli niiden pitäisi 1) asettaa tiedonantajina olevien luottolaitosten taseiden loppusummat suuruusjärjestykseen; 2) laskea viiden suurimman taseen loppusummat ja kaikkien taseiden loppusummat erikseen yhteen; ja 3) jakaa ensin mainittu loppusummien yhteissumma jälkimmäisellä. EKP:lle toimitettavat tiedot pitäisi ilmoittaa prosenttilukuina (esim. arvo 72,4296 % pitäisi ilmoittaa 72,4296 eikä 0,7243). Vaikka viiden suurimman pankin kokoonpano saattaa vaihdella ajan myötä, kansallisten keskuspankkien pitäisi ilmoittaa viiden suurimman luottolaitoksen osuus vain tiettynä ajankohtana (viitevuoden joulukuun lopussa). 15. Indikaattori nro 6: Herfindahlin indeksi luottolaitosten saamisille yhteensä. Edellisen indikaattorin tavoin tämäkin viittaa pankkitoiminnan keskittymiseen. Kansallisten keskuspankkien tulisi noudattaa "aggregointi"-lähestymistapaa mahdollisimman tarkasti. Tämä indikaattori voitaisiin laskea täysin tarkasti ainoastaan siinä tapauksessa, että kunkin luottolaitoksen taseet olisivat erikseen saatavissa. Koska raha- ja pankkitilastojen yhteydessä sallitaan kuitenkin se, että luottolaitosten konsernit ilmoittavat tiedot poikkeuksellisesti konsolidoituina, kaikki tarvittavat tilastotiedot eivät ehkä ole käytettävissä (tämä saattaa koskea esimerkiksi Rabobankia Alankomaissa). Siinä tapauksessa Herfindahlin indeksiä laskettaessa pitäisi ottaa mukaan konserniin kuuluvien kunkin luottolaitoksen aggregoitu tase ja käyttää mahdollisesti näiden laitosten vuositilinpäätökseen sisältyviä kirjanpitotietoja. On myös mahdollista, että kaikki pienet luottolaitokset eivät ilmoita vuoden lopun tietoja. Siinä tapauksessa tiedot pitäisi estimoida. 16. Kansallisten keskuspankkien pitäisi ilmoittaa Herfindahlin indeksi EKP:lle seuraavan kaavan mukaisesti: >VIITTAUS KAAVIOON>, jossa: n = luottolaitosten kokonaismäärä kyseisessä maassa, Xi = luottolaitoksen i saamiset yhteensä, ja X = [sum ]n i = 1 Xi = maan kaikkien luottolaitosten saamiset yhteensä. Indeksin arvo on pankkialan kaikkien luottolaitosten markkinaosuuksien neliöiden summa. 17. Indikaattori nro 15: Vakuutuslaitosten sijoitukset yhteensä. Tämän indikaattorin laskemista varten(6) vakuutuslaitos on määritelty yritykseksi, joka on saanut muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1973 annetun ensimmäisen neuvoston direktiivin 73/239/ETY(7) 6 artiklassa tai henkivakuutuksen ensivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun ensimmäisen neuvoston direktiivin 79/267/ETY(8) 6 artiklassa tarkoitetun virallisen toimiluvan. Jälleenvakuutustoimintaa ei oteta mukaan. Tiedot koskevat näiden laitosten yhteenlaskettuja rahoitussaamisia, jotka saadaan vähentämällä muut kuin rahoitussaamiset (kuten kiinteä omaisuus) aggregoidun taseen loppusummasta. Luvut olisi tarvittaessa estimoitava 100 prosentin kattavuuden varmistamiseksi. Mikäli erillisiä tietoja vakuutuslaitoksista ei ole käytettävissä, tämä indikaattori voidaan yhdistää indikaattoriin nro 17 "Eläkerahastojen hallinnoimat saamiset yhteensä" yhden yhteisen indikaattorin muodostamiseksi. Kansallisten keskuspankkien pitäisi tehdä sarjaan merkintä, mikäli ne kirjaavat nämä yhdeksi indikaattoriksi. 18. Indikaattori nro 17: Eläkerahastojen hallinnoimat saamiset yhteensä. Tämä tieto tarkoittaa ns. "itsenäisten eläkerahastojen" eli erillisten institutionaalisten yksiköiden, joiden pääasiallinen toiminta koostuu eläkerahoituksesta ja jotka eivät ole vakuutuslaitoksia(9), aggregoitua taseen loppusummaa. Mikäli eläkerahastoista ei ole saatavissa erillisiä tietoja, tämä indikaattori voidaan yhdistää indikaattoriin nro 15 yhden yhteisenä indikaattorina nro 15 ilmoitettavan indikaattorin muodostamiseksi. Siinä tapauksessa indikaattorin nro 17 osalta olisi ilmoitettava tiedoksi nolla. 19. Indikaattori nro 18: ETA-maiden luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä. Tämä indikaattori tarkoittaa muissa ETA-maissa olevien luottolaitoksiin kuuluvien sivukonttoreiden lukumäärää. Mikäli luottolaitoksella on enemmän kuin yksi sivukonttori tietyssä maassa, ne lasketaan yhdeksi. Koska rahalaitosluetteloa varten kerättävät tiedot ovat olleet EKP:n käytettävissä vasta tammikuusta 1999 lähtien, kansallisten keskuspankkien pitäisi toimittaa puuttuvat vuosien 1997 ja 1998 lopun tiedot. Kansallisten keskuspankkien pitäisi varmistaa, että tiedot vuoden 1999 lopusta eteenpäin ovat yhdenmukaisia rahalaitosluettelon yhteydessä toimitettavien tietojen kanssa. 20. Indikaattori nro 19: ETA-maiden luottolaitosten sivukonttoreiden saamiset yhteensä. Tämä indikaattori tarkoittaa indikaattorin nro 18 piiriin kuuluvien sivukonttoreiden aggregoitua taseen loppusummaa. 21. Indikaattori nro 20: ETA-maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden lukumäärä. Tämä indikaattori tarkoittaa muissa ETA-maissa olevien luottolaitosten määräysvallassa olevien tytäryhtiöiden lukumäärää. Kotimaisia tytäryhtiöitä ei siis lueta mukaan. EKP:n määritelmä tytäryhtiöstä sisältyy asetukseen EKP/2001/13: "Tytäryhtiöt ovat erillisiä yhtiöitä, joissa toisella yhteisöllä on osake-enemmistö tai täysi omistus ...". Kaikkia tytäryhtiöitä ei pidä ottaa mukaan, vaan ainoastaan ne, jotka ovat itse luottolaitoksia. 22. Indikaattori nro 21: ETA-maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden saamiset yhteensä. Tämä indikaattori tarkoittaa indikaattorin nro 20 piiriin kuuluvien tytäryhtiöiden aggregoitua taseen loppusummaa. 23. Indikaattori nro 23. Kolmansien maiden luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä. Tämä indikaattori tarkoittaa kolmansissa maissa oleviin luottolaitoksiin kuuluvien kotimaisten sivukonttoreiden lukumäärää. Kolmansilla mailla tarkoitetaan ETAan kuulumattomia maita. Mikäli pankilla on useampi kuin yksi sivukonttori tietyssä maassa, se lasketaan yhdeksi. Kansallisten keskuspankkien pitäisi tässäkin yhteydessä varmistaa, että tiedot ovat yhdenmukaisia rahalaitosluettelon yhteydessä toimitettavien tietojen kanssa. 24. Indikaattori nro 24: Kolmansien maiden luottolaitosten sivukonttoreiden saamiset yhteensä. Tämä indikaattori tarkoittaa indikaattorin nro 23 piiriin kuuluvien sivukonttoreiden aggregoitua taseen loppusummaa. 25. Indikaattori nro 25: Kolmansien maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden lukumäärä. Tämä indikaattori tarkoittaa maan alueella olevien sellaisten tytäryhtiöiden lukumäärää, jotka ovat kolmansissa maissa olevien luottolaitosten määräysvallassa. 26. Indikaattori nro 26: Kolmansien maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden saamiset yhteensä. Tämä indikaattori tarkoittaa indikaattorin nro 25 piiriin kuuluvien tytäryhtiöiden aggregoitua taseen loppusummaa. (1) EYVL L 333, 17.12.2001, s. 1. (2) EYVL L 330, 6.12.2002, s. 29. (3) Myös Eurostat kerää tätä muuttujaa koskevat tiedot, mutta harvemmin. Eurostat käyttää seuraavaa paikallisyksikön määritelmää: "Yritys tai sen osa (esim. työpaja, tehdas, varasto, toimisto, kaivos tai varikko), joka sijaitsee maantieteellisesti määritellyllä paikalla. Liiketoimintaa harjoitetaan tällä paikalla tai sieltä käsin siten, että - tiettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta - yksi tai useampi henkilö työskentelee (vaikka vain osa-aikaisestikin) saman yrityksen hyväksi." Vrt. Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions, versio 1.8, joulukuu 2001, s. 11 ja 23. Käsikirja on saatavissa Eurostatista, joskin vain englanninkielisenä. (4) Eurostat kerää myös tätä indikaattoria koskevat tiedot ja käyttää seuraavaa määritelmää: "Työhön osallistuvien lukumäärä sisältää kaikki tutkimuksen kohteena olevassa yksikössä työskentelevät henkilöt (joihin kuuluvat myös yksikössään työskentelevät omistajat, yksikössä säännöllisesti työskentelevät yhtiökumppanit sekä palkatonta työtä tekevät perheenjäsenet) sekä ne yksikön ulkopuolella työskentelevät henkilöt, jotka kuuluvat yksikköön ja saavat palkkansa siltä (kuten myyntiedustajat, lähetit sekä korjaus- ja huoltoyksiköt). Se sisältää myös lyhytaikaisesti työstä poissa olevat työntekijät (kuten sairaslomalla, vuosilomalla tai erityislomalla olevat työntekijät) ja lakossa olevat työntekijät, mutta se ei sisällä työntekijöitä, joilla poissaolon kesto on määrittämätön. Se sisältää myös kyseisen maan lainsäädännössä osa-aikaisiksi määritellyt, yrityksen palveluksessa olevat työntekijät ja sen palveluksessa olevat kausityöntekijät, oppisopimuskoulutuksessa olevat työntekijät ja kotona työskentelevät työntekijät. Työhön osallistuvien lukumäärään eivät sisälly työntekijät, jotka yksikkö on saanut käyttöönsä muilta yrityksiltä, yksikössä korjaus- ja huoltotöitä tekevät ulkopuolisen yrityksen työntekijät eivätkä asevelvollisuuttaan suorittavat henkilöt. Palkatonta työtä tekevillä perheenjäsenillä tarkoitetaan henkilöitä, jotka asuvat yksikön omistajan kanssa samassa taloudessa ja työskentelevät säännöllisesti yksikössä, mutta joilla ei ole työsopimusta ja jotka eivät saa kiinteämääräistä korvausta tekemästään työstä. Määritelmän piiriin kuuluvat vain ne henkilöt, jotka eivät ole päätoimisesti jonkin toisen yrityksen palveluksessa. Huom.: Jotta tietojen vertailukelpoisuus voidaan varmistaa, on ilmoitettava, sisältääkö nimike vapaaehtoistyöntekijät) (Yritystoiminnan rakennetilastoja varten vahvistetuista ominaisuustietojen määritelmistä annettu komission asetus (EY) N:o 2700/98, koodi 16 11 0). Huom: Yritysryhmien yhteydessä henkilöstön kohdistaminen yritysten tasolla on toteutettava tietyn jakoperusteen avulla (toimitusjohtajat luetaan mukaan; edustajia, jotka eivät ole yrityksen palveluksessa, ei lueta mukaan). Työntekijöiden määrä lasketaan vuoden keskiarvona." Vrt. Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions, versio 1.8, joulukuu 2001, s. 34. Käsikirja on saatavissa Eurostatista, joskin vain englanninkielisenä. (5) Asetuksessa EKP/2001/13 sallitaan kuitenkin yksi poikkeus, jonka perusteella luottolaitosten konsernien osalta voidaan ilmoittaa konsolidoituja tasetietoja (esim. Rabobank Alankomaissa). (6) Tämän indikaattorin osalta vastaava EKT 95:n sektori on S. 125a. "EKT 95" on Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 1995, joka sisältyy Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 (EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 359/2002 (EYVL L 58, 28.2.2002, s. 1), liitteeseen A. (7) EYVL L 228, 16.8.1973, s. 3. (8) EYVL L 63, 13.3.1979, s. 1. (9) Tämän indikaattorin osalta vastaava EKT 95:n sektori on S. 125b. Lisäys 1 Raportointilomake 14 rakenteelliselle tilastoindikaattorille, jotka kootaan kansallisten keskuspankkien toimittamien tietojen perusteella Maa: Viitevuosi: >TAULUKON PAIKKA> Lisäys 2 Pankkitoiminnan rakenteellisten tilastoindikaattoreiden sähköinen siirto - sarjaperheen (key family) tunniste: ECB_SSI1 Pankkitoiminnan rakenteellisten tilastoindikaattorien sarjaperheellä tarkoitetaan Euroopan unionin (EU) jäsenvaltioiden luottolaitos-, vakuutuslaitos- ja eläkerahastosektoreiden rakenteellisia indikaattoreita. Se on suunniteltu siten, että se vastaa mahdollisimman pitkälle tase-eriä koskevia tilastoja varten jo aiemmin määriteltyjä koodiluetteloita ja koodeja. Osa 1. Muuttujat Alla olevassa taulukossa kuvataan sarjaperheessä ECB_SSI1 käytettyjä muuttujia. Rakenteellisten tilastoindikaattorien osalta on yksilöity kahdeksan muuttujaa, joiden katsotaan olevan olennaisia aikasarjojen määrittämiseksi. TAULUKKO 1 Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetyt muuttujat >TAULUKON PAIKKA> Kunkin kahdeksan tilastollisen muuttujan arvot saadaan sitä vastaavasta koodiluettelosta. Esimerkiksi muuttujan REF_AREA (viitealue) arvot saadaan edellä olevan taulukon mukaisesti koodiluettelosta CL_AREA_EE. Sarjaperheen ECB_SSI1 muuttujat kuvataan seuraavassa samassa järjestyksessä kuin ne ilmenevät avaimesta. Muuttuja nro 1: Toistuvuus (FREQ; pituus: yksi merkki) Muuttuja osoittaa raportoidun aikasarjan toistuvuuden. Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetty koodi on "A" eli vuositason tiedot, ja se saadaan koodiluettelosta CL_FREQ. Muuttuja nro 2: Viitealue (REF_AREA; pituus: kaksi merkkiä) Muuttuja osoittaa tiedonantajalaitoksen kotimaan. Siihen liittyvä koodiluettelo CL_AREA_EE sisältää ISO-standardin mukaisen maaluettelon ja muutamia muita arvoja, kuten myös 6 kohdassa kuvataan (muuttuja nro 6: vastapuolen alue). Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetyt arvot vastaavat 15:tä EU:n jäsenvaltiota. Muuttuja nro 3: EKT 95:n viitesektorin mukainen erittely (ESA95_SECTOR; pituus: neljä merkkiä) Muuttuja osoittaa rakenteellisen indikaattorin viitesektorin ja liittyy koodiluetteloon CL_ESA95_SECTOR. Tällä hetkellä käytetään neljää arvoa: luottolaitokset (sellaisina kuin ne on määritelty yhteisön lainsäädännössä) ("122C"), vakuutuslaitokset ja eläkerahastot ("1250"), ja erikseen vakuutuslaitokset ("1251") ja eläkerahastot ("1252"). Muuttuja nro 4: Rakenteellisen tilastoindikaattorin "nimi" (SSI_INDIKAATTORI; pituus: kolme merkkiä) Muuttuja kuvaa rakenteellisten tilastoindikaattorien luetteloa ja liittyy koodiluetteloon CL_SSI_INDICATOR. Eri indikaattoreille annettavat arvot yksilöidään etuliitteellä. Arvoa "H" käytetään Herfindahlin indeksistä, arvoa "N" kaikista tilastoindikaattoreista, jotka esitetään absoluuttisina lukuina, arvoa "S" niistä, jotka esitetään prosenttiosuuksina, ja arvoa "T" saamisista yhteensä. Muuttuja nro 5: Tiedon tyyppi (DATA_TYPE; pituus: yksi merkki) Tämä muuttuja kuvataan koodiluettelossa CL_DATA_TYPE, ja se ilmoittaa, minkä tyyppistä tietoa raportoidaan: bruttomääräiset kannat ("1"), luokituksen muutokset ja muut vastaavat järjestelyt ("5"), muut arvostusmuutokset ("7") ja yksilöimättömät ("X"). Arvoa "X", yksilöimättömät, käytetään ilmoitettaessa suhdelukuja ja indeksisarjoja, kun arvoa "1", kannat, käytetään sitä vastoin ilmoitettaessa absoluuttisia lukuja ja kantatietoja koskevia sarjoja (esim. työntekijöiden lukumäärä; saamiset yhteensä). Arvostusmuutoksia koskevat tiedot ovat sovellettavissa ainoastaan tase-eriä koskeviin sarjoihin. Ne eivät ole sovellettavissa eikä niitä ilmoiteta absoluuttisten lukujen, suhdelukujen ja indeksien osalta. Luokituksen muutoksiin ja muihin vastaaviin järjestelyihin kuuluvat sellaiset tiedonantajana olevan sektorin taseen vastaavaa- ja vastattavaa -puolella tehtävät muutokset, jotka johtuvat 1) muutoksista tiedonantajien joukossa; 2) yritysten uudelleenjärjestelyistä; 3) saamisten ja velkojen luokituksen muutoksista ja 4) sellaisten raportointivirheiden korjaamisesta, joita ei teknisistä syistä voida poistaa kantatiedoista koko kyseisen ajanjakson ajalta. Erityisesti vuotta 2001 koskevien luokituksen muutosten on katettava muutokset, jotka johtuvat Kreikan liittymisestä euroalueeseen. Muihin arvostusmuutoksiin kuuluvat liikkeeseen laskettujen, myytyjen tai hallussa pidettävien arvopapereiden arvostusmuutokset ja muutokset, jotka johtuvat siitä, että lainoja poistetaan taseesta luottotappioiden/arvonalennusten vuoksi. Muuttuja nro 6: Vastapuolen alue (COUNT_AREA; pituus: kaksi merkkiä) Tämä muuttuja kuvaa rakenteellisen indikaattorin vastapuolen asuinpaikkaa. Tähän käsitteeseen liittyvä koodiluettelo on CL_AREA_EE, joka sisältää ISO-standardin mukaisen maaluettelon ja muutamia muita arvoja (esim. "U6" - "Domestic: sama maa kuin tiedonantajana olevan luottolaitoksen maa"). Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetään seuraavia arvoja: kotimaa (kotipaikka tai viitealue) ("U6"), muut Euroopan talousalueen maat (kaikki maat paitsi viitealue) ("A0") ja Euroopan talousalueen ulkopuoliset maat ("A7") sekä euroalueen tiedonantajien että euroalueen ulkopuolisten tiedonantajien osalta. Muuttuja nro 7: Transaktiovaluutta (CURRENCY_TRANS; pituus: kolme merkkiä) Muuttuja osoittaa rakenteellisten indikaattorien valuutan, ja se liittyy koodiluetteloon CL_CURRENCY. Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetään ainoastaan arvoja "Z01", kaikki valuutat yhteensä, ja "Z0Z", ei sovellettavissa. Muuttuja nro 8: Sarjojen rahayksikkö tai erityinen laskelma (SERIES_DENOM; pituus: yksi merkki) Tämä muuttuja osoittaa, onko raportoitavat sarjat ilmaistu kansallisessa vai yhteisessä rahayksikössä (euro). Tätä käsitettä sovelletaan ainoastaan tase-erien sarjoihin (esim. saamiset yhteensä). Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetään ainoastaan kolmea arvoa koodiluettelosta CL_SERIES_DENOM - "N", kansallinen valuutta, "E", euro, ja "Z", ei sovellettavissa). Rahaliittoon osallistumattomat jäsenvaltiot ja Kreikka (vuoteen 2000 saakka) käyttävät koodia "N", kun koodia "E" käyttävät sitä vastoin euroalueen jäsenvaltiot (ja myös Kreikka vuodesta 2001 alkaen). Täydellinen luettelo EKP:lle toimitettavista sarja-avaimista on lisäyksessä 3. Osa 2. Ominaisuudet Avaimen määrittelemisessä käytettävien kahdeksan muuttujan lisäksi on määritelty useita ominaisuuksia(1). Niitä liitetään toimitettaviin tietoihin eri tasoilla: TAULUKKO 2 Pankkitoiminnan rakenteellisten tilastoindikaattoreiden sarjaperhe (ECB_SSI1): koodatut ja koodaamattomat ominaisuudet >TAULUKON PAIKKA> Kuhunkin näistä ominaisuuksista liittyy lisäksi joitain teknisiä erityispiirteitä, jotka luetellaan seuraavassa taulukossa. TAULUKKO 3 Kansallisten keskuspankkien raportointi EKP:lle. Sarjaperheen ECB_SSI1 yhteiset ominaisuudet >TAULUKON PAIKKA> Seuraavassa kuvataan kutakin ominaisuutta sekä esitetään viitekoodiluettelo (ilmoitetaan suuraakkosin, kuten CL_FI*), mikäli se on sovellettavissa. Osa 2.1. Rinnakkaistason (sibling) ominaisuudet Pakolliset tiedot: - TITLE_COMPL (koodaamaton): Ominaisuuden laatii, tallentaa ja ilmoittaa EKP (englanninkielinen, pituus enintään 1050 merkkiä). Mikäli kansallinen keskuspankki haluaa muuttaa sitä, muutos voidaan tehdä EKP:n kuulemisen jälkeen. Muutoksen toteuttaa kuitenkin EKP. - UNIT (koodiluettelo: CL_UNIT): Tämä ominaisuus ilmoittaa raportoitujen tietojen mittayksikön. Rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot ilmoittavat niitä eriä koskevat tiedot euroina, joiden osalta se on mahdollista, ja EKP asettaa tämän ominaisuuden arvoksi "EUR" (DENOM = "EUR"). Jos kyseessä ovat rahaliittoon osallistumattomat jäsenvaltiot, tämän ominaisuuden arvo on vastaava kansallinen rahayksikkö (UNIT = "DKK" Tanskan, "SEK" Ruotsin ja "GBP" Yhdistyneen kuningaskunnan osalta sekä "GDR" Kreikan osalta vuoteen 2000 saakka). Absoluuttisina arvoina raportoitavien sarjojen ja indeksin osalta EKP vahvistaa tämän ominaisuuden arvoksi "UNITS" ja prosenttiosuuksina raportoitavien sarjojen osalta arvoksi "PC". - UNIT_MULT (koodiluettelo: CL_UNIT_MULT): Tämä ominaisuus antaa tietoa siitä, onko sarjat ilmaistu miljoonina (UNIT_MULT = 6), miljardeina (UNIT_MULT = 9) jne. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat luottolaitosten tase-eräsarjoihin liittyvät tiedot miljoonina euroina ja EKP asettaa arvoksi 6 (UNIT_MULT = 6). Absoluuttisina lukuina, prosenttiosuuksina tai indekseinä raportoitavien sarjojen osalta EKP asettaa arvoksi 0 (UNIT_MULT = "0"). - DECIMALS (koodiluettelo: CL_DECIMALS): Ominaisuus kertoo havaintojen arvoille annettavien desimaalien määrän. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tase-eräsarjat ja absoluuttisia lukuja kuvaavat sarjat nollan desimaalin tarkkuudella, ja EKP asettaa ominaisuuden arvoksi 0 näiden aikasarjojen osalta (eli DECIMALS = 0). Indeksisarjat ja prosenttiosuuksia kuvaavat sarjat ilmoitetaan neljän desimaalin tarkkuudella, ja EKP asettaa ominaisuuden arvoksi 4 näiden aikasarjojen osalta (eli DECIMALS = "4"). Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot: - TITLE (koodaamaton): Aikasarjan otsakkeessa voidaan esittää vain enintään 70 merkkiä. Koska tila on rajallinen, pakollisena ominaisuutena on sen sijaan TITLE COMPLEMENT. Ominaisuutta TITLE voidaan käyttää lyhyissä otsakkeissa. - NAT_TITLE (koodaamaton): Kansalliset keskuspankit voivat käyttää tätä ominaisuutta esittääkseen täsmällisen kuvauksen ja muita täydentäviä tietoja omalla kielellään. Vaikka suur- ja pienaakkosten käyttö ei aiheutakaan ongelmia, aksenttimerkkien ja pitkien kirjaimista ja numeroista koostuvien symbolien vaihto on testattava ennen kuin ne otetaan säännölliseen käyttöön. - COMPILATION (koodaamaton): Tätä ominaisuutta käytetään esitettäessä sanallisesti yksityiskohtaisia selvityksiä sovelletuista tiedon kokoamismenetelmistä, painotuksista, tilastollisista menettelytavoista, indeksin tyypistä jne.: - tietolähteet/tiedon keräämismenetelmä, - kokoamismenetelmät (mukaan lukien tehtyjen arvioiden/olettamusten kuvaus), - poikkeamat EKP:n raportointiohjeista (instrumentti/maturiteetti/maantieteellinen/sektori-luokittelu ja arvostusmenetelmät), - tiedot sovellettavasta kansallisesta lainsäädännöstä (ja yhteydet EU:n säädöksiin) muiden rahoituksen välittäjien kuin luottolaitosten osalta. - COVERAGE (koodaamaton): Tämä ominaisuus kuvaa tiedonantajajoukkoa ja sen kattavuutta eri välittäjäryhmien osalta. Sen pitäisi kuvata välittäjän tyyppiä eri indikaattorien osalta. Mikäli tietojen tiedetään olevan vain osittain kattavia, esitetään arvio markkinaosuudesta. Lisäksi ilmoitetaan, onko luvut estimoitu. Osa 2.2. Aikasarjatason ominaisuudet Pakolliset tiedot: - COLLECTION (koodiluettelo: CL_COLLECTION): Tämä ominaisuus kertoo, milloin havaintoja kerätään (esim. jakson alussa, puolivälissä vai lopussa), tai ilmoittaa, ovatko tiedot tietyn jakson keskiarvoja, korkeimpia arvoja tai matalimpia arvoja jne. EKP asettaa rakenteellisten tilastoindikaattoreiden sarjojen arvoksi "ajanjakson päättyessä" (COLLECTION = "E"). - AVAILABILITY (koodiluettelo: CL_AVAILABILITY): Tämä ominaisuus kuvaa laitoksia, joiden saataville tiedot voidaan antaa. Mikäli yksittäisiä havaintoja varten tarvitaan erityiskohtelua, voidaan käyttää ominaisuutta OBSERVATION CONFIDENTIALITY (ks. jäljempänä). Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot: - DOM_SER_IDS (koodaamaton): Tämän ominaisuuden avulla voidaan viitata kansallisissa tietokannoissa käytettyyn koodiin vastaavien sarjojen yksilöimiseksi (tässä yhteydessä voidaan määritellä myös kansallisia viitekoodeja sisältäviä kaavoja). - BREAKS (koodaamaton): Tämä ominaisuus kuvaa merkittävimpiä tiedonkeruussa, raportoinnin kattavuudessa ja sarjojen kokoamisessa ajan myötä tapahtuneita katkoksia ja muutoksia. Katkoksista raportoitaessa on ilmoitettava, miltä osin uusia ja vanhoja tietoja voidaan pitää vertailukelpoisina (enintään 350 merkkiä). Osa 2.3. Havaintotason ominaisuudet Pakolliset tiedot: - OBS_STATUS (koodiluettelo: CL_OBS_STATUS): Kansalliset keskuspankit raportoivat kuhunkin ilmoitettuun havaintoon liittyvän havainnon laadun. Tämä ominaisuus on pakollinen, ja se on ilmoitettava kunkin tiedonsiirron yhteydessä kustakin yksittäisestä havainnosta. Mikäli kansalliset keskuspankit muuttavat tämän ominaisuuden arvoa, sekä havainnon arvo (vaikka se pysyisikin muuttumattomana) että uusi havainnon laadun arvo ilmoitetaan uudelleen. Alla olevassa luettelossa esitetään näiden ominaisuuksien odotusarvot (sovitun hierarkian mukaisesti) rakenteellisia tilastoindikaattoreita varten: "A" = normaaliarvo, "B" = katkosarvo, "M" = tietoja ei ole olemassa (tiedot eivät ole sovellettavissa)(2), "L" = tiedot ovat olemassa, mutta niitä ei kerätä(3), "E" = arvio, "P" = alustava arvo (tätä ominaisuutta voidaan käyttää jokaisen tiedonsiirron yhteydessä erityisesti viimeisimmän havainnon osalta)(4). - Mikäli havaintoon liittyy kaksi ominaisuutta, niistä tärkein ilmoitetaan. Mikäli esimerkiksi havainto on sekä alustava arvo että arvioinnin tulosta, ensisijainen ominaisuus on "arvio", ja käytetään koodia "E". Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot: - OBS_CONF (koodiluettelo: CL_OBS_CONF): Mikäli kansallinen keskuspankki haluaa ilmoittaa erikseen tietyn yhden tai useamman havainnon luottamuksellisuudesta, se voi käyttää ominaisuutta OBSERVATION CONFIDENTIALITY. Mikäli tälle ominaisuudelle asetetaan arvo, tietojen lähettäjä voi muuttaa sitä tiedonsiirron yhteydessä. - OBS_PRE_BREAK (koodaamaton): Tämä ominaisuus sisältää katkosta edeltävän arvon, joka on havainnon tavoin numeerinen kenttä. Se ilmoitetaan, kun sarjassa tapahtuu katkos. - OBS_COM (koodaamaton): Tämän ominaisuuden avulla voidaan esittää sanallisia havaintotason huomautuksia (esim. kuvataan tiettyä havaintoa koskevien tietojen puuttumisen vuoksi tehty arviointi tai oletus, selitetään mahdollisen poikkeavan havainnon syy tai esitetään raportoidun aikasarjan muutosten yksityiskohdat). Virtatietoihin tehtävät muutokset on ilmoitettava, mikäli ne ovat käytettävissä, indikaattoreiden nro 17, 19, 21, 24 ja 26 osalta. Virtatietoihin tehtävillä muutoksilla tarkoitetaan arvopapereiden arvostusmuutoksia, lainojen luottotappioita ja arvonalennuksia sekä luokituksen muutoksia. Osa 3. Korjausten ilmoittaminen Kansalliset keskuspankit saattavat joutua korjaamaan ilmoitettuja tietoja. Tällöin sovelletaan seuraavia yleisperiaatteita: - Kaikkien säännöllisten vuosittaisten tiedonsiirtojen yhteydessä voidaan viimeisimmän vuoden tietojen lisäksi toimittaa sekä "tavanomaisia" (eli edellisen vuoden tietoja koskevia) että "historiatietoja" koskevia korjauksia. - Historiatietojen korjauksia voidaan poikkeuksellisesti hyväksyä vuoden aikana, mikäli ne parantavat merkittävästi tietojen laatua. - Mikäli tehdään merkittäviä korjauksia, EKP:lle toimitetaan niitä koskevat lisätiedot. (1) Ominaisuudet ovat tilastollisia käsitteitä, jotka antavat koodattua (esim. yksikkö) ja koodaamatonta (esim. tiedon kokoamismenetelmä) lisätietoa vaihdetuista tiedoista. "Pakollisia tietoja" ovat ominaisuudet, joiden arvot ovat kaikkien osapuolten tiedossa. "Erityistapauksissa ilmoitettavia" ovat ominaisuudet, jotka yksilöidään vain, jos ne ovat tiedonantajalaitoksen tiedossa (esim. kotimaan sarjojen indikaattorit) tai jos ne ovat merkityksellisiä (esim. tiedon kokoaminen, katkokset). Ominaisuuksien arvot ilmoitetaan ainoastaan silloin kun ne vahvistetaan ensimmäistä kertaa tai niitä muutetaan. Ainoastaan havainnon laatu ilmoitetaan jokaisen tiedonsiirron yhteydessä kunkin havainnon osalta. (2) Mikäli markkinoiden paikallisen käytännön tai lainsäädännön vuoksi aikasarjaa (tai osaa siitä) ei voida soveltaa (kyseistä ilmiötä ei ole olemassa), puuttuva arvo ilmoitetaan koodilla ("-") ja havaintotilanne koodilla "M". (3) Mikäli aikasarjan tietoja ei paikallisen tilastointikäytännön vuoksi kerätä joko tiettyinä ajankohtina tai aikasarjan koko pituudelta (taustalla oleva taloudellinen ilmiö on olemassa, mutta sitä ei seurata tilastoissa), puuttuva arvo ilmoitetaan koodilla ("-") ja havaintotilanne koodilla "L" kullakin jaksolla. (4) Nämä havainnot saavat lopullisen arvonsa (havaintotilanne "A") myöhemmin. Uudet korjatut arvot korvaavat aikaisemmat alustavat havainnot. Lisäys 3 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE VII VALTION TALLETUSVELAT JA HALLUSSA OLEVAT KASSAVARAT JA ARVOPAPERIT 1. VALTION TALLETUSVELAT 1.1. Raportointivaatimusten mukaiset valtion talletusvelkojen (läheisten vastineiden) määritelmät ja kattavuus Tässä tiedonkeruussa valtion talletusvelat eritellään seuraaviin luokkiin. Mikäli ilmiötä ei ole olemassa tai se on merkityksetön, sitä ei tarvitse raportoida. Talletukset. Talletukset eritellään yön yli -talletuksiin, määräaikaistalletuksiin ja irtisanomisehtoisiin talletuksiin. Yön yli -talletukset. Talletukset, jotka voidaan vaihtaa rahaksi ja/tai vaadittaessa siirtää ilman merkittävää viivettä, rajoituksia tai sakkomaksuja käyttäen sekkiä, maksumääräystä, tiliin kohdistuvaa veloituksen kirjausta tai vastaavaa. Tähän erään kuuluvat saldot, jotka edustavat valtion liikkeeseen laskeman sähköisen rahan, joko laitteistopohjaisen sähköisen rahan (esim. maksukortit) tai ohjelmistopohjaisen sähköisen rahan, yhteydessä maksettuja ennakkomaksuja. Tähän erään ei kirjata ei-siirtokelpoisia talletuksia, jotka ovat teknisesti arvioiden vaadittaessa takaisin maksettavia, mutta joihin sovelletaan tällöin merkittäviä sakkomaksuja. Määräaikaistalletukset. Ei-siirtokelpoiset talletukset, joita ei voida muuttaa rahaksi ennen sovitun kiinteän määräajan kulumista tai joiden ennenaikaisesta rahaksi muuttamisesta haltijan on maksettava jonkinlainen sakkomaksu. Rahoitustuotteet, joihin liittyy korontarkistussääntöjä, on luokiteltava varhaisimman maturiteetin mukaan. Irtisanomisehtoiset talletukset. Ei-siirtokelpoiset talletukset, joilla ei ole sovittua määräaikaa mutta joihin sovelletaan irtisanomisaikaa, jonka kuluessa rahaksi muuttaminen ei ole mahdollista tai ei ole mahdollista ilman seuraamuksia. Tämä luokka sisältää sellaiset lain mukaan periaatteessa vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset, joihin kansallisen käytännön mukaan kuitenkin sovellettaisiin merkittäviä sakkomaksuja ja rajoituksia (luokitellaan maturiteettiluokkaan "enintään 3 kk"). EKT 95:stä(1) saa lisätietoja julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien velkainstrumenttien luokittelusta (EKT 95, kohdat 5.74-5.76). Julkisyhteisöjen yleisille markkinoille liikkeeseen laskemat ei-jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit jaotellaan talletuksiin, sillä ne ovat määräaikaistalletusten sekä säästötalletusten, säästökirjojen ja ei-siirtokelpoisten sijoitustodistusten läheisiä vastineita. Kaikki muut instrumentit, joita tyypillisesti edustavat levitykseen tarkoitetut asiakirjat ja jotka näin ollen käsittävät (realisoituja tai realisoimattomia) arvopaperivoittoja ja -tappioita, tulee luokitella muiksi arvopapereiksi kuin osakkeiksi. 1.2. Talletuksia (tai niiden läheisiä vastineita) vastaanottavien valtionhallinnon laitosten sektoriluokitus EKT 95 -järjestelmää käytetään julkisyhteisöjen ja sen alasektoreiden, joista yksi on valtionhallinto, sektoriluokituksen mallina. Lisätietoja on saatavissa raha- ja pankkitilastojen sektorikäsikirjasta "Money and Banking Statistics Sector Manual - Guidance for the statistical classification of customers"(2). Julkisyhteisöt käsittävät ne kotimaiset yksiköt, jotka harjoittavat toimintoja, joiden tarkoituksena on pääasiallisesti markkinattomien, yksilölliseen tai kollektiiviseen kulutukseen tarkoitettujen tavaroiden ja palveluiden tuottaminen ja/tai kansantulon ja -varallisuuden uudelleen jakaminen (EKT 95, kohdat 2.68-2.70). Julkisyhteisöt jaotellaan kahteen talletuksia vastaanottavaan alasektoriin: valtioon ja muihin julkisyhteisöihin. Muut julkisyhteisöt kuuluvat rahaa hallussa pitävään sektoriin. Valtionhallinto koostuu valtion ministeriöistä ja keskusvirastoista, joiden toimivalta ulottuu koko talousalueelle, lukuun ottamatta sosiaaliturvarahastojen hallintoa (EKT 95, kohta 2.71). 1.3. "Muiden sektoreiden" määritelmä, eli kotimaiset muut rahoituslaitokset kuin rahalaitokset ja julkisyhteisöt Muut rahoituksen välittäjät ja rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset: Muut rahoituslaitokset kuin rahalaitokset sekä yritysmäiset yhteisöt (pl. vakuutuslaitokset ja eläkerahastot), jotka pääasiallisesti välittävät rahoitusta ottamalla velkaa muussa muodossa kuin valuuttana, talletuksina ja/tai talletusten läheisinä vastineina muilta institutionaalisilta yksiköiltä kuin rahalaitoksilta (EKT 95, kohdat 2.53-2.56). Niihin kuuluvat myös rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset, jotka koostuvat kaikista rahoitusyrityksistä ja yritysmäisistä yhteisöistä, jotka pääasiallisesti avustavat rahoituksen välitystä (EKT 95, kohdat 2.57-2.59). Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot: Muut rahoituslaitokset kuin rahalaitokset sekä yritysmäiset yhteisöt, jotka pääasiallisesti ovat riskien hallintaan liittyvän rahoituksen välittäjiä (EKT 95, kohdat 2.60-2.67). Yritykset: Yritykset ja yritysmäiset yhteisöt, jotka eivät välitä rahoitusta vaan harjoittavat pääasiallisesti tavaroiden ja palveluiden tuotantoa (EKT 95, kohdat 2.21-2.31). Kotitaloudet: Henkilöt tai henkilöryhmät kululttajina ja markkinatavaroita ja rahoitus- ja muita palveluita omaa loppukäyttöä varten tuottavina yrittäjinä, jos jälkimmäisessä tapauksessa vastaavat toiminnot eivät ole erillisten yritysmäisinä yhteisöinä käsiteltyjen yksiköiden toimintaa. Tähän sektoriin luetaan myös kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, jotka pääasiallisesti tuottavat markkinattomia tavaroita ja palveluita tiettyjen kotitalousryhmien käyttöön (EKT 95, kohdat 2.75-2.88). 2. VALTION HALLUSSA OLEVIEN KÄTEISVAROJEN JA ARVOPAPEREIDEN KATTAVUUS 2.1. Valtion hallussa olevat eurosetelit ja -metallirahat Valtion hallussa olevat Euroopan keskuspankin sekä euroalueen kansallisten keskuspankkien ja valtioiden liikkeeseen laskemat setelit ja metallirahat. 2.2. Valtion hallussa olevat euroalueen rahalaitosten liikkeeseen laskemat instrumentit Valtion hallussa olevat euroalueen rahalaitosten liikkeeseen laskemat velkapaperit. TIEDOT VALTION TALLETUSVELKOJEN (LÄHEISISTÄ VASTINEISTA) JA SEN HALLUSSA OLEVISTA KASSAVAROISTA JA ARVOPAPEREISTA(("Luokituksen muutoksia ja muita vastaavia järjestelyjä" ja "arvostusmuutoksia" koskevia tietoja käsitellään "Menettelykäsikirjassa virtatilastojen laskemista varten" (liite X))) TAULUKKO >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> (1) Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä (EKT) 1995, joka sisältyy Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 (EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 12 päivänä helmikuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 359/2002 (EYVL L 58, 28.2.2002, s. 1), liitteeseen A. (2) Euroopan keskuspankki, toinen painos, marraskuu 1999. LIITE VIII KUUKAUSITTAIN TOIMITETTAVAT TÄRKEIMMÄT LISÄTIETOERÄT Tässä liitteessä luetellut lisätietoerät kuuluvat liitteessä XIII kuvattuun tase-erien sarjaperheeseen. Sarjat ilmoitetaan kuukausittain ja samaan aikaan kuin kuukausittaiset rahalaitosten tasetilastot, jotka on toimitettava rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 22 päivänä marraskuuta 2001 annetun asetuksen EKP/2001/13(1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella EKP/2002/8(2), mukaisesti. Raportointivaatimukset TAULUKKO A Muiden rahalaitosten tiedot (kantatiedot) >TAULUKON PAIKKA> TÄRKEIMPIEN LISÄTIETOERIEN MÄÄRITELMÄ 1. Rahamarkkinarahastojen rahasto-osuuksien haltijoiden erittely kotipaikan mukaan Rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet on eritelty niiden haltijan kotipaikan mukaan seuraavan kolmijaon mukaan: kotimaa, muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot ja ulkomaat. (1) EYVL L L 333, 17.12.2001, s. 1. (2) EYVL L L 330, 6.12.2002, s. 29. LIITE IX KUUKAUSITTAIN ILMOITETTAVAT LISÄTIEDOT RAPORTOINTIVAATIMUKSET 1. Tässä liitteessä luetellut lisätietoerät kuuluvat liitteessä XIII kuvattuun tase-erien sarjaperheeseen. Sarjat ilmoitetaan kuukausittain ja samaan aikaan kuin kuukausittaiset rahalaitosten tasetilastot, jotka on toimitettava rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 22 päivänä marraskuuta 2001 annetun asetuksen EKP/2001/13(1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella EKP/2002/8(2), mukaisesti. I. Lisätietoerät raha-aggregaattien ja vastaerien johtamista ja arviointia varten 2. Kansalliset keskus