FI Euroopan unionin virallinen lehti C 320/7

NEUVOSTON LAUSUNTO

5 päivältä heinäkuuta 2004

Latvian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004—2007

(2004/C 320/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli 5 päivänä heinäkuuta 2004 Latvian lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004—2007. Ohjelma noudattaa ainoastaan osittain vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevissa tarkistetuissa käytännesäännöissä esitettyjä tietovaatimuksia. Erityisesti osa tiedoista ei vastaa täysin ESA95 -järjestelmän sääntöjä. Lisäksi julkista velkaa ja julkisen talouden alijäämää kuvaaviin lukuihin on suhtauduttava varauksellisesti, sillä Eurostat ei ole vahvistanut tietoja, jotka Latvia toimitti maaliskuussa 2004 julkisen talouden ilmoitusmenettelyssä.

Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tarkoituksena on varmistaa, että Latvia noudattaa julkisen talouden alijäämää koskevia perustamissopimuksen velvoitteita ja supistaa alijäämää, jotta julkisen talouden rahoitusasema saataisiin pitkällä aikavälillä tasapainoon. Julkisen talouden alijäämän arvellaan kuitenkin pysyvän ohjelmakaudella noin 2 prosentissa suhteessa BKT:hen ja tilanteen huononevan jonkin verran vuonna 2004 vuoteen 2003 verrattuna, mikä johtuu valtiontalouden rahoitusaseman heikkenemisestä. Ohjelmassa ennustetaan perusalijäämän pysyvän noin 1 prosentissa suhteessa BKT:hen, mikä vastaa sekä tulojen että menojen hienoista supistumista suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella. Tulopuolella tätä ei selitetä kunnolla erityisesti vuosien 2006 ja 2007 osalta, sillä vuonna 2004 toteutettavien veronalennusten jälkeen ei ole tulossa enää muita muutoksia ja veronkannon oletetaan tehostuvan ohjelmakaudella. Menopuolella tähän oletetaan päästävän menojen valvontaa tiukentamalla ja erityisesti supistamalla tulonsiirtoja. Toisaalta NATO-jäsenyyteen liittyvät velvoitteet sekä julkisten varojen käyttöä koskevien, EU:n osittain rahoittamien suunnitelmien täytäntöönpano lisäävät menoja. Vuonna 2004 niiden aiheuttama menojen lisäys on nettomääräisesti arviolta noin 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Vaikka velkasuhde kasvaa 17,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä, se on silti edelleen hyvin matala.

Ohjelman taustalla oleva makrotaloudellinen skenaario näyttää perustuvan varsin suotuisiin kasvuoletuksiin. Erityisesti ohjelman ennuste kasvun kehityksestä keskipitkällä aikavälillä saattaa olla hieman liian optimistinen ottaen huomioon rakenteelliset rajoitukset ja talouden alttius ulkoisille heilahteluille. Vuoden 2004 inflaatioennuste on todennäköisesti yliarvioitu, mutta myöhempien vuosien ennusteet näyttävät realistisilta.

Julkisen talouden alijäämää koskevat ohjelman tavoitteet ovat kunakin vuonna alle viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakauttamisvauhti on kuitenkin melko hidas eivätkä ohjelman tavoitteet myöskään ole johdonmukaisia lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman kanssa, joka on tarkoitus saavuttaa ohjelmakaudella. Rahoitusasemaan liittyvät riskit näyttävät olevan suurin piirtein hallinnassa. Edellä mainittu mahdollisesti yliarvioitu kasvuennuste on riski ohjelmassa esitettyjen julkisen talouden tavoitteiden kannalta. Lisäksi luottamusta ohjelmaan heikentävät todisteet sen pohjana käytettyjen tietojen epäluotettavuudesta. Tämän vastapainoksi erityisesti ohjelman myöhempiä vuosia koskevat tuloennusteet ovat selvästi turhan pessimistiset. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei tarjoa riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei alijäämän raja-arvoksi asetettu 3 prosentti suhteessa BKT:hen ylity tavanomaisissa suhdannevaihteluissa.

Tämän arvioinnin perusteella voidaan suositella, että jos ohjelman kasvuennusteet toteutuvat, Latvian olisi pyrittävä lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseen ottaen huomioon erityisesti sen vaihtotaseen alijäämä ja kotimaisen kysynnän aiheuttamat paineet. Lisäksi Latviaa kehotetaan parantamaan tilastotietojen ja menetelmien luotettavuutta ja varmuutta ESA95-järjestelmän sääntöjen noudattamiseksi. Lopuksi Latvian viranomaisia kehotetaan jatkamaan hallinnon tehostamiseen tähtääviä julkisen sektorin uudistuksia, joilla tehostetaan veronkantoa ja menojen valvontaa.

Latvialla on melko hyvät mahdollisuudet selviytyä väestön vanhenemisen aiheuttamista kustannuksista. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat ennusteet ovat parantuneet kolmen pilarin eläkeuudistuksen täytäntöönpanon ansiosta. Tilannetta tukee lisäksi hyvin pieni julkinen velka. Julkisen talouden rahoitusaseman mahdollista epätasapainoa pitkällä aikavälillä ei voida kuitenkaan täysin sulkea pois. Jotta julkinen talous olisi kestävällä pohjalla, ikääntymiseen liittyvien kustannusten rajoittamiseen tähtäävät toimet on toteutettava ajoissa ja julkista taloutta on vakautettava riittävän perusylijäämän turvaamiseksi.

Latvian lähentymisohjelman keskeiset ennusteet

2003 2004 2005 2006 2007 Kokonaistuotannon kasvu (%) 7,5 6,7 6,7 6,5 6,5 Työllisyyden kasvu (%) 1,8 1,0 1,0 0,5 0,5 YKHI-inflaatio (%) 2,9 4,5 3,7 3,0 3,0 Julkisen talouden rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) – 1,8 – 2,1 – 2,2 – 2,0 – 2,0 Julkisen talouden bruttovelka (suhteessa BKT:hen) 15,3 16,2 16,8 17,3 17,7

(1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavasta internet-osoitteesta

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm