Komission päätös,

tehty 13 päivänä joulukuuta 2000,

tukiohjelmasta, jonka Alankomaat on toteuttanut kuuden lannankäsittely-yrityksen tukemiseksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2000) 4070)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2001/521/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1),

sekä katsoo seuraavaa:

I. MENETTELY

(1) Vuodesta 1994 alkaen useat kantelut ovat kiinnittäneet komission huomion tukijärjestelmästä Bijdrageregeling Proefprojecten Mestverwerking (jäljempänä "BPM järjestelmä") lannan käsittelyä koskeville hankkeille myönnettyihin tukiin Alankomaissa. Komission tukijärjestelmälle myöntämän hyväksynnän voimassaoloaika päättyi vuonna 1994(2). Kantelijoiden mukaan tukea oli myönnetty myös tämän ajankohdan jälkeen.

(2) Komissio kehotti 15 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (SG(99) D/5241) Alankomaita toimittamaan kahdenkymmenen työpäivän kuluessa tietojen toimittamista koskevan määräyksen vastaanottamisesta kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen tutkittaessa, voidaanko myönnetty tuki luokitella komission hyväksymään BPM-järjestelmään kuuluvaksi. Lisäksi komissiolle oli ilmoitettava tämänkaltaisiin hankkeisiin maksetusta muusta tuesta.

(3) Alankomaiden viranomaiset toimittivat 15 päivänä lokakuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (A/37878) ja 26 päivänä lokakuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (A/38181) joukon asiakirjoja vastaamatta kuitenkaan tarkemmin komission tietojen toimittamista koskevassa määräyksessä esittämiin kysymyksiin.

(4) Komissio on ilmoittanut Alankomaille 17 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (SG(2000) D/103702) päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely kuuden tapauksen osalta, joissa tukea maksettiin tukiohjelman päättymisen jälkeen.

(5) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta.

(6) Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

II. YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

(7) Komissio hyväksyi BPM-järjestelmän 6 päivänä heinäkuuta 1989 tehdyllä päätöksellä (N 137/89) vuodeksi 1989-1990. Komissio hyväksyi 14 päivänä joulukuuta 1990 tehdyllä päätöksellä (C 17/90, ex N 88/90) järjestelmän jatkamisen vuoden 1994 loppuun. Järjestelmän jatkamista koskevan hyväksynnän perusteella Alankomaiden viranomaisille annettiin lupa myöntää investointitukea, joka muodostaa enintään 35 prosenttia kokonaisinvestointikustannuksista, noin kahdellekymmenelle suurelle lannankäsittelylaitokselle.

(8) Järjestelmän tarkoituksena oli edistää uusien järkevien käyttökohteiden luomista Alankomaiden ylijäämälannalle. Alankomaiden viranomaiset kiinnittivät tältä osin huomiota erityisesti lannan ylituotannon ehkäisemiseen annettavaan tukeen sekä ylijäämälannan ympäristönsuojelun kannalta perusteltuun käsittelyyn.

(9) Lannan käsittelyn osalta investointitukea myönnettiin kokeilulaitoksiin (joissa käytetään uudentyyppisiä lannankäsittelymenetelmiä) ja -tehtaisiin (jotka kattavat kaikki käsittelyvaiheet lannasta myyntiin tarkoitetuiksi tuotteiksi), esijalostuslaitoksiin (joiden päästöjen puhtausaste on korkea) sekä suuriin siipikarjan lantavarastoihin ja käsittelylaitoksiin (varastointi tapahtuu usein ulkovarastointina, josta syntyy ammoniakkipäästöjä).

(10) Alankomaiden hallitus myönsi BPM-järjestelmän voimassaolon päättymisen jälkeen tukea 2501089 euroa seuraaville lannankäsittelylaitoksille: Ferm-o-Feed BV, Fleuren Compost BV, Vloet Oploo BV, Smith Markelo, Arev Venhorst ja Memon KPI.

(11) Lisäksi yksi laitos, Ferm-o-Feed, sai valtiontukea kahdesti ilman, että todisteiden perusteella olisi kysymys kahteen eri kokeiluhankkeeseen myönnetystä tuesta.

BPM-järjestelmän voimassaolon päätyttyä maksettu tuki

>TAULUKON PAIKKA>

(12) Komissio aloitti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, koska se katsoi olevan hyvin epävarmaa, voitiinko kyseiset kuusi tapausta luokitella BPM-järjestelmään kuuluviksi ja voitiinko niihin soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisia poikkeuksia, joista kumpikaan ei näyttänyt soveltuvan tapaukseen. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun ensimmäisen poikkeuksen osalta komissio katsoi, että ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevia yhteisön suuntaviivoja(4) (jäljempänä "ympäristönsuojelun suuntaviivat") ei voitu soveltaa, koska sille ei ollut toimitettu tarvittavia todisteita siitä, että investointituki olisi mahdollistanut merkittävästi korkeamman ympäristönsuojelun tason ja koska myönnetyn tuen intensiteetti ylitti näissä suuntaviivoissa määritetyt ylärajat. Myöskään pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukia koskevia yhteisön suuntaviivoja(5) jäljempänä "pk-yrityksiä koskevat suuntaviivat") ei voitu soveltaa, koska näiden suuntaviivojen vastaisesti oli mahdollista, että tukea oli annettu suurille yrityksille ja sen intensiteetti oli ylittänyt enimmäisintensiteetit.

III. ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

(13) Alankomaiden viranomaisten mukaan oikeudellisesti sitovana päätöksenä valtiontuen myöntämisen yhteydessä on joko tuen myöntäminen (steunverlening) tai tuen myöntämistä koskeva päätös (beslissing omtrent toekenning van een bijdrage); tällä päätöksellä hallitus sitoutuu maksamaan hakijalle tukea tietyn enimmäismäärän sillä edellytyksellä, että tuensaaja noudattaa kaikkia järjestelmässä määrättyjä ehtoja. Päätös tuen maksamisesta oli tehtävä ennen 31 päivää joulukuuta 1994, ja siitä ilmoitettiin tuensaajille tuen myöntämistä koskevalla kirjeellä (toekenningsbrief).

(14) Jatkokäsittelyn aikana Alankomaiden viranomaiset ovat esittäneet, että myös BPM-järjestelmän voimassaoloajan päätyttyä myönnetty valtiontuki kuuluu järjestelmän soveltamisalaan, jos kirje, jolla vahvistetaan tukihakemuksen vastaanottaminen (bevestigingsbrief), on päivätty ennen järjestelmän voimassaolon päättymistä.

(15) Lisäksi Alankomaiden hallitus katsoi, että ainoastaan suurista lannankäsittelyhankkeista oli ilmoitettava erikseen, minkä vuoksi se ei ilmoittanut asianomaisista hankkeista.

(16) Ferm-o-Feedin osalta Alankomaiden hallitus tähdensi, että järjestelmässä ei estetty viranomaisia myöntämästä tukea saman yrityksen ehdottamalle kahdelle eri hankkeelle.

IV. TOIMENPITEEN ARVIOINTI

A. BPM-järjestelmän sovellettavuus

(17) Selvittääkseen, voidaanko kyseessä oleville kuudelle yritykselle maksettu tuki määritellä olemassa olevaksi tueksi, komissio on tutkinut, missä määrin BPM-järjestelmä on sovellettavissa edellä mainittuihin hankkeisiin.

(18) Oikeudelliselta kannalta pääkysymys näissä kuudessa tapauksessa liittyy eroihin tuen myöntämistä koskevan oikeudellisesti sitovan asiakirjan tulkinnassa. Yhtäältä Alankomaiden hallitus väittää, että oikeudellisesti sitova päätös, jolla toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat myöntämään tuen, on tuen myöntämistä koskeva kirje (toekenningsbrief). Toisaalta se katsoo, että kaikki tuet, joita koskeva tuen myöntämistä koskeva kirje on päivätty 31 päivän joulukuuta 1994 jälkeen, kuuluvat järjestelmän soveltamisalaan, koska kirje, jolla vahvistetaan tukihakemuksen vastaanottaminen (bevestigingsbrief), lähetettiin ennen tätä päivää.

(19) Tutkittuaan edellä mainittuihin tapauksiin liittyvää hallinnollista menettelyä koskevat asiakirjat komissio katsoo, että oikeudellisesti sitova asiakirja on tuen myöntämistä koskeva kirje (toekenningsbrief). Tukihakemuksen vastaanottamista koskevalla kirjeellä (bevestigingsbrief) pelkästään vahvistetaan, että viranomaiset ovat vastaanottaneet hakemuksen, eikä tukijärjestelmän ehtojen täyttymistä ole tutkittu ennen sen lähettämistä. Lisäksi tuen myöntäminen riippui eri ministeriöiden edustajista koostuvan neuvoa-antavan komitean arvioinnista. Vasta sen jälkeen kun neuvoa-antava komitea oli arvioinut hakemukset kansallisella tasolla, asiassa toimivaltainen maataloudesta, kalastuksesta ja luonnon säilyttämisestä vastaava ministeriö (Ministerie van Landbouw, Visserij en Natuurbeheer) lähetti tuen myöntämistä koskevan kirjeen (toekenningsbrief), jossa ilmoitettiin tukeen oikeuttavat kustannukset, tuen määrä sekä sen myöntämisehdot. Hallinnollisen menettelyn analysoinnin perusteella kävi siten ilmi, ettei tukea myönnetty automaattisesti kaikille hakijoille, vaan se riippui toimivaltaisten viranomaisten harkintaan perustuvasta päätöksestä.

(20) Näin ollen komissio päättelee, että tuen myöntämispäivä on tuen myöntämistä koskevan kirjeen (toekenningsbrief) päivämäärä, kuten myös Alankomaiden viranomaiset olivat ensi kädessä vahvistaneet. Tämän vuoksi kyseisille kuudelle lannankäsittelylaitokselle myönnetty tuki ei kuulunut BPM-järjestelmän alaisuuteen, ja se on sen vuoksi katsottava sääntöjenvastaiseksi tueksi, joka pantiin täytäntöön EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

B. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettu tuki

(21) Alankomaiden hallituksen myöntämän investointituen tarkoituksena oli mahdollistaa ja edistää investointeja lannankäsittelylaitoksiin, ja siten se suosi kyseisiä yrityksiä. Käsittelyn jälkeen lanta tuodaan markkinoille pääasiassa kuivattuina lannoiterakeina. Lannankäsittelylaitokset kilpailevat muiden orgaanisten ja kemiallisten lannoitteiden valmistajien kanssa. Vahvistamalla yritysten rahoitusasemaa tuki uhkaa vääristää kilpailua EU:n sisämarkkinoilla, sillä lannoitteena käytetty lanta kilpailee muiden orgaanisten lannoitteiden kanssa.

(22) Asianomainen Alankomaiden ministeriö teetti vuonna 1990 tutkimuksen, joka koskee Alankomaista peräisin olevan käsitellyn lannan käyttömahdollisuuksia(6). Tutkimuksen mukaan eläin- ja kasviainelannoitteiden alan kilpailua on paikallisten markkinoiden lisäksi Ranskan, Espanjan, Portugalin, Italian ja Kreikan markkinoilla. Alankomaiden osuus näiden tuotteiden yhteenlasketusta yhteisön sisäisestä kaupasta oli 44-60 prosenttia vuosina 1988-1990. Käsitellyn eläinperäisen lannan vienti Alankomaista muihin jäsenvaltioihin tulee todennäköisesti kasvamaan. Kasvu johtuu erityisesti edellä mainituista hankkeista.

(23) Tietojen toimittamista koskevasta määräyksestä huolimatta Alankomaiden viranomaiset eivät ole toimittaneet tarvittavia tietoja kunkin yrityksen markkinatilanteesta. Niiden avulla olisi voitu arvioida yksittäisten yritysten vaikutusta lannankäsittely- ja lannoitemarkkinoihin. Kuten edellä on mainittu, komissio käytti tämän vuoksi arviointinsa perustana kokonaismarkkinoiden tietoja.

(24) Siten tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kyseisellä alalla ja on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

C. Tuen yhdenmukaisuus EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan kanssa

(25) Tuki ei kuulunut hyväksytyn ja tällä hetkellä sovellettavan tukijärjestelmän soveltamisalaan, koska BPM-järjestelmän voimassaolo päättyi vuonna 1994. Päinvastoin kuin Alankomaiden hallitus väittää, asianomaisille lannankäsittely-yrityksille myönnettävä tuki edellytti erillistä ilmoitusta yritysten koosta riippumatta. Alankomaiden viranomaiset eivät ole noudattaneet EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyä velvollisuutta. Komissio arvioi toimenpiteen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan perusteella uudeksi tueksi, jonka arviointiin sovellettiin EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa määrättyjä periaatteita.

(26) Myönnetty tuki voitaisiin katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi ainoastaan siinä tapauksessa, että siihen voitaisiin soveltaa joko EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 tai 3 kohdassa määrättyä poikkeusta.

(27) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa ja kyseisen artiklan 3 kohdan a, b, c(7) ja d alakohdassa määrättyjä poikkeuksia ei seuraavien syiden vuoksi voida soveltaa tässä tapauksessa.

(28) Kyseessä ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki tai tuki luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseksi eikä myöskään tuki sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joille Saksan jako on aiheuttanut taloudellista haittaa. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida myöskään soveltaa tässä tapauksessa, koska kyseessä ei ole tuki taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätyn poikkeuksen osalta komissio katsoo, että kyseessä ei selvästikään ole tuki Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen alueellista näkökulmaa ei voida soveltaa, koska kyseiset yritykset eivät sijaitse tukialueilla. Kyseessä ei ole myöskään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettu tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen.

(29) On syytä huomata, että Alankomaiden viranomaiset eivät ole pyrkineet perustelemaan tukea millään edellä mainituista syistä.

D. Tuen yhdenmukaisuus EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa

(30) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen toisen osan eli tietyn taloudellisen toiminnan edistämiseksi annettavan tuen osalta komissio perusti arviointinsa siihen, että vuosina 1989-1990 täytäntöönpannun BPM-järjestelmän tarkoituksena oli ensi sijassa auttaa keskisuuria yrityksiä perustamaan lannankäsittelyn kokeilulaitoksia, joiden avulla ylijäämälantaa voitiin käsitellä ympäristöystävällisesti lannantuotantoa vuodesta 1987 lähtien rajoittavan Alankomaiden lainsäädännön ja vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/67/ETY(8) (jäljempänä "nitraattidirektiivi") mukaisesti.

(31) Komissio antoi poikkeusluvan BPM-järjestelmän jatkamiselle vuonna 1990, jotta Alankomaiden hallitus pystyisi kannustamaan uuden innovatiivisen tekniikan käyttöönottoa. Hankkeiden onnistuminen riippui maanviljelijöiden halukkuudesta maksaa tilojensa tuottaman lannan käsittelystä. Tässä yhteydessä komissio tähdensi, että jos hankkeet osoittautuvat kannattamattomiksi, se suhtautuu ennakolta kielteisesti uuteen lannankäsittelyalan tukeen Alankomaissa(9). Alankomaiden hallitukselle oli näin ollen selvää, että komissio oli tarkistanut perusteellisesti kantaansa BPM-järjestelmästä. Alankomaiden hallituksella ei ollutkaan siten enää aihetta olettaa, että uudet hankkeet voitaisiin katsoa yhdenmukaisiksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan kanssa samojen ehtojen perusteella kuin BPM-järjestelmä.

(32) Komissio arvioi tuen yhdenmukaisuutta ensiksi pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen perusteella.

(33) Suuntaviivojen 4.2.1 kohdan mukaan komissio voi hyväksyä tuen muilla kuin kansalliseen aluetukeen kelpoisilla alueilla sijaitsevalle pk-yrityksille, kun tuen intensiteetti ei ylitä 15:tä prosenttia pienten yritysten osalta tai 7,5:tä prosenttia keskisuurten yritysten osalta. Tämä tarkoittaa sitä, että pk-yrityksiä koskema suuntaviivoja ei voida soveltaa näistä tapauksista viidessä. Vaikka kyseiset yritykset täyttävätkin pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen 3.2 kohdan mukaiset ehdot, myönnetty tuki ylittää huomattavasti asetetut ylärajat.

(34) Ainoastaan Fleuren Compost BV:n osalta tuen intensiteetti alitti pk-yrityksiä koskevissa suuntaviivoissa määritetyn enimmäisintensiteetin. Alankomaiden viranomaiset eivät ole kuitenkaan osoittaneet, että tämä yritys täyttäisi pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen 3.2 kohdan ehdot; näin siitäkin huolimatta, että komissio oli menettelyn aloittamista koskevaan päätökseensä liittyvässä tietojen toimittamista koskevassa määräyksessään ilmaissut epäilyksensä asianomaisten yritysten koosta.

(35) Alankomaiden viranomaiset eivät ole siten toimittaneet todisteita, jotka osoittaisivat näiden kuuden yrityksen täyttävän pk-yrityksiä koskevissa suuntaviivoissa pk-yrityksille asetetut edellytykset. Toisaalta viranomaiset eivät ole myöskään perustelleet tuen myöntämistä näiden edellytysten nojalla. Lisäksi viranomaiset eivät toimittaneet todisteita siitä, että pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen 4.1 kohdan yleisiä periaatteita olisi noudatettu. Tämän vuoksi komissio katsoo, että pk-yrityksiä koskevia suuntaviivoja ei voida soveltaa.

(36) Komissio arvioi hankkeet myös ympäristönsuojelun suuntaviivojen perusteella.

(37) Komissio tutki ensiksi, täyttivätkö kyseiset toimenpiteet ympäristönsuojelua koskevien suuntaviivojen 3.2 kohdassa määritetyt investointituen myöntämisen edellytykset.

(38) Komissio katsoo, että osaa ympäristönsuojelun suuntaviivoista ei voida soveltaa, koska nitraattidirektiivin mukaiset ympäristönsuojeluvaatimukset sekä niihin perustuva lannantuotannon rajoittaminen koskevat maatalousyrittäjiä, eivätkä nämä vaatimukset siten kohdistu tuensaajiin.

(39) Siinäkin tapauksessa, että ympäristönsuojelun suuntaviivoja voitaisiin soveltaa, suuntaviivojen 3.2.3 kohdan B alakohdan määräysten mukaan, jotka koskevat yritysten kannustamista ylittämään voimassa olevat pakolliset normit, investointitukea voidaan myöntää ainoastaan silloin, kun se mahdollistaa pakollisissa normeissa määrättyä tasoa huomattavasti korkeamman ympäristönsuojelun tason saavuttamisen. Alankomaiden hallitus ei ole toimittanut todisteita, jotka osoittaisivat tämän pitävän paikkansa kyseessä olevien toimenpiteiden osalta. Komissio epäilee, voidaanko kyseisten lannankäsittelylaitosten avulla ylittää direktiivissä 91/676/ETY määritetyt tavoitteet, sillä ainakin neljä järjestelmän täytäntöönpanoaikana vielä tukea saaneista kokeilulaitoksista jouduttiin jälkeenpäin sulkemaan. Komission mukaan ei olekaan mahdollista, että BPM-järjestelmän voimassaolon päättymisen jälkeen maksettua tukea voitaisiin perustella samoilla tekijöillä, joiden nojalla järjestelmän jatkamiselle annettiin poikkeuslupa.

(40) Komissio tutki toimenpiteet myös yrityksille uusien pakollisten normien saavuttamiseen myönnettävän tuen kannalta. Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että ympäristönsuojelun suuntaviivojen 3.2.3 kohdan A alakohdan mukaiset vaatimukset eivät ole täyttyneet. Näiden määräysten mukaan valtiontuen bruttointensiteetti ei saa ylittää 15:tä prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tukea voidaan myöntää vain rajoitetuksi ajaksi ja ainoastaan laitoksille, jotka ovat toimineet vähintään kaksi vuotta ennen uusien normien ja velvoitteiden voimaantuloa. Näiden vaatimusten vastaisesti tukea maksettiin vasta perustetuille lannankäsittelylaitoksille ja tuen intensiteetti oli enimmillään 35 prosenttia.

(41) Ferm-o-Feed BV:lle kahdesti maksetun tuen osalta komissio katsoo, että tuen maksaminen kahteen kertaan on vastoin sitä BPM-järjestelmän periaatetta, jonka mukaan tukea myönnetään ainoastaan kokeiluhankkeille, joiden avulla edistetään ympäristöystävällistä lannankäsittelyä. Komission arviointi perustuu siihen, että Agrarisch Dagblad -sanomalehdessä 26 päivänä marraskuuta 1997 julkaistun artikkelin mukaan Alankomaiden toimivaltaiset viranomaiset peruuttivat Ferm-o-Feed BV:n ympäristöluvan, koska yritys ei noudattanut Alankomaiden ympäristölainsäädäntöä. Tästä huolimatta yritykselle myönnettiin tukea tarkistamatta sitä, täyttikö se edelleen tuen myöntämistä koskevassa kirjeessä (toekenningsbrief) asetetut edellytykset.

(42) Lisäksi asiaa koskevien asiakirjojen mukaan tukea myönnettiin toisella kerralla sellaisten kokeilulaitosten uudistamiseksi ja tuotantokapasiteetin laajentamiseksi, jotka oli rakennettu vuonna 1988 ensimmäisen kerran myönnetyn valtiontuen avulla. Alankomaiden viranomaiset eivät kyenneet toimittamaan todisteita, jotka olisivat osoittaneet, millä tavoin toinen hanke oli innovatiivinen ensimmäiseen verrattuna.

(43) Tämän vuoksi komissio katsoo, että toisen tukierän maksaminen Ferm-o-Feed BV:lle ei ole yhdenmukaista ympäristönsuojelun suuntaviivojen kanssa samoilla perusteilla kuin edellä on esitetty muiden tapausten osalta, joissa tukea myönnettiin järjestelmän voimassaolon päättymisen jälkeen.

(44) Komissio tutki myös, voidaanko tapauksessa soveltaa ympäristönsuojelun suuntaviivojen 3.4 kohtaa. Ympäristönsuojeluun tarkoitetun toimintatuen hyväksymisen edellytyksenä on, että tuella korvataan tuotantokustannukset, jotka ovat perinteisiin kustannuksiin verrattuna ylimääräisiä. Tuen on oltava myös ajallisesti rajoitettua ja asteittain alenevaa. Kun komissio päätti joulukuussa 1990 olla vastustamatta Alankomaiden viranomaisten aikomusta myöntää 35 prosenttia investointitukea suurten lannankäsittelylaitosten rakentamiseen vuoden 1994 loppuun jatkuneella kaudella, kyseinen päätös perustui näiden laitosten ympäristötavoitteisiin ja niihin liittyviin korkeisiin kaupallisiin riskeihin.

(45) Komissio korostaa, että kaupallisen riskin osalta on otettava huomioon, että investointeja suuriin lannankäsittelylaitoksiin pidettiin pilottihankkeina, joiden tarkoituksena oli luoda erityinen kannustin käsittelylaitosten rakentamiseen asetetussa aikataulussa ja osoittaa niiden avulla suurten lannankäsittelylaitosten elinkelpoisuus.

(46) Komissio on tietoinen siitä, että Alankomaiden viranomaisten tärkeimpänä tavoitteena kyseisten lannankäsittelylaitosten tukemisessa on ollut ympäristöystävällisen lannankäsittelyn edistäminen, jonka avulla pyritään välttämään erityisesti vesien pilaantumisesta, kaasupäästöistä ja raskasmetallijäämistä aiheutuvia ulkoisia kustannuksia. Pelkästään se tosiseikka, että BPM-järjestelmän voimassaoloaikana ei kyetty hyväksymään riittävää määrää hankkeita, osoittaa selvästi, minkälaisia vaikeuksia taloudellisesti kannattavien lannankäsittelylaitosten perustamiseen liittyy. Tässä yhteydessä on muistettava, että lannankäsittely ei ole sellaisenaan voittoa tuottavaa toimintaa. Kyseisten laitosten kannattavuus riippuukin maatalousyrittäjien halukkuudesta toimittaa tilojensa tuottamaa lantaa ja maksaa sen käsittelystä. Nämä suurten lannankäsittelylaitosten taloudelliseen elinkelpoisuuteen liittyvät epävarmuustekijät käyvät ilmi komissiolle toimitetusta kantelusta(10) ja erään Euroopan parlamentin jäsenen esittämistä kirjallisista kysymyksistä(11). Niiden perusteella lannankäsittely näyttäisi olevan liian kallista ja riippuvaista jåtkuvasti maksettavasta tuesta.

(47) Osalla laitoksista osoittautui olevan taloudellisia vaikeuksia, jotka voitiin voittaa ainoastaan myöntämällä lisää toimintatukea. Toimintatuen osalta vakiintuneen kielteisen suhtautumisensa mukaisesti komissio antoi vuonna 1992 lopullisen päätöksen, jossa tällainen lannankäsittelyyn myönnettävä tuki kiellettiin(12).

(48) Neljä BPM-järjestelmästä tukea saanutta lannankäsittelylaitosta jouduttiin sulkemaan kannattamattomina. Tämän vuoksi komissio katsoo, että hankkeet, joille myönnettiin tukea järjestelmän voimassaolon päättymisen jälkeen (saman teknologian käyttöönottamiseksi kuin järjestelmän täytäntöönpanon aikana), ovat tuotantonsa käynnissäpitämiseksi riippuvaisia jatkuvasti maksettavasta tuesta, minkä vuoksi tukea ei voida pitää luonteeltaan tilapäisenä ja asteittain pienenevänä. Näin ollen hankkeet eivät täytä kumpaakaan ympäristönsuojelun suuntaviivojen 3.4 kohdan vaatimuksista.

(49) Koska kyseiset toimenpiteet eivät täytä pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen eivätkä ympäristönsuojelun suuntaviivojen määräyksiä, niiden ei voida katsoa edistävän tietyn taloudellisen toiminnan kehittämistä muuttamatta jäsenvaltioiden välisen kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Koska EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätty poikkeus ei tule kysymykseen, asiassa sovelletaan täysimääräisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrättyä kieltoa. Alankomaiden viranomaiset eivät ole myöskään esittäneet perusteita, joiden nojalla tuen voitaisiin katsoa olevan yhteensopivaa EY:n perustamissopimuksen määräysten kanssa.

(50) Mikäli tuki todetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 70/72(13) tekemän ja asioissa 310/85(14) ja C-5/89(15) vahvistetun päätöksen mukaan komission on velvoitettava jäsenvaltio toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet tuensaajalle sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin. Tämä takaisinperintä on välttämätöntä tuen maksamista edeltäneen tilanteen palauttamiseksi sekä kaikkien väärin perustein myönnetystä tuesta yritykselle aiheutuneiden taloudellisten hyötyjen mitätöimiseksi tuen myöntämispäivästä alkaen. Komission velvoitteesta periä yhteismarkkinoille soveltumaton ja sääntöjenvastainen tuki takaisin säädetään asetuksessa (EY) N:o 659/1999.

(51) Tuki on maksettava takaisin viipymättä Alankomaiden oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan komission päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon.

E. Päätelmät

(52) Kyseisille kuudelle lannankäsittelylaitokselle maksettu tuki vääristi kilpailua ja vaikutti kauppaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta ei voida soveltaa, koska toimenpide ei täytä ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen eikä pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen vaatimuksia.

(53) Tämän vuoksi tuki ei sovellu yhteismarkkinoille. Komissio toteaa, että Alankomaat on toteuttanut toimenpiteen sääntöjenvastaisesta ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Kyseinen tuki on perittävä takaisin,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Alankomaat on myöntänyt lannankäsittelylaitoksille Ferm-o-Feed BV, Feuren Compost BV, Vloet Oploo BV, Smith Markelo, Arev Venhorst ja Memon KPI ja jonka määrä on 2501089 euroa, ei sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

1. Alankomaiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitettujen sääntöjenvastaisesti myönnettyjen tukien perimiseksi takaisin tuensaajilta.

2. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon.

3 artikla

Alankomaiden on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2000.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL C 272, 23.9.2000, s. 22.

(2) Komissio hyväksyi tukijärjestelmän 6 päivänä heinäkuuta 1989.

(3) Ks. alaviite 1.

(4) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3.

(5) EYVL C 213, 23.7.1996.

(6) Booz-Allen & Hamilton: Afzetmogelijkheden voor verwerkte dierlijke mest (käsitellyn eläinperäisen lannan käyttömahdollisuudet), Haag 1990.

(7) Aluetukea koskeva poikkeus.

(8) EYVL L 375, 31.12.1991.

(9) Valtiontuki N:o C 17/90, EYVL C 82, 27.3.1991, s. 3.

(10) Alankomaiden luonto- ja ympäristöjärjestö Stichting Natuur en Milieu toimitti asiaa koskevan kantelun 30 päivänä marraskuuta 1994.

(11) Nel van Dijkin esittämät kirjalliset kysymykset E-2746/94 ja E-2782/94, EYVL C 103, 24.3.1994.

(12) Komission päätös 92/316/ETY, EYVL L 170, 25.6.1992, s. 34.

(13) Komissio v. Saksan liittotasavalta, Kok. 1973, s. 813.

(14) Deufil v. komissio, Kok. 1987, s. 901.

(15) Komissio v. Saksan liittotasavalta, Kok. 1990, s. I-3437.