Varainhoitovuoden 1994 yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista annettuun tarkastuslausumaan liittyvä erityiskertomus sekä komission, parlamentin, neuvoston, tuomioistuimen sekä talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean vastaukset



Virallinen lehti nro C 352 , 30/12/1995 s. 0011 - 0092



Varainhoitovuoden 1994 yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista annettuun tarkastuslausumaan liittyvä erityiskertomus sekä komission vastaus, parlamentin vastaus, neuvoston vastaus, tuomioistuimen vastaus, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean vastaus SISÄLLYS Kohdat 1. Tarkastuslausuman laadinnan edellytykset 1.1 - 1.44 Tilintarkastustuomioistuimen tehtävä 1.3 - 1.4 Tarkastuslausuman kattamat tilit ja toimet 1.5 - 1.8 Tarkastuslausuman laajuus ja rajoitukset 1.9 - 1.26 Tilintarkastustuomioistuimen noudattamat tarkastusnormit ja -menetelmät 1.27 - 1.44 2. Tarkastuksen toimittaminen 2.1 - 2.22 Tarkastustyötä koskevat pakottavat säännöt 2.1 - 2.10 Toimitetut tarkastukset 2.11 - 2.22 3. Tarkastustulokset 3.1 - 3.151 Yleinen loppupäätelmä 3.1 Tilien luotettavuus 3.2 - 3.100 Tilien perustana olevien toimien laillisuus/asianmukaisuus 3.101 - 3.151 4. Parannukset, joihin tarkastuslausuma antaa aiheen 4.1 - 4.17 Tarkastuslausumaan liittyneen tarkastuksen tulokset menojen perustana olevien toimien osalta 4.1 - 4.4 Vaikutukset yhteisön taloushallintojärjestelmän laatuun 4.5 - 4.8 Tarvittavat parannukset 4.9 - 4.17 LIITTEET: Sivu Liite I: Arvio maksusitoumuksia koskevien laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavien vakavien muodollisten virheiden taloudellisesta merkityksestä 49 Liite II: Lyhyt kuvaus maksusitoumuksia koskevista laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavista vakavista muodollisista virheistä 50 Liite III: Arvio maksuja koskevien laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavien vakavien sisältövirheiden taloudellisesta merkityksestä 51 Liite IV: Lyhyt kuvaus maksuja koskevista laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavista vakavista sisältövirheistä 52 Liite V: Arvio maksuja koskevien laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavien vakavien muodollisten virheiden taloudellisesta merkityksestä 55 Liite VI: Lyhyt kuvaus maksuja koskevista laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavista vakavista muodollisista virheistä 56 Liite A: Kaaviot I-VIII 57 ENSIMMÄINEN LUKU Tarkastuslausuman laadinnan edellytykset 1.0. SISÄLLYS Kohdat Johdanto 1.1 - 1.2 Tilintarkastustuomioistuimen tehtävä 1.3 - 1.4 Oikeudellinen perusta 1.3 Tilintarkastustuomioistuimen yleiset tavoitteet 1.4 Tarkastuslausuman kattamat tilit ja toimet 1.5 - 1.8 Tarkastuslausuman laajuus ja rajoitukset 1.9 - 1.26 Yleiskattava lausuma kaikista tileistä ja niiden perustana olevista toimista 1.9 Tarkastuslausuma ja muut tarkastukset 1.10 - 1.16 Tarkastuslausuma ja moitteettoman varainhoidon tarkastaminen 1.17 - 1.19 Tarkastuslausuma ja tahallisten säännönvastaisuuksien osoittaminen 1.20 - 1.23 BKTL:oon ja alv:oon perustuvien omien varojen tarkastaminen 1.24 - 1.26 Tilintarkastustuomioistuimen noudattamat tarkastusnormit ja -menetelmät 1.27 - 1.44 Varainhoitovuoden kaikki tilit ja toimet kattava tarkastus 1.27 Kokeellinen menetelmä 1.28 Järjestelmien arviointi 1.29 - 1.31 Tilien perustana olevien toimien välitön tarkastaminen 1.32 - 1.35 Tilastollinen otantamenetelmä 1.36 - 1.37 Tilintarkastustuomioistuimen käyttämät perusteet 1.38 Virheiden määrittely ja käsittely 1.39 - 1.43 Muut tarkastustoimet 1.44 JOHDANTO 1.1. Tilintarkastustuomioistuin antaa ensimmäisen kerran Euroopan unionista tehdyn sopimuksen voimaantulon (1 päivänä marraskuuta 1993) jälkeen lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (jäljempänä DAS ()); lausuma koskee varainhoitovuotta 1994. Tilintarkastustuomioistuin katsoo tästä syystä, että johdanto-osassa on käsiteltävä riittävän yksityiskohtaisesti lähestymistapaa ja menetelmiä, joita se on noudattanut DASin laatimiseksi toteutetuissa tarkastustoimissa, jotta sen tarkastusten tulokset ja sen niistä tekemät johtopäätökset olisivat lukijalle selkeät. 1.2. Tilintarkastustuomioistuin laatii edelleen vuosikertomuksen ja muita erityiskertomuksia, jotka on myös tarkoitettu neuvoston ja Euroopan parlamentin käytettäviksi vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä. Varainhoitovuotta 1994 koskeva vuosikertomus on julkaistu 14 päivänä marraskuuta 1995 Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjan numerossa 303. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TEHTÄVÄ Oikeudellinen perusta 1.3. Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin (jäljempänä tilintarkastustuomioistuin) on perustamissopimusten () mukaisesti tarkastanut Euroopan unionin yleiseen talousarvioon liittyviä toimia koskevat tilit ja niiden perustana olevat toimet varainhoitovuodelta 1994 antaakseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman kyseisten tilien luotettavuudesta ja kyseisten toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (). Tilintarkastustuomioistuimen yleiset tavoitteet 1.4. Tavoitteena on ollut kyetä tehtyjen tarkastusten perusteella muodostamaan mielipide siitä, ovatko - tilit eli konsolidoitu tulostili ja konsolidoitu tase yleiskattavasti luotettavia sikäli, että ne antavat totuudenmukaisen kuvan omaisuudesta, taloudellisesta tilanteesta ja toimien tuloksesta 31 päivänä joulukuuta 1994 päätetyn varainhoitovuoden osalta noudattaen perustamissopimusten määräyksiä, varainhoitoasetuksen säännöksiä ja varainhoitoasetuksen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sekä yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitoperiaatteita, siinä määrin kuin niitä sovelletaan julkisella sektorilla, - tilien perustana olevat toimet yleisesti laillisia ja asianmukaisia ottaen huomioon kaikki asiaan sovellettavat oikeudelliset säännökset ja määräykset. TARKASTUSLAUSUMAN KATTAMAT TILIT JA TOIMET 1.5. Tarkastetut tilit on lueteltu niiden asiakirjojen IV osassa (joka sisältää konsolidoidun tulostilin, konsolidoidun taseen ja liitetiedot), jotka komissio on esittänyt vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille sekä 28 päivänä huhtikuuta 1995 tilintarkastustuomioistuimelle (). 1.6. DAS koskee kaikkiin Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sisältyviin toimiin liittyviä konsolidoituja tilejä. Se kattaa näin ollen kaikki tulot ja menot. Komission on Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen () 78, 80 ja 81 artiklan mukaisesti laadittava yhteisöjen tilinpäätöksen IV osa, jota DAS koskee (), sekä II ja III osat, jotka sisältävät yksityiskohtaisia tietoja. Tilinpäätöstä ei julkaista. Liitteeseen A sisältyvät kaaviot I-VIII () ovat yhteenveto niistä talousarvion toteuttamista koskevista tärkeimmistä tiedoista, jotka käyvät ilmi kyseisiltä tileiltä varainhoitovuoden 1994 osalta. 1.7. Tarkastuslausuma koskee kaikkia tilejä sekä kaikkia niiden perustana olevia toimia lopullisten maksajien ja edunsaajien tasolle asti. 1.8. DAS merkitsee sitä, että tilintarkastustuomioistuin lausuu mielipiteensä tilien, tulojen ja menojen sisällöstä sekä niihin liittyvistä konkreettisista toimista. Menojen kohdalla tilintarkastustuomioistuin on näin ollen määritellyt tilien perustana olevat toimet siten, että sen tarkastukset toimitetaan yhteisön varojen lopullisten edunsaajien tasolle saakka, tarvittaessa rahoitettujen toimien aineellisten seikkojen tarkastaminen mukaan lukien. Tulojen kohdalla tilanne on erilainen sikäli, että maksajaan kohdistuvien tarkastuksien toimittamiselle on olemassa rajoituksia. Kun kyse on perinteisistä omista varoista, tarkastus ei koske tosiasiallisia toimia, vaan ainoastaan niiden määrien toteamisen perusteena olevia asiakirjoja, jotka maksaja on velkaa (). TARKASTUSLAUSUMAN LAAJUUS JA RAJOITUKSET Yleiskattava lausuma kaikista tileistä ja niiden perustana olevista toimista 1.9. DAS on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti yleiskattava. Sen tarkoituksena ei ole antaa erityisarviota eikä johtaa kvantitatiiviseen loppupäätelmään jostakin tietystä yhteisön toiminnan alasta tai maantieteellisestä alueesta. Tarkastuslausuma ja muut tarkastukset 1.10. DAS koskee vuoden 1994 tilejä sellaisina kuin ne ovat tällä hetkellä. Toimet, jotka koskevat tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumaan liittyen tarkastamia aloja, saattavat johtaa muiden tahojen nykyisin voimassa olevien säännöstöjen perusteella toteuttamiin myöhempiin tarkastuksiin, erityisesti EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. 1.11. Komission eri yksiköt ja joissakin tapauksissa jäsenvaltiot voivat myöhemmin tehdä tarkastettujen tilien perustana oleviin toimiin kohdistuvia tarkastuksia; kyseiset toimet voivat tulevien varainhoitovuosien aikana antaa aiheen lukuisiin korjauksiin, jotka merkitään kirjanpitoon silloin, kun ne tehdään. Määrällisesti tällaisista korjauksista merkittävimpiä ovat ne, jotka tehdään - toisinaan myöhäisessä vaiheessa - maksajana toimivien elinten tilien tarkastamisen ja hyväksymisen seurauksena EMOTR:n tukiosaston ollessa kyseessä. Niiden lisäksi voidaan vastaavia korjauksia kuitenkin tehdä myös kaikilla muilla aloilla (omat varat, rakennerahastot, tutkimus jne.). DASin yhteydessä yksilöityjen, tilien perustana oleviin toimiin liittyvien virheiden tämänhetkinen kokonaismäärä havainnollistaa sitä, kuinka paljon korjauksia on vielä tekemättä. Se, että korjauksia mahdollisesti tehdään myöhemmin, ei kuitenkaan vähennä tilintarkastustuomioistuimen osana DASia tekemän arvioinnin perustavanlaatuista arvoa. On normaalia ja jopa suotavaa, että ne yksiköt ja viranomaiset, joita asia koskee, tekevät korjauksia ja merkitsevät ne kirjanpitoon varainhoitovuosina, joiden aikana korjaukset toteutetaan. 1.12. Tietyt muiden tarkastajien aiemmin tekemät tarkastukset ovat paljastaneet säännönvastaisuuksia ja poikkeavuuksia, joita tilintarkastustuomioistuin ei voi sellaisenaan ottaa huomioon osana tarkastuslausumaan sovellettua tilastomenetelmää; tilintarkastustuomioistuin ottaa ne kuitenkin huomioon lopullisessa arviossaan, erityisesti perinteisten omien varojen osalta. 1.13. Tiettyjen muiden tahojen toimittamien tarkastusten perusteella on mahdollista yksilöidä toimia, joiden laillisuus ja asianmukaisuus tai merkitseminen kirjanpitoon asianmukaisesti aiheuttaa syystä tai toisesta ongelmia, mutta joita ei aina välittömästi oikaista (kirjanpitoon tehtävät oikaisut, maksun periminen jne.), vaikka ne antaisivat siihen aiheen. Kyseessä ovat esimerkiksi jäsenvaltioiden viranomaisten ilmoittamat petolliset menettelyt ja säännönvastaisuudet (ks. kohdan 3.78 taulukko) tai komission varainhoidon valvojan virkamatkoillaan havaitsemat poikkeavuudet. 1.14. Säännönvastaisiksi oletettuja toimia ei aina ole yksilöity selvästi eikä määritelty kvantitatiivisesti, ja ne liittyvät usein enemmän tai vähemmän täsmällisesti yksilöityihin aiempiin varainhoitovuosiin. Ne saattavat kuitenkin tavalla tai toisella vaikuttaa kielteisesti vuoden 1994 tilien luotettavuuteen ja niiden perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseisten toimien selville saaminen yhteisön järjestelmän avulla on pikemminkin itse järjestelmän ansiota; tilintarkastustuomioistuin on enemmän huolissaan siitä, miten hitaasti jatkotoimenpiteitä toteutetaan (riittämätön esittäminen kirjanpidossa, puutteelliset takaisinperintämenetelmät jne.). Tiedot mahdollisista säännönvastaisuustapauksista ovat samalla kuitenkin tärkeitä indikaattoreita arvioitaessa säännönvastaisuuksien määrää tilien perustana olevien toimien tasolla. 1.15. Tilintarkastustuomioistuin tutkii, missä määrin sellaiset muiden tarkastajien työstä saadut tiedot, jotka vastaavat yleisesti hyväksyttyjen tilintarkastusnormien () mukaisin tarkastusmenetelmin havaittavissa olevia säännönvastaisuuksia, vahvistavat yleiskattavasti tilintarkastustuomioistuimen omien tarkastusten tuloksia, jotka vuorostaan koskevat yksinomaan varainhoitovuoden 1994 tilejä ja toimia. DAS perustuu kuitenkin ainoastaan tilintarkastustuomioistuimen omassa valvonnassaan ja sen omien arviointiperusteiden mukaisesti toimittamien tarkastusten tuloksiin, sillä edellytykset muiden tarkastajien työn hyödyntämiseksi tilintarkastustuomioistuimen työssä eivät vielä täyty. Lisäksi esillä olevassa tapauksessa muiden työstä käytettävissä olevat tiedot, jotka koskevat usein aiempien varainhoitovuosien toimia, eivät monestikaan ole riittävän täsmällisiä. Muiden työn tuloksia ei voida myöskään yhdistää tilintarkastustuomioistuimen työn tuloksiin, jotka tilastollisen laatunsa vuoksi jo edustavat kaikkia niitä varainhoitovuoden toimia, jotka tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattaa, mukaan lukien muissa kuin tilintarkastustuomioistuimen toimittamissa tarkastuksissa virheellisiksi havaitut toimet. 1.16. Näin ollen esimerkiksi analyysi sosiaalialaa koskevista komission tarkastuskertomuksista osoittaa ne vaikeudet, joita tilintarkastustuomioistuimella on yrittäessään hyödyntää muiden toteuttamia tarkastuksia sellaisenaan omassa toiminnassaan. Kyseiset kertomukset koskevat usein tapauksia, joissa menot ovat virheellisiä tai ne on maksettu väärin perustein; kertomuksissa ei kuitenkaan yleensä riittävän selkeästi määritetä taloudellista vaikutusta kvantitatiivisesti. Lisäksi niissä todetaan tapaukset, joita on vielä käsiteltävä kahdenvälisissä neuvotteluissa asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa ennen kuin voidaan päästä lopulliseen johtopäätökseen siitä, onko virheitä tehty. Yksinomaan sosiaalialan tarkastuskertomuksista tehdyn analyysin perusteella voidaan arvioida, että vuoden 1994 lopussa vielä selvittämättä olevien mahdollisten virheiden taloudellinen vaikutus on 130 miljoonaa ecua; nämä virheet koskevat yleensä vuotta 1994 edeltäneiden varainhoitovuosien menoja. Virheiden selkeämpi yksilöiminen ja kvantitatiivinen määrittäminen kertomuksissa sekä niiden varainhoitovuosien täsmällinen osoittaminen, joiden kuluessa virheelliset menot ovat toteutuneet, antaisivat tilintarkastustuomioistuimelle paremman mahdollisuuden ottaa kertomukset huomioon DASia laadittaessa. Tarkastuslausuma ja moitteettoman varainhoidon tarkastaminen 1.17. Varsinaiseen tarkastuslausumaan ei sisälly arviota siitä, onko moitteettoman varainhoidon periaatteita noudatettu; tilintarkastustuomioistuin tekee kyseisen arvion edelleen muun toimintansa yhteydessä, erityisesti vuosikertomuksessaan ja muissa erityiskertomuksissaan. 1.18. Tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastamisessa on varmistauduttava siitä, että ne ovat yhteisön sääntöjen ja erityisesti varainhoitoasetuksen mukaisia. Varainhoitoasetuksessa säädetään useissa kohdin, erityisesti 2 artiklassa, 28 artiklan 2 kohdan f alakohdassa, 38 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 47 artiklan b alakohdassa, että toimien on oltava moitteettoman varainhoidon periaatteiden ja erityisesti taloudellisuuden ja kustannusvaikuttavuuden periaatteiden mukaisia. Tästä voitaisiin päätellä, että suppeasti määriteltynä moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattaminen on laillisuuden ja asianmukaisuuden osatekijä, joka tilintarkastustuomioistuimen tulisi sisällyttää DASiin liittyviin tarkastuksiinsa. 1.19. Objektiivisten arviointiperusteiden puuttuminen erityisesti perussäännöstöstä sekä huomioon otettavien osatekijöiden määrä ja monimutkaisuus ovat johtaneet siihen, että varainhoidon arviointi yleisellä tasolla on jätetty pois asetettaessa DASia varten tavoitteita tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastamiselle. Tilintarkastustuomioistuin tutkii tätä osatekijää edelleen muun toimintansa yhteydessä. Tarkastuslausuma ja tahallisten säännönvastaisuuksien osoittaminen 1.20. Tiettyjä harkiten toteutettuja säännönvastaisuuksia, jotka ovat yhteisöjen taloudellisten etujen vastaisia, ei voida niiden laadun vuoksi havaita yleisesti tunnustettujen tarkastusnormien mukaisesti täytäntöönpantujen tavanomaisten tarkastusmenetelmien avulla. Tilintarkastustuomioistuin ei näin ollen voi antaa vakuutusta siitä, etteikö tämänlaatuisia tapauksia esiintyisi. 1.21. DASiin liittyvä tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyö voi kuitenkin johtaa - ja on joissakin tapauksissa jo johtanut - siihen, että havaitaan merkkejä tahallisista säännönvastaisuustapauksista, silloin kun tällaiset tapaukset - kuuluvat tilintarkastustuomioistuimen otoksiin valikoituihin toimiin, - ovat laadultaan sellaisia, että ne voidaan havaita yleisesti hyväksyttyjen tarkastusnormien mukaisin tarkastusmenettelyin. 1.22. Näin havaittuja harkittuja säännönvastaisuustapauksia on tilintarkastuksessa käsitelty tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen vaikuttavina "virheinä", jotka tästä syystä vaikuttavat myös itse DASin sisältöön. Tilintarkastustuomioistuin jatkaa joka tapauksessa tällaisten tapausten käsittelyä asianmukaisin tavoin muualla kuin DASin yhteydessä. 1.23. Tilintarkastustuomioistuin päättää viimeksi mainitussa yhteydessä myös sellaisten muiden tahallisten säännönvastaisuustapausten, kuten esimerkiksi parhaillaan oikeuskäsittelyssä olevien matkailualalla havaittujen säännönvastaisuuksien, jatkotutkimuksista, joita tilintarkastustuomioistuin suunnittelee käsittelevänsä soveliaana ajankohtana tulevassa kertomuksessaan. BKTL:oon ja alv:oon perustuvien omien varojen tarkastaminen 1.24. Noin 80 prosenttia yhteisön tuloista muodostavien, BKTL:oon ja alv:oon perustuvien omien varojen perustana olevien tilastotietojen makrotaloudellisen luonteen vuoksi tilintarkastustuomioistuin on rajannut tarkastuksensa siten, että se on arvioinut ainoastaan kyseisten tietojen vahvistamiseksi sovellettavien menetelmien riittävyyttä ja niiden luotettavuuden varmistamista. 1.25. Makrotaloudellinen BKTL-tunnusluku ja arvonlisäveropohja eivät ole tulos perinteisestä kirjanpidosta vaan makrotaloudellisiin tietoihin perustuvasta kansantalouden tilinpidon tilastojärjestelmästä, kuten varainhoitovuotta 1992 koskevassa vuosikertomuksessa () on jo ilmoitettu. Tällä alalla toimitettu tarkastus on ollut luonteeltaan ensisijaisesti kvalitatiivista ja sen tarkoituksena on ollut arvioida näiden tulojen määrittämiseksi käyttöön otettujen järjestelmien ja menetelmien laatua. 1.26. Tarkastuksen tavoitteena on ollut erityisesti arvioida BKTL-lukujen ja alv:n laskentaperustan vahvistamiseen käytettyjen menettelyjen toimivuutta, ja se on toimitettu komissiossa ja jäsenvaltioiden toimivaltaisissa keskushallinnoissa. Tarkastus ei ole kohdistunut BKTL:oon ja alv:oon pohjautuvien omien varojen laskentaperustana käytettyjen makrotaloudellisten tietojen oikeellisuuteen, ja tilintarkastustuomioistuimen DASissa esittämä mielipide ei näin ollen kata tätä osuutta. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN NOUDATTAMAT TARKASTUSNORMIT JA -MENETELMÄT Varainhoitovuoden kaikki tilit ja toimet kattava tarkastus 1.27. Tilintarkastustuomioistuin on käyttänyt julkisten tilien tarkastuksessa yleisesti hyväksyttyjen normien () mukaista tarkastusmenetelmää, johon sisältyvät erityisesti sellaiset testit, joilla varmistetaan, että tarkastustulokset ovat yleisesti tilastollisesti edustavia ja perustuvat kiistattomiin tosiseikkoihin. Kokeellinen menetelmä 1.28. Koska sellaisen yleiskattavan lausuman antamisesta, joka kattaa samanaikaisesti sekä tilien luotettavuuden että niiden perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden, ei ole kokemuksia, tilintarkastustuomioistuin on valinnut kokeellisen menettelytavan, jossa toteutetaan sen työhön mukautetut tarkastusmenetelmät siten, että tavoitteena on - toisaalta kokeilla kyseisiä tarkastusmenetelmiä ja arvioida niitä, jotta myöhempiä varainhoitovuosia koskevia tarkastuksia varten saataisiin välittömästi kokemusta ja tarpeellisilta vaikuttavat parannukset voitaisiin tehdä, - toisaalta antaa tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus saada käyttöönsä pätevät tilintarkastustulokset, joihin varainhoitovuotta 1994 koskeva DAS perustuu. Järjestelmien arviointi 1.29. Tilintarkastustuomioistuin on alusta alkaen päättänyt tarkastustyössään omaksua sisäisten valvontajärjestelmien analyysiin perustuvan tarkastustavan. Järjestelmien analysoinnin tavoitteena on muun muassa toimiin kohdistuvien luotettavuustestien määrän vähentäminen tarkastusresurssien tehokkaamman ja taloudellisemman käytön mahdollistamiseksi. Sikäli kuin kyseessä on koko talousarvion kattavan DASin perustana oleva tarkastus, on mahdotonta arvioida joka vuosi syvällisesti niitä lukuisia järjestelmiä ja alajärjestelmiä, jotka liittyvät yhteisön toimien hallintoon ja tarkastukseen, erityisesti monimutkaisilla aloilla, joilla myös jäsenvaltiot osallistuvat hallintoon. Tilintarkastustuomioistuimen tähänastisissa järjestelmiä koskevissa arvioissa on yleensä todettu, että lukuisten käyttöön otettujen järjestelmien laadussa on merkittäviä eroja, ja näin ollen tilintarkastustuomioistuin ei ole voinut luottaa kyseisten järjestelmien laatuun niin täydellisesti, että olisi voinut antaa arvion koko tarkastetusta perusjoukosta. 1.30. DASiin liittyvässä tarkastuksessa on näin ollen pidetty taloudellisimpana lähestymistapana sitä, että tehdään ainoastaan vähimmäisanalyysi, joka on tarpeen niiden järjestelmien ymmärtämiseksi, joihin valitut otokset liittyvät (ja jotka joka tapauksessa kattavat tärkeimmät tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat toiminta-alat), eikä yritetä vähentää testien määrää tyydyttäväksi havaittujen järjestelmien mukaan. 1.31. Syvällisiä analyyseja ja arvioita järjestelmien laadusta tehdään luonnollisesti edelleen osana niitä erityistarkastuksia, jotka on päätetty toteuttaa valikoiduilla aloilla tietyin aikavälein. Kun tällaiset analyysit ja arviot DASin tueksi tehdyn työn tuloksiin liitettyinä johtavat siihen, että katsotaan olevan mahdollista perustaa osa yleiskattavasta lausumasta päteviksi arvioituihin tarkastusjärjestelmiin, asianomaisilla aloilla voidaan tämän seurauksena pienentää otosta tarkastettavista toimista. Tilien perustana olevien toimien välitön tarkastaminen 1.32. DASin perustana olevaan tarkastustyöhön kuuluu erityisesti tilien perustana olevien toimien välittömän tarkastuksen ohjelma, jonka tavoitteena on varmistautua näiden toimien tosiasiallisuudesta sekä laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ja siitä, että vastaavat tilitapahtumat on kirjattu oikein; tämä varmistautuminen tapahtuu yhteisön varainhallinnan kaikilla tasoilla, so. komission keskuskirjanpidosta lopullisiin edunsaajiin ja maksajiin saakka. 1.33. Jäljempänä esitellyssä tilastollisessa otantamenetelmässä valittiin joukko yhteisön toimielinten keskuskirjanpidon tilitapahtumia, pääasiassa komission atk-pohjaisesta keskuskirjanpitojärjestelmästä SINCOMista. Siltä osin kuin kyse on EMOTR:n tukiosaston menoja koskevista toimista, näyte valikoitiin jäsenvaltioiden kuukausittaisista menoilmoituksista, jotka ovat yhteisön tilitietojen perustana. 1.34. Tileiltä ilmenevien tietojen ja niiden perustana olevien toimien välinen yhteys ei usein ole nähtävissä välittömästi. Kirjanpitoon merkityt tiedot vastaavat itse asiassa useimmissa tapauksissa alemmilla hallintotasoilla kirjanpitoon merkittyjen tietojen yhdistelmää ja liittyvät niin ollen tilien perustana olevien toimien hyvin hajanaiseen kokonaisuuteen. Tarkastus on näin ollen toimitettu keskushallinnon tasolta alkaen noudattaen menetelmää, jonka avulla on mahdollista seurata yksittäisiä tilitapahtumia alimmalle hallintotasolle asti ja siten vastaavaan yhteisön keskuskirjanpidosta valikoituun tilien perustana olevaan toimeen asti, lopulliseen edunsaajaan tai lopulliseen maksajaan. 1.35. Kun sekä yhteisö että jäsenvaltiot osallistuvat ohjelmien rahoitukseen, erityisesti rakennerahastojen alalla, jolla suurin osa maksuista koostuu ennakko-/etumaksuista, komission suorittaman maksun ja lopullisille edunsaajille suoritettujen maksujen välillä ei usein ole välitöntä yhteyttä ennen kuin ohjelma on saatettu päätökseen. Voidakseen antaa mielipiteensä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta tilintarkastustuomioistuin on tehnyt satunnaisotantaan perustuen selvityksen menoista, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet ennakkomaksupyyntöjensä tueksi. Tilastollinen otantamenetelmä 1.36. Tilastollinen otantamenetelmä, jota on käytetty loppupäätelmien tekemiseksi kaikista DASin kattamista tileistä ja niiden perustana olevista toimista, tunnetaan nimellä MUS (Monetary Unit Sampling). Tämä rahoitusalalla yleisesti käytetty otantamenetelmä perustuu suhteelliseen todennäköisyyspoimintaan. 1.37. Menopuolella on valikoitu erillinen otos sidotuista menoista - mukaan lukien aiemmilta varainhoitovuosilta peräisin olevat maksatettavat maksusitoumukset - ja maksetuista menoista. Tulopuolella otos valittiin perinteisistä omista varoista saaduista tuloista. Kuten kohdissa 1.24-1.26 on jo selvitetty, alv:oon ja BKTL:oon perustuvista omista varoista on niiden laadun vuoksi tehty tarkastuksia, joissa on arvioitu menettelyjä ja analyyttisiä testejä. Tilintarkastustuomioistuimen käyttämät perusteet 1.38. Tilintarkastustuomioistuin on pitänyt lähtökohtaisena vähimmäistavoitteenaan sitä, että voidaan - mikäli se työn tulokset huomioon ottaen on perusteltua - 95 prosentin varmuudella todeta, että tilien luotettavuuteen tai niiden perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen vaikuttavat mahdolliset virheet eivät kokonaisuudessaan ylitä yhtä prosenttia tilintarkastustuomioistuimen määrittämän viitemäärän - tässä tapauksessa alkuperäisen talousarvion - arvosta (eli noin 70 000 miljoonasta ecusta). Virhemarginaali, jonka ylittymistä ei enää voida hyväksyä, on näin ollen 700 miljoonaa ecua. Virheiden määrittely ja käsittely 1.39. Virheeksi katsotaan kirjanpitovirhe ja toimi, jota ei ole toteutettu sovellettavien säännösten ja määräysten mukaisesti. Koska yhteisön toiminta-alalla on vaikeata määrittää täsmällisesti laillisuuden ja asianmukaisuuden käsitteiden välinen ero ja koska niiden noudattamatta jättämisellä on DASin yhteydessä täysin samat seuraukset, päätettiin, ettei näitä kahta käsitettä eroteltaisi toisistaan. Lisäksi työ päätettiin organisoida siten, että varmistauduttaisiin samanaikaisesti sekä toimien laillisuudesta että niiden asianmukaisuudesta. Huomioon otetut laillisuuden/asianmukaisuuden käsitteet koskevat kaikkien yhteisön säännösten ja määräysten noudattamista ja muualla, erityisesti jäsenvaltioissa, sovellettavien sellaisten säännösten ja määräysten noudattamista, joiden tavoitteena on taata yhdenmukaisuus yhteisön säännösten ja määräysten kanssa. 1.40. Tarkastustuloksia käsiteltäessä virheet on jaoteltu sen mukaan, vaikuttavatko ne tilien luotettavuuteen, niiden perustana olevien toimien laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaiko molempiin. Lisäksi on eritelty virheet, jotka on katsottava sisältövirheiksi, koska ne vaikuttavat välittömästi joko tilien luotettavuuteen tai niiden perustana olevien toimien arvoon, ja virheet, joita voidaan pitää muodollisina virheinä, koska niillä ei ole välitöntä ja mitattavissa olevaa haitallista vaikutusta yhteisön talousarvioon. Kummassakin ryhmässä virheet on luokiteltu vakaviin ja lieviin virheisiin kyseisten periaatteiden ja todettujen tosiseikkojen analysoimisen jälkeen. Tehtäessä DASiin liittyviä varaumia ainoastaan vakaviksi katsotut virheet on otettu huomioon. Lievemmiksi arvioidut virheet on puolestaan saatettu asianomaisten hallinnosta vastaavien, erityisesti komission ja jäsenvaltioissa toimivien hallinnoitsijoiden, tietoon asiaan kuuluvien toimenpiteiden toteuttamiseksi (). Virheet on eroteltu myös sen mukaan, ovatko ne aiheutuneet komission keskushallinnossa vai voidaanko niiden katsoa menevän kolmannen osapuolen, erityisesti jäsenvaltioiden, lukuun. 1.41. Otoksista saatujen tarkastustulosten perusteella on tehty yleiskattavia loppupäätelmiä sekä loppupäätelmiä, jotka koskevat virheiden laatua, alkuperää ja vakavuutta; loppupäätelmät koskevat varainhoitovuoden 1994 kaikkia tilejä ja yhteisön toimia. Varainhoitovuoden tileihin ja toimiin vaikuttavaa todennäköisintä virhettä on arvioitu noudatetun tilastollisen ekstrapolointimenetelmän mukaisesti, ja luotettavuusasteen mukaiset virheiden enimmäis- ja vähimmäismäärät on otettu huomioon. - - - - - 1.42. Varainhoitovuoteen 1994 vaikuttavien tunnettujen virheiden määrä on otettu huomioon samanaikaisesti kyseisten ekstrapoloimalla saatujen tulosten kanssa. Kyse on virheistä, jotka on havaittu otoksiin kuuluvissa toimissa tai otosten ulkopuolella tutkituissa toimissa, sekä virheistä, jotka on havaittu sellaisissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa, jotka eivät ole erityisesti sidoksissa DASiin. Muiden tarkastajien havaitsemia virheitä ei ole sisällytetty tämän kertomuksen kvantitatiivisesti määritettyihin tarkastustuloksiin syistä, jotka ilmoitetaan kohdissa 1.12-1.16 ja 2.1- 2.3. 1.43. Tilintarkastustuomioistuimen pyrkimyksenä on esittää työnsä tulokset näin ollen niin, että ne antavat täydellisen, objektiivisen ja asiallisen kuvan talousarvion toteuttamisesta, kuten Euroopan parlamentti on pyytänyt varainhoitovuoden 1993 yleisen talousarvion toteuttamista koskevaan vastuuvapauden myöntämispäätökseen () liitetyissä huomautuksissaan. Muut tarkastustoimet 1.44. Tilintarkastustuomioistuin on tehnyt myös täydentäviä tarkastuksia talousarvion toteuttamista koskevista pääasiallisista horisontaalisista tekijöistä (tase, atk-pohjainen kirjanpito, tulostili). TOINEN LUKU Tarkastuksen toimittaminen 2.0. SISÄLLYS Kohdat Tarkastustyötä koskevat pakottavat säännöt 2.1 - 2.10 Muiden tarkastajien työn hyödyntäminen 2.1 - 2.3 Aikataulun asettamat rajoitukset 2.4 - 2.6 Helposti saatavissa olevien, tilien perustana olevia toimia koskevien tietojen puuttuminen 2.7 - 2.10 Toimitetut tarkastukset 2.11 - 2.22 Tuloja koskevat tarkastukset 2.11 - 2.12 Tarkastettujen, menoja koskevien toimien otokset 2.13 - 2.17 Muut tarkastukset 2.18 - 2.22 Yleisen kirjanpidon ja 31 päivänä joulukuuta 1994 konsolidoidun taseen tarkastaminen 2.18 - 2.19 Yleiskattavat yhdenmukaisuutta koskevat tarkastukset 2.20 Atk-pohjaisen SINCOM-kirjanpitojärjestelmän tarkastelu 2.21 - 2.22 TARKASTUSTYÖTÄ KOSKEVAT PAKOTTAVAT SÄÄNNÖT Muiden tarkastajien työn hyödyntäminen 2.1. Tilintarkastustuomioistuin on voinut varainhoitovuotta 1994 koskevaan tarkastuslausumaan liittyvässä työssään tukeutua ainoastaan joissakin tapauksissa muiden tarkastajien yhteisön toimielimissä tai jäsen- valtioissa tekemään työhön. 2.2. Yleisesti ottaen tilintarkastustuomioistuimella ei itse asiassa ole vieläkään käytössään riittävästi tietoja tällaisista tarkastuksista, so. niiden kattamista aloista, niistä saatavista tuloksista ja niistä aiheutuvista toimenpiteistä. Lisäksi niissä harvoissa tapauksissa, joissa tiedot olisivat riittävät, edellytykset sille, että tilintarkastustuomioistuin voisi ottaa tulokset huomioon sellaisinaan osana DASin yhteydessä sovellettua tilastojen tulkintaa, eivät täyty siltä osin, kuin kyse on tarkastuksiin sovelletusta lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä (ks. erityisesti kohdat 1.12.-1.16.). 2.3. Kansallisten tarkastuselinten työ on osoittanut, että niiden lähestymistapa yhteisön menojen tarkastukseen vaihtelee eri maiden välillä merkittävästi tarkastuksen tavoitteiden, menetelmien, laajuuden, perusteellisuuden ja kausittaisuuden osalta. Koska tilintarkastustuomioistuimen on annettava tarkastuslausumansa kaikista yhteisön talousarvioon liittyvistä toimista yhdenmukaisesti, se ei ole voinut tukeutua kansallisten tarkastuselinten työhön varainhoitovuotta 1994 koskevaa tarkastuslausumaa antaessaan. Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena on käyttää kansallisten tarkastuselinten työtä hyväkseen, kun niiden tarkastukset osoittautuvat tilintarkastustuomioistuimen omien tavoitteiden ja menetelmien mukaisiksi, edellyttäen, että tilintarkastustuomioistuimen pääsy tarkastusten tausta-aineistoon on riittävästi varmistettu. Aikataulun asettamat rajoitukset 2.4. DASia varten tehdyn tarkastustyön aikataulu on erittäin tiukka, ja siinä on otettava huomioon, että suuri osa tarkastettavan varainhoitovuoden maksusitoumusten ja maksujen toteuttamisesta keskittyy varainhoitovuoden loppupuolelle. Lisäksi on otettava huomioon tilinpäätöksen esittämispäivämäärä ja päivämäärä, jona komissiolle lähetetään luonnos DASiin liitettävästä kertomuksesta. 2.5. DASia varten tehtävä tarkastus koostuu erityisesti sellaisen edustavan, tilien perustana olevista toimista valitun otoksen tarkastamisesta, jonka yksilöinti lopullisesti on mahdollista vasta sen jälkeen, kun viimeiset asiaan kuuluvat maksusitoumukset ja maksut on toteutettu noudattaen varainhoitoasetuksessa säädettyjä lisäaikoja (periaatteessa vuoden n + 1 tammikuun 15 päivä, mutta tiettyjen toimien kohdalla tammikuun 31 päivä tai helmikuun loppu). Vaikka työ onkin voitu aloittaa sellaisten väliaikaisten tulostilien ja taseiden perusteella, jotka komissio saattoi ennalta toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle ja jotka olivat hyvin hyödyllisiä, tarkastuslausuma koskee tilejä, jotka on toimitettu lopullisessa muodossaan tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden n + 1 toukokuun 1 päivänä. 2.6. DASia varten toimitettu tarkastus oli keskitettävä vuoden n + 1 ensimmäisiin kuukausiin, jotta DAS voitaisiin antaa samaan aikaan kuin vuosikertomus eli viimeistään varainhoitovuoden n + 1 marraskuun 15 päivänä kuulemismenettelyn jälkeen. Kuulemismenettelyssä niillä tarkastuksen kohteina olleilla, joita päätös vastuuvapauden myöntämisestä koskee (komissio ja muut toimielimet, joita asia koskee), on mahdollisuus ilmaista mielipiteensä tarkastustuloksista. Helposti saatavissa olevien, tilien perustana olevia toimia koskevien tietojen puuttuminen 2.7. On pääsääntöisesti joko harvinaista tai erittäin vaikeaa saada käyttöön tilien perustana olevia toimia koskevat perusteelliset tiedot edunsaajien osalta (tai velallisten osalta), ja jos tiedot ovat käytettävissä, ne on esitetty tavalla, joka vaihtelee suuresti aloittain tai jäsenvaltioittain. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tämä vähentää tuntuvasti yhteisön toimien hallinnon ja valvonnan tehokkuutta riippumatta siitä, vastaako niistä komissio vaiko kansalliset toimielimet. 2.8. Noin kaksi kolmasosaa yhteisöjen yleisestä talousarviosta koskee toimenpiteitä, joiden hallinnointi on jaettu komission ja jäsenvaltioiden kesken (erityisesti EMOTR ja rakennerahastot). Noin neljännes yhteisöjen omista varoista koostuu jäsenvaltioiden keräämistä tulleista ja maatalousmaksuista, joita kutsutaan yhdessä perinteisiksi omiksi varoiksi. Näillä aloilla yhteisön tilien perustana olevat toimet hajautuvat merkittävässä määrin koko yhteisön alueelle, ja niistä vastaavat jäsenvaltioissa useat erilaiset elimet kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla. 2.9. Kyseisiä toimia koskevia tietoja käsitellään näin ollen monien yleensä monimutkaisten järjestelmien avulla, joista kaikki eivät ole atk-pohjaisia ja jotka poikkeavat suuresti toisistaan. Jopa tiedot EMOTR:n tukiosastosta ja tulleista, joita koskevat toimet kuuluvat määritelmän mukaisesti yksinomaan Euroopan yhteisön toimivaltaan, sisällytetään kansallisia tarpeita varten suunniteltuihin järjestelmiin, jotka eivät aina takaa, että yhteys komissiolle yhteisön rahoituksen perusteluksi esitettyihin ilmoituksiin olisi selkeä. Rakennerahastojen alalla, jolla jäsenvaltioiden julkiset elimet osallistuvat yhdessä toimien rahoittamiseen, todetaan usein, ettei perusteellisia ja yhdenmukaisesti esitettyjä tietoja ole tai että tiedot ovat äärimmäisen vaikeasti saatavissa, mikäli niitä on. Tällaisissa olosuhteissa on erittäin vaikeaa hoitaa hallintoa ja kirjanpitoa sekä käyttää tehokkaita valvonta- ja tilintarkastustekniikoita, kuten riskianalyysiin perustuvia tekniikoita. 2.10. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan pitäisi olla mahdollista toteuttaa toimenpiteitä sellaisten jäsenvaltioissa rekisteröityjen tietojen käsittelyn järkeistämiseksi, jotka koskevat yhteisön toimia, ja yhdistää kyseiset tiedot käyttäen helppokäyttöisiä atk-järjestelmiä, jotka vastaisivat sekä kansallisten hallintoyksiköiden, komission että tilintarkastustuomioistuimen tarpeita. "Tietotekniikan aikakaudella" kehityssuunta kohti laajempaa hajauttamista sekä se tosiseikka, että yhteisön toimien hallinnointi jaetaan jäsenvaltioiden kanssa, eivät ole este sille, etteikö päivittäisestä hallinnosta ja toimien tarkastamisesta vastaavien kansallisten elimien ja viime vaiheessa vastuullisten tahojen eli komission ja tilintarkastustuomiostuimen käyttöön voitaisi antaa suhteellisen yksityiskohtaisia ja perusteellisia tietoja. TOIMITETUT TARKASTUKSET Tuloja koskevat tarkastukset 2.11. Omat varat jakautuvat kahteen merkittävään ryhmään: - perinteiset omat varat, jotka kerätään suoraan yhteisön velallisilta ja jotka jakautuvat edelleen kahteen suureen alaryhmään: toisaalta tulleihin ja maatalousmaksuihin, toisaalta sokerialan maksuihin, - alv- ja BKTL-varat, joiden määrä määräytyy suurelta osin makrotaloudellisten tilastotietojen mukaan. 2.12. Kaikkien omien varojen osalta on tehty perusteellisia tarkastuksia, jotka ovat kohdistuneet komission tilien luotettavuuteen, laillisuuteen/asianmukaisuuteen ja oikeellisuuteen. Perinteisten omien varojen osalta komission tilien tarkastusta on täydennetty valitsemalla 119 tilitapahtumaa samalla tilastollisella otantamenetelmällä, jota sovellettiin menoihin, ja tekemällä jäsenvaltioissa tarkastus aina tilien perustana oleviin toimiin saakka. Kuten kohdissa 1.24.-1.26. on jo selvitetty, alv- ja BKTL-varoja koskevissa tarkastuksissa tutkittiin ainoastaan kyseisten varojen määrittämisessä käytettyjen menettelyiden laatua. Tarkastettujen, menoja koskevien toimien otokset 2.13. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut sekä menojen että perinteisten omien varojen osalta satunnaisotannalla valitut toimet suoraan tilastollisen otantamenetelmänsä mukaisesti. 2.14. Menojen kohdalla tällä tavoin tarkastettujen tilien perustana olevien toimien kokonaismäärä on lopullisella tasolla 1 432; niistä 563 koskee maksuja, 632 varainhoitovuoden aikana toteutettuja maksusitoumuksia ja 237 varainhoitovuoden alussa maksattamatta olevia maksusitoumuksia. Tilintarkastustuomioistuimen analyysien mukaan suhteellisella ositetulla otantamenetelmällä on saatu myös näytteitä, joiden rakenne on lähellä niiden kaikkien perusjoukkojen rakennetta, joista ne on valittu, kun otetaan huomioon niiden jakautuminen talousarvion eri aloille tai maantieteellisille alueille. 2.15. Tarkastuksessa on tutkittu mainittujen toimien laillisuutta/asianmukaisuutta sekä vastaavien tilitapahtumien kirjaamista täsmällisesti yhteisön talousarvioon liittyvien toimien hallinnon kaikilla tasoilla, eli komission keskushallinnosta alkaen tarvittaessa aina lopullisiin edunsaajiin asti. 2.16. Komission keskushallinnossa tarkastus on kattanut rahamääräisesti merkittävän osan varainhoitovuoden toimista. Tarkastettujen maksujen kokonaisnettomäärä on näin ollen noin 21 500 miljoonaa ecua eli noin 36 prosenttia varainhoitovuoden kaikista maksuista. Varainhoitovuoden aikana toteutettujen maksusitoumusten kohdalla kyseinen nettomäärä on noin 30 000 miljoonaa ecua eli noin 44 prosenttia varainhoitovuoden sitoumusten kokonaisarvosta. Aiemmilta varainhoitovuosilta peräisin olevien maksattamattomien maksusitoumusten osalta tarkastukset ovat koskeneet noin 4 200 miljoonaa ecua eli noin 15 prosenttia kyseisten maksusitoumusten kokonaisarvosta. 2.17. Tilien perustana olevien toimien kohdalla tosiasiallisesti tarkastettu rahamäärä on tuntuvasti vähäisempi sikäli, että useimmat keskustasolla valitut toimet vastaavat aina lukuisia tilien perustana olevia toimia, joista kussakin tapauksessa vähintään yksi on tarkastettu perusteellisesti. Muut tarkastukset Yleisen kirjanpidon ja 31 päivänä joulukuuta 1994 konsolidoidun taseen tarkastaminen 2.18. Alalla vahvistettujen yleisten tarkastustavoitteiden saavuttamiseksi tilintarkastustuomioistuin on toimittanut erityisesti seuraavat tarkastukset: - keskushallintoa koskevaan otokseen liittyvien maksutapahtumien tarkastaminen käteiskassajärjestelmässä ja yleisessä kirjanpidossa, - yhteisön toimielinten taseisiin ja Euroopan unionin konsolidoituun taseeseen merkittyjen vastaavaa- ja vastattavaa-puolen pääkohtien sekä tiettyjen muiden valikoitujen kohtien tarkastaminen, - yleisen kirjanpidon ja konsolidoidun taseen sisältämien tietojen ja osakirjanpitoihin sisältyvien tai muista yksiköistä saatujen tietojen yhdenmukaisuuden tarkastaminen. 2.19. Tarkastuksissa on varmistauduttu siitä, että taseet ovat tilikirjojen mukaiset, eri vastaavaa- ja vastattavaa-erät ovat tosiasiallisia, toimet ovat laillisia/asianmukaisia, tilinpäätökset on luotettavalla tavalla laadittu ja yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitoperiaatteita on noudatettu siltä osin kuin niitä sovelletaan julkisella alalla. Yleiskattavat yhdenmukaisuutta koskevat tarkastukset 2.20. Tilintarkastustuomioistuin on edelleen käyttänyt ohjelmaa, jolla varainhoitovuotta 1994 koskevan vuosikertomuksen kaaviot tehdään atk-tekniikalla peruskirjanpitotiedot sisältävien tiedostojen perusteella. Tilintarkastustuomioistuin on samalla tehnyt kokonaistäsmäytyksen, jonka ansiosta se voi DASin yhteydessä tarkastella komission tulostilin tietojen täydellisyyttä ja varmistautua siitä, että ne ovat yhdenmukaisia SINCOM-keskuskirjanpitojärjestelmän perustana olevien tietojen kanssa. Atk-pohjaisen SINCOM-kirjanpitojärjestelmän tarkastelu 2.21. Tilintarkastustuomioistuin on lisäksi tarkastanut atk-pohjaisesta SINCOM-kirjanpitojärjestelmästä saatavat tiedot, jotka koskevat budjettimenoja. Se on tehnyt useita testejä, joiden tarkoituksena on ollut varmistaa, että SINCOMiin otetut tiedot ovat oikeita, että niitä on käsitelty oikein sekä atk-ohjelmalla että silloin, kun sellaiset henkilöstöön kuuluvat, joilla on toimivalta puuttua järjestelmään manuaalisesti, ovat niitä käsitelleet, ja että tiedot on merkitty komission menotileille oikein. 2.22. Tilintarkastustuomioistuin on näiden tarkastusten avulla voinut varmistautua siitä, että MUS-otokset edustavat aineistoa, josta ne ovat peräisin, vertaamalla SINCOM-tietokannassa olevia tietoja koskeneiden testien tuloksia MUS-otoksia koskeneiden samojen testien tuloksiin. KOLMAS LUKU Tarkastustulokset 3.0. SISÄLLYS Kohdat Yleinen loppupäätelmä 3.1 Tilien luotettavuus 3.2 - 3.100 Konsolidoitu tulostili 3.2 Konsolidoitua tulostiliä koskevat varaumat 3.3 - 3.43 Tulojen ja menojen merkitseminen kirjanpitoon negatiivisina toimina 3.3 - 3.4 Ennakko/etumaksujen merkitseminen kirjanpitoon 3.5 - 3.14 EMOTR:n tukiosaston menojen kirjaamatta jättäminen 3.15 - 3.17 Kirjanpitoon merkityt maksusitoumukset, jotka eivät enää vastaa oikeudellisia velvoitteita 3.18 - 3.26 Muut konsolidoitua tulostiliä koskevat huomautukset 3.27 Talousarvion tilien lopullinen esittäminen 3.28 - 3.32 SINCOM-kirjanpitojärjestelmä 3.33 - 3.41 Varainhoitovuoden saldo 3.42 - 3.43 Euroopan unionin konsolidoitu tase 3.44 - 3.100 Kirjanpitomenetelmien yhdenmukaistaminen 3.47 - 3.51 Komission tase 3.52 - 3.91 Huomautuksia maksujen suorittamisesta ja merkitsemisestä kirjanpitoon 3.52 Aineellista omaisuutta koskevat varaumat (Bryssel, Luxemburg ja edustustot) 3.53 - 3.61 Brysselissä sijaitsevat rakennukset 3.56 Aineellista omaisuutta koskevat ennakko- ja etumaksut (hankittavat rakennukset) 3.57 - 3.58 Brysselissä sijaitseva irtain omaisuus 3.59 - 3.60 Yhteisön ulkopuolella sijaitseva irtain omaisuus 3.61 Huomautukset osuuksista ja lainanannosta 3.62 Huomautukset pankkitileistä 3.63 - 3.69 Pankkitilejä koskeva kirjanpito 3.63 Erityispankkitili 3.64 - 3.65 Pankkitilitietojen täsmäytysjärjestelmä (NOSTRO) 3.66 - 3.69 Huomautukset maksujärjestelmistä 3.70 Varaumat, jotka koskevat saatavia jäsenvaltioilta 3.71 - 3.76 Tulleja ja maatalousmaksuja koskevat erilliset kirjanpidot 3.71 - 3.73 EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvät saatavat 3.74 - 3.76 Huomautukset petollisten menettelyjen ja säännönvastaisuuksien toteamiseen liittyvistä mahdollisista saatavista 3.77 - 3.80 Taseen ulkopuolisten sitoumusten todellista määrää koskevat varaumat 3.81 - 3.90 Monivuotiset päätökset ja velvoitteet 3.82 - 3.84 EMOTR:n tukiosastoon liittyvä poikkeava kirjanpitokausi 3.85 - 3.87 Takuu pankkiluotolle 3.88 - 3.89 Swap-toimia koskevat sitoumukset 3.90 Huomautukset taseen liitetiedoista 3.91 Muiden yhteisöjen toimielinten ja elinten taseet 3.92 - 3.100 Aineellista omaisuutta koskevat varaumat 3.92 - 3.99 Huomautukset pankkitileistä 3.100 Tilien perustana olevien toimien laillisuus/asianmukaisuus 3.101 - 3.151 Tuloja koskevat toimet 3.101 - 3.121 Perinteiset omat varat 3.101 - 3.113 Tullit ja maatalousmaksut 3.104 - 3.109 Sokerimaksut 3.110 - 3.113 Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat 3.114 - 3.121 Alv:oon perustuva oma vara 3.115 - 3.116 Bruttokansantuloon (BKTL) perustuva oma vara 3.117 - 3.121 Bruttokansantulo (BKTL) määräytymisperusteena 3.117 - 3.119 BKTL:oon perustuva oma vara (täydentävä vara) 3.120 - 3.121 Menoja koskevat toimet 3.122 - 3.151 Menot, joista tilintarkastustuomioistuin ei voi antaa lausumaa 3.122 - 3.136 Ylivoimaiset vaikeudet tiettyjen EMOTR:n tukiosaston menojen tarkastamisessa 3.123 - 3.129 Tanska 3.123 - 3.126 Yhdistynyt kuningaskunta 3.127 - 3.128 Espanja 3.129 Asianmukaisen kirjausketjun puuttuminen 3.130 - 3.132 Järjestelmät, joiden luotettavuus on erityisen kyseenalainen ja jotka saattavat sisältää virheitä 3.133 - 3.134 Tarkastuslausuman puuttuminen eri syistä 3.135 - 3.136 Menojen laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat virheet 3.137 - 3.151 Varainhoitovuoden aikana tehtyjen maksusitoumusten laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat virheet 3.139 - 3.143 Maksusitoumusten laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat sisältövirheet 3.139 Maksusitoumusten laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat muodolliset virheet 3.140 - 3.143 Maksujen perustana olevien toimien laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat virheet 3.144 - 3.151 Maksujen perustana olevien toimien laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat sisältövirheet 3.144 - 3.147 Laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat maksuihin liittyvät muodolliset virheet 3.148 - 3.151 YLEINEN LOPPUPÄÄTELMÄ 3.1. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että: i) tilinpäätöksessä 31 päivänä joulukuuta 1994 esitetään luotettavalla tavalla unionin tulot ja menot sekä taloudellinen tilanne; tilinpäätösinformaatiota olisi kuitenkin parannettava useiden merkittävien seikkojen osalta, jotka antavat aiheen tilintarkastustuomioistuimen esittämiin varauksiin, ii) perinteisinä omina varoina kirjattujen tulojen tarkastuksessa ei löytynyt merkittäviä virheitä; on kuitenkin mahdotonta antaa lausumaa, jonka mukaan kaikki veronalainen tuonti on todella ilmoitettu tulliselvitettäväksi ja siitä on saatu asianmukaiset tulot, iii) menojen osalta kirjanpitoon merkittyjen maksujen perustana oleviin toimiin liittyy niin paljon virheellisyyksiä, että tilintarkastustuomioistuin ei voi antaa myönteistä yleiskattavaa lausumaa kyseisten toimien laillisuudesta/asianmukaisuudesta. TILIEN LUOTETTAVUUS Konsolidoitu tulostili 3.2. Unionin tulot ja menot on esitetty oikein konsolidoidussa tulostilissä, joka antaa kuitenkin aiheen seuraaviin varaumiin. Konsolidoitua tulostiliä koskevat varaumat Tulojen ja menojen merkitseminen kirjanpitoon negatiivisina toimina 3.3. Maksujen kokonaismäärä on negatiivisten tulojen ja maksujen perusteella tosiasiallisesti 63 580,8 miljoonaa ecua eikä 60 304,8 miljoonaa ecua, kuten tulostiliin on kirjattu. 3.4. Tilintarkastustuomioistuin on aina arvostellut tulojen kirjaamista negatiivisiksi menoiksi ja menojen kirjaamista negatiivisiksi tuloiksi. Vaikka vastaavista toimista on säädetty yhteisön lainsäädännössä ja niiden negatiivinen kirjaaminen vahvistetaan - komission aloitteesta - talousarvion vahvistamisen yhteydessä, negatiivinen kirjaaminen vaikuttaa merkittävästi tilinpäätöstietojen informatiivisuuteen. Tietyiltä osin tulojen ja menojen hyväksyminen esitetään edelleen negatiivisessa muodossa, jossa ne myös merkitään kirjanpitoon, eikä lukijalle käy mistään ilmi, mikä niiden kokonaisvaikutus on. Talousarvion toteutuksessa negatiiviset tulot vastaavat 1 472,4 miljoonaa ecua (perinteisten omien varojen keruukustannukset) ja menot 1 803,6 miljoonaa ecua (EMOTR:n tukiosaston negatiiviset menot). Ennakko-/etumaksujen merkitseminen kirjanpitoon 3.5. IV osassa ei ole esitetty erikseen tilitietoja, jotka koskevat sellaisia vuonna 1994 suoritettuja yhteensä 13 000 miljoonan ecun suuruisia maksuja, jotka tosiasiallisesti ovat ennakko-/etumaksuja. 3.6. Osana varainhoitovuoden 1994 talousarvion toteuttamista suoritetut ja seuraavina vuosina selvitettävät ennakko-/etumaksut vastaavat noin 13 000 miljoonaa ecua osastojen B2-B7 maksuista, joiden kokonaismäärä on 22 825,8 miljoonaa ecua (toiminnallinen talousarvio lukuun ottamatta EMOTR:n tukiosastoa). Vaikka komissio on lisännyt tiettyjä täydentäviä tietoja varainhoitovuotta 1994 koskevaan tilinpäätökseen, siitä ei ilmene, miltä osin yleisen talousarvion toteuttaminen (edunsaajien tasolla) ei ole lopullista. 3.7. Merkittävä joukko talousarvion maksuista on suoritettu sillä ehdolla, että tietyt edellytykset myöhemmin täyttyvät; tämä pätee yleisen talousarvion B osan toimintamenoihin tietyillä merkittävillä aloilla, joita ovat ennen kaikkea rakennerahastot, kehitysapu, tutkimus ja energia. Usein kyse on ennakko-/etumaksuista, jotka vastaavat määrättyä prosenttimäärää tietyn toimen ennakoiduista kokonaismenoista. Lukuisissa tapauksissa ensimmäistä ennakkomaksua seuraa monta muuta. 3.8. Kun toimi on saatu päätökseen (ohjelma- tai hanketasolla), usein monia vuosia ensimmäisen ennakko-/etumaksun suorittamisen jälkeen, ja kun vaadittavat edellytykset ovat täyttyneet, suoritetaan lopullinen maksu ja ennakko/etumaksut voidaan katsoa selvitetyiksi. 3.9. Komissio on liittänyt varainhoitovuoden 1994 tilinpäätöksen IV osaan kaksi taulukkoa (n:o 12 ja 13), joihin sisältyy lisätietoja sellaisista monivuotisista maksusitoumuksista, joista aiheutuu vielä suoritettavia maksuja. Taulukoista ilmenee sekä sellaisten (vuodesta 1990 alkaen suoritettujen) ennakko/etumaksujen määrä, joita ei ole selvitetty vielä vuoden 1994 lopussa, että varainhoitovuoden aikana selvitettyjen maksujen (etumaksujen ja lopullisten maksujen) määrä. 3.10. Vuoden 1994 lopussa selvittämättömien ennakko/etumaksujen merkittävää määrää (vähintään 45 000 miljoonaa ecua) ei pitäisi välttämättä tulkita merkiksi hallinnon puutteista. Kyseisten yhteisön varojen hallintoon liittyvät oikeudelliset normit johtavat väistämättä siihen, että alustavien menojen määrät ovat huomattavia. Tiedot on saatettu ajan tasalle sisällyttämällä SINCOM-kirjanpitojärjestelmään eri maksutoimien tyypin ilmaisevia tietoja; kyseinen lisäys on seurausta tilintarkastustuomioistuimen kauan sitten tekemistä huomautuksista. 3.11. Komissio on toteuttanut kyseiset toimenpiteet pääasiallisesti voidakseen parantaa ennakko/etumaksujen seurantaa. Tämä on ansiokasta, erityisesti ottaen huomioon ongelmat, jotka ilmenivät tilintarkastustuomioistuimen tarkastaessa viimeksi yhteisölle kuuluvien määrien takaisinperintää (). 3.12. Tiettyjen vielä selvittämättömien etumaksujen suorittamista koskevien tietojen lisääminen vuositilinpäätökseen merkitsee luonnollisesti, että asiassa on edistytty jonkin verran. Tilintarkastustuomioistuin katsoo tästä huolimatta, että kyseessä olevien toimien ajan tasalle saattaminen ja esittäminen eivät nykyisellään vielä riitä, sillä yhteisöjen tilinpäätöksestä ei käy ilmi kaikkia niitä tietoja, joita tarvitaan annettaessa kokonaisarvio siitä, miltä kohdin yhteisön yleisen talousarvion toteuttaminen ei vielä ole lopullista varainhoitovuoden sekä sitä edeltäneiden varainhoitovuosien osalta. 3.13. Muut tarvittavat tiedot ovat: i) ennakko/etumaksujen osuus varainhoitovuonna talousarviovaroista suoritetuista maksuista, ii) selvittämättömien ennakko/etumaksujen "kehitys" varainhoitovuoden aikana, iii) vuosi, jolta selvittämättömät ennakko/etumaksut ovat peräisin. 3.14. Näiden tietojen saamiseksi pitäisi olla mahdollista käyttää kirjanpitojärjestelmään jo sisällytettyjä tietoja. Jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, miten kyseiset tiedot olisi tilintarkastustuomioistuimen mielestä esitettävä vuositilinpäätöksen budjettikohdissa ja koko talousarviossa. EMOTR:n tukiosaston menojen kirjaamatta jättäminen 3.15. EMOTR:n tukiosaston menoista 45,8 miljoonaa ecua ei ole sisällytetty varainhoitovuoden 1994 tileille, ja näin ollen vuotuisuutta koskevaa budjettiperiaatetta ei ole noudatettu. 3.16. Komissio on laatinut joulukuun 1994 lopussa asiakirjan, jossa anotaan lukujen B1-12 (oliiviöljy), B1-16 (viinialan tuotteet), B1-37 (aiempien varainhoitovuosien tarkastaminen ja hyväksyminen) ja B1-40 (tulotuki) määrärahasiirtoja joidenkin jäsenvaltioiden ilmoittamien menojen kattamiseksi säännösten mukaisesti. Hallinnollisten viiveiden vuoksi määrärahasiirtoja ei ole voitu tehdä ennen 31 päivää joulukuuta 1994 (varainhoitoasetuksen 104 artiklassa vahvistettu määräaika). Budjettikohdissa B1-1640, B1-370, B1-1623 ja B1-1630 ei tämän vuoksi ollut riittävästi määrärahoja. 3.17. Tammikuussa 1995 komissio kirjasi 45 865 228,22 ecun suuruisen negatiivisen maksusitoumuksen Italialle (18 519 746,48 ecua) ja Ranskalle (27 345 481,74 ecua) maksettujen ennakkomaksujen korjaamiseksi. Kyseiset jäsenvaltiot ilmoittivat vuonna 1994 suurimmat määrät niiden budjettikohtien osalta, joissa ei ollut riittävästi määrärahoja. Menot otettiin vuoden 1995 talousarvioon budjettikohtaan B1-3700 (aiempien varainhoitovuosien tarkastaminen ja hyväksyminen) komission päättäessä helmikuussa 1995 tilien ylimääräisen tarkastamisen ja hyväksymisen perusteella ottaa Italian ja Ranskan varainhoitovuoden 1994 aikana ilmoittamat menot huomioon. Kirjanpitoon merkityt maksusitoumukset, jotka eivät enää vastaa oikeudellisia velvoitteita 3.18. Tulostilissä ei esitetä luotettavalla tavalla Euroopan unionin oikeudellisia sitoumuksia varainhoitovuoden 1994 lopussa, sillä tietyt kirjanpitoon merkityt maksusitoumukset eivät enää vastaa oikeudellisia velvoitteita. Taulukko 3.1 - Luonnos(1) ennakko/etumaksuja koskevien tietojen esittämiseksi >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3.19. Varainhoitovuoden 1994 talousarvioon liittyvässä tulostilissä vahvistetaan 31.12.1994 maksattamatta olevien maksusitoumusten määräksi 34 942 miljoonaa ecua (). Osa näistä kirjanpitoon merkityistä maksusitoumuksista sisältyy edelleen tilinpäätökseen, vaikkei menettelyä voida perustella oikeudellisilla velvoitteilla. Tilintarkastustuomioistuin ei ole voinut määrittää näiden maksusitoumusten arvoa riittävän täsmällisesti, mutta se on todennäköisesti huomattava. 3.20. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut analyyttisesti ja suoraan maksusitoumuksia, joiden kohdalla on olemassa merkittävä riski sikäli, että ne eivät enää mahdollisesti vastaa oikeudellisia velvoitteita. Kyse on ennen kaikkea käyttämättä jääneiksi luokitelluista maksusitoumuksista, jotka tilintarkastustuomioistuimen vahvistamien perusteiden mukaan ovat peräisin vuotta 1990 edeltävältä ajalta ja joiden perusteella ei kolmena peräkkäisenä varainhoitovuotena, eli vuosina 1992-1994, ole suoritettu maksuja. 3.21. Tilintarkastustuomioistuimen analyysien tulos on seuraava: - käyttämättä jääneitä maksusitoumuksia on 3 040 ja ne ovat talousvaikutuksiltaan noin 1 185 miljoonaa ecua, - näistä vanhoja, vähintään kymmenen vuoden takaisia maksusitoumuksia, so. ennen vuotta 1985 tehtyjä sitoumuksia, on 664; ko. maksusitoumusten kokonaisarvo on noin 368 miljoonaa ecua, - poikkeuksellisen vanhoja, yli 14 vuoden takaisia maksusitoumuksia, so. ennen vuotta 1981 tehtyjä sitoumuksia, on 98 ja niiden kokonaisarvo on noin 34 miljoonaa ecua. 3.22. Kyseiset maksusitoumukset koskevat olennaisilta osin rakennerahastoihin ja kehitysyhteistyöhön liittyviä toimia. 3.23. Sikäli kuin kyseessä on kehitysapu, komission ponnistelut varainhoitovuoden 1994 aikana ovat johtaneet 1 367:n sellaisen maksusitoumuksen peruuntumiseen, jotka eivät enää vastanneet oikeudellista velvoitetta; maksusitoumusten kokonaisarvo oli noin 177 miljoonaa ecua. Tilintarkastustuomioistuin valitsi tarkastustyötään varten 31.12.1994 jäljellä olevasta 160:stä käyttämättä jääneestä maksusitoumuksesta 81. Niistä 66 oli perusteettomia ja olisi pitänyt niin ikään vapauttaa; kokonaisarvoltaan ne olivat noin 8,5 miljoonaa ecua. 3.24. Rakennerahastoista EMOTR:n ohjausosaston kohdalla oli havaittavissa 27 käyttämättä jäänyttä maksusitoumusta, joiden kokonaisarvo on suunnilleen 3 miljoonaa ecua. Lisäksi alan tapauksista tehdystä analyysista käy ilmi, että asetuksen (ETY) N:o 355/77 perusteella rahoitetuista toimenpiteistä 438 hanketta, arvoltaan noin 54 miljoonaa ecua, olisi pitänyt saattaa päätökseen ja niiden saldo olisi pitänyt vapauttaa. 3.25. Alue- ja sosiaalipolitiikan aloilla oli vastaavasti 1 872 ja 502 käyttämättä jäänyttä maksusitoumusta, kokonaisarvoltaan 1 045 ja 59 miljoonaa ecua. 3.26. Tilintarkastustuomioistuin kehottaa komissiota tehostamaan ja laajentamaan toimia, jotka on jo aloitettu tietyillä aloilla, esimerkiksi kehitysyhteistyössä. Tällä tavoin saataisiin viipymättä käyttöön tarkoituksenmukaiset menettelyt, joilla varmistetaan vastaavien kirjanpitoon merkittyjen maksusitoumusten järjestelmällinen ja säännöllinen tarkistaminen sekä vapautetaan sitoumukset, jotka eivät enää vastaa oikeudellisia velvoitteita. Muut konsolidoitua tulostiliä koskevat huomautukset 3.27. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset antavat lisäksi aiheen seuraaviin huomautuksiin. Talousarvion tilien lopullinen esittäminen 3.28. Tulostilistä ei käy täsmällisesti ilmi talousarvioon alunperin otettujen määrärahojen määrä, joka on merkitty Euroopan unionin yleisen talousarvion lopulliseen vahvistamispäätökseen (). 3.29. Tulostilin sarakkeessa 5/1 alkuperäiseen talous-arvioon otettuihin määrärahoihin sisällytetään EFTA-maiden rahoitusosuuksista käyttöön asetetut määrät (ks. tulostilin II osassa oleva taulukko E), sen sijaan että esitettäisiin ainoastaan vuoden 1994 talousarvioon otetut määrärahat. 3.30. Tehtäessä vuotta 1994 koskevia kaavioita havaittiin tulostilin sivulla 25, IV osassa, sarakkeessa "käytettävissä olevat määrärahat yhteensä" ja "varainhoitovuonna 1994 tehdyt maksusitoumukset" vähäinen, 307 000 ecun suuruinen yhteenlaskuvirhe; virhe ei kuitenkaan vaikuta kokonaismäärään. 3.31. Tulostilin luotettavuuteen vaikuttaa erittäin lievästi joukko tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien toimien selvittämisen yhteydessä havaittuja virheitä, jotka koskivat kirjaamista asianmukaiselle varainhoitovuodelle tai asianmukaiseen budjettikohtaan. 3.32. Esiin tulleita tapauksia on vain muutama (noin kymmenen maksusitoumusta ja maksua tilintarkastustuomioistuimen valitsemassa näytteessä ja joitakin toimia sen ulkopuolella) ja niitä on vaikea ekstrapoloida yksilöityjen ongelmien laadun vuoksi. Noin kymmenen kirjanpitovirhettä, jotka vaikuttavat välittömästi tulostilin luotettavuuteen, suhteellisen pienestä näytteestä (noin tuhat maksusitoumus- ja maksutoimea) on kuitenkin niin suuri määrä, että tulostiliä ei tältä osin voida pitää luotettavuudeltaan täysin tyydyttävänä. SINCOM-kirjanpitojärjestelmä 3.33. Budjettimenojen merkitseminen kirjanpitoon atk-kirjanpitojärjestelmää (SINCOM) käyttäen havaittiin yleisesti luotettavaksi. 3.34. Tulostilin perustan muodostavat määrärahakohdat vastaavat yleensä SINCOM-tilipuitteiden mukaisia kirjauskohtia. On myös tutkittu, että maksusitoumusten ja maksujen alkuperäiseen muuntamiseen ja arvon kuukausittaiseen uudelleen määrittämiseen käytetyt muuntokurssit ovat komission julkaisemien virallisten kurssien mukaiset (Info-ecu ja EYVL) ja että ohjelmat maksattamatta olevien maksusitoumusten arvon uudelleen määrittämiseksi perustuvat tarkoituksenmukaisiin säännöksiä ja määräyksiä vastaaviin kursseihin ja johtavat tarpeellisiin mukautuksiin määrärahojen käytössä. SINCOM-järjestelmän sisältämät automaattiset tarkistukset on tutkittu sen varmistamiseksi, että toteutettujen maksusitoumusten ja maksujen määrät eivät ylitä vastaavia hyväksyttyjä määrärahoja. Toimivaltaiset henkilöstön jäsenet ovat säännösten ja määräysten mukaisesti hyväksyneet kirjanpitoon merkityt maksusitoumukset ja maksut, varustaneet ne hyväksymismerkinnällä ja vieneet ne kirjanpitoon. 3.35. Järjestelmän avulla on mahdollista yksilöidä riittävän hyvin tapaukset, joissa hyväksymismerkinnän antamisesta on kieltäydytty, tapaukset, joissa komissio on jättänyt tämän kieltäytymisen huomiotta sekä tapaukset, joissa komissio on päättänyt ottaa hyväksymismerkinnän antamisesta kieltäytymisen huomioon. Maksut on kohdennettu oikein sille varainhoitovuodelle, jonka aikana ne on merkitty kirjanpitoon. 3.36. Eroja maksusitoumusten kirjaustietojen ja maksusitoumusten saldojen välillä ei käytännöllisesti katsoen ole. Yksittäisten maksusitoumusten saldot on viety oikein tulostilin laatimiseksi käytettyyn päätiedostoon. 3.37. SINCOMia koskeneet tarkastukset antavat kuitenkin aiheen seuraaviin huomautuksiin: 3.38. Varainhoitovuoden 1994 toisen korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion osalta SINCOMiin kirjatut määrärahat eivät vastaa budjettivallan käyttäjän hyväksymiä määriä. Joidenkin määrärahojen määrissä on havaittu merkittäviä poikkeamia. 3.39. Vuoden 1994 korjaavista ja täydentävistä lisätalousarvioista tehtyihin SINCOM-tiedostoihin perustuvaa luetteloa on verrattu perusteellisesti virallisessa lehdessä julkaistuihin lisätalousarvioihin. Julkaisemisen yhteydessä tehdystä virheestä johtuvia poikkeamia on havaittu 77 budjettikohdan määrärahojen määrissä. Näin ollen kyseisten maksusitoumuksiin ja maksuihin käytettävien määrärahojen oikeat määrät eivät perustuneet viralliseen oikeudelliseen perustaan eli virallisessa lehdessä julkaistuun talousarvioon. 3.40. Siltä osin kuin on kyse määrärahasiirroista, jotka edellyttävät budjettivallan käyttäjän hyväksyntää, tiettyjä SINCOMiin rekisteröityjä määriä ei ole voitu täsmäyttää tilintarkastustuomioistuimen käyttöön annettuun asiakirja-aineistoon. 3.41. SINCOMista saatua määrärahasiirtojen yksityiskohtia koskevaa luetteloa on verrattu hyväksytyistä tai budjettivallan käyttäjälle ilmoitetuista määrärahasiirroista käytettävissä oleviin asiakirjoihin; kolmen määrärahasiirron kohdalla tulos ei ollut tyydyttävä. Varainhoitovuoden saldo 3.42. Kuten Euroopan unionin varainhoitovuoden 1994 talousarvion toteuttamisen tulosta koskevasta laskelmasta (tulostili ja varainhoitovuoden 1994 talousarvion toimia koskeva tase, II osan sivu 11) ilmenee, varainhoitovuoden saldoon sisältyy 2,1 miljoonan ecun erä, joka on tulos Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltioiden osallistumisesta yhteisön talousarvion rahoittamiseen. Määrä on maksettujen rahoitusosuuksien (90,7 miljoonaa ecua) ja varainhoitovuoden aikana suoritettujen osuuksia vastaavien menojen (88,6 miljoonaa ecua) välinen erotus. 3.43. Tämän 2,1 miljoonan ecun suuruisen jäännöksen kirjanpidollista käsittelyä koskevien yksityiskohtaisten ohjeiden puuttuessa ja varovaisuussyistä komission kirjanpitoyksiköiden olisi pitänyt kirjata kyseinen määrä erikseen asianmukaiselle tilille taseen vastattavaa-puolelle ennen EFTA-ETA-tilien selvittämisen valmistumista sen sijaan, että se sisällytettiin varainhoitovuoden saldoon. Euroopan unionin konsolidoitu tase 3.44. Euroopan unionin konsolidoidussa taseessa, jonka konsolidointi on yksinomaan komission vastuulla, esitetään oikein unionin taloudellinen tilanne, mutta se antaa kuitenkin aiheen jäljempänä mainittuihin varaumiin. 3.45. Konsolidoidun taseen tarkastus koostuu pääosin siitä, että tarkastetaan sen aritmeettinen oikeellisuus sekä se, että konsolidointiin sisältyvien yhteisön eri toimielinten ja muiden elinten taseet on koottu oikein. Tarkastuksissa ei ilmennyt poikkeavuuksia. 3.46. Tilintarkastustuomioistuimen mahdolliset huomautukset komission ja yhteisön muiden toimielinten ja elinten taseista koskevat myös konsolidoitua tasetta sen rakenteen vuoksi. Kirjanpitomenetelmien yhdenmukaistaminen 3.47. Yhdenmukaistettujen tilinpäätöstietojen esittäminen ja samanlaisten kirjanpitomenetelmien ja arviointisääntöjen soveltaminen niissä eri yksiköissä, joita konsolidointi koskee, ovat, muiden muassa, edellytyksiä, joiden on täytyttävä, ennen kuin konsolidointi voidaan toteuttaa. Yhteisön tilien osalta komissio on toimivaltainen vahvistamaan kirjanpitomenetelmät ja yhdenmukaistamaan tilinpäätöstietojen esitystä (21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen tiettyjen säännösten soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen 21 artikla). 3.48. On kuitenkin havaittu, että tilinpäätöstiedot eivät aina ole yhdenmukaisia tai että tiettyihin toimiin sovellettavat säännöt puuttuvat. 3.49. Esimerkiksi se, että atk-laitteet esitetään vain tiettyjen toimielinten osalta taseessa erikseen, saattaa johtaa taseen lukijaa harhaan. Tätä uutta esitystapaa on noudatettu ainoastaan komissiossa ja parlamentissa. Lisäksi on mainittava, ettei esitystapaa ole noudatettu johdonmukaisesti edes komission osalta sikäli, että yhteisen tutkimuskeskuksen atk-laitteet on sisällytetty kalustoon ja irtaimeen omaisuuteen. Taseeseen kaluston ja irtaimen omaisuuden osalta kirjattu määrä on näin ollen yliarvioitu, samalla kun atk-laitteiden määrä on aliarvioitu. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että uusi esitystapa lisää tilien informatiivisuutta. Komission on kuitenkin kannustettava muita yhteisön toimielimiä ja elimiä noudattamaan samaa käytäntöä. 3.50. Ei ole olemassa sääntöjä siitä, kuinka taseessa esitetään kiinteään omaisuuteen (esim. pitkäaikainen vuokrasopimus tai leasing) tai muihin vastaaviin oikeuksiin liittyvät sopimukset, joihin usein sisältyy osto-optio. Näin ollen tällaiset toimet eivät aina ilmene tileistä, oli kyse sitten taseesta tai sen liitetiedoista (ks. kohdat 3.97.-3.99.). 3.51. Koska eri toimielimet turvautuvat yhä useammin tällaisiin rahoitusmenetelmiin, komissiota kehotetaan käyttämään toimivaltaa, joka sille kuuluu varainhoitoasetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen 21 artiklan mukaan, ja vahvistamaan kirjanpitokäsittelyä koskevat säännöt, jotta tämänkaltaiset, tietyt tunnusmerkit täyttävät toimet sisällytettäisiin jatkossa asianmukaisella tavalla tilinpäätökseen. Komission tase Huomautuksia maksujen suorittamisesta ja merkitsemisestä kirjanpitoon 3.52. Keskustason - käteiskassajärjestelmä, pankkitilejä koskeva kirjanpito, yleinen kirjanpito ja NOSTRO-pankkitietojen täsmäytysjärjestelmä - otoksesta valikoitujen ja kassastamaksuihin johtaneiden maksutoimien tarkastuksessa ei ilmennyt tilien luotettavuuden osalta sen laatuisia virheitä, jotka olisi mainittava DASissa. Sellaisten valikoitujen toimien kohdalla, joista ei ollut keskustasolla aiheutunut varojen siirtoja, on tarkastettu viennit yleiseen kirjanpitoon; tällaisiin toimiin kuuluu esimerkiksi valtaosa EMOTR:n tukiosaston toimista, jotka vastaavat tosiasiallisesti ennakkomaksujen selvityksiä. Aineellista omaisuutta koskevat varaumat (Bryssel, Luxemburg ja edustustot) 3.53. Tilintarkastustuomioistuin esittää varauman komission taseeseen kirjatun Brysselissä ja Luxemburgissa sijaitsevan irtaimen omaisuuden arvon (254,2 miljoonaa ecua) osalta. 3.54. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut komission kiinteän ja irtaimen omaisuuden arvon. Selvitys koski Brysselissä ja Luxemburgissa sijaitsevaa kiinteää ja irtainta omaisuutta, jonka arvo on noin 445 miljoonaa ecua, sekä yhteisössä sijaitsevia toimistoja ja yhteisön ulkopuolella sijaitsevia edustustoja. 3.55. Kyse on omistuksessa olevista rakennuksista (134 miljoonaa ecua), aineellisesta omaisuudesta maksetuista ennakko- ja etumaksuista (12,1 miljoonaa ecua), ajoneuvoista (11,2 miljoonaa ecua), atk-laitteista (151,5 miljoonaa ecua) ja muusta irtaimesta omaisuudesta (136,4 miljoonaa ecua). Irtaimeen omaisuuteen kuuluvien esineiden kokonaismäärä on noin 450 000. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset johtivat seuraaviin toteamuksiin (lähemmin yksityiskohdista, ks. varainhoitovuotta 1994 koskevan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen luku 13) (). Brysselissä sijaitsevat rakennukset 3.56. BREYDEL-rakennuksessa tehtyjä muutostöitä koskevaa määrää lukuun ottamatta taseessa esitetyt ja taseen liitetiedoissa perustellut määrät antavat luotettavan kuvan Brysselissä 31 päivänä joulukuuta 1994 olevan kiinteän omaisuuden arvosta. BREYDELiä koskeva määrä olisi kuitenkin perusteltava paremmin. Taseeseen merkityn määrän (8,5 miljoonaa ecua) ja SINCOMiin rekisteröityjen maksujen (10,0 miljoonaa ecua) välinen ero on noin 1,5 miljoonaa ecua. Aineellista omaisuutta koskevat ennakko- ja etumaksut (hankittavat rakennukset) 3.57. Tilintarkastustuomioistuin on tyytyväinen siihen, että kirjanpitomenetelmiä on muutettu ottamalla komission taseessa käyttöön "Aineellista omaisuutta koskevat ennakko- ja etumaksut" -kohta (sitä vastaava erä taseen vastattavaa-puolella sisältyy kohtaan "Oma pääoma"). 3.58. Komission on kuitenkin toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, jotta sillä olisi tulevaisuudessa mahdollisuus ilmoittaa kyseiset määrät täsmällisesti. Kyseisen irtaimen omaisuuden arvo oli 31 päivänä joulukuuta 1994 noin 18,8 miljoonaa ecua (eikä 12,1 miljoonaa ecua). Brysselissä sijaitseva irtain omaisuus 3.59. Tilintarkastustuomioistuimella ei ole luotettavaa tietoa siitä, antavatko irtainta omaisuutta koskevat määrät taseessa luotettavan kuvan komission Brysselissä ja Luxemburgissa sijaitsevasta omaisuudesta. 3.60. Tämä toteamus johtuu siitä, että lukuisten esineiden olemassaoloa on mahdotonta varmistaa, sillä luotettavat tiedot niiden sijaintipaikasta puuttuvat ja SYSBIEN-tietokantaan otettujen esineiden arvoa on käytännössä mahdotonta tarkastaa. Tällaisen omaisuuden taseeseen kirjattu arvo on 254,2 miljoonaa ecua (kalusto, irtain omaisuus ja atk-laitteet). Yhteisön ulkopuolella sijaitseva irtain omaisuus 3.61. Yhteisön ulkopuolella sijaitsevien edustustojen irtaimesta omaisuudesta pidetyissä omaisuusluetteloissa (30,2 miljoonaa ecua) ilmenee edelleen samoja ongelmia, jotka tilintarkastustuomioistuin on toistuvasti tuonut ilmi vuosikertomuksissaan vuodesta 1979 alkaen (). Viime aikoihin asti missään vaiheessa ei ole tehty tarvittavia tarkastuksia, kun edustustoista on lähetetty tietoja komission tilinpitäjälle. Joistakin tällä välin tehdyistä korjauksista huolimatta tilintarkastustuomioistuin ei havaitsemiensa poikkeavuuksien vuoksi voi katsoa, että edustustoissa sijaitsevan omaisuuden arvosta esitetyt tiedot ovat oikeat. Huomautukset osuuksista ja lainanannosta 3.62. EC Investment Partners -rahoitusvälineeseen liit- tyvien määrien jakautuminen osuuksiin (15,2 miljoonaa ecua) ja lainanantotoimiin (54,3 miljoonaa ecua) ei vastaa tosiasiallista tilannetta. Oikeilta määriltään osuudet ovat 4,3 miljoonan ecun verran tasearvoa pienemmät ja lainanantotoimet vastaavasti suuremmat. Huomautukset pankkitileistä Pankkitilejä koskeva kirjanpito 3.63. Komission pyrkimykset tällä alalla ovat tuottaneet myönteisiä tuloksia. Komissio on onnistunut vähentämään pankkitilejä koskevan kirjanpidon viiveitä ja täsmäyttämään kuukausittain pankkitilejä koskevan osakirjanpidon ja yleisen kirjanpidon numerotiedot siten, että vallitsevat erot on selitetty. Kummankin kirjanpidon mukaiset pankkisaldot olivat samat 31 päivänä joulukuuta 1994. Erityispankkitili 3.64. Tileihin ei ole merkitty erästä komission erityispankkitiliä, jonka saldo on suhteellisen vähäinen. 3.65. Varainhoitovuotta 1993 koskevassa vuosikertomuksessa (kohta 14.122) pantiin merkille sellaisen komission kirjanpidosta puuttuvan erityispankkitilin olemassaolo, jonka komissio oli avannut vuonna 1991 belgialaisessa pankissa erään rakennuksen vuokraa koskeneen ulosottopäätöksen jälkeen. Vaikka komissio sitoutui vastauksissaan ottamaan kyseisen pankkitilin huomioon jatkossa, tiliä (8 miljoonaa Belgian frangia eli 0,2 miljoonaa ecua) samoin kuin vastaavaa velkaa ei vieläkään ole merkitty kirjanpitoon. Pankkitilien täsmäytysjärjestelmä (NOSTRO) 3.66. Vuoden lopussa tehdyt pankkitilien täsmäytykset antavat aiheen erinäisiin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin. 3.67. Tänäkin vuonna vuoden lopun pankkitilitietojen täsmäytys oli vaikeasti hyödynnettävissä. 3.68. Lukuisten pankkitilien kohdalla pankkisaldo ja/tai NOSTROn kirjanpitosaldo eivät vastanneet vuoden lopun saldoa (ks. myös varainhoitovuotta 1993 koskevan vuosikertomuksen kohta 14.112 a). 3.69. Tilintarkastustuomioistuin korostaa, että komission on jatkossa huolehdittava paremmin loppuvuoden töiden yhteensovittamisesta tältä osin; kyse ei ole ainoastaan siitä, että helpotettaisiin tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyötä, vaan ennen kaikkea komission omien yksiköiden loppuvuoden työn helpottamisesta. Huomautukset maksujärjestelmistä 3.70. Eteläisen Välimeren alueen maiden kanssa tehtyjä rahoituspöytäkirjoja koskevien maksujärjestelmien osalta kirjattu määrä (7,5 miljoonaa ecua) ei ilmennä oikein näissä maissa varainhoitovuoden päättyessä käytettävissä olevia yhteisön varoja. Varaumat, jotka koskevat saatavia jäsenvaltioilta Tulleja ja maatalousmaksuja koskevat erilliset kirjanpidot 3.71. Tulleja ja maatalousmaksuja koskevissa erillisissä kirjanpidoissa havaittujen virheiden ja ongelmien laajuuden vuoksi taseeseen tältä osin kirjattua noin 577 miljoonan ecun määrää on mahdotonta pitää luotettavana. 3.72. Erillinen kirjanpito toimitetaan tiedoksi neljännesvuosittain. Se koskee ennen kaikkea sellaisia tulleja ja maatalousmaksuja, joita jäsenvaltiot eivät ole kantaneet ja joita ne eivät takaa tai jotka on taattu, nutta kiistetty. 3.73. Jäsenvaltioissa pidetyt erilliset kirjanpidot, joihin komission tiedot perustuvat, sisältävät lukuisia virheitä ja puutteita, joista vakavin on se, etteivät ne ole perusteellisia. Esimerkiksi Antwerpenin toimistossa Belgiassa havaittua ja velalliselle ilmoitettua 49 miljoonan ecun petosta ei ollut kirjattu vielä varainhoitovuoden 1994 lopussa. Eri jäsenvaltioissa tehdyissä tarkastuksissa erillisessä kirjanpidossa ilmeni monenlaisia puutteita; näin kävi erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa kansalliset viranomaiset ovat tarkastusten seurauksena kehottaneet asianomaisia yksiköitä toteuttamaan tarpeelliset parannukset. EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvät saatavat 3.74. EMOTR:n tukiosaston varainhoitovuosien 1989-1991 tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvät saatavat jäsenvaltioilta, suuruudeltaan noin 2 000 miljoonaa ecua, eivät ilmene tileistä. 3.75. Komission 30 päivänä marraskuuta 1994 () ja 21 päivänä joulukuuta 1994 () tehdyt päätökset johtivat noin 2 000 miljoonan ecun negatiivisiin korjauksiin, joista kolme neljäsosaa koskee maitokiintiöitä Espanjassa, Kreikassa ja Italiassa. Nämä negatiiviset korjaukset vastaavat kannettavia budjettituloja. Korjaukset tehdään varainhoitovuosien 1995-1998 aikana sitä mukaa kuin kyseisiä varainhoitovuosia koskeviin jäsenvaltioiden kuukausittaisiin menoilmoituksiin sisältyy negatiivisia menoja. 3.76. Tilintarkastustuomioistuin arvostelee edelleen tällaista varainhoitosäännöstöjen vastaista käytäntöä. Kannettavien tulojen kohdalla komission olisi pitänyt soveltaa varainhoitoasetuksen 28 artiklan säännöksiä, so. tehdä ennalta ehdotus saatavista. Menettely olisi mahdollistanut kyseisten saatavien kirjaamisen taseen vastaavaa-puolelle, mikä olisi taannut paremmin yhteisön tilien selkeyden. Huomautukset petollisten menettelyjen ja säännönvastaisuuksien toteamiseen liittyvistä mahdollisista saatavista 3.77. Siltä osin kuin kyse on komission tiedossa olevien petollisten menettelyjen ja väärinkäytösten seurauksena mahdollisesti perittävistä määristä, komission tilinpäätöksessä otsakkeen "mahdolliset saatavat" alla annettuja tietoja olisi parannettava, jotta tilinpäätöksen lukija saisi kokonaiskuvan tämänlaatuisista mahdollisista saatavista. Otsake "mahdolliset saatavat" kattaa ainoastaan jäsenvaltioiden ilmoittamat, EMOTR:n tukiosastoa koskevat tapaukset. Omiin varoihin liittyvät tapaukset, jotka on suurelta osin kirjattu jo muualle taseeseen B-kirjanpidon yhteydessä, eivät ilmene tässä yhteydessä, kuten eivät myöskään rakennerahastoja koskevat tapaukset, joita ei ole merkitty minnekään. Omia varoja ja rakennerahastoja koskeviin ilmoitettuihin tapauksiin liittyvien unionin mahdollisten saatavien määrä on kuitenkin vähintään 500 miljoonaa ecua. Kertomus sisältää seuraavat tiedot: >TAULUKON PAIKKA> 3.78. Vuotta 1994 koskeneessa petollisten menettelyjen torjuntaa koskevassa vuosikertomuksessaan () komissio antaa taloudellisia tietoja EMOTR:n tukiosastoa, omia varoja ja rakennerahastoja koskeneista petostapauksista. Tiedot koskevat ainoastaan varainhoitovuosia 1991-1994 eikä niitä voida korvata kirjatuilla tiedoilla (EMOTR:n tukiosasto; saatavat 31.12.1994 EMOTR:n tukiosaston perustamisen jälkeen ilmoitettujen petostapausten perusteella) tai tiedoilla, jotka olisi kirjattava (omat varat ja rakennerahastot) unionin tilinpäätöksen IV osaan mahdollisia saatavia koskevaan kohtaan, sillä ne eivät kata vuotta 1991 edeltäneitä tapauksia, joiden osalta maksuja ei ole vielä peritty. Petollisten menettelyjen torjuntaa koskeva kertomus ei kuitenkaan ole kirjanpidosta tehty yhteenveto vaan selostus, jonka on laatinut äskettäin perustettu koordinaatioyksikkö UCLAF pääosin jäsenvaltioiden toimittamien tietojen pohjalta. 3.79. Tiedot ovat riittämättömät eikä niillä korvata IV osan osuuden "mahdolliset saatavat" puutteita; ko. osuudessa rajoittaudutaan mainitsemaan ja antamaan yksityiskohtia EMOTR:n tukiosastoa koskevasta 1 140,16 miljoonan ecun määrästä, jota jäsenvaltiot eivät 31.12.1994 mennessä olleet perineet takaisin (IV osa, sivu 54, taulukko 2). 3.80. Lähtökohdaksi ei myöskään voida ottaa sitä, että jäsenvaltioiden toimittamat tiedot olisivat sataprosenttisesti oikeat ja ennen kaikkea täydelliset. On syytä uskoa, että komission tilanteesta antamassa kuvassa aliarvioidaan laajalti ilmoitettujen petollisten menettelyjen ja säännönvastaisuuksien todellinen ulottuvuus. Epäilystä vahvistaa esimerkiksi se, että tietyt jäsenvaltioiden tiedonantovelvoitteita koskevat säännöstöt ovat astuneet voimaan vasta äskettäin tai niissä ei velvoiteta jäsenvaltioita saattamaan tiedonantojaan ajan tasalle säännöllisesti siltä osin kuin kyseessä ovat jatkotoimenpiteet, joihin ilmoitukset ovat johtaneet, sekä se, että rakennerahastojen osalta tietyt jäsenvaltiot (Italia, Belgia) ovat vuodesta 1990 alkaen pidättäytyneet toimittamasta minkäänlaisia tiedonantoja. Epäilys perustuu myös petostapausten taloudellisen seurannan ja takaisinperintäehtojen tilaan; komission itsensäkin mielestä ko. tilanne on epätyydyttävä (). Taseen ulkopuolisten sitoumusten todellista määrää koskevat varaumat 3.81. Euroopan unionin monet mahdolliset velvoitteet, jotka ovat suuruudeltaan vähintään 88 000 miljoonaa ecua, eivät käy ilmi taseesta eivätkä edes taseen ulkopuolisia sitoumuksia koskevista liitteistä. Monivuotiset päätökset ja velvoitteet 3.82. Rakennerahastojen täytäntöönpano toteutetaan asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa ennalta tehtyjen sopimusten mukaisesti eli ohjelmien hyväksymistä koskevin komission päätöksin. Niissä vahvistetaan Euroopan unionin velvoite niitä kolmansia osapuolia kohtaan, joita asia koskee, määrittämällä erityisesti yhteisön rahoitusosuuden kokonaismäärä monivuotiselle ajanjaksolle. Koska määrärahojen sitominen on jaksotettu useille varainhoitovuosille vuotuisten maksuerien toteuttamisen etenemisen mukaisesti, tilinpäätöksessä tai Euroopan unionin velvoitteita ja mahdollisia kustannuksia koskevan IV osan liitteessä olisi ilmoitettava taseen ulkopuoliset sitoumukset luotettavan ja täydellisen kuvan antamiseksi, silloin kun tällaiset sitoumukset eivät vielä ole antaneet aihetta vastaaviin kirjanpitoon merkittyihin maksusitoumuksiin. 3.83. Rakennerahastouudistuksen toinen vaihe alkoi vuonna 1994, ja kyseisenä vuonna tehdyissä päätöksissä vahvistetaan niin ollen rahoitettava kokonaismäärä koko toisen vaiheen ajaksi eli vuosiksi 1994-1999. >TAULUKON PAIKKA> 3.84. Kolmen rakennerahaston osalta vuonna 1994 tehdyissä päätöksissä määrätään yli 84 765 miljoonan ecun kokonaistuen myöntämisestä. Vuoden 1994 maksueristä aiheutui varainhoitovuoden kuluessa hieman yli 13 348 miljoonan ecun suuruiset kirjanpitoon merkityt maksusitoumukset. Näin ollen varainhoitovuoden lopussa seuraavien varainhoitovuosien aikana täytäntöönpantavat velvoitteet ovat yli 71 417 miljoonaa ecua. Alla olevassa taulukossa annetaan tarkat tiedot näistä luvuista. EMOTR:n tukiosastoon liittyvä poikkeava kirjanpitokausi 3.85. Taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin ei ole merkitty Euroopan unionin oikeudellisia sitoumuksia jäsenvaltioille siltä osin, kuin kyse on jäsenvaltioiden EMOTR:n tukiosaston puitteissa 16.10.-31.12.1994 suorittamista maksuista, jotka ovat määrältään noin 16 083 miljoonaa ecua. 3.86. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1287/95 (), mukaan komissio korvaa varainhoitovuoden 1995 aikana menot, jotka jäsenvaltiot ovat maksaneet EMOTR:n tukiosaston toimenpiteiden yhteydessä vuoden 1994 lokakuun 16 päivän ja joulukuun 31 päivän välisenä aikana. 3.87. Koska nämä menot ovat lopullisia Euroopan unionin yleisessä talousarviossa, ellei myöhemmin toteutettavasta tilien tarkastus- ja hyväksymismenettelystä muuta johdu, niiden määrän pitäisi ilmetä taseen ulkopuolisina sitoumuksina varainhoitovuoden 1994 tileissä. Tämän tekee tietojen täydellisyyden ja luotettavuuden kannalta entistä tarpeellisemmaksi se, että uuden yhteisen maatalouspolitiikan myötä erityisesti peltoviljelyn alalla jäsenvaltioiden kyseisenä ajanjaksona suorittamat menot ovat huomattavan suuret, eli 43 prosenttia varainhoitovuoden 1995 EMOTR:n tukiosastoon liittyvistä määrärahoista. Tämä huomio ei vaikuta niiden vuoden 1994 menojen määrän paikkansapitävyyteen, jotka on kirjattu tulostilille, sikäli kuin niihin sisältyy jäsenvaltioiden 16.10.1993-31.12.1993 suorittamat maksut. Takaus pankkiluotolle 3.88. Taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin ei ole merkitty riskiä, joka yhteisölle on aiheutunut 500 miljoonan ecun suuruisesta takauksesta pankkisyndikaatille; takaus koski entiselle Neuvostoliitolle myönnettyä, yhteisöstä peräisin olevien maatalous- ja elintarviketuotteiden maahantuonnin rahoittamiseen tarkoitettua luottoa (). Yhteisön takaus kattaa 500 miljoonan ecun määrään saakka ja 98-prosenttisesti mahdolliset pääoma- ja korkotappiot velallisen jättäessä takaisinmaksun suorittamatta. Toimenpiteeseen liittyvien erääntymättömien lainojen pääoman arvo oli 31 päivänä joulukuuta 1994 suuruudeltaan 132,6 miljoonaa ecua. 3.89. Pankkisyndikaatin myöntämälle luotolle annettua takausta ei ole merkitty taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin, toisin kuin EIP:n omista varoistaan kolmansille maille myöntämiin lainoihin ja yhteisön lainanottoon liittyvät takaukset. Swap-toimia koskevat sitoumukset 3.90. Valuutta- ja valuuttakurssiswappeja koskevat sitoumukset (975 miljoonaa ecua saatavia, 996,2 miljoonaa ecua maksettavia), jotka on merkitty maksutasetta koskevan taseen järjestelytileille, puuttuvat komission taseen ulkopuolisten sitoumusten joukosta, vaikka kyseisen rahoitusvälineen tase on sisällytetty komission konsolidoituun taseeseen. Sama pätee myös swap-toimiin, jotka koskevat yhteisön uutta rahoitusvälinettä (NIC) ja Euratom-rahoitusvälinettä, joiden osalta kyseiset sitoumukset ovat samalla tavalla puutteellisia vastaavissa tilinpäätöstiedoissa. Huomautukset taseen liitetiedoista 3.91. Komission taseen liitetietojen laatu on yleisesti ottaen parantunut. Komissiota kehotetaan kuitenkin jatkamaan näitä parannustoimia. Muiden yhteisöjen toimielinten ja elinten taseet Aineellista omaisuutta koskevat varaumat 3.92. Tilintarkastustuomioistuin esittää varaumia useiden yhteisöjen toimielinten ja elinten taseisiin kirjatun irtaimen omaisuuden arvosta (121,1 miljoonaa ecua). 3.93. Euroopan parlamentin kohdalla taseeseen kirjattu määrä (86,9 miljoonaa ecua) ei vastaa omaisuusluettelona käytetyn IMMO-tietokannan mukaista määrää. Lisäksi joka kolmas vuosi toteutettavan ja viimeksi vuonna 1994 loppuun saatetun fyysisen tarkastuksen tuloksena tehtäviä oikaisuja ei ollut 31 päivänä joulukuuta 1994 sisällytetty vielä taseeseen. 3.94. Neuvoston osalta joka kolmas vuosi toteutettavan ja viimeksi vuonna 1994 loppuun saatetun fyysisen tarkastuksen tuloksena tehtäviä oikaisuja ei ollut 31 päivänä joulukuuta 1994 sisällytetty vielä taseeseen kirjattuun määrään (28,6 miljoonaa ecua). Neuvoston mukaan ne koskevat noin 1 250 esinettä, jotka ovat edelleen kirjattuina omaisuusluetteloon, mutta joiden olemassaoloa ei ole voitu vahvistaa. 3.95. Talous- ja sosiaalikomiteassa sekä alueiden komiteassa taseeseen kirjattu määrä, jonka on laskenut irtaimistoon liittyvistä asioista vastaava yksikkö, kuten muissakin toimielimissä, ei perustu omaisuusluetteloihin. Omaisuusluetteloissa havaitut puutteet (esim. kirjaukset eri valuuttoina ilman muuntamista ecuiksi, kokonaismäärien puuttuminen, tyhjät sivut) tekevät täsmäyttämisen kirjanpitoon merkittyihin lukuihin lähes mahdottomaksi. Talous- ja sosiaalikomiteassa ei lisäksi ole tehty fyysistä tarkastusta ainakaan kahteentoista vuoteen. 3.96. Euroopan parlamentin, neuvoston ja yhteisön tuomioistuimen taseet tai taseen liitetiedot eivät sisällä tietoja tärkeistä oikeuksista kiinteään omaisuuteen tai muista vastaavista oikeuksista (292 miljoonaa ecua) eivätkä kiinteää omaisuutta koskevista velvoitteista (1 823 miljoonaa ecua). 3.97. Parlamentti on tehnyt kaksi pitkäaikaista (pituudeltaan 27 ja 20 vuotta) vuokrasopimusta, joihin sisältyy osto-optio; sopimukset koskevat rakennusta Brysselissä (1 000 miljoonaa ecua ja korot) ja rakennusta Strasbourgissa (443 miljoonaa ecua ja korot). Taseessa tai sen liitetiedoissa ei ole minkäänlaisia tietoja kyseisistä toimista. 3.98. Niiden ennakkomaksujen kokonaismäärä, jotka neuvosto on suorittanut Consilium-rakennuksen rakentamiseksi Brysseliin, oli 292 miljoonaa ecua 31 päivänä joulukuuta 1994; kokonaiskustannukset arvioitiin 332 miljoonaksi ecuksi 31 päivänä joulukuuta 1993. Talousarviovaroista suoritettuja ennakkomaksuja ei ole ilmoitettu taseessa, eikä saldoa koskeva, noin 40 miljoonan ecun suuruinen rahoitussitoumus ilmene taseen ulkopuolisista sitoumuksista, mikä on vastoin komission noudattamaa käytäntöä (ks. kohta 3.57). 3.99. Yhteisön tuomioistuin allekirjoitti 15 päivänä marraskuuta 1994 Luxemburgin valtion kanssa sopimuksen rakennuksistaan. Vaikka sopimusta ei kutsuta rahoitusleasing-sopimukseksi, sillä on vastaavat pääasialliset tunnusmerkit ja siihen sisältyy omaisuuden siirtoa koskeva lauseke. Yhteisön tuomioistuin sitoutuu tällä sopimuksella maksamaan 31 päivään joulukuuta 2015 asti vuotuisen korvauksen, jonka suuruus on ± 634 miljoonaa Belgian frangia. Rakennusten omistus siirretään rajoituksitta tuomioistuimelle päivänä, jona Luxemburgille maksettujen korvausten kokonaismäärä vastaa rakennusten myyntihintaa. Kokonaismyyntihinnasta vähennettävän osuuden laskennasta vastaa riippumaton asiantuntija ottaen huomioon kaikki yhteisön tuomioistuimen vuokrina tai korvauksina suorittamat maksut. Sopimukseen liittyvä rahoitussitoumus (jonka voidaan arvioida olevan noin 340 miljoonaa ecua, mikäli huomioon otetaan ainoastaan vuoteen 2015 mennessä maksettavat korvaukset) ei ilmene tileiltä tai liitetiedoista. Huomautukset pankkitileistä 3.100. Tilintarkastustuomioistuin ei voi arvioida talous- ja sosiaalikomitean taseen vastaavaan merkityn avista-tilien määrän (0,9 miljoonaa ecua) luotettavuutta, koska kirjanpidon pankkitilitietojen täsmäytystä pankin tilitietoihin ei ollut vahvistettu 31 päivänä joulukuuta 1994. TILIEN PERUSTANA OLEVIEN TOIMIEN LAILLISUUS/ASIANMUKAISUUS Tuloja koskevat toimet Perinteiset omat varat 3.101. Perinteisten omien varojen osalta jäsenvaltioissa toteutetuissa otantamenetelmällä valittuihin tilien perustana oleviin toimiin kohdistuneissa tarkastuksissa ei ole havaittu sellaisia tekijöitä, jotka asettaisivat kyseisiä toimia vastaavien tulojen laillisuuden ja asianmukaisuuden kyseenalaiseksi. Tarkastuksissa ei myöskään ole havaittu niin merkittäviä sisältövirheitä, että ne olisivat vaikuttaneet yhteisön talousarvioon todettujen ja kannettujen maksujen osalta. On kuitenkin korostettava, että tilintarkastustuomioistuimen valitsemaa tarkastuserää ei voida pitää koko perusjoukkoa edustavana näytteenä, sillä yhdelläkään viranomaisella ei todistettavasti ole luetteloa sellaisesta tuonnista, josta ei ole tehty ilmoitusta tulliviranomaiselle. Sama ongelma koskee erityisesti ilmoitukseen perustuvia veroja. Näin ollen on mahdotonta arvioida, onko kaikki perinteiset omat varat todettu ja kannettu asianmukaisesti. 3.102. Perinteisiä omia varoja koskeneisiin tarkastuksiin sisältyi tilien perustana olevien toimien kansallisten keskittämisjärjestelmien toimintaan kohdistuneita testejä. 3.103. On aiheellista mainita, että otos tilien perustana olevista toimista valittiin komission kantamien määrien perusteella. Menetelmä ei näin ollen anna mahdollisuutta arvioida tullimaksuista vapauttamista tai nollatullien soveltamista eikä ennen kaikkea toimia, joita ei ole ilmoitettu tulliselvitettäviksi. Tulleista ja maatalousmaksuista saatavien tulojen tarkastuksen yhteydessä puute on ratkaistu empiirisesti tullista vapautetun tuonnin tai sellaisen tuonnin, johon sovelletaan nollatullia, osalta analysoimalla sellaisten toimien lisäksi, joista on aiheutunut tullien kanto, myös niitä toimia, jotka eivät ole johtaneet tullien tai maksujen kantamiseen. Tullit ja maatalousmaksut 3.104. Otokseen valittujen toimien tarkastuksessa ja muiden satunnaisesti valittujen toimien tarkastuksessa ei ole ilmennyt merkittäviä ongelmia, jotka vaikuttaisivat tilien luotettavuuteen ja niiden sisältöön. Merkittävimmät ongelmat koskevat laillisuutta/asianmukaisuutta, erityisesti määrärahojen käyttöönasettamista koskevien määräaikojen noudattamista. 3.105. Tulleja ja maatalousmaksuja koskevien vakavien virheiden todennäköisin kumulatiivinen määrä on merkitykseltään vähäinen, noin 10 miljoonaa ecua. 3.106. DASin yhteydessä otantaan valittujen toimien tarkastamisen yhteydessä tehdyissä tutkimuksissa havaittiin niin ikään monenlaisia ongelmia, erityisesti käyttöön asettamista koskevien määräaikojen noudattamisessa. Tanskassa havaittiin kummassakin tarkastuksen kohteeksi valitussa toimipaikassa järjestelmällisiä viiveitä, jotka koskivat noin kymmentä prosenttia todetuista tuloista. Tietyissä toimipaikoissa Kreikassa kuukauden viimeisen päivän tulot siirretään järjestelmällisesti seuraavalle kuukaudelle. Alankomaissa esiintyy joissakin tapauksissa viiveitä todettujen tulojen ottamisessa tileille määräaikaisilmoituksin. Komission olisi muistutettava jäsenvaltioita siitä, että käyttöön asettamisen määräaikoja on noudatettava, sekä huolehdittava siitä, että asianmukaiset viivästyskorot vaaditaan maksettaviksi. 3.107. Suurin tulli- ja maataloustuloja uhkaava riski saattaa kuitenkin olla tulliselvitettäväksi ilmoittamisen laiminlyönti, joka määritelmän mukaisesti jää erittäin laajalti tarkastuslausuman yhteydessä tehtyjen tutkimusten ulkopuolelle. Jäsenvaltioiden komissiolle ilmoittamien säännönvastaisuuksien sekä passituksiin liittyvien ilmoittamatta jätettyjen säännönvastaisuuksien rahamääräinen arvo on noin 300 miljoonaa ecua, eli noin kaksi prosenttia kannetuista tulleista ja maatalousmaksuista. Koska ilmiö on perinteisten omien varojen osalta näin merkittävä, petollisten menettelyjen torjuntaa ja paljastamista koskevien säännösten ja määräysten tiukentaminen on olennaisen tärkeää. 3.108. On otettava huomioon, että käytännössä kaikkiin tuontia koskeviin petollisiin menettelyihin kytkeytyy automaattisesti myös tuonnin yhteydessä perittävää arvonlisäveroa koskeva petos, joka viime kädessä vaikuttaa myös alv-varaan. Kyseinen vaikutus, joka voidaan arvioida noin 60 miljoonaksi ecuksi, on kuitenkin suhteellisen merkityksetön. 3.109. Viime kädessä virheiden ja petollisten menettelyjen vaikutus ulottuu täydentävänä varana käytettyyn BKTL-varaan. Sokerimaksut 3.110. Tarkastettavaan otokseen sisältyi yhdeksän tointa; näistä yhtä, joka koski Réunionilla olevaa velallista, ei voitu tarkastaa maksajana toimivaa elintä edemmäksi. Kahdeksasta velallisen tasolle saakka tarkastetusta tapauksesta kolmessa voidaan katsoa esiintyneen virheitä. 3.111. Ensimmäinen virhe koski sitä, että Yhdistynyt kuningaskunta maksoi tuotantomaksun saldon kuukautta myöhemmin kuin mitä säännöksissä edellytetään; säännösten mukaisesti saldo on vahvistettava lokakuussa, jotta se voitaisiin maksaa komissiolle joulukuussa. Havaittiin kuitenkin, että vuoden 1993 saldo, suuruudeltaan 15 952 344 ecua, maksettiin komissiolle vasta tammikuussa 1994. Tämän seurauksena vuoden 1994 tulot ovat saldon verran yliarvioituja. Vaikuttaa siltä, että sama toistuu vuonna 1994, sillä joulukuussa 1994 maksettavaksi kuuluva 14 974 768 ecun suuruinen määrä maksettiin tosiasiassa tammikuussa 1995. Lisäksi määrää, joka olisi pitänyt maksaa vuonna 1994, ei ole kirjattu komission taseeseen todettuina mutta vielä kantamattomina tuloina. Viivästyneistä maksuista olisi myös perittävä viivästyskorot. 3.112. Tutkittaessa Ranskan joulukuussa 1994 maksamien maksujen saldoja ilmenee, että lisämaksut, jotka on kirjattava erityiseen talousarvion alamomenttiin (alamomentti 1160), olikin kirjattu sokerin tuotantomaksuja koskevaan alamomenttiin 1100. Kirjausvirheen vuoksi alamomenttiin 1100 kirjatut tulot on arvioitu 32 011 134 ecua liian suuriksi ja alamomentin 1160 tulot vastaavasti liian pieniksi. 3.113. Espanjassa viranomaiset eivät olleet hyväksyneet tiettyä varastoa, minkä vuoksi se ei sisältynyt hyväksytyistä varastoista laadittuun viralliseen luetteloon. Näin ollen kyseisestä varastosta myydystä sokerista ei olisi pitänyt periä varastointimaksua (eikä varastointikuluja olisi toisaalta pitänyt korvata). Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat 3.114. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat eivät anna aihetta tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin siltä osin, kuin kyseessä on laskelmien luotettavuus ja perustietojen vahvistamiseksi sovellettujen menetelmien laillisuus/asianmukaisuus. Alv:oon perustuva oma vara 3.115. Tarkastukset koskivat - yhdenmukaisen verokannan, sen määrittelyyn vaikuttavien eri tekijöiden ja tästä seuraavien kahdestoistaosien laskentaa, - varainhoitovuoden 1994 alv-tuloihin saldomekanismin kautta vaikuttavien varainhoitovuotta 1993 koskevien otteiden tutkintaa, - kahdestoistaosien, saldojen ja mukautusten kantoa ja merkitsemistä kirjanpitoon, - jäsenvaltioiden kansallisten lainsäädäntöjen yhdenmukaistamista koskevien alv-direktiivien saattamista oikealla tavalla osaksi kansallista oikeutta. 3.116. Eri tarkastuksissa ei ilmennyt merkittäviä ongelmia, jotka saattaisivat muuttaa komission tilejä. On kuitenkin korostettava, että komissio on esittänyt lukuisia varaumia otteiden sisällöstä ja huomauttanut eri tapauksissa, että alv-direktiivejä ei ole saatettu oikealla tavalla osaksi kansallista oikeutta. Näiden seikkojen taloudellinen vaikutus voi kuitenkin vaihdella huomattavasti; taloudellisen vaikutuksen laskeminen edellyttää pitkäaikaista ja monimutkaista työtä, joten vaikutusta on mahdotonta määrittää kvantitatiivisesti. Bruttokansantuloon (BKTL) perustuva oma vara Bruttokansantulo (BKTL) määräytymisperusteena 3.117. BKTL lasketaan kussakin jäsenvaltiossa vahvistetun kansantalouden tilinpidon perusteella; laskennasta vastaavat erikoistuneet monopoliaseman saavuttaneet julkiset laitokset monimutkaisten tilastollisten ja ekonometristen menetelmien mukaisesti. Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat tiedot tarkastetaan kahdesti; tarkastustyöstä huolehtii toisaalta komissio (Eurostat) asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 19 artiklan mukaisesti, toisaalta BKTL-komitea direktiivin 89/130/ETY 7 artiklan mukaisesti. BKTL-komitea antoi lokakuussa 1994 lausuntonsa varainhoitovuotta 1993 koskevista tiedoista; lausunnon mukaan "luvuista ilmenevät jäsenvaltioiden jatkuvat ja optimaaliset ponnistelut vertailukelpoisten ja edustavien tietojen tuottamiseksi". 3.118. Kansantalouden tilinpidon luotettavuuden tarkastusta rajoittaa tilastojen luottamuksellisuus. Työhön tarvittaisiin kansantalouden tilinpidon laatimisen erikoisasiantuntijoita myös huomattavasti enemmän kuin mitä tilintarkastustuomioistuimella on nykyisin käytettävissään. Lisäksi makrotaloudellinen BKTL-tunnusluku ei tilastollisen luonteensa vuoksi sovellu hyvin tilien perustana olevien toimien laillisuuden/asianmukaisuuden tarkastukseen, kun tavoitteena on tarkastuslausuman antaminen. 3.119. Tästä syystä tarkastukset ovat kohdistuneet siihen, noudattavatko jäsenvaltiot markkinahintaisen bruttokansantulon laatimisen yhdenmukaistamisesta 13 päivänä helmikuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/130/ETY, Euratom () vahvistettuja käsitteitä ja menettelyjä. Varainhoitovuotta 1994 koskevat, jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat BKTL-tunnusluvut eivät vastoin tavoitteita ole riittävän perusteellisia, luotettavia ja vertailukelpoisia, sillä tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1994 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 1.117 ja sitä seuraavissa kohdissa mainitut ongelmat ovat ratkaisematta. Tilanne on tällainen erityisesti komission edelleen voimassa olevien varaumien osalta. Varaumien tai ratkaisemattomien ongelmien vaikutusta BKTL:n määräytymisperusteen laatuun ja näin ollen alv- ja BKTL-varojen järjestelmään on mahdoton arvioida tarkoituksenmukaisten keinojen puuttuessa. BKTL:oon perustuva oma vara (täydentävä vara) 3.120. BKTL-varan osalta tarkastuslausuma koskee BKTL-varan toteamiseen johtavien menetelmien luotettavuutta sekä laillisuutta/asianmukaisuutta. Tarkastuslausumassa otetaan huomioon seuraavat osatekijät: a) omien varojen ylärajan määrittäminen, b) omien varojen "täydentävään määräytymisperusteeseen" sovellettavan yhdenmukaisen kertoimen laskenta, c) niiden määrien laskenta, jotka kunkin jäsenvaltion on maksettava täydentävänä varana, d) kuukausittain maksettavien kahdestoistaosien laskenta, niiden kanto ja niiden vieminen tileille, e) vuotuisten saldojen ja edeltäviä saldoja koskevien mukautusten laskenta, niiden kanto ja vieminen tileille. 3.121. Tilintarkastustuomioistuimen edellä mainittuja osatekijöitä koskeneet tarkastukset eivät ole antaneet aihetta varainhoitovuoteen 1994 liittyviin huomautuksiin. Menoja koskevat toimet Menot, joista tilintarkastustuomioistuin ei voi antaa lausumaa 3.122. Tilintarkastustuomioistuin ei voi esittää mielipidettään lukuisista aloista, joiden osuus yhteisön menoista on noin 14 prosenttia. Tilintarkastustuomioistuimen pidättäytyminen lausunnon antamisesta perustuu pääasiallisesti joko siihen, että tilintarkastustuomioistuimen käyttöön annetut tiedot ovat riittämättömiä, tai siihen, että järjestelmät, jotka on otettu käyttöön tarkastettavien toimien hoitamiseksi, eivät ole luotettavia. Seurauksena on, että tapauksissa, joissa tilintarkastustuomioistuin on todennut virheitä, tähän asiakirjaan sisältyvissä ekstrapoloimalla saaduissa numerotiedoissa saatetaan aliarvioida virheiden vaikutusta. Tämä johtuu siitä, että ekstrapoloinnit on tehty olettaen, tarkastuksen kohteena olevan tahon etujen mukaisesti, ettei virheitä esiinny siinä talousarvion osassa, josta tilintarkastustuomioistuin ei anna mielipidettään. Ylivoimaiset vaikeudet tiettyjen EMOTR:n tukiosaston menojen tarkastamisessa Tanska 3.123. Tilintarkastustuomioistuin ei ole saanut Tanskan viranomaisilta tarpeellisia ja riittäviä tietoja, joiden avulla se olisi voinut valmistella tarkastukset ja toimittaa ne kohtuullisen ajan kuluessa tilinpäätöksen jälkeen. Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin ei voi antaa minkäänlaista lausumaa EMOTR:n tukiosaston menoista Tanskassa; vuonna 1994 kyseiset menot olivat noin 1 300 miljoonaa ecua. 3.124. Tilintarkastustuomioistuin suorittaa otannan kansallisten maksajina toimivien elinten tileistä, jotta varmistettaisiin pääsy EMOTR:n tukiosastosta jäsenvaltioille suoritettavien maksujen perustana oleviin toimiin. Sitä ennen tilintarkastustuomioistuimen on verrattava maksajina toimivien elinten tilejä vastaaviin komissiolle osoitettuihin ilmoituksiin. Tämä on tarpeen, jotta taattaisiin, että perusjoukon osa, josta otos valitaan, vastaa yhteisön keskuskirjanpidon tietoja ja niin muodoin myös koko perusjoukkoa, johon otantakriteerit perustuvat. 3.125. Tilin