Komission päätös,

tehty 11 päivänä joulukuuta 2002,

Kreikan Olympic Airways -yhtiölle myöntämästä tuesta

(päätös ilmoitettu asiakirjanumerolla K(2002) 4831)

(Ainoastaan kreikankielinen toisinto on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2003/372/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen(1) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Kreikan lentoyhtiöiden liitto (Hellenic Air Carrier Association, HACA) teki 12. lokakuuta 2000 kantelun (joka kirjattiin numerolla TREN(2000) A/69305) Kreikan valtiota vastaan, koska valtio oli jatkanut tuen antamista Olympic Airwaysille (OA) eri muodoissa komission päätösten 94/696(EY)(2) ja 1999/332/EY(3) vastaisesti. Komissio toimitti kantelun Kreikan viranomaisille 5. joulukuuta 200 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin numerolla TREN(2000) D/17807) ja pyysi niitä esittämään mahdolliset huomautuksensa. Kreikan viranomaiset toimittivat huomautuksensa 19. helmikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (TREN(2001) A/53318). HACA teki 24. heinäkuuta 2001 samassa asiassa lisäkantelun (TREN(2001) A/63511) Kreikan valtiota vastaan vuoden 2001 tapahtumien perusteella. Lisäkantelu toimitettiin Helleenien tasavallalle huomautusten antamista varten 22. elokuuta 2001 (TREN(2001) D/11863) ja 6. joulukuuta 2001 päivätyillä kirjeillä (TREN(2001) D/18948), joihin Kreikan viranomaiset vastasivat 7. marraskuuta 2001 (TREN(2001) A/70124), 11. joulukuuta 2001 (TREN(2001) A/72694) ja 12. maaliskuuta 2002 päivätyillä kirjeillä (TREN(2002) A/55191).

(2) Komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn 6. maaliskuuta 2002 tehdyllä päätöksellä, joka ilmoitettiin Kreikan valtiolle 11. maaliskuuta päivätyllä kirjeellä (SG(2002) D/228848). Menettely kirjattiin asiakirjanumerolla C 19/2002.

(3) Komission päätös virallisen menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa asiasta.

(4) Kreikka toimitti huomautuksensa komissiolle 12. huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (TREN(2002) A/57066).

(5) Ilmoituksessa mainittuun määräaikaan mennessä (23. toukokuuta 2002) komissio ei ollut saanut huomautuksia asianomaisilta.

(6) Koska komissio ei ollut saanut Kreikan viranomaisilta kaikkia asiaa koskevia tietoja, kuten se oli pyytänyt menettelyn alussa, se toimitti Kreikalle tietojen toimittamista koskevan vaatimuksen 9. elokuuta 2002, joka ilmoitettiin Kreikalle 12. elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (SG(2002) D/231156). Kreikka ilmoitti komissiolle 13. syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (DG TREN(2002) A/66323), että se täydentää vastaustaan 25. syyskuuta 2002 mennessä. Kreikan viranomaisten vastaus toimitettiin 1. lokakuuta 2002 (DG TREN(2002) A/67131).

(7) Kreikan viranomaisten kanssa pidettiin 16. lokakuuta 2002 kokous, jossa pyrittiin selvittämään OA:n taloudellisen tilanteen kehitys ja edistyminen kyseiseen päivään mennessä. Kreikan edustajat esittivät kokouksessa komissiota varten laaditun muistion, joka kirjattiin asiakirjanumerolla DG TREN(2002) A/69882. Kreikka toimitti 14. lokakuuta 2002 kyseisen asiakirjan sekä muita tietoja ja Deloitte & Touche -yrityksen vuonna 2002 laatiman rajatun selvityksen Olympic Airwaysin tuloksista verrattuna sen rahoitussuunnitelmaan (Olympic Airways Performance as compared to its Financial Plan). Asiakirjat kirjattiin numerolla DG TREN(2002) A/70592.

(8) Hristos Verelis, Kreikan liikenneministeri, toimitti 21. marraskuuta 2002 komission varapuheenjohtajalle Loyola de Palaciolle Helleenien tasavallan laatiman uuden selvityksen Olympic Airwaysin asiaa koskevista tärkeimmistä kysymyksistä. Nämä lisätiedot kirjattiin numerolla DG TREN (2002) A/70782.

(9) Hristos Verelis ilmoitti Loyola de Palaciolle 2. joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (DG TREN (2002) A/71671), että Olympic Airways -yhtiön yksityistäminen edistyy, ja Kreikan hallitukselle on jätetty kuusi kiinnostuksenosoitusta yhtiön osakekannan enemmistön ostosta.

2. YKSITYISKOHTAINEN SELOSTUS TUESTA

2.1 Komission aiemmat Olympic Airways -yhtiötä ja sen tytäryhtiöitä koskevat päätökset

2.1.1 Vuoden 1994 päätös

(10) Komissio teki 7. lokakuuta 1994 päätöksen 94/696/EY (jäljempänä "vuoden 1994 päätös"), jonka mukaan tuki, jonka Kreikka on myöntänyt tai joka sen oli määrä myöntää Olympic Airwaysille, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (entinen 92 artiklan 3 kohdan c alakohta) ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (jäljempänä "ETA-sopimus") 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan yhteismarkkinoita koskevien määräysten mukainen edellyttäen, että Kreikan hallitus noudattaa kyseisessä päätöksessä säädettyjä vaatimuksia. Tukipaketti koostui seuraavista toimenpiteistä:

- OA:lle 7. lokakuuta 1994 asti myönnetyistä lainavakuuksista 26. kesäkuuta 1975 annetun Kreikan lain N:o 96 6 artiklan mukaisesti

- uusien lentokoneiden ostamiseen tarkoitettuihin, ennen 31. joulukuuta 1997 otettuihin lainoihin liittyvistä yhteensä 378 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lainavakuuksista

- OA:n lainataakan pienentämisestä 427 miljardilla drakmalla

- OA:n velkojen muuntamisesta pääomaksi 64 miljardin drakman edestä

- pääoman lisäämisestä 54 miljardilla drakmalla (10 mrd vuonna 1995, 23 mrd vuonna 1996 ja 12 mrd vuonna 1997).

Viimeiset neljä mainituista viidestä toimenpiteistä kuuluivat komissiolle alun perin esitettyyn OA:n rakennemuutos- ja uudelleenrahoitussuunnitelmaan. Edellä mainitun perusteella komissio katsoi, että tuki helpottaisi maan tärkeimmän lentoyhtiön rakenneuudistuksen kautta lentoliikennetoiminnan kehittämistä eräällä yhteisön pirstoutuneimmista ja syrjäisimmistä alueista, joista Kreikka on vähiten kehittyneimpiä alueita.

(11) Tuen vaatimustenmukaisuus edellyttää kuitenkin, että Kreikka noudattaa tekemiään 21:tä sitoumusta, joilla varmistetaan, ettei tuki vaikuta kohtuuttomasti liiketoimintaedellytyksiin yhteisön etua haittaavalla tavalla. Kyseisten sitoumusten mukaisesti, jotka koskevat sekä OA:ta että sen tytäryhtiötä Olympic Aviationia, Kreikan oli määrä noudattaa seuraavia kyseisistä 21 vaatimuksesta:

a) Sen on kumottava 31. joulukuuta 1994 mennessä 26. kesäkuuta 1975 annetun lain N:o 96/75 6 artikla, jonka mukaan Kreikan valtio voi myöntää vakuuksia OA:n ottamille lainoille.

b) Se ei saa sekaantua OA:n hallintoon enempää kuin yksinomaan osakkeenomistajan ominaisuudessa.

c) Sen on tehtävä OA:sta 31. joulukuuta 1994 mennessä verotuksen suhteen samanlainen osakeyhtiö kuin tavalliset kreikkalaiset osakeyhtiöt. Se voi kuitenkin vapauttaa OA:n veroista, joita voidaan määrätä yhtiön pääomarakenteen sellaisten järjestelytoimien yhteydessä, joita edellytetään komissiolle kyseisenä ajankohtana ilmoitetussa rakennemuutos- ja uudelleenrahoitussuunnitelmassa.

d) OA:lle ei yhteisöoikeuden mukaisesti saa myöntää muita tukia missään muodossa.

e) Kreikan on annettava välittömästi säädökset, joilla varmistetaan rakenneuudistusohjelman palkka- ja sosiaalipolitiikkaa sekä rahoitusnäkökohtia koskevien määräysten tehokas täytäntöönpano.

f) Sen on toimitettava komissiolle vähintään neljä viikkoa ennen tammikuussa 1996 ja tammikuussa 1997 tehtäviä pääomalisäyksiä selostus rakenneuudistusohjelman täytäntöönpanosta, jotta komissio voi esittää huomautuksensa ja mahdollisesti lykätä neljällä viikolla edellä mainittujen maksuerien maksamista, mikäli komissio haluaa toimittaa raportin riippumattoman konsultin tarkasteltavaksi.

g) Se ei suorita vuosille 1995, 1996 ja 1997 tarkoitettuja pääomalisäyksiä, mikäli edellisinä vuosina ei ole saavutettu vuoden 1994 päätöksessä säädettyjä rakenneuudistusohjelman tavoitteita.

h) Sen on varmistettava, ettei OA:lla ole mahdollisuutta määrätä käytännössä reittilentojen hintoja reiteillä Ateena-Tukholma ja Ateena-Lontoo ajalla 1994-1997.

i) Sen on varmistettava rakenneuudistusohjelman koko voimassaolon ajan, ettei OA:n säännöllisessä lentoliikenteessä Euroopan talousalueella tarjoamien paikkojen määrä, lisälennot ja tiettyinä kausina suoritettavat lennot mukaan luettuina, mutta lukuun ottamatta Kreikan saarille suuntautuvia kotimaan lentoja, ole suurempi kuin OA:n Euroopan talousalueen markkinoilla vuonna 1993 tarjoamien paikkojen määrä.

j) Sen on huolehdittava siitä, että jäljellä olevat OA:lle myönnetyt lainavakuudet sekä rakenneuudistussuunnitelmassa erityisesti sallitut 31. joulukuuta 1997 mennessä myönnettävät uudet vakuudet, joiden kokonaismäärä on 378 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria, ovat niiden ehtojen mukaiset, jotka määrättiin komission 5. huhtikuuta 1989 jäsenvaltioille toimittamassa kirjeessä.

2.1.2 Vuoden 1998 päätös

(12) Koska Kreikka ei ollut kuitenkaan noudattanut tiettyjä kyseisessä päätöksessä määrättyjä ehtoja, komissio päätti 30. huhtikuuta 1996(4) aloittaa uudelleen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn sekä menettelyn, joka koskee uusia ja ilmoittamatta jätettyjä tukia, joista sille oli ilmoitettu.

(13) Komission ilmaisemat epäilyt koskivat erityisesti seuraavia seikkoja:

1. Kreikan hallitus ei saanut sekaantua OA:n johtoon enempää kuin pelkästään osakkeenomistajan ominaisuudessa. Kävi kuitenkin ilmi, että Kreikan hallitus oli sekaantunut OA:n johtoon joko suoraan tai hallituksen välityksellä.

2. Kreikka oli sitoutunut siihen, ettei se yhteisön lainsäädännön mukaisesti myönnä Olympic Airwaysille lisätukea. OA oli kuitenkin vapautettu veroista tai muista valtiolle maksettavista maksuista vuosien 1995, 1996 ja 1997 osalta sekä kaikista lainojen takuihin liittyvistä veroista ja muista kuluista, ja se oli myös vapautettu kaikista OA:n henkilöstön sotapalvelukseen liittyvistä kustannuksista. Mainitut hyödyt vastasivat 11 miljardia drakmaa. Kävi ilmi myös, ettei OA ollut maksanut laskeutumis- ja pysäköintimaksuja siitä lähtien, kun vuoden 1994 päätös ilmoitettiin Kreikalle.

3. Kreikka oli sitoutunut siihen, että se tekee OA:n kanssa tehtävät sopimukset kolmannen toimenpidepaketin määräysten mukaisesti. Näin ei ilmeisesti ollut tehty, sillä Kreikan hallitus on vaatimusten vastaisesti viivästänyt OA:n yksinoikeuden poistamista kotimaisilta Manner-Kreikan lentoreiteiltä.

4. Kreikan hallitus ei ollut noudattanut sitoumusta, jonka mukaan sen piti tehdä OA:sta verotuksen suhteen samanlainen osakeyhtiö kuin muut samalla alalla toimivat tavalliset kreikkalaiset osakeyhtiöt, sillä useiden Kreikan lain N:o 2271/94 kohtien mukaan OA on vapautettu veroista, jotka liittyvät sen taseen uudelleenjärjestelyyn.

5. Kreikan hallitus ei ollut noudattanut sitoumusta, jonka mukaan sen piti antaa myös muille lentoliikenteen harjoittajille OA:n lisäksi oikeus lentää ETAn ulkopuolisiin maihin, sillä se ei ollut antanut mitään lakeja, joilla OA:n yksinoikeus kyseisille reiteille olisi kumottu.

(14) Komissio teki 14. elokuuta 1998 päätöksen 1999/332/EY (jäljempänä "vuoden 1998 päätös"), jonka mukaan Kreikan OA:lle myöntämien tukien tai tukien, joita Kreikan oli määrä myöntää OA:lle, piti olla yhteismarkkinoille soveltuvia perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan (entinen 92 artiklan 3 kohdan c alakohta) ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Tuki koostui seuraavista osista:

a) OA:lle 7. lokakuuta 1994 asti myönnetystä lainavakuuksista 26. kesäkuuta 1975 annetun Kreikan lain N:o 96/75 6 artiklan mukaisesti

b) uusien ilma-alusten ostamiseen tarkoitettuihin, ennen 31. joulukuuta 1997 otettuihin lainoihin liittyvistä yhteensä 378 miljoonan Yhdysvaltain dollarin uusista lainavakuuksista

c) OA:n lainataakan pienentämisestä 427 miljardilla drakmalla

d) OA:n lainojen muuntamisesta osakepääomaksi 64 miljardin drakman edestä

e) pääoman lisäämisestä 40,8 miljardilla drakmalla eli vähemmällä kuin alunperin suunnitelluilla 54 miljardilla drakmalla (19 mrd vuonna 1995, 14 mrd vuonna 1998 ja 7,8 mrd vuonna 1999).

(15) Vuoden 1998 päätöksellä hyväksytyt tukitoimenpiteet liittyivät tarkistettuun rakenneuudistusohjelmaan (jäljempänä "ohjelma"). Rakenneuudistusohjelman(5) voimassaoloaika on 1998-2002. Alkuperäisen rakenneuudistusohjelman mukaan voiton ja tulojen hallintoa piti parantaa, toimintakustannuksia pienentää rakenneuudistusohjelman organisaatio- ja palkkatoimenpiteiden avulla (palkkojen jäädytys, etuuksien pienentäminen, vakinaisen henkilöstön ylityötuntien vähentäminen, kausihenkilöstön määrän vähentäminen) ja myös vaihtamalla johtohenkilöstöä. Vuoden 1998 ohjelmassa vahvistettiin alun perin suunnitellut toimenpiteet ja määrättiin lisätoimenpiteistä, joiden avulla oli tarkoitus saattaa päätökseen yrityksen kustannusrakenteen uudelleenjärjestely (palkkojen jäädytys, henkilöstön vähentäminen jne.) ja parantaa tulosta siirtymällä tulosjohtamiseen. Siinä esitettiin myös liikennöintiverkon koon uudelleenjärjestelyjä ja yrityksen sisäisen rakenteen uudistamista kaikilla tasoilla ja myös suhteessa uusiin ilma-aluksiin tehtäviin investointeihin. Muut toimenpiteet koskevat OA:n sijoittautumista Ateenan kansainväliselle lentoasemalle (jäljempänä "Spataan") sekä tulevia infrastruktuuri-investointeja, joihin ei ollut määrä pyytää uutta pääomaa osakkeenomistajilta.

(16)

>TAULUKON PAIKKA>

(17) Edellä mainitut luvut perustuivat erityisesti oletukseen, että lentotoiminnan tulot kasvaisivat 25,5 prosentilla ohjelman voimassaoloaikana (269 miljardista drakmasta vuonna 1998 337,6 miljardiin drakmaan vuonna 2002), kun taas maapalvelujen tulojen arvioitiin pienenevän 28,2 prosentilla (46,5 miljardista drakmasta vuonna 1998 33,3 miljardiin drakmaan vuonna 2002) samana ajanjaksona. Tämä johtuu mainitun toiminnan vapautumisesta.

(18) Vuoden 1998 päätöksellä hyväksytylle tuelle asetettiin kyseisen päätöksen 1 artiklassa neljä edellytystä. Ehdot olivat seuraavat:

a) Vuoden 1998 päätökseen oli määrä sisällyttää Kreikan viranomaisten vuoden 1994 päätöksen perusteella hyväksymät 21 sitoumusta.

b) Todettiin, että Kreikka sitoutui varmistamaan, ettei OA pyri ottamaan hintajohtajan asemaa reiteillä Ateena-Tukholma ja Ateena-Lontoo vuosina 1998-2002.

c) Todettiin, että Kreikka sitoutui varmistamaan 31. joulukuuta 2002 saakka, ettei OA:n säännöllisessä lentoliikenteessä Euroopan talousalueella, lisälennot ja tiettyinä kausina suoritettavat lennot sekä Manner-Kreikan ja Kreikan saarten väliset palvelut mukaan luettuina, tarjoamien matkustajapaikkojen määrä ole suurempi kuin OA:n Euroopan talousalueen markkinoilla vuonna 1997 tarjoamien paikkojen määrä (7792243 paikkaa), ottaen huomioon kuitenkin mainittujen markkinoiden mahdollinen kasvu.

d) Todettiin, että Kreikka sitoutui varmistamaan, että OA:lla on 1. joulukuuta 1998 mennessä käytössä täysin toimiva ja riittävä johdon tietojärjestelmä. Kreikkaa kehotettiin toimittamaan komissiolle asiaa koskeva raportti 1. joulukuuta 1998 mennessä.

(19) Päätöksessä määrätään myös, että ehtona viimeisen 7,8 miljardin erän maksamiselle oli kaikkien päätökseen liittyvien ehtojen noudattaminen, jotta voidaan varmistaa, että tuki on yhteismarkkinoita koskevien sääntöjen mukainen, että tarkistettua rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan tosiasiallisesti ja että odotetut, erityisesti mainitussa päätöksessä asetettuja kustannus- ja tuottavuuslukuja koskevat tulokset saavutetaan.

(20) Ottaakseen huomioon, että vuoden 1998 rakenneuudistusohjelmalla alkuperäisen ohjelman voimassaoloa jatkettiin vuotta 1997 pidemmälle, ja järjestääkseen OA:lle edellytykset saavuttaa elinkelpoisuus vuoteen 2000, komissio kehotti Kreikkaa tekemään vielä muita sitoumuksia, jotta varmistettaisiin tuen tuloksellisuus ja sen sopivuus yhteismarkkinasääntöihin.

(21) Vuoden 1998 päätöksen ehtojen mukaisesti Kreikka velvoitettiin toimittamaan komissiolle raportti seuraavissa tapauksissa:

a) vähintään kymmenen viikkoa ennen 15. kesäkuuta 1999, jolloin toinen erä oli määrä maksaa

b) lokakuun 1999, maaliskuun 2000 ja lokakuun 2000 loppuun mennessä.

(22) Raporttien oli määrä osoittaa, että kaikkia asetettuja ehtoja noudatetaan täysimääräisesti sekä varmistaa, että tuki on yhteismarkkinasääntöjen mukaista ja että tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma pannaan täytäntöön, jolloin odotetut tuloksetkin todennäköisesti saavutettaisiin. Maksueriä ei siis saanut suorittaa, ellei kaikkia asetettuja ehtoja tai osaa niitä ollut noudatettu ja/tai vastaavia rakenneuudistussuunnitelman päämääriä ollut saavutettu. Päätöksessä ei määrätty mistään hätätilaohjelmasta eikä mainitusta velvollisuudesta tehtävistä poikkeuksista.

2.1.3 Vuoden 2000 päätös

(23) Kreikka ilmoitti komissiolle 17. heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä aikeestaan käyttää myönnetyn tuen loppuosa lainavakuuksiin ennen vuoden 2000 loppua otettaville lainoille, jotka on tarkoitettu OA:n siirtymiseen Ellinikonin lentoasemalta Ateenan uudelle kansainväliselle lentoasemalle Spataan. Se aikoi myös pidentää lainavakuuksien määräajan 31. maaliskuuta 2001 saakka. Kyseiseen päivään mennessä Kreikan valtio oli myöntänyt yhteensä 201,6 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lainavakuudet neljän Airbus 340 -lentokoneen hankintaa varten. Komissio ilmoitti Kreikan viranomaisille 10. marraskuuta 200 päivätyllä kirjeellä ((SG(2000)D/108307) päätöksestään muuttaa vuoden 1998 päätöksen 1 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa niiden toimenpiteiden osalta, jotka koskevat tukien myöntämistä yhteismäärältään 378 miljoonan Yhdysvaltojen dollarin suuruisia lainatakuita varten. Muutoksen jälkeen kyseinen tukitoimenpide koostui yhteensä 378 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lainavakuuksista, jotka piti käyttää ennen 31. joulukuuta 2000 lainoihin uusien lentokoneiden ostamiseksi ja investointeihin Olympic Airwaysin toimintojen siirtämiseksi uudelle Spatan lentokentälle. Mainittujen lainojen vakuuksien myöntäminen piti tapahtua 31. maaliskuuta 2001 mennessä.

(24) OA ottikin sitä varten helmikuussa 2001 noin 62 miljardin drakman lainan ABN-AMRO-pankilta.

2.2 OA:n talouden ja hallinnon kehitys 1998-2002

(25) Vuoden 1998 päätöksen antamisen jälkeen Kreikan hallitus maksoi OA:lle helmikuussa 1998 toisen pääomanlisäyserän, 15 miljardia drakmaa, sekä myönsi osan valtiotakuista, joita oli myönnetty yhteensä 378 miljoonan Yhdysvaltain dollarin edestä OA:n lentokoneiden uudistamiseen ja erityisesti neljän Airbus 340-400 -lentokoneen ostoon.

(26) Toukokuussa 1999 Kreikan hallitus toimitti komissiolle kertomuksen OA:n rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta ja täydensi sitä muistiolla kesäkuussa 1999. Kyseisen raportin tutki yksityiskohtaisesti riippumaton konsultti (Deloitte & Touche) vuoden 1998 päätöksen säännöksien mukaisesti (kyseisen päätöksen 1 artiklan a kohta ja vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan h kohta).

(27) Raportti perustui vuoden 1997 tilintarkastustietoihin, hallituksen tekemiin arvioihin vuodelle 1998 sekä vuoden 1999 talousarvionäkymiin. Raportissa todettiin, että OA:n tulos oli huomattavasti huonompi kuin ohjelmassa edellytettiin. Useita vuoden 1998 päätöksessä asetetuista tavoitteista ei ollut saavutettu ajoissa, ja Kreikan viranomaisten mukaan "vuoden 1997 todelliset tulokset olivat huonommat kuin pessimistisimmätkään vuoden 1998 helmikuussa tehdyt ennusteet". Vuoden 1997 liiketoiminnan tulos korkojen jälkeen osoitti kaikkiaan 28 miljardin drakman (noin 82 miljoonan euron) tappiota, kun oli arvioitu noin 1,7 miljardin drakman (noin 5 miljoonan euron) voitto. Nämä huonot tulokset johtuivat tulojen menetyksestä, mikä johtui toiminnan vähenemisestä, mikä puolestaan johtui osittain työtaisteluista. Matkustajapaikkojen täyttöaste oli ohjelman suunnitelmien mukainen, mutta raportin mukaan tämä saavutettiin liiketoimintatulojen kustannuksella. Tärkein syy kyseisten lukujen huononemiseen oli matkatoimistojen odotettua suuremmat alennukset. Yritysjohto oli menettänyt otteen matkatoimistojen kannustimiin liittyen, ja oli hyvin epävarmaa, missä määrin niihin aikoihin oli pystytty ottamaan käyttöön mekanismeja, joilla matkatoimistojen toimintaa olisi voitu valvoa. Lisäksi huonoihin tuloksiin olivat vaikuttaneet huono aikataulujen noudattaminen, ilma-alusten korkea ikä, lakot ja niistä johtuvat lentojen peruutukset.

(28) OA vakuutti ryhtyneensä näiden huonojen tulosten korjaamiseksi tiukkoihin toimenpiteisiin ja ottaneensa erityisesti käyttöön tiukkoja talouskäytäntöjä helmikuusta 1998 elokuuhun 1999. On mainittava myös, että huolimatta näistä yrityksistä ja johtuen myös työtaisteluhäiriöistä, joita esiintyi usein kyseisenä ajankohtana, rakenneuudistussuunnitelmassa näistä häiriöistä aiheutuneet kustannukset arvioitiin noin 15 miljardiksi drakmaksi. Itse asiassa nämä kustannukset olivat 12 miljardia drakmaa eli 3 miljardia drakmaa arvioitua pienemmät (Deloitte & Touchen raportti, 21. heinäkuuta 1999, s. 22). Vuoden 1998 ohjelman tavoitteita ei voitu saavuttaa, ja näin kumuloitui 10,4 miljardin drakman (30,4 miljoonan euron) toimintatappio korkojen jälkeen, kun oli ennakoitu 14,6 miljardin drakman (42,3 miljoonan euron) voitto. Kreikka vahvisti kuitenkin OA:n hallituksen sitoutuneen jatkamaan rakenneuudistussuunnitelman soveltamista ja siinä mainittuihin tavoitteisiin pyrkimistä.

(29) Vuoden 1998 ohjelman toteuttamisessa havaittujen puutteiden analyysi, jonka Deloitte & Touche esittivät raportissaan, osoittaa, ettei komissio olisi voinut tehdä päätöstä viimeisen maksuerän hyväksymisestä. Komissio toimitti edellä mainitun analyysin Kreikan viranomaisille 12. ja 19. toukokuuta sekä 27. heinäkuuta 1999 päivätyillä kirjeillä. Komissio kehotti Kreikan hallitusta esittämään sille OA:n nykytietojen mukaan ajantasaistetun rakenneuudistussuunnitelman, jota komissio tarkastelee harkitessaan OA:n pääoman nostamista 7,8 miljardilla drakmalla (22,8 miljoonalla eurolla). Vastauksessa, jonka Kreikka toimitti komissiolle 26. elokuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, Kreikka myönsi, että rakenneuudistusohjelman toteuttaminen ajalla 1998-2002 vaati lisätarkistuksia, jotta odotetut tulokset voitaisiin saavuttaa ja jotta komissio voisi suhtautua myönteisesti viimeisen maksuerän irrottamiseen.

(30) Puuttuakseen näihin ongelmiin ja ehkäistäkseen sen, että "rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisessa hukataan enemmän aikaa" (Kreikan viranomaisten muistio 11. huhtikuuta 2002), Kreikan viranomaiset olivat jo päättäneet (ja olivat ilmoittaneet asiasta komissiolle 7. heinäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä) uskoa lentoyhtiön hallinnon kokeneelle kansainväliselle yritykselle avoimen kansainvälisen tarjouskilpailun perusteella. Sopimus tehtiin lopulta Speedwing-nimisen British Airwaysin (jäljempänä BA) tytäryhtiön kanssa, ja sopimuksella oli määrä antaa BA:lle oikeus ostaa OA:n osakkeita enintään 20 prosentin arvosta yhden vuoden kuluessa johtamista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta.

(31) Brysselissä elokuussa 1999 pidetyn Speedwing-yhtiön muodostaman uuden johtoryhmän ja komission virkamiesten tapaamisen jälkeen Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle 18. marraskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä Speedwingin laatiman OA:n muutetun rakenneuudistussuunnitelman. Kumpikin yhtiö oli kuitenkin jo alkanut soveltaa ohjelmaa ennen komission hyväksyntää. Deloitte & Touche tarkasteli ohjelmaa ja esitti huolensa muutamista kohdista. Tärkein ero Speedwingin ohjelman ja komission päätöksellä vuonna 1998 hyväksytyn ohjelman - sellaisena kuin sitä sovellettiin vuonna 1998 ja vuoden 1999 alussa - välillä koski keskittymistä tulojen lisäämiseen ja yhtiön toimintojen laajentamiseen. Deloitte & Touche kuvasivat Speedwingin ohjelmaa alkuperäisessä raportissaan "kunnianhimoiseksi". Kreikan viranomaiset itsekin vahvistivat 11. huhtikuuta 2002 päivätyssä muistiossaan, että "ohjelman filosofia oli kaukana sen aiemmin hyväksymän ohjelman filosofiasta, sillä siinä keskityttiin enemmän toiminnan laajentamiseen ja tulojen lisäämiseen kuin kustannuksiin".

(32) Komissio toimitti Kreikan viranomaisille Deloitte & Touchen raportin lopullisen version, ja vahvisti uudelleen alun perin esitetyt huolenaiheet (20. maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä). Komissio ilmaisi kyseisessä kirjeessä huolestuneisuutensa vuoden 1998 päätöksellä hyväksytyn tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman puutteellisesta toteuttamisesta. Speedwing kiisti Deloitte & Touchen raportissa esitetyt päätelmät ja vastasi komissiolle ennen kuin luopui OA:n johdosta vuoden 2000 keskivaiheilla. Kreikan viranomaiset vakuuttivat 29. elokuuta 2000 päivätyllä kirjeellään komissiolle, ettei OA:lla ole käytössään vuoden 1999 virallisia tuloksia tarkastettujen tilien muodossa ja vakuuttivat, etteivät ne myönnä viimeistä pääomalisäystä. Kreikka pyysi, ettei komissio teki asiasta päätöstä.

(33) Samanaikaisesti Kreikan viranomaiset ja Speedwingin eron jälkeen nimitetty yritysjohto halusivat tarkastella uudelleen yhtiön talouden kokonaistilannetta ja tehdä vuodesta 1999 järkevän vertailuvuoden OA:n rakenneuudistussuunnitelman jatkamista varten. OA:n johto aikoi lisäksi "neutralisoida" tietyt Speedwingin hallituksen tekemien päätösten pitkän aikavälin vaikutukset, koska niillä näytti olevan kielteiset vaikutukset yhtiön talouden tunnuslukuihin. Johto "alkoi kiinnittää huomiota lentoyhtiön kustannustehokkuuteen" (kreikkalaisten vastaus 11. huhtikuuta 2002). Vuoden 2000 syksyllä OA pyysi PriceWaterhouseCoopersia (PwC) kokoamaan raportin tarkistamattomasta alustavasta konsolidoidusta taseesta 31. joulukuuta 1999. PwC:n päätelmissä todettiin mm., että sovellettaessa lain N:o 2271/94 (sellaisena kuin se on muutettuna lain N:o 2465/95) 14 artiklalla OA:lla ja sen tytäryhtiöllä Olympic Aviationilla oli maksamatta yhtiöveroja verotettavasta voitosta vuodesta 1994. Kuten kyseisestä raportista käy ilmi, veroviranomaiset eivät olleet tarkastaneet OA:n ja Olympic Aviationin muodostamien yhtiöiden tilejä ja tunnuslukuja vuosiin, ainakaan vuodesta 1988 (Olympic Aviationin suhteen) tai vuodesta 1992 (OA:n suhteen). Raportissa todetaan, ettei myöskään OA:n ja Olympic Aviationin vuoden 1999 sääntömääräistä tasetta ollut joulukuussa 2000 hyväksytty osakkeenomistajien yhtiökokouksissa.

(34) Kun OA:n taloudellista tilannetta oli täten tarkasteltu perinpohjaisesti Speedwingin eron jälkeen, Kreikan viranomaiset myönsivät kesällä 2000, ettei OA:n rakenneuudistusta voida toteuttaa omin varoin tai myymällä vähemmistöosakemäärää. Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle kesän 2000 alussa, että ne olivat päättäneet pyrkiä myymään OA:sta enemmistöosakemäärän, jotta lentoyhtiön rahoitus olisi varmistettu. Syyskuussa 2000 Kreikan viranomaiset nimittivät taloudelliseksi neuvonantajaksi Credit Suisse First Boston -pankin sekä samanaikaisesti muita neuvonantajia, kuten Kreikan yksityistämislaissa N:o 2000/91 määrätään. Komissiolle ei ollut toimitettu raportteja, jotka vuoden 1998 päätöksen perusteella piti toimittaa vuoden 2000 maaliskuussa ja lokakuussa.

(35) Vuoden 1998 päätöksessä säädetään myös osana ohjelmaa, että OA:n siirto Spataan rahoitetaan kassamaksuin ja korvauksin (vuoden 1998 päätöksen kohta 82). Kreikan valtion piti kuitenkin maksaa yhtiölle vahingonkorvausta, koska Ellinikonin lentoasemaan tehtyjä investointeja on menetetty lentoaseman sulkemisen takia (arviolta 35 miljardia drakmaa). Kreikka totesi komissiolle kirjeessään 3. heinäkuuta 1998, ettei mainittu korvaus sisältäisi OA:lle myönnettyä tukea ja että sen tulisi vastata mille tahansa muulle yritykselle samanlaisessa tilanteessa maksettavaa määrää. Torjuakseen komission huolen kyseisen korvauksen maksuajankohdasta, Kreikka vakuutti myös komissiolle, että korvaus maksettaisiin OA:n ja Kreikan valtion välillä tehtävän sopimuksen mukaisesti siten, että määrä vastaa kustannuksia, jotka yritykselle aiheutuvat muutosta Spatan lentoasemalle.

(36) Kreikan hallitus ilmoitti komissiolle 12. joulukuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, että Spataan tehtävään muuttoon suoraan liittyvä OA:lle maksettava korvaus oli arvioitu 33,66 miljardiksi drakmaksi 20. huhtikuuta 1999. Arvion teki konsulttiyritys American Appraisal (Yhdistynyt kuningaskunta), jonka kanssa Kreikan viranomaiset olivat tehneet sopimuksen niiden vahinkojen arvioimisesta, jotka OA oli kärsinyt Ellinikonin lentoaseman sulkemisen ja Spataan tehdyn muuton johdosta.

(37) Raportti toimitettiin komissiolle, kuitenkin ilman mitään virallista ilmoitusta valtion lisätuesta. Komissio antoi Alan Stratfordille tehtäväksi tarkistaa, vastaako konsulttiyritys American Appraisalin arvio "todellista markkina-arvoa" ja onko siinä minkäänlaista ylihintaa. Alan Stratford tutki OA:n tilanteen Ellinikonin kentällä ja tavan, jolla "todellista markkinahintaa" oli sovellettu, ja totesi toukokuussa 2000 antamassaan loppuraportissa, että laskelmat ja niistä saadut summat olivat uskottavia. Raportissa asetettiin kuitenkin kyseenalaiseksi, voidaanko laitteista maksaa korvauksia ja voiko tiettyjä historiallisia etuuksia, joista OA nautti Ellinikonin kentällä, myös korvata. Konsultin mukaan "korvaukset olisivat voineet olla suuremmat", jos Kreikka olisi käyttänyt erilaista, Alan Stratfordin ehdottamaa menetelmää (erityisesti rakennusten eliniän arviointiin). OA siirsi toimintonsa ajoissa Spataan Ateenan kansainväliselle lentoasemalle, joka aloitti toimintansa 28. maaliskuuta 2001. Ellinikonin lentoasema suljettiin samana päivänä.

(38) OA otti vuoden 2002 tammikuun lopussa 19,5 miljoonan euron lainan Kreikan Emboriki trapeza -pankilta, joka on valtion liikepankki. Laina perustui OA:n pankille osoittamiin vaateisiin Kreikan valtiolle, jotka koskevat maksamattomia lentolippuja 22 miljoonan euron arvosta. Laina-aika oli yksi vuosi.

2.3 Kreikan lentoyhtiöiden liiton kanteet

(39) Komissio vastaanotti Kreikan lentoyhtiöiden liitolta useita kanteita 12. lokakuuta 2000 ja 24. heinäkuuta 2001. Liiton jäseniä ovat Aegean Airlines, Cronus Airlines, Hellenic Star Airways, Cal Aviation, Trans European Airlines, Interjet, Avionic Aviator. Kanteet koskivat seuraavia asioita:

a) OA:n henkilöstölle maksettuja erityispalkkaetuja.

b) Kreikan lain N:o 2733/99 epämääräisyyttä. Laissa säädetään lainojen kuittaamisesta OA:n ja Kreikan valtion välillä.

c) OA ei ollut maksanut ajoissa joitakin laskeutumis- tai pysäköimismaksuja Ellinikonin kentällä eikä lentokenttämaksuja Ateenan kansainväliselle lentoasemalle.

d) "Spatosimo"-maksu (Kreikan lentoasemien kehittämiseen käytettävä matkustajavero), yhteensä 47 miljoonan euron (16 miljardin drakman) oli maksettu myöhässä.

e) OA ei ollut maksanut tai oli maksanut myöhässä kiinteistövuokraa tai laskeutumismaksuja muille lentoasemille kuin Ellinikonin tai Spatan lentoasemille.

f) Polttoaine ja varaosat oli vapautettu alv-maksusta, mikä merkitsi OA:lle 2,6 miljoonan euron hyötyä.

g) OA ei ollut maksanut tai oli maksanut myöhässä sosiaaliturvamaksuja, 8 prosentin alv-maksuja sisämaanlennoista ja Olympic Cateringille maksettavia maksuja.

3. MAALISKUUN 6. PÄIVÄNÄ 2002 TEHTY PÄÄTÖS

3.1 Tutkimuksen teon syyt

(40) Kreikan viranomaisten 19. helmikuuta 2001, 7. ja 11. joulukuuta 2001 ja 12. maaliskuuta 2002 antamat vastaukset eivät hälventäneet komission epäilyjä. Komissio päätti siksi käynnistää uudelleen perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun virallisen tutkintamenettelyn. Seuraavat kaksi syytä johtivat seuraavassa selostettuun tutkimukseen:

1. Komission vuoden 1994 ja 1998 päätöksillä hyväksyttyjen tukien virheellinen soveltaminen

(41) a) Rakenneuudistussuunnitelman puutteellinen noudattaminen: On ilmeistä, ettei vuoden 1998 päätöksen perustana olevaa rakenneuudistussuunnitelmaa ole noudatettu tarkoitetulla tavalla. Erityisesti yhtiön hallintorakenteissa ei toteutettu muutoksia, vaan johto pysyi periaatteessa samana. Työntekijöiden määrä pieneni enemmän kuin rakenneuudistussuunnitelmassa määrättiin (ks. kohdat 11-17). Se näyttää kuitenkin johtuneen aiemmin OA:lle kuuluneiden toimintojen siirtämisestä tytäryhtiöille. Vaikka henkilöstön palkat jäädytettiin vuosina 1996 ja 1997, siitä seuraavan kustannusten pienenemisen teki tyhjäksi palkkojen huomattava nousu vuonna 1998.

(42) Todettakoon, ettei vuoden 1998 päätöksen perustan muodostaneen rakenneuudistussuunnitelman tavoitteita saavutettu koskaan. Tämä johtui OA:n taloudellisesta tilanteesta, kuten tässä päätöksessä aiemmin selostetaan. Aiemmin selostettujen tietojen perusteella komissio epäilee, missä määrin OA:n taloudellisen ja rahoituskehityksen suunta vastaa vuodet 1998-2002 kattavaa ohjelmaa, jonka perusteella vuoden 1998 päätöksen tukitoimenpiteet hyväksyttiin. Erityisesti koska komissio ei saanut mitään tietoja yrityksen taloudellisesta tuloksesta vuodelle 2000 tai mitään arvioita vuodelle 2001 ja koska Speedwing epäonnistui sellaisen liiketoiminta- ja rakenneuudistustoimenpideohjelman laatimisessa, joka noudattaisi vuoden 1998 päätöksessä säädettyjä tavoitteita, se epäilee, että yhtiön nykyinen rahoitustilanne on kaukana niistä tavoitteista, jotka rakenneuudistussuunnitelmassa oli asetettu vuosille 2000-2002.

(43) Vaikka vuoden 1998 päätöksen 1 artiklan 2 kohdassa edellytettiin, että maaliskuussa ja lokakuussa 2000 toimitetaan komissiolle raportit suunnitelman soveltamisesta, ei näitä raportteja ole toimitettu. Koska yhtiön tuloksista ei ole saatavilla luotettavia kirjanpitotietoja, komissio ei pysty mitenkään todentamaan täysin kyseisen olennaisen ehdon noudattamista ilman lisätutkimuksia.

(44) Kuten edellisestä käy ilmi, taloudellinen ja rahoituskehitys, joihin Kreikan viranomaisten laatima ja komission hyväksymä suunnitelma perustui, on jatkuvasti epäonnistunut. Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen seurannassa todettiin vakavia epävarmuustekijöitä sen suhteen, noudattaako OA:n taloudellinen ja rahoitustilanne suunnitelmassa määriteltyjä operationaalisia ja rahoitustavoitteita. Epävarmuustekijät olivat niin huomattavia, että komissio katsoi oikeutetuksi tarkastella uudelleen vuoden 1998 päätöstä rakenneuudistussuunnitelman moitteettoman toteuttamisen kannalta.

(45) b) Aiempien päätösten ehtojen ja sitoumusten laiminlyönti Vuoden 1998 päätöksen 1 artiklan d kohdassa vaaditaan, että Kreikan valtio panee täytäntöön täysin toimivan ja riittävän tiedonhallintajärjestelmän 1. joulukuuta 1998 mennessä. Kreikan viranomaiset eivät ole tähän päivään mennessä toimittaneet tiedonhallintajärjestelmää koskevaa raporttia eivätkä ole ilmoittaneet, missä määrin järjestelmää sovelletaan, tai sen tuloksia.

(46) Vuoden 1998 päätöksessä vaaditaan, että Kreikan valtio on pannut täytäntöön täysin toimivan ja riittävän johdon tietojärjestelmän 1. joulukuuta 1998 mennessä. Tiedonhallintajärjestelmän perustamisen tarkoituksena oli antaa OA:n johdolle riittäviä tietoja rakenneuudistussuunnitelman seurantaan ja sen muuttamiseen tarvittaessa. Huomattakoon myös, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan, joka muodostaa vuoden 1998 päätöksen ytimen, Kreikan viranomaisten on laadittava konsolidoidut taseet OA:lle ja sen tytäryhtiöille. Tarkkoja tietoja taseiden laadintaa varten saadaan nimenomaan toimivasta ja riittävästä johdon tietojärjestelmästä.

(47) Komissio oli korostanut tämän toimenpiteen ehdotonta tärkeyttä, ei ainoastaan päätöksen ehtojen noudattamisen vuoksi vaan itse yrityksen hyväksi. Vuoden 1997 taseesta saatu kokemus, joka on selostettu kohdassa 26, osoittaa selvästi, että on vaikeaa saavuttaa tavoitteita, kun ne on suunnitelmassa asetettu ilman selkeää vertailukohtaa. Yleisesti ottaen yrityksen johto voi tehdä oikeita päätöksiä puuttuakseen tulevaan tilanteeseen ainoastaan jos se on voinut muodostaa ajoissa eheän, tarkan ja täsmällisen kuvan menneisyyden toimista ja tuloksista ja/tai epäonnistumisista. Tällaisen hallinnon työkalun ansiosta myös tietämyksen perustana olevat, yritysten kirjanpitojärjestelmiin kirjatut tiedot käsitellään ajoissa ja tunnontarkasti, niiden laatua valvotaan ja ne raportoidaan johdolle.

(48) Vuoden 1998 päätöksen 1 artiklan a kohdassa edellytetään, että Kreikka toimii vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan a-u kohdassa esitettyjen sitoumusten mukaisesti. Jotta ymmärrettäisiin paremmin, missä oikeudellisissa puitteissa OA:n - kuten minkä tahansa kaupallisen yrityksen - piti toimia vuoden 1994 jälkeen yleisen yhtiölainsäädännön mukaan, palautettakoon mieliin seuraavat seikat: OA on julkinen yritys, joka ei ole osa Kreikan valtionhallintoa ja johon sovelletaan yksityisoikeuden säännöksiä, erityisesti lain N:o 2190/1920 säännöksiä, joissa säädetään yksityisistä osakeyhtiöistä ja niiden toiminnasta. Vaikka OA on merkitty yhtiörekisteriin numerolla 422/01/B/86/423, sen yhtiösääntö ei sisälly kyseiseen julkiseen asiakirjaan eikä mihinkään muuhunkaan, josta komissiolla olisi tietoa.

(49) Lain N:o 2190/1920 25 artiklassa säädetään, että yhtiökokous on pidettävä kuuden kuukauden kuluessa kunkin tilivuoden lopusta, ja siellä on käsiteltävä yrityksen kulunutta vuotta koskevia tilinpäätöstietoja. Mainitun lain 43 b artiklan 5 kohdassa säädetään lisäksi, että osakeyhtiön hallituksen on julkaistava yhtiön kuluneen tilivuoden tilinpäätös vähintään 20 päivää ennen yhtiökokouksen kokoonkutsua. OA kuitenkin julkaisi vuoden 1999 tilinpäätöksensä vasta 28. joulukuuta 2001. Tilinpäätöksen laativat 31. maaliskuuta 2001 yhtiön toimitusjohtaja ja pääjohtaja. Tilintarkastajat tarkastivat sen 11. joulukuuta 2001. On selvää, että nämä päivämäärät osoittavat, ettei tämän kaikkia osakeyhtiöitä koskevan lain asiaan kuuluvia säännöksiä ollut noudatettu. Sanottu ei vaikuta tämän tilanteen mahdollisesti aiheuttamiin komission toimenpiteisiin, jotka liittyvät yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92(6) 3 artiklan 1 kohtaan ja 5 artiklan 6 kohtaan. Tilintarkastustiedot ovat kuitenkin erittäin merkittävä asia OA:n kilpailuasemalle ja sen kilpailijoille, kun otetaan huomioon tilintarkastajien päätelmä, että 31. joulukuuta 1999 päättyneenä tilivuonna yrityksen omat varat olivat pienentyneet alle 50 prosenttiin osakepääomasta. Vuonna 1999 omat varat (33699706104 drakmaa eli 98,89 miljoonaa euroa) vastasivat tuskin 27,8 prosenttia osakepääomasta (120947970000 drakmaa eli 354,94 miljoonaa euroa). Lain N:o 2190/1920 47 artiklan mukaan tällaisen tilanteen pitäisi johtaa siihen, että hallitus kutsuu yhtiökokouksen päättämään yrityksen selvitystilaan asettamisesta tai muista toimenpiteistä yhtiön rahoitustilanteen korjaamiseksi.

(50) Tämä asia erityisesti herättää vakavia epäilyksiä. Sen vuoksi näyttää tarpeelliselta tutkia, millä edellytyksin OA ja sen tytäryhtiöt pystyivät jatkamaan toimintaansa vuoden 1999 jälkeen toteuttamatta rakenneuudistussuunnitelman toimenpiteitä ja noudattamatta yleistä kauppalakia. Komissio huomauttaa, että tällainen tilanne merkitsee aiemmissa päätöksissä säädettyjen sitoumusten ja ehtojen laiminlyöntiä ja saattaa lisäksi sisältää tukielementin (ks. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätös asiassa Magefesa, C-480/98).

(51) Samaa voidaan sanoa(7) OA:n oikeudellisesta tilanteesta ja verokohtelusta sekä sen Kreikan valtiolle maksamien maksujen tilanteesta. Nämä seikat osoittavat, että yritys pystyi jatkamaan toimintaansa ainakin vuodesta 1999 ja sen jälkeen noudattamatta veroihin ja sosiaaliturvamaksuihin liittyviä velvollisuuksiaan ja myös noudattamatta velvollisuuttaan maksaa lentokenttä- ja muita maksuja tai vuokria Kreikan lentoasemille ja jopa Kreikan valtiolle.

(52) Se, ettei OA ole maksanut tai maksaa myöhässä lentokenttämaksuja, veroja, vuokria tai muita Kreikan lentoasemille tai valtiolle maksettavia maksuja, aiheuttaa epäilyä, että OA:lle on mahdollisesti myönnetty lisää valtiontukea, mikä on vuoden 1998 päätöksen vastaista ja vaikuttaa selvästi kilpailuun Kreikkaan suuntautuvilla reiteillä liikennöivien lentoliikenteen harjoittajien välillä.

(53) Komissio kiinnittää Kreikan viranomaisten huomion erityisesti OA:n kilpailijoiden hankalaan asemaan. Erityisesti Axon Airlines kärsii tilanteesta. Kuitenkin myös muilla kilpailijoilla, kuten Cronus Airlines ja Aegean Airlines, on tilanteesta haittaa, joka näyttää johtuvan osittain siitä, ettei Kreikan valtio kohtele OA:ta tasapuolisesti oikeudellisissa ja taloudellisissa asioissa. Tämän vuoksi vaikuttaa todennäköiseltä, että lentokenttämaksujen ja valtiolle suoritettavien maksujen suorittamiseen liittyvä OA:n nykytilanne viittaa yleisen edun vastaisen valtiontuen olemassaoloon.

(54) OA:n oikeudellinen ja verotuksellinen asema. Tiettyjen lakien perusteella OA kuuluu suoraan tiettyjen ministeriöiden valvontaan, jotka ovat säätäneet OA:n oikeuksista ja velvollisuuksista, jotka ovat edellä mainittujen lakien vastaisia. Samoin on yksinomaan OA:lle myönnetty muilla Kreikan laeilla veroetuuksia, joista eivät yksityiset osayhtiöt tai minkään tyyppiset kaupalliset yritykset voi nauttia.

(55) Edellä kuvattu tilanne näyttäisi olevan sen sitoumuksen vastainen, jonka Kreikan valtio on tehnyt varmistaakseen, että:

a) OA:lla olisi yritysjohdon ja yhtiömuodon näkökulmasta (vuoden 1994 päätöksen VII jakso ja kyseisen päätöksen 1 artiklan a ja c kohta) osakeyhtiön verotuksellinen asema, ja yritykseen sovellettaisiin yleistä yhtiölainsäädäntöä samalta pohjalta kuin muihin yhteisön lentoyhtiöihin ilman erityisoikeuksia tai -rajoitteita,

b) se ei puutu Olympic Airwaysin johtamiseen muuten kuin yksinomaan osakkeenomistajan ominaisuudessa (vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan b kohta),

c) se antaa välittömästi säädökset, jotka ovat tarpeen rakenneuudistusohjelman palkka-, sosiaali- ja rahoitusnäkökohtien tehokkaan täytäntöönpanon kannalta (vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan f kohta).

Asiaa koskevat säädökset ovat seuraavat:

(56) Laki N:o 2271/94 ja laki N:o 2602/98. Komissio totesi vuoden 1998 päätöksessään, että lain N:o 2271/94 2 artiklan 12 kohdan a alakohta ja 4 artikla, jotka koskevat OA:n rakennusuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa, eivät ole yhdenmukaisia yksityisyrityksiä koskevien säännösten kanssa henkilöstöhallinnon suhteen. Komissio otti myös huomioon, että lain N:o 2271/94 4 artiklan 4 kohdalla annettiin OA:lle ja sen tytäryhtiöille uudelleen käytännössä julkisen yhtiön asema henkilöstön palvelukseen ottoa koskevissa asioissa.

(57) Komissio otti henkilöstön palvelukseenoton osalta erityisesti huomioon vuoden 1998 päätöksessään lain N:o 2190/94 säännökset, jotka koskevat julkisia yrityksiä ja julkisella sektorilla toimivia julkisoikeudellisia yrityksiä. Ainoista poikkeuksista säädetään mainitun lain 14 artiklan 2 kohdan j alakohdassa, ja ne koskevat OA:n lentäjiä.

(58) Komissio totesi lisäksi kyseisen päätöksen 66 kohdassa, ettei "pysyvään henkilöstöön sovellettava hankala hallintomenettely ollut sopimaton joustavaan henkilöstöhallintoon, sillä kyseisen henkilöstön tarpeet suunnitellaan tavallisesti etukäteen." Lain N:o 2271/94 asiaa koskevia säännöksiä on täydennetty lailla N:o 2602/98, joka koskee OA:n rakennusuudistussuunnitelman soveltamisen loppuunsaattamista. Kyseisen lain 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että kaikkiin henkilöstöluokkiin (lentohenkilöstö, tekninen henkilöstö, maahenkilöstö) sovelletaan lain N:o 2190/94 säännöksiä.

(59) Edellisen perusteella vaikuttaa siltä, että lentohenkilöstön (ja lentäjien) palvelukseenotossa vallinnut joustavuus on hävinnyt. Lisäksi ei ole selvää, kumottiinko lain N:o 2527/97 säännökset, joissa vuoden 1998 päätöksen mukaan säädettiin OA:n kausihenkilöstön palvelukseenotossa sovellettavasta erityismenettelystä, lain N:o 2602/98 säännöksillä. Siten vaikuttaa olevan, koska viimeksi mainitussa laissa ei nimenomaisesti suljeta kausihenkilöstöä julkisia yrityksiä ja julkisella sektorilla toimivia julkisoikeudellisia yrityksiä koskevan lain N:o 2190/94 säännösten soveltamisalan ulkopuolelle, jotta kausihenkilöstön palvelukseenottomenettelyn joustavuus säilyisi.

(60) Huomattakoon lisäksi, ettei OA:n johtoon sovelleta lain N:o 2190/94 säännöksiä, kuten säädetään lain N:o 2608/98 2 artiklassa, joka koskee OA:n henkilöstösääntöä (johdanto-osan 3 kohta). Koska OA on lain N:o 2414/96 säännösten perusteella yleishyödyllinen yritys, kuten jäljempänä selitetään, maan hallitus nimittää yrityksen johdon ja erityisesti toimitusjohtajan ja hallituksen puheenjohtajan sekä pääjohtajan ja yleiset ja oikeudelliset neuvonantajat. Tällaiset seikat loitontavat edelleen OA:n palvelukseenottoehtoja yksityisiin tai julkisiin osakeyhtiöihin sovellettavista yksityisoikeuden säännöksistä.

(61) Laki N:o 95/76. Kuten lain 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, vaateet, joita Kreikan valtionpankilla on OA:lle lainoista, jotka valtio on myöntänyt OA:lle 1. tammikuuta 1975 lähtien, katsotaan vaateiksi valtiolle, ja niitä voidaan kuitata vaateilla, joita OA:lla mahdollisesti on Kreikan valtiolle.

(62) Lain 3 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kaikki sopimuksiin perustuvat liiketoimet, joihin OA ryhtyy siirtääkseen varoja, kiinteistöjä tai muita omaisuutta, erityisesti ilma-aluksia, moottoreita, helikoptereita jne., sekä kaikki notaarin suorittamat toimet on vapautettu notaarin- tai rekisteröintimaksuista. Lain 4 artiklan 2 kohdan mukaan voidaan ministerineuvoston päätöksellä siirtää OA:n osakkeita Kreikan teollisuus- ja kehityspankille (ETBA) vastoin muissa tapauksissa noudatettavaa Kreikan lainsäädäntöä. Lain 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, että OA on kaikissa tapauksissa liikenne- ja viestintäministeriön valvonnassa. Mainitun säännöksen soveltamisala on erityisen laaja ja kattaa OA:n kaiken liiketoiminnan tai sen johtoon liittyvän seikan. Tämä on eräs tärkeimpiä eroja OA:n tapaisen yrityksen ja minkä tahansa muun yksityis- tai julkisoikeuden soveltamisalaan kuuluvan osakeyhtiön välillä. Kuten lain 4 artiklan 4 kohdassa säädetään, kaikki OA:n suorittamat liiketoimet, joilla siirretään mitä tahansa OA:n omaisuutta tai varoja mille tahansa yksityis- tai julkisoikeuden alaiselle toimijalle, tehdään pidättämättä veroja ja maksamatta mitään maksuja. Lain 6 artiklan 2 kohdassa säädetään, että OA:n henkilökunnalle ja lentokenttien työntekijöille suoritettavista ateriaseteleistä ei tarvitse pidättää sosiaaliturva- tai muita esim. eläkemaksuja, sillä perusteella, että ne eivät ole palkan osa. Tämä seikka oli myös aiheena kanteessa, jonka Kreikan lentoyhtiöiden liitto jätti komissiolle Kreikan valtiota vastaan 12. lokakuuta 2000. Kuten 6 artiklan 3 kohdan viimeisessä alakohdassa säädetään, OA:n omaisuuden mahdollinen uudelleenarviointi ja sen arvon mukautus on vapautettu kaikista veroista ja muista maksuista.

(63) Laki N:o 2414/96. Lain tarkoituksena on julkisten yritysten ja organisaatioiden nykyaikaistaminen ja muut säännökset. Kyseisessä laissa OA ja kaikki sen tytäryhtiöt sisältyvät "julkisten yritysten" luetteloon, joihin lakia sovelletaan, ja niiden katsotaan olevan "yleishyödyllisiä". Suurin osa tämän lain soveltamisalaan kuuluvista yrityksistä on jo tavallisia osakeyhtiöitä. Yritykset, jotka eivät jo ole osakeyhtiöitä, on muutettava niiksi, kuten lain 2 artiklassa säädetään.

(64) Edellä mainitun lain määräykset, joita sovelletaan myös OA:han, poikkeavat kuitenkin selvästi tavallisia yksityisoikeudellisia osakeyhtiöitä koskevista määräyksistä. Julkishyödyllisten yritysten katsotaan olevan yrityksiä, jotka tarjoavat yleisen edun mukaisia palveluja, ja siksi Kreikan hallituksen puuttuminen niiden hallintoon ja yleiseen toimintaan on erityisen aktiivista. Julkishyödyllisiä yrityksiä varten ei kuitenkaan ole olemassa vakiintunutta oikeudellista kehystä. Sen vuoksi valtion asioihin puuttumisen taso voi olla hyvin erilaista.

(65) Lukuun ottamatta 14, 19 ja 20 artikloita, joita ei sovelleta OA:han, kaikki muut kyseisen lain artiklat (kaikkiaan 24) ovat tärkeitä poikkeamia lain N:o 2190/1920 säännöksistä. Hallitus voi OA:n ainoana osakkeenomistajana nimittää ja erottaa OA:n hallituksen jäsenet milloin tahansa, kuten on asianlaita tavallisten yksityisten osakeyhtiöiden suhteen, joissa osakkeenomistajien yleiskokous nimittää hallituksen. Toisaalta julkishyödyllisiin yhtiöihin sovellettavien määräysten mukaan hallitus voi todella puuttua asioihin, ja OA:n on noudatettava erilaisia menettelyjä hallituksen nimittämisessä ja päätöksenteossa. Erityisesti hallitus nimittää toimitusjohtajan edustajakseen, ja hän on mahdollisesti samanaikaisesti yhtiön hallintoneuvoston puheenjohtaja. Julkishyödyllisillä yhtiöillä on lisäksi, päinvastoin kuin tavallisilla yksityisillä osakeyhtiöillä, erityinen hallintoelin, "johtajien neuvosto", jonka päätehtävänä on varmistaa, että yhtiön politiikka sovitetaan yhteen hallituksen politiikan kanssa. Lisäksi julkishyödylliset yhtiöt (ja siten myös OA) ovat etuoikeutetussa asemassa ohjelmissa, joissa myönnetään valtion rahoitusta kansallisen, yhteisön ja kansainvälisen edun mukaisiin hankkeisiin.

(66) Komissio katsoo, että edellä mainitut toimenpiteet, joita sovelletaan erityisesti OA:han, herättävät epäilyjä siitä, ovatko ne yhteensopivia edellä mainitun Kreikan valtion tekemän sitoumuksen kanssa. Tämä erityisesti siksi, että vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan c kohdassa säädetään verovapautuksista OA:n pääoman uudelleenjärjestelyn ja OA:n organisaation uudelleenjärjestelyn yhteydessä, mikäli ne seuraavat suoraan rakenneuudistussuunnitelmasta. Siinä määrin kuin niistä aiheutuu yksinomaisesti OA:lle erityisiä taloudellisia hyötyjä, ne ovat myös uutta tukea. Laeilla N:o 75/96 ja N:o 2414/96 säädetyt toimenpiteet menevät pidemmälle kuin kyseinen vuoden 1994 päätöksen säännös. Ne osoittavat myös, ettei OA:lle ole edelleenkään määrätty tavallisen julkisen tai yksityisen osakeyhtiön oikeudellista statusta vastoin vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan a, b ja f kohtia.

2. Menettelyn käynnistäminen uusien lainvastaisten tukien vuoksi

(67) Komission mielestä seuraavat toimenpiteet - sen lisäksi, että ne ovat mahdollisesti aiempien päätösten vastaisia - täyttävät hyvin todennäköisesti valtiontuen tunnusmerkit:

a) Kreikan hallitus ei ole puuttunut siihen, ettei OA:han ole sovellettu yleisen kauppalain määräyksiä (lait N:o 2190/1920, 2271/94, 2602/98, 95/76 ja 2414/96).

b) Kreikan hallitus ei ole puuttunut siihen, ettei OA ole maksanut tai on maksanut myöhässä sosiaalimaksuja tai ei ole täyttänyt verovelvoitteitaan.

c) Kreikan hallitus ei ole puuttunut siihen, ettei OA ole suorittanut erilaisia lentokenttämaksuja tai on maksanut ne myöhässä.

d) OA:n liiketapahtumia on vapautettu veroista, notaarien palkkioista tai rekisteröintimaksuista.

e) Valtion tai OA:n velkoja taikka lentokenttien ja OA:n välisiä velkoja, "Spatosimo"-vero mukaan luettuna, on voitu kuitata muulla kuin avoimella tavalla.

i) Se, että OA velvoitettiin presidentin asetuksella 138/97 maksamaan lentokenttäveroja eikä sitä ole vapautettu minkäänlaisista Kreikan lentokenttätilojen käyttöön liittyvistä vuokrista tai muista maksuista, ei merkitse sitä, että OA täyttää velvollisuutensa maksaa näitä maksuja. Kreikan viranomaiset myöntävätkin Kreikan lentoyhtiöiden liiton kannetta koskevassa komission kanssa käymässään kirjeenvaihdossa, että OA:n maksut ovat olleet myöhässä ja se on pyytänyt, että sen velat kuitattaisiin niitä vaateita vastaan, joita OA:lla on Kreikan valtiolle.

ii) Samalla tavalla perustellaan OA:n ja Kreikan valtion välisten velkojen kuittaamista toisiaan vasten, mikä toteutettiin lailla N:o 2733/99. On korostettava, ettei tuollainen velkojen kuittaaminen ole perustamissopimuksen 87-89 artiklan vastaista. Tässä toimenpiteessä ei kuitenkaan säädetä objektiivisella, relevantilla, läpinäkyvällä, neutraalilla ja syrjimättömällä tavalla kummallekin osapuolelle kertyneestä velasta. Sen vuoksi onkin hyvin epäselvää, miten kuittaamiseen liittyvät summat on laskettu. Siitä syystä on myös epäselvää, ovatko laskentamenettelyt ja lain N:o 2733/99 perusteella kuitatut summat säännöstenmukaisia. Summa oli 9862639493 drakmaa (28,9 miljoonaa euroa) eli 31. joulukuuta 1998 saakka erääntyneet maksut. Summaan vaikuttavat lisäksi lentokenttäverojen myöhästymisestä maksettavat verot ja tilojen vuokrat 31. toukokuuta 1999 saakka.

iii) Lisäksi epäillään Ateenan kansainvälisen lentoaseman maksujen ehtoja ja lentoaseman kehittämisveron (Spatosimo) maksua. Komissiota huolettaa erityisesti Kreikan viranomaisten ilmoitus, kun ne esittivät huomioitaan lisäkanteen yhteydessä. Ilmoituksen mukaan OA oli pyytänyt 15 miljoonan kuittaamista lentokentän kehittämisverosta sekä maksamattomista lentokenttäveroista ja muille Kreikan lentoasemille maksettavista vuokrista. Kun otetaan huomioon, että OA on suurin toimija kaikilla Kreikan lentoasemilla, edellä mainittujen maksujen ja vuokrien maksamatta jättäminen merkitsee lentoasemille huomattavien summien menetystä ja vääristää merkittävästi kilpailua kyseisiä lentoasemia käyttävien lentoliikenteen harjoittajien välillä.

iv) Vaikuttaa siltä, että Kreikan hallitus sallii lentokenttäverojen, muiden verojen, vuokrien ja muiden maksujen myöhästymiset, jotka OA on velkaa lentoasemalle ja Kreikan valtiolle, juuri siksi, ettei se ole maksanut OA:lle kokonaan edellä mainittua kuittausta. Kaiken kaikkiaan Kreikan valtion maksujen tila herättää epäilyjä kyseisten maksujen lainmukaisuudesta. Kyse on sovituista summista tai summista, joita valtio ei ole vielä korvannut OA:lle Ellinikonin lentoasemalle tehtyjen investointien tappioista. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, mitä Kreikan viranomaiset väittävät huomautuksissaan, jotka koskevat Kreikan lentoyhtiöiden liiton esittämää lisävaadetta.

f) Tankkauslaitteiston toiminnanharjoittajan toimilupa, joka on myönnetty OA:n tytäryhtiölle ilman avointa tarjouskilpailua, sekä sovelletut hintaehdot. Tankkauslaitteiston suhteen kaksi asiaa herättää epäilystä: OA on OFC:n (Olympic Fuel Company) enemmistöosakas (66 %), ja Kreikan hallitus oli valinnut OFC:n tarjouskilpailun puitteissa, joka koski Ateenan kansainvälisen lentoaseman tankkauslaitteiston rakentamista. Lopullisten ja suunniteltujen rakennuskustannusten välillä on suuri ero. On hyvin epäselvää, heijastavatko summat, joita OFC on velottanut polttoainemaksuina tankkauslaitteistoon tekemiensä sijoitusten kattamiseksi, yksinkertaisesti vaihtokurssieroja vai liittyykö siihen myös valtiontukea.

g) Kreikan Emboriki trapeza -pankki, joka on valtion liikepankki, myönsi OA:lle 19,5 miljoonan euron lainan. Laina perustui OA:n pankille osoittamiin vaateisiin Kreikan valtiolle, jotka koskevat maksamattomia lentolippuja 22 miljoonan euron arvosta.

(68) Käynnistäessään virallista menettelyä komissio antoi tietojen toimittamista koskevan määräyksen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(8) 10 artiklan mukaisesti. Määräys koskee kaikkia tietoja, joiden perusteella komissio voi päättää, onko vuoden 1998 päätöksessä säädettyjä rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviä sitoumuksia ja ehtoja jätetty noudattamatta ja onko edellä mainittu uusi tuki lainvastaista. Tietoja on annettava kaikista merkityksellisistä asioista ja erityisesti seuraavista:

a) vuosien 2000 ja 2001 tarkastetut taseet,

b) takuiden käyttö lainoihin, joista säädettiin vuoden 1998 päätöksessä ja jotka koskevat ilma-alusten ostamista ja OA:n muuttoa Ateenan kansainväliselle lentoasemalle,

c) OA:n ja sen tytäryhtiöiden käyttämien ilma-alusten rahoitus- ja leasing-tilanne,

d) kaikki tulosjohtamispolitiikan ja -ohjelman käyttöönottoon liittyvät seikat,

e) kaikki seikat, jotka liittyvät kaikkien OA:n toimintojen siirtämiseen Ateenan kansainväliselle lentoasemalle,

f) rakenneuudistusohjelman täytäntöönpanoa koskevat raportit, jotka oli pitänyt toimittaa maaliskuuhun ja lokakuuhun 2000 mennessä,

g) tarkat tiedot maksuista, jotka OA:n on pitänyt suorittaa: Spatosimo-vero, alv OA:n ja sen tytäryhtiöiden osalta, lentokenttäverot Ellinikonin lentoasemalle ja Ateenan kansainväliselle lentoasemalle sekä vuokrat, verot ja maksut, jotka oli pitänyt maksaa Ellinikonin lentoasemalle ja Ateenan kansainväliselle lentoasemalle ja kaikille muille Kreikan lentoasemille vuodesta 1998 tähän päivään saakka,

h) kaikki tiedot ja erityisesti yksityiskohtaiset maksuehdot, jotka koskevat Kreikan valtion vuoden 2002 helmikuussa OA:lle myöntämän Kreikan Emboriki trapeza -pankin välittämän, OA:n käyttökustannuksien kattamiseen tarkoitetun 19,5 miljoonan euron lainan takuita.

(69) Kreikan viranomaiset vastasivat 11. huhtikuuta. Vaikka toimitettuja tietoja oli runsaasti, niistä puuttuivat edelleen vuosien 2000 ja 2001 tarkastetut taseet sekä rakenneuudistusohjelman toteuttamista koskevat raportit, jotka oli pitänyt toimittaa maaliskuuhun ja lokakuuhun 2000 mennessä. Samalla kirjeellä Kreikka ilmoitti komissiolle aloittaneensa uuden menettelyn OA:n yksityistämiseksi.

3.2 Tietojentoimittamismääräys

(70) Edellä mainitun johdosta komissio antoi toisen määräyksen tietojen toimittamiseksi 9. elokuuta 2002. Siinä pyydettiin Kreikan viranomaisilta seuraavia tietoja:

a) Tiedot, joita oli jo pyydetty 6. maaliskuuta 2002 tehdyssä päätöksessä eli:

i) vuosien 2000 ja 2001 tarkastetut tilinpäätöstiedot,

ii) tarkat ja eritellyt numerotiedot käyttökustannuksista, joita OA ei ollut maksanut vuonna 2001(9) (toisaalta vuoden 2001 maksut ja toisaalta edellisten vuosien maksut) sekä kyseisten velkojen lyhennyssuunnitelma 1 päivästä tammikuuta 2002,

b) Seuraavat lisätiedot:

i) tarkat ja eritellyt numerotiedot kaikista mistä tahansa rahoituslaitoksesta tai muualta otetuista lyhytaikaisista veloista(10) sekä kyseisten velkojen lyhennyssuunnitelma,

ii) OA:n talouden tunnusluvut vuoden 2002 ensimmäiselle puolivuotiskaudelle sekä niiden tekijöiden objektiivinen analyysi, joiden ansiosta yhtiön pitäisi saavuttaa kannattavuus vuonna 2002. Kyseinen analyysi oli annettava riippumattoman asiantuntijan tarkastettavaksi ja varmennettavaksi,

iii) lainsäädäntö, jolla on muutettu laki N:o 2414/96 sekä lain N:o 95/76 3 artiklan 2 kohta, 3 artiklan 3 kohta, 4 artiklan 2-4 kohta ja 6 artiklan 2 ja 3 kohta. Muutoksilla oli tarkoitus antaa OA:lle mahdollisuus toimia kuten yksityinen osakeyhtiö, johon valtio ei puutu muuten kuin osakkeenomistajana.

(71) Kreikan hallitus toimitti komissiolle vastauksensa 1. lokakuuta 2002 ja pyysi komissiota järjestämään kokouksen käsittelemään asiaa. Komissiolle toimitetuista asiakirjoista puuttuvat kuitenkin edelleen vuoden 2001 tarkastetut tilinpäätöstiedot. Vuotta 2002 koskeva analyysi ja sitä koskeva riippumattoman asiantuntijan varmennus toimitettiin komissiolle 14. marraskuuta 2002.

4. KREIKAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(72) Komissio toteaa, että asiakirjat, jotka Kreikka on toimittanut menettelyn aloittamisen ja kahden tietojentoimitusvaatimuksen jälkeen ja erityisesti 11. huhtikuuta ja 1. lokakuuta 2002 päivätyillä kirjeillä sekä asiakirjat, jotka luovutettiin 16. lokakuuta järjestetyssä kokouksessa, toimitettiin usein myöhässä, ja ne olivat puutteellisia. Kreikan viranomaisten mukaan tilanne toisaalta vuosina 1994 ja 1998 myönnetyn tuen virheellisen käytön ja toisaalta uuden, sääntöjenvastaisen tuen suhteen on seuraava:

1. Komission vuoden 1994 ja 1998 päätöksillä hyväksyttyjen tukien virheellinen soveltaminen

a) Rakenneuudistusohjelman noudattamatta jättäminen

(73) Kuten Kreikan viranomaiset ovat todenneet, vuoden 1997 tulokset olivat vielä huonommat kuin odotettiin. Lisäksi vuonna 1998 lakot, taloudellinen kriisi, ilma-alusten puute ja toisaalta myös se, että suuri määrä työntekijöitä lähti eläkkeelle, aiheuttivat se, ettei voitu saavuttaa kyseiselle vuodelle asetettuja tavoitteita, erityisesti tuottavuustavoitetta. Tätä kuitenkin yritettiin (soveltamalla tiukkaa taloushallintoa, ottamalla käyttöön erityisasiakkaille tarkoitettu Frequent Flyer Programme, tiedonhallintajärjestelmän kehittäminen). Speedwing esitti uuden rakenneuudistusohjelman 18. marraskuuta 1999. Kyseistä ohjelmaa ei kuitenkaan koskaan hyväksytty, koska komission nimittämä asiantuntija, Deloitte & Touche, oli eri mieltä ohjelmasta. Vuonna 2000 käynnistettiin yksityistäminen. Samanaikaisesti OA:n hallitus järkeisti OA:n toimintatapoja (henkilöstöä vähennettiin, menoja leikattiin ym.).

(74) Kokouksessa, joka pidettiin Brysselissä 16. lokakuuta energian ja liikenteen pääosaston virkamiesten ja Kreikan viranomaisten kesken ja johon osallistui OA:n edustajia, todettiin, että OA on edistynyt konkreettisesti uuden hallituksen ryhdyttyä hoitamaan tehtäviään kesällä 2000. Tämä koskee sekä menojen leikkausta että yrityksiä estää kustannusten kasvua.

(75) Siten OA:n markkinaosuus kotimaan reiteillä vuoden 2002 alkupuoliskolla oli 57 %, kun se vuoden 2001 samana ajanjaksona oli 53 %. Markkinaosuus kansainvälisillä reiteillä oli 25,2 %, ja vuonna 2001 22,6 %. Matkustajapaikkojen täyttöaste koko verkossa oli 63,7 % vuoden 2002 alkupuoliskolla kun se vuoden 2001 samana ajanjaksona oli 60,84 %.

(76) Huolimatta tästä edistymisestä Kreikan kansallinen lentoyhtiö kärsi edelleen taloudellisia tappioita. Tulot ennen korkoja, veroja ja poistoja (Earnings before Interest, Taxes and Depreciation of Assets, jäljempänä "EBITDA") osoittivat 132 miljoonan euron tappiota vuonna 2000. Tulos oli OA:n mielestä seurausta johdon vaihdosta sekä USA:n dollarin arvonnoususta ja öljyn hinnan noususta. Vuodelle 2001 tappio nousee arvioinnin mukaan 149 miljoonaan euroon (mikä on pääasiassa seurausta Spataan muutosta, mikä nosti laskeutumiseen liittyviä käyttökustannuksia 1000 prosentilla. Ensimmäiset OA:n hallituksen vuodelle 2002 tekemät arviot näyttävät 11 miljoonan euron voittoa ennen korkoja, veroja ja poistoja.

(77) Deloitte & Touchen uudessa raportissa, jonka Kreikka on toimittanut komissiolle, todetaankin, että yhtiön liiketoiminta- ja rahoitustulos on paranemassa päin. Kaikesta huolimatta raportissa todetaan, että skenaarioista riippuen tulos ennen korkoja, veroja ja poistoja osoittaisi 10-58 miljoonan euron tappiota, ja "todennäköisin" skenaario johtaisi 39 miljoonan euron tappioon. Erot johtuvat pääasiassa arvioitujen tulojen vaihtelusta, mutta raportin mukaan myös henkilöstökulujen negatiivisesta vaikutuksesta verrattuna rakenneuudistusohjelman tavoitteisiin, suuruudeltaan jopa 7,4 miljoonaa euroa. Deloitten mukaan nämä vaikutukset johtuvat siitä, ettei henkilöstön tuottavuus ole vieläkään tyydyttävä. Raportin mukaan "henkilöstön tuottavuus tarjottuja matkustajapaikkoja ja kilometriä kohti verrattuna tuottavuuteen vuonna 2000 on laskenut 5,7 prosentilla".

(78) Jos otetaan huomioon kaikki liiketoiminnan kulut (ts. poistot ja korkojenhoitokulut), liiketoiminnan tulos osoittaisi OA:n hallituksen mukaan 41 miljoonan euron tappiota. Deloitte & Touchen raportissa annetaan huonompiakin lukuja. Skenaarioista riippuen tulos osoittaisi 63-111 miljoonan euron tappiota, ja "todennäköisin" skenaario johtaisi 92 miljoonan euron tappioon. Vaikka nämä arviot viittaavat parannukseen edellisten vuosien liiketoiminnan tulokseen verrattuna (vuodelle 2001: - 194 miljoonaa euroa, vuodelle 2000: - 164 miljoonaa euroa), ne pysyvät joka tapauksessa negatiivisina.

(79) Voitto- ja tappiotilit sisältävät lisäksi noin 60 miljoonan euron poikkeuksellisen tuloksen vuodelle 2002 (57 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja 69 miljoonaa euroa vuodelle 2000), joiden ansiosta yrityksen olisi mahdollista osoittaa ennusteidensa mukaan selvää 18 miljoonan euron nettovoittoa vuodelle 2002. Deloitten tarkasteleman liiketoiminnan tuloksen perusteella nettotulos olisi edelleen tappiollinen ja vaihtelisi hallituksen odotusten mukaan - 3 ja - 50 miljoona euron välillä. Todennäköisimmän skenaarion mukaan tappiot olisivat 31 miljoonaa euroa. OΑ ilmoitti komissiolle, etta kyseiset tulot aiheutuvat lentokoneiden myynnin seuraavasta vaiheesta, Galileo Hellas -järjestelmästä, Olympic Cateringin myynnistä ym. Näistä mahdollisista toimenpiteistä ei Deloitten raportissa ole annettu numerotietoja, vaan ne on ilmoitettu ainoastaan hallituksen suunnitelmina. Toisaalta konsultti ottaa huomioon, että OA:n on mahdollisesti tehtävä varaus, jonka olisi katettava 23,5 miljoonan euron kulut, jotka liittyvät suorittamattomien maksujen johdosta määrättyihin sakkoihin ja lisämaksuihin. Nämä on määrä selvittää Kreikan valtion kanssa.

(80) Taseessa yhtiöllä on vuoden 2001 lopusta alkaen 136 miljoonan euron negatiivinen osakepääoma. Deloitte ei mainitse tästä mitään uudessa raportissaan.

(81) Kreikan viranomaisten mielestä yrityksen rakenneuudistusohjelma on viimeaikaisen kehityksen perusteella edistynyt. Komission ei pitäisi tuijottaa ohjelmaa liioitellun tiukasti.

(82) Mitä tulee maaliskuun ja lokakuun 2000 raporttien toimittamatta jättämiseen, Kreikan viranomaiset katsovat, että ne olisivat voineet toimittaa raportin ainoastaan Speedwingin raportin perusteella. Koska kuitenkin alkoi olla selvää, että ohjelman tulokset kesään 2000 asti olivat epätyydyttäviä OA:n rakenneuudistusohjelman aikataulu huomioon ottaen (tulotavoitteiden saavuttamatta jääminen, menojen kasvu), Kreikan hallitus katsoi, että yrityksen tilasta pitäisi tehdä realistinen arvio (ts. PriceWaterhouseCoopersin raportin perusteella) ennen kuin OA:n rakenneuudistuksesta tehdään päätös. Kreikan hallitus päätti ilmoittaa komissiolle sitten kun tilanteen arviointi ja todentaminen oli saatettu päätökseen.

(83) Yhteenvetona todettakoon, että Kreikka piti 21. marraskuuta 2002 toimittamissaan huomautuksissa edelleen kiinni kannastaan, että rakenneuudistusohjelma oli kohdannut ylipääsemättömiä esteitä. OA on alun perinkin joutunut toimimaan vaikeissa oloissa hallituksessa tapahtuvien jatkuvien muutosten takia. Toiseksi OA:lle ei koskaan annettu mahdollisuutta toteuttaa täysimääräisesti mitään rakenneuudistusohjelmaa. Kolmanneksi hyväksyttyjen tukien myöntäminen on viivästynyt komission takia. Erityisesti ei hyväksytty viimeisen 7,8 miljardin drakman (22,9 miljoonan euron) erän maksamista, minkä vuoksi rakenneuudistusohjelma ei ole tuottanut tulosta. Lopuksi mainittakoon muutama merkittävä ulkoinen tekijä (esim. syyskuun 11. päivän tapahtumat, muutto Ateenan kansainväliselle lentoasemalle, ilmailumarkkinoiden heikentyminen), jotka vaikuttivat kielteisesti OA:n tulokseen.

b) Aiempien päätösten ehtojen ja sitoumusten laiminlyönti

(84) Vuoden 1998 päätöksen 1 artiklan d kohta (johdon tietojärjestelmä). Kreikan viranomaisten mukaan vuoden 1998 päätös ja sen määräaika tiedonhallintajärjestelmän käyttöönotolle (1.12.1998), tosiasiassa edellytti, että OA:n on saatava järjestelmä käyttökuntoon neljässä kuukaudessa. Tätä vaatimusta pidettiin kohtuuttomana yhtiölle, jonka piti aloittaa järjestelmän kehittäminen aivan alusta.

(85) Vuoden 1998 päätöksen 1 artiklan a kohdassa edellytetään, että Kreikka toimii vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan a-u kohdassa esitettyjen sitoumusten mukaisesti. Kreikka katsoo yleisesti ottaen, että kaikki mainitut ehdot täytettiin vuoden 1998 päätöksen yhteydessä. Se oli itse asiassa ehtona mainitun päätöksen tekemiselle. Yleisen yhtiölainsäädännön soveltaminen OA:han oli yksi tärkeimpiä kysymyksiä vuoden 1998 päätöksessä. OA:n yhtiösääntö julkaistiin hallituksen tiedotuslehdessä nro 4518, 15.1.2000. Lain N:o 2190/1920 47 artiklan yhteydessä Kreikan hallitus kiinnittää komission huomion siihen, ettei se voinut ainoana osakkeenomistajana kutsua kokoon yhtiökokousta yhtiön hajottamiseksi. Sen sijaan hallitus oli päättänyt yksityistää yhtiön. Se otti tässä huomioon myös sen seikan, ettei viimeisen, 7,8 miljardin drakman pääomalisäyksen maksamiseen ollut annettu lupaa. Vuoden 1999 taseen jättämisen myöhästyminen johtui siitä, että OA:n oli pakko kehittää terveet perusteet tulevaisuutta koskevien päätösten tekemiseksi, eikä sillä ollut enää mahdollisuutta käyttää parhaita mahdollisia arvioita. Vuosi 1999 valittiin arvioiden vertailuvuodeksi. Kaikesta huolimatta Kreikka katsoo, että OA:n hallituksella oli käytettävissään riittävästi taloudellisia tietoja jo ennen tilintarkastusta.

(86) Mitä tulee oikeus- ja veroasemaan, Kreikka väittää, että laki N:o 2271/94 on kumottu tai muutettu komission ohjeiden mukaisesti, koska vuoden 1998 päätöksen antaminen edellytti kyseisen ehdon täyttämistä. Lisäksi lailla N:o 2602/98 ei ole kumottu lakia N:o 2527/97, jossa säädetään OA:ssa sovellettavasta erityisestä palvelukseenottomenettelystä. Komissio tutki perusteellisesti maaliskuussa 1998 annetun lain - ja hyväksyi sen - ennen kuin se teki vuoden 1998 päätöksen. Samat selitykset koskevat myös lakia N:o 2414/96, jonka säännöksistä suurin osa kumoutui lain N:o 2602/98 1 artiklalla, ennen vuoden 1998 päätöstä. Lain N:o 2424/96 soveltaminen kumottiin virallisesti ennen yhtiön yksityistämistä koskevan ministerienvälisen päätöksen tekemistä. Laki 2602/98 oli vuoden 1998 päätöksen edellytyksenä. Kreikan viranomaisten mukaan se on täysin vuosien 1994 ja 1998 päätösten ehtojen mukainen, ja sillä annetaan rakenneuudistusohjelman toteuttamiseen tarvittavat säädökset.

(87) Mitä tulee lakiin N:o 95/76, Kreikan viranomaiset toteavat, että vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan mukaan Kreikan on kumottava 6 artiklan ne kohdat, jotka koskevat OA:n ottamien lainojen vakuuksien laajentamista. Kreikan viranomaisten ei tarvinnut kumota mainitun artiklan toista kohtaa. Tämä selittää myös, miksi tätä kysymystä ei tehty vuonna 1996 tutkintamenettelyn aloitusvaiheessa. Lain N:o 2602/1998 1 artiklan 3 kohdalla poistetaan ateriasetelit koko lentohenkilöstöltä, ja niiden arvoa pienennettiin 10 prosentiksi bruttokuukausipalkasta OA:n muiden työntekijöiden osalta. Tämän vuoksi sosiaaliturvamaksuja koskeva vapautus, joka vastaa tätä 10:ä prosenttia maahenkilöstön kuukausipalkasta, on mitättömän pieni. Jos komissio katsoo edelleen, että kyseinen laki ei ole yhteisöoikeuden mukainen, on sen Euroopan yhteisön toimielimen ominaisuudessa ehdotettava sopivia toimenpiteitä lain muuttamiseksi, koska laki N:o 96/75 on annettu ennen Kreikan liittymistä Euroopan yhteisöön.

(88) Kreikka on yleisesti ottaen sitä mieltä, että "pelkästään rakenneuudistusohjelman toteuttamisen osittainen viivästyminen tai siinä esiintyvät virheellisyydet eivät merkitse sitä, että myönnetty tuki olisi käytetty väärin". Kreikan valtio katsoo, etteivät edellä mainitut seikat osoita päätöksen määräysten noudattamatta jättämistä. Rakenneuudistusohjelman muuttaminen on lisäksi aina mahdollista.

2. Uuden säännöstenvastaisen tuen myöntäminen

(89) A. Kreikka sallii sen, ettei Olympic Airwaysiin sovelleta yleistä yhtiölainsäädäntöä. Kreikan viranomaiset kiistävät tämän väitteen. Niiden mielestä tässä tapauksessa sovellettuja toimenpiteitä ei voi pitää valtiontukina, vaan niitä voidaan arvioida tarkasteltaessa kyseisten ehtojen noudattamista. Asiallisesti katsoen ei ole mitään syy-yhteyttä OA:n vuoden 1999 taseen myöhästyneen julkaisemisen ja sen seikan välillä, että yhtiö pystyi toimimaan vuodesta 1999. Mitä tulee OA:n väitettyyn tukemiseen sen kautta, ettei maksujen laiminlyömiseen tai myöhästymiseen puututtu, Kreikan viranomaiset viittaavat Kreikan hallinnon kehnoon toimintaan, mikä johtuu siitä, ettei sillä ole käytössään uudenaikaisia ja tehokkaita resursseja ja perusrakenteita. Kuitenkin sekä oikeuskäytänteitä että hallintokäytänteitä sovelletaan yleisesti, eikä OA:n eduksi toteuteta syrjintää.

(90) Magefesaa koskeva oikeusjuttu ei sovellu vertailukohdaksi tässä tapauksessa, sillä Kreikan viranomaiset katsovat, että kaikki käytettävissä olevat oikeudelliset mahdollisuudet on käytetty vielä maksamatta olevien maksujen perimiseksi. OA:n kohtelu tässä asiassa ei merkitse positiivista syrjintää, sillä se vastaa kaikissa samanlaisissa tapauksissa sovellettavaa käytäntöä. Myös OA:n kilpailijoilla on maksamattomia velkoja valtiolle (± 1,5 miljardia drakmaa), ja jotkut niistä suunnittelevat selvittävänsä velkansa Ateenan kansainväliselle lentoasemalle täsmälleen samalla tavalla kuin OA. Vaikka onkin vielä (tosin hyvin pieni määrä) säännöksiä, joita edelleen sovelletaan (erityisesti) OA:han, ei OA:lle ole myönnetty taloudellista tukea, eikä siis EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Mitä tulee OA:n kilpailijoihin, Kreikka ei näe, mistä syystä niiden taloudellisista vaikeuksista olisi syytettävä Kreikan valtiota, kuten Axonin tapauksessa. Axon lopetti toimintansa yksinomaan liiketoiminnallisista syistä. Sen osakkeenomistajat eivät halunneet kasvattaa tappioita tällaisena aikana, joka on vaikea lentoliikennesektorille. Kreikka totesi 21. marraskuuta toimittamissaan huomautuksissa, että valituksentekijät ovat OA:han verrattuna pieniä toimijoita eivätkä todellisessa kilpailutilanteessa sen kanssa. Kreikka katsoo myös, ettei OA:ta voi syyttää kilpailumarkkinoiden häiritsemisestä, koska se on jo menettänyt lähes 40 % markkinaosuudestaan vuodesta 1998. Kreikka katsoo, että OA:n tuleva suhde valtioon on täysin asianmukainen. Valtiovarainministeriön pääsihteeri on jo tehnyt päätöksen, että lentoliput maksetaan tulevaisuudessa markkinakäytänteiden mukaan (eli käteisellä). OA on lähettänyt kaikille osastoille kiertokirjeen, jossa kielletään lentolippujen antaminen valtion virkailijoille luotolla.

(91) B. Kreikka on sallinut, että Olympic Airways on laiminlyönyt sosiaaliturvamaksunsa ja verovelvoitteensa tai lykännyt niiden suorittamista. Mitä tulee OA:n työntekijöiden sosiaaliturvamaksujen myöhästyneeseen suoritukseen maaliskuun ja joulukuun välillä vuonna 2000, asia on järjestetty IKA:n kanssa tehdyllä sopimuksella, joka on sovellettavan Kreikan lainsäädännön mukainen. Sen jälkeen kun järjestelysopimus on allekirjoitettu, OA on velvollinen maksamaan ajoissa kaikki uudet velat. Jollei se niin tee, kaikki maksamattomat summat, joita järjestely koskee, tulevat välittömästi maksuun. Vuoden 2001 helmikuussa ja lokakuussa antamissaan vastauksissa, jotka koskivat väitettä, ettei OA ollut maksanut polttoaineen alv:tä, Kreikan viranomaiset selittivät, toimittaen samalla tositteet eli alv-ilmoitukset, että OA ostaa polttoaineen omaan laskuunsa ja myös Olympic Aviationin laskuun; Olympic Aviation puolestaan palauttaa alv:n OA:lle. Mitä tulee siihen, ettei OA ollut maksanut 8 prosentin alv-maksuja sisämaanlennoista (saarille): kun OA lentää saarten välillä, se maksaa alennettua alv:tä. 8 prosentin veroa alennetaan 30 prosentilla sillä ehdolla, että OA:lla on sivutoimisto tietyillä paikkakunnilla. Kreikan viranomaiset katsovat, että kyseessä on merkityksetön murto-osa koko myynnistä, ja sen vuoksi ne eivät olleet 24. lokakuuta 2001 toimittamassaan vastauksessa selostaneet alv-tilannetta kyseisille saarille suuntautuvien lentojen osalta. Vaikuttaa siltä, että kyseisillä lennoilla lentäviltä matkustajilta peritään matkaa kohti 3 euroa, joka suoritetaan valtiolle. Kreikan viranomaiset tunnustavat, että kyseinen tilanne ei ole voimassaolevan lainsäädännön mukainen, mutta se ei kuitenkaan muodosta valtiontukea.

(92) C. Kreikka on sallinut, että Olympic Airways on laiminlyönyt erilaisia lentokenttämaksuja tai lykännyt niiden suorittamista. Kreikan mukaan maksamatta jääneet maksut kuitataan läpinäkyvällä tavalla niin ettei tiedoissa esiinny ristiriitaisuuksia. Mitä tulee siihen, ettei OA ole maksanut vuokria Ellinikonin tilojen (entinen USA:n varikko) käytöstä, presidentin määräyksellä N:o 138/97 OA velvoitetaan maksamaan lentokenttäveroja. Mainitussa lainsäädännössä ei ole säädetty mitään poikkeuksia vuokrien tai muiden maksujen maksamisesta, jotka liittyvät tilojen käyttöön Kreikan lentoasemilla. Jos OA:n maksut ovat myöhässä, sovelletaan asianmukaisia menettelyjä (esim. myöhästymiskorkojen määräämistä). Mitä tulee väitteisiin, jotka koskevat OA:n velkaa Ateenan kansainväliselle lentoasemalle suorittamattomien verojen ja muiden maksujen takia (noin 30 miljoonaa euroa), voidaan todeta, ettei kysymys ole valtiontuesta, koska Spatan lentoasema toimii yksityisen yhtiön muodossa. Spataan muuton seurauksena velat ovat todellakin kasaantuneet. OA:n käyttökustannukset ovat sen vuoksi lisääntyneet 1000 prosentilla. Yhtiöt ovat kuitenkin sopineet järjestelyistä OA:n velkoja varten. Sopimus toimitetaan komissiolle, kun se on allekirjoitettu.

(93) Mitä tulee siihen, että OA on maksanut myöhässä kiinteistövuokraa tai laskeutumismaksuja muille lentoasemille, Kreikan viranomaiset korostavat, että mikäli OA ei pysty suorittamaan maksujaan, sovelletaan täysimääräisesti Kreikan lainsäädännön yleisiä määräyksiä. Velkojen kuittausta OA:n ja Kreikan lentoyhtiöiden liiton välillä jatketaan (liiton velat OA:lle ovat noin 750 miljoonaa drakmaa). Kreikan hallitus lupasi toimittaa komissiolle nykytilannetta koskevat tiedot yhden kuukauden kuluessa 11. huhtikuuta laskien. Mitä tulee Spatosimo-veroon, Kreikan viranomaiset vaativat, että jos OA laiminlyö maksujaan, sen on maksettava korkoja ja sakkoja. OA:n onkin maksettava sakkoja ja korkoja yhteensä 5,1 miljardia drakmaa (15 miljoonaa euroa) koko maksamattomasta Spatosimo-määrästä, joka on 2,2 miljardia drakmaa. OA riitautti vastikään 15 miljoonan euron sakkojen maksun. Hallintotuomioistuimet ottivat kanteen käsiteltäväksi ja määräsivät keskeytettäväksi Kreikan siviili-ilmailuviranomaisen päätökset ja verotusmenettelyn. Lopuksi mainittakoon, ettei OA:n ja Olympic cateringin välillä ole maksamattomia velkoja lukuun ottamatta tavanomaisia kauppasaatavia.

(94) Kreikan viranomaiset kiistävät yleisesti ottaen väitteen, että ne olisivat sallineet sen, että OA jättää maksujaan suorittamatta, ja etteivät ne määräisi myöhästyneille maksuille korkoja tai sakkoja. Ne katsovat, että niiden 19. helmikuuta ja 24. lokakuuta 2001 toimittamissa vastauksissa sekä kyseisen muistion 19-21 liitteissä annetut tiedot osoittavat, että OA:ta kohdellaan kuin mitä tahansa kreikkalaista yhtiötä. OA on pyytänyt valtion myöhässä olevien maksujen suoritusta, jotta sen kassatilanne olisi parempi vuoden 2002 talvisesonkina. Talvi on aina vaikea ajanjakso (erityisesti syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen). Lisäksi Kreikan valtio on käynnistänyt sovellettavat menettelyt niiden maksujen perimiseksi, jotka OA on jättänyt maksamatta.

(95) D. Olympic Airwaysin liiketapahtumia on vapautettu veroista, notaarien palkkioista tai rekisteröintimaksuista. Kreikan viranomaiset vakuuttavat, ettei OA:lle ole myönnetty vapautusta kyseisistä maksuista. On annettu lainsäädäntö, jolla on muutettu implisiittisesti lain N:o 95/76 3 artiklan 2 kohta, 3 artiklan 3 kohta, 4 artiklan 2 ja 4 kohta ja 6 artiklan 3 kohta.

(96) E. Valtion tai OA:n velkoja taikka lentokenttien ja OA:n välisiä velkoja, "Spatosimo"-vero mukaan luettuna, voidaan kuitata muulla kuin avoimella tavalla. Kreikan viranomaiset katsovat, että kuittausmenettely on selkeä.

(97) On varmistettu, että summat, jotka OA:n olisi pitänyt maksaa valtiolle ja joita se ei ole pystynyt hoitamaan viime vuosina (Spatosimo-vero mukaan luettuna), ovat Kreikan lainsäädännön mukaista velkaa valtiolle, ja ne on pantu maksuun (mukaan luettuna kaikki asiaan kuuluvat korot ja sakot). Kyseessä on tavanomainen menettely, jota sovelletaan myös muihin lentoyhtiöihin. Jos OA jättää maksut suorittamatta, sovelletaan voimassa olevia perimismenettelyjä. OA:n vaatimus 19 miljardin drakman maksusta korvaukseksi vahingoista, joita OA:lle koitui ennenaikaisesta muutosta Ellinikonin lentoasemalta, on ratkaisematta. Summalla ei siis voida kuitata velkoja, jotka OA on velkaa valtiolle. Kreikan lain mukaan tällainen kuittaus on mahdollista vain, jos valtiolle osoitetut vaateet on todennettu. Lopuksi sen väitteen osalta, että lentoasemilta jää saamatta merkittäviä tuloja, kun OA (tärkein maksaja) jättää maksamatta tai maksaa myöhässä sille määrättyjä maksuja, ja että kyseinen käytäntö haittaa kilpailua: Kreikan viranomaiset toteavat, etteivät Kreikan lentoasemat eivät ole itsenäisiä, vaan ne rahoitetaan valtion talousarviosta. Kaikki tulot kirjataan valtion talousarvioon, eikä kilpailuongelma siis ole relevantti.

(98) F. Tankkauslaitteiston toimiluvan myöntäminen OA:n tytäryhtiölle ilman avointa tarjouskilpailua sekä sovelletut hintaehdot. Vuonna 1997 järjestettiin kansainvälinen tarjouskilpailu, mutta sen järjesti Spatan lentoasema eikä Kreikan valtio. Selkeiden arviointiperusteiden perusteella valittiin yhtiö OFC. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat noin 14 miljardia drakmaa, kun taas kulut kirjataan 12 kuukauden jaksoissa (600 miljoonaa drakmaa) OFC:n talousarvioon.

(99) Maksu, jonka OA velottaa lentoyhtiöiltä lentokonepolttoaineen varastoinnista ja jakelusta, on 4,36 Yhdysvaltain senttiä / gallona, mikä perustuu huhtikuussa 2002 voimassa olleeseen euron ja Yhdysvaltain dollarin väliseen vaihtokurssiin. Maksu mahdollistaa Kreikan viranomaisten mukaan vuosittaisten toimintakustannusten kattamisen, lainan lyhentämisen ja sijoitetun pääoman rajoitetun tuoton, jonka vuosittainen määrä on selvästi alle 15 %. Jos polttoaineenkulutus nousee, kuten on arvioitu, 2 % vuosittain, OFC:n veloittamien maksujen käypä arvo koko sen liiketoiminnan aikana (21 vuotta) on Kreikan viranomaisten mukaan noin 30 miljardia drakmaa, kun taas komissio on arvioinut summan 100 miljardiksi drakmaksi. Lopuksi OA, kuten Kreikka ilmoitti, päätti yhdistyä OFC:n kanssa varmistaakseen - koska se on lentoaseman laitosten suurin käyttäjä - ettei kyseinen maksu suurene merkittävästi ja etteivät öljy-yhtiöt ja öljynjalostamot määrää sitä yksinään.

(100) G. Kreikan Emboriki trapeza -pankki, joka on valtion liikepankki, myönsi OA:lle 19,5 miljoonan euron lainan. Laina perustui OA:n pankille osoittamiin vaateisiin Kreikan valtiolle, jotka koskevat maksamattomia lentolippuja 22 miljoonan euron arvosta. Kreikan Emboriki trapeza -pankki ei ole valtion laitos. Credit Agricole Caisse Nationale on ostanut siitä 10 %. OA tarvitsee kyseisen lainan voidakseen huolehtia todennäköisistä kassavirtaongelmista talvella 2002, koska talvet ovat aina vaikeita ajanjaksoja. Kreikan Emboriki trapeza -pankki myönsi lainan varmennettua vaadetta vastaan, joka OA:lla on valtiolle ja joka koskee maksamattomia lentolippuja 22 miljoonan euron edestä. Kyseessä ei ole valtiontuki. Lainaehdot ovat sitä paitsi huonommat kuin jos sillä olisi ollut valtion takaus: Euribor+ 1,25 %.

5. OA:N TILANNE MARRASKUUSSA 2002

(101) Ennen kuin arvioidaan aiempien tukien soveltamisen sääntöjenvastaisuutta ja väitettyä uutta tukea, on tarkasteltava nykyistä taloudellista tilaa ja rahoitusasemaa.

(102) Komissio haluaisi korostaa, että nykytilanteen arviointi tuli mahdolliseksi vasta sen jälkeen kun oli annettu kaksi vaatimusta tietojen toimittamiseksi. Kyseiset vastaukset on kuitenkin toimitettu myöhään. Esim. objektiivinen analyysi, jota oli pyydetty OA:n mahdollisuuksista tulla kannattavaksi vuodesta 2002, toimitettiin komissiolle vasta 14. marraskuuta 2002. Kreikka ei lisäksi ole toimittanut komissiolle tärkeimpiä vuoden 2001 tilintarkastustietoja.

5.1 Komission vuonna 1994 ja 1998 hyväksymän tuen virheellinen soveltaminen

5.1.1 Rakennemuutossuunnitelma

(103) Komissio painottaa, että OA:n tuloksen ja taloudellisen aseman tarkastelussa on otettava huomioon, että vasta vuoden 2000 tarkastetut tiedot ovat luotettavia. Sitä myöhemmältä ajalta komission on luotettava Kreikan toimittamiin tietoihin, joihin ei sisälly vuoden 2001 tarkastettua tasetta, sekä OA:n arvioihin, jotka perustuvat riippumattoman konsultin rajoitettuun tarkastukseen vuoden 2002 osalta.

(104) Kaikki tekstissä annetut numerotiedot on pyöristetty lähimpään miljoonaan euroon tai miljardiin drakmaan.

(105)

>TAULUKON PAIKKA>

1 euro = 340,75 drakmaa

(106) Kuten nähdään, jo vuonna 1998 ilmeni vakavia ongelmia ohjelman toteuttamisessa. Vuonna 1997 liiketoiminnan tulos korkojen jälkeen osoittaa 28 miljardin drakman (82 miljoonan euron) tappiota, kun oli ennustettu 1,7 miljardin drakman (5 miljoonan euron) voittoa. Vuonna 1998 ei pystytty saavuttamaan vuoden 1998 ohjelmassa asetettuja tavoitteita huolimatta edellä mainitun kehityksen pysäyttämiseksi toteutetuista toimista. Vuonna 1998 yhtiön liiketoiminnan tulos korkojen jälkeen osoitti 10,4 miljardin drakman (30,4 miljoonan euron) tappiota, kun oli ennustettu 14,6 miljardin drakman (42,3 miljoonan euron) voittoa.

(107) Rakenneuudistusohjelmassa ennakoitiin koko soveltamisajaksi merkittävää liikevaihdon kasvua: vuoden 2002 liikevaihdon pitäisi olla 380 miljardia drakmaa (117 miljoonaa euroa), kun se vuodelle 1997 oli 285 miljardia drakmaa (+ 38 %). Vuosien 1998 ja 2002 välillä liikevaihto pysyi kuitenkin 270 ja 283 miljardin drakman välillä (792-831 miljoonaa euroa). On otettava huomioon, että vuosi 2001 oli koko ilmailualalle kaiken kaikkiaan vaikea vuosi.

(108) Liiketoiminnan tuloksen odotettiin olevan positiivinen jo vuonna 1998. Rakenneuudistusohjelmassa ennakoitiin vuodelle 2001 laskua lähes kannattavuusrajalle ennen kuin päästäisiin taas vuonna 2002 positiivisempiin tuloksiin. Todellisuudessa liiketoiminnan tappio (ts. sen jälkeen, kun on vähennetty kaikki käyttökustannukset, mukaan luettuina omaisuuden poistot ja rahoituksen korkokustannukset, mutta ennen erityisiä tuloeriä) pysyi 10 ja 17 miljardin drakman vaiheilla (30-49 miljoonaa euroa) vuosina 1998 ja 1999, nousi 55-66 miljardiin drakmaan (163-194 miljoonaa euroa) vuosina 2000 ja 2001. Tappion arvioidaan olevan 41 miljoonaa euroa (14 miljardia drakmaa) vuonna 2002.

(109) Vaikka vuodelle 2002 arvioidut tulot ennen korkoja, veroja ja omaisuudenpoistoja ovat 11 miljoonaa ja siis parannus verrattuna edellisiin kahteen vuoteen, joiden luvut olivat negatiivisia, tulos voidaan varmentaa vasta kun vuoden 2002 tuloslaskelma on tarkastettu. Näyttää kuitenkin erittäin epätodennäköiseltä, että OA pystyisi tuohon tulokseen, kuten vahvistetaan raportissa, jonka Kreikan viranomaiset olivat tilanneet Deloittelta(11).

(110) Tässä yhteydessä on huomautettava, että termi, jota Kreikan viranomaiset käyttävät komissiolle 1. lokakuuta 2002 lähettämässään kirjeessä eli "liiketoiminnan tuotto" (Operating profit), ei tarkoita sitä. Sitä ei myöskään käytetä vuoden 1998 päätöksen otsikossa eikä edellä esitetyssä taulukossa. Sen vuoksi väite, että yhtiö osoittaisi positiivista liiketoiminnan tulosta, ei pidä paikkaansa, koska kyseinen tulos vastaa nykyään EBITDA-tulosta. EBITDA-tuloksessa on otettava huomioon osakkeenomistajille normaalisti kuuluvan voiton lisäksi, jota tässä ei ole edes käsitelty, myös kaksi kaikille yhtiöille tärkeää kustannustekijää:

a) käyttöomaisuuden poisto, joka edustaa tileissä arvon alennusta, joka johtuu käyttöomaisuuden käytöstä yhtiön toiminnassa, tässä tapauksessa pääasiassa ilma-alusten ja muun käyttöomaisuuden käytöstä, jota käytetään ilmailutoiminnassa, toisin sanoen niiden kuoletusta niiden arvioidun eliniän aikana. Tämä otsake on tärkeä myös sellaisen uuden käyttöomaisuuden tulevan rahoituksen kannalta, jolla korvataan entinen ja jolla varmistetaan yhtiön toiminnan jatkuminen pitkällä tähtäyksellä

b) korot, joita yhtiö maksaa pankeilleen ja muille rahoituslaitoksille, jotka myöntävät varoja sen toimintaan ja/tai sijoituksiin.

(111) On todettava, että tällainen EBITDA-tulos ei kestä tarkastelua. Komissiolle toimitettujen OA:n tietojen perusteella käyttöomaisuuden poisto ja korkoveloitukset muodostavat yhteensä 52 miljoonaa euroa. Jos tällainen luku vähennetään EBITDA-tulosta, liiketoimintatulos eli EBT (Earnings before taxes)(12) vuodelle 2002 osoittaisi suurempaa kuin 41 miljoonan euron tappiota, todennäköisimmän skenaarion mukaan 92 miljoonan euron tappiota Deloitten tarkastamien tietojen perusteella.

(112) Kreikka väittää kuitenkin edelleen 21. marraskuuta toimittamassaan vastauksessa, että Deloitte & Touchen raportin tietojen mukaan EBITDA-tulos olisi ollut merkittävästi parempi, jos kirjanpidossa käytettäisiin kansainvälistä kirjanpitostandardia (IAS) kreikkalaisten standardien sijasta. Tästä huolimatta on korostettava, että kysymyksessä on luokittelutapa, sillä IAS:n käyttö eli toisin sanoen tässä tapauksessa vuokrien kirjaaminen käyttöomaisuuden ostoksi ainoastaan muuttaisi osan kustannuksista rahoituskustannuksista poistoihin. Deloitte & Touchen raportissa täsmennetäänkin, ettei konsultti usko tällaisen muutoksen vaikuttavan merkittävästi OA:n kokonaistulokseen eli liiketoiminnan tulokseen, johon komission analyysi perustuu vuodesta 1994.

(113) Kreikan toimittamien tietojen mukaan huomattava määrä erityisiä tuottoeriä näyttää muodostuneen vuodesta 2000, minkä ansiosta edellä mainitut tappiot olisivat pienentyneet. Tuottojen määrä on erittäin suuri (68 miljoonaa euroa vuonna 2000 ja 57 miljoonaa euroa vuonna 2001 arvioiden mukaan ja vuodelle 2002 ennusteen mukaan 60 miljoonaa euroa). Vuosien 2000 ja 2001 ne muodostuvat pääasiassa korvauksista, joita valtio maksoi muutosta Ellinikonin lentoasemalta Ateenan kansainväliselle lentoasemalle Spataan (51 miljoonaa euroa vuonna 2000 ja 65 miljoonaa euroa vuonna 2001). Lisäksi myytiin eräs rakennus (22 miljoonaa euroa vuonna 2000). Vuodelle 2002 ennakoidaan erityisten tuloerien muodostuvan viimeisestä Spataan muuton johdosta maksettavasta korvauserästä (6 miljoonaa euroa) sekä käyttöomaisuuden myynnistä aiheutuneista tuloista, kuten ilma-alusten myynnistä 16 miljoonan euron arvosta, sekä rahoitusomaisuudesta, kuten osakkeista, mistä voisi tulla 25 miljoonaa euroa. Nämä tuotot, joiden voidaan katsoa osittain liittyvän vähemmän tärkeän käyttöomaisuuden poistamiseen, voivat todellakin auttaa yhtiön rahoitustilanteen helpottamisessa. Ne ovat kuitenkin yksittäisiä keinoja, jotka eivät vaikuta yhtiön kustannusrakenteeseen, joka on edelleen huolestuttava. On korostettava myös, että vain liiketoiminnan voiton voidaan katsoa mahdollistavan yhtiön elinkelpoisuuden pitkällä tähtäimellä.

(114) Toimitetuissa tiedoissa mainitaan vuodelle 2002 myös 5 miljoonan euron erityinen tuloerä, jota suunniteltiin valtion myöntämäksi korvaukseksi kaikille Kreikan lentoyhtiöille syyskuun 11 päivän 2001 tapahtumien ja ilmatilan sulkemisen johdosta. Komissio kirjasi kyseisen tukiohjelman numerolla NN 119/2002, ja komission yksiköt tutkivat tukiohjelmaa valtiontukisääntöjen mukaan. Tämä päätös ei vaikuta mainitun tarkastelun tuloksiin.

(115) OA:n hallituksen ja Kreikan viranomaisten 16. lokakuuta 2002 toimittamien viimeisimpien tietojen mukaan vuodelle 2002 odotetaan edellä mainitun 60 miljoonan euron erityisen tuloerän lisäksi vielä 112 miljoonan euron erityistä tuloerää. Näiden tulojen tarkemmasta sisällöstä ei annettu mitään virallisia tietoja. OA:n hallitus selitti, että 37 miljoonaa euroa tästä summasta voisi olla peräisin sen osuuden myynnistä, joka OA:lla on ollut ateriapalvelutoiminnoissa ja paikanvaraustoiminnoissa. Jäljellä oleva merkittävämpi osa (75 miljoonaa euroa) olisi peräisin ilma-alusten myynti- ja takaisinliisaustoiminnoista. Väitetyn tuoton suuruus verrattuna kyseisen käyttöomaisuuden arvoon yhtiön viimeisimmässä tuloslaskelmassa 31. joulukuuta 2000 (kirjanpidollinen bruttoarvo noin 155 miljoonaa euroa ja kirjanpidollinen nettoarvo poistojen jälkeen noin 41 miljoonaa euroa) ja käytettyjen ilma-alusten tämänhetkinen huono myyntihinta - kun monet niistä ovat jo maassa ja odottavat ostajaa tai vuokraajaa - eivät vakuuta komissiota näiden lukujen luotettavuudesta ennen kuin niistä on toimitettu tositteet.

(116) Koska yhtiö edelleen kärsii suuria tappioita, sen osakepääoman tilanne, kasvavat velat ja velkaantuneisuusaste (yrityksen kaikki velat jaettuina osakepääomalla) ovat edelleen tyypillisiä vaikeuksissa olevalle yhtiölle.

- Osakepääoman vaje (ohjelmassa säädetty suhteessa todellisiin lukuihin) on kasvanut 32 miljardista drakmasta (93 miljoonasta eurosta) (vuonna 1997) 37 miljardiin drakmaan (108 miljoonaan euroon) (vuonna 1998), 85 miljardiin drakmaan (249 miljoonaan euroon) (vuonna 1999) ja lopuksi 132 miljardiin drakmaan (387 miljoonaan euroon) vuonna 2000. Tuona samana vuonna omat varat olivat lähes olemattomat (645 miljoonaa drakmaa eli alle 2 miljoonaa euroa). Niiden tarkastamattomien tulosten perusteella, jotka toimitettiin komissiolle vuodelle 2001, omien varojen määrä pieneni edelleen - 136 miljoonaan.

- Edellä mainittujen vuodelle 2002 annettujen erilaisten lukujen(13) perusteella ja riippuen jo saatujen erityisten tuloerien määrästä omien varojen määrä 31. joulukuuta 2002 vaihtelee välillä - 209 miljoonaa euroa ja - 6 miljoonaa euroa ja on "todennäköisimmän skenaarion" mukaan, kuten Deloitten raportissa selostetaan, - 139 miljoonaa euroa. Positiivisimmankin arvion mukaan, joka voidaan tehdä erityisten tuloerien vaikutuksista yhtiön taloudelliseen tilaan, pääoma pysyy kuitenkin kaikissa tapauksissa negatiivisena rakenneuudistusohjelman viimeisen soveltamisjakson aikana.

- Aiemmin mainittu pääomataso on erityisen epätavallinen yhtiölle, joka edelleen jatkaa toimintaansa. Kuten tarkastetussa tuloslaskelmassa varmennetaan, 50 prosentin raja osakepääoman pienenemisessä, minkä pitäisi olla suurin mahdollinen, saavutettiin jo vuonna 1999. Tavallisesti tällainen tilanne johtaa välittömiin reaktioihin osakkeenomistajien taholta. Joko nostetaan osakepääomaa ja/tai toteutetaan tiukkoja kustannusrakenteen uudistustoimenpiteitä, mikä voi johtaa yhtiön toimintojen mukauttamiseen. Kreikka ei ole toteuttanut mitään tällaisia toimenpiteitä. Osakepääomaa ei ole nostettu eikä ole myöskään toteutettu ajoissa merkittäviä mukautuksia rakenneuudistusohjelmaan.

- Yhtiön toiminta näyttää perustuvan yksinomaan lainapääomaan, jolla rahoitetaan toiminta vuoden 2000 lopusta. Vuonna 2001 ulkoisten varojen tarve voimistui edelleen. Niitä rahoittivat pankit ja muut kolmannet tahot, yhtiön liikekumppanit, tavaran- ja palvelustentoimittajat sekä valtio myöntämällä lisälainoja tai maksuaikaa entisille lainoille. Näillä lainoilla rahoitetaan itse asiassa sekä yhtiön kaikki käyttöpääoma että katetaan osakepääoman vaje, - 136 miljoonaa euroa.

- Velat lisääntyivät erityisesti vuosina 2000 ja 2001. Velka rahoituslaitoksille kasvoi vuonna 2000 noin 15 miljardilla drakmalla (noin 44 miljoonaa euroa) eli nelinkertaistui vuoteen 1999 verrattuna. Myös velat toimittajille lisääntyivät (noin 11 miljardia drakmaa eli noin 32 miljoonaa euroa), ja maksamattomat verot ja sosiaaliturvamaksut olivat noin 11 miljardia drakmaa suuremmat kuin vuonna 1999. Luvut kaksinkertaistuivat vuodelle 2000 molemmissa tapauksissa vuoteen 1999 verrattuna. Tällaista merkittävää velan kasvua ei voida perustella yhtiön toimintojen kehityksellä eli liikevaihdolla, joka pysyi suurin piirtein vakaana ja joka olisi voinut aiheuttaa suurempia ostokustannuksia, palkkamenoja jne., jos se olisi kasvanut merkittävästi. Velkatilanne sopii hyvin yhteen sen kuvan kanssa, joka saadaan OA:n yleisestä taloudellisesta tilanteesta sekä varojen puutteesta, joilla pitäisi hoitaa juoksevat taloudelliset velvoitteet kolmansia kohtaan.

- OA:n tarkastetun tuloslaskelman mukaan yhtiön lyhytaikaiset velat(14) olivat 39 miljardia drakmaa (116 miljoonaa euroa) vuonna 1999 ja 86 miljardia drakmaa (252 miljoonaa euroa) vuonna 2000. Vuonna 2001 pitkäaikainen velka kasvoi 187 miljoonalla eurolla. Tämä johtui valtion takaamasta lainasta, jolla rahoitettiin OA:n muuttokustannukset Ateenan kansainväliselle lentoasemalle Spataan.

- Lyhytaikaiset velat kolmansille kasvoivat vuonna 2001 vielä 90 miljoonalla eurolla. Ne olivat 252 miljoonaa euroa vuonna 2000 ja arvioiden mukaan 342 miljoonaa euroa vuonna 2001. Ne lähes kolminkertaistuivat verrattuna vuoteen 1999. Kuten luvut osoittavat, OA:n maksamattomat sosiaaliturvamaksut nousivat 19 miljoonasta eurosta (vuonna 1999) 29 miljoonaan euroon (vuonna 2000) ja lähes 44 miljoonaan euroon vuoden 2001 lopussa. Vuoden 1999 lopusta vuoden 2001 loppuun OA:n maksamattomat verot nousivat kymmenkertaisiksi (vuonna 1000 10 miljoonaa euroa, vuonna 2000 33 miljoonaa euroa ja vuonna 2001 99 miljoonaa euroa). Nytkään tätä nousua ei voida perustella siten, että yhtiön toimintojen muutoksista olisi aiheutunut suurempia velkoja. Päinvastoin OA:n todellinen tilanne huomioon ottaen nykyisen käyttöomaisuuden, joka tavallisesti rahoitetaan lyhytaikaisilla veloilla, kuten edellä on selostettu, arvo laski hiukan 313 miljoonasta eurosta (vuonna 2000) 301 miljoonaan euroon (vuonna 2001, tarkastamattomien lukujen mukaan). Rahoitustarve siis väheni. Ainoa oikeutus edellä mainittuun kehitykseen on kassavarojen tarve hiljattain kärsittyjen tappioiden kattamiseksi.

- Velkaantuneisuusaste oli yksi vuoden 1998 päätöksessä määrätyistä tunnusluvuista. Sillä oli määrä seurata rakenneuudistusohjelman täytäntöönpanoa. Kyseinen tunnusluku lasketaan jakamalla yhtiön kaikki velat osakepääomalla(15). Riippuen investoinneista ja liiketoiminnan tuloksesta kunakin vuonna, velkaantuneisuuden odotettiin olevan vuonna 2000 välillä 2,22 ja 2,76 (pahimmassa tapauksessa). Kuitenkin positiivisesta alusta huolimatta vuonna 1998 (2,01 eikä 2,22) velan määrä ja liiketoiminnan huono tulos aiheuttivat, että todellinen luku oli 3,87 vuonna 1999. Vuoden 2000 lopussa oma pääoma oli melkein hävinnyt, velat olivat 303 kertaa oma pääoma ja velkaantuneisuusaste oli 303.

- Nykyisin kyseistä tunnuslukua ei voida enää laskea, koska oman pääoman määrä on negatiivinen. Tämäkin seikka osoittaa, että OA on taloudellisissa vaikeuksissa oleva yhtiö, joka ei pysty olemaan kannattava ilman ulkoista apua. Velkaantumisaste 2,76 (suurin määrä, jonka vuoden 1998 rakenneuudistusohjelma sallii vuodelle 2000) suhteessa vuosien 2000 ja 2001 velan kokonaismäärään(16) edellyttää 200-300 miljoonan euron nettopääomaa, mikäli vuodelle 2002 ennakoidut erityiset tuloerät toteutuvat. Ainoa tapa, jolla omaa pääomaa voidaan lisätä yhtiön nykyisessä taloudellisessa tilanteessa, on, että osakkaat sijoittavat lisää rahaa pääomaan. Jotta nykyinen negatiivinen pääoma (vuonna 2001) voidaan kattaa, olisi pääomaan maksettava 340-450 miljoonaa euroa.

- Edellä mainitut luvut tarkoittavat tarvittavan pääomainjektion vähimmäismäärää edellyttäen, että OA pysyisi vuodesta 2003 edes tilanteessa, jossa ei muodostu tappiota jos ei voittoakaan. Sillä ehdolla, että kaikkia komission vuonna 1998 hyväksymän voimassa olevan rakenneuudistusohjelman ehtoja noudatetaan ja velvollisuudet täytetään, OA saa vielä vastaanottaa ko. ohjelmassa määrätyn viimeisen 23 miljoonan euron (7,8 miljardin drakman) erän. Kyseisen ohjelman ehtoja ja velvollisuuksia ei ole noudatettu edes osittain, kuten vaadittiin, eikä vuoden 1998 rakenneuudistusohjelman viimeisen maksuerän suuruuskaan (23 miljoonaa euroa eli 7,8 miljardia drakmaa) riitä edellä selostettuun pääomainjektioon, jolla voitaisiin maksaa OA:n lyhytaikaiset velat.

(117) Päätelmä. Kreikka vakuutti komissiolle olevansa sitoutunut toteuttamaan edelleen vuosien 1994 ja 1998 rakenneuudistusohjelmaa. Suurinta osaa kyseisessä ohjelmassa määrätyistä tavoitteista ei ole saavutettu. Lisäksi kyseisen ohjelman ehtoja ja velvollisuuksia ei ole noudatettu tai niitä ei ole noudatettu oikealla tavalla. Yhtiö on edelleen vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa. OA:n taloudellinen tilanne ja havaitut vaikeudet johtavat siihen, ettei yhtiö ole elinkelpoinen lyhyellä eikä pitkällä tähtäimellä.

5.1.2 Tiedonhallintajärjestelmän käyttöönotto

(118) Alan Stratford and Associates, riippumaton konsulttiyritys, joka tutki OA:n syyskuussa 1999 käyttöön ottaman tietojärjestelmän, totesi järjestelmästä, että konsultit uskovat, että hallitus saa validia ja luotettavaa tietoa, mutta ainoastaan sillä edellytyksellä, että tietojen syöttö tapahtuu määrätyn aikataulun mukaisesti. Tietojärjestelmän piti olla toiminnassa viimeistään vuoden 1998 joulukuussa, kuten komission vuonna 1998 tekemässä päätöksessä säädetään. Konsulttien mukaan järjestelmän onnistuminen riippuu uutta tulostilinpitojärjestelmää koskevasta toimeksiannosta ja järjestelmän tehokkaasta käyttöönotosta. Järjestelmästä saatavista tiedoista voitaisiin laskea tulot ja tuotot. Konsulttitoimisto havaitsi kaksi muutakin mahdollista heikkoutta järjestelmässä: Ne liittyvät siihen, ettei järjestelmää sovelleta kaikissa OA:n tytäryhtiöissä (esimerkiksi Olympic Aviationissa) ja ettei siihen vielä sisälly tiettyjä keskeisiä liikkeenjohtotietoja. Tämä rajoittaa merkittävästi johdon mahdollisuuksia muodostaa totuudenmukaista kokonaiskuvaa yhtiön lentoliikennetoiminnasta.

(119) Huhtikuun 11 päivänä 2002 toimitettujen tietojen mukaan Kreikka väitti, että määräaika (31. joulukuuta 1998) järjestelmän käyttöönotolle ei ollut realistinen, koska sen mukaan järjestelmä piti panna pystyyn neljässä kuukaudessa. Kreikka toimitti kom