FI Euroopan unionin virallinen lehti L 187/5

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 642/2010,

annettu 20 päivänä heinäkuuta 2010,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta

(kodifikaatio)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 143 artiklan yhdessä 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annettua komission asetusta (EY) N:o 1249/96 (2) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (3). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu asetus.

(2) Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 135 artiklassa säädetään, että mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuonnista on perittävä yhteisen tullitariffin mukainen tulli. Mainitun asetuksen 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitulli on kuitenkin sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta 55 prosentilla korotettuna ja kyseiseen lähetykseen sovellettavalla cif-tuontihinnalla vähennettynä.

(3) Tuotujen tuotteiden luokittelemiseksi asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tuotteet jaetaan tietyissä tapauksissa useisiin vakiolaatuihin. Tämän vuoksi olisi vahvistettava käytettävät vakiolaadut luokitusperusteiden mukaan ja vahvistettava myös poikkeamat, joiden avulla tuotavat tuotteet voidaan luokitella tarkoituksenmukaisempiin luokkiin. Vehnän osalta mahdollisista laadullisista luokitusperusteista kaupassa käytetään yleisimmin valkuaisainepitoisuutta, ominaispainoa ja erilaisten epäpuhtauksien pitoisuutta (Schwarzbesatz), joiden osalta valvontaa on helpointa suorittaa. Kovan vehnän kohdalla perusteina käytetään ominaispainoa, erilaisten epäpuhtauksien pitoisuutta (Schwarzbesatz) ja lasimaisten jyvien pitoisuutta. Tuoduille kauppatavaroille tehdään määrityksiä, joiden avulla nämä parametrit voidaan määrittää kunkin tuodun erän osalta. Jos komissio kuitenkin on vahvistanut virallisen hyväksymismenettelyn kauppatavaran alkuperäjäsenvaltion todistamien ja antamien laatutodistusten osalta, määrityksiä olisi voitava suorittaa ainoastaan tarkistusluonteisesti riittävän edustavalle tuotujen erien määrälle.

(4) Tuontitullin laskemiseksi asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että edustavat cif-tuontihinnat on vahvistettava säännöllisesti 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta. Näiden hintojen vahvistamiseksi on eri vehnälaatujen ja muiden viljojen hintanoteeraukset täsmennettävä. Tämän vuoksi olisi suotavaa määritellä nämä noteeraukset.

(5) Selvyyden ja avoimuuden vuoksi eri vehnätyyppien ja muiden viljojen noteeraaminen Yhdysvaltojen raaka-ainepörssissä muodostaa puolueettoman perustan edustavien cif-tuontihintojen vahvistamiselle. Yhdysvaltojen markkinoilla eri viljojen kullekin laadulle myönnetyn kaupallisen palkkion lisäämisen avulla kunkin viljan pörssinoteeraus voidaan muuntaa vapaasti aluksessa -vientihinnaksi Yhdysvalloista. Meksikonlahden tai Suurten järvien ja unionin sataman välisten merikuljetusrahtien lisäämisellä rahtimarkkinoille nämä vapaasti aluksessa -hinnat voidaan muuntaa edustaviksi cif-tuontihinnoiksi. Ottaen huomioon Rotterdamin sataman rahtien ja kaupan määrän, kyseinen satama muodostaa unionissa määränpään, jonka merikuljetusrahtien noteeraukset ovat parhaiten julkisuuden tiedossa, avoimimmat ja helpoimmin saatavissa. Tämän vuoksi unionin osalta määräsatamana on käytettävä Rotterdamia.

(6) Tämän vuoksi ja avoimuuden varmistamiseksi asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut edustavat cif-tuontihinnat on vahvistettava kyseisen viljan raaka-ainepörssin noteerauksen perusteella, johon lisätään kyseiselle viljalle myönnetty kaupallinen palkkio ja Meksikonlahden tai Suurten järvien ja Rotterdamin sataman väliset merikuljetusrahdit. Määräsataman mukaan aiheutuvien rahtikustannusten välisten erojen huomioon ottamiseksi olisi perusteltua säätää tuontitullin kiinteistä mukautuksista Välimerellä, Mustallamerellä, Iberian niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa, pohjoismaissa, Baltian maissa ja Puolassa sijaitsevien unionin satamien osalta. Näin vahvistettujen edustavien cif-tuontihintojen kehityksen valvomiseksi olisi aiheellista säätää niiden laskemisessa käytettävien tekijöiden päivittäisestä seurannasta. Durumvehnän ja rukiin tapauksessa käytettävä ohralle laskettu edustava cif-tuontihinta mahdollistaa näiden kahden tuotteen markkinatilanteen arvioinnin, ja tämän vuoksi ohralle määritettyä edustavaa cif-tuontihintaa sovelletaan myös näiden viljojen osalta.

(7) Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklassa tarkoitettujen viljojen tuontitullia vahvistettaessa kunkin viljan edustavien cif-tuontihintojen toteamiseen käytettävän kymmenen työpäivän toteamiskautena voidaan ottaa huomioon markkinasuuntaukset ja poistaa epävarmuustekijät. Tältä pohjalta näiden tuotteiden tuontitullit on vahvistettava, ottaen huomioon mainitun kauden aikana todettu edustavien cif-tuontihintojen keskiarvo, kunkin kuukauden viidentenätoista ja viimeisenä työpäivänä. Näin laskettua tuontitullia voidaan soveltaa kahden viikon ajan vaikuttamatta merkittävästi tuontihintaan tai maksettuihin tulleihin. Jos tietylle tuotteelle ei kuitenkaan edustavan cif-tuontihinnan laskentakauden aikana saada minkäänlaista pörssinoteerausta tai jos tuontitullin laskennassa käytettävissä tekijöissä tapahtuvien äkillisten muutosten seurauksena edustavissa cif-tuontihinnoissa tapahtuu laskentakauden aikana huomattavia vaihteluja, olisi toteutettava toimenpiteitä kyseisen tuotteen edustavien cif-tuontihintojen edustavuuden säilyttämiseksi. Jos pörssinoteerauksessa, noteeraukseen liitetyissä kaupallisissa palkkioissa, merikuljetusrahdeissa tai kyseisen tuotteen edustavan cif-tuontihinnan laskemisessa käytettävässä vaihtokurssissa esiintyy suuria vaihteluja, olisi kyseisen hinnan edustavuus palautettava voimassa olevaan vahvistukseen nähden syntyvää erotusta vastaavalla mukautuksella tapahtuneiden muutosten huomioon ottamiseksi. Tällä mukautuksella ei kuitenkaan vaikuteta seuraavaan vahvistukseen kuuluvaan jaksoon.

(8) Lasimaisen maissin tuonnissa, joko kauppatavaran erityisen laadun vuoksi tai koska kyseisen tuotavan tuotteen hinnat sisältävät laatupalkkion kyseisen tuotteen normaaliin hintaan nähden, edustavan cif-tuontihinnan laskemisessa käytettävässä pörssinoteerauksessa ei oteta huomioon tähän tuotteeseen liittyvää hintapalkkiota markkinoiden normaaliolosuhteisiin nähden. Laatupalkkion huomioon ottamiseksi hinnoissa tai noteerauksissa ja jos tuoja osoittaa käyttäneensä tuodun tuotteen tällaisen palkkion olemassaolon perustelevien korkealaatuisten tuotteiden valmistukseen olisi suotavaa korvata tuojille kiinteä osa kyseisen kauppatavaran tuonnin yhteydessä maksetusta tuontitullista.

(9) Tämän asetuksen säännösten noudattamisen varmistamiseksi tuojien osalta olisi vahvistettava ylimääräisten takuiden järjestelmä todistuksiin liittyvien takuiden lisäksi.

(10) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 135 artiklassa ja 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yhteisen tullitariffin tulleja sovelletaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (4) 67 artiklassa säädettynä ajankohtana.

2 artikla

1. Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tuontitullit lasketaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden osalta päivittäin, mutta komissio vahvistaa ne kunkin kuukauden viidentenätoista päivänä ja viimeisenä työpäivänä siten, että tulleja sovelletaan kuukauden kuudennestatoista päivästä ja seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen. Jos kuukauden viidestoista päivä ei ole komissiossa työpäivä, tullit vahvistetaan kyseisen kuukauden viidettätoista päivää edeltävänä työpäivänä.

Jos kuitenkin tällä tavalla vahvistettujen tullien soveltamisaikana tuontitullien laskettu keskiarvo poikkeaa vähintään 5 euroa tonnilta vahvistetusta tullista, tehdään vastaava mukautus.

2. Tuontitullin laskemisessa käytetään 5 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa. Kutakin vahvistusta varten huomioon otettava tuontitulli on edellisten kymmenen työpäivän aikana laskettu tuontitullien keskiarvo. Vahvistuksia ja mukautuksia varten komissio ei ota huomioon edellisen vahvistuksen yhteydessä käytettyjä päivittäisiä tuontitulleja.

Tullien laskemisessa käytetään interventiohintaa, joka on voimassa sinä kuukautena, jona tuontitulli kannetaan.

3. Tämän asetuksen säännösten mukaisesti vahvistettuja tuontitulleja on sovellettava uuden vahvistuksen voimaantuloon asti.

Kunkin vahvistuksen tai mukautuksen yhteydessä komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä tuontitullit ja niiden laskemisessa käytettävät tekijät.

4. Jos unionin purkamissatama sijaitsee:

a) Välimerellä (Gibraltarinsalmelta Välimerelle) tai Mustallamerellä ja jos kauppatavara saapuu Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta, komissio alentaa tuontitullia kolme euroa/tonni;

b) Iberian niemimaan Atlantin puoleisissa satamissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa tai Ruotsissa ja jos kauppatavara saapuu Atlantin valtameren kautta, komissio alentaa tuontitullia kaksi euroa/tonni.

Purkamissataman tulliviranomainen antaa liitteessä I olevan mallin mukaisen todistuksen kunkin puretun tuotteen määrästä. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu tullin alennus myönnetään vain, jos todistus on tavaran mukana siihen asti, kun tuontia koskevat tullimuodollisuudet on täytetty.

3 artikla

1. Liitteessä II säädetyt vaatimukset täyttävän lasimaisen maissin tuontitulleja alennetaan 24 euroa tonnilta.

2. Jotta 1 kohdassa tarkoitettu alennus voidaan tehdä, lasimainen maissi on jalostettava CN-koodiin 1904 10 10, 1103 13 tai 1104 23 kuuluvaksi tuotteeksi kuuden kuukauden kuluessa vapaaseen liikkeeseen luovutuksesta.

3. Asetuksen (ETY) N:o 2913/92 82 artiklan ja komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (5) 291–300 artiklan loppukäyttöä koskevia säännöksiä sovelletaan.

4. Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 2454/93 293 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädetään, tuojan on asetettava toimivaltaiselle viranomaiselle lasimaisesta maissista 24 euron suuruinen lisävakuus tonnia kohden paitsi silloin, kun tuontitodistuksen mukana seuraa Argentiinan laitoksen Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti myöntämä vaatimustenmukaisuustodistus. Tässä tapauksessa tuontitodistushakemuksen ja tuontitodistuksen kohdassa 24 on mainittava vaatimustenmukaisuustodistuksen tyyppi ja numero.

Jos kuitenkin vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevan ilmoituksen vastaanottopäivänä voimassa oleva maissin tulli on alle 24 euroa tonnilta, vakuuden määrä on yhtä suuri kuin tullin määrä.

4 artikla

Unioniin tuonnissa noudatettavat laadulliset perusteet sekä sallitut poikkeamat vahvistetaan liitteessä II.

5 artikla

1. Tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun korkealaatuisen tavallisen vehnän, durumvehnän, maissin ja muun rehuviljan osalta asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut edustavat cif-tuontihinnat määritetään seuraavien tekijöiden perusteella:

a) Amerikan yhdysvaltojen markkinoiden edustava kurssinoteeraus;

b) kyseiseen noteeraukseen liittyvät tunnetut kaupalliset palkkiot ja alennukset Amerikan yhdysvaltojen markkinoilla noteerauspäivänä ja durumvehnän osalta ennen kaikkea jauhojen laatuun liittyvät kaupalliset palkkiot ja alennukset;

c) Amerikan yhdysvaltojen (Meksikonlahti tai Duluth) ja Rotterdamin sataman välisten merikuljetusten kustannukset ja niihin liittyvät kustannukset silloin, kun kyseessä ovat vähintään 25 000 tonnin alukset.

2. Komissio kirjaa jokaisena työpäivänä:

a) pörssistä saatavan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun noteerauksen käyttäen liitteessä III esitettyjä laadun viitearvoja;

b) yleisesti saatavilla olevien tietojen perusteella 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut tekijät.

3. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun tekijän tai asianomaisen fob-noteerauksen laskemiseksi sovelletaan seuraavia palkkioita ja vähennyksiä:

a) korkealaatuisen tavallisen vehnän palkkio, jonka suuruus on 14 euroa tonnilta;

b) keskilaatuisen durumvehnän vähennys, jonka suuruus on 10 euroa tonnilta;

c) heikkolaatuisen durumvehnän vähennys, jonka suuruus on 30 euroa tonnilta.

4. Durumvehnän, korkealaatuisen tavallisen vehnän ja maissin edustava cif-tuontihinta on 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tekijöiden summa. Rukiin ja durran edustava cif-tuontihinta lasketaan käyttäen Amerikan yhdysvaltojen ohranoteerauksia liitteen III säännösten mukaisesti.

5. CN-koodiin 1001 90 91 kuuluvien tavallisen vehnän siementen edustava cif-tuontihinta on sama kuin korkealaatuiselle tavalliselle vehnälle laskettu edustava cif-tuontihinta, ja CN-koodiin 1005 10 90 kuuluvien maissin siementen edustava cif-tuontihinta on sama kuin maissille laskettu edustava cif-tuontihinta.

6 artikla

1. Korkealaatuisen tavallisen vehnän tuontitodistushakemukset ovat voimassa ainoastaan, jos hakija:

a) merkitsee tuontituotteen laadun tuontitodistuksen kohtaan 20;

b) antaa kirjallisen sitoumuksen asettaa asianomaiselle toimivaltaiselle viranomaiselle vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottopäivänä ylimääräisen erityisvakuuden, joka täydentää komission asetuksen (EY) N:o 1342/2003 (6) 12 artiklassa säädettyjä vakuuksia.

Edellä b alakohdassa tarkoitetun ylimääräisen erityisvakuuden suuruus on 95 euroa tonnilta. Kuitenkin silloin, kun tuontitodistuksen mukana on seurattava 7 artiklan 2 kohdan b tai c alakohdan mukaisesti vaatimustenmukaisuustodistus, jonka on myöntänyt Federal Grain Inspection Service (FGIS) tai Canadian Grain Commission (CGC), ylimääräistä vakuutta ei edellytetä. Tässä tapauksessa tuontitodistushakemuksen ja tuontitodistuksen kohdassa 24 on mainittava vaatimustenmukaisuustodistuksen tyyppi ja numero.

2. Durumvehnän tuontitodistushakemukset ovat voimassa ainoastaan, jos hakija:

a) merkitsee tuontituotteen laadun tuontitodistuksen kohtaan 20;

b) antaa kirjallisen sitoumuksen asettaa asianomaiselle toimivaltaiselle viranomaiselle vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottopäivänä ylimääräisen erityisvakuuden, joka täydentää asetuksen (EY) N:o 1342/2003 12 artiklassa säädettyjä vakuuksia, siinä tapauksessa että tuontitodistuksen kohdassa 20 mainitusta laadusta kannettava tuontitulli ei ole korkein mahdollinen kyseisen tuoteluokan osalta.

Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun ylimääräisen vakuuden määrä on korkeimman tullin ja kyseessä olevasta laadusta kannettavan tullin välinen erotus lisättynä viidellä eurolla tonnilta sinä päivänä, jona vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskeva ilmoitus otetaan vastaan. Jos eri durumvehnän laaduista ei kanneta tuontitullia, ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettua sitoumusta ei kuitenkaan vaadita.

Jos tuontitodistushakemusten mukana on seurattava 7 artiklassa tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus, jonka on myöntänyt Federal Grain Inspection Service (FGIS) tai Canadian Grain Commission (CGC), ylimääräistä vakuutta ei kuitenkaan edellytetä. Tässä tapauksessa tuontitodistuksen kohdassa 24 on mainittava vaatimustenmukaisuustodistuksen tyyppi.

3. Jos tuontitullit suspendoidaan kaikkien tavallisen vehnän laatuluokkien osalta asetuksen (EY) N:o 1234/2007 187 artiklan nojalla, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ylimääräistä vakuutta ei vaadita koko sinä aikana, jona tullit on suspendoitu.

7 artikla

1. Tullitoimipaikan, jossa luovutus vapaaseen liikkeeseen tapahtui, on otettava komission asetuksen (EY) N:o 152/2009 (7) liitteen mukaisesti edustavia näytteitä jokaisesta korkealaatuisen tavallisen vehnän, durumvehnän ja lasimaisen maissin lähetyksestä. Näytteenottoa ei kuitenkaan tehdä, jos eri laaduista kannettava tuontitulli on sama.

Jos kuitenkin komissio tunnustaa virallisesti alkuperämaan myöntämän korkealaatuisen tavallisen vehnän, durumvehnän tai lasimaisen maissin laatutodistuksen, viljasta otetaan näytteitä sertifioidun laadun varmentamiseksi ainoastaan riittävän edustavasta lähetysmäärästä.

2. Komissio tunnustaa virallisesti seuraavat vaatimustenmukaisuustodistukset asetuksen (ETY) N:o 2454/93 63–65 artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti:

a) lasimaisen maissin todistukset, jotka on myöntänyt Argentiinan Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa);

b) korkealaatuisen tavallisen vehnän ja korkealaatuisen durumvehnän todistukset, jotka on myöntänyt Amerikan yhdysvaltojen Federal Grain Inspection Service (FGIS);

c) korkealaatuisen tavallisen vehnän ja korkealaatuisen durumvehnän todistukset, jotka on myöntänyt Kanadan Canadian Grain Commission (CGC).

Senasan myöntämän vaatimustenmukaisuustodistuksen malli on liitteessä IV. Argentiinan hallituksen hyväksymät leimat julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

FGIS:n myöntämän vaatimustenmukaisuustodistuksen malli on liitteessä V.

CGC:n myöntämien vaatimustenmukaisuustodistuksen, vientilaadun määrittelyn ja leimojen malli on liitteessä VI.

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen laitosten myöntämien vaatimustenmukaisuustodistusten analyyttiset parametrit osoittavat, että liitteessä II olevat korkealaatuisen tavallisen vehnän, durumvehnän ja lasimaisen maissin laatuvaatimukset täyttyvät, näytteitä on otettava vähintään kolmesta prosentista eristä, jotka saapuvat kuhunkin satamaan markkinointivuoden aikana.

Tuotteet luokitellaan vakiolaatuisiksi, jotka täyttävät kaikki liitteessä II mainitut vaatimukset.

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa määrityksissä vertailumenetelminä käytetään komission asetuksessa (EU) N:o 1272/2009 (8) kuvailtuja menetelmiä.

Lasimainen maissi on Zea mays indurata -lajikkeen maissi, jonka jyvissä on vallitsevana lasimainen endospermi (kova tai sarveiskalvomainen koostumus). Jyvät ovat tavanomaisesti oranssinvärisiä tai punaisia. Ylemmässä osassa (alkion vastakkainen osa) eli tyvessä ei ole halkeamia.

Lasimaisen maissin jyviksi määritellään jyvät, jotka vastaavat seuraavia kahta perustetta:

a) niiden tyvessä ei ole halkeamia ja

b) pituussuuntaisessa leikkauksessa niiden endospermissä on jauhomainen keskiosa, jota ympäröi kokonaisuudessaan sarveiskalvo-osa. Tämän sarveiskalvo-osan on oltava vallitsevana leikkauksen kokonaispinnalla.

Lasimaisen maissin jyväprosentti määritellään laskemalla 100 jyvän edustavasta näytteestä kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja perusteita vastaavien jyvien määrä.

Kelluntaluvun määrittämisessä käytetty vertailumenetelmä määritetään liitteessä VII.

4. Jos analyysin tulokset osoittavat, että tuodun korkealaatuisen tavallisen vehnän, durumvehnän ja lasimaisen maissin laatu on alhaisempi kuin tuontitodistukseen merkitty laatu, tuojan on maksettava todistuksessa mainittavasta tuotteesta kannettavan tuontitullin ja tosiasiallisesti tuodusta tuotteesta kannettavan tuontitullin välinen erotus. Tässä tapauksessa asetuksen (EY) N:o 1342/2003 12 artiklan a alakohdassa tarkoitettu tuontitodistukseen liittyvä vakuus ja tämän asetuksen 3 artiklan 4 kohdassa sekä 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu ylimääräinen vakuus vapautetaan, lukuun ottamatta 6 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädettyä 5 euron lisämaksua.

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua erotusta ei makseta kuukauden kuluessa, 3 artiklan 4 kohdassa sekä 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa mainittu lisävakuus menetetään.

5. Jäsenvaltion toimivaltaisen tulliviranomaisen ottamat edustavat viljanäytteet on säilytettävä kuuden kuukauden ajan.

8 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 1249/96.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä IX olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

9 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2010. Komission puolesta José Manuel BARROSO Puheenjohtaja

(1) EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

(2) EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125.

(3) Katso liite VIII.

(4) EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

(5) EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

(6) EUVL L 189, 29.7.2003, s. 12.

(7) EUVL L 54, 26.2.2009, s. 1.

(8) EUVL L 349, 29.12.2009, s. 1.

LIITE I

LIITE II Tuontitavaroiden luokitteluperusteet (12 painoprosentin kosteuspitoisuuden tai vastaavan perusteella) Tuote Vehnä ja spelttivehnä (1), vehnän ja rukiin sekaviljaa lukuun ottamatta Durumvehnä Lasimainen maissi Muu kuin lasimainen maissi Muut siemenet CN-koodi 1001 90 1001 10 00 1005 90 00 1005 10 90 ja 1005 90 00 1002, 1003 ja 1007 00 90 Laatu (2) Korkea Keski Heikko Korkea Keski Heikko 1. Valkuaisainepitoisuuden vähimmäisprosenttiosuus 14,0 11,5 — — — — — — — 2. Vähimmäisominaispaino (kg/hl) 77,0 74,0 — 76,0 76,0 — 76,0 — — 3. Epäpuhtauksien pitoisuuden enimmäisprosenttiosuus (Schwarzbesatz) 1,5 1,5 — 1,5 1,5 — — — — 4. Lasimaisten siementen vähimmäisprosenttiosuus — — — 75,0 62,0 — 95,0 — — 5. Enimmäiskelluntaluku — — — — — — 25,0 — —

Poikkeamat Säädetty poikkeama Durumvehnä ja vehnä Lasimainen maissi valkuaisainepitoisuudesta -0,7 — vähimmäisominaispainosta -0,5 -0,5 epäpuhtauksien enimmäismäärästä +0,5 — lasimaisten jyvien määrästä -2,0 -3,0 kelluntaluvusta — +1,0 (1) Nämä perusteet koskevat kuorittua spelttivehnää. (2) Sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1272/2009 liitteessä I olevassa IV osassa vahvistettuja analyysimenetelmiä.

LIITE III Noteerauspörssit ja viitelajikkeet Tuote Vehnä Durumvehnä Maissi Muu rehusiemen Vakiolaatu Korkea Keski Heikko Pörssinoteerauksessa käytettävä viitelajike (tyyppi/aste) Hard Red Spring nro 2 Hard Red Winter nro 2 Soft Red Winter nro 2 Hard Amber Durum nro 2 Yellow Corn nro 3 US Barley nro 2 Pörssinoteeraus Minneapolis Grain Exchange Kansas City Board of Trade Chicago Board of Trade Minneapolis Grain Exchange (1) Chicago Board of Trade Minneapolis Grain Exchange (2) (1) Jos edustavan cif-tuontihinnan laskemiseksi ei ole saatavissa lainkaan noteerauksia, käytetään Amerikan yhdysvalloissa julkisesti käytettävissä olevia edustavimpia fob-noteerauksia. (2) Jos edustavan cif-tuontihinnan laskemiseksi ei ole saatavissa lainkaan noteerauksia, käytetään Amerikan yhdysvalloissa julkisesti käytettävissä olevia edustavampia fob-noteerauksia. Tällöin noteerauksia korotetaan noteerauspaikan ja Meksikonlahden välisiä rahtikustannuksia vastaavalla määrällä

LIITE IV EDELLÄ 7 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU ARGENTIINAN HALLITUKSEN VALTUUTTAMAN SENASA:N ANTAMAN LAATUTODISTUKSEN MALLI

LIITE V AMERIKAN YHDYSVALTOJEN HALLITUKSEN HYVÄKSYMÄ TAVALLISEN VEHNÄN VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUKSEN MALLI AMERIKAN YHDYSVALTOJEN HALLITUKSEN HYVÄKSYMÄ DURUMVEHNÄN VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUKSEN MALLI

LIITE VI TAVALLISEN VEHNÄN JA DURUMVEHNÄN VIENTILAADUN MÄÄRITTELYÄ KOSKEVAN KANADAN HALLITUKSEN HYVÄKSYMÄN VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUKSEN MALLI Kanadalaisen tavallisen vehnän ja durumvehnän vientilaadun määrittely TAVALLINEN VEHNÄ Canada Western Red Spring (CWRS) Testipaino (Minimi) Vieraita aineksia yhteensä myös muita viljanjyviä N:o 1 CWRS 79,0 kg/hl (Maksimi) 0,4 %, myös 0,2 % muita siemeniä N:o 2 CWRS 77,5 kg/hl (Maksimi) 0,75 %, myös 0,2 % muita siemeniä N:o 3 CWRS 76,5 kg/hl (Maksimi) 1,25 %, myös 0,2 % muita siemeniä

Canada Western Extra Strong Red Spring (CWES) Testipaino (Minimi) Vieraita aineksia yhteensä myös muita viljanjyviä N:o 1 CWES 78,0 kg/hl (Maksimi) 0,75 %, myös 0,2 % muita siemeniä N:o 1 CWES 76,0 kg/hl (Maksimi) 1,5 %, myös 0,2 % muita siemeniä

Canada Prairie Spring Red (CPSR) Testipaino (Minimi) Vieraita aineksia yhteensä myös muita viljanjyviä N:o 1 CPSR 77,0 kg/hl (Maksimi) 0,75 %, myös 0,2 % muita siemeniä N:o 2 CPSR 75,0 kg/hl (Maksimi) 1,5 %, myös 0,2 % muita siemeniä

Canada Prairie Spring White (CPSW) Testipaino (Minimi) Vieraita aineksia yhteensä myös muita viljanjyviä N:o 1 CPSW 77,0 kg/hl (Maksimi) 0,75 %, myös 0,2 % muita siemeniä N:o 2 CPSW 75,0 kg/hl (Maksimi) 1,5 %, myös 0,2 % muita siemeniä

Canada Western Red Winter (CWRW) Testipaino (Minimi) Vieraita aineksia yhteensä myös muita viljanjyviä N:o 1 CWRW 78,0 kg/hl (Maksimi) 1,0 %, myös 0,2 % muita siemeniä N:o 2 CWRW 74,0 kg/hl (Maksimi) 2,0 %, myös 0,2 % muita siemeniä

Canada Western Soft White Spring (CWSWS) Testipaino (Minimi) Vieraita aineksia yhteensä myös muita viljanjyviä N:o 1 CWSWS 78,0 kg/hl (Maksimi) 0,75 %, myös 0,2 % muita siemeniä N:o 2 CWSWS 75,5 kg/hl (Maksimi) 1,0 %, myös 0,2 % muita siemeniä N:o 3 CWSWS 75,0 kg/hl (Maksimi) 1,5 %, myös 0,2 % muita siemeniä DURUMVEHNÄ Canada Western Amber Durum (CWAD) Testipaino (Minimi) Vieraita aineksia yhteensä myös muita viljanjyviä N:o 1 CWAD 80,0 kg/hl (Maksimi) 0,5 %, myös 0,2 % muita siemeniä N:o 2 CWAD 79,5 kg/hl (Maksimi) 0,8 %, myös 0,2 % muita siemeniä N:o 3 CWAD 78,0 kg/hl (Maksimi) 1,0 %, myös 0,2 % muita siemeniä N:o 4 CWAD 75,0 kg/hl (Maksimi) 3,0 %, myös 0,2 % muita siemeniä Huomautuksia: Muut viljanjyvät : Tässä luokassa ainoastaan kauran, vehnän, rukiin ja ruisvehnän jyvät. Tavallinen vehnä : Tavallisen vehnän viennissä Canadian Grain Commission toimittaa todistuksen ohella asiakirjoja, joissa eritellään kyseisen erän valkuaisainepitoisuus. Durumvehnä : Durumvehnän viennissä Canadian Grain Commission toimittaa todistuksen ohella asiakirjoja, joissa eritellään kyseisen erän lasimaisten jyvien prosenttiosuus ja erityispaino (kilogrammaa/ hehtolitra).

LIITE VII EDELLÄ 7 ARTIKLAN 3 KOHDASSA TARKOITETTU VERTAILUMENETELMÄ KELLUNTALUVUN MÄÄRITTÄMISEKSI Valmistetaan natriumnitraattiliuos, jonka ominaispaino on 1,25 ja jota säilytetään 35 °C:n lämpötilassa. Liuokseen pannaan 100 edustavasta näytteestä otettua maissinjyvää, joiden kosteuspitoisuus ei ylitä 14,5:tä prosenttia. Liuosta ravistetaan viiden minuutin ajan 30 sekunnin välein ilmakuplien syntymisen estämiseksi. Kelluvat jyvät erotetaan uponneista jyvistä ja lasketaan. Kelluntaluku lasketaan seuraavasti: Näytteen kelluntaluku = (Kelluvien jyvien määrä/Uponneiden jyvien määrä) × 100 Koe tehdään viisi kertaa. Kelluntaluku on viiden tehdyn kokeen kelluntaluvun keskiarvo, mukaan ei oteta kahta ääriarvoa.