KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1305,

annettu 25 päivänä heinäkuuta 2022,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan molybdeenilangan tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

(1) Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan molybdeenilangan tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet otettiin alun perin käyttöön vuonna 2010 neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 (2), jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Alkuperäisiin toimenpiteisiin johtaneesta tutkimuksesta käytetään nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’. Alkuperäiset toimenpiteet toteutettiin 64,3 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.

(2) Alkuperäisiä toimenpiteitä laajennettiin kahden kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen vuosina 2012 ja 2013 koskemaan ensinnäkin Malesiasta lähetetyn molybdeenilangan tuontia (3) ja toiseksi sellaisen Kiinasta peräisin olevan molybdeenilangan tuontia, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeeniä ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä (4). Kolmannen kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen toimenpiteitä laajennettiin 30 päivänä lokakuuta 2015 koskemaan molybdeenilankaa, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeeniä ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 4,0 millimetriä mutta enintään 11,0 millimetriä (5).

(3) Tällä hetkellä voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön 30 päivänä kesäkuuta 2016 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/1046 (6) toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’aiempi toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu’, jälkeen.

1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

(4) Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (7) julkaisemisen jälkeen Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

(5) Pyynnön esitti 23. maaliskuuta 2021 Plansee SE, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, jonka tuotanto on yli 25 prosenttia tiettyjen molybdeenilankojen kokonaistuotannosta unionissa, perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti molybdeenilankaa valmistavan unionin tuotannonalan puolesta. Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.

1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

(6) Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 28 päivänä kesäkuuta 2021 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Kiinasta peräisin olevien molybdeenilankojen unioniin tuontia koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (8), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

1.4 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(7) Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2017 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5 Asianomaiset osapuolet

(8) Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti erikseen pyynnön esittäjälle sekä toiselle tiedossa olevalle unionin tuottajalle, tiedossa oleville käyttäjille ja Kiinan viranomaisille toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä.

(9) Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.6 Otanta

(10) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

a) Ei unionin tuottajia koskevaa otantaa

(11) Komissio ei soveltanut vireillepanoilmoituksessa otantaa vaan kehotti kahta tiedossa olevaa unionin tuottajaa eli Plansee SE:tä ja Osram GmbH:ta toimittamaan vastaukset kyselylomakkeeseen asetetussa määräajassa.

b) Tuojien otanta

(12) Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

(13) Yksikään tuoja ei ilmoittautunut eikä toimittanut vireillepanoilmoituksessa pyydettyjä tietoja.

c) Kiinan tuottajia koskeva otanta

(14) Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia molybdeenilangan tuottajia Kiinassa toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen. Vastauksia ei kuitenkaan saatu.

(15) Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että jos yhteistyötä ei tehdä, se aikoi käyttää perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja tarkastellessaan polkumyynnin jatkumista tai toistumista. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet.

1.7 Vastaukset kyselyyn

(16) Unionin tuottajille sekä tuojille, käyttäjille ja kiinalaisille tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin saataville verkossa vireillepanopäivänä.

(17) Komissio lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa.

(18) Kyselyyn saatiin vastaus yhdeltä unionin tuottajalta, Plansee SE:ltä, joka on myös pyynnön esittäjä ja jonka osuus unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä unionin markkinoilla on [86–94 prosenttia].

(19) Ainoa muu unionin tuottaja ilmoitti 24 päivänä kesäkuuta 2021 haluavansa pysyä puolueettomana tutkimuksessa eikä toimittanut vastausta kyselyyn.

(20) Kyselyyn ei saatu vastauksia Kiinan viranomaisilta eikä yhdeltäkään kiinalaiselta tuottajalta.

(21) Plansee SE:lle lähetettiin 15 päivänä marraskuuta 2021 myös makrotaloudellinen kyselylomake, johon komissio sai vastauksen 29 päivänä marraskuuta 2021.

a) Tietojen tarkistus

(22) Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Yksi perusasetuksen 16 artiklan mukainen tarkastuskäynti tehtiin unionin tuottajan Plansee SE:n tiloihin Itävallassa.

b) Myöhempi menettely

(23) Komissio ilmoitti 9 päivänä kesäkuuta 2022 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa.

(24) Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta. Huomautuksia ei saatu.

2. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkastelun kohteena oleva tuote

(25) Tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja aiemmassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa eli molybdeenilanka, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia, jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8102 96 00, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

(26) Kiinasta peräisin oleva tarkastelun kohteena oleva tuote, jota ei ole lähetetty Malesiasta, luokitellaan tällä hetkellä Taric-koodiin 8102960019. Malesiasta lähetettyä tarkastelun kohteena olevaa tuotetta, joka tällä hetkellä luokitellaan Taric-koodiin 8102960011, ei tutkittu riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, koska se ei kuulunut tuotteen määritelmään alkuperäisessä tutkimuksessa.

(27) Molybdeenilankaa käytetään pääasiassa autoteollisuudessa, esimerkiksi käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen autojen synkronointirenkaissa.

2.2 Samankaltainen tuote

(28) Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa sekä aiemmassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa todettiin, tarkastelun kohteena oleva tuote ja samankaltainen tuote ovat fyysisiltä, kemiallisilta ja teknisiltä ominaisuuksiltaan samanlaisia. Kyseisessä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistettiin, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset: — Kiinasta peräisin oleva tarkastelun kohteena oleva tuote, jota ei ole lähetetty Malesiasta — Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote ja — unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

(29) Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3. POLKUMYYNTI

3.1 Alustavat huomautukset

(30) Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana molybdeenilangan tuonti Kiinasta jatkui, joskin vähäisempänä kuin aiemman toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla.

(31) Kuten 20 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

(32) Sen vuoksi komissio ilmoitti 16 päivänä heinäkuuta 2021 Kiinan viranomaisille, että yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi komissio saattaa soveltaa Kiinaa koskevien päätelmien osalta perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio ei saanut huomautuksia aikomuksestaan käyttää perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja.

(33) Tämän vuoksi polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät perustuivat perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin, etenkin tarkastelupyyntöön sisältyviin tietoihin yhdistettynä muihin tietolähteisiin, joita olivat esimerkiksi tuonti- ja vientitilastot (Comext (Eurostat)), Dun & Bradstreet (D&B) (9) ja Global Trade Alert, jäljempänä ’GTA’ (10).

3.2 Polkumyynnillä tulevan tuonnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.2.1 Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

(34) Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi Kiinan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella.

(35) Saadakseen tiedot, joita se pitää tutkimuksensa kannalta tarpeellisina väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(36) Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa. Näin ollen komissio ilmoitti 16 päivänä heinäkuuta 2021 Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittäessään, esiintyykö Kiinassa merkittäviä vääristymiä.

(37) Vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa komissio täsmensi, että tutkimusta vireille pantaessa käytettävissä olevan näytön perusteella mahdollinen edustava maa vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuvan normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti Kiinan osalta oli Turkki. Komissio totesi tarkastelevansa myös muita mahdollisesti soveltuvia edustavia maita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

(38) Komissio julkaisi 10 päivänä maaliskuuta 2021 ensimmäisen asiakirja-aineistoon liitetyn muistion, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, ja ilmoitti asianomaisille osapuolille merkitykselliset lähteet, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Komissio esitti kyseisessä muistiossa luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita molybdeenilankojen tuotannossa käytetään. Komissio totesi edustavan maan valinnan osalta, että tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotettiin vain muutamassa maassa maailmassa (11) ja että ainoastaan Thaimaa oli määritelty maaksi, jonka taloudellinen kehitys oli Kiinan kanssa samalla tasolla. Thaimaasta ei kuitenkaan ollut helposti saatavilla riittävää määrää yritystason tietoja myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton määrittämiseksi.

(39) Koska komissio ja pyynnön esittäjä eivät kyenneet yksilöimään edustavaa maata, jonka taloudellinen kehitys olisi Kiinan kanssa samalla tasolla, jossa tuotettaisiin tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ja jonka osalta kaikki tarvittavat tiedot olisivat helposti saatavilla, komissio yritti löytää sopivan edustavan maan, jonka taloudellinen kehitys olisi Kiinan kanssa samalla tasolla ja jossa tuotettaisiin samaan yleiseen luokkaan tai samalle sektorille kuuluvaa samankaltaista tuotetta, mutta ei kyennyt yksilöimään tällaista tuotetta. Yksikään asianomainen osapuoli ei myöskään ollut ehdottanut sopivaa edustavaa maata, jonka taloudellinen kehitys olisi Kiinan kanssa samalla tasolla ja jossa tuotettaisiin tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai samankaltaista tuotetta. Tämän vuoksi komissio ehdotti ensimmäisessä muistiossa poikkeuksellisesti Thaimaan lisäksi Intiaa mahdolliseksi lähteeksi vääristymättömien hintojen ja kustannusten määrittämistä varten ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Vain pyynnön esittäjä esitti huomautuksia tästä muistiosta.

(40) Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 29 päivänä lokakuuta 2021 päivätyllä toisella muistiolla, jäljempänä ’toinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen valittuaan Intian asianmukaiseksi lähteeksi, ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Huomautuksia ei saatu.

3.2.2 Normaaliarvo

(41) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”normaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

(42) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

(43) Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö ja Kiinan viranomaisten ja tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista.

3.2.3 Merkittävien vääristymien esiintyminen

3.2.3.1 Normaaliarvo

(44) Kiinan volframisektoria koskevissa viimeaikaisissa tutkimuksissaan (12) komissio havaitsi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisia merkittäviä vääristymiä. Useimmat molybdeenituotteiden tuottajat käsittelevät laitoksissaan myös volframia. Lisäksi volframilla ja molybdeenillä on samanlaisia kemiallisia ominaisuuksia ja teollisia käyttötarkoituksia. Kuten jäljempänä todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan kaikkiin tuotannontekijöihin vaikuttavien merkittävien systeemisten vääristymien lisäksi Kiinan suunnittelu- ja ohjeasiakirjoissa volframi ja molybdeeni mainitaan yleensä yhdessä. Komissio päätteli kyseisessä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista.

(45) Näissä hiljattain tehdyissä volframia koskevissa tutkimuksissa komissio totesi, että valtio puuttuu Kiinassa merkittävästi yritysten toimintaan, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (13). Kiinan talouteen vaikuttavien systeemisten vääristymien lisäksi komissio teki erityisesti sen päätelmän, että volframisektorilla Kiinan viranomaisilla on huomattava omistusosuus perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (14), mutta lisäksi Kiinan viranomaisten läsnäolo yrityksissä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (15). Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin. Yleisesti ottaen Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (16). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät etenkin maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (17). Samalla tavalla komissio totesi volframisektorin palkkakustannuksissa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä (18) sekä rahoitusmarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä, jotka liittyvät etenkin yritystoimijoiden pääoman saantiin Kiinassa (19).

(46) Kuten aiemmassa Kiinan volframisektoria koskevassa tutkimuksessa, komissio tarkasteli tässäkin molybdeeniä koskevassa tutkimuksessa sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista ottaen huomioon perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintyminen. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan lukien näyttö, joka sisältyy pyyntöön sekä Kiinassa esiintyviä merkittäviä vääristymiä koskevaan komission raporttiin (20), jäljempänä ’raportti’, joka perustuu julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan lukien. Komissio täydensi tätä näyttöä ja teki omia tutkimuksiaan eri kriteereistä, jotka ovat merkityksellisiä vahvistettaessa merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa, kuten myös sen aiemmissa tutkimuksissa todettiin.

(47) Tässä tapauksessa pyynnössä viitattiin raporttiin ja erityisesti Kiinan valtion vaikutukseen muihin kuin rautametalleihin, molybdeeniteollisuus mukaan luettuna, Kiinan kansantasavallan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelman, jäljempänä ’13. viisivuotinen yleissuunnitelma’, ja muita kuin rautametalleja koskevan 13. viisivuotissuunnitelman, jäljempänä ’ei-rautametalleja koskeva 13. viisivuotissuunnitelma’, kautta. Lisäksi pyynnössä mainitaan, että Made in China 2025 -aloitteen perusteella molybdeeniteollisuus on oikeutettu saamaan huomattavaa rahoitusta valtiolta. Pyynnössä mainitaan erityiset rahoitusvarat, jotka Kiinan valtio on luonut molybdeeniteollisuuden tukemiseksi (Kiinan kehityspankki, kansallinen mikropiirirahasto, edistyneen valmistusteollisuuden rahasto, erilaiset paikallishallintojen perustamat paikalliset rahastot sekä China Reform Holdings -yritykseltä saatu rahoitus valmistajien tukea ja rakenneuudistuksia varten). Lisäksi pyynnössä luetellaan esimerkkinä kaksi molybdeeniteollisuuden yritystä, jotka saivat valtion rahoitusta: Jiduicheng Molybdenum ja Xiamen Tungsten, joka on Xiamen Honglu Tungsten -yrityksen emoyhtiö.

(48) Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus ja määräysvalta molybdeenisektorilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Valtio omistaa monet suurimmista tuottajista. Koska tarkastelun kohteena olevan tuotteen kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, yksityisten ja valtion omistamien molybdeenilangan tuottajien tarkkaa suhdetta ei voitu määrittää. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että molybdeenilankasektorilla monet suuret tuottajat ovat valtion omistamia yrityksiä. Niihin kuuluvat muun muassa Jinduicheng Molybdenum, Xiamen Honglu Tungsten, Chengdu Hongbo Industrial ja Luoyang Hi-tech Molybdenum & Tungsten Material.

(49) Tarkasteltaessa, mahdollistaako Kiinan viranomaisten läsnäolo yrityksissä niiden puuttumisen hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, komissio vahvisti tutkimuksen aikana, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien ja Kiinan kommunistisen puolueen, jäljempänä ’kommunistinen puolue’, välillä on henkilökohtaisia yhteyksiä. Esimerkiksi monissa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta valmistavissa yrityksissä ylimpään johtoon tai hallitukseen kuului kommunistisen puolueen jäseniä. Esimerkiksi Jinduicheng Molybdenum -yrityksen hallintoneuvoston puheenjohtaja on samaan aikaan puoluekomitean sihteeri, pääjohtaja toimii myös puoluekomitean apulaispääsihteerinä ja kurinpitokomitean sihteeri toimii samaan aikaan puoluekomitean apulaispääsihteerinä (21). Xiamen Honglu Tungsten -yrityksessä valtion omistaman Xiamen Tungstene -holdingyhtiön hallituksen puheenjohtaja on kommunistisen puolueen jäsen (22). Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin molybdeenilankasektorin yrityksiin kohdistuu poliittista valvontaa ja ohjausta.

(50) Seuraavista esimerkeistä käy hyvin ilmi Kiinan viranomaisten lisääntyvä puuttuminen molybdeenilankasektorin toimintaan. Monet tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat korostavat nimenomaisesti puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia verkkosivustoillaan. Niiden yritysjohdossa on puolueen jäseniä, ja ne korostavat yritysjohtajien kuuluvan kommunistiseen puolueeseen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että useilla molybdeenilangan tuottajilla, kuten Chengdu Hongbo Industrial -yrityksellä, on puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia. Toinen valmistaja, Jinduicheng Molybdenum, toteaa verkkosivustollaan puolueen vahvistamisesta seuraavaa (23): ”Kokouksessa tuotiin esiin, että yrityksen puoluekomitea pani vuonna 2019 tunnollisesti täytäntöön Shaanxi Non Ferrous Metals Groupin puoluekomitean esittämät eri vaatimukset. (…) [Yrityksen puoluekomitea] keskittyi keskeiseen työhön, ja poliittinen johto edisti laadukasta kehitystä [ja] valvoi johtoa edelleen tiukasti.”

(51) Xiamen Honglu Tungsten on toinen molybdeenilangan tuottaja, jolla on puoluekomitea. Valtion omistaman Xiamen Tungsten -holdingyhtiön yhtiöjärjestyksen 96 artiklassa todetaan seuraavaa: ”Yritys perustaa Xiamen Tungsten Industry Co., Ltd -yrityksen Kiinan kommunistisen puolueen komitean, jäljempänä ’yrityksen puoluekomitea’, ja Xiamen Tungsten Industry Co., Ltd -yrityksen Kiinan kommunistisen puolueen kurinpito- ja tarkastuskomitean, jäljempänä ’yrityksen kurinpitokomitea’. Yhtiöjärjestyksen 98 artiklan mukaan yrityksen puoluekomitea hoitaa tehtävänsä ”puolueen perussäännön” ja muiden puolueen sisäisten määräysten mukaisesti, ja sen tehtävänä on: 1) varmistaa puolueen ja valtion periaatteiden ja politiikkojen valvonta sekä panna täytäntöön puolueen keskuskomitean, valtioneuvoston, maakuntatason puoluekomitean ja maakuntahallituksen päätökset ja järjestelyt yrityksessä; 2) yhdistää johtamista koskevat puolueen periaatteet hallituksen noudattamaan johtajien valintaa koskevaan lakiin […]; 3) tutkia ja keskustella yrityksen uudistamisesta, kehittämisestä ja vakaudesta, tärkeistä liikkeenjohtoon liittyvistä asioista ja työntekijöiden henkilökohtaisiin etuihin liittyvistä keskeisistä kysymyksistä sekä esittää lausuntoja ja ehdotuksia; […] 5) vahvistaa puolueen ruohonjuuritason organisaatioiden ja puolueiden jäsenryhmien kehittämistä yrityksessä.” (24)

(52) Lisäksi molybdeenisektorilla on käytössä syrjiviä politiikkoja, joilla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti. Molybdeeniteollisuus mainitaan useissa ohjeasiakirjoissa, joissa osoitetaan, että molybdeenilankaa tuottavat yritykset saavat Kiinan viranomaisten tukea (25). Tämä vahvistetaan useissa molybdeeniä käsittelevissä suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita annetaan kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla. Molybdeeni mainitaan esimerkiksi seuraavissa asiakirjoissa: — mineraalivarojen 13. viisivuotissuunnitelma — ei-rautametalliteollisuuden 13. viisivuotissuunnitelma — kansallinen mineraalivaroja koskeva suunnitelma 2016–2020 — vuoden 2016 luettelo keskeisistä valtion tukemista huipputeknologian aloista (26), jossa molybdeeni mainitaan kohdassa IV.1.3 Uudet materiaalit – harvinaiset maametallit — teollisuuden rakenteellista mukauttamista koskevan ohjaavan luettelon vuoden 2019 versio, jossa molybdeeni mainitaan osassa II: rajoitetut teollisuudenalat, kohta 7.1, muut kuin rautametallit, s. 87. Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission ohjaavissa lausunnoissa strategisesti kehittyviin teollisuudenaloihin tehtävien investointien laajentamisesta sekä uusien kasvupisteiden ja kasvukeskusten kehittämisestä ja lujittamisesta (Nro 1409 [2020]) (27) todetaan seuraavaa: ”Toteutetaan toimintasuunnitelma uusien materiaalien innovointia ja kehittämistä varten ja parannetaan harvinaisten maametallien, vanadiinin ja titaanin, volframin ja molybdeenin, litiumin, rubidiumin ja cesiumin, grafiitin ja muiden erityisten mineraalivarojen louhinnan, sulatuksen ja syväkäsittelyn teknologista tasoa.” Lisäksi molybdeeniin sovelletaan paikallista sääntelyä maakunnallisella tai kunnallisella tasolla. Esimerkiksi — Heilongjiangin maakunnassa vuonna 2017 annetussa täytäntöönpanolausunnossa rakenteellisista mukautuksista ja tehokkuushyödyistä ei-rautametalliteollisuudessa (28) todetaan seuraavaa: ”Molybdeeniteollisuuden ketju: Keskitytään Isoon ja Pieneen Hinganvuoristoon, nostetaan Lumingin molybdeenikaivoksen kehittämis- ja käyttötasoa ja kehitetään loppupään sulatustoimia sekä jalostettuja ja syväkäsiteltyjä tuotteita mahdollisimman pian. Edistetään molybdeenikaivoksen alustavia töitä Chalukoussa Ison Hinganvuoriston alueella sekä resurssien varhaista kehittämistä ja hyödyntämistä. Vahvistetaan organisointia ja koordinointia, keskitytään molybdeenien sulatushankkeiden kehittämiseen Tielin mineraalivarojen tehokasta jalostusta edistävässä teollisuuspuistossa ja Jiagedaqin kaivostalousalan teollisuuspuistossa sekä kehitetään keskeisiä teknologioita, kuten molybdeenijauhevalmisteita, nano-molybdeenitrioksidivalmisteita, molybdeeniseosmetallurgiaa, hitsausta ja teollisuuskatalyyttien talteenottoa ja käyttöä; kehitetään syväkäsiteltyjä tuotteita, kuten molybdeenirautaa, molybdeenioksidia, molybdeenihappopinnoitetta, molybdeenitankoja, molybdeenilankoja, erittäin hienojakoisesta molybdeenimetallista valmistettavia päällysteaineita ja ammoniummolybdaattia, sekä luodaan molybdeenin louhinnan ja käsittelyn, molybdeenin sulatuksen ja molybdeenin jalostuksen muodostama ketju. Toimista vastaavat Yichun kunnanhallitus ja Daxinganin aluehallitus.” — Shaanxin maakunnan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelman (29) sivuilla 31 ja 32 todetaan seuraavaa: ”Uudistetaan ja kehitetään perinteistä teollisuutta: edistetään jalometallien, kuten titaanin, molybdeenin ja alumiinin, syväkäsittelyä sekä tehdään Weinanista (Shaanxi) molybdeenin pääkaupunki.” — NDRC:n vuoden 2020 luettelo kannustettavista toimialoista läntisillä alueilla (30) sisältää seuraavat kannustettavat toimialat Sichuanin maakunnassa: volframi- ja molybdeenituotteet sekä volframi- ja molybdeenilankamateriaalit.

(53) Kuten edellä esitetyistä esimerkeistä käy ilmi, Kiinan viranomaiset ohjeistavat molybdeenisektorin kehittämistä monilla erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla ja määräävät lähes kaikista näkökohdista sektorin kehittämisessä ja toiminnassa. Molybdeenilankateollisuus hyötyy siten valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta toimintaan pääraaka-aineen eli molybdeenioksidin osalta.

(54) Molybdeenilangan tuottajat saavat myös valtion tukia, mikä osoittaa selvästi, että valtio on kiinnostunut tästä sektorista. Komissio vahvisti tutkimuksen aikana, että useat molybdeenilangan tuottajat saivat suoraa valtiontukea. Tällaisia ovat muun muassa Xiamen Honglu Tungsten (31) ja Luoyang Hi-tech Molybdenum & Tungsten Material (32).

(55) Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytettävän pääraaka-aineen eli molybdeenin tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

(56) Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että 45 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä tai riittämätön täytäntöönpano alalla ei vaikuttaisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistajiin.

(57) Molybdeenisektoriin vaikuttavat myös 45 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat alaan sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää).

(58) Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että molybdeenisektoriin ei vaikuttaisi 45 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukainen valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

(59) Komissio muistuttaa vielä, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat alttiina samoille, jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkeinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä, tai ne saattavat lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä, tai niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

(60) Näin ollen sen lisäksi, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, vaikutukset kohdistuvat myös kaikkiin tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannuksiin, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maahan, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen.

(61) Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään näyttöä tai väitettä, joka kiistäisi edellä mainitut tulokset.

(62) Kaiken kaikkiaan käytettävissä oleva näyttö osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa. Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa esitetään.

3.2.4 Edustava maa

3.2.4.1 Yleiset huomautukset

(63) Edustavan maan valinta perustuu tarpeen mukaan seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin: — Taloudellinen kehitys on Kiinan taloudellista kehitystä vastaavalla tasolla. Tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo asukasta kohden on Maailmanpankin tietokannan (33) perusteella samanlainen kuin Kiinalla. — Kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta (34). — Helposti saatavilla olevia tietoja on käytettävissä edustavassa maassa. — Jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

(64) Kuten 38–40 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä. Muistioissa kuvattiin asiaan liittyvien perusteiden taustalla olevia tosiasioita ja näyttöä ja käsiteltiin näitä seikkoja ja merkityksellisiä lähteitä koskevia huomautuksia, joita osapuolet olivat esittäneet. Toisessa muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikomuksestaan pitää Intiaa asianmukaisena lähteenä tässä tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuu.

3.2.4.2 Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

(65) Tuotannontekijöitä koskevassa ensimmäisessä muistiossa komissio yksilöi Intian ja Thaimaan. Maailmanpankki on luokitellut Thaimaan ylemmän keskitulotason maaksi, ja Maailmanpankin mukaan se on samalla taloudellisen kehityksen tasolla kuin Kiina. Komissio pystyi kuitenkin yksilöimään vain yhden molybdeenilangan tuottajan Thaimaassa, eikä tarvittavia yritystason tietoja ollut helposti saatavilla. Maailmanpankki on luokitellut Intian alemman keskitulotason maaksi. Komissio löysi vähintään 18 intialaista yritystä, joissa toteutettiin osa molybdeenilankojen tuotannosta, ja se päätti sen vuoksi arvioida edelleen, voitaisiinko Intiaa poikkeuksellisesti käyttää lähteenä vääristymättömien kustannusten ja hintojen määrittämiseen.

(66) Ainoastaan pyynnön esittäjä esitti huomautuksia kyseisestä muistiosta ja väitti, että myös Itävalta, Saksa ja Yhdysvallat voisivat olla soveltuvia maita, vaikka se ei vastustanutkaan Intian käyttämistä vääristymättömien kustannusten ja hintojen määrittämiseen. Komissio totesi kuitenkin, että Maailmanpankki on luokitellut kyseiset maat korkean tulotason maiksi. Intia on toisaalta luokiteltu alemman keskitulotason maaksi, ja sen taloudellinen kehitys on näin ollen alhaisemmalla tasolla kuin Kiinassa. Alhaisen keskitulotason maissa, kuten Intiassa, tuotannontekijät ovat todennäköisesti halvempia kuin maissa, joissa taloudellinen kehitys on korkeammalla tasolla, kuten Kiinassa. Tämä johtaa todennäköisesti siihen, että normaaliarvo ja näin ollen myös polkumyyntimarginaali arvioidaan liian alhaiseksi. Koska tämä tutkimus on kuitenkin toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu, jossa on kysymys siitä, onko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä sen tosiasiallisesta tasosta riippumatta, komissio katsoi, että Intiaa voitaisiin poikkeuksellisesti pitää asianmukaisena lähteenä vääristymättömille kustannuksille ja hinnoille, vaikka silloin normaaliarvon laskennassa saataisiin todennäköisesti liian alhainen tulos. Komissio totesi tältä osin, että jopa tällaisen erittäin varovaisen lähestymistavan perusteella määritetty normaaliarvo osoitti merkittävää polkumyyntiä, kuten jäljempänä 87 kappaleessa todetaan. Sen vuoksi komissio päätteli, että ei ollut tarpeen tutkia muita vaihtoehtoja.

3.2.4.3 Asiaa koskevien tietojen saatavuus Intiassa

(67) Komissio analysoi huolellisesti kaikki asiakirja-aineistoon sisältyvät asiaankuuluvat tiedot, jotka koskivat tuotannontekijöitä Intiassa, ja totesi seuraavaa: — Maahan tuotiin tuotantopanoksia, joita tarvittiin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa, kuten ensimmäisessä ja toisessa muistiossa todettiin. — Teollisen sähkön hinta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ajalta oli saatavilla Maharashtran sähkösääntelykomission tarjoamista tiedoista (35). — Intian työvoimaviranomaisen Maharashtrassa julkaisemat työvoimatiedot (raportti ”Indian Labour Statistics 2017”) (36). Maharashtra on edustava osavaltio Intiassa. — WebFill Ltd:llä, joka on tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottaja Intiassa, on helposti saatavilla olevia tilinpäätöstietoja, joita voitaisiin käyttää apuna määritettäessä vääristymätön ja kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa.

3.2.4.4 Päätelmät Intiasta asianmukaisena lähteenä

(68) Edellä esitetyn analyysin perusteella Intiaa pidettiin poikkeuksellisesti asianmukaisena lähteenä vääristymättömien kustannusten ja hintojen määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. WebFill Ltd -yritys valittiin tarvittavien rahoitustietojen asianmukaiseksi lähteeksi. Lisäksi komissio päätti käyttää normaaliarvon muodostamiseksi GTA:ta molybdeenioksidin vääristymättömien kustannusten määrittämiseen. Molybdeenioksidi on tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen tarvittava raaka-aine. Komissio ilmoitti myös käyttävänsä Intian virallisia tietoja määrittääkseen työvoiman (37) ja energian (38) vääristymättömät kustannukset.

3.2.5 Tuotannontekijät

(69) Ottaen huomioon kaikki pyyntöön sisältyvät tiedot sekä pyynnön esittäjän ja asianomaisten osapuolten myöhemmin toimittamat tiedot seuraavat tuotannontekijät ja niiden lähteet yksilöitiin normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti: Taulukko 1 Molybdeenilankojen tuotannontekijät Tuotannontekijä Tavaran koodi Tietolähde euroa/kg valmistettua molybdeenilankaa Raaka-aineet Molybdeenioksidi 28 25 70 10 Global Trade Alert (GTA) (39) 32,44 Kulutushyödykkeet Työkalut, varaosat, tarvikkeet, huolto, leasingkustannukset, infrastruktuuri ja poistot – Tilinpäätöstiedot Valmistuskustannusten prosenttiosuus Työvoima Työvoima – Kansalliset tilastot (Intian työvoimaviranomaisen Maharashtraa koskevat tiedot) ja vertailu Maailmanpankin tietoihin 0,06 Energia Sähkö – Kansalliset/osavaltiotason tilastot (Maharashtran sähkösääntelykomissio) 2,71

3.2.5.1 Raaka-aineet

(70) Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat Intian tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti perustana Intiaan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan). Intian tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (40) liitteessä 1. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että samat vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttivat vientihintoihin.

(71) Huomioon ei otettu myöskään tietoja tuonnista Intiaan asetuksen (EU) 2015/755 liitteeseen 1 sisältyvistä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan kyseisten maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen, ja tällaisesta tuonnista oli joka tapauksessa hyvin vähän tietoja. Kun Kiinaa ei otettu huomioon, tuonti muista kolmansista maista pysyi edustavana.

(72) Normaaliarvon määrittämiseksi näihin tuontihintoihin olisi komission menetelmän mukaisesti yleensä lisättävä Intiaan tuotujen tuotannontekijöiden ja muiden raaka-aineiden tuontitullit sekä kotimaan kuljetuskustannukset. Kun otetaan huomioon tämän toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun luonne eli sen toteaminen, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eikä niinkään polkumyynnin suuruuden toteaminen, komissio päätti, että tuontitulleja ja kotimaan kuljetuskustannuksia koskevat oikaisut eivät olleet tarpeen, koska tällaisten oikaisujen seurauksena normaaliarvo vain kohoaisi ja näin ollen myös polkumyyntimarginaali.

3.2.5.2 Työvoima

(73) Intian työvoimaviranomainen (41) julkaisee tarkkoja tietoja palkoista talouden eri sektoreilla Intiassa. Komissio käytti saatavilla olevia tilastoja, ja tuoreimman Intian työvoimatietoja koskevan julkaistun analyysin (2017) mukaan NACE:n kaksinumerotasoa 25 ”Metallituotteiden valmistus (pl. koneet ja laitteet)” vastaavalla teollisuudenalalla keskimääräinen vähimmäispalkka oli raportin liitteen A mukaan 118 191 Intian rupiaa vuodessa. Tilastoministeriön määräaikaisista työvoimatutkimuksista käy ilmi, että Intian keskimääräinen vuotuinen palkka tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltäneellä kaudella oli noin 207 780 Intian rupiaa (ks. työntekijöiden säännöllistä palkkaa koskevat tiedot PLFS:n vuosikertomuksessa 2018–2019 (42), s. A-265 ja A-266 (372 ja 373)). Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että työvoimakustannukset olivat 207 780 Intian rupiaa vuodessa, kuten edellä todettiin. Tämä määrä vastaa 2 800:aa Yhdysvaltain dollaria vuodessa ja on Maailmanpankin tietojen mukaan Intian keskipalkkaa korkeampi, mukaan lukien maatalous (43), jossa työskentelee noin puolet työvoimasta ja jossa keskimääräinen palkka oli Maailmanpankin tietojen (44) mukaan 2 130 Yhdysvaltain dollaria vuodessa vuonna 2019.

3.2.5.3 Sähkö

(74) Intia koostuu 28 osavaltiosta ja kahdeksasta liittovaltion alueesta (45), ja yli 70 prosenttia Intian tehtaista ja valmistusteollisuudesta on keskittynyt seitsemään osavaltioon. Niiden seitsemän osavaltion joukossa, joissa harjoitetaan laajemmin teollisuutta, Maharashtra on tässä tutkimuksessa edustava osavaltio, koska se kuuluu osavaltioihin, joihin on keskittynyt suurempi osa tehtaista. Tämän perusteella komissio käytti Maharashtran sähkösääntelykomission julkaisemia sähkön hintatilastoja (46). Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla teollisuuden sähkötariffi oli Maharashtrassa 8,50 INR/kWh eli 0,10 euroa/kWh, kuten Maharashtran sähkösääntelykomission julkaisussa (47) esitetään.

3.2.5.4 Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, voitto ja poistot

(75) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan toisen alakohdan mukaan ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin.

(76) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti voidakseen määrittää vääristymättömän arvon tuotannollisille yleiskuluille. Komissio vahvisti pyynnön sisältämien tietojen perusteella tuotannollisten yleiskulujen osuuden kaikista valmistus- ja työvoimakustannuksista. Kyseistä prosenttiosuutta sovellettiin tämän jälkeen valmistuskustannusten vääristymättömään arvoon, jotta voitiin laskea vääristymätön arvo tuotannollisille yleiskuluille sen mukaan, mitä mallia tuotettiin.

(77) Määrittääkseen vääristymättömän ja kohtuullisen määrän tuotannollisia yleiskuluja, myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, voittoa ja poistoja varten komissio käytti WebFill Ltd:n vuosien 2020 ja 2021 rahoitustietoja, jotka on saatu Dun & Bradstreet -yhtiöstä, sekä kyseisen yrityksen verkkosivustolla (48) saatavilla olevia tilinpäätöstietoja. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin.

3.2.6 Normaaliarvon laskeminen

(78) Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tarkastelun kohteena olevan tuotteen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

(79) Ensin komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä esittämiä tietoja kunkin tekijän (raaka-aineet ja työvoima) käytöstä molybdeenilangan tuotannossa. Nämä pyynnön esittäjän toimittamat kulutusasteet todennettiin tarkastuksen aikana. Komissio kertoi sen jälkeen nämä tekijät Intian vääristymättömillä yksikkökustannuksilla käytettäessä Intiaa lähteenä normaaliarvon määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti.

(80) Vääristymättömien valmistuskustannusten määrittämisen jälkeen komissio sovelsi tuotannollisia yleiskuluja, myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, voittoa ja poistoja. Ne määritettiin WebFill Ltd:n tilinpäätösten perusteella (ks. 3.2.3.1 jakso). Komissio lisäsi vääristymättömiin valmistuskustannuksiin seuraavat tekijät: — tuotannolliset yleiskulut ja poistot (ks. 75 ja 76 kappale), joiden osuus materiaalikustannuksista oli yhteensä 17 prosenttia pyynnössä esitettyjen tietojen perusteella — myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä muut kustannukset, joiden osuus WebFill Ltd:n materiaalikustannuksista oli 16,3 prosenttia, ja — voitot, joiden osuus kaikista tuotantokustannuksista oli 4,8 prosenttia WebFill Ltd:n saamien voittojen perusteella.

3.2.7 Vientihinta

(81) Koska osapuolet eivät toimineet yhteistyössä, vientihinnat määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Komissio käytti vientihintojen määrittämiseen Kiinasta tulevaa tuontia koskevia tietoja, jotka on ilmoitettu perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti perustetussa tietokannassa, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’.

(82) Ottaen huomioon Kiinasta tulevan tuonnin suhteellisen vähäinen määrä (alle 1 % unionin kulutuksesta) komissio analysoi, voitiinko kyseisiä hintoja pitää luotettavina ja edustavina. Komissio totesi tässä yhteydessä, että Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin keskihinta oli samalla tasolla Kiinasta muihin tärkeimpiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen kanssa (ks. jäljempänä 92 kappale). Lisäksi unioniin suuntautuvan viennin hinnat sijoittuivat hintahaarukan edullisempaan päähän, ja sen vuoksi komissio katsoi, että vaikka hinnat perustuivat alhaisiin määriin, ne olivat riittävän luotettavia ja edustavia muodostaakseen perustan vientihinnan määrittämiselle polkumyyntilaskelmaa varten.

(83) Koska nämä hinnat ilmoitetaan CIF-hintoina (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina), ne oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle vähentämällä niistä asianmukainen määrä Kiinan ja unionin rajan välisiä kuljetus- ja vakuutuskustannuksia. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti oikaisussa samaa prosenttiosuutta kuin alkuperäisessä polkumyyntitutkimuksessa (49) (1,84 %).

3.2.8 Vertailu

(84) Komissio vertasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti määritettyä laskennallista normaaliarvoa edellä kuvatun mukaisesti määritettyyn vientihintaan (noudettuna lähettäjältä -tasolla).

(85) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinasta vietyjä tuotelajeja ei voitu määrittää. Sen vuoksi vertailu tuotelajeittain ei ollut mahdollinen.

3.2.9 Polkumyyntimarginaali

(86) Komissio muistutti, että polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla laskennallista normaaliarvoa, joka perustui perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti asianmukaisena lähteenä käytettävän Intian tietoihin, Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin keskimääräisiin tilastollisiin hintoihin, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle.

(87) Komissio laski käytettävissä olevien tietojen perusteella polkumyyntimarginaalin olevan 44,98 prosenttia.

(88) Näin ollen komissio päätteli, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(89) Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tätä varten analysoitiin seuraavia seikkoja: 1) tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa 2) unionin markkinoiden houkuttelevuus 3) kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde ja 4) kiertämiskäytännöt.

4.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

(90) Pyynnön mukaan kiinalaisten tuottajien tuotantokapasiteetti on noin 3 500 tonnia vuodessa eli yli 19 kertaa unionin koko kulutus.

(91) Koska Kiina ei toiminut yhteistyössä, komissio arvioi Kiinan käyttämätöntä tuotantokapasiteettia aiemmassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tutkimuksessa tehtyjen päätelmien perusteella. Kyseisessä tutkimuksessa komissio totesi, että kapasiteetin käyttöaste oli noin 20–25 prosenttia. Koska päinvastaista näyttöä ei ollut, komissio päätteli, että kapasiteetin käyttöaste on tämän tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana edelleen samalla tasolla. Koska molybdeenilangan arvioitu tuotantokapasiteetti Kiinassa on noin 3 500 tonnia, komissio arvioi, että käyttämätön kapasiteetti on vähintään 2 500 tonnia, mikä on yli 15 kertaa enemmän kuin kulutus unionissa.

4.2 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde

(92) Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio analysoi hinnoittelukäyttäytymistä Kiinassa kauppatilastojen perusteella. Kiinasta muihin tärkeimpiin vientikohteisiin kuin unioniin eli Intiaan, Koreaan ja Vietnamiin suuntautuvan viennin hinnat olivat 28–41 euroa/kg, kun taas Kiinasta EU:hun suuntautuvan viennin hinnat olivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 33,80 euroa/kg (ks. jäljempänä 107 kappale). Mainitut hinnat ovat merkittävästi alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kaikkiin muihin maihin kuin unioniin suuntautuvaa vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien soveltama keskimääräinen myyntihinta oli 40 euroa/kg, mikä on noin [25–35] prosenttia alhaisempi kuin unionin markkinoilla sovellettava keskimääräinen hinta.

4.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(93) Kuten 150–152 kappaleessa selitetään, unionin markkinat ovat kokonsa ja hintojensa puolesta houkuttelevat.

4.4 Kiertämiskäytännöt

(94) Vuosina 2012 ja 2013 tehdyissä kahdessa kiertämistä koskevassa tutkimuksessa havaittiin, että toimenpiteitä kierrettiin joko uudelleenlastauksen avulla tai muuttamalla tuotetta hieman. Toimenpiteitä laajennettiin koskemaan ensinnäkin Malesiasta lähetetyn molybdeenilangan tuontia (50) ja toiseksi sellaisen Kiinasta peräisin olevan molybdeenilangan tuontia, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeeniä ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä (51). Kolmannen kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen toimenpiteitä laajennettiin 30 päivänä lokakuuta 2015 koskemaan molybdeenilankaa, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeeniä ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 4,0 millimetriä mutta enintään 11,0 millimetriä (52). Nämä voimassa olevien toimenpiteiden kiertämispyrkimykset osoittavat, miten houkuttelevia unionin markkinat ovat tarkastelun kohteena olevan tuotteen kiinalaisille tuottajille.

4.5 Päätelmä

(95) Tutkimus osoitti, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä ja että polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, unionin markkinoille pääsisi todennäköisesti huomattavia määriä polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, koska Kiinassa on käytettävissä käyttämätöntä kapasiteettia ja muista kolmansista maista unioniin kohdistuva myynti voitaisiin suunnata uudelleen ottaen huomioon korkeammat hinnat unionin markkinoilla.

5. VAHINKO

5.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

(96) Unionin tuotannonalalla ei toteutettu merkittäviä rakenteellisia muutoksia alkuperäisen tutkimuksen ja edellisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen. Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujaksolla kaksi unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

(97) Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin [198 000–232 000] kg. Komissio määritti luvun pyynnön esittäjän täyttämän makrotaloudellisen kyselylomakkeen perusteella.

(98) Koska vahingon arviointiin liittyvät tiedot saatiin pääasiassa ainoalta yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta tai se arvioi ne tarpeen mukaan yhteistyöhön osallistumattoman toisen unionin tuottajan osalta, jotkin luvut esitetään indeksoituina tai vaihteluväleinä niiden perustana olevien tietojen luottamuksellisuuden vuoksi.

5.2 Unionin kulutus

(99) Unionin kokonaiskulutukseksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin [148 000–174 000] kg. Komissio määritti luvun kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen perusteella i) ottaen huomioon pyynnön esittäjän makrotaloudelliseen kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa ilmoittaman unionin tuotannonalan kokonaismyynnin EU:ssa ja ii) lisäämällä EU:hun tulevat tuontimäärät 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan mukaisesti.

(100) Unionin kulutus kehittyi seuraavasti: Taulukko 2 Unionin kulutus (kg) 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Unionin kokonaiskulutus [208 000 –243 000 ] [207 000 –242 000 ] [157 000 –184 000 ] [148 000 –174 000 ] Indeksi 100 99 76 72 Lähde: tarkistetut makro- ja mikrotaloudellisen kyselylomakkeen vastaukset ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

(101) Unionin kulutus laski tarkastelujakson aikana voimakkaasti (28 %) vuoteen 2017 verrattuna. Tarkemmin sanottuna kulutus laski 1 prosenttiyksikön vuonna 2018 ja sen jälkeen 23 prosenttiyksikköä vuonna 2019 ja vielä 4 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

(102) Molybdeenilangan kulutuksen vähenemistä unionissa alkuperäisestä tutkimuksesta alkaen ja tarkastelujakson aikana voidaan selittää pääasiassa autoteollisuuden teknisellä kehityksellä sekä sillä, että automaattivaihteistot ovat asteittain korvanneet käsivalintaiset vaihteistot, jotka ovat molybdeenilankojen tärkein käyttökohde.

5.3 Tuonti asianomaisesta maasta

5.3.1 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(103) Komissio vahvisti Kiinasta unioniin tulevan tuonnin määrän 14 artiklan 6 kohdan mukaisessa tietokannassa saatavilla olevien tietojen pohjalta. Tuonnin markkinaosuus määritettiin kyseisen tuontimäärän perusteella prosentteina unionin kokonaiskulutuksesta.

(104) Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti: Taulukko 3 Tuontimäärä (kg) ja markkinaosuus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä (kg) [190 –220 ] [160 –190 ] [250 –290 ] [520 –610 ] Indeksi 100 84 130 271 Markkinaosuus 0,1 % 0,1 % 0,2 % 0,4 % Indeksi 100 84 172 380 Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta ja tarkistettu makrotaloudellisen kyselylomakkeen vastaus.

(105) Vaikka Kiinasta EU:hun tulevan tuonnin määrä kasvoi 171 prosenttia koko tarkastelujakson aikana, tarkastelun kohteena olevan tuotteen määrät ovat vähäisiä ja Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus jäi edelleen alle 1 prosentin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

5.3.2 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

(106) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio vahvisti tuontihinnat Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen määrien ja arvojen perusteella, kuten 14 artiklan 6 kohdan mukaisessa tietokannassa ilmoitettiin.

(107) Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti: Taulukko 4 Tuontihinnat (euroa/kg) 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiina 79,05 60,40 33,65 33,80 Indeksi 100 76 43 43 Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

(108) Tarkastelun kohteena olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta laski Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin osalta jatkuvasti ja jyrkästi 57 prosentilla vuosina 2017–2019, minkä jälkeen se pysyi samalla tasolla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Vaikka määrät ovat pieniä, suuntaus on pysynyt johdonmukaisena useiden vuosien ajan huolimatta raaka-aineen vastakkaisesta hintakehityksestä molybdeenioksidin hintojen noustua erityisesti vuosina 2017–2019 (53).

(109) Keskimääräinen tuontihinta alitti unionin tuotannonalan keskimääräisen hinnan [52–67] prosentilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

(110) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinasta unioniin vietyjä tuotelajeja ei kuitenkaan voitu määrittää, minkä vuoksi tuotelajikohtaista vertailua ei voitu suorittaa.

5.4 Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti

(111) Muista kolmansista maista unioniin tulevan molybdeenilangan tuonnin (kokonais)määrä sekä markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti: Taulukko 5 Tuonti kolmansista maista Maa 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta Määrä (kg) [340 –400 ] [240 –280 ] [90 –110 ] [380 –450 ] Indeksi 100 69 27 112 Markkinaosuus 0,2 % 0,1 % 0,1 % 0,3 % Indeksi 100 70 36 157 Keskimääräinen hinta (euroa/kg) 134,40 96,23 96,14 147,59 Indeksi 100 72 72 110 Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta ja tarkistettu makrotaloudellisen kyselylomakkeen vastaus.

(112) Tarkastelujakson aikana muista kolmansista maista kuin Kiinasta peräisin olevan molybdeenilangan tuonnin määrä oli yhteensä pienempi kuin pelkästään Kiinasta peräisin olevan molybdeenilangan tuonnin määrä saman ajanjakson aikana, ja sen markkinaosuus pysyi selvästi alle prosentin. Hyvin pieniä määriä tuotiin Intiasta, Hongkongista, Ukrainasta ja Yhdysvalloista. Kaikkien kolmansien maiden tuontihinnat olivat paljon korkeammat kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan veloittamat hinnat. Tämä johtuu todennäköisesti siitä, että näitä erikoistuotteita myydään pieninä määrinä.

5.5 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

5.5.1 Yleiset huomautukset

(113) Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

(114) Komission käytettävissä olevat vahingon määrittämistä koskevat tiedostot erosivat makro- ja mikrotaloudellisista vahinkoindikaattoreista. Makrotaloudellisten indikaattoreiden osalta komissio käytti Plansee SE:n kyselylomakevastaukseen sisältyviä tietoja ja tämän makrotaloudellisessa kyselylomakkeessa esittämää toista unionin tuottajaa koskevaa arviota. Mikrotaloudellisten indikaattoreiden osalta komissio käytti Plansee SE:n kyselylomakevastaukseen sisältyviä tietoja. Koska Plansee SE:n osuus unionin kokonaismyynnistä oli noin [86–94] prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, komissio katsoi, että molemmat tietoaineistot ovat unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen kannalta edustavia.

(115) Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

(116) Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

5.5.2 Makrotaloudelliset indikaattorit

5.5.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(117) Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 6 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotantomäärä (kg) (indeksi) 100 111 75 70 Tuotantokapasiteetti (kg) (indeksi) 100 100 85 80 Kapasiteetin käyttöaste (indeksi) 100 111 88 87 Lähde: tarkistetut makro- ja mikrotaloudellisen kyselylomakkeen vastaukset.

(118) Tuotantomäärä laski tarkastelujakson aikana 30 prosenttia. Tarkemmin sanottuna tuotanto kasvoi 11 prosenttiyksikköä vuonna 2018, ja sen jälkeen se laski 36 prosenttiyksikköä vuonna 2019 ja vielä 5 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämä tuotantomäärän lasku johtui unionin kulutuksen laskusta, kuten edellä 102 kappaleessa todetaan.

(119) Tuotantokapasiteetti laski kaiken kaikkiaan 20 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johtui pääasiassa markkinoiden kysynnän vähenemisestä ja siitä, että tuotantolinjoilla siirryttiin eri tuotteisiin, koska samaa tuotantolinjaa käytetään eri tuotelajeille, myös tarkastelun kohteena olevalle tuotteelle.

(120) Tuotantomäärän ja tuotantokapasiteetin samanaikainen lasku tarkastelujaksolla johti siihen, että kapasiteetin käyttöaste laski jonkin verran eli 13 prosenttia tarkastelujaksolla.

5.5.2.2 Myyntimäärä ja markkinaosuus

(121) Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 7 Myyntimäärä (kg) ja markkinaosuus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Myynti (indeksi) 100 99 76 71 Markkinaosuus 99,7 % 99,8 % 99,8 % 99,4 % Indeksi 100 100 100 100 Myynti kytkösmarkkinoilla 0 0 0 0 Lähde: tarkistetut makro- ja mikrotaloudellisen kyselylomakkeen vastaukset.

(122) Unionin tuotannonalan kokonaismyynti unionin markkinoilla väheni tarkastelujakson aikana huomattavasti eli 29 prosenttia. Myynti pysyi suhteellisen vakaana vuosina 2017 ja 2018, ja sen jälkeen se väheni 23 prosenttiyksikköä vuonna 2019 ja vielä 5 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Myynnin väheneminen johtui markkinoiden kysynnän supistumisesta unionissa, kuten todetaan edellä 102 kappaleessa.

(123) Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi hallitsevana eli 99,4 prosentissa tarkastelujakson aikana. Tämä johtui tarkastelun kohteena olevan tuotteen Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden vaikutuksista sekä siitä, että EU:n ja Kiinan lisäksi millään muulla maalla ei ole tarkastelun kohteena olevan tuotteen merkittävää tuotantoa.

5.5.2.3 Kasvu

(124) Koska sekä unionin kulutus että unionin tuotannonalan myyntimäärä vähenivät 29 prosenttia tarkastelujaksolla, markkinaosuus pysyi muuttumattomana.

5.5.2.4 Työllisyys ja tuottavuus

(125) Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 8 Työllisyys ja tuottavuus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Työntekijöiden lukumäärä, indeksi 100 133 125 125 Tuottavuus (indeksi) 100 94 67 64 Lähde: tarkistetut makro- ja mikrotaloudellisen kyselylomakkeen vastaukset.

(126) Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi 25 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tuottavuus kuitenkin laski 36 prosenttia saman jakson aikana, mikä johtui markkinoiden kysynnän vähenemisestä ja myöhemmästä tuotannon vähenemisestä.

5.5.2.5 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

(127) Kuten 86–88 kappaleessa selitetään, vahvistettu polkumyyntimarginaali oli hieman alle 45 prosenttia. Näin ollen komissio totesi, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa unionin tuotannonala osoitti merkkejä siitä, että se oli elpymässä aiemman polkumyynnin vaikutuksista. Nykyisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun kohteena olevan jakson aikana elpyminen jatkui, mistä on osoituksena erityisesti se, että voitot olivat hyvällä tasolla koko tarkastelujakson ajan, kuten jäljempänä todetaan, vaikka markkinat supistuivat.

5.5.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit

5.5.3.1 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

(128) Plansee SE:n keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 9 Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa (euroa/kg) 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla (indeksi) 100 99 108 100 Tuotannon yksikkökustannukset (indeksi) 100 107 118 100 Lähde: tarkistetut kyselyvastaukset.

(129) Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa pysyi vakaana tarkastelujaksolla lukuun ottamatta vuotta 2019, jolloin keskimääräinen hinta nousi 8 prosenttiyksikköä vuoteen 2017 verrattuna.

(130) Unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset pysyivät suhteellisen vakaina tarkastelujaksolla, vaikka vuonna 2018 yksikkökustannukset kasvoivat 7 prosenttiyksikköä ja vuonna 2019 vielä 11 prosenttiyksikköä vuoteen 2017 verrattuna.

5.5.3.2 Työvoimakustannukset

(131) Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 10 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti – indeksi (euroa) 100 142 114 115 Lähde: tarkistetut kyselyvastaukset.

(132) Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat 15 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta vuonna 2018 ne kasvoivat jyrkästi 42 prosenttia.

5.5.3.3 Varastot

(133) Unionin tuotannonalan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 11 Varastot 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Loppuvarastot – indeksi (kg) 100 72 142 115 Loppuvarastot prosentteina tuotannosta – indeksi 100 57 171 144 Lähde: tarkistetut kyselyvastaukset.

(134) Varastot edustivat vain hyvin pientä osaa kokonaistuotannosta tarkastelujaksolla. Sen vuoksi varastoja ei pidetty merkityksellisinä arvioitaessa unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

5.5.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

(135) Unionin tuotannonalan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 12 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus – indeksi (% liikevaihdosta) 100 56 45 83 Kassavirta – indeksi (euroa) 100 87 61 112 Investoinnit – indeksi (euroa) 100 728 2 772 4 901 Investointien tuotto – indeksi 100 30 38 60 Lähde: tarkistetut kyselyvastaukset.

(136) Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

(137) Unionin tuotannonalan kannattavuus laski 44 prosenttiyksikköä vuodesta 2017 vuoteen 2018, minkä jälkeen se laski vuonna 2019 vielä 9 prosenttiyksikköä ja nousi lopulta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 38 prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan kannattavuus heikkeni 17 prosenttia tarkastelujakson aikana.

(138) Vaikka kannattavuus laski tarkastelujaksolla, se pysyi korkealla tasolla.

(139) Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirta kehittyi positiivisesti tarkastelujakson aikana, mutta se oli vuonna 2018 vuoteen 2017 verrattuna 13 prosenttia pienempi, vuonna 2019 taas 39 prosenttia pienempi ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla puolestaan 12 prosenttia suurempi.

(140) Investoinnit kasvoivat merkittävästi vuoteen 2017 verrattuna, erityisesti vuoden 2019 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, pääasiassa Plansee SE:n tuotantolinjan uudistamisen vuoksi.

(141) Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvä investointien tuotto heikkeni tarkastelujaksolla. Tuoton aleneminen oli kuitenkin voimakkaampaa vuosien 2018 ja 2019 aikana, ja indikaattori parani huomattavasti niin, että se oli lopulta 40 prosenttia alhaisempi kuin vuonna 2017.

5.6 Vahinkoa koskevat päätelmät

(142) Unionin kulutus laski tarkastelujakson aikana 29 prosenttia, ja vaikka unionin tuotannonalan markkinaosuus oli lähes 100 prosenttia, tämä kysynnän lasku vaikutti kielteisesti useisiin vahinkoindikaattoreihin.

(143) Vaikka kannattavuus pysyi hyvällä tasolla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, se laski 17 prosenttia tarkastelujaksolla, ja jotkin muut vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste ja myyntimäärä, kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Tuotantomäärä laski 30 prosenttia, tuotantokapasiteetti 20 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste 13 prosenttia ja myyntimäärä 29 prosenttia. Näiden kaikkien indikaattoreiden lasku johtui markkinoiden kysynnän supistumisesta unionissa. Jotkin muut indikaattorit, kuten työntekijöiden määrä (25 %) ja kassavirta (12 %), taas paranivat tarkastelujaksolla.

(144) Kiinasta tai muista maista unioniin tulevan tuonnin määrä oli hyvin vähäinen. Aiemmassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi, mikä johtui lähinnä kiertämiskäytännöistä, jotka oli lakkautettu sittemmin, kun kiertämisen estäviä toimenpiteitä otettiin käyttöön vuosina 2013 ja 2015.

(145) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(146) Sen vuoksi komissio tarkasteli tarkemmin Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin.

6. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(147) Komissio päätteli johdanto-osan 145 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

(148) Tässä yhteydessä komissio tarkasteli Kiinan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja Kiinasta tulevan tuonnin todennäköisiä hintatasoja, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei olisi, sekä niiden mahdollisia vaikutuksia unionin tuotannonalaan.

6.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

(149) Pyynnön mukaan kiinalaisten tuottajien tuotantokapasiteetti on noin 3 500 tonnia vuodessa eli yli 19 kertaa enemmän kuin unionin koko kulutus.

6.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus ja hinnoittelukäyttäytyminen kolmansissa maissa

(150) Unionin markkinat ovat houkuttelevat kokonsa ja hintojensa puolesta sekä EU:n autoteollisuuden merkityksen vuoksi. Aiemmin kiinalaiset tuottajat osoittivat toistuvasti kiinnostuksensa unionin markkinoita kohtaan pyrkimällä kiertämään polkumyyntitoimenpiteitä. Myös Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat alhaisemmat kuin Kiinasta muihin maihin suuntautuvan viennin hinnat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

(151) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät myyneet merkittäviä määriä unioniin, komissio analysoi myös niiden hinnoittelukäyttäytymistä kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä. Kiinalaiset tuottajat myyvät keskimäärin [28–37] prosenttia unionin tuotannonalan veloittamaa keskimääräistä hintaa alhaisemmilla hinnoilla. Näin ollen vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva kannustin suunnata myyntinsä uudelleen unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

(152) Unionin markkinoita on siis pidettävä kiinalaisten tuottajien kannalta hyvin houkuttelevina, ja voidaan päätellä, että Kiinassa käytettävissä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia hyödynnettäisiin ainakin osittain lisäämään merkittävästi vientiä unionin markkinoille polkumyyntihintaan, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.

6.3 Mahdolliset skenaariot toimenpiteiden raukeamista koskevassa tapauksessa

(153) Johdanto-osan 93 ja 150 kappaleessa kuvattu unionin markkinoiden houkuttelevuus johtaisi todennäköisesti Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin merkittävään kasvuun. Koska molybdeenilanka on laadultaan melko homogeeninen tuote, hintataso on tärkein tekijä, kun päätetään, ostetaanko unionin tuottajilta vai kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Lisäksi, kuten edellisessä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa analysoitiin, Kiinasta tulevan tuonnin äkillinen väheneminen polkumyyntitoimenpiteiden ja kiertämisen estävien toimenpiteiden seurauksena osoittaa, että asiakkaat voivat helposti vaihtaa tavarantoimittajaan, jonka hinta on kilpailukykyisin (eli kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista unionin tuottajiin tai päinvastoin, jos toimenpiteet raukeavat).

(154) Näistä syistä unionin tuotannonalan on silloin todennäköisesti pakko joko alentaa myyntihintojaan kannattavuuden kustannuksella tai säilyttää myyntihintojen taso, mikä todennäköisesti johtaa myynnin määrän ja markkinaosuuden menetykseen kiinalaisten viejien hyväksi. Vielä realistisemmalta vaikuttaa näiden skenaarioiden yhdistelmä. Tämä johtaisi lopulta hintojen laskupaineeseen, tappioihin ja siihen, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus palaisi todennäköisesti toimenpiteitä edeltävälle tasolle.

(155) Komissio suoritti simulaation arvioidakseen määrällisesti Kiinasta tulevan tuonnin todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Mallinnuksessa toteutettiin kaksi skenaariota eli Kiinasta tulevan tuonnin lisääntyminen i) Kiinasta saapuneiden tuontimäärien tasolle alkuperäisen tapauksen tutkimusajanjaksolla vuonna 2009 (1. huhtikuuta 2008 ja 31. maaliskuuta 2009 välisenä aikana) mutta unionin tuotannonalan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamalla hintatasolla ja ii) kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuden tasolle alkuperäisen tapauksen tutkimusajanjaksolla vuonna 2009 hintojen alittaessa unionin tuotannonalan hinnat 15 prosentilla. Kun otetaan huomioon, että vientiä harjoittavien tuottajien hinnat kolmansiin maihin olivat keskimäärin [28–37] prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan veloittamat hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, hinnan alittavuutta varten valittu luku (15 %) on hyvin varovainen, koska tosiasiallinen hinnan alittavuus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [52–67] prosenttia. Hypoteettisten tuotantokustannusten määrittämisessä komissio otti lisäksi huomioon kiinteiden kustannusten osuuden otokseen valittujen unionin tuottajien kokonaistuotantokustannuksista.

(156) Ensimmäisessä skenaariossa unionin tuotannonalan kannattavuus laskisi –[15–24] prosenttiin. Toisessa skenaariossa unionin tuotannonalan kannattavuus laskisi jopa –[25–33] prosenttiin.

(157) Molemmissa varovaisissa skenaarioissa kiinalaisen tuonnin vaikutus tekisi unionin tuotannonalasta erittäin kannattamattoman.

(158) Tämän perusteella komissio päätteli, että jos toimenpiteitä ei olisi käytössä, Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti lisääntyisi todennäköisesti huomattavasti vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla, mikä johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen.

7. UNIONIN ETU

(159) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

(160) Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

(161) Tämän perusteella komissio tutki, oliko polkumyynnin jatkumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.

7.1 Unionin tuotannonalan etu

(162) Voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet vaikuttivat myönteisesti unionin tuotannonalaan ja mahdollistivat sen toipumisen aiemmasta polkumyynnistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

(163) Jos toimenpiteiden annetaan kuitenkin raueta, komissio päätteli, että vahingon toistuminen on erittäin todennäköistä, kun otetaan huomioon unionin markkinoiden houkuttelevuus, Kiinassa käytettävissä oleva käyttämätön kapasiteetti, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntö ja aiempi toimenpiteiden kiertäminen.

(164) Näin ollen komissio päätteli, että Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen on unionin tuotannonalan edun mukaista.

7.2 Etuyhteydettömien tuojien, kauppiaiden ja käyttäjien etu

(165) Komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia, kauppiaita ja käyttäjiä ilmoittautumaan, mutta ei saanut yhtään vastausta kyselylomakkeeseen.

(166) Komissiolle ei toimitettu mitään huomautuksia, jotka olisivat viitanneet siihen, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi tuojiin ja käyttäjiin sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

(167) Sen vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä ei olisi merkittävää vaikutusta unionin tuojiin, kauppiaisiin ja käyttäjiin.

7.3 Unionin etua koskevat päätelmät

(168) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia koskevien nykyisten toimenpiteiden voimassaoloa. Toimenpiteiden pitäminen voimassa olisi unionin tuotannonalan edun mukaista eikä vahingoittaisi unionin käyttäjien ja tuojien tilannetta.

8. LOPPUSÄÄNNÖKSET

(169) Edellä olevista näkökohdista seuraa, että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen molybdeenilankojen tuonnissa asetuksella (EU) 2016/1046 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltaminen olisi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidettävä voimassa. Näin ollen myös 2 kappaleessa mainittujen kiertämistä koskevien tutkimusten jälkeen toteutettu toimenpiteiden laajentaminen olisi pidettävä voimassa.

(170) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (54) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion seurauksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

(171) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdan nojalla perustetun komitean lausunnon mukaiset.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli sellaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8102 96 00 (Taric-koodi 8102960019) luokiteltavan molybdeenilangan tuonnissa, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia, jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä ja jota ei ole lähetetty Malesiasta. 2. Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 64,3 prosenttia.

2 artikla Laajennetaan 1 artiklan 2 kohdassa säädetty tulli koskemaan sellaisen Malesiasta lähetetyn, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8102 96 00 (Taric-koodi 8102960011) luokiteltavan molybdeenilangan tuontia, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeeniä ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä, riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia.

3 artikla Laajennetaan 1 artiklan 2 kohdassa säädetty tulli koskemaan sellaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8102 96 00 (Taric-koodi 8102960030) luokiteltavan molybdeenilangan tuontia unioniin, jossa on vähintään 97 painoprosenttia mutta alle 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä.

4 artikla Laajennetaan 1 artiklan 2 kohdassa säädetty tulli koskemaan sellaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8102 96 00 (Taric-koodit 8102960020 ja 8102960040) luokiteltavan molybdeenilangan tuontia, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 4,0 millimetriä mutta enintään 11,0 millimetriä.

5 artikla Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä.

6 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 25 päivänä heinäkuuta 2022. Komission puolesta Puheenjohtaja Ursula VON DER LEYEN

(1) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 511/2010, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 150, 16.6.2010, s. 17).

(3) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 14/2012, annettu 9 päivänä tammikuuta 2012, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tiettyjen Malesiasta lähetettyjen molybdeenilankojen tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, sekä tutkimuksen päättämisestä Sveitsistä lähetetyn tuonnin osalta (EUVL L 8, 12.1.2012, s. 22).

(4) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 871/2013, annettu 2 päivänä syyskuuta 2013, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan molybdeenilangan, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä, tuonnille määrätyn lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa molybdeenilankaa, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä (EUVL L 243, 12.9.2013, s. 2).

(5) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1952, annettu 29 päivänä lokakuuta 2015, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan molybdeenilangan, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä, tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa molybdeenilankaa, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 4,0 millimetriä mutta enintään 11,0 millimetriä (EUVL L 284, 30.10.2015, s. 100).

(6) EUVL L 170, 29.6.2016, s. 19.

(7) EUVL C 327, 5.10.2020, s. 18.

(8) EUVL C 251, 28.6.2021, s. 17.

(9) Dun & Bradstreet (D&B): https://sso.dnb.com/

(10) https://www.gtis.com/gta/.

(11) Intia, Itävalta, Kiina, Saksa, Thaimaa ja Yhdysvallat.

(12) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1267, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2019, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen volframielektrodien tuonnissa asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 200, 29.7.2019, s. 4).

(13) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1267, johdanto-osan 95 ja 96 kappale.

(14) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1267, johdanto-osan 56–60 kappale.

(15) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1267, johdanto-osan 61–64 kappale. Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia. Toisen merkityksellisen kanavan, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, muodostavat Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puolueen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Ainakin vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria. Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä. Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös [tarkastelun kohteena olevan tuotteen] tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

(16) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1267, johdanto-osan 65–73 kappale.

(17) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1267, johdanto-osan 74–77 kappale.

(18) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1267, johdanto-osan 78–80 kappale.

(19) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1267, johdanto-osan 81–91 kappale.

(20) Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2017) 483 final/2, 20. 12. 2017, saatavilla osoitteessa https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(21) Ks. lisätietoja yrityksen verkkosivustolta: http://www.jdcmmc.com/INFO-Single/010102.shtml

(22) https://vip.stock.finance.sina.com.cn/corp/view/vCI_CorpManagerInfo.php?stockid=600549 &Pcode = 30011851&Name=%BB%C6 %B3 %A4 %B8 %FD

(23) http://www.jdcmmc.com/INFO/10282.shtml

(24) Xiamen Tungsten -yrityksen yhtiöjärjestys: http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2021/2021-5/2021-05-29/7288169.PDF

(25) Ks. Kiinaa koskevan raportin mineraalivarojen 13. viisivuotissuunnitelmaa ja ei-rautametalliteollisuuden 13. viisivuotissuunnitelmaa käsittelevät luvut, s. 267–282.

(26) http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm

(27) https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202009/t20200925_1239582.html

(28) https://www.hlj.gov.cn/n200/2017/0525/c75-10829703.html

(29) https://www.ndrc.gov.cn/fggz/fzzlgh/dffzgh/201606/P020191104643472060002.pdf

(30) http://www.gov.cn/gongbao/content/2021/content_5598119.htm

(31) Ks. Xiamen Tungsten -holdingyhtiön vuoden 2020 vuosikertomus, s. 238 http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2021/2021-3/2021-03-31/7001827.PDF (sivustolla käyty 16.5.2022).

(32) Ks. vuoden 2020 vuosikertomus, s. 139.

(33) World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

(34) Jos tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ei tuoteta missään maassa, jolla on vastaava kehitystaso, voidaan ottaa huomioon sellaisen tuotteen tuotanto, joka kuuluu tarkastelun kohteena olevan tuotteen kanssa samaan yleiseen luokkaan ja/tai samalle sektorille.

(35) https://www.merc.gov.in/

(36) http://www.labourbureaunew.gov.in/showdetail

(37) https://labour.gov.in/annual-reports http://labourbureau.gov.in/Report_PBLS_2017.pdf

(38) https://www.ciicovid19update.in/uploads/1/3/1/3/131362769/mahrashtra.pdf

(39) http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

(40) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/755, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33).

(41) https://labour.gov.in/annual-reports

(42) https://cse.azimpremjiuniversity.edu.in/wp-content/uploads/2019/06/Annual_Report_PLFS_2018_19_HL.pdf

(43) http://datatopics.worldbank.org/jobs/country/india

(44) https://data.worldbank.org/indicator/

(45) https://www.india.gov.in/india-glance/profile

(46) https://www.merc.gov.in/

(47) https://www.ciicovid19update.in/uploads/1/3/1/3/131362769/mahrashtra.pdf

(48) WebFill Limited Annual Report 2021 (WebFillindia.com).

(49) Komission asetus (EU) N:o 1247/2009, annettu 17 päivänä joulukuuta 2009, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa (EUVL L 336, 18.12.2009, s. 16).

(50) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 14/2012, annettu 9 päivänä tammikuuta 2012, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tiettyjen Malesiasta lähetettyjen molybdeenilankojen tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, sekä tutkimuksen päättämisestä Sveitsistä lähetetyn tuonnin osalta (EUVL L 8, 12.1.2012, s. 22).

(51) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 871/2013, annettu 2 päivänä syyskuuta 2013, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan molybdeenilangan, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä, tuonnille määrätyn lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa molybdeenilankaa, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä (EUVL L 243, 12.9.2013, s. 2).

(52) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1952, annettu 29 päivänä lokakuuta 2015, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan molybdeenilangan, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä, tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa molybdeenilankaa, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 4,0 millimetriä mutta enintään 11,0 millimetriä (EUVL L 284, 30.10.2015, s. 100).

(53) Ks. tarkastelupyynnön liite 25 ja seuraava lähde: https://tradingeconomics.com/commodity/molybden

(54) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).