LIITE

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”CRÈME D’ISIGNY”

EU-nro: PDO-FR-0139-AM01 – 18.10.2017

SAN ( X ) SMM ( )

1. Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

Syndicat Professionnel de Défense des Producteurs de Lait et Transformateurs de Beurre et Crème d’Isigny-sur-Mer – Baie des Veys 2, rue du docteur BOUTROIS – 14230 Isigny-sur-Mer Puhelin: +33 231513310 Faksi: +33 231923397 Sähköposti: ODG.beurrecremeisigny@isysme.com

Kokoonpano: Ryhmä koostuu maidon tuottajista ja voin valmistajista. Sen vuoksi sillä on oikeus esittää muutospyyntö.

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3. Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

— ☒ Tuotteen nimi — ☒ Tuotteen kuvaus — ☒ Maantieteellinen alue — ☒ Alkuperäselvitys — ☒ Tuotantomenetelmä — ☒ Yhteys maantieteelliseen alueeseen — ☒ Merkinnät — ☒ Muu [Jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista ja hakijaryhmittymää koskevat tiedot, nimityksen valvonnasta vastaavan tahon tiedot, kansalliset vaatimukset]

4. Muutoksen/muutosten tyyppi

— ☐ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. — ☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5. Muutos/muutokset

5.1 Tuotteen nimi

Käsite ”Crème d’Isigny” korvataan käsitteillä ”Crème d’Isigny” tai ”Crème fraîche d’Isigny”.

Nimitykselle ”Crème d’Isigny” ehdotetaan vaihtoehtoa. Kyse on nimityksen ”Crème fraîche d’Isigny” käytöstä. Nimitystä on käytetty useiden vuosien ajan tuotteista, jotka täyttävät ranskankerman (”crème fraîche”) lakisääteisen määritelmän. Muutoksen avulla kodifioidaan siten ranskankerman markkinointikäytäntö. Ranskankermalla tarkoitetaan kermaa, jolle on tehty ainoastaan pastörointikäsittelyä ja joka on pakattu tuotantopaikalla viimeistään 24 tunnin kuluttua pastöroinnista.

5.2 Tuotteen kuvaus

Koska vuonna 1996 rekisteröity tuote-eritelmä koskee kahta tuotetta, ”Beurre d’Isignytä” ja ”Crème d’Isignytä”, tuotteen ominaisuuksien kuvausta koskeva kohta rajataan uudelleen koskemaan pelkästään kerman ominaisuuksia.

Kohta

”Näillä kahdella maitotuotteella on alkuperäisiä tyypillisiä ominaisuuksia. Niiden väri on luonnostaan ”leinikinkeltainen. Ne ovat hyväntuoksuisia, ja niiden rakenne on täyteläinen.””

on korvattu seuraavasti:

””Crème d’Isigny” on happamatonta tai hapatettua pastöroitua kermaa, joka on kiiltävää ja jonka väri vaihtelee norsunluunvalkoisesta vaaleankeltaiseen ja jonka rasvapitoisuus on vähintään 35 grammaa 100 grammassa tuotetta. Happamaton ”Crème d’Isigny” on juoksevaa ja aromiltaan maitomainen ja hieman sokerinen. Hapatettu ”Crème d’Isigny” on jäykkää, se erottuu raikkaalla, maitomaisella ja pehmeällä maullaan, johon yhdistyy kevyt happamuus. ”Crème fraîche d’Isigny” on ”Crème d’Isigny” -kermaa, joka on ainoastaan pastöroitu ja pakattu tuotantopaikalla 24 tunnin kuluessa pastöroinnista.”

Tuotteen ulkonäköön tehdään korjaus: poistetaan voimassa olevan tuote-eritelmän väri ”leinikinkeltainen”, sillä se liittyi erityisesti ”Beurre d’Isigny” -voihin.

Lisätään käsite ”kiiltävä”, joka kuvaa paremmin kerman ulkonäköä.

Lisäksi, koska valmistusmenetelmää koskevassa voimassa olevan tuote-eritelmän kohdassa kuvataan (”Käytettävälle kermalle on tehtävä pastörointiin rajoittuva lämpökäsittely”), tuotekuvauksesta ilmenee vastedes selvästi, että kyse on pastöroidusta kermasta.

Tässä osassa tarkennetaan myös, että kerman vähimmäisrasvapitoisuus on 35 grammaa 100 grammassa tuotetta, mikä voimassa olevassa tuote-eritelmässä ilmenee ainoastaan valmistusmenetelmää koskevasta kohdasta.

Ainoa voimassa olevassa tuote-eritelmässä mainittu aistinvarainen kuvaus (”se on hyväntuoksuinen, ja sen rakenne on täyteläinen”) vaikutti liian suppealta ja osin virheelliseltä, sillä siinä ei eroteltu selvästi happamatonta ja hapatettua kermaa. Tämän vuoksi lisätään yksi aistinvarainen kuvaus happamatonta kermaa ja hapatettua kermaa varten.

Muutos tehdään myös yhtenäisen asiakirjan kohtaan 3.2, jossa korvataan ilmaisu ”Kerma, jonka rasva on runsas ja täyteläinen, väriltään keltainen”.

5.3 Maantieteellinen alue

Kohdassa ”Maantieteellisen alueen tarkka rajaus” esitetään kaikki maantieteellisellä alueella tapahtuvat vaiheet. Myös alueeseen kuuluvien eri kuntien nimet on ajantasaistettu.

Näillä muutoksilla selvennetään eri vaiheita ja ajantasaistetaan kuntaluettelo muuttamatta kuitenkaan maantieteellisen alueen rajoja.

Pakkaaminen alueella on ehdoton edellytys. Toimenpiteen on siten tapahduttava nopeasti valmistuksen päättymisen jälkeen yhtäältä siksi, että näin estetään petokset (kermaseokset), ja toisaalta siksi, että estetään tuotteen heikentyminen rasva-aineen hapettumisen vuoksi, mitä esiintyy liian pitkän kuljetuksen aikana. ”Crème d’Isignytä” tai ”Crème fraîche d’Isignytä” voidaan kuitenkin kuljettaa säiliössä valmistamosta toiseen maantieteellisellä alueella, mutta vain jalostettavaksi hapatetuksi kermaksi tai voiksi.

5.4 Alkuperätodisteet

Tuote-eritelmän kohtaa ”Tekijät, jotka osoittavat, että tuote on peräisin maantieteelliseltä alueelta” on muutettu kansallisen lainsäädännön ja sääntelyn kehityksen perusteella. Siinä esitetään nyt kootusti tuotteen jäljitettävyyteen ja tuotanto-olojen seurantaan liittyvät ilmoitus- ja rekisteröintivelvoitteet.

Tässä yhteydessä lisätyt kappaleet koskevat seuraavia:

— toimijoiden toimintaselvitys ja niiden muut ilmoitusvelvoitteet, muun muassa tuotannon tilapäisestä keskeyttämisestä (”ennakkoilmoitus tuotannon pysäyttämisestä” ja ”ennakkoilmoitus tuotannon aloittamisesta uudelleen”);

— ”rekisteröintivelvoitteet”, joissa täsmennetään karjankasvattajien velvoitteet ja toistetaan kerman valmistajia koskevat kansallisella tasolla voimassa olevat säännökset;

— voimassa olevissa kansallisissa säännöksissä jo säädetyt tarkastusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt: ”Koko menettelyä täydennetään satunnaisesti tehtävillä analyyttisilla ja aistinvaraisilla tutkimuksilla ja myyntivalmiiden pakattujen tuotteiden otantatutkimuksilla.”

5.5 Tuotantomenetelmä

Tuote-eritelmässä tarkennetaan useita tuotantomenetelmän vaiheita maidon tuotannon ja ”Crème d’Isigny” -kerman jalostuksen olosuhteiden kuvaamiseksi mahdollisimman hyvin. Nämä seikat vahvistavat osaltaan yhteyttä maantieteelliseen alkuperään.

Kohtaan on lisätty lypsykarjan hoitoa (rotu, ruokinta) koskevia säännöksiä perinteisten käytäntöjen kirjaamiseksi.

Karjanhoito

Lisätään lypsykarjan määritelmä: ”Karjalla” tarkoitetaan tässä eritelmässä tilan koko lypsykarjaa, johon kuuluu lypsäviä ja ummessa olevia lehmiä.”

Tällä eritelmän määräyksellä pyritään vahvistamaan selvästi, mihin eläimiin käsitteillä ”lypsykarja” ja ”lypsylehmät” viitataan, sekä sääntelemään valvontaa ja estämään sekaannukset.

Lisätään kohdat seuraavasti:

”Karjan on laidunnettava vähintään seitsemän kuukauden ajan.”

”Kunkin tilan pääasiallisesta rehualasta vähintään 50 %:lla täytyy kasvaa nurmea. Lypsävillä lehmillä on oltava kullakin vähintään 35 aaria nurmea (luonnonnurmet, lyhytikäiset ja yksivuotiset nurmet), josta vähintään 20 aarin on oltava laidunta tai ainakin 10 aarin on oltava laidunta, jos täydennyksenä käytetään tuorerehua”.

Lisätään ruohon (laiduntamisen, kuivaheinän jne.) käyttö maantieteellisellä alueella harjoitettavaan nurmikasvatuksen perinteeseen tuotteen ja maantieteellisen alueen välisen yhteyden vahvistamiseksi:

Rotu

Lisätään kohdat seuraavasti:

”Jokainen valmistajan ”Crème d’Isigny” -kerman valmistukseen käyttämän maidon keräyserä on peräisin karjasta, jossa kaiken kaikkiaan vähintään 30 % lypsylehmistä on Normandiasta peräisin olevaa rotua.”

”Keräyserä määritellään valmistajan 48 tunnin aikana keräämän ja käyttämän maidon kokonaismääräksi.”

Näiden seikkojen avulla pystytään takamaan, että ”Crème d’Isignyn” valmistukseen käytetään merkittävässä määrin Normandiasta peräisin olevaan rotuun kuuluvien lehmien maitoa.

Nämä seikat lisätään yhtenäisen asiakirjan kohtaan 3.3.

Karjan ruokinta

Lisätään kohdat seuraavasti:

”Karjan perusannoksesta 80 % on peräisin maantieteelliseltä alueelta kuiva-aineena ilmoitettuna. Se koostuu seuraavista tuore- tai säilörehuista: nurmi, maissi, tuleentumattomat viljat tai valkuaiskasvit (kokonainen kasvi), olki, sinimailanen sekä rehujuurikas, juurikasvit ja kuivattu sokerijuurikasmassa.”

”Tuore- tai säilönurmi muodostaa keskimäärin vähintään 40 % rehuannoksesta kuiva-aineena ilmoitettuna vähintään seitsemän kuukautta kestävän laiduntamisen aikana. Vuoden muuna aikana osuus ei saa päivittäisessä rehuannoksessa olla pienempi kuin 20 % kuiva-aineena ilmoitettuna.”

Näiden seikkojen tarkoituksena on vahvistaa tuotteen ja maantieteellisen alueen välistä yhteyttä sillä, että lypsylehmien ruokinta on valtaosin peräisin maantieteelliseltä alueelta. Tämän lisäksi määritellään sallittujen rehujen positiivinen lista käytetyn rehun laadun määrittelyn tarkentamiseksi.

Nämä karjan ruokintaa koskevat määräykset lisätään myös yhtenäisen asiakirjan kohtaan 3.3.

Lisätään kappale seuraavasti: ”Täydennysrehun määrä on rajoitettu 1 800 kilogrammaan kuiva-aineena ilmoitettuna karjaan kuuluvaa lehmää kohden kalenterivuodessa.”

Rajoituksella estetään näiden rehujen osuuden kasvaminen liian suureksi ravinnossa ja näin suositaan ruokinnassa maantieteelliseltä alueelta peräisin olevaa perusannosta.

Tämä määräys lisätään myös yhtenäisen asiakirjan kohtaan 3.3.

Lisätään kappale seuraavasti:

”Perusrehuannoksessa ja täydennysrehussa ovat kiellettyjä: kaali, nauris, rypsi ja rapsi vihreänä annettuna.

Seuraavat raaka-aineet ovat kiellettyjä täydennysrehussa rehuaineluettelosta annetun komission asetuksen (EU) N:o 68/2013 liitteessä olevan C osan luokituksen mukaisesti:

— palmu-, maapähkinä-, auringonkukka- ja oliiviöljy sellaisenaan tai isomeerinä (luokka 2.20.1)

— maitotuotteet ja niistä saatavat tuotteet (luokka 8)

— maaeläintuotteet ja niistä edelleen saatavat tuotteet (luokka 9)

— kalat, muut vesieläimet ja niistä saatavat tuotteet (luokka 10) turskanmaksaöljyä lukuun ottamatta

— muut aineosat (luokka 13) glukoosimelassia lukuun ottamatta.

Lisäksi kielletään urea ja siitä edelleen saatavat tuotteet eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 liitteessä I määriteltyinä ravitsemuksellisina lisäaineina.”

Monet tuotteet ja raaka-aineet ovat kiellettyjä lypsävien lehmien ravinnossa, koska ne vaikuttavat kielteisesti maidon aistinvaraisiin ominaisuuksiin.

Nämä eri seikat lisätään myös yhtenäisen asiakirjan kohtaan 3.3.

Nämä kerman eri valmistusvaiheita koskevat säännökset lisätään kuvaukseen perinteisten käytäntöjen kuvaamiseksi mahdollisimman hyvin.

Maidon keräys ja vastanotto:

Lisätään seuraava kappale:

”Keräys tapahtuu enintään 48 tunnin välein ensimmäisestä lypsystä lukien. Tiloilta kerätty maito luovutetaan suoraan separointitilaan ilman siirtokuljetusta. Vastaanottohetkellä raakamaidon happamuus on 14–16 °Dornic eli pH 6,6–6,85.”

”Crème d’Isigny” -kerman ja ”Crème fraîche d’Isigny” -ranskankerman valmistukseen käytettävän maidon varastointaika on säännelty raaka-aineen tilalla tapahtuvan pilaantumisen aiheuttaman ongelman välttämiseksi. Lisäksi maidon siirtokuljetus tilojen ja meijerin välillä on kielletty jäljitettävyyden parantamiseksi. Lisätään raakamaidon happamuutta koskeva kriteeri raaka-aineen pilaantumattomuuden takaamiseksi.

Tämä määräys lisätään yhtenäisen asiakirjan kohtaan 3.3.

Valmistus ja pakkaaminen:

Virke ”Kerman on oltava niin nautakarjan määrää kuin maidosta saatua kermaa koskevien lainsäädännön ja sääntelyn vaatimusten mukainen” poistetaan, sillä se kuuluu sääntelyn piiriin.

Separointi ja pastörointi

Lisätään seuraava kappale: ”Maidon separointia edeltävä odotusaika saa olla enintään 48 tuntia vastaanottamisesta”.

Tällä seikalla halutaan varmistaa raaka-aineen säilyminen laadukkaana.

Lisätään kappale seuraavasti:

”Ennen separointia kerätty maito voidaan esipastöroida ensimmäisessä vaiheessa 74 °C:ssa. Separoinnin jälkeen kerma pastöroidaan 86–95 °C:n lämpötilassa 30–180 sekunnin ajan.”

Näin määritellään pastörointivaiheet tuotteen aikaansaamiseksi.

Korvataan kappale:

”Tämä käsittely on tehtävä viimeistään 36 tunnin kuluttua maidon separoinnista.”

seuraavasti:

”Tämä viimeinen käsittely on tehtävä 36 tunnin kuluessa maidon separoinnin päättymisestä valmistettaessa happamatonta ”Crème d’Isigny”-kermaa.”

Lisätään maidon separoinnin päättymisen ja pastörointikäsittelyn välinen enimmäisaika raaka-aineen laadun varjelemiseksi. Kutakin kermalajia koskevien vaiheiden suoritusaikojen tarkentaminen helpottaa lisäksi valvontaa.

Korvataan kappale:

””Crème d’Isigny” -kerman valmistuksessa ja markkinoinnissa seuraavat aineet on kielletty:

— herasta tai suolaliuoksen avulla saatu kerma, ennastettu, jäädytetty tai pakastettu kerma,

— väriaineet tai hapettumisenestoaineet,

— maidon tai kerman happamuutta alentamaan tarkoitetut happamuudensäätöaineet,

— muut ainesosat kuin erityiset hapatteet.”

on korvattu seuraavasti:

”Herasta saadun kerman, kirnupiimän, ennastetun kerman, jäädytetyn tai pakastetun kerman, väriaineiden tai hapettumisenestoaineiden, maidon tai kerman happamuutta alentamaan tarkoitettujen happamuudensäätöaineiden, lisäaineiden, valmistuksen apuaineiden ja muiden ainesosien kuin hapatteiden käyttö on kielletty happamattoman ”Crème d’Isigny” -kerman valmistuksessa.”

”Crème d’Isigny” -kerman tai ”Crème fraîche d’Isigny” -ranskankerman valmistuksessa kiellettyjen aineiden luetteloa korjataan ja siihen lisätään tarkennus, että kirnupiimä on kielletty ja että lisäaineiden, valmistuksen apuaineiden ja muiden ainesosien kuin hapatteiden lisäys on niin ikään kielletty. Koska voimassa olevaan tuote-eritelmään sisältyvä suolaliuoksen käyttökielto on virhe, se poistetaan.

Hapatteen lisääminen ja hapattaminen

Lisätään kohta seuraavasti:

”Hapatetun ”Crème d’Isignyn” valmistamiseksi happamaton ”Crème d’Isigny” saatetaan 12–23 °C:n lämpötilaan hapatteen lisäämistä varten. Juuri lisätään happamattomaan ”Crème d’Isigny” -kermaan viimeistään 72 tunnin kuluttua separoinnin päättymisestä ja viimeistään 96 tunnin kuluttua maidon vastaanottamisesta. Hapattaminen kestää vähintään 12 tuntia 12–23 °C:n lämpötilassa.”

Hapattamisvaiheen parametrit tarkennetaan perinteisten käytäntöjen kirjaamiseksi.

Lopuksi lisätään, että kerma saadaan pakata enintään 1 000 litran astioihin mutta että happamatonta ”Crème d’Isigny” -kermaa voidaan kuljettaa säiliössä valmistamosta toiseen maantieteellisellä alueella, kuitenkin vain sen jalostamiseksi hapatetuksi ”Crème d’Isigny” -kermaksi tai ”Beurre d’Isigny” -voiksi.

Nämä seikat lisätään yhtenäisen asiakirjan kohtaan 3.5.

5.6 Merkinnät

Korvataan kappaleet:

”Pakkauksiin tai astioihin on liimattava tai kiinnitettävä asianomaisen ammattilaisen vastuulla merkkitarra, jossa on sanat ”Crème d’Isigny – Appellation d’Origine Contrôlée”. Maantieteellisten sanojen ”Isigny” tai ”Isigny-sur-Mer” tai muun tähän alueeseen viittaavan ilmaisun, grafiikan tai kuvituksen käyttö on kielletty sellaisen voin markkinoinnissa, jota ei ole valmistettu, pakattu ja markkinoitu nimityksestä annetun asetuksen mukaisesti.”

kappaleilla:

”Jokainen markkinoitu ”Crème d’Isigny” tai ”Crème fraîche d’Isigny” SAN -pakkaus varustetaan erillisellä etiketillä, johon on merkitty alkuperänimityskirjasinkoolla, joka on vähintään kaksi kolmannesta kyseisessä etiketissä käytetyistä suurimmista kirjaimista. Pakkauksiin tai astioihin on liimattava tai kiinnitettävä asianomaisen ammattilaisen vastuulla merkkitarra, jossa on sanat ”Crème d’Isigny” tai ”Crème fraîche d’Isigny” – Appellation d’Origine Protégée. Euroopan unionin SAN-tunnus ja merkkitarra sijoitetaan vierekkäin tai toistensa ylä- ja alapuolelle siten, ettei niiden välissä ole muuta merkintää. Alkuperänimityksen vähimmäiskoko ei koske merkkitarraa, mikäli nimitys esiintyy jo muualla merkinnöissä. Merkinnöissä mainitaan muun muassa rasvapitoisuus 100 grammassa tuotetta.”

Näiden seikkojen avulla selvennetään tuotteen tunnistamista koskevia vaatimuksia.

Poistetaan määräys, jossa kielletään sanojen ”Isigny” tai ”Isigny-sur-Mer” tai muun tkyseiseen alueeseen viittaavan ilmaisun, grafiikan tai kuvituksen käyttö tuotteissa, jotka eivät täytä tuote-eritelmässä vahvistettuja ehtoja, sillä se ei kuulu tuote-eritelmään.

Nämä muutokset tehdään yhtenäisen asiakirjan kohtaan 3.6.

5.7 Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Tuote-eritelmän kohta ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” on kirjoitettu kokonaan uudelleen, jotta ”Crème d’Isignyn” ja sen maantieteellisen alueen välinen yhteys osoitetaan selvemmin yhteyttä sinänsä muuttamatta. Yhteyden osalta korostetaan muun muassa maidon tuotanto-olosuhteita ja erityisesti sitä, että nurmen optimaaliseen käyttöön ja pitkään laidunkauteen perustuva ruokinta mahdollistaa laadultaan sellaisen maitorasvan kehittymisen, joka soveltuu käytettäväksi erityistä osaamista edellyttävässä kerman valmistuksessa. Tässä yhteydessä viittaus ”Crème d’Isigny” -kerman korkeaan öljyhappopitoisuuteen on poistettu, sillä sitä ei katsota määrittäväksi erityispiirteeksi.

Kohdassa ”Maantieteellisen alueen erityisyys” esitellään maantieteellisen alueen luonnontekijät sekä inhimilliset tekijät käsittelemällä historiaa tiivistetysti ja korostamalla erityistä osaamista. Kohdassa ”Tuotteen erityisyys” esitellään erinäisiä tuotteen kuvaukseen sisältyviä seikkoja. Lopuksi kohdassa ”Syy-seuraussuhde” selvitetään luonnontekijöiden, inhimillisten tekijöiden ja tuotteen välistä vuorovaikutusta.

Tämä muutos tehdään myös yhtenäiseen asiakirjaan.

5.8 Kohta ”Muut”

INAO:n osoite ajantasaistetaan.

Ryhmän yhteystiedot ajantasaistetaan.

Kohdassa ”Valvontarakenteita koskevat viittaukset” ajantasaistetaan virallisten rakenteiden nimi ja yhteystiedot. Tässä kohdassa mainitaan valvonnasta Ranskassa vastaavien toimivaltaisten viranomaisten yhteystiedot: Institut national de la qualité et de l’origine (laatumerkeistä ja alkuperänimityksistä vastaava virasto, INAO) ja Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (kilpailu-, kuluttaja- ja petostentorjuntavirasto, DGCCRF). Lisätään, että varmennuselimen nimi ja yhteystiedot ovat luettavissa INAO:n sivustolta ja Euroopan komission tietokannasta.

Tuote-eritelmän kohtaan ”Kansalliset vaatimukset” lisätään taulukko, jossa esitetään keskeiset valvottavat kohdat ja niiden arviointimenetelmä. Siinä esitetään taulukon muodossa keskeiset valvottavat kohdat, niiden viitearvot ja arviointimenetelmä.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”CRÈME D’ISIGNY” / ”CRÈME FRAÎCHE D’ISIGNY”

EU-nro: PDO-FR-0139-AM01 – 18.10.2017

SAN ( X ) SMM ( )

1. Nimi/nimet

”CRÈME D’ISIGNY” / ”CRÈME FRAÎCHE D’ISIGNY”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.4 Muut eläinperäiset tuotteet (esimerkiksi munat, hunaja ja erilaiset maitotuotteet pois lukien voi)

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Crème d’Isigny” / ”Crème fraîche d’Isigny” on happamatonta tai hapatettua pastöroitua kermaa, joka on kiiltävää ja jonka väri vaihtelee norsunluunvalkoisesta vaaleankeltaiseen ja jonka rasvapitoisuus on vähintään 35 grammaa 100 grammassa tuotetta.

Happamaton ”Crème d’Isigny” / ”Crème fraîche d’Isigny” on juoksevaa ja aromiltaan maitomainen ja hieman sokerinen.

Hapatettu ”Crème d’Isigny” / ”Crème fraîche d’Isigny” on jäykkää, ja se erottuu raikkaalla, maitomaisella ja pehmeällä maullaan, johon yhdistyy kevyt happamuus.

”Crème fraîche d’Isigny” on ”Crème d’Isigny” -kermaa, joka on ainoastaan pastöroitu ja pakattu tuotantopaikalla 24 tunnin kuluessa pastöroinnista.

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Jotta varmistettaisiin alueen ja tuotteen välinen tiivis yhteys maantieteelliseltä alueelta peräisin olevan nurmirehun avulla, lypsykarja laiduntaa vähintään seitsemän kuukautta vuodessa ja jokaisella tilalla on vähintään 0,35 ha laidunalaa lypsettävää lypsylehmää kohden. Tästä alasta vähintään 0,20 hehtaarille on pääsy lypsypaikalta tai ainakin 0,10 hehtaarille on pääsy lypsypaikalta, jos täydennyksenä käytetään tuorerehua. Kunkin tilan pääasiallisesta rehualasta 50 %:lla täytyy kasvaa nurmea.

Lypsylehmien ravinto ei voi olla peräisin kokonaisuudessaan maantieteelliseltä alueelta. Lypsylehmien proteiinin saantia ei nimittäin voida aina turvata tämän alueen viljelyalalla. Täydennysrehuun käytettyjen raaka-aineiden alkuperää ei myöskään voida taata. Nurmirehusta muodostuva karjan perusannos tuotetaan 80-prosenttisesti maantieteellisellä alueella (kuiva-aineesta laskettuna vuotta kohden). Ottaen huomioon, että perusannos muodostaa noin 70 % lypsylehmien koko ravintomäärästä, alueelta peräisin olevan ravinnon osuudeksi voidaan arvioida vähintään noin 56 %.

Nurmi eri muodoissaan muodostaa keskimäärin vähintään 40 % perusannoksesta vähintään seitsemän kuukautta kestävällä laidunkaudella ja muuna aikana vuotta päivittäin vähintään 20 %. Täydennysrehun määrä on rajoitettu 1 800 kilogrammaan karjaan kuuluvaa lehmää kohden kalenterivuodessa.

Sallittuja rehuja ovat nurmi, maissi, tuleentumattomat viljat tai valkuaiskasvit (kokonainen kasvi), olki, sinimailanen (koko kasvi tuoreena tai säilörehuna) sekä rehujuurikas, juurikasvit ja kuivattu sokerijuurikasmassa.

Kaali, nauris, rypsi ja rapsi vihreänä annettuna, urea ja siitä edelleen saatavat tuotteet ovat kiellettyjä sekä perusannoksessa että täydennysrehuna.

Seuraavat raaka-aineet ovat kiellettyjä täydennysrehussa:

— palmu-, maapähkinä-, auringonkukka- ja oliiviöljy sellaisenaan tai isomeerinä

— maitotuotteet ja niistä saatavat tuotteet

— maaeläintuotteet ja niistä edelleen saatavat tuotteet

— kalat, muut vesieläimet ja niistä saatavat tuotteet turskanmaksaöljyä lukuun ottamatta

— muut ainesosat glukoosimelassia lukuun ottamatta.

Jokainen valmistajan ”Crème d’Isigny” -kerman / ”Crème fraîche d’Isigny” -ranskankerman valmistukseen käyttämän maidon keräyserä on peräisin karjasta, jossa kaiken kaikkiaan vähintään 30 % lypsylehmistä on Normandiasta peräisin olevaa rotua. Keräyserä määritellään valmistajan 48 tunnin aikana keräämän ja käyttämän maidon kokonaismääräksi.

Maidon keräys tapahtuu enintään 48 tunnin välein ensimmäisestä lypsystä lukien. Tiloilta kerätty maito luovutetaan suoraan separointitilaan ilman siirtokuljetusta. Vastaanottohetkellä raakamaidon happamuus on 14–16 °Dornic eli pH 6,6–6,85.

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Maidon tuotanto ja kerman valmistus tapahtuvat kohdassa 4 määritellyllä rajatulla maantieteellisellä alueella.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Kerman pakkaaminen on tehtävä asianomaisella maantieteellisellä alueella. Kermojen pakkaaminen on erittäin tärkeä toimenpide tuotteiden laadunhallinnassa, sillä rasva on herkkä hapettumiselle. Pakkaamisen on siten tapahduttava nopeasti valmistuksen päättymisen jälkeen. Tämän vuoksi toimenpide tehdään kohdassa 4 mainitulla rajatulla maantieteellisellä alueella vetoisuudeltaan enintään 1 000 litran astioihin.

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Jokainen markkinoitu ”Crème d’Isigny” / ”Crème fraîche d’Isigny” pakkaus varustetaan erillisellä etiketillä, johon on merkitty alkuperänimitys kirjasinkoolla, joka on vähintään kaksi kolmannesta kyseisessä etiketissä käytetyistä suurimmista kirjaimista.

Pakkauksiin tai astioihin on liimattava tai kiinnitettävä asianomaisen ammattilaisen vastuulla merkkitarra, jossa on sanat ”Crème d’Isigny” / ”Crème fraîche d’Isigny” – Appellation d’Origine Protégée”.

Euroopan unionin SAN-tunnus ja merkkitarra sijoitetaan vierekkäin tai toistensa ylä- ja alapuolelle siten, ettei niiden välissä ole muuta merkintää. Alkuperänimityksen vähimmäiskoko ei koske merkkitarraa, mikäli nimitys esiintyy jo muualla merkinnöissä.

Merkinnöissä mainitaan muun muassa rasvapitoisuus 100 grammassa tuotetta.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Rajattu maantieteellinen alue ulottuu seuraavien departementtien kuntien alueelle:

Calvados’n departementti (82 kuntaa):

Bayeux’n kantonissa kaikki kunnat lukuun ottamatta seuraavia: Chouain, Condé-sur-Seulles, Ellon, Esquay-sur-Seulles, Juaye-Mondaye, Le manoir, Manvieux, Ryes, Tracy-sur-Mer, Vaux-sur-Seulles, Vienne-en-Bessin.

Trévières’n kantonissa kaikki kunnat lukuun ottamatta seuraavia: La Bazoque, Cahagnolles, Cormolain, Foulognes, Litteau, Planquery, Sainte-Honorine-de-Drucy, Sallen.

Manchen departementti (93 kuntaa):

Agon-Coutainvillen kantonin kunnat Auxais, Feugères, Gonfreville, Gorges, Marchésieux, Nay, Périers, Raids, Saint-Germain-sur-Sèves, Saint-Martin-d’Aubigny, Saint-Sébastien-de-Raids.

Bricquebecin kantonin kunnat Etienville, Les Moitiers-en-Bauptois, Orglandes.

Carentan-les-Marais’n kantonin kaikki kunnat.

Créances’n kantonin kunnat Montsenelle (vain entisten kuntien Coigny, Prétot-Sainte-Suzanne, Saint-Jores alueet), Le Plessis-Lastelle.

Pont-Hébert’n kantonin kaikki kunnat seuraavia lukuun ottamatta: Bérigny, Saint-André-de-l’Epine, Saint-Georges-d’Elle, Saint-Germain-d’Elle, Saint-Pierre-de-Semilly.

Saint-Lô-1:n kantonin kaikki kunnat seuraavia lukuun ottamatta: Agneaux, Le Lorey, Marigny-Le-Lozon (vain Lozonin entisen kunnan alueen osalta), Le Mesnil-Amey, Saint-Gilles, Saint-Lô.

Valognesin kantonin kaikki kunnat seuraavia lukuun ottamatta: Brix, Huberville, Lestre, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Germain-de-Tournebut, Saint-Joseph, Saint-Martin-d’Audouville, Saussemesnil, Tamerville, Valognes, Vaudreville, Yvetot-Bocage.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään

”Crème d’Isigny” -kerman / ”Crème fraîche d’Isigny” -ranskankerman maantieteellinen tuotantoalue muodostaa kuunsirpin muotoisen alavan (< 50 m) alueen, joka koostuu sedimenttimaaperästä. Col du Cotentin nimityksellä kutsuttu vyöhyke muodostaa erityisen geologisen alueen, jota meren toistuvat nousut ja vetäytymiset ovat muokanneet. Siinä erotetaan ”Bas Pays” eli alamaa, joka muodostuu suurten ranta- ja tulvasoiden jälkeisestä vesijättömaasta, joka voi edelleen peittyä tulvan alle, ja pensasmaisemainen ”Haut Pays” eli ylämaa, joka koostuu kalkkivitasangosta ja -saarekkeista ja itäosassa matalista savi- ja sorakukkuloista. Yksi maaperän pääpiirteistä ovat tulvamaat, jotka ovat syntyneet merestä (ranskaksi ”tangues”) ja joista, pääasiassa Veysinlahdella ja siihen laskevien jokien laaksoissa.

Col du Cotentinin ilmasto on leudon valtamerellinen. Sademäärä on noin 800 mm. Sadepäiviä on yli 170, ja ne jakautuvat tasaisesti vuoden mittaan. Kesät ovat viileähköjä ja talvet leutoja, lämpötilavaihtelut ovat pienemmät kuin Saint-Lôssa tai Caenissa, ja ilmastoa luonnehditaan lauhan merelliseksi. Kostea, utuinen ja lauhkea ilmasto johtuu maaston tasaisuudesta. Valtameren vaikutus näkyy myös nurmilaitumia kosteuttavassa suolaisessa meriusvassa.

Col du Cotentin on yksi Normandian nurmialueita, ja se on ollut olemassa jo ennen vuonna 1800 aloitettua Normandian peltomaiden muokkaamista nurmiksi. Karjankasvattajat ovat kehittäneet Isignyn alueesta arvostetun nurmialueen, jota Association Normande kuvasi vuonna 1874 ”loisteliaaksi laidunmaaksi, todelliseksi kerman ja voin tyyssijaksi”.

Cotentinin karjankasvattajat ovat 1800-luvun puolivälistä lähtien puolustaneet Cotentine-rodun puhtautta, ja siitä onkin tullut normandialaisen rodun pääkanta erityisesti tämän paikallisen rodun maidontuotantoon sopivuuden ansiosta. ”Rodun kotikenttä” on kuitenkin paikallisille kasvattajille myös rasite, sillä he ovat ryhtyneet hyödyntämään keinosiemennyksen etuja vasta myöhään ja käyttäneet tuottoisaa ja tasalaatuista Prim’Holstein-karjaa.

Nurmen käyttö lypsykarjan rehuna johti nopeasti siihen, että Col du Cotentinin väestö alkoi lisätä maidon arvostusta jo varhaisessa vaiheessa valmistamalla ja markkinoimalla kermaa.

Nykyään nurmilaitumet ovat edelleen lypsylehmien ruokinnan perusta. Ne laiduntavat nurmella seitsemän kuukautta ja muun osan vuotta voivat kuluttaa sitä paikalle kuljetettuna. Tuottajien mieltymys normandialaisrotuun, jonka maidosta saadaan erinomaista voita korkean rasva- ja valkuaispitoisuuden ansiosta, on mahdollistanut kyseisen karjan säilymisen tällä maantieteellisellä alueella merkittävässä määrin. Valmistajat käyttävät erityisesti kerman luontaiseen hapattamiseen liittyvää osaamista.

”Crème d’Isigny” / ”Crème fraîche d’Isigny” on täyteläinen, kokkareeton. Se on happamattomana juoksevaa ja hapatettuna jäykkää. Sen rasvapitoisuus on vähintään 35 grammaa 100 grammassa tuotetta, ja se sisältää paljon jodia ja hivenaineita. Sen väri vaihtelee norsunluunvalkoisesta vaaleankeltaiseen, ja se on kiiltävää. Siitä lähtee hienovarainen tuoksu, joka on helposti havaittavissa ja maidon tuoksun hallitsema. Se on suussa juokseva, maultaan raikas, miellyttävä ja pehmeä; hapatetussa kermassa havaitaan happamuutta.

Maantieteellisen alueen sijainti (meren läheisyys) ja pinnanmuodot (tasaisuus) selittävät sateiden säännöllisen jakautumisen koko vuodelle ja leudot lämpötilat talvellakin. Nämä seikat suosivat nurmen kasvua ympäri vuoden ja karjan pitkää laidunkautta. Kalkki- ja savipitoinen maaperä, viimeaikaiset merisedimentit ja maaperän suuri kivennäispitoisuus kasvattavat runsaita nurmikasvustoja, ja ”Haut-Pays”-alueen yläosissa esiintyvät hiesumaat säätelevät kosteutta erinomaisesti ja edistävät nurmen tasaista kasvua.

Maantieteellisen alueen maidon rasvan laadukkuus perustuu siihen, että karjalle syötetään nurmea, joka tuottaa nimitykselle tyypilliset aistinvaraiset ominaisuudet ja odotetun täyteläisyyden, sekä muun tyyppisiä energiapitoisempia rehuja, jotka edistävät suurten rasvapallojen muodostumista ja näin nurmesta peräisin olevien aromaattisten yhdisteiden siirtymistä maitoon.

”Crème d’Isigny” -kermalle / ”Crème fraîche d’Isigny” -ranskankermalle on siis leimallista alueen nurmen optimaalinen käyttö lypsykarjan pitkän laidunkauden aikana ja talvikaudella säilörehuruokinta yhdistettynä muunlaisiin rehuihin. Rehun kuljetus ”Bas-Pays -alueelta ”Haut-Pays” -alueelle ja rehun säilöntä on perinteinen käytäntö tilojen sijainnin vuoksi, sillä ne sijaitsevat yleensä ”Haut-Pays” -alueella mutta niillä on laitumia myös ”Bas-Pays” -alueella.

Osin normandialaisperäisestä rodusta koostuvan karjan ravinto on perusta laadukkaalle maidolle, jonka rasva antaa tuotteelle sen erinomaisen ja täyteläisen rakenteen.

Perinteisten kermanvalmistuskäytäntöjen säilyminen – muun muassa hapatteen lisääminen ja vain luonnonmukaisen hapattamisen käyttö kieltäytyen esimerkiksi ennastetun kerman, happamuudensäätöaineiden tai muiden ainesosien tai lisäaineiden käytöstä – selittää merkittävässä määrin lypsykarjoista saatavassa raaka-aineessa ilmenevät erityisominaisuudet.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ba1010a1-bc3a-4468-a1d2-7578d8fd5494