Neuvoston asetus (Euratom) N:o 2322/2002, annettu 5 päivänä marraskuuta 2002, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön kuudennen puiteohjelman (2002-2006) toteuttamiseen



Virallinen lehti nro L 355 , 30/12/2002 s. 0035 - 0044



Neuvoston asetus (Euratom) N:o 2322/2002, annettu 5 päivänä marraskuuta 2002, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön kuudennen puiteohjelman (2002-2006) toteuttamiseen EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukeva Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) kuudes tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma, jäljempänä "kuudes puiteohjelma", on hyväksytty neuvoston päätöksellä 2002/668/Euratom(4). Yhteisön rahoitusta koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä on tarpeen täydentää muilla säännöksillä, jotka vahvistetaan perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti. (2) Näillä säännöillä olisi oltava johdonmukaiset ja selkeät puitteet, joissa otetaan kaikilta osin huomioon ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta (Euratom) tehdyn neuvoston päätöksen 2002/837/Euratom(5) liitteessä III määriteltyjen toteutusvälineiden tavoitteet ja erityispiirteet toteutusvälineiden parhaan mahdollisen käytön varmistamiseksi. (3) Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevissa säännöissä olisi otettava huomioon ydinenergia-alan tutkimusta, esittely mukaan luettuna, ja koulutusta koskevien toimien luonne. Lisäksi säännöt voivat vaihdella sen mukaan, tuleeko osallistuja jäsenvaltiosta, assosioituneesta ehdokasvaltiosta tai muusta assosioituneesta valtiosta tai kolmannesta maasta, ja osallistujan oikeudellisen rakenteen perusteella eli sen mukaan, onko osallistuja kansallinen organisaatio, Euroopan etua edistävä tai muu kansainvälinen järjestö taikka osallistujien yhteenliittymä. (4) Kuudennessa puiteohjelmassa olisi otettava huomioon kolmansien maiden oikeussubjektien osallistuminen erityisesti perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisten kansainvälistä yhteistyötä koskevien tavoitteiden mukaisesti. (5) Kansainväliset järjestöt, joiden tehtävänä on kehittää tutkimusyhteistyötä Euroopassa ja joiden jäsenistä enemmistö on jäsenvaltioita tai assosioituneita valtioita, edistävät osaltaan eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista. Sen vuoksi niitä olisi rohkaistava osallistumaan kuudenteen puiteohjelmaan. (6) Kuudennen puiteohjelman toimissa olisi noudatettava eettisiä periaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät eettiset periaatteet, ja niillä olisi pyrittävä parantamaan tiedotusta ja yhteiskunnallista vuoropuhelua sekä kohentamaan naisten asemaa tutkimuksessa. (7) Yhteinen tutkimuskeskus osallistuu tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskeviin epäsuoriin toimiin samoin edellytyksin kuin jäsenvaltioon sijoittautuneet oikeussubjektit. (8) Kuudennen puiteohjelman toimet olisi toteutettava yhteisön taloudellisten etujen mukaisesti ja siten, että näiden etujen suojelu varmistetaan. Komission vastuu puiteohjelman ja siihen kuuluvien erityisohjelmien täytäntöönpanosta koskee myös niistä johtuvia rahoitusnäkökohtia, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU JOHDANTOSÄÄNNÖKSET 1 artikla Tavoite Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevan Euroopan atomienergiayhteisön kuudennen tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2002-2006), jäljempänä "kuudes puiteohjelma", toteuttamiseksi. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1. "TTKK-toimella" tutkimusta ja teknologian kehittämistä, mukaan luettuna esittely, ja koulutusta koskevia toimia, jotka kuvataan kuudennesta puiteohjelmasta tehdyn päätöksen liitteissä I ja III; 2. "suoralla toimella" TTKK-toimea, jonka toteuttaa Yhteinen tutkimuskeskus, jäljempänä "YTK", suorittaessaan sille kuudennen puiteohjelman mukaan kuuluvia tehtäviä; 3. "epäsuoralla toimella" TTKK-toimea, jonka toteuttaa yksi tai useampi osallistuja kuudennen puiteohjelman jonkin toteutusvälineen avulla; 4. "toteutusvälineillä" ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta (Euratom) tehdyn päätöksen liitteessä III tarkoitettuja yhteisön epäsuoria toimintatapoja; 5. "rahoitustukisopimuksella" yhteisön ja osallistujien välistä sopimusta, jonka tavoitteena on epäsuoran toimen toteuttaminen ja joka luo oikeuksia ja velvoitteita yhtäältä yhteisön ja epäsuoran toimen osallistujien välille sekä toisaalta kyseisen epäsuoran toimen osallistujien välille; 6. "konsortiosopimuksella" sopimusta, jonka epäsuoran toimen osallistujat tekevät keskenään epäsuoran toimen toteuttamiseksi. Tällainen sopimus ei vaikuta niihin tästä asetuksesta tai rahoitustukisopimuksesta johtuviin velvoitteisiin, joita osallistujilla on yhteisöä ja toisiaan kohtaan; 7. "osallistujalla" epäsuoraan toimeen osallistuvaa oikeussubjektia, jolla on oikeuksia ja velvoitteita yhteisöön nähden tämän asetuksen tai rahoitustukisopimuksen nojalla; 8. "oikeussubjektilla" luonnollista henkilöä tai sellaista oikeushenkilöä, joka on perustettu sen sijoittautumispaikkaan sovellettavan kansallisen oikeuden, yhteisön oikeuden tai kansainvälisen oikeuden mukaisesti, joka on oikeustoimikelpoinen ja jolla voi olla omissaan nimissään kaikentyyppisiä oikeuksia ja velvoitteita; 9. "konsortiolla" kaikkia saman epäsuoran toimen osallistujia; 10. "koordinaattorilla" saman epäsuoran toimen osallistujien nimeämää ja komission hyväksymää osallistujaa, jolla on tämän asetuksen ja rahoitustukisopimuksen nojalla erityisiä lisävelvoitteita; 11. "kansainvälisellä järjestöllä" yhteisöä lukuun ottamatta valtioiden yhteenliittymän tuloksena syntynyttä oikeussubjektia, joka on perustettu kansainvälisen sopimuksen tai vastaavan asiakirjan perusteella, jolla on yhteiset toimielimet ja joka on jäsenistään erillinen kansainvälinen oikeushenkilö; 12. "Euroopan etua edistävällä kansainvälisellä järjestöllä" kansainvälistä järjestöä, jonka jäsenistä suurin osa on yhteisön jäsenvaltioita tai assosioituneita valtioita ja jonka ensisijaisena tavoitteena on edistää tiede- ja teknologia-alan eurooppalaista yhteistyötä; 13. "assosioituneella ehdokasvaltiolla" assosioitunutta valtiota, jonka yhteisö on tunnustanut Euroopan unionin jäsenehdokasvaltioksi; 14. "assosioituneella valtiolla" valtiota, joka on Euroopan atomienergiayhteisön kanssa tehdyn sellaisen kansainvälisen sopimuksen osapuoli, jonka nojalla se osallistuu koko kuudennen puiteohjelman tai sen osan rahoitukseen; 15. "kolmannella maalla" valtiota, joka ei ole jäsenvaltio eikä assosioitunut valtio; 16. "eurooppalaisella taloudellisella etuyhtymällä", jäljempänä "ETEY", neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2137/85(6) mukaisesti perustettua oikeussubjektia; 17. "budjetilla" rahoitussuunnitelmaa, jossa arvioidaan kaikki epäsuoran toimen toteuttamisen edellyttämät voimavarat ja kustannukset; 18. "väärinkäytöksellä" yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka sopimusvelvoitteen rikkomista, joka johtuu oikeussubjektin teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voi olla Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai sen hoidossa oleville talousarvioille perusteettoman menon takia aiheutuva vahinko; 19. "tausta-aineistolla" osallistujien hallussa ennen rahoitustukisopimuksen tekemistä olleita tai sen kanssa samanaikaisesti hankittuja tietoja sekä tekijänoikeuksia tai kyseisiin tietoihin liittyviä oikeuksia, jotka johtuvat patentin, mallioikeuden, kasvinjalostajanoikeuksien, näitä täydentävän todistuksen tai muun vastaavan suojan hakemisesta tai myöntämisestä; 20. "tulosaineistolla" suorien toimien tai epäsuorien toimien tuloksia, mukaan lukien niihin liittyvät tiedot, riippumatta siitä, voidaanko ne suojata, sekä tekijänoikeutta taikka tällaisiin tuloksiin liittyviä oikeuksia, jotka johtuvat patentin, mallioikeuden, kasvinjalostajanoikeuden, täydentävän suojatodistuksen tai muun vastaavan suojan hakemisesta tai myöntämisestä; 21. "levittämisellä" tulosaineiston julkistamista sopivin keinoin lukuun ottamatta tulosaineiston suojaamiseen liittyvistä menettelyistä johtuvaa julkaisemista; 22. "käytöllä" tulosaineiston suoraa tai välillistä hyödyntämistä tutkimustoiminnassa, tuotteen tai prosessin kehittämisessä, luomisessa ja kaupallistamisessa taikka palvelun luomisessa ja tarjoamisessa; 23. "työohjelmalla" komission laatimaa erityisohjelman toteuttamissuunnitelmaa; 24. "yhteisellä toimintaohjelmalla" niitä osallistujien toteuttamia toimia, joita tarvitaan huippuosaamisen verkoston toteuttamiseksi; 25. "toteutussuunnitelmalla" kaikkia osallistujien toimia integroidussa hankkeessa; 26. "julkisyhteisöllä" julkisen sektorin elintä tai yksityisoikeudellista oikeussubjektia, joka tuottaa julkisia palveluja ja jolla on riittävät taloudelliset takuut. 3 artikla Riippumattomuus 1. Kaksi oikeussubjektia ovat toisistaan riippumattomia tässä asetuksessa tarkoitetulla tavalla, jos niiden välillä ei ole määräysvaltasuhdetta. Määräysvaltasuhde vallitsee, jos oikeussubjekti on suoraan tai välillisesti toisen määräysvallassa tai jos oikeussubjekti on saman suoran tai välillisen määräysvallan alainen kuin toinen. Määräysvaltasuhde voi johtua muun muassa siitä, että a) jollakin osapuolella on hallussaan suoraan tai välillisesti yli 50 prosenttia oikeussubjektin liikkeellelasketun osakepääoman nimellisarvosta tai yli puolet sen osakkeenomistajien tai yhtiökumppanien äänivallasta; b) jollakin osapuolella on tosiasiallinen tai oikeudellinen toista oikeussubjektia koskeva suora tai välillinen päätösvalta. 2. Se, että julkisilla sijoitusyhtiöillä, institutionaalisilla sijoittajilla tai pääomasijoitusyhtiöillä ja -rahastoilla on hallussaan suoraan tai välillisesti yli 50 prosenttia oikeussubjektin liikkeellelasketun osakepääoman nimellisarvosta tai yli puolet sen osakkeenomistajien tai yhtiökumppanien äänivallasta, ei yksinään muodosta määräysvaltasuhdetta. 3. Se, että sama julkisyhteisö omistaa oikeussubjekteja tai valvoo niitä, ei yksinään muodosta määräysvaltasuhdetta kyseisten oikeussubjektien välille. II LUKU EPÄSUORIIN TOIMIIN OSALLISTUMINEN 4 artikla Soveltamisala ja yleiset periaatteet 1. Tässä luvussa olevia sääntöjä sovelletaan oikeussubjektien osallistumiseen epäsuoriin toimiin. Ne eivät rajoita ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelman (Euratom) ensisijaisen aihealueen "Fuusioenergian tutkimus" mukaisiin TTKK-toimiin sovellettavia erityisiä sääntöjä, jotka ovat III luvussa. 2. Epäsuoraan toimeen osallistuville oikeussubjekteille voidaan myöntää yhteisön rahoitusosuus, jollei 6 ja 7 artiklasta muuta johdu. 3. Assosioituneeseen valtioon sijoittautuneet oikeussubjektit voivat osallistua epäsuoriin toimiin samalla tavoin sekä samoin oikeuksin ja velvoittein kuin jäsenvaltioon sijoittautuneet oikeussubjektit, jollei 5 artiklasta muuta johdu. 4. YTK voi osallistua epäsuoriin toimiin samalla tavoin ja samoin oikeuksin ja velvoittein kuin jäsenvaltioon sijoittautuneet oikeussubjektit. 5. Euroopan etua edistävät kansainväliset järjestöt voivat osallistua epäsuoriin toimiin samalla tavoin kuin jäsenvaltioon sijoittautuneet oikeussubjektit, ja niillä voi oman toimipaikkaa koskevan sopimuksensa mukaisesti olla samat oikeudet ja velvoitteet kuin näillä oikeussubjekteilla. 6. Työohjelmissa voidaan täsmentää oikeussubjektien osallistuminen epäsuoraan toimeen ja rajoittaa sitä niiden toiminnan tai tyypin sekä sovellettavien toteutusvälineiden mukaan ja kuudennen puiteohjelman erityistavoitteiden huomioon ottamiseksi. 5 artikla Osallistujien vähimmäismäärä ja sijoittautumispaikka 1. Työohjelmissa täsmennetään epäsuoran toimen edellyttämä osallistujien vähimmäismäärä ja niiden sijoittautumispaikka toteutusvälineen luonteen ja TTKK-toimen tavoitteiden mukaan. 2. Huippuosaamisen verkostoissa ja integroiduissa hankkeissa osallistujien vähimmäismäärän on oltava vähintään kolme riippumatonta oikeussubjektia, jotka ovat sijoittautuneet kolmeen eri jäsenvaltioon tai assosioituneeseen valtioon, joista vähintään kahden on oltava jäsenvaltio tai assosioitunut ehdokasvaltio. 3. Erityisten tukitoimien sekä tutkijavoimavaroihin ja liikkuvuuteen liittyvien toimien toteuttajana voi olla yksi ainoa oikeussubjekti; tämä ei koske tutkijakoulutusverkkoja. Jos työohjelmassa vahvistettu vähimmäismäärä on vähintään kaksi oikeussubjektia, jotka ovat sijoittautuneet yhtä moneen jäsenvaltioon tai assosioituneeseen valtioon, kyseinen määrä vahvistetaan 4 kohdassa säädettyjen ehtojen mukaisesti. 4. Muiden kuin 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toteutusvälineiden osalta osallistujien vähimmäismäärän on oltava vähintään kaksi riippumatonta oikeussubjektia, jotka ovat sijoittautuneet kahteen eri jäsenvaltioon tai assosioituneeseen valtioon, joista vähintään yhden on oltava jäsenvaltio tai assosioitunut ehdokasvaltio. 5. Jäsenvaltioon tai assosioituneeseen valtioon kansallisen lainsäädännön mukaisesti sijoittautunut ETEY tai oikeussubjekti, johon kuuluu tämän asetuksen ehdot täyttäviä riippumattomia oikeussubjekteja, voi osallistua yksinään epäsuoraan toimeen, jos sen koostumus täyttää 1-4 kohdan mukaisesti vahvistetut ehdot. 6 artikla Kolmansien maiden oikeussubjektien osallistuminen 1. Jollei erityisohjelman työohjelmassa mahdollisesti asetettavista muista rajoituksista muuta johdu, kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit voivat osallistua TTKK-toimiin 5 artiklassa vahvistetun osallistujien vähimmäismäärän ylittävältä osalta, jos tällaisesta osallistumisesta on määrätty TTKK-toimea varten tai jos se on tarpeen epäsuoran toimen toteuttamiseksi. 2. Kolmanteen maahan sijoittautuneille oikeussubjekteille voidaan myöntää yhteisön rahoitusosuus, jos mahdollisuudesta myöntää rahoitusosuus on määrätty TTKK-toimea varten tai jos se on välttämätön epäsuoran toimen toteuttamiseksi. 7 artikla Kansainvälisten järjestöjen osallistuminen Muut kansainväliset järjestöt kuin 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut Euroopan etua edistävät kansainväliset järjestöt voivat osallistua TTKK-toimiin 6 artiklassa vahvistetuin edellytyksin. 8 artikla Teknistä osaamista ja voimavaroja koskevat ehdot 1. Osallistujilla on oltava epäsuoran toimen toteuttamiseen tarvittava tekninen tietämys ja osaaminen. 2. Osallistujilla on ehdotusta jättäessään oltava ainakin potentiaalisesti käytössään epäsuoran toimen toteuttamiseen tarvittavat voimavarat, ja osallistujien on voitava ilmoittaa niiden varojen alkuperä, jotka on saatu käyttöön kolmansilta osapuolilta, julkiset viranomaiset mukaan lukien. Osallistujilla on töiden edetessä oltava käytössään epäsuoran toimen toteuttamiseen tarvittavat voimavarat tarvittavalla hetkellä. Epäsuoran toimen toteuttamiseen tarvittavilla voimavaroilla tarkoitetaan henkilöstöä, infrastruktuuria, taloudellisia voimavaroja ja tarvittaessa aineettomia hyödykkeitä sekä muita voimavaroja, jotka kolmas osapuoli antaa käyttöön etukäteissitoumuksen perusteella. 9 artikla Epäsuoraa toimea koskevien ehdotusten jättäminen 1. Epäsuoraa toimea koskevat ehdotukset on jätettävä ehdotuspyynnöissä asetettujen vaatimusten mukaisesti. Nämä vaatimukset vahvistetaan työohjelmissa. Ehdotuspyyntöihin voidaan soveltaa kaksivaiheista arviointimenettelyä. Tällöin ensimmäisessä vaiheessa myönteisesti arvioidun ehdotusluonnoksen laatijoita pyydetään toisessa vaiheessa toimittamaan lopullinen ehdotus. 2. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta a) tiettyihin erityisiin tukitoimiin, joilla tuetaan työohjelmassa mainittujen oikeussubjektien toimia; b) erityisiin tukitoimiin, jotka koostuvat julkisiin hankintoihin sovellettavien sääntöjen mukaisista hankinnoista tai palveluista; c) erityisiin tukitoimiin, joiden soveltuvuus sekä hyöty erityisohjelmien tavoitteiden ja tieteellisen ja teknologisen sisällön kannalta on sellainen, että niistä voidaan tehdä tukihakemus komissiolle, jos tästä määrätään erityisohjelman työohjelmassa ja jollei kyseinen tukihakemus kuulu avoimen ehdotuspyynnön soveltamisalaan; d) 11 artiklassa tarkoitettuihin erityisiin tukitoimiin. 3. Komissio voi julkaista kiinnostuksenilmaisupyyntöjä, jotta sen olisi helpompi määrittää tarkat tavoitteet ja vaatimukset, jotka voidaan sisällyttää työohjelmiin tai ehdotuspyyntöihin. Tämä ei kuitenkaan rajoita komission myöhemmässä vaiheessa tekemiä päätöksiä, jotka koskevat epäsuoraa toimea koskevien ehdotusten arviointia ja valintaa. 4. Kiinnostuksenilmaisupyynnöt ja ehdotuspyynnöt julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja niille annetaan mahdollisimman paljon julkisuutta erityisesti kuudennen puiteohjelman Internet-sivujen ja erityisten tiedotuskanavien, kuten jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden perustamien kansallisten yhteyspisteiden välityksellä. 10 artikla Epäsuoraa toimea koskevien ehdotusten arviointi ja valinta 1. Edellä 9 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut epäsuoraa toimea koskevat ehdotukset arvioidaan seuraavin, kulloinkin soveltuvin perustein: a) tieteellinen ja teknologinen laadukkuus sekä innovaatioaste; b) voimavarojen ja osaamisen suhteen arvioitu kyky saattaa epäsuora toimi päätökseen ja varmistaa sen tehokas hallinnointi osallistujien vahvistamat organisatoriset järjestelyt huomioon ottaen; c) soveltuvuus erityisohjelman tavoitteisiin; d) Euroopan tasolla saatava lisäarvo, koottujen voimavarojen riittävyys ja yhteisön politiikkojen edistäminen; e) tulosaineiston käyttöä ja levittämistä koskevan suunnitelman laadukkuus, mahdolliset vaikutukset innovoinnin kannalta sekä selkeä suunnitelma teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointia varten. 2. Edellä 1 kohdan d alakohtaa sovellettaessa otetaan lisäksi huomioon seuraavat perusteet: a) huippuosaamisen verkostojen osalta integrointitoimien laajuus ja intensiteetti ja verkoston kyky edistää huippuosaamista verkoston jäsenten piirin ulkopuolella sekä sen tutkimuskapasiteetin ja voimavarojen integroinnin jatkuvuus yhteisön rahoituksen päätyttyä; b) integroitujen hankkeiden osalta tavoitteiden taso ja käytettävien voimavarojen laajuus sen kannalta, miten niillä voidaan tuntuvasti parantaa kilpailukykyä tai edesauttaa yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisua; c) infrastruktuureihin liittyvien integroitujen aloitteiden osalta aloitteen jatkuvuus yhteisön rahoituksen päätyttyä. 3. Edellä 1 ja 2 kohtaa sovellettaessa voidaan lisäksi ottaa huomioon seuraavat perusteet: a) synergia kaikkien koulutustasojen kanssa; b) valmiudet ja kyky toimia tutkimusyhteisön ulkopuolisten toimijoiden ja suuren yleisön kanssa tietoisuuden ja tietämyksen levittämiseksi sekä ehdotetun toimen laajempien yhteiskunnallisten vaikutusten tutkimiseksi; c) toimet naisten aseman parantamiseksi tutkimuksen alalla. 4. Ehdotuspyynnöissä vahvistetaan sovellettavien toteutusvälineiden luonteen tai TTKK-toimen tavoitteiden mukaan, miten komissio soveltaa 1 kohdassa tarkoitettuja perusteita. Työohjelmissa voidaan täsmentää ja täydentää näitä sekä 2 ja 3 kohdassa esitettyjä perusteita erityisesti sen huomioon ottamiseksi, miten epäsuoria toimia koskevat ehdotukset edistävät tiedotusta ja vuoropuhelua suuren yleisön kanssa sekä pk-yritysten kilpailukykyä. 5. Sellaista epäsuoraa toimea koskevaa ehdotusta, joka on vastoin eettisiä perusperiaatteita tai joka ei täytä työohjelmassa tai ehdotuspyynnössä vahvistettuja ehtoja, ei valita. Tällaiset ehdotukset voidaan milloin tahansa sulkea arviointi- ja valintamenettelyn ulkopuolelle. Osallistujat, jotka ovat syyllistyneet väärinkäytökseen epäsuoraa toimea toteuttaessaan, voidaan milloin tahansa sulkea arviointi- ja valintamenettelyn ulkopuolelle suhteellisuusperiaate asianmukaisesti huomioon ottaen. 6. Komissio arvioi ehdotukset 11 artiklan mukaisesti nimettyjen riippumattomien asiantuntijoiden avustamana. Siinä tapauksessa, että on kyse tietyistä erityisistä tukitoimista, joihin kuuluvat myös 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toimet, komissio käyttää asiantuntijoiden apua vain katsoessaan sen tarpeelliseksi. Komissio julkaisee valittujen asiantuntijoiden luettelon. Komissio käsittelee kaikki epäsuoria toimia koskevat ehdotukset luottamuksellisesti ja varmistaa, että kaikissa menettelyissä noudatetaan luottamuksellisuusperiaatetta ja että tämä periaate sitoo myös riippumattomia asiantuntijoita. Jollei ehdotuspyynnöissä toisin ilmoiteta, ehdotuksia ei arvioida nimettöminä. 7. Epäsuoria toimia koskevat ehdotukset valitaan arviointitulosten perusteella ja käytettävissä olevat yhteisön varat huomioon ottaen. Komissio vahvistaa ja julkaisee ohjeiston, joka sisältää arviointi- ja valintamenettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt. 11 artikla Riippumattomien asiantuntijoiden nimeäminen 1. Komissio nimeää riippumattomat asiantuntijat avustamaan kuudennessa puiteohjelmassa ja erityisohjelmissa tarkoitetuissa arvioinneissa sekä 10 artiklan 6 kohdassa ja 18 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja avustustehtäviä varten. Lisäksi komissio voi perustaa riippumattomia asiantuntijaryhmiä, jotka antavat yhteisön tutkimuspolitiikan toteuttamista koskevia neuvoja. 2. Komissio nimeää riippumattomat asiantuntijat jonkin seuraavan menettelyn mukaisesti: a) Kuudennesta puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 5 ja 6 artiklassa ja erityisohjelman 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja arviointeja varten komissio nimeää riippumattomiksi asiantuntijoiksi tiede- ja yritysmaailman sekä politiikan korkean tason edustajia, joilla on laaja kokemus tutkimuksesta, tutkimuspolitiikasta tai tutkimusohjelmien hallinnoinnista kansallisesti tai kansainvälisesti. b) Huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita koskevien ehdotusten arvioinnissa sekä valituksi tulleiden ja toteutettujen verkostojen ja hankkeiden seurannassa avustamista varten komissio nimeää riippumattomiksi asiantuntijoiksi henkilöitä, jotka ovat tiede- tai yritysmaailman edustajia ja/tai joilla on kokemusta innovoinnin alalta sekä joilla on erittäin korkeatasoinen tietämys ja kansainvälisesti tunnustettu arvovalta kyseisellä erityisalalla. c) Edellä 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen asiantuntijaryhmien perustamiseksi komissio nimeää riippumattomiksi asiantuntijoiksi ammattilaisia, joilla on ensiluokkainen ja todistettu tietämys, asiantuntemus ja kokemus ryhmän työn kohteena olevalta alalta tai sen kohteena olevista kysymyksistä. d) Muissa kuin a, b ja c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ja jotta tutkimuksen alan eri toimijat otettaisiin tasapuolisesti huomioon, komissio nimeää riippumattomia asiantuntijoita, joilla on heille annettaviin tehtäviin soveltuva asiantuntemus ja tietämys. Tätä varten komissio osoittaa yksittäisille hakijoille tai tutkimuslaitoksille suunnattavia hakemuspyyntöjä laatiakseen luetteloja sopivista ehdokkaista, tai se voi valita näiden luettelojen ulkopuolelta tarvittavan asiantuntemuksen omaavia henkilöitä, jos ne katsovat tämän tarkoituksenmukaiseksi. 3. Riippumatonta asiantuntijaa nimetessään komissio varmistaa, ettei aiheeseen, josta hänen on määrä lausua mielipiteensä, liity hänen osaltaan eturistiriitaa. Tätä varten komissio pyytää häntä allekirjoittamaan vakuutuksen siitä, ettei eturistiriitoja ole nimeämisajankohtana, ja pyytää häneltä sitoumuksen ilmoittaa komissiolle, jos eturistiriitoja ilmenee hänen työnsä aikana. 12 artikla Rahoitustukisopimukset ja konsortiosopimukset 1. Komissio tekee kustakin valituksi tulleesta epäsuoraa tointa koskevasta ehdotuksesta rahoitustukisopimuksen. Rahoitustukisopimus tehdään kuudennen puiteohjelman ja tämän asetuksen säännösten mukaisesti ja ottaen huomioon sovellettavien toteutusvälineiden erityispiirteet. Komissio laatii rahoitustukisopimusten teon helpottamiseksi vakiosopimuksen neuvoteltuaan asiasta jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden asiaan liittyvien osapuolten kanssa. 2. Rahoitustukisopimuksessa on vahvistettava osallistujien oikeudet ja velvoitteet tämän asetuksen mukaisesti ja erityisesti epäsuoran toimen tieteellistä, teknologista ja taloudellista seurantaa, sen tavoitteiden tarkistamista, konsortion jäseniä koskevia muutoksia ja yhteisön rahoitusosuuden maksamista koskevat määräykset ja tarvittaessa toimen toteuttamisen kannalta välttämättömien menojen tukikelpoisuusehdot. Rahoitustukisopimuksessa on vahvistettava tulosaineiston ja tulosten levittämistä ja käyttöä koskevat säännöt perustamissopimuksen II osaston 2 luvun mukaisesti. Rahoitustukisopimus, joka tehdään komission ja kaikkien epäsuoran toimen osallistujien välillä, tulee voimaan komission ja koordinaattorin allekirjoittaessa sen. Muut rahoitustukisopimuksessa yksilöidyt osallistujat liittyvät siihen sopimusehtojen mukaisesti, ja näille kuuluvat osallistujien oikeudet ja velvollisuudet. Meneillään olevaan epäsuoraan toimeen mukaan tuleva osallistuja liittyy rahoitustukisopimukseen, ja tälle kuuluvat osallistujien oikeudet ja velvollisuudet yhteisöä kohtaan. 3. Yhteisön taloudellisten etujen turvaamiseksi rahoitustukisopimuksissa on määrättävä asianmukaisista seuraamuksista siten kuin on säädetty esimerkiksi Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2988/95(7). 4. Epäsuoran toimen osallistujien on tehtävä konsortiosopimus, jollei ehdotuspyynnöissä toisin määrätä. Komissio julkaisee ei-sitovat ohjeet asioista, joita konsortiosopimuksessa voidaan käsitellä, kuten: a) konsortion sisäinen järjestäytyminen; b) teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat järjestelyt; c) konsortiosopimusta koskevien sisäisten riitojen ratkaisu. Komissio neuvottelee ohjeiden laatimisesta jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden asianomaisten osapuolten kanssa. 13 artikla Epäsuorien toimien toteuttaminen 1. Konsortion on toteuttava epäsuora toimi ja kaikki sen edellyttämät tarpeelliset ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet. Yhteisön rahoitusosuus suoritetaan koordinaattorille. Koordinaattori hallinnoi yhteisön rahoitusosuuden jakamista osallistujien ja toimien kesken rahoitustukisopimuksen ja niiden päätösten mukaisesti, jotka konsortio on tehnyt konsortiosopimuksessa vahvistettujen sisäisten menettelyjen mukaisesti. Osallistujien on ilmoitettava komissiolle kaikista sellaisista tapahtumista, myös konsortiosopimuksen muuttamisesta, jotka voivat vaikuttaa epäsuoran toimen toteuttamiseen ja yhteisön oikeuksiin. 2. Osallistujat vastaavat yhteisvastuullisesti epäsuoran toimen teknisestä toteuttamisesta. Lisäksi kukin osallistuja on vastuussa yhteisön rahoitusosuuden käytöstä hankeosuutensa mukaisessa suhteessa ja enimmillään saamiensa maksujen mukaisesti. Jos osallistuja rikkoo rahoitustukisopimusta eikä konsortio hyvitä rikkomusta, komissio voi viimeisenä toimenpiteenä ja jos kaikki muut lähestymistavat on tutkittu pitää osallistujia vastuullisina seuraavin ehdoin: a) Riippumatta niistä asianmukaisista toimista, jotka komissio toteuttaa sääntöjenvastaisesti toimineen osallistujan osalta, komissio vaatii muilta osallistujilta epäsuoran toimen toteuttamista. b) Jos toteuttaminen on mahdotonta tai jos muut osallistujat kieltäytyvät noudattamasta a alakohtaa, komissio voi purkaa rahoitustukisopimuksen ja periä yhteisön rahoitusosuuden takaisin. Taloudellista haittaa määrittäessään komissio ottaa huomioon siihen mennessä tehdyn työn ja saavutetut tulokset ja vahvistaa siten takaisin perittävän määrän. c) Komissio jakaa sääntöjenvastaisesti toimineen osallistujan osuuden b alakohdan mukaisesti takaisin perittävästä määrästä muiden osallistujien kesken ottaen huomioon kunkin osallistujan osuuden hyväksytyistä menoista, ja kuitenkin, että takaisin suoritettava määrä vastaa enintään sitä määrää yhteisön rahoitusosuudesta, johon kukin osallistuja on oikeutettu. Jos osallistuja on kansainvälinen järjestö, julkisyhteisö tai oikeussubjekti, jonka osallistumisen epäsuoraan toimeen jäsenvaltio tai assosioitunut valtio takaa, osallistuja on vastuussa ainoastaan omasta eikä kenenkään muun osallistujan takaisin perittävästä määrästä. 3. Edellä 2 kohtaa ei sovelleta epäsuoriin toimiin, jotka toteutetaan tutkijavoimavaroihin ja liikkuvuuteen liittyvien edistämis- ja kehittämistoimien sekä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa erityisten tukitoimien kaltaisten toteutusvälineiden avulla. 4. Koordinaattorin on pidettävä kirjaa maksuista, jolloin voidaan milloin tahansa tarkistaa, mikä osuus yhteisön varoista on osoitettu kullekin osallistujalle hanketta varten. Koordinaattorin on toimitettava tiedot komissiolle vuosittain. 5. Jos useita oikeussubjekteja on ryhmittynyt yhdeksi oikeussubjektiksi, joka toimii ainoana osallistujana 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti, sen on huolehdittava tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista tehtävistä. Oikeussubjektin jäsenten vastuu määritellään sen lainsäädännön mukaisesti, jonka nojalla kyseinen yhteinen oikeussubjekti on perustettu. 14 artikla Yhteisön rahoitusosuus 1. Kuudennen puiteohjelman liitteen III mukaisesti sekä tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön puitteiden(8) rajoissa voidaan yhteisön rahoitusosuus suorittaa seuraavissa muodoissa: a) Huippuosaamisen verkostojen tuki suoritetaan kiinteämääräisenä integraatiotukena yhteisen toimintaohjelman perusteella. Tuen määrä lasketaan ottamalla huomioon integrointiaste, niiden tutkijoiden määrä, jotka kaikki osallistujat aikovat integroida, sekä kyseisen tutkimusalan erityispiirteet ja yhteinen toimintaohjelma. Tukea käytetään niiden voimavarojen täydentämiseen, joita osallistujat käyttävät toteuttaakseen yhteisen toimintaohjelmansa. Tukea maksetaan tulosten perusteella yhteisen toimintaohjelman toteuttamisen etenemisen mukaan ja edellyttäen, että yhteisen toimintaohjelman menot, jotka ulkopuolisen tilintarkastajan tai, kun kyseessä on julkisyhteisö, toimivaltaisen viranomaisen on todennettava, ovat suuremmat kuin itse tuki. b) Edellä 9 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja epäsuoria toimia lukuun ottamatta voidaan tiettyjen tutkijavoimavaroihin ja liikkuvuuteen liittyvien toimien sekä erityisten tukitoimien tuki suorittaa kiinteämääräisenä. c) Edellä 9 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja epäsuoria toimia lukuun ottamatta suoritetaan integroitujen hankkeiden ja muiden kuin a ja b alakohdassa tarkoitettujen toteutusvälineiden tuki suoritetaan rahoitustukena budjettiin ja lasketaan prosenttiosuutena budjetista, jonka osallistujat ovat vahvistaneet epäsuoran toimen toteuttamiseen; prosenttiosuus vaihtelee toimityypin mukaan, ja siinä otetaan huomioon kunkin osallistujan käyttämä kustannusmalli. Ulkopuolisen tilintarkastajan tai, kun kyseessä on julkisyhteisö, toimivaltaisen viranomaisen on todennettava epäsuoran toimen toteuttamiseksi välttämättömät menot. 2. Tukikelpoiset menot määritellään 12 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, ja niiden on täytettävä seuraavat edellytykset: a) niiden on oltava todellisia, taloudellisesti järkeviä ja välttämättömiä epäsuoran toimen toteuttamiseksi; b) ne on määritettävä kunkin osallistujan tavanomaisten kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti; c) ne on kirjattava osallistujien tileihin tai, kun kyseessä ovat 8 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut kolmannen osapuolen voimavarat, näiden kolmansien osapuolten vastaaviin rahoitusasiakirjoihin; d) niihin ei saa sisältyä välittömiä veroja, tulleja tai korkoja, eikä niiden korvaamisesta saa aiheutua voittoa. Todellisten kustannusten periaatteesta poiketen ja osallistujien suostumuksella rahoitustukisopimuksessa voidaan vahvistaa yhteisön rahoituksen keskimääräinen osuus menotyypeittäin tai ennalta määritellyt kiinteät määrät sekä kullekin toiminnalle arvo, joka ei poikkea merkittävästi ennakoiduista menoista. 3. Konsortion hallintokustannukset korvataan enimmillään 100 prosenttiin aiheutuneista kustannuksista, joihin sisältyvät myös tilintarkastuslausunnoista aiheutuneet kustannukset. Tällöin oikeussubjektit, jotka osallistuvat epäsuoraan toimeen lisäkustannusperusteisesti, voivat hakea täyttä korvausta aiheutuneista hallintokustannuksista, jos ne kykenevät todentamaan kustannukset yksityiskohtaisesti. Rahoitustukisopimuksissa vahvistetaan hallintokustannusten prosentuaalinen enimmäisosuus suhteessa yhteisön maksuosuuteen. Konsortion hallintokustannuksiin voidaan varata enintään seitsemän prosentin osuus. 15 artikla Konsortion koostumuksen muutokset 1. Konsortio voi omasta aloitteestaan muuttaa koostumustaan ja muun muassa laajentaa sitä ottamalla uusiksi jäseniksi oikeussubjekteja, jotka edistävät epäsuoran toimen toteuttamista. Konsortion on ilmoitettava koostumuksensa muutoksesta komissiolle, joka voi kuuden viikon kuluessa ilmoituksen tekemisestä kieltäytyä hyväksymästä muutosta. Uudet osallistujat liittyvät rahoitustukisopimukseen 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 2. Huippuosaamisen verkoston yhteisessä toimintaohjelmassa tai integroidun hankkeen täytäntöönpanosuunnitelmassa on määritettävä sellaiset konsortion koostumuksen muutokset, joiden vuoksi on järjestettävä etukäteen tarjouskilpailu. Konsortion on julkaistava tarjouskilpailuilmoitus ja levitettävä sitä laajasti käyttäen tiettyjä tiedotuskanavia, erityisesti kuudennen puiteohjelman Internet-sivustoja, alan lehdistöä ja tiedotteita. Konsortion on arvioitava tarjoukset epäsuoran toimen arviointiin ja valintaan sovellettavin 10 artiklan 4 ja 5 kohdan säännösten mukaisesti vahvistetuin perustein, riippumattomien asiantuntijoiden avustamana, jotka konsortio nimeää 11 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuin perustein. Konsortioon myöhemmin tehtävissä muutoksissa on noudatettava 1 kohdan toisessa alakohdassa säädettyä menettelyä. 16 artikla Lisärahoitus Komissio voi lisätä epäsuoralle toimelle myönnettävää yhteisön rahoitusosuutta toimen toteutusaikana sen laajentamiseksi uudella toiminnalla, joka voi edellyttää uusia osallistujia. Komissio toteuttaa laajentamisen 9 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen epäsuorien toimien yhteydessä täydentäviä ehdotuksia koskevalla pyynnöllä, jonka se julkaisee ja josta se ilmoittaa 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja joka voidaan tarvittaessa rajata koskemaan jo meneillään olevia epäsuoria toimia. Komissio arvioi ja valitsee täydentävät ehdotukset 10 artiklan säännösten mukaisesti. 17 artikla Konsortion toimet kolmansien osapuolten hyväksi Jos rahoitustukisopimuksessa määrätään, että konsortio suorittaa toimensa kokonaan tai osittain kolmansien osapuolten hyväksi, sen on tiedotettava tästä riittävästi ja tarvittaessa rahoitustukisopimuksen mukaisesti. Konsortion on arvioitava ja valittava kolmansilta osapuolilta saamansa hakemukset avoimuuden, tasapuolisuuden ja puolueettomuuden periaatteiden mukaisesti ja rahoitustukisopimuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. 18 artikla Tieteellinen, teknologinen sekä rahoitusta koskeva seuranta ja tilintarkastus 1. Komissio arvioi yhteisön rahoitusta saavat epäsuorat toimet säännöllisesti toimintakertomusten perusteella, jotka koskevat myös tulosaineiston käyttöä tai levittämistä koskevan suunnitelman toteuttamista ja jotka osallistujat toimittavat komissiolle rahoitustukisopimuksen ehtojen mukaisesti. Huippuosaamisen verkostojen ja integroitujen hankkeiden sekä tarvittaessa muiden epäsuorien toimien seurannassa komissiota avustavat riippumattomat asiantuntijat, jotka on nimetty 11 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti. Komissio varmistaa, että kaikkia sille toimitettuja tietoja tausta-aineistosta ja epäsuorien toimien aikana odotettavissa olevasta tai saadusta tulosaineistosta käsitellään luottamuksellisesti. 2. Komissio toteuttaa rahoitustukisopimuksen mukaisesti kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että epäsuoran toimen tavoitteet saavutetaan ottaen huomioon yhteisön taloudelliset edut, joiden vuoksi se voi tarvittaessa tarkistaa yhteisön rahoitusosuutta tai keskeyttää epäsuoran toimen toteuttamisen, jos tämän asetuksen säännöksiä tai rahoitustukisopimuksen ehtoja rikotaan. 3. Komissiolla tai sen valtuuttamilla edustajilla on oikeus suorittaa osallistujiin kohdistuvia tieteellisiä, teknologisia ja tilien tarkastuksia varmistaakseen, että epäsuora toimi toteutetaan siten kuin ne ovat ilmoittaneet ja rahoitustukisopimuksen ehtojen mukaisesti. Rahoitustukisopimuksessa on määriteltävä ehdot, joiden mukaan osallistujat voivat kieltäytyä hyväksymästä sitä, että tietyt komission valtuutetut edustajat suorittavat tulosaineiston käyttöä ja levittämistä koskevan teknologisen tarkastuksen. 4. Tilintarkastustuomioistuin voi perustamissopimuksen 160 C artiklan mukaisesti tarkastaa yhteisön rahoitusosuuden käytön. 19 artikla Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden saataville annetut tiedot Komissio antaa pyynnöstä minkä tahansa jäsenvaltion tai assosioituneen valtion saataville ne käyttökelpoiset tiedot, jotka sillä on epäsuorissa toimissa suoritetun työn tulosaineiston perusteella edellyttäen, että kyseisillä tiedoilla on merkitystä yleisen edun kannalta, paitsi jos osallistujat esittävät riittävät perustelut sille, ettei tietoja anneta. Tietojen saataville antaminen ei missään tapauksessa siirrä komission ja osallistujien oikeuksia ja velvoitteita teollis- ja tekijänoikeuksien osalta niille jäsenvaltioille tai assosioituneille valtioille, jotka saavat kyseiset tiedot käyttöönsä. Jäsenvaltioita ja assosioituneita valtioita koskevat tässä asetuksessa säädetyt komissiota koskevat salassapitovelvoitteet, paitsi jos osallistujat julkistavat tällaisen yleisluonteisen tiedon tai antavat sen saataville tai jos se on annettu ilman salassapitorajoituksia. 20 artikla Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen Komissio varmistaa, että epäsuoria toimia toteutettaessa Euroopan yhteisöjen taloudelliset edut suojataan tehokkain tarkastuksin ja ehkäisevin toimenpitein ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkain, oikeasuhteisin ja varoittavin seuraamuksin neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (Euratom, EY) N:o 2185/96(9) sekä (Euratom) N:o 1074/1999(10) mukaisesti. III LUKU ENSISIJAISEN AIHEALUEEN "FUUSIOENERGIAN TUTKIMUS" MUKAISIIN TTKK-TOIMIIN OSALLISTUMISTA KOSKEVAT ERITYISET SÄÄNNÖT 21 artikla Soveltamisala Tämän luvun säännöksiä sovelletaan ensisijaisen aihealueen "Fuusioenergian tutkimus" mukaisiin TTKK-toimiin. Jos tässä luvussa ja I ja II luvussa vahvistetut säännökset ovat keskenään ristiriidassa, sovelletaan tämän luvun säännöksiä. 22 artikla Menettelyt Ensisijaisen aihealueen "Fuusioenergian tutkimus" mukaisia TTKK-toimia voidaan toteuttaa seuraavissa toimintakehyksissä vahvistettavien menettelyjen perusteella: a) jäsenvaltioiden, assosioituneiden valtioiden tai näihin valtioihin sijoittautuneiden oikeussubjektien kanssa tehtävät assosiaatiosopimukset; b) Euroopan fuusiokehityssopimus (EFDA); c) muut monenväliset sopimukset, jotka yhteisö on tehnyt assosioituneiden oikeussubjektien kanssa; d) oikeussubjektit, jotka voidaan perustaa, kun ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta (Euratom) tehdyn päätöksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu fuusio-ohjelman neuvoa-antava komitea on antanut lausuntonsa; e) muut tietyn määräajan voimassa olevat rahoitustukisopimukset, jotka tehdään jäsenvaltioihin tai assosioituneisiin valtioihin sijoittautuneiden muiden kuin assosioituneiden oikeussubjektien kanssa; f) kansainväliset sopimukset, jotka liittyvät kolmansien maiden tai tällaisella sopimuksella perustettavan oikeussubjektin kanssa harjoitettavaan yhteistyöhön. 23 artikla Yhteisön rahoitusosuus 1. Edellä 22 artiklan a alakohdassa tarkoitetuissa assosiaatiosopimuksissa ja 22 artiklan e alakohdassa tarkoitetuissa tietyn määräajan voimassa olevissa rahoitussopimuksissa on vahvistettava säännöt, jotka koskevat yhteisön rahoitusosuutta kyseisten sopimusten koskemissa toimissa. Yhteisön rahoitusosuuden vuosittainen perusosuus ei saa ylittää 20 prosenttia kuudennen puiteohjelman toteutusaikana. 2. Kun ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta (Euratom) tehdyn päätöksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu fuusio-ohjelman neuvoa-antava komitea on antanut lausuntonsa, komissio voi rahoittaa: a) enintään 40 prosentin vakiomääräisellä rahoitusosuudella: i) erikseen määriteltyjen hankkeiden, jotka neuvoa-antava komitea on luokitellut ensisijaisiksi, pääomasidonnaisia menoja; ensisijaisiksi luokitellaan toimet, joilla on suoraa merkitystä Next Stepin / ITERin kannalta, lukuun ottamatta hankkeita, jotka on jo luokiteltu ensisijaisiksi aikaisempien puiteohjelmien aikana; ii) erikseen määriteltyihin 22 artiklassa tarkoitettujen assosiaatioiden välistä yhteistyötä edistäviin hankkeisiin osallistumista koskevia menoja siten, että yhteisön tuki on vuosittain enintään 100000 euroa assosiaatiota kohden; b) erikseen määriteltyjä monenvälisiä toimia, jotka toteutetaan Euroopan fuusiokehityssopimuksen perusteella tai jotka kyseistä tarkoitusta varten perustettu oikeussubjekti toteuttaa, mukaan luettuina hankinnat. 3. Jos hankkeille ja toimille myönnettävä rahoitusosuus ylittää 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun vuosittaisen perusosuuden, kaikilla 21 artiklan a, b, c, d ja e alakohdassa tarkoitetuilla oikeussubjekteilla on oikeus osallistua kyseisellä laitteistolla tehtäviin kokeisiin. 4. Yhteisön rahoitusosuus 22 artiklan f alakohdassa tarkoitetun kansainvälisen yhteistyösopimuksen puitteissa toteutettaviin toimiin on määriteltävä kyseisessä sopimuksessa tai jonkin sopimuksella perustetun oikeussubjektin on määriteltävä se. Yhteisö voi yhdessä ohjelmaan assosioituneiden oikeussubjektien kanssa perustaa asianmukaisen oikeussubjektin hallinnoimaan yhteisön osallistumista ja rahoitusosuutta tällaisessa sopimuksessa. 24 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2002. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja T. Pedersen (1) EYVL C 103 E, 30.4.2002, s. 331. (2) Lausunto annettu 3. heinäkuuta 2002 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (3) Lausunto annettu 17. heinäkuuta 2002 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) EYVL L 232, 29.8.2002, s. 34. (5) EYVL L 294, 29.10.2002, s. 74. (6) EYVL L 199, 31.7.1985, s. 1. (7) EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. (8) EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5. (9) Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2). (10) Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1074/1999, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista (EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8).