30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/299 
 Neuvoston päätös, 
tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, 
Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, te knologian kehittämisen ja demonstroinnin 
puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemise ksi toteutettavasta erityisohjelmasta 
"Valmiudet" 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
(2006/974/EY) 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopim uksen ja erityisesti sen 166 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
1, 
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, 
                                                 
1 Lausunto annettu 30. marraskuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). 
2 EUVL C 185, 8.8.2006, s. 10. 
L 400/300 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 sekä katsoo seuraavaa: 
(1) Euroopan yhteisön seitsemännestä tutk imuksen, teknologian kehittämisen ja 
demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (j äljempänä 'puiteohjelma') 20 päivänä 
joulukuuta 2006 tehty Euroopan parlamen tin ja neuvoston päätös N:o 967/2006/EY1 
pannaan Euroopan yhteisön perustamissopi muksen 166 artiklan 3 kohdan mukaisesti 
täytäntöön erityisohjelmin, joissa määritetää n täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset 
säännöt, vahvistetaan erityisohjelmien kest o sekä määrätään tarp eellisiksi arvioiduista 
varoista. 
(2) Puiteohjelma rakentuu neljäntyyppisistä toimista : valtioiden rajat ylittävästä yhteistyöstä 
politiikan tarpeiden mukaan määritellyillä aihe alueilla ("Yhteistyö"); tutkijalähtöisestä 
tutkimuksesta, joka perustuu tutkimusyhteisön al oitteisiin ("Ideat"); tutkijoiden koulutusta 
ja urakehitystä varten annettavasta tuesta ("Ihmiset") sekä tutkimusvalmiuksien luomista 
varten annettavasta tuesta ("Valmiudet"). Tällä erityisohjelmalla olisi pantava täytäntöön "Valmiudet"-osioon sisält yvät epäsuorat toimet. 
(3) Tässä erityisohjelmassa olisi sovelletta va sääntöjä, jotka koskevat yritysten, 
tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista puiteohjelmaan sekä sen tutkimustulosten levittämistä (jäljempänä 'osa llistumista ja tulosten levittämistä koskevat 
säännöt'). 
                                                
 
1 EUVL L 391, 30.12.2006, s. 19. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/301 
 (4) Puiteohjelman olisi täydennettävä jäsenvaltioi ssa toteutettavia toimia sekä yhteisön muita 
toimia, jotka ovat tarpeen Lissabonin tavoitteiden edellyttämien strategisten toimenpiteiden 
toteuttamiseksi, sekä niiden ohella erityis esti rakennerahastoja, maataloutta, koulutusta, 
kulttuuria, kilpailukykyä, innovointia , teollisuutta, terveyttä, kuluttajansuojaa, työllisyyttä, 
energiaa, liikennettä ja ympäristöä koskevia toimia. 
(5) Tästä puiteohjelmasta tuettavien innovoint iin ja pk-yrityksiin liittyvien toimien olisi 
täydennettävä toimia, jotka toteutetaan kilpailukykyä ja innovointia koskevan 
puiteohjelman yhteydessä ja jotka edistävät osaltaan tutkimuksen ja innovoinnin lähentymistä ja kaikkia innovoinnin muotoja. 
(6) Puiteohjelmaa täytäntöön pantaessa voidaan  toteuttaa täydentäviä ohjelmia, joihin 
osallistuvat vain tietyt jäsenvaltiot, päättää yhteis ön osallistumisesta useiden 
jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämiin ohjelmiin tai perustaa yhteisyrityksiä taikka ottaa 
käyttöön muita järjestelyjä perustamissopim uksen 168, 169 ja 171 artiklassa tarkoitetulla 
tavalla. 
(7) Erityisohjelmasta olisi annettava avustusta Euroopan investointipankille (EIP) "riskinjaon 
rahoitusvälineen" muodostamista varten, jo tta voitaisiin parant aa EIP:n lainojen 
saatavuutta. 
L 400/302 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 (8) Yhteisö on tehnyt perustamissopimuksen 170 artiklan nojalla useita tutkimuksen alaa 
koskevia kansainvälisiä sopimuksia, ja kansainvä listä tutkimusyhteistyötä olisi lujitettava, 
jotta yhteisö voitaisiin kytkeä entistä tiiviimmin osaksi maailmanlaajuista tutkimusyhteisöä. Erityisohjelma n olisi sen vuoksi oltava avoi n kaikille maille, jotka ovat 
tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja lisäk si sen olisi oltava hankekohtaisesti avoin 
kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisill e tieteellisen yhteist yön järjestöille, jos 
niiden osallistuminen on mole mminpuolisen edun mukaista. 
(9) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimusto iminnassa olisi noudatettava eettisiä 
perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan union in perusoikeuskirjaan  sisältyvät eettiset 
periaatteet. 
(10) Puiteohjelman täytäntöönpanon olis i edistettävä kestävää kehitystä. 
(11) Olisi varmistettava, että  puiteohjelman varainhoito on mo itteetonta ja että puiteohjelma on 
toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen, sekä samalla taattava oikeusvarmuus ja se, että ohjelma on hel posti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä, 
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 
päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvost on asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002
1ja 
mainitun varainhoitoasetuksen soveltamiss äännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun 
komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/20022 sekä niiden mahdollisten tulevien 
muutosten mukaisesti. 
                                                 
1 EYVL L 248, 16.9.2002, s.1. 
2 EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1, asetus sellai sena kuin se on m uutettuna komission 
asetuksella (EY, Euratom) N:o 1261/2005 (EUVL L 201, 2.8.2005, s. 3). 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/303 
 (12) Olisi myös toteutettava asianmukaiset ja Euroopan yhteisöjen tal oudellisiin etuihin nähden 
oikeasuhteiset toimenpiteet sekä myönnettyjen tukien vaikuttavuuden että näiden varojen 
käytön tehokkuuden seuraamiseksi väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä 
tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomas ti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen 
perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen ta loudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä 
joulukuuta 1995 annetun neuvoston aset uksen (EY, Euratom) N:o 2988/951, komission 
paikan päällä suorittamista tarkastuksis ta ja todentamisista Euroopan yhteisöjen 
taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 
päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvost on asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/962 ja 
Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF)  tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/19993 mukaisesti. 
(13) Tämän päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteet ovat pääasiassa hallinto toimenpiteitä, ja ne 
olisi näin ollen hyväksyttävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa 
käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 19 99 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY4 4 
artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattae n. Toisaalta ihmisalkioiden ja ihmisalkion 
kantasolujen käyttöä sisältä vään tutkimukseen liittyy tä män päätöksen 4 artiklassa 
esitettyjä eettisiä kysymyksiä. Tämän vuoksi tällaisten hankkeiden ra hoittamista koskevat 
toimenpiteet olisi hyväksyttävä neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa säädettyä 
sääntelymenettelyä noudattaen. 
                                                 
1 EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. 
2 EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. 
3 EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. 
4 EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaise na kuin se on muutettuna päätöksellä 
2006/512/EY(EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11). 
L 400/304 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 (14) "Valmiudet"-erityisohjelmalla olisi o ltava oma budjettikohtansa Euroopan yhteisöjen 
yleisessä talousarviossa. 
(15) Ohjelman täytäntöönpanossa olisi otetta va asianmukaisesti huomioon sukupuolten tasa-
arvo sekä muiden seikkojen ohella niiden tutkijoiden työehdot,  työhönottoprosessien 
avoimuus sekä urakehitys, jotka otetaa n työskentelemään tämän ohjelman toimien 
yhteydessä rahoitettavissa hankkeissa ja ohj elmissa. Näitä seikkoja koskevana ohjeena on 
eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä 11 
päivänä maaliskuuta 2005 annettu komissi on suositus, joka kuitenkin perustuu 
vapaaehtoisuuteen. 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla 
Vahvistetaan tutkimukseen, teknologian kehittämiseen sekä demonstrointiin liittyviä yhteisön 
toimia koskeva "Valmiudet"-erityisohjelma, jäljempänä 'erityisohjelma', ajanjaksoksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/305 
 2 artikla 
Erityisohjelmassa tuetaan "Valmiude t"-osioon kuuluvia toimia, joilla edistetään seuraavia Euroopan 
tutkimus- ja innovointikapasiteetin  kannalta keskeisiä osa-alueita: 
a) tutkimusinfrastruktuurit; b) pieniä ja keskisuuria yrityksiä  (pk-yrityksiä) hyödyttävä tutkimus; 
c) tietämyksen alueet; d) tutkimuspotentiaali; e) tiede yhteiskunnassa; f) tutkimuspolitiikkojen yhtenäisen kehittämisen tukeminen; g) kansainväliset yhteistyötoimet. Tämän erityisohjelman täytäntöön panemiseksi voi olla tarpeen, että to teutetaan täydentäviä 
ohjelmia, joihin osallistuvat vain tietyt jäsenvaltiot,  että yhteisö osallistuu  useiden jäsenvaltioiden 
yhdessä käynnistämiin ohjelmiin tai että perustet aan yhteisyrityksiä taikka muita järjestelyjä 
perustamissopimuksen 168, 169 ja  171 artiklan mukaisesti. 
Toimien tavoitteet ja pääpiirteet määritetään liitteessä I. 
L 400/306 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3 artikla 
Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi  katsottu rahoitusmäärä on puiteohjelman liitteen 
II mukaisesti 4 097 miljoonaa euroa, josta komission hallintomenojen osuuden on oltava alle 6 prosenttia. Rahoitusmäärän ohjeellinen ja kautuminen esitetään liitteessä II. 
4 artikla 
1. Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä 
perusperiaatteita. 
2. Erityisohjelmasta ei rahoiteta seuraavia tutkimusaloja: 
– lisääntymistarkoituksessa tehtävään ih misen kloonaukseen liittyvä tutkimus, 
– tutkimus, jossa pyritään muuttamaan ihmi sen geeniperimää siten, että muutoksesta 
saattaa tulla periytyvä
1, 
– tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalk ioita vain tutkimustarkoituksiin tai 
kantasolujen tuottamista varten, esimerki ksi somaattisten solujen tuman siirron 
avulla. 
                                                 
1 Sukurauhasten syövän hoitoon liitty vää tutkimusta voidaan rahoittaa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/307 
 3. Ihmisen kantasoluja, jotka voivat olla sekä  aikuisen että alkion kantasoluja, koskevaa 
tutkimusta voidaan rahoittaa riippuen sekä tiet eellisen ehdotuksen sisällöstä että kyseessä 
olevan jäsenvaltion (jäsenvaltioid en) oikeudellisista puitteista.  
Ihmisalkion kantasoluja koskevan tutkimuksen  rahoittamista koskevissa hakemuksissa on 
oltava tarvittaessa tiedot  lupa- ja valvontatoimenpiteistä, jotka jäsenvaltioiden 
toimivaltaiset viranomaiset to teuttavat, sekä tiedot annett avasta eettisestä hyväksynnästä 
(hyväksynnöistä).  
Ihmisalkion kantasolujen tuottamisen osalta la itoksiin, organisaatioihin ja tutkijoihin on 
sovellettava tiukkoja luvanant o- ja valvontamenettelyjä kyseessä olevan jäsenvaltion 
(jäsenvaltioiden) oikeudellisten puitteiden mukaisesti. 
4. Edellä esitettyjä tutkimusal oja tarkistetaan tämän ohjelma n toisessa vaiheessa (2010–2013) 
tieteellisen edistymisen pohjalta.  
5 artikla 
1. Erityisohjelma pannaan täytäntöön käyttämällä  puiteohjelman liittee ssä III määritettyjä 
rahoitusjärjestelyjä. 
2. Erityisohjelman liitteessä III määritetään järjestelyt, jotka koskevat Euroopan 
investointipankille riskinjaon rahoitusvälineen perustamista varten annettavaa avustusta. 
L 400/308 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3. Erityisohjelman liitteessä IV määrite tään mahdollinen toimi kansallisten 
tutkimusohjelmien yhteistoteutusta varte n, josta voidaan tehdä erillinen päätös 
perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla. 
4. Tässä erityisohjelmassa sovelle taan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia 
sääntöjä. 
6 artikla 
1. Komissio laatii erityisohjelman täytäntöönpa noa varten työohjelman, jossa määritellään 
tarkemmin liitteessä I esitetyt ta voitteet ja tieteelliset ja te knologiset painopisteet, kullakin 
ehdotuspyynnön kohteena olevalla aihealueella sovellettava rahoitusjärjestely sekä 
täytäntöönpanon aikataulu. 
2. Työohjelmassa otetaan huomioon olennais et tutkimustoimet, joita toteutetaan 
jäsenvaltioiden, assosioitune iden valtioiden sekä eur ooppalaisten ja kansainvälisten 
organisaatioiden toimesta, se kä Euroopan tasolla saatava li säarvo, vaikutukset teollisuuden 
kilpailukykyyn ja merkitys yhteisön muid en politiikkojen kannalta. Työohjelma 
päivitetään tarpeen mukaan. 
3. Rahoitusjärjestelyjen puitteissa toteute ttavia epäsuoria toimia koskevien ehdotusten 
arvioinnissa ja hankkeiden valinna ssa sovelletaan osallistumista  sekä tulosten levittämistä 
koskevien sääntöjen 15 artiklan 1 a kohdassa esitettyjä perusteita.  
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/309 
 4. Työohjelmassa voidaan yksilöidä: 
a) organisaatioita, jotka saav at tukea jäsenmaksun muodossa; 
b) toimia yksittäisten oikeussubjektien toimien tukemiseksi. 
7 artikla 
1. Erityisohjelman täytäntöönpanosta vastaa komissio. 
2. Tämän päätöksen 8 artiklan 2 kohdassa säädetty ä hallintomenettelyä so velletaan seuraaviin 
toimenpiteisiin: 
a) vahvistettaessa 6 artikla ssa tarkoitettu työohjelma, mukaan lukien käytettävät 
rahoitusjärjestelyt, ehdotus pyyntöjen sisältö sekä sove llettavat arviointi- ja 
valintaperusteet;  
b) tehtäessä muutoksia liitteen II mukais een rahoituksen kokonais määrän ohjeelliseen 
jakautumiseen; 
c) hyväksyttäessä 2 artiklan a–g alakohdassa tarkoitettuje n toimien rahoitusta, jos 
yhteisön tämän ohjelman nojalla antaman osuuden arvioitu määrä on vähintään 0,6 
miljoonaa euroa;  
d) laadittaessa toimintaohjeet puiteohjel man 7 artiklan 2 kohdassa ja 7 artiklan 3 
kohdassa tarkoitettuja ar viointeja varten.  
L 400/310 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3. Hyväksyttäessä niiden toimie n rahoitusta, joihin liittyy ih misalkioiden ja ihmisalkion 
kantasolujen käyttöä, sovelletaan 8 artikla n 3 kohdassa säädettyä sääntelymenettelyä. 
8 artikla 
1. Komissiota avustaa komitea. 
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaa n päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa. 
Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa ta rkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi 
kuukaudeksi. 
3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaa n päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa. 
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa ta rkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi 
kuukaudeksi. 
4. Komissio tiedottaa säännöllisesti komitealle  erityisohjelman täytäntöönpanon yleisestä 
edistymisestä ja antaa sille oikea-aikaisia tietoja kaikista tämän ohjelman mukaisesti 
ehdotetuista tai rahoitetuista TTK -toimista liitteen V mukaisesti. 
5. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/311 
 9 artikla 
Komissio järjestää tämän erityi sohjelman kattamilla aloilla toteutettujen toimien osalta 
puiteohjelman 7 artiklassa tarkoitetun riippumattoman seurannan, arvioinnin ja 
uudelleentarkastelun. 
10 artikla 
Tämä päätös tulee voimaan kolmantena sitä päiv ää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan 
Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2006. 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja 
 J. KORKEAOJA 
 
L 400/312 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 LIITE I  
TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET  
SEKÄ AIHEALUEIDEN JA TOIMIEN PÄÄPIIRTEET 
JOHDANTO 
Tässä erityisohjelmassa on tarkoituksena parantaa  tutkimus- ja innovointivalmiuksia kaikkialla 
Euroopassa ja huolehtia niiden optimaalis esta käytöstä. Päämäärään pyritään: 
– optimoimalla tutkimusinfrastruktuurien käyttö ja kehittäminen, 
– parantamalla pk-yritysten innovointivalmiuksia ja niiden mahdollisuuksia hyödyntää 
tutkimusta, 
– tukemalla alueellisten tutkimusläht öisten klustereid en kehittämistä; 
– edistämällä EU:n lähentymisalueiden ja syrjäisimpien alueiden tutkimuspotentiaalin 
vapauttamista, 
– tuomalla tiede ja yhteiskunta lähemmäksi to isiaan, jotta tiede ja teknologia voitaisiin 
integroida sopusointuisesti eurooppalaiseen yhteiskuntaan, 
– tukemalla tutkimuspolitiikkojen johdonmukaista kehittämistä, 
– toteuttamalla kansainvälistä yhteistyötä tukevia toimia ja toimenpiteitä. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/313 
 Kestävän kehityksen periaate ja sukupuolten väli nen tasa-arvo otetaan toiminnassa asianmukaisesti 
huomioon. Lisäksi erityisohjelman toimissa otetaan tarpeen muk aan huomioon tutkimustoimintaan 
ja siihen perustuviin mahdollisiin sovelluksiin lii ttyvät eettiset, sosiaaliset, oikeudelliset ja 
laajemmat kulttuuriin liittyvät nä kökohdat sekä tieteen ja teknologian kehityksen sosioekonomiset 
vaikutukset ja tulevaisuudennäkymät. 
Erityisohjelmassa voidaan toteutta a muihin kuin yhteisön ohjelmiin  liittyvää koordinointia, jossa 
hyödynnetään ERA-NET-järjestelmää ja yhteisön osal listumista kansallisten tutkimusohjelmien 
yhteistoteutukseen (perustamissopimuksen 169 artikl a) "Yhteistyö"-erityis ohjelmassa esitetyllä 
tavalla. 
Toiminnassa pyritään synergiaan ja täydentävyyteen yhteisön muid en politiikkojen ja ohjelmien 
kanssa. Näitä ovat esimerkiksi yh teisön alue- ja kohees iopolitiikka, rakennerah astot, kilpailukykyä 
ja innovointia koskeva ohjelma sekä asiaan liittyvät koulutusohjelmat.1 
                                                 
1 Ohjelman täytäntöönpanon helpottamiseksi komissio korvaa vahvistamiensa suuntaviivojen 
mukaisesti jokaisen esityslistassa määritel lyn ohjelmakomitean kokouksen osalta kustakin 
jäsenvaltiosta yhden edustajan kulut sekä erity istä asiantuntemusta vaativien esityslistan 
kohtien osalta kustakin jäsenvaltiosta yhde n asiantuntijan tai neuvonantajan kulut. 
L 400/314 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Eettiset näkökohdat 
Tämän erityisohjelman täytäntöönpanossa ja s iihen perustuvassa tu tkimustoiminnassa on 
noudatettava eettisiä perusperiaatte ita. Näitä ovat muun muassa EU:n  perusoikeuskirjaan sisältyvät 
periaatteet, kuten ihmisarvon ja ih miselämän suojelu ja he nkilötietojen ja yksity isyyden suoja, sekä 
ympäristön ja eläinten suojelu yhteisön oikeuden ja kansainvälis ten sopimusten, ohjeistojen ja 
toimintasääntöjen uusimpien versioiden mukaisesti.  Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Helsingin 
julistus, Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 alle kirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus 
ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä sekä sen lisäpöytäkirjat, YK: n yleissopimus lapsen 
oikeuksista, Unescon yleismaailmallinen julistus ih misen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, YK:n 
yleissopimus bakteriologisista (b iologisista) ja toksiiniaseista (BTWC), elintarvikkeiden ja 
maatalouden kasvigeenivaroja koskeva kansainvälin en sopimus sekä Maailman terveysjärjestön 
WHO:n asiaan liittyvät päätöslauselmat. 
Lisäksi otetaan huomioon bioteknologian ee ttisiä näkökohtia käsitelleen eurooppalaisen 
neuvonantajaryhmän lausunnot (1991–1997) sekä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden 
etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työr yhmän lausunnot (vuodesta 1998 alkaen). 
Toissijaisuusperiaatteen mukaises ti ja ottaen huomioon, että Euroopa ssa sovelletaan useita erilaisia 
lähestymistapoja, tutkimushankkeiden osalli stujien edellytetään noudattavan tutkimuksen 
toteuttamismaassa voimassa olevia lakeja, määräyks iä ja eettisiä sääntöjä . Kansallisia säännöksiä 
sovelletaan kaikissa tapauksissa, eikä yhteisö rahoita missään jä senvaltiossa tai muussa maassa 
sellaista tutkimusta, joka on kiellett y kyseisessä jäsenvaltiossa tai maassa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/315 
 Tutkimushankkeiden toteuttajie n on tarvittaessa pyydettävä asia nomaisilta kansallisilta tai 
paikallisilta eettisiltä toimikunnilta hyväksyntä e nnen TTK-toimien aloittamista. Lisäksi komissio 
tekee poikkeuksetta eettisen arvi oinnin ehdotuksista, jotka koskev at eettisesti arkaluonteisia 
kysymyksiä tai joissa ei ole otettu riittävä sti huomioon eettisiä näkökohtia. Erityistapauksissa 
eettinen arviointi voidaan tehdä myös hankkeen toteutuksen aikana. 
Rahoitusta ei myönnetä sellaiselle tutkimukselle , joka on kielletty kaik issa jäsenvaltioissa. 
EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevassa eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa 
pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisön on muun muassa tutkimusta koskevaa politiikkaa 
laatiessaan ja sitä täytäntöön pannessaan ote ttava täysimääräisesti huom ioon eläinten hyvinvoinnin 
asettamat vaatimukset. Kokeisiin ja muihin tieteellisi in tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua 
koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 24 
marraskuuta 1986 annetussa neuvoston direktiivissä 86/609/ETY1 edellytetään, että kaikki kokeet 
on suunniteltava siten, että vältetään aiheuttamasta koe-eläimille kärsimystä sekä tarpeetonta kipua 
tai tuskaa ja valitaan kokeita, joissa käytetään mahdollisimman vähän eläimiä ja joissa käytetään 
eläimiä, joilla on mahdollisimman alhainen neurof ysiologinen herkkyystaso, ja jotka aiheuttavat 
vähiten kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää ha ittaa. Eläinten geeniperimän muuttaminen ja 
eläinten kloonaaminen voivat tulla kysymyks een ainoastaan, jos tavoitteet ovat eettisesti 
oikeutettuja ja olosuhte et ovat sellaiset, että t aataan eläinten hyvinvointi ja noudatetaan biologisen 
monimuotoisuuden periaatteita. 
                                                 
1 EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan 
parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/65/EY (EUVL L 230, 16.9.2003, s. 32). 
L 400/316 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Komissio seuraa ohjelman täytäntöönpanon aikana  säännöllisesti tieteen edistymistä sekä 
kansallisia ja kansainvälisiä säännöksiä niissä tapahtuvan ke hityksen huomioon ottamiseksi. 
Tieteen ja teknologian kehityks een liittyviä eettisiä näkökohtia tutkitaan varsinaisesti tämän 
erityisohjelman osa-alueella  "Tiede yhteiskunnassa". 
1. TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIT 
Tavoite 
Tavoitteena on optimoida Euroopan parhaiden tutkimus infrastruktuurien käyttö  ja kehittäminen ja 
auttaa luomaan kaikill a tieteen ja teknologian aloilla uusia Euroopan yl eistä etua palvelevia 
tutkimusinfrastruktuureja, joita Euroopan tiedeyhteisö tarvitsee pysyäkseen tutkimuksen eturintamassa ja joiden avulla yritykset voivat vahvistaa perustietämystään ja teknologista taitotietoaan. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/317 
 Lähestymistapa 
Jotta Eurooppa voisi tulla maailman kilp ailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoon 
perustuvaksi taloudeksi, sillä on oltava käytössään uudenaikaisia ja tehokkaita 
tutkimusinfrastruktuureita, joiden avulla se voi saavuttaa johtavan aseman tieteessä ja teknologiassa. Tutkimusinfrastr uktuureilla on keskeinen merkity s tietämyksen ja teknologian 
luomisessa ja niiden levittämisessä, soveltamise ssa ja hyödyntämisessä ja sitä kautta innovoinnin 
edistämisessä ja eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämiseen myötävaikuttamisessa. Mahdollisuus 
infrastruktuurien käyttö ön on yhä useammin ehdoton edellytys tutkimukselle kaikilla tieteen ja 
teknologian aloilla ja näyttöön pohj autuvan päätöksenteon kannalta. Monet tutkimusin frastruktuurit 
ovat kehittyneet jonkin tietyn alan  tutkimukseen lähes yksinomaan käytetyistä suurista laitteistoista 
useiden eri tiedeyhteisöjen kä ytössä oleviksi palveluinfra struktuureiksi. Tieto- ja 
viestintäteknologian kehityksen myötä viimeaikaiset  infrastruktuuriratkaisut  myös laajentuvat niin, 
että ne käsittävät hajautettuja laitteisto-, ohjel misto- ja sisältöjärjestelmiä, joista koituu mittavaa 
kumulatiivista arvoa osaamisvarantoina useilla eri tieteenaloilla.
 
Ehdotetuilla toimilla edistetään eritoten osaamis en kehittämistä, hyödyntämistä ja säilyttämistä 
tukemalla tutkimusinfrastruktuureja sekä hui ppuosaamista korostavaa alhaalta ylöspäin 
-lähestymistapaa noudattaen et tä kohdennettua lähestymista paa soveltaen. Tieto- ja 
viestintäteknologiapohjaisiin sähkö isiin ja virtuaalisiin infrastruktuureihin tehtävät strategiset 
parannukset nähdään nekin muutosvoimana tieteen tekotavan kehittymisessä. Jäsenvaltioilla on 
edelleenkin keskeinen asema infrastruktuur ien kehittämisessä ja rahoittamisessa.  
L 400/318 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 EU:n tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmassa "tutkimusinfrastruktuurilla" 
tarkoitetaan laitteistoja, resursseja tai palvel uja, joita tutkimusyhteisö tarvitsee tutkimuksen 
tekemiseen kaikilla tieteen ja teknologian  aloilla. Määritelmä kattaa tarvittavine 
henkilöresursseineen: 
– tutkimustarkoituksiin käytettävät merk ittävät laitte istot tai vä linekokonaisuudet 
– tieteellisessä tutkimuksessa käytettävät tietoresurssit, kuten kokoelmat, arkistot, 
strukturoidut tietokokonais uudet tai tiedonhallintaan liittyvät järjestelmät 
– mahdollistavat tieto- ja viestintäteknologia pohjaiset infrastruktuurit, kuten gridit, 
laskentajärjestelmät, ohjelmist ot ja tietoliikenneverkot 
– muut tieteelliseen tutkimukseen käyt ettävät luonteeltaan ainutlaatuiset 
välinekokonaisuudet. 
Tukea voidaan hakea ainoastaan sellaisille tutk imusinfrastruktuureille ta i niistä muodostetuille 
verkostoille, jotka tuovat suorituskykynä ja käyttömahdollisuuksina mitaten selkeää hyötyä Euroopan tiedeyhteisölle (korkeakou luissa, julkisissa tutkimusorga nisaatioissa ja yrityksissä). 
Niiden on edistettävä merkittävästi Eur oopan tutkimusvalmiuksien kehittämistä.  
Tämän erityisohjelman toimet koordinoidaan kauttaaltaan "Yhtei styö"-erityisohjelman 
aihekohtaisten tutkimusinfr astruktuuritoimien kanssa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/319 
 Toimet 
Toimet jakautuvat seuraaviin toimintalinjoihin: 
– käytössä olevien tutkimusinfrastruktuuri en käytön optimointi ja suorituskyvyn 
parantaminen 
– Euroopan yleistä etua palvelevie n uusien tutkimusinfrastruktuu rien kehittämisen (tai jo 
käytössä oleviin infrastrukt uureihin tehtävien merkittävi en parannusten) edistäminen 
pääasiassa tutkimusinfrastruktuureja käsitt elevän eurooppalaisen strategiafoorumin 
ESFRI:n työn pohjalta 
– tukitoimet, kuten esiin nouseviin  tarpeisiin liittyvä tuki. 
1.1. Käytössä olevat tutk imusinfrastruktuurit 
Tutkimusinfrastruktuureja koskevilla toimilla on tarkoitus parantaa Euroopan valmiuksia ja 
yksittäisten tutkimusinfrastruktuu rien suorituskykyä sekä pyrkiä siihen, että käyttäjäyhteisöt 
hyödyntäisivät enemmän tutkimusinfrastruktuurien tarjoamia mahdollisuuksia ja lisäisivät investointejaan huippututkimukseen. Toimilla tuet aan eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien 
optimointia ("Toiminnan integrointi"), mikä j ohtaa laitteistojen, resur ssien ja palvelujen 
mahdollisimman tehokkaaseen käyttöön ka ikilla tieteen ja teknologian  aloilla ja edistää muiden 
maiden olemassa olevien infrastruktuurien käyttömahdollisuuksia. 
L 400/320 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 1.1.1. Integroivat toimet  
Maailman huippua edustavat tutkimusinfrastrukt uurit edellyttävät mittavia ja pitkäaikaisia 
investointeja henkilöresursseina ja  rahoituksena. Niiden käyttäjä- ja hyödyntäjäkuntana  tulisi olla 
mahdollisimman laaja koko Eurooppaa edustava tutkij oiden ja asiakasyritysten yhteisö. Lisäksi 
tutkimusinfrastruktuurien kapasit eetin ja suorituskyvyn optimointia ja  tehostamista yhteisön tasolla 
on jatkuvasti tuettava ja kehitettävä, jotta voidaan vastata esii n nouseviin ja kasv aviin tiet eellisiin 
tarpeisiin. Tähän voidaan pyrkiä parhaiten stim uloimalla tutkimusinfras truktuurien koordinoitua 
käyttöä ja kehittämistä niihin te htävät parannukset mukaan lukien. 
Yhteisön pitäisi edistää tätä tukemalla integroivia toimia.  Niillä varmistetaan, että eurooppalaiset 
tutkijat, mukaan lukien teollisuutta edustavat tutkij at, myös pk-yrityksistä ja syrjäisimmiltä alueilta, 
voivat käyttää parhaita tutkimusinfrastruktuureja tutkimuksensa tekemiseksi, tukemalla 
infrastruktuuriin liittyvien palvelujen integroitua tarjoamista tutkimusyhteisölle Euroopan tasolla ja 
tarvittaessa kansainvälisellä taso lla. Integroivien toimien tavo itteena on myös parantaa Euroopan 
tasolla tutkimusinfrastruktuurien toiminnan strukt urointia ja edistää ni iden kapasiteetin ja 
suorituskyvyn yhteistä kehittämistä. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/321 
 Käytössä olevia tutkimusinfrastruktuureja koske vien integroivien toimien toteutustapana ovat: 
– alhaalta ylöspäin -lähestymistapaan perust uvat ehdotuspyynnöt, joilla  pannaan liikkeelle 
resurssien molemminpuolista koordinointia ja  yhdistämistä infrastr uktuurien ylläpitäjien 
välillä, jolloin päämääränä on ed istää niiden keskinäisen yh teistyön kulttuuria; toimien 
tavoitteena on myös strukturoida  paremmin Euroopan tasolla in frastruktuurien toimintaa ja 
mahdollisten käyttäjien tapoja käyttää niitä, ed istää niiden kapasiteetin ja suorituskyvyn 
yhteistä kehittämistä ja tukea niiden j ohdonmukaista ja monitieteistä käyttöä; 
– kohdennetut ehdotuspyynnöt, kun kohdennetuista to imista on selkeää hyötyä tuettaessa 
potentiaalisesti merkittäviä tutkim usinfrastruktuureja pitkällä aikavälillä ja joudutettaessa 
niiden käyttöönottoa yhteisön tasolla. Toteut us koordinoidaan eri aihealueiden toimien 
kanssa, jotta kaikissa Euroopa n tasolla toteutettavissa yhtei sön toimissa voitaisiin ottaa 
huomioon kunkin alan tutkimusinfrastruktuurita rpeet. Jo nyt voidaan yksilöidä aloja1, joilla 
käytössä olevia eurooppalaisi a infrastruktuureja pitäisi va nkentaa ja niiden käyttöä 
parantaa, jotta ne vastaisivat kork eakoulujen, julkiste n ja yritysten 
tutkimusorganisaatioiden ja yhteiskunnan pitkän aikavälin strategisia tarpeita. Näihin aloihin kuuluvat biotieteet ja n iiden sovellukset, tieto- ja vi estintäteknologiat, teollisen 
tutkimuksen kehittäminen metrologia mukaan luettuna, kestävän kehityksen tukeminen 
erityisesti ympäristöalalla sekä yhte iskunta- ja humani stiset tieteet. 
                                                
 
1 Myös ESFRI on yksilöin yt tällaisia aloja. 
L 400/322 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 1.1.2. Tieto- ja viestintätek niset infrastruktuurit 
Verkkoinfrastruktuurien käyttö ta rjoaa tutkimusyhteisöille olennais ia palveluja, jotka perustuvat 
pitkälle kehitettyihin taustapros esseihin, jotka on s uunniteltu saattamaan hajautetut tieto- ja 
viestintätekniset resurssit (laskenta, liityntäma hdollisuudet, instrumentointi) virtuaaliyhteisöjen 
käyttöön. Yleiseurooppalaisen lähestym istavan ja EU:n toimien tehosta minen tällä alalla voi edistää 
merkittävästi eurooppalaista tutkimuspotentiaa lia sekä sen hyödyntämistä ja vakiinnuttaa 
verkkoinfrastruktuurit eurooppala isen tutkimusalueen kulmakiveksi, monialaisen innovoinnin 
tienavaajaksi ja tieteen harjoittamisen muutosve turiksi. Se voi myös osaltaan parantaa EU:n 
syrjäisimpien alueiden tutkimusryhmien integroitumista. 
Verkkoinfrastruktuureihin liitty villä toimilla, joita ehdotetaan kohdennettujen ehdotuspyyntöjen 
perusteella, on määrä edistää suur ikapasiteettisten ja -tehoisten tie toliikennepohjaisten (GÉANT) ja 
grid-pohjaisten infrastruktuurien jatkokehittämist ä sekä lisätä huipputason  laskentakapasiteettia 
Euroopassa. Tällöin painotetaan tarvetta tuk ea maailman huippua edustavien hajautettujen 
suurteholaskentajärjestelmien, tiedonvarastoinnin ja kehittyneiden visualisointitekniikoiden 
tehostamista. Toimilla pyritään myös edistämään ta rvittaessa näiden infrastruktuurien käyttöönottoa 
käyttäjäyhteisöissä, lisäämään niiden maailmanl aajuista merkitystä ja parantamaan luottamusta 
niihin GÉANT- ja grid-infrastrukt uurien saavutusten sekä yhteen toimivuutta koskevien avointen 
standardien pohjalta. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/323 
 Digitaalisia kirjastoja, ar kistoja, tietovarastoja, tiedonhoitoa ja tarvitt avaa resurssien yhdistämistä on 
tuettava koordinoidusti Euroopan ta solla, jotta voidaan organisoida tietovarantoja tiedeyhteisön ja 
tulevien tutkijasukupolvien käytt öön. Tässä yhteydessä ta rkastellaan myös luottamuksen lisäämistä 
verkkoinfrastruktuurien  datakerrosta  kohtaan. Toimilla on lisäksi määrä ennakoida ja ottaa käyttöön 
uusia vaatimuksia ja ratkaisuja ja tätä kautta t ukea sellaisten suuren mittakaavan testausalustojen 
kehittämistä, jotka on suunniteltu uusien disr uptiivisten teknologioi den kokeiluun ja uusiin 
käyttäjävaatimuksiin perustuvaan kehityst yöhön. Tähän sisältyy esimerkiksi verkko-
opiskelumahdollisuuksien tarve. Verkkoinfrastrukt uureja pohtiva työryhmä eIRG (e-Infrastructure 
Reflection Group) avustaa säännöllises ti antamalla strategiasuosituksia. 
1.2. Uudet tutkimusinfrastruktuurit 
Erityisohjelmalla edistetään uusien tutkimusinfrastr uktuurien luomista (myös  jo käytössä oleviin 
infrastruktuureihin tehtäviä merkittäviä parannuksia), jolloin keskitytään pääasiassa 
valmisteluvaiheisiin ja "ainutl aatuisiin" infrastruktuureihin, joill a on ratkaiseva ja koko Euroopan 
kannalta merkittävä vaikutus palvelemie nsa tieteenalojen kehitykseen Euroopassa. 
1.2.1. Uusia tutkimusinfrastruktuureja ko skevat valmistelev at tutkimukset 
Tarkoituksena on edistää uusien tutkimusinfras truktuurien perustamista rahoittamalla uusien 
infrastruktuurien valmistelutoimia ja toteutettavuustutkimuksia. Toteutustapana ovat ehdotuspyynnöt, joissa sovelletaan alh aalta ylöspäin -lähestymistapaa. 
L 400/324 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 1.2.2. Uusien infrastruktuurien rakentamisen tuki 
Tarkoituksena on edistää uusien tutkimusinfrastruktuurien luomista "vaihtelevan geometrian" 
periaatetta noudattaen ja tukeutuen pääasiassa  ESFRI:n työhön, joka koskee eurooppalaista 
kehityspolkua uusia tutkimusinfrastruktuureja va rten. Työohjelmassa määrit ellään ensisijaiset 
hankkeet, joille voidaan antaa yhteisön tukea. 
Uusien infrastruktuurien rakentamisen tuki to teutetaan kahdessa vaih eessa puiteohjelmassa 
vahvistettujen arviointip erusteiden pohjalta. 
• Vaihe 1: Valmisteluvaiheen tuki 
Ensimmäisessä vaiheessa toteutetaan ehdotuspyy nnöt työohjelmassa yksilöi dyistä ensisijaisista 
hankkeista. Valmisteluvaiheeseen kuuluvat tu tkimusinfrastruktuurin yksityiskohtaisten 
rakennussuunnitelmien, oikeudel lisen muodon, hallinnon ja monivuo tisen suunnittelun valmistelu 
sekä lopullisen sopimuksen tekeminen sidosryhm ien välillä. Komissio toimii valmisteluvaiheen 
aikana toiminnan edistäjänä er ityisesti koordinoimalla rahoitusjärje stelyjä rakennusvaihetta varten. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/325 
 Vaihe 2: Rakennusvaiheen tuki 
Toisessa vaiheessa toteutetaan rakennussuunnitelmat sovittujen teknisten, oikeudellisten, 
hallinnollisten ja rahoitussopimusten pohjalta ja yksityisten rahoituslaitosten osallistuessa 
mahdollisesti toteuttamiseen. Toteutuksessa hyödynnetään toisiaan täydentävästi muun muassa kansallisia ja yhteisön rahoitusvälin eitä (esimerkiksi rakennerahasto t ja Euroopan investointipankki) 
ja otetaan tarvittaessa  huomioon lähentymisalueiden ja sy rjäisimpien alueiden tieteellisen 
huippuosaamisen mahdollisuudet. Puiteohjelmas ta voidaan myöntää rakennusvaiheen tukea 
sellaisille ensisijais ille hankkeille, jotka ehdottomasti tarvitse vat sitä. Näissä ta pauksissa päätökset 
tehdään eri tukimuotoja soveltaen riippuen tarvittavan rahoituksen luonteesta ja määrästä (esim. 
suora avustus; Euroopan investoi ntipankin lainat, joiden saanti a voidaan helpottaa riskinjaon 
rahoitusvälineellä (ks. liite III); tai perustamisso pimuksen 171 artiklan m ukaiset järjestelmät). 
1.3. Tukitoimet, myös esiin nousev iin tarpeisiin liittyvä tuki 
Vahva EU:n laajuinen koordinoin ti eurooppalaisen tutkimusinfrastr uktuuripolitiikan muotoilussa ja 
omaksumisessa on menestyksen avain tässä toiminnassa. Siksi koko ohjelman laajuudelta 
toteutetaan toimia, joilla tuetaan tällaista koordinoi ntia sekä kansainvälisen yhteistyön kehittämistä. 
L 400/326 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Pääasiallisena toteutustapana ovat säännöllise t ehdotuspyynnöt. Toimien tavoitteena on edistää 
erityisesti kansallisten ohjelmie n koordinointia ERA-Net -toimin ja  tukea esiin nousevien tarpeiden 
analysointia, ESFRI:n ja eIRG:n  työtä, ohjelman tehokasta täytäntöönpanoa (esim. konferenssit, 
asiantuntijasopimukset ja vaikutus arvioinnit) sekä tässä erityisohjelmassa toteutettavien toimien 
kansainvälistä ulottuvuutta. Erityisohjelman täll ä osa-alueella voidaan myös kansainväliseen 
yhteistyöhön liittyen määrittää tie ttyjen kolmansien maiden tarpeita ja yhteisiä etuja, joihin 
yksittäiset yhteistyötoimet voisivat perust ua. Lisäksi voidaan kehittää kohdennettujen 
ehdotuspyyntöjen perusteella keskinäisiä yhteyks iä kolmansissa maissa ja eurooppalaisella 
tutkimusalueella sijaitsevien tärkeiden tutkimusinfrastruktuurien välille. 
2. PK-YRITYKSIÄ  HYÖDYTTÄVÄ  TUTKIMUS 
Tavoitteet 
Tavoitteena on vahvistaa eurooppala isten pk-yritysten innovointivalmiuksia ja niiden panosta 
uusien teknologiapohjaisten tuo tteiden ja markkinoiden kehittämisessä tukemalla tutkimustyön 
ulkoistamista, tutkimustoiminnan lisäämistä, ve rkkojen laajentamista, tutkimustulosten 
hyödyntämistä ja teknologisen taitotiedon hankkimista , jolloin voidaan kaventaa tutkimustoimien ja 
innovoinnin välistä kuilua. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/327 
 Lähestymistapa 
Pk-yritykset ovat Euroopan teollisuuden ydintoimijoita. Niiden pitäisi olla avainasemassa 
innovoinnissa ja tietämyksen muuntamisessa uusiksi  tuotteiksi, prosesseiksi ja palveluiksi. 
Kilpailun kiristyessä sisämarkkinoilla ja maa ilmanlaajuisesti Euroopa n pk-yritykset joutuvat 
lisäämään osaamis- ja tutkimusintensiteet tiään, tehostamaan tutkimuksen hyödyntämistä, 
laajentamaan liiketoimintaansa maantieteellisesti ja kansainvälistämään osaamisverkostojaan. Pk-yrityksille suunnatut jäsenvaltioiden toimet eivät useimmissa tapauksissa kannusta tai tue 
valtioiden väliseen tutkimusyhteistyöhön ja teknologiansiirtoon. EU-tason toimille on välttämätön tarve kansallisen ja alueellisen tason toimien täydentämiseksi ja tehostamiseksi. 
Erityisillä toimilla tuetaan sellaisia pk-yrityksiä  ja pk-yritysten yhteenliittymiä, jotka haluavat 
ulkoistaa tutkimusta. Kyseessä ova t enimmäkseen low tech- ja medi um tech -yritykset, joilla on 
vain vähän tai ei lainkaan tutkimuskapasiteettia.  Toimet ovat avoinna myös tutkimuspainotteisille 
pk-yrityksille, jotka tarjoavat tutkimuspalveluj a tai ulkoistettua tutkimusta ydinvalmiuksiensa 
täydentämiseksi. Nämä toimet, joissa sovelletaan al haalta ylöspäin -lähesty mistapaa, voivat koskea 
kaikkia tieteen ja teknologian aloj a. Toimiin sisältyy tuki demons troinnille ja muille toiminnoille, 
joilla helpotetaan tutkimustu losten hyödyntämistä varmistaen keskinäinen täydentävyys 
kilpailukykyä ja innovointia koskevan ohjelman ka nssa. Hanke-ehdotusten arvioinnissa otetaan 
huomioon niiden ennakoitu taloudellinen hyöty pk-y rityksille. Rahoitusta myönnetään seuraavissa 
kahdessa järjestelyssä : pk-yrityksiä tukeva tutkimus ja pk-yr itysten yhteenliittymiä tukeva tutkimus. 
L 400/328 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Ensin mainitussa rahoitusjärjestelyssä rahoitus suunnataan pääosin low tech- ja medium tech 
-yrityksille, joilla on vain vähä n tai ei lainkaan tutkimuskapasiteettia, ja myös sellaisille 
tutkimusintensiivisille pk-yrityksille, joiden on ulkoistettava tutkimusta omien valmiuksiensa 
täydentämiseksi. Toisessa rahoitusjärjestelyssä tu ki suunnataan pk-yritysten yhteenliittymille, jotka 
ovat yleensä parhaiten selvillä jäsenistönsä yht eisistä teknologiaongelmista  ja voivat parhaiten 
määrittää niitä, toimia jäseniensä puolesta ja edistää tutkimustulosten tehokasta levitystä ja 
käyttöönottoa. 
Pk-yrityksiä hyödyttävän tutkimuksen puitteissa toteut ettaviin koordinointi- ja  tukitoimiin sisältyy 
niiden kansallisten ja alueellisten ohjelmien koordi nointi, jotka on suunnattu pk-yrityksille ja joilla 
tuetaan parhaita käytäntöjä, tulo sten levittämistä ja hyödyntämistä, pa rannetaan pk-yritysten pääsyä 
seitsemänteen puiteohjelmaan ja arvioidaan vaikutuksia. 
Lisäksi toimissa voidaan tukeutua myös niiden ka nnalta olennaisiin kansalli siin tutkimusohjelmiin, 
jotka täydentävät jäljempänä lueteltuja tutkimustoimia1. 
Näiden erityisten toimien lisäksi tuetaan ja helpotetaan pk-yrityst en osallistumista hankkeisiin koko 
puiteohjelmassa. Lisäksi pk-yritysten tutkimus tarpeet ja -valmiudet otetaan asianmukaisesti 
huomioon kehitettäessä tutkimustoiminnan sisältöä "Y hteistyö"-erityisohjelman  aihealueilla, joiden 
tutkimustoimet toteutetaan kooltaan ja mittakaava ltaan erilaisin hankkein tutkimuksen alasta ja 
aiheesta riippuen. 
Yhteisön TTK-puiteohjelman täytäntöönpanon aikana  varmistetaan keskinäinen täydentävyys ja 
synergia kilpailukykyä ja innovoint ia koskevan puiteohjelman kanssa, jotta voidaan edistää ja 
helpottaa pk-yritysten osallistum ista yhteisön TTK-puiteohjelmaan.  
                                                 
1 Tämä voisi kattaa tutkimusta tekeviä pk-yrityks iä koskevien ohjelmien  mahdollisen yhteisen 
täytäntöönpanon Eureka-ohjelman pohjalta. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/329 
 Toimet 
Pk-yrityksille tarjotaan se uraavia kahta tukimuotoa: 
• Pk-yrityksiä tukeva tutkimus 
Tällä tukimuodolla tuetaan pieniä  innovatiivisten pk-yritysten r yhmiä yhteisten tai toisiinsa 
liittyvien teknologisten ongelmien ratkaise miseksi. Hankkeissa, jo tka ovat suhteellisen 
lyhytkestoisia, keskitytään sellai sten pk-yritysten innovointitarpeisii n, jotka ulkoistavat tutkimusta 
TTK-työn suorittajille. Hankkeissa  on osoitettava selkeästi tu losten hyödynnettävyys kyseisissä 
pk-yrityksissä. 
• Pk-yritysten yhteenliit tymiä tukeva tutkimus 
Tällä tukimuodolla autetaan pk-yr itysten yhteenliittymiä kehittämään  teknisiä ratkaisuja ongelmiin, 
jotka ovat yhteisiä suurelle määrälle pk-yrityksiä tietyillä yritystoiminnan sektoreilla tai tietyissä 
arvoketjun osissa. Kyse voi olla esimerkiksi tutkimuksesta, jota tarvitaan eurooppalaisten normien 
ja standardien kehittämiseksi tai niiden soveltam iseksi sekä lainsäädännön asettamien vaatimusten 
noudattamiseksi esimerkiksi terveyden, turvallis uuden ja ympäristönsuojel un aloilla. Hankkeiden 
toteuttajina ovat pk-yritys ten yhteenliittymät, jotka ulkoistavat  tutkimuksen TTK-työn suorittajille 
jäseniensä hyödyksi. Mukana on oltava useita yk sittäisiä pk-yrityksiä. Ha nkkeiden kesto voi olla 
useita vuosia.  
• Tukimuotojen yhteiset piirteet 
– Muut yritykset ja loppukäyttäjät voivat osallistua, jos tämä on pk-yritysten tai pk-yritysten 
yhteenliittymien edun mukaista.  
L 400/330 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Tutkimuksen lisäksi hankkeisiin on sisällyttävä  toimia, joilla edistetään tutkimustulosten 
käyttöönottoa ja tehokasta hyödyntämistä (esi m. testaus, demonstrointi, koulutus, 
teknologiansiirto, tietämyksenhallinta ja te ollis- ja tekijänoike uksien suojaaminen). 
Pk-yritysten yhteenliittymiä tukevaan tutkimukseen liit tyviin hankkeisiin on myös 
sisällyttävä toimia, joilla huolehditaan tutk imustulosten tehokkaas ta levityksestä pk-
yritysten yhteenliittymien jäsen ille ja tarpeen mukaan laajemmin.  
– Omistus- ja käyttöoikeuksiin sovelletaan näissä kahdessa tukim uodossa erityissääntöjä. 
Selkeänä painopisteenä on tutkimushankkeiden t ukeminen. Lisäksi tukea myönnetään kansallisille 
tukiohjelmille, joista annetaan rahoitusta pk-yr ityksille tai pk-yritysten yhteenliittymille 
valmisteltaessa ehdotuksia toimiksi pk-yrityksiä hyödyttävän tutkimuksen pu itteissa, tarkoituksena 
edistää uusien kansallisten tukiohjelmien pe rustamista tai nykyisten laajentamista. 
3. TIETÄMYKSEN  ALUEET 
Tavoitteet 
Tavoitteena on vahvistaa Euroopan eri alueiden tutk imuspotentiaalia, erityise sti kannustamalla ja 
tukemalla korkeakouluista, tutkimuskeskuksista, yr ityksistä ja alueviranomaisista muodostuvien 
alueellisten tutkimuslähtöisten kl ustereiden kehitystä koko Euroopassa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/331 
 Lähestymistapa 
Alueet katsotaan yhä useammin keskeisiksi toimijo iksi eurooppalaisen tu tkimuksen ja teknologian 
kehittämisen maisemassa. On myös olemassa näy ttöä siitä, että panostaminen tutkimukseen ja 
teknologian kehittämiseen parantaa alueiden ve tovoimaa ja kohentaa paikallisten yritysten 
kilpailukykyä. T&k-intensiiviset klusterit ovat tällaisen investoi ntitoiminnan parh aita vetureita. 
Niiden avulla saadaan aikaan väl ittömiä paikallisia kilpailuetuja ja  myönteisiä vaikutuksiin kasvun 
ja työpaikkojen muodossa. Vuonna 2003 käynnistet ty "Tietämyksen al ueet" -pilo ttitoimi1 osoitti 
tällaisten klusterien merkityksen ja edut, jotk a saadaan niiden tukemisesta ja edistämisestä. 
"Tietämyksen alueet" -toimella tehostetaan Euroop an alueiden valmiuksia investoida tutkimukseen 
ja teknologian kehittämiseen ja luoda paikalli sille toimijoille mahdollisimman hyvät edellytykset 
osallistua menestyksekkäästi eu rooppalaisiin tutkimushankkeisiin  sekä helpottaa klustereiden 
syntymistä, millä edistetään Eur oopan alueellista kehitystä. Toimilla  autetaan luomaan alueellisia 
klustereita, jotka edistävät osaltaan eurooppalais en tutkimusalueen kehittämistä. Lisäksi on määrä 
lisätä ja kohdentaa rakennerahastojen käyttöä t&k -investoinneissa ja -t oimissa parantamalla 
synergiaa alue- ja tutkim uspolitiikan välillä. Ensis ijaisena keinona tähän on sellaisten alueellisten 
tutkimusstrategioiden kehittämine n, jotka alueelliset vi ranomaiset voivat sisäll yttää taloudellisiin 
kehitysstrategioihinsa. 
Erityistä huomiota kiinnitetään eri jäsenval tioissa sijaitsevien naapurialueiden väliseen 
yhteistyöhön.  
                                                 
1 "Tietämyksen alueet" -pilottitoimi sisä llytettiin EU:n vuoden 2003 talousarvioon Euroopan 
parlamentin aloitteesta. Sitä seurasi toin en ehdotuspyyntö (2004) yhteisön kuudenteen TTK-
puiteohjelmaan kuuluvassa "Politi ikan yhtenäisen kehittämisen tukeminen" -osiossa. 
L 400/332 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 "Tietämyksen alueet" -toimen tavoitteena on t ukea t&k-lähtöisten klus terien kehittämiseen 
liittyvien optimaalisten toimintaperiaatteiden ja st rategioiden määrittelyä ja toteutusta. Erityisesti 
pyritään lisäämään alueellisten tutkimuslinjauste n relevanssia ja tehokkuutta vastavuoroisen 
oppimisen kautta, tukemaan ja tehostamaan kluste rien välistä yhteistyötä, edistämään olemassa 
olevien t&k-lähtöisten klusterien vakaata kehityst ä sekä luomaan kasvualustaa uusien klusterien 
perustamiselle erityisesti esiin nousevilla tietämyksen alueilla. Tukea myönnet ään erityisesti tarve- 
ja ongelmalähtöisille hankkeille  yksittäisillä teknol ogian osa-alueilla tai sektoreilla1. 
Tämä toimi koskee kaikkia alue ita, myös lähentymisalueita2. 
Toimet 
Hankkeisiin osallistuu tavallisesti alueellisia viranomaisia, alue kehityskeskuksia, korkeakouluja, 
tutkimuskeskuksia ja yrityksiä sekä tarvittaessa  teknologiansiirto- tai ra hoitusorganisaatioita tai 
kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. Tietämyks en alueisiin liittyvät hankkeet voivat sisältää 
seuraavia toimia: 
                                                 
1 Myös useita teknologia-aloja koskevat hankkeet ovat mahdollisia, jos se on 
tarkoituksenmukaista. 
2 Lähentymisalueet ovat alueita, jotka määrite llään Euroopan aluekehity srahastoa, Euroopan 
sosiaalirahastoa ja koheesior ahastoa koskevista yleisistä s äännöksistä 11 päivänä heinäkuuta 
2006 annetun neuvoston asetuksen (EY)  N:o 1083/2006 5 artiklassa (EUVL L 239, 
1.9.2006, s. 248). Niihin lukeutuvat lähentymista voitealueet, koheesiorahastorahoitukseen 
oikeutetut alueet ja syrjäisimmät alueet. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/333 
 • Alueellisten tai rajat ylittävien klusterien tutkimusagendojen analyysi, kehittäminen ja 
toteutus ja klusterien välinen yhteistyö. Tähän si sältyvät t&k-valmiuksia ja -painopisteitä 
tarkasteleva analyysi sekä toteutussuunnitelma. Hankkei ssa käytetään ennakointi-, 
vertailuanalyysi- tai muita menete lmiä, joilla osoite taan odotettu hyöty, kuten klusterien välisten 
yhteyksien tehostuminen, optimaalinen osallistu minen eurooppalaisiin tutkimushankkeisiin ja 
aluekehitykseen liittyvien vaikut usten voimistuminen. Niillä void aan myös valmistella alueiden 
välisiä pilottitoimia. Näiden toimien tarkoituks ena on erityisesti parant aa yhteisön alueellisen 
rahoituksen ja kansallisten varojen välistä täydentävyyttä. 
• Tutkimusprofiililtaan kehittyneiden alueiden  vähemmän kehittyneille alueille tarjoama 
"mentorointi" , joka perustuu t&k-lähtöisten klusterien kehittämiseen. Valtioiden välisten 
alueellisten konsortioiden on tätä varten määrä koota yhteen tutkimusalan toimijoita 
korkeakouluista, yrityksistä ja julkishalli nnosta kehittämään suunt aa-antavia ratkaisuja 
teknologisesti vähemmän kehittyneiden alueiden kanssa ja niitä varten. 
• Aluetalouksien tutkimustoimijoiden ja -laitosten integroinnin parantamiseen tähtäävät 
toimet , joilla tehostetaan niiden vuorovaikutusta klustereiden tasolla. Toimiin sisältyy valtioiden 
välisiä toimia, joilla parannetaan yhteyksiä tutkimusalan eri tahojen ja paikallisten liiketoimintayhteisöjen välillä sekä kehitetään klusterien yhteistoimintaa. Näillä integroinnin etujen osoittamiseen tähtäävillä toimilla voidaan  edistää osaltaan eri TTK-toimien keskinäisen 
täydentävyyden tunnistamista. 
L 400/334 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Lisäksi tuetaan toimia, joilla edis tetään säännöllistä keskinäistä tiedonvaihtoa ja vuorovaikutusta 
samankaltaisten hankkeiden välillä sekä tarvittae ssa muiden yhteisön ohjelmien kanssa (esim. 
analyysi- ja synteesikokoukset, keskustelutilaisuude t ja julkaisut), painottaen erityisesti 
ehdokasmaiden ja assosioituneiden maiden sekä Euroopan unioniin 1 päivän toukokuuta 2004 
jälkeen liittyneiden jäsenvaltioiden osallistumista. 
4. TUTKIMUSPOTENTIAALI 
Tavoite 
Tavoitteena on edistää laajentun een Euroopan unionin täyden tutkimuspotentiaalin hyödyntämistä 
vapauttamalla ja kehittämällä nykyistä tai uutta  huippuosaamista EU:n lähentymisalueilla ja 
syrjäisimmillä alueilla ja parantamalla näiden alueiden tutkijoiden valmiuksia osallistua menestyksekkäästi tutkimustoim iin Euroopan yhteisön tasolla. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/335 
 Lähestymistapa 
Laajentuneen Euroopan unionin täyden tutkimus potentiaalin hyödyntämiseksi pyritään erityisin 
toimin vapauttamaan sellaisten – erityisesti Euroopan unionin lähentymisalueilta ja syrjäisimmiltä alueilta tulevien – tutkimusryhmien tutkimus potentiaali, jotka eivät tällä hetkellä hyödynnä 
valmiuksiaan täysimääräisesti ta i jotka tarvitsevat uutta osaamista ja tukea voidakseen hyödyntää 
niitä. Toimet pohjautuvat suurelta osin jo toteut ettuihin tai meneillään oleviin toimiin, joita ovat 
olleet eurooppalaiset huippuosaamiskeskukset EU: hun liittymässä olleissa maissa ja ehdokasmaissa 
(viidennessä puiteohjelmassa) sekä osaamisen siir toon tarkoitetut Marie Curie -vierailuapurahat. 
Tietämyksen siirto. Lisäksi toimilla täydennetä än tukea, jota on määrä myöntää Euroopan 
sosiaalirahastosta uuden koheesiopolitiikan  (2007–2013) puitteissa. Tällöin keskitytään 
tutkijavoimavarojen kehittämiseen kansallisella ta solla rahaston tukeen oikeutetuilla alueilla.  
Tehostamalla ja laajentamalla yhteistyötä, jota edellä mainitun kaltaiset tutkimusryhmät tekevät 
muissa EU:n jäsenvaltioissa tai assosioituneissa maissa toimivien tutkimuskeskusten kanssa, voidaan vaikuttaa merkittävästi niiden tutkimuspoten tiaalin vapauttamiseen ja sitä kautta niiden 
pitkän aikavälin jatkuvaan kehitykseen. Kun nämä  tutkimusryhmät saavat enemmän kansainvälisiä 
yhteyksiä ja laajempaa kansainvälistä t unnustusta ja pystyvät paremmin hyödyntämään 
potentiaaliaan päästä alallaan johtoasemaan se kä syventämään tutkijoidensa osaamista, niiden 
näkyvyys lisääntyy ja ne voivat helpommin osa llistua eurooppalaiseen tutkimusalueeseen. 
L 400/336 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Toimet 
Toimissa asetetaan etusijalle etenkin strategi set kumppanuussuhteet – myös twinning-toiminta –, 
joita muodostetaan EU:n lähentymis alueilla tai syrjäisimm illä alueilla toimivien, niin julkisen kuin 
yksityisenkin sektorin tutkimusryhmien ja m uualla Euroopassa toimiv ien vakiintuneiden 
tutkimusryhmien välillä. Valintaperusteina ovat laadukkuus ja suuri potentiaali. Erityisesti 
painotetaan kumppanuudesta odotettavissa olevia pitemmän aikavä lin vaikutuksia sekä EU:n tasolla 
että alueellisesti. Päämääränä on tutkimus potentiaalin täysimitta inen hyödyntäminen eli 
tietämyksen vankistaminen, osaamisen lisääminen muun muassa tutkimuksen hallinnoinnin osalta 
ja näkyvyyden lisääminen. Tätä si lmällä pitäen tuet aan valikoituja tutk imusryhmiä kohdealueilla 
strategisten kumppanuuksien yhteyde ssä kehitettyjen tutkimusohjelmi en puitteissa. Strategisiin 
kumppanuuksiin voi sisältyä esimerkiksi: 
• Taitotiedon ja kokemusten vaihto, joka tapa htuu kaksisuuntaisena va ltioiden välisenä 
tutkimushenkilöstön vaihtona kohdealueiden va likoitujen tutkimuskeskusten ja yhden tai 
useamman toisessa EU:n jäsenvaltiossa ta i assosioituneessa maassa sijaitsevan 
kumppaniorganisaation välillä. Tähän sisältyy kohdealueiden va likoiduista tutkimuskeskuksista 
vaihtoon lähteneen henkilöst ön pakollinen paluuvaihe. 
• Kokeneiden tutkijoiden, myös j ohtohenkilöiden, rekrytointi nykyi stä tai uutta huippuosaamista 
edustaviin valikoituihin tutkimuskeskuksiin, joissa  nämä osallistuvat tietä myksen siirtoon ja/tai 
tutkijankoulutukseen. Tätä käytetään myös keinona , jolla edistetään ulkomaille muuttaneiden 
tutkijoiden paluuta kotimaahansa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/337 
 • Tietyn tutkimuslaitteiston hankint a ja kehittäminen sekä materi aalisen ympäristön kehittäminen 
nykyistä tai uutta huippuosaamista  edustavia valikoituja tutkimuskeskuksia varten strategisen 
kumppanuuden puitteissa kehitettyjen tutkimusohjelmien tukemiseksi. 
• Tietämyksen siirtoa palvelevat alueelliset, kansalliset tai kansainväliset seminaarit ja 
konferenssit, joihin osallistuu sekä valikoitujen tutkimuskeskusten omaa tutkimushenkilöstöä 
että kutsuttuja tutk ijoita (muista maista, kun on kyse valikoitujen tutkimuskeskusten 
kansainvälisten koulutusvalmiuksien ja maineen ke hittämisestä); valikoitujen tutkimuskeskusten 
tutkimushenkilöstön osallistuminen kansainvä lisiin konferensseihin tai lyhytkestoisiin 
koulutustapahtumiin, joissa on mahdollisuus jakaa osaamista, verkostoitua ja saada tuntumaa kansainvälisempään ympäristöön. 
• Tiedotustoimet, joilla taataan valikoiduille tutk imuskeskuksille ja niiden toiminnalle suurempi 
näkyvyys. 
Lisäksi tarjotaan näistä tukitoimista riippumattomi a arviointipalveluja, joid en avulla mikä tahansa 
kohdealueiden tutkimuskeskus – riippumatta siitä, hakee ko se rahoitusta – voi hankkia 
kansainvälisen ja puolueettoman asiantuntija-ar vion tutkimuksensa yleisestä laadusta ja 
infrastruktuuriensa tasosta. Arvioinnin tekevät puolueettoma t kansainväliset korkean tason 
asiantuntijat, jotka komissio nimittää. 
L 400/338 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 5. TIEDE  YHTEISKUNNASSA 
Tavoite 
Tavoitteena on edistää tieteellisen ja  teknologisen toiminnan ja siih en liittyvän tu tkimuspolitiikan 
sopusointuista integrointia eu rooppalaisen yhteiskunnan kudokseen, jo tta voitaisiin tukea avoimen, 
tehokkaan ja demokraattisen euroopp alaisen osaamisyhteiskunnan luomista. Tätä varten edistetään 
Euroopan laajuista pohdintaa ja ke skustelua tieteestä ja teknologiasta ja niiden suhteesta 
yhteiskunnan ja kulttuurin koko kirjoon. 
Lähestymistapa 
"Tiede yhteiskunnassa" on kuudenteen puiteohjelm aan sisältyvän pilottitoimen merkittävästi 
laajennettu jatkotoimi, jossa näkyvät Euroopan tutkimuspolitiikan entistä kunnianhimoisemmat 
tavoitteet. 
Euroopan yhteiskuntien kehitys ri ippuu suurelta osin niiden kyvys tä luoda, hyödyntää ja levittää 
osaamista ja sitä kautta innovoida jatkuvasti. Ti eteellisellä tutkimuksella on osana tutkimuksesta, 
koulutuksesta ja innovoinnista muodostuvaa osaamisen  kolmiota tässä keskeinen merkitys, ja sen 
olisi oltava tulevaisuudessakin yksi kasvun, hyvinvoinnin ja kestävän kehityksen  liikkeellepanevista 
voimista. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/339 
 Ehdottamana edellytyksenä on sellaisen yhteisku nnallisen ja kulttuurisen ympäristön luominen, 
joka tukee menestyksekästä ja hyödynnettävissä olevaa tutkimusta. Tämä merkitsee legitiimien 
yhteiskunnallisten näkökohtien ja tarpeiden huomioonottoa, mikä puolestaan edellyttää 
kehittyneempää demokraattista keskustelua aiemp aa osallistuvamman ja asioista paremmin perillä 
olevan yleisön kanssa sekä parempia edellytyksiä kollektiivisten valintojen tekemiseen tieteellisissä kysymyksissä ja kansalaisyhteiskunnan organi saatioiden mahdollisuutta ulkoistaa niille 
merkityksellisiä kysymyksiä koskevaa tutkimusta. Olisi myös kyettävä luomaan sellainen ilmapiiri, joka suosii tutkijanuran valintaa ja johtaa tu tkimusinvestointien uuteen kasvuun ja osaamisen 
levittämiseen. Lissabonin strategia on  rakennettu juuri näiden osatek ijöiden varaan. Näiden toimien 
tarkoituksena on myös varmistaa naisten täysimääräinen osallistuminen tiedemaailman toimintaan.  
"Valmiudet"-erityisohjelman tällä osa-alueella keskitytään luomaan edellytyksiä sille, että 
tällaisesta otollisesta ympäristöstä tulee pikemmin sääntö kuin poikkeus Euroopassa. 
Ensimmäiseksi on puututtava yhteiskunnallisen eriarvoistumisen vaaraan, joka uhkaa erottaa 
toisistaan ne, jotka eivät voi käyttää hyväkseen tutkimuksen synnyttämää osaamista, ja ne joilla 
tämä mahdollisuus on – sekä toisaalta ne, joilla ei ole mahdollisuuksia vaikuttaa 
tutkimuspoliittiseen päätöksentekoon, ja ne  joilla tällainen vaikutusmahdollisuus on. 
Eriarvoistuminen johtaa siihen, että kansalaisill a on ristiriitaisia tunteita yhtäältä tieteen ja 
teknologian mahdollisista hyödyistä ja toisaalta ni iden demokraattisen valvonnan toimivuudesta. 
Yhtäältä kansalaiset ovat valmiita lisäämään tutkimusta, jolla puututaan tämän hetken merkittävimpiin ongelmiin (sairauksiin, saastumiseen, epidemioihin, työttömyyteen jne.) ja ennakoidaan niiden vaikutuksia tu levaisuudessa. Toisaalta  he eivät voi olla tuntematta epäluuloa 
tiettyjä tieteen käyttötarkoituksia kohtaan ja epäilevät etunäkökoh tien voivan vaikuttaa 
päätöksentekoon. 
L 400/340 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Syinä siihen, miksi tietee llinen toiminta ei usei nkaan ole tyydyttävästi in tegroitunut yhteiskuntaan, 
ovat muun muassa seuraavat: 
• Suurella yleisöllä ei ole riittävää osallis uutta painopisteiden ja tiedepolitiikan suunnan 
määrittelyssä, minkä vuoksi ei voida käydä laajempaa keskustelua tieteeseen liittyvistä 
mahdollisista riskeistä ja seurauksista. 
• Yleisöllä on yhä suurempia epä ilyksiä joitain tieteen kehit yksen osa-alueita kohtaan, tunne 
hallinnan menettämisestä sekä avoimia kysym yksiä perusarvojen kunnioitukseen liittyen. 
• Tiedemaailman mielletään olevan eristyksissä  taloudellisen ja yhtei skunnallisen elämän 
päivittäisistä realiteeteista. 
• Poliittisen päätöksenteon tueksi  tuotetun tieteellisen näyt ön puolueettomuus asetetaan 
kyseenalaiseksi. 
• Yleisön saatavilla oleva tieteellinen  tieto on laadultaan puutteellista. 
Valitulla lähestymistavalla on tarkoitus: 
– tehdä asiantuntemuksen hyödyntämisen ja validoinnin mekanismeista avoimempia sekä 
sellaisia, että entistä useammat voivat osalli stua niihin; tavoitteena on luoda politiikalle 
vankempi perusta 
– asettaa mittapuita eettisesti hyväksyttävälle tutkimustyölle perusoikeudet huomioon ottaen 
– luoda edellytyksiä sille, e ttä Eurooppa voi toimia koko m aailman tasolla aktiivisemmin 
keskusteltaessa yhteisistä arvoista, tasavertai sista mahdollisuuksista ja yhteiskunnallisesta 
vuoropuhelusta ja edistettäessä niitä 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/341 
 – kuroa umpeen kuilua tieteellisen koulutuksen saaneiden ja muiden kansalaisten välillä ja 
edistää kaikkien kansalaisten lähiympäristössä sitä, että ihmiset tuntevat kiinnostusta 
tiedekulttuuria kohtaan (kaupunkien, alueiden, säätiöiden, tiedekeskusten, museoiden, 
kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yms. toimilla) 
– edistää tutkimuspolitiikasta käytävää yht eiskunnallista vuoropuhelua ja kannustaa 
kansalaisyhteiskunnan organisaatioita lisäämään osallistumistaan tutkimusalan toimintaan 
– tutkia keinoja, joilla voitai siin parantaa eurooppalaisen tutk imus- ja innovointijärjestelmän 
hallintaa 
– luoda tieteestä ja tutkijoista mielek äs kuva kaikille, erityisesti nuorille 
– edistää naisten etenemistä tieteellisellä ural la sekä naisten ammattitaidon ja tieteellisten 
kykyjen käyttämistä paremmin kaikkien hyödyksi 
– uudistaa tiedeviestintää asetta malla etusijalle uudenaikaiset viestintätavat, joilla saadaan 
aikaan suurempi vaikutus, sekä auttaa  tutkijoita työskentelemään yhdessä media-
ammattilaisten kanssa. 
Toteutuskeinoina ovat: 
• politiikkaan liittyvät toimet ja tutkimus, joita tuetaan suoraan tämän aihealueen määrärahoista 
L 400/342 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • jäsenvaltioiden välinen yh teistyö, jossa määritetään yhteisiä tavoi tteita ja tehostetaan kansallisia 
käytänteitä avoimen koordinointimenetelmän hengessä 
• sen edistäminen, tukeminen ja seuraaminen, että  "Tiede yhteiskunnassa" -o sa-alueeseen liittyvät 
kysymykset ja niiden vaikutukset otet aan huomioon muissa puiteohjelman osissa1. "Tiede 
yhteiskunnassa" -osa-a lueen kysymyksiä koskevat toimet  koordinoidaan koko puiteohjelman 
sekä muiden (esim. koulutusta ja kultt uuria koskevien) yhteisön toimien kanssa. 
Toimet on jaettu kolmeen toimintalinjaan. Ensimmäinen toimintalinja: Tieteen ja yhteiskunnan välisten suhteiden dynaamisempi hallinta 
• Euroopan tiedejärjestelmän vahvistaminen ja parantaminen 
Euroopan tiedejärjestelmään kohdi stetaan niin suuria odotuksia  Euroopan innovaatiovalmiuksien 
ylläpitämiseen liittyen, että yhteiskunnassa tarvitaan syvällisempää näkemystä tämän tiedejärjestelmän osatekijöistä,  taloudesta, säännöistä ja toim intatavoista. Tarkoituksena on 
tarkastella seuraavia kolmea laajasti merkittäv ää näkökohtaa siten, että keskitytään eurooppalaisen 
tutkimusalueen toimijoihin ja dynamiikkaan: 
– Euroopan poliittista päätöksentekoa tukevan tieteellisen neuvonnan ja asiantuntemuksen 
käytön parantaminen ja vaikutusten seuran ta (mukaan lukien riskinhallinta) sekä 
käytännön välineiden ja järjestelmien (esim. tietoverkkojen) kehittäminen 
– itsesääntelyn edistäminen tiedeyhteisössä ja luottamuksen lisääminen tiedeyhteisöä 
kohtaan 
                                                
 
1 Mukaan luettuna arkaluonteisiin aiheisiin  liittyvien ehdotuste n eettiset arvioinnit 
"Yhteistyö"-erityisohjelmassa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/343 
 – informaation levityksestä käytävän keskuste lun edistäminen; keskustelua tulisi käydä 
muun muassa tieteellisten tulosten käyttöma hdollisuuksista ja tiet eellisten julkaisujen 
tulevaisuudesta ja huomioon olisi otettava myös  toimenpiteet, joilla parannetaan yleisön 
mahdollisuutta tutustua tietoihin. 
• Laajempi osallistuminen poliittisten, yh teiskunnallisten ja eettisten kysymysten 
ennakoimiseksi ja selventämiseksi 
Yhteiskunnan pyrkimykset ja ongelmat sekä eettis et perusperiaatteet on otettava paremmin 
huomioon koko tutkimusprosessissa ja tätä kautta  on luotava turvallisempi ja rakentavampi 
ympäristö tutkijoille ja koko yhteiskunnalle. Tähän liittyvät seuraavat kolme osatekijää: 
– laajempi osallistuminen tieteeseen liittyviin kysymyksiin; 
– edellytysten luominen tietoon perustuvalle  keskustelulle etiikasta ja tieteestä; 
– tiedeyhteisössä tutkimuksen sosiaalisi sta näkökohdista käytävän keskustelun 
painottaminen. 
• Parempi käsitys tieteen  ja teknologian paikasta yhteiskunnassa 
Jotta tieteen ja yhteiskunnan vä linen suhde voitaisiin ottaa huom ioon järkevällä politiikalla, on 
laajennettava, koottava yhteen ja levitettävä tieteen ja te knologian alan perinnössä sekä 
tieteenhistoriassa, -sosiologiassa ja  -filosofiassa tuotettu a tietämystä Euroopan tasolla. Tätä varten 
näiden alojen tutkijoiden olisi muodostettav a verkostoja tutkimuks en ja keskustelun 
strukturoimiseksi siten, että void aan selvittää, millainen tosias iallinen vaikutus tieteellä on 
eurooppalaisen yhteiskunnan ja id entiteetin rakentamisessa. Tässä  tulee painottaa erityisesti: 
– tieteen, demokratian ja lainsäädännön välisiä suhteita; 
L 400/344 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – tieteen ja teknologian etii kkaan kohdistuvaa tutkimusta; 
– tieteen ja kulttuurin vastavuoroista vaikutusta; 
– tutkijoiden asemaa ja julkisuuskuvaa; 
– suuren yleisön tieteen ymmärrystä ja julkisen keskustelun edistämistä. 
• Korkeakoulujen kehittyvä rooli 
Tavoitteena on tukea uudistuksia , joita tarvitaan, jotta korke akoulut voisivat osallistua 
täysitehoisesti osaamisen luomiseen, levityks een ja jakamiseen yhdessä yritysten ja koko 
yhteiskunnan kanssa (korkeakoulututkimukseen liittyvien yhteisön aloitteiden mukaisesti). 
Ensisijaisesti pyritään: 
– määrittelemään paremmat toimintapuitteet tehokkaammalle korkeakoulututkimukselle;  
– edistämään järjestelmällisten kumppanuuksien luomista yritysten kanssa ottaen huomioon 
korkeakoulujen tutkimushallintovalmiudet; 
– tehostamaan osaamisen jakamista korkea koulujen ja muun yhteiskunnan välillä.  
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/345 
 Toinen toimintalinja:  Potentiaalin lisääminen ja näköalojen avartaminen 
• Sukupuoli ja tutkimus 
Komission yksiköiden valmisteluasia kirjaan ja neuvoston päätelmiin1 sisältyvien poliittisten 
suuntaviivojen ja muiden yhteisön poliittiste n suuntaviivojen mukais esti luodaan kehys 
edistämistoimille, joilla vahvistetaan naisten asemaa tieteellisessä tutkimuksessa ja otetaan 
tutkimuksen sukupuoliulottuvuus paremmin huomioon. Tämä kehys tarjoaa puitteet politiikasta 
käytävälle keskustelulle, polit iikan seurannalle ja koordinoinn ille sekä politiikkaa tukevalle 
tutkimukselle. Tähän sisältyvät: 
– naisten aseman vahvistaminen tieteellisessä tutkimuksessa ja tieteellisissä 
päätöksentekoelimissä; 
– tutkimuksen sukupuoliulottuvuus; 
– sukupuolten tasa-arvoon liittyvien se ikkojen huomioon ottaminen yhteisön 
tutkimuspolitiikassa ja -ohjelmissa. 
                                                 
1 "Naiset tieteen alalla: Osaam inen ja innovaatio – sukupuolten tasa-arvo tieteen alalla", 
SEC(2005) 370; 18.4.2005 annetut neuvoston päätelmät. 
L 400/346 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Nuoret ja tiede 
Tarkoituksena on kehittää toimia, joilla lisätään  ihmisten kiinnostusta – heidän taustastaan 
riippumatta – tutkijanuraan, edis tetään sukupolvien välisiä yhteyks iä ja nostetaan tieteellisen 
"lukutaidon" tasoa yleensä. Euroopa n tason tiedonvaihdossa ja yht eistyössä keskitytään nuorelle 
vastaanottajakunnalle tar koitettuihin tieteen opetusmenetelmi in, tiedeopettajien tukemiseen 
(opetuskonseptit ja -materiaalit) sekä koulujen ja ammattielämän välisten yhteyksien kehittämiseen. 
Lisäksi voidaan tukea tapahtumia, joilla on laaja eurooppalainen ulott uvuus ja joissa nuoret tutkijat 
voivat tavata ansioituneita tutkijoita "roolimallein a". Toimintaan sisältyy myös taustatutkimusta, 
jossa otetaan huomioon yhteiskunnalliset kontekstit ja kulttuuriarvot. Etusijalla ovat seuraavat 
kolme osatekijää: 
– muodollisen ja epämuodollisen tiedekoulutuksen tukeminen kouluissa sekä tiedekeskusten 
ja museoiden toimin ja muilla asiaankuuluvilla keinoilla; 
– tiedekoulutuksen ja tiedeurien vä listen yhteyksien lujittaminen; 
– tiedekoulutuksen uusiin menetelmiin liitt yvät tutkimus- ja koordinointitoimet. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/347 
 Kolmas toimintalinja: Tieteen ja yhteiskunnan  välinen viestintä  
Tarkoituksena on edistää tehokkaita kaksisuuntaisia viestintäkanavia , joiden avulla yleisö ja 
päätöksentekijät voi olla  yhteydessä tiedemaailmaan ja tutkija t yleisöön. Tällä lähestymistavalla 
pyritään edistämään yhteistyön tiivistämistä ja pa rhaiden toimintatapojen vaihtoa tutkijoiden ja 
media-ammattilaisten välillä sekä myös kohderyhmie n, eli lasten ja nuorte n, yleisölle viestivien 
tutkijoiden ja erikoislehdistön laajempaa osallistumista. Etus ijalla ovat seuraavat toimet: 
– luotettavan tieteellisen tiedon nopea tuotta minen lehdistölle ja muille viestimille;  
– koulutustoimet, joilla kavennetaan kuilu a media- ja tiedeyhteisön välillä; 
– eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen yl eisölle suunnatuissa tiedetapahtumissa; 
– tieteen edistäminen audiovisuaalivälineillä eu rooppalaisten yhteistuotantojen muodossa ja 
tiedeohjelmia levittämällä; 
– valtioiden välisen laadukkaan  huippututkimus- ja tiedevies tinnän edistäminen myöntämällä 
yleisesti tunnettuja palkintoja; 
– tutkimus, jonka tavoitteena on parantaa keskinäi stä viestintää sekä tieteen menetelmistä 
että tuotteista, jotta voitaisiin parantaa  keskinäistä ymmärrystä tiedemaailman ja 
poliittisista päättäjistä, ti edotusvälineistä ja kansalaisi sta koostuvan laajemman yleisön 
välillä. 
L 400/348 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 6. TUTKIMUSPOLITIIKKOJEN  JOHDONMUKAISEN  KEHITTÄMISEN  
TUKEMINEN 
Tavoite 
Tavoitteena on parantaa jäsenvalt ioiden ja yhteisön tutkim uspolitiikkojen tehokkuutta ja 
johdonmukaisuutta sekä niiden niveltymistä muihin  politiikkoihin, parantaa  julkisrahoitteisen 
tutkimuksen merkitystä ja sen yhteyksiä yrityksiin sekä  lisätä julkista tukea ja vauhdittaa sen kautta 
yksityisiä investointeja. 
Lähestymistapa 
Tämän osa-alueen toimilla tuetaan tutkimuspolitiikan  yhtenäistä kehittämistä. Toimet täydentävät 
"Yhteistyö"-ohjelman koordinointit oimia ja tukevat yhteisön politiikkaa ja toimenpiteitä, kuten 
lainsäädäntöä, suosituksia ja suuntaviivoja, joiden tavoitteena on yhtenäistää jäsenvaltioiden 
politiikkaa ja tehostaa sen vaikutusta. 
Toimet edistävät Lissabonin strategian toteutus ta ja erityisesti tutkimusinvestointeihin liittyvän 
kolmen prosentin tavoitteen saavuttamista, sillä niiden avulla jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisö 
voivat harjoittaa tehokkaampaa tu tkimus- ja kehittämispolitiikkaa. Tavoitteena on parantaa 
julkisrahoitteista tutkimusta ja sen yhteyksiä yrit yksiin sekä edistää yksityisiä tutkimusinvestointeja 
lisäämällä julkista tukea ja vauhdittamalla sen kautta yksityisiä invest ointeja. Se edellyttää 
tutkimuspolitiikkojen mukautuvuutta, nykyistä monina isempien välineiden kä yttöönottoa, toimien 
rajatylittävää keskinäistä koordinointia ja muiden polit iikkojen panosta parempien 
toimintapuitteiden luomiseksi tutkimukselle. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/349 
 Toimet 
Toimet on jaettu kahteen toimintalinjaan1: 
Ensimmäinen toimintalinja: Tutkimukseen liittyvien julkisen vallan toimenpiteiden ja teollisuuden 
strategioiden seuraaminen ja analysoin ti, niiden vaikutukset mukaan lukien 
Tavoitteena on tuottaa tietoa, näyttöä ja analyysejä,  joilla tuetaan julkisen  vallan toimenpiteiden 
suunnittelua, toteutusta, arviointia  ja valtioiden välistä koordinoi ntia. Tähän sisältyvät seuraavat 
toimet: 
• Tieto- ja seurantapalvelu (ERAWATCH),  jolla tuetaan näyttöön pohjautuvaa 
tutkimuspoliittista päätöksentekoa ja eur ooppalaisen tutkimusalueen (ERA) toteutusta 
syventämällä tietämystä kansallisen ja alueellise n tutkimuspolitiikan, -toimien ja -järjestelmien 
luonteesta, osatekijöistä ja kehityksestä. Tä mä edellyttää säännöllisiä, Euroopan näkökulmasta 
tehtäviä analyysejä tutkimuspoliittisen päätöksen teon kannalta tärkeistä kysymyksistä, erityisesti 
tutkimusjärjestelmien kehityksen taustalla olevista tekijöistä ja niiden merkityksestä politiikan ja 
hallintorakenteiden kannalta sekä esiin nousevista kysymyksistä tai haasteista ja 
tutkimuspoliittisista vaihtoehdoista. Lisä ksi on määrä tehdä Euroopan tason selvitys 
jäsenvaltioiden etenemisestä kohti ERA:n toteuttamista ja kolmen prosentin tavoitteen saavuttamista. 
                                                
 
1 Euroopan tiedejärjestelmän tehostamiseen ja parantamiseen liittyvät toimet, kuten 
tieteelliseen neuvontaan ja as iantuntemukseen liittyvät kysymykset ja sääntelyn 
parantamiseen tähtäävän aloitteen (bette r regulation) tukeminen, sisältyvät tämän 
erityisohjelman osa-alueeseen "Tiede yhteiskunnassa". 
L 400/350 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Yritysten tutkimusin vestointien seuranta , joka tarjoaa erillisen ja täydentävän tietolähteen 
julkisen päätöksenteon tueksi se kä t&k-investointistr ategioiden vertail upohjan yrityksille, muun 
muassa EU:n talouden kannalta eri tyisen merkittävillä sektoreilla . Tarkoitus on laatia 
säännöllisesti yritys- ja sektorita son t&k-investointeja koskevat tu lostaulut, selvittää yksityisten 
t&k-investointien kehityssuunta uksia, analysoida yritysten t&k-investointipäätöksiin ja 
-käytäntöihin vaikuttavia tekijöit ä, selvittää taloudellisia vaikut uksia ja arvioida vaikutuksia 
politiikan kannalta. 
• Tutkimustoimintaa ja sen talo uteen kohdistuvia vaikutuksia  koskevien indikaattorien 
kehittäminen ja analyysi.  Tarkoituksena on laatia ja  julkaista kansalliset ja alueelliset tieteen ja 
teknologian avainluvut ja tulostaulut käyttäen tarvitt aessa virallisia tilastollisia indikaattoreita. 
Lisäksi arvioidaan jäsenval tioiden t&k-järjestelmien va hvuuksia ja heikkouksia sekä 
analysoidaan EU:n asemaa ja suorituskykyä ti eteellisessä ja teknolog isessa tutkimuksessa. 
Nämä toimet toteutetaan yhteistyössä Yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa sekä selvitysten ja 
asiantuntijaryhmien muodossa. 
Toinen toimintalinja: Tutk imuspolitiikkojen koordinointi 
Tavoitteena on tehostaa vapaaehtoisuuden pohja lta tutkimuspolitiikkojen koordinointia 
• toimilla, joilla tuetaan avoimen koordinointimenetelmän toteutusta, ja 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/351 
 • valtioiden välisillä kansallisen tai alueellisen tason yhteistyöaloitteilla, jotka liittyvät yhteistä 
etua koskeviin kysymyksiin ja joihin osallistuu tarvittaessa muita sidos ryhmiä, kuten yrityksiä, 
eurooppalaisia organisaatioita ja ka nsalaisyhteiskunnan organisaatioita.  
Nämä toimet liittyvät yhteistä etua koskeviin kysymyksiin tutkimuksen alalla ja muilla politiikan 
aloilla, joiden panosta tarvitaan ERA:n toteuttami seksi ja tutkimusinvestointeihin liittyvän kolmen 
prosentin tavoitteen saavuttamiseksi. Niillä edis tetään tehokkaamman kansallisen ja alueellisen 
politiikan kehittämistä vastavuoroisen oppimisen ja vertaisarvioinnin avulla, edistetään maiden ja 
alueiden muodostamien ryhmien koordinoituja tai yht eisiä aloitteita osa-al ueilla, joilla on vahva 
ylikansallinen ulottuvuus tai merkittäviä heijas tusvaikutuksia, sekä tarp een mukaan yksilöidään 
kysymyksiä, jotka edellyttävät toisiaan täydentäviä ja tukevia toimia yhteisön ja jäsenvaltioiden 
tasolla. 
Useiden maiden ja alueiden toteuttamissa aloitte issa voi olla kyse kansallisen ja alueellisen 
politiikan vertaisarvioinnista, kokemusten ja he nkilöstön vaihdosta, yhtei sistä arvioinneista ja 
vaikutusarvioinneista sekä  yhteisten toimien kehittä misestä ja toteutuksesta. 
7. KANSAINVÄLISET  YHTEISTYÖTOIMET 
Tavoite 
Tullakseen kilpailukykyiseksi ja voidakseen toimia johtavassa asemassa maailmannäyttämöllä 
Euroopan yhteisö tarvitsee vahvan ja johdonmukaise n kansainvälisen tiede- ja teknologiapolitiikan. 
Puiteohjelman eri ohjelmien yhteydessä toteutet ut kansainväliset toimet pannaan täytäntöön 
kansainvälisen yhteistyön kokona isstrategian yhteydessä. 
L 400/352 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Tällä kansainvälisellä politiikalla on kol me toisiinsa liittyvää tavoitetta: 
– tukea Euroopan kilpailukykyä hyödyntämällä  strategisia kumppanuuksia kolmansien 
maiden kanssa valituilla tie teenaloilla ja saamalla kolmansien maiden parhaat tutkijat 
työskentelemään Eurooppaan ja yhteistyössä Euroopan kanssa; 
– edistää yhteyksiä kolmansissa maissa to imiviin kumppaneihin tavoitteena muualla 
maailmassa tehtävän tutkimuksen parempi saatavuus; 
– tarkastella kolmansia maita koskevia tai l uonteeltaan maailmanlaaj uisia erityisongelmia 
yhteisten etunäkökohtien ja yhteisen hyödyn pohjalta. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/353 
 Lähestymistapa 
Jotta voitaisiin yhdessä kohdemaiksi valittujen kolmansien maiden (k ansainvälisen yhteistyön 
kumppanimaiden1) kanssa yksilöidä ja sopia yhteisen edun mukaiset ja molemmille hyödylliset 
ensisijaiset tutkimusalueet "Yhteistyö"-erityis ohjelman erityisiä kansainvälisiä yhteistyötoimia 
varten, tehostetaan meneillään olevaa poliittista vuoropuhelua nä iden kolmansien maiden eri 
alueiden kanssa ja tiiviste tään olemassa olevia kumppa nuusverkostoja. Kansainväliseen 
tiedeyhteistyöhön liittyvien kansal listen toimien yhtenäisyyttä pyritään lisäämään tukemalla 
(jäsenvaltioiden ja assosioitune iden maiden) kansallisten ohjelmi en koordinointia. Tämä toteutetaan 
kansallisten TTK-politiikkojen ja -toimien monenvä lisenä koordinointina. Pu iteohjelmaan sisältyvä 
yhteistyö kolmansien maiden kanssa koskee erityisesti seuraavia maaryhmiä2: 
– ehdokasmaat3, 
– Välimeren alueen kumppanimaat, Länsi-Balkanin maat4 sekä Itä-Euroopan ja Keski-
Aasian maat5 (COEST);  
– kehitysmaat kunkin asianomaisen maan ta i alueen eritystarp eisiin keskittyen6 
– kehittyvät taloudet6. 
                                                 
1 Ks. osallistumissäännöt. 
2 Tällä hetkellä 9 Välimeren alueen kumppanim aata ja 6 Itä-Euroopan ja Keski-Aasian maata 
osallistuvat Euroopan naapuruuspolitiikkaan. 
3 Muut kuin assosioituneet ehdokasmaat. 
4 Muut kuin assosioituneet mahdolliset ehdokasmaat. 
5 Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Kazakstan, Kirgisian tasavalta, Moldova, Tadžikistan, 
Turkmenistan, Ukraina, Uzbekist an, Valko-Venäjä ja Venäjä. 
6 Huom. Latinalaiseen Amerikkaan kuuluu se kä kehitysmaita että nopeasti kehittyvän 
talouden maita. 
L 400/354 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Yksittäisiin aihealueisiin liittyvät kansainväliset yhteistyötoimet toteutetaan  
"Yhteistyö"-erityisohjelmassa. Tutkijavoimavaroihin liittyvät kansainväliset toimet toteutetaan "Ihmiset"-erityisohjelmassa. Toteutetaan kaikille al oille yhteisiä (horisontaalisia) tukitoimia ja 
toimenpiteitä, jotka eivät liity erityisesti tiettyyn "Yhteistyö"-ohjelman temaattiseen tai 
monialaiseen aihepiiriin ja joita voidaan täyde ntää suppeassa määrässä  tapauksia erityisillä 
yhteistyötoimilla, joista on yhteistä etua. Tehostetaan puiteohjelman eri ohjelmien kansainvälisten yhteistyötoimien kokonaiskoordinointia  tarkoituksena varmistaa johdon mukainen lähestymistapa ja 
luoda synergiavaikutusta yhteisön muiden välineid en, kuten liittymistä valm istelevan tukivälineen, 
Euroopan naapuruuspolitiikka -väl ineen, Aasiaa ja Latinalaista Am erikkaa koskevan asetuksen ja 
kehitysapujärjestelyjen, kanssa. Niiden kokemust en pohjalta, jotka on saat u entisen Neuvostoliiton 
uusien itsenäisten valtioiden tutkijoiden kanssa  tehtävää yhteistyötä edistävän kansainvälisen 
järjestön (INTAS) kautta yhteist yöstä Itä-Euroopan ja Keski-Aasi an maiden kanssa, toteutetaan 
jatkuvuuden turvaavia toimia sekä tässä ohjelmassa että "Yhteistyö"- ja "Ihmiset"-ohjelmassa.  
Komissio huolehtii kansainvälisten  yhteistyötoimien koordinoinni sta koko puiteohjelman osalta, 
myös poliittisesta vuoropuhelusta kumppanimaiden ja -alueiden kanssa sekä kansainvälisillä 
foorumeilla. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/355 
 Toimet 
Yhteisesti sovittua kansainvälistä tiedeyhteistyötä kehitetään pääasiallisesti seuraavilla toimilla: 
• Kahden alueen välinen tiede- ja teknologi ayhteistyön koordinoiminen, tiede- ja 
teknologiayhteistyön painopisteiden ja st rategioiden määritte ly mukaan lukien. 
Painopisteiden määrittely yhteisön tiede- ja te knologiayhteistyössä perustuu kumppanimaiden ja 
-alueiden kanssa käytävään kattavaan toimia  koskevaan vuoropuheluun, jossa otetaan huomioon 
kyseisten maiden ja alueiden sosiokulttuuriset ol osuhteet ja tutkimusvalmiudet. Tätä tiede- ja 
teknologiayhteistyöhön liitt yvää vuoropuhelua käydään useilla ta soilla, kuten kansainvälisillä 
foorumeilla (eri YK:n yleissopimusten puitteiss a), institutionalisoituna kahden alueen välisenä 
vuoropuheluna1 muun muassa Aasian ja Euroopan väli llä (ASEM), Latinalaisen Amerikan, 
Karibian maiden ja EU:n välillä (EU ja LAC-ma at), Välimeren ja Länsi-Balkanin kumppanimaiden 
kanssa, EU:n ja AKT-valtioiden (Afrikan, Karibian ja  Tyynenmeren valtioiden) välillä, EU:n ja Itä-
Euroopan ja Keski-Aasian maiden välillä2, sekä lisäksi kahden- ja monenvälisten sopimusten 
pohjalta ja tutkijoiden ja muiden toimijoiden epävirallisten alueiden välisten tapaamisten 
yhteydessä. 
                                                 
1 Kahden alueen välisellä vuoropuhe lulla tarkoitetaan tässä yhteydessä jäsenvaltioiden, EY:n 
ja asianomaisten kolmansien maiden välistä vuoropuhelua. 
2 Osallistujina voivat olla myös kansainvälinen  tiede- ja teknologiakeskus  ISTC ja Ukrainan 
tiede- ja teknologiakeskus STCU. 
L 400/356 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Ensisijaisena tavoitteena on tehost aa kahden alueen tai valtion välis tä vuoropuhelua, jotta voidaan 
luoda suuntaviivoja ja puitteita kansainväliselle tiede- ja te knologiayhteistyölle ja yksilöidä 
tutkimusaloja yhteisten etunäkökohtien ja yht eisen hyödyn pohjalta. Tied että ja teknologiaa 
koskeva vuoropuhelu ja kumppa nuus ovat tehokkain tapa saavuttaa maailmanlaajuisesti ja 
keskinäisesti sovitut tavoitteet s iten, että alueelliset ja kansallis et erityistarpeet otetaan huomioon. 
Tämän vuoropuhelun ja tiede- ja teknologiasopimusten1 pohjalta voidaan laat ia kokonaisvaltainen 
tutkimuspolitiikka, joka muodostaa johdonmukais en perustan puiteohjelmaan sisältyvälle 
kansainväliselle tiede- ja  teknologiayhteistyölle. 
Aloitteet toteutetaan erityisinä kansainvälisinä yhteist yötoimina, joilla kehitetään kahden alueen 
välistä vuoropuhelua tiiviissä yhte istyössä jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja 
kansainvälisen yhteistyön kumppanimaiden kanssa. 
Tiede- ja teknologiayhtei styöpolitiikan ja sen painopi steiden määrityksellä on suoria ja mitattavissa 
olevia vaikutuksia muihin kansainväliseen tiede - ja teknologiayhteistyöhön liittyviin toimiin, joita 
sisältyy "Valmiudet"-erityisohjelmaan: sen avu lla voidaan tehostaa ja kehittää tiede- ja 
teknologiasopimuksia ja tiede- ja teknologia-alan yhteistyökumppanuuksia sekä saada aikaan 
myönteistä synergiavaikutusta kansainväliseen tiede- ja te knologiayhteistyöhön liittyvien 
kansallisten politiikkojen ja toimien koordinoinnin osalta. 
Tiede- ja teknologiasopimusten puitteissa on – määriteltyjen pai nopisteiden mukaisesti – pyrittävä 
ennen kaikkea yksilöimään uudet, esiin nousevat  kysymykset, joissa kaivataan toimia sekä 
poliittisen tason tukea, jotta niit ä voidaan käsitellä aihealueilla. 
                                                 
1 Sopimukset on tehty yhteisön edut huomioon ott aen kaikkien tärkeimpien teollistuneiden ja 
nousevan talouden kumppanimaiden kanssa sekä lähes kaikkien Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden kanssa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/357 
 Lisäksi kun tutkijat osallistuvat kolmansien maid en kansallisiin tutkimusohjelmiin, tiede- ja 
teknologiasopimusten tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää täysimääräisesti ja tutkijat 
voivat hankkia vastavuoroisesti tietämystä kolmansien maiden tutkimusjärjestelmistä ja -kulttuureista. Tällöin puiteohjelmasta katetaan  kustannukset, jotka aiheutuvat jäsenvaltioista ja 
assosioituneista valtioista lähtöisin olevien tu tkijoiden osallistumisesta kolmansien maiden 
kansallisiin tutkimusohjelmiin, edellyttäen että to iminta palvelee yhteistä et ua ja tuottaa yhteistä 
hyötyä. Tämä yhteistyö toteutetaan kilpailupohjalta. 
Vuoropuhelun ja tiede- ja teknol ogia-alan yhteistyösopimusten puitteissa kehitetyt yhteiset 
hankkeet ovat tarvelähtöisiä ja kumppanuuksien, asiantuntemuksen ja rahoituksen kannalta 
laajuudeltaan merkittäviä. Niil lä on myös merkittävä sosioe konominen vaikutus. Hankkeet 
suunnataan tiede- ja teknologiay hteistyötä koskevassa vuoropuhelussa alueellisesti määriteltyihin 
painopisteisiin. Niistä järjeste tään erilliset ehdotuspyynnöt kutakin  aluetta tai kansainvälisen 
yhteistyön kumppanimaiden ryhmää kohti. Vuoropuhe lun tulosten pohjalta voidaan määritellä 
erityisten kansainvälisten yhteistyöt oimien painopisteitä ja tarpeita  "Yhteistyö"-erityisohjelman eri 
aihealueilla. 
• Kahdenvälinen koordinointi tiede- ja teknol ogia-alan kumppanuuksien tehostamiseksi ja 
kehittämiseksi 
Jotta määriteltyjen painopisteiden toteutusta voitaisiin valmistella ja tarvittavista toimista sopia, 
tutkimusvalmiuksien ja -toimien kehittämistä va rten aiotaan perustaa ti ede- ja teknologia-alan 
tasavertaisia yhteistyökumppanuuksia, joihin os allistuu useita sidosryhmiä (kumppaneita 
tutkimuksen, yritysmaailman, julkishallinnon ja kansalaisyhteiskunnan p iiristä). Ne ovat 
osoittautuneet sopivimmaksi tavaksi hyödynt ää kumppaneiden vahvuudet synergisesti. 
Kumppanuudet edellyttävät monitieteisiä lähestymista poja, jotta voidaan vastata erilaisiin tarpeisiin 
maailmanlaajuisesti, alueellisesti ja/tai yksittäisten maiden tasolla. 
L 400/358 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Tiede- ja teknologia-alan yhtei styökumppanuuksien kehittäminen peru stuu kahden alueen väliseen 
yhteisjohtamiseen ja poliittisten toimien koordinoint iin määritellyillä pai nopistealueilla. Toimia 
varten perustetaan ohjausryhmät, joissa on rajallin en määrä kummankin alueen  edustajia ja joihin 
voivat osallistua kaikki kumppanit kyseisillä al ueilla ottaen huomioon niiden intressit ja 
tutkimusvalmiudet. Kumppanuuksilla tuetaan yhteisiä  tutkimustoimia ja jatkuvaa toimia koskevaa 
vuoropuhelua, joka koskee toteutetun  yhteistyön tehokkuutta ja vaikutuks ia sekä tulevien tarpeiden 
yksilöintiä. 
• Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden kansainväliseen tiede- ja 
teknologiayhteistyöhön liittyvien kansalliste n politiikkojen ja toimien koordinoinnin 
tukeminen 
Jotta kansainvälistä tiedeyhteistyöt ä koskeva yhteisön yhteistyöstrateg ia olisi tehokas ja vaikuttava 
EU:n tasolla, kansallista politiikkaa on koordinoita va jatkuvasti, jotta ka hden alueen ja kahden 
valtion välisissä tiede- ja te knologia-alan vuoropuheluissa annettu ja sitoumuksia voidaan noudattaa. 
Koordinointi tehostaa jä senvaltioiden ja kansainvälisen  yhteistyön kumppanimaiden välisiä 
meneillään olevia kahdenvälisiä yht eistyöaloitteita, lisää niiden va ikutuksia ja parantaa niiden 
välistä myönteistä synergiaa. Se myös lisää yhtei sön ja jäsenvaltioiden ti ede- ja teknologia-alan 
yhteistyötoimien keskinäistä täydentävyyttä. 
Lisäksi se tukee "yhteisen vision" toteuttamist a helpottamalla innovatiivisia ohjelmakeskeisiä 
lähestymistapoja sekä jäsenvaltioiden kanssa ja ke sken tehtävää tiiviimpää yhteistyötä kehitettäessä 
ja harjoitettaessa johdonmukaista tiede-  ja teknologia-alan yhteistyötä EU:ssa. 
 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/359 
 LIITE II  
MÄÄRÄN OHJEELLINEN JAKAUTUM INEN (miljoonaa euroa) 
Tutkimusinfrastruktuurit1 1 715
Pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus 1 336Tietämyksen alueet  126Tutkimuspotentiaali  340Tiede yhteiskunnassa  330Tutkimuspolitiikan yhtenäinen kehittäminen  70Kansainväliset yhteistyötoimet  180 
YHTEENSÄ  4 097
 
                                                 
1 Mukaan lukien Euroopan investointipankille myönnettävä osuus 200 miljoonaan euroon asti 
riskinjaon rahoitusvälinettä va rten kuten liitteessä III es itetään. 100 miljoonan euron 
suuruinen määrä sidotaan vuot uisiin eriin kaudeksi 2007–2010. 
L 400/360 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 LIITE III  
Riskinjaon rahoitusväline 
Yhteisö myöntää liitteen II mukaisesti avustuks en (koordinointi- ja tukitoimena) Euroopan 
investointipankille (EIP), joka on riskinja kokumppani, riskinjaon raho itusvälinettä varten. 
Riskinjaon rahoitusvälineen, jonka yhteisö ja Euroopan investointipankki yhdessä rahoittavat, 
tarkoituksena on edist ää yksityisen sektorin investoint eja koko Euroopassa tutkimukseen, 
teknologian kehittämiseen ja de monstrointiin sekä innovointiin. 
Yhteisön avustus parantaa EIP:n riskinhallintakykyä , ja sen avulla pankki voi i) antaa enemmän 
lainarahoitusta ja taata toimia tietyllä riskitasolla ja ii) rahoittaa riskialttiimpia eurooppalaisia TTK-
toimia kuin olisi mahdollista ilman yhteisön t ukea ja siten auttaa markkinoilla esiintyvien 
puutteiden poistamisessa. Sen tavoitteena on: 
• lisä-arvo, jota se voi tuottaa aloi lla, joilla markkinat eivät voi t aata tarvittavaa rahoitusta; ja 
• katalyyttinen vaikutus, joka  sillä voi olla yksityisten investointien lisäämiseen. 
Yhteisön avustus sidotaan riskinjaon rahoitusvälineeseen liitteen II säännösten mukaisesti. 
EIP lainaa ulos kansainvälisiltä rahoitusma rkkinoilta hankkimiaan varoja ja antaa takuita 
rahoituskumppaneilleen omien vakiintuneiden sä äntöjensä, määräystensä ja menettelyjensä 
mukaisesti. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/361 
 Se käyttää avustusta aikajärjes tyksen perusteella yhdessä omien varojensa kanssa varauksina ja 
allokoitavana pääomana pankin sisällä kattaakseen os an niistä riskeistä, joita liittyy sen lainoihin 
tukikelpoisia laajamittaisia eurooppalaisia TTK-toimia varten. 
EIP määrittää oman taloudellisen arviointinsa perusteella rahoitusr iskien tason ja tekee päätöksen 
varauksen ja kohdennettavan pääoman arvosta. 
Riskien arviointi ja luokitus se kä niihin perustuvat varauksia ja pääoman kohdentamista koskevat 
päätökset ovat pankin strukturoi dun rahoitusvälineen mukaisia pa nkin osakkaiden hyväksymiä ja 
valvomia vakiomenettelyjä. Niihin ei te hdä muutoksia yhteisön rahoituksen johdosta. 
Yhteisön talousarviota koskeva riski on rajattu maks ettuihin määriin tai maksettavaksi sidottuihin 
määriin. Yhteisön talousarviolle ei aiheudu vastuus itoumusta, sillä EIP vastaa mahdollisista muista 
riskeistä. 
Yhteisön avustus maksetaan vuosittain monivuotis en suunnitelman mukaisesti ja ottamalla 
huomioon kysynnän kehittymisen. Vuosittainen määrä va hvistetaan työohjelmassa EIP:n esittämien 
toimintakertomuksen ja ennusteiden perusteella. 
L 400/362 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Ehdoista, joiden mukaisesti yhteisön varoja voidaan käyttää varauksina tai kohdennettavana 
pääomana, määrätään EIP:n kanssa tehtävässä avus tussopimuksessa jäsenvaltioiden kanssa käytyjen 
tiiviiden neuvottelujen jälkeen. Sopim uksessa määritetään seuraavat ehdot: 
• Yhteisön TTK-toimien tukikelpoisuus. Yhteis ön tässä erityisohjelmassa rahoittamien 
tutkimusinfrastruktuurien kehittämistä koskevat toimet ovat automaattisesti tukikelpoisia. 
Muissa kolmansissa maissa kuin assosioitunei ssa maissa olevat oike ussubjektit ovat myös 
tukikelpoisia, jos ne osallistuvat seitsemännen puiteohjelman epäsuoriin toimiin ja niiden menot ovat oikeutettuja yhteisön rahoituksee n. Myös muut Euroopan etua koskevat 
tutkimusinfrastruktuurit voidaan ottaa huomioon. 
 Riskinjaon rahoitusväline on saatavilla kaikissa jä senvaltioissa ja assosioituneissa maissa sen 
varmistamiseksi, että kaikki oikeussubjektit voivat koosta riip pumatta (myös pk-yritykset ja 
tutkimusorganisaatiot, mukaan l ukien korkeakoulut) kaikissa jä senvaltioissa hakea tukea tästä 
välineestä tukikelpoisiin hankkeisiin  kuuluvien toimiensa rahoittamiseen. 
 Kaupallisiin innovointitoimiin voidaan myöntää ri skinjaon rahoitusväline ttä koskevaa rahoitusta 
ainoastaan EIP:n omaa rahoitusosuutta käyttämällä. 
• Perustamissopimuksen 167 artiklan nojalla a nnetun osallistumissääntö jä koskevan asetuksen 
mukaisesti sopimuksessa määrätään menettelyis tä, joiden mukaisesti yhteisö voi vastustaa 
asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa s itä, että EIP käyttää yhteisön avustusta. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/363 
 • Säännöt, joiden mukaisesti määritellään yhteisön avustuksella katettavan taloudellisen riskin 
osuus sekä riskikynnys, jonka ylittyessä EIP voi  käyttää yhteisön avustusta, sekä vastaavien 
tulojen jakaminen.  Kutakin toimea koskevan yhteisön avustuksen m äärä riippuu EIP:n laatimasta taloudellisia 
riskejä koskevasta arviosta. Usei mpien riskinjaon rahoitusvälineeseen liittyvien toimien osalta 
kokonaistuen ja kohdennettavien pääomien määrän  odotetaan olevan 15–25 prosenttia kyseisten 
toimien nimellisarvosta. Yhteisön avustuksen kokonaistuen ja kohdennett avien pääomien määrä 
ei voi missään tapauksessa ylittää 50:tä prosentt ia nimellislainasta tai takuun arvosta. Riskinjako 
suoritetaan kunkin toimen osalta. 
• Järjestelyt, joita yhteisö soveltaa seuratessaan yh teisön avustukseen liittyvää EIP:n lainanantoa ja 
takuutoimia, mukaan lukien EIP:n ra hoituskumppanien toteuttamat toimet. 
EIP voi käyttää yhteisön avustusta ainoastaan to imiin, jotka on hyväksytty tämän erityisohjelman 
voimaantulopäivän ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana. 
EIP ilmoittaa vuosittain yhteisön avustuksen mainittu na kautena tuottamista koroista ja tuloista 
komissiolle, joka tiedottaa asiasta Euroopan pa rlamentille ja neuvostolle. Varainhoitoasetuksen 
18 artiklan 2 kohdan mukaisesti korot ja tulot ka tsotaan riskinjaon rahoitu svälineeseen sidotuiksi 
tuloiksi ja ne lisätään talousarvioon. 
L 400/364 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Hyväksyessään työohjelman komissio voi p äättää kohdentaa uudelleen, minkä tahansa 
"Tutkimusinfrastruktuurien" muun epäsuoran to imen soveltamiseksi, kaikki riskinjaon 
rahoitusvälineen käyttämättömät ja näin EIP:lta  palautuneet määrät pu iteohjelman liitteessä II 
mainitun väliarvioinnin jälkeen. Väliarviointiin sisältyy riskinjaon rahoitu svälineen vaikutuksen 
ulkopuolinen arviointi. 
Komissio valvoo tiiviisti yhteisön avustuksen tehokasta käyttöä, toiminnan onnistumista koskevat 
jälkiarvioinnit mukaan lukien, ja antaa säännöllisesti tietoja ohjelmakomitealle. Lisäksi komissio 
sisällyttää asiaa koskevat keskeiset tulokset  vuosittaiseen kertomukseensa tutkimuksen ja 
teknologian kehittämistoimista, jonka se toimitt aa Euroopan parlamentille perustamissopimuksen 
173 artiklan mukaisesti.  
 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/365 
 LIITE IV  
Muiden kuin yhteisön tutkimusohjelmien yhteistoteutus 
Seuraavassa yksilöidään ohjeellisena yksi toimi, joka  voidaan toteuttaa osallistumalla kansallisten 
tutkimusohjelmien yhteistoteutukseen. Siitä voidaan  tehdä erillinen päätös perustamissopimuksen 
169 artiklan nojalla. Lisää toimia voidaan ni metä ja ehdottaa seitsemännen puiteohjelman 
täytäntöönpanon kuluessa. 
Jos tällainen päätös tehdään, sen yhteydessä perustetaan toimen toteutuksessa tarvittavan 
organisaatiorakenteen ja asianm ukaisten hallintoelinten lisäksi erityinen täytäntöönpanorakenne. 
Yhteisö voi antaa liitteen II mukaisesti toimelle ra hoitustukea ja osallistua aktiivisesti toteutukseen 
käyttäen toiminnan kannalta tarkoituksenmukaisimpia keinoja. 
EY:n perustamissopimuksen 169 ar tiklan nojalla toteutettava tutk imusta tekeviä pk-yrityksiä 
koskeva toimi 
Tavoitteena on käynnistää ja toteuttaa tutkimusta tekeviä pk-yrityksiä hyöd yttävä yhteinen t&k-
ohjelma, jolla tuetaan näiden yritysten tutk imus- ja innovointivalmiuksia. Ohjelma rakentuu 
EUREKA-ohjelman pohjalle, ja sill ä edistetään ja tuetaan pk-yrity sten johdolla toteutettavia 
valtioiden rajat ylittäviä t&k-ha nkkeita. Toimella täydennetään mu ita seitsemänteen puiteohjelmaan 
sisältyviä pk-yrityksi lle suunnattuja toimia. 
Yhteisö myöntää toimelle rahoitustukea ja osallist uu sen toteutukseen käyttäen toiminnan kannalta 
tarkoituksenmukaisimpia keinoja. 
 
L 400/366 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 LIITE V  
Komission 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti toimittamat tiedot  
1. Toimia koskevat tiedot, joilla mahdollistetaan kunkin ehdotuksen seuranta sen koko 
voimassaolon ajan ja jotka kattavat erityisesti: 
– esitetyt ehdotukset; 
– kutakin ehdotusta koskevan arvioinnin tulokset; 
– avustussopimukset; 
– päättyneet toimet. 
2. Kunkin ehdotuspyynnön tuloksia ja toimie n täytäntöönpanoa koske vat tiedot, joihin 
sisältyvät erityisesti: 
– kunkin ehdotuspyynnön tulokset; 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/367 
 – avustussopimuksia koskevien  neuvottelujen tulokset; 
– toimien täytäntöönpano, mukaan lukien  maksutiedot ja toimien tulokset. 
3. Tiedot ohjelman täytäntöönpanosta, puiteoh jelman, erityisohjelman ja kunkin toimen 
tasolla. 
Tiedot (erityisesti ehdotuksia, niiden arviointia ja avustusso pimuksia koskevat tiedot) olisi 
toimitettava rakenteellisesti yhdenmuka isessa, sähköisesti luettavassa ja käsiteltävässä muodossa, ja 
niiden olisi oltava saatav illa tietotekniikkaan perustuvasta tieto-  ja raportointijärjestelmästä, joka 
mahdollistaa nopean tietojen analysoinnin.