Neuvoston asetus (EY) N:o 1951/97, annettu 6 päivänä lokakuuta 1997, asetuksen (ETY) N:o 2552/93 muuttamisesta lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamiseksi Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan keinotekoisen korundin tuonnin osalta



Virallinen lehti nro L 276 , 09/10/1997 s. 0009 - 0019



NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1951/97, annettu 6 päivänä lokakuuta 1997, asetuksen (ETY) N:o 2552/93 muuttamisesta lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamiseksi Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan keinotekoisen korundin tuonnin osalta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä `perusasetus`, ja erityisesti sen 11 artiklan 6 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo, että A. EDELTÄVÄ MENETTELY (1) Euroopan kemianteollisuuden neuvoston (European Chemical Industry Council, CEFIC) tehtyä asiaa koskevan valituksen komissio otti asetuksella (ETY) N:o 2690/84 (2) käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan keinotekoisen korundin tuonnissa. Myöhemmin komissio hyväksyi päätöksellä 84/650/ETY (3) China National Import and Export Corporationin antaman sitoumuksen ja kumosi aiemmin käyttöön otetut väliaikaiset tullit. (2) CEFICin esitettyä asiaa koskevan pyynnön suoritettiin edellä mainittujen toimenpiteiden uudelleentarkastelu, jonka perusteella tehtiin päätös 91/512/ETY (4), jolla komissio hyväksyi sitoumukset kuudelta kiinalaisyritykseltä, jotka Kiinan kauppakamari oli valtuuttanut viemään keinotekoista korundia yhteisöön. (3) Myöhemmin havaittiin, että muut, komissiolle entuudestaan tuntemattomat viejät ja kauppaorganisaatiot harjoittivat vientiä Kiinasta, minkä johdosta otettiin neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2552/93 (5) käyttöön 30,8 prosentin lopullinen polkumyynnin jäännöstulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan keinotekoisen korundin tuonnissa lukuun ottamatta tuontituotteita, joita ne kuusi kiinalaisyritystä, joiden hintasitoumukset komissio oli hyväksynyt, myivät yhteisöön vietäviksi. (4) Myöhemmin komissio totesi, että edellä mainittuja sitoumuksia ei ollut noudatettu. Sen vuoksi polkumyyntitulli laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 2556/94 (6) koskemaan myös kyseistä kuutta kiinalaisyritystä, minkä toimenpiteen seurauksena kaikkeen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan keinotekoisen korundin tuontiin on 22 päivästä lokakuuta 1994 sovellettu 30,8 prosentin polkumyyntitullia. B. UUDELLEENTARKASTELUA KOSKEVA TUTKIMUS (5) CECIF jätti 27 päivänä heinäkuuta 1995 yhteisön tuottajien, joiden tuotanto muodostaa pääosan yhteisön korundin tuotannosta, puolesta uudelleentarkastelua koskevan pyynnön. Tämä pyyntö tehtiin neuvoston asetuksen (EY) N:o 3283/94 (7), joka on korvattu perusasetuksella, 12 artiklan mukaisesti sillä perusteella, että voimassa oleva lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan keinotekoisen korundin tuonnissa ei ollut saanut aikaan riittävää jälleenmyyntihintojen nousua yhteisössä, koska vastapainoksi tullille Kiinasta vientihinnat olivat laskeneet. Näin ollen Kiinan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin väitettiin aiheuttavan edelleen vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. (6) Koska toimenpiteiden käyttöön ottamisesta edellisen, vuonna 1991 suoritetun uudelleentarkastelun jälkeen oli kulunut yli neljä vuotta ja koska oli olemassa todisteita siitä, että olosuhteet olivat muuttuneet sekä polkumyynnin että vahingon osalta, komissio katsoi tarpeelliseksi aloittaa polkumyyntiä ja vahinkoa koskevan välivaiheen tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. (7) Komissio ilmoitti 12 päivänä tammikuuta 1996 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (8) julkaistulla ilmoituksella asetuksen (ETY) N:o 2552/93 uudelleentarkastelusta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla. (8) Kiinalaisten tuottajien mukaan uudelleentarkastelua koskeneessa pyynnössä esitetyt todisteet liittyivät yksinomaan jälleenmyyntihintojen kehitykseen yhteisön markkinoilla, eikä siinä ollut asianmukaista tietoa valituksen tekijöiden tämänhetkisestä markkinatilanteesta, kuten yleensä valituksessa, jonka perusteella ryhdytään täysimittaiseen polkumyynnin ja vahingon tutkimukseen. Tältä osin on huomattava, että valitus sisälsi riittävästi todisteita Kiinasta peräisin olevan keinotekoisen korundin tuonnin sekä määrän että markkinaosuuden voimakkaasta kasvusta, johon on liittynyt Kiinan vientihintojen lasku ja vastaava yhteisön tuottajien markkinaosuuden pieneneminen. (9) Komissio ilmoitti asiasta virallisesti niille tuottajille, viejille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, ja antoi osapuolille, joita asia koski suoraan, mahdollisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluksi. (10) Komissio lähetti kyselylomakkeet osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastaukset valituksen tehneiltä tuottajilta ja kahdelta muulta yhteisön tuottajalta, kahdeksalta kiinalaiselta viejältä sekä kolmelta yhteisön tuojalta. Kiinan kansantasavallan normaaliarvon määrittämiseksi tarvittiin vertailumaana toimiva markkinatalousmaa, ja tältä komissio sai vastaukset kolmelta brasilialaiselta ja yhdeltä yhdysvaltalaiselta tuottajalta. (11) Komissio hankki ja tarkisti kaikki tutkimuksensa tarkoituksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tutkimuksia seuraavien yritysten toimitiloissa: a) Yhteisön tuottajat: - Péchiney Electrométallurgie, Ranska - Universal Abrasives, Yhdistynyt kuningaskunta - H. C. Starck, Saksa; b) Yhteisön tuojat: i) etuyhteydessä oleva tuoja - Sinabrasive Import-Export GmbH., Ratingen, Saksa; ii) riippumattomat tuojat - Smyris Abrasive s.r.l., Pero, Italia - Mineralien-Werke Kuppenheim GmbH., Kuppenheim, Saksa. (12) Seuraavat kiinalaiset viejät antoivat täydelliset vastaukset kyselylomakkeeseen: - China Abrasives Import and Export Corporation, Zhengzhou, Kiinan kansantasavalta - CMEC Guizhou Corporation Ltd., Guizhou, Kiinan kansantasavalta - Guangdong Machinery & Equipment Import & Export, Guangzhou, Kiinan kansantasavalta - Guiyang Xinsheng Abrasives & Abrasive Tools Factory, Guiyang, Kiinan kansantasavalta - Mount Tai Abrasives Company, Shangdong, Kiinan kansantasavalta - Shangdong Machinery & Equipment Import & Export Corp., Qingdao, Kiinan kansantasavalta - The 7th Grinding Wheel Factory Import & Export Corp., Guizhou, Kiinan kansantasavalta - White Dove (Group) Corporation Ltd., Zhengzhou, Kiinan kansantasavalta (13) Koska Brasiliaa käytettiin vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi johdanto-osan 25-28 kappaleessa selitettävällä tavalla, komissio suoritti tutkimuksen kolmen brasilialaisen keinotekoisen korundin tuottajan toimitiloissa. Tuottajien nimiä ei luottamuksellisuussyistä mainita tässä asetuksessa. (14) Polkumyyntiä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 1995 välisen ajanjakson, jäljempänä `tutkimusajanjakso`. Vahingon määrittämisessä käytetty ajanjakso käsitti vuodet 1992-1995. Tutkimuksessa tarkasteltuna maantieteellisenä alueena oli Euroopan yhteisö sellaisena kuin se oli tutkimuksen aloittamisajankohtana, eli mukana olivat kaikki 15 jäsenvaltiota. (15) Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tiedoksi ne olennaiset tosiasiat ja näkökohdat, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden muuttamista. Osapuolille ilmoitettiin lisäksi määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää asiaa koskevia huomautuksia. (16) Koska Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevaa välivaiheen tarkastelua ei saatu päätökseen ennen kyseisten tuontia koskevien toimenpiteiden viiden vuoden pituisen soveltamisajan päättymistä (eli 26 päivään heinäkuuta 1996 mennessä), siinä otettiin perusasetuksen 11 artiklan 7 kohdan mukaisesti huomioon myös mainitun asetuksen 11 artiklan 2 kohdassa eritellyt olosuhteet (olosuhteet, joita on tarkasteltava toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä, eli polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys). Sen vuoksi tutkimuksen tekemiseen käytetty aika ylitti perusasetuksen 6 artiklan 9 kohdassa säädetyn tavanomaisen yhden vuoden määräajan. C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana olevan tuotteen kuvaus (17) Tässä uudelleentarkastelussa tarkasteltava tuote on sulatettu alumiinioksidi, joka tunnetaan myös keinotekoisena korundina; tuote kuuluu 1 päivästä tammikuuta 1997 CN-koodeihin 2818 10 10 ja 2818 10 90. Korundin tuotannossa keskitytään pääasiassa kahteen perustyyppiin, joiden kemiallinen kaava on sama (A1203): - ruskeaan keinotekoiseen korundiin, jonka alumiinioksidipitoisuus on 94-97 prosenttia, - valkoiseen keinotekoiseen korundiin, jonka alumiinioksidipitoisuus on 97,5-99,5 prosenttia. Lisäksi yhteisössä tuotetaan ja myydään pieniä määriä vaaleanpunaista keinotekoista korundia, jonka alumiinioksidipitoisuus on sama kuin valkoisen keinotekoisen korundin. Sen vuoksi käsitteellä `valkoinen keinotekoinen korundi` tarkoitetaan seuraavassa myös vaaleanpunaista keinotekoista korundia. (18) Ruskean keinotekoisen korundin tuotannossa käytetään raaka-aineena bauksiittia luonnollisessa tai kalsinoidussa muodossa, kun taas valkoisen keinotekoisen korundin tuotannossa käytetään kalsinoitua alumiinioksidia, joka on bauksiitin jalostettu muoto. Keinotekoista korundia valmistetaan sulattamalla raaka-aine valokaariuunissa yli 2 000 celsiusasteen lämpötilassa. Keinotekoista korundia käytetään erityisominaisuuksiensa, erityisesti kovuuden, vuoksi pääasiassa hioma-aineena muun muassa hiomalaikoissa, leikkauslaikoissa, hiekkapaperissa sekä tulenkestävien materiaalien tuotannossa. Tuotantoprosessissa syntyy tietty määrä huonolaatuisempaa keinotekoista korundia, jonka alumiinioksidipitoisuus on alle 94 prosenttia. Sen käyttö on rajoittunut hartsisidosteisten hiomalaikkojen valmistukseen ja hiekkapuhallukseen. (19) Tuotetta myydään yhteisössä pääasiassa seoksissa käytettävinä rakeina (alle 10 mm) ja hiomarakeina (kidejauhe). Jälkimmäiset luokitellaan yleensä kansainvälisten standardien (yhteisössä FEPA) mukaisesti. Lisäksi keinotekoista korundia myydään erilaisina palasina, joiden koko on yli 100 mm. Kyseisen tuotteen eri myyntimuodot vastaavat tuotantoprosessin loppuvaiheen eri asteita. Tutkimusta varten sekä valkoinen että ruskea keinotekoinen korundi on luokiteltu seuraaviin neljään luokkaan sen mukaan, missä muodossa tuotetta myydään: - palaset - seoksissa käytettävät rakeet (kokoalue 10 mm) - karkeat hiomarakeet (FEPA-standardi: 8-220) - hienot hiomarakeet (FEPA-standardi: 240-1200). (20) Kiinalaiset tuottajat esittivät näkökantanaan, että ruskea ja valkoinen keinotekoinen korundi ovat kaksi eri tuotetta, jotka ovat laadultaan ja ominaisuuksiltaan erilaisia ja jotka eivät sen vuoksi voi korvata toisiaan erilaisten hiomatuotteiden valmistuksessa. Näin ollen nämä tuottajat katsoivat, että valkoista ja ruskeaa keinotekoista korundia olisi polkumyyntiä koskevassa tutkimuksessa tarkasteltava erikseen. On kuitenkin huomattava, että kiinalaiset tuottajat viittasivat huomautuksissaan ainoastaan keinotekoisen korundin käyttöön hiomatuotteiden valmistuksessa eivätkä maininneet tulenkestävien materiaalien tuotantoa, joka on toinen keinotekoisen korundin pääkäyttötarkoituksista ja jonka osalta valkoisen ja ruskean korundin keskinäistä korvaavuutta ei kiistetty. Lisäksi on käynyt selville, että ruskea ja valkoinen keinotekoinen korundi valmistetaan samasta raaka-aineesta, bauksiitista, ja samanlaisella perustuotantomenetelmällä. Niin ikään kummankin kemialliset ja fyysiset ominaisuudet ja loppukäyttösovellukset ovat samat. Molempia käytetään hioma-aineiden ja tulenkestävien materiaalien tuotannossa, ja ne ovat kummassakin käytössä tietyssä määrin vaihdettavissa keskenään, joten näiden perustyyppien välillä ei voida tehdä käytön osalta selkeää eroa. Näin ollen keinotekoisen korundin eri tyypit on tässä tutkimuksessa katsottu yhdeksi tuotteeksi. Näin meneteltiin myös edellisessä tutkimuksessa. 2. Samankaltainen tuote (21) Komissio totesi, että sekä yhteisössä ja vertailumaaksi valitussa Brasiliassa tuotettu ja myyty keinotekoinen korundi että Kiinasta tuotu keinotekoinen korundi valmistetaan samasta raaka-aineesta ja samanlaista perusteknologiaa käyttämällä. Lisäksi todettiin, että yhteisön ja Brasilian keinotekoinen korundi on olennaisilta fyysisiltä ja kemiallisilta ominaisuuksiltaan, sovelluksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan verrattavissa Kiinan kansantasavallasta tuotavaan korundiin. (22) Kiinalaiset tuottajat väittivät tähän liittyen, että Kiinasta palasina tuotu keinotekoinen korundi ei ole missään suhteessa vertailukelpoinen yhteisön tuottajien markkinoiman raemuodossa olevan keinotekoisen korundin kanssa. Tältä osin todettiin kuitenkin, että palaset ja rakeet ovat tuotantoprosessin kahden peräkkäisen loppuvaiheen tuloksia. Palasista voidaan itse asiassa helposti tehdä rakeita, ja tuojat/kauppiaat suorittavatkin usein tämän toimenpiteen ilman, että sillä olisi kovin merkittävää vaikutusta tuotteen markkinahintaan. Lisäksi ainoastaan 25 prosenttia Kiinan yhteisöön viemän keinotekoisen korundin kokonaismäärästä vietiin palasina ja loput raemuodossa. Nämä myyntiosuudet olivat samankaltaiset kuin yhteisön tuottajilla. (23) Kaiken edellä esitetyn perusteella katsotaan, että yhteisössä ja Brasiliassa tuotettu ja myyty sekä Kiinan kansantasavallasta tuotu keinotekoinen korundi ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. D. POLKUMYYNTI (24) Tutkimuksessa tarkasteltiin polkumyynnin jatkumista, jotta voitaisiin ensinnä varmistaa, onko syytä jatkaa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan keinotekoiseen korundiin sovellettavia toimenpiteitä ja toiseksi, jos näin on, voitaisiin selvittää, edellyttääkö väitetty polkumyyntimarginaaliin liittyvien olosuhteiden muuttuminen voimassa olevien toimenpiteiden vastaavaa mukauttamista. 1. Normaaliarvo (25) Normaaliarvoa määritettäessä otettiin huomioon, että Kiinan kansantasavaltaa ei voida pitää markkinatalousmaana. Sen vuoksi normaaliarvo oli perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti määritettävä markkinatalousmaaksi katsottavan kolmannen maan tilanteen perusteella. Ilmoituksessa uudelleentarkastelun aloittamisesta ehdotettiin Yhdysvaltoja ja Brasiliaa sopiviksi markkinatalousmaiksi normaaliarvon määrittämistä varten. Kiinalaiset tuottajat esittivät näkökantanaan, että Brasilia ei ollut tarkoitukseen sopiva, koska maan markkinoilla toimii vain yksi suuri tuottaja, joka ostaa valkoisen keinotekoisen korundin raaka-aineena käytettävän alumiinioksidin kohtuuttoman korkeilla hinnoilla kotimarkkinoiden pääkilpailijaltaan tai hankkii sen Australiasta. Näin ollen kiinalaiset tuottajat katsoivat valkoisen keinotekoisen korundin hintojen olevan Brasiliassa poikkeuksellisen korkeat, minkä takia maan vienti Euroopan yhteisöön on tyrehtynyt. (26) Komissio pyysi kahta tiedossaan olevaa yhdysvaltalaista keinotekoisen korundin tuottajaa toimimaan yhteistyössä uudelleentarkastelussa, mutta vain toinen niistä suostui vastaamaan kyselylomakkeeseen. Lisäksi yhteistyöpyyntö esitettiin kolmelle tiedossa olevalla brasilialaiselle tuottajalle, jotka kaikki suostuivat antamaan kyselylomakkeessa pyydetyt tiedot. (27) Kolmen brasilialaisen tuottajan yhteenlasketun kotimarkkinoiden myynnin todettiin olleen tutkimusajanjaksona noin 80 prosenttia Kiinan yhteisöön suuntautuneesta kokonaisviennistä. Yhdelläkään näistä tuottajista ei näyttänyt koon puolesta olevan määräävää asemaa Brasilian markkinoilla. Lisäksi kolmansista maista Brasiliaan tulleen tuonnin määräksi arvioitiin noin 20 prosenttia kotimarkkinoista. Näin ollen voidaan katsoa, että Brasilian keinotekoisen korundin markkinat ovat riittävän avoimet ja että niillä on tarpeeksi kilpailua. Pääasiallisena raaka-aineena käytettävää bauksiittia on helposti saatavilla tuotantolaitosten lähistöllä sijaitsevalta alueelta, eikä merkittäviä hankintoja Australiasta todettu. Ei myöskään saatu mitään todisteita siitä, että jokin kolmesta tuottajasta olisi myynyt muille alumiinioksidia kohtuuttomilla hinnoilla. Lisäksi Brasilian keinotekoisen korundin vienti yhteisöön oli vuonna 1995 lähes 3 000 tonnia, mikä on merkittävä määrä. Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon yhteistyöhön suostuneiden yhdysvaltalaisten ja brasilialaisten tuottajien määrän Brasilia katsotaan sopivaksi markkinatalousmaaksi Kiinan Euroopan yhteisöön suuntautuvan viennin normaaliarvon määrittämistä varten. (28) Normaaliarvo määritettiin jokaiselle keinotekoisen korundin tuotetyypille, jota tutkimusajanjakson aikana vietiin Kiinasta Euroopan yhteisöön. Tuotetyyppikohtainen normaaliarvo määritettiin yleensä niiden hintojen perusteella, jotka riippumattomat brasilialaiset asiakkaat olivat maksaneet tai jotka heidän oli maksettava samankaltaisesta tuotteesta, jota myytiin riittävässä määrin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Niissä tapauksissa, joissa todettiin, että tutkitut tuottajat eivät olleet myyneet Brasiliassa lainkaan tiettyä tuotetyyppiä tai tuotetyypin myynti oli riittämätöntä, tuotetyypin normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti ottamalla perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti pohjaksi sen tuotantokustannukset Brasiliassa ja lisäämällä niihin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa. Mainittujen kustannusten ja voiton määrät on perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti määritetty sen perusteella, mitkä ovat kyseiselle tuottajalle samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä koituvat tosiasialliset kustannusten, ja voiton määrät Brasilian markkinoilla. 2. Vientihinta (29) Komission kyselylomakkeeseen vastanneiden kiinalaisten tuottajien osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonnista Kiinasta yhteisöön oli Eurostatin tilastojen perusteella tutkimusajanjakson aikana noin 76 prosenttia. Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yleensä sen hinnan perusteella, joka on tosiasiallisesti maksettu tai maksettava Kiinan kansantasavallasta yhteisön riippumattomille asiakkaille vietäväksi myydystä tuotteesta. (30) Yhden kiinalaisen tuottajan vientihinnasta antamat tiedot havaittiin vääriksi. Näitä tietoja ei ole otettu huomioon, vaan perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti kyseisen tuottajan vientihinnat määritettiin tästä tuottajasta riippumattomien yhteisön tuojien antamien tietojen perusteella. (31) Kaksi muuta kiinalaista tuottajaa myi tuotteita vientiin yhteisössä toimivalle etuyhteydessä olevalle tuojalle, mutta vain toisessa näistä tapauksista tuoja suostui toimimaan yhteistyössä, jolloin oli mahdollista määrittää vientihinta sen jälleenmyyntihinnan perusteella, jolla tuontituote myytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Jälleenmyyntihinnasta vähennettiin kustannukset, jotka olivat aiheutuneet tuojalle tuonnin ja jälleenmyynnin välillä sekä kohtuullinen voitto, jotta saatiin luotettava vientihinta perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Voiton määrä laskettiin yhteistyössä toimineiden riippumattomien tuojien saamien voittojen perusteella. Toisen edellä mainituista kiinalaisista tuottajista katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä. (32) Edellä mainitun yhteistyöstä kieltäytyneen kiinalaisen tuottajan sekä tiedot toimittamatta jättäneiden tuottajien osalta vientihinta oli perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti määritettävä käytettävissä olevien tietojen perusteella. Tältä osin katsottiin, että Eurostatin ilmoittamat luvut, oikaistuina siten, että niistä vähennettiin yhteistyössä toimineiden kiinalaisten tuottajien yhteisöön suuntautuneen tuonnin määrä ja arvo, olivat paras tietoperusta, ja vientihinta onkin määritetty niiden perusteella. 3. Vertailu (33) Normaaliarvoa ja vientihintaa vertailtiin kunkin tuotetyypin osalta FOB-tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan vertailun tasapuolisuuden varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot ja tehtiin tarvittaessa oikaisuja. (34) Brasiliassa huomattava osa kotimaan myynnistä suuntautui loppukäyttäjille, kuten hiomalaikkojen ja tulenkestävien materiaalien tuottajille, kun taas suuri osa Kiinan viennistä yhteisöön tapahtui kauppiaille. Brasiliassa ei kuitenkaan havaittu selvää hintaeroa kauppiaille ja loppukäyttäjille kohdistuneessa myynnissä. Näin ollen tutkimuksessa ei tehty kaupan eri portaisiin liittyviä oikaisuja. (35) Muihin hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttaviin tekijöihin liittyviä oikaisuja sen sijaan tehtiin. Vientihinnasta vähennettiin, tarpeen mukaan valtamerirahtikustannukset, kuljetukseen liittyvät vakuutuskustannukset sekä luottokustannukset FOB-vientihinnan määrittämiseksi Kiinan rajalla. (36) Normaaliarvon osalta tehtiin satamiin suuntautuvia sisämaakuljetuksia ja lastauskustannuksia koskevat oikaisut, joiden avulla normaaliarvo, joka määritettiin alun perin vapaasti tehtaalla -hinnan perusteella, voitiin määrittää FOB-hintana Brasilian rajalla. Lisäksi tehtiin tarpeen mukaan luottokustannuksiin liittyviä oikaisuja. (37) Kiinalaiset tuottajat esittivät näkökantanaan, että maahantuojat joutuvat käsittelemään edelleen Kiinasta peräisin olevaa raemuotoista keinotekoista korundia, jotta se olisi myyntikelpoista yhteisön markkinoilla. Komissio totesi, että Kiinasta peräisin oleva tuote todellakin kävi läpi useita käsittelyvaiheita, kuten uudelleenseulonnan, raudanpoiston ja lopulta pakkaamisen, ennen kuin se myytiin loppukäyttäjille. Lisäksi tuote oli toisinaan kuivattava ja/tai saatettava kuutiomaisempaan (nelikulmaisen kappaleen) muotoon. Näiden toimenpiteiden kustannukset on vähennetty normaaliarvosta, jotta se olisi vertailukelpoinen kiinalaisen tuotteen vientihinnan kanssa. (38) Muista fyysisistä eroista, joiden vuoksi kiinalaisen tuotteen väitettiin olevan laadultaan heikompi, ei esitetty pitäviä todisteita. Näin ollen tältä osin ei myöskään tehty lisäoikaisuja. 4. Polkumyyntimarginaali (39) Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti keinotekoisen korundin kunkin eri tyypin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotetyypin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Vertailulla voitiin osoittaa polkumyynnin harjoittaminen, jolloin tuotetyyppikohtainen polkumyyntimarginaali oli määrä, jolla normaaliarvo ylitti vientihinnan. (40) Seitsemän kiinalaista viejää pyysi, että niille määritettäisiin yksilöllinen polkumyyntimarginaali. Eräät viejät eivät kuitenkaan esittäneet mitään asiakirjatodisteita pyyntönsä tueksi, ja jotkin muut toimittivat ainoastaan elinkeinolupansa. Tätä asiakirjaa ei kuitenkaan katsottu riittäväksi todisteeksi näiden tuottajien väitteelle, jonka mukaan ne olivat valtiosta riippumattomia. Näin ollen niiden pyyntöön ei voitu suostua. Sen vuoksi katsottiin tarkoituksenmukaiseksi määrittää yhteisön aiemman käytännön mukaisesti yksi koko maata koskeva polkumyyntimarginaali. (41) Tämä polkumyyntimarginaali on laskettu vertaamalla kaikkien viejien normaaliarvojen painotettua keskiarvoa niiden vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Polkumyyntimarginaaliksi ilmaistuna prosentteina cif-vientihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on saatu 88,7 prosenttia. E. YHTEISÖN TUOTANNONALA (42) Valituksen tehneiden ja tutkimukseen osallistuneiden yhteisön tuottajien osuus keinotekoisen korundin kokonaistuotannosta yhteisössä on lähes 50 prosenttia. Muuta tiedossa olevat tuottajat eivät toimineet kaikilta osin yhteistyössä tutkimuksessa, mutta ilmaisivat tukensa voimassa olevien toimenpiteiden uudelleentarkastelulle. Edellä oleva huomioon ottaen katsotaan, että valituksen tehneet ja tutkimukseen osallistuneet tuottajat muodostavat tutkimuksen suorittamisen edellyttämän, perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. F. VAHINKO 1. Yhteisön kulutus (43) Keinotekoisen korundin kulutus yhteisössä lisääntyi 70 272 tonnilla vuodesta 1992 (272 913 tonnia) tutkimusajanjakson loppuun (343 185 tonnia). Kokonaiskasvu oli näin ollen 25 prosenttia. Vuosien 1992-1993 vähäisen laskun (2,4 prosenttia) jälkeen kulutus lisääntyi vuodesta 1993 lähtien jatkuvasti. 2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat 2.1. Tuonnin määrä ja markkinaosuus (44) Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä lisääntyi jatkuvasti ja yli nelinkertaistui tarkastelujakson aikana 13 403 tonnista (1992) 54 836 tonniin (1995). Myös tuonnin markkinaosuus kehittyi samansuuntaisesti: se oli 4,9 prosenttia vuonna 1992, 6,6 prosenttia vuonna 1993, 9,7 prosenttia vuonna 1994 ja 16 prosenttia vuonna 1995, mikä merkitsi 11 prosenttiyksikön kasvua vuonna 1992. 2.2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat (45) Hinnan alittavuutta koskevat laskelmat tehtiin tutkimusajanjakson osalta erikseen ruskealle ja valkoiselle keinotekoiselle korundille ja molemmat tyypit jaettiin neljään luokkaan raetyypin mukaan. Vertailua varten viejien rakeiden hintoihin (vapaasti yhteisön rajalla) tehtiin oikaisu, jolla otettiin huomioon tulli ja polkumyyntitulli sekä (tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella) yhteisön tuojille aiheutuvat käsittelykustannukset. Yhteisön tuottajien hintoja tarkasteltiin vapaasti tehtaalla -hintojen tasolla. Vertailut tehtiin vertailukelpoisissa kaupan portaissa. Vertailun perusteella kaikkien keinotekoisen korundin tyyppien painotetuksi keskimääräiseksi hinnan alittavuuden marginaaliksi saatiin tutkimusajanjakson aikana 21,7 prosenttia. Tutkimus vahvisti lisäksi, että kiinalaisten tuottajien hinnat olivat (Eurostatin tietojen perusteella) vuosina 1991-1994, jolloin sitoumukset olivat edelleen voimassa, keskimäärin yhteisön tuotannonalan hintoja ja myös sitoumushintoja alhaisempia. Lisäksi kesäkuussa 1994 käyttöön otettu 30,8 prosentin suuruinen arvotulli menetti suurelta osin tehonsa, koska vientihinnat laskivat 24 prosenttia vuosina 1994-1995. 2.3. Päätelmä (46) Tutkimus osoitti kaikilta osin oikeaksi uudelleentarkastelua koskevassa pyynnössä esitetyn väitteen. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti tarkastelujakson aikana, ja yritysten antamien sitoumusten korvaaminen tullilla johti vientihintojen laskemiseen entisestään. 3. Yhteisön tuotannonalan tila 3.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (47) Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi vuotta 1993 lukuun ottamatta tasaisesti: tuotannon määrä oli 91 056 tonnia vuonna 1992 ja 102 821 tonnia vuonna 1995. Tämä 11 500 tonnin (12,9 prosentin) tuotannon lisäys on kuitenkin suhteutettava samana aikana tapahtuneeseen 70 000 tonnin (25 prosentin) suuruiseen kulutuksen kasvuun. (48) Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujakson aikana vakaana 140 700 tonnissa. (49) Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin keskimääräinen käyttöaste laski vuosien 1992-1993 välillä 66 prosentista 60 prosenttiin, mutta nousi sitten 73 prosenttiin vuonna 1995, koska tuotanto lisääntyi mutta tuotantokapasiteetin määrä ei olennaisesti muuttunut. 3.2. Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä ja markkinaosuus (50) Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien myynti kasvoi tarkastelujakson aikana jatkuvasti (lukuun ottamatta vuotta 1993) siten, että myynnin määrä oli 87 488 tonnia vuonna 1992 ja 93 531 tonnia vuonna 1995 (lisäystä 6,9 prosenttia). Koska todennettavissa oleva yhteisön kulutus kuitenkin kasvoi huomattavasti enemmän, tällainen myynnin määrän kehitys johti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen 32,1 prosentista vuonna 1992 27,3 prosenttiin vuonna 1995. 3.3. Varastot (51) Yhteisön tuotannonalan keinotekoisen korundin varastot kasvoivat vuosina 1992-1995 tasaisesti 11 842 tonnista 17 160 tonniin (lisäystä 45 prosenttia). 3.4. Hintakehitys (52) Yhteisön tuotannonalan hinnat ovat viime vuosina olleet alhaisella tasolla. Yhteisön tuottajat ovat hinnoittelussaan joutuneet ottamaan huomioon Kiinasta peräisin olevan, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamat hinnanalennuspaineet. Hinnat laskivat vuosina 1992-1994 keskimäärin 8 prosenttia, vaikka niissä vuoden 1994 jälkeen tapahtui lievää nousua (keskimäärin alle 2 prosenttia). 3.5. Kannattavuus (53) Komissio totesi, että keinotekoista korundia tuottavan yhteisön tuotannonalan taloudelliset tulokset olivat tarkasteltavana ajanjaksona heikkoja. Huonoimmat tulokset tehtiin vuonna 1994 (-23,6 prosenttia ilmaistuna painotettuna keskiarvona), jolloin hinnat olivat alhaisimmillaan. Vuonna 1995 (tutkimusajanjakson aikana) tappiot pienenivät painotettuna keskiarvona ilmaistuna -13,9 prosenttiin, mikä oli osittain seurausta siitä, että yhteisön tuotannonala tuotti tämän ajanjakson aikana erityissovellutuksiin tarkoitettuja tuotetyyppejä. Kaikesta huolimatta tappiolliset tulokset olivat keskimäärin leimallisia koko tutkimusajanjaksolle. 3.6. Työllisyys (54) Yhteisön tuotannonalan työpaikkojen määrä vaihteli tarkastellun ajanjakson aikana ja vuonna 1995 alalla oli saman verran työntekijöitä kuin vuonna 1992 (noin 750 henkeä). 4. Vahinkoa koskeva päätelmä (55) Keskeisten taloudellisten osoittimien kokonaisarvioinnin perusteella voidaan päätellä, että keinotekoista korundia tuottava yhteisön tuotannonala on voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta edelleen selvissä taloudellisissa vaikeuksissa. Valituksen tehneiden tuottajien tuotanto ja myynti kasvoivat tutkimusajanjakson aikana; tämä kasvu ei kuitenkaan tapahtunut suhteessa kulutuksen lisääntymiseen, mikä johti 4,8 prosenttiyksikön suuruiseen markkinaosuuden menetykseen vuosina 1992-1995. Koko tarkastelujaksolle olivat leimallisia taloudelliset tappiot eikä yhteisön tuotannonala kyennyt toipumaan niistä hintapaineista ja taloudellisista vaikeuksista, jotka todettiin, kun toimenpiteitä tarkasteltiin vuonna 1991. Näin ollen päätelmänä on, että yhteisön tuotannonala kärsi tarkastelujakson aikana edelleen merkittävää vahinkoa. 5. Vahingon syy-yhteys 5.1. Polkumyynnillä tapahtuva tuonti (56) Tutkimuksessa selvitettiin, missä määrin yhteisön tuotannonalan kärsimä vahinko edelleen johtui polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Tältä osin todettiin, että vahinko koostui pääasiassa taloudellisista tappioista, jotka olivat seurausta alhaisista hinnoista sekä markkinaosuuden menettämisestä kasvavilla markkinoilla. Tässä yhteydessä on huomattava, että samaan aikaan kun yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni, Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti. Lisäksi kiinalaisten tuotteiden hinnat olivat selvästi alhaisempia kuin yhteisön tuotannonalan tuotteiden hinnat. Näin ollen voitiin päätellä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuvat vahingot olivat edelleen paljolti Kiinasta peräisin olevan tuonnin aiheuttamia. 5.2. Muu tuonti (57) Tutkimuksessa selvitettiin myös muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Keinotekoista korundia koskevia toimenpiteitä oli 26 päivään heinäkuuta 1996 voimassa useiden maiden osalta, jotka ovat Unkari, Puola, T Osekin tasavalta, Brasilia, Slovenian tasavalta, Venäjän federaatio ja Ukraina. Yhteisön tuotannonala ei pyytänyt yhdenkään mainitun maan osalta toimenpiteiden voimassaolon päättymiseen liittyvää tarkastelua, koska se katsoi, ettei tuonti edellä mainituista maista enää muodostanut sille uhkaa. Tutkimuksessa voitiin vahvistaa Eurostatin tietojen perusteella, että tuonti edellä mainituista maista pysyi tarkastelujakson aikana markkinaosuudeltaan suhteellisen vakaana (Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi hienoisesti). Lisäksi näistä maista tuotujen tuotteiden hinnat olivat kaikissa tapauksissa säännöllisesti korkeampia kuin kiinalaisten tuottajien hinnat, eikä ylipäätään mikään viitannut siihen, että tuonti näistä maista olisi tapahtunut polkumyynnillä. 5.3. Tuotannonalan rakenne (58) Komissio tutki myös, voisivatko tuotannonalan vaikeudet olla seurausta rakenteellisista ongelmista. Tarkastelussa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonala on toteuttanut mittavia järkeistämistoimia, joiden avulla se on kehittänyt lukuisten erilaisten keinotekoisen korundin tyyppien, mukaan lukien erityistyypit, tuotantoa ja säilyttänyt kilpailukykynsä kyseisen tuotteen valmistuksessa. Tämän lisäksi tuotannonalalla on tehty merkittäviä investointeja erityisesti ympäristövaatimusten noudattamiseksi ja alaa on kaikilta osin nykyaikaistettu. 5.4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä (59) Tutkimuksessa ei löydetty muita tekijöitä, joilla voisi olla erityistä vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilaan. Näin ollen päätellään, että Kiinasta peräisin oleva tuonti on tuonnin lisääntyneen määrän ja alhaisten hintojen takia yksin aiheuttanut edelleen merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 6. Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyys (60) Edellä esitetyn selvityksen perusteella ja voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymisen vaikutusten arvioimiseksi on otettu huomioon seuraavat seikat: (61) - Sen jälkeen kun toimenpiteet otettiin ensimmäisen kerran käyttöön vuonna 1984, yhteisön tuotannonalalla on tapahtunut mittavia rakennemuutoksia, jolloin jotkin yritykset ovat lopettaneet toimintansa ja toiset ovat sulautuneet keskenään. Lisäksi tuotannonalalla on pyritty kehittämään entistä enemmän erityistarkoituksiin käytettävien keinotekoisen korundin, erityisesti valkoisen keinotekoisen korundin, tyyppien tuotantoa. Suoritettu uudelleentarkastelu kuitenkin osoittaa, että edelleen jatkuva polkumyynti ja alihinnoittelu ovat näistä rakenneuudistuspyrkimyksistä huolimatta vaarantaneet tuotannonalan elpymisen, ja kaikki alan tuottajat ovat tehneet heikkoja taloudellisia tuloksia. Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, tuotannonalan vaikeudet vain pahenisivat entisestään. (62) - Polkumyynnin osalta on huomattava, että voimassa olevat toimenpiteet ovat viime aikoina olleet yleensä riittämättömiä estämään polkumyynnin jatkumisen ja sen myötä kyseisen tuotteen tuonti on kasvanut tuntuvasti. Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 5 prosentista vuonna 1992 16 prosenttiin vuonna 1996. Lisäksi on huomattava, ettei vuosina 1991-1994 voimassa olleita sitoumuksia noudatettu ja että vientihinnan tuntuva lasku on suurelta osin tehnyt tyhjäksi vuonna 1994 käyttöön otetun arvotullin. Asianomaisten viejien käyttäytymisen sekä Kiinasta peräisin olevan tuonnin kasvuvauhdin perusteella on ilmeistä, että polkumyynti jatkuu ja aiheuttaa lisää vahinkoa, jos asiaan ei puututa tehokkailla toimenpiteillä. (63) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että toimenpiteiden päättyminen todennäköisesti lisäisi polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia ja näin ollen heikentäisi entisestään yhteisön tuotannonalan asemaa. Sen vuoksi toimenpiteiden jatkaminen näyttää perustellulta, mutta niitä on mukautettava siten, että niissä otetaan huomioon tämän tutkimuksen tuloksiin perustuvat polkumyyntiä ja vahinkoa koskevat päätelmät, jolloin varmistetaan, että toimenpiteet ovat todettuun tilanteeseen sopivia. G. YHTEISÖN ETU 1. Keinotekoista korundia tuottava yhteisön tuotannonala (64) Keinotekoista korundia tuottava yhteisön tuotannonala koostui tutkimusajanjakson aikana suurista yrityksistä, jotka sijaitsivat eri jäsenvaltioissa. Keinotekoisen korundin valmistus on tärkeä osa niiden toimintaa, ja siihen on viime vuosien aikana tehty jatkuvasti investointeja, joilla on pyritty erityisesti siihen, että tuotantomenetelmät olisivat ympäristövaatimusten mukaisia. Tuotannonala kykenee myös toimittamaan laajan valikoiman erilaisia keinotekoisen korundin tyyppejä, joihin kuuluvat muun muassa erityissovelluksiin, ennen kaikkea teräs- ja autoteollisuuden käyttöön, tarkoitetut tuotteet. Tämän tuotannonalan säilyttäminen onkin sen monipuolisuus ja erikoistumiskyky huomioon ottaen yhteisön käyttäjien etujen mukaista. Tässä yhteydessä on huomattava, että vaikka Kiinasta ei olekaan tuotu kaikkia tuotetyyppejä, tutkimus on osoittanut, että tiettyjen korundityyppien tuonnin jatkuminen alhaisilla hinnoilla vaarantaisi koko yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuuden ja että ilman tehokkaita toimenpiteitä tilanne pahenisi entisestään. (65) Eräs hioma-aineiden tuottajien järjestö huomautti, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat olleet voimassa jo varsin pitkään. Järjestön mukaan useat tuottajat ovat viime aikoina lopettaneet toimintansa ja lisäksi muutamat ovat sulautuneet keskenään, minkä seurauksena yhteisön tuotannonalalla toimivien tuottajien määrä on huomattavasti vähentynyt, eikä toimenpiteiden jatkaminen näin ollen enää välttämättä ole perusteltua. On kuitenkin huomattava, että nykyisillä keinotekoisen korundin tuottajilla on käytössään niin paljon tuotantokapasiteettia, että sillä voitaisiin tuottaa noin 90 prosenttia tutkimusajanjakson aikana todetusta keinotekoisen korundin kulutuksesta. Lisäksi tuotannonalalla on viime vuosina toteutettu merkittäviä rakenneuudistustoimenpiteitä, joilla on pyritty järkeistämään tuotantoa; polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin jatkuminen ja lisääntyminen on kuitenkin vienyt suurelta osin pohjan näiltä pyrkimyksiltä. Ennen kaikkea on huomattava, että viejät ovat ottaneet miltei kokonaan kantaakseen vuonna 1994 käyttöön otetun tullin, mikä on samalla johtanut siihen, ettei toimenpiteistä juuri ole hyötyä tuotannonalalle. (66) Lisäksi on väitetty, että yhteisön tuottajat ovat markkinoilla viime aikoina tapahtuneiden yhdistymisten myötä saaneet määräävän aseman ja että tämä asema voisi vaarantaa kilpailun toteutumisen yhteisön markkinoilla. On huomattava, että tässä yhteydessä mainittu sulautuminen, joka tapahtui yhden valituksen tehneen tuottajan ja erään toisen, Itävallassa toimivan tuottajan välillä, hyväksyttiin yhteisön kilpailulainsäädännön mukaisesti. Kun lisäksi otetaan huomioon, että markkinoilla toimii myös muita yhteisön tuottajia (mainitun sulautumisen jälkeen yhteensä neljä) ja että tuotetta lisäksi tuodaan useista maista, väite ei näytä olevan perusteltu. 2. Käyttäjäala (67) Kuten jo aiemmin todettiin, yhteisön keinotekoisen korundin käyttäjiä ovat pääasiassa hioma-aineiden ja -tuotteiden (kuten hioma- ja leikkauslaikkojen ja -kiekkojen sekä hiekka- ja hiomapaperin) valmistajat sekä tulenkestäviä tuotteita (uunien ja kassakaappien tulenkestäviä materiaaleja) valmistava teollisuus. Hiomasovellusten osuus yhteisön koko kulutuksesta on 70 prosenttia ja tulenkestäviin materiaaleihin liittyvien sovellusten 30 prosenttia. (68) Yksikään käyttäjä ei ottanut yhteyttä komissioon uudelleentarkastelun aloittamista koskeneen ilmoituksen julkaisemisen jälkeen. Komissio lähetti kuitenkin kyselylomakkeet eräille tiedossa oleville yhteisön suurille keinotekoisen korundin käyttäjille, jotka käyttävät tuotetta moniin eri tarkoituksiin ja joiden käyttämä keinotekoinen korundi on joko Kiinasta tuotua tai yhteisössä tuotettua. Vastauksia saatiin useilta yrityksiltä ja lisäksi yhdeltä käyttäjien järjestöltä. (69) Annetut tiedot olivat enimmäkseen yleisluonteisia ja paljolti epätäydellisiä eikä niissä selvitetty riittävästi toimenpiteiden vaikutuksia. Kaiken sen tiedon perusteella, jota saatiin tuotteen käytöstä sekä hiomatuotteiden että tulenkestävien materiaalien valmistuksessa, vaikuttaa siltä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset vaihtelevat huomattavasti sen mukaan, missä määrin lopputuotteet sisältävät keinotekoista korundia, mikä puolestaan riippuu hiomatuotteita ja tulenkestäviä materiaaleja valmistavien tuotannonalojen sovelluksista. Keinotekoisen korundin kustannusten osuuden lopputuotteiden kaikista tuotantokustannuksista arvioitiin hiomatuotteita valmistavassa teollisuudessa vaihtelevan 5 prosentista 24 prosenttiin ja tulenkestäviä materiaaleja valmistavassa teollisuudessa 8 prosentista 40 prosenttiin. Joka tapauksessa tullin mahdolliset vaikutukset käyttäjiin jäisivät vähäisiksi, koska kaikki käyttäjät hankkivat tarvitsemansa keinotekoisen korundin lukuisista eri maista sekä yhteisön tuotannonalalta. Kun otetaan huomioon Kiinasta peräisin olevan keinotekoisen korundin kulutuksen taso yhteisössä tutkimusajanjakson aikana sekä se, että käyttäjät ostavat keinotekoista korundia eri lähteistä, voidaan arvioida, että tullin korottamisen keskimääräinen vaikutus näiden tuotannonalojen tuotteiden kustannuksiin olisi hiomatuotteita tuottavan teollisuuden osalta 1,2 prosenttia ja tulenkestäviä materiaaleja valmistavan teollisuuden osalta 3 prosenttia. (70) Lisäksi alalla näyttää toimivan sellaisia käyttäjiä, joiden erityissovelluksissa ei voida käyttää Kiinasta peräisin olevaa korundia. Nämä käyttäjät ilmoittivat olevansa riippuvaisia yhteisön tuotannonalan toimituksista. (71) Eräs hiomatuotteiden valmistaja arveli, että tulli saattaa kannustaa kiinalaisia tuottajia lopettamaan keinotekoisen korundin kaupan ja alkamaan sen sijaan valmistaa ja viedä lopputuotteita. Ei ole kuitenkaan esitetty mitään todisteita siitä, että polkumyyntitullin säilyttäminen johtaisi todennäköisesti tällaiseen tulokseen, eikä tämä muutenkaan olisi missään tapauksessa yksin riittävä syy olla ottamatta käyttöön tullia. (72) Lisäksi väitettiin, että joillekin keinotekoisen korundin käyttäjille aiheutuu haittaa kilpailusta sekä yhteisön että kolmansien maiden markkinoilla kolmansien maiden kilpailijoiden taholta, jotka voivat ostaa raaka-aineita, joihin ei ole kohdistettu polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Kun otetaan huomioon kyseisen tuotteen lukuisat eri sovellukset, nämä yleisluonteiset väitteet, joiden tueksi ei esitetty perusteltuja todisteita, olivat liian epämääräisiä sen osoittamiseksi, missä määrin kyseisille käyttäjille aiheutuisi mainittuja kielteisiä vaikutuksia. Joka tapauksessa on syytä muistaa tutkimuksen osoittaneen, että kiinalaiset viejät ovat ottaneet kantaakseen voimassa olevan polkumyyntitullin ja ettei niitä toimenpiteitä, jotka olivat voimassa ennen arvotullia, noudatettu. Ei siis voida väittää, että oikeudenmukaisten kilpailuolosuhteiden heikkeneminen johtuisi voimassa olevista polkumyyntitulleista. Näin ollen esitettyä väitettä ei voida hyväksyä. (73) Niin ikään kaksi keinotekoista korundia hiomatuotteiden valmistukseen käyttävää yritystä väitti, että Kiinasta peräisin olevaa keinotekoista korundia koskeva polkumyyntitulli johtaisi alan tuotannon siirtämiseen muualle ja sen myötä työpaikkojen menetyksiin. Tässä tapauksessa toinen näistä yrityksistä, jotka väittivät polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden johtavan tuotannon siirtämiseen, oli jo siirtänyt osan tuotannostaan kolmanteen maahan ja perusteli ratkaisuaan erityisesti sillä, että työvoimakustannukset ovat yhteisön ulkopuolella alhaisemmat; toinen käyttäjistä myönsi, että tuotannon siirtäminen on polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä riippumatta vaihtoehto korkeille tuotantoon ja tuontiin liittyville kustannuksille ja että monet sen kilpailijoista ovat siirtäneet tuotantoaan muualle. Kun lisäksi otetaan huomioon, että aikaisemmin tehtyjen tuotannon siirtämistä koskeneiden päätösten voidaan tuskin katsoa johtuneen polkumyyntitulleista, etenkin kun on selvästi osoitettu, että kiinalaiset viejät ovat ottaneet polkumyyntitullin täysin kantaakseen, eikä sillä ole ollut odotettua vaikutusta hintoihin, esitettyä väitettä ei voida hyväksyä. (74) Eräs käyttäjä väitti lisäksi, että tietyistä keinotekoisen korundin tyypeistä on pulaa ja että käyttäjä oli aiemmin ottanut yhteyttä erääseen yhteisön tuottajaan, joka ei ollut tuolloin kyennyt toimittamaan koko tarvittavaa tuotemäärää. Eräs toinen käyttäjä sitä vastoin kertoi, ettei tarjonnasta ole yrityksen tietojen mukaan pulaa. Kukaan muu vastanneista käyttäjistä ei ottanut tätä kysymystä esille, eikä väitettä näin ollen voida ottaa huomioon. (75) Eräs käyttäjistä katsoi, että kaupankäynnin muuttuessa yhä enemmän maailmanlaajuiseksi ei pitäisi ottaa käyttöön polkumyyntitulleja. Muistutettakoon, että polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä otetaan käyttöön, jotta voitaisiin taata oikeudenmukaiset kaupankäynnin ja kilpailun olosuhteet Maailman kauppajärjestön sääntöjä noudattaen annetun yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Koska kyseinen käyttäjä ei kyseenalaista tätä seikkaa, väitettä ei voida katsoa päteväksi. (76) On myös huomattava, että jotkin käyttäjät ilmaisivat nimenomaisesti polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden koituvan heille hyödyksi, sillä koska laadun ja läheisen sijainnin on todettu olevan ratkaisevia tekijöitä tietyntyyppisten käyttäjien valitessa keinotekoisen korundin toimittajia, yhteisön tuotannonalan aseman puolustaminen hyödyttää näiltä osin tulevaisuudessa näitä tuottajia ja on siksi niiden etujen mukaista. (77) Lopuksi katsotaan, että vaikka polkumyyntitullien olisi mahdollistettava yhteisön tuotannonalan soveltamien hintojen nousu, yhteisön markkinoilla vallitseva kova kilpailu sekä vaihtoehtoisten hankintalähteiden määrä kuitenkin hillitsevät hinnannousua. Näin ollen muutetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät aiheuttane merkittäviä haittavaikutuksia käyttäjille. 3. Yhteisön etua koskeva päätelmä (78) Edellä olevan perusteella katsotaan, ettei tarkasteltavassa tapauksessa ole pakottavia syitä olla pitämättä toimenpiteitä voimassa. Lisäksi on huomattava, että yhteisön tuotannonala on tehnyt merkittäviä investointeja ja että sen toteuttamalla rakenneuudistuksella on kyetty lisäämään tehokkuutta. Päätelmänä on siten, että yhteisön etu edellyttää polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämistä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisten vaikutusten poistamiseksi ja että toimenpiteitä olisi muutettava tämän tutkimuksen päätelmiä vastaavasti. H. TOIMENPITEET (79) Laskiessaan asianmukaista tullin määrää neuvosto on ottanut huomioon, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko muodostuu pääasiassa tuntuvista taloudellisista tappioista, jotka ovat seurausta alihinnoittelusta aiheutuvista alhaisista hinnoista. Näin ollen on välttämätöntä, että yhteisön tuotannonala voi toteutettavien toimenpiteiden avulla tulevaisuudessa kohentaa taloudellista asemaansa. (80) Tätä varten on määritetty vahingon korvaava taso laskemalla yhteisön tuottajien tuotetyyppikohtaisten tuotantokustannusten painotettu keskiarvo ja lisäämällä siihen 5 prosentin suuruinen voitto, joka katsotaan kohtuulliseksi tämänkaltaisella tuotannonalalla. Näin saatua vahingon korvaavaa tasoa on verrattu hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa käytettyjen tuotetyyppien cif-tuontihintojen (tullattuna) painotettuun keskiarvoon, jota on oikaistu tuojille aiheutuvien tuonti- ja käsittelykustannusten huomioon ottamiseksi. Koska vertailu osoitti, että vahingon korvaava taso on korkeampi kuin määritetty polkumyyntimarginaali, tullin on perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustuttava polkumyyntimarginaaliin, joka tässä tapauksessa on 88,7 prosenttia. (81) Jotta taattaisiin toimenpiteiden teho ja poistettaisiin mahdollisimman suuressa määrin se vaara, että tullia kierretään hintoja muuttamalla, katsotaan asianmukaiseksi, että tulli ilmaistaan kiinteänä ecu-määränä tonnia kohti. Tullin määrä on laskettu edellä mainitun polkumyyntimarginaalin perusteella, ja se on 204 ecua tonnia kohti. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (ETY) N:o 2552/93 1 artikla seuraavasti: "1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli CN-koodeihin 2818 10 10 ja 2818 10 90 kuuluvan, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan keinotekoisen korundin tuonnissa. 2. Nettohintaan vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana sovellettava tulli on 204 ecua tonnia kohti. 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä." 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Luxemburgissa 6 päivänä lokakuuta 1997. Neuvoston puolesta J. POOS Puheenjohtaja (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2331/96 (EYVL L 317, 6.12.1996, s. 1). (2) EYVL L 255, 25.9.1984, s. 9 (3) EYVL L 340, 28.12.1984, s. 82 (4) EYVL L 275, 2.10.1991, s. 27 (5) EYVL L 235, 18.9.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 709/95 (EYVL L 73, 1.4.1995, s. 1). (6) EYVL L 270, 21.10.1994, s. 24 (7) EYVL N:o L 349, 31.12.1994, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 355/95 (EYVL L 41, 23.2.1995, s. 2). (8) EYVL C 7, 12.1.1996, s. 5