2)

Muutetaan 2 osa seuraavasti: a) Korvataan 2.1.1.1 jakson c alakohta seuraavasti: ”c) Aineet, seokset ja esineet, joita ei ole mainittu edellä a) tai b) kohdassa ja jotka on valmistettu räjäytys- tai pyroteknisiin tarkoituksiin.” b) Korvataan 2.1.2.2 jakson f alakohta seuraavasti: ”f) Vaarallisuusluokka 1.6 Erittäin epäherkät esineet, jotka eivät aiheuta massaräjähdysvaaraa: — Esineet, jotka sisältävät pääasiassa erittäin epäherkkiä aineita tai seoksia, — ja reaktion tahattoman alkamisen tai leviämisen todennäköisyys on erittäin vähäinen.” c) Korvataan 2.1.4.1 kohdan kolmas alakohta seuraavasti: ”Joitakin räjähtäviä aineita ja seoksia kostutetaan vedellä tai alkoholeilla, laimennetaan muilla aineilla tai liuotetaan tai suspendoidaan veteen tai muihin nestemäisiin aineisiin niiden räjähdysominaisuuksien tukahduttamiseksi. Tämä saattaa johtaa siihen, että ne luokitellaan flegmatoiduiksi räjähteiksi (katso 2.17 jakso).” d) Korvataan 2.1.4.1. jaksossa oleva kaavio 2.1.3 seuraavasti: ”Kaavio 2.1.3 Menettely vaarallisuusluokan määrittämiseksi räjähteiden luokassa (kuljetusluokka 1) VAARALLISUUS-LUOKKA 1.1 VAARALLISUUS-LUOKKA 1.2 VAARALLISUUS-LUOKKA 1.3 VAARALLISUUS-LUOKKA 1.5 VAARALLISUUS-LUOKKA 1.6 Onko aine/seos tai esine valmistettu tuottamaan räjähdys tai pyrotekninen vaikutus? Estäisikö vaara palonsammutustoimet välittömässä läheisyydessä? VAARALLISUUS-LUOKKA 1.4 Muut yhteensopivuusryhmät kuin S EI OLE RÄJÄHDE Onko tuote esine, jonka määritelmä sulkee pois tästä luokasta? (ks 2.1.1.1, b alakohta) Aiheutuuko vaaraa pakkauksen ulkopuolelle? Sovelletaanko erityisssäännöstä 347? (1) Aiheutuuko suurin vaara säteilylämmöstä ja/tai rajusta palamisesta, johon ei kuitenkaan liity vaarallista paineaaltoa tai sirpalevaaraa? Aiheutuuko suurin vaara vaarallisista sirpaleista? Onko tuloksena massaräjähdys? Onko massaräjähdysvaarallinen aine/seos hyvin epäherkkä? Kuluuko esine mahdollisesti vaarallisuus-luokkaan 1.5? Kuluuko esine mahdollisesti vaarallisuus-luokkaan 1.6? Onko esine erittäin epäherkkä? Aine/seos pakataan VAARALLISUUS-LUOKKA 1.4 Yhteensopivuus-ryhmä S TESTISARJA 5 TESTISARJA 6 TÄHÄN LUOKKAAN ALUSTAVASTI HYVÄKSYTTY ESINE TAI AINE/SEOS (kaavioista 2.1.2) TESTISARJA 7 Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei Ei (1) Katso YK:n RTDG-käsikirjan mallisääntöjen 3.3 luku .” e) Muutetaan 2.1.4.3 jakso seuraavasti: i) Korvataan johdanto-osan sanamuoto seuraavasti: ”2.1.4.3 Hyväksymismenettelyä vaaraluokalle ”räjähteet” ei tarvitse suorittaa, jos:” ii) Korvataan c alakohta seuraavasti: ”c) Jos orgaanisessa aineessa tai orgaanisten aineiden homogeenisessa seoksessa on kemiallinen ryhmä tai kemiallisia ryhmiä, joilla on räjähdysominaisuuksia: — eksoterminen hajoamisenergia on alle 500 J/g; tai — eksoterminen hajoaminen alkaa 500 °C:n tai sitä korkeammassa lämpötilassa kuten taulukossa 2.1.3. esitetään.” iii) Lisätään 2.1.4.3 kohdan c alakohtaan taulukko 2.1.3 seuraavasti: ”Taulukko 2.1.3 Päätös hyväksymismenettelyn soveltamisesta vaaraluokkaan ”räjähteet” orgaanisen aineen tai orgaanisten aineiden homogeenisen seoksen osalta Hajoamisenergia (J/g) Hajoamisen alkamislämpötila (°C) Sovelletaanko hyväksymismenettelyä? (Kyllä/ei) < 500 < 500 Ei < 500 ≥ 500 Ei ≥ 500 < 500 Kyllä ≥ 500 ≥ 500 Ei Eksoterminen hajoamisenergia voidaan määrittää käyttämällä soveltuvaa kalorimetristä menetelmää (katso UN RTDG:n käsikirjan ”Manual of Tests and Criteria” (Kokeet ja kriteerit) 20.3.3.3 alajakso.” f) Korvataan 2.2 jakson otsikko seuraavasti: ”2.2 Syttyvät kaasut” g) Korvataan 2.2.1. jakso seuraavasti: ”2.2.1 Määritelmät 2.2.1.1 Syttyvällä kaasulla tarkoitetaan kaasua tai kaasuseosta, jolla on tietty syttymisalue ilman kanssa 20 °C:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n vakiopaineessa. 2.2.1.2 Pyroforisella kaasulla tarkoitetaan syttyvää kaasua, joka syttyy itsestään ilman kanssa 54 °C:n tai sitä alhaisemmassa lämpötilassa. 2.2.1.3 Kemiallisesti epästabiililla kaasulla tarkoitetaan syttyvää kaasua, joka voi reagoida räjähtäen jopa ilmattomassa tai hapettomassa tilassa.” h) Korvataan kohdat 2.2.2.1 ja 2.2.2.2 seuraavasti: ”2.2.2.1 Syttyvä kaasu luokitellaan 1A, 1B tai 2 kategoriaan taulukon 2.2.1 mukaisesti: Syttyvät kaasut, jotka ovat pyroforisia ja/tai kemiallisesti epästabiileja, luokitellaan aina kategoriaan 1A. Taulukko 2.2.1 Syttyviä kaasuja koskevat kriteerit Kategoria Kriteerit 1A Syttyvä kaasu Kaasut, jotka 20 °C:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n vakiopaineessa a) ovat syttyviä enintään 13 tilavuusprosentin seoksena ilman kanssa; tai b) joilla on vähintään 12 prosenttiyksikön syttymisalue ilman kanssa riippumatta siitä, mikä on alempi syttymisraja paitsi jos tiedot osoittavat, että ne täyttävät kategorian IB kriteerit. Pyroforinen kaasu Syttyvät kaasut, jotka syttyvät itsestään ilman kanssa 54 °C:n tai sitä alhaisemmassa lämpötilassa Kemiallisesti epästabiili kaasu A Syttyvät kaasut, jotka ovat kemiallisesti epästabiileja 20 °C:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n vakiopaineessa B Syttyvät kaasut, jotka ovat kemiallisesti epästabiileja yli 20 °C:n lämpötilassa ja/tai yli 101,3 kPa:n vakiopaineessa 1B Syttyvä kaasu Kaasut, jotka täyttävät kategorian IA syttyvyyskriteerit mutta eivät ole pyroforisia tai kemiallisesti epästabiileja ja joilla on jompikumpi seuraavista: a) alhaisemman syttyvyyden raja, joka on yli 6 tilavuusprosenttia ilmassa; tai b) peruspalamisnopeus, joka on alle 10 cm/s; 2 Syttyvä kaasu Muut kuin kategoriaan 1A tai 1B kuuluvat kaasut, joilla on tietty syttymisalue ilman kanssa 20 °C:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n vakiopaineessa HUOMAUTUS 1: Aerosoleja ei luokitella syttyviksi kaasuiksi; ks. 2.3 jakso. HUOMAUTUS 2: Jos käytettävissä ei ole tietoja, jotka mahdollistaisivat luokittelun kategoriaan IB, syttyvä kaasu, joka täyttää kategorian 1A kriteerit, luokitellaan oletusarvoisesti kategoriaan 1A. HUOMAUTUS 3: Pyroforisten kaasujen syttyminen itsestään ei tapahdu aina välittömästi vaan viiveellä. HUOMAUTUS 4: Jos käytettävissä ei ole tietoja pyroforisuudesta, syttyvä kaasuseos luokitellaan pyroforiseksi kaasuksi, jos se sisältää yli yhden (tilavuus)prosentin pyroforisia ainesosia. ” i) Korvataan 2.2.3 jaksossa oleva taulukko 2.2.3 seuraavasti: ”Taulukko 2.2.2 Syttyvien kaasujen merkinnät Kategoria 1A Kategoriaan 1A luokitellut kaasut, jotka täyttävät pyroforisen tai epästabiilin kaasun A/B-kriteerit Kategoria 1B Kategoria 2 Pyroforinen kaasu Kemiallisesti epästabiili kaasu Kategoria A Kategoria B GHS-varoitusmerkki Ei varoitusmerkkiä Huomiosana Vaara Vaara Vaara Vaara Vaara Varoitus Vaaralauseke H220: Erittäin helposti syttyvä kaasu H220: Erittäin helposti syttyvä kaasu H232: Voi syttyä itsestään palamaan joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa H220: Erittäin helposti syttyvä kaasu H230: Voi reagoida räjähtäen jopa ilmattomassa tilassa H220: Erittäin helposti syttyvä kaasu H231: Voi reagoida räjähtäen jopa ilmattomassa tilassa kohonneessa paineessa ja/tai lämpötilassa H221: Syttyvä kaasu H221: Syttyvä kaasu Turvalauseke ennaltaehkäisystä P210 P210 P222 P280 P202 P210 P202 P210 P210 P210 Turvalauseke pelastustoimenpiteistä P377 P381 P377 P381 P377 P381 P377 P381 P377 P381 P377 P381 Turvalauseke varastoinnista P403 P403 P403 P403 P403 P403 Turvalauseke jätteiden käsittelystä Luokitusmenettely vahvistetaan seuraavan päätöksentekoketjun mukaisesti (ks. kaavio 2.2.1).” j) Lisätään 2.2.3 jaksoon taulukon 2.2.2 jälkeen kappale seuraavasti: ”Jos syttyvä kaasu tai kaasuseos luokitellaan pyroforiseksi ja/tai kemiallisesti epästabiiliksi, kaikki asianmukaiset luokitukset on ilmoitettava käyttöturvallisuustiedotteessa asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen II mukaisesti ja varoitusetikettiin on sisällytettävä asianmukaiset vaaraviestintämerkinnät.” k) Korvataan 2.2.3 jaksossa oleva kaavio 2.2.1 seuraavasti: ”Kaavio 2.2.1 Syttyvät kaasut Kategoria 1A Kemiallisesti epästabiili kaasu A Kategoria 1A Pyrofoninen kaasu Kategoria 1A Pyrofoninen kaasu ja kemiallisesti epästabiili kaasu B Kategoria 1A Pyrofoninen kaasu ja kemiallisesti epästabiili kaasu A Vaara Vaara Vaara Vaara Onko se kemiallisesti epästabiili 20 °C:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n vakiopaineessa? Onko se kemiallisesti epästabiili yli 20 °C:n lämpötilassa ja/tai yli 101,3 kPa:n vakiopaineessa? Onko se kemiallisesti epästabiili 20 °C:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n vakiopaineessa? Syttyykö se itsestään ilman kanssa 54 °C:n tai sitä alhaisemmassa lämpötilassa? (1) Ei luokitella syttyväksi kaasuksi Onko sillä tietty syttymisalue ilman kanssa 20 °C:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n vakiopaineessa? Kyllä Ei Ei Ei Kyllä Kyllä Ei Ei Kyllä Kyllä Aine / seos on kaasu (1) Jos käytettävissä ei ole tietoja pyroforisuudesta, syttyvä kaasuseos luokitellaan pyroforiseksi kaasuksi, jos se sisältää yli yhden (tilavuus)prosentin pyroforisia ainesosia. Kategoria 1A Kemiallisesti epästabiili kaasu B Kategoria 2 Ei varoitusmerkkiä Varoitus Onko sen alempi syttymisraja yli kuusi tilavuusprosenttia ilman kanssa ja/tai onko sen peruspalamisnopeus alle 10 cm/s? 20 °C:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n vakiopaineessa: (a) onko se syttyvä enintään 13 tilavuusprosentin seoksena ilman kanssa tai (b) onko sillä vähintään 12 prosenttiyksikön syttymisalue ilman kanssa riippumatta siitä, mikä on alempi syttymisraja? Onko se kemiallisesti epästabiili yli 20 °C:n lämpötilassa ja/tai yli 101,3 kPa:n vakiopaineessa? Ei tai ei tiedossa Kyllä Kyllä Kyllä Ei Ei Kategoria 1B Kategoria 1A Vaara Vaara Vaara ” l) Poistetaan 2.2.3. jaksosta kaavio 2.2.2. m) Muutetaan 2.2.4. jakso seuraavasti: Korvataan 2.2.4.1 jakso seuraavasti: ”2.2.4.1 Syttyvyys on määritettävä joko testien avulla tai niille seoksille, joista on riittävästi tietoa saatavilla, laskemalla ISO-standardimenetelmien mukaisesti (ks. standardi ISO 10156, sellaisena kuin se on muutettuna, ”Gases and gas mixtures – Determination of fire potential and oxidising ability for the selection of cylinder valve outlet” (Kaasut ja kaasuseokset – Tulipalovaaran ja hapettamiskyvyn määritys kaasupulloventtiilien valitsemiseksi), ja jos käytetään peruspalamisnopeutta kategoriaa IB varten, ks. ISO-standardi 817, sellaisena kuin se on muutettuna, ”Refrigerants-Designation and safety classification, Annex C:- Method of test for burning velocity measurement of flammable gases”. Sen sijaan, että käytettäisiin ISO-standardin 10156, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaista testilaitetta, voidaan käyttää putkimenetelmälle tarkoitettua testilaitetta, joka esitetään EN 1839 -standardin (Kaasujen ja höyryjen alemman ja ylemmän räjähdysrajan määrittely), sellaisena kuin se on muutettuna, 4.2 kohdassa.” Lisätään 2.2.4.2 ja 2.2.4.3 jakso seuraavasti: ”2.2.4.2 Pyroforisuus määritetään 54 °C:n lämpötilassa joko standardin IEC 60079-20-1 ed1.0 (2010–01) ”Explosive atmospheres – Part 20–1: Material characteristics for gas and vapour classification – Test methods and data” tai standardin DIN 51794 ”Determining the ignition temperature of petroleum products” mukaisesti. 2.2.4.3 Pyroforisia kaasuja ei tarvitse luokitella, jos valmistuksessa tai käsittelyssä saatu kokemus osoittaa, että aine ei syty itsestään joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa 54 °C:n tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa. Syttyvät kaasuseokset, joita ei ole testattu pyroforisuuden osalta ja jotka sisältävät yli yhden prosentin pyroforisia ainesosia, luokitellaan pyroforiseksi kaasuksi. Asiantuntija-arviota pyroforisten kaasujen ja niiden seosten ominaisuuksista ja fysikaalisista vaaroista käytetään arvioitaessa tarvetta luokitella syttyviä kaasuseoksia, jotka sisältävät enintään yhden prosentin pyroforisia ainesosia. Tässä tapauksessa testausta on harkittava ainoastaan, jos asiantuntija-arvio osoittaa, että tarvitaan lisätietoja luokitusprosessin tukemiseksi.” n) Numeroidaan 2.2.4.2 jakso uudestaan seuraavasti: ”2.2.4.4.” o) Korvataan 2.6.4.2 jaksossa ennen a–d alakohtia oleva teksti seuraavasti: ”2.6.4.2 Kun kyseessä on seos ( 5 ) , joka sisältää tunnettuja syttyviä nesteitä määriteltyinä pitoisuuksina, siitä huolimatta että ne voivat sisältää haihtumattomia aineosia, kuten polymeerejä tai lisäaineita, leimahduspistettä ei tarvitse määrittää kokeellisesti, jos jäljempänä 2.6.4.3 jaksossa esitettyä menetelmää käyttämällä laskettu seoksen leimahduspiste on vähintään 5 °C ( 6 ) suurempi kuin asianomainen luokituskriteeri ja edellyttäen, että (5) Tähän mennessä laskentamenetelmä on validoitu seoksille, jotka sisältävät enintään kuusi haihtuvaa aineosaa. Nämä aineosat voivat olla syttyviä nesteitä kuten hiilivetyjä, eettereitä, alkoholeja, estereitä (lukuun ottamatta akrylaatteja) ja vettä. Laskentamenetelmää ei kuitenkaan ole vielä validoitu seoksille, jotka sisältävät halogenoituja rikki- ja/tai fosforiyhdisteitä tai reaktiivisia akrylaatteja." (6) Jos laskettu leimahduspiste on vähemmän kuin 5 °C suurempi kuin asianomainen luokituskriteeri, laskentamenetelmää ei saa käyttää ja leimahduspiste on määriteltävä kokeellisesti.”" p) Korvataan 2.7.2.2 jakso seuraavasti: ”2.7.2.2 Metalli- tai lejeerinkijauheet luokitellaan syttyviksi kiinteiksi aineiksi, jos ne voidaan sytyttää ja reaktio leviää näytteen koko pituudelle (100 mm) viimeistään 10 minuutin kuluessa.” q) Korvataan 2.12.2.1. jaksossa taulukko 2.12.1. seuraavasti: ”Taulukko 2.12.1 Veden kanssa kosketuksiin joutuessaan syttyviä kaasuja kehittäviä aineita ja seoksia koskevat kriteerit Kategoria Kriteerit 1 Aine tai seos, joka reagoi kiivaasti veden kanssa ympäröivässä lämpötilassa ja kehittää yleensä itsestään syttyvää kaasua tai reagoi herkästi veden kanssa ympäröivässä lämpötilassa kehittäen syttyvää kaasua vähintään 10 litraa kilogrammaa ainetta kohti minuutissa. 2 Aine tai seos, joka reagoi herkästi veden kanssa ympäröivässä lämpötilassa kehittäen syttyvää kaasua vähintään 20 litraa kilogrammaa ainetta kohti tunnissa ja joka ei täytä kategorian 1 kriteerejä. 3 Aine tai seos, joka reagoi hitaasti veden kanssa ympäröivässä lämpötilassa kehittäen syttyvää kaasua yli 1 litran kilogrammaa ainetta kohti tunnissa ja joka ei täytä kategorian 1 ja 2 kriteerejä. Huomautus: Testi on suoritettava aineella tai seoksella siinä fysikaalisessa muodossa kuin se saatetaan markkinoille. Jos esimerkiksi toimitusta tai kuljetusta varten sama kemikaali on määrä saattaa markkinoille fysikaalisessa muodossa, joka eroaa siitä, jossa testi suoritettiin, ja jonka katsotaan todennäköisesti muuttavan olennaisesti sen toimintaa luokitustestissä, aine on testattava myös uudessa muodossa.” r) Lisätään 2.17 jakso seuraavasti: ”2.17 Flegmatoidut räjähteet 2.17.1 Määritelmät ja yleiset näkökohdat 2.17.1.1 Flegmatoidut räjähteet ovat kiinteitä tai nestemäisiä räjähtäviä aineita tai seoksia, jotka on flegmatoitu niiden räjähdysominaisuuksien tukahduttamiseksi, jotta ne eivät massaräjähdä ja ne eivät pala liian nopeasti, ja ne voidaan sen vuoksi jättää vaaraluokan ”Räjähteet” ulkopuolelle (ks. 2.1.4.1 jakson 3 kohta) (7). 2.17.1.2 Flegmatoitujen räjähteiden vaaraluokka sisältää: a) Kiinteät flegmatoidut räjähteet: räjähtävät aineet tai seokset, jotka kostutettuna vedellä tai alkoholeilla tai laimennettuna muilla aineilla muodostavat homogeenisen seoksen niiden räjähdysominaisuuksien tukahduttamiseksi. HUOMAUTUS: Tämä sisältää flegmatoinnin, joka on saavutettu aineiden hydraattien muodostuksella. b) Nestemäiset flegmatoidut räjähteet: räjähtävät aineet tai seokset, jotka liuotetaan tai suspendoidaan veteen tai muihin nestemäisiin aineisiin ja jotka muodostavat homogeenisen seoksen niiden räjähdysominaisuuksien tukahduttamiseksi. 2.17.2 Luokituskriteerit 2.17.2.1 Kaikkien flegmatoidussa tilassa olevien räjähteiden katsotaan kuuluvan tähän luokkaan, paitsi jos: a) Ne on tarkoitettu räjäytys- tai pyroteknisiin tarkoituksiin; b) Niillä on massaräjähdysvaara testisarjan 6 a) tai 6 b) kohdan mukaisesti tai niiden UN RTDG:n käsikirjan ”Manual of Tests and Criteria” (Kokeet ja kriteerit) V osan 51.4 alajaksossa kuvatussa palamisnopeustestissä saatu korjattu palamisnopeus on suurempi kuin 1 200 kg/min; tai c) Eksoterminen hajoamisenergia on alle 300 J/g. HUOMAUTUS 1: Aineet ja seokset, jotka flegmatoidussa tilassa täyttävät a) tai b) kohdassa esitetyt kriteerit, luokitellaan räjähteiksi (ks. 2.1 jakso). Aineet ja seokset, jotka täyttävät c kohdassa esitetyn kriteerin, voivat kuulua muihin fysikaalisiin vaaraluokkiin. HUOMAUTUS 2: Eksoterminen hajoamisenergia voidaan arvioida käyttämällä soveltuvaa kalorimetristä menetelmää (katso UN RTDG:n käsikirjan ”Manual of Tests and Criteria” (Kokeet ja kriteerit) II osan 20 jakson 20.3.3.3 alajakso). 2.17.2.2 Flegmatoidut räjähteet luokitellaan ja pakataan toimitusta ja käyttöä varten yhteen tämän luokan neljästä kategoriasta riippuen korjatusta palamisnopeudesta (Ac) käyttäen ”palamisnopeustestiä (ulkopuolinen palo)”, joka kuvataan UN RTDG:n käsikirjan ”Manual of Tests and Criteria” (Kokeet ja kriteerit) V osan 51.4 alajaksossa, taulukon 2.17.1 mukaisesti: Taulukko 2.17.1. Flegmatoituja räjähteitä koskevat kriteerit Kategoria Kriteerit 1 Flegmatoidut räjähteet, joiden korjattu palamisnopeus (AC) on vähintään 300 kg/min mutta enintään 1 200 kg/min. 2 Flegmatoidut räjähteet, joiden korjattu palamisnopeus (AC) on vähintään 140 kg/min mutta alle 300 kg/min. 3 Flegmatoidut räjähteet, joiden korjattu palamisnopeus (AC) on vähintään 60 kg/min mutta alle 140 kg/min. 4 Flegmatoidut räjähteet, joiden korjattu palamisnopeus (AC) on alle 60 kg/min. Huomautus 1: Flegmatoidut räjähteet on valmistettava siten, että ne pysyvät homogeenisinä eivätkä erotu tavanomaisen varastoinnin ja käsittelyn aikana, erityisesti jos ne on flegmatoitu kostuttamalla. Valmistajan/toimittajan on annettava käyttöturvallisuustiedotteessa tiedot säilyvyydestä sekä ohjeet flegmatoinnin varmistamisesta. Tietyissä olosuhteissa flegmatointitekijän (esim. flegmatointiaine, kostutusaine tai käsittely) sisältö voi vähentyä toimituksen ja käytön aikana, jolloin flegmatoidun räjähteen vaarapotentiaali voi lisääntyä. Lisäksi käyttöturvallisuustiedotteessa on esitettävä ohjeet lisääntyneiden palo-, räjähdys- tai sirpalevaarojen välttämisestä silloin, kun ainetta tai seosta ei ole flegmatoitu riittävästi. Huomautus 2: Flegmatoitujen räjähteiden räjähdysominaisuudet on määritettävä UN RTDG:n käsikirjassa ”Manual of Tests and Criteria” (Kokeet ja kriteerit) esitetyllä testisarjalla 2 ja ilmoitettava käyttöturvallisuustiedotteessa. Huomautus 3: Varastointia, toimitusta ja käyttöä varten flegmatoidut räjähteet eivät kuulu lisäksi jakson 2.1 (räjähteet), 2.6 (syttyvät nesteet) tai 2.7 (syttyvät kiinteät aineet) soveltamisalaan. 2.17.3 Vaaraviestintä Tämän vaaraluokan luokituskriteerit täyttävien nestemäisten tai kiinteiden aineiden ja seosten merkinnät on tehtävä taulukon 2.17.2 mukaisesti. Taulukko 2.17.2. Flegmatoitujen räjähteiden merkinnät Kategoria 1 Kategoria 2 Kategoria 3 Kategoria 4 GHS-varoitusmerkki Huomiosana Vaara Vaara Varoitus Varoitus Vaaralauseke H206 Palo-, räjähdys- tai sirpalevaara; suurentunut räjähdysriski, jos flegmatointitekijää vähennetään H207: Palo- tai sirpalevaara; suurentunut räjähdysriski, jos flegmatointitekijää vähennetään H207: Palo- tai sirpalevaara; suurentunut räjähdysriski, jos flegmatointitekijää vähennetään H208: Palovaara; suurentunut räjähdysriski, jos flegmatointitekijää vähennetään Turvalauseke ennaltaehkäisystä P210 P212 P230 P233 P280 P210 P212 P230 P233 P280 P210 P212 P230 P233 P280 P210 P212 P230 P233 P280 Turvalauseke pelastustoimenpiteistä P370 + P380+ P375 P370 + P380 + P375 P370 + P380 + P375 P371 + P380 + P375 Turvalauseke varastoinnista P401 P401 P401 P401 Turvalauseke jätteiden käsittelystä P501 P501 P501 P501 2.17.4 Luokitusta koskevia muita lisähuomioita Kaavio 2.17.1. Flegmatoidut räjähteet Ei Kyllä Kyllä Räjähteet Vaarallisuusluokka 1.1 Räjähteet Vaarallisuusluokka 1.1 Vaaraluokka “Räjähteet” (ks. kriteerit 2.1 jaksossa) Kyllä Ei Ei luokitella flegmatoiduksi räjähteeksi Voi kuulua muiden fysikaalisten vaaraluokkien soveltamisalaan Kyllä Vaara Vaara Onko tuloksena massaräjähdys? Testi 6 (a), 6 (b) Onko eksoterminen hajoamisenergia alle 300 J/g? Sisältääkö se räjähtävää ainetta tai seosta, joka on flegmatoitu räjähdysominaisuuksien tukahduttamiseksi? Onko aine / seos kiinteä vai nestemäinen? Ei Kyllä Ei AC > 1 200 kg/min? Onko tuloksena massaräjähdys? Palamisnopeustesti (osa V, 51.4 jakso) AC ≥ 60 kg/min mutta < 140 kg/min? Kategoria 4 Kategoria 3 Kategoria 2 AC < 60 kg/min? Varoitus Kyllä Ei AC ≥ 140 kg/min mutta < 300 kg/min? Ei Varoitus Vaara Vaara Kategoria 1 Kyllä Kyllä Kyllä AC ≥ 300 kg/min mutta < 1 200 kg/min? Ei Ei 2.17.4.1 Flegmatoituja räjähteitä koskevaa luokitusmenettelyä ei sovelleta, jos: a) Aineet tai seokset eivät sisällä jaksossa 2.1 esitettyjen kriteerien mukaisia räjähteitä; tai b) Eksoterminen hajoamisenergia on alle 300 J/g. 2.17.4.2 Eksoterminen hajoamisenergia on määritettävä käyttämällä jo flegmatoitua räjähdettä (eli homogeenistä kiinteää tai nestemäistä seosta, jonka muodostavat räjähde ja sen räjähdysominaisuuksien tukahduttamiseksi käytettävät aineet. Eksoterminen hajoamisenergia voidaan arvioida käyttämällä soveltuvaa kalorimetristä menetelmää (katso UN RTDG:n käsikirjan ”Manual of Tests and Criteria” (Kokeet ja kriteerit) II osassa olevan 20 jakson 20.3.3.3 alajakso).”