(4)

Komissio katsoo, että asetuksen (EU) N:o 913/2010 4 artiklassa vahvistetut vaatimukset on otettu ehdotuksessa huomioon seuraavasti: a kohta: ehdotettu reitti yhdistää neljä jäsenvaltiota ja Serbian; b kohta: käytävällä toteutettava ehdotettu pääasiallinen reitti Salzburg – Villach – Ljubljana –/ Wels/Linz – Graz – Maribor – Zagreb – Vinkovci/Vukovar – Tovarnik – Belgrad – Sofia – Svilengrad (Bulgarian ja Turkin välinen raja) kulkisi suurimmaksi osaksi rataosuuksilla, jotka kyseisissä jäsenvaltioissa kuuluvat TEN-T-ydinverkkoon ja Serbiassa alustavaan ydinverkkoon (3). Muut pääreitin toteuttamiseksi kaavaillut rataosuudet kuuluvat kattavaan verkkoon. Lisäksi nyt ehdotetun tavaraliikennekäytävän Salzburgista Bulgarian ja Turkin rajalle kulkeva pääreitti sisältyy RNE:n käytävän C11 keskeiseen osaan; e kohta: ehdotettu käytävä täydentää nykyisiä raitateiden tavaraliikennekäytäviä Kaakkois-Euroopassa erityisesti luomalla yhteyksiä alueille, joita rautateiden tavaraliikennekäytävillä ei tällä hetkellä kateta. Se tarjoaa lisäksi kahdelle nykyiselle rautateiden tavaraliikennekäytävälle (itä – itäinen Välimeri ja Rein/Tonava) vaihtoehtoisen reitin. Tämä lisää mahdollisuuksia uusiin liikennekäytävien välisiin kiertoreittimahdollisuuksiin perustuvaan valmiussuunnitteluun, mikä parantaa rautateiden tavaraliikennejärjestelmän käytettävyyttä erityisesti merkittävien häiriöiden tapauksessa; f kohta: ehdotettu reitti on Länsi-Balkanin alueen tavaraliikenteelle keskeinen rautatieyhteys. Käytävää pitkin kuljetettiin aiemmin merkittävästi suurempia tavaramääriä kuin eniten käytetyillä rataosuuksilla arvioidaan nyt kulkevan. Rautatieliikennettä on hyvät mahdollisuudet kehittää joko liikennemuotosiirtymän tai kokonaisliikennemäärien kasvun kautta molemmilla markkinoilla, joille Alppien ja Länsi-Balkanin välisestä rautateiden tavaraliikennekäytävällä on välitöntä merkitystä: yhtäältä käytävän suoraan palvelemien alueiden sisäisen sekä näiden alueiden ja Euroopan muiden osien välisen tavaraliikenteen markkinoilla ja toisaalta koko käytävän pituudelta kulkevan kauttakulkuliikenteen markkinoilla. Käytävä voi erityisesti palvella rautatieliikenteen ja muiden liikennemuotojen yhdistelyyn perustuvan intermodaaliliikenteen huomattavaa kysyntää unionin ja Turkin välillä; g kohta: Serbian mukanaolon myötä käytävä luo perustan yhteyksien parantamiselle jäsenvaltioiden ja eurooppalaisten kolmansien maiden välillä ja helpottaa yhteyksiä Turkkiin Bulgarian ja Turkin välisen rajan kautta luomalla suoran yhteyden läntisen / keskisen Euroopan ja Turkin välille; h kohta: mahdollisia hakijoita kuultiin kesällä 2017 Alppien ja Länsi-Balkanin tavaraliikennekäytävästä. Tuestaan ilmoitti 20 yritystä, kuten liitteessä III olevasta aiesopimuksesta käy ilmi. Niistä 13 oli rautatieyrityksiä, kolme intermodaaliliikenteen operaattoreita, kolme rahtihuolitsijoita ja yksi ajoneuvon omistaja; i kohta: ehdotettu liikennekäytävä tarjoaa suorat yhteydet tärkeisiin terminaaleihin asianomaisissa jäsenvaltioissa. Se luo intermodaalisia rajapintoja Tonavalle ja Sava-joelle eri paikoissa. Käytävä luo lisäksi yhteydet satamiin, erityisesti Koperin ja Rijekan satamiin, liitännöillä rautateiden muihin tavaraliikennekäytäviin.