Neuvoston direktiivi 76/625/ETY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1976, tilastotietojen keruusta jäsenvaltioissa tiettyjen hedelmälajien viljelmien tuotantomahdollisuuksien määrittämiseksi



Virallinen lehti nro L 218 , 11/08/1976 s. 0010 - 0014

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 7 s. 0179

Kreikank. erityispainos: Luku 03 Nide 16 s. 0065

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 7 s. 0179

Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 10 s. 0227

Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 10 s. 0227



NEUVOSTON DIREKTIIVI, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1976, tilastotietojen keruusta jäsenvaltioissa tiettyjen hedelmälajien viljelmien tuotantomahdollisuuksien määrittämiseksi (76/625/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1), sekä katsoo, että suorittaakseen perustamissopimuksella sekä hedelmä- ja vihannesalan yhteistä markkinajärjestelyä koskevilla yhteisön säännöksillä sille annetun tehtävän komission on tarpeen saada tarkkaa tietoa tiettyjen hedelmälajien viljelmien tuotantomahdollisuuksista yhteisössä sekä saada käyttöönsä keskipitkän aikavälin ennusteita tuotannosta ja tarjonnasta markkinoilla, ainoastaan muutamat jäsenvaltiot suorittavat tällä hetkellä tiettyjen hedelmälajien viljelmiä koskevien tilastotietojen keruuta; tämän keruun avulla ei ole mahdollista tarkkailla tarkasti, yhdenmukaisesti ja samanaikaisesti hedelmien tuotantoa ja tarjontaa markkinoilla; tällä hetkellä ainoastaan muutamat jäsenvaltiot tekevät keskipitkän aikavälin ennusteita tuotannosta ja tarjonnasta markkinoilla, tämän vuoksi kaikissa jäsenvaltioissa tietojen keruu olisi tehtävä samaan aikaan saman hedelmälajin viljelmistä samoin perustein ja verrattavissa olevalla tarkkuudella; uudet viljelmät saavuttavat täyden sadon vasta tietyn ajan kuluttua; tämän vuoksi tietojen keruu olisi toistettava joka viides vuosi; tällä tavoin voidaan saada luotettavaa tietoa tuotantomahdollisuuksista niin, että otetaan huomioon myös vielä tuottamattomat hedelmäpuut, tietojen keruu olisi periaatteessa rajattava tiloihin, joissa omena-, päärynä-, persikka- tai appelsiinipuita on istutettu vähintään 15 aarille, sen varmistamiseksi, että hedelmiä tuotetaan myyntiä varten; pinta-alaltaan 15 aaria pienemmät hedelmätarhat voidaan jättää huomiotta, koska niiden vaikutus markkinoiden tarjontaan on vähäinen, jokaisessa jäsenvaltiossa olisi tutkittava yhdenmukaisesti jokaisen hedelmälajin tärkeimmät lajikkeet, millä pyritään niin täydelliseen lajikeluokitteluun kuin on tarpeen, koska tämän tietojen keruun tuloksia on voitava käyttää tuotantomahdollisuuksien vuosittaisessa laskemisessa, on tarpeen saada tietoja myös puiden iästä ja istutustiheydestä; on tarpeen toimittaa nämä tulokset komissiolle mahdollisimman nopeasti, keskipitkän aikavälin ennusteita varten on tarpeen, että jäsenvaltiot arvioivat joka vuosi ne alat, jotka on poistettu hedelmänviljelystä, ja toimittavat niistä tiedon komissiolle; lisäksi on tarpeen toimittaa joka vuosi tiedot edellä mainittujen hedelmälajien uusista viljelmistä, jokaisessa jäsenvaltiossa, jossa viimeisimmän hedelmänviljelyä koskevan tietojen keruun jälkeen on poistettu hedelmänviljelystä poikkeuksellisen laajoja alueita, olisi tehtävä yksityiskohtaisempia erityistutkimuksia kyseisten alueiden laajuudesta ja toimitettava niiden tulokset tiedoksi komissiolle, olisi otettava huomioon numerotiedot tiettyjen yhteisön toimenpiteiden soveltamisesta yhteisön hedelmätuotannon tervehdyttämiseksi, komission on tarpeen esittää kertomuksia, jotta neuvosto voisi tutkia missä määrin tehdyt tietojen keruut ja arviot mahdollistavat tämän direktiivin päämäärän saavuttamisen; komission on myös tarpeen ehdottaa tarvittaessa menetelmien yhdenmukaistamista, aiempi tietojen keruu, jota alkuperäiset kuusi jäsenvaltiota tekivät vuosien 1969 ja 1974 välillä direktiivin 71/286/ETY(2) mukaisesti, ei ollut samanaikaista; kolme uutta jäsenvaltiota eivät ole tehneet hedelmäviljelmiä koskevaa tietojen keruuta yhdenmukaisesti tai sitä ei ole tehty ollenkaan, aiemmasta hedelmäviljelmiä koskevasta tietojen keruusta saadun kokemuksen perusteella on tarpeen ottaa käyttöön tietty joustavuus tutkittavien teknisten ominaisuuksien tilastollisessa luokittelussa, on tarpeen varmistaa, että tätä direktiiviä sovellettaessa jäsenvaltioiden ja komission välinen yhteistyö on mahdollisimman tehokasta; yksityiskohtaiset säännöt tämän direktiivin soveltamisesta on annettava päätöksellä 72/279/ETY(3) perustetun pysyvän maataloustilastokomitean lausunnon jälkeen, olisi vahvistettava menettely, jota pysyvän maataloustilastokomitean on noudatettava, ja olisi määriteltävä yhteisön rahoitusosuus kustannuksista, jotka aiheutuvat jäsenvaltioille tällä direktiivillä säädetystä ensimmäisestä tietojen keruusta, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla 1. Jäsenvaltiot tekevät vuonna 1977 ja sen jälkeen joka viidennen vuoden keväällä tietojen keruun alueensa hedelmäviljelmistä, joissa tuotetaan syötäviksi tarkoitettuja omenoita ja päärynöitä, lukuun ottamatta yksinomaan talouskäyttöön tarkoitettuja lajikkeita, sekä persikoita ja appelsiineja. 2. Edellä 1 kohdassa säädetty tietojen keruu käsittää kaikki tilat, joille on istutettu 1 kohdassa tarkoitettuja hedelmälajikkeita, jos tämä istutettu ala on vähintään 15 aaria ja jos hedelmät tuotetaan kokonaan tai pääosin myyntiä varten. Tietojen keruu käsittää yhden lajin viljelmät ja sekaviljelmät, toisin sanoen hedelmäviljelmät, joilla viljellään useita 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja tai yhtä tai useampaa edellä tarkoitetuista lajeista yhdessä muiden lajien kanssa. Tietojen keruu käsittää lisäksi alueet, joilla viljellään hedelmien ohella muitakin maataloustuotteita, jos 1 kohdassa tarkoitetut hedelmälajit muodostavat pääosan sadosta. 3. Tietojen keruu voi olla joko kokonaistutkimus tai satunnaisotantaan perustuva. 2 artikla 1. Tehtäessä 1 artiklassa säädettyä tietojen keruuta on tutkittava kyseisen artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista hedelmälajeista seuraavat ominaisuudet. Tämä tietojen keruu on toteutettava siten, että tulokset voidaan esittää näiden ominaisuuksien eri yhdistelminä. A. Hedelmälajike Kunkin hedelmälajin osalta olisi esitettävä tärkeysjärjestyksessä riittävä määrä lajikkeita, jotta kunkin jäsenvaltion osalta voidaan arvioida erikseen lajikkeittain vähintään 80 prosenttia kyseessä olevan hedelmälajin kokonaisviljelyalasta, ja joka tapauksessa olisi esitettävä kaikki ne lajikkeet, jotka ovat vähintään 3 prosenttia kyseisen hedelmälajin kokonaisviljelyalasta. Persikkapuita koskeva tietojen keruu tehdään ainoastaan Italiassa, Ranskassa ja Saksassa; viimeksi mainitussa maassa tietojen keruuta ei tarvitse tehdä lajikkeittain. Appelsiinipuita koskeva tietojen keruu tehdään ainoastaan Italiassa. B. Puiden ikä Puiden ikä on laskettava niiden istuttamisesta maahan. Istutuskausi syksystä kevääseen käsitetään yhdeksi jaksoksi. Kun on vartettu uudelleen, on sen toteuttamisen ajankohta määräävä tekijä. C. Istutettu nettoalue, puiden lukumäärä ja istutustiheys Tarkastajat tai kysymyslomakkeiden tutkimisesta vastaavat toimielimet määrittävät istutustiheysluokan istutetun nettoalueen ja puiden lukumäärän avulla. Istutustiheys voidaan myös merkitä muistiin suoraan. 2. Jos jäsenvaltiot tutkituttavat 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen hedelmälajien viljelmien osalta täydentäviä, tämän direktiivin tavoitteen täyttäviä ominaisuuksia, jotka koskevat esimerkiksi perusrunkoa, puiden muotoa ja rungon korkeutta, on tulokset myös toimitettava komission tiedoksi sikäli kuin ne ovat luotettavia. 3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta, erityisesti ikäluokkia ja istutustiheyttä koskevat säännöt, annetaan 9 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 3 artikla 1. Jäsenvaltiot toteuttavat aiheelliset toimenpiteet rajoittaakseen tarkastusvirheitä ja arvioidakseen tarvittaessa niiden vaikutusta kunkin hedelmälajin kokonaisalaan. 2. Jäsenvaltiot toteuttavat pistokokeina suoritetun tietojen keruun tulosten osalta kaikki aiheelliset toimenpiteet, jotta näytevirhe olisi korkeintaan 3 prosenttia kunkin hedelmälajin kansallisesta kokonaisalasta 68 prosentin luotettavuustasolla. 4 artikla 1. Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tietojen keruun tulokset säädetyssä muodossa mahdollisimman nopeasti, kuitenkin viimeistään tietojen keruun toteuttamista seuraavan vuoden huhtikuun 1 päivään mennessä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tulokset on toimitettava tuotantoalueittain. Jäsenvaltioille säädettävät tuotantoalueiden rajat vahvistetaan 9 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Jos jäsenvaltiot eivät kykene esittämään tietoja tuotantoalueittain, tulokset on toimitettava liitteessä mainitun aluejaon mukaisesti. 3. Edellä 3 artiklassa tarkoitetut todetut tarkastusvirheet ja näytevirheet on toimitettava tiedoksi tietojen keruun toteuttamista seuraavan vuoden kesäkuun 1 päivään mennessä. 4. Jäsenvaltioiden, jotka käsittelevät tietojen keruun tulokset tietokoneella, on toimitettava 1 kohdassa tarkoitetut tulokset koneellisesti luettavassa muodossa, joka vahvistetaan 9 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 5 artikla 1. Jäsenvaltiot arvioivat joka vuosi 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen hedelmälajien viljelmien alat, jotka on poistettu viljelystä niiden alueella edellisellä satokaudella, ja toimittavat arviointiensa tulokset komissiolle tiedoksi viimeistään 31 päivänä joulukuuta. Jos hedelmänviljelystä poistettujen alueiden merkitys on tutkittu, tulokset on toimitettava komission tiedoksi viimeistään 31 päivänä joulukuuta. 2. Jos jäsenvaltiossa 1 kohdassa tarkoitetut hedelmänviljelystä poistetut alueet ovat olleet erityisen laajoja ja jos tarkat yksityiskohdat tästä puuttuvat, asianomainen valtio tekee seuraavan vuoden keväällä komission pyynnöstä ja yhteistyössä sen kanssa tutkimuksia niiden hedelmänviljelystä poistettujen alueiden merkityksestä, jotka on poistettu sen kansallisella alueella viimeisimmän 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen hedelmälajien viljelmiä koskevien tietojen keruun jälkeen. Kyseinen jäsenvaltio toimittaa komissiolle tiedoksi tietojen keruun tulokset kahdeksan kuukauden kuluessa sen suorittamisesta. Tätä säännöstä ei sovelleta 1 artiklan 1 kohdassa säädettyjen tietojenkeruuvuosien aikana, eikä tietojenkeruuvuotta edeltävänä tai seuraavana vuonna. 3. On otettava huomioon numerotiedot, jotka on saatu soveltamalla muita yhteisön säännöksiä hedelmänviljelystä poistetuista alueista, joilla on viljelty 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja. 6 artikla 1. Jäsenvaltiot toimittavat joka vuosi viimeistään 31 päivänä joulukuuta komissiolle tiedot alueelleen edellisellä satokaudella istutetuista 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen hedelmälajien viljelmistä. Nämä tiedot on mahdollisuuksien mukaan eriteltävä lajikkeittain. 2. Muita yhteisön säännöksiä soveltamalla saadut numerotiedot 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen hedelmälajien viljelmistä on otettava huomioon. 7 artikla Komissio tutkii jäsenvaltioita kuultuaan ja niiden kanssa jatkuvassa yhteistyössä toimien: a) toimitetut tulokset, b) tekniset ongelmat erityisesti tietojen keruun ja tiedoksiantojen valmistelussa ja toteutuksessa, c) tietojen keruun ja tiedoksiantojen tulosten merkityksen. 8 artikla Komissio esittää neuvostolle vuoden kuluessa siitä, kun jäsenvaltiot ovat antaneet tulokset tiedoksi, kertomuksen laajentuneen yhteisön ensimmäisestä tietojen keruusta saaduista kokemuksista; komissio esittää neuvostolle 1 päivästä tammikuuta 1977 alkaen myös 5 ja 6 artiklaa koskevat vuosittaiset kertomukset. Komissio tekee tarvittaessa neuvostolle ehdotuksia jäsenvaltioiden käyttämien menetelmien yhdenmukaistamiseksi. Neuvosto ratkaisee nämä ehdotukset määräenemmistöllä. 9 artikla 1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa pysyvän maataloustilastokomitean, jäljempänä `komitea`, käsiteltäväksi sen puheenjohtaja joko omasta aloitteestaan tai jonkin jäsenvaltion edustajan pyynnöstä. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan 41 äänen enemmistöllä; jäsenvaltioiden äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 3. a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaisia. b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. c) Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 10 artikla 1. Rahoitusosuus vuonna 1977 suoritettavasta tietojen keruusta jäsenvaltioille aiheutuneista menoista on kirjattava Euroopan yhteisöjen talousarvioon; osuuden enimmäismäärät ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> Jäsenvaltioille, jotka tekevät otantaan perustuvan tietojen keruun 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti, korvataan kuitenkin kustannukset edellä mainittuun enimmäismäärään asti kiinteän määrän mukaan, joka on 12 laskentayksikköä kutakin tietojen keruuseen todella sisältyvää hedelmäviljelmähehtaaria kohti. 2. Jäsenvaltioiden korvaushakemukset on esitettävä seuraavasti: - 31,25 prosenttia edellä mainituista määristä tietojen keruun aloittamisen jälkeen, - jäljelle jäänyt osa tulosten toimittamisen jälkeen. 11 artikla Kumotaan direktiivi 71/286/ETY. 12 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 1976. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja A. P. L. M. M. van der STEE (1) EYVL N:o C 159, 12.7.1976, s. 40. (2) EYVL N:o L 179, 9.8.1971, s. 21. (3) EYVL N:o L 179, 7.8.1972, s. 1. LIITE Luettelo 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta aluejaosta >TAULUKON PAIKKA>