KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2020/1671,

annettu 2 päivänä elokuuta 2019,

valtiontuesta SA.47867 2018/C (ex 2017/FC), jonka Ranska on myöntänyt Ryanairille ja Airport Marketing Services -yhtiölle

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 5729)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen.)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Komissio vastaanotti 23. maaliskuuta 2017 päivätyllä kirjeellä Air France -lentoyhtiöltä kantelun (2), joka koski Ryanair-lentoyhtiön vuosina 2010–2015 saamia etuja, jotka liittyivät sen lentoliikenteeseen Montpellier’n lentoasemalle ja lentoasemalta. Nämä edut olisi myönnetty Association de promotion des flux touristiques et économiques -nimisen organisaation (matkailija- ja taloudellisia virtoja edistävä yhdistys, jäljempänä APFTE) ja Ryanairin tai sen Airport Marketing Services -tytäryhtiön (jäljempänä AMS) välisinä markkinointipalvelusopimuksina. APFTE maksoi näiden sopimusten perusteella Ryanairille noin 8,5 miljoonaa euroa vuosina 2010–2015.

(2) Komissio lähetti 24. toukokuuta 2017 päivätyllä kirjeellä Ranskalle ei-luottamuksellisen version kantelusta ja pyysi sitä esittämään huomautuksensa ja vastaamaan tiettyihin kyseisiä toimenpiteitä koskeviin kysymyksiin. Komissio lähetti 12. heinäkuuta 2017 Ranskalle muistutuskirjeen, jossa se pyysi Ranskaa toimittamaan 24. toukokuuta 2017 päivätyssä kirjeessä pyydetyt tiedot.

(3) Ranska toimitti vastauksensa 18. elokuuta 2017 päivätyllä kirjeellä.

(4) Komissio pyysi Ranskalta lisätietoja 13. syyskuuta 2017 päivätyllä kirjeellä. Ranska pyysi 9. lokakuuta 2017 lisää vastausaikaa, mihin komissio suostui 18. lokakuuta 2017 päivätyllä kirjeellä.

(5) Ranska toimitti joitakin komission pyytämiä tietoja 22. marraskuuta 2017 päivätyllä kirjeellä.

(6) Komissio lähetti 22. joulukuuta 2017 Ranskalle muistutuskirjeen, jossa se pyysi Ranskaa toimittamaan vastaukset jäljellä oleviin kysymyksiin.

(7) Ranska toimitti vastauksensa 29. tammikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä.

(8) Komissio ilmoitti 4. heinäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä Ranskalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely kyseisestä tuesta, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva päätös”.

(9) Menettelyn aloittamista koskeva päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

(10) Komissio sai asiaa koskevia huomautuksia Ryanairilta, Occitanien alueelta, Hérault’n kauppa- ja teollisuuskamarilta, Montpellier Méditerranée Métropolelta, Pays de l’Orin kuntaliittymältä, […] ja APFTE:ltä. Komissio lähetti 15. huhtikuuta ja 17. toukokuuta 2019 Ranskalle Ryanairin huomautukset (ja tietopyynnön) ja antoi sille mahdollisuuden kommentoida niitä. Komissio vastaanotti Ranskan huomautukset 13. kesäkuuta 2019 päivätyllä kirjeellä ja APFTE:n huomautukset 21. kesäkuuta 2019 päivätyllä kirjeellä. Muiden asianomaisten osapuolten huomautukset toimitettiin Ranskalle 18. kesäkuuta 2019.

2. YLEISIÄ TIETOJA MONTPELLIER’N LENTOASEMASTA

2.1 Lentoaseman ominaisuudet ja matkustajamäärät

(11) Montpellier Mediterranée -lentoasema, jäljempänä ’Montpellier’n lentoasema’, sijaitsee noin seitsemän kilometrin etäisyydellä Montpellier’n keskustasta, joka on Hérault’n departementin pääkaupunki Occitanien alueella Ranskassa. Lentoasema on kansallisen ja kansainvälisen kaupallisen liikenteen käytössä.

(12) Seuraavassa taulukossa 1 esitetään yhteenveto Montpellier’n lentoaseman matkustajaliikenteestä viime vuosina. Vuonna 2017 lentoasemalla oli lähes 1,85 miljoonaa matkustajaa ja vuonna 2018 1,88 miljoonaa matkustajaa. Taulukko 1 Kaupallinen matkustajaliikenne Montpellier’n lentoasemalla vuosina 2010–2018 (matkustajamäärä) Vuosi 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Paikalliset matkustajat (4) 1 177 860 1 308 346 1 285 428 1 420 614 1 444 110 1 507 928 1 669 023 1 847 314 1 878 035 Joista ulkomaanliikenteen matkustajia 295 334 400 818 398 609 391 855 433 923 480 667 616 564 661 456 641 005 Joista kotimaanliikenteen matkustajia 882 526 907 528 886 819 1 028 759 1 010 187 1 027 261 1 052 459 1 185 858 1 237 030 Kauttakulku-matkustajat 2 588 4 930 2 787 2 179 1 224 2 242 2 063 2 096 1 928 Yhteensä 1 180 448 1 313 276 1 288 215 1 422 793 1 445 334 1 510 170 1 671 086 1 849 410 1 879 963 Joista halpalentoyhtiöiden matkustajia 275 341 378 980 397 819 441 388 464 170 507 965 577 198 679 148 708 273 Lähde: http://www.aeroport.fr/view-statistiques/montpellier-mediterranee, sivulla käyty 1. heinäkuuta 2019.

(13) Tällä hetkellä useat lentoyhtiöt (5) liikennöivät reittilentoja Montpellier’n lentoasemalta Ranskaan, muihin Euroopan maihin ja Maghreb-maihin.

(14) Montpellier’n lentoaseman muut kuin näihin reittilentoihin liittyvät kaupalliset ilmaliikennetapahtumat olivat vuosina 2010-2018 pääasiassa erilaisten ilmailukerhojen lentoja ja liikelentoja.

(15) Ryanair liikennöi Montpellier’n lentoasemalle maaliskuun 2002 ja huhtikuun 2019 välisenä aikana.

(16) Ryanair ryhtyi liikennöimään Montpellier’n lentoasemalle maaliskuussa 2002. Ryanair liikennöi aluksi säännöllisesti Saksan Rheinland-Pfalzin osavaltiossa sijaitsevalle Frankfurt-Hahnin lentoasemalle sekä Lontoon Stanstedin lentoasemalle (yhteys lopetettu vuonna 2009). Vuonna 2008 Ryanair avasi reitin Bryssel-Charleroin lentoasemalle (joka sijaitsee Valloniassa, Belgiassa) ja vuonna 2010 Leeds-Bradfordiin (joka sijaitsee Yorkshiressa, Isossa-Britanniassa). Bristolin reitti avattiin ja lopetettiin vuonna 2009. Frankfurt-Hahnin, Bryssel-Charleroin ja Leeds-Bradfordin reitit oli näin ollen jo avattu ennen 24. kesäkuuta 2010 tapahtunutta APFTE:n perustamista. Birminghamin reitti avattiin 13. huhtikuuta 2011 ja suljettiin marraskuussa 2013. Toisin kuin Montpellier’n lentoasema, Leeds-Bradfordin, Birminghamin, Bryssel-Charleroin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemat ovat kaikki Ryanairin kotikenttiä (6).

(17) Ryanair lopetti liikennöinnin Montpellier-Leedsin reitillä lokakuussa 2017 ja Montpellier-Hahnin reitillä marraskuussa 2018. Huhtikuussa 2019 Ryanair lopetti kaiken toimintansa Montpellier’n lentoasemalla lopettamalla Montpellier-Charleroin reitin liikennöinnin. Taulukko 2 Ryanairin osuus Montpellier’n lentoaseman kaupallisesta matkustajaliikenteestä vuosina 2010–2019 Vuosi 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Tammi-huhtikuu 2019 Lentoaseman kokonaismatkustajaliikenteen määrä (7) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Ryanairin matkustajamäärät (8) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] — Hahnin reitti […] […] […] […] […] […] […] […] […] — Charleroin reitti […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] — Bradfordin reitti […] […] […] […] […] […] […] […] — Birminghamin reitti […] […] […] Ryanairin matkustajien osuus kokonaismatkustajaliikenteestä (%) [5–10] [10–15] [10–15] [5–10] [5–10] [5–10] [5–10] [5–10] [0–5] [0–5] Lähde: Ranskan viranomaisten toimittamat tiedot.

(18) Kuten taulukosta 2 käy ilmi, vuodesta 2010 lähtien Montpellier’n lentoasemalta lähtevien ja sinne saapuvien Ryanairin matkustajien kokonaismäärä on ollut vain melko pieni osuus kyseisen lentoaseman matkustajaliikenteestä (alle [10–15] prosenttia) tai […] – […] matkustajaa vuosina 2010–2017.

(19) Taulukosta 2 ilmenee myös, että Ryanairin matkustajamäärä on laskenut jatkuvasti vuodesta 2012 alkaen. Kun tarkastellaan Ryanairin matkustajamäärää vuodesta 2002 alkaen, voidaan todeta, että Ryanairin matkustajamäärän lasku Montpellier’n lentoasemalla oli alkanut jo vuonna 2006 (9).

(20) Montpellier’n lentoasema sijaitsee 57 kilometrin päässä Nîmes-Alès-Camargue-Cévennes’n lentoasemasta ja 70 kilometrin päässä Béziers-Cap d’Agden lentoasemasta, jotka on tarkoitettu kansainväliseen reitti- ja tilausliikenteeseen.

(21) Ryanair avasi huhtikuussa 2019 reitin Bruxelles-Charleroihin Béziers-Cap d’Agden lentoasemalta. Ryanair on liikennöinyt huhtikuusta 2006 alkaen Nîmes-Charleroin reitillä.

2.2 Lentoaseman infrastruktuurien pitäminen ja omistus

(22) Montpellier’n lentoasemaa hallinnoi vuosina 1964–2009 Montpellier’n kauppa- ja teollisuuskamari (jäljempänä ’CCIM’, jota käytetään myös Hérault’n kauppa- ja teollisuuskamarista (10)).

(23) Lentoaseman hallinnointi siirrettiin 23. kesäkuuta 2009 Aéroport Montpellier Méditerranée -osakeyhtiölle (jäljempänä ’AMM’), jonka pääomasta 60 prosenttia on Ranskan valtion omistuksessa (kansallisella tasolla toimivan valtion hallintoelimen omistuksessa), 25 prosenttia CCIM:n, 7 prosenttia Hérault’n departementin valtuuston, 6,5 prosenttia Occitanien alueen (11), 1 prosentti Pays de l’Orin kuntaliittymän (12) ja 0,5 prosenttia Montpellier Méditerranée Métropole -alueen omistuksessa (13) (14).

(24) Valtio omistaa lentoaseman infrastruktuurin ja siirtää sen hallinnoinnin ja toiminnan hoidon AMM:lle toimiluvan nojalla.

(25) AMM ja Ryanair ovat tehneet seuraavat sopimukset: […].

3. YLEISIÄ TIETOJA APFTE:STÄ

3.1 Perustaminen ja tehtävä

(26) APFTE on yhdistys, joka perustettiin kesäkuussa 2010 CCIM:n aloitteesta yhteistyössä useiden paikallisviranomaisten – Languedoc-Roussillonin aluevaltuuston (nykyisin Occitanien alue), Hérault’n departementin, Montpellier’n kuntaliittymän (nykyisin Montpellier Méditerranée Métropole -alue), Pays de l’Orin kuntayhtymän, Montpellier’n kaupungin (APFTE:n julkisyhteisöjen jäsenet) – ja useiden paikallisten yritysten kanssa (15).

(27) APFTE:n perussäännön mukaan sen tarkoituksena on ”matkailun, mukaan lukien liikematkailun, edistäminen ja kehittäminen alueella markkinoinnin, verkossa esitettävien mainosten ja markkinointipalvelujen ostamisen tai kaikenlaisten muiden mainosvälineiden, kuten messuille osallistumisen, avulla kansainvälisten asiakkaiden houkuttelemiseksi” (16).

(28) Tästä Montpellier’n ja sen alueen edistämistä koskevasta hyvin laajasta virallisesta toimeksiannosta huolimatta, CCIM:n ja asianomaisten paikallisviranomaisten APFTE:n perustamisen yhteydessä sille suunnittelema tehtävä muodostui markkinointia tai myynninedistämistä koskevien sopimusten tekemisestä lentoyhtiöiden kanssa. Aiemmin kyseiset sopimukset teki CCIM lentoaseman hallinnoinnista vastaavana tahona (17). Muodollisessa tutkintamenettelyssä vahvistettiin, että käytännössä APFTE:n toiminta koostui niin sanottujen markkinointisopimusten tekemisestä lentoyhtiöiden kanssa ja kyseisten sopimusten täytäntöönpanosta (18). APFTE:n muun toiminnan tarkoituksena oli ainoastaan tukea tätä käytäntöä.

(29) Näiden markkinointisopimusten luonnetta analysoidaan tarkemmin johdanto-osan 152 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa sekä johdanto-osan 189 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa.

(30) APFTE:n perustamista selitetään vuonna 2009 tapahtuneella Montpellier’n lentoaseman hallinnoinnista vastaavan tahon vaihtumisella. Lentoaseman hallinnoinnista vastaavana tahona CCIM teki sopimuksia suoraan lentoyhtiöiden kanssa erityisesti lentoasemapalvelusopimusten tekemisestä, mutta myös markkinointisopimusten tekemisestä. Ranskan viranomaisten toimittamista asiakirjoista ilmenee, että tämä käytäntö oli aloitettu vuoden 2001 tienoilla. CCIM osti näiden markkinointisopimusten nojalla markkinointipalveluja tietyiltä Montpellier’n lentoasemalla toimivilta lentoyhtiöiltä, erityisesti halpalentoyhtiöiltä. Näiden sopimusten perusteella CCIM maksoi asianomaisille yhtiöille siitä, että ne mainostavat Montpellier’ta matkakohteena kyseisen lentoyhtiön verkkosivuilla. Vaikka CCIM oli ainoa sopimusosapuoli lentoyhtiöiden kanssa tehdyissä sopimuksissa, markkinointipalvelujen ostamiseen käytetyt varat olivat peräisin paitsi CCIM:ltä myös paikallisilta julkisyhteisöiltä, joiden kanssa CCIM puolestaan teki asiaa koskevia kahdenvälisiä sopimuksia. Samat paikalliset julkisyhteisöt osallistuivat vuonna 2010 yhdessä CCIM:n kanssa APFTE:n perustamiseen ja rahoitukseen (19).

(31) APFTE:n ja sen perustajajäsenten toimintaa koskevista asiakirjoista, kuten 24. kesäkuuta 2010 pidetyn APFTE:n yleiskokouksen perustamiskokouksen pöytäkirjasta, käy ilmi, että APFTE perustettiin sen jälkeen, kun CCIM:stä tuli AMM:n vähemmistöosakas vuonna 2009. Koska CCIM ei enää ollut lentoaseman toimiluvan haltija, se ei enää voinut tehdä sopimuksia halpalentoyhtiöiden kanssa ”vauhdittaakseen halpalentoyhtiöiden saapumista Montpellier Mediterranée -lentoasemalle”. APFTE:n perustettiin näin ollen ”alueen prefektuurin ja paikallisten julkisyhteisöjen kanssa käynnistettyjen keskustelujen” tuloksena ”sellaisen oikeudellisen järjestelyn luomiseksi, jonka avulla voidaan tehdä verkkomarkkinointiin liittyviä sopimuksia”, joiden allekirjoittaminen oli aiemmin lentoaseman hallinnoinnista vastaavan CCIM:n vastuulla (20). Yhteistyön jatkamista halpalentoyhtiöiden kanssa pidettiin onnistuneena, koska siitä oli etua paikalliselle talouselämälle (21).

(32) APFTE:n yleiskokouksen pöytäkirjasta ilmenee, että yhdistystä pidettiin ”sopivimpana rakenteena täyttämään oikeudelliset vaatimukset, ja se voi näiden halpalentoyhtiöiden lisääntyneen toiminnan ansiosta edistää alueen kehitystä”.

(33) Tämä yhdistysmuotoinen rakenne perustettiin alun perin paikallisten yksityisyritysten kanssa. Myöhemmin mukaan otettiin myös julkisia jäseniä. CCIM oli valinnut tämän menettelyn yhdistyksen perustamisen nopeuttamiseksi, koska julkisyhteisöjen ja julkisten elinten edustajien nimittämiseen kuluisi vielä aikaa (22).

(34) CCIM ja yhdistyksen muut julkiset jäsenet päättivät vuonna 2017, että APFTE:n toiminta – mutta ei itse yhdistystä – lakkautetaan vuodesta 2018 alkaen sen laillisuutta koskevien, kansallisella ja Euroopan tasolla käytävissä oikeudenkäynneissä ja tutkimuksissa esiin tulleiden kysymysten vuoksi (23). Ranskan viranomaisten mukaan APFTE:n yleiskokous vahvisti 20. joulukuuta 2017 päätöksen olla käyttämättä yhdistystä matkailijavirtojen edistämiseen kesäkaudesta 2018 alkaen. Ranskan viranomaisten mukaan APFTE ilmoitti päätöksestä Ryanairille 18. tammikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä.

3.2 Kokoonpano ja elimet

(35) APFTE koostuu noin 30 jäsenestä, joista noin 20 (24) edustaa yksityisiä organisaatioita, jotka toimivat yksinomaan tai osittain matkailun alalla (hotellit, loma-asunnot jne.). APFTE:n julkiset jäsenet ovat muun muassa CCIM:n ja edellä mainittujen paikallisten ja alueellisten julkisyhteisöjen eli Occitanien alueen, Hérault’n departementin, Montpellier Méditerranée Métropole -alueen, Pays de l’Orin kuntaliittymän ja Montpellier’n kaupungin edustajia.

(36) APFTE:tä perustettaessa asianomaiset julkiset elimet olivat päättäneet, että yhdistyksellä olisi kolme kollegiota eli yleiskokous (sääntömääräinen ja ylimääräinen yleiskokous), hallitus (jäljempänä hallitus) ja puheenjohtajisto (jonka muodostavat puheenjohtaja, rahastonhoitaja ja sihteeri), jotta se täyttäisi ne oikeudelliset vaatimukset, joita Ranskan lainsäädännössä asetetaan paikallisen julkishallinnon ja julkisten laitosten, julkisoikeudellisten laitosten ja yksityisoikeudellisten yritysten perustamille yhdistyksille (25).

(37) APFTE:n perussäännön mukaan yleiskokous hyväksyy varainhoitovuoden tilinpäätöksen, äänestää seuraavan vuoden talousarviosta, päättää kaikista esityslistalla olevista asioista ja nimittää tarvittaessa uudet hallituksen jäsenet. Yleiskokous koostuu jäsenmaksunsa maksaneista yhdistyksen jäsenistä, ja se kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Se tekee kaikki päätöksensä yksinkertaisella enemmistöllä annetuista äänistä paitsi silloin, kun ne koskevat yli 10 000 euron suuruisia sopimukseen perustuvia sitoumuksia. Tällöin yleiskokous tekee ratkaisunsa kahden kolmasosan enemmistöllä. Tämä koskee esimerkiksi markkinointisopimuksia, joiden arvo on yli 10 000 euroa.

(38) Säännöissä määrätään myös, että APFTE:tä hallinnoi hallitus, joka koostuu vähintään yhdeksästä ja enintään 25:stä yleiskokouksen nimittämästä jäsenestä. Hallitus nimittää jäsenistään koostuvan puheenjohtajiston, joka muodostuu puheenjohtajasta, yhdestä tai useammasta varapuheenjohtajasta, sihteeristä ja rahastonhoitajasta hallituksen hyväksymän työjärjestyksen määräysten mukaisesti. Hallitus kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta vähintään kaksi kertaa vuodessa, jos puolet sen jäsenistä sitä pyytää, edellyttäen, että kolmasosa hallituksen jäsenistä on läsnä. Päätökset tehdään annettujen äänten enemmistöllä, kun kyse on tavanomaisista asioista, ja kahden kolmasosan enemmistöllä, kun kyseessä on yli vuoden ja yli 10 000 euron suuruisten sitoumusten allekirjoittaminen.

(39) APFTE:n perussäännön mukaan puheenjohtaja edustaa yhdistystä kaikissa siviilielämän toimissa, ja hänellä on siihen täydet valtuudet. Tämä tarkoittaa myös sellaisten sopimusten allekirjoittamista, jotka voivat sitoa APFTE:tä. Tähän mennessä APFTE:n puheenjohtajana on toiminut kolme eri henkilöä. Näillä kaikilla henkilöillä oli jokin yhteys CCIM:ään tai APFTE:tä rahoittaviin alueellisiin julkisyhteisöihin. a) APFTE:n ensimmäinen puheenjohtaja oli CCIM:n jäsen vuonna 2010 ja vuosina 2016–2019 sekä CCIM:n tekninen neuvonantaja vuosina 2013–2015. Kyseinen henkilö oli APFTE:n puheenjohtaja kesäkuusta 2010 maaliskuuhun 2011 ja sen jälkeen ainakin joulukuusta 2012 vuoteen 2018 sekä APFTE:n varapuheenjohtaja (joka toimi APFTE:n puheenjohtajan nimissä) lokakuusta joulukuuhun 2012. b) APFTE:n puheenjohtaja toimi myös teknisenä neuvonantajana CCIM:ssä huhtikuun 2011 ja helmikuun 2012 välisenä aikana vuosina 2011–2012 (26). c) Hänen seuraajansa (puheenjohtaja helmikuusta 2012 joulukuuhun 2012) toimi samanaikaisesti puheenjohtajana Languedoc-Roussillonin alueellisessa talous-, sosiaali- ja ympäristöneuvostossa, joka on yksi APFTE:n jäsenenä olleista alueellisista julkisyhteisöistä.

(40) APFTE:n ja sen kollegioiden ja ryhmien pöytäkirjoista ilmenee lisäksi, että APFTE:llä on myös alueellisista julkisyhteisöistä ja CCIM:stä koostuva ryhmä, johon ei kuulu yksityisiä jäseniä: ohjausryhmä (maaliskuusta 2011), joka myöhemmin nimettiin rahoitusryhmäksi. Näitä ryhmiä ei mainita perussäännössä. a) Ohjausryhmän ”tarkoituksena oli saattaa yhteen alueelliset julkisyhteisöt, jotka rahoittavat [APFTE:n] toimintaa”. Tämän ryhmän tarkoituksena oli ”ohjata ja validoida strategisia valintoja reittien ja niihin liittyvien määrärahojen kehittämiseksi. Ohjausryhmän kokousta edelsi tarvittaessa valmisteleva kokous kaikkien alueellisten julkisyhteisöjen teknikkojen kanssa” (27). Tämä ryhmä oli perustettu alueellisten julkisyhteisöjen pyynnöstä (28), sillä ne halusivat varmistaa, että rahoitettavien markkinointisopimusten valinnasta ei päättäisi yksinomaan uusi lentoaseman pitäjä, AMM (29). Komission käytettävissä olevasta kyseisen ryhmän pöytäkirjasta ilmenee, että se koostui julkisyhteisöjen (alueen, departementin, Pays de l’Orin, Agglomération de Montpellier’n kuntaliittymän, Montpellier’n kaupungin), CCIM:n ja APFTE:n hallituksen edustajista. Pöytäkirjassa mainitaan myös läsnä ollut AMM:n edustaja, joka ehdotti strategisia valintoja APFTE:n rahoittajajäsenille (30). b) APFTE:n toimintaa koskevista asiakirjoista ilmenee lisäksi, että ryhmää kutsuttiin myöhemmin, viimeistään vuodesta 2012 lähtien, rahoitusryhmäksi, joka koostui edelleen samoista toimielimistä. Ranskan viranomaiset ovat vahvistaneet, että APFTE:n mukaan rahoitusryhmä on sama elin kuin ohjausryhmä, josta vain käytetään eri nimitystä eri ajanjaksoina.

3.3 APFTE:n sisäinen päätöksenteko

(41) APFTE:n sääntöjen ja Ranskan viranomaisten mukaan APFTE:ssä noudatetaan markkinointisopimuksia tehtäessä seuraavaa päätöksentekomenettelyä: — matkailumarkkinointipalvelujen kohteeksi valittavia maantieteellisiä alueita koskevat ehdotukset esitetään hallitukselle, joka antaa niistä lausunnon. — Tällaisille ehdotuksille on saatava yleiskokouksen hyväksyntä. — Jos yleiskokous hyväksyy ehdotukset (kahden kolmasosan enemmistöllä, jos markkinointisopimus ylittää 10 000 euroa), käynnistetään julkinen hankintamenettely. — Tarjouksia koskevan analyysin tulokset toimitetaan hallitukselle, joka antaa niistä lausunnon. — Nämä tulokset esitetään vuorostaan yleiskokoukselle, joka valtuuttaa puheenjohtajan allekirjoittamaan sopimukset (kahden kolmasosan enemmistöllä, jos markkinointisopimus ylittää 10 000 euroa, päätös on kirjattava yleiskokouksen pöytäkirjaan). — Mahdolliset hylkäämiskirjeet laaditaan ja lähetetään sovellettavan menettelyn mukaisesti. — Sovellettavan menettelyn mukaisesti jokaisesta valitusta tarjouksesta laaditaan ja lähetetään puheenjohtajan allekirjoittamat tiedoksiantokirjeet, joihin on liitetty puheenjohtajan allekirjoittama sitoumus ja hinnasto.

(42) Vaikka edellä mainituista tiedoista ei matkailumarkkinointipalvelujen tarjoamisen yhteydessä tehtyihin maantieteellisiä kohdealueita koskeviin ehdotuksiin liittyvien APFTE:n käytäntöjen osalta sitä ilmene, myös muut elimet osallistuivat ennen hallituksen ja yleiskokouksen päätöksentekoa APFTE:n talousarviota koskevien valintojen ja suuntaviivojen (eli allekirjoitettavien markkinointisopimusten) määrittämiseen.

(43) APFTE:n, sen ryhmien ja sen julkisten jäsenten pöytäkirjoista ilmenee, että etusijalle asetettavien, matkailumarkkinointipalvelujen tarjoamisen yhteydessä tehdystä maantieteellisten kohdealueiden valinnasta vastasivat aluksi CCIM ja AMM ja maaliskuusta 2011 lähtien – siis ennen kuin alueelliset julkisyhteisöt tosiasiallisesti maksoivat APFTE:lle varoja – alueelliset julkisyhteisöt ja CCIM (31). Alueelliset julkisyhteisöt ja CCIM olivat sopineet etusijalle asetettavista sopimuksista ennen niiden toimittamista yleiskokoukseen. Maaliskuusta 2011 alkaen menettely on ollut seuraavanlainen: säännöissä mainittujen elinten lisäksi APFTE:llä on muitakin ryhmiä, erityisesti ohjausryhmä (perustettu maaliskuussa 2011) ja rahoitusryhmä, jotka osallistuvat tiiviisti yleiskokoukselle esitettävien markkinointisopimusten valintaan. Ennen rahoitusryhmän perustamista AMM vaikutti merkittävästi APFTE:n allekirjoittamien markkinointisopimusten valintaan. Alueelliset julkisyhteisöt kuitenkin kieltäytyivät hyväksymästä AMM:n valintoja, mikäli niille ei jätettäisi minkäänlaista sananvaltaa. Tämä selittää ohjausryhmän perustamisen (32).

(44) Kysymystä APFTE:n julkisten rahoittajajäsenten todellisesta vaikutuksesta yhdistyksen päätöksentekoon käsitellään yksityiskohtaisesti analysoitaessa rahoitusvaroja ja sitä, voidaanko toimenpiteet katsoa valtion toimenpiteiksi (33).

3.4 Rahoitusvarat

(45) APFTE:n varat koostuvat i) yleiskokouksen määrittämistä jäsenten jäsenmaksuista ja ii) APFTE:n eri jäsenten näiden jäsenmaksujen lisäksi maksamista vuotuisista maksuista tai avustuksista. APFTE:n varat muodostuvat suurimmaksi osaksi APFTE:n jäseninä olevien julkisyhteisöjen vuotuisista maksuista, kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi. APFTE:n jäsenten jäsenmaksut vaikuttavat käytännössä vain vähän sen tuloihin. Jäsenmaksut ovat 50 tai 100 euroa jäsentä kohti vuodessa, ja niiden vuotuinen kokonaismäärä on vuodesta 2010 alkaen ollut enintään 1 550 euroa. Taulukko 3 APFTE:n tulojen alkuperä vuosina 2010–2019 Vuosi 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 (34) 2019 (35) 2010–2019 Paikallisilta julkisyhteisöiltä ja CCIM:ltä saadut tuet euroina (kyseisen yhteisön maksuosuus) Languedoc-Roussillonin aluevaltuusto (nykyisin Occitanien alue) 283 670 550 000 509 024 550 000 446 830 587 696 509 174 355 239 75 000 0 3 866 633 (30 %) (27 %) (25 %) (23 %) (28 %) (36 %) (32 %) (32 %) (34 %) (29 %) Hérault’n departementin valtuusto 283 670 559 746 509 024 550 000 150 000 0 111 092 0 0 0 2 163 532 (30 %) (27 %) (25 %) (23 %) (10 %) (0 %) (7 %) (0 %) (0 %) (16 %) Montpellier’n kuntaliittymä (nykyisin Montpellier Méditerranée Métropole -alue) ja Montpellier’n kaupunki 283 670 730 473 706 524 747 500 644 331 747 500 692 015 505 865 75 000 0 5 132 878 (30 %) (36 %) (35 %) (31 %) (41 %) (46 %) (44 %) (45 %) (34 %) (38 %) Pays de l’Orin kuntaliittymä 85 000 85 000 100 000 119 915 97 574 130 803 110 092 107 250 21 500 0 857 134 (9 %) (4 %) (5 %) (5 %) (6 %) (8 %) (7 %) (10 %) (10 %) (6 %) CCIM (nykyisin Hérault’n kauppa- ja teollisuuskamari) 0 (36) 125 000 212 000 440 000 232 500 150 000 150 000 150 000 51 000 0 1 510 500 (0 %) (6 %) (10 %) (18 %) (15 %) (9 %) (10 %) (13 %) (23 %) (11 %) APFTE:n eri jäsenten jäsenmaksut Jäsenmaksut 50–100 euroa 1 100 50 1 550 1 500 0 600 0 0 0 0 4 800 (0,117 %) (0,002 %) (0,076 %) (0,062 %) (0 %) (0,037 %) (0 %) (0 %) (0 %) (0 %) (0,035 %) (jäsenmaksujen osuus APFTE:n kokonaistalousarviosta) Paikallisilta julkisyhteisöiltä ja CCIM:ltä saadut tuet euroina (ky- seisen yhteisön maksuosuus) APFTE:n kokonaistalousarvio euroina (37) (tuet ja jäsenmaksut) 937 110 2 050 269 2 038 112 2 408 915 1 571 235 1 616 599 1 572 373 1 118 354 222 500 0 13 535 477 Lähde: Ranskan viranomaisten toimittamat tiedot

(46) APFTE:n saama julkinen rahoitus käytettiin pääasiassa APFTE:n ja lentoyhtiöiden välisiin markkinointisopimuksiin liittyviin maksuihin, joista suurin osa – noin 8,5 miljoonaa euroa eli [60–70] prosenttia APFTE:n kokonaistalousarviosta vuosina 2010–2019 (38) – liittyi Ryanairin tai sen tytäryhtiön AMS:n kanssa tehtyihin markkinointisopimuksiin (39).

(47) Lisäksi niiden eri päätösten tarkastelu, joita nämä julkisyhteisöt ovat tehneet hyväksyäkseen APFTE:n talousarvioon tuloutettavat avustuksensa, osoittaa, että nämä yhteisöt määrittävät maksunsa APFTE:n alustavan markkinointiohjelman perusteella. Julkiset rahoittajat ovat määrittäneet ohjelman (40), jonka kyseisen yhdistyksen yleiskokous on sittemmin hyväksynyt ja joka sisältää täsmälliset tiedot APFTE:n varojen käyttötarkoituksesta. Ohjelmissa mainitaan erityisesti ne kohteet, joita markkinointitoimet koskevat (41).

(48) Julkiset rahoitusosuudet maksettiin tukina APFTE:lle APFTE:n ja asianomaisten julkisten yksiköiden kahdenvälisten sopimusten perusteella. Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle suuren osan näistä sopimuksista, tosin ilman niiden liitteitä (42).

(49) Ranskan viranomaisten toimittamista APFTE:n toimintaa koskevista asiakirjoista käy ilmi, että julkiset yhteisöt maksoivat järjestelmällisesti rahoitusosuutensa taulukossa 3 mainituilta varainhoitovuosilta ajankohtana, jolloin markkinointiohjelmasta oli jo päätetty (yhdessä niiden kanssa) ja Ryanairin/AMS:n kanssa tehtyjen markkinointisopimusten jatkosopimukset – joita kuvataan yksityiskohtaisesti johdanto-osan 53 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa – oli jo allekirjoitettu Ryanairin/AMS:n kanssa. Siten: a) AMS:n kanssa vuonna 2010 tehdystä markkinointisopimuksesta (joka oli voimassa 1. heinäkuuta 2010–31. joulukuuta 2011) äänestettiin yleiskokouksessa 16. syyskuuta 2010 ja APFTE allekirjoitti sen samana päivänä. Komission käytettävissä olevat varainhoitovuoden 2010 rahoitussopimukset alueellisten julkisyhteisöjen kanssa allekirjoitettiin vasta vuonna 2011, ja varainhoitovuoden 2011 rahoitussopimukset vasta kesäkuun ja marraskuun 2011 välisenä aikana (43). b) AMS:n kanssa vuonna 2010 allekirjoitettuun markkinointisopimukseen tehdystä Birminghamin reittiä koskevasta lisäsopimuksesta äänestettiin yleiskokouksessa 20. huhtikuuta 2011, ja APFTE allekirjoitti sen 11. huhtikuuta 2011. Komission käytettävissä olevat varainhoitovuoden 2011 rahoitussopimukset alueellisten julkisyhteisöjen kanssa allekirjoitettiin vasta kesäkuun ja marraskuun 2011 välisenä aikana (44). c) Ohjausryhmä päätti 23. syyskuuta 2011 AMS:n kanssa vuonna 2010 tehdyn markkinointisopimuksen jatkamisesta vuodeksi 2012. Asiasta ilmoitettiin yleiskokoukselle sen 19. lokakuuta 2011 pidetyssä kokouksessa (45) (vaikka kokouksen pöytäkirjasta ei ilmene, että yleiskokous olisi äänestänyt asiasta). APFTE:n puheenjohtaja allekirjoitti AMS:lle osoitetun voimassaolon jatkamista koskevan kirjeen 29. syyskuuta 2011. Komission käytettävissä olevat varainhoitovuoden 2012 rahoitussopimukset alueellisten julkisyhteisöjen kanssa allekirjoitettiin vasta huhtikuun ja lokakuun 2012 välisenä aikana (46). d) APFTE allekirjoitti 23. helmikuuta 2013 AMS:n kanssa sopimuksen vuonna 2010 tehdyn markkinointisopimuksen voimassaolon jatkamisesta. Vuoden 2013 talousarvio ja markkinointia koskeva toimintaohjelma, joihin sisältyvät tämän sopimuksen perusteella Ryanairille suoritettavat maksut, hyväksyttiin APFTE:n yleiskokouksessa 4. heinäkuuta 2013 (47). Komission käytettävissä olevat varainhoitovuoden 2013 rahoitussopimukset alueellisten julkisyhteisöjen kanssa allekirjoitettiin vasta huhtikuun ja marraskuun 2013 välisenä aikana (48). e) Vuoden 2014 osalta yleiskokous valtuutti APFTE:n puheenjohtajan allekirjoittamaan uudet markkinointisopimukset Ryanairin kanssa vuonna 2013 järjestetyn tarjouskilpailun jälkeen 27. tammikuuta 2014. APFTE:n puheenjohtaja oli tehnyt kyseiset sopimukset jo 22. marraskuuta 2013. Komission käytettävissä olevat varainhoitovuoden 2014 rahoitussopimukset alueellisten julkisyhteisöjen kanssa allekirjoitettiin vasta helmikuun ja lokakuun 2014 välisenä aikana (49). f) Ryanairin kanssa vuonna 2013 tehtyjen markkinointisopimusten voimassaolon jatkamisesta vuonna 2015 äänestettiin yleiskokouksessa 11. joulukuuta 2014, ja APFTE allekirjoitti jatkosopimuksen 19. joulukuuta 2014. Komission käytettävissä olevat varainhoitovuoden 2015 rahoitussopimukset alueellisten julkisyhteisöjen kanssa allekirjoitettiin vasta kesäkuun ja joulukuun 2015 välisenä aikana (50). g) Ryanairin kanssa vuonna 2013 tehdyn markkinointisopimuksen voimassaolon jatkamisesta vuonna 2016 äänestettiin yleiskokouksessa 30. toukokuuta 2016, ja APFTE allekirjoitti jatkosopimuksen 22. huhtikuuta 2016. Komission käytettävissä olevat varainhoitovuoden 2016 rahoitussopimukset alueellisten julkisyhteisöjen kanssa allekirjoitettiin vasta heinäkuun ja joulukuun 2016 välisenä aikana (51). h) APFTE teki Ryanairin kanssa uudet markkinointisopimukset vuodelle 2017 19. toukokuuta 2017, ja niistä äänestettiin APFTE:n yleiskokouksessa 25. huhtikuuta 2017. Komission käytettävissä olevat varainhoitovuoden 2017 rahoitussopimukset alueellisten julkisyhteisöjen kanssa allekirjoitettiin vasta kesäkuun ja syyskuun 2017 välisenä aikana (52). i) Vuoden 2018 osalta komissiolla ei ole tietoja ajankohdasta, jona vuoden 2017 markkinointisopimusta jatkettiin Ryanairin kanssa, mutta ainoa komission käytettävissä oleva talousarviovarojen jakamista koskeva sopimus eli maaliskuussa 2018 tehty APFTE:n ja Pays de l’Orin kuntaliittymän välinen sopimus koskee Montpellier’n edistämistä Valloniassa, Rheinland-Pfalzissa ja Yorkshiressa, joihin kaikkiin Ryanair liikennöi (53). Vaikuttaa siltä, että APFTE:n yleiskokous hyväksyi vuoden 2018 talousarvion viimeistä kertaa 20. joulukuuta 2017 noudattaakseen APFTE:n voimassa olevia sitoumuksia – myös Ryanairille annettuja sitoumuksia – ennen kuin CCIM:n, alueellisten julkisyhteisöjen ja lentoyhtiöiden väliset sopimussuhteet olivat saaneet uuden oikeudellisen järjestelyn (54).

(50) APFTE:n yleiskokouksen pöytäkirjasta ilmenee lisäksi, että ennen tuen ensimmäistä maksamista APFTE:lle julkisyhteisöt korostivat, että ne halusivat vaikuttaa sellaisiin markkinointisopimuksiin sisältyviin reitteihin, jotka niiden oli rahoitettava ja jotka lentoaseman pitäjä AMM oli tähän asti määrittänyt (55). Näin ollen esimerkiksi APFTE:n ohjausryhmä perustettiin ennen kuin julkisyhteisöt myönsivät APFTE:lle tukia ensimmäistä kertaa.

(51) Lisäksi rahoitussopimusten tarkastelu osoittaa, että alueelliset julkisyhteisöt säilyttivät mahdollisuuden saada varat takaisin tietyin edellytyksin (esimerkiksi jotkut julkisyhteisöt varasivat itselleen oikeuden maksaa varat takaisin, oikeuden suorittaa maksuja suhteessa markkinointiohjelman toteuttamiseen tai oikeuden irtisanoa rahoitussopimus, jos APFTE ei täyttäisi sopimusvelvoitteita eli toteuta yleiskokouksessa äänestettyä markkinointiohjelmaa). Erityisesti: a) Alueen kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätään alueen oikeudesta vaatia tuen palautusta, jos APFTE ei käytä sitä sovittuihin tarkoituksiin, ja mahdollisuudesta irtisanoa sopimus. b) Departementin kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätään oikeudesta palauttaa tuki departementille, jos APFTE käyttää tukea tarkoituksiin, jotka eivät vastaa sopimuksen tarkoitusta. Vuosien 2010, 2011 ja 2012 sopimusten kohteen kuvauksessa mainitaan nimenomaisesti sopimusten tekeminen AMS:n kanssa. Lisäksi sopimuksissa on lauseke, joka antaa departementille mahdollisuuden irtisanoa sopimus, jos APFTE ei täytä sopimusvelvoitteitaan. c) Montpellier’n kuntaliittymän kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätään, että tuki maksetaan suhteessa niiden kuukausien lukumäärään, joiden aikana kohdeohjelmaan kuuluvia toimia toteutetaan, sekä niihin liittyvien laskujen esittämistä vastaan. Lisäksi sopimuksissa asetetaan kuntaliittymän taloudellisen sitoumuksen ehdoksi se, että APFTE täyttää sopimusvelvoitteensa, ja määrätään mahdollisuudesta irtisanoa sopimus. d) Pays de l’Orin kuntaliittymän kanssa tehdyissä sopimuksissa asetetaan julkisyhteisön taloudellisen sitoumuksen ehdoksi se, että APFTE:n täyttää sopimusvelvoitteensa (siinä mainitaan AMS:n/Ryanairin kanssa tehdyt sopimukset siinä nimenomaisesti), määrätään julkisyhteisön oikeudesta vaatia tuen palauttamista ja oikeudesta irtisanoa sopimus siinä tapauksessa, että APFTE ei noudata sopimusvelvoitteitaan. e) Montpellier’n kaupungin kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätään, että APFTE toimittaa julkisyhteisölle toimintakertomuksen, josta käy ilmi APFTE:n tukihakemusta jättäessään esittämien toimenpiteiden täytäntöönpanotilanne. Ranskan viranomaiset eivät ole esittäneet näitä tukihakemuksia, mutta komissio katsoo tapaukseen liittyvien olosuhteiden perusteella, että niihin sisältyy kyseisen varainhoitovuoden markkinointiohjelma. Lisäksi kyseinen julkisyhteisö varaa itselleen oikeuden irtisanoa sopimus, jos APFTE ei täytä sopimusvelvoitteitaan.

4. YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

4.1 Toimenpiteet

(52) Muodollisen tutkintamenettelyn kohteena ovat APFTE:n ja Ryanairin tai sen tytäryhtiön AMS:n väliset markkinointisopimukset. Vuosina 2010–2018 Ryanair/AMS ja APFTE tekivät kolme markkinointisopimuskokonaisuutta.

4.2 16. syyskuuta 2010 tehty sopimus ja sen lisäsopimus ja uusimissopimukset

(53) APFTE teki 16. syyskuuta 2010 eli alle kolme kuukautta perustamisensa jälkeen AMS:n kanssa sopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2010 sopimus’, jonka APFTE:n puheenjohtaja allekirjoitti ilman edeltävää tarjouskilpailua.

(54) Sopimus tehtiin aluksi 1. heinäkuuta 2010 ja 31. joulukuuta 2011 väliselle ajalle.

(55) Tämän sopimuksen ehtojen mukaan AMS sitoutuu tarjoamaan APFTE:lle tiettyjä perusmarkkinointipalveluja Ryanairin verkkosivustolla. Lisäksi sopimuksen ehtojen mukaan ”sopimus perustuu Ryanairin sitoumukseen liikennöidä Montpellier’n alueella: — Frankfurt-Hahnin ja Montpellier’n välillä siten, että lentojen vuoromäärä on neljä lentoa viikossa kesällä ja vähintään kaksi lentoa viikossa talvella; — Bryssel-Charleroin ja Montpellier’n välillä siten, että lentojen vuoromäärä on vähintään kolme lentoa viikossa koko vuoden ajan; — Leeds-Bradfordin ja Montpellier’n välillä siten, että lentojen vuoromäärä on vähintään kaksi lentoa viikossa kesällä” (56).

(56) Sopimuksessa eritellään vuotuinen markkinointipalvelupaketti, jonka AMS sitoutuu toimittamaan APFTE:lle ja josta esitetään yhteenveto a ja b alakohdassa. a) Vuonna 2010 tämä tarjous sisälsi viisi APFTE:n osoittamaa 150 sanan tekstikappaletta, jotka sijoitetaan Ryanairin verkkosivuston osioon ”Destination Montpellier”, otsikon ”Top Five Things to Do” alle, kaksi linkkiä, jotka vievät APFTE:n osoittamalle verkkosivustolle ja jotka sijoitetaan edellä mainittuun ”Destination Montpellier” -osioon, otsikon ”Top fives Things to Do” alle, ja APFTE:n osoittamalle sivustolle vievän linkin Ryanairin www.ryanair.com-kotisivun englantilaisella, saksalaisella, hollantilaisella ja belgialaisella (ranskan- ja hollanninkielisellä) etusivulla 55 päivän ajan. Näiden palvelujen hinnaksi vahvistettiin […] euroa. b) Vuonna 2011 tarjous sisälsi kaikki vuodelle 2010 suunnitellut palvelut, ja lisäksi APFTE:n osoittaman, Ryanairin verkkosivuston ”Discover Europe” -sivulle sijoitetun ”graafisen mainospalkin (200x110px)”, joka näkyy 12 kuukauden ajan, nimeämisen Päivän kohteeksi (teksti, kuva ja APFTE:n osoittama linkki) www.ryanair.com-kotisivun englantilaisella, saksalaisella, hollantilaisella ja belgialaisella (ranskan- ja hollanninkielisellä) etusivulla yhteensä kahden viikon ajaksi. Näiden palvelujen hinnaksi vahvistettiin […] euroa.

(57) Lisäksi sopimuksessa määrätään nimenomaisesti, että AMS:n tarjoamien markkinointipalvelujen hinnat ”liittyvät Ryanairin sitoumukseen liikennöidä Montpellier’n alueelle Frankfurt-Hahnista, Bryssel-Charleroista ja Leeds-Bradfordista (…)”, ja todetaan, että ”jos sitoumusta ei noudateta, hintaa tarkistetaan tekemällä lisäsopimus” (57).

4.3 20. huhtikuuta 2011 tehty lisäsopimus

(58) Sopimusta, joka tehtiin 16. syyskuuta 2010, muutettiin 20. huhtikuuta 2011 tehdyllä lisäsopimuksella, jonka tarkoituksena oli lisätä uusi Birminghamin reitti sopimuksessa jo mainitun kolmen reitin rinnalle.

(59) Lisäsopimuksen ehtojen mukaan se ”perustuu Ryanairin sitoumukseen liikennöidä Montpellier’n alueelle Birminghamin ja Montpellier’n välisellä reitillä siten, että lentojen vuoromäärä on vähintään kaksi lentoa viikossa kesällä”. Siinä määrätään myös, että APFTE hankkii AMS:ltä seuraavat markkinointipalvelut: — Linkki APFTE:n nimeämälle verkkosivustolle, joka esitellään Englannissa näkyvällä www.ryanair.com-kotisivulla kohdassa ”Airports and tourism” 14 päivänä vuodessa; — Nimeäminen ”Päivän kohteeksi” (APFTE:n osoittama teksti, kuva ja linkki) Englannissa näkyvällä www.ryanair.com-kotisivulla yhteensä viikon ajan vuodessa.

(60) Näiden palvelujen hinnaksi vahvistettiin […] euroa. APFTE:n oli tarkoitus maksaa tämä summa […] euron suuruisina kuukausierinä vastaanotettuaan AMS:n laskut kultakin kunkin vuoden huhtikuun ja lokakuun väliseltä kuukaudelta kyseisen lisäsopimuksen soveltamisaikana.

4.4 Ensimmäinen sitoumuskirje vuoden 2010 markkinointipalvelusopimuksen uusimisesta

(61) APFTE lähetti vuoden 2010 sopimuksen uusimista koskevan kirjeen AMS:lle 29. syyskuuta 2011. Kirjeen tarkoituksena oli jatkaa vuoden 2010 sopimusta yhdellä vuodella 1. tammikuuta 2012 ja 31. joulukuuta 2012 välisenä aikana. APFTE sitoutuu omien sanojensa mukaan uusimaan vuoden 2010 sopimuksen seuraavien Ryanairin liikennöimien lentoreittien perusteella: Bryssel-Charleroi, Frankfurt-Hahn ja Leeds-Bradford.

4.5 Toinen sitoumuskirje vuoden 2010 markkinointipalvelusopimuksen uusimisesta

(62) AMS:lle lähetettiin 25. helmikuuta 2013 toinen sitoumuskirje vuoden 2010 sopimuksen uusimisesta. Kyseisen kirjeen tarkoituksena oli jatkaa vuoden 2010 sopimusta yhdellä vuodella 1. tammikuuta 2013 ja 31. joulukuuta 2013 välisenä aikana ”seuraavien Ryanairin liikennöimien lentoreittien perusteella: Bryssel-Charleroi, Frankfurt-Hahn, Leeds-Bradford ja Birmingham” (58).

4.6 22. marraskuuta 2013 tehdyt sopimukset

(63) Vuonna 2010 AMS:n kanssa allekirjoitetun ja myöhemmin, joulukuussa 2013 jatketun markkinointisopimuksen päättymisen lähestyessä, APFTE:n oli pakko kilpailuttaa uusi markkinointisopimus kohde kohteelta noudattaakseen julkisia hankintoja koskevia sääntöjä (59).

(64) APFTE järjesti näin ollen 2. lokakuuta 2013 tarjouskilpailun markkinointipalvelujen ostamiseksi Montpellier’n matkailija- ja taloudellisten virtojen edistämistä varten vuonna 2014.

(65) Tarjouspyynnössä todetaan, että yritysten on tarjottava ”Montpellier’hen suuntautuvien matkailija- ja taloudellisten virtojen edistämispalveluja kaikkien markkinoilla käytettyjen välineiden kautta”. Seuraavassa on lueteltu esimerkkejä välineistä: ”radiokampanjat, televisiokampanjat, viestintä sosiaalisissa verkostoissa (Facebook, Twitter, Youtube, jne.), osallistuminen messuille, näyttelyihin, Montpellier’lle tunnettuutta ja näkyvyyttä lisäävien tapahtumien sponsorointi, ammattilaisten koulutusmatkat, lehdistömatkat toimittajien kanssa” sekä digitaalinen viestintä. Tarjouspyynnön mukaan ”yritysten olisi joka tapauksessa tarjottava verkkosivustollaan linkki APFTE:n verkkosivustolle (go to Montpellier)”. Viimeksi mainittu kriteeri oli ainoa pakollinen kriteeri, joka markkinointipalvelun tarjoajan oli täytettävä.

(66) Tarjouspyynnössä sopimus jaettiin viiteen erään, jotka ovat ”Bryssel-Charleroi”, ”Frankfurt-Hahn”, ”Leeds”, ”Birmingham” ja ”[…]”. Kunkin erän osalta tarjouspyynnössä ilmoitetaan kriteerit, jotka lentoliikennetarjouksen on täytettävä: markkinoille saatettavien paikkojen vuotuinen vähimmäismäärä, saapuvien matkustajien vuotuinen vähimmäismäärä, markkinoiden kausiluonteisuus (vuotuinen vai kausiluonteinen liikennöinti), lentovuorojen viikoittainen vähimmäistiheys ja reitin aloitusajankohta.

(67) On selvää, että tarjouspyynnön tarkoituksena ei ollut valita mitä tahansa verkkomarkkinointipalvelujen tarjoajaa, vaan lentoyhtiöitä, jotka tarjoavat tällaisia palveluja lentoliikennetoimintansa lisäksi ja sitoutuvat lisäksi harjoittamaan lentoliikennetoimintaa Montpellier’n lentoaseman ja kohteiden, joilla eri ”erät” on nimetty, välillä tarjouspyynnössä vahvistettujen kausiluonteisuutta, vuorotiheyttä, saapuvien matkustajien vähimmäismäärää ja reittien aloitusajankohtaa koskevien edellytysten mukaisesti.

(68) ”Bryssel-Charleroi”-, ”Frankfurt-Hahn”-, ”Leeds”- ja ”Birmingham”-nimiset erät ja niihin liittyvät tarjouspyynnössä mainitut vuorojen vähimmäistiheydet vastasivat täsmälleen niitä neljää kohdetta, joita Ryanair oli jo liikennöinyt Montpellier’sta tarjouskilpailua käynnistettäessä.

(69) Ainoastaan erä ”[…]” ei vastannut Ryanairin liikennöimää reittiä, vaan toisen Montpellier’n lentoasemalle liikennöivän lentoyhtiön reittiä, jonka kanssa APFTE oli myös aiemmin allekirjoittanut markkinointisopimuksen. Tämän erän enimmäisarvo, jonka arvioitiin olevan enintään […] euroa vuodessa ilman veroja, oli huomattavasti alhaisempi kuin neljän edellisen erän enimmäisarvo (välillä […] euroa vuodessa ilman veroja ja […] euroa vuodessa ilman veroja erää kohden) (60).

(70) Ryanair oli ainoa yhtiö, joka teki tarjouksen eristä ”Bryssel-Charleroi”, ”Frankfurt-Hahn”, ”Leeds” ja ”Birmingham”.

(71) Ryanairille myönnettiin tarjouskilpailun perusteella neljä erää. Yritys teki APFTE:n kanssa 22. marraskuuta 2013 sopimukset, jäljempänä ’vuoden 2013 sopimukset’, kolmesta ensimmäisestä erästä, joiden kokonaisarvo oli noin […] euroa vuodessa (”Bryssel-Charleroi” […] euron kiinteämääräinen korvaus, ”Frankfurt-Hahn” […] euron kiinteämääräinen korvaus, ja ”Leeds-Bradford” […] euron kiinteämääräinen korvaus).

(72) Sen sijaan neljännestä erästä ”Birmingham” ei tehty sopimusta – virallisesti ”tämän erän toteuttamiseen tarkoitetun rahoituksen puuttuessa” (61). Komissio toteaa tässä yhteydessä, että Ryanair oli lopettanut liikennöinnin Montpellier’n ja Birminghamin välillä marraskuussa 2013.

(73) Ryanairin kanssa tehtyjä vuoden 2013 sopimuksia eristä ”Bryssel-Charleroi”, ”Frankfurt-Hahn” ja ”Leeds” jatkettiin kahdesti, vuoden 2016 loppuun asti. Sopimusten arvo oli noin […] euroa vuodessa: — APFTE uusi 19. joulukuuta 2014 sen puheenjohtajan allekirjoittamilla kolmella kirjeellä Ryanairin kanssa tehdyn markkinointipalvelupaketin vuodeksi 2015 kunkin kolmen kohteen osalta (Bryssel-Charleroi, Frankfurt-Hahn, Leeds-Bradford). Sopimusten arvo oli […] euroa Bryssel-Charleroin, […] euroa Frankfurt-Hahnin ja […] euroa Leeds-Bradfordin osalta. — APFTE uusi toisen kerran 22. huhtikuuta 2016 sen puheenjohtajan allekirjoittamilla kolmella kirjeellä markkinointipalvelupaketin vuodeksi 2016 kunkin kolmen kohteen osalta. Kyseisten sopimusten arvo oli […] euroa Bryssel-Charleroin, […] euroa Frankfurt-Hahnin ja […] euroa Leeds-Bradfordin osalta.

4.7 19. toukokuuta 2017 tehdyt sopimukset

(74) APFTE käynnisti 13. maaliskuuta 2017 uuden tarjouskilpailun Montpellier’n matkailijavirtoja ja liiketoimintaa edistävien markkinointipalvelujen ostamiseksi vuodeksi ja mahdollisuudella niiden jatkamiseen. Tarjouseritelmässä sopimus jaetaan eri eriin, jotka on nimetty eri Euroopan alueiden mukaan. Erät on nimetty sellaisten alueiden mukaan, joiden asukkaisiin kyseisten markkinointipalvelujen on kohdistuttava.

(75) Toisin kuin vuoden 2013 tarjouskilpailussa, tämän uuden tarjouskilpailun tarjouseritelmässä ei nimenomaisesti viitata tiettyihin lentoliikennetoimintoihin tai lentoasemiin, vaan siinä mainitaan seitsemän eri erää, joiden otsikot ovat ”Vallonia”, ”Rheinland-Pfalz”, ”Yorkshire”, ”[…]”, ”[…]”, ”[…]” ja ”[…]”. Komissio toteaa, että erät, joiden otsikko on ”Vallonia”, ”Rheinland-Pfalz” ja ”Yorkshire”, vastaavat alueita, joilla kolme lentoasemaa, joille Ryanair Montpellier’stä liikennöi, sijaitsivat, kun tarjouskilpailu käynnistettiin (62).

(76) Tarjouspyynnössä täsmennetään, että valintaperusteita painotetaan seuraavasti: palvelujen hinta 40 prosenttia ja tekninen arvo 60 prosenttia.

(77) ”Vallonian”, ”Rheinland-Pfalzin” ja ”Yorkshiren” eristä tehtiin kustakin kaksi tarjousta. Ryanair teki tarjouksen kaikista eristä. Kustakin erästä oli olemassa kilpaileva tarjous verkkomarkkinointiyritykseltä (joka ei ole lentoyhtiö), […]. Kustakin erästä tehdyt tarjoukset olivat seuraavat: — ”Vallonian” erä: Ryanair […] euroa, […] […] euroa; — ”Rheinland-Pfalzin” erä: Ryanair […] euroa, […] […] euroa; — ”Yorkshiren”erä: Ryanair […] euroa, […] […] euroa

(78) Kaikki kolme erää myönnettiin Ryanairille, jonka tarjous oli kussakin tapauksessa täsmälleen […] euroa alhaisempi kuin […]. Ranskan viranomaiset eivät ole toimittaneet mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että APFTE olisi pohtinut tätä kahden kilpailevan tarjouksen välistä toistuvaa hintaeroa.

(79) APFTE allekirjoitti Ryanairin kanssa 19. toukokuuta 2017 sopimukset, joiden alustava arvo oli […] euroa (Vallonian, Rheinland-Pfalzin ja Yorkshiren erät kukin osaltaan […] euroa ilman veroja, […] euroa ilman veroja ja […] euroa ilman veroja).

(80) Tarjouseritelmän mukaan kyseessä on ostotilauksiin perustuva sopimus, jossa määrätään markkinointipalvelujen tarjoamisesta ja maksamisesta yksinomaan APFTE:n ostotilausten perusteella. APFTE:n ostotilauksista käy ilmi, että maksut kohdealueittain (Vallonia, Rheinland-Pfalz, Yorkshire) suoritettiin kahdessa vaiheessa: yksi maksu kevät/kesä-kaudesta ja toinen maksu syksy/talvi-kaudesta. Komissio toteaa, että nämä kaudet vastaavat kansainvälisen ilmakuljetusliiton (IATA) määrittämiä kahta siviili-ilmailun kalenterikautta (huhtikuusta syyskuuhun ja lokakuusta maaliskuuhun).

(81) Ryanairin kanssa tehdyt sopimukset ovat ainoat sopimukset, jotka APFTE toteutti tämän tarjouspyynnön perusteella. a) Erien […] ja […] osalta hyväksyttiin […] -yrityksen tarjous, joka oli suurempi kuin […] (tarjous oli hintojen osalta sama, mutta markkinointipalvelujen osalta erilainen). APFTE:n ja […] välinen sopimus oli ostotilauksiin perustuva sopimus. Tarjous oli yhteensä […] euroa näiden kahden erän osalta. Ranskan viranomaisten toimittamista tiedoista kuitenkin ilmenee, että APFTE ei koskaan tehnyt ostotilausta tämän sopimuksen perusteella. b) Erien […] ja […] osalta ainoastaan […] -yritys oli jättänyt tarjouksen (yhteensä […] euroa). APFTE piti eriä kuitenkin tuloksettomina, sillä […] tarjous oli todettu sääntöjenvastaiseksi, koska asiakirja-aineistoon ei ollut sisällytetty yksikköhinnastoa.

4.8 Talousarvio (tuen rahoittamiseen käytettyjen varojen alkuperä)

(82) Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan APFTE maksoi Ryanairille/AMS:lle talousarviostaan seuraavat summat. Taulukko 4 APFTE:n maksut Ryanairille/AMS:lle vuodesta 2010 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2010–2019 Maksut Ryanairille/AMS:lle varainhoitovuonna […] (tosiasialliset maksut suoritettiin vuosina 2010– 2011) […] (tosiasialliset maksut suoritettiin vuosina 2011– 2012) […] (tosiasialliset maksut suoritettiin vuosina 2012– 2013) […] (tosiasialliset maksut suoritettiin vuosina 2013– 2014) […] (tosiasialliset maksut suoritettiin vuosina 2014– 2015) […] (tosiasialliset maksut suoritettiin vuosina 2015– 2016) […] (tosiasialliset maksut suoritettiin vuosina 2016– 2017) […] (tosiasialliset maksut suoritettiin vuoden 2018 ja helmikuun 2019 välisenä aikana) […] (63) […] 856 089 904 APFTE:n talousarvio euroina (ks. myös taulukko 3) 937 110 2 050 269 2 038 112 2 408 915 1 571 235 1 616 599 1 572 373 1 118 354 222 500 0 13 535 477 Lähde: Ranskan viranomaisten toimittamat tiedot

(83) Ranskan viranomaisten mukaan APFTE ei ole maksanut Ryanairille markkinointipalveluista huhtikuun 2019 jälkeen.

4.9 Kuvaus syistä, jotka johtivat menettelyn aloittamiseen

(84) Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 4. heinäkuuta 2018, koska se ei voinut sulkea pois sitä mahdollisuutta, että johdanto-osan 52 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa kuvatut toimenpiteet ovat Ryanairille ja sen tytäryhtiölle AMS:lle myönnettyä valtiontukea.

5. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

5.1 Kantelun tekijä

(85) Kantelun tekijä tukee kantelussaan esittämiä väitteitä, joiden mukaan APFTE on ollut väline valtiontuen siirtämiseksi Ryanairille/AMS:lle.

5.2 Ryanair

(86) Ryanair kiistää komission analyysin. Ryanairin mukaan AMS:n ja Ryanairin tarjoamilla markkinointipalveluilla oli markkinahinta ja ne vastasivat APFTE:n tarpeita. APFTE:n intressi tehdä markkinointisopimuksia oli siis houkutella ulkomaisia matkailijoita, joilla on huomattavaa ostovoimaa ja jotka voivat edistää matkailutoiminnan kehittämistä alueella. Ryanairin mukaan markkinointikustannukset jotka yhtiö itse voisi kustantaa, eivät kohdistuisi nimenomaisesti ulkomaisiin matkailijoihin, koska Ryanair ei ota huomioon matkailusta saatavia tuloja. APFTE:n edun mukaista olisi näin ollen kohdentaa markkinointikustannukset ulkomaisiin matkailijoihin, kun taas Ryanair, jos yhtiö sitoutuisi markkinointikustannuksiin, tavoittelisi yhtä lailla Montpellier’sta matkansa aloittavia ja alueella asuvia matkailijoita. Ryanair totesi myös, että sen lentojen täyttöaste toteutui suurelta osin Ryanairin tuottojen hallinnan (yield management) ansiosta (64).

(87) Toissijaisesti Ryanair kiistää komission päätelmät markkinataloustoimijaperiaatteen sovellettavuudesta käsiteltävänä olevassa asiassa, tuensaajan määrittämisestä, tuen valikoivuudesta ja sen katsomisesta valtion toimenpiteeksi.

(88) AMS ei esittänyt huomautuksia.

5.3 APFTE

(89) APFTE kiistää myöntäneensä minkäänlaista etua Ryanairille. Se luokittelee kiistanalaiset summat markkinahinnan mukaisiksi korvauksiksi, jotka vastaavat suoritetusta palvelusta saatavaa vastiketta. APFTE:n mukaan se toimii palvelujen julkisena ostajana ja toteutetut markkinointitoimet ovat osa Montpellier’n ja sen ympäristön alueellista markkinointia koskevaa kokonaisstrategiaa.

(90) APFTE muistuttaa, että tarjouspyyntöjen kohteena olevista alueista käydään strategisia keskusteluja ja tehdään strategisia valintoja yleiskokouksissa ja hallituksessa. Se päättelee APFTE:n säännöissä kuvattuun toimintatapaan viitaten, että yhdistyksen tekemät päätökset eivät ole valtion toimenpiteitä.

(91) Toissijaisesti, jos komissio kaikkien odotusten vastaisesti pysyy kannassaan APFTE:n toteuttamista julkisista toimenpiteistä Ryanairin hyväksi, APFTE päättelee, että nämä toimenpiteet ovat yhteensopivia lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta vuonna 2005 (65) annettujen suuntaviivojen kanssa.

(92) Lisäksi toissijaisesti, jos komissio kaikkien odotusten vastaisesti päättelee, että Ryanairille ja AMS:lle on myönnetty tukea, APFTE katsoo, että Ryanairin ja AMS:n olisi palautettava ainoastaan näistä palveluista maksetun hinnan ja markkinahinnan välinen erotus, koska nämä palvelut kuuluvat sen mukaan APFTE:n yleisen edun mukaisiin tehtäviin ja koska yhdistys sai niistä selvän tuoton.

5.4 Occitanien alue

(93) Occitanien alue kiistää kantelun aiheellisuuden ja väittää, että APFTE:n toiminta hyödyttää matkailua ja hyödyttää taloudellisesti kaikkia paikallis- ja aluetason toimijoita. Se katsoo, että APFTE pyrkii kehittämään asiakaskuntaa kansainvälisemmäksi ja antaa alan yrityksille mahdollisuuden jatkaa toimintaansa pidemmän ajan.

(94) Se toteaa, että APFTE:ssä päätökset, jotka koskevat sellaisten markkinointikampanjoiden rahoittamista, joita järjestetään matkailunähtävyyden houkuttelevuuden kehittämiseksi, tekee pääasiassa yleiskokous – kullakin jäsenellä on yksi ääni ja päätökset tehdään yleensä kahden kolmasosan määräenemmistöllä.

(95) Occitanien alue lisää, että APFTE:n toiminta toteutetaan tarjouspyyntöinä palveluista, joilla pyritään lisäämään kyseisen alueen näkyvyyttä ja houkuttelevuutta. Nämä kuulemiset olivat avoimia kaikille yrityksille, myös kantelun tekijälle, jotka pystyivät esittämään tarjouseritelmän mukaisen tarjouksen.

5.5 Hérault’n kauppa- ja teollisuuskamari (Hérault’n KTK, ent. CCIM)

(96) Hérault’n KTK katsoo, että toimenpiteillä, jotka APFTE on toteuttanut Montpellier’n alueen markkinoimiseksi Belgian, Alankomaiden, Saksan, Englannin ja […] väestön keskuudessa, on taloudellista merkitystä alueella niiden tuottaman taloudellisen hyödyn ansiosta. Se lisää, että kokoamalla yhteen jäsenensä APFTE vastaa alueen taloudellisen ja matkailuun liittyvän kehityksen tarpeeseen – joka on täysin APFTE:n ja Hérault’n KTK:n toimialaan kuuluva tehtävä.

5.6 Montpellier Mediterranée Métropole -alue

(97) Montpellier Mediterranée Métropole -alue katsoo, että sen alueen kehittämiseksi, talouden tukemiseksi ja työttömyyden torjumiseksi on toteutettava hyökkäävää houkuttelustrategiaa. Se täsmentää, että APFTE on julkisten ja yksityisten kumppanien muodostama voittoa tavoittelematon yhdistys, jonka yhteisenä tavoitteena on toteuttaa toimenpiteitä matkailun edistämiseksi ja kehittämiseksi – viimeksi mainitun hyödyttäessä samanaikaisesti sekä alueiden kehittämiseen liittyviä yleisiä etuja että liiketoiminnan kehittämiseen liittyviä yksityisiä etuja.

(98) Montpellier Méditerranée Métropole -alue katsoo, että APFTE:n tilaamat markkinointipalvelut vastaavat sen todellisia tarpeita ja tavoitteita ja että näistä palveluista on järjestetty edeltäviä tarjouskilpailumenettelyjä, joten tämän perusteella ei voida tehdä valikoivuutta koskevia johtopäätöksiä (Ryanair voitti eräät APFTE:n järjestämistä tarjouskilpailuista). Lisäksi Montpellier Méditerranée Métropole -alue katsoo, että näitä palveluja ei voida pitää tukena yhtäältä edun puuttumisen takia, koska Ryanairin saama korvaus ei ylitä markkinahintoja, ja toisaalta koska toimenpiteitä ei voida pitää valtion toimenpiteinä sen vuoksi, että APFTE:n päätöksissä otetaan huomioon yksityiset rakenteet, jotka edustavat sen jäsenten suurta enemmistöä ja joilla on huomattava päätösvalta.

5.7 […]

(99) APFTE:n jäsen […] katsoo, että yhdistyksessä eri toimialoja edustavat yksityisen sektorin vastuuhenkilöt ja julkisyhteisöjen edustajat voivat vaihtaa ajatuksia. Kyseinen jäsen lisää, että yhdistyksen tekemät päätökset vastaavat alueen kaikkien taloudellisten toimijoiden ja asukkaiden yhteistä etua. Jäsen toteaa, että julkisen ja yksityisen sektorin yhteisillä toimilla voidaan saavuttaa asetetut tavoitteet Montpellier’n kaupungin ja sen ympäristön näkyvyyden ja kehityksen osalta.

5.8 Pays de l’Orin kuntaliittymä (Communauté d’Agglomération de Pays de l’Or)

(100) Pays de l’Orin kuntaliittymä katsoo, että julkisuustoimet, joita APFTE on toteuttanut Montpellier’n alueen edistämiseksi Belgian, Alankomaiden, Saksan ja Englannin väestön keskuudessa, ovat merkityksellisiä alueen kannalta, koska niistä on taloudellista hyötyä ja ne on kohdistettu alueille, joista voi ohjautua huomattavia taloudellisia ja matkailijavirtoja Montpellier’n alueelle.

6. RANSKAN HUOMAUTUKSET

(101) Ranska katsoo, että kyseiset maksut eivät ole valtiontukea. Kun otetaan huomioon APFTE:n säännöissä vahvistettu rakenne ja toiminta, näitä toimenpiteitä ei voida pitää valtion toteuttamina. Lisäksi Ryanairin/AMS:n kanssa tehtyjen sopimusten tarkoituksena oli todellakin edistää aluetta markkinoimalla ja APFTE:n – markkinahintaan – ostama mainonta oli perusteltu toimenpide, joilla edistettiin alueen taloudellista kehitystä. Toimenpide ei antanut Ryanairille etua eikä ollut valikoiva.

7. TUEN ARVIOINTI

7.1 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo

(102) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(103) Toimenpiteen katsominen valtiontueksi edellyttää siis seuraavien kumulatiivisten edellytysten täyttymistä: 1) edunsaaja tai edunsaajat ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä, 2) toimenpide on myönnetty valtion varoista ja se on valtion toteuttama, 3) toimenpide antaa taloudellista etua edunsaajalle tai edunsaajille, 4) etu on valikoiva ja 5) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.1 Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsitteet

(104) Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (66), joka toistetaan valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille vuonna 2014 annettujen suuntaviivojen (jäljempänä vuoden 2014 suuntaviivat) 27 kohdassa (67), lentoyhtiöiden toiminta, joka muodostuu liikennepalvelujen tarjoamisesta matkustajille tai yrityksille, on taloudellista toimintaa.

(105) Koska toimenpiteiden edunsaajat ovat lentoyhtiö ja yksi sen tytäryhtiöistä, jonka lentoyhtiö omistaa kokonaan ja joka tarjoaa markkinointipalveluja, komissio päättelee, että niiden toiminta on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista toimintaa.

7.1.2 Toimenpiteiden luokittelu valtion toimenpiteiksi ja valtion varat

(106) Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohta koskee kaikkea valtion varoista myönnettyä tukea riippumatta siitä, onko tuen myöntänyt valtio vai julkinen tai yksityinen elin, jonka valtio perustaa tai nimeää hallinnoimaan tukea. Tällaisen elimen rahoittama toimenpide on siten valtion toteuttama, koska valtio päättää kyseisen toimenpiteen perustamisesta ja määrittää varojen käytön, hallinnoinnin tai jakamisen edellytykset (68). Tuen valtiollinen luonne käy vielä selkeämmin ilmi, mikäli välittäjä on luokiteltu alueen harjoittaman politiikan ensisijaiseksi välineeksi, se on perustettu toimimaan alueen määrittämän politiikan jatkuvuuden varmistamiseksi ja taloudellisen edun myöntämistä koskevat päätökset liittyvät suoraan kyseessä olevaan alueeseen (69).

7.1.2.1 Toimenpiteiden luokittelu valtion toimenpiteiksi

(107) Komissio päättelee muodollisen tutkintamenettelyn perusteella, että toimenpiteet ovat myös valtion toteuttamia. Markkinointipalvelusopimukset tehtiin yhtäältä Ryanairin tai sen tytäryhtiön AMS:n ja toisaalta APFTE:n välillä osana APFTE:n tavoitetta edistää Ryanairin Montpellier’hen ja sen alueelle kohdistuvia matkailijavirtoja.

(108) Ryanair kiistää APFTE:n päätösten ja toimien johtuvan valtiosta sillä perusteella, että kyseessä on yksityinen yhdistys, jonka jäsenistä suurin osa edustaa yksityissektoria.

(109) Komissio on kuitenkin todennut muodollisen tutkintamenettelyn myötä – Ranskan viranomaisten toimittamista APFTE:n ja sen julkisten jäsenten raporteista ja pöytäkirjoista sekä APFTE:n julkisista lausunnoista – koottujen tosiseikkojen osoittavan selvästi, että vaikka APFTE on yksityinen yhdistys, joka koostuu pääasiassa yksityisen sektorin jäsenistä ja joka tekee päätökset kahden kolmasosan enemmistöllä yleiskokouksessa sääntöjensä mukaisesti, se on tosiasiassa APFTE:n ja CCIM:n jäseninä toimivien alueellisten julkisyhteisöjen väline, jonka avulla niiden oli tarkoitus jatkaa kyseisten tahojen alueelliseen kehityspolitiikkaan liittyvien tavoitteiden toteuttamista.

(110) Komissio on unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (70) mukaisesti päätellyt, että APFTE:n päätösten voidaan katsoa SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla johtuvan (CCIM:n ja asianomaisten paikallisten julkisyhteisöjen välityksellä) Ranskan valtiosta sellaisten todisteiden kokonaisuuden perusteella, jotka osoittavat, ettei yhdistys ole markkinointisopimusten allekirjoittamisen osalta täysin itsenäinen vaan toimii julkisten viranomaisten valvonnassa ja ohjeiden mukaisesti. Näihin todisteisiin kuuluvat muun muassa seuraavat seikat: — CCIM ja paikalliset julkisyhteisöt suunnittelevat APFTE:n julkisten varojen maksamisessa käytettäväksi välineeksi, — APFTE pyrkii yleisen edun mukaiseen tavoitteeseen, — APFTE:n läheiset yhteydet CCIM:ään (ja alueellisiin julkisyhteisöihin), — APFTE:n julkiset jäsenet määrittävät strategiset valinnat, — Julkiset jäsenet rahoittavat APFTE:tä ja valvovat sen talousarvion käyttöä.

a) CCIM ja alueelliset yhteisöt suunnittelivat APFTE:n julkisten varojen maksamisessa käytettäväksi välineeksi

(111) Kuten johdanto-osan 28 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa kuvataan, julkiset tahot suunnittelivat APFTE:n oikeudelliseksi rakenteeksi, jota käytettäisiin julkisten varojen maksamisessa Ryanairille ja muille halpalentoyhtiöille.

(112) Kun APFTE perustettiin CCIM:n aloitteesta, sen todellisena tarkoituksena – joka ilmenee useista Ranskan toimittamista asiakirjoista ja APFTE:n julkisista lausunnoista (71) – oli luoda oikeudellinen järjestely, joka mahdollistaisi julkisten tukien kanavoimisen valituille lentoyhtiöille, erityisesti Ryanairille.

(113) Edellä mainituista asiakirjoista ilmenee, että APFTE:n perustaminen on välitön seuraus siitä, että CCIM on menettänyt Montpellier’n lentoaseman pitäjän aseman, kuten johdanto-osan kappaleessa 26 ja sitä seuraavissa kappaleissa kuvataan. CCIM pyrki löytämään välineen, jonka avulla se voisi jatkaa maksujen suorittamista lentoyhtiöille markkinointisopimuksilla, joita se teki lentoaseman pitäjänä.

(114) CCIM toimi näin ollen erittäin aktiivisesti APFTE:n perustamiseksi, koska se halusi luoda turvallisen oikeudellisen välineen jatkaa julkisten tukien maksamista näiden lentoyhtiöiden kanssa tehtyjen markkinointisopimusten rahoittamiseksi. Nämä seikat käyvät selvästi ilmi APFTE:n ja alueellisten julkisyhteisöjen ensimmäisistä, julkisyhteisölle maksettavien tukien hyväksymisestä tehdyistä päätöksistä, kuten myös CCIM:n päätöksistä (72).

(115) Tästä on osoituksena Languedoc-Roussillonin aluevaltuuston 20. heinäkuuta 2012 päivätty pöytäkirja: ”Montpellier’n lentoaseman hallinnoinnissa tapahtuneen kehityksen vuoksi perustetaan matkailija- ja taloudellisia virtoja edistävä yhdistys (APFTE) jatkamaan Montpellier’n lentoasemalle liikennöivien yhtiöiden kanssa kehitettyä aluetta edistävää toimintaa.” (73).

(116) Näiden markkinointisopimusten luonnetta ja sitä, missä määrin niillä pyrittiin edistämään Montpellier’ta ja sen ympäristöä, tarkastellaan tarkemmin Ryanairille myönnetyn taloudellisen edun olemassaoloa koskevan kysymyksen yhteydessä.

b) APFTE pyrkii yleisen edun mukaisen tavoitteeseen

(117) APFTE:n säännöistä (74) sekä APFTE:n toimintaa koskevista julkisista lausunnoista ja asiakirjoista ilmenee, että APFTE:n tarkoituksena oli jatkaa yleisen edun mukaiseen tavoitteeseen pyrkimistä eli edistää ja kehittää matkailua paikallisten julkisyhteisöjen ja CCIM:n puolesta. Lisäksi APFTE:n perustamista koskevista asiakirjoista ilmenee, että vaikka APFTE on yksityinen yhdistys, sen julkiset jäsenet olivat suunnitelleet sen välineeksi, jonka avulla toteutettiin tiettyjä kyseisten julkisten jäsenten toimia, jotka liittyivät matkailun kehittämiseen (75).

(118) APFTE:tä pidetään näin ollen julkisia hankintoja koskevassa unionin lainsäädännössä tarkoitettuna julkisoikeudellisena laitoksena, koska APFTE oli nimenomaisesti perustettu tyydyttämään yleisen edun mukaisia muita kuin teollisia tai kaupallisia tarpeita, se oli oikeushenkilö ja sen rahoituksesta suurin osa on peräisin viranomaisilta tai julkisilta laitoksilta. Tästä seuraa, että APFTE oli hankintaviranomainen ja että siihen sovellettiin näin ollen julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä hankintasopimuksia tehtäessä (76).

(119) Komissio toteaa, että APFTE oli tietoinen velvollisuudestaan noudattaa julkisia hankintoja koskevia sääntöjä jatkaessaan Ryanairin kanssa vuosina 2013 ja 2017 tehtyjä sopimuksia.

(120) Komissio päättelee tästä, että huolimatta APFTE:n väitteistä, jotka koskevat toimenpiteiden luokittelua valtion toimenpiteiksi ja joissa viitataan erityisesti yhdistyksen yksityisten rakenteiden päätösvaltaan, APFTE ei pitänyt itseään pelkästään yksityisenä järjestönä vaan elimenä, jolle on uskottu yleiseen etuun liittyvä tehtävä – eli paikallisen talouden kehittäminen matkailun avulla – ja jonka tuli noudattaa julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. Komissio pitää tätä seikkaa lisäosoituksena siitä, että APFTE oli ainoastaan oikeudellinen järjestely, jonka tarkoituksena oli helpottaa julkisten varojen maksamista lentoyhtiöille.

c) APFTE:n läheiset yhteydet CCIM:ään (ja alueellisiin julkisyhteisöihin)

(121) APFTE:n perustamiseen, tehtävään, rahoitukseen ja päätöksentekoon liittyvien seikkojen lisäksi muodollisessa tutkintamenettelyssä havaittiin myös muita yhteyksiä APFTE:n ja sen julkisten jäsenten, erityisesti CCIM:n, välillä; CCIM toimi julkisena virkamiehenä Occitanien alueen prefektin alaisuudessa, jolle oli ilmoitettu APFTE:n toiminnasta ja perustamisen syistä Ranskan viranomaisten toimittamien asiakirjojen mukaan.

(122) Ranskan viranomaisten toimittamista asiakirjoista ilmenee, että CCIM on antanut APFTE:lle logistista tukea muun muassa valtuuttamalla APFTE:n ryhmät ja elimet pitämään kokouksensa CCIM:n tiloissa ja tarjoamalla sen markkinointitoimissa käytetyn verkkosivuston APFTE:n käyttöön (77).

(123) Lisäksi, kuten johdanto-osan 39 kappaleessa mainitaan, muodollisesta tutkintamenettelystä ilmenee, että APFTE:n puheenjohtajan toimi on aina annettu henkilöille, jotka toimivat myös CCIM:ssä tai APFTE:n toimintaan osallistuvassa alueellisessa julkisyhteisössä. Komissio havaitsi myös viitteitä siitä, että puheenjohtajan valinnasta vastasivat pääasiassa APFTE:n julkiset jäsenet eivätkä kaikki APFTE:n hallituksen jäsenet, kuten APFTE:n säännöissä määrätään (78). Rahoitusryhmän 15. lokakuuta 2012 tekemän päätöksen yhteenvedosta käy ilmi, että APFTE:n puheenjohtaja – joka oli poissa terveydellisistä syistä ja haluaa erota tehtävästään – ”haluaa, että yhdistyksen entinen puheenjohtaja […] korvaa hänet puheenjohtajana, mikä selittää sen, miksi hallituksen ja yleiskokouksen on nimitettävä kyseinen henkilö varapuheenjohtajaksi yhdistyksen sääntöjen mukaisesti yhdistyksen elinten puheenjohtajana toimimista varten”.

(124) Muodollisessa tutkintamenettelyssä kävi myös ilmi, että CCIM osallistui aktiivisesti ainakin APFTE:n kahden puheenjohtajan väliseen vallanvaihtoon 11. joulukuuta 2012. CCIM:n puheenjohtaja nimittäin järjesti toimikautensa päättävän puheenjohtajan ja APFTE:n uuden puheenjohtajan välisen vallanvaihdon APFTE:n yleiskokouksessa 11. joulukuuta 2012 (79).

(125) Tämä kuvaa APFTE:n ja sen julkisten jäsenten läheisiä yhteyksiä, sillä APFTE:n tosiasiallisen toiminnan perusteella puheenjohtaja ja puheenjohtajisto (yhdessä CCIM:stä ja alueellisista julkisyhteisöistä koostuvan rahoitusryhmän kanssa) vaikuttavat olennaisesti myöhemmin yleiskokoukselle esitettävien APFTE:n talousarvion painopistealueiden määrittämiseen. Lisäksi APFTE:n sääntöjen mukaan puheenjohtaja on valtuutettu tekemään oikeudellisia sitoumuksia APFTE:n puolesta kolmansien osapuolten kanssa, mikä antaa hänelle valtuudet allekirjoittaa ja näin ollen tehdä markkinointisopimuksia lentoyhtiöiden kanssa ja tukisopimuksia paikallisten julkisyhteisöjen kanssa.

(126) Komissio katsoo, että nämä seikat ovat lisäosoitus APFTE:n julkisten jäsenten ratkaisevasta vaikutuksesta yhdistykseen, erityisesti APFTE:n puheenjohtajan nimittämisen osalta. Tämän vaikutuksen johdosta APFTE saattoi jatkaa CCIM:n käynnistämien markkinointisopimusten tekemistä lentoyhtiöiden kanssa.

d) APFTE:n julkiset jäsenet määrittävät strategiset valinnat

(127) APFTE:n säännöissä kuvatusta päätöksentekoprosessista huolimatta CCIM ja paikalliset julkisyhteisöt ovat alusta alkaen ohjanneet yhdistyksen tekemiä valintoja. Vaikka yksityisillä jäsenillä oli yleiskokouksessa kahden kolmasosan enemmistö, niillä ei näin ollen ollut mitään mahdollisuutta vastustaa julkisten tahojen valitsemia strategisia painopistealueita tai vaatia julkisia tahoja hyväksymään niiden strategiset valinnat. Komissio teki tämän päätelmän seuraavien seikkojen perusteella:

(128) Muodollisessa tutkintamenettelyssä kävi ilmi, että APFTE:n strategiset valinnat eli lentoyhtiöiden kanssa tehtävien konkreettisten markkinointisopimusten valinnat olivat tehneet ennalta CCIM:n ja APFTE:n muut julkiset jäsenet ennen markkinointiohjelman esittämistä hallitukselle tai yleiskokoukselle (80). Yksityisillä jäsenillä oli näin ollen vain mahdollisuus ilmaista näkemyksensä, mutta ei päättää yhdistyksen strategisista valinnoista ilman, että julkiset jäsenet olivat asiasta yksimielisiä (81).

(129) APFTE:n elimet ja ryhmät, eli puheenjohtajisto, ohjausryhmä ja rahoitusryhmä (82), jotka määrittävät ennalta yleiskokouksessa hyväksyttävät markkinointisopimukset, koostuvat paikallisten julkisyhteisöjen ja CCIM:n edustajista. Hallintoryhmän (myöhemmin rahoitusryhmän) perustamiseen liittyvistä olosuhteista ilmenee, että sen tarkoituksena oli virallistaa APFTE:n perustamisesta lähtien sovellettu käytäntö eli se, että paikalliset julkisyhteisöt ja CCIM määrittivät ensisijaiset valinnat.

(130) Komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset eivät ole ottaneet kantaa ohjausryhmän ja rahoitusryhmän olemassaoloon tai tehtävään.

(131) Johdanto-osan 33 kappaleessa mainitusta APFTE:n yleiskokouksen perustamiskokouksen pöytäkirjasta ilmenee, että yksityisten jäsenten läsnäolo APFTE:ssä selittyy osittain tarpeella nopeuttaa APFTE:n perustamista.

(132) APFTE:n yleiskokouksen perustamiskokouksen pöytäkirjasta ilmenee myös, että ennen APFTE:n perustamista CCIM ja sen oikeudellinen neuvonantaja sekä asianomaiset paikalliset julkisyhteisöt olivat pyrkineet löytämään sellaisen oikeudellisesti vakaan järjestelyn, joka oikeuttaisi lentoyhtiöille suoritettavien maksujen jatkamisen vuoden 2009 jälkeen, koska ne tiesivät, että kyseisiä maksuja oli vaikea perustella (83). Komissio päättelee näin ollen, että asianomaiset julkiset elimet olivat tietoisesti valinneet APFTE:lle rakenteen, jonka jäsenistä enemmistö oli yksityisiä jäseniä – joilla oli yhdistyksen sääntöjen mukaan mahdollisuus määrittää yhdistyksen päätöksiä (84) – ja jonka avulla ne pystyivät salaamaan CCIM:n ja alueellisten julkisyhteisöjen todellisen vaikutuksen lentoyhtiöille suoritettaviin maksuihin. Yksityisille yrityksille APFTE:n jäsenyydestä ei aiheutunut haittaa: niiden rahoitusosuus oli symbolinen, ja APFTE:n julkisten jäsenten toteuttaman markkinointisopimusten rahoittamisen tarkoituksena oli lisätä alueen taloudelle koituvaa hyötyä.

(133) Saman pöytäkirjan mukaan CCIM:n edustaja (joka valittiin APFTE:n puheenjohtajaksi kyseisessä kokouksessa) selitti APFTE:n yleiskokouksen perustamiskokouksessa läsnä olleille yksityisille jäsenille APFTE:n tarkoitusta eli markkinointisopimusten tekemisen jatkamista lentoyhtiöiden kanssa. Tässä yhteydessä CCIM:n edustaja mainitsi, että on olennaisen tärkeää, että ”yritykset voivat ilmaista näkemyksensä valitusta toimintasuunnitelmasta”. Ilmaisu ”ilmaista mielipiteensä” on ristiriidassa sen todellisen roolin kanssa, jonka CCIM oli varannut yksityisille jäsenille huolimatta niiden enemmistöstä yleiskokouksissa, ja erityisesti sen kanssa, ettei niillä ole todellista päätösvaltaa yhdistyksen strategisissa ja talousarvioon liittyvissä linjauksissa, joista päättäisivät julkiset jäsenet. Tämä tarkoittaa sitä, että tuolloin läsnä olleet APFTE:n yksityiset jäsenet olivat tietoisia siitä, että CCIM ja paikalliset julkisyhteisöt päättäisivät strategisista valinnoista, vaikka viimeksi mainitut voisivat ottaa huomioon myös yksityisten jäsenten ilmaisemat mielipiteet.

(134) APFTE:n pöytäkirjojen analyysi vahvistaa tämän päätelmän: vaikka yksityisten jäsenten ehdotukset olisi otettu huomioon, tämä olisi tehty ainoastaan toissijaisesti eli siinä tapauksessa, että talousarviossa olisi vielä jäljellä budjettikohtia sen jälkeen, kun julkisten jäsenten valitsemat budjettikohdat ja erityisesti Ryanairin liikennöimät lentoreitit, oli rahoitettu (85).

(135) APFTE:n varat on nimittäin aina jaettu siten, että ensisijaisesti on rahoitettu julkisten jäsenten määrittämät hankkeet ja yksityisten osakkaiden ehdotukset on hyväksytty vain toissijaisesti.

(136) Jopa rahoitusryhmä myönsi varoja vain yksimielisesti hyväksyttyihin hankkeisiin, koska rahoittajat määrittivät tietyn vuoden avustusten tarkan määrän valittujen markkinointisopimusten perusteella. Tästä on osoituksena rahoitusryhmässä 29. tammikuuta 2013 käyty keskustelu kohteeseen […] (italialaisen lentoyhtiön liikennöimä) ja kohteeseen […] (norjalaisen lentoyhtiön liikennöimä) liittyvien matkailijavirtojen rahoittamisesta. Näiden virtojen rahoittamista koskeva aloite, jota APFTE:n yksityiset jäsenet olivat ehdottaneet 29. tammikuuta 2013 pidetyssä yleiskokouksessa ja jota eräät julkiset jäsenet sittemmin kannattivat, kaatui, koska kolme suurinta rahoittajaa (Languedoc-Roussillonin aluevaltuuston, Hérault’n departementin valtuuston, Montpellier’n kuntaliittymän) kieltäytyivät lisäämästä rahoitusosuuttaan näiden kahden virran sisällyttämiseksi vuoden 2013 talousarvioon. CCIM, joka oli kiinnostunut näiden virtojen kehittämisestä, korotti näin ollen yksipuolisesti ja poikkeuksellisesti kyseistä vuotta koskevaa tukeaan voidakseen tukea näitä kahta virtaa (86).

(137) APFTE:tä koskevissa päätöksissä ja pöytäkirjoissa ei viitata AMS:n ja Ryanairin kanssa tehtyjen markkinointisopimusten sopimusehtoihin tai täytäntöönpanoon. Nämä sopimukset ovat saaneet jatkuvasti julkista rahoitusta, vuotuisten talousarvioiden epäjohdonmukaisuuksista huolimatta. Tätä rahoitusta ei ole koskaan kyseenalaistettu APFTE:n keskusteluissa, vaikka julkiset jäsenet eivät mitenkään ole perustelleet sen ylläpitämistä. Julkiset jäsenet ovat pelkästään tyytyneet uusimaan sopimukset vuosi vuoden jälkeen ilman lisäselvityksiä ja luonnehtineet sopimuskohteita ”perinteisiksi linjoiksi” tai ”perinteisiksi kohteiksi” tietyissä APFTE:n toimintaa koskevissa asiakirjoissa.

(138) Yleiskokouksen äänestys oli vain muodollisuus APFTE:n asianmukaisen toiminnan perustelemiseksi. Tämä on erityisen ilmeistä varainhoitovuosien 2012, 2013 ja 2014 osalta, jolloin APFTE:n Ryanairin/AMS:n kanssa tekemä sitoumus on jopa edeltänyt strategisten valintojen hyväksymistä yleiskokouksissa: a) Vuoden 2012 talousarvion osalta APFTE:n puheenjohtaja allekirjoitti AMS:lle osoitetun voimassaolon jatkamista koskevan kirjeen 29. syyskuuta 2011. AMS:n kanssa vuonna 2010 tehdyn markkinointisopimuksen jatkamisesta vuonna 2012 oli päätetty aiemmin ohjausryhmässä 23. syyskuuta 2011. Yleiskokoukselle ilmoitettiin asiasta kuitenkin vasta sen 19. lokakuuta 2011 pidetyssä kokouksessa (87) (tämän kokouksen pöytäkirjasta ei kuitenkaan ilmene, että yleiskokous olisi äänestänyt asiasta). b) Vuoden 2013 talousarvion osalta APFTE allekirjoitti 23. helmikuuta 2013 AMS:n kanssa sopimuksen vuodeksi 2010 tehdyn markkinointisopimuksen jatkamisesta vuodeksi 2013. Vuoden 2013 talousarvio ja markkinointiohjelma, joihin sisältyvät kyseisen sopimuksen perusteella Ryanairille suoritettavat maksut, hyväksyttiin APFTE:n yhtiökokouksessa 4. heinäkuuta 2013 (88). c) Vuoden 2014 talousarvion osalta APFTE:n puheenjohtaja oli allekirjoittanut sopimukset Ryanairin kanssa vuonna 2013 järjestetyn tarjouskilpailun jälkeen 22. marraskuuta 2013. Yleiskokous kuitenkin valtuutti APFTE:n puheenjohtajan allekirjoittamaan uudet markkinointisopimukset Ryanairin kanssa vasta 27. tammikuuta 2014.

(139) Komission käytettävissä olevista APFTE:n toimintaa koskevista asiakirjoista ilmenee, että yhdistyksen äänestykset olivat aina yksimielisiä. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että yksityiset jäsenet ovat antaneet hallituksessa ja yleiskokouksessa useita lausuntoja erityisesti markkinatutkimusten laatimisesta sen varmistamiseksi, että rahoitetuista lentoreiteistä on taloudellista hyötyä alueelle. Yksityiset jäsenet eivät kuitenkaan koskaan tosiasiassa vastustaneet yleiskokouksen tai hallituksen käsittelyssä puhemiehistön, ohjausryhmän tai rahoitusryhmän ehdottamia valintoja äänestämällä vastaan. Lisäksi komissio toteaa, että yksityisten jäsenten osallistuminen yleiskokouksiin vähentyi huomattavasti vuosien myötä, kun taas julkisten jäsenten edustajat ovat olleet läsnä lähes jatkuvasti (89). Yksityiset jäsenet tukivat johdonmukaisesti julkisten jäsenten toimintaa, vaikka niiden omia ehdotuksia ei hyväksytty. Tämä johtuu eritoten siitä, että yksityisten jäsenten rahoitusosuus oli symbolinen, kun taas APFTE:n rahoittamien markkinointisopimusten taloudelliset hyödyt olivat parhaimmillaankin positiivisia ja pahimmillaan olemattomia. Näin ollen yksityisten jäsenten ei kannattanut olla eri mieltä APFTE:tä rahoittavien julkisten osakkaiden kanssa.

(140) Lisäksi, kuten johdanto-osan 46 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa selvitetään, julkiset jäsenet ohjasivat APFTE:n strategisia valintoja APFTE:lle suorittamien maksujensa avulla: kaikille APFTE:n jäsenille oli ilmeistä, että markkinointisopimus, joka julkisten jäsenten mielestä ei kuuluisi painopistealoihin, ei saisi rahoitusta niiltä (90).

e) Julkiset jäsenet rahoittavat APFTE:tä ja valvovat sen talousarvion käyttöä

(141) Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa sekä 107 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todetaan APFTE:n rahoitusvarojen laadun osalta, APFTE:n julkiset jäsenet – alueelliset julkisyhteisöt ja CCIM – määrittivät APFTE:n talousarvioon liittyvät valinnat etukäteen määrittämällä APFTE:n markkinointiohjelman, joka sisälsi täsmällisen valikoiman markkinointisopimuksia, ja valvoivat loppuvaiheessa tarkasti APFTE:n tukien käyttöä asettamalla tukiensa ehdoksi sen, että APFTE toteuttaa markkinointiohjelman.

7.1.2.2 Valtion varat

(142) Maksut, jotka APFTE suoritti Ryanairille ja AMS:lle johdanto-osan 52 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa kuvattujen markkinointisopimusten nojalla, suoritettiin APFTE:n yleisestä talousarviosta. Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todetaan, APFTE:tä on sen perustamisen jälkeen rahoitettu lähes yksinomaan ([95–100]-prosenttisesti) alueellisten ja paikallisten julkisten elimien eli Occitanien alueen/Languedoc-Roussillonin aluevaltuuston, Hérault’n departementin, Montpellier Méditerranée Métropole -alueen/Montpellier’n kuntaliittymän, Pays de l’Orin kuntaliittymän, Montpellier’n kaupungin ja CCIM:n/Hérault’n kauppa- ja teollisuuskamarin myöntämillä avustuksilla (91).

(143) Nämä julkiset tahot valvoivat eri tavoin tiiviisti sitä, miten APFTE käytti niiden varoja: a) Kuten johdanto-osan 49 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa kuvataan, yleiskokouksen äänien analyysi, markkinointisopimusten allekirjoituspäivät ja paikallisten julkisyhteisöjen vuotuiset tukimaksut osoittavat, että APFTE:llä ei koskaan ollut käytettävissään sille ennakkoon maksettuja määrärahoja, joita se olisi voinut hallinnoida oman harkintansa mukaan. Julkisyhteisöt ovat aina maksaneet tietyn varainhoitovuoden avustukset sen jälkeen, kun näillä avustuksilla rahoitettavat markkinointisopimukset on tosiasiallisesti määritetty ja allekirjoitettu. Julkisyhteisöt ovat näin ollen aina maksaneet avustuksensa tietäen, mihin niiden varoja tosiasiallisesti käytetään (92). Tämä tarkoittaa sitä, että ne olisivat voineet kieltäytyä allekirjoittamasta rahoitussopimuksia APFTE:n kanssa, jos ne eivät olisi hyväksyneet yhdistyksen tekemää valintaa. Tämä tarkoittaa kuitenkin sitä, että APFTE:llä ei yhdistyksenä ollut käytettävissään omia määrärahoja, vaan sen oli pyydettävä julkisia jäseniä maksamaan avustuksensa sen jälkeen, kun täsmälliset talousarviota koskevat valinnat, jotka julkiset jäsenet itse määrittivät rahoitusryhmän ehdotusten perusteella, oli tehty. Komissio päättelee näin ollen, että tämän käytännön vaikutuksena (ellei tavoitteena) oli estää APFTE:n yksityisiä jäseniä äänestämästä yleiskokouksessa sellaisista talousarviota koskevista valinnoista, jotka eivät sopineet APFTE:n julkisille jäsenille. Tämä käytäntö antoi julkisille jäsenille mahdollisuuden valvoa tehokkaasti APFTE:n talousarvion käyttöä. b) Lisäksi johdanto-osan 51 kappaleessa esitetty rahoitussopimusten analyysi osoittaa, että APFTE:n julkiset jäsenet varmistivat useilla erilaisilla sopimusehdoilla, että niiden avustukset käytettiin niiden strategisiin valintoihin, jotka vahvistettiin kunkin varainhoitovuoden osalta APFTE:n markkinointiohjelmassa, jonka sisällöstä ne päättivät (93), mikä esti yksityisiä jäseniä päättämästä itsenäisesti talousarviota koskevista valinnoista. c) Koska APFTE:n puheenjohtajat, joilla oli valtuudet allekirjoittaa markkinointisopimuksia Ryanairin/AMS:n kanssa sekä rahoitussopimuksia rahoittajajäsenten kanssa, olivat kaikki sidoksissa näihin rahoittajajäseniin (eli CCIM:ään tai Occitanien alueeseen) (94), APFTE:n julkiset jäsenet pystyivät valvomaan erityisen tiiviisti APFTE:n taloudellisia sitoumuksia ja avustusten maksamista APFTE:lle.

(144) APFTE:n julkisilla jäsenillä oli siten tiivis määräysvalta APFTE:lle myönnettyihin varoihin aina siihen asti, kunnes ne välitettiin lopullisille edunsaajilleen. Näin ollen kyseiset varat pysyvät valtion varoina, kunnes APFTE siirtää ne Ryanairille tai AMS:lle.

(145) Kuten edellisessä luvussa, joka koskee toimenpiteiden luokittelua valtion toimenpiteiksi, esitetään yksityiskohtaisemmin, komissio pitää APFTE:tä yksityisoikeudellisena yksikkönä, jonka asianomaiset julkiset tahot ovat perustaneet myöntämään ja hallinnoimaan julkisista varoista lentoyhtiöille suoritettavia maksuja (95).

(146) Yksityisten jäsenten jäsenmaksuista koostuva osuus APFTE:n talousarviosta (alle [0–5] prosenttia APFTE:n talousarviosta, kuten taulukossa 3 esitetään) oli osa samaa kassavirtaa kuin julkisten jäsenten APFTE:lle suorittamat maksut. Koska nämä maksut on sisällytetty APFTE:n talousarvioon, jonka käyttö oli täysin valtion (eli APFTE:n julkisten jäsenten) valvonnassa, kuten tässä luvussa ja seuraavassa luvussa kuvataan, komissio pitää kyseisiä jäsenmaksuja myös valtion varoina (96).

7.1.2.3 Päätelmät

(147) Näiden seikkojen perusteella komissio päättelee, että CCIM ja asianomaiset paikalliset julkisyhteisöt olivat suunnitelleet APFTE:n ja käyttäneet sitä alusta alkaen pelkkänä välineenä, jonka avulla ne maksoivat julkisia varoja Ryanairille ilman, että yhdistykselle tai sen yksityisille jäsenille jätettiin lainkaan omaa harkintavaltaa. APFTE:n toimet ja päätökset luokitellaan näin ollen valtion toimenpiteiksi.

(148) Nämä huomautukset vahvistavat menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (97) mainitut Languedoc-Roussillonin alueellisen tilintarkastuskamarin (Chambre Régionale des Comptes de Languedoc-Roussillon) yksittäisiin selvityksiin sisältyvät lausunnot, joiden mukaan APFTE oli todellisuudessa vain markkinointisopimusten rahoittamiseen tarkoitettujen julkisten varojen keräämisen väline.

(149) Näin ollen komissio katsoo, että toimenpiteet on luokiteltava valtion toimenpiteiksi ja että Ranska on myöntänyt ne valtion varoista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

7.1.3 Taloudellinen etu

(150) Sen arvioimiseksi, onko valtion toimenpide tukea, on määritettävä, saako edunsaajayritys sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (98).

(151) On analysoitava, voidaanko kyseisiin sopimuksiin soveltaa markkinataloustoimijaperiaatetta ja, jos voidaan, ovatko sopimukset periaatteen mukaisia.

7.1.3.1 Ryanairin ja AMS:n saaman taloudellisen edun tarkastelu yhdessä

(152) Niiden sopimusten osalta, jotka on tehty yhtäältä APFTE:n ja toisaalta AMS:n tai Ryanairin välillä, komission on aluksi pohdittava, onko Ryanairia ja sen tytäryhtiötä AMS:ää tarkasteltava erikseen vai yhdessä niiden saaman taloudellisen edun määrittämiseksi.

(153) Komissio toteaa, että AMS on Ryanairin kokonaan omistama tytäryhtiö. Lisäksi komissio toteaa, että AMS perustettiin vain tarjoamaan markkinointipalveluja Ryanairin verkkosivustolla eikä se harjoita muuta toimintaa (99).

(154) Lisäksi AMS näyttää olevan korvattavissa Ryanairilla AMS:n ja APFTE:n välisissä sopimussuhteissa. APFTE oli alun perin tehnyt markkinointisopimuksen AMS:n kanssa (vuoden 2010 sopimus). Tämän jälkeen vuosien 2013 ja 2017 sopimukset tehtiin suoraan APFTE:n ja Ryanairin välillä.

(155) Lisäksi AMS:n kanssa tehdyn markkinointipalvelusopimuksen kohdetta koskevassa artiklassa sopimuksen todetaan ”perustuvan siihen, että Ryanair on sitoutunut liikennöimään tiettyjä reittejä Montpellier’n alueella” (100).

(156) Kaikista näistä syistä komissio katsoo Ryanairin ja AMS:n olevan yhdessä kyseessä olevien toimenpiteiden ainoa edunsaaja (101).

7.1.3.2 Markkinointisopimusten tapauskohtainen arviointi

(157) Ranskan mukaan APFTE on toiminut sellaisten palvelujen julkisena ostajana, joiden avulla se on voinut täyttää sille uskotut yleisen edun mukaiset tehtävät. Ranskan mukaan markkinointisopimukset eivät siis missään tapauksessa liittyneet lentoasemasopimuksiin, ja niiden tarkoituksena oli edistää alueen taloudellista kehitystä ja houkutella matkailijoita.

(158) Ranska ei ole esittänyt mitään näyttöä siitä, että markkinointipalvelusopimusten tekemistä koskeva päätös olisi perustunut konkreettisiin taloudellisiin arviointeihin Ryanairin/AMS:n kanssa tehtyjen sopimusten tulevan kannattavuuden tai niistä koituvan taloudellisen hyödyn määrittämiseksi – ei pelkästään markkinointisopimusten eikä lentoasemapalvelusopimusten yhteydessä tehtyjen markkinointisopimusten osalta.

(159) Ryanair ei ottanut selvää kantaa APFTE:n kanssa tehtyjen markkinointisopimusten ja AMM:n kanssa tehtyjen lentoasemapalvelusopimusten yhteiseen tai erilliseen arviointiin, vaan on väittänyt, että kummassakaan tapauksessa Ryanairia/AMS:ää ei pitäisi pitää tuensaajana.

(160) Toisin kuin useimmissa muissa viimeaikaisissa asioissa, joista komissio on tehnyt Ryanairia koskevia valtiontukipäätöksiä, komissio ei ole tässä tapauksessa päätellyt, että markkinointisopimusten ja lentoasemapalvelusopimusten välillä olisi yhteys seuraavista syistä.

(161) Ensinnäkin nämä erityyppiset sopimukset tekivät kaksi erillistä, eri tehtäviä hoitavaa oikeushenkilöä, nimittäin AMM ja APFTE (102), eikä niitä voida pitää yhtenä taloudellisena yksikkönä.

(162) Vaikka ei ole poissuljettua, että molemmat sopimustyypit liittyivät toisiinsa niin kauan kuin CCIM oli lentoaseman toimiluvan haltija ja teki kyseisiä erityyppisiä sopimuksia Ryanairin/AMS:n kanssa, tämä mahdollinen yhteys on lakannut, kun AMM aloitti lentoaseman hallinnoinnin vuonna 2009. Kuten johdanto-osan 28 kappaleessa todetaan, 24. kesäkuuta 2010 pidetyn APFTE:n yleiskokouksen perustamiskokouksen pöytäkirjasta käy ilmi, että CCIM käynnisti asianosaisten paikallisten julkisyhteisöjen tukemana APFTE:n perustamisen ja rahoittamisen voidakseen jatkaa markkinointisopimusten tekemistä halpalentoyhtiöiden kanssa sen jälkeen, kun CCIM menetti Montpellier’n lentoaseman toimiluvan haltijan asemansa. Näissä olosuhteissa CCIM ei enää halunnut ottaa markkinointisopimuksiin liittyviä taloudellisia ja oikeudellisia riskejä ja oli pyytänyt asianosaisia alueellisia julkisyhteisöjä osallistumaan suoraan lentoyhtiöille suoritettaviin markkinointimaksuihin (jotka CCIM oli tähän asti rahoittanut suoraan, koska eri julkisyhteisöjen kanssa tehdyt kahdenväliset rahoitussopimukset saatiin viimeisteltyä vasta myöhemmin) (103).

(163) Vaikka APFTE:n julkiset jäsenet ovat myös lentoaseman osakkeenomistajia, niiden osallistuminen markkinointisopimusten rahoitukseen ei ole missään suhteessa niiden osakeomistukseen lentoasemalla (104). Vaikka esimerkiksi Ranskan valtio omistaa 60 prosenttia AMM:n pääomasta, Ranskan valtio ei ole APFTE:n jäsen eikä osallistu sen talousarvion rahoittamiseen. CCIM, joka omistaa 25 prosenttia AMM:n pääomasta, osallistui APFTE:n kokonaistalousarvion rahoittamiseen vain [10–20] prosentilla vuosina 2010–2019. Loput APFTE:lle vuosina 2010–2019 maksetuista tuista – eli [80–90] prosenttia – tulevat yhteisöiltä, jotka omistavat vain 15 prosenttia AMM:n pääomasta. Taulukko 5 APFTE:n julkisten jäsenten osuuden vertaaminen niiden osakeomistukseen AMM:ssä Languedoc-Roussillonin aluevaltuusto (nykyisin Occitanien alue) Hérault’n departementin valtuusto Montpellier’n kuntaliittymä (nykyisin Montpellier Méditerranée Métropole -alue) ja Montpellier’n kaupunki Pays de l’Orin kuntaliittymä CCIM (nykyisin Hérault’n kauppa- ja teollisuuskamari) Ranskan valtio (kansallisella tasolla) Osallistuminen APFTE:n rahoitukseen (2010–2019) (%) [20–30] [10–20] [30–40] [0–10] [10–20] Osakeomistus AMM:ssä (%) 6,5 7 0,5 (105) 1 25 60

(164) Näistä eri seikoista ilmenee, että APFTE:n julkisten jäsenten osallistuminen markkinointisopimusten rahoitukseen ei ole missään suhteessa niiden osakeomistukseen AMM:ssä. Jos markkinointisopimukset lisäisivät lentoasemasopimukseen liittyviä tuloja, APFTE:n julkiset jäsenet voisivat saada vain 40 prosenttia näistä lisätuloista, vaikka ne olisivat rahoittaneet [95–100] prosenttia markkinointimenoista. APFTE:n kunkin julkisen jäsenen yksilöllinen tilanne on myös hyvin erilainen ja vielä heikompi APFTE:n kolmen suurimman rahoittajan osalta – alue (6,5 prosenttia AMM:n pääomasta), departementti (7 prosenttia AMM:n pääomasta) ja Montpellier Méditerranée Métropole -alue (0,5 prosenttia AMM:n pääomasta) – jotka rahoittivat yhteensä [80–90] prosenttia (106) APFTE:n talousarviosta (107).

(165) Lisäksi edellä mainitusta 24. kesäkuuta 2010 päivätystä pöytäkirjasta käy ilmi, että tehdessään markkinointisopimuksia APFTE ja sen jäsenet toimivat alueellisen talouden edistämiseksi, ottaen huomioon markkinointisopimusten mahdolliset taloudelliset vaikutukset alueelle ja erilaisille paikallisille yrityksille, eivätkä lentoaseman pitäjän (edes vähemmistöosakkaan) tai muiden sopimusten taloudellisista vaikutuksista suoraan hyötyvien yritysten hyväksi.

(166) Aluepoliittisia näkökohtia ei kuitenkaan oteta huomioon analysoitaessa, toimiiko julkinen yksikkö markkinataloustoimijana. Muodollisessa tutkintamenettelyssä ei myöskään ilmennyt mitään näyttöä siitä, että APFTE:n julkisten jäsenten osallistumisella markkinointisopimuksiin olisi pyritty lisäämään APFTE:n julkisten jäsenten lentoaseman toiminnasta saamia tuloja esimerkiksi maksamalla osinkoa tai muuta AMM:n maksamaa hyvitystä, jolla huomioitaisiin markkinointisopimusten mahdollinen myönteinen vaikutus lentoaseman tuloihin.

(167) Komissio päättelee edellä esitettyjen seikkojen perusteella, että AMM:n tekemien lentoasemapalvelusopimusten ja APFTE:n tekemien markkinointisopimusten väliset yhteydet eivät riitä perusteeksi näiden kahden sopimustyypin yhteiselle analyysille. Komissio on näin ollen analysoinut markkinointisopimuksia erikseen.

(168) Näin ollen ja kun otetaan huomioon, ettei APFTE:tä voida pitää lentoaseman pitäjänä, valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille annettujen vuoden 2014 suuntaviivojen mukaista kannattavuuden lisääntymiseen perustuvaa menetelmää (108) ei voida missään tapauksessa soveltaa kyseessä oleviin sopimuksiin.

7.1.3.3 Markkinataloustoimijaperiaatteen sovellettavuus

(169) Sen arvioimiseksi, onko valtion toimenpide tukea, on määritettävä, saako edunsaajayritys sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisten markkinoilla sovellettavien ehtojen mukaan (109).

(170) Ranskan mukaan APFTE katsoo, että kyseiset maksut eivät ole valtiontukea, koska APFTE maksoi Ryanairille/AMS:lle korvauksen, joka vastasi tarjouskilpailun perusteella ostettujen palvelujen markkinahintaa. APFTE:n mukaan ostetut palvelut vastasivat myös APFTE:n tarpeita ja sen yleisen edun mukaisia tehtäviä eli matkailun edistämistä tai jopa alueellisen talouden kehittämistä. APFTE on siten toiminut julkisen ostajan tavoin yleisen edun mukaisen tavoitteensa saavuttamiseksi. APFTE:n mukaan tässä yhteydessä ei ole tarpeen tehdä kannattavuusanalyysiä APFTE:n tasolla. APFTE:n mukaan markkinointisopimuksista ei koitunut taloudellista etua Ryanairille tai AMS:lle.

(171) Ryanair esittää samat perustelut.

(172) Markkinataloustoimijaperiaatteen sovellettavuuden osalta on muistutettava, että kyse ei ole mistä tahansa markkinataloustoimijasta vaan APFTE:n tilanteessa olevasta markkinataloustoimijasta.

(173) Sen vuoksi on tarpeen analysoida markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamisalaa APFTE:n osalta.

(174) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä annetun komission tiedonannon (jäljempänä ’valtiontuen käsitteestä annettu tiedonanto’) johdanto-osan 77 kappaleessa todetaan seuraavaa (110): ”[…] otetaan huomioon ainoastaan edut ja velvollisuudet, jotka liittyvät valtion rooliin talouden toimijana, ja valtioon julkisen vallan käyttäjänä liittyvät edut ja velvollisuudet jätetään huomiotta”, mikä sulkee pois muun muassa yleiseen etuun, kuten aluekehitykseen, liittyvien näkökohtien huomioon ottamisen.

(175) APFTE:n sääntöjen mukaan sen tarkoituksena on ”matkailun, mukaan lukien liikematkailun, edistäminen ja kehittäminen alueella markkinoinnin, verkossa esitettävien mainosten ja markkinointipalvelujen ostamisen tai kaikenlaisten muiden mainosvälineiden, kuten messuille osallistumisen, avulla kansainvälisten asiakkaiden houkuttelemiseksi”. APFTE:n puheenjohtajiston jäsenten julkisista lausunnoista sekä sen pöytäkirjoista ja muista sen toimintaan liittyvistä asiakirjoista ilmenee myös, että APFTE pyrkii aluepoliittiseen tavoitteeseen (111).

(176) Ranskan viranomaisten toimittamista APFTE:tä koskevista pöytäkirjoista ja muista asiakirjoista ilmenee myös, että APFTE toimi yksinomaan julkisena viranomaisena – erityisesti alueellisen talouden kehittämiseksi – tehdessään markkinointisopimuksia Ryanairin/AMS:n kanssa.

(177) Markkinointisopimusten alueellisen matkailun kehittämiseen liittyviä etuja, eli alueelle kohdistuvan matkailun mahdollisesti tuottamia tuloja, ei voida ottaa huomioon mahdollisessa markkinataloustoimijaa koskevien kriteerien täyttämistä koskevassa tarkastelussa.

(178) Käsiteltävänä olevassa asiassa komissiolla ei ole mitään näyttöä siitä, että APFTE tai sen julkiset rahoittajajäsenet olisivat laskeneet markkinataloustoimijan tavoin saavansa markkinointisopimusten allekirjoittamisen kautta muuta kuin alueen matkailualan kehittämiseen liittyvää taloudellista hyötyä – esimerkiksi sijoitetun pääoman tuottoa –, mikä johtuu täysin sen (ja julkisten rahoittajien) roolista julkisena viranomaisena.

(179) APFTE ei hyödy mahdollisesta Montpellier’n lentoaseman pitäjän liikenteen kasvuun liittyvästä tulojen kasvusta. APFTE ei ole Montpellier’n lentoaseman pitäjä, ja APFTE:tä rahoittavat jäsenet ovat Montpellier’n lentoaseman vähemmistöosakkaita (40 prosentin osuudellaan). Ranskan viranomaiset eivät ole tuoneet esiin mahdollisia etuja, jotka liittyisivät lentoaseman tulojen kasvuun, josta sellaiset AFPTE:n jäsenet, jotka ovat myös Montpellier’n lentoaseman osakkaita, voisivat hyötyä. Tällaisten mahdollisten hyötyjen arvioimiseksi ei laadittu liiketoimintasuunnitelmaa ennen kuin päätökset Ryanairin kanssa allekirjoitettavista markkinointisopimuksista tehtiin. Jos markkinointisopimusten tavoitteena ja/tai seurauksena on matkustajamäärän kasvu, vähemmistöosakkaiden, joilla on hallussaan 40 prosenttia lentoaseman osakkeista, ei olisi järkevää rahoittaa [95–100] prosenttia markkinointisopimuksista. Lisäksi kukin lentoaseman vähemmistöosakas osallistuu markkinointisopimusten rahoitukseen sen mukaan, mikä sen osuus lentoasemalla on (112), mikä auttaa osoittamaan, että markkinointisopimusten allekirjoittamista koskevilla päätöksillä ei ole taloudellista yhteyttä APFTE:n tiettyjen jäsenten osakasasemaan. Päätelmänä voidaan todeta, että APFTE allekirjoitti markkinointisopimukset Ryanairin kanssa yksinomaan yleiseen etuun liittyvissä tarkoituksissa APFTE:n ja sen julkisten jäsenten näkökulmasta katsoen, koska nämä eivät saaneet mitään voittoa taloudellisina toimijoina.

(180) Lisäksi kuten 7.1.3.4 jakson a kohdassa esitetään, komissio katsoo, että APFTE:n suorittama markkinointipalvelujen osto ei vastannut todelliseen tarpeeseen, vaan sen tarkoituksena oli tukea Montpellier’n lentoasemalle liikennöitäviä Ryanairin lentoja. Näin ollen komissio katsoo, että markkinataloustoimijatestiä ei voida soveltaa (113). Lisäksi kuten 7.1.3.4 jakson b kohdassa todetaan, APFTE:n Ryanairille/AMS:lle markkinointipalveluista maksamat hinnat eivät ole tavanomaisten markkinaehtojen mukaisia. Markkinataloustoimijatestin ehdot eivät siksi olisi täyttyneet siinä tapauksessa, että sitä olisi sovellettu.

(181) Komissio toteaa myös, että toimenpiteestä ei katsota aiheutuvan etua, jos valtion toimenpide on kompensaatiota, joka edustaa vastinetta palveluista, joita suorittavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vastaavat yritykset julkisen palvelun velvoitteiden suorittamiseksi, siten, että kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua ja että kyseinen toimenpide ei näin ollen aseta kyseisiä yrityksiä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin (114). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa mikään ei kuitenkaan viittaa siihen, että Ryanairiin sovellettiin julkisen palvelun velvoitteita.

7.1.3.4 APFTE:n Ryanairille/AMS:lle antaman edun määrittäminen

(182) Muodollisesta tutkintamenettelystä ilmenee, että markkinointisopimusten perusteella suoritetut maksut ovat luonteeltaan samanlaisia kuin tuet, joita viranomainen myöntää lentoyhtiölle lentoliikennepalvelujen tarjoamiseksi lentoasemalla. Komissio päätteli näin ollen, että APFTE:n Ryanairille ja AMS:lle suorittamia maksuja on tarkasteltava pelkkinä tukina, joilla vähennetään kustannuksia, joita Ryanairille aiheutuu Montpellier’hen liikennöitävästä reittiliikenteestä, ja jotka näin ollen antavat Ryanairille taloudellista etua.

(183) Määrittääkseen, saiko Ryanair/AMS etua, komissio tarkasteli kaikkia tämän asian kannalta merkityksellisiä seikkoja valtiontuen käsitteestä annetun tiedonannon mukaisesti. Poikkeukselliset olosuhteet voivat esimerkiksi oikeuttaa sen, että viranomaisen suorittamaa tavaroiden tai palvelujen ostamista edes markkinahintaan ei pidetä markkinaehtojen mukaisena erityisesti silloin, kun kyseisen palvelun osto ei vastaa viranomaisten todellisia tarpeita (115).

(184) Komissio päätteli muodollisen tutkintamenettelyn aikana esiin tulleiden todisteiden kokonaisuuden perusteella, että markkinointipalvelujen ostaminen Ryanairilta ei vastannut APFTE:n todellista tarvetta. Tämä riittää osoittamaan, että Ryanairille on koitunut etua tämän tutkimuksen kohteena olevista toimenpiteistä.

(185) Muodollisessa tutkintamenettelyssä ei myöskään voitu vahvistaa Ryanairin/AMS:n ja Ranskan viranomaisten väitettä, jonka mukaan markkinointipalvelut oli ostettu markkinahintaan.

a) APFTE:llä ei ole todellista tarvetta ostaa markkinointipalveluja Ryanairilta/AMS:ltä

(186) Ranska, APFTE, CCIM, huomautuksia esittäneet paikalliset julkisyhteisöt ja Ryanair esittivät väitteen, jonka mukaan APFTE oli paikallista matkailua edistävä yhdistys, joka oli ostanut markkinointipalveluja Ryanairilta markkinahintaan.

(187) Ryanairin saaman edun olemassaoloa koskevan komission analyysin ytimessä on kysymys siitä, tarvitsiko APFTE todella Ryanairilta/AMS:ltä ostettuja markkinointipalveluja saavuttaakseen yleiseen etuun liittyvän tavoitteensa, joka on Montpellier’n kaupungin ja sen ympäristön markkinoi