ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Saksaa koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Saksan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Saksan makrotaloudessa on epätasapainoja. Pitkään jatkunut suuri vaihtotaseen ylijäämä vaikuttaa muihin maihin ja kertoo vaimeista investoinneista suhteessa säästämiseen sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Ylijäämä, joka on paljolti peräisin liiketoimista unionin ulkopuolisten maiden kanssa, on hieman kaventunut vuoden 2016 jälkeen. Ylijäämän odotetaan vähitellen pienenevän kotimaisen kysynnän päästessä vauhtiin tulevina vuosina, mutta se säilyy ennustejaksolla silti historiallisen suurena. Vaikka kasvu perustuu aiempaa enemmän kotimaiseen kysyntään, sekä kulutus että investoinnit ovat edelleen vähäisiä suhteessa BKT:hen. Kuitenkin taloussuhdanne on myönteinen, rahoitusta olisi saatavilla ja infrastruktuuriin olisi investoitava. Lisäksi näihin investointeihin olisi riittävästi julkistalouden liikkumavaraa. Vaikka julkisia investointeja on pyritty jossain määrin lisäämään, kyseisten investointien suhdetta BKT:hen ei ole vielä saatu pysyvälle kasvu-uralle. Myös muita aloja koskevien suositusten täytäntöönpanossa saavutettu edistys on ollut vähäistä.
(3)

Espanjaa koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Espanjan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti suuri sekä yksityinen että julkinen ulkomainen ja kotimainen nettovelka on edelleen haavoittuvuustekijä tilanteessa, jossa työttömyysaste on korkea, ja tämä tilanne vaikuttaa muihin maihin. Ulkoisen tasapainon palauttaminen etenee, koska vaihtotase on ollut ylijäämäinen vuodesta 2013. Taustalla on kaupan alan suorituskyvyn rakenteellinen paraneminen. Ulkomainen nettovelka on kuitenkin edelleen suuri. Myös yksityisen sektorin velan vähentäminen etenee suotuisten kasvuolosuhteiden tukemana, mutta tarvetta velan vähentämiseen on edelleen. Aiempaa terveempi rahoitusala tukee talouden toimeliaisuutta. Vaikka BKT:n nimelliskasvu on ollut vahvaa, julkistalouden velkasuhde pienenee hitaasti. Työttömyysaste laskee edelleen nopeasti, mutta on edelleen hyvin korkea, ja työmarkkinoiden voimakas segmentoituneisuus estää työvoiman tuottavuuden nopeamman kasvun. Uudistusvauhti oli nopeaa vuosina 2012–2015, minkä jälkeen edistyminen suositusten täytäntöönpanossa on ollut vähäisempää. Tämänhetkinen taloustilanne tarjoaa myös tilaisuuden vielä tarvittavien uudistusten toteuttamiseen Espanjan talouden sietokyvyn parantamiseksi ja tuottavuuden kasvun edistämiseksi.
(8)

Useita vuosia jatkuneen asuntojen hintojen huomattavan nousun seurauksena on syntymässä yliarvostusriskejä, erityisesti suurimmilla kaupunkialueilla. Euroopan järjestelmäriskikomitea on varoittanut kahdeksaa unionin jäsenvaltiota, joista yksi on Tanska, asuntokiinteistösektorin keskipitkän aikavälin haavoittuvuustekijöistä, jotka johtuvat asuntojen hintojen noususta ja kotitalouksien suuresta velkaantuneisuudesta. Kotitalouksien velka väheni edelleen vuonna 2017, mutta se on yhä unionin suurimpia (prosentteina suhteessa BKT:hen) ja komission arvioiden mukaan suurempi kuin talouden perustekijöiden ja varovaisuuskynnysarvojen perusteella olisi perusteltua. Lisäksi niiden asuntolainojen osuus, joissa lainamäärä suhteessa tuloihin on erittäin suuri, on kasvanut voimakkaasti vuodesta 2013 alkaen, erityisesti Kööpenhaminassa ja sen ympäristössä. Tanskan viranomaiset ovat hyväksyneet useita uusia makrovakaustoimenpiteitä, joilla rajoitetaan edelleen riskialtista luotonottoa (voimaan vuosina 2018 ja 2020), ja tehneet kiinteistöverouudistuksen (voimaan vuonna 2021), jolla puututaan asuntojen hintojen alueelliseen epätasapainoon. Erittäin suuri lainamäärä suhteessa tuloihin, suuri velkaantuneisuus ja suuri korkoherkkyys sekä mahdollisesti yliarvostetut asuntojen hinnat lisäävät kuitenkin hintojen korjausliikkeen vaaraa, mikä voisi vahingoittaa reaalitaloutta ja pankkisektoria.
(7)

Maltan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on edelleen haaste. Tämä johtuu täysin väestön ikääntymiseen liittyvien kustannusten, kuten terveydenhuolto-, pitkäaikaishoito- ja eläkemenojen vaikutuksesta talousarvioon. Eläkejärjestelmään kohdistuu kaksinkertainen haaste, sillä sen on saavutettava kestävyys ja varmistettava samalla eläkkeiden riittävyys. Eläkemenojen pitkän aikavälin kestävyysnäkymät ovat parantuneet, mikä johtuu pääosin Maltan pitkän aikavälin kasvupotentiaalia koskevista aiempaa myönteisemmistä arvioista. Vuoden 2016 talousarviossa käyttöönotetuilla toimenpiteillä on kuitenkin ollut vain vähäinen vaikutus eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyteen, joka säilyy näin ollen merkittävänä haasteena. Lisäksi huolimatta toimenpiteistä, joilla pyritään parantamaan eläkkeiden riittävyyttä, eläkkeiden kattavuutta koskevat sukupuolten väliset erot pysyvät suurina. Terveysjärjestelmän suorituskyky on parantunut, ja odotusajat lyhenevät. Haasteita aiheuttaa kuitenkin edelleen resurssien ja toimintojen uudelleenjakaminen sairaaloilta perusterveydenhuollon piiriin. Perusterveydenhuollon tarjonnan institutionaalinen kehys aiheuttaa paineita sekä sairaala- että päivystyshoidolle. Sairaala- ja perusterveydenhuollon keskinäinen koordinointi ei toimi hyvin, ja päivystyshoidon käyttö on edelleen tehotonta. Innovatiivisten lääkkeiden saatavuus on edelleen haaste, myös talousarvion kannalta. Maassa on toteutettu aloitteita, joilla on pyritty vastaamaan pitkäaikaishoitojärjestelmään kohdistuvaan kasvavaan kysyntään esimerkiksi luomalla kannustimia yhteisöperustaisen hoidon ja kotihoidon käytölle.
(9)

Puolan työmarkkinoiden toimivuus on viime vuosina ollut vahva, ja työllisyysasteet ovat edelleen nousseet. Tiettyjen ryhmien, erityisesti naisten sekä matalan osaamistason ja ikääntyneiden työntekijöiden, työvoimaosuus on kuitenkin yhä pieni verrattuna muihin jäsenvaltioihin. Useat viimeaikaiset toimenpiteet ovat heikentäneet työn kannustimia erityisesti naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden osalta. Puolan sosiaalisen suojelun järjestelmä ei tarjoa riittävästi kannustimia ottaa työtä vastaan. Lapsilisä on vähentänyt köyhyyttä ja epätasa-arvoa, mutta myös pienentänyt vanhempien ja ennen muuta naisten työvoimaosuutta, koska lapsilisän suuruus ja vähäinen tarveharkinta kumoavat muihin sosiaalietuuksiin sisältyvät kannustimet ottaa työtä vastaan. Naisten osallistumista työmarkkinoille vaikeuttaa myös se tosiasia, että virallisten lastenhoitopalvelujen piirissä olevien alle 3-vuotiaiden lasten osuus on edelleen unionin alimpia. Omaishoitajille on tarjolla tukea vain rajoitetusti, mikä estää heitä pääsemästä työmarkkinoille. Lakisääteisen eläkeiän alentaminen on kannustanut iäkkäämpiä työntekijöitä poistumaan työvoimasta. Maahanmuutto EU:n ulkopuolisista maista auttaa vastaamaan työvoiman kysynnän kasvuun.
4.

On suositeltavaa, että laitokset arvioivat kaikki olennaiset tosiasiat ennen esitettävän asiakirjan A1 antamista. Ne voivat joko arvioida virallisten lähteiden sisältämät tiedot tai pyytää hakijaa toimittamaan tarvittavat tiedot. Laitosten avuksi on laadittu ohjeellinen luettelo yleisistä vakiokysymyksistä sekä kysymyksistä, jotka koskevat asetuksen (EY) N:o 883/2004 olennaisia artikloita. Luettelo on tämän suosituksen liitteenä. Kysymyksiä voidaan mukauttaa, jos se on asian kannalta tarkoituksenmukaista.
(11)

Rokotepulalla on suoria vaikutuksia kansallisten rokotusohjelmien toimittamiseen ja täytäntöönpanoon; jäsenvaltioissa esiintyy erilaisia rokotteiden toimituskatkoksia, EU:ssa oleva tuotantokapasiteetti on edelleen rajallinen ja rokotteiden jakamisessa yli rajojen on yhä ongelmia samalla kun koordinoidun ennakkosuunnittelun puute lisää kysynnän epävarmuutta. Tässä yhteydessä Euroopan unioni ja sen kansalaiset ovat edelleen haavoittuvia tartuntatautiepidemioiden puhjetessa.
—

ML 17. Seuraavat tarvikkeet: — Alakohta ML17.b) Erityisesti sotilaskäyttöön suunniteltu rakentamisvarustus; — Alakohta ML17.d) Erityisesti sotilaskäyttöön suunniteltu pioneerivarustus; — Alakohta ML17.j) Liikkuvat korjauspajajärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilasvarustuksen huoltoon; — Alakohta ML17.k) Kenttägeneraattorit, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön; — Alakohta ML17.l) Kontit, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön; — Alakohta ML17.m) Erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut lautat, lukuun ottamatta niitä, jotka on määritelty muualla EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa, sillat ja ponttonit. — Alakohta ML17.o) Erityisesti sotilaskäyttöön suunniteltu lasersuojavarustus;
(2)

Neuvosto päätti 22 päivänä kesäkuuta 2018 SEUT 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti, että Romaniassa oli havaitusti poikettu merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta myös vuonna 2017. Tämän havaitun merkittävän poikkeaman johdosta neuvosto antoi 22 päivänä kesäkuuta 2018 Romanialle suosituksen (2) tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta, jotta varmistetaan, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu (3) on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018 ja enintään 5,1 prosenttia vuonna 2019, mikä vastaisi 0,8 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen kumpanakin vuonna. Romanialle suositettiin myös, että se käyttäisi mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti, että Romanian on viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2018 raportoitava neuvostolle toimista, jotka se on toteuttanut 22 päivänä kesäkuuta 2018 annetun suosituksen pohjalta.
(1)

Neuvosto päätti 22 päivänä kesäkuuta 2018 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti, että Unkarissa oli havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta, ja antoi Unkarille suosituksen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (2) nimelliskasvu on enintään 2,8 prosenttia vuonna 2018, mikä vastaa 1,0 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. (3) Neuvosto suositti myös, että Unkari käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti, että Unkarin on viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2018 raportoitava neuvostolle toimista, jotka se on toteuttanut kyseisen suosituksen pohjalta.
—

ML 11. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia: — Alakohta ML11.a)a. Elektroninen vastatoimi- ja elektroninen vasta-vastatoimivälineistö, häirintä- ja vastahäirintävälineistö mukaan lukien; — Alakohta ML11.a)b. Hyppivät taajuusputket; — Alakohda ML11.a)c. Elektroniset järjestelmät tai välineistö, jotka on tarkoitettu joko sotilaallisen tiedustelun tai turvallisuuden tarpeita palvelevan elektromagneettisen spektrin valvontaan ja tarkkailuun tai vastatoimeksi sellaiselle valvonnalle tai tarkkailulle; — Alakohta ML11.a)d. Vedenalaiset vastatoimivälineet, joihin kuuluvat akustiset ja magneettiset häirintävälineet ja harhamaalit sekä laitteet, jotka on suunniteltu tuottamaan ylimääräisiä tai harhaanjohtavia signaaleja kaikuluotainvastaanottimiin; — Alakohta ML11.a)e. Tietojenkäsittelyn turvavälineet, tietoturvalaitteet sekä lähetyksen ja viestitysyhteyksien turvavarustus, jotka on varustettu salausmenetelmällä; — Alakohta ML11.a)f. Tunnistus, tunnistuksen varmennus ja käyttöavainvälineistö sekä salausavainten hallinta-, valmistus- ja jakeluvälineistö; — Alakohta ML11.a)i. Erityisesti signaalitiedusteluun suunnitellut digitaaliset demodulaattorit; — Alakohta ML11.b) Maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) häirintälaitteet ja sekä erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit; — Alakohta ML11.c) ”Avaruusalukset”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön ja ”avaruusalusten” komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu sotilaskäyttöön.
2.

toteavat, että on tärkeää vaalia läpinäkyvyyttä ja rakentaa luottamusta toistensa korkeakoulujärjestelmiin, jotta automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen myöhempää opiskelua varten olisi mahdollista, ja sopivat seuraavien edellytysten täyttämisestä: a) kansalliset tutkintoviitekehykset ja tutkintojärjestelmien vastaavuudet on määritelty eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen, ja tarvittaessa vastaavuuksia on tarkistettu ja päivitetty, ja itse vahvistettu eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehykseen b) korkeakoulujärjestelmät noudattavat Bolognan prosessin rakenteita ja periaatteita sisältäen kolmiportaisen tutkintokehyksen ja jäsenvaltiosta riippuen lyhyet tutkinnot eurooppalaisen koulutusalueen tutkintojen viitekehyksessä määritellyn mukaisesti ja c) ulkopuolisen laadunvarmistuksen suorittavat riippumattomat laadunvarmistuselimet, jotka on rekisteröity tai joita ollaan rekisteröimässä eurooppalaiseen laadunvarmistusrekisteriin ja jotka näin ollen toimivat sekä eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardien ja -ohjeiden että yhteisten ohjelmien laadunvarmistuksen eurooppalaisen mallin mukaisesti.
4.

Pyrkimyksenä on saavuttaa ensimmäiset erityiset tulokset tiukempien sitoumusten täyttämisessä vuoden 2020 loppuun mennessä ja kehittää vankka suunnitteluprosessi, jotta voidaan varmistaa jatkuva edistyminen niiden täyttämisessä myös ensimmäisen vaiheen jälkeen. Päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti neuvosto saattaa ensimmäisen vaiheen lopussa kyseisessä päätöksessä säädetyt tiukemmat sitoumukset ajan tasalle ja tarvittaessa tehostaa niitä PRY-yhteistyön avulla saavutettujen tulosten perusteella, jotta unionin voimavaratarpeet ja operatiiviset tarpeet sekä sen kehittyvä turvallisuusympäristö voidaan ottaa huomioon. Tällainen päätös perustuu strategiseen uudelleentarkastelumenettelyyn, jossa arvioidaan, missä määrin yksittäiset osallistuvat jäsenvaltiot noudattavat PRY-yhteistyön sitoumuksia. Tähän liittyen neuvoston olisi seuraavan vaiheen alussa hyväksyttävä toiset täsmällisemmät tavoitteet vuosina 2021–2025 toteutettavaa vaihetta varten – tarvittaessa ajan tasalle saatettuina ja tehostettuina – ottaen huomioon päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan.
(1)

Euroalueella alkaa kuudes keskeytymättömän talouskasvun vuosi ja negatiivinen tuotantokuilu on sulkeutumassa. Talouden näkymiin liittyvät riskit kuitenkin lisääntyvät, ja kasvun odotetaan olevan maltillista. Potentiaalinen kasvu on edelleen vähäistä viime vuosikymmenten aikana kirjattuihin tasoihin verrattuna, ja jäsenvaltioiden välillä on yhä eroja, jotka johtuvat huomattavista eroista niiden talouden kestävyydessä. Reaalipalkkojen kasvu on pysynyt maltillisena ja jäänyt jälkeen tuottavuuden kehityksestä. Nimellispalkkojen kasvu ja pohjainflaatio ovat kiihtymässä työllisyyden kasvun jatkuessa. Joissakin jäsenvaltioissa on kuitenkin edelleen saarekkeita, joissa työvoima on vajaakäytössä tai työttömyys on korkea, kun taas toisissa jäsenvaltioissa työvoiman tarjonta on niukkaa. Euroalueen vaihtotaseen ylijäämä on ollut viiden viime vuoden aikana suuri, mikä johtuu euroalueen viennin kasvusta ja euroalueen kilpailuaseman paranemisesta; maiden väliset erot ovat kuitenkin edelleen suuria ulkoisten tekijöiden osalta. Jäsenvaltioilla, joiden vaihtotaseen alijäämä on ollut pitkään suuri, on yhä huomattava negatiivinen ulkomainen nettovarallisuusasema, mikä muodostaa haavoittuvuustekijän, koska näissä maissa on yleensä myös huomattava yksityinen tai julkinen velkakanta. Kuten komission 21 päivänä marraskuuta 2018 hyväksymässä varoitusmekanismia koskevassa vuoden 2019 kertomuksessa todetaan, riittävän nopea velkaantumisen vähentäminen, myönteinen kasvu- ja inflaatioympäristö sekä tuottavuuden parantamiseen tähtäävien uudistusten jatkaminen ovat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä euroalueen talouden onnistuneessa tasapainottamisessa. Myös suotuisa kysyntädynamiikka on avainasemassa, ja merkittävästi ylijäämäiset jäsenvaltiot edistäisivät osaltaan tasapainottamista vahvistamalla edellytyksiä, jotka tukevat sekä palkkojen kasvua työmarkkinaosapuolten roolia kunnioittaen että julkisia ja yksityisiä investointeja.
(3)

Kun komissio hyväksyi EU:n kyberturvallisuusstrategian (5) vuonna 2013, sen yksi painopiste oli unionin kyberuhkien sietokyvyn vahvistaminen. Yksi strategian keskeisistä tuloksista on verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta koskeva direktiivi (6) (jäljempänä ’verkko- ja tietoturvadirektiivi’), joka annettiin heinäkuussa 2016. Verkko- ja tietoturvadirektiivi on ensimmäinen osa kyberturvallisuutta koskevaa EU:n horisontaalista lainsäädäntöä ja parantaa kyberturvallisuuden yleistä tasoa unionissa kehittämällä kansallisia kyberturvallisuusvalmiuksia, lisäämällä EU:n tason yhteistyötä ja ottamalla käyttöön turvallisuutta ja poikkeamista ilmoittamista koskevia velvoitteita yrityksille, joihin viitataan ”keskeisten palvelujen tarjoajina”. Poikkeamista ilmoittaminen on pakollista keskeisillä aloilla, mukaan lukien energia-ala.
(1)

Komissio on katsonut, että viidennen sukupolven (5G) verkkoteknologian käyttöönotto on merkittävä tulevaisuuden digitaalipalvelujen mahdollistaja ja digitaalisten sisämarkkinoiden strategian painopiste. Komissio hyväksyi 5G-toimintasuunnitelman varmistaakseen, että unionilla on vuodesta 2020 käytettävissään digitalisaation edellyttämä yhteenliitettävyysinfrastruktuuri (1).
Potilaskertomus

Esitetään rakenteisesti eHealth-verkoston 21. marraskuuta 2016 antamien suuntaviivojen mukaan (”GUIDELINE on the electronic exchange of health data under Cross-Border Directive 2011/24/EU – Release 2 – Patient Summary for unscheduled care”) (5)
(8)

Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Tšekin maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Tšekille (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.
(8)

Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Bulgarian maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Bulgarialle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.
(9)

Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Ranskan maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Ranskalle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.
(9)

Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Ruotsin maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Ruotsille (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.
(9)

Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Liettuan maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Liettualle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.
(9)

Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Romanian maaraportissa (4) vuonna 2019 sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Romanialle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.