KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/100,

annettu 11 päivänä tammikuuta 2023,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen uudelleen täytettävien oluttynnyreiden tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Vireillepano

(1) Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 13 päivänä toukokuuta 2022 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen uudelleen täytettävien oluttynnyreiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen perusasetuksen 5 artiklan nojalla. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

(2) Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun European Kegs Committee, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt valituksen 31 päivänä maaliskuuta 2022. Valitus tehtiin ruostumattomasta teräksestä valmistettuja uudelleen täytettäviä oluttynnyreitä valmistavan unionin tuotannonalan puolesta perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2 Kirjaaminen

(3) Perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan mukaisesti komissio kirjaa polkumyyntitutkimuksen kohteena olevan tuonnin ennakkoilmoituskaudella, paitsi jos sillä on 5 artiklassa tarkoitettu riittävä näyttö siitä, että 10 artiklan 4 kohdan c tai d alakohdan vaatimukset eivät täyty. Koska asiakirja-aineistossa oleva näyttö osoitti, että d alakohdan vaatimukset eivät täyttyneet, komissio ei säätänyt, että kyseessä olevan tuotteen tuonti olisi kirjattava perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan mukaisesti.

1.3 Asianomaiset osapuolet

(4) Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan komissioon yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti valituksen tekijän edustamille unionin tuottajille; muille tiedossa oleville unionin tuottajille; tiedossa oleville tuojille, kauppiaille ja käyttäjille; tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille; ja asianomaisen maan viranomaisille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.

(5) Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Kuulemisia ei pyydetty.

1.4 Otanta

(6) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

Unionin tuottajien otanta

(7) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen tuotanto- ja myyntimäärien perusteella ottaen huomioon yritysten maantieteellisen sijainnin. Otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus arvioidusta unionin kokonaistuotannosta oli 73 prosenttia ja osuus unionin myyntimäärästä 74 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Asiasta ei saatu huomautuksia. Otos on unionin tuotannonalaa edustava.

1.4.1 Tuojien otanta

(8) Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

(9) Vain yksi etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näin ollen komissio päätti, että etuyhteydettömien tuojien otanta ei ollut tarpeen.

1.4.2 Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

(10) Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

(11) Kuusi asianomaisessa maassa toimivaa tuottajaa, jotka veivät oluttynnyreitä unioniin tutkimusajanjaksolla, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kahdesta vientiä harjoittavasta tuottajasta koostuvan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Kaikkia tiedossa olleita asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Asiasta ei saatu huomautuksia.

1.5 Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

(12) Komissio lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Mitään vastausta ei saatu.

(13) Komissio julkaisi otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja unionin tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet verkossa (3) ja lähetti makrotietoja koskevan kyselylomakkeen valituksen tekijälle 20 päivänä toukokuuta 2022.

(14) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

(15) Covid-19:n puhkeamisen ja käyttöön otettujen eristystoimenpiteiden vuoksi komissio tarkasti covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin antamansa ilmoituksen mukaisesti etätarkastuksena seuraavat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat: — Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd, Shandong, Kiina — Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang, Kiina

1.6 Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(16) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2018 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2. TUTKIMUKSEN KOHTEENA OLEVA TUOTE, TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tutkimuksen kohteena oleva tuote

(17) Tutkimuksen kohteena ovat ruostumatonta terästä olevat uudelleen täytettävät oluttynnyrit, säiliöt, tynnyrit, altaat, astiat ja niiden kaltaiset säilytyspäällykset, jotka tunnetaan yleisesti nimellä ”ruostumattomasta teräksestä valmistetut uudelleen täytettävät oluttynnyrit”, joiden muoto on karkeasti lieriömäinen ja seinämän paksuus on vähintään 0,5 millimetriä ja jollaisia käytetään muiden aineiden kuin nesteytetyn kaasun, raakaöljyn ja öljytuotteiden säilyttämiseen ja joiden vetoisuus on vähintään 4,5 litraa, riippumatta niiden pintakäsittelystä, paksuudesta tai ruostumattoman teräksen lajista sekä siitä, onko niihin asennettu lisäosia (imuputket, kaulat, kimmet tai muut osat) tai onko ne maalattu tai pinnoitettu muulla materiaalilla, jäljempänä ’oluttynnyri’ tai ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’.

(18) Seuraavat tuotteet eivät kuulu tämän tutkimuksen soveltamisalaan, kun ne tuodaan erillään tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta: kaulat, imuputket, annosteluliittimet tai hanat, kaulukset, venttiilit ja muut tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osat (imuputket, kaulat, kimmet tai muut osat).

2.2 Tarkasteltavana oleva tuote

(19) Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva tutkimuksen kohteena oleva tuote, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7310 10 00 ja ex 7310 29 90 (Taric-koodit 7310100010 ja 7310299010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

2.3 Samankaltainen tuote

(20) Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset: — unioniin viety tarkasteltavana oleva tuote — tutkimuksen kohteena oleva tuote, joka on tuotettu ja myyty Kiinan kotimarkkinoilla — unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tutkimuksen kohteena oleva tuote.

(21) Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat tämän vuoksi perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3. POLKUMYYNTI

3.1 Kiina

3.1.1 Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

(22) Koska tutkimuksen vireillepanovaiheessa saatavilla oli riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen Kiinassa, komissio piti asianmukaisena, että tutkimus pannaan vireille kyseisen maan vientiä harjoittavien tuottajien osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti.

(23) Näin ollen tarvittavien tietojen keräämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan tietoja oluttynnyreiden valmistuksessa käytetyistä tuotantopanoksista. Kuusi vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti tarvittavat tiedot.

(24) Saadakseen tiedot, joita se pitää tutkimuksensa kannalta tarpeellisina väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa. Tämän jälkeen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittäessään merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Komissio pyysi Kiinan viranomaisia esittämään huomautuksia 18 artiklan soveltamisesta. Huomautuksia ei esitetty.

(25) Vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa komissio täsmensi myös, että käytettävissä olevan näytön perusteella Meksiko ja Turkki olivat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti mahdollisia asianmukaisia edustavia maita vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuvan normaaliarvon määrittämistä varten. Komissio totesi tarkastelevansa myös muita mahdollisesti soveltuvia edustavia maita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjen kriteerien mukaisesti.

(26) Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 20 päivänä heinäkuuta 2022 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita oluttynnyreiden tuotannossa käytetään. Lisäksi komissio yksilöi mahdolliset edustavat maat vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella (nämä maat olivat Meksiko, Brasilia ja Venäjä). Komissio ei saanut huomautuksia ensimmäisestä muistiosta.

(27) Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 19 päivänä syyskuuta 2022 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’toinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen valittuaan Brasilian edustavaksi maaksi. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa vahvistaa hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset sekä voiton Brasiliassa toimivan tuottajan KHS Industria de Maquinas LTDA:n perusteella. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksia. Huomautuksia saatiin kahdelta otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta.

(28) Analysoituaan toisesta muistiosta saadut huomautukset ja tiedot komissio päätteli, että Brasilia on asianmukainen valinta edustavaksi maaksi, jonka vääristymättömiä hintoja ja kustannuksia käytettäisiin alustavassa vaiheessa normaaliarvon määrittämiseen. Valinnan perusteita kuvataan tarkemmin 3.2.1.1 jaksossa ja sitä seuraavissa jaksoissa.

3.2 Normaaliarvo

(29) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

(30) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

(31) Kuten seuraavissa alajaksoissa selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista ottaen huomioon saatavilla oleva näyttö ja Kiinan viranomaisten kieltäytyminen yhteistyöstä.

3.2.1 Merkittävien vääristymien esiintyminen

(32) Kiinan terässektoria koskevissa viimeaikaisissa tutkimuksissaan (4) – teräs on oluttynnyreiden tärkein raaka-aine – komissio havaitsi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä.

(33) Näissä tutkimuksissa komissio totesi, että Kiinassa valtio puuttuu merkittävästi toimintaan, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (5). Komissio päätteli erityisesti, että terässektorilla Kiinan viranomaisilla on huomattava omistusosuus perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa (6) tarkoitetulla tavalla, minkä lisäksi Kiinan viranomaiset kykenevät myös puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa (7) tarkoitetulla tavalla. Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin. Yleisesti ottaen Kiinan suunnittelujärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi sen sijaan, että niitä jaettaisiin markkinavoimien perusteella (8). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät etenkin maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (9). Komissio myös totesi, että terässektorilla esiintyy palkkakustannusten vääristymistä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa (10) tarkoitetulla tavalla. Myös rahoitusmarkkinoilla on vääristymiä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, erityisesti yritystoimijoiden pääomansaannin osalta Kiinassa (11).

(34) Kuten aiemmissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa, komissio tarkasteli tässäkin tutkimuksessa sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komission tarkastelu perustui asiakirja-aineistossa olevaan näyttöön, pyyntöön sisältyvä näyttö mukaan lukien, sekä julkisesti saatavilla oleviin lähteisiin pohjautuvan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (12), jäljempänä ’raportti’, sisältämään näyttöön. Kertomuksessa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tutkimuksen kohteena oleva tuote mukaan luettuna. Komissio täydensi vielä tätä näyttöä ja teki omaa tutkimusta eri kriteereistä, jotka ovat merkityksellisiä vahvistettaessa merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa, kuten on todettu myös sen aiemmissa tutkimuksissa.

(35) Pyynnössä väitettiin, että Kiinan valtio harjoittaa interventionistista talouspolitiikkaa sellaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, jotka ovat yhdenmukaisia Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eivätkä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita. Pyynnössä viitattiin tässä yhteydessä ruostumattoman teräksen markkinoiden vääristymiin (ruostumattoman teräksen osuus oluttynnyreiden tuotantokustannuksista on 40–60 prosenttia), mutta lisäksi siinä väitettiin, että kaikki muut tuotannontekijät – maa, pääoma ja työvoima – ovat myös vääristyneitä. Näin ollen pyynnössä todettiin, että ruostumattoman teräksen kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla ja lisäksi kaikki tuotantopanosten, kuten raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman, kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa niiden hinnanmuodostukseen.

(36) Väitteen tueksi pyynnössä viitattiin useisiin julkisesti saatavilla oleviin tietolähteisiin, kuten raporttiin, Kiinassa toimivan Euroopan unionin kauppakamarin päätelmiin (13), komission viimeaikaisiin Kiinan terässektoria koskeviin tutkimuksiin (14) sekä teräksen ylikapasiteettia käsittelevän G20-maiden globaalin foorumin päätelmiin (15).

(37) Kuten 24 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä tai valituksen tekijän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön.

(38) Erityisesti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen sektorilla eli terässektorilla Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus. Nimellisesti valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien yritysten lukumäärän arvioidaan olevan lähes tasoissa, mutta niistä Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman kymmenen suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä (16). Kymmenen suurimman tuottajan osuus tuotannonalan koko tuotoksesta vuonna 2016 oli vain noin 36 prosenttia, mutta Kiinan viranomaiset asettivat samana vuonna tavoitteeksi konsolidoida teräksen tuotannosta 60–70 prosenttia noin kymmenelle suurelle yritykselle vuoteen 2025 mennessä (17). Kiinan viranomaiset toistivat tämän aikomuksen huhtikuussa 2019 julkistaessaan terästeollisuuden konsolidointia koskevat ohjeet (18). Tällaiseen konsolidointiin voi liittyä kannattavien yksityisten yritysten pakotettuja yhteenliittymiä heikosti suoriutuvien valtion omistuksessa olevien yritysten kanssa (19). Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä ja alalla toimii useita pk-yrityksiä, yksityisten ja valtion omistuksessa olevien teräksentuottajien tarkkaa suhdetta ei voitu määrittää. Tutkimuksessa kävi joka tapauksessa ilmi, että ainakin yksi oluttynnyreiden tuottaja, eli Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd., on valtion omistama yritys.

(39) Vaikka tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta ei välttämättä ole saatavilla tarkkoja tietoja, kyseessä on terästeollisuuden alasektori, joten terästeollisuutta koskevia päätelmiä pidetään näin ollen suuntaa-antavina myös tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta. Viimeisimmät terässektoria koskevat Kiinan poliittiset asiakirjat vahvistavat sen, että Kiinan viranomaiset pitävät sektoria edelleen tärkeänä ja aikovat puuttua sen toimintaan, jotta se vastaisi valtion politiikkaa. Esimerkkinä tästä on teollisuus- ja tietotekniikkaministeriön luonnos ”Guiding Opinion on Fostering a High Quality Development of Steel Industry”, jossa esitetään teollisen perustan konsolidoimisen jatkamista ja teollisen ketjun merkittävää nykyaikaistamista (20), sekä raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, jonka mukaan sektori ”sitoutuu yhdistämään markkinajohtajuuden ja hallituksen edun” ja ”luo ekologisesti johdettujen ja kilpailukykyisten johtavien yritysten joukon” (21). Samankaltaisia esimerkkejä Kiinan viranomaisten aikomuksesta valvoa ja ohjata alan kehitystä voidaan nähdä provinssitasolla, kuten esimerkiksi Shandongissa, jossa esitetään ”terästeollisuuden ekologian rakentamista […], tuotantopuistojen perustamista, teollisuuden ketjujen laajentamista ja teollisuusklustereiden luomista” ja sen lisäksi halutaan terästeollisuuden ”olevan osoitus muutoksesta ja tason nostamisesta […] tässä provinssissa sekä koko maassa” (22).

(40) Mitä tulee siihen, että Kiinan viranomaiset kykenevät puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajien ja Kiinan kommunistisen puoleen välisiä henkilökohtaisia yhteyksiä ei voitu vahvistaa järjestelmällisesti, koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä ja koska useimmat oluttynnyreiden tuottajat ovat pk-yrityksiä. Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että Shandong Gold Groupin, joka on valtion omistama yritys ja Penglai Jinfu Stainless Steel Products -yrityksessä määräysvaltaa käyttävä osakkeenomistaja, johto liittyy läheisesti Kiinan kommunistiseen puolueeseen: Shandong Gold Groupin hallituksen puheenjohtaja on myös puoluekomitean sihteeri ja toimi edustajana Kiinan kommunistisen puolueen 20. kansallisessa kongressissa, ja Shandong Gold Groupin toimitusjohtaja on myös puoluekomitean apulaissihteeri.

(41) Koska tutkimuksen kohteena oleva tuote edustaa terässektorin alasektoria, saatavilla olevat teräksen tuottajia koskevat tiedot ovat merkityksellisiä myös tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kannalta. Laajemmalta terässektorilta on runsaasti näyttöä teräksentuottajien ja Kiinan kommunistisen puolueen välisistä henkilökohtaisista yhteyksistä. Esimerkkinä voidaan mainita, että Baowun hallituksen puheenjohtaja toimii samaan aikaan puoluekomitean sihteerinä, ja pääjohtaja on puoluekomitean varasihteeri (23). Samoin Baosteelin hallituksen puheenjohtajalla on puoluekomitean sihteerin tehtävä, kun taas toimitusjohtaja on puoluekomitean varasihteeri (24). Yleisesti ottaen ei voida olettaa, että Kiinan viranomaisten mahdollisuus puuttua hintoihin ja kustannuksiin valtion läsnäolon kautta olisi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tapauksessa erilainen kuin terässektorilla yleisesti, kun otetaan huomioon kommunistisen puolueen läsnäoloa yrityksissä koskevan lainsäädännön yleinen sovellettavuus.

(42) Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin kohdistetaan terässektorilla poliittista valvontaa ja ohjausta. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa ja koska oluttynnyreiden tuottajat ovat enimmäkseen pk-yrityksiä, puolueen vahvistamiseen liittyvien toimien tarkkaa laajuutta oluttynnyriteollisuuden yrityksissä oli vaikea määrittää. Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että Shandong Gold Group (Penglai Jinfu Stainless Steel Productsissa määräysvaltaa käyttävä osakkeenomistaja) tukee aktiivisesti puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia. Yrityksen puoluekomitean roolia kuvattiin seuraavasti: ”Meidän on tartuttava määrätietoisesti erinomaiseen tilaisuuteen, jonka keskushallinnon, Shandongin maakunnan puoluekomitean ja maakuntahallituksen antama tuki valtion omistamille yrityksille tarjoaa, jotta voimme nopeuttaa maailmanluokan yritysten rakentamista, pyrkiä kohti strategisia päämääriä, säilyttää strategisen painopisteen, vahvistaa strategian täytäntöönpanoa ja noudattaa yleisten tavoitteiden, välitavoitteiden ja vuotuisten tavoitteiden yleistä järjestelmää sekä toteuttaa strategisen suunnittelun ja tavoitteiden taktisen edistämisen yhdistelmää” ja lisäksi ”johtaa puoluetta vankkumattomasti ja kokonaisvaltaisesti, vastata täysin mitoin puolueen vahvistamisen yleisiin vaatimuksiin uudella aikakaudella ja antaa vahvat takeet korkealaatuisesta kehityksestä. On tarpeen vahvistaa kattavasti puolueen poliittista rakennetta, noudattaa tiukasti poliittista kurinalaisuutta ja poliittisia sääntöjä, parantaa tehokkaasti puolueorganisaatioiden poliittista arvostelukykyä, poliittista ymmärtämystä ja politiikan toteuttamista kaikilla tasoilla sekä puolueen jäsenten ja johtohenkilöiden parissa ja toimia kaikissa tilanteissa yhdenmukaisesti puolueen keskuskomitean kanssa, jonka ytimessä on toveri Xi Jinping, vahvistaa ’neljää tietoisuutta’, kasvattaa ’neljää itseluottamusta’ ja ylläpidettävä ’kahta noudatettavaa periaatetta’” (25).

(43) Lisäksi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen sektorilla on voimassa syrjivää julkista politiikkaa, jolla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Vaikka tutkimuksen aikana ei voitu yksilöidä poliittisia asiakirjoja, jotka olisivat ohjanneet erityisesti oluttynnyreiden tuotannonalan kehitystä, tuotannonala hyötyy valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta terässektorin toimintaan, koska tutkimuksen kohteena oleva tuote edustaa yhtä sen alasektoreista.

(44) Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta edelleen keskeisenä tuotannonalana (26). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla. Maaliskuussa 2021 hyväksytyn 14. viisivuotissuunnitelman perusteella Kiinan viranomaiset ovat määrittäneet terästeollisuuden muutos- ja päivitystyön sekä optimoinnin ja rakenteellisen sopeutuksen kohteeksi (27).

(45) Lisäksi raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevassa 14. viisivuotissuunnitelmassa, jota sovelletaan myös terästeollisuuteen, ala mainitaan ”reaalitalouden peruskalliona” ja ”keskeisenä alana, joka muovaa Kiinan kansainvälistä kilpailuetua”. Siinä asetetaan myös useita tavoitteita ja työmenetelmiä, joilla edistettäisiin terästeollisuuden kehitystä vuosina 2021–2025, kuten teknologian kehittäminen, alan rakenteen kehittäminen (erityisesti uusien yrityskeskittymien avulla) ja digitalisaatio (28).

(46) Raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma sisältää myös joitakin teräsalan kehittämistä koskevia erityistavoitteita. Asiakirjan IV jakson 3 kohta sisältää seuraavat määräykset: ”Organisatorisen rakenteen optimointi: tehdään johtavista yrityksistä suurempia ja vahvempia. Pidetään kiinni markkinajohtajuuden ja valtion tavoitteiden edistämisen yhdistelmästä, poistetaan alueiden rajat ylittävien sulautumisten ja uudelleenjärjestelyjen esteitä, poistetaan markkinoiden segmentoitumisen ja alueellisten saartojen kaltaiset rajoitukset, koordinoidaan ja ratkaistaan suuria ongelmia, joita on kohdattu yritysten alueiden rajat ylittävissä sulautumisissa ja uudelleenjärjestelyissä, tuetaan yrityksiä alueiden ja omistusten rajat ylittävien sulautumisten ja uudelleenjärjestelyjen nopeuttamisessa, lisätään alan keskittymistä ja kehitetään kansainvälistä liiketoimintaa. Vaalitaan teräsalalla... ja muilla teollisuudenaloilla joukkoa teollisuusketjun johtavia yrityksiä, joilla on ekologinen johtoasema ja merkittävää kilpailukykyä.”

(47) Edellä mainitut keskustason viisivuotissuunnitelmat on otettu huomioon maakuntien ja/tai kuntien viisivuotissuunnitelmissa tai viisivuotissuunnitelman täytäntöönpanosuunnitelmissa. Esimerkkinä voidaan mainita, että Henanin terästeollisuuden muuttamista ja parantamista koskeva täytäntöönpanosuunnitelma 14. viisivuotiskaudelle sisältää seuraavat määräykset: 2 kohdan 1 alakohta: kokonaistuotantokapasiteetin tiukka valvonta; 2 kohdan 2 alakohta: fuusioiden ja yritysostojen nopeuttaminen ja edistäminen; 2 kohdan 3 alakohta: teräkselle tyypillisten tuotantopohjien rakentaminen (29).

(48) Neljännentoista viisivuotissuunnitelman lisäksi terästeollisuutta säännellään tiukasti myös muissa poliittisissa asiakirjoissa. Esimerkiksi Hebei, joka on Kiinan suurin teräksentuottajamaakunta, julkaisi kolmivuotisen toimintasuunnitelman klusterien kehittämisestä terästeollisuuden toimitusketjussa vuosina 2020–2022 (sovelletaan tutkimusajanjaksolla). Tällä asiakirjalla säännellään terästeollisuutta seuraavasti: ”Otetaan huomioon rakenteelliset sopeutukset ja korostetaan tuotteiden monipuolistamista. Edistetään rauta- ja terästeollisuuden rakenteellista sopeutusta ja optimointia, edistetään yritysten yhteisiä uudelleenjärjestelyjä, muutoksia ja parannuksia sekä edistetään kattavasti rauta- ja terästeollisuuden kehitystä suuryritysten suuntaan, teknisten laitteiden nykyaikaistamista, tuotantoprosessien monipuolistamista ja jatkojalostustuotteiden monipuolistamista.” Lisäksi suunnitelmassa asetetaan erityistavoitteita maakunnan teräsyritysten rakenteelle: ”Edistetään päättäväisesti konsernien kehittymistä. Nopeutetaan valtion omistamien yritysten sekaomistuksen uudistusta, keskitytään edistämään yksityisten rauta- ja teräsyritysten alueiden rajat ylittäviä sulautumisia ja uudelleenjärjestelyjä ja pyritään perustamaan tuotannonalan tukipilareiksi 1–2 suurta maailmanluokan konsernia ja 3–5 suurta konsernia, joilla on jonkin verran kansallista vaikutusvaltaa, sekä 8–10 uutta, erinomaista ja erikoistunutta yritysryhmää”.

(49) Lisäksi suunnitelmassa kaavaillaan valtion tukea Hebeissä sijaitsevien terästeollisuusyritysten maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantamiseksi: ”Varmistetaan asianmukainen ja monipuolinen kehitys. Tuetaan rauta- ja terästeollisuusyrityksiä strategisten, kehittyvien teollisuudenalojen, kuten uuden sukupolven tietotekniikan, huippuluokan laitteiden ja uusien materiaalien kehittämisessä, ja nopeutetaan nykyaikaisten palvelualojen, kuten nykyaikaisen logistiikan, rahoituspalvelujen ja sähköisen kaupankäynnin, kehitystä. Kannustetaan vaatimukset täyttäviä rauta- ja teräsyrityksiä kehittämään toimintaansa korkean jalostustason tuotteiden, kuten autojen ja mekaanisten osien, teräsköysien, teräsköyden säikeiden, hitsauselektrodien ja vastaavien suuntaan. Vahvistetaan kansainvälistä tuotantokapasiteettia koskevaa yhteistyötä, kannustetaan rauta- ja teräsyrityksiä osallistumaan ulkomaisten rauta- ja teräsyritysten sulautumisiin ja uudelleenjärjestelyihin useiden kanavien kautta, ja ohjataan provinssin kilpailukykyisiä rauta- ja teräsyrityksiä investoimaan ja rakentamaan tehtaita ulkomaille” (30).

(50) Lisäksi teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2019 versio) (31) mainitaan teräs kannustettavana tuotannonalana.

(51) Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan kannustettavien toimialojen tukemista koskevia julkisen politiikan tavoitteita. Tällaisiin toimialoihin kuuluu myös tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytettävien pääraaka-aineiden tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

(52) Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että edellä 33 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön syrjivä tai riittämätön täytäntöönpano oluttynnyreiden valmistuksen alalla ei vaikuttaisi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistajiin.

(53) Oluttynnyreiden valmistuksen alaan vaikuttavat myös niin ikään johdanto-osan 33 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat alaan sekä suoraan (tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää) (32).

(54) Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotannonalaan ei vaikuttaisi edellä 33 kappaleessa mainittu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitettu valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

(55) Komissio muistutti vielä, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun oluttynnyreiden tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

(56) Näin ollen sen lisäksi, että oluttynnyreiden kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, vaikutukset kohdistuvat myös kaikkiin tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannuksiin, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa niiden hinnanmuodostukseen (ks. raportin I ja II osa). Pääoman myöntämiseen, maahan, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että tuotantopanos on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä, joihin kohdistuu merkittäviä vääristymiä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen.

(57) Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

(58) Kaiken kaikkiaan käytettävissä oleva näyttö osoitti, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa. Näin ollen komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuvien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa esitetään.

3.2.1.1 Edustava maa

Yleiset huomautukset

(59) Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin: — Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo asukasta kohden on Maailmanpankin tietokannan perusteella samanlainen kuin Kiinalla (33); — kyseisessä maassa tuotetaan tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta; — Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa. — Jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusija annetaan tarvittaessa sellaiselle maalle, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

(60) Kuten 26 ja 27 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä: ensimmäisen muistion tuotannontekijöistä 20 päivänä heinäkuuta 2022 ja toisen muistion tuotannontekijöistä 19 päivänä syyskuuta 2022. Näissä muistioissa kuvataan kriteerien pohjana olevia tosiseikkoja ja näyttöä. Tuotannontekijöitä käsittelevässä toisessa muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikomuksestaan pitää Brasiliaa asianmukaisena edustavana maana käsillä olevassa tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuu.

Samankaltainen talouden kehitystaso kuin Kiinalla ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotanto

(61) Tuotannontekijöitä käsittelevässä ensimmäisessä muistiossa komissio yksilöi Brasilian, Meksikon ja Venäjän maiksi, joiden taloudellinen kehitys vastaa Maailmanpankin mukaan Kiinan tasoa. Maailmanpankki on siis luokitellut ne kaikki Kiinan tavoin ylemmän keskitulotason maiksi bruttokansantulon, jäljempänä ’BKTL’, perusteella, ja niissä tiedettiin olevan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoa. Ensimmäisessä muistiossa yksilöidyistä maista ei esitetty huomautuksia.

(62) Toisessa muistiossa komissio ilmoitti, että yhdessä tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tuottavaksi maaksi yksilöidyssä maassa, eli Meksikossa, oluttynnyreiden tuottaja oli lopettanut tuotannon ennen tutkimusajanjaksoa eikä Orbis-tietokannassa (34) ollut saatavilla taloudellisia tietoja vuoden 2017 jälkeen. Meksikoa ei sen vuoksi enää pidetty mahdollisena edustavana maana tässä tutkimuksessa.

Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

(63) Toisessa muistiossa komissio totesi, että ainoa ensimmäisessä muistiossa yksilöity venäläinen oluttynnyreiden tuottaja ei tehnyt kohtuullista voittoa vuonna 2021 eikä vuonna 2020.

(64) Komissio ilmoitti toisessa muistiossa, että sen käytettävissä olevien tietojen mukaan vain yksi brasilialainen tuottaja, KHS Industria de Maquinas LTDA, oli saavuttanut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitetun kohtuullisen voiton tason ja ainoastaan vuonna 2020. Vuodelta 2021 ei ollut vielä saatavilla päivitettyjä taloudellisia tietoja.

(65) Edellä esitetyn perusteella komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille toisen muistion yhteydessä, että se aikoi käyttää Brasiliaa asianmukaisena edustavana maana ja yritystä KHS Industria de Maquinas LTDA perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen lähteenä normaaliarvon laskemista varten. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksia Brasilian soveltuvuudesta edustavaksi maaksi ja KHS Industria de Maquinas LTDA:n soveltuvuudesta edustavassa maassa toimivaksi tuottajaksi.

(66) Toisen muistion jälkeen saatiin huomautuksia kahdelta otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta, jotka väittivät seuraavaa: a) Toisessa muistiossa normaaliarvon määrittämisen lähteeksi ehdotettu brasilialainen tuottaja KHS Industria de Maquinas LTDA ei ole soveltuva, koska se on erikoistunut ennemminkin uudelleentäyttö- tai lisälaitteiden suunnitteluun ja tuotantoon kuin oluttynnyreiden valmistukseen. b) Brasiliassa esiintyvät markkinavääristymät (Kiinasta peräisin oleviin ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin valssattuihin levyvalmisteisiin sovellettavat polkumyyntitullit, ruostumattomasta teräksestä valmistettujen valssattujen levyvalmisteiden vientikiintiöt Yhdysvaltoihin ja Indonesiasta, Belgiasta, Suomesta, Etelä-Afrikasta, Kiinasta ja Saksasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyvalmisteiden tuontiin sovellettavat tullit) vääristivät Brasilian ruostumattomasta teräksestä valmistettujen valssattujen levyvalmisteiden (HS721933) markkinoita, minkä vuoksi tämän tärkeimmän tuotantotekijän arvo ei ollut luotettava Brasiliassa. c) Brasilia sovelsi kolmeen pääraaka-aineeseen (teräkseen, imuputkiin ja kauloihin) monia muita maita korkeampia tuontitulleja. Brasilian paikalliset markkinat olivat siten muita markkinoita suojellummat. d) Osa Brasiliaan tuoduista oluttynnyreiden tärkeimmistä tuotannontekijöistä oli peräisin Kiinasta (37 prosenttia teräslevyvalmisteista, 50 prosenttia imuputkista ja 54 prosenttia kauloista), joten vääristävät hinnat vääristivät myös näiden tuotannontekijöiden markkinahintoja Brasiliassa.

(67) Tämän vuoksi osapuolet väittivät, että Brasilian markkinoita koskevien tietojen luotettavuus näiden tuotannontekijöiden vääristymättömän markkina-arvon määrittämisessä oli kyseenalainen.

(68) Otokseen valitut kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ehdottivat Malesiaa asianmukaiseksi edustavaksi maaksi, koska sen taloudellisen kehityksen taso oli samanlainen kuin Kiinassa, vaikka Malesiassa ei olisikaan oluttynnyreiden tuottajaa.

(69) Malesiaa ei kuitenkaan voitu ottaa huomioon mahdollisena edustavana maana, koska, kuten osapuolet itsekin totesivat, Malesiassa ei tuoteta oluttynnyreitä.

(70) Komissio tarkasteli lisäksi näyttöä (35) ruostumattomasta teräksestä valmistettujen valssattujen levyvalmisteiden (HS721933) todennäköisistä markkinavääristymistä Brasiliassa. Kiinasta peräisin oleviin ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin valssattuihin levyvalmisteisiin markkinoilla sovellettavat polkumyyntitullit eivät ole merkityksellisiä, koska Kiinasta tulevaa tuontia ei oteta huomioon raaka-aineen vertailuhintaa määritettäessä. Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen valssattujen levyvalmisteiden vientikiintiöt Yhdysvaltoihin eivät näytä rajoittavan tuontia Yhdysvalloista, koska se on edelleen tämän tuotteen kolmanneksi suurin viejä Brasiliaan (Kiinan ja Indonesian jälkeen). Lisäksi ruostumattomasta teräksestä valmistettujen valssattujen levyvalmisteiden tuonti Yhdysvalloista Brasiliaan on hieman kalliimpaa kuin tuonti kymmenestä suurimmasta tuojamaasta Kiinaa lukuun ottamatta (Yhdysvalloista 16,3 euroa kilolta ja jäljempänä mainituista maista 14,5 euroa kilolta ruostumattomasta teräksestä valmistettuja valssattuja levyvalmisteita). Näiden seikkojen perusteella komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyvalmisteiden (HS721933) Brasilian markkinat olisivat vääristyneet Kiinaan sovellettavien polkumyyntitullien ja Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin kiintiöiden vuoksi.

(71) Kolmen tärkeimmän raaka-aineen tuontitullien tason osalta komissio totesi, että normaaliarvon laskemisessa käytetyissä vääristymättömissä arvoissa otetaan huomioon tuontitullit, koska ne ovat mahdollisten edustavien maiden kotimarkkinoilla vallitsevan hinnan vertailukohta. Näin ollen raaka-aineiden tuontitullien määrien abstrakti vertailu ei periaatteessa ole merkityksellinen seikka edustavien maiden soveltuvuuden vertailussa. Komissio joka tapauksessa totesi, että tuontitullien taso on vain yksi niistä tekijöistä, joiden perusteella voidaan arvioida, ovatko tietyt markkinat avoimia vai suojattuja, eikä osapuoli toimittanut muuta erityistä näyttöä, joka osoittaisi, että Brasilian tilanne olisi tällainen kyseisten raaka-aineiden osalta. Siksi komissio hylkäsi tämän väitteen.

(72) Kiinasta tuotujen tärkeimpien raaka-aineiden osalta komissio myös vertasi Brasiliaa ja Venäjää eli mahdollisia edustavia maita, joissa on vahvistettua oluttynnyreiden tuotantoa. Tuontitietojen analyysi osoitti, että tärkeimmän tuotannontekijän eli ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kelojen (HS721933), joiden osuus oluttynnyreiden tuotantokustannuksista on yli 50 prosenttia, tuonnin määrä Kiinasta Venäjälle oli suurempi kuin Brasiliaan (60 prosenttia Venäjälle tuoduista ruostumattomasta teräksestä valmistetuista keloista oli peräisin Kiinasta, kun taas Brasilian osuus oli paljon pienempi, 37 prosenttia). Lisäksi imuputkien, joiden osuus oluttynnyreiden tuotantokustannuksista on yli 20 prosenttia, tuonnin määrä Kiinasta Venäjälle oli myös suurempi kuin Brasiliaan (68 prosenttia ja 50 prosenttia). Kun otetaan huomioon näiden kahden tärkeimmän raaka-aineen (teräskelojen ja imuputkien) painoarvo oluttynnyreiden tuotantokustannuksissa, pelkästään Kiinasta tulevan tuonnin määrän erot heikentäisivät vääristymättömiä arvoja koskevien tietojen laatua enemmän Venäjän kuin Brasilian osalta. Tämän perusteella Venäjää ei pidetty perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettuna asianmukaisena edustavana maana.

(73) Komissio tarkasteli myös brasilialaista KHS Industria de Maquinas LTDA:ta koskevaa näyttöä ja vahvisti, että yritys oli erikoistunut ennemminkin oluttynnyreiden täyttöteknologian ja oluen tynnyriinlaskujärjestelmien ja oluttynnyreiden täyttö- tai lisävarusteiden suunnitteluun ja valmistukseen kuin oluttynnyreiden valmistukseen. Sitä ei näin ollen voitu enää pitää oluttynnyreiden tuottajana.

(74) Komissio oli itse asiassa yksilöinyt ensimmäisessä muistiossa kaksi muuta oluttynnyreiden tuottajaa. Komissio ei kuitenkaan löytänyt asianmukaisia taloudellisia tietoja yhdestäkään jäljellä olevasta brasilialaisesta oluttynnyreiden tuottajasta. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kohtuullisten hallinto-, myynti- ja yleiskustannusten ja voiton määrittämiseksi ei siis ollut saatavilla asianmukaista vertailuarvoa Brasilian osalta, joka oli ainoa jäljellä oleva edustava maa, jossa oluttynnyreiden tuotanto ja siten pääraaka-aineiden saatavuus oli vahvistettu. Tämän vuoksi komissio katsoi alustavasti, että samankaltaista tuotetta tuottavan sektorin yritysten tiedot voisivat olla asianmukaisia näissä olosuhteissa. Näin ollen se etsi tietoja tuottajista, jotka valmistivat oluttynnyreitä vastaavia tuotteita, eli käytetyn raaka-aineen, muodon ja lopputuotteen käyttötarkoituksen osalta samankaltaisia tuotteita. Tutkimus perustui NACE-koodeihin (36). Orbis-tietokannassa (37) oli saatavilla tiedot viidestä yrityksestä, joiden NACE-koodi on 2592 (kevytmetallipakkaukset) ja jotka valmistivat metallitölkkejä, pakkaustuotteita ja elintarviketeollisuudelle tarkoitettuja astioita. Näiden yritysten valmistamien tuotteiden voitiin katsoa olevan käytetyn raaka-aineen, muodon ja käyttötarkoituksen osalta samanlaisia kuin oluttynnyrit. Kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa oli myös kirjattu Orbis-tietokantaan samalla NACE-koodilla 2592 kuin metallitölkkien, pakkaustuotteiden ja elintarviketeollisuudelle tarkoitettujen astioiden tuottajat. Näistä viidestä brasilialaisesta metallitölkkien, pakkaustuotteiden ja astioiden tuottajasta vain yhdestä, Metalurgica Mococa SA:sta (38), oli saatavilla taloudellisia tietoja tutkimusajanjaksolta.

(75) Käytössä olevien tietojen analyysin perusteella komissio päätti käyttää Brasiliaa asianmukaisena edustavana maana tutkimuksen alustavassa vaiheessa ja käyttää yhden yrityksen, Metalurgica Mococa SA:n, taloudellisia tietoja normaaliarvon muodostamiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

(76) Kun komissio oli määrittänyt kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella, että Brasilia oli ainoa asianmukainen edustava maa, sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasoa ei ollut tarpeen arvioida perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

Päätelmät

(77) Edellä esitetyn analyysin perusteella Brasilia täyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, jotta sitä voitaisiin pitää asianmukaisena edustavana maana.

Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

(78) Komissio luetteli ensimmäisessä muistiossa tuotannontekijät (kuten raaka-aineet, energia ja työvoima), joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotannossa, ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan julkisesti saatavilla olevia tietoja kunkin muistiossa mainitun tuotannontekijän vääristymättömistä arvoista.

(79) Myöhemmin komissio totesi toisessa muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää Global Trade Atlas -tietokannan, jäljempänä ’GTA’, tietoja määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden, etenkin raaka-aineiden, vääristymättömät kustannukset. Lisäksi komissio ilmoitti käyttävänsä ILOn tietoja vääristymättömien työvoimakustannusten (39) määrittämiseen ja sähkön maailmanlaajuisia hintoja koskevaa tutkimusta sähkön hinnan määrittämiseen (40).

(80) Toisessa muistiossa komissio myös ilmoitti asianomaisille osapuolille ryhmittelevänsä jotkin raaka-aineet kulutushyödykkeisiin, koska niiden painoarvo otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tuotannon kokonaiskustannuksissa on hyvin vähäinen. Komissio laski kulutushyödykkeiden prosenttiosuuden raaka-aineiden kokonaiskustannuksista ja sovelsi tätä osuutta raaka-aineiden uudelleen laskettuihin kustannuksiin käytettäessä asianmukaisen edustavan maan vääristymättömiä vertailuarvoja.

Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

3.2.1.2 Tuotannontekijät

(81) Kaikkien asianomaisten osapuolten toimittamien ja etätarkastusten aikana kerättyjen tietojen perusteella yksilöitiin seuraavat tuotannontekijät ja niiden lähteet normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti: Taulukko 1 Oluttynnyreiden tuotannontekijät Tuotannontekijä Tavaran koodi Vääristymätön arvo Raaka-aineet Ruostumaton teräskela 721933 16,73 CNY/kg Imuputki 84819090 387,18 CNY/kg Kaula 73269090 100,27 CNY/kg Romu 720421 8,86 CNY/kg Työvoima Palkat valmistussektorilla Ei sovelleta 29,20 CNY/tunti Energia Sähkö Ei sovelleta 0,7475 CNY/kWh

Raaka-aineet

(82) Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan), johon lisätiin tuontitullit ja kuljetuskustannukset. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Tuontihinta edustavassa maassa määritettiin kaikista kolmansista maista, lukuun ottamatta Kiinaa ja maita, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (41) liitteessä 1, tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta, koska se päätteli 58 kappaleessa, että Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia ei ole asianmukaista käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että samat vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttivat vientihintoihin. Jätettyään pois Kiinasta ja ei-markkinatalousmaista edustavaan maahan tulevan tuonnin komissio totesi, että muista kolmansista maista tulevien pääraaka-aineiden tuonti oli edelleen edustavaa.

(83) Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat väittivät toisen muistion jälkeen, että imuputkien vääristymättömän arvon määrittämisessä käytettävä oikea HS-koodi on HS848180 eikä HS848190. Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että HS848180-koodi tarkoittaa hanoja, venttiilejä ja niiden kaltaisia laitteita putkijohtoja, höyrykattiloita, säiliöitä, astioita tai niiden kaltaisia tavaroita varten, kun taas koodi HS848190 viittaa niiden osiin. Otokseen valitut viejät väittivät, että imuputki on itsessään eräänlainen venttiili eikä sen osa. Koska tämän koodin yksikkömitta on Brasilian nimikkeistössä kappale, se kuvastaa asianmukaisesti tämän materiaalin hankintaa ja hinnoittelua. Tätä koodia käyttävät myös imuputkien toimittajat, kun ne vievät tuotteita EU:sta. Näin ollen CN-koodi HS848180 on oikea luokitus imuputkille.

(84) Komissio selvensi, että HS-nimike 8481 sisältää myös muun muassa ”kaasulla toimivat baaritiskien oluenjakelulaitteet, koostuen pääosin yhdestä tai useammasta käsikäyttöisestä hanasta, joihin olut virtaa oluttynnyreihin johdetun hiilidioksidin paineen avulla”. Oluttynnyrin imuputki on suunniteltu pitämään paineistettu kaasu (hiilidioksidi) oluttynnyrissä ja annostelemaan hiilihapotettua nestettä tasaisena virtana. Tämän toiminnon suorittaa pääasiassa oluttynnyrin imuputken runkoon kuuluva mekanismi, jossa on venttiili (tai mallista riippuen kaksi venttiiliä). Sen vuoksi imuputken voidaan katsoa kuuluvan HS-nimikkeen 8481 soveltamisalaan sisältyviin kaasulla toimiviin oluenjakelulaitteisiin, ja se olisi luokiteltava CN-koodiin 848190. Lisäksi yksi otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista toimitti imuputkia koskevat tuontiasiakirjansa, joista kävi ilmi, että imuputkia tuotiin nimikkeellä HS848190. Kaiken kaikkiaan puolet yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista ilmoitti, että imuputkille on käytettävä koodia HS848190. Siksi osapuolten väite HS848180-koodin käytöstä hylättiin.

(85) Brasiliaan suuntautuvaa imuputkien tuontia koskevat tiedot on luokiteltu kahden asiaankuuluvan laajennetun koodin alle: 84819010 (aerosoliventtiilien osat, kylpyhuonelaitteet jne.) ja 84819090 (hanojen osat, muut kanavointilaitteet jne.). Koodi 84819090 valittiin, koska imuputket eivät ole aerosoliventtiilien osia.

(86) Useiden tuotannontekijöiden osalta yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille aiheutuneet tosiasialliset kustannukset muodostivat sinällään mitättömän pienen osuuden kaikista raaka-ainekustannuksista tutkimusajanjaksolla. Koska näiden osalta käytetyllä arvolla ei ollut merkittävää vaikutusta polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin käytetystä lähteestä riippumatta, komissio päätti sisällyttää nämä kustannukset kulutushyödykkeisiin, kuten 80 kappaleessa selitetään.

(87) Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti komissio sovelsi edustavan maan tuontitullia.

(88) Komissio ilmoitti yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle raaka-aineiden hankinnasta aiheutuneet kuljetuskustannukset prosentteina näiden raaka-aineiden tosiasiallisista kustannuksista ja sovelsi sitten samaa prosenttiosuutta samojen raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin saadakseen vääristymättömät kuljetuskustannukset. Komissio katsoi, että tässä tutkimuksessa vientiä harjoittavan tuottajan raaka-aineiden ja ilmoitettujen kuljetuskustannusten suhdetta voitaisiin kohtuudella käyttää arviona raaka-aineiden vääristymättömistä kustannuksista toimitettuna yrityksen portille.

Työvoima

(89) Komissio käytti ILOn (42) tilastoja Brasilian palkkojen määrittämiseen. ILOn tilastoista saatiin tiedot valmistussektorin työntekijöiden kuukausipalkoista ja keskimääräisistä viikkotyötunneista (43) Brasiliassa vuonna 2021. Kuukausipalkkaan lisättiin työnantajalle julkisesti saatavilla olevien lähteiden (44) perusteella aiheutuvat ylimääräiset työvoimakustannukset.

(90) Yhden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan etätarkastuksessa komissio ei löytänyt tietoja todellisista työtunneista vaan ainoastaan vakiotyötunneista. Vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti, että todelliset työtunnit olivat keskimäärin 10 minuuttia pidemmät työvuoron/työpäivän molemmissa päissä, mikä johtui tuotantolaitokselle saapumisesta ja sieltä poistumisesta. Siksi komissio korotti tämän otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan vakiotyötunteja 20 minuutilla vuoroa/päivää kohti.

Sähkö

(91) Toisessa muistiossa komissio ilmoitti käyttävänsä sähkön maailmanlaajuisia hintoja koskevaa tutkimusta (45) sähkön vertailuarvona. Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että komission olisi käytettävä EDP Brasilin (46), Brasilian paikallismarkkinoiden tärkeimmän sähköntoimittajan, tietoja ja otettava huomioon kulutushuippujen aikana ja huippujen ulkopuolisina aikoina sovellettavat eri tariffit sekä teollisilta kuluttajilta veloitetut hinnat, koska näiden tietojen avulla voitaisiin luotettavasti määrittää sähkön vertailuarvo.

(92) Brasilian kaivos- ja energiaministeriö (Ministério de Minas e Energia) julkaisee vuosittain raportin Brasilian energiasektorista (47). Vuoden 2021 raportti sisältää kaikkien tärkeimpien sähköntoimittajien keskimääräiset sähkötariffit (48), joita sovellettiin Brasilian teollisuuskäyttäjiin (49). Komissio piti tätä lähdettä luotettavimpana sähkön vertailuarvon määrittämiseksi, koska se sisälsi kaikkien Brasilian tärkeimpien sähköntoimittajien soveltamat keskimääräiset tariffit, toisin kuin vientiä harjoittavien tuottajien ehdottama tietolähde, jossa viitattiin vain yhteen toimittajaan. Siksi komissio käytti teollisten käyttäjien keskimääräistä sähkötariffia, joka julkaistiin Brasilian kaivos- ja energiaministeriön raportissa vuonna 2021.

Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto

(93) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin.

(94) Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotannolliset yleiskulut ilmaistiin osuutena vientiä harjoittaville tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneista valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

(95) Määrittääkseen vääristymättömän ja kohtuullisen määrän myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa komissio käytti Orbis-tietokannasta haettuja Metalurgica Mococa SA:n taloudellisia tietoja vuodelta 2021.

Laskenta

(96) Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

(97) Ensin komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Komissio sovelsi vääristymättömiä yksikkökustannuksia kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yksittäisten tuotannontekijöiden tosiasialliseen kulutukseen. Nämä vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamat kulutusluvut todennettiin etätarkastuksen aikana. Komissio kertoi nämä tekijät edustavan maan vääristymättömillä yksikkökustannuksilla (ks. 82–88 kappale).

(98) Määritettyään vääristymättömät valmistuskustannukset komissio sovelsi niihin tuotannollisia yleiskuluja, kuten 94 kappaleessa todetaan.

(99) Edellisessä kappaleessa kuvatulla tavalla määritettyihin tuotantokustannuksiin komissio sovelsi Metalurgica Mococa SA:n myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa Brasiliassa. Myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ilmaistuna prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksista ja sovellettuina vääristymättömiin tuotantokustannuksiin olivat 8,5 prosenttia. Voitto ilmaistuna prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksista ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin oli 24,4 prosenttia.

(100) Tämän perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.2.2 Vientihinta

(101) Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja vei tuotteita unioniin suoraan riippumattomille asiakkaille. Toinen vei tuotteita suoraan riippumattomille asiakkaille tai Hongkongissa sijaitsevan etuyhteydettömän kauppayhtiön kautta. Tässä tapauksessa vientiä harjoittava tuottaja lähetti tavarat suoraan riippumattomalle asiakkaalle unionissa, kun taas lasku lähetettiin Hongkongissa toimivalle kauppayhtiölle.

(102) Kun tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

(103) Hongkongissa sijaitsevan etuyhteydettömän kauppayhtiön kautta tapahtuneen vientimyynnin osalta vientihinta määritettiin sen hinnan perusteella, jolla viety tuote myytiin ensimmäisen kerran kyseiselle kauppayhtiölle. Vaikka komissiolla oli näyttöä (esimerkiksi lähetyslaskut) siitä, että kyseiset tavarat lähetettiin vientiä harjoittavalta tuottajalta suoraan riippumattomalle asiakkaalle unionissa, myyntihintaa loppuasiakkaalle ei voitu määrittää. Komissio otti yhteyttä Hongkongissa toimivaan kauppayhtiöön, mutta se ei toiminut yhteistyössä. Eurooppalainen loppukäyttäjä, joka osti kyseiset oluttynnyrit, ei myöskään toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Sen vuoksi myyntihintaa unionissa sijaitsevalle loppuasiakkaalle ei ollut saatavilla tutkimuksen alustavassa vaiheessa.

3.2.3 Vertailu

(104) Komissio vertasi otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla tuotelajikohtaisesti.

(105) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja tullikulujen sekä luottokustannusten ja pankkimaksujen huomioon ottamiseksi.

3.2.4 Polkumyyntimarginaalit

(106) Komissio vertasi otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

(107) Tämän perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat: Yritys Väliaikainen polkumyyntimarginaali Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd 77,1 % Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd. 65,3 %

(108) Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Näin ollen kyseinen marginaali määritettiin otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien marginaalien perusteella ottamatta huomioon sellaisten vientiä harjoittavien tuottajien marginaaleja, joiden polkumyyntimarginaali oli nolla tai vähimmäistasoa, ja perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitetuissa olosuhteissa määritettyjä marginaaleja.

(109) Tämän perusteella otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali on 72,1 prosenttia.

(110) Kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen.

(111) Komissio katsoi, että yhteistyössä toimimisen aste oli tässä tapauksessa alhainen, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osuus Kiinasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli vain noin 32 prosenttia. Siksi komissio katsoi, että on asianmukaista asettaa kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien edustavalle tuotelajille määritetyn korkeimman marginaalin perusteella. Sen vuoksi koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, jota sovelletaan kaikkiin muihin yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, asetettiin 91,0 prosenttiin.

(112) Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat: Yritys Väliaikainen polkumyyntimarginaali Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd 77,1 % Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd. 65,3 % Muut yhteistyössä toimineet yritykset 72,1 % Kaikki muut yritykset 91,0 %

4. VAHINKO

4.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

(113) Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan samankaltaista tuotetta valmisti tutkimusajanjaksolla kahdeksan unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”.

(114) Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 1 926 200 oluttynnyriä. Komissio määritti luvun kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen, kuten valituksen tekijän makrotaloudelliseen kyselylomakkeeseen antaman vastauksen, perusteella. Kuten 7 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta unionin kokonaistuotannosta oli noin 73 prosenttia.

4.2 Unionin kulutus

(115) Unionin kulutus kehittyi seuraavasti: Taulukko 2 Unionin kulutus (kappaletta) 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Unionin kokonaiskulutus 3 477 583 2 554 726 1 861 260 1 192 884 Indeksi 100 73 54 34 Lähde: Unionin tuottajien kyselylomakevastaukset ja tullitilastot (ks. 4.3.1 jakso).

(116) Komissio määritti unionin oluttynnyreiden kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen kokonaismyynnin sekä Kiinasta unioniin tulevan tuonnin perusteella. Kiinasta tulevan tuonnin määrittämisen menetelmä selitetään yksityiskohtaisesti jäljempänä 4.3.1 jaksossa. Muista kolmansista maista unioniin tulevaa tuontia ei otettu huomioon, koska sitä pidettiin vähäpätöisenä (ks. 119 kappale).

(117) Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtunutta myyntiä koskevat tiedot saatiin valituksen tekijän kyselylomakevastauksesta, ja niitä verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastausten tietoihin.

(118) Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuodaan unioniin kahdella CN-koodilla (ex 7310 10 00 ja ex 7310 29 90) oluttynnyrin tilavuudesta riippuen. CN-koodiin 7310 10 00 kuuluvat oluttynnyrit, joiden vetoisuus on vähintään 50 litraa mutta enintään 300 litraa, kun taas alle 50 litran vetoisuuden oluttynnyrit kuuluvat CN-koodiin 7310 29 90. Näihin kahteen CN-koodiin kuuluu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen lisäksi myös laaja valikoima muita tuotteita (esim. tölkit, peltirasiat, karjan rehukaukalot, ämpärit, sammuttimet, kanisterit, kontit ja säiliöt eri käyttötarkoituksiin, vesipullot, terästynnyrit jne.), joten tuonnin määrittäminen pelkästään CN-koodien perusteella ei ollut mahdollista.

(119) Muista kolmansista maista tulevan tuonnin osalta valituksen tekijä väitti, että oluttynnyreitä unionin markkinoille toimittavat pääasiassa unionin tuottajat ja kiinalaiset viejät. Kun komissio tutki kolmen suuren käyttäjän toimittamia toimittajia koskevia tietoja (ks. 130 kappale alempana), kävi ilmi, että markkinoilla ei ollut muita toimittajia. Siksi komissio päätteli, että mahdollinen tuonti muista kolmansista maista unioniin on vähäpätöistä eikä sillä olisi merkittävää vaikutusta unionin kulutukseen.

(120) Unionin kulutus väheni 66 prosenttia tarkastelujaksolla. Kulutus laski 27 prosenttia vuonna 2019 ja voimakkaammin vuonna 2020 sekä tutkimusajanjaksolla (2021). Lasku ajoittui niille vuosille, joina unioni kärsi eniten covid-19-pandemiasta, ja sen voidaan katsoa johtuvan pandemian aiheuttamista niin sanotuista sulkutoimista eli toimenpiteistä, joita hallitukset ottivat käyttöön kaikkialla unionissa covid-19-pandemian torjumiseksi.

(121) Covid-19-toimenpiteet vaikuttivat erityisesti hotelleihin, ravintoloihin ja kahviloihin (hotelli- ja ravintola-ala). Hotelli- ja ravintola-ala ostaa olutta ja muita juomia käyttäjiltä, jotka ovat useimmiten olutpanimoita. Olut toimitetaan niille oluttynnyreissä, ja ne kiinnitetään hanajärjestelmiin, joiden kautta juoma kaadetaan laseihin ja tarjoillaan hotelli- ja ravintola-alan yritysten asiakkaille.

(122) Vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson aikana suurin osa unionin hotelli- ja ravintola-alan yrityksistä joutui joko lyhentämään työaikoja tai pysymään pitkiä aikoja kokonaan suljettuna covid-19-pandemian leviämisen estämiseksi käyttöön otettujen hallituksen toimenpiteiden vuoksi. Koska hotelli- ja ravintola-alan toiminta ja sen vuoksi myös tynnyrioluen kysyntä väheni, supistui loogisesti myös oluttynnyrien kysyntä, sillä hotelli- ja ravintola-alan käyttäjät myyvät niistä olutta asiakkailleen.

4.3 Tuonti asianomaisesta maasta

4.3.1 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin kvantifioinnissa käytetty menetelmä

(123) Valituksen tekijä esitti valituksessa oman menetelmänsä asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrittämiseksi. Menetelmä perustui valituksen tekijän markkinatietoon, ja siinä arvioitiin, että tuonti unioniin kasvoi merkittävästi (188 prosenttia tarkastelujaksolla), kuten jäljempänä olevasta taulukosta 3 käy ilmi. Taulukko 3 Kiinalaisten oluttynnyreiden myynti unionissa – valituksessa esitetty arvio (yksikköä) 2018 2019 2020 TUTKIMUSAJANJAKSO Tarjouskilpailujen kautta 107 148 482 315 898 664 630 438 Jakelijoiden kautta 182 000 198 000 118 000 202 000 Yhteensä 289 148 680 315 1 016 664 832 438 Indeksi 100 235 352 288 Lähde: Valituksen 201 kohta.

(124) Kuten valituksen 193–203 kappaleessa on selitetty, edellä esitetty menetelmä koostui kolmesta pääosasta. Ensinnäkin valituksen tekijä laski yhteen oluttynnyreiden määrät, joista viisi suurta käyttäjää, eli unionin markkinoilla toimivaa suurta panimokonsernia, olivat järjestäneet tarjouskilpailuja. Nämä käyttäjät olivat AB InBev, Asahi CEE, Carlsberg, Heineken ja Molson Coors, jäljempänä ’suuret käyttäjät’. Toiseksi valituksen tekijä vähensi määrästä näiden tarjouskilpailujen puitteissa itse myymänsä määrät olettaen, että kiinalaiset tuottajat olivat voittaneet ja toimittaneet loput kussakin tarjouksessa pyydetystä kokonaiserästä. Lopuksi valituksen tekijä lisäsi tuojien/jälleenmyyjien tuomat määrät, jotka se arvioi markkinatietämyksensä perusteella.

(125) Tutkimus on osoittanut, että suurten käyttäjien tarjouskilpailun perusteella tosiasiallisesti ostama oluttynnyreiden määrä vastaa harvoin kyseisessä tarjouksessa alun perin pyydettyjä määriä. Vaikka osuudet vaihtelevat tarjouksesta riippuen ja suurten käyttäjien välillä, suuret käyttäjät ostivat keskimäärin alle 60 prosenttia tarjouksissa alun perin pyydetyistä tynnyrimääristä. Tämä johtuu näiden markkinoiden erityisestä toimintatavasta, joka liittyy erityisesti käyttäjien tarjouksiin liittyviin toimintatapoihin ja jatkotoimenpiteisiin, kuten jäljempänä 5.1 jaksossa on selitetty. Huomattavaa on erityisesti se, ettei käyttäjillä ollut sopimusvelvoitetta tosiasiallisesti ostaa tarjottuja määriä.

(126) Siksi komissio pyrki tarkistamaan, oliko tämä valituksessa tehty arvio tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista unioniin oikea ja, jos näin ei ole, arvioimaan tuontimäärät tarkemmin. Tätä varten se pyysi tietoja kaikista näihin kahteen CN-koodiin kuuluvista lähetyksistä kuuden sellaisen EU:n jäsenvaltion tulliviranomaisilta, joissa kahteen edellä mainittuun CN-koodiin liittyvä tuonti oli tarkastelujaksolla suurinta joko Kiinasta tai koko maailmasta. Nämä jäsenvaltiot olivat Alankomaat, Belgia, Puola, Ranska, Saksa ja Tšekki. Alankomaat, Belgia, Ranska ja Saksa olivat tuonniltaan viiden suurimman maan joukossa molemmissa luokissa, kun taas Puola oli viiden Kiinasta eniten tuovan jäsenvaltion joukossa ja Tšekki viiden kaikkialta maailmasta eniten tuovan jäsenvaltion joukossa. Näiden kuuden jäsenvaltion yhteenlaskettu osuus Kiinasta tulevasta EU:n tuonnista oli tarkastelujaksolla 73 prosenttia ja maailmanlaajuisesta tuonnista 66 prosenttia.

(127) Komissio analysoi saamansa tiedot ja arvioi kunkin lähetyksen kuvauksen perusteella ala- ja ylärajan sille, mitä voidaan kohtuudella pitää tarkasteltavana olevan tuotteen tuontina kuuteen jäsenvaltioon. Alaraja muodostettiin kokoamalla yhteen kaikki (olut)tynnyreiksi kuvaillut lähetykset ja yläraja kokoamalla yhteen lähetykset, joiden kuvaus vastasi oluttynnyreiden ominaisuuksia. Tässä yhteydessä lähetykset, jotka oli kuvailtu joksikin muuksi, kuten rehukaukaloiksi, ämpäreiksi, polttoainesäiliöiksi, painekattiloiksi, tölkeiksi, peltirasioiksi tai vastaaviksi, tai jotka eivät vastanneet oluttynnyreiden ominaisuuksia, jätettiin tarkastelun ulkopuolelle. Useimmissa tapauksissa tulliviranomaiset eivät rekisteröineet kunkin lähetyksen kappalemäärää (oluttynnyreiden lukumäärää) vaan ainoastaan lähetyksen painon. Näissä tapauksissa komissio laski oluttynnyreiden määrän kaavalla, jossa yksi oluttynnyri painaa 10 kilogrammaa (50). Tämän jälkeen komissio laski Kiinasta unioniin tuotujen oluttynnyreiden kokonaismäärän oikaisemalla kunkin vuoden ylä- ja alarajoja 0,73:lla, eli edellä mainittujen kuuden jäsenvaltion osuudella kyseessä oleviin kahteen CN-koodiin liittyvästä tuonnista Kiinasta unioniin. Analyysin tulokset on esitetty jäljempänä taulukossa 4. Taulukko 4 Unioniin suuntautuva tuonti yksityiskohtaisten tullitietojen perusteella Oluttynnyreitä (kpl) 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Oluttynnyreiden tuonti – alaraja 217 744 254 996 139 684 136 638 Indeksi 100 117 64 63 Oluttynnyreiden tuonti – yläraja 602 010 (51) 430 208 381 958 370 107 Indeksi 100 77 68 66 Lähde: Alankomaiden, Belgian, Puolan, Ranskan, Saksan ja Tšekin tulliviranomaisilta saadut yksityiskohtaiset transaktiotiedot oikaistuina kertoimella 0,73.

(128) Edellä esitetyt luvut vahvistivat, että valituksessa käytetty menetelmä ei ollut sopivin tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan tuonnin arvioimiseksi.

(129) Lisäksi komissio otti yhteyttä neljään otokseen kuulumattomaan yhteistyössä toimineeseen vientiä harjoittavaan tuottajaan ja pyysi niiden myyntitietoja koko tarkastelujaksolta. Ne kaikki toimittivat pyydetyt todentamattomat tiedot, jotka yhdistettiin kahden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kyselyvastauksissaan ilmoittamiin todennettuihin myyntimääriin. Nämä yhdistetyt tuontimäärät on esitetty jäljempänä taulukossa 5. Taulukko 5 Otokseen valittujen ja otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittama viennin kokonaismäärä Oluttynnyreitä (kpl) 2018 2019 2020 2021 Otokseen valittujen ja otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittama viennin kokonaismäärä [600 000 –675 000 ] [350 000 –425 000 ] [200 000 –275 000 ] [100 000 –175 000 ] Indeksi 100 58 36 20 Lähde: Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastaukset ja otokseen kuulumattomilta yhteistyössä toimivilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saadut todentamattomat tiedot.

(130) Käytettävissä olevien tietojen ristiriitaisuuksien vuoksi komissio julkaisi 2 päivänä syyskuuta 2022 asiakirja-aineistoon liitetyn muistion, jossa ilmoitettiin taulukoissa 4 ja 5 esitetyt tuontitiedot sekä niiden taustalla olevat eri menetelmät ja pyydettiin asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio otti myös yhteyttä suuriin käyttäjiin, vaikka ne olivat alun perin kieltäytyneet yhteistyöstä, ja pyysi tietoja niiden toimittajista ja ostomääristä. Näin se voisi yrittää vahvistaa vientiä harjoittavilta tuottajilta saadut ja taulukossa 5 esitetyt tiedot. Vain kolme viidestä suuresta käyttäjästä toimitti pyydetyt tiedot (ks. 136 kappale jäljempänä). Ainoat huomautukset muistiosta saatiin valituksen tekijältä 12 päivänä syyskuuta 2022.

(131) Valituksen tekijän ensimmäinen väite oli, että tullitietoja koskevaan analyysiin perustuva ja taulukossa 4 esitetty tuontiarvio ei edelleenkään sisältänyt tiettyä osuutta Kiinasta tulevasta tuonnista. Valituksen tekijä viittasi esimerkiksi siihen, että eräiden muiden oluen ja oluttynnyreiden kulutuksen kannalta merkittävien jäsenvaltioiden, kuten Espanjan ja Romanian, tuontitilastot puuttuivat arviosta, mikä johti kokonaismäärän aliarviointiin.

(132) Toiseksi valituksen tekijä väitti, että yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamat, taulukossa 5 esitetyt luvut eivät täysin kuvasta unioniin tarkastelujaksolla tuotuja määriä, koska vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyö oli vähäistä. Huomautuksissaan valituksen tekijä väitti, että vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöaste oli vain 28 prosenttia.

(133) Kolmanneksi valituksen tekijä väitti, että kolmen suurimman käyttäjän saamat kulutusta koskevat tiedot antoivat vain osittaisen kuvan oluttynnyreiden kulutuksesta unionissa, koska pieniä ja keskisuuria panimoita ei otettu huomioon ja koska käyttäjien yhteistyö oli vähäistä.

(134) Komissio tarkasteli huolellisesti kaikkia valituksen tekijän esittämiä huomautuksia. Ensimmäisen väitteen osalta se totesi, että vaikka muiden jäsenvaltioiden tuonti määritettiin oikaisemalla kyseisten kuuden jäsenvaltion tuontitilastoja kertoimella 0,73, kuten 127 kappaleessa on selitetty, tässä vaiheessa ei voida sulkea pois sitä, etteikö muiden jäsenvaltioiden (kuten Espanjan ja Romanian) todellisia tuontimääriä olisi aliarvioitu.

(135) Toisen väitteen osalta komissio totesi, että kuten 111 kappaleessa on esitetty, tutkimus osoitti alustavasti, että yhteistyön taso oli alhainen ja että yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osuus Kiinasta saapuvasta oluttynnyreiden tuonnista tutkimusajanjaksolla oli 32 prosenttia. Siksi tutkimuksen tässä vaiheessa ei voida sulkea pois sitä vaihtoehtoa, että Kiinassa olisi yhteistyössä toimineiden viejien lisäksi muita vientiä harjoittavia tuottajia tai viejiä, jotka ovat myyneet oluttynnyreitä unioniin tutkimusajanjaksolla.

(136) Kolmannen väitteen ja käyttäjien hyvin alhaisen yhteistyössä toimimisen asteen osalta komissio totesi, että viidestä suuresta käyttäjästä, jotka muodostavat noin 50 prosenttia käyttäjämarkkinasta, vain kolme (AB InBev, Asahi ja Molson Coors) toimitti pyydetyt tiedot. Lisäksi vain yksi näistä kolmesta käyttäjästä (AB InBev) osti oluttynnyreitä kiinalaisilta toimittajilta. Kuten myös 5.1 jaksossa alla on esitetty, jäljelle jäävä 50 prosenttia käyttäjämarkkinoista koostuu pääosin pienistä panimoista, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa.

(137) Nämä huomautukset ja seikat huomioon ottaen komissio totesi vielä, että ainoan Kiinasta oluttynnyreitä hankkineen yhteistyössä toimineen käyttäjän ilmoittamat hankintamäärät jäivät huomattavasti kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamaa unioniin suuntautuvaa myyntiä pienemmiksi. Komissio katsoi myös, että Kiinassa oli muita vientiä harjoittavia tuottajia, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, ja että otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittavat luvut olivat todentamattomia, koska nämä tuottajat eivät kuuluneet otokseen.

(138) Kaiken kaikkiaan komissio otti huomioon kaikki nämä seikat ja erityisesti käyttäjiltä saadut ristiriitaiset tiedot sekä vientiä harjoittavien tuottajien ja käyttäjien, joiden hankintatiedot olisivat ratkaisevan tärkeitä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamien määrien vahvistamiseksi, alhaisen yhteistyöasteen. Niiden perusteella komissio totesi alustavasti, että soveltuvimman menetelmän tuonnin määrän määrittämiseksi olisi perustuttava taulukossa 4 esitettyihin virallisiin tuontitilastoihin. Kun otetaan lisäksi huomioon tuotannonalan esittämät huomautukset, joiden mukaan jopa tilastoihin perustuvien tietojen yläraja olisi todennäköisesti arvioitu liian pieneksi, komissio katsoi alustavasti, että tilastoista saadut ylärajat ovat sopivin peruste tuontimäärien laskemiseen tässä alustavassa vaiheessa.

(139) Koska komissio halusi saada lisävahvistuksen kyseisen menetelmän asianmukaisuudesta, se tarkasteli vielä tämän tutkimuksen alusta asti Surveillance-tietokannassa saatavilla olleita oluttynnyreiden tuontitilastoja Taric-koodin tasolla selvittääkseen, kuinka suuren osuuden oluttynnyreiden tuonti muodostaa molempiin asiaankuuluviin CN-koodeihin kuuluvasta tuonnista. Tarkasteltuun Taric-koodiin kuuluvien tuotteiden (eli oluttynnyreiden) tuonnin keskimääräinen osuus kaikkien asiaankuuluviin CN-koodeihin kuuluvien tuotteiden tuonnista jaksolla 13 päivänä toukokuuta 2022–6 päivänä joulukuuta 2022 vastasi komission tarkastelujaksolle määrittämää oluttynnyreiden tuonnin keskimääräistä osuutta näissä CN-koodeissa.

(140) Komissio aikoo vielä tarkastella tämän menetelmän soveltuvuutta ottamalla yhteyttä valituksessa yksilöityihin suuriin tuojiin tarkentaakseen arviotaan tuontimääristä tarkastelujaksolla. Komissio pyrkii myös keräämään lisää tietoa pienistä panimoista alustavan vaiheen jälkeen.

(141) Lisäksi komissio aikoo kerätä vireillepanon jälkeisiä tietoja yhteistyössä toimineilta otokseen valituilta ja otoksen ulkopuolisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, jotta nämä tiedot voidaan sovittaa yhteen vireillepanon jälkeistä ajanjaksoa koskevien tarkempien virallisten tuontitilastojen kanssa. Komissio aikoo myös todentaa otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden tuottajien tuontitiedot ja pyytää Espanjan ja Romanian tulliviranomaisilta tarkat tullitiedot asiaankuuluvista CN-koodeista, jotta se voi hioa todellisia tuontitietoja entisestään.

4.3.2 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(142) Kuten 4.3.1 jaksossa yllä on selitetty, komissio määritti tuontimäärät jäsenvaltioiden virallisten tullitilastojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin ilmoitetun Kiinasta tulevan kokonaistuonnin osuutena unionin kokonaiskulutuksesta (ks. 4.2 jakso).

(143) Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti: Taulukko 6 Tuontimäärä (kappaletta) ja markkinaosuus 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä (kappaletta) 602 010 430 208 381 958 370 107 Indeksi 100 71 63 61 Markkinaosuus 17 % 17 % 21 % 31 % Indeksi 100 97 119 179 Lähde: Jäsenvaltioiden 4.3.1 jaksossa kuvatulla tavalla oikaistut tullitilastot.

(144) Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni 39 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuonnin määrän väheneminen seurasi oluttynnyreiden kokonaiskulutuksen laskevaa kehitystä tarkastelujaksolla (ks. taulukko 2), vaikkakin vähemmässä väärin, ja joka tapauksessa huomattavasti unionin tuotannonalan myynnin laskusuuntausta lievemmin (ks. taulukko 9).

(145) Nämä vähenemiset on suhteutettava vuonna 2020 ja tutkimusajanjaksolla vallinneeseen markkinatilanteeseen, jolloin oluttynnyreiden kysyntä oli covid-19-pandemian aikana vähentynyt merkittävästi. Tällaisilla kutistuvilla markkinoilla oluttynnyreiden tuonti väheni huomattavasti vähemmän kuin unionin tuotannonalan myynti. Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus on siksi halvemman hintansa takia kasvanut jatkuvasti koko tarkastelujakson aikana (79 prosenttia tarkastelujaksolla). Kiinan markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla varsin merkittävä (31 prosenttia).

4.3.3 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinta: hinnan alittavuus ja hinnankorotusten estyminen

(146) Koska kappalehintoja oli vaikea määrittää virallisten tilastojen perusteella, komissio määritti tuontihinnat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella. Tuonnin hinnan alittavuus määritettiin otokseen valittujen unionin tuottajien ja kiinalaisten otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastausten perusteella.

(147) Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti: Taulukko 7 Tuontihinnat (euroa/kpl) 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Kiina 43,13 37,34 38,40 43,62 Indeksi 100 87 89 101 Lähde: Yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat.

(148) Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat 13 prosenttia vuonna 2019 ja 11 prosenttia vuonna 2020. Vuonna 2020 ja tutkimusajanjaksolla ne alkoivat jälleen nousta ja palasivat vuoden 2018 tasolle.

(149) Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia: — otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, sekä — otokseen valituilta, yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

(150) Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain. Sekä vientiä harjoittavien tuottajien että unionin tuotannonalan myynti suuntautui lähes kokonaan suoraan loppukäyttäjille (eli panimoille), joten myyntikanavat ja kaupan portaat olivat molemmilla puolilla samat. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Tulos osoitti asianomaisesta maasta unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 11,9–14 prosenttia.

(151) Hinnan alittavuuden lisäksi esiintyi myös merkittävää perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua hinnankorotusten estymistä. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien halvan polkumyyntituonnin aiheuttamat merkittävät hintapaineet estivät koko tutkimusajanjakson ajan unionin tuotannonalaa korottamasta hintojaan tuotantokustannuksen kehitystä vastaavasti ja kohtuullisen voittotason ylläpitämiseksi.

(152) Kuten alla olevassa taulukossa 11 on esitetty, keskimääräinen myyntihinta unionissa laski tarkastelujaksolla melkein 10 prosenttia. Tuotantokustannukset kasvoivat samalla jaksolla 16 prosenttia, joten myyntihinta jäi huomattavasti tuotantohintaa alhaisemmaksi. Tuotantokustannukset kasvoivat huomattavasti erityisesti vuonna 2020 ja tutkimusajanjaksolla, kun taas hinta oli pidettävä tasaisena kiinalaisen tuonnin aiheuttamien hintapaineiden vuoksi. Sitä vastoin hintatasot ja niistä syntyvät voitot vientimarkkinoilla, joihin polkumyyntituonti ei vaikuttanut tai joilla oli tehty toimenpiteitä tasapuolisten kauppaolosuhteiden palauttamiseksi, olivat keskimäärin 22 prosenttia korkeammat (tutkimusajanjaksolla +29 prosenttia) kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla (ks. 196 kappale).

(153) Tällä tilanteella oli selvä vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen, kuten alla olevassa taulukossa 14 on esitetty. Kannattavuus oli 12 prosenttia vuonna 2018 ja laski jyrkästi loppujakson aikana, erityisesti vuonna 2020 ja tutkimusajanjaksolla.

(154) Näiden kolmen indikaattorin kehitys osoittaa selvästi, että kiinalainen polkumyyntituonti oli aiheuttanut tuotannonalalle voimakkaita hintapaineita, jotka pakottivat sen myymään tuotteitaan erittäin alhaisilla ja tuotantokustannuksia pienemmillä hinnoilla. Markkinatilanteen erityispiirteiden yksityiskohdat, erityisesti unionin tuotannonalan myyntiprosessiin kohdistuneen hintapaineen osalta, on selitetty alla 5.1 jaksossa. Se aiheutti selvän hinnankorotusten estymisen unionin tuotannonalalla.

4.4 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1 Yleiset huomautukset

(155) Tutkittaessa polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

(156) Kuten 7 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää.

(157) Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit valituksen tekijän makrokyselyyn antamaan vastaukseen sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

(158) Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

(159) Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.4.2 Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(160) Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 8 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Tuotantomäärä (kpl) 5 132 261 3 698 684 1 939 361 1 926 200 Indeksi 100 72 38 38 Tuotantokapasiteetti (mittayksikkö) 6 542 683 6 628 049 6 786 585 6 786 585 Indeksi 100 101 104 104 Kapasiteetin käyttöaste (%) 78 56 29 28 Indeksi 100 71 36 36 Lähde: Valituksen tekijän toimittama makrotason kyselylomake.

(161) Tuotantomäärä väheni tarkastelujaksolla 62 prosenttia. Tuotanto seurasi tiiviisti kulutuksen vaihtelua: kysyntä laski ensin vuonna 2019 (23 prosenttia) ja laski sitten edelleen voimakkaammin vuosina 2020 ja 2021 (covid-19-pandemia).

(162) Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla hieman (4 prosenttia). Tämä johtuu siitä, että unionin tuotannonalan tuotantolinjoilla parannettiin menettelyjen ja henkilöstön käytön tehokkuutta tarkastelujaksolla.

(163) Kaksi edellä mainittua suuntausta (tuotannon väheneminen, kapasiteetin kasvu) johtivat kapasiteetin käyttöasteen merkittävään laskuun (–64 prosenttia). Kapasiteetin käyttöaste oli tutkimusajanjakson aikana erittäin alhainen (28 prosenttia).

4.4.2.2 Myyntimäärä ja markkinaosuus

(164) Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 9 Myyntimäärä ja markkinaosuus 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Myyntimäärä unionin markkinoilla (kpl) 2 875 573 2 124 518 1 479 302 822 777 Indeksi 100 74 51 29 Markkinaosuus (%) 83 83 79 69 Indeksi 100 101 96 83 Lähde: Valituksen tekijän toimittama makrotason kyselylomake.

(165) Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla laski tarkastelujaksolla tasaisesti (71 prosenttia), ja tämä lasku oli kulutuksen laskua jyrkempää.

(166) Unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä 83 prosentista 69 prosenttiin eli 14 prosenttiyksikköä. Tämä vähennys aiheutui jäljempänä 4.4.3.1 jaksossa kuvatusta merkittävästä hintapaineesta, jonka jatkuvasti markkinaosuuttaan lisännyt Kiinan tuonti tarkastelujaksolla aiheutti.

4.4.2.3 Kasvu

(167) Oluttynnyreiden kysyntä ja tuotanto laskivat tarkastelujaksolla. Kulutuksen vähentyessä unionin tuotannonala menetti merkittävästi myyntiä ja markkinaosuutta, ja se onnistui säilyttämään tavallista pienemmänkin myyntitasonsa ainoastaan alentamalla myyntihintojaan, kuten 4.4.3.1 jaksossa on jäljempänä selitetty.

4.4.2.4 Työllisyys ja tuottavuus

(168) Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 10 Työllisyys ja tuottavuus 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Työntekijöiden lukumäärä 960 822 538 481 Indeksi 100 86 56 50 Tuottavuus (kpl/työntekijä) 5 349 4 497 3 606 4 008 Indeksi 100 84 67 75 Lähde: Valituksen tekijän toimittama makrotason kyselylomake.

(169) Alan työllisyys noudatti samaa suuntausta kuin tuotanto ja kulutus unionin markkinoilla ja laski tarkastelujaksolla dramaattiset 50 prosenttia. Tilanteessa, jossa tuotanto väheni tarkastelujaksolla 62 prosenttia, tuottavuus putosi. Työllisyyden vähenemisestä huolimatta se putosi tarkastelujaksolla 33 prosenttia. Tutkimusajanjaksolla se elpyi jonkinasteisten tehokkuusetujen ansiosta, joskin vain osittain.

4.4.2.5 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

(170) Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli huomattava, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat.

(171) Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia.

4.4.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

(172) Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 11 Myyntihinnat unionissa 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa kokonaismarkkinoilla (euroa/kpl) 56 55 51 51 Indeksi 100 98 90 91 Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/kpl) 55 59 63 64 Indeksi 100 107 114 116 Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastaukset.

(173) Myyntihinnat laskivat 2 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä, minkä jälkeen ne laskivat jyrkästi eli 8 prosenttia vuonna 2020 ja pysyivät suunnilleen samalla tasolla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat laskivat kaiken kaikkiaan 9 prosenttia tarkastelujaksolla.

(174) Samalla tarkastelujaksolla yksikkökohtaiset tuotantokustannukset kasvoivat 16 prosenttia. Tämä liittyi pääasiassa kiinteiden kustannusten kasvuun, joka seurasi tuotantomäärien laskusta. Tämän vastapainoksi unionin tuotannonala onnistui vähentämään kiinteitä kustannuksiaan yli 20 prosenttia vuosina, joina toteutettiin covid-19-sulkutoimia. Tästä huolimatta suhteessa korkeammilla kiinteillä kustannuksilla oli merkittävä vaikutus aikana, jolloin kapasiteetin käyttöaste oli alhainen, sillä näiden kustannusten painoarvo kasvoi 13 prosentista 23 prosenttiin vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä. Unionin tuotannonala vähensi tarkastelujaksolla työvoimaa taulukossa 10 esitetyn mukaisesti ja irtisanomisten seurauksena myös työvoimakustannuksiaan covid-19-pandemian aikana, kuten 4.4.3.2 jaksossa on esitetty.

(175) Myyntihinnat ja tuotantokustannukset kehittyivät eri tavoin. Kuten 4.3.3 jaksossa yllä ja 5.1 jaksossa alla on selitetty, unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan kestävälle tasolle kattaakseen kasvaneet tuotantokustannukset ja kapasiteetin alhaisen käyttöasteen, koska Kiinasta tuleva halpa polkumyyntituonti vaikutti merkittävästi hintaneuvotteluihin markkinoilla.

4.4.3.2 Työvoimakustannukset

(176) Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 12 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) 48 510 45 157 50 218 52 988 Indeksi 100 93 104 109 Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastaukset.

(177) Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti laskivat vuonna 2019, minkä jälkeen ne nousivat vuonna 2020 ja tutkimusajanjaksolla. Kuten taulukossa 10 on esitetty, työllisyys kuitenkin laski samalla ajanjaksolla 54 prosenttia.

4.4.3.3 Varastot

(178) Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 13 Varastot 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Loppuvarastot (kpl) 308 350 210 370 157 417 128 525 Indeksi 100 68 51 42 Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%) 6 6 8 7 Indeksi 100 95 135 111 Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastaukset.

(179) Varastot pienenivät 58 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä liittyi tuotannon ja myynnin vähenemiseen. Varastot prosentteina tuotannosta ilmaistuna kasvoivat tarkastelujakson aikana 11 prosenttia, koska tuotannonalan oli pidettävä yllä jonkin verran toimintaa. Sen vuoksi se ei pystynyt vähentämään tuotantoaan samansuuntaisesti myynnin vähenemisen kanssa. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että suurin osa tuotannosta perustui tilauksiin ja asiakkaan eritelmiin, varastot eivät ole merkittävä vahinkoindikaattori.

4.4.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

(180) Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 14 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) 12 5 –18 –9 Indeksi 100 42 – 144 –73 Kassavirta (euroa) 26 413 388 17 979 438 –4 762 380 –2 257 500 Indeksi 100 68 –18 –9 Investoinnit (euroa) 11 655 450 5 408 642 2 536 354 1 220 214 Indeksi 100 46 22 10 Investointien tuotto 65 % 14 % –35 % –19 % Indeksi 100 21 –54 –29 Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastaukset.

(181) Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

(182) Voitot laskivat tarkastelujaksolla 58 prosenttia vuonna 2019, minkä jälkeen ne laskivat jyrkästi ja muuttuivat kaksinumeroisiksi tappioiksi vuonna 2020. Ne elpyivät osittain vuonna 2021 mutta pysyivät edelleen negatiivisina. Kaiken kaikkiaan voitto laski 173 prosenttia tarkastelujaksolla. Covid-19-pandemiaan liittyvän kysynnän äkillisen pienenemisen vuoksi kiinalaisen halpaviennin aiheuttama lisääntynyt kilpailu (kuten jäljempänä olevassa 5.1 jaksossa on selitetty) pakotti unionin tuotannonalan laskemaan hintojaan tuotantokustannusten noustessa (kuten 4.4.3.1 jaksossa on selitetty). Tämä johti merkittäviin tappioihin.

(183) Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirta kehittyi samalla tavalla kuin kannattavuus: se laski jyrkästi vuosina 2019–2020 ja elpyi osittain tutkimusajanjaksolla, mutta jäi negatiiviseksi.

(184) Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi samalla tavalla kuin kannattavuus, sillä se laski tarkastelujaksolla dramaattiset 129 prosenttia ja kääntyi negatiiviseksi.

(185) Kun otetaan huomioon kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton lasku, otokseen valittujen unionin tuottajien pääoman saantiin kohdistui vakavia vaikutuksia.

4.4.4 Vahinkoa koskevat päätelmät

(186) Keskeiset makroindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla: unionin myyntimäärä laski 71 prosenttia, tuotanto 62 prosenttia ja työllisyys 50 prosenttia.

(187) Mikroindikaattorit antavat samanlaisen kuvan. Myynnin kannattavuus unionissa (+12 prosentista –9 prosenttiin), myyntihinnat (–9 prosenttia) ja kassavirta (–109 prosenttia) heikkenivät merkittävästi.

(188) Covid-19-pandemian vuoksi kulutus väheni samalla, kun unionin tuotannonalan tuotantokustannukset nousivat 16 prosenttia. Tätä taustaa vasten Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ovat vuodesta 2018 lähtien olleet johdonmukaisesti ja merkittävästi unionin tuotannonalan hintoja ja kustannuksia alhaisempia.

(189) Kiinalaisten viejien tuontimäärät laskivat tarkaste