FI Euroopan unionin virallinen lehti L 183/29

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1092,

annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014,

valtiontuesta SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN), jonka Kreikka on myöntänyt National Bank of Greece -konsernille ja joka liittyy

— National Bank of Greece SA:n pääomapohjan vahvistamiseen ja rakenneuudistukseen;

— First Business Bank SA:n kriisinratkaisuun siirtomääräyksellä National Bank of Greece SA:lle;

— Probank SA:n kriisinratkaisuun siirtomääräyksellä National Bank of Greece SA:lle;

— Lesvos-Limnosin osuuspankin, Achaian osuuspankin ja Lamian osuuspankin kriisinratkaisuun

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5201)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 NATIONAL BANK OF GREECE -KONSERNIIN (1), JÄLJEMPÄNÄ ’PANKKI’, LIITTYVÄ MENETTELY

(1) Komissio hyväksyi 19 päivänä marraskuuta 2008 tekemällään päätöksellä ohjelman ”Kreikan luottolaitoksille suunnatut tukitoimenpiteet”, jäljempänä ’Kreikan pankkien tukiohjelma’, jolla pyrittiin varmistamaan Kreikan rahoitusjärjestelmän vakaus. Kreikan pankkien tukiohjelmassa tukea voidaan myöntää sen muodostavista kolmesta toimenpiteestä, jotka ovat pääomapohjan vahvistamistoimenpide, takaustoimenpide ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpide (2).

(2) Marraskuun 19 päivänä 2008 tehdyn päätöksen johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, että rakenneuudistussuunnitelma ilmoitettaisiin komissiolle pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen tuensaajien osalta.

(3) Toukokuussa 2009 pankin pääomapohjaa vahvistettiin Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvasta pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä.

(4) Kreikan viranomaiset toimittivat 2 päivänä elokuuta 2010 pankkia koskevan rakenneuudistussuunnitelman komissiolle. Komissio rekisteröi tämän suunnitelman ja sen myöhemmät päivitykset sekä Kreikan viranomaisten toimittamat lisätiedot asianumerolla SA.30342 (PN 26/2010) ja tämän jälkeen asianumerolla SA.32788 (2011/PN).

(5) Joulukuussa 2011 Kreikka vahvisti uudelleen pankin pääomapohjaa pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä. Komissio hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2011 pankin toisen pääomapohjan vahvistamisen (3).

(6) Pankki on toistuvasti saanut Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnettyjä valtiontakauksia velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille (4). Se on myös saanut valtion takaamaa hätärahoituksena annettua maksuvalmiusapua, jäljempänä ’valtion takaama maksuvalmiusapu’.

(7) Kreikan keskuspankki peruutti 18 päivänä maaliskuuta 2012 kolmen osuuspankin, jäljempänä ’kolme osuuspankkia’, nimittäin Cooperative Bank of Lesvos-Limnosin, jäljempänä ’Lesvos-Limnos Bank’, Cooperative Bank of Achaian, jäljempänä ’Achaia Bank’, ja Cooperative Bank of Lamian, jäljempänä ’Lamia Bank’, pankkiluvat ja asetti ne selvitystilaan.

(8) Komissio rekisteröi Kreikalta epävirallisesti saamansa tiedot osuuspankkien kriisinratkaisusta asianumerolla SA.34534 (2012/NN).

(9) Kreikan keskuspankki siirsi 23 päivänä maaliskuuta 2012 kolmen osuuspankin tietyt velat pankille ja määritti rahoitusvajeiden määrän (5), jonka Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi lain 4051/2012 nojalla (6). Rahoitusvajeet olivat yhtä suuret kuin siirrettyjen velkojen arvo, koska mitään kolmen osuuspankin varoja ei siirretty.

(10) Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen. Toukokuun 28 päivänä 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 7 430 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’ensimmäinen väliaikaisrahoitus’.

(11) Toukokuussa 2012 Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille toimittamasta sitoumuskirjeestä. Komissio rekisteröi sen ilmoittamattomana tukena (asianumero SA. 34824 (2012/NN)), koska toimenpide oli jo toteutettu.

(12) Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn ensimmäisestä väliaikaisrahoituksesta, jäljempänä ’NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätös’ (7).

(13) Joulukuussa 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 2 326 miljoonan euron suuruisen toisen väliaikaisrahoituksen, jäljempänä ’toinen väliaikaisrahoitus’ (8). Kreikan viranomaiset ilmoittivat tämän toimenpiteen komissiolle 27 päivänä joulukuuta 2012. Komissio rekisteröi nämä toimenpiteet asianumerolla SA.36007 (2013/NN).

(14) Kesäkuussa 2013 pankki ilmoitti 1 079 miljoonan euron uusannin onnistumisesta (9), ja samalla Kreikan rahoitusvakausrahasto muunsi ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen omaksi pääomaksi (jäljempänä ’kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen’, johon sisältyy sekä 1 079 miljoonan euron uusanti ja ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen muuntaminen omaksi pääomaksi). Kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen kokonaismäärä oli 9 756 miljoonaa euroa, josta 8 677 miljoonaa euroa sijoitti Kreikan rahoitusvakausrahasto, jäljempänä ’Kreikan rahoitusvakausrahaston osallistuminen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen’.

(15) Kreikan viranomaiset toimittivat 19 päivänä joulukuuta 2013 komissiolle tietoja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen ehdoista.

(16) Kreikan viranomaiset toimittivat 25 päivänä kesäkuuta 2014 komissiolle pankkia koskevan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’. Samana päivänä ne toimittivat tietoja valtion takaamasta maksuvalmiusavusta. Ne ilmoittivat haluavansa antaa edelleen pankille tällaista maksuvalmiustukea sekä valtiontakuita velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti. Komissio rekisteröi ilmoituksen asianumerolla SA.34824 (2012/C).

(17) Komissio järjesti lukuisia kokouksia ja etäneuvotteluja ja kävi kirjeenvaihtoa sähköpostitse Kreikan viranomaisten ja pankin kanssa.

(18) Kreikka hyväksyy, että tämä päätös annetaan poikkeuksellisesti vain englannin kielellä.

1.2 OSTETTUIHIN YRITYKSIIN LIITTYVÄ MENETTELY

1.2.1 First Business Bank SA:han liittyvä menettely

(19) Heinäkuussa 2009 Kreikka vahvisti First Business Bank SA:n, jäljempänä ’FB Bank’, pääomapohjaa Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä (10) 50 miljoonalla eurolla.

(20) Keväällä 2013 Kreikan keskuspankki päätti toteuttaa FB Bankin kriisinratkaisun osto- ja sulautumismenettelyllä (11).

(21) Kreikan keskuspankki kehotti 1 päivänä toukokuuta 2013 neljää Kreikan suurinta pankkia tekemään ei-sitovat tarjoukset FB Bankin varoista ja veloista. Kirjeessään tarjousten tekijöille Kreikan keskuspankki totesi, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi rahoitusvajeen lisäksi ostajan pääomatarpeet, jotka liittyivät FB Bankista siirrettyihin varoihin.

(22) Pankki ja eräs toinen pankki toimittivat 8 päivänä toukokuuta 2013 alustavat tarjouksensa.

(23) Toukokuun 10 päivänä 2013 pankki tarkisti tarjoustaan.

(24) Samana päivänä Kreikan keskuspankki toteutti FB Bankin kriisinratkaisun ja siirsi tietyt varat ja velat pankille.

(25) Kreikan viranomaiset toimittivat 11 päivänä toukokuuta 2013 komissiolle tietoja FB Bankin kriisinratkaisusta. Komissio rekisteröi nämä tiedot ja Kreikan viranomaisten myöhemmin toimittamat tiedot asianumerolla SA.36658 (2014/NN).

(26) Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 28 päivänä kesäkuuta 2013 kaksi kolmasosaa alun perin arvioidusta rahoitusvajeesta.

(27) Kreikan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle rahoitusvajeen rahoittamisesta yhteensä noin 524 miljoonalla eurolla, kuten kriisinratkaisun ajankohtana arvioitiin maaliskuun 31 päivän 2013 tietojen perusteella.

(28) Kreikan keskuspankki sai 7 päivänä marraskuuta 2013 päätökseen kokonaisrahoitusvajetta koskevat laskelmat, joissa määräksi saatiin 457 miljoonaa euroa (12).

(29) Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 13 päivänä marraskuuta 2013 rahoitusvajeen jäljellä olevan osan pankille.

(30) Kreikan viranomaiset ilmoittivat 25 päivänä 2014 kesäkuuta komissiolle, että pankki ei aio pyytää Kreikan rahoitusvakausrahastoa sijoittamaan FB Bankin varojen oston aiheuttamien pääomatarpeiden määrää pankkiin.

1.2.2 Probank SA:han liittyvä menettely

(31) Kreikan keskuspankki nimitti 10 päivänä toukokuuta 2013 komissaarin Probank SA:han, jäljempänä ’Probank’.

(32) Heinäkuussa 2013 Kreikan keskuspankki päätti toteuttaa Probankin kriisinratkaisun osto- ja sulautumismenettelyllä.

(33) Kreikan keskuspankki kehotti 22 päivänä heinäkuuta 2013 neljää Kreikan suurinta pankkia tekemään tarjoukset Probankin varoista ja veloista. Kirjeessään tarjousten tekijöille Kreikan keskuspankki totesi, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi rahoitusvajeen lisäksi ostajan pääomatarpeet, jotka liittyivät Probankista siirrettyihin varoihin.

(34) Pankki toimitti 24 päivänä heinäkuuta 2013 tarjousluonnoksen ja 25 päivänä heinäkuuta 2013 se toimitti sitovan tarjouksensa.

(35) Kreikan keskuspankki toteutti 26 päivänä heinäkuuta 2013 Probankin kriisinratkaisun ja siirsi tietyt varat ja velat pankille.

(36) Kreikan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä heinäkuun 2013 komissiolle rahoitusvajeen rahoittamisesta yhteensä noin 238 miljoonalla eurolla, kuten Kreikan keskuspankki oli arvioinut maaliskuun 31 päivän 2013 tietojen perusteella. Komissio rekisteröi tämän ilmoituksen ja Kreikan viranomaisten myöhemmin toimittamat tiedot asianumerolla SA.37156 (2014/NN).

(37) Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 9 päivänä elokuuta 2013 kaksi kolmasosaa alun perin arvioidusta rahoitusvajeesta.

(38) Kreikan keskuspankki sai 30 päivänä joulukuuta 2013 päätökseen kokonaisrahoitusvajetta koskevat laskelmat, joissa määräksi saatiin 563 miljoonaa euroa.

(39) Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 31 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvajeen jäljellä olevan osan pankille.

(40) Samana päivänä Kreikan keskuspankki toimitti komissiolle lisätietoja rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistumisesta.

(41) Kreikan viranomaiset ilmoittivat 25 päivänä 2014 kesäkuuta komissiolle, että pankki ei aio pyytää Kreikan rahoitusvakausrahastoa sijoittamaan Probankin varojen oston aiheuttamien pääomatarpeiden määrää pankkiin.

2. KUVAUS

2.1 PANKKI JA SEN VAIKEUDET

2.1.1 Kreikan pankkialan yleinen toimintaympäristö

(42) Kreikan reaalinen bruttokansantuote (BKT) laski 20 prosenttia vuosina 2008–2012, kuten taulukko 1 osoittaa. Tämän seurauksena Kreikan pankit kärsivät kreikkalaisille kotitalouksille ja yrityksille myönnettyjen lainojen maksuhäiriöiden nopeasta lisääntymisestä (13). Tämä kehitys on haitannut Kreikan pankkien varojen tuottoa ja aiheuttanut suuria luottotappioita. Taulukko 1 Kreikan BKT:n reaalikasvu 2008–2013 Kreikka 2008 2009 2010 2011 2012 2013 BKT:n reaalikasvu, % – 0,2 – 3,1 – 4,9 – 7,1 – 6,4 – 3,9 Lähde: Eurostat, saatavilla verkko-osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

(43) Lisäksi helmikuussa 2012 Kreikka toteutti yksityissektorin velkakirjojen vaihdon, jota kutsuttiin yksityissektorin osallistumiseksi, jäljempänä ’yksityissektorin osallistumisohjelma’. Kreikan pankit osallistuivat yksityissektorin osallistumisohjelmaan, jossa Kreikan hallitus tarjosi yksityisille velkakirjojen haltijoille uusia arvopapereita (muun muassa uusia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja), BKT:hen kytkettyjä arvopapereita sekä Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) liikkeeseen laskemia yksityissektorin osallistumisohjelman velkasitoumuksia silloisia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja vastaan 53,5 prosentin nimellisalennuksella ja pidemmillä erääntymisajoilla (14). Kreikan viranomaiset ilmoittivat tämän velkakirjojen vaihdon tulokset 9 päivänä maaliskuuta 2012 (15). Vaihto aiheutti velkakirjojen haltijoille huomattavia tappioita (Kreikan pankeille Kreikan keskuspankin arvion mukaan keskimäärin 78 prosenttia vanhojen Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvosta) ja pääomatarpeita, jotka kirjattiin takautuvasti Kreikan pankkien vuoden 2011 tilinpäätöksiin. Taulukko 2 Yksityissektorin osallistumisen Kreikan suurimmille pankeille aiheuttamat kokonaistappiot (milj. euroa) Pankit Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvo (1) Valtion omistamille tai takaamille yhteisöille annettujen lainojen nimellisarvo (2) Nimellisarvo yhteensä (3) = (1) + (2) Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot Kreikan valtion joukkovelkakirjojen osalta (4) Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot valtion omistamille tai takaamille yhteisöille annettujen lainojen osalta (5) Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä (6)=(4)+(5) Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä/ ydinpääoman osuus (16) (joulukuu 2011) (%) Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä/varat yhteensä (joulukuu 2011) (%) NBG 13 748 1 001 14 749 10 985 751 11 735 161,0 11,0 Eurobank 7 001 335 7 336 5 517 264 5 781 164,5 7,5 Alpha 3 898 2 145 6 043 3 087 1 699 4 786 105,7 8,1 Piraeus 7 063 280 7 343 5 686 225 5 911 226,0 12,0 Probank 415 0 415 295 0 295 105,1 8,7 FB Bank 70 0 70 49 0 49 33,8 3,1 Lähde: Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 14.

(44) Koska Kreikan pankeille syntyi huomattavia pääoma-alijäämiä yksityissektorin osallistumisohjelman ja jatkuvan taantuman seurauksena, 11 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyssä Kreikkaa koskevaan toiseen sopeutusohjelmaan liitetyssä Kreikan hallituksen, Euroopan unionin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa myönnettiin varoja näiden pankkien pääomapohjan vahvistamiseen. Kreikan viranomaiset arvioivat, että kaikki tästä ohjelmasta rahoitettavat pankkien pääomitustarpeet ja kriisinratkaisukustannukset olivat 50 miljardia euroa (17). Tähän määrään päädyttiin laskelmilla, jotka perustuivat Kreikan keskuspankin joulukuusta 2011 joulukuuhun 2014 ulottuvalta ajanjaksolta tekemään stressitestiin, jäljempänä ’vuoden 2012 stressitesti’, joka pohjautui Blackrockin tekemään lainatappioennusteeseen (18). Varat Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistamiseen myöntää Kreikan rahoitusvakausrahasto. Taulukko 3 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeita koskevista laskelmista vuoden 2012 stressitestin perusteella. Taulukko 3 Vuoden 2012 stressitesti: Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeet (milj. euroa) Pankit Ydinpääoman viiteosuus (joulukuu 2011) (1) Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä (joulukuu 2011) (2) Yksityissektorin osallistumiseen liittyvät varaukset (kesäkuu 2011) (3) Kumulatiivinen bruttotappio Luottoriskiä koskevat ennusteet (4) Luottotappiovaraukset (joulukuu 2011) (5) Sisäisen tulon tuottaminen (6) Ydinpääoman tavoiteosuus (joulukuu 2014) (7) Pääomatarpeet (8) = (7) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) – (6) NBG 7 287 – 11 735 1 646 – 8 366 5 390 4 681 8 657 9 756 Eurobank 3 515 – 5 781 830 – 8 226 3 514 2 904 2 595 5 839 Alpha 4 526 – 4 786 673 – 8 493 3 115 2 428 2 033 4 571 Piraeus 2 615 – 5 911 1 005 – 6 281 2 565 1 080 2 408 7 335 Probank 281 – 295 59 – 462 168 147 180 282 FB Bank 145 – 49 0 – 285 167 – 29 116 168 Lähde: Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 8.

(45) Talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan pankeille, jotka toimittavat toteuttamiskelpoisia pääoman hankkimista koskevia suunnitelmia, annetaan mahdollisuus hakea ja saada julkista tukea siten, että samalla säilytetään yksityissektorin kannustimet sijoittaa pääomaa ja minimoidaan näin veronmaksajille koituva taakka (19). Kreikan keskuspankki katsoi, että vain neljä suurinta pankkia (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank ja Alpha Bank) olivat kannattavia (20). Ne saivat ensimmäisen pääomapohjan vahvistamisen Kreikan rahoitusvakausrahastosta toukokuussa 2012.

(46) Kotimaiset talletukset Kreikan pankkeihin vähenivät yhteensä 37 prosenttia vuoden 2009 lopusta kesäkuuhun 2012 taantuman ja poliittisen epävarmuuden vuoksi. Näiden pankkien oli maksettava korkeampia korkoja yrittääkseen säilyttää talletukset. Talletusten kustannukset nousivat, mikä laski pankkien nettokorkomarginaalia. Koska Kreikan pankit suljettiin pois tukkurahoitusmarkkinoilta, niistä tuli täysin riippuvaisia eurojärjestelmän rahoituksesta (21), josta yhä suurempi osa myönnettiin Kreikan keskuspankin antaman valtion takaaman maksuvalmiusavun muodossa.

(47) Kreikka käynnisti 3 päivänä joulukuuta 2012 sijoittajien yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saamien uusien Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen takaisinosto-ohjelman, jossa hinnat vaihtelivat 30,2 prosentista 40,1 prosenttiin niiden nimellisarvosta (22). Kreikan pankit osallistuivat tähän takaisinosto-ohjelmaan, joka aiheutti lisää tappioita niiden taseeseen, koska suurimmasta osasta yksityissektorin osallistumisohjelman aikana näiden uusien joukkovelkakirjalainojen vuoksi kirjatusta kirjanpidollisesta tappiosta (joka muodostui markkina- ja nimellisarvon erosta) tuli lopullista ja peruuttamatonta (23).

(48) Joulukuussa 2012 Kreikan neljä suurinta pankkia saivat Kreikan rahoitusvakausrahastolta toisen väliaikaisrahoituksen.

(49) Keväällä 2013 näiden neljän pankin väliaikaisrahoitukset muunnettiin kantaosakkein toteutetuiksi pysyviksi pääoman vahvistamisiksi niin, että Kreikan rahoitusvakausrahasto omistaa yli 80 prosenttia kunkin neljän pankin osakkeista. Kreikan rahoitusvakausrahasto sai äänioikeudettomia osakkeita niiltä pankeilta, jotka onnistuivat houkuttelemaan ennalta määritellyn määrän yksityistä pääomaa, ja Kreikan rahoitusvakausrahaston ohella uusia varoja sijoittaneille yksityisille sijoittajille annettiin Kreikan rahoitusvakausrahaston ostamiin osakkeisiin kytkettyjä warrantteja.

(50) Heinäkuussa 2013 Kreikan keskuspankki antoi neuvonantajan tehtäväksi toteuttaa diagnostinen tutkimus kaikkien Kreikan pankkien lainasalkuista. Kyseinen neuvonantaja teki luottotappioennusteet Kreikan pankkien kaikista kotimaisista lainasalkuista sekä ulkomailla olevien sivuliikkeiden ja tytäryhtiöiden lainasalkuista, joihin liittyi Kreikan tilanteen muodostama riski, kolmen ja puolen vuoden aikavälille sekä lainojen kuoletusajaksi. Analyysissa tuotetut luottotappioennusteet perustuivat kahteen makrotaloudelliseen skenaarioon: perusskenaarioon ja epäedulliseen skenaarioon. Ulkomaisten lainasalkkujen luottotappioennusteet teki Kreikan keskuspankki käyttäen jonkin verran neuvonantajan apua.

(51) Syksyllä 2013 Kreikan keskuspankki käynnisti neuvonantajan arvioinnin perusteella toisen stressitestin, jäljempänä ’vuoden 2013 stressitesti’, arvioidakseen Kreikan pankkien pääomatilanteen vakautta sekä perusskenaariossa että epäedullisessa skenaariossa. Kreikan keskuspankki suoritti pääomatarpeiden arvioinnin, jossa se sai teknistä tukea eräältä toiselta neuvonantajalta.

(52) Vuoden 2013 stressitestin puitteissa tehdyn pääomatarpeiden arvioinnin keskeiset osatekijät olivat i) luottotappioennusteet (24) pankkien lainasalkuista yhdistetyn Kreikkaan liittyvän riskin ja ulkomaisen riskin perusteella vähennettynä silloisilla luottotappiovarauksilla sekä ii) pankkien toiminnan arvioitu kannattavuus kesäkuusta 2013 joulukuuhun 2016 Kreikan keskuspankille vuoden 2013 neljännellä vuosineljänneksellä toimitettujen rakenneuudistussuunnitelmien varovaisen mukautuksen perusteella. Taulukko 4 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien yhteenlaskettuja pääomatarpeita koskevista, vuoden 2013 stressitestin perusskenaarion mukaisista laskelmista. Taulukko 4 Vuoden 2013 stressitesti: Kreikan pankkien yhteenlasketut pääomatarpeet perusskenaariossa (milj. euroa) Pankit Ydinpääoman viiteosuus (kesäkuu 2013) (1) Luottotappiovaraukset (kesäkuu 2013) (2) Kreikkaan liittyvää riskiä koskevat luottotappioennusteet (3) Ulkomaista riskiä koskevat luottotappioennusteet (25) (4) Sisäisen tulon tuottaminen (5) Stressitestin ydinpääoman osuus (joulukuu 2016) (6) Pääomatarpeet (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) NBG (26) 4 821 8 134 – 8 745 – 3 100 1 451 4 743 2 183 Eurobank (27) 2 228 7 000 – 9 519 – 1 628 2 106 3 133 2 945 Alpha 7 380 10 416 – 14 720 – 2 936 4 047 4 450 262 Piraeus 8 294 12 362 – 16 132 – 2 342 2 658 5 265 425 Lähde: Kreikan keskuspankki, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, maaliskuu 2014, s. 42.

(53) Kreikan keskuspankki julkisti vuoden 2013 stressitestin tulokset 6 päivänä maaliskuuta 2014 ja pyysi pankkeja toimittamaan pääoman hankkimista koskevat suunnitelmansa huhtikuun 2014 puoliväliin mennessä perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden kattamiseksi.

(54) Kyseiset neljä pankkia aloittivat pääoman korotukset maaliskuun lopun 2013 ja toukokuun alun 2014 välisenä aikana.

2.1.2 Tuensaaja

(55) Pankki tarjoaa yleispankkipalveluja lähinnä Kreikassa, Turkissa ja muissa Keski-, Itä- ja Kaakkois-Euroopan valtioissa (Kypros, Romania, Bulgaria, Serbia, Albania ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia). Se tarjoaa täyden valikoiman pankki- ja rahoitustuotteita ja -palveluja kotitalouksille ja yrityksille. Sen toiminta kattaa vähittäispankkitoiminnan, yritys- ja yksityisasiakastoiminnan, omaisuudenhoidon, vakuutustoiminnan, treasury-toiminnan, pääomamarkkinat sekä muita palveluja. Pankin kotipaikka on Kreikassa, ja sen osakkeet on listattu Ateenan arvopaperipörssissä. Pankilla oli 30 päivänä syyskuuta 2012 yhteensä 37 831 työntekijää (28), joista noin kolmasosa työskenteli Kreikassa, kolmasosa Turkissa ja viimeinen kolmasosa muissa maissa, lähinnä Kaakkois-Euroopassa.

(56) Pankki osallistui yksityissektorin osallistumisohjelmaan ja vaihtoi Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja ja valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettuja lainoja 14 749 miljoonan euron nimellisarvosta. Yhteensä sen yksityissektorin osallistumiseen liittyvä tappio oli noin 11 735 miljoonaa euroa ennen veroja, ja se kirjattiin kokonaisuudessaan pankin vuoden 2011 kirjanpitoon (29). Joulukuun 2012 takaisinosto-ohjelman aikana pankki myi yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saamansa uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjalainat huomattavasti nimellisarvoa alemmalla hinnalla. Uusista Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoista aiheutuneet tappiot realisoituivat tämän myynnin seurauksena.

(57) Taulukossa 5 esitetään pankin keskeiset tunnusluvut joulukuulta 2010, joulukuulta 2011, joulukuulta 2012 ja joulukuulta 2013 (konsolidoidut tiedot kustakin vuositilinpäätöksestä). Taulukko 5 National Bank of Greecen keskeiset tunnusluvut 2010, 2011, 2012 ja 2013 (30) Voitot ja tappiot (miljoonaa euroa) 2010 2011 2012 2013 Nettokorkotulot 4 148 3 843 3 365 3 157 Liiketoiminnan tuotot yhteensä 4 639 4 372 3 527 3 771 Liiketoiminnan kulut yhteensä – 2 512 – 2 541 – 2 322 – 2 547 Tuotto ennen varauksia 2 127 1 833 1 205 1 224 Luottoriskien kattamiseen liittyvät arvonalentumistappiot – 1 450 – 3 439 – 2 966 – 1 373 Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoihin ja yksityissektorin osallistumisohjelmaan soveltuviin lainoihin liittyvät arvonalentumistappiot 0 – 11 783 – 187 0 Nettovoitot/nettotappiot 440 – 12 325 – 2 131 807 Valikoidut volyymiluvut (milj. euroa) 31. joulukuuta 2010 31. joulukuuta 2011 31. joulukuuta 2012 31. joulukuuta 2013 Luotot ja ennakkomaksut asiakkaille yhteensä (netto) 77 262 71 496 69 135 67 250 Talletukset 68 039 59 544 58 722 62 876 Varat yhteensä 120 745 106 870 104 798 110 930 Oma pääoma yhteensä (31) 10 905 – 253 – 2 042 7 874

(58) Taulukosta 5 ilmenee, että niiden valtavien tappioiden lisäksi, jotka pankki kirjasi vuonna 2011 yksityissektorin osallistumisohjelman vuoksi (11 735 miljoonaa euroa (32)), se kärsi tuottojen vähenemisestä (mikä johtui muun muassa talletusten korkeammista kustannuksista) sekä kreikkalaisten ja ulkomaisten lainasalkkujensa suurista ja kasvavista arvonalennustappioista. Pankin likviditeettiasema kärsi talletusten ulosvirtauksesta, mutta sen lainojen nettosuhde talletuksiin pysyi suhteellisen alhaisena muihin Kreikan pankkeihin verrattuna (118 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2012 (33).)

(59) Vuoden 2013 stressitestissä arvioitiin, että pankin pääomatarve perusskenaarion mukaan oli 2 183 miljoonaa euroa. Stressitestin jälkeen pankki yritti hankkia 2,5 miljardia euroa pääomaa markkinoilta.

(60) Pankki ilmoitti 6 päivänä toukokuuta 2014 käynnistävänsä ostotarjousmenettelyn (34) hankkiakseen 2,5 miljardia euroa (35).

(61) Pankki ilmoitti 9 päivänä toukokuuta 2014 laskevansa liikkeeseen 1 136,4 miljoonaa uutta kantaosaketta, joiden hinta oli 2,20 euroa osakkeelta, ja toteuttavansa osakeannin. Näiden toimenpiteiden kokonaisbruttotuotto olisi 2,5 miljardia euroa (36). Osakepääoman korotus toteutettiin peruuttamalla olemassa olevien osakkaiden merkintäetuoikeudet, kuten Ateenassa 10 päivänä toukokuuta 2014 järjestetyssä yhtiökokouksessa päätettiin (37). Kreikan rahoitusvakausrahasto hyväksyi osakepääoman korotuksen riippumattomien asiantuntijoiden laatimien, lain 3864 mukaisen kahden arvonmääritysraportin perusteella (38).

2.2 PANKIN SUORITTAMAT KREIKAN PANKKITOIMINNAN OSTOT

2.2.1 Kolmen osuuspankin tiettyjen velkojen ostaminen

(62) Kreikan keskuspankki totesi 18 päivänä maaliskuuta 2012, että kolme osuuspankkia eivät täyttäneet vakavaraisuusvaatimuksia, ja päätteli, että ne eivät pystyisi lisäämään pääomaansa. Tästä syystä Kreikan keskuspankki päätti peruuttaa niiden pankkiluvat ja asettaa ne selvitystilaan.

(63) Kreikan keskuspankki katsoi, että kriisinratkaisutoimenpiteiden toteuttaminen ja erityisesti talletusten myyminen huutokaupalla kriisinratkaisukehyksen yhteydessä (lain 3601/2007 63 D §) sekä asianomaisen rajoitusvajeen rahoittaminen oli erittäin tärkeää yksityissektorin osallistumisohjelman ja toisen sopeutusohjelman jälkeen lisääntyneen tallettajien luottamuksen ylläpitämiseksi ja että vaikka markkinoiden mieliala oli äskettäin kääntynyt positiiviseen suuntaan, käänne oli hauras. Kreikan keskuspankki arvioi, että 19 päivänä maaliskuuta 2012 asiakastalletusten kokonaismäärä (arvio perustui tarkastamattomiin tietoihin 30 päivältä syyskuuta 2013) näissä kolmessa osuuspankissa oli noin 325 miljoonaa euroa.

(64) Kreikan keskuspankki käynnisti osto- ja sulautumismenettelyn, jossa ostajalle siirretään kaikki talletukset, myös pankkienväliset talletukset, sekä saamiset ja velat Kreikan talletus- ja investointitakausrahastolle, mutta ei lainoja. Kreikan keskuspankki kehotti 20 päivänä maaliskuuta 2012 viittä Kreikan tuona ajankohtana suurinta luottolaitosta toimittamaan tarjouksensa. Pankki ja kolme muuta pankkia toimitti sitovat tarjoukset. Pankin tarjous katsottiin parhaaksi ottaen huomioon vastike ja siirron suorittamiseen tarvittava aika. Pankki tarjoutui maksamaan vastikkeeksi määrän, joka vastasi […] (39) prosenttia siirretyistä talletuksista, ja arvioi, että siirto voitaisiin suorittaa yhden työpäivän kuluessa.

2.2.1.1 Cooperative Bank of Lesvos-Limnos (”Lesvos-Limnos Bank”)

(65) Kreikan keskuspankki päätti 23 päivänä maaliskuuta 2012, että Lesvos-Limnos Bankin talletukset sekä saamiset ja velat Kreikan talletus- ja investointitakausrahastolle siirretään pankille (40). Kreikan keskuspankin mukaan (41) siirrettyjen velkojen käypä arvo oli […] miljoonaa euroa, kun varoja ei siirretty. Vastikkeen määräksi laskettiin (42) […] miljoonaa euroa eli […] prosenttia siirretyistä talletuksista. Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi rahoitusvajeen lain 3601/2007 63 D §:n 13 momentin nojalla. Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 10 päivänä huhtikuuta 2012 kaksi kolmasosaa kokonaisrahoitusvajeesta ERVV:n velkakirjoina ja sitoutui maksamaan jäljelle jäävän määrän, kun rahoitusvaje on määritetty lopullisesti. Kreikan keskuspankki määritteli 22 päivänä kesäkuuta 2012, että Lesvos-Limnos Bankin lopullinen rahoitusvaje oli 56,6 miljoonaa euroa. Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi maksamattoman osan rahoitusvajeesta 20 päivänä heinäkuuta 2012.

(66) Kriisinratkaisun ajankohtana Lesvos-Limnos Bankin palveluksessa oli 37 työntekijää ja sillä oli 3 konttoria. Pankki ei ottanut haltuunsa yhtään Lesvos-Limnos Bankin konttoria, ja sen työntekijät irtisanottiin.

2.2.1.2 Cooperative Bank of Achaia (”Achaia Bank”)

(67) Kreikan keskuspankki päätti 23 päivänä maaliskuuta 2012, että Achaia Bankin talletukset sekä saamiset ja velat Kreikan talletus- ja investointitakausrahastolle siirretään pankille (43). Kreikan keskuspankin mukaan (44) siirrettyjen velkojen käypä arvo oli […] miljoonaa euroa, kun varoja ei siirretty. Vastikkeen määräksi laskettiin (45) […] miljoonaa euroa eli […] prosenttia siirrettyjen talletusten pääomasta. Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi rahoitusvajeen lain 3601/2007 63 D §:n 13 momentin nojalla. Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 10 päivänä huhtikuuta 2012 kaksi kolmasosaa kokonaisrahoitusvajeesta ERVV:n velkakirjoina ja sitoutui maksamaan jäljelle jäävän määrän, kun rahoitusvaje on määritetty lopullisesti. Kreikan keskuspankki määritteli 22 päivänä kesäkuuta 2012, että Achaia Bankin lopullinen rahoitusvaje oli 212,9 miljoonaa euroa. Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi maksamattoman osan rahoitusvajeesta 20 päivänä heinäkuuta 2012.

(68) Kriisinratkaisun ajankohtana Achaia Bankin palveluksessa oli 103 työntekijää ja sillä oli 13 konttoria. Pankki ei ottanut haltuunsa yhtään Achaia Bankin konttoria, ja sen työntekijät irtisanottiin.

2.2.1.3 Cooperative Bank of Lamia (”Lamia Bank”)

(69) Kreikan keskuspankki päätti 23 päivänä maaliskuuta 2012, että Lamia Bankin talletukset sekä saamiset ja velat Kreikan talletus- ja investointitakausrahastolle siirretään pankille (46). Kreikan keskuspankin mukaan siirrettyjen velkojen käypä arvo oli […] miljoonaa euroa, kun varoja ei siirretty. Vastikkeen määräksi laskettiin (47) […] miljoonaa euroa eli […] prosenttia siirrettyjen talletusten pääomasta. Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi rahoitusvajeen lain 3601/2007 63 D §:n 13 momentin nojalla. Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 10 päivänä huhtikuuta 2012 kaksi kolmasosaa kokonaisrahoitusvajeesta ERVV:n velkakirjoina ja sitoutui maksamaan jäljelle jäävän määrän, kun rahoitusvaje on määritetty lopullisesti. Kreikan keskuspankki määritteli 22 päivänä kesäkuuta 2012, että Lamia Bankin lopullinen rahoitusvaje oli 56,3 miljoonaa euroa. Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi maksamattoman osan rahoitusvajeesta 20 päivänä heinäkuuta 2012.

(70) Kriisinratkaisun ajankohtana Lamia Bankin palveluksessa oli 47 työntekijää ja sillä oli 5 konttoria. Pankki ei ottanut haltuunsa yhtään Lamia Bankin konttoria, ja sen työntekijät irtisanottiin.

(71) Kolmen osuuspankin rahoitusvajeiden määrät esitetään taulukossa 6: Taulukko 6 Kolmen osuuspankin lopulliset rahoitusvajeet Lopullinen rahoitusvaje (miljoonaa euroa) Lesvos-Limnos Bank 56,6 Achaia Bank 212,9 Lamia Bank 56,3 Yhteensä 325,8 Lähteet: Kreikan keskuspankin kriisinratkaisutoimenpidekomitean 22 päivänä kesäkuuta 2012 tekemät päätökset 3/1, 3/2 ja 3/3.

2.2.2 First Business Bankin tiettyjen varojen ja vastuiden osto

(72) FB Bank oli pieni pankki, jonka taseen loppusumma oli 1,4 miljardia euroa sen kriisinratkaisun ajankohtana, ja sen markkinaosuus lainoista ja talletuksista oli alle 1 prosentti. FB Bankilla oli 19 konttoria eri puolilla Kreikkaa ja sen palveluksessa oli 260 työntekijää 31 päivänä joulukuuta 2012.

(73) FB Bank sai Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti i) 50 miljoonan euron pääomasijoituksen Kreikan valtiolta heinäkuussa 2009, ii) Kreikan valtion joukkovelkakirjoja 60 miljoonan euron arvosta toukokuussa 2012 (48) ja iii) liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakauksen, jonka nimellisarvo oli 50 miljoonaa euroa, maaliskuussa 2011.

(74) FB Bank osallistui yksityissektorin osallistumisohjelmaan ja vaihtoi Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja 70 miljoonan euron nimellisarvosta. Kuten taulukossa 2 esitetään, sen yksityissektorin osallistumiseen liittyvä tappio oli yhteensä noin 49 miljoonaa euroa ennen veroja. Kuten taulukossa 3 esitetään, FB Bankin pääomatarpeiden arvioitiin vuoden 2012 stressitestissä olevan 168 miljoonaa euroa.

First Business Bankin osto

(75) Kreikan keskuspankki vaati 8 päivänä marraskuuta 2012 FB Bankia saattamaan pääomakorotuksen päätökseen 30 päivään huhtikuuta 2013 mennessä palauttaakseen ydinpääoman osuutensa entiselleen.

(76) Koska FB Bank ei onnistunut hankkimaan vaadittua pääomaa 30 päivään huhtikuuta 2013 mennessä, Kreikan keskuspankki päätti peruuttaa FB Bankin toimiluvan ja asettaa sen selvitystilaan.

(77) Kreikan keskuspankki katsoi, että kriisinratkaisutoimenpiteiden toteuttaminen osto- ja sulautumismenettelyllä ja varsinkin rahoitusvajeen rahoittaminen ja siirrettyihin varoihin liittyvien pääomatarpeiden kattaminen sen yhteydessä oli ratkaisevan tärkeää, jotta voitiin ylläpitää tallettajien luottamusta Kreikan pankkijärjestelmään ja siten säilyttää rahoitusvakaus. Kreikan keskuspankki arvioi, että 31 päivänä joulukuuta 2012 asiakastalletusten kokonaismäärä FB Bankissa oli noin 1 278 miljoonaa euroa, joista vain 830 miljoonaa euroa oli Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston takaamia. Jos FB Bank olisi asetettu selvitystilaan soveltamatta kriisinratkaisutoimenpiteitä, noin 448 miljoonaa euroa talletuksia olisi jäänyt kattamatta.

(78) Näiden rahoitusvakautta koskevien näkökohtien vuoksi Kreikan keskuspankki myi huutokaupalla tietyt FB Bankin varat ja velat, talletukset mukaan luettuna. FB Bankin varojen osto olisi kuitenkin voinut aiheuttaa ostajalle uusia pääomatarpeita, ja siksi mikään pankki ei olisi suostunut ostamaan valikoituja varoja ja velkoja. Toukokuun 8 päivänä 2013 päivätyssä kirjeessään Kreikan rahoitusvakausrahastolle Kreikan keskuspankki ilmoitti pitävänsä asianmukaisena, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi tällaiset pääomatarpeet osana kriisinratkaisukustannuksia. Toukokuun 10 päivänä 2013 päivätyssä lopullisessa sitovassa tarjouksessaan pankki vaati, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi FB Bankista siirrettyjen varojen oston aiheuttamat pääomatarpeet. Kreikan keskuspankki arvioi näiden pääomatarpeiden määräksi noin 100 miljoonaa euroa kriisinratkaisun ajankohtana (49).

(79) Pankki ja eräs toinen pankki toimittivat 8 päivänä toukokuuta 2013 ei-sitovat tarjouksensa. Molempien pankkien tarjoukset perustuivat siihen käsitykseen, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi sekä rahoitusvajeen että siirrettyihin varoihin liittyvät pääomatarpeet. Pankki toimitti 10 päivänä toukokuuta 2013 lopullisen tarjouksensa. Kreikan keskuspankki päätti siirtää FB Bankin varat ja velat pankille, jonka tarjous katsottiin parhaaksi.

(80) Asiakaslainat (muut kuin ne, joiden lyhennykset olivat jatkuvasti myöhässä) sekä useimmat käteisvarat samoin kuin aineeton omaisuus ja liikearvo, omistusoikeudet, kiinteistöjen vuokraamiseen tai ostoon liittyvät sopimukset, pankkienväliset velat ja asiakastalletukset siirrettiin pankille.

(81) Kreikan keskuspankin kriisinratkaisun ajankohtana tekemän alustavan arvioinnin mukaan (50) FB Bankista pankille siirrettyjen velkojen arvo oli 1 402 miljoonaa euroa ja siirrettyjen varojen arvo 878 miljoonaa euroa. Niiden erotus eli rahoitusvaje oli 524 miljoonaa euroa. Rahoitusvajeen kattoi lain 3601/2007 63 D §:n 13 momentin nojalla Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka maksoi 28 päivänä kesäkuuta 2013 kaksi kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta eli 349,6 miljoonaa euroa. Kun Kreikan keskuspankki oli 7 päivänä marraskuuta 2013 päätynyt rahoitusvajetta koskevissa laskelmissaan (51) 457 miljoonan euron määrään, Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 13 päivänä marraskuuta 2013 (52) pankille 107,4 miljoonaa euroa.

2.2.3 Probankin tiettyjen varojen ja vastuiden osto

(82) Probankilla oli 31 päivänä maaliskuuta 2013 Kreikassa 112 konttorin verkosto ja sen palveluksessa oli 1 087 työntekijää (53).

(83) Probankin tase oli noin 3,2 miljardia euroa 30 päivänä kesäkuuta 2013 (54). Probankin markkinaosuus lainoista oli 1,1 prosenttia ja talletuksista 1,7 prosenttia 31 päivänä maaliskuuta 2013.

(84) Probank osallistui yksityissektorin osallistumisohjelmaan ja vaihtoi Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja 415 miljoonan euron nimellisarvosta. Kuten taulukossa 2 esitetään, sen yksityissektorin osallistumiseen liittyvä tappio oli yhteensä noin 295 miljoonaa euroa ennen veroja. Kuten taulukossa 3 esitetään, Probankin pääomatarpeiden arvioitiin vuoden 2012 stressitestissä olevan 282 miljoonaa euroa.

Probankin osto

(85) Kreikan keskuspankki vaati 26 päivänä lokakuuta 2012 Probankia lisäämään pääomaansa 282 miljoonalla eurolla.

(86) Koska Probank ei onnistunut lisäämään pääomaansa, Kreikan keskuspankki päätti heinäkuussa 2013 peruuttaa sen toimiluvan ja asettaa sen selvitystilaan (55). Tarkemmin sanottuna Probankin omien varojen tilanne oli negatiivinen ja ne arvioitiin noin – 16 miljoonaksi euroksi 31 päivältä maaliskuuta 2013 olevien konsolidoitujen tietojen perusteella. Näin ollen Probank ei täyttänyt pääomaa koskevia vähimmäisvaatimuksiaan ja sen omat varat olivat pienemmät kuin lain 3601/2007 5 §:n 4 momentin a kohdassa vahvistettu pankkien vähimmäisosakepääoma.

(87) Kreikan keskuspankki katsoi, että kriisinratkaisutoimenpiteiden toteuttaminen oli ratkaisevan tärkeää, jotta voitiin ylläpitää tallettajien luottamusta Kreikan pankkijärjestelmään ja siten säilyttää rahoitusvakaus. Kreikan keskuspankki arvioi, että 31 päivänä maaliskuuta 2013 asiakastalletusten kokonaismäärä Probankissa oli noin 3 123 miljoonaa euroa, joista vain 1 998 miljoonaa euroa oli Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston takaamia. Jos Probank olisi asetettu selvitystilaan soveltamatta kriisinratkaisutoimenpiteitä, noin 1 125 miljoonaa euroa talletuksia olisi siten jäänyt kattamatta.

(88) Näiden rahoitusvakautta koskevien näkökohtien vuoksi Kreikan keskuspankki myi huutokaupalla tietyt Probankin varat ja velat, talletukset mukaan luettuna. Probankin varojen osto olisi kuitenkin voinut aiheuttaa ostajalle uusia pääomatarpeita, ja siksi mikään pankki ei olisi suostunut ostamaan valikoituja varoja ja velkoja. Heinäkuun 25 päivänä 2013 päivätyssä lopullisessa sitovassa tarjouksessaan pankki vaati, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi Probankista siirrettyjen varojen oston aiheuttamat pääomatarpeet. Kreikan rahoitusvakausrahasto otti huomioon vaaditun sitoumuksen kyseisten pääomatarpeiden kattamiseksi arvioidessaan saatuja tarjouksia. Näiden pääomatarpeiden määräksi arvioitiin [180–280] miljoonaa euroa (56).

(89) Eräs toinen suuri kreikkalainen pankki toimitti 24 päivänä heinäkuuta 2013 tarjousluonnoksen, ja pankki toimitti 25 päivänä heinäkuuta 2013 oman tarjouksensa. Molempien pankkien tarjoukset perustuivat siihen käsitykseen, että Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaisi sekä rahoitusvajeen että siirrettyjen varojen aiheuttamat pääomatarpeet. Kreikan keskuspankki päätti siirtää Probankin varat ja velat pankille, jonka tarjous katsottiin parhaaksi.

(90) Asiakaslainat (muut kuin ne, joiden lyhennykset olivat jatkuvasti myöhässä) sekä useimmat käteisvarat samoin kuin aineeton omaisuus ja liikearvo, omistusoikeudet, kiinteistöjen vuokraamiseen tai ostoon liittyvät sopimukset, pankkienväliset velat ja asiakastalletukset siirrettiin pankille.

(91) Kreikan keskuspankin kriisinratkaisun ajankohtana tekemän alustavan arvioinnin mukaan (57) Probankista pankille siirrettyjen velkojen arvo oli 3 198,9 miljoonaa euroa ja siirrettyjen varojen arvo 2 961,4 miljoonaa euroa. Niiden erotus eli rahoitusvaje oli 237,6 miljoonaa euroa. Rahoitusvajeen kattoi lain 3601/2007 63 D §:n 13 momentin nojalla Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka maksoi 9 päivänä elokuuta 2013 kaksi kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta eli 158,4 miljoonaa euroa. Rahoitusvaje, jota koskevat laskelmat Kreikan keskuspankki sai päätökseen 30 päivänä joulukuuta 2013, oli 562,7 miljoonaa euroa (58). Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 31 päivänä 2013 joulukuuta pankille 404,4 miljoonaa euroa käteissuorituksena (59).

2.3 TUKITOIMENPITEET

2.3.1 Kreikan pankkien tukiohjelmasta pankille myönnetyt tukitoimenpiteet (toimenpiteet L1 ja A)

(92) Pankki sai monenlaista tukea Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä.

2.3.1.1 Takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä myönnetty valtion maksuvalmiustuki (toimenpide L1)

(93) Pankki on saanut ja saa edelleen tukea takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä. Tätä tukea nimitetään tässä päätöksessä ”toimenpiteeksi L1”. Pankille oli 30 päivänä marraskuuta 2013 (60) vallitsevan tilanteen mukaan myönnetty takauksia 14,8 miljardia euroa. Tuona ajankohtana pankilla lainassa olleiden valtion joukkovelkakirjojen määrä oli 847 miljoonaa euroa. Huhtikuun 15 päivästä 2011 lähtien pankki oli saanut lainaksi valtion joukkovelkakirjoja 787 miljoonan euron arvosta sekä 12,9 miljardia euroa valtiontakauksia.

(94) Pankin rakenneuudistussuunnitelmassa, jonka Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle 25 päivänä kesäkuuta 2014, ne ilmoittivat aikovansa jatkaa takuiden myöntämistä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaamista pankille Kreikan pankkien tukiohjelman puitteissa rakenneuudistuskauden ajan.

2.3.1.2 Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä myönnetty valtion pääomasijoitus (toimenpide A)

(95) Toukokuussa 2009 ja joulukuussa 2011 pankki sai Kreikalta pääoman vahvistamistoimenpiteestä myönnetyt 350 miljoonan ja 1 000 miljoonan euron pääomasijoitukset eli yhteensä 1 350 miljoonaa euroa (toimenpide A), mikä vastaa noin 2:ta prosenttia pankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä.

(96) Pääomapohjan vahvistaminen toteutettiin Kreikan merkitsemillä etuoikeutetuilla osakkeilla, joiden kuponkikorko oli 10 prosenttia ja erääntymisaika viisi vuotta. Vuonna 2010 etuoikeutettujen osakkeiden duraatiota jatkettiin samalla, kun niiden voitonjako-oikeuksia korotettiin. Ellei etuoikeutettuja osakkeita lunasteta tämän alustavan viiden vuoden ajanjakson kuluessa eikä yhtiökokous ole tehnyt päätöstä osakkeiden lunastamisesta, Kreikan valtiovarainministeri korottaa kuponkikorkoa 2 prosentilla vuosittain kumulatiivisesti (toisin sanoen korko on 12 prosenttia vuonna kuusi, 14 prosenttia vuonna seitsemän jne.).

2.3.2 Valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2)

(97) Maksuvalmiusapu on poikkeuksellinen toimenpide, jonka avulla maksukykyinen rahoituslaitos, jolla on väliaikaisia maksukykyongelmia, voi saada eurojärjestelmän rahoitusta ilman, että tällainen toimenpide on osa yhteistä rahapolitiikkaa. Tällaisen rahoituslaitoksen maksuvalmiusavusta maksama korko on […] korkopistettä korkeampi kuin sen normaalista EKP:n rahoituksesta maksama korko.

(98) Kreikan keskuspankki on vastuussa maksuvalmiusohjelmasta, mikä tarkoittaa, että se vastaa maksuvalmiusavun myöntämisestä johtuvista kustannuksista ja riskeistä (61). Kreikka myönsi Kreikan keskuspankille valtiontakauksen, jota sovelletaan Kreikan keskuspankin myöntämän maksuvalmiusavun kokonaismäärään. Hyväksymällä lain 3943/2011 50 §:n 7 momentin, jolla muutettiin lain 2362/1995 65 §:n 1 momenttia, annettiin Kreikan valtiovarainministeriölle mahdollisuus myöntää valtion puolesta takauksia Kreikan keskuspankille tämän luottolaitoksilta saatavien vaateiden suojaamiseksi. Maksuvalmiusapua saavien pankkien on maksettava valtiolle takausmaksu, joka on […] korkopistettä.

(99) Pankki oli 31 päivään tammikuuta 2012 mennessä saanut 8,6 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua (62), ja 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä se oli saanut 30,9 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua (63).

2.3.3 Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt tukitoimenpiteet (toimenpiteet B1, B2 ja B3)

(100) Vuoden 2012 jälkeen pankki on saanut tukea useista Kreikan rahoitusvakausrahaston myöntämistä pääomatukitoimenpiteistä. Taulukossa 7 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä. Taulukko 7 Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt tukitoimenpiteet 1. väliaikaisrahoitus – toukokuu 2012 (miljoonaa euroa) 2. väliaikaisrahoitus – joulukuu 2012 (miljoonaa euroa) Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen – toukokuu 2013 (miljoonaa euroa) Toimenpide B1 B2 B3 Määrä (milj. euroa) 7 430 2 326 8 677

2.3.3.1 Ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1)

(101) NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 14–33 kappaleessa kuvattiin yksityiskohtaisesti toukokuussa 2012 (64) toteutettu ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1). Tässä jaksossa esitetään kyseisen toimenpiteen tausta ja pääpiirteet.

(102) Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen jopa 6,9 miljardilla eurolla.

(103) Kreikan rahoitusvakausrahasto siirsi 28 päivänä toukokuuta 2012 toimenpiteessä B1 pankille 7,4 miljardin arvosta ERVV:n joukkovelkakirjoja Kreikan rahoitusvakausrahaston perustamisesta annetun lain 3864/2010, jäljempänä ’Kreikan rahoitusvakausrahastoa koskeva laki’, väliaikaisrahoitusta koskevien säännösten mukaisesti. Komissio totesi jo NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 50 kappaleessa, että 28 päivänä toukokuuta 2012 toteutetulla väliaikaisrahoituksella täytettiin sitoumuskirjeessä hyväksytty velvoite, joten väliaikaisrahoitus oli jatkoa samalle tuelle. Kreikan keskuspankki teki sekä sitoumuskirjeessä esitettyjä että ensimmäisessä väliaikaisrahoituksessa maksettuja määriä koskevat laskelmat varmistaakseen, että pankin kokonaispääomaosuus oli 8 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011, jolloin väliaikaisrahoitus kirjattiin takautuvasti pankin kirjanpitoon. Kuten taulukosta 3 voidaan nähdä, toimenpide B1 ei kattanut vuoden 2012 stressitestissä havaittuja pääomatarpeita kokonaisuudessaan. Pankin oli määrä hankkia pääoma tulevalla pääomakorotuksella, ja väliaikaisrahoituksen tarkoituksena oli vain säilyttää pankin kelpoisuus saada EKP:n rahoitusta, kunnes pääomakorotus oli toteutettu.

(104) Pankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston välisessä ennakkomerkintäsopimuksessa määrättiin, että ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärän ja sen päivämäärän, jona ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkeiksi ja muiksi vaihdettaviksi rahoitusinstrumenteiksi, välisenä aikana pankin oli maksettava Kreikan rahoitusvakausrahastolle vuosittaisena maksuna 1 prosentti ERVV:n joukkovelkakirjojen nimellisarvosta ja että kuponkimaksut ja ERVV:n joukkovelkakirjoille tältä ajalta kertynyt korko lasketaan Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittamaksi lisäpääomasijoitukseksi (65).

2.3.3.2 Toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2)

(105) Pankki kirjasi lisätappioita vuoden 2012 syksyllä. Sen vuoksi sen pääoma pieneni jälleen alle vakavaraisuudelle asetettujen vähimmäisvaatimusten, joita EKP:n rahoituksen saaminen edellyttää.

(106) Tämän tuloksena tarvittiin toinen väliaikaisrahoitus. Kreikan rahoitusvakausrahasto toteutti 21 päivänä joulukuuta 2012 toisen, 2 326 miljoonan euron suuruisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B2), joka sekin maksettiin siirtämällä ERVV:n joukkovelkakirjoja pankille.

(107) Molempien väliaikaisrahoitusten (toimenpiteet B1 ja B2) kokonaismäärä merkitsi sitä, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli 21 päivänä joulukuuta 2012 jo maksanut vuoden 2012 stressitestissä määritettyjen pääomatarpeiden määrän (9,76 miljardia euroa (66)).

2.3.3.3 Kreikan rahoitusvakausrahaston osallistuminen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen (toimenpide B3)

(108) Pankin hallintoneuvosto ilmoitti 22 päivänä toukokuuta 2013, että liikkeeseen lasketaan 2 274,1 miljoonaa uutta osaketta, joiden nimellisarvo oli 0,30 euroa ja hinta 4,29 euroa osakkeelta (67).

(109) Pankki ilmoitti 21 päivänä kesäkuuta 2013 (68), että osakkeiden määrän yhteenlaskettu lisäys, jonka kokonaismäärä oli 9 756 miljoonaa euroa, preemiot mukaan lukien, oli maksettu täysimääräisesti. Yksityisten varojen osuus pankin osakepääoman korotuksesta oli yhteensä 1 079 miljoonaa euroa (69). Näin ollen Kreikan rahoitusvakausrahaston osuus pankin osakepääoman korotuksesta oli 8 677 miljoonaa euroa (toimenpide B3).

(110) Määrä vastaa toimenpiteiden B1 ja B2 yhteissummaa sen jälkeen, kun on vähennetty yksityisten sijoittajien osuus. Pankin osakepääoman korottamisella ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus (toimenpiteet B1 ja B2) muunnettiin osittain pysyväksi pääomakorotukseksi.

(111) Uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 50 prosenttia osakkeiden volyymipainotetusta keskihinnasta tarjoushinnan määrittelyä edeltävien 50 kaupankäyntipäivän aikana. Ylimääräinen yhtiökokous päätti 29 päivänä huhtikuuta 2012 peruuttaa osakkeiden jakamisen ja pienentää pankin osakepääomaa (70), minkä tuloksena uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 4,29 euroa osakkeelta.

(112) Välittömästi kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen jälkeen Kreikan rahoitusvakausrahastosta tuli pankin suurin osakkeenomistaja, jonka omistusosuus oli 84,39 prosenttia (71). Kreikan rahoitusvakausrahasto laski liikkeeseen 245 779,6 miljoonaa warranttia ja antoi yksityisille sijoittajille yhden warrantin jokaista merkittyä osaketta kohti vastikkeetta (72). Kukin warrantti sisältää oikeuden ostaa 8,23 Kreikan rahoitusvakausrahaston osaketta tietyin väliajoin ja toteutushinnoin. Ensimmäinen lunastuspäivä on 26 päivä joulukuuta 2013, minkä jälkeen warrantteja voi lunastaa kuuden kuukauden välein 26 päivään joulukuuta 2017 asti. Lunastushinta on sama kuin 4,29 euron merkintähinta lisättynä vuotuisella korolla (4 prosenttia ensimmäisenä vuotena, 5 prosenttia toisena vuotena, 6 prosenttia kolmantena vuotena, 7 prosenttia neljäntenä vuotena ja sitten kuutena viimeisenä kuukautena 8 prosenttia vuotuistettuna) (73).

(113) Kreikan rahoitusvakausrahastoa koskevassa laissa, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2014, säädetään, että vain warranttien toteutushintoja voidaan muuttaa uusannin ajankohtana. Lisäksi tällaiset muutokset on tehtävä jälkikäteen ja vain Kreikan rahoitusvakausrahaston merkintäetuoikeuksien myynnistä saatujen tuottojen määrään. Muutosta ei voi tehdä, jos osakepääomaa korotetaan ilman warrantteja.

2.3.4 Ostetuille yrityksille myönnetyt tukitoimenpiteet

2.3.4.1 Kolmelle osuuspankille myönnetty valtiontuki

(114) Kuten 2.2.1 jaksossa mainittiin, Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi Lesvos-Limnos Bankin, Achaia Bankin ja Lamia Bankin rahoitusvajeet, joiden määrät olivat samassa järjestyksessä 56,6 miljoonaa, 212,9 miljoonaa ja 56,3 miljoonaa euroa. Näin ollen rahoitusvajeen yhteismäärä oli 325,8 miljoonaa euroa.

2.3.4.2 FB Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet

(115) FB Bank on vuoden 2009 jälkeen saanut tukea useista tukitoimenpiteistä. Taulukossa 8 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä. Taulukko 8 Yleiskatsaus FB Bankille myönnetyistä tukitoimenpiteistä Tuensaaja Toimenpide Kuvaus Tuen myöntänyt elin Päivämäärä Valtiontuen määrä (miljoonaa euroa) FB Bankin toiminnot FB1 Kreikan pankkien tukiohjelmasta pankille myönnetyt etuoikeutetut osakkeet Valtio Heinäkuu 2009 50 FB2 Kreikan pankkien tukiohjelmasta lainatut Kreikan valtion joukkovelkakirjat Valtio Tammikuusta 2009 alkaen 60 FB3 Liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus Kreikan pankkien tukiohjelmasta Valtio Maaliskuu 2011 50 FB4 FB Bankista pankille siirrettyjen varojen rahoitusvajeen rahoittaminen Kreikan rahoitusvakausrahasto 10.5.2013 (kriisinratkaisun päivämäärä) 456,97 FB5 Sitoumus kattaa FB Bankista pankille siirrettyihin varoihin liittyvät pääomatarpeet Kreikan rahoitusvakausrahasto 10.5.2013 (kriisinratkaisun päivämäärä) 100 Toimenpiteiden FB4 ja FB5 yhteenlaskettu määrä 556,97

2.3.4.2.1 FB Bankin saama valtion pääomasijoitus (toimenpide FB1)

(116) Heinäkuussa 2009 Kreikka sijoitti 50 miljoonaa euroa FB Bankiin. Tämä määrä oli noin kolme prosenttia FB Bankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Tämä pääomasijoitus tehtiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Pääomasijoitus toteutettiin etuoikeutettujen osakkeiden muodossa.

2.3.4.2.2 FB Bankin saama valtion maksuvalmiustuki (toimenpiteet FB2 ja FB3)

(117) FB Bank on saanut myös tukea Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvista takaustoimenpiteen maksuvalmiustuesta ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä. Tammikuussa 2009 FB Bank sai 60 miljoonan euron arvosta Kreikan valtion joukkovelkakirjoja, jotka erääntyivät joulukuussa 2011 (toimenpide FB2). Toukokuussa 2012 se sai 60 miljoonan euron arvosta Kreikan valtion joukkovelkakirjoja, joiden oli määrä erääntyä huhtikuussa 2015, mutta jotka peruutettiin 23 päivänä toukokuuta 2013 (toimenpide FB3) (74). Maaliskuussa 2011 FB Bank sai myös liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakauksen, jonka nimellisarvo oli 50 miljoonaa euroa.

2.3.4.2.3 FB Bankin kriisinratkaisuun liittyvät toimenpiteet (toimenpiteet FB4 ja FB5)

i) FB Bankista pankille siirrettyjen varojen 456,97 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen (toimenpide FB4)

(118) Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi FB Bankista pankille siirrettyjen varojen rahoitusvajeen (75). Kreikan keskuspankin 10 päivänä toukokuuta ja 7 päivänä marraskuuta 2013 tekemien päätösten mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 456,97 miljoonan euron kokonaismäärän kahdessa erässä 26 päivänä heinäkuuta ja 13 päivänä marraskuuta 2013 (76).

ii) Kreikan rahoitusvakausrahaston sitoumus kattaa siirrettyihin varoihin liittyvät pääomatarpeet (toimenpide FB5)

(119) Kriisinratkaisumenettelyn nojalla Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui kattamaan FB Bankista siirrettyjen varojen ostosta aiheutuvat pääomatarpeet. Tästä syystä Kreikan rahoitusvakausrahaston tarvitsi sijoittaa pankkiin pääomamäärä, joka vastasi 9:ää prosenttia siirretyistä riskipainotetuista omaisuuseristä. Kriisinratkaisun ajankohtana siirrettyihin varoihin liittyvien pääomatarpeiden määräksi arvioitiin noin 100 miljoonaa euroa.

(120) Kuten johdanto-osan 30 kappaleessa jo mainittiin, Kreikan rahoitusvakausrahasto ei sijoita lisää pääomaa pankkiin, koska pankki luopuu rakenneuudistussuunnitelmassaan oikeudesta pyytää Kreikan rahoitusvakausrahastoa kattamaan siirrettyihin varoihin liittyvät mahdolliset pääomatarpeet.

2.3.4.3 Probankille myönnetyt tukitoimenpiteet

(121) Probank ei ole saanut tukea mistään Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvasta tukitoimenpiteestä. Taulukossa 9 esitetään yleiskatsaus muista tukitoimenpiteistä, joista Probank on saanut tukea. Taulukko 9 Yleiskatsaus Probankille myönnetyistä tukitoimenpiteistä Tuensaaja Toimenpide Kuvaus Tuen myöntänyt elin Päivämäärä Valtiontuen määrä (miljoonaa euroa) Probankin toiminnot PB1 Probankista pankille siirrettyjen varojen rahoitusvajeen rahoittaminen Kreikan rahoitusvakausrahasto 26.7.2013 (kriisinratkaisun päivämäärä) 562,73 PB2 Sitoumus kattaa Probankista pankille siirrettyihin varoihin liittyvät pääomatarpeet Kreikan rahoitusvakausrahasto 26.7.2013 (kriisinratkaisun päivämäärä) [180–280] Toimenpiteiden PB1 ja PB2 yhteenlaskettu määrä [742,73–842,73]

2.3.4.3.1 Probankista pankille siirrettyjen varojen 562,73 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen (toimenpide PB1)

(122) Kreikan rahoitusvakausrahasto rahoitti Probankista pankille siirrettyjen varojen rahoitusvajeen. Kreikan keskuspankin 26 päivänä heinäkuuta ja 30 päivänä joulukuuta 2013 tekemien päätösten mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 562,73 miljoonan euron kokonaismäärän kahdessa erässä 9 päivänä elokuuta ja 31 päivänä joulukuuta 2013.

2.3.4.3.2 Kreikan rahoitusvakausrahaston sitoumus kattaa siirrettyihin varoihin liittyvät pääomatarpeet (toimenpide PB2)

(123) Kriisinratkaisumenettelyn nojalla Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui kattamaan Probankista siirrettyjen varojen ostosta ostajalle aiheutuvat pääomatarpeet. Tästä syystä Kreikan rahoitusvakausrahaston tarvitsi sijoittaa pankkiin pääomamäärä, joka vastasi 9:ää prosenttia siirretyistä riskipainotetuista omaisuuseristä. Kriisinratkaisun ajankohtana siirrettyihin varoihin liittyvien pääomatarpeiden määräksi arvioitiin noin [180–280] miljoonaa euroa.

(124) Kuten johdanto-osan 41 kappaleessa jo mainittiin, Kreikan rahoitusvakausrahasto ei sijoita lisää pääomaa pankkiin, koska pankki luopuu rakenneuudistussuunnitelmassaan oikeudesta pyytää Kreikan rahoitusvakausrahastoa kattamaan siirrettyihin varoihin liittyvät mahdolliset pääomatarpeet.

2.4 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

(125) Kreikka toimitti 25 päivänä kesäkuuta 2014 pankin rakenneuudistussuunnitelman, jossa esitetään, miten pankki aikoo FB Bankin, Probankin ja kolmen osuuspankin ostojen seurauksena syntyneenä yhteisökokonaisuutena palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa.

2.4.1 Kotimaan toiminnot

(126) Rakenneuudistussuunnitelmansa avulla pankki aikoo keskittyä ydinpankkitoimintaansa Kreikassa ja Turkissa.

(127) Kreikan osalta pankin keskeisenä prioriteettina on tehdä sen Kreikassa harjoittamasta pankkitoiminnasta jälleen vahvasti kannattavaa ja elinkelpoista rakenneuudistuskauden loppuun eli 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä. Tätä varten rakenneuudistussuunnitelma sisältää joukon toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan pankin toiminnan tehokkuutta ja sen nettokorkomarginaalia, sekä toimenpiteitä, joilla parannetaan sen pääomatilannetta ja taseen rakennetta.

(128) Toiminnan tehokkuuden osalta pankki on jo aloittanut laajan rationalisointiohjelman. Pankki vähensi fyysistä läsnäoloaan Kreikassa joulukuun 31 päivästä 2009joulukuun 30 päivään 2012. Se vähensi konttoriensa määrää 575:stä vuonna 2009 (77) 511:een vuonna 2012 (78) ja myös Kreikassa harjoitettavaa pankkitoimintaa hoitavaa työvoimaansa (joka oli 12 534 työntekijää joulukuussa 2009 (79) ja 11 230 työntekijää joulukuussa 2012 (80)).

(129) Joulukuusta 2012 vuoden 2017 loppuun pankki aikoo vähentää edelleen työntekijöidensä määrää Kreikassa (13 675:stä […]) (81) huolimatta FB Bankin ja Probankin, joiden palveluksessa oli 260 ja 1 087 työntekijää, ostojen vaikutuksesta. (82) Ero Kreikassa harjoitettavaa pankkitoimintaa hoitavien työntekijöiden määrän 31 päivänä joulukuuta 2012 (11 230) ja pankin koko kreikkalaisen henkilöstön määrän vuoden 2012 lopussa (13 675) välillä johtuu vakuutustoiminnan (Ethniki Hellenic General Insurance SA), matkailun (Astir Palace Vouliagmenis SA) ja kiinteistötoiminnan (NBG Pangaea Reic) kaltaisten muiden kuin pankkitoimintojen työntekijöistä.

(130) Joulukuusta 2012 vuoden 2017 loppuun pankki aikoo jatkaa kotimaan verkostonsa rationalisointia. Konttorien määrä lisääntyy […] 511:stä […]. On syytä muistaa, että pankki osti vuonna 2013 FB Bankin ja Probankin verkostot, joissa oli 19 ja 112 konttoria.

(131) Konttorien ja henkilöstön osalta parannettu tehokkuus auttaa pienentämään sen Kreikassa harjoitettavien toimintojen kokonaiskustannuksia […] prosenttia 1 301 miljoonasta eurosta pro forma -arvon mukaisesti vuodessa vuonna 2012 […] miljoonaan euroon vuonna 2017 (83). Tämän tuloksena sen Kreikassa harjoittaman pankkitoiminnan odotettavissa oleva kulu/tuotto-suhde laskee alle […] prosenttiin rakenneuudistuskauden lopussa.

(132) Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan myös, miten pankki aikoo vähentää rahoituskustannuksiaan, mikä on avaintekijä elinkelpoisuuden palauttamisessa. Pankki odottaa kykenevänsä maksamaan alempia korkoja talletuksilleen vakaamman toimintaympäristön ja etenkin Kreikan talouden ennustetun vakautuksen ja elpymisen ansiosta. Kreikan talouden odotetaan kasvavan jälleen vuodesta 2014 lähtien. Talletusten (määräaikaistalletusten, avistatalletusten ja talletuskorkojen keskiarvo) tuottoerojen odotetaan pienenevän Kreikassa. Vastaavasti pankin turvautuminen valtion takaamaan maksuvalmiusapuun ja laajempaan eurojärjestelmän rahoitukseen vähenee rakenneuudistuskauden aikana.

(133) Rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan myös, että pankki vahvistaa tasettaan. Sen lainojen nettosuhde talletuksiin Kreikassa pienenee edelleen, ja sen vakavaraisuus paranee (ydinpääoman 8,4 prosentin osuudesta 31 päivänä joulukuuta 2013).

(134) Toinen pankin prioriteetti on järjestämättömien lainojen hallinta. Pankin luottoprosessit tehostuvat sekä lainojen alullepanon (paremmat vakuudet, alhaisemmat limiitit) että järjestämättömien lainojen hallinnan suhteen. Järjestämättömien lainojen osuus […] niin, että rakenneuudistuskauden lopussa sen odotetaan olevan […] prosenttia (84). Riskikustannukset (arvonalentumiset) pienenevät 2 miljardista eurosta vuonna 2012 […] miljardiin euroon vuonna 2018 (85).

(135) Toiminnan tehokkuuden parantumisen sekä nettokorkomarginaalin suurenemisen ja riskikustannusten pienenemisen ansiosta pankki voi parantaa kannattavuuttaan. Pankki ennakoi, että sen voitot Kreikassa ovat […] miljoonaa euroa vuonna 2014 ja […] miljoonaa euroa vuonna 2018. Oman pääoman tuotto on […] prosenttia vuonna 2017 Kreikan toimintojen osalta (86), mikä on riittävä, kun otetaan huomioon pankin tuolloinen riskiprofiili. (87)

2.4.2 Kansainvälinen pankkitoiminta (Turkkia lukuun ottamatta)

(136) Pankki on jo alkanut purkaa ja järjestellä uudelleen kansainvälistä verkostoaan. Kaakkois-Euroopan konttorien määrää on vähennetty 170:llä vuodesta 2009 (88).

(137) Pankki aikoo jatkaa kansainvälisen verkostonsa uudelleenjärjestämistä ja purkamista. Pankki aikoo myydä ulkomaiset tytäryhtiönsä […] ja luopua konttoreistaan […]. Nämä luovutukset vastasivat […] prosenttia pankin varoista Kreikan ja Turkin ulkopuolella eli olivat […] miljoonaa euroa 12 101 miljoonasta eurosta vuoden 2012 lopussa.

(138) Konttorit […] ja […] sekä tytäryhtiö […] […].

(139) Näiden luovutusten tuloksena emoyhtiön antama nettorahoitus lakkautetaan rakenneuudistuskauden loppuun mennessä.

2.4.3 Turkki

(140) Pankki aikoo vähentää omistustaan Finansbankissa 60 prosenttiin […].

(141) […] antaa Finansbankille […] ja lisää pankin sitoumusta antaa […] Finansbankille rakenneuudistuskauden aikana.

(142) Pankki suunnittelee Finansbankin kasvavan huomattavasti rakenneuudistuskauden aikana. Se aikoo myös toteuttaa kustannustenhallintasuunnitelman. Vuonna 2014 Finansbank aikoo […] ja […]. Seuraavina vuosina […], jonka seurauksena kulu/tuotto-suhde pienenee […]:stä […]:ään rakenneuudistuskauden loppuun mennessä (89).

(143) Rakenneuudistussuunnitelmassa määrätään, että Finansbankin riskinottoa valvotaan tarkasti. On odotettavissa, että arvonalennukset ovat alle […] prosenttia asiakaslainoista vuosina 2014–2018, ja kokonaispääoman tuoton odotetaan olevan […] prosenttia vuonna 2018. Finansbankin oman pääoman tuotto pysyy korkeana koko kauden ajan.

(144) Pankki myi Turkissa harjoittamansa vakuutusliiketoiminnot (henki- ja vahinkovakuutukset) vuonna 2012. Luovutusvoitto oli […] miljoonaa euroa (90).

2.4.4 Muut kuin pankkitoiminnot: […] kiinteistötoimintojen myynti

(145) Pankki on vähentänyt omistustaan kiinteistöalan tytäryhtiössään Pangeassa alle 35 prosenttiin, ja tällä on ollut myönteinen vaikutus pankin ydinpääoman osuuteen (91). Pankki suunnittelee myös myyvänsä […] […] mennessä ja pääomasijoitusalan tytäryhtiönsä […] mennessä.

2.4.5 Yksityisen pääoman hankinta ja nykyisten osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien panos

(146) Pankki onnistui hankkimaan huomattavia määriä pääomaa markkinoilta ja vähensi siten tarvitsemaansa valtiontuen määrää.

(147) Ensin pankki hankki vuonna 2009 yksityistä pääomaa 1 247 miljoonan euron uusannilla. Vuonna 2010 pankki hankki uudelleen 1 815 miljoonaa euroa (92) yksityistä pääomaa markkinoilta. Kuten johdanto-osan 109 kappaleessa mainitaan, pankki onnistui myös hankkimaan 1 079 miljoonaa euroa pääomaa yksityisiltä sijoittajilta kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen avulla. Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen heikensi myös huomattavasti osakkeenomistajien, joihin sisältyivät vuosien 2009 ja 2010 pääomakorotuksiin osallistuneet osakkeenomistajat, omistusosuutta: Kreikan rahoitusvakausrahasto sai 84,4 prosenttia pankin osakkeista ja uudet sijoittajat saivat 10,5 prosenttia osakkeista, jolloin aiemmille osakkeenomistajille jäi vain 5,1 prosentin osuus. Osinkoa ei ole maksettu tavallisten osakkeiden omistajille vuoden 2007 jälkeen eikä yhdysvaltalaisille etuoikeutettujen osakkeiden omistajille vuoden 2009 jälkeen (93).

(148) Pankki hankki toukokuussa 2014 markkinoilta 2,5 miljardia euroa pääomaa. Pankki aikoo […].

(149) Hybridivelan ja huonommassa etuoikeusasemassa oleva velan omistajien osalta pankki tarjoutui 3 päivänä tammikuuta 2012 ostamaan takaisin etuoikeutetut arvopaperit hintaan, joka oli 45–70 prosenttia kyseisten arvopaperien nimellisarvosta. Tässä yhteydessä pankki myös osti takaisin katetut joukkovelkakirjat. Kunkin takaisinoston kohdalla hinta määritettiin instrumenttien markkina-arvon perusteella, ja se sisälsi enintään kymmenen prosenttiyksikön preemion, joka lisättiin sijoittajien kannustamiseksi osallistumaan takaisinostoon. Hyväksymisaste oli 44 prosenttia, ja pääomakorotuksen kokonaismäärä oli noin 302 miljoonaa euroa (94).

(150) Myöhemmin vuosina 2012 ja 2013 pankki käynnisti uusia velkojen hallintatoimia, jotka koskivat sijoittajille liikkeeseen laskettuja arvopapereita, katetut joukkovelkakirjat, hybridi-instrumentit, toissijaisen pääoman instrumentit ja Yhdysvalloissa liikkeeseen lasketut etuoikeutetut osakkeet mukaan luettuina. Nämä takaisinostot tuottivat […] miljoonaa euroa lisäpääomaa. Yleisesti ottaen pankki ilmoitti, että viime vuosina toteutettujen velkojen hallintatoimien tuottaman pääoman kokonaismäärä on noin […] miljoonaa euroa (95). Näiden takaisinostojen tuloksena huonommassa etuoikeusasemassa oleva velan ja hybridivelan määrä pieneni 293 miljoonaan euroon 31 päivänä joulukuuta 2013.

2.5 KREIKAN VIRANOMAISTEN SITOUMUKSET

(151) Kreikka antoi 25 päivänä kesäkuuta 2014 sitoumuksen siitä, että pankki ja sen sidosyritykset toteuttavat 25 päivänä kesäkuuta 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman, sekä muita rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista koskevia sitoumuksia, jäljempänä ’sitoumukset’. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto sitoumuksista, jotka esitetään liitteessä.

(152) Ensinnäkin Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki järjestää uudelleen kaupalliset toimintonsa Kreikassa, ja asettanut konttoreille ja työntekijöille samoin kuin kokonaiskustannuksille enimmäismäärät, jotka on saavutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (96).

(153) Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki vähentää Kreikassa tehtyjen talletusten kustannuksia ja noudattaa nettolainojen ja talletusten suhteelle määrättyä enimmäisarvoa (97) viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (98).

(154) Pankin ulkomaisten tytäryhtiöiden osalta Kreikka on antanut sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei myönnä niille […] ja se luopuu vähemmistöosakkuudestaan kyseisessä tytäryhtiössä. Kreikka on myös sitoutunut siihen, että pankki luopuu monista ulkomaisista tytäryhtiöistään viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 (99).

(155) Kreikka on sitoutunut siihen, että pankki luopuu […] ja pääomasijoitusalan tytäryhtiöstään sekä useista arvopapereista. Lisäksi pankki ei – tietyin rajoitetuin poikkeuksin – osta sijoituskelvottomia arvopapereita (100).

(156) Kreikka on antanut joukon pankin yrityshallintoa koskevia sitoumuksia. Se sitoutui rajoittamaan pankin työntekijöiden ja johtajien palkkioita […] (101).

(157) Kreikka on myös sitoutunut siihen, että pankki parantaa luottopolitiikkaansa, jotta varmistetaan, että lainojen myöntämistä ja uudelleenjärjestelyä koskevilla päätöksillä pyritään maksimoimaan pankin elinkelpoisuus ja kannattavuus. Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki noudattaa luottoriskin seurantaa sekä lainojen uudelleenjärjestelyä koskevia tiukkoja vaatimuksia (102).

(158) Useat sitoumukset koskevat pankin toimia pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien kanssa. Näillä sitoumuksilla pyritään varmistamaan, että pankki noudattaa varovaisia pankkikäytäntöjä myöntäessään lainoja työntekijöilleen, johtajilleen ja osakkeenomistajilleen sekä julkisille elimille, poliittisille puolueille tai media-alan yrityksille tai järjestäessään niitä uudelleen (103).

(159) Lisäksi Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki noudattaa joitakin toimintaan liittyviä rajoituksia, kuten kuponkikorko-, osingonjako- ja yritysostokieltoa sekä valtiontuen mainostamiskieltoa (104).

(160) Toimitsijamies seuraa näitä sitoumuksia 31 päivään joulukuuta 2018 asti.

(161) Kreikka on ilmoittanut erikseen hakevansa komissiolta hyväksynnän ennen kuin pankki tai jokin muu valtion elin, kuten Kreikan rahoitusvakausrahasto, ostaa warrantteja takaisin (105).

3. SYYT ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

(162) Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttyivätkö vuoden 2008 pankkitiedonannon (106) vaatimukset Kreikan rahoitusvakausrahaston pankin hyväksi myöntämän ensimmäisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B1) asianmukaisuuden, tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden osalta.

(163) Koska tuki annettiin pääomapohjan vahvistamisten ja maksuvalmiustuen jälkeen ja pelastamiskausi oli pitkä, komissio ilmaisi toimenpiteen asianmukaisuuden osalta epäilynsä sen suhteen, oliko pankki tehnyt kaiken voitavansa välttääkseen tuen tarvetta tulevaisuudessa (107). Lisäksi komissiolla ei ollut selvyyttä siitä, kenen määräysvallassa pankki olisi sen jälkeen, kun ensimmäinen väliaikaisrahoitus on korvattu pysyvällä pääomarakenteen vahvistamisella (108), sillä pankki voisi joutua joko valtion tai yksityisten vähemmistöosakkaiden määräysvaltaan. Komissio totesi haluavansa varmistaa, että pankin hallinnon ja erityisesti sen lainanantoprosessin laatu ei heikkene.

(164) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta komissio kyseenalaisti NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 67 kappaleessa, oliko kaikki mahdolliset toimenpiteet toteutettu, jotta pankki ei tarvitsisi uudelleen tukea tulevaisuudessa. Koska väliaikaisrahoituksen kesto oli epäselvä, komissio ei myöskään voinut päätellä, oliko korvaus riittävä ja valtiontukisääntöjen korvaus- ja vastuunjakoperiaatteiden mukainen. Lisäksi ehdot, joilla ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin pysyväksi pääomarakenteen vahvistamiseksi, eivät olleet tiedossa silloin, kun NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätös hyväksyttiin, joten komissio ei voinut arvioida niitä.

(165) Toimenpiteen oikeasuhteisuuden osalta komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, olivatko suojakeinot (valtiontuen mainostamiskielto, kuponkikorko- ja osingonjakokielto, osto-oikeuksien hyödyntämiskielto ja takaisinostokielto, jotka kuvataan NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 71 kappaleessa) riittäviä suhteessa ensimmäiseen väliaikaisrahoitukseen. Lisäksi NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 72 kappaleessa komissio totesi, että kilpailun vääristymät saattoivat johtua sellaisten sääntöjen puutteesta, jotka estivät Kreikan rahoitusvakausrahastoa koordinoimasta kaikkia Kreikan neljää suurinta pankkia (jotka olivat pankki, Alpha Bank, Eurobank ja Piraeus Bank), sekä sellaisten riittävien suojakeinojen puutteesta, joilla olisi estetty niitä jakamasta kaupallisesti arkaluontoisia tietoja. Tästä syystä komissio ehdotti, että nimitettäisiin toimitsijamies, joka olisi fyysisesti läsnä pankissa.

4. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ

Erään kreikkalaisen pankin huomautukset

(166) Komissio vastaanotti 3 päivänä tammikuuta 2013 erään kreikkalaisen pankin huomautukset NBG:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä. Kyseinen kreikkalainen pankki huomautti, että Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistaminen Kreikan rahoitusvakausrahastosta oli periaatteessa tervetullut askel kohti terveempää ja elinkelpoisempaa pankkijärjestelmää, eikä vastustanut NBG:n pääomapohjan vahvistamista.

(167) Vaikka kyseinen kreikkalaispankki ilmaisi täyden tukensa periaatteelle vahvistaa Kreikan pankkien pääomapohjaa Kreikan rahoitusvakausrahastosta, se huomautti kuitenkin, että kilpailun vääristymisen minimoimiseksi ja syrjinnän välttämiseksi se edellytti, että kaikkien Kreikassa toimivien pankkien on mahdollista saada Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoituksia samoin ehdoin.

5. KREIKAN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ

(168) Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia.

5.1 KREIKAN KESKUSPANKIN HUOMAUTUKSET

(169) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että 18 miljardin euron pääomamäärä, jolla Kreikan rahoitusvakausrahasto vahvisti Kreikan neljän suurimman pankin pääomapohjaa toukokuussa 2012, oli vähemmän kuin lopullinen määrä, joka tarvittiin, jotta kyseiset pankit pystyivät asteittain saavuttamaan ja ylläpitämään 10 prosenttiin asetetun ydinpääoman osuuden ja 7 prosenttiin asetetun ydinpääoman osuuden kolme vuotta kattavassa epäedullisessa stressiskenaariossa. Se huomautti myös, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus oli väliaikainen, koska pääomapohjan vahvistamisprosessi oli määrä saattaa loppuun näiden neljän pankin suorittamilla osakepääoman korotuksilla.

(170) Kreikan keskuspankki totesi myös, että Kreikan suurimpien pankkien pääomapohjan vahvistaminen on osa Kreikan pankkisektorin pidemmän aikavälin rakenneuudistusta. Se huomautti, että pankin pysyessä yksityisomistuksessa johto todennäköisesti säilyy samana, mutta jos pankki siirtyy valtion (eli Kreikan rahoitusvakausrahaston) omistukseen, Kreikan rahoitusvakausrahasto voi nimittää uuden johdon, jonka Kreikan keskuspankki joka tapauksessa arvioi. Kreikan keskuspankki huomautti, että se arvioi jokaisen pankin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, johtamistavan asianmukaisuutta ja riskiprofiilia jatkuvasti varmistaakseen, että liiallisia riskejä ei oteta. Se korosti myös, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli jo nimittänyt edustajia pääomasijoituksia saaneiden pankkien hallituksiin.

(171) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että pankin pääomapohjan vahvistaminen oli rajoitettu sen varmistamiseen, että sovellettavat vähimmäispääomavaatimukset (8 prosenttia) täyttyivät. Se totesi myös, että pääomasijoituksia edeltänyt pitkä aika johtui Kreikan toimintaympäristön jyrkästä huononemisesta ja yksityissektorin osallistumisohjelman vaikutuksesta, koko hankkeen monitahoisuudesta sekä tarpeesta maksimoida yksityisten sijoittajien osallistuminen osakepääoman korotuksiin.

(172) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että komissiolle toimitettavan rakenneuudistussuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano on turvattu siten, että Kreikan rahoitusvakausrahaston äänioikeuksien pidättäminen lopetetaan muun muassa siinä tapauksessa, että rakenneuudistussuunnitelmaa rikotaan merkittävästi. Kreikan keskuspankki totesi myös, että pankin vaikeudet eivät johtuneet siitä, että pankin johto olisi aliarvioinut riskit, eikä kaupallisesti aggressiivisista toimista.

5.2 KREIKAN RAHOITUSVAKAUSRAHASTON HUOMAUTUKSET

(173) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta sen suhteen, onko kyse valtion puuttumisesta, jos valtio antaa suuria määriä valtiontukea Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta ja Kreikan rahoitusvakausrahastolla on täysimääräiset äänioikeudet, Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että sen rahoittamia pankkeja ei katsota julkisiksi eikä valtio-omisteisiksi yhteisöiksi ja että ne eivät ole valtion määräysvallassa sen jälkeen, kun Kreikan rahoitusvakausrahasto on pysyvästi vahvistanut niiden pääomapohjaa. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se on täysin riippumaton yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, jolla on itsenäinen päätösvalta. Se ei ole julkishallinnon valvonnassa Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 16 C §:n 2 momentin nojalla. Tämän säännöksen mukaan luottolaitokset, joille Kreikan rahoitusvakausrahasto on antanut pääomatukea, eivät kuulu laajempaan julkissektoriin. Se viittasi myös Kreikan rahoitusvakausrahaston hallintorakenteeseen.

(174) Kreikan rahoitusvakausrahaston puuttumisesta pankin johtamiseen Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se kunnioittaisi pankin itsemääräämisoikeutta eikä puuttuisi sen päivittäiseen johtamiseen, sillä sen rooli rajoittuu siihen, mitä Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa säädetään. Se totesi, että mitään valtion puuttumista tai koordinointia ei tapahdu ja että pankin lainanantoprosessia (muun muassa vakuuksia, hinnoittelua ja lainanottajien maksukykyä) koskevat päätökset tehtäisiin kaupallisin perustein.

(175) Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa ja ennakkomerkintäsopimuksessa vahvistetaan tarvittavat suojakeinot, joilla estetään nykyisiä yksityisiä osakkeenomistajia ottamasta liiallisia riskejä. Se viittasi muun muassa siihen, että i) Kreikan rahoitusvakausrahaston edustajat nimitetään riippumattomiksi toimivaan johtoon kuulumattomiksi pankin hallituksen jäseniksi ja he osallistuvat komiteoiden kokouksiin, ii) Kreikan rahoitusvakausrahasto suorittaa asianmukaiset tarkastukset pankissa ja iii) lopullisen pääomapohjan vahvistamisen jälkeen sen äänioikeuksia rajoitetaan vain niin kauan kuin pankki noudattaa rakenneuudistussuunnitelman ehtoja.

(176) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden ja erityisesti tuesta maksettavan korvauksen tason osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että korvauksesta oli sovittu komission, EKP:n ja IMF:n edustajien kanssa. Sovitussa tasossa otettiin huomioon, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettaisiin pysyväksi pääomapohjan vahvistamiseksi ennen 30 päivää syyskuuta 2012, mikä määräaika asetettiin maaliskuussa 2012 komission, EKP:n ja IMF:n sekä Kreikan välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa.

(177) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hyväksymät toimenpiteet, kuten ne, jotka on kuvattu johdanto-osan 175 kappaleessa, muodostavat riittävät suojakeinot saatuja suuria tukimääriä ja pitkää pelastamiskautta silmälläpitäen. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että on toteutettu riittävät toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pankit, joihin Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistuu, eivät jaa keskenään kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa Kreikan rahoitusvakausrahaston erilaisten edustajien nimittäminen kyseisiin pankkeihin, näille edustajille annetut toimeksiannot, joilla nimenomaisesti estetään tietojen virtaus edustajalta toiselle, sekä kyseisille virkamiehille annetut selvät sisäiset määräykset olla välittämättä pankkien kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että se ei käytä pankkeihin liittyviä oikeuksiaan tavalla, joka voisi ehkäistä, rajoittaa, vääristää tai merkittävästi vähentää tai estää tehokasta kilpailua. Lopuksi Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hallituksen jäsenet ja työntekijät ovat tiukkojen luottamuksellisuussääntöjen ja luottamusvelvollisuuksien alaisia ja sen asioita koskevien ammattisalaisuusmääräysten sitomia.

6. OSTETTUIHIN YRITYKSIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI

6.1 KOLMEN OSUUSPANKIN KRIISINRATKAISUUN LIITTYVÄN VALTIONTUEN ARVIOIMINEN

6.1.1 Tuen olemassaolo ja määrä

(178) Komission on ensin arvioitava, onko kolmen osuuspankin kriisinratkaisuun liittyvä valtiontuki (mikä tarkoittaa rahoitusvajeiden rahoitusta, joka mahdollisti talletusten siirron) perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kyseisen kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä, on valtiontukea siltä osin, kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(179) Komissio arvioi ensin, ovatko seuraavat mahdolliset tuensaajat saaneet etua: i) osuuspankit ja mahdolliset pankille siirretyt ”toiminnot” ja ii) pankki.

i) Kolmelle osuuspankille ja pankille mahdollisesti siirrettäville toiminnoille myönnetyn tuen olemassaolo

(180) Kolmen osuuspankin osalta komissio toteaa, että Lesvos-Limnos Bank, Achaia Bank ja Lamia Bank on asetettu selvitystilaan ja niiden pankkitoimiluvat on peruutettu. Siksi ne eivät enää harjoita taloudellista toimintaa pankkimarkkinoilla.

(181) Valtiontuki eli rahoitusvajeen rahoittaminen olisi perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua siirrettyihin saamisiin ja velkoihin annettavaa valtiontukea vain, jos ne muodostaisivat yhdessä yrityksen. Yrityksen käsite kattaa kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta. Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla. Näin ollen on arvioitava, tarkoittaako saamisten ja velkojen siirtäminen taloudellisen toiminnan siirtämistä, jotta voidaan päätellä, onko kyse yritykselle annettavasta valtiontuesta.

(182) Kuten edellä 2.2.1 jaksossa mainittiin, osuuspankkien kriisinratkaisun jälkeen pankille siirrettiin vain talletukset sekä saamiset Kreikan talletus- ja investointitakausrahastolta ja velat sille. Kolmella osuuspankilla oli yhteensä 187 työntekijää ja 21 konttoria. On syytä huomata, että konttoreita, työsopimuksia tai lainoja ei siirretty automaattisesti osuuspankeilta pankille. Näin ollen siitä, että lainoja ei ole siirretty pankille vaan ne jäävät kolmelle selvitystilassa olevalle osuuspankille, että yhtään konttoria ei ole siirretty ja että työsopimuksia ei ole siirretty automaattisesti (109), voidaan päätellä, että taloudellista toimintaa ei ole siirretty. Siirrettyjen velkojen (eli talletusten) ei voida katsoa olevan valtiontuen tuensaaja, koska ne eivät muodosta yritystä.

(183) Yhteenvetona voidaan todeta, että kyseiset kolme olemassa olevaa oikeushenkilöä on asetettu selvitystilaan eivätkä ne enää harjoita mitään pankkitoimintaa. Siirretyt velat eivät myöskään ole taloudellista toimintaa.

(184) Siksi voidaan päätellä, että Kreikan rahoitusvakausrahaston ERVV:n joukkovelkakirjojen myöntäminen pankille kolmen osuuspankin ostettujen varojen ja velkojen rahoitusvajeen kattamiseksi ei mahdollista viimeksi mainitun taloudellisen toiminnan jatkamista. Siksi Kreikan rahoitusvakausrahaston tuki ei ole tukea selvitystilassa oleville yhteisöille eikä siirretyille varoille ja veloille.

ii) Pankille myönnetyn tuen olemassaolo

(185) Sen suhteen, onko kolmen osuuspankin varojen ja velkojen myynti valtiontukea pankille, komission on arvioitava, täyttyvätkö tietyt vaatimukset ja erityisesti i) oliko myyntiprosessi avoin, ehtoja sisältämätön ja syrjimätön, ii) toteutettiinko myynti markkinaehdoin ja iii) maksimoiko valtio kaupan kohteena olevien varojen ja velkojen myyntihinnan (110).

(186) Kuten johdanto-osan 64 kappaleessa todetaan, Kreikan keskuspankki otti yhteyttä vain viiteen suurimpaan tuolloin Kreikassa toimineeseen kreikkalaiseen luottolaitokseen. Se, että yhteyttä otettiin vain muutamiin ostajiin, ei sulje pois tarjousmenettelyn avoimuutta, koska ne olivat ainoat luottolaitokset, jotka todennäköisesti olivat kiinnostuneita tekemään tarjouksen. Myytävänä olleeseen pakettiin sisältyi vain talletuksia. Näin ollen on välttämätöntä toimia asianomaisella maantieteellisellä alueella, jotta voidaan hyötyä näiden talletusten synergiasta. Pankki, jolla ei ole toimintaa näillä alueilla, ei voisi tarjota palveluja tallettajille, jolloin talletusten säilyttäminen olisi hyvin vähäistä ja ostajan olisi maksettava talletusten ostamisesta aiheutuvat kustannukset saamatta mitään hyötyä. Tästä syystä Kreikan keskuspankki saattoi kolmen osuuspankin kriisinratkaisuun käytettävissä olleessa lyhyessä ajassa kohtuudella olettaa, että vain luottolaitokset, joiden liiketoimintamallit soveltuivat näiden tallettajien palvelemiseen, olivat kiinnostuneita kyseisten varojen ostamisesta. Pankki ja kolme muuta pankkia toimitti sitovat tarjoukset. Pankin tarjous katsottiin parhaaksi ottaen huomioon vastike ja siirron suorittamiseen tarvittava aika. Pankki tarjoutui maksamaan vastikkeeksi määrän, joka vastasi […] prosenttia siirretyistä talletuksista, ja arvioi, että siirto voitaisiin suorittaa yhden työpäivän kuluessa.

(187) Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa rakenneuudistustiedonannon 20 kohdan ja komission päätöskäytännön nojalla, että valtiontuki pankille voidaan sulkea pois (111).

iii) Päätelmät tuen olemassaolosta

(188) Kolmen osuuspankin myyntiin liittynyt valtion tuki ei ollut kolmelle osuuspankille, siirretyille varoille tai pankille myönnettyä valtiontukea. Siksi toimenpide ei ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2 FIRST BUSINESS BANKIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI

6.2.1 Tuen olemassaolo ja määrä

(189) Komission on arvioitava, ovatko toimenpiteet perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2.1.1 Tuen olemassaolo Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnetyissä toimenpiteissä (toimenpiteet FB1, FB2 ja FB3)

(190) Kreikan 50 miljoonan euron pääomasijoitus FB Bankiin heinäkuussa 2009 (toimenpide FB1), FB Bankin toukokuussa 2012 saamat 60 miljoonan euron arvoiset Kreikan valtion joukkovelkakirjat (toimenpide FB2) ja FB Bankille maaliskuussa 2011 annettu liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus, jonka nimellisarvo oli 50 miljoonaa euroa (toimenpide FB3), myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmasta (112). Ohjelman hyväksymisestä tehdyssä päätöksessä komissio päätteli, että ohjelmasta myönnetyt toimenpiteet olisivat valtiontukea.

(191) Näin ollen komissio toteaa, että ilman kyseisiä toimenpiteitä siirretyt toiminnot eivät enää olisi olemassa. Toimenpiteet ovat edistäneet myöhemmin pankille siirrettyjen taloudellisten toimintojen vakauttamista ja jatkumista, ja tästä syystä komissio katsoo, että ne ovat hyödyttäneet myöhemmin pankille siirrettyjä FB Bankin taloudellisia toimintoja ja ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2.1.2 Tuen olemassaolo FB Bankin kriisinratkaisua varten myönnetyissä toimenpiteissä (toimenpiteet FB4 ja FB5)

(192) Komissio toteaa, että Kreikan rahoitusvakausrahasto on Kreikan pankkien tukemiseksi perustama ja rahoittama yhteisö, ja näin ollen toimenpiteisiin FB4 ja FB5 käytettiin valtion varoja. Komissio toteaa myös, että toimenpiteet FB4 ja FB5 ovat luonteeltaan valikoivia, koska ne hyödyttävät vain FB Bankin toimintoja.

(193) Lisäksi komissio katsoo, että toimenpiteet FB4 ja FB5 antavat FB Bankin toiminnoille selvän edun säilyttämällä ne. Siirtomääräys on tässä tapauksessa tosiasiallisesti yhtenä kokonaisuutena suoritettava myynti. Vaikka omaa pääomaa ja huonommassa etuoikeusasemassa olevaa velkaa ei siirretä, keskeiset pankin tuottavat omaisuuserät (konttorit, talletukset ja lainat) siirretään. Näin ollen toimenpide FB4 antaa siirretyille toiminnoille edun, koska sillä tarjotaan riittävät varat talletusten kattamiseksi ja siirretyt toiminnot säilyvät FB Bankin varojen kokonaisuutena tapahtuvan myynnin ansiosta.

(194) Lisäksi ilman toimenpidettä FB5 myynti ei olisi mahdollinen, koska siirrolla saattaisi olla negatiivinen vaikutus ostajan vakavaraisuussuhteeseen. Näin ollen siirretyt toiminnot eivät enää olisi olemassa, ja siten toimenpiteet FB4 ja FB5 antavat niille selvän edun.

(195) Komissio katsoo, että toimenpiteet FB4 ja FB5 eivät ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Kreikan rahoitusvakausrahastolla ei ole mahdollisuutta saada tuottoa osallistumisestaan: sen vastineeksi se ei saanut saamista pankilta, vaan ainoastaan saamisen selvitystilassa olevalta oikeushenkilöltä eli FB Bankilta (113). Tästä syystä Kreikan rahoitusvakausrahasto ei luultavasti saa täysimääräisesti takaisin maksamiaan varoja.

(196) Toimenpiteiden FB4 ja FB5 antama valikoiva tuki vääristää kilpailua säilyttämällä yhden pankkitoiminnon ja mahdollistamalla sen toiminnan markkinoilla ja kilpailun muiden pankkien kanssa, ulkomaisten pankkien tytäryhtiöt mukaan luettuna, jotka toimivat Kreikassa tai saattavat olla kiinnostuneita tulemaan Kreikan markkinoille. Näin olen toimenpiteet FB4 ja FB5 vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattavat vääristää kilpailua.

(197) Tästä syystä komissio päättelee, että Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittama FB Bankista pankille siirrettyihin varoihin liittyvän 456,97 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen ja Kreikan rahoitusvakausrahaston sitoumus kattaa näihin varoihin liittyvät pääomatarpeet, joiden määrä saattaa olla jopa 100 miljoonaa euroa, ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Toimenpiteiden FB4 ja FB5 tuensaaja

(198) Kuten edellä johdanto-osan (193) kappaleessa jo selitettiin, komissio katsoo FB Bankin toimintojen olevan toimenpiteiden FB4 ja FB5 tuensaaja, koska tuki mahdollisti näiden taloudellisten toimintojen jatkumisen pankissa.

(199) Päätelläkseen, sisältyykö FB Bankin toimintojen myyntiin pankille myönnettyä valtiontukea, komission on vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan mukaisesti arvioitava, täyttyvätkö tietyt vaatimukset. Sen on erityisesti tutkittava, i) oliko myyntiprosessi avoin ja syrjimätön, ii) tapahtuiko myynti markkinaehdoin ja iii) myikö rahoituslaitos tai valtio varat ja velat mahdollisimman korkeaan hintaan.

(200) Pankki osti FB Bankin varat ja velat, koska se jätti parhaaksi katsotun tarjouksen syrjimättömässä tarjousmenettelyssä, joka oli avoin muille pankeille. Kreikan keskuspankki päätti ottaa yhteyttä vain neljään suurimpaan Kreikassa toimivaan pankkiin, joista vain pankki ja eräs toinen pankki toimittivat ei-sitovat tarjoukset. Kreikan keskuspankki kehotti molempia tarjoajia toimittamaan parannetut tarjoukset. Kreikan keskuspankki valitsi NBG:n, koska sen tarjoukseen liittyvät kriisinratkaisukustannukset olivat pienemmät (114).

(201) Komissio toteaa, että Kreikan keskuspankki otti yhteyttä vain neljään muuhun pankkiin (115). Se, että yhteyttä otettiin vain muutamiin ostajiin, ei sulje pois tarjousmenettelyn avoimuutta, koska ei ollut muita sellaisia Kreikassa toimivia pankkeja, jotka olisivat olleet riittävän suuria vastaamaan tarjotuista varoista ja joilla olisi ollut riittävästi pääomaa kriisinratkaisun ajankohtana, ja koska kriisinratkaisun ajankohtana ulkomaiset luotto- ja rahoituslaitokset osoittivat vain vähän kiinnostusta pankkitoiminnan aloittamiseen Kreikassa. Lisäksi Kreikan keskuspankki määritteli etukäteen siirrettävän vara- ja velkasalkun sekä aikataulun, jota tarjouksien oli noudatettava ollakseen päteviä. Komissio katsoo, että myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön.

(202) FB Bankin varojen ja velkojen negatiivinen hinta (ottaen huomioon rahoitusvajeen ja edellä mainittujen pääomatarpeiden kattamisen) ei estä sitä, että myyntihinta vastaa yrityksen markkina-arvoa (116). Komissiolla ei ole mitään syytä katsoa, että tehty tarjous ja maksettu hinta eivät olisi vastanneet yrityksen arvoa. On syytä muistaa, että Kreikan lainsäädännön mukaan siirrettyjen varojen käyvän arvon arvioi aluksi Kreikan keskuspankki, ja tämän jälkeen ulkopuoliset asiantuntijat tarkastavat sen ja mukauttavat sitä seuraavien kuuden kuukauden aikana. Näin ollen komissio katsoo, että myynti toteutettiin markkinaehdoin. Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan, rakenneuudistustiedonannon 20 kohdan ja oman päätöskäytäntönsä mukaisesti (117), että pankille annetun valtiontuen mahdollisuus voidaan sulkea pois.

6.2.1.3 Päätelmät valtiontuen olemassaolosta ja tuen kokonaismäärästä

(203) Johdanto-osan 190–197 kappaleen perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet FB1, FB2, FB3, FB4 ja FB5 kaikki täyttävät perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut ehdot ja ovat valtiontukea.

(204) Tästä syystä komissio päättelee, että FB Bankin toiminnot ovat saaneet valtiontukea 606,97 miljoonan euron suuruisen pääomatuen muodossa (toimenpiteet FB1, FB4 ja FB5) 60 miljoonan euron arvoisten Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen (toimenpide FB2) ja 50 miljoonan euron arvoisten valtiontakausten (toimenpide FB3) lisäksi, kuten taulukossa 10 esitetään. Taulukko 10 Yleiskatsaus FB Bankille myönnetystä kokonaistuesta Tuensaaja Toimenpide Tuen luonne Tuen määrä (miljoonaa euroa) FB Bankin toiminnot FB1 Pääomapohjan vahvistaminen 50 FB4 FB Bankista pankkiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus 456,97 FB5 Sitoumuskirje FB Bankista pankille siirrettyihin varoihin liittyvien pääomatarpeiden kattamiseksi 100 Myönnetty pääomatuki yhteensä 606,97 Lopulta maksettu pääomatuki yhteensä 506,97 Tuensaaja Toimenpide Tuen luonne FB Bankin toiminnot FB2 Joukkovelkakirjalaina 60 FB3 Takaus 50 Myönnetty maksuvalmiustuki yhteensä 110

6.2.2 Tuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta

(205) Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.

(206) Komissio on myöntänyt, että maailmanlaajuinen finanssikriisi voi aiheuttaa vakavan häiriön jäsenvaltion taloudessa ja että pankkien tukitoimenpiteillä voidaan poistaa tällainen häiriö. Tämä on vahvistettu vuoden 2008 pankkitiedonannossa, pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja rakenneuudistustiedonannossa. Komissio katsoo, että edellytykset valtiontuen hyväksymiselle Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla täyttyvät edelleen, koska rahoitusmarkkinoilla on ilmennyt uusia paineita. Komissio vahvisti tämän näkemyksen hyväksymällä vuonna 2011 voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon (118) ja vuoden 2013 pankkitiedonannon (119).

(207) Kreikan talouden osalta komissio on Kreikan pankkien tukiohjelman hyväksymistä ja jatkamista koskevissa päätöksissään ja Kreikan yksittäisille pankeille myöntämien valtiontukitoimenpiteiden hyväksymistä koskevissa päätöksissään myöntänyt, että Kreikan taloudessa on vakavan häiriön uhka ja että pankeille annettava valtiontuki soveltuu tämän häiriön poistamiseen. Näin ollen toimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi käytettävä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa.

(208) Vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan mukaan tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla vain, jos se täyttää sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot: a) Asianmukaisuus: Tukitoimenpiteiden on oltava oikein kohdennettuja, jotta niillä voidaan päästä tavoitteeseen ja poistaa taloudessa oleva vakava häiriö. Tämä ei ole mahdollista, jos tukitoimenpide ei sovellu häiriön poistamiseen. b) Tarpeellisuus: Tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeellinen. Siksi tuen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä ja sen muodon on oltava sopivin häiriön poistamisen kannalta. c) Oikeasuhteisuus: Toimenpiteen positiivisten vaikutusten on oltava oikeassa suhteessa kilpailun vääristymiseen nähden, jotta tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeelliset kielteiset vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäisiä.

(209) Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia ehtoja erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.

(210) Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.

(211) Komissio on myös selittänyt rakenneuudistustiedonannossa, miten se aikoo arvioida rakenneuudistussuunnitelmia. Arvioidessaan pankin rakenneuudistussuunnitelmaa rakenneuudistustiedonannon perusteella komissio ottaa huomioon kaikki taulukossa 10 luetellut toimenpiteet.

6.2.3 Tukitoimenpiteiden yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa

6.2.3.1 Toimenpiteiden FB1, FB2 ja FB3 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon kanssa

(212) Toimenpiteet FB1, FB2 ja FB3 myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmasta. Tähän ohjelmaan sisältyneet toimenpiteet oli jo arvioitu ja todettu sisämarkkinoille soveltuviksi komission 19 päivänä marraskuuta 2008 antamassa päätöksessä.

6.2.3.2 Toimenpiteiden FB4 ja FB5 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa

6.2.3.2.1 Asianmukaisuus

(213) Komissio katsoo, että toimenpiteet FB4 ja FB5 ovat asianmukaisia, koska niillä suojattiin FB Bankin tallettajia ja turvattiin siten rahoitusvakaus. Kyseiset toiminnot eivät olisi voineet jatkua ilman Kreikan rahoitusvakausrahaston tukea, koska FB Bankin pääoma oli negatiivinen kriisinratkaisun ajankohtana ja silloisissa vaikeissa markkinaolosuhteissa mikään pankki ei olisi ostanut vara- ja velkasalkkua, jonka arvo oli negatiivinen ja joka olisi heikentänyt sen vakavaraisuutta. Näin ollen toimenpiteillä varmistettiin Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet ovat asianmukaisia pelastamistukena.

6.2.3.2.2 Tarpeellisuus

(214) Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä.

(215) Kuten Kreikan keskuspankki totesi 8 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä kirjeessään, FB Bankin pienestä koosta huolimatta sen toimiluvan peruuttaminen ilman kriisinratkaisutoimenpiteitä olisi voinut heikentää tallettajien luottamusta Kreikan pankkijärjestelmään ja vaikuttaa siten rahoitusvakauteen. Kreikan keskuspankki lisäsi, että erilaisten kriisinratkaisuvaihtoehtojen joukosta se piti parhaana FB Bankin kriisinratkaisua osto- ja sulautumismenettelyn avulla talous- ja finanssipolitiikasta joulukuussa 2012 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti. Se katsoi, että tämä menettely tarjosi välittömän ja lopullisen ratkaisun FB Bankin ongelmiin. Komissio katsoo, että nämä rahoitusvakauteen liittyvät seikat tukevat toimenpiteiden FB4 ja FB5 tarpeellisuutta.

(216) Toimenpiteen määrän osalta Kreikan keskuspankki totesi päätöksessään 10/1/10.5.2013, että tiettyjen varojen ja velkojen siirtomääräys oli paras ratkaisu, koska sillä minimoitiin kriisinratkaisukustannukset. Tämä päätös oli myös talous- ja finanssipolitiikasta maaliskuussa 2012 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukainen. Lisäksi komissio toteaa, että Kreikan viranomaiset arvioivat huolellisesti rahoitusvajeen lopullista määrää ja ottivat huomioon lakisääteisen tilintarkastajan laatiman arviointiraportin. Maksettu osuus kattoi tarkalleen siirrettyjen varojen käyvän arvon ja velkojen arvon välisen erotuksen. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui kattamaan pääomatarpeet vain enintään 9 prosenttiin Kreikan keskuspankin arvioimista siirretyistä varoista. Se tosiseikka, että kahdesta tarjoajasta vain pankki suostui tarkistamaan tarjoustaan, tukee päätelmää siitä, että maksuosuus ei ollut liiallinen.

(217) Lisäksi FB Bankin omaa pääomaa ei siirretty, vaan se jätettiin likvidoituun yksikköön eli FB Bankiin. Näin ollen osakkeenomistajat kantavat tappion täysimääräisesti, eikä Kreikan rahoitusvakausrahaston maksuosuus kasva heidän pelastamisensa aiheuttamilla kustannuksilla.

(218) Tuen korvauksen osalta voidaan todeta johdanto-osan 195 kappaleen tavoin, että Kreikan rahoitusvakausrahasto ei todennäköisesti saa täysimääräisesti takaisin maksamiaan varoja. (120) Näin ollen on selvää, että se ei saa mitään korvausta ja sen maksuosuus on avustuksen kaltainen. Kute