KERTOMUS Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (CEDEFOP - Thessaloniki) tileistä ja hallinnosta varainhoitovuonna 1995



Virallinen lehti nro C 081 , 13/03/1997 s. 0001 - 0017



KERTOMUS Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (CEDEFOP - Thessaloniki) tileistä ja hallinnosta varainhoitovuonna 1995 (97/C 81/01) (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan 2 alakohdan mukaiset huomautukset) SISÄLLYS Kohta Sivu CEDEFOPIN TILINPÄÄTÖS 31. JOULUKUUTA 1995 PÄÄTTYNEELTÄ VARAINHOITOVUODELTA . 1-5 2 TARKASTUKSEN PERUSTEELLA TEHDYT HUOMAUTUKSET . 6-71 2 Yleistä . 6-14 2 Taustaa . 6-11 2 Tarkastuksen ala . 12 3 Vuoden 1994 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen . 13 3 Rahoitusta koskevat tiedot . 14 3 Talousarvion toteuttamista koskevat huomautukset . 15-21 3 Tehtävien erottaminen . 15 3 Ennakkomaksujärjestelmä . 16 3 Määrärahojen siirrot eri budjettikohtien välillä . 17-18 3 Määrärahojen siirrot edelliseltä vuodelta ja peruuntuneet määrärahat . 19-21 4 Tulostiliä ja tasetta koskevat huomautukset . 22-30 4 Tulot (komission maksama tuki) . 22 4 Menot . 23-27 4 Tase . 28-30 5 Keskuksen siirto Thessalonikiin . 31-66 5 Yleistä . 31-33 5 Tilapäiset toimitilat . 34-37 5 Pysyvät toimitilat . 38-41 5 Henkilöstö: yleistä . 42-45 6 Henkilöstö: muutos asemassa . 46-66 6 Yhteenveto . 67-70 8 Loppupäätelmä . 71 9 LIITTEET 1-3 . 10 TAULUKKO 1 . 11 Keskuksen vastaukset . 12 CEDEFOPIN TILINPÄÄTÖS 31. JOULUKUUTA 1995 PÄÄTTYNEELTÄ VARAINHOITOVUODELTA 1. Tämä kertomus on osoitettu neuvostolle ja Euroopan parlamentille neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/75 (EYVL N:o L 39, 13.2.1975, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1946/93 (EYVL N:o L 181, 23.7.1993, s. 11), 12 artiklan mukaisesti. 2. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilit 31. joulukuuta 1995 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1416/76 (EYVL N:o L 164, 24.6.1976 s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1948/93 (EYVL N:o L 181, 23.7.1993, s. 15), 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti talousarvion toteuttaminen oli hallintoneuvoston vastuulla. Tähän vastuuseen kuului tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1416/76, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1948/93, 65, 67 ja 68 artikloissa annettujen varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklassa määrätään, että tilintarkastustuomioistuin tarkastaa tämän tilinpäätöksen. 3. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa yleisesti hyväksyttyjen kansainvälisten tilintarkastusnormien mukaisesti siltä osin kuin niitä voidaan soveltaa yhteisöön, ja suoritti näin ollen sellaisia tilitietojen tarkastuksia ja muita tarkastusmenettelyjä, jotka se näissä oloissa katsoi tarpeellisiksi. 4. Eurooppa-neuvosto päätti 29. lokakuuta 1993 pitämässään kokouksessa siirtää Cedefopin toimipaikan Berliinistä Thessalonikiin. Tämän muuton helpottamiseksi tehtiin henkilöstön työehdoissa tiettyjä muutoksia, joista jotkin olivat voimassa olevien säännösten vastaisia. Näitä olosuhteita selvitetään lähemmin kohdissa 46-66. Havaittiin myös joukko muita tapauksia, joissa maksut eivät olleet täysin kaikkien voimassa olevien säännösten mukaisia. 5. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen perusteella riittävän varmuuden siitä, että 31. joulukuuta 1995 päättyneen varainhoitovuoden tilit ovat luotettavia siinä mielessä, että niistä käyvät ilmi oikein vuoden 1995 tulot ja menot sekä taloudellinen tilanne vuoden lopussa. Lukuun ottamatta edellisessä kappaleessa mainittuja menoja, tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia. TARKASTUKSEN PERUSTEELLA TEHDYT HUOMAUTUKSET Yleistä Taustaa 6. Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) on Euroopan yhteisön erillisvirasto, joka perustettiin neuvoston asetuksella (ETY) N:o 337/75 (1). Sen tehtävänä on ammatillisen koulutuksen kehittäminen yhteisön tasolla. Cedefop aloitti toimintansa Berliinissä vuonna 1976 ja siirtyi Thessalonikiin vuonna 1995. 7. Edellä mainitussa asetuksessa määritetään keskuksen tehtäväksi avustaa "komissiota ammatillisen koulutuksen ja jatkokoulutuksen edistämisessä ja kehittämisessä yhteisössä", edistää "yhteisen ammattikoulutuspolitiikan toteuttamista" ja erityisesti edistää "tietojen ja kokemusten vaihtoa". Sen päätehtävät ammattikoulutuksen alalla ovat "koota aineistoa, myötävaikuttaa tutkimuksen kehittämiseen ja yhteensovittamiseen, levittää hyödyllistä aineistoa ja tietoa, tukea aloitteita, jotka todennäköisesti parantavat mahdollisuuksia löytää yhteinen lähestymistapa (erityisesti tasojen yhdenmukaistamisen ja todistusten vastavuoroisen tunnistamisen suhteen) sekä olla kaikkien asianosaisten kohtaamispaikkana". 8. Cedefopia johtaa 48-jäseninen hallintoneuvosto (kulut 334 000 ecua vuonna 1995), joka koostuu komission (kolme), työnantajien ammattijärjestöjen (viisitoista) ja työntekijöiden ammattijärjestöjen (viisitoista) edustajista sekä kunkin EU:n jäsenmaan hallituksen yhdestä edustajasta. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja kolme varapuheenjohtajaa yhdeksi vuodeksi kerrallaan. Tarkastuksen aikaan (toukokuussa 1996) hallintoneuvoston puheenjohtajana toimi PO XXII:n (opetus, koulutus ja nuoriso) pääjohtaja. Komissio nimeää keskuksen johtajan hallintoneuvoston esittämän ehdokaslistan perusteella viiden vuoden toimikaudeksi. 9. Perusasetuksen mukaan johtaja vastaa keskuksen päivittäisestä hallinnosta, mutta kokonaisvastuu on hallintoneuvostolla. Hallintoneuvosto tekee päätökset, vahvistaa toimintasuunnitelman ja vuosikertomuksen sekä laatii arvion edellisen vuoden tuloista ja menoista ja ennakkoarvion seuraavan vuoden tuloista ja menoista. 10. Komission tehtävänä, josta määrätään perusasetuksessa ja jonka PO XXII:n edustajat toteuttavat, ei ole ainoastaan edustaa komission etuja hallintoneuvostossa. Tämän lisäksi se hyväksyy toimintasuunnitelman, tarkastaa vuosikertomuksen ja arvion tuloista ja menoista sekä esittää ennakkoarvion tuloista ja menoista neuvostolle ja Euroopan parlamentille. 11. Toinen kytkentä komissioon muodostuu PO XX:n tehtävästä Cedefopin menojen valvojana. Kesäkuun 1 päivänä 1976 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1416/76, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä kesäkuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1948/93, 23 artiklan mukaan varainhoidon valvojan tulee tarkastaa ja allekirjoittaa kaikki Cedefopin maksusitoumukset ja maksut ennen maksujen tosiasiallista suorittamista, lukuun ottamatta ennakkomaksujärjestelmän maksuja (ks. kohta 48). Tämän käytännön kannalta tarpeelliset asiakirjat lähetetään PO XX:lle Brysseliin, kun taas muut asiakirjat tarkastetaan PO XX:n kahdesti vuodessa Cedefopiin tekemän tarkastuskäynnin aikana. Tarkastuksen ala 12. Tilintarkastustuomioistuin toimitti vuoden 1995 kirjanpidon tarkastuksen ja tarkasti, että keskuksen siirto Berliinistä Thessalonikiin oli tapahtunut moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti. Vuoden 1994 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen 13. Euroopan parlamentti päätti 17. huhtikuuta 1996 lykätä vastuuvapauden myöntämistä vuoden 1994 talousarvion toteuttamisen osalta siihen asti, kunnes keskuksen johtamisstrategiat, työolot ja toiminnot ovat sellaiset, että niillä voidaan varmistaa: a) Cedefopin tukemiseen osoitettujen varojen käyttö moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen b) henkilöstö- ja muiden resurssien tehokas käyttö c) Cedefopin asiakkaiden tarpeita vastaavat laatutuotteet d) selvä ja johdonmukainen asema Euroopan yhteisön ammattikoulutuspolitiikassa. Rahoitusta koskevat tiedot 14. Käytettävissä olevat määrärahat varainhoitovuodelle 1995 olivat 16,50 miljoonaa ecua. Tehdyt maksusitoumukset johtivat 10,11 miljoonan ecun maksuihin ja 4,67 miljoonan ecun siirtoihin varainhoitovuodelle 1996. Määrärahoista peruuntui 1,72 miljoonaa ecua. Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat johtivat 2,16 miljoonan ecun maksuihin, ja niistä peruuntui 0,29 miljoonaa ecua. Liitteessä 2 esitetään katsaus varainhoitovuoden 1995 tulostilistä sekä 31. joulukuuta 1995 päivätystä taseesta. Talousarvion toteuttamista koskevat huomautukset Tehtävien erottaminen 15. Tarkastuksen aikaan (toukokuussa 1996) keskus ei Thessalonikiin muuttonsa jälkeen ollut vielä ottanut käyttöön riittäviä menettelyjä tulojen ja menojen hyväksyjän, tilinpitäjän ja ennakoiden hoitajan tehtävien erottamiseksi toisistaan. Havaittiin esimerkiksi, että tilinpitäjä avusti myös ennakoiden hoitajaa ja teki tämän töitä. Ennakkomaksujärjestelmä 16. Suuri osuus (60 prosenttia vuonna 1995, lukuun ottamatta palkkoja) maksuista suoritetaan edelleen ennen varainhoidon valvojan hyväksyntää. Ennakkomaksujärjestelmän käytön laajuus on vastoin varainhoitoa koskevien säännösten perusajatusta. Olisi suositeltavampaa rajoittaa ennakkomaksujärjestelmän käyttöä siten, että siihen turvauduttaisiin ainoastaan juoksevissa tai pienissä menoissa, joissa säännönvastaisuuksien riski on suhteellisen vähäinen. Määrärahojen siirrot eri budjettikohtien välillä 17. Vuonna 1995 suoritettujen eri budjettikohtien välisten määrärahasiirtojen kokonaismäärä oli 922 000 ecua eli 5,6 prosenttia alkuperäisestä talousarviosta, kun se vuonna 1994 oli 10,9 prosenttia. Lähes 62 prosenttia siirroista (570 000 ecua) tehtiin vuoden 1995 kahden viimeisen kuukauden aikana, kun vuonna 1994 vastaava luku oli 33 prosenttia. 18. Keskus ei tehnyt osastojen välisiä määrärahojen siirtoja vuonna 1995. Tilintarkastustuomioistuimen viimevuotista huomautusta (2) on näin ollen noudatettu. Määrärahojen siirrot edelliseltä vuodelta ja peruuntuneet määrärahat 19. Käytäntö tehdä huomattavia määrärahasiirtoja - mistä on huomautettu jo edellisinä vuosina (3) - on lisääntynyt vuonna 1995. Vain 61 prosenttia vuoden 1995 lopullisista määrärahoista maksettiin vuonna 1995, kun vastaava luku vuonna 1994 oli 73 prosenttia. Tehtyjen ja vuodelle 1996 siirrettyjen maksusitoumusten osuus oli 28 prosenttia (23 prosenttia vuonna 1994). Peruuntuneiden määrärahojen osuus oli 10 prosenttia, kun vastaava luku vuonna 1994 oli 5 prosenttia. Taulukossa 1 esitetään osastokohtaisesti vuoden 1995 alkuperäisestä talousarviosta siirretyt määrärahat sekä niiden myöhempi käyttö. 20. Toimintamenojen osalta siirrot olivat 53 prosenttia alkuperäisistä määrärahoista, kun vuonna 1994 vastaava luku oli 40 prosenttia. Koska 8 prosenttia toimintamenojen määrärahoista peruuntui, keskus maksoi vain 39 prosenttia toimintatalousarviostaan vuonna 1995. Vuoden 1996 ensimmäisen neljänneksen lopussa vain 34 prosenttia vuodelta 1995 siirretyistä osaston 3 määrärahoista oli maksettu. 21. Talousarvion sisäisten siirtojen ja peruuntuneiden määrärahojen suuri määrä sekä seuraavalle varainhoitovuodelle tehdyt huomattavat määrärahasiirrot osoittavat, että toimintasuunnitelmaa ei toteutettu suunnitellulla tavalla ja että hyvän budjettikäytännön periaatteita ei täysin noudatettu. Näillä seikoilla on yhdessä liian pienen henkilöstömäärän kanssa (ks. kohta 42-45) merkittävä vaikutus vuoden 1996 talousarvion toteuttamisen kannalta. Tulostiliä ja tasetta koskevat huomautukset Tulot (komission maksama tuki) 22. Komissio maksoi varainhoitovuonna 1995 keskukselle tukea yleisestä talousarviosta useina erinä: 2 300 000 ecua maksettiin 6. helmikuuta 1995, 2 400 000 ecua 20. huhtikuuta 1995, 2 500 000 ecua 28. kesäkuuta 1995, 2 800 000 ecua 5. lokakuuta 1995, 5 875 000 ecua 22. marraskuuta 1995 ja 525 000 ecua 1. joulukuuta 1995. Kuten edellisvuosina (4) tämä rahoitustapa ei ole keskuksen varainhoitoa koskevista määräyksistä annetun asetuksen 26 artiklan mukainen. Kyseisen artiklan mukaan maksu on suoritettava kunkin vuosineljänneksen viidenteentoista päivään mennessä ja todellisten tarpeiden mukaisesti. Menot 23. Vuonna 1994, sen jälkeen kun keskus oli päätetty siirtää Thessalonikiin, Cedefop nimitti uuden apulaisjohtajan, joka tuolloin asui ja työskenteli Thessalonikissa. Tämä henkilö muutti Berliiniin, ja hänelle maksettiin asettautumiskorvaus, joka vastasi kahden kuukauden peruspalkkaa. Alle vuoden kuluttua, keskuksen muutettua Thessalonikiin, sama virkamies sai jälleen kahden kuukauden peruspalkkaa vastaavan asettautumiskorvauksen. Keskuksen siirto tapahtui nopeasti, ja virkamiehen oleskelu Berliinissä kesti lyhyen ajan (11 kuukautta), josta osan hän vietti Thessalonikissa saaden täydet päivärahat (mukaan lukien viikonlopulta maksettavat). Tilintarkastustuomioistuin katsoo näin ollen, että nämä ratkaisut eivät ole moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia eivätkä vastaa Cedefopin etuja. 24. Toinen apulaisjohtaja oli jo muuttanut Berliinistä takaisin Madridiin heinäkuussa 1995. Hallintoneuvosto lopetti hänen sopimuksensa voimassaolon 31. joulukuuta 1995, sillä kyseinen henkilö ei halunnut siirtyä Thessalonikiin. Tämän jälkeen henkilölle maksettiin 71 030 ecua. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että hallintoneuvoston päätös oli moitteettoman varainhoidon periaatteiden vastainen. 25. Kesäkuun 1 päivänä 1976 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1416/76, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä kesäkuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1948/93, 46 artiklassa säädetään, että sopimuksia voidaan tehdä suoraan, jos sopimuksen arvo ei ylitä 12 000:ta ecua. Ainakin 12 tapauksessa tuon enimmäisrajan ylittäviä sopimuksia tehtiin noudattamatta yllä mainitun asetuksen 45 artiklassa tarkoitettua tarjouspyyntömenettelyä. 26. Lähes 40 prosenttia vuoden 1995 maksusitoumuksista budjettikohdassa "pilottitutkimukset ja -hankkeet" (300 000 ecua) tehtiin vuoden 1995 kahden viimeisen kuukauden aikana. Budjettikohdassa "Virkamiesten ja asiantuntijoiden vaihto" sitouduttiin maksamaan 150 572 ecua asiantuntijalle, jonka oli määrä aloittaa työt Cedefopissa 1. helmikuuta 1996, sekä asiantuntijalle, jonka sopimus allekirjoitettiin 22. joulukuuta 1995. Nämä maksusitoumukset tehtiin kiireellä ja tarkoituksena välttää määrärahojen peruuntuminen. 27. Tilapäisten toimitilojen vuokra tammikuulta 1996 (22 750 ecua) kirjattiin jo vuoden 1995 tileille. Koska tämä meno liittyy budjettivuoteen 1996, se olisi pitänyt kirjata kyseiselle vuodelle. Tase 28. Täydellisen, kunkin esineen yksilöivän omaisuusluettelon puuttumisen vuoksi tarkastuksia ei voitu tehdä. Tilintarkastustuomioistuin kehottaa keskusta laatimaan mahdollisimman pian ajan tasalla olevan omaisuusluettelon, kuten 1 päivänä kesäkuuta 1976 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1416/76, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä kesäkuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1948/93, 52 artiklassa säädetään. 29. Taseen siirtosaamisiin sisältyy maksamaton 3 134 ecun saatava, joka liittyy vuonna 1991 lähetettyyn laskuun. Tilintarkastustuomioistuimen viimevuotista huomautusta (5) ei ole noudatettu huolimatta keskuksen myönteisestä vastauksesta. Tilintarkastustuomioistuin kehottaa keskusta poistamaan tämän erän, jollei ole syytä olettaa, että se aiotaan periä. 30. Vuoden lopussa keskuksen kassavarat olivat 5,9 miljoonaa ecua. Keskus ottaa näin ollen vastuun huomattavien kassavarojen hallinnasta, vaikka sillä on vain vähän tällaiseen vastuuseen tarvittavaa asiantuntemusta. Tilintarkastustuomioistuin toistaa viimevuotisen huomionsa (6), jonka mukaan tällaista tilannetta tulisi välttää ja jonka mukaan keskuksen tulisi tehdä neljännesvuosittaiset nostonsa komissiolta tarkemmin todellisen kassatarpeensa mukaisesti. Samalla komission olisi varmistettava, että se saa realistisen arvion tarvittavista kassavaroista keskukselta ennen maksujen suorittamista. Keskuksen siirto Thessalonikiin Yleistä 31. Eurooppa-neuvoston kokouksessa 29. lokakuuta 1993 päätettiin muuttaa Cedefopin toimipaikka Berliinistä Kreikan Thessalonikiin (7). 32. Varsinainen siirto Thessalonikiin tapahtui elokuussa 1995, ja keskus aloitti toimintansa Kreikassa syyskuussa 1995. Tilintarkastustuomioistuimen laskelmien mukaan vuoden 1995 tileihin sisältyvät noin 3 300 000 ecun siirtoon liittyvät menot. 33. Syyskuun 1 päivästä 1995 lähtien Cedefop on toiminut Thessalonikin maatalous- ja teollisuusinstituutin rakennuksessa. Viimeistään 1. syyskuuta 1999 Kreikan valtio järjestää Cedefopille pysyvät toimitilat. Cedefop on allekirjoittanut neljä sopimusta tilapäisten toimitilojen vuokrasta ja pysyvien toimitilojen rakentamisesta. Perussopimus Cedefopin ja Kreikan valtion välillä allekirjoitettiin Thessalonikissa 22. kesäkuuta 1995. Kolme muuta sopimusta, mukaan lukien Kreikan valtion ja koko rakennusurakasta huolehtivan organisaation välinen sopimus, muodostavat osan perussopimuksesta. Tilapäiset toimitilat 34. Tilapäisen rakennuksen vuosivuokra on 273 000 ecua, joka maksetaan suoraan omistajalle. 35. Kreikan valtion ja Cedefopin sopimuksen 1 artiklassa määrätään, että "Kreikan valtio asettaa Cedefopin käyttöön 1. syyskuuta 1995 lähtien tilapäiset toimitilat sisältävän rakennuksen sekä siihen kuuluvat laitteistot kokonaisuudessaan" ja 2 artiklassa määrätään, että "molemmat rakennukset luovutetaan Cedefopille käyttövalmiina. Kreikan viranomaiset ovat vastuussa sähkö- ja elektroniikkakaapeleista ja puhelinyhteyksistä." 36. Kun rakennus lopullisesti luovutettiin keskuksen käyttöön, keskus ei esittänyt minkäänlaista kirjallista varausta. Cedefopin neljän ensimmäisen kuukauden aikana Thessalonikissa (syyskuusta joulukuuhun 1995) sen oli kuitenkin sijoitettava 120 000 ecua tilojen kunnostamiseen tilapäisen rakennuksen saattamiseksi toimintakelpoiseksi ja käyttövalmiiksi. Muun muassa sähkö- ja elektroniikkakaapelit sekä puhelinyhteydet täytyi vielä asentaa. 37. Cedefop maksoi täysin nämä sijoitukset ja kirjasi ne vuoden 1995 tileille menoiksi. Sopimuksissa ei selkeästi määrätä, kuka maksaa tällaiset investoinnit. Pysyvät toimitilat 38. Kreikan valtio on sitoutunut järjestämään pysyvät toimitilat Cedefopille viimeistään 1. syyskuuta 1999. Rakennuksen rakentamisesta Cedefop maksaa Kreikan valtiolle 6 879 750 ecua neljässä yhtä suuressa 1 719 937 ecun erässä. Kolmen ensimmäisen erän maksupäiviksi on määrätty 1. syyskuuta 1995, 1. syyskuuta 1996 ja 1. syyskuuta 1997. Viimeinen erä maksetaan, kun rakennus luovutetaan keskuksen käyttöön. 39. Cedefop ei ole varmistunut siitä, että nämä maksut suoritetaan todellisen edistymisen mukaan. Keskus maksaa 5 159 811 ecua kaksi vuotta ennen kuin se saa rakennuksen käyttöönsä. 40. Tilintarkastustuomioistuin kehottaa Cedefopia varmistamaan, että ensimmäisen erän korot käytetään hankkeen hyväksi. 41. Keskuksen olisi varmistuttava siitä, että Employee Accommodation Organization (O.E.K.), joka vastaa koko työn toteuttamisesta, valvoo Cedefopin etuja. Henkilöstö: yleistä 42. Vuonna 1995 henkilöstön määrää ilmaisevassa taulukossa on 79 tointa, jotka jakautuvat ura-alueisiin seuraavasti: A: 24, LA: 11, B: 15, C: 26 ja D: 3. Tarkastuksen aikaan (toukokuussa 1996) Cedefopin palveluksessa työskenteli tosiasiallisesti 37 henkilöä (A: 14, B: 7, C: 14 ja D: 2), 11 henkilöä oli siirretty muihin EU:n elimiin, 14 työntekijää oli lähtenyt Cedefopista ennen Thessalonikiin muuttoa ja 17 henkilöä oli päättänyt jäädä Berliiniin. Useita uusia työntekijöitä on täytynyt ottaa palvelukseen vuoden 1995 aikana ja on otettava palvelukseen vuoden 1996 aikana. 43. Ne 17 henkilöä, jotka jäivät Berliiniin, voivat vapaasti työskennellä julkisten, yksityisten tai muiden EU:n elinten palveluksessa, mutta heille maksetaan palkka jopa 18 kuukauden ajalta riippuen virkaiästä Cedefopissa (yksi kuukausi palvelusvuotta kohden, joksi luetaan vähintään kuuden kuukauden palvelusaika). Tämän jakson jälkeen kyseiset henkilöt voivat joko muuttaa Thessalonikiin tai etsiä muita ratkaisuja. Näin ollen Cedefop ei voi täyttää näitä 17 tointa (toukokuu 1996), koska ne on varattu talousarviossa ja ne on pidettävä vapaina siltä varalta, että henkilö myöhemmin päättääkin muuttaa Thessalonikiin. 44. Ei ole selvää, mitä tapahtuu noista 17 henkilöstä niille, jotka eivät tahdo muuttaa Thessalonikiin sovitun Berliinissä oleskelunsa jälkeen. Henkilöstösääntöjen 20 artiklan mukaan "virkamiehen tulee asua joko paikkakunnalla, jossa hän työskentelee, tai sellaisella etäisyydellä sieltä, että etäisyys ei haittaa hänen tehtäviensä asianmukaista hoitamista". Tästä huolimatta kolme työntekijää, jotka eivät halunneet muuttaa Thessalonikiin, ovat jo tuoneet tapauksensa EU:n tuomioistuimen käsiteltäväksi. 45. Tilanne, jossa 17 keskeisissä tehtävissä olevaa työntekijää pitää talousarviossa hyväksyttyjä toimia varattuina työskentelemättä Cedefopille, vaikutti jo vuonna 1995 merkittävästi Cedefopin toimintaan ja tulee vaikuttamaan myös vuosina 1996 ja 1997. Henkilöstö: muutos asemassa 46. Helmikuun 10 päivänä 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/75 13 artiklaa muutettiin 6 päivänä helmikuuta 1995 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 251/95 niin, että siihen sisältyy seuraava teksti: "keskuksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiä ja muita toimihenkilöitä koskevia asetuksia ja määräyksiä. Keskus käyttää nimittävälle viranomaiselle annettuja valtuuksia henkilöstönsä osalta. Keskuksen hallitus antaa komission suostumuksella tarvittavat soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt". Samalla neuvoston asetus (EY) N:o 251/95 kumoaa Cedefopin henkilöstöä koskevista palvelussuhteen ehdoista 29 päivänä kesäkuuta 1976 annetun neuvoston asetuksen (EHTY, EY, Euratom) N:o 1859/76. Muutos oli tarpeen, jotta varmistettaisiin "hajautettujen toimielinten henkilöstön hallinnon yhdenmukaisuus yhteisön tasolla" (8). Cedefopin työntekijät nimitettiin kuitenkin virkamiehiksi, kun taas muihin hajautettuihin erillisvirastoihin nimitettiin väliaikaista henkilöstöä. 47. Tilintarkastustuomioistuin on tutkinut henkilöstösääntöihin tehtyjä muutoksia sekä muita hallintoneuvoston ja henkilöstön välisiä sopimuksia ja havainnut joukon säännönvastaisuuksia, joista vakavimpina pidetään kohdissa 49-66 esitettyjä tapauksia. 48. Hallintoneuvosto ei ole lähettänyt näitä sopimuksia varainhoidon valvojan hyväksyttäväksi. Kaikki näiden sopimusten perusteella tehdyt maksusitoumukset maksettiin kuitenkin ennakkomaksujärjestelmän kautta, ja ne saivat varainhoidon valvojan hyväksynnän jälkikäteen. Henkilöstön aseman vakiinnuttaminen 49. Cedefop toimi seuraavasti "vakiinnuttaakseen" työntekijöidensä aseman Thessalonikiin muuton jälkeen: - ensinnäkin 1. maaliskuuta 1995 lähtien se otti koko henkilöstönsä palvelukseen väliaikaisina toimenhaltijoina (Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 b artikla) samassa palkkaluokassa ja samalla tasolla, kuin nämä olivat olleet sopimuksen perusteella - 1. huhtikuuta 1995 lähtien se otti nämä henkilöt palvelukseen EU:n virkamiehinä pelkästään pätevyyden perusteella "järjestetyn" sisäisen kilpailun jälkeen. Henkilöstösääntöjen rikkominen sen suhteen, mille tasolle entiset Cedefopin sopimussuhteiset työntekijät oli alun perin luokiteltu väliaikaisina toimenhaltijoina 50. Luokiteltaessa työntekijät alun perin väliaikaisiksi toimenhaltijoiksi 1. maaliskuuta 1995 korkein taso, jolle yksikään Cedefopin työntekijä olisi voitu ottaa palvelukseen, oli 3 (tai 4 palkkaluokissa A 1-A 4, L/A 3 ja L/A 4) (henkilöstösääntöjen 32 artikla, sovellettuna muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 15 artiklan nojalla väliaikaisiin toimenhaltijoihin). 51. Kuitenkin 33 niistä 59:stä Cedefopin työntekijästä, jotka oli otettu palvelukseen väliaikaisina toimenhaltijoina, määriteltiin tasoa 3 korkeammalle, mikä on säännönvastaista. Toimivallan väärinkäyttö järjestettäessä sisäistä kilpailua, jonka perusteella aiempia Cedefopin sopimussuhteisia työntekijöitä nimitettiin virkamiehiksi 52. Cedefop julkaisi ilmoitukset 15 täytettävästä toimesta sekä sisäisistä kilpailuista 1. maaliskuuta 1995. Näiden kilpailujen jälkeen koko Cedefopin aiempi henkilöstö nimitettiin virkamiehiksi. 53. Henkilöstösääntöjen mukaan kilpailun tarkoituksena on antaa useamman ehdokkaan kilpailla niin, että toimen täyttämiseen pätevin henkilö voidaan valita (henkilöstösääntöjen 27 artiklan 1 alakohta). Näin ollen epäonnistumisen vaara ja todellinen kilpailu kuuluvat määritelmän mukaan kilpailuun osallistumiseen. 54. Cedefopin järjestämien 15 kilpailun tarkoitus oli kuitenkin täysin toinen, sillä niiden avulla pyrittiin vakiinnuttamaan henkilöstön asema Thessalonikiin muuton jälkeen, ja etukäteen olikin tiedossa, ketkä läpäisisivät kilpailun. Tästä on osoituksena: - edellä mainittuihin avointa toimea ja kilpailua koskeviin ilmoituksiin liitetty "luottamuksellinen" huomautus, jossa kunkin kilpailun osalta oli merkitty sen henkilön tai niiden henkilöiden nimet, jotka tulisivat läpäisemään kyseisen kilpailun. - Kullekin henkilöstön jäsenelle oli annettu etukäteen "kirjallinen takuu" siitä, että keskus nimittäisi hänet EU:n virkamieheksi ("puitesopimuksen" 4.1 kohdan 4 alakohta, 7. helmikuuta 1995 päivätyn kirjeen toinen alakohta sekä itse takuukirje). Epäonnistumisen vaaraa ei siis ollut, vaan kukin ehdokas oli varma läpäisemisestään ennen kilpailun järjestämistä. 55. EU:n tuomioistuin on antamassaan tuomiossa todennut, että jonkin viranomaisen käyttäessä toimivaltaansa muuhun kuin kulloinkin kyseessä olevassa asetuksessa säädettyyn tarkoitukseen se syyllistyy toimivallan väärinkäyttöön (9). Tuomioistuin antoi tämän tuomion EU:n virkamiehistöstä erityisesti kilpailumenettelyä (10) ajatellen. Näin ollen nimityspäätökset, jotka tehdään toimivallan väärinkäyttöä sisältäneen kilpailun päätteeksi, ovat laittomia (11). 56. Komission oikeudellinen osasto päätyi samaan johtopäätökseen 4. tammikuuta 1995 päivätyn tiedonantonsa c kohdassa (12). 57. Koska kyseisen kilpailun tarkoitus poikkesi henkilöstösäännöissä määrätystä tarkoituksesta, Cedefopin noudattama kilpailumenettely sisälsi toimivallan väärinkäyttöä ja oli siksi laiton. Henkilöstösääntöjen rikkominen luokiteltaessa Cedefopin aiemmat sopimussuhteiset työntekijät virkamiehiksi 58. Henkilöstösääntöjen 31 artiklan mukaan kukin Cedefopin henkilöstön jäsen olisi pitänyt nimittää 1. huhtikuuta 1995 seuraavasti: - ura-alueen A tai kielten alan virkaryhmän (L/A) virkamiehet: ura-alueensa peruspalkkaluokkaan (toisin sanoen A 7 tai L/A 7) (31 artiklan 1 kohta); - muiden ura-alueiden virkamiehet: ura-alueensa peruspalkkaluokkaan (toisin sanoen B 1, B 3 tai B 5; C 1, C 3 tai C 5; D 1, D 3 tai D 4) (31 artiklan 2 kohta); - poikkeuksellisesti henkilöstön jäseniä olisi voitu nimittää ura-alueensa peruspalkkaluokkaa seuraavaksi korkeampaan palkkaluokkaan korkeintaan puolessa toimista (31 artiklan 2 kohdan b alakohta), kuuden ryhmissä. 59. Henkilöstösääntöjen vastaisesti 32 virkamiestä 43 virkamiehestä otettiin palvelukseen ura-alueensa peruspalkkaluokkaa korkeampaan palkkaluokkaan (13). Koeaikaa koskevien velvoitteiden rikkominen 60. Koeaika on päätettävä menestyksellisesti ennen kuin virkamies voidaan nimittää vakinaiseen toimeen (henkilöstösääntöjen 34 artikla). Koeaika edellyttää siten objektiivista jälkikäteen tehtävää arviointia koeajalla olleesta henkilöstä. 61. Henkilöstösääntöjen vastaisesti kullekin koeajalla olleelle virkamiehelle ilmoitettiin, että hänet ehdottomasti nimitettäisiin, ja koeajan ilmoitettiin selvästi etukäteen olevan välttämätön "oikeudellinen muodollisuus", jolla ei ollut todellista merkitystä (puitesopimuksen 4.1 kohta; 7. helmikuuta 1995 päivätty kullekin koeajalla olleelle henkilölle lähetetty kirje, toinen alakohta ja liitteen 1 kohdan f alakohta: "koeaika on oikeudellinen muodollisuus ja kukin koeajalla oleva virkamies käy sen läpi sellaisena"). Koeajalla olevien virkamiesten laiton nimittäminen toiseen toimeen 62. Henkilöstösääntöjen 38 artiklan mukaan vain vakinainen virkamies eli virkamies, joka on menestyksellisesti päättänyt koeajan, voidaan nimittää tilapäisesti toiseen toimeen. Tämän määräyksen vastaisesti 11 edellä mainittujen kilpailujen kautta palvelukseen otettua virkamiestä nimitettiin toiseen toimeen EU:n eri elimissä ennen koeajan päättymistä. Erityisesti Cedefopin virkamiehiä varten tehdyt laittomat järjestelyt, joissa osa heidän palkastaan siirrettiin ulkomaille 63. Yhteisön virkamiehillä on oikeus siirtää korkeintaan 16 prosenttia palkastaan (tai korkeintaan 35 prosenttia, jos he toimittavat todellisia menoja osoittavat asiakirjat). Uudet Cedefopin virkamiehet saavat siirtää jopa 50 prosenttia palkastaan toiseen valuuttaan. Tätä menettelyä voitaisiin kuitenkin puolustaa vain: - hyvin poikkeuksellisissa olosuhteissa - asianmukaisesti todistetuissa tapauksissa. 64. Nämä ehdot eivät kyseisessä tapauksessa ole täyttyneet. Itse asiassa: - Cedefop pitää Berliinin ja Thessalonikin elinkustannusten eroa ja näiden kahden paikan korjauskerrointen eroa poikkeuksellisena. Neuvoston vahvistama korjauskerroin on kuitenkin oikeussääntö, josta ei voi poiketa. Korjauskertoimen tarkoituksena on nimenomaan tasoittaa elinkustannusten erot, jotta kaikille virkamiehille taattaisiin sama ostovoima, oli heidän työpaikkansa missä hyvänsä; - Cedefopin virkamiehiä ei vaadita toimittamaan riittäviä todentavia asiakirjoja hyötyäkseen näistä poikkeuksellisista edullisista järjestelyistä. 65. Edellä mainitun tilanteen seurauksena luotiin järjestelmä, jossa siirrettiin jopa 50 prosenttia virkamiesten palkoista valuuttaan, jonka korjauskerroin (Saksa, 111,4 prosenttia) on korkeampi kuin Thessalonikin korjauskerroin (Kreikka, 80,2 prosenttia). Tällaisella käytännöllä oli huomattavia negatiivisia vaikutuksia yhteisön talousarvioon, ja se soi vastaavasti etuja (vähintään kuukauden ylimääräinen palkka vuodessa) kyseiselle henkilöstölle. Epätasa-arvoisuus kohtelussa muihin virkamiehiin nähden erityisiä siirtojärjestelyjä käyttöön otettaessa 66. Cedefop sai komissiolta sitoumuksen ottaa käyttöön erityiset siirtojärjestelyt. Tällaiset säännökset ovat vastoin kaikkien virkamiesten tasaveroisen kohtelun periaatetta. Helmikuun 6 päivänä 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 251/95 13 artiklan nojalla Cedefopin henkilöstöön voidaan selkeästi soveltaa henkilöstösääntöjä ja muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja. Näin ollen kaikkia kyseisiä säännöksiä voidaan soveltaa Cedefopin henkilöstöön, mukaan lukien 29 artiklan 1 kohdan c alakohta, jossa määrätään mahdollisuudesta siirtyä eri toimielinten välillä. Niinpä erityiskohtelua siirron suhteen ei voi puolustella mitenkään. Yhteenveto 67. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että toimintasuunnitelmaa ei liian vähäisen henkilöstömäärän vuoksi toteutettu alkuperäisten suunnitelmien mukaisesti. Tämän seurauksena huomattava osa määrärahoista peruuntui tai ne siirrettiin seuraavalle vuodelle. Tarkastuksessa todettiin myös, että hallinto- ja kirjanpitomenettelyjä ei vielä ole kehitetty. 68. Neljän kuukauden peruspalkkaa vastaavien päivärahojen maksaminen kahdelle apulaisjohtajalle ja 71 030 ecun maksaminen näistä toiselle on vastoin moitteettoman varainhoidon periaatetta ja Cedefopin etuja. 69. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikaan ainoastaan 37 henkilöä niistä 79 henkilöstä, joille oli varattu toimi talousarviossa, työskentelin Cedefopin palveluksessa. Lisäksi 17 henkilöstön jäsentä nimitettiin EU:n virkamiehiksi, vaikka he eivät halunneet muuttaa Thessalonikiin eivätkä myöskään siirtyneet toisen EU:n elimen palvelukseen. 70. Tilintarkastustuomioistuin on todennut vakavia säännönvastaisuuksia tarkastellessaan henkilöstösääntöihin tehtyjä muutoksia. Loppupäätelmä 71. On ymmärrettävää, että Thessalonikiin muuton yhteydessä pyrittiin avustamaan henkilöstöä, jotta se saatiin pysymään EU:n elinten palveluksessa ja helpotettiin siirron aiheuttamia vaikeita ongelmia. Ongelmana on kuitenkin, että ne säännökset, joiden puitteissa muutto tuli toteuttaa - jopa sen jälkeen kun sovellettavia henkilöstösääntöjä oli muutettu - eivät johtaneet pitkäaikaisen henkilöstön asianmukaiseen kohteluun eikä Cedefopin toiminnan jatkuvuus ollut riittävän taattu. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 21. marraskuuta 1996 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Bernhard FRIEDMANN Presidentti (1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 337/75, julkaistu 13 päivänä helmikuuta 1975 (EYVL N:o L 39, s. 1). (2) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 1994. (3) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset vuosilta 1992, 1993 ja 1994. (4) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset vuosilta 1990, 1991, 1992 ja 1994. (5) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 1994. (6) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 1994. (7) Neuvoston päätös 93/C 323/01, tehty 29 päivänä lokakuuta 1993 (EYVL N:o C 323 1, 30.11.1993, s. 1). (8) Cedefopin perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 337/75 muuttamisesta 6 päivänä helmikuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 251/95, johdanto-osan 4 kohta. (9) Ks. asiassa T-80-90, CFI ym., TURNER v. KOMISSIO, 16.12.1993 annettu tuomio Kok. 93, s. II-1465, sekä asiassa T-38/89, HOCHBAUM v. KOMISSIO, 14.2.1990 annettu tuomio Kok. 90, s. II-43. (10) Asiassa 105/75, GIUFFRIDA/NEUVOSTO, 29.9.1976 annettu tuomio Kok. 76, s. 1395. (11) Tuomio GIUFFRIDA, mts. (12) "Kilpailutilanne sisältää määritelmän mukaan epäonnistumisen riskin, ja on ilmeisiä oikeudellisia syitä olla poistamatta tätä riskimarginaalia". (13) Kolmetoista ura-alueen A seitsemästätoista virkamiehestä (henkilöstösääntöjen rajoitus on kuusi) nimitettiin korkeampaan palkkaluokkaan kuin A 7; viisi LA:n virkamiestä viidestä (henkilöstösäännöt eivät salli yhtään) nimitettiin korkeampaan palkkaluokkaan kuin LA 7; kaksitoista ura-alueen C kahdeksastatoista virkamiehestä (henkilöstösääntöjen rajoitus on kuusi) nimitettiin korkeampaan palkkaluokkaan kuin heidän ura-alueensa alkupalkkaluokka; kaksi ura-alueen D kolmesta virkamiehestä (henkilöstösäännöt eivät salli yhtään) nimitettiin korkeampaan palkkaluokkaan kuin heidän ura-alueensa alkupalkkaluokka. LIITE 1 >TAULUKON PAIKKA> LIITE 2 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE 3 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> KESKUKSEN VASTAUKSET Tilintarkastustuomioistuimen huomautusten luonteen vuoksi keskuksen hallituksen vastineen on oltava yhtä perusteellinen. Neuvosto noudattaa tilintarkastustuomioistuimen huomautusten ja päätelmien rakennetta. Kappalenumerointi vastaa tuomioistuimen kertomuksen numerointia. 3. Hallituksella on oikeus odottaa, että kaikkia toimielimiä ja hajautettuja elimiä kohdellaan samalla tavalla ja samojen, yhdenmukaisen kohtelun varmistavien ammatillisten standardien ja menettelyjen mukaisesti. 4. Hallituksen mielestä tuomioistuimen kertomuksen johdannossa, jossa kuvaillaan ongelmia, ei mainita eräitä olennaisia asioita, jotka lyhyesti mainittuna ovat seuraavanlaisia: - Euroopan neuvosto teki päätöksenä 29. lokakuuta 1993 ilman, että keskuksen siirron vaikutuksia olisi ennakolta arvioitu millään tavalla. Tästä huolimatta hallitus noudatti täysin tätä poliittista päätöstä ja toteutti keskuksen siirron Berliinistä Thessalonikiin Euroopan komission auttaessa sitä suuresti siirron aikana. - Komissio ehdotti muutoksia nykyiseen asetukseen (asetuksen (ETY) N:o 337/75 13 artiklan muuttaminen), ja neuvosto hyväksyi nämä muutokset 16. ja 17. toukokuuta 1994 tekemiensä päätösten yhteydessä; Thessalonikista tuli siten virallisesti keskuksen toimipaikka 1. syyskuuta 1994 alkaen. Neuvoston kokouspöytäkirjaan sisältyvien lausuntojen mukaisesti (ks. asiakirja N:o 6653/94, SOC 110, liite) neuvosto ja komissio asettivat siirrolle huomattavia edellytyksiä ja lupasivat tutkia mahdollisimman pian asianmukaisia, erityisesti henkilöstön palvelussuhteen ehtoihin liittyviä täydentäviä toimenpiteitä, jotka koskevat Cedefopin siirtämistä Berliinistä Thessalonikiin. Lausunnossaan neuvosto kehottaa lisäksi komissiota ja hallitusta etsimään sopivia ratkaisuja täydentäviksi toimenpiteiksi. - Neuvoston pyynnön jälkeen kaikki tahot, joita asia koskee, ovat useissa tilaisuuksissa pyrkineet löytämään riittäviä ratkaisuja, jotka olisivat yhdenmukaisia myös Euroopan parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean lausuntojen kanssa. Uuden johtajan aloittaessa työnsä (1. lokakuuta 1994) häntä kehotettiin pitämään keskuksen siirtoa ensiarvoisen tärkeänä päämääränä. Keskustellessaan ensimmäistä kertaa henkilöstön kanssa johtaja lupasi vakaasti toteuttaa siirron 1. syyskuuta 1995, ja Cedefop myös noudatti tätä määräaikaa huolimatta keskuksen siirtoon läheisesti liittyvistä ongelmista. - Hallituksen puheenjohtaja lähetti kirjeen asiasta vastaaville komission jäsenille van Miertille ja Rubertille. Cedefopin hallituksen puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat tapasivat komission jäsenet 18. marraskuuta 1994. Puheenjohtaja pyysi komissiota laatimaan nopeasti sosiaalisia toimenpiteitä erityisesti niitä työntekijöitä varten, jotka eivät voineet muuttaa pois Berliinistä. Komission jäsenet sanoivat olevansa valmiit tarkastelemaan erityisiä henkilöstöongelmia myönteisellä ja käytännöllisellä tavalla asiaa koskevien voimassa olevien asetusten perusteella. Lisäksi komission jäsenet odottivat samanlaista suhtautumista muilta yhteisön toimielimiltä (Euroopan parlamentti, neuvosto tms.). - Hallitus ei päässyt 8.-9. joulukuuta 1994 pitämässään kokouksessa virallisesti sopimukseen siirron ajankohdasta; ei nimittäin tuntunut hyväksyttävältä erottaa niitä työntekijöitä, jotka eivät voineet muuttaa Thessalonikiin ilman, että heidän varalleen laadittaisiin uudenaikainen sosiaalinen suunnitelma. Tässä kokouksessa hallitus kehotti lisäksi johtajaa saattamaan päätökseen valmistelut, jotka koskivat hallituksen päätöstä keskuksen siirtämisestä sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla 1. syyskuuta 1995 (asiasta oli määrä päättää ylimääräisessä kokouksessa 27. tammikuuta 1995). - Joulukuun 1994 jälkipuolella neuvosto alkoi tutkia komission ehdotusta Cedefopia koskevan asetuksen 13 artiklan muuttamiseksi; muutosehdotuksen tavoitteena oli varmistaa, että keskuksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiä ja muita toimihenkilöitä koskevia sääntöjä. Johtaja laati Cedefopin Thessalonikiin siirtoon liittyviä sosiaalisia toimenpiteitä koskevan puitesopimuksen tämän muutoksen perusteella. Henkilöstön ja hallituksen välinen puitesopimus allekirjoitettiin 23. tammikuuta 1995. Asiaa valmisteltiin läheisessä yhteistyössä Euroopan komission kanssa, jonka apu oli erittäin merkittävää koko siirtoprosessin ajan (1994 - 1996). - Hallitus päätti hyväksyä puitesopimuksen ja siirtää keskuksen Thessalonikiin 1. syykuuta 1995. Cedefopin hallitus valtuutti lisäksi johtajan ottamaan yhteyttä kansallisiin, kansainvälisiin ja yhteisön toimielimiin ja niiden yksiköihin, jotta voitaisiin varmistaa joko työntekijöiden siirtäminen muihin tehtäviin tai laatia vastaavia toimenpiteitä niiden työntekijöiden auttamiseksi, jotka eivät todistetusti voi muuttaa pois Berliinistä. Berliiniin jäävät työntekijät halusivat puitesopimuksen mukaisesti jatkaa työtään muiden EU:n toimielinten tai julkisten tai yksityisten elinten palveluksessa, ja keskus maksaa heille palkkaa vähintään kuuden kuukauden palvelusajalta; maksettava summa vastaa yhden kuukauden palkka jokaista palvelusvuotta tai osavuotta kohden. Periaate, jonka mukaan työntekijöille maksetaan yhden kuukauden palkka jokaista palvelusvuotta kohden, on kutakuinkin Saksassa ja naapurimaissa sovellettavien sosiaalisten suunnitelmien ja tavanomaisten menettelytapojen mukainen. - Vuoden 1995 aikana jäi varhaiseläkkeelle 17 työntekijää (yli 55-vuotiaita, jotka olivat työskennelleet keskuksessa 10 vuotta, tai yli 50-vuotiaita, jotka olivat olleet palveluksessa 15 vuotta). Nämä toimenpiteet eivät sisältyneet puitesopimukseen eikä komissio niitä lopulta ehdottanut 17. marraskuuta 1995 tehtysen neuvoston päätösten vuoksi, joiden mukaan tällaiset henkilöstön vähentämiset hyväksytään ainoastaan Euroopan parlamentin henkilöstön kohdalla laajentumisen yhteydessä. Hallitus antaa yksityiskohtaisemmat vastaukset 46-66 pykälään jäljempänä. Yleisesti voidaan sanoa, että on hyvin tärkeää ottaa poliittiset näkökohdat tarkasti huomioon ja pyrkiä välttämään sitä, että tapahtuman vuoksi esitetään moitteita. Rajoitetuissa olosuhteissa tapahtunut keskuksen siirto, jota sääntelivät useat erilaiset asetukset ja johon liittyi lukuisia sosiaalisia ja yksilöllisiä ongelmia, on melko ainutlaatuinen yhteisön historiassa. 5. Hallitus palaa jäljempänä viimeisessä virkkeessä mainittuun poikkeukseen. 8. Hallituksen kokouksista vuonna 1995 koituneet kustannukset johtuvat siitä, että hallituksen oli järjestettävä kaksi siirtoon liittyvää ylimääräistä kokousta (tammikuussa ja kesäkuussa). Lisäksi joulukuussa 1995 pidetty kokous maksoi enemmän, koska virallinen toiminta oli jo tuolloin aloitettu Kreikassa. Vuonna 1996 aiotaan järjestää ainoastaan kaksi kokousta. 13. Hallitus pahoittelee sitä, että tilintarkastustuomioistuin ei mainitse kertomuksessaan Euroopan parlamentin päätöstä lykätä vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuoden 1994 talousarvion toteuttamisen osalta. Tämä nostaa esiin vakavia kysymyksiä, koska: - vastuuvapauden myöntämistä vuoden 1994 osalta pitäisi tarkastella suhteessa tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1994 koskevaan kertomukseen ja vastuuvapauden myöntämiseen liittyviin neuvoston suosituksiin, ja sen olisi perustuttava nykyisin voimassa oleviin sääntöihin ja käytäntöihin, - Euroopan parlamentin arvio varainhoitovuodesta 1995 ilman tilintarkastustuomioistuimen vuotta 1995 koskevaa vuosikertomusta, johon hallituksella olisi ollut mahdollisuus antaa vastauksensa, johtaa hyvin erilaisten tilanteiden yhdistämiseen, - vuoden 1995 aikana keskus siirrettiin Kreikkaan. Tämä siirto toteutettiin häiriöittä ja hyväksyttävien olosuhteiden vallitessa. Henkilöstölle aiheutuneiden haittojen vuoksi keskuksen siirtoon on vuoteen 1997 saakka sovellettava siirtymäkautta. 15. Tässä suhteessa on tapahtunut huomattavaa edistystä. Tarjotun rajallisen avun tarkoitus oli auttaa tekemään nykyisiin maksusitoumuksiin tai maksuihin liittyviä ehdotuksia eikä apu koskenut talousarvion toteuttamiseen liittyviä päätöksiä. Kun toimintaa aloiteltiin Thessalonikissa, työntekijät auttoivat toisiaan suoriutumaan työtehtävistä. 16. Kuten jo viime vuonna osoitettiin, ennakkomaksujärjestelmään turvauduttiin useammin varainhoidon valvojan pyyntöjen mukaisesti kustannus/hyötysuhteeseen liittyvien syiden vuoksi. Aikaisempään järjestelmään liittyi suuria postituskuluja ja viivästyksiä. Varainhoidon valvojan oli lisäksi tästä syystä puututtava useammin keskuksen toimintaan. Ennakkomaksujärjestelmän soveltaminen kaikkiin mahdollisia väliaikaisia maksusitoumuksia aiheuttaviin kuluihin vähensi hallintokuluja ja lyhensi viivästyksiä. Tätä tilannetta huonontavat Kreikassa käytettävät maksumenettelyt (useimmiten maksetaan käteisellä tai sekillä). Laskuihin on merkitty harvoin saajan pankkitilin numero, ja tavaran toimittajat perivät saatavat henkilökohtaisesti. Varainhoidon valvojan maantieteellinen etäisyys ja postin epäluotettavuus on otettava huomioon. Lisäksi pikalähetykset on kustannusten vuoksi (3 000 Belgian frangia(lähetys) rajoitettu yhteen kuljetukseen viikossa. Ennakkomaksujärjestelmän perustamista koskevan päätöksen muutosehdotus esitetään lähiaikoina hallitukselle ja tavoitteena on ottaa paremmin huomioon tilintarkastustuomioistuimen toivomukset. 17. Viimeisten kahden kuukauden aikana tehtyjen määrärahasiirtojen tavoitteena on hyödyntää talousarviota mahdollisimman tehokkaasti (varausmäärärahojen osuus oli kaksi miljoonaa ecua, jotka vapautettiin juuri ennen keskuksen siirtämistä Thessalonikiin), ja lisäksi niiden syynä oli hallituksen päätös (7.-8. joulukuuta 1995) palkata siirrettyjä kansallisten hallintojen asiantuntijoita komission noudattaman käytännön mukaisesti (jonka tarkoitus on myös edistää keskuksen toimintaa). 19. Hallitus oli tietoinen siitä, että vuodet 1995 ja 1996 ovat uudistusten ja siirtymävaiheen aikaa. Keskuksen siirtämiseen valtiosta toiseen liittyy luonnostaan tiettyä tuotannon vähenemistä, ja siirto itsessään toteutettiin hallituksen mielestä hyväksyttävällä tavalla ja häiriöittä. Keskuksella on yhä siirtymäkauteen liittyviä ongelmia. 20. Keskuksen henkilöstö pieneni siirron yhteydessä huomattavasti, jonka vuoksi hallinto-osaston ja kaikkien muiden osastojen toiminta hidastuivat. Tämän vuoksi keskus pyysi poikkeuksellista määrärahasiirtoa, joka hyväksyttiin. 22. Hallitus panee merkille, että komissio pyrkii kaikin tavoin kunnioittamaan keskuksen varainhoitoa koskevista määräyksistä annetun asetuksen 26 artiklan säännöksiä ja suorittamaan maksun neljännesvuosittain kunkin vuosineljänneksen kahden ensimmäisen viikon aikana todellisten tarpeiden mukaisesti. Tilanne oli vuonna 1995 parempi kuin vuonna 1994. Pitkällisten sisäisten menetettyjen vuoksi (joihin osallistuvat tulojen ja menojen hyväksyjä, varainhoidon valvonta ja tilinpitäjä) sekä pitkähkön pankkimenettelyn vuoksi käsittelyn aiheuttamaa yleistä viivettä (keskimäärin 12 päivää vuonna 1995) ei voida täysin poistaa. Tästä huolimatta vuonna 1995 noudatettiin kaikissa maksuissa - kolmea lukuun ottamatta - 26 artiklan säännöksiä ja viivästyneetkin maksut saapuivat keskukseen alle neljä päivää vuosineljänneksen kahden ensimmäisen viikon päätymisen jälkeen. Jos käsittely (9-22 työpäivää) olisi kaikkien maksujen osalta kestänyt keskimäärin 12 päivää, kaikki kolme erää olisivat olleet 26 artiklan mukaisia. Ensimmäinen erä ei ollut säännösten mukainen, mutta tämän maksun osalta määräaikaa on edellettävä sitoumusmääräraha, joka kestää tietyn ajan. 23. Apulaisjohtaja muutti Thessalinikista Berliiniin keskuksen varsinaiseen siirron ajankohtaan liittyvien epävarmuuksien vuoksi. Kun hänet nimitettiin tehtäväänsä (1. lokakuuta 1994), ei ollut päätetty siirron ajankohdasta (joka olisi voinut vielä viivästyä). Toivottiin, että hänen oleskelunsa Berliinissä olisi lyhyt, mutta sen kestoa ei tuolloin vielä tiedetty. Hän muutti Berliiniin tavanomaisista perhesyistä henkilöstösääntöjen edellytysten mukaisesti. Apulaisjohtaja päivärahoja käsiteltiin samalla tavalla kuin muunkin henkilöstön päivärahoja. Toisen asettautumiskorvauksen apulaisjohtaja maksoi keskukselle takaisin tilintarkastuksen jälkeen, vaikka hänellä olisi voinut olla siihen täysi oikeus. 24. Hallitus lakkautti apulaisjohtajan sopimuksen kesäkuussa 1995 pitämässään kokouksessa siten, että sopimus päättyy 31. joulukuuta 1995, ja kehotti johtajaa toimimaan päätöksen mukaisesti ja maksamaan apulaisjohtajalle lakisääteiset korvaukset. Hallitus oli tyytyväinen siitä, että apulaisjohtaja oli valmis avustamaan vuoden 1995 toimintaohjelman täytäntönpanossa ja keskuksen toiminnan aloittamisessa Thessalonikissa. Apulaisjohtajalle maksettu korvaus (kolmannes peruspalkasta siitä päivästä, kun hänen työvelvollisuutensa loppuivat sopimuksen päättymiseen saakka) oli hänen työsopimuksensa mukainen. 25. Ottaen huomioon toiminnan käynnistymiseen liittyvät vaikeudet ja uusien sopimusten määrän keskus ei voinut soveltaa tavanomaisia tarjouspyyntömenettelyjä joka ainoaan tapaukseen. Tämä poikkeuksellinen tilanne on vähitellen korjaantumassa. Pidemmän aikavälin sopimusten osalta tarjouspyyntömenettelyjä noudatetaan tällä välin tai niitä suunnitellaan vuodelle 1996. Jotta voitaisiin lisäksi varmistaa talousarvion tasapainoisempi toteuttaminen koko vuoden osalta, hallitus nopeuttaa vuoden 1997 toimintaohjelman hyväksymistä, jotta osastoilla olisi riittävästi aikaa pyytää tarjouksia ja antaa maksusitoumuksia ja jotta uudet sopimukset voitaisiin allekirjoittaa varainhoitovuoden ensimmäisten kuukausien aikana. 26. Vuoden viimeisten kuukausien aikana tehtiin neljäkymmentä prosenttia maksusitoumuksista budjettikohdassa "Pilottitutkimukset ja -hankkeet" (300 000 ecua), koska varainhoidon valvoja vapautti varainhoitovuoden 1995 talousarvioon sisältyvät varaukset myöhäisessä vaiheessa ja koska keskus siirrettiin Thessalonikiin. Keskuksen oli toimittava johdonmukaisesti; näin ollen sillä ei yksinkertaisesti ollut vaihtoehtoja, koska sen oli ensisijaisesti noudatettava varainhoitoa koskevien määräysten I ja II osaston säännöksiä ja koska se ei tämän vuoksi voinut tehdä III osaston mukaisia sitoumuksia ennen varausmäärärahojen vapauttamista. Hallitus tarjosi kokouksessaan joulukuussa 1995 mahdollisuuden kansallisten asiantuntijoiden siirtämiseen, ja päätös perustui talouden osalta varausmäärärahoihin. Johtajan oli toimittava nopeasti ja kiireellisesti, jotta olisi voitu välttää määrärahojen (jotka tulivat käytettäviksi hyvin myöhään) peruutuminen. (Itävaltalaisen) asiantuntijan hakemus (jota hallitus tuki virallisesti) oli lähetetty jo vuoden 1995 alussa. 27. Tammikuun 1996 vuokra kirjattiin jo vuonna 1995 pelkästään käytännön syistä. Sopimuksen mukaan vuokra oli maksettava ennakkoon kahdessa erässä 1. tammikuuta ja 1. heinäkuuta. Ensimmäinen erä maksettiin vasta lokakuussa 1995 ja olisi ollut vaikeaa maksaa uusi vuokraerä miltei välittömästi ensimmäisen erän jälkeen 1. tammikuuta 1996; tämän vuoksi ensimmäinen erä käsitti viisi kuukautta, mukaan lukien tammikuun 1996. 28. Omaisuusluetteloa saatetaan parhaillaan ajan tasalle. 29. Tätä huomautusta noudatetaan. 30. Keskus varmistaa, että komissiolle toimitetaan todenmukainen kassavaraennuste. Tavoitteena on välttää liian suurten kassavarojen hallinta tuomioistuimen vaatimusten mukaisesti. Vuoden viimeinen nosto on odotetusti suurin, koska siihen kuuluvat väistämättä myös seuraavan vuoden ensimmäisten kuukausien summat; tällöin on yleensä suoritettava suuria maksuja. 31. Ks. 4 pykälää koskevat huomautukset. 32. Keskuksen hallinto valmistelee parhaillaan siirron kustannuksia ja kehitystä koskevaa arviota, jotta voitaisiin saada perusteellinen käsitys Kreikkaan siirtymisen kustannuksista ja hyödyistä. 36.-37. Keskuksen odotettiin olevan valmis toimintaan välittömästi muuton jälkeen; kuitenkin ilmeni, että sen oli tehtävä eräitä ylimääräisiä investointeja ja muutoksia. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, sopimuksissa ei ole selkeää mainintaa siitä, kuka maksaa nämä parannukset. Eräät investoinnit johtuivat siitä, että keskus tarvitsi enemmän sähköä ja standardikaapeleita tehokkaammat tietokonekaapelit. Muut sijoitukset koskivat turvallisuuden parantamista, viestintälaitteistoa, esim. Europe-satelliittilähetykset, joiden avulla voitaisiin seurata suoraan toimielinten lähetyksiä. Keskus on kuitenkin lisännyt uutta ja (tarvittaessa) tilapäistä rakennusta käsittelevän valmistelevan komitean esityslistalle toimitiloja koskevia kysymyksiä. 38.-41. Hallitus on tietoinen siitä, että uusia toimitiloja koskeva sopimus aiheuttaa suuria velvollisuuksia Kreikan hallitukselle, joka kuitenkin noudattaa sopimusta. On olemassa kaksi tärkeää huolenaihetta: - varmistaa korkeatasoiset toimitilat kohtuuhintaan, - varmistaa, että rakennus valmistuu ajoissa (jos mahdollista, 1.9.1998 mennessä). Suurilla ennakkomaksuilla (puolet rakennuksen kustannuksista on maksettu, vaikka rakennustyö ei vielä ole alkanut) on myös ehkä myönteisiä vaikutuksia, koska varsinainen rakennustyö (joka alkaa rakennussuunnitelman ja urakoitsijan valinnan jälkeen loka/marraskuussa 1996) voi edistyä nopeasti varojen saatavuuden ansiosta. Yleisesti ottaen hallitus ymmärtää täysin huolen, jonka ovat ilmaisseet tuomioistuimen lisäksi Euroopan parlamentin jäsenet Kellet-Bowman, joka vieraili keskuksessa 1.-2. toukokuuta, ja Tappin, joka vieraili keskuksessa 14.-15. toukokuuta 1996. Hallitus on valmis toimimaan tämän asian suhteen tuomioistuimen suosittamalla tavalla. 42. Henkilöstötilanne oli useiden sosiaalisten toimenpiteiden vuoksi melko monimutkainen (se on parantunut myöhemmin), mutta Cedefopin palkkalistoilla olevat henkilöt, jotka eivät olleet siirtyneet muiden elinten palvelukseen tai jotka eivät olleet jääneet tilapäisesti Berliiniin, työskentelivät Cedefopin palveluksessa sen toimintaohjelman parissa. 43. Hallitus teki päätöksen siirtoon liittyvistä sosiaalisista toimenpiteistä (puitesopimus), jotta voitaisiin mahdollisimman pian päättää täydentävistä toimenpiteistä (ks. neuvoston pöytäkirjojen liitteenä olevat lausunnot). Näiden toimenpiteiden arvioimisessa oli tarkoitus ottaa huomioon poliittinen asiayhteys. Keskus on siirretty Thessalonikiin ja hallituksen sekä johtajan oli päätettävä toiminnan järjestämisestä. On selvää, että eräät toimet on jäädytetty siihen saakka kunnes sosiaaliset toimenpiteet toteutetaan. Vuoden 1996 loppuun mennessä miltei kaikki toimenpiteet on saatu päätökseen ja Cedefop toimii täydellä teholla puolipitkän aikavälin tärkeimpien päämäärien (joista hallitus päättää marraskuussa 1996) ja näihin päämääriin perustuvan vuoden 1997 toimintaohjelman mukaisesti. Cedefop jatkaa siten toimintaansa vuoden 1997 alusta uudistetuin ja tuorein menetelmin. 44. Niillä työntekijöillä, jotka eivät voi sosiaalisista tai henkilökohtaisista syistä lähteä Berliinistä sovitun oleskeluajan päätyttyä, on kolme vaihtoehtoa, Tähän liittyen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti antoi kolme määräystä ja hylkäsi ajatuksen väliaikaisten toimenpiteiden soveltamisesta. Henkilöstö on sijoitettava uudelleen, heidän on lopetettava työnsä keskuksessa tai heidän varalleen on löydettävä uusia henkilöstösääntöjen mukaisia ratkaisuja. 45. Vaikutus vuodelle 1996 on tietysti huomattava, mutta vuoden 1997 ensimmäisten kuukausien jälkeen tämä vaikutus on erittäin pieni. Siirrolla on vaikutuksensa ja kustannuksensa. Jos keskuksen siirtoa kuitenkin verrataan vastaaviin kansallisiin siirtoihin, kuten CEREQ:n siirtoon (Centre d'Etudes et de Recherches sur les Qualifications) Pariisista Marseille'hin (jolloin 120 työntekijästä ainoastaan 21 muutti keskuksen mukana), Cedefop on suoriutunut melko hyvin, jos ei oteta huomioon toiseen valtioon, 2 000 kilometrin päähän suuntautuneesta siirrosta koituneita kielteisiä vaikutuksia, joita on suurenneltu. Maltillisten kustannusarvioiden mukaan vuoteen 2 000 mennessä kulujen vaikutus on hävinnyt, ja tämän jälkeen toiminta on kustannustehokkaampaa (lähinnä Kreikan alhaisempien työvoimakustannusten vuoksi). 46.-66. Tuomioistuimen huomautuksiin liittyen voidaan esittää useita alustavia yleisiä näkökohtia: a) Kuten tuomioistuin huomautuksessaan (71.) esittää, on ymmärrettävää, että pyrittiin auttamaan henkilökuntaa, jotta he voisivat jatkaa työtään EU:n toimielimissä ja jotta voitaisiin helpottaa siirtoon liittyviä vaikeita ongelmia. b) Ei kuitenkaan ole hallituksen vika, että siirron toteuttamista sääntelevä kehys oli ristiriidassa pitkäaikaisten työntekijöiden ansaitseman asianmukaisen kohtelun kanssa ja samalla yhteensopimaton sen tavoitteen kanssa, että Cedefop muutettaisiin menestyksekkäästi toimivaksi yritykseksi. c) Hallituksen 27. tammikuuta 1995 tekemän päätöksen jälkeen neuvosto muutti 6. helmikuuta 1995 (asetuksella (ETY) N:o 251/95) asetuksen (EY) N:o 337/75 13 artiklaa siten, että "keskuksen henkilöstön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiä ja muita toimihenkilöitä koskevia asetuksia ja määräyksiä". Siitä huolimatta, että siirtymäkauden toimenpiteitä ei ollut olemassa neuvoston antaessa asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (ks. EY:n virkamiehiä koskevien henkilöstösääntöjen 102 artikla ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 99 artikla), oli otettava huomioon se, että Cedefopin henkilöstöä voitiin pitää "Euroopan yhteisöjen toimihenkilöinä", vaikka tästä määrättiin neuvoston tilapäisessä asetuksessa. d) Koska yhteisön lainsäädäntöön ei sisältynyt siirtymäkauden toimenpiteitä, hallituksen ainoa mahdollisuus oli toimia omalla vastuullaan Cedefopin henkilöstön oikeuksien ja etujen turvaamiseksi. e) On syytä pitää mielessä, että asetus (EY) N:o 251/95, joka koskee Cedefopin siirtämistä Berliinistä Thessalonikiin, muuttaa äkillisesti henkilöstön toimipaikkaa työsopimusten mukaisesta sijainnista. Cedefop on toiminut 20 vuoden ajan ainoastaan Berliinissä, eikä 10. helmikuuta 1975 jälkeen ole kertaakaan ollut nähtävissä merkkejä siitä, että sen toimipaikkaa muutettaisiin, puhumattakaan keskuksen siirtämisestä toiseen, etäiseen jäsenvaltioon. Cedefopin työntekijät ottivat toimen vastaan ja tekivät henkilökohtaiset päätöksensä (esimerkiksi puolison työn tai lasten koulutuksen perusteella) tämän mukaisesti. f) Näin ollen hallituksen velvollisuus oli: - tarjota henkilökunnalle korkea turvallisuuden taso palvelussuhteiden osalta (virkamiehen asema), - varmistaa heidän ura-alueensa, palkkaluokkansa ja tasonsa säilyttäminen ja - avustaa työntekijöitä uuden työpaikan löytämisessä, jos he sitä halusivat. g) Hallitus haluaa lisäksi huomauttaa, että varainhoidon valvojan Cedefopin henkilöstölle määräämät toimet olivat pysyviä työpaikkoja. Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 ja 8 artiklan mukaan näihin toimiin voidaan valita ainoastaan virkamiehiä tai enintään kahden vuoden pituisella työsopimuksella tilapäisiä työntekijöitä, joiden sopimus voidaan uusia ainoastaan kerran, enintään yhden vuoden ajaksi. h) Tämän lisäksi asetuksen (EY) N:o 251/95 sanamuoto ("Keskuksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiä ja muita toimihenkilöitä koskevia asetuksia ja määräyksiä") kuvaa selkeästi virkamiesten ja toimihenkilöiden toimia. Henkilöstön pysyvän palvelussuhteen vuoksi heidän nimittämisensä virkoihin tilapäisten työsopimusten laatimisen sijasta oli asianmukaista ja perusteltua. Hallitus vastaa tuomioistuimen yksityiskohtaisiin huomautuksiin seuraavalla tavalla: 46. (viimeinen virke) Hallitus voi valita, nimittääkö se toimihenkilöt virkamiehiksi vai tekeekö se heidän kanssaan kaksivuotisen työsopimuksen (ks. edellä oleva g-kohta). Hallituksen mielestä ei ollut hyväksyttävää pyytää henkilöstöä muuttamaan Berliinistä Thessalonikiin kaksivuotisen sopimuksen perusteella. 48. Mitä tulee siihen, oliko oikein, että hallitus ei lähettänyt henkilöstön kanssa tehtyä sopimusta virallisesti varainhoidon valvojan hyväksyttäväksi, on mainittava, että varainhoidon valvojalle kerrottiin tehdyistä päätöksistä. Sopimusta allekirjoitettaessa ei ollut vielä selvyyttä päätöksen tarkoista taloudellisista seurauksista, mikä johtui yksittäisiä työntekijöitä koskevien päätösten epäselvyydestä. Sopimus oli kehys, johon yksittäiset päätökset voitiin perustaa, ja varainhoidon valvoja hyväksyi nämä päätökset täysin vieraillessaan Berliinissä. 50-51. Edellä e kohdassa mainitun perusteella voidaan sanoa, että hallituksella ei ollut vaihtoehtoja (ks. edellä toinen alakohta). Lisäksi päätös oli komission selkeän lausunnon mukainen (ks. liitteenä olevan neuvoston pöytäkirjaan sisältyvän lausunnon viimeinen virke); komissio toteaa siinä, että Cedefopin henkilöstön palvelussuhteen ehtoja ei saa heikentää. Komission oikeudellisen osaston huomautukset, joihin on osittain viitattu tuomioistuimen kertomuksen 56 pykälässä, antavat mahdollisuuden tällaisen päätöksen tekemiseen. 52.-54. Hallitus toistaa, että henkilöstösääntöjen 29 artiklan mukaan nimityspäätöksen tekevä viranomainen voi avoimia toimia täyttäessään järjestää sisäisiä kilpailuja (1 kohdan b alakohta). Kilpailu järjestettiin henkilöstösääntöjen liitteen III mukaisesti. 55. Hallituksen tavoite ja velvollisuus oli varmistaa, että mahdollisimman suuri osa Cedefopin työntekijöistä muuttaa Thessalonikiin. On muistettava, että asetus (EY) N:o 251/95, jossa muutettiin henkilöstön sovellettavia sääntöjä, tuli voimaan 1. maaliskuuta 1995 ja että siirto Thessalonikiin tapahtui saman vuoden elokuussa. Hallituksen toiminta perustui seuraaviin näkökohtiin: - olisi ollut mahdotonta pyytää henkilöstöä muuttamaan Thessalonikiin kaksivuotisen työsopimuksen perusteella (ks. edellä mainittu g kohta ja huomautus N:o 46); - ennen siirtoa ei ollut tarpeeksi aikaa järjestää ja toteuttaa avointa kilpailua, kuten tuomioistuin oli ehdottanut, eikä myöskään tässä yhteydessä olisi ollut realistista odottaa ihmisten muuttavan toiseen valtioon ilman varmoja takeita palvelussuhteen jatkumisesta. 56.-59. Hallitus on jo tuonut esiin (edellä mainittu e kohta), että keskuksen siirtäminen Thessalonikiin muutti äkillisesti henkilöstön toimipaikkaa, ja tämä aiheuttaa vääjäämättä sosiaalisia ongelmia sekä heikentää tuottavuutta hetkellisesti. Jos henkilöstöä olisi vaadittu muuttamaan ja samalla alennettu heidän palkkaluokkaansa ja tasoaan, haittaan olisi lisäksi yhdistynyt loukkaus. Komission oikeudellisen osaston muistion d kohdan mukaisesti, johon viitataan 56 pykälässä, keskuksen näkökantaa voidaan pitää oikeutettuna. 60.-61. Kaikki virkaa hakeneet työntekijät kävivät läpi henkilöstösääntöjen 34 artiklan mukaisen koeajan. 62. Edellä mainitun f kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti hallitus piti velvollisuutenaan avustaa henkilöstöä hyväksyttävällä tavalla. Tämä oli myös komission oikeudellisen osaston kanta. 65. Palkan osittaista siirtämistä toiseen valuuttaan koskevista menettelyistä annettujen säännösten mukaan siirron osuus voidaan nostaa 35 prosentista 50 prosenttiin yksittäistapauksissa, jos hakija esittää tämän asetuksen 4 artiklan mukaiset todentavat asiakirjat. Puitesopimuksen mukaan suurempi siirto (henkilöstösääntöjen mukaan 35-50 prosenttia) voidaan tehdä yksittäistapauksissa ja henkilöstösääntöjen asettamien velvoitteiden mukaisesti 29.10.1993 mennessä (ajankohta, jolloin Euroopan neuvosto teki päätöksensä keskuksen siirtämisestä). Näitä määräyksiä sovelletaan eri tavoin Cedefopin kohdalla ja ainoastaan muutamiin henkilöihin, joilla on tärkeitä velvollisuuksia Berliinissä. 66. Hallitus on kiitollinen komissiolle sen tuesta useissa tapauksissa, joissa on pyritty löytämään uusi toimi niille työntekijöille, jotka eivät voi muuttaa Thessalonikiin, ja kaikesta muusta avusta, jota komissio on miltei päivittäin tarjonnut keskukselle siirron aikana. 68. Ks. hallituksen 23 ja 24 pykälää koskevat selvitykset. 69.-70. Ks. erityisesti 46-66 pykälissä mainitut yleiset huomautukset. 71. Halitus pahoittelee sitä, että kun lainsäätäjä antoi asetuksen (EY) N:o 251/95, se ei liittänyt siihen lainsäädännön tasoisia siirtymävaiheen sääntöjä, joiden avulla olisi voitu ratkaista keskuksen siirtoa Thessalonikiin koskevat vakavat henkilöstönongelmat. Koska näitä asiamukaisia välineitä ei ollut, hallituksella oli vielä suurempi velvollisuus auttaa Cedefopin henkilöstöä parhaalla mahdollisella tavalla. Hallitus toimi mielestään ainoalla hyväksyttävällä tavalla näissä melko ainutlaatuisissa olosuhteissa. Lopuksi on syytä mainita, että nämä pyrkimykset olivat välttämättömiä (minkä myös tuomioistuin myöntää), koska työnantajan velvollisuus on toteuttaa koko keskuksen siirto toiseen valtioon sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla. Hallitus, johtaja ja henkilöstö toimivat myönteisessä mielessä ja vaikka he kenties ottivat joitain riskejä, he eivät käyttäneet toimivaltaansa väärin tai toimineet lain vastaisesti.