Komission asetus (EY) N:o 1023/97, annettu 6 päivänä kesäkuuta 1997, Puolasta peräisin olevien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tiettyä tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja tiettyjen viejien kyseisen tuonnin yhteydessä esittämien sitoumusten hyväksymisestä



Virallinen lehti nro L 150 , 07/06/1997 s. 0004 - 0017



KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1023/97, annettu 6 päivänä kesäkuuta 1997, Puolasta peräisin olevien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tiettyä tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja tiettyjen viejien kyseisen tuonnin yhteydessä esittämien sitoumusten hyväksymisestä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2331/96 (2), ja erityisesti sen 7 ja 8 artiklan, ja on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo, että A. MENETTELY (1) Vuoden 1995 heinäkuussa komissio ilmoitti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (3) Puolasta peräisin olevien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta. Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka teki Anton Heggenstaller AR, Unterbernbach/Baijeri, Saksa erityisesti Federation des fabricants de palettes et emballages en bois (FEFPEB) -järjestön puolesta, joka puolestaan toimii kaikkien Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Alankomaissa, Portugalissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa olevien tuottajia edustavien jäsenjärjestöjensä sekä useiden yhteisön yksittäisten tuottajien puolesta. Valitus sisälsi todisteita kyseisen Puolasta peräisin olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta, mitä pidettiin riittävänä menettelyn aloittamiseksi. (2) Komissio ilmoitti tutkimuksen aloittamisesta virallisesti niille tuottajille, viejille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaiden edustajille ja valituksen tekijöille, ja antoi niille, joita asia suoraan koski, mahdollisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. (3) Koska taloudellisia toimijoita, joita asia koskee, on paljon, viejistä ja yhteisön tuottajista tehtiin otanta. Komissio lähetti kyselylomakkeet viejien otokseen valituille yrityksille, yksilöllistä kohtelua pyytäneille viejille, kyseisiin viejiin etuyhteydessä olevalle yhteisön tuojalle ja yhteisön tuottajien otokseen valituille yrityksille. (4) Komissio tarkasti kaikki alustavan päätelmän kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot, ja suoritti tutkimuksia useiden yhteisön tuottajien ja puolalaisten tuottajien/viejien toimitiloissa sekä puolalaisiin viejiin etuyhteydessä olevan yhteisön tuojan toimitiloissa. Seuraavassa luetellaan tutkitut puolalaiset tuottajat/viejät ja niihin etuyhteydessä oleva yhteisön tuoja: a) Puolalaiset tuottajat/viejät: - PPHU Alpa, Spolka z o o, Dobrzyca, - PPHiU Eldagran, Slawoborze, - Intur-Kfs, Spolka z o o, Inowroclaw, - ZPH Palettenwerk Kazimierz Kozik, Bystra Podhalanska, - Paletex, Roman Panasiuk, Varsova, - PPHU Palimex, Spolka z o o, Wloszakowice, - RSP Rzecko, Choszczno, - Sabelmar Import-Export, Konczyce Male, - Tor-Pal, Spolka z o o, Kwidzyn, - ZPPD, Zielona Gora. b) Yhteisön tuoja: - Pallettenservice Brigitte Möncke, Hampuri, Saksa. (5) Ottaen huomioon vahinkoa koskevan tutkimuksen aikana määritetyn yhteisön teollisuuden erittäin kielteisen tilanteen ei ollut tarkoituksenmukaista eritellä sellaisia yrityksiä, jotka osallistuivat yhteisön tuottajista valittuun otokseen (katso jäljempänä johdanto-osan 33 ja 34 kappale) nimeämällä niitä tässä asetuksessa. Tämä voisi vahingoittaa kyseisten yritysten ja niiden asiakkaiden ja tavarantoimittajien välisiä liikesuhteita. (6) Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 1994 ja 31 päivän joulukuuta 1994 välisen ajanjakson, jäljempänä `tutkimusajanjakso`. Vahinkoa koskeva tarkastelu käsitti 1 päivän tammikuuta 1991 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson. (7) Yhteisön tuotannonalan kärsimä vahinko ja puolalaisten viejien harjoittama polkumyynti on vahvistettu yhteisön alueella, mukaan lukien uudet jäsenvaltiot Itävalta, Suomi ja Ruotsi, kerättyjen asiaa koskevien tosiseikkojen perusteella myös ajalta ennen 1 päivää tammikuuta 1995 eli uusien jäsenvaltioiden liittymistä unioniin. Koska mahdollisia toimenpiteitä sovellettaisiin koko yhteisön alueelle suuntautuvaan tuontiin, tutkimuksen on myös käsitettävä yhteisö kokonaisuudessaan. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE (8) Tarkasteltavana oleva tuote on CN-koodiin 4415 20 20 kuuluvat puiset kaksipohjaiset kuormalavat. Ne ovat puisia siirrettäviä kaksipohjaisia lavoja, joita käytetään tavaroiden ja materiaalien käsittelyssä, varastoinnissa ja kuljetuksessa. Puiset kaksipohjaiset kuormalavat tehdään joko tilaustyönä tai ne täyttävät vakiovaatimukset, kuten EUR-kuormalava, joka on markkinoiden myydyin standardityyppi, ja useat CP-kuormalavatyypit, nimittäin CP1, CP3 ja CP5. (9) Kaikilla Puolan markkinoilla myydyillä, Puolasta yhteisöön tuoduilla tai yhteisön tuotannonalan tuottamilla kuormalavatyypeillä on sama käyttötarkoitus, ja niiden fyysiset ja tekniset ominaisuudet ovat samanlaiset tai ne suurelta osin muistuttavat toisiaan. Sen vuoksi kaikkien kyseisten kuormalavojen katsottiin olevan asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä `perusasetus`, 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. C. POLKUMYYNTI 1. Otos (10) Koska sellaisia puolalaisia tuottajia/viejiä, jotka ilmaisivat halukkuutensa toimia yhteistyössä menettelyssä ja jotka antoivat riittävät tiedot, oli suuri määrä (56 yritystä), komissio päätti tutkimuksen rajoittamisesta kohtuulliseen määrään osapuolia ja valitsi otokseen kahdeksan yritystä valintaa suoritettaessa käytettävissä olleiden tietojen perusteella ja perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Lopullinen valinta tehtiin valituksen tekijän, Puolan viranomaisten ja yhteistyössä toimineiden puolalaisten viejien kuulemisen jälkeen ja niiden suostumuksella. Otokseen valitut kahdeksan yritystä ovat seuraavat: - PPHiU Eldagran, Slawoborze, - Eurohandels, Spolka z o o, Szczecin, - Intur-Kfs, Spolka z o o, Inowroclaw, - Biuro Handlowe Jawar Export-Import, Trzebnica, - ZPH Palettenwerk Kazimierz Kozik, Bystra Podhalanska, - RSP Rzecko, Choszczno, - Sabelmar Import-Export, Konczyce Male, - ZPPD, Zielona Gora. (11) Lisäksi kaksi puolalaista viejää, joita ei valittu otokseen, pyysivät menettelyn osalta yksilöllistä kohtelua. Perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio suostui tähän pyyntöön ottaen erityisesti huomioon, että perusasetuksen 24 artiklan nojalla menettelylle ei ollut säädetty määräaikoja, ja siksi yksilölliset tarkastelut eivät estäisi tutkimuksen saamista päätökseen ajoissa. Yksilöllisen kohtelun saavat yritykset ovat seuraavat: - PPHU Alpa, Spolka z o o, Dobrzyca, - PPHU Palimex, Spolka z o o, Wloszakowize. (12) Yksi otokseen valittu puolalainen viejä ei vastannut kyselylomakkeeseen. Toinen puolalainen viejä, joka ei tuottanut kuormalavoja eikä harjoittanut myyntiä kotimaan markkinoilla, vastasi kyselylomakkeeseen, mutta sen tavarantoimittajat, joiden toimiminen yhteistyössä olisi ollut välttämätöntä normaaliarvon määrittämiseksi, kieltäytyivät yhteistyöstä. Sen vuoksi komissio ei voinut ottaa huomioon asianomaisen viejän antamia tietoja. (13) Näissä olosuhteissa komissio katsoi tarkoituksenmukaiseksi valita alkuperäiseen otokseen lisäksi kaksi tuottajaa otoksen edustavuuden vahvistamiseksi sekä määrällisesti että suhteessa kuormalavojen kotimaanmarkkinoiden olosuhteisiin Puolassa. Otokseen lisätyt yritykset ovat seuraavat: - Paletex, Roman Panasiuk, Varsova, - Tor-Pal, Spolka z o o, Kwidzyn. (14) Osa otokseen valituista yrityksistä ja osa muista yhteistyössä toimineista yrityksistä on jäseninä Puolan EUR-kuormalavojen tuottajien järjestössä. Kyseisen järjestön jäsenet ovat vaatineet, että niitä on kohdeltava erillään tuottajista, jotka eivät ole järjestön jäseniä, sillä perusteella, että viimeksi mainitut järjestäytymättömät pienet tuottajat harjoittavat todennäköisemmin polkumyyntiä. (15) Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että kyseisten kahden yritysryhmän välillä ei ole sellaisia merkittäviä eroja, joiden perusteella voitaisiin myöntää erillinen kohtelu. 2. Normaaliarvo (16) Yleensä normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, koska kotimaan myynti ei ollut joko määrältään riittävää tai kaupankäynti ei ollut tavanomaista. Normaaliarvoa tietylle kuormalavatyypille muodostettaessa käytettiin tosiasiallisia kyseisen tyypin tai muiden tyyppien osalta aiheutuneita asianomaisen tuottajan kotimaan markkinoiden myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia, jos myynti oli ollut määrältään riittävää. Asianomaisen tuottajan muiden tyyppien kotimaan myynnistä saatuja voittoja käytettiin, jos kyseinen myynti oli määrältään riittävää tai jos kaupankäynti oli ollut tavanomaista. Muissa tapauksissa myynti-, hallinto- ja muiden kustannusten määrä ja voitot laskettiin muiden tutkittujen tuottajien vertailukelpoisten tyyppien kotimaan myynnistä aiheutuneiden myynti-, hallinto- ja muiden kustannusten sekä saatujen voittojen painotetun keskiarvon perusteella. (17) Ainoastaan yhden tuottajan osalta normaaliarvo voitiin määritellä kaikille yhteisöön viedyille tyypeille sen tosiasiallisen kotimaan markkinoiden hinnan perusteella, jonka riippumattomat asiakkaat maksavat vertailukelpoisista tyypeistä, koska kyseinen myynti oli määrältään riittävää ja kaupankäynti oli tavanomaista. (18) Kahdeksan tutkituista tuottajista vei yhteisöön tiettyä kuormalavatyyppiä; näistä kuusi tuottajaa ei joko myynyt vertailukelpoista tyyppiä kotimaan markkinoillaan riittävää määrää tai kaupankäynti ei ollut tavanomaista. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti näistä kuudesta yrityksestä viiden yrityksen kuormalavatyypin normaaliarvo määritettiin kahden muun kyseistä tyyppiä kotimaan markkinoilla riittävän määrän myyneen ja tavanomaista kaupankäyntiä harjoittaneen tutkitun tuottajan hinnan painotetun keskiarvon perusteella. Kuudennen tuottajan osalta normaaliarvo muodostettiin 16 kappaleessa mainitun menetelmän mukaisesti, koska kahden muun tuottajan hinnan painotettu keskiarvo osoittautui alhaisemmaksi kuin kyseisen tuottajan tuotantokustannukset asianomaisen kotimaan markkinoilla riittävässä määrin myydyn kuormalavatyypin osalta. 3. Vientihinta (19) Yleensä vientihinta määriteltiin yhteisössä oleville riippumattomille maahantuojille vientiä varten myydyistä kuormalavoista tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. (20) Yksi tuottaja myi osan kuormalavoistaan Puolaan sijoittautuneelle riippumattomalle yritykselle, joka myöhemmin vei kuormalavat yhteisöön. Koska tuottaja oli tietoinen kuormalavojen lopullisesta määränpäästä, kyseisen tuottajan katsottiin myyneen kuormalavat yhteisöön vietäviksi. Asianomaisen myynnin vientihinta määritettiin riippumattoman puolalaisen viejän tutkitulle tuottajalle tosiasiallisesti maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. (21) Kaksi tuottajaa vei koko yhteisöön suuntautuneen vientinsä samalle etuyhteydessä olevalle tuojalle hinnoilla, joiden ei katsottu olevan luotettavia. Sen vuoksi kyseisten tuottajien vientihinta päätettiin muodostaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin yhteisössä ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Kaikkien tuojalle maahantuonnin ja jälleenmyynnin välisenä aikana syntyneiden kustannusten sekä kertyneiden voittojen osalta tehtiin oikaisut luotettavan vientihinnan määrittämiseksi. Voittojen määrä arvioitiin yhteisössä olevan riippumattoman tuojan tavanmukaisten voittojen perusteella. 4. Vertailu (22) Kunkin kuormalavatyypin normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin vertailukelpoisen tyypin kaiken yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. Tämä vertailu tehtiin vapaasti tehtaalla -hinnan perusteella ja samassa kaupan portaassa. Tasapuolisen vertailun aikaansaamiseksi komissio otti huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttaviksi väitetyt ja osoitetut eroavuudet. (23) Kaksi tuottajaa on vaatinut oikaisua alennuksia koskeviin eroihin. Komissio ei myöntänyt kyseistä oikaisua, koska tuottajat eivät voineet osoittaa, että väitetyt alennukset tosiasiallisesti annettiin tai että niistä sovittiin. (24) Useat yritykset ovat vaatineet oikaisua kaupan portaan eroihin vientimarkkinoilla ja kotimaan markkinoilla tapahtuvan myynnin välillä sillä perusteella, että ne myivät yhteisössä ainoastaan kauppiaille, kun taas Puolassa ne myivät ainoastaan tai pääasiassa loppukäyttäjille. Yhdelle kahdesta sellaisesta tuottajasta, joiden normaaliarvo perustui niiden omiin kotimarkkinoiden hintoihin, komissio ei myöntänyt oikaisua kaupan portaan eroihin, koska johdonmukaisia ja selviä eroja kotimaan markkinoiden eri kaupan portaiden myyjien hinnoissa ja toimissa ei voitu löytää. Toisen tuottajan osalta erityinen oikaisu kuitenkin myönnettiin, vaikka kaupan portaan eron suuruutta ei voitu määrittää sen vuoksi, että kotimaan markkinoilla oli ainoastaan yksi kaupan porras. Niiden tuottajien osalta, joille normaaliarvo oli muodostettava, se oli jo määritetty vientikaupan portaassa ja sen vuoksi kaupan portaan erojen oikaisu ei ollut tarpeen. (25) Vientilaskujen, jotka on ilmaistu yhteisön valuutoissa (useimmiten Saksan markoissa), muuntamiseksi kotimaan valuutaksi (zloty) neljä tuottajaa vaati, että vaihtokurssina käytetään 60 päivää laskun päivämäärän jälkeen voimassa ollutta vaihtokurssia eikä sitä, joka oli voimassa laskun antamispäivänä. Vaatimuksensa tueksi kyseiset yritykset vetosivat perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohtaan ja zlotyn jatkuvaan devalvaatioon tutkimusajanjakson aikana. Komissio ei myöntänyt oikaisua, koska 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan tarkoituksena on myöntää viejille aikaa mukauttaa vientihintansa vaihtokurssien jatkuviin vaihteluihin. Kyseisessä artiklassa ei säädetä oikaisusta, jossa otetaan huomioon myyntipäivämäärän jälkeen tapahtuvat vaihtokurssien vaihtelut. 5. Polkumyyntimarginaalit a) Otoksessa mukana olevat yhteistyössä toimineet tuottajat (26) Johdanto-osan 22 kappaleessa esitetty vertailu osoittaa polkumyynnin olemassaolon kuuden tuottajan osalta. Kahden tuottajan kohdalla polkumyyntiä ei havaittu. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina vapaasti yhteisön rajalla CIF -tuontihinnasta kahdeksan tuottajan osalta ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> b) Yksilöllisen kohtelun saaneet tuottajat (27) Edellä esitetty vertailu osoittaa polkumyynnin olemassaolon kahden yksilöllisen kohtelun saaneen tuottajan (PPHU Alpa, Spolka z o o, Dobrzyca ja PPHU Palimex, Spolka z o o, Wloszakowize) osalta. Ottaen huomioon, että kyseiset kaksi tuottajaa ovat epäsuorasti etuyhteydessä toisiinsa saman etuyhteydessä olevan tuojan kautta niille annettiin yksi ja sama polkumyyntimarginaali sen poissulkemiseksi, että kaikki jatkossa yhteisöön suuntautuva vienti tapahtuisi alemman polkumyyntimarginaalin omaavan yrityksen kautta. Kyseinen polkumyyntimarginaali määritettiin tuottajien yksilöllisten polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon perusteella ja sen on 6,3 prosenttia. c) Muut yhteistyössä toimineet tuottajat, jotka eivät ole mukana otoksessa (28) Polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi yhteistyössä toimineille puolalaisille tuottajille, jotka eivät ole mukana otoksessa, komissio laski otoksessa mukana oleville tuottajille polkumyyntimarginaalin painotetun keskiarvon perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. (29) Kyseistä laskentaa varten vähimmäistason marginaaleja ja parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella määritettyjä marginaaleja ei otettu huomioon perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. (30) Laskennan tuloksena saatu painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali on 6,3 prosenttia. d) Yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset (31) Kahden otoksessa mukana olevan, mutta tutkimuksessa yhteistyöstä kieltäytyneen viejän, ja muiden Puolaan sijoittautuneiden yhteistyöstä kieltäytyneiden tuottajien osalta väliaikaiset polkumyyntimarginaalit oli määritettävä käytettävissä olevien tosiasioiden perusteella. Tätä tarkoitusta varten käytettiin tutkittujen tuottajien korkeinta havaittua polkumyyntimarginaalia, joka on 10,6 prosenttia. Oletus, että yhteistyöstä kieltäytyneille yrityksille tai yrityksille, jotka eivät ilmoittautuneet, annettava polkumyyntimarginaali on alhaisempi kuin korkein yhteistyössä toimineella tutkitulla tuottajalla havaittu, olisi perusasetuksen 18 artiklan 6 kohdan mukaan yhteistyöstä kieltäytymisen palkitsemista, vaikkakin merkittävän osan Puolasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä muodostaa yhteistyössä toimineiden tuottajien vienti. D. YHTEISÖN TUOTANNONALA 1. Määritelmä (32) Tässä menettelyssä valitusta tukeneet yhteisön tuottajat muodostivat suurimman osan asianomaisen tuotteen yhteisön kokonaistuotannosta perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Yksi tuoja väitti, että useat yhteisön tuottajat toivat Puolasta väitetysti polkumyynnin alaisia kuormalavoja. Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että joidenkin yhteisön tuottajien Puolasta tuomat kuormalavamäärät ovat suhteellisen pieniä suhteessa näiden tuottajien, joiden pääasiallisin mielenkiinto oli selvästi kuormalavojen tuottamisessa yhteisössä, tuotantomääriin. Kyseinen rajoitettu tuonti oli puolustautumistoimi Puolasta peräisin olevaa halpatuontia vastaan. Sen vuoksi ei olisi oikeutettua sulkea Puolasta kuormalavoja tuovia tuottajia pois yhteisön tuotannonalan arvioinnista. Valitusta tukeneet yhteisön tuottajat edustavat siten yhteisön tuotannonalaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. 2. Otos (33) Valitusta tukeneiden, pääasiassa Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Alankomaissa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Portugalissa sijaitsevien yritysten suuri määrä huomioon ottaen sovellettiin seuraavaa lähestymistapaa: ensimmäisessä vaiheessa Ranskan, Italian, Alankomaiden ja Saksan markkinoiden havaittiin edustavan koko yhteisön markkinoita. Kyseiset jäsenvaltiot, jäljempänä `valikoidut markkinat`, edustavat yhdessä suurinta osaa yhteisön kokonaistuotannosta ja yhteisön kyseisten tuotteiden kokonaistuonnista Puolasta, toisin sanoen enemmän kuin 70 prosenttia kokonaistuotannosta ja enemmän kuin 85 prosenttia kokonaistuonnista Puolasta. (34) Toisessa vaiheessa valikoiduilla markkinoilla sijaitsevien yhteisön tuotannonalan tuottajien tilannetta koskeva tutkimus rajoitettiin joihinkin niistä käyttämällä otosta perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Kyseinen tuottajien otos, jäljempänä `otos`, käsitti sellaisen edustavan määrän yhteisön tuotannonalan tuotannosta ja myynnistä, jota komissio katsoi olevan mahdollista tutkia kohtuullisessa ajassa. Otos käsitti yhdeksän valikoiduilla markkinoilla sijaitsevaa tuottajaa, jotka valittiin valitusta tukeneiden joukosta. Kolme tuottajaa valittiin Saksasta ja kaksi kultakin edellä mainitulta kolmelta muulta markkina-alueelta. Valinta perustui liikevaihtoon, maantieteelliseen sijaintiin yhteisössä ja kussakin jäsenvaltiossa sekä tiettyyn tuotevalikoimaan. Perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti kaikille osapuolille, joita asia koski, ilmoitettiin tästä valinnasta eivätkä ne vastustaneet sitä. E. VAHINKO (35) Edellä esitettyjen yhteisön tuotannonalan määritelmän ja otoksen perusteella perusasetuksen 3 artiklan 2, 3 ja 5 kohdassa määriteltyä vahinkoa on tutkittu kahdenlaisiin tietoihin perustuen: ensinnäkin tietoihin yhteisön asianomaisesta tuotannonalasta ja myynnistä, markkinaosuuksista, tuotannosta, tuotantokapasiteetista, tuotantokapasiteetin käytöstä ja työllisyyteen liittyvistä tekijöistä. Asianomaiset tiedot koottiin ja osoitettiin oikeiksi kansallisten kuormalavajärjestöjen ja jäsenvaltioiden viranomaisten tasolla. Toiset tiedot käsittivät otoksen yksittäisiä yrityksiä koskevat tulokseen perustuvat vahinkotekijät, yritysten kannattavuuden, hintakehityksen, alihinnoittelun ja alihintaan myynnin. Viimeksi mainitut otoksesta saadut tiedot on tarkistettu vertaamalla niitä jäsenvaltioiden viranomaisilta ja kansallisilta kuormalavajärjestöiltä saatuihin tietoihin. Yhteisön tuottajien puolalaisten kuormalavojen tuontia ei otettu huomioon yhteisön tuotannonalaa koskevia keskeisiä vahinkotekijöitä määritettäessä. 1. Yhteisön kulutus (36) Yhteisön kokonaiskulutus määritettiin yhteisöön suuntautuvan kuormalavojen kokonaistuonnin perusteella, mihin lisättiin yhteisössä valmistettujen kuormalavojen kokonaismyynti ja mistä vähennettiin yhteisön kokonaisvienti kolmansiin maihin. Vuodesta 1991 vuoteen 1994 kulutus pysyi suhteellisen vakaana ja oli tonneina ilmaistuna noin 5 200 000 tonnia. 2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus (37) Vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson päättymisen välillä Puolasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi 297 000 tonnista 557 000 tonniin, toisin sanoen kasvu oli 87 prosenttia. (38) Markkinaosuuksien osalta komissio vahvisti, että polkumyynnillä Puolasta tuodun tuonnin osuus yhteisön markkinoista kasvoi 5,7 prosentista 10,6 prosenttiin, toisin sanoen 86 prosenttia. 3. Hintataso ja hintavertailu yhteisössä a) Puolasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskimääräinen hinta (39) Puolasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen hinta tonnia kohti yleisellä tasolla eli kun otetaan huomioon kaikki tuodut erityyppiset kuormalavat, laskettuna EUROSTAT-tuontitilastojen perusteella, laski 212 ecusta vuonna 1991 157 ecuun tutkimusajanjakson aikana, toisin sanoen 26 prosenttia. (40) Keskimääräinen CIF-hinta tonnilta tutkimusajanjakson osalta, laskettuna otoksessa mukana olevien yhteistyössä toimineiden puolalaisten viejien antamien tietojen perusteella, vahvistettiin 158 ecuksi tonnilta, mikä vastaa kaikelle Puolasta peräisin olevalle tuonnille määritettyä keskimääräistä tuontihintaa. b) Yhteisön tuotannonalan hintakehitys (41) Otoksessa mukana olevien tuottajien kaikkialla yhteisössä vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana myymien kaikentyyppisten kuormalavojen hintojen kokonaiskehitys osoitti 7,5 prosentin laskua. (42) Lisäksi tutkittiin myös otoksessa mukana olevien tuottajien valikoiduilla markkinoilla, joilla on erityisen paljon Puolasta peräisin olevaa tuontia, veloittamien hintojen kehitystä. Kyseinen tutkimus toteutettiin sellaisten kuormalavatyyppien osalta, jotka muodostavat suurimman osan sekä Puolasta peräisin olevasta tuonnista että otoksessa mukana olevien tuottajien myynnistä yhteisössä, nimittäin EUR-kuormalavat ja CP1-, CP3- ja CP5 -kuormalavat. Kyseinen tutkimus on osoittanut, että edellä mainittuna aikana otoksessa mukana olevien tuottajien hinnat laskivat enemmän kuin 15 prosenttia. c) Alihinnoittelu (43) Tutkittujen puolalaisten viejien yhteisön riippumattomilta ostajilta veloittamia jälleenmyyntihintoja verrattiin otoksessa mukana olevien tuottajien samanlaisista tyypeistä valikoiduilla markkinoilla ja samassa kaupan portaassa veloittamiin hintoihin. Verratut tyypit olivat EUR-kuormalavat ja CP1-, CP3- ja CP5 -kuormalavatyypit. (44) Edellä mainittujen kuormalavatyyppien myynti muodosti suurimman osan otoksessa mukana olevien tuottajien kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjaksona. Edellä mainittujen tyyppien havaittiin myös muodostavan suuren osan samana ajanjaksona tutkittujen puolalaisten viejien yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaisliikevaihdosta. (45) Tämän johdosta vahvistettiin edellä mainittujen puolalaisten viejien osalta keskimääräiset alihinnoittelumarginaalit, jotka vaihtelivat 2 prosentista 31 prosenttiin. Alihinnoittelumarginaalin painotettu keskiarvo ilmaistuna prosentteina otoksessa mukana olevien tuottajien jälleenmyyntihinnasta on noin 14 prosenttia. 4. Yhteisön tuotannonalan tilanne a) Myynti (46) Vuodesta 1991 tutkimusajanjaksoon yhteisön tuotannonalan myynti laski määrällisesti 7 prosenttia, toisin sanoen noin 2 921 000 tonnista 2 716 000 tonniin. b) Markkinaosuus (47) Edellä mainitun myynnin laskun johdosta yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski 55,8 prosentista vuonna 1991 51,6 prosenttiin vuonna 1994, toisin sanoen 7,5 prosenttia. c) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja tuotantokapasiteetin käyttö (48) Vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan tuotanto laski 6,6 prosentilla 2 861 000 tonnista 2 674 000 tonniin. Samana ajanjaksona yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantokapasiteetti pysyi vakaana 3 100 000 tonnissa. Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetin käyttö laski kuitenkin enemmän kuin 5 prosenttia eli 91 prosentista 86 prosenttiin. d) Työllisyys (49) Vuosina 1991-1994 yhteisön tuotannonalan työntekijämäärä laski 2 800:lla, eli 14 prosenttia. Enemmän kuin 100 kyseisen tuotannonalan pientä ja keskisuurta yritystä lopetti toimintansa yhteisössä samana aikana. e) Kannattavuus (50) Asianomaisesta tuotteesta saatava keskimääräinen myyntitulo heikentyi 1,5 prosentin tuotosta vuoden 1991 liikevaihdossa 2,9 prosentin tappioihin tutkimusajanjakson aikana. 5. Vahinkoa koskeva päätelmä (51) Kaikkien vahinkotekijöiden kehityssuunta oli kielteinen koko tutkittavana olevan ajanjakson ajan. Erityisesti on näytetty toteen, että yhteisön tuotannonalalla myyntihinnat laskivat ja esiintyi taloudellisia tappioita. Kyseiseen päätelmään on päädytty huolimatta siitä, että tiettyjen vahinkotekijöiden, kuten myynnin, kehityssuunta oli myönteinen vuodesta 1993 tutkimusajanjaksoon. Kyseiseen myönteiseen kehityssuuntaan on kuitenkin vaikuttanut samana ajanjaksona tapahtunut markkinoiden elpyminen 9 prosentilla. (52) Huolimatta siitä, että yhteisön tuotannonala laski huomattavasti hintojaan vuosien 1991 ja 1994 välisenä lama-aikana, se menetti silti osan markkinaosuudestaan, kun taas puolalaiset viejät lisäsivät jatkuvasti omaa markkinaosuuttaan. Yhteisön tuotannonalan tuotanto, myyntimäärä ja tuotantokapasiteetin käyttö laskivat myös. Työllisyystilanne oli erittäin kielteinen, ja kannattavuuden heikkeneminen yhdessä myynnin vähenemisen kanssa vaikuttivat kielteisesti kassavirtaan ja yhteisön pääoman saantiin. (53) Edellä mainittujen vahinkotekijöiden tarkastelu osoittaa, että yhteisön teollisuus on kärsinyt huomattavaa vahinkoa tutkimusajanjakson aikana. F. VAHINGON SYY-YHTEYS (54) Varmistuakseen siitä, että muista tekijöistä aiheutunutta vahinkoa ei luettaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin syyksi, komissio tutki, oliko yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko aiheutunut Puolasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista vai oliko vahinko aiheutunut osittain tai kokonaan muista tekijöistä. Muita yhteisön tuotannonalan tilanteeseen mahdollisesti vaikuttavia tekijöitä ovat muut kilpailevat tuottajat yhteisössä, muualta kuin Puolasta peräisin oleva tuonti ja koko tutkimusajanjakson vallinneet taloudelliset olosuhteet, erityisesti kysynnän mahdollinen heikkeneminen. 1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus (55) Yhteisössä tuotettujen kuormalavojen ja Puolasta tuotujen kuormalavojen vahvistettiin olevan suoraan toistensa kanssa kilpailevia yhteisön markkinoilla. Tämä kilpailu ilmenee lähinnä hinnoissa, sillä kuormalavat ovat yleensä vakiovaatimusten mukaisia ja maahantuotujen ja vastaavien yhteisössä tuotettujen kuormalavojen välillä ei ole merkittäviä laadullisia eroja. Molemmat on suunnattu samoille asiakkaille ja niitä myydään yhteisön koko markkina-alueella samanlaisia myyntikanavia käyttäen. Polkumyynnillä tuoduilla halvoilla tuotteilla oli tästä syystä tällaisilla avoimilla markkinoilla välitön kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tutkimusajanjakson aikana. (56) Kuten edellä selostetuista vahinkoa koskevista päätelmistä käy ilmi, yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen myynnin, tuotannon, markkinaosuuden, työllisyyden ja kannattavuuden osalta ja Puolasta yhteisön tuotannonalan hintoja merkittävästi alhaisemmin hinnoin tuotujen tuotteiden määrän kasvu käyvät ajallisesti yksiin. (57) Puolasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusten ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon havainnollistamiseksi komissio on tarkastellut erikseen yleisellä tasolla yhteisön tuotannonalan kärsimää vahinkoa kuvaavia tekijöitä niillä valikoiduilla markkinoilla, joilla halvat puolalaiset kuormalavat ovat merkittävimmin läsnä. Tuonti Puolasta lisääntyi kyseisillä markkinoilla 88 prosenttia vuosina 1991-1994 samalla, kun yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 12 prosenttia, sen myyntimäärät 11 prosenttia, tuotanto 12 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste 9 prosenttia ja työntekijöiden määrä 22 prosenttia. (58) Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen valikoiduilla markkinoilla on vieläkin selvempää kuin yhteisön koko markkinoilla todettu vastaava heikkeneminen. Tätä päätelmää tukee johdanto-osan 42 kappaleessa esitetty havainto, jonka mukaan yhteisön tuotannonalan hintojen lasku on kyseisillä markkinoilla ollut erityisen voimakasta. (59) Tarkasteltaessa puolalaisten viejien ja yhteisön tuotannonalan suorituksia yhteisön koko markkinoilla kulutuksen vähentyessä vuonna 1993 tai sen elpyessä vuonna 1994 voidaan lisäksi todeta, että Puolasta polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla oli johdonmukaisesti ja jatkuvasti kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalaan. (60) Huolimatta siitä, että kulutus väheni vuodesta 1992 vuoteen 1993 yli 5 prosenttia, tuonti Puolasta lisääntyi 8 prosenttia ja kyseisen tuonnin markkinaosuus 2 prosenttia samalla, kun keskimääräinen tuontihinta laski 12 prosenttia. Samana ajanjaksona yhteisön tuotannonalan myyntimäärät ja tuotanto vähenivät 3 prosenttia, vaikka keskimääräiset myyntihinnat laskivat 8 prosenttia. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonalan rahoitustilanne heikkeni entisestään, mikä käy ilmi vuoden 1993 tappiollisesta tuloksesta (tappioiden suuruus 2,7 prosenttia liikevaihdosta). (61) Vuonna 1994 (tutkimusajanjakso) yhteisön tuotannonalan myynti lisääntyi vain 5 prosenttia, vaikka kulutus lisääntyi vuoteen 1993 verrattuna 9 prosenttia, mikä johti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen vielä 2 prosenttia ja taloudellisiin tappioihin myyntihintojen 4 prosentin korotuksesta huolimatta. Samanaikaisesti puolalaiset viejät laskivat edelleen myyntihintojaan, mikä johti siihen, että niiden myynti lisääntyi 34 prosenttia ja markkinaosuus 39 prosenttia. (62) Edellä esitetyn yksityiskohtaisen tarkastelun päätelmien samoin kuin yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon ja Puolasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välisen syy-yhteyden tukena ovat päätelmät yhteisön tuotannonalan tilanteesta valikoiduilla markkinoilla, joilla Puolasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteiset vaikutukset ovat erityisen voimakkaita. 2. Muut tekijät a) Yhteisön muiden tuottajien tilanne (63) Yhteisön muiden tuottajien tilanteen tarkastelu on osoittanut, että vahinkoa kuvaavien tekijöiden kehitys on myös niiden osalta ollut kielteistä vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välillä: niiden markkinaosuus pieneni 34,7 prosentista 33,3 prosenttiin eli 4 prosenttia, työntekijöiden määrä väheni 5 prosenttia ja kapasiteetin käyttö 4 prosenttia. Käytettävissä olevat tiedot eivät viittaa siihen, että yhteisön muut tuottajat hyödyntäisivät kehittyneempää tai suorituskykyisempää teknologiaa kuin muut kuormalavoja valmistavat yritykset. Koska mahdolliset tuotantokyvyn erot valituksen tehneiden ja muiden yhteisön tuottajien välillä ovat tästä syystä vähäisiä, ensin mainittujen tuottajien kärsimä vahinko ei voi johtua niiden huonosta kustannus- tai tuotantotehokkuudesta. Muilla tuottajilla on kuitenkin perinteisesti ollut kuormalavojen tuotannon ohella myös muuta kaupallista toimintaa (esimerkiksi puu ja sen oheistuotteet, kuormalavojen kunnostaminen jne.), minkä vuoksi niiden tilanne oli tutkimusajanjaksona jonkin verran parempi kuin valituksen tehneiden tuottajien. (64) Olisi huomattava, että monet yhteisön muista tuottajista myyvät valmistamansa kuormalavat pieniä tavaramääriä tilaaville paikallisille ostajille, kun taas valituksen tehneet tuottajat toimittavat kuormalavoja suuria tilauksia tekeville asiakkaille; kyseisten kahden tuottajaryhmän välinen kilpailu oli tästä syystä suhteellisen vähäistä. Yhteisön muille tuottajille aiheutunutta vahinkoa kuvaavissa tekijöissä havaittu kielteinen kehitys tukee siten päätelmää siitä, että myös nämä tuottajat kärsivät Puolasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. b) Muu yhteisöön suuntautuva tuonti (65) Muu yhteisöön suuntautuva tuonti ja erityisesti tuonti Unkarista, T Osekin tasavallasta ja Slovakiasta, joiden yhteenlaskettu osuus kuormalavojen koko muusta tuonnista yhteisöön on 75 prosenttia, väheni vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välillä 33 prosentilla. Kyseisten maiden tuontihinnat olivat suhteellisen vakaat ja niiden markkinaosuuden menetys (vuoden 1991 6 prosentista 4 prosenttiin tutkimusajanjaksona) koitui täysin puolalaisten viejien hyväksi. Tästä syystä niiden mahdollinen vaikutus yhteisön tuotannonalaan oli erittäin rajallinen. c) Taloudellinen ympäristö (66) Tutkimus on osoittanut, että yhteisössä vallinnut yleinen taantuma on aiheuttanut myös kuormalavamarkkinoilla laskusuunnan, joka ajoittuu lähinnä vuoteen 1993, kuten kuormalavojen kulutuksen kehittymisestä yhteisön markkinoilla käy ilmi. Tilanteen yleisluonteisuudesta johtuen sen vaikutusten pitäisi kuitenkin olla samankaltaiset kaikille taloudellisille toimijoille. Edellä suoritetun tarkastelun tulokset osoittavat, että tämä ei pidä paikkaansa siltä osin, kuin on kyse sen vaikutuksesta Puolasta yhteisön markkinoille suuntautuvaan tuontiin, joka lisääntyi, ja yhteisön tuotannonalan myyntiin, joka väheni. (67) Vahinkoa koskevassa tutkimuksessa on itse asiassa käynyt ilmi, että Puolasta peräisin olevalla tuonnilla oli kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen koko tutkimusajanjakson ajan eli sekä taantuman aikana että sen jälkeen, kun laskusuunnan vaikutukset käytännöllisesti katsoen hävisivät vuonna 1994. Huolimatta siitä, että markkinoilla tapahtui merkittävää elpymistä vuonna 1994 vuoteen 1993 verrattuna, yhteisön tuotannonalan yleistilanne heikkeni tuontimäärien kasvaessa ja puolalaisten tuotteiden jo alhaisten hintojen laskiessa edelleen vallinneen yleisen suuntauksen vastaisesti estäen näin yhteisön tuotannonalan elpymisen. Yhteisössä vallinnut taantuma on siten saattanut heikentää yhteisön tuotannonalaa ja kaikkia muita taloudellisia toimijoita, mutta Puolasta tapahtuva tuonti on selvästikin estänyt tilanteen paranemisen vuonna 1994 alkaneen noususuhdanteen aikana. 3. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä (68) Komissio katsoo, että puolalaisten kuormalavojen polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla oli kielteinen vaikutus koko yhteisön markkinoihin, koska kuormalavat ovat teknisesti yksinkertaisia tuotteita ja koska Puolasta yhteisöön viedyt kuormalavat ja yhteisön tuotannonalan valmistamat, yhteisön markkinoilla myydyt kuormalavat on todettu samankaltaisiksi tuotteiksi, joita myydään yhteisössä samanlaisia myyntikanavia käyttäen. Tämän vaikutuksen tehoa lisäsi kuormalavamarkkinoiden avoimuus, jonka ansiosta yhteisön tuottajien ja puolalaisten viejien mahdolliset tulevat ja vakituiset asiakkaat tunsivat hyvin alhaisen hintatason. (69) Näistä syistä ja edellä selostetun yksityiskohtaisen tarkastelun pohjalta komissio päättelee, että Puolasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. G. YHTEISÖN ETU 1. Yleistä (70) Vaikka asianomaisilta osapuolilta saadut tai muutoin komission käytettävissä olleet tiedot olivat rajoitetut, komissio laati arvion kaikista yhteisön taloudellisten toimijoiden erilaisista eduista. Tätä varten komissio selvitti alustavasti perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, voitaisiinko polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaa vahinkoa koskevista päätelmistä huolimatta päätellä selkeästi, että väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei olisi yhteisön edun mukaista. Komissio on tätä tarkoitusta varten tarkastellut mahdollisesti käyttöön otettavien toimenpiteiden vaikutuksia ja toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen seurauksia. 2. Yhteisön tuotannonalalle aiheutuvat seuraukset (71) Komissio totesi, että yhteisön tuotannonala oli kilpailukykyinen ja yleensä ottaen elinkelpoinen, sen taloudellinen tilanne heikkeni tutkimusajanjaksona, mikä käy selvästi ilmi alihinnoittelusta ja hintojen laskusta sekä tuotannonalan kärsimistä taloudellisista tappioista. (72) Jos toimenpiteitä ei toteuteta lainkaan, monet yhteisön tuottajat, jotka ovat pääasiassa pieniä ja keskisuuria yrityksiä, joutuisivat epäilemättä yhä huonompaan asemaan, mikä varmastikin aiheuttaisi monen yrityksen toiminnan lakkauttamisen. Tätä mahdollisuutta havainnollistavat johdanto-osan 49 kappaleessa esitetyt tiedot tuotannonalalla lähimenneisyydessä lakkautettujen yritysten lukumäärästä. Seurauksena olisi kilpailun ja työllisyyden heikkeneminen yhteisön markkinoilla. 3. Vaikutus tuotantoketjun alkupään yrityksiin (73) Puutavarateollisuus, joka toimittaa tärkeimmän kuormalavojen tuotannossa tarvittavan raaka-aineen, on paljolti riippuvainen kuormalavateollisuudesta. Siinä tapahtuvilla lakkautuksilla olisi tästä syystä huomattavia kielteisiä seurauksia koko puutavarateollisuuden kannattavuudelle ja työllisyydelle, mikä tarkoittaa sitä, että Puolasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti vaikuttaa kielteisesti myös tähän tuotannonalaan, ellei toimenpiteitä toteuteta. 4. Vaikutus käyttäjiin (74) Komissio on tehnyt selvityksen markkinoiden mahdollisista kuormalavojen käyttäjistä. Tästä selvityksestä käy ilmi, että kuormalavojen pääasiallisia käyttäjiä ovat kuljetus- ja logistiikkayritykset sekä sekalainen ryhmä kuormalavoja omaan pakkaus- ja kuljetustoimintaansa käyttäviä tuotannonaloja (esimerkiksi rakennustarviketeollisuus, kemianteollisuus, panimot). (75) Ellei oikeudenmukaisen kilpailun palauttamiseksi ryhdytä toimenpiteisiin, käyttäjäteollisuus saattaa jossain määrin hyötyä kuormalavojen edullisista hinnoista. Kustannushyöty olisi kuitenkin vähäinen, kun otetaan huomioon, että kuormalavat ovat halpoja tuotteita, niitä voidaan käyttää useita kertoja uudelleen ja niiden osuus käyttäjän kuljetuskustannuksista on rajallinen. Tätä päätelmää tukee se, että yksikään käyttäjäteollisuuden yritys ei tämän tutkimuksen yhteydessä ilmoittautunut ja toimittanut asiaa koskevia tietoja. Lisäksi kuormalavojen käyttäjille mahdollisesti aiheutuvan kustannusten nousun vaikutuksia lieventäisi se, että yhteisön markkinoilla toimii lukuisia kyseisten toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle jääviä tavarantoimittajia, mikä varmistaa kilpailutilanteen säilymisen. 5. Vaikutus tuojiin (76) Eräs tuoja väitti toimittamassaan yleisessä kannanotossa, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisivat yhteisön edun vastaisia. Kyseinen tuoja katsoi, että toimenpiteillä olisi pelkästään kielteisiä vaikutuksia kuormalavojen hintoihin, kustannuksiin ja työllisyyteen yhteisössä erityisesti tuojien ja käyttäjien osalta, minkä lisäksi kannanotossa väitettiin, että Puolassa ja yhteisössä tuotetut kuormalavat eivät useinkaan ole keskenään vertailukelpoisia lähinnä laatuun liittyvistä syistä. (77) Koska kannanoton tueksi ei esitetty mitään todisteita, komissio katsoi, että kyseisen tuojan väitteitä ei voitu ottaa huomioon. 6. Vaikutus kilpailutilanteeseen (78) Kuormalavamarkkinoilla vallitsevan kilpailun osalta on painotettava kahta seikkaa. Ensinnäkin suunnitellut toimenpiteet eivät ole muodoltaan ja tasoltaan sellaisia, että ne sulkisivat yhteisön markkinat puolalaisilta viejiltä, joten puolalaisia tuotteita on markkinoilla myös jatkossa. Toiseksi ei ole olemassa mitään viitteitä siitä, etteikö se muu tuonti, jonka todettiin menettäneen markkinaosuuksiaan huomattavassa määrin tutkimusajanjaksona, voisi lisätä osuuttaan yhteisön markkinoilla sen jälkeen, kun oikeudenmukainen kilpailutilanne on saatu palautettua. Näin ollen asianomaisen tuotteen käyttäjät pääsisivät todennäköisesti hyötymään kilpailun lisääntymisestä markkinoilla. 7. Päätelmä (79) Komissio on tarkastellut tuojille ja käyttäjille mahdollisesti aiheutuvan hinnankorotuksen kielteisiä vaikutuksia suhteessa niihin seurauksiin, joita toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisella olisi yhteisön tuotannonalalle ja taloudelliselle tilanteelle kokonaisuudessaan. Komissio päättelee, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhä useammat pienet ja keskisuuret yritykset yhteisössä joutuvat todennäköisesti lopettamaan toimintansa, mikä puolestaan vaikuttaisi kielteisesti yleiseen taloudelliseen tilanteeseen. Tuojiin ja käyttäjiin mahdollisesti kohdistuvien kielteisten vaikutusten osalta katsotaan, että kun otetaan huomioon oikeudenmukaisen kilpailun lisääntymisestä koituvat hyödyt markkinoilla yleensä, toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen ei välttämättä hyödyttäisi käyttäjäteollisuutta vaan pelkästään rajallista määrää tuojia. (80) Tarkasteltuaan edellä esitettyjä seikkoja ja huomioita ja tutkittuaan kaikki käytettävissä olevat tiedot sekä otettuaan erityisesti huomioon tarpeen poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vinouttavat vaikutukset tehokkaan kilpailun palauttamiseksi, komissio totesi, että ei ole olemassa mitään pakottavia syitä olla ryhtymättä toimenpiteisiin kyseessä olevaa polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia vastaan. H. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET 1. Vahingon korjaava taso (81) Määrittäessään polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahingon korjaamiseksi tarvittavaa toimenpiteiden tasoa komissio vertasi kyseisessä tuonnissa sovellettuja vientihintoja siihen hintatasoon, jonka turvin yhteisön tuotannonalan kustannukset tulisivat katetuiksi ja sillä olisi mahdollisuus kohtuulliseen voittoon. (82) Tämän johdosta määritettiin kutakin kuormalavatyyppiä varten vahingon korjaava taso vertaamalla kunkin tuotetyypin vientihintoja tutkimukseen osallistuneiden yhteisön tuottajien vastaavan tuotetyypin keskimääräisiin tuotantokustannuksiin, joihin oli lisätty 5 prosentin osuutta liikevaihdosta vastaava voittomarginaali. Yhteisön tuotannonalan katsottiin tarvitsevan tätä voittoa pitkäaikaisiin investointeihin siinä vaiheessa, kun vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä ei enää esiintyisi. 2. Sitoumukset (83) Eräät puolalaiset tuottajat ovat esittäneet perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisia hintasitoumuksia vientimääriltään tärkeimmän kuormalavatyypin, EUR-kuormalavan osalta. Sitoumuksissa esitetyt hinnankorotukset ovat riittävät poistamaan todetun polkumyynnin vahingolliset vaikutukset. Tästä syystä komissio katsoo, että kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien esittämät sitoumukset voidaan hyväksyä. (84) Komissio huomauttaa, että jos sitoumusta rikotaan tai jos se perutaan, käyttöön voidaan ottaa väliaikainen polkumyyntitulli parhaiten käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 8 artiklan 10 kohdan mukaisesti. (85) Lisäksi olisi huomattava, että polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus saatetaan päätökseen perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti huolimatta siitä, että tutkimuksen aikana hyväksytään sitoumuksia. 3. Väliaikaiset tullit (86) Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaan väliaikaisen tullin olisi vastattava joko vahvistettua polkumyyntimarginaalia tai vahingon poistamiseksi tarvittavaa määrää sen mukaan, kumpi näistä on alempi. (87) Kaikkien tutkimuksessa mukana olleiden puolalaisten tuottajien osalta vahingon poistamiseksi tarvittavat väliaikaiset määrät (vahingon korjaavat tasot) olivat suuremmat kuin todetut polkumyyntimarginaalit, molemmat ilmaistuna prosentteina kyseisen tuonnin CIF-arvosta tullaamattomana yhteisön rajalla. Lisäksi otokseen kuuluville puolalaisille tuottajille väliaikaisesti vahvistettu painotettu keskimääräinen vahingon korjaava taso oli suurempi kuin vastaava painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali. Tästä syystä väliaikaiset tullit olisi kaikissa tapauksissa vahvistettava todettujen polkumyyntimarginaalien perusteella. (88) Kahden puolalaisen tuottajan osalta ei oteta käyttöön väliaikaisia tulleja, koska polkumyyntiä ei niiden osalta todettu. (89) Kahden otokseen kuuluneen mutta yhteistyöstä kieltäytyneen puolalaisen tuottajan sekä muiden yhteistyöhön osallistumattomien puolalaisten tuottajien osalta väliaikainen tulli olisi vahvistettava johdanto-osan 31 kappaleessa esitetyistä syistä tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden tuottajien korkeimman polkumyyntimarginaalin perusteella. I. LOPPUSÄÄNNÖKSET (90) Komissio ilmoitti 27 päivänä marraskuuta 1996 yhteisöjen ja Puolan Eurooppa-sopimuksen mukaisesti EY:n ja Puolan assosiaationeuvostolle tekemistään alustavista päätelmistä ja suunnitelluista väliaikaisista toimenpiteistä tarkoituksenaan löytää ratkaisu, jonka sekä Puola että yhteisöt voisivat hyväksyä. Koska assosiaationeuvosto ei tehnyt asiassa päätöstä 30 päivän kuluessa kyseisen tiedon toimittamisesta, komissio voi EY:n ja Puolan Eurooppa-sopimuksen 33 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kyseisen Puolasta peräisin olevan tuotteen tuonnissa. (91) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen komission mahdollisesti esittämistä lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Puolasta peräisin olevien, CN-koodiin ex 4415 20 20 (Taric-koodi 4415 20 20 10) kuuluvien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tuonnissa. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen tulli on 10,6 prosenttia (Taric-lisäkoodi 8900). 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun tullin soveltamisalaan eivät kuulu seuraavien yritysten valmistamat tuotteet: a) Seuraavassa luetellut yritykset, joihin sovelletaan sen sijaan seuraavia tulleja: >TAULUKON PAIKKA> b) Liitteessä I luetellut yritykset, joihin sovelletaan sen sijaan 6,3 prosentin suuruista tullia (Taric-lisäkoodi 8019). 4. Seuraavien yritysten valmistamiin tuotteisiin ei sovelleta väliaikaisia tulleja lainkaan: >TAULUKON PAIKKA> 5. Ellei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 6. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla Sen estämättä, mitä 1 artiklassa säädetään, väliaikaisia tulleja ei sovelleta tiettyyn kuormalavatyyppiin, EUR-kuormalavaan, joka on rekisteröidyllä merkillä "EUR" ja hyväksynnän antavan rautatien kirjainlyhenteellä varustettu puinen kaksipohjainen kuormalava, jota valmistavat ja vievät yhteisöön sijoittautuneille ostajille laskuttaen näitä suoraan liitteessä II luetellut yritykset (Taric-lisäkoodi 8021), joiden esittämät sitoumukset hyväksytään. 3 artikla Osapuolet, joita asia koskee voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti esittää kirjallisesti kantansa ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi 15 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan 2 ja 3 kohdan soveltamista. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta. 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Jollei asetuksen (EY) N:o 384/96 7, 9, 10 ja 14 artiklasta muuta johdu, tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan, ellei neuvosto päätä lopullisista toimenpiteistä ennen tämän ajanjakson päättymistä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 6 päivänä kesäkuuta 1997. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja (1) EYVL N:o L 56, 6.3.1996, s. 1 (2) EYVL N:o L 317, 6.12.1996, s. 1 (3) EYVL N:o C 178, 13.7.1995, s. 6 LIITE I Valmistajat "Baum-Holz" SC, PL-10-547 Olsztyn "DAST" GmbH, PL-60-682 Poznan Drew-Pol Import-Export, Mr. Wodarz Norbert, PL-46-030 Murow Eugeniusz Dziurny - Czeslaw Nowak, PL-38-313 Snietnica FPH "Tina" - E.J. Grabias, PL-40-733 Katowice Firma Produkcyjno-Handlowa, Mr. Tadeusz Fisher, PL-87-313 Maly Gleboczek Firma Produkcyjno-Uslugowo-Handlowa "Rol-Mar", Mr. Adam Piatek, PL-57-300 Klodzko Import-Export, Miroslaw Przybyiek, PL-98-363 Klonowa Internationale Paletten Company, PL-84-300 Lebork "Kross-Pol" Sp. z o o, PL-78-100 Kolobrzeg PPH "Drewnex" SA, PL-31-159 Kraków PPH "GKT" SC, PL-23-414 Majdan Nowy PPH "Pamadex" J. Szczypka, PL-43-518 Ligota PPH "Unikat", PL-23-408 Aleksandrow IV PPHU "ADAPOL" SC, PL-06-200 Wolomin Sp. "PPHU" Alwa z o o, PL-76-123 Tychowo PPHU "SMS" - St. Mrozowicz, PL-83-320 Suleczyno PTH "Mirex", PL-78-100 Kolobrzeg "PW Peteco" Sp. z o o, PL-04-330 Warszawa Parafia Rzymsko-Katolicka, M. B. Niepokalanej Dzialalnosc Gospodaroza, PL-33-300 Nowy Sacz Produkcja Palet "Andrzej Adamus", Mr. Marek Gajzler, PL-63-523 Kuznia Grabowska Produkcja, Skup Palet Drewnanych, Stanislaw Lachowicz, PL-37-536 Majdan Sieniawski 170 Przedsiebiorstwo "Amesko", Mr. Andrzej Skora, Director, PL-55-100 Trzebnica Przedsiebiorstwo Handlowe Uslugowe "Justyna", PL-66-620 Gubin Przedsiebiorstwo Handlowe-Uslugowe "Akropol", PL-30-140 Kraków Przedsiebiorstwo Handlowe Uslugowe Produkcyjne "Lech", Mr. Lech Szwec, PL-68-200 Zary Przedsiebiorstwo Obrobki Drewna "Palet-Pol" Sp. o o, Mr. Andrzej Niemiec, PL-66-311 Dabrowka WLKP Przedsiebiorstwo Produkcyjno Handlowe, Zygmunt Skibinski, ul. Kopernika 18, PL-87-820 Kowal Przedsiebiorstwo Produkcyjno Handlowe-Uslugowe, "AWA" Sp. z o o, PL-33-300 Nowy Sacz Przedsiebiorstwo Wielobranzowe, Mr. Zdzislaw Milocki, PL-14-100 Ostroda "Scan-Product-System Wood" SA, Podczerwone, PL-34-470 Czarny Dunajec SC "Cama", Mr. Dariusz Zuk, PL-21-004 Krasienin SUTR "Rol Trak", PL-59-230 Prochowice Stolarstwo Export-Import, Mr. Tadeusz Swirski, PL-57-520 Dlugopole Zdroj Torunskie Przedsiebiorstwo Przemyslu Drzewnego w Toruniu, Mr. Adam Wisniewski, PL-87-100 Torun "Transdrewneks" Sp. z o o, PL-86-317 Grudziadz-Owczarki WZPUM "Euro-Tech", Import-Export Spedycja, PL-87-111 Rakszawa Wytwazanie Skrzyn i Opakowan Drewnianych, Malgorzata i Ryszard Nowak, PL-77-207 Piaszyna Zaklad Produkcyjno Bohuszko, Mr. Ryszard Bohuszko, PL-69-220 Osno Zaklad Produkcyjno Handlowy "Maw" SC, Mr.. Andrzej Kulej, PL-58-536 Lubomierz Zaklad Uslugowo-Handlowy "Rolmex", Mr. E. Cackowski, Direktor, PL-87-600 Lipno Zaklad Wielobranzowy Produkcyjno Uslugowy, Ryszard Potoniec, PL-33-370 Muszyna Zaklad Przerobu Drewna, JZS Kawinscy, PL-78-500 Drawsko Pomorskie Zphu "Drewex", Spolka Cywilna, Ms. Agnieszka Pawlaczyk, PL-66-440 Skwierzyna LIITE II Valmistajat "Baum-Holz" SC, PL-10-547 Olsztyn Eugeniusz Dziurny - Czeslaw Nowak, PL-38-313 Snietnica FPH "Tina" - E.J. Grabias, PL-40-733 Katowice Firma "Sabelmar" - Leszek Sabela, PL-43-525 Konczyce Male Import-Export, Miroslaw Przybylek, PL-98-363 Klonowa Internationale Paletten Company, PL-84-300 Lebork "Kross-Pol" Sp. z o o, PL-78-100 Kolobrzeg PPH "Drewnex" SA, PL-31-159 Kraków PPH "GKT" SC, PL-23-414 Majdan Nowy PPH "Pamadex" J. Szcypka, PL-43-518 Ligota PPH "Unikat", PL-23-408 Aleksandrow IV PPHU "ADAPOL" SC, PL-06-200 Wolomin PPHU "Alpa" Sp. z o o, PL-76-038 Dobrzyca "PPHU" Alwa Sp. z o o, PL-76-123 Tychowo PPHU "Palimex" Sp. z o o, PL-64-140 Wloszakowice PPHU "SMS" - St. Mrozowicz, PL-83-320 Suleczyno PTH "Mirex", PL-78-100 Kolobrzeg PW "Intur-KFS" Sp. z o o, PL-88-100 Inowroclaw PW "Peteco" Sp. z o o, PL-04-330 Warszawa "Paletex" Produkcja Palet, Roman Panasiuk, PL-01-601 Warszawa Produkcja Palet "Andrzej Adamus", Mr. Marek Gajzler, PL-63-523 Kuznia Grabowska Przedsiebiorstwo Produkcyjno Handlowe, Zygmunt Skibinski, ul. Kopernika 18, PL-87-820 Kowal Przedsiebiorstwo Handlowe-Uszugowe "Akropol", PL-30-140 Kraków SUTR "Rol Trak", PL-59-230 Prochowice "Scan-Product-System Wood" SA, Podczerwone, PL-34-470 Czarny Dunajec "Transdrewneks" Sp. z o o, PL-86-317 Grudziadz-Owczarki WZPUM "Euro-Tech", Import-Export Spedycja, PL-87-111 Rakszawa ZPH "Palettenwerk" - K. Kozik, PL-34-789 Bystra Podhalanska Zakzad Przerobu Drewna, JZS Kawinscy, PL-78-500 Drawsko Pomorskie.