KOMISSION SUOSITUS (EU) 2021/1534,

annettu 16 päivänä syyskuuta 2021,

toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten suojelun, turvallisuuden ja voimaannuttamisen varmistamisesta Euroopan unionissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa määrätään, EU:n perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Tähän sisältyy tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden kunnioittaminen sekä oikeus sananvapauteen, ja se edellyttää jatkuvia toimia vapaiden, moniarvoisten ja riippumattomien tiedotusvälineiden suojelemiseksi, sillä ne ovat demokraattisten järjestelmien ja oikeusvaltion keskeinen osa.

(2) EU:n ja sen jäsenvaltioiden velvollisuus kunnioittaa tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta perustuu myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 11 artiklaan. Samassa artiklassa vahvistettu oikeus sananvapauteen sisältää mielipiteenvapauden sekä vapauden vastaanottaa ja levittää tietoja tai ajatuksia viranomaisten siihen puuttumatta ja alueellista rajoista riippumatta (1). Yhdessä nämä periaatteet ja oikeudet merkitsevät sitä, että kansalaisilla olisi oltava mahdollisuus käyttää useita tietolähteitä ja mielipiteitä, jotta he voivat muodostaa mielipiteitä, valvoa hallituksia ja saada tarvittavat tiedot voidakseen vapaasti käyttää äänioikeuttaan. Jäsenvaltioilla on velvollisuus luoda tiedotusvälineille ja toimittajille suotuisa toimintaympäristö oikeudellisin, hallinnollisin ja käytännöllisin toimenpitein (2).

(3) EU:ta pidetään laajalti yhtenä turvallisimmista paikoista toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille (3). On huolestuttava suuntaus, että toimittajiin ja muihin media-alan ammattilaisiin kohdistuvien fyysisten, oikeudellisten ja verkossa tapahtuvien uhkauksien ja hyökkäysten määrä on kasvanut viime vuosina, kuten muun muassa komission vuosien 2020 ja 2021 oikeusvaltiokertomuksissa (4) on dokumentoitu (5). Toimittajiin ja muihin media-alan ammattilaisiin kohdistuneista hyökkäyksistä, vihamielisyydestä ja häirinnästä EU:n jäsenvaltioissa tehtyjen hälytysten määrä kasvoi edelleen (6). Charlie Hebdo -viikkolehden toimitukseen tehty terroristi-isku, jossa kuoli 12 ihmistä, Ranskassa vuonna 2015 ja tutkivien journalistien murhat – Daphne Caruana Galizia vuonna 2017 Maltalla, Ján Kuciak ja hänen kihlattunsa Martina Kušnírová vuonna 2018 Slovakiassa – ovat olleet karua sanomaa siitä, että toimittajien suojelua olisi parannettava (7). Tarve varmistaa toimittajien turvallisuus kaikkialla EU:ssa on korostunut lisää, kun tutkittavana on kaksi tuoretta toimittajamurhaa: kreikkalainen Giorgios Karaivaz ja hollantilainen Peter R. de Vries vuonna 2021.

(4) Komissio esitti Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa (8) kunnianhimoisen etenemissuunnitelman vaikutusmahdollisuuksien tarjoamiseksi kansalaisille ja selviytymiskykyisempien demokratioiden rakentamiseksi kaikkialla EU:ssa. Toimintasuunnitelmassa korostetaan riippumattomien ja moniarvoisten tiedotusvälineiden tärkeää roolia sen mahdollistamisessa, että kansalaiset voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä, sekä disinformaation torjunnassa. Tätä varten Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa esitettiin joukko konkreettisia tavoitteita, joilla pyritään tukemaan ja turvaamaan tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta, mukaan lukien erityisesti tämä suositus ja komission tuleva aloite, jonka tavoitteena on strategisten häirintätarkoituksessa nostettujen kanteiden (SLAPP-kanteet) torjuminen.

(5) Suositus täydentää audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä (9) ja komission ehdotusta asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) (10), joilla pyritään suojelemaan audiovisuaalisen mediasisällön katsojia ja kaikkia digitaalisten palvelujen käyttäjiä kaikkialla EU:ssa. Se täydentää myös media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelmaa (11), joka sisältää audiovisuaali- ja media-alojen elpymistä ja muutosta tukevan etenemissuunnitelman, sekä digitaalista kompassia koskevaa tiedonantoa (12), jossa korostetaan, että eurooppalaisen lähestymistavan digitaaliseen yhteiskuntaan on perustuttava EU:n perusoikeuksien, myös sananvapauden, täysimääräiseen kunnioittamiseen. Suositus perustuu vuotuisten oikeusvaltiokertomusten havaintoihin, joissa analysoidaan oikeusvaltiotilannetta EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa erityisesti tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden osalta. Tässä suosituksessa annetaan jäsenvaltioille osoitettuja suosituksia muun muassa komission vuosien 2020 ja 2021 oikeusvaltiokertomuksissa esiin tuotujen uhkien torjumiseksi.

(6) Tämä suositus on täysin yhdenmukainen seuraavien kanssa: uhrien oikeuksia koskeva EU:n strategia 2020–2025 (13) ja sukupuolten tasa-arvoa koskeva EU:n strategia 2020–2025 (14), komission toimet tasa-arvon alalla laajemmin, erityisesti hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025 (15), EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025 (16), kotouttamista ja osallisuutta koskeva toimintasuunnitelma (17), romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys 2020–2030 (18) sekä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia (19). Suositus on myös täysin linjassa ulkoisen toiminnan poliittisten asiakirjojen kanssa, kuten ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2020–2024 (20), sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevien EU:n ihmisoikeussuuntaviivojen (21) sekä sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan EU:n toimintasuunnitelman III (22) kanssa, millä edistetään sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta. EU:n ulkoisen toiminnan vahvuus perusoikeuksien alalla perustuu tapaan, jolla EU vaalii ja vahvistaa demokraattista perustaansa unionissa.

(7) Komissio antaa toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille taloudellista tukea tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta koskevien hankkeiden kautta EU:ssa ja kolmansissa maissa. Komissio on esimerkiksi vuodesta 2014 lähtien yhteisrahoittanut tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälinettä, jossa analysoidaan tiedotusvälineiden vapauteen ja moniarvoisuuteen kohdistuvia riskejä kaikkialla Euroopassa ja raportoidaan mekanismeista, joilla turvataan sananvapaus, toimittajien turvallisuus ja toimittajien työolot. Komissio on sitoutunut jatkamaan tällaisten hankkeiden tukemista erityisesti Luova Eurooppa -ohjelmasta.

(8) Euroopan parlamentti on aktiivisesti kannattanut unionin toimien tehostamista toimittajien suojelemiseksi. Parlamentti ilmaisi 25. marraskuuta 2020 antamassaan mietinnössä (23) olevansa edelleen syvästi huolissaan tiedotusvälineiden vapauden tilasta EU:ssa, kun otetaan huomioon jatkuvat väärinkäytökset ja hyökkäykset, joita kohdistetaan toimittajiin ja muihin media-alan ammattilaisiin. Parlamentti totesi 29. huhtikuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa (24), että tutkivien toimittajien ja väärinkäytösten paljastajien (25) suojeleminen on yhteiskunnan elintärkeiden etujen mukaista, mutta korosti 24. kesäkuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa myös huoltaan toimittajiin ja muihin media-alan työntekijöihin kohdistuneista fyysisistä, psykologisista ja taloudellisista uhkista EU:ssa (26).

(9) Euroopan neuvoston journalismin suojelusta sekä toimittajien ja muiden media-alan toimijoiden turvallisuudesta vuonna 2016 antamassa suosituksessa (27), joka perustuu Euroopan ihmisoikeussopimuksen vaatimuksiin ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiaa koskevaan oikeuskäytäntöön, vahvistetaan kattavat normit tällä alalla. Suositus sisältää laaja-alaisia ohjeita ennaltaehkäisystä, suojelusta, syytteeseenpanosta ja tiedotuksen, koulutuksen ja tietoisuuden lisäämisestä. Tiedotusvälineitä ja tietoyhteiskuntaa käsittelevän Euroopan neuvoston ohjauskomitean 28. maaliskuuta 2018 hyväksymässä täytäntöönpanostrategiassa korostettiin kuitenkin, että suosituksen soveltamisessa on kiireellisesti edistyttävä (28). Journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävällä Euroopan neuvoston foorumilla (29) nähdään yhä enemmän hälytyksiä toimittajiin ja muihin media-alan ammattilaisiin kohdistuvista hyökkäyksistä tai vihamielisyydestä. Viranomaisten asiakirjojen julkisuutta koskevaan Euroopan neuvoston yleissopimukseen (30) sisältyvät normit ovat myös ratkaisevan tärkeitä sen varmistamiseksi, että toimittajilla on mahdollisimman laaja pääsy julkisiin tietoihin, jotta he voivat tehdä työtään. Tämän suosituksen tarkoituksena on tukea Euroopan neuvoston normien ja erityisesti journalismin suojelusta sekä toimittajien ja muiden media-alan toimijoiden turvallisuudesta vuonna 2016 annetun suosituksen täytäntöönpanoa.

(10) Tämän suosituksen valmistelemiseksi komissio järjesti maaliskuussa 2021 Euroopan uutismediafoorumin (31) puitteissa jäsennellyn vuoropuhelun, johon osallistui toimittajia, journalistiliittoja, medianeuvostoja, uutismediayhtiöitä, lainvalvontaviranomaisia, Euroopan parlamentin jäseniä, jäsenvaltioiden ja niiden sääntelyviranomaisten edustajia sekä kansainvälisiä järjestöjä.

(11) Tämän suosituksen avulla komissio pyrkii vahvistamaan tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta EU:ssa edistämällä jäsenvaltioiden yhteisiä ja koordinoituja toimia toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten suojelun, turvallisuuden ja voimaannuttamisen parantamiseksi. Tämä koordinoitu lähestymistapa, johon osallistuvat kaikki keskeiset sidosryhmät jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla sekä kaikki keskeiset kansalaisjärjestöt, on tarpeen sen varmistamiseksi, että toimittajat ja muut media-alan ammattilaiset voivat harjoittaa ammattiaan turvallisesti ja tehokkaasti Euroopassa.

(12) Jotta toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille voitaisiin taata suotuisa toimintaympäristö, suositus kattaa joukon kysymyksiä, jotka liittyvät sen keskeisiin näkökohtiin. Tähän sisältyvät horisontaaliset suositukset, jotka koskevat tehokkaita syytetoimia, yhteistyötä lainvalvontaviranomaisten kanssa, nopean toiminnan mekanismeja, koulutusta, tiedonsaantia ja paikkoja sekä taloudellista ja sosiaalista suojelua. Lisäksi suositus sisältää erityisiä suosituksia, jotka koskevat mielenosoituksia, verkkoturvallisuutta ja digitaalista voimaannuttamista sekä naistoimittajien, vähemmistöryhmiin kuuluvien tai tasa-arvoa käsittelevien toimittajien tilannetta.

(13) Pelottelu, fyysinen ja henkinen väkivalta, laittomat pidätykset ja mielivaltaiset pidätykset, laiton valvonta, sukupuoleen perustuva väkivalta, häirintä tai syrjivät hyökkäykset sekä verkossa että sen ulkopuolella ovat vain muutamia esimerkkejä toimittajiin ja muihin media-alan ammattilaisiin kohdistuvista uhkauksista. Viranomaisten velvollisuutena on suojella sananvapautta ja toimittajien turvallisuutta tarjoamalla asianmukainen oikeudellinen ympäristö, ottamalla toimittajiin kohdistuneet rikolliset uhkaukset vakavasti, asettamalla hyökkäysten tekijät määrätietoisesti syytteeseen ja varmistamalla asianmukainen tutkinta ja seuranta sekä tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten soveltaminen. On olennaisen tärkeää taata toimittajiin kohdistuvien rikosten tutkinnan ja syytteeseenpanon perusteellisuus, puolueettomuus, riippumattomuus, avoimuus ja oikea-aikaisuus. Tutkintatoimien tehostamiseksi jäsenvaltioiden viranomaiset voisivat harkita poliisivoimien sellaisten erityisyksikköjen perustamista, jotka tutkivat toimittajiin kohdistuvia rikoksia yhteistyössä toimittajien edustajien kanssa (32). Syyttäjävirastojen ja tuomioistuinten koordinaattorien nimittäminen ja koulutus voisi myös edistää oikeudenkäyntimenettelyjen menestymistä. Henkilökohtaisten suojelutoimenpiteiden tarjoaminen toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille, joiden turvallisuus on uhattuna, on myös tärkeää. Koska myös toimittajiin kohdistuvat rikokset voivat olla luonteeltaan kansainvälisiä, jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti olemassa olevia eurooppalaisia oikeudellisen yhteistyön puitteita ja pyydettävä tarvittaessa tukea erikoistuneilta eurooppalaisilta virastoilta, kuten Europolilta ja Eurojustilta. Europolin (33) toimivaltuuksien vahvistamista koskevan komission ehdotuksen mukaisesti Europol voi erityistapauksissa, joissa se katsoo, että rikostutkinta olisi aloitettava, pyytää jäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia aloittamaan, toteuttamaan tai koordinoimaan tutkinnan rikoksesta, joka vaikuttaa johonkin EU:n politiikkaan kuuluvaan yhteiseen etuun, vaikka rikoksella ei olisi rajat ylittävää ulottuvuutta.

(14) Toimittajien, muiden media-alan ammattilaisten ja lainvalvontaviranomaisten sujuvalla, tehokkaalla ja tarkoituksenmukaisella yhteistyöllä voitaisiin varmistaa parempi ennaltaehkäisy uhkia ja hyökkäyksiä vastaan. Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön kehykset yksittäisten toimittajien, journalistiliittojen ja lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä varten ja edistettävä aktiivisesti niiden välistä vuoropuhelua tiedotusvälineiden itsesääntelyelinten (tiedotusväline- ja lehdistöneuvostot) avustuksella (34). Yhteistyöhön voisi sisältyä lainvalvontaviranomaisista ja toimittajien edustajista koostuvien yhteisten koordinointikeskusten perustaminen (35). Yhteisten koordinointikeskusten olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä erikoistuneiden uhrien tukipalvelujen kanssa, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä rikoksen uhriksi joutuvien toimittajien turvallisuuden ja henkisen hyvinvoinnin turvaamiseksi.

(15) Lainvalvontaviranomaisista riippumattomien tuki-, yhteys- ja nopean toiminnan sekä varhaisvaroitusmekanismien perustaminen on olennainen osa fyysisten ja verkkohyökkäysten kohteeksi joutuneiden toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten tukijärjestelmää. Näiden yhteyspisteiden olisi oltava maksuttomia ja toimittajien (ja tarvittaessa heidän perheidensä) helposti käytettävissä, ja niiden olisi toimittava avoimesti. Kuten direktiivissä 2012/29/EU (36) edellytetään, jokaisella uhrilla on oikeus saada tukea ja suojelua yksilöllisten tarpeidensa mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla perustetaan ja ylläpidetään erikoistuneita tukipalveluja, erityisesti yhteyspisteitä, joissa tarjotaan yleistä neuvontaa, oikeudellista neuvontaa ja psykologista tukea sekä suojaa tai muuta asianmukaista majoitusta toimittajille ja muille tiedotusvälineiden ammattilaisille, jotka ovat joutuneet rikosten uhreiksi. Näiden yhteyspisteiden olisi toimittava myös digitaalisuojina ja tarjottava tukea digitaalisen turvallisuuden alalla, mukaan lukien mahdollisuuksien mukaan kyberturvallisuusasiantuntemuksen tarjoaminen. Niiden olisi annettava toimittajille ja uutishuoneille tukea toimittajiin kohdistuvan verkossa tapahtuvan uhkailun ja häirinnän käsittelemiseksi, mukaan lukien toimittajiin kohdistuva uhkailu ja häirintä, joka johtuu heidän sukupuolestaan, seksuaalisesta suuntautumisestaan, etnisestä tai sosiaalisesta alkuperästään tai mistä tahansa muusta perusoikeuskirjan 21 artiklassa luetellusta syystä. Nopean toiminnan ja varhaisvaroitusmekanismien tehokas toiminta edellyttää vakaata ja riittävää rahoitusta näitä tehtäviä suorittaville yksiköille (37).

(16) Kansallisella tasolla tarvitaan vankka suojatoimien järjestelmä, jotta toimittajat voivat hoitaa keskeistä tehtäväänsä tapahtumapaikoilla ja saavat pääsyn erityisesti paikkoihin ja tietolähteisiin ja voivat raportoida yleisesti kiinnostavista tapahtumista (38). Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi minimoitava akkreditoinnin tai rekisteröinnin mielivaltaisen epäämisen riski tai hankalat rekisteröinti- ja akkreditointijärjestelmät tai -menettelyt, jotka voisivat estää toimittajia ja muita media-alan ammattilaisia tekemästä työtään tehokkaasti ja samalla rajoittaa perusteettomasti, syrjivästi tai suhteettomasti journalististen palvelujen tarjoamisen vapautta. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan turvata sananvapaudelle suotuisa toimintaympäristö ja varmistaa toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten osallistuminen julkisiin keskusteluihin oikeutetuista yleistä etua koskevista asioista.

(17) Toimittajien työskentelyn edellytyksenä on, että toimittajilla on mahdollisuus tutustua asiakirjoihin ja tietoihin, mukaan lukien viralliset verkkosivustot, ja saada oikea-aikaiset vastaukset. Vaikka tiedonsaanti on taattu kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädännössä, käytännön esteitä on silti edelleen monissa tapauksissa (39). Lisäksi viimeaikaiset tapaukset hätälainsäädännöstä, jonka tarkoituksena oli torjua covid-19-pandemian aikana disinformaatiota ja joka sisälsi joissain tapauksissa luonteeltaan rikosoikeudellisia säännöksiä, vaikuttivat joissakin tapauksissa tukahduttavasti toimittajien työhön (40). Tällaiset säännökset voivat rajoittaa journalististen palvelujen tarjoamisen vapautta perusteettomasti, syrjivästi tai suhteettomasti. Komissio totesi covid-19-disinformaation torjuntaa koskevassa tiedonannossaan (41), että jos tällaisia rikoksia määritellään laissa liian väljästi ja niistä säädetään kohtuuttomia seuraamuksia, se voi vähentää lähteiden halukkuutta puhua toimittajille ja johtaa itsesensuuriin.

(18) Nykyaikaiseen toimittajien suojelua koskevaan kehykseen olisi sisällyttävä kaikkien toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten suojelun kannalta merkityksellisten toimijoiden osaamisen ja taitojen jatkuva kehittäminen (42). Lainvalvontaviranomaisten koulutustoimilla voidaan lisätä poliisin tietoisuutta ja tarkkaavaisuutta toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten turvallisuuden varmistamisessa. Oikeus- ja syyttäjäviranomaisten olisi myös saatava kohdennettua koulutusta, jonka avulla ne voivat ymmärtää paremmin esimerkiksi sananvapautta, tiedonsaantia ja toimittajien turvallisuutta koskevia kansainvälisiä normeja (43). Koulutus on yhtä tärkeää, jotta voidaan edistää tehokkaimpia tapoja ehkäistä toimittajiin kohdistuvia fyysisiä ja verkkohyökkäyksiä, ja sen olisi tarjottava osallistujille asianmukaiset välineet tällaisiin uhkiin puuttumiseksi. Toimittajien, journalistiliittojen, verkkoalustojen ja lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä olisi kannustettava. Mediayritykset voivat myös tukea toimittajia, myös niitä, jotka toimivat epätyypillisissä työsuhteissa (freelancerit, itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivat toimittajat ja muut media-alan ammattilaiset), antamalla säännöllistä koulutusta turvallisuuskysymyksistä sekä kehittämällä riskianalyysiä, toimintasuunnitelmia ja hälytysten jälkeisiä raportointijärjestelmiä. Näiden taitojen kehittäminen edellyttää erityistä ja usein kallista koulutusta, jota voivat yleensä tarjota vain suuret ja vakiintuneet uutishuoneet. Pienemmät tiedotusvälineet saattavat näin ollen tarvita taloudellista tukea tässä suhteessa. Samoin freelancerit sekä itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivat toimittajat ja muut media-alan ammattilaiset saattavat tarvita taloudellista tukea, koska heidän on usein osallistuttava koulutukseen omasta aloitteestaan. Olisi myös korostettava faktantarkistajien koulutuksen merkitystä, sillä he ovat myös tärkeä osa uutismediaympäristöä.

(19) Covid-19-pandemian taloudelliset vaikutukset ovat osoittaneet, että toimittajille on taattava turvalliset ja asianmukaiset työolot. Erityisesti freelance-toimittajat ovat joutuneet haavoittuvaan asemaan, jossa he usein menettävät tulonsa ja ovat kokonaan tai lähes vailla sosiaaliturvaa. Toimittajien suojelua koskevan kehyksen olisi sisällettävä virallinen ja tosiasiallinen sosiaalisen suojelun saatavuus kaikille toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille, myös niille, jotka toimivat epätyypillisissä työsuhteissa, 8 päivänä marraskuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti (44). Tämä ei koske ainoastaan toimeentulotukimekanismien saatavuutta vaan myös muiden sosiaalisen suojelun muotojen, kuten loma- tai vanhempaintukitoimenpiteiden, tehokasta ja syrjimätöntä saatavuutta.

(20) Tutkivilla toimittajilla on keskeinen rooli järjestäytyneen rikollisuuden, korruption ja ääriliikkeiden torjunnassa. Heidän työhönsä liittyy erityisen suuri fyysisten uhkien ja hyökkäysten riski, mikä voi johtaa kaikkein traagisimpiin murhiin, kuten Euroopassa on viime vuosina nähty. Jäsenvaltioita kehotetaan tehostamaan toimia, joilla suojellaan toimittajia ja muita media-alan ammattilaisia, jotka työskentelevät järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja korruptioon liittyvien kysymysten parissa. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä tehokkaasti kaikkia käytettävissä olevia kansainvälisen yhteistyön välineitä järjestäytyneen rikollisuuden uhreiksi joutuneita toimittajia vastaan tehtyjen rikosten nopeassa tutkinnassa, jotta varmistetaan, että syylliset saatetaan nopeasti oikeuden eteen.

(21) Toimittajiin ja muihin media-alan ammattilaisiin kohdistuu yhä enemmän hyökkäyksiä ja häirintää protestien ja mielenosoitusten aikana. Tällaisten tapahtumien aikana jotkut toimittajat saattavat altistua yksityishenkilöiden tekemille hyökkäyksille fyysisistä hyökkäyksistä, väkivallasta ja sanallisesta hyväksikäytöstä aina heidän laitteisiinsa kohdistuviin hyökkäyksiin. Joskus he saattavat olla alttiina myös lainvalvontaviranomaisten toimille, kuten mielivaltaisille pidätyksille, kuulusteluille tai suhteettomille rikossyytteille (45). Sen vuoksi tarvitaan toiminnallisia ratkaisuja ja koulutusta toimittajien turvallisuuden varmistamiseksi mielenosoitusten aikana, mahdollisesti perusteettomien tai suhteettomien toimien riskien vähentämiseksi ja lainvalvontaviranomaisten tehokkaan suojelun varmistamiseksi. Riippumattomat yhteyshenkilöt voisivat erityisesti varmistaa, että lainvalvontaviranomaiset viestivät toimittajien kanssa mielenosoitusten aikana, ja tällaiset yhteyshenkilöt voisivat toimia toimittajien ensimmäisinä yhteyspisteinä, jos he kokevat väkivaltaa tai häirintää. Tällaiset yhteyshenkilöt voisivat saada koulutusta riskinhallinta- ja lieventämistekniikoista julkisissa kokoontumisissa ja antaa alustavia neuvoja oikeussuojakeinoista, joita protestien tai mielenosoitusten aikana väkivallan uhreiksi joutuneille toimittajille on tarjolla.

(22) Digitaalisesta ja verkkoturvallisuudesta on tullut toimittajien suuri huolenaihe. Herjauskampanjat ja toimittajien mustamaalaaminen verkossa ovat yleisiä. Tilanne on erityisen huolestuttava, kun tällaisia hyökkäyksiä käynnistävät poliitikot tai vaikutusvaltaiset julkisuuden henkilöt (46). Trollien ja bottien toimittajiin kohdistamat synkronoidut hyökkäykset, sähköpostin hakkerointi, internetrajoitukset ja verkkokiusaaminen ovat esimerkkejä toimittajiin ja heidän lähteisiinsä kohdistuvista verkkohyökkäyksistä. Naispuolisten toimittajien turvallisuus on erityisen huolestuttavaa. Sen lisäksi, että toimittajiin ja muihin media-alan ammattilaisiin kohdistuu vihaan yllyttävää toimintaa (47) ja fyysisen väkivallan uhkaa verkossa, heitä voidaan myös valvoa laittomasti (48), myös poliisitutkinnan yhteydessä, mikä voi vaarantaa journalististen lähteiden suojelun. Sen vuoksi on ensiarvoisen tärkeää varmistaa mobiiliviestintälaitteiden kyberturvallisuus ja se, että toimittajiin ja muihin media-alan ammattilaisiin ei kohdistu laitonta verkossa tapahtuvaa jäljittämistä tai valvontaa, jotta toimittajien viestinnän luottamuksellisuutta voidaan suojella. Tiedotusvälineistä, verkossa tapahtuvasta lainvalvonnasta ja kyberturvallisuudesta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten olisi osallistuttava digitaalisen turvallisuuden varmistamiseen.

(23) Seuranta- tai valvontavälineiden avulla kerättyjen henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston yleistä tietosuoja-asetusta (EU) 2016/679 (49) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston lainvalvontadirektiiviä (EU) 2016/680 (50). Kansalliset tietosuojaviranomaiset ja tuomioistuimet ovat keskeisessä asemassa tehokkaan täytäntöönpanon varmistamisessa.

(24) Toimittajilla ja muilla media-alan ammattilaisilla olisi oltava digitaaliset taidot, jotta he voivat parantaa kyberuhkien sietokykyään ja vastata paremmin kyberuhkiin. Tiedotusvälineiden itsesääntelyelinten, journalistiliittojen ja toimialan edustajien sekä jäsenvaltioiden tiedotusvälineiden, verkossa tapahtuvan lainvalvonnan ja kyberturvallisuuden alan viranomaisten välistä tehokasta vuoropuhelua olisi kannustettava erityisesti digitaalisten taitojen kehittämiseksi toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten keskuudessa esimerkiksi kohdennetun koulutuksen avulla (51).

(25) Tilastot osoittavat, että naistoimittajiin kohdistuu enemmän uhkia kuin miespuolisiin toimittajiin (52) erityisesti verkossa tapahtuvan häirinnän, raiskaus- ja tappouhkausten muodossa sekä yllytyksillä vihaan sukupuolen perusteella. Nämä hyökkäykset ovat toisinaan seurausta orkestroiduista kampanjoista, joilla pyritään heikentämään naispuolisten toimittajien arvostusta tai vaientamaan heitä. Ne voivat johtaa itsesensuuriin, vetäytymiseen verkkoyhteisöistä tai jopa päätökseen vaihtaa ammattia (53). Tutkimukset osoittavat myös, että tällainen verkossa tapahtuva häirintä, uhkailu ja vihaan yllyttäminen kohdistuu suhteettomasti myös vähemmistöryhmään kuuluviin toimittajiin, joilla on maahanmuuttajatausta tai jotka raportoivat asiaan liittyvistä kysymyksistä (54). Naistoimittajat, jotka raportoivat sukupuoleen ja tasa-arvoon liittyvistä aiheista, ovat erityisen alttiita uhkille ja kostotoimille (55).

(26) Saatavilla olevat tiedot osoittavat, että sukupuoleen perustuva väkivalta on edelleen yleistä kaikkialla Euroopassa (56). Naispuolisiin toimittajiin, vähemmistöryhmiin kuuluviin toimittajiin tai tasa-arvoasioista raportoiviin toimittajiin kohdistuvasta väkivallasta raportoimisen avoimuus ja sitä koskevien yksityiskohtaisten tietojen saatavuus on kuitenkin edelleen rajallista. Jäsenvaltioiden, teollisuuden, kansalaisyhteiskunnan ja tutkijoiden olisi tehtävä yhteistyötä saadakseen enemmän tietoa tällaisesta väkivallasta. Tämä voitaisiin saavuttaa myös kannustamalla kansallisia tasa-arvoelimiä raportoimaan säännöllisesti tällaisten toimittajien tilanteesta.

(27) Naiset ovat edelleen aliedustettuina media-alan johtotehtävissä ja ylimmissä johtotehtävissä sekä päätoimittajien tehtävissä (57). Uutishuoneissa voi lisäksi esiintyä syrjintää naispuolisia toimittajia, vähemmistöryhmiin kuuluvia toimittajia tai tasa-arvokysymyksiä käsitteleviä toimittajia kohtaan. Sen vuoksi tarvitaan toimenpiteitä, joilla parannetaan tasa-arvoa ja osallisuutta media-alalla ja varmistetaan yhtäläiset työmahdollisuudet sekä turvallinen ja osallistava työympäristö (58). Jäsenvaltioiden, toimittajien ja tiedotusvälineiden itsesääntelyelinten edustajien välillä käytävällä säännöllisellä vuoropuhelulla sekä työehtosopimuksilla on myös tärkeä rooli kaikenlaisen väkivallan, häirinnän ja syrjinnän torjumisessa media-alalla.

(28) Tässä suosituksessa tunnustetaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja uutisjärjestöjen tärkeä rooli torjuttaessa verkossa ja sen ulkopuolella tapahtuvaa häirintää, uhkailua ja yllyttämistä vihaan sekä naistoimittajien, vähemmistöryhmiin kuuluvien toimittajien tai tasa-arvokysymyksistä raportoivien toimittajien syrjintää. On tärkeää tukea kansalaisyhteiskunnan järjestöjen aloitteita tietoisuuden lisäämiseksi ja näiden toimittajien tukemiseksi ja voimaannuttamiseksi. Sama koskee aloitteita, joilla edistetään tiedon ja parhaiden käytäntöjen jakamista uutisjärjestöjen kesken.

(29) Komissio käy säännöllistä vuoropuhelua jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa asiaankuuluvilla foorumeilla, erityisesti Euroopan uutismediafoorumilla, ja seuraa tiiviisti kaikkia toimia, joita jäsenvaltiot toteuttavat tämän suosituksen antamisen jälkeen. Oikeusvaltiota käsittelevien yhteyspisteiden verkosto voisi myös keskustella toimittajien turvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä osana laajempaa oikeusvaltiokontekstia. Jäsenvaltioiden olisi viimeistään 18 kuukauden kuluttua suosituksen antamisesta ja sen jälkeen pyynnöstä toimitettava komissiolle kaikki asiaankuuluvat tiedot, joita niiden voidaan kohtuudella odottaa toimittavan, jotta komissio voi valvoa noudattamista. Komissio aikoo suorittaa arviointeja, joissa arvioidaan, miten jäsenvaltiot ovat panneet tämän suosituksen täytäntöön, ja kehittää keskeisiä tulosindikaattoreita, jotka liittyvät esimerkiksi seuraaviin: hälytykset journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävällä Euroopan neuvoston foorumilla miten tällaiset hälytykset on käsitelty toimittajiin kohdistuneita rikoksia koskevat ratkaisemattomat ja ratkaistut oikeuskäsittelyt asiaankuuluvien EU:n elinten osallistuminen näihin menettelyihin sekä jäsenvaltioiden toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten tukemiseksi toteuttamien hankkeiden ja toimien tuloksellisuus. Kerättyjen tietojen ja kaikkien muiden saatavilla olevien tietojen (59) perusteella komissio arvioi tämän suosituksen vaikutuksia ja määrittää, tarvitaanko lisätoimenpiteitä toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten suojelun, turvallisuuden ja voimaannuttamisen varmistamiseksi.

(30) Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Ehdokasmaita ja mahdollisia EU:n jäsenehdokkaita sekä EU:n naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvia maita kannustetaan myös noudattamaan tätä suositusta.

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

SUOSITUKSEN TARKOITUS

(1) Tässä suosituksessa annetaan jäsenvaltioille ohjeita tehokkaiden, asianmukaisten ja oikeasuhteisten toimenpiteiden toteuttamiseksi toimittajien suojelun, turvallisuuden ja voimaannuttamisen varmistamiseksi noudattaen täysimääräisesti EU:n perusoikeuskirjaa, erityisesti tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden periaatteita, oikeutta sananvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen, oikeutta henkilökohtaiseen koskemattomuuteen, oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen, oikeutta syrjimättömyyteen sekä muita sovellettavia EU:n oikeuden säännöksiä, kansainvälisiä normeja ja jäsenvaltioiden yhteisiä valtiosääntöperinteitä.

(2) Tämä suositus perustuu nykyisillä poliittisilla toimilla ja tukitoimilla – kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla – saavutettuun edistykseen ja vahvistaa sitä toimittajien suojelun, turvallisuuden ja voimaannuttamisen takaamiseksi sekä tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden edistämiseksi ja turvaamiseksi.

(3) Tämä suositus ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin toteuttaa toimenpiteitä toimittajien turvallisuuden parantamiseksi kansallisten oikeusjärjestelmien, ammatillisten standardien, ohjeiden ja protokollien mukaisesti.

YLEISET SUOSITUKSET TOIMITTAJIEN SUOJELUN, TURVALLISUUDEN JA VOIMAANNUTTAMISEN VARMISTAMISEKSI KAIKKIALLA EU:SSA

Rikosten tehokas ja puolueeton tutkinta ja syytteeseenpano

(4) Jäsenvaltioiden olisi tutkittava kaikki toimittajiin kohdistuvat rikokset sekä nostettava niistä syytteitä riippumatta siitä, tapahtuvatko ne verkossa vai verkon ulkopuolella, puolueettomasti, riippumattomasti, tehokkaasti, avoimesti ja oikea-aikaisesti ja hyödynnettävä täysimääräisesti voimassa olevaa kansallista ja unionin lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa perusoikeuksien suojelu ja oikeuden nopea toteutuminen erityistapauksissa ja estää toimittajiin kohdistuviin hyökkäyksiin liittyvän rankaisemattomuuden kulttuurin syntyminen.

(5) Jäsenvaltioita kannustetaan tekemään yhteistyötä ja jakamaan tietoja, asiantuntemusta ja parhaita käytäntöjä muiden jäsenvaltioiden ja tarvittaessa kansainvälisten instituutioiden kanssa toimittajien turvallisuuteen liittyvissä tapauksissa. Jäsenvaltioita kannustetaan tarvittaessa ottamaan toimivaltaiset eurooppalaiset viranomaiset, kuten Europol ja Eurojust, mukaan toimittajiin kohdistuvien rikosten ratkaisemiseen.

Lainvalvontaviranomaisten, toimittajien ja journalistiliittojen välinen yhteistyö

(6) Jäsenvaltioiden olisi perustettava poliisivoimien ja turvallisuuspalvelujen, oikeuslaitoksen, paikallisviranomaisten ja tiedotusvälineiden edustajien, mukaan lukien journalistiliitot ja ammattiliitot sekä tiedotusvälineiden itsesääntelyelimet, välisiä koordinointikeskuksia ja/tai yhteistyöpöytäkirjoja. Jäsenvaltioita kannustetaan edistämään lainvalvontaviranomaisten ja toimittajien välistä jatkuvaa vuoropuhelua tavoista, joilla voidaan ehkäistä toimittajiin kohdistuvia uhkia ja hyökkäyksiä ja puuttua niihin, siten, että tiedotusvälineiden itsesääntelyelimet osallistuvat keskusteluun. Jäsenvaltioita kannustetaan jakamaan tällaisia koordinointi- ja yhteistyötoimenpiteitä koskevia parhaita käytäntöjä.

(7) Jäsenvaltioiden olisi tarjottava oikea-aikaista ja tehokasta henkilökohtaista suojelua toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille, joiden turvallisuus on vaarassa heidän työhönsä liittyvän uskottavan fyysisen hyökkäyksen riskin takia. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti nopeasti tarjottava henkilökohtaista suojelua tutkiville journalisteille ja korruptiota, järjestäytynyttä rikollisuutta tai terrorismia käsitteleville toimittajille, jotka ovat ilmoittaneet poliisille uhkailuista. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä naispuolisten toimittajien ja vähemmistöryhmiin kuuluvien toimittajien henkilökohtaiseen suojeluun, mukaan lukien suojelumääräysten käyttö. Myös toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten lähisukulaisia varten olisi harkittava huolellisesti erityisiä suojelutoimenpiteitä.

Riippumattomat avustus- ja tukimekanismit

(8) Jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä toimittajien edustajien kanssa tuettava sellaisten asiantuntijapalvelujen – nopean toiminnan mekanismien – perustamista, jotka tarjoavat oikeudellista neuvontaa, psykologista tukea ja suojaa uhkausten kohteeksi joutuville toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille. Näiden erikoistuneiden tukipalvelujen olisi toimittava myös yhteyspisteinä ja hätäapuna.

(9) Yhteyspisteiden olisi myös annettava toimittajille ja uutishuoneille asianmukaista tukea toimittajiin kohdistuvan verkossa tapahtuvan uhkailun ja häirinnän käsittelemiseksi, mukaan lukien toimittajiin kohdistuva uhkailu ja häirintä, joka johtuu heidän sukupuolestaan, seksuaalisesta suuntautumisestaan, etnisestä tai sosiaalisesta alkuperästään tai mistä tahansa muusta perusoikeuskirjan 21 artiklassa luetellusta syystä.

(10) Tällaisten asiantuntijapalvelujen olisi oltava maksuttomia ja täysin riippumattomia lainvalvontaviranomaisista. Jäsenvaltioiden olisi tiedotettava toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille käytettävissä olevista yhteyspisteistä ja tukipalveluista. Jäsenvaltioita kannustetaan perustamaan erityisiä verkkosivustoja, joissa ne esitellään yksinkertaisella ja käyttäjäystävällisellä tavalla. Yhteyspisteiden ja tukipalvelujen olisi oltava esteettömiä vammaisten henkilöiden kannalta. Jäsenvaltioiden olisi helpotettava näiden yhteyspisteiden välistä yhteistyötä sekä kansallisella että EU:n tasolla.

Pääsy paikkoihin ja tietolähteisiin

(11) Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että viranomaiset ja elimet luovat avoimet, oikeudenmukaiset ja syrjimättömät ehdot ja menettelyt toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille, jotta he voivat osallistua lehdistötilaisuuksiin ja vastaaviin tapahtumiin ja esittää niissä kysymyksiä ja jotta he voivat tutustua viranomaisten ja elinten hallussa oleviin asiakirjoihin ja muihin tietoihin, myös digitaalisin keinoin. Julkisilla laitoksilla olisi oltava selkeästi tunnistettavissa olevat yhteyspisteet helposti saatavilla olevassa sähköisessä muodossa oleviin asiakirjoihin tutustumista varten.

(12) Kaikkia jäsenvaltioita kannustetaan liittymään viranomaisten asiakirjojen julkisuutta koskevaan Euroopan neuvoston yleissopimukseen ja panemaan täytäntöön sen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaiset vaatimukset. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti varmistettava, että asiakirjoihin tutustumista koskevat kansalliset hallinnolliset menettelyt eivät ole raskaita ja että tiedonsaantipyynnöt käsitellään ilman tarpeetonta viivytystä parhaiden hallinnollisten standardien mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että päätökset, joilla evätään oikeus tutustua asiakirjoihin tai tietoihin, ovat asianmukaisesti perusteltuja. Kansallisten tuomioistuinten päätökset, jotka liittyvät tiedonsaantiin, on pantava nopeasti täytäntöön.

(13) Jäsenvaltioiden olisi käytettävä akkreditointimenettelyjä vain tilanteissa, joissa on todellinen ja perusteltu tarve rajoittaa tiettyyn viralliseen tapahtumaan osallistuvien toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten määrää. Jäsenvaltioiden olisi soveltuvin osin varmistettava, että niiden viranomaiset tarjoavat selkeät, avoimet ja syrjimättömät akkreditointimenettelyt kaikille asianomaisille henkilöille ja organisaatioille, myös toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että toimittajilta ja muilta media-alan ammattilaisilta ei evätä akkreditointia pelkästään heidän ammatillisen taustansa perusteella.

(14) Jäsenvaltioiden ei pitäisi asettaa tiukkoja muotovaatimuksia lehdistökorttien ja muiden toimittajien ammatillisen aseman vahvistamiseen käytettävien asiakirjojen osalta. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden lainvalvontaviranomaiset ja julkishallinnon edustajat ovat tietoisia kaikentyyppisistä toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten akkreditointimenettelyistä, jotta voidaan minimoida riski, että heiltä evätään tunnustaminen.

Koulutus

(15) Jäsenvaltioita kannustetaan edistämään osaamisen ja taitojen jatkuvaa kehittämistä kaikissa toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten suojelun kannalta merkityksellisissä ammateissa. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti kehitettävä ja tarjottava koulutusmoduuleja lainvalvontaviranomaisille, tuomareille ja syyttäjille sekä kaikille digitaalisen turvallisuuden alalla toimiville asiaankuuluville viranomaisille.

(16) Jäsenvaltioiden olisi tuettava tiedotusvälineiden itsesääntelyelimiä, journalistiliittoja ja toimialan edustajia niiden koulutustoimissa, erityisesti toimittajiin ja muihin media-alan ammattilaisiin kohdistuvan väkivallan ja häirinnän ehkäisemistä ja torjumista koskevien koulutusmoduulien järjestämisessä, ja erityisesti sellaisten koulutusmoduulien järjestämisessä, jotka on suunnattu naispuolisille toimittajille, vähemmistöryhmiin kuuluville toimittajille ja tasa-arvokysymyksistä raportoiville. Tällaisia koulutusmoduuleja olisi suositeltava uutishuoneiden johtajille, jotta he saisivat taitoja ehkäistä ja torjua tehokkaasti häirintää, uhkailua ja väkivaltaa, myös työpaikalla, ja tukea uhreja.

(17) Jäsenvaltioita kannustetaan edistämään ja tukemaan sitä, että mediayritykset tarjoavat omaa räätälöityä koulutusta toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille, myös niille, jotka ovat epätyypillisessä työsuhteessa, erityisesti tarvittavista menettelyistä fyysisten ja verkossa tapahtuvien hätätilanteiden hallitsemiseksi. Tähän voisi sisältyä toimittajia ja muita media-alan ammattilaisia koskevat sisäiset riskianalyysit ja turvallisuusprotokollat. Tällaisilla protokollilla olisi erityisesti annettava toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille selkeät ohjeet, joita he voivat noudattaa kriittisissä tilanteissa. Turvallisuusprotokollien olisi oltava vammaisia osallistavia, ja koulutuksen olisi oltava vammaisten toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten saatavilla.

Taloudellinen ja sosiaalinen suojelu

(18) Jäsenvaltioiden olisi edistettävä suotuisan työympäristön luomista toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille, myös niille, jotka ovat epätyypillisessä työsuhteessa, varmistamalla, että käytettävissä on virallisia ja tehokkaita sosiaalisen suojelun toimenpiteitä ja muita käytännön tukitoimenpiteitä. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti jatkuvasti pyrittävä parantamaan heidän mahdollisuuksiaan saada sosiaalista suojelua työttömyyden, sairauden, työkyvyttömyyden, invaliditeetin ja ammatillisten riskien varalta sekä eläkejärjestelmien saatavuutta. Tällaisia mahdollisuuksia olisi parannettava varmistamalla työntekijöiden pakollinen osallistuminen työsuhteen tyypistä riippumatta ja ainakin itsenäisten ammatinharjoittajien vapaaehtoinen osallistuminen.

ERITYISSUOSITUKSET TOIMITTAJIEN SUOJELUSTA JA TURVALLISUUDESTA PROTESTIEN JA MIELENOSOITUSTEN AIKANA

Toimittajien rooli protestien ja mielenosoitusten aikana

(19) Jäsenvaltioiden olisi tunnustettava toimittajien rooli julkisissa kokoontumisissa, protesteissa ja mielenosoituksissa tiedotettaessa yleisölle tällaisista tapahtumista ja varmistettava, että toimittajat ja muut media-alan ammattilaiset voivat toimia turvallisesti ja rajoituksetta tällaisten tapahtumien aikana. Jäsenvaltioiden olisi tarjottava säännöllistä koulutusta lainvalvontaviranomaisille, jotta ne voivat parantaa valmiuksiaan taata yleinen turvallisuus ja suojella samalla toimittajia ja olla estämättä heidän raportointikykyään.

Vakiotoimintamenettelyt ja riskinhallintastrategiat

(20) Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä lainvalvontaviranomaistensa kanssa tehokkaiden vakiotoimintamenettelyjen tai riskinhallintastrategioiden laatimiseksi protesteista ja mielenosoituksista uutisoivien toimittajien suojelemiseksi. Toimittajien edustajia, tiedotusvälineiden itsesääntelyelimiä ja kansalaisyhteiskunnan edustajia, joilla on asiaankuuluvaa asiantuntemusta, olisi kuultava riskialojen määrittämiseksi, mukaan lukien ne, jotka liittyvät mahdolliseen konfliktiin toimittajien raportointitoiminnan ja lainvalvontaviranomaisten työn välillä.

Toimittajien ja lainvalvontaviranomaisten välinen viestintä ennen protesteja ja mielenosoituksia ja niiden aikana

(21) Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä varmistamaan tehokas viestintä toimittajien ja lainvalvontaviranomaisten välillä protestien ja mielenosoitusten aikana. Tätä varten jäsenvaltioita kannustetaan nimeämään yhteyshenkilöitä, joiden tehtävänä on varmistaa, että lainvalvontaviranomaiset tiedottavat toimittajille selkeästi julkisissa kokoontumisissa toteutettavista turvallisuustoimenpiteistä. Tällaisten yhteyshenkilöiden olisi mahdollisuuksien mukaan tiedotettava toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille mahdollisista riskeistä ennen suunniteltuja protesteja tai mielenosoituksia.

Toimittajien visuaalisen tunnistamisen menetelmät protestien ja mielenosoitusten aikana

(22) Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä toimittajien edustajien ja tiedotusvälineiden itsesääntelyelinten kanssa tehokkaiden ja asianmukaisten menetelmien kehittämiseksi toimittajien tunnistamiseksi protestien ja mielenosoitusten aikana. Tähän voisi sisältyä sopiminen visuaalisen tunnistamisen muodoista, joilla erotellaan tällaisista kokoontumisista raportoivat toimittajat ja muut media-alan ammattilaiset muista osallistujista, sikäli kuin tunnistaminen ei vaaranna toimittajia enempää tai haittaa heidän työtään.

Säännöllinen vuoropuhelu ja raportointi

(23) Jäsenvaltioiden olisi kannustettava lainvalvontaviranomaisten ja journalistiliittojen jatkuvaa ja säännöllistä näkemystenvaihtoa sen varmistamiseksi, että lainvalvontaviranomaisten toteuttamat suojelutoimenpiteet ovat tehokkaita eivätkä kohtuuttomasti estä toimittajien / muiden media-alan ammattilaisten raportointia protesteista tai mielenosoituksista. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava lainvalvontaviranomaisiaan laatimaan kansallisella tasolla julkaistavia kertomuksia erityistoimista, joita on toteutettu toimittajien turvallisuuden parantamiseksi protestien ja mielenosoitusten aikana.

ERITYISSUOSITUKSET VERKKOTURVALLISUUDEN VARMISTAMISESTA JA DIGITAALISESTA VOIMAANNUTTAMISESTA

Yhteistyö viranomaisten ja toimialan kanssa

(24) Jäsenvaltioiden olisi säädettävä, että kansalliset sääntelyviranomaiset ja tiedotusvälineiden sääntelyviranomaiset tai -elimet ja muut toimivaltaiset sääntelyviranomaiset tai -elimet, jotka vastaavat verkossa tapahtuvasta lainvalvonnasta ja kyberturvallisuudesta, perustavat erityisiä työryhmiä, jotka ovat erikoistuneet keräämään tietoja ja parhaita käytäntöjä, jotka liittyvät toimittajiin kohdistuvien verkossa tapahtuvien hyökkäysten ja uhkausten ehkäisemiseen. Jäsenvaltioiden olisi säädettävä, että tällaiset viranomaiset raportoivat havainnoistaan säännöllisesti ja arvioivat niiden kansallisten toimenpiteiden tehokkuutta, joilla pyritään torjumaan toimittajiin kohdistuvia kyberhyökkäyksiä. Kertomuksissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota naistoimittajien, vähemmistöryhmiin kuuluvien toimittajien ja tasa-arvokysymyksistä raportoivien toimittajien tilanteeseen, ja niihin olisi sisällytettävä sukupuolen mukaan eriteltyjä tilastoja, jos sellaisia on saatavilla. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä säännöllistä vuoropuhelua tällaisten viranomaisten ja tiedotusvälineiden itsesääntelyelinten, journalistiliittojen sekä toimialan ja kansalaisyhteiskunnan edustajien välillä erityisesti kybertietoisuuden ja digitaalisten taitojen edistämiseksi toimittajien keskuudessa, jotta nämä voivat toteuttaa itsesuojelutoimenpiteitä.

Yhteistyö verkkoalustojen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa

(25) Jäsenvaltioita kannustetaan edistämään yhteistyötä sellaisten verkkoalustojen ja niiden alueella toimivien organisaatioiden tai elinten välillä, joilla on erityistä asiantuntemusta toimittajiin kohdistuvien uhkausten, häirinnän ja vihaan yllyttämisen torjunnassa, esimerkiksi kannustamalla heitä mahdollisesti toimimaan luotettavina ilmoittajina. Jäsenvaltioiden olisi tiiviissä yhteistyössä verkkoalustojen kanssa edistettävä digitaalista ympäristöä, joka estää verkkopalvelujen käytön toimittajiin kohdistuviin hyökkäyksiin, erityisesti kehittämällä strategioita orkestroituihin iskuihin puuttumiseksi. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava verkkopalvelujen tarjoajia lisäämään avoimuutta kaikkien niiden toimenpiteiden osalta, joita ne ottavat käyttöön vastatakseen toimittajiin kohdistuviin erityisiin uhkiin.

Suoja verkkovalvonnalta

(26) Jäsenvaltioiden olisi varmistettava viestinnän luottamuksellisuutta ja yksityisyyden suojaa verkossa koskevien eurooppalaisten ja kansallisten oikeudellisten kehysten täysimääräinen täytäntöönpano sen varmistamiseksi, että toimittajiin ja muihin media-alan ammattilaisiin ei kohdistu laitonta verkossa tapahtuvaa seurantaa tai valvontaa. Jäsenvaltioiden tietoturvaloukkauksiin reagoivien yksiköiden tai muiden toimivaltaisten viranomaisten tai elinten olisi laadittava ja levitettävä kyberhygieniaa koskevia ohjeita toimittajille. Niiden olisi pyynnöstä autettava toimittajia, jotka pyrkivät määrittämään, ovatko heidän laitteensa tai verkkotilinsä vaarantuneet, saamaan hyvämaineisten kyberturvallisuuden alan rikosteknisten tutkijoiden palveluja.

ERITYISSUOSITUKSET NAISTOIMITTAJIEN, VÄHEMMISTÖRYHMIIN KUULUVIEN TOIMITTAJIEN JA TASA-ARVOSTA RAPORTOIVIEN TOIMITTAJIEN VOIMAANNUTTAMISEKSI JA SUOJELEMISEKSI

Naispuolisten toimittajien, vähemmistöryhmiin kuuluvien ja tasa-arvokysymyksistä raportoivien toimittajien vaikutusmahdollisuuksien lisääminen

(27) Jäsenvaltioiden olisi tuettava hankkeita tai aloitteita, joiden tarkoituksena on lisätä naispuolisten toimittajien, vähemmistöryhmiin kuuluvien toimittajien ja tasa-arvokysymyksistä raportoivien toimittajien vaikutusmahdollisuuksia. Tällaisia aloitteita kehittäessään jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan asianmukaisesti huomioon kansalaisyhteiskunnan, tiedeyhteisön, tiedotusvälineiden ja media-alan näkökannat.

Avoimuus ja raportointi

(28) Jäsenvaltioita kannustetaan toteuttamaan toimenpiteitä, joilla parannetaan avoimuutta raportoinnissa ja tiedonkeruussa naispuolisiin toimittajiin, vähemmistöryhmiin kuuluviin toimittajiin ja tasa-arvokysymyksiä käsitteleviin toimittajiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja syrjinnästä. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava kansallisia tasa-arvoelimiään esittämään säännöllisesti raportteja tällaisten toimittajien tilanteesta.

Tasa-arvo ja osallisuus media-alalla

(29) Jäsenvaltioiden olisi edistettävä ja tuettava toimia, joilla edistetään tasa-arvoa ja osallisuutta media-alalla ja uutishuoneissa. Tätä varten niiden olisi pyrittävä jatkuvasti varmistamaan, että naispuolisilla toimittajilla, vähemmistöryhmiin kuuluvilla toimittajilla ja tasa-arvokysymyksistä raportoivilla on yhtäläiset työmahdollisuudet ja että he voivat työskennellä turvallisessa ja osallistavassa ympäristössä.

(30) Jäsenvaltioiden olisi käytävä säännöllistä vuoropuhelua toimittajien ja tiedotusvälineiden itsesääntelyelinten edustajien kanssa tasa-arvon ja osallisuuden edistämiseksi uutishuoneissa ja tiedotusvälineiden johtoasemissa. Tällaisissa vuoropuheluissa olisi keskityttävä tukimekanismeihin, jotka on suunnattu naispuolisille toimittajille, vähemmistöryhmiin kuuluville toimittajille ja tasa-arvokysymyksistä raportoiville toimittajille, jotka saattavat joutua kaikenlaisen häirinnän ja väkivallan kohteeksi. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä työehtosopimuksia, joilla pyritään puuttumaan näihin kysymyksiin.

Valistuskampanjat ja tiedottaminen

(31) Jäsenvaltioita kannustetaan tukemaan aloitteita, myös kansalaisjärjestöjen aloitteita, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta ja järjestämään kampanjoita naispuolisiin toimittajiin, vähemmistöryhmiin kuuluviin toimittajiin ja tasa-arvokysymyksistä raportoiviin naisiin kohdistuvan väkivallan ja häirinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, sekä antamaan tietoa siitä, miten apua ja tukea voidaan hakea. Jäsenvaltioita kannustetaan myös tukemaan aloitteita, joilla pyritään vaihtamaan parhaita käytäntöjä uutismediaorganisaatioiden välillä tehokkaan tasa-arvopolitiikan kehittämiseksi.

TIETOJEN ANTAMINEN, RAPORTOINTI JA SEURANTA

(32) Jotta tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi toteutettuja toimenpiteitä ja toimia voitaisiin seurata, jäsenvaltioiden olisi – 18 kuukauden kuluttua sen hyväksymisestä ja sen jälkeen pyynnöstä – toimitettava komissiolle kaikki kyseisiin toimenpiteisiin ja toimiin liittyvät merkitykselliset tiedot. Tätä varten niiden olisi säännöllisesti kerättävä ajantasaista ja johdonmukaista tietoa ja kehitettävä tarvittaessa raportointivälineitä vertailukelpoisten tietojen saamiseksi. Tietoja olisi kerättävä ainoastaan analyysitarkoituksia varten.

(33) Komissio käy jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa keskusteluja suosituksen täytäntöönpanemiseksi toteutetuista toimenpiteistä ja toimista asiaankuuluvilla foorumeilla, erityisesti Euroopan uutismediafoorumissa. Komissio tekee myös arviointeja, joissa arvioidaan tämän suosituksen täytäntöönpanon edistymistä keskeisten tulosindikaattoreiden perusteella ja joissa otetaan huomioon komission vuotuisten oikeusvaltiokertomusten havainnot.

OSOITUS

Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 16 päivänä syyskuuta 2021. Komission puolesta Thierry BRETON Komission jäsen

(1) Tämä vapaus on kirjattu myös Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklaan, kuten Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on tulkinnut.

(2) Perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltioiden on kunnioitettava ja edistettävä perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia ja periaatteita pannessaan täytäntöön EU:n oikeutta.

(3) Lehdistönvapausindeksi 2020.

(4) COM(2020) 580 final, 30.9.2020, COM(2021) 700 final, 20.7.2021.

(5) Kuten myös vuosien 2020 ja 2021 tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen raportissa vahvistetaan. Katso: https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/

(6) Euroopan neuvoston foorumi journalismin suojelun ja toimittajien turvallisuuden edistämiseksi.

(7) Surmattujen toimittajien seurantakeskus Unescossa.

(8) COM(2020) 790 final, 3.12.2020.

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/1808, annettu 14 päivänä marraskuuta 2018, audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) muuttamisesta vaihtuvien markkinarealiteettien vuoksi (EUVL L 303, 28.11.2018, s. 69).

(10) COM(2020) 825 final, 15.12.2020.

(11) COM(2020) 784 final, 3.12.2020.

(12) COM(2021) 118 final, 9.3.2021. Tiedonannossa todetaan myös, että työvoiman uudet digitaalialan erityistaidot ovat perusedellytys aktiiviselle osallistumiselle digitaaliseen vuosikymmeneen.

(13) COM(2020) 258 final, 24.6.2020.

(14) COM(2020) 152 final, 5.3.2020.

(15) COM(2020) 698 final, 12.11.2020.

(16) COM(2020) 565 final, 18.9.2020.

(17) COM(2020) 758 final, 24.11.2020.

(18) COM(2020) 620 final, 7.10.2020.

(19) COM(2021) 101 final, 3.3.2021.

(20) Neuvoston päätelmät vuonna 2020 ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta 2020–2024, https://www.consilium.europa.eu/media/46838/st12848-en20.pdf

(21) Neuvoston vuoden 2014 sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat ihmisoikeussuuntaviivat, https://www.consilium.europa.eu/media/28348/142549.pdf

(22) JOIN(2020) 17 final, 25.11.2020.

(23) PE652.307v02-00.

(24) P9_TA(2021)0148.

(25) On huomattava, että unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta 23 päivänä lokakuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937 (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17) hyväksyttiin 23 päivänä lokakuuta 2019 ja se tuli voimaan 16 päivänä joulukuuta 2019. Jäsenvaltioiden on saatettava se osaksi kansallista lainsäädäntöään 17 päivään joulukuuta 2021 mennessä. Direktiivissä säädetään kaikkialla EU:ssa yhteisistä suojeluvaatimuksista väärinkäytösten paljastajille, jotka ilmoittavat EU:n lainsäädännön rikkomisesta työnantajalleen.

(26) P9_TA(2021)0313.

(27) CM/Rec(2016) 4.

(28) Journalismin suojelusta sekä toimittajien ja muiden media-alan toimijoiden turvallisuudesta annetun suosituksen CM/Rec(2016) 4 täytäntöönpano-opas.

(29) https://www.coe.int/en/web/media-freedom. Jäsenvaltioiden alhainen vastausaste osoittaa, että lisätoimia tarvitaan.

(30) Euroopan neuvoston yleissopimus viranomaisten asiakirjojen julkisuudesta, https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/205

(31) Komissio perusti media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelman puitteissa Euroopan uutismediafoorumin, jonka tarkoituksena on vahvistaa yhteistyötä sidosryhmien kanssa mediaan liittyvissä kysymyksissä.

(32) Unesco/IAP, Guidelines for Prosecutors on Crimes against Journalists.

(33) COM(2020) 796 final, 9.12.2020.

(34) Esimerkiksi Press Freedom Police Codex.

(35) Esimerkiksi PersVeilig-protokolla Alankomaissa ja koordinointikeskus Italiassa, joka käsittelee toimittajiin kohdistuvia pelottelutoimia.

(36) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/29/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57).

(37) EU:n tasolla komissio tukee Euroopan laajuista nopean toiminnan mekanismia lehdistön ja tiedotusvälineiden vapauden loukkauksien varalta erityisellä pilottihankkeella, https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/pilot-project-europe-wide-response-mechanism-violation-press-and-media-freedom

(38) Venice Commission and OSCE / ODIHR Guidelines on Freedom of Peaceful Assembly.

(39) Vuoden 2021 oikeusvaltiokertomus. Erityisesti tietosuojasääntöjä voidaan käyttää tekosyynä tiedonsaannin rajoittamiselle tietyissä jäsenvaltioissa.

(40) IPI COVID-19 Press Freedom Tracker.

(41) JOIN(2020) 8 final, 10.6.2020.

(42) Jäsenvaltiot voisivat hakea näiden koulutusmoduulien saamista kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston tai Unescon tarjoamien koulutustarjousten yhteydessä. Jäsenvaltioiden, jotka päättävät kehittää omia koulutusmoduulejaan, on varmistettava, että sisältö on eurooppalaisten standardien mukainen, myös hyödyntämällä kansainvälisten järjestöjen tarjoamia koulutusmoduuleja.

(43) Esimerkiksi Unescon tuomareille ja oikeusalan toimijoille tarkoitettu avoin massakurssi verkossa sananvapautta ja toimittajien turvallisuutta koskevista kansainvälisistä normeista.

(44) Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta, 2019/C 387/01 (EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1).

(45) ”Wanted! Real action for media freedom in Europe”, kumppaniorganisaatioiden Euroopan neuvoston journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävälle foorumille antama vuosikertomus 2021.

(46) Vuoden 2021 oikeusvaltiokertomus.

(47) Verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi komissio sopi toukokuussa 2016 suurten verkkoalustojen kanssa käytännesäännöistä verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen torjumiseksi. Komissio pyrkii myös laajentamaan EU:n rikosten luetteloa siten, että se kattaa myös vihapuheen ja viharikokset.

(48) https://forbiddenstories.org/fr/case/le-pegasus-project/

(49) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(50) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89).

(51) Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman mukaisesti komissio sitoutui myös edistämään kestävää rahoitusta hankkeille, joissa keskitytään oikeudelliseen ja käytännön apuun toimittajille EU:ssa ja muualla, mukaan lukien turvallisuus- ja kyberturvallisuuskoulutus toimittajille ja diplomaattinen tuki.

(52) Esimerkiksi kumppaniorganisaatioiden Euroopan neuvoston journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävälle foorumille antama vuosikertomus (2021), https://rm.coe.int/final-version-annual-report-2021-en-wanted-real-action-for-media-freed/1680a2440e; Online violence against women journalists: a global snapshot of incidence and impacts, Unesco (2020), https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000375136; Resource Guide on the Safety of Female Journalists Online, Etyj (2020), https://www.osce.org/representative-on-freedom-of-media/468861

(53) ICFJ:n ja Unescon maailmanlaajuinen tutkimus: ”Online violence Again against Women Journalists” ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen raportti 2021, ks. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/

(54) IPI, Newsroom Best Practices for Addressing Online Violence against Journalists.

(55) Unesco The Chilling global trends in online violence against women journalists.

(56) Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Naisiin kohdistuva väkivalta: EU:n laajuinen tutkimus, 2014. Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Crime, safety and victims’ rights, 2021.

(57) Sekä vuosien 2020 että 2021 tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen sosiaalista osallisuutta koskevassa indikaattorissa raportoidaan suurista riskeistä, jotka liittyvät naisten mahdollisuuksiin käyttää tiedotusvälineitä.

(58) Unescon tulevat suuntaviivat ja suositukset uutishuoneille siitä, miten naisiin kohdistuvaa väkivaltaa voidaan ehkäistä ja miten siihen voidaan puuttua, sekä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuoden 2019 väkivaltaa ja häirintää koskeva yleissopimus C190, jossa keskitytään väkivaltaan ja häirintään työympäristössä.

(59) Esimerkiksi kansainvälisten järjestöjen ja elinten, kuten Euroopan neuvosto ja Venetsian komissio, laatimat raportit tai lausunnot.