ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 suotuisa ja sen jälkeen realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 4,2 prosenttia vuonna 2022 ja 3,0 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on hitaampaa, 3,7 prosenttia vuonna 2022 ja 3,1 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 4,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,0 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa useimpien hätätoimenpiteiden purkamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 73,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 71,5 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 3,4 prosenttia vuonna 2023. Alijäämä on vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua suurempi, mikä johtuu pääasiassa siitä, että juoksevat menot on arvioitu suuremmiksi ja tuloveroista saatavat tulot pienemmiksi. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 74,1 prosenttia vuonna 2022 ja 72,7 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu suuremmasta alijäämästä molempina vuosina ja pienemmäksi ennustetusta talouskasvusta vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,5 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Slovenian talouden potentiaalista kasvua.
Tanska on sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 70 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä ja luopumaan hiilestä asteittain vuoteen 2028 mennessä. Näiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi Tanskan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetään merkittäviä investointeja uusiutuvan energian kapasiteetin lisäämiseen ja energiatehokkuuteen. Uusiutuvien energialähteiden ja uusiutuvan vedyn käyttöönoton nopeuttamista voitaisiin edistää yksinkertaistamalla ja nopeuttamalla lupamenettelyjä. Tanska on sitoutunut lisäämään uusiutuvan energian kapasiteettia merituulivoimalla, mutta tarvitaan lisäinvestointeja energiansiirtoverkkoihin, jotta uusiutuvan energian kasvava osuus voidaan käyttää tehokkaasti. Investoinnit energia- ja sähköverkkojen, merellä sijaitseva hybridiomaisuus mukaan lukien, yhteenliittämiseen naapurimaiden kanssa parantaisivat merkittävästi energian toimitusvarmuutta ja mukautuvuutta alueellisiin vaihteluihin myös nykytilanteessa, kun otetaan huomioon Venäjän hyökkäys Ukrainaan. Tanskan kokonaisenergiariippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä on 21,1 prosenttia (unionin keskiarvo on 24,4 %), kun otetaan huomioon toissijaiset riippuvuudet ja asianmukaisia oletuksia käyttäen jäljitetään kaikki jälleentuonti. Vuonna 2020 riippuvuus Venäjältä tuoduista fossiilisista polttoaineista oli Tanskan kokonaisenergiapaletissa pienempi (12 %) kuin unionin keskiarvo (36,5 %).

Vaikka riippuvuus venäläisestä kivihiilestä oli suurempi (97 %, kun unionin keskiarvo oli 19,3 %), hiilen osuus Tanskan energiapaletissa oli pieni (4,3 %). Maakaasun osuus Tanskan energiapaletissa on 12,8 prosenttia. Vaikka maa ei tuo venäläistä kaasua suoraan kotimaiseen käyttöön, sen riippuvuus Saksan kautta tapahtuvasta kaasun tuonnista tarkoittaa unionin keskiarvoa suurempaa toissijaista riippuvuutta: Tanskassa käytetystä kaasusta 65 prosenttia tulee Venäjältä, kun unionin keskiarvo on 41,1 prosenttia. Vuoden 2020 tietojen mukaan Tanskan riippuvuus Venäjältä tuotavasta öljystä ja kaasusta on yhä huomattava (18), mutta tämän riippuvuuden ennakoidaan poistuvan vuodesta 2023 alkaen, kun Pohjanmeren kentän kunnostaminen saadaan päätökseen, ja Tanskasta odotetaan tulevan jälleen maakaasun nettoviejä. Käynnissä olevien yhteenliitäntähankkeiden nopeuttaminen voi edistää myös energian toimituslähteiden monipuolistamista. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Tanskan energiatehokkuutta koskevia tavoitteita voitaisiin edelleen edistää lisäämällä vastaavia investointeja hiilestä irtautumiseen teollisuus-, palvelu-, asumis- ja liikennesektoreilla. Tanskan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.
(12)

Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Espanjasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuustekijät liittyvät erityisesti suureen ulkomaiseen, julkiseen ja yksityiseen velkaan korkean työttömyyden vallitessa, ja niillä on rajat ylittävää merkitystä.
(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,7 prosenttia vuonna 2022 ja 3,8 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on vähäisempää eli 2,3 prosenttia vuonna 2022 ja 3,5 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa siitä, että komission ennusteen mukaan ulkomainen kysyntä on odotettua heikompaa, jolloin nettoviennin vaikutus on negatiivinen verrattuna vuoden 2022 vakausohjelman mukaiseen vaimeaan vaikutukseen. Hallitus odottaa vuoden 2022 vakausohjelmassaan, että Kypros saavuttaa tasapainoisen julkisen talouden rahoitusaseman vuonna 2022 ja 0,4 prosentin ylijäämän suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Tilanteen paraneminen vuonna 2022 johtuu pääasiassa useimpien hätätoimenpiteiden purkamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 93,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 88,2 prosenttiin vuoteen 2023 mennessä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella 0,3 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023. Alijäämä on vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua pienempi, mikä johtuu pääasiassa komission ennusteen varovaisemmista verotuloennusteista. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pitkälti samankaltainen, 93,9 prosenttia vuonna 2022 ja 88,8 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin kymmenen vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,6 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Kyproksen talouden potentiaalista kasvua.
2)

Tässä suosituksessa tarkoitetaan: a) ’vähävaraisilla henkilöillä’ sellaisissa kotitalouksissa eläviä henkilöitä, joissa terveyden ja hyvinvoinnin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen elämään osallistumisen kannalta välttämättömät rahalliset ja aineelliset resurssit ovat riittämättömiä, niitä saadaan epäsäännöllisesti tai niiden saanti on epävarmaa; b) ’toimeentulotuella’ kaikenlaisten kotitaloudelle ja sen jäsenille rahana maksettavien etuuksien kokonaismäärää, vähimmäistoimeentuloetuudet mukaan luettuina; c) ’vähimmäistoimeentulolla’ sosiaalisen suojelun järjestelmien puitteissa vähävaraisille henkilöille viimeisenä keinona tarjottavia, maksuihin perustumattomia ja tarveharkintaisia turvaverkkoja; d) ’kattavuudella’ oikeutta kuulua kansallisessa lainsäädännössä määritellyn vähimmäistoimeentulon piiriin; e) ’käyttöasteella’ vähimmäistoimeentuloa tosiasiallisesti saavien vähävaraisten henkilöiden osuutta niistä, jotka ovat oikeutettuja saamaan vähimmäistoimeentuloa; f) ’yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavilla palveluilla’ palveluja, joilla vastataan vähävaraisten henkilöiden erityistarpeisiin sen varmistamiseksi, että he pystyvät integroitumaan yhteiskuntaan ja tarvittaessa työmarkkinoille; näihin kuuluvat sosiaalista osallisuutta edistävät palvelut, esimerkiksi sosiaalityö, neuvonta, valmennus, ohjaus, psykologinen tuki, kuntoutus ja muut yleiset yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavat palvelut, mukaan lukien varhaiskasvatus, terveydenhuolto, pitkäaikaishoito, koulutus ja asuminen; g) ’peruspalveluilla’ palveluja, joihin kuuluvat muun muassa vesihuolto, puhtaanapito, energia, liikenne, rahoituspalvelut ja digitaalinen tietoliikenne; h) ’tosiasiallisella saatavuudella’ tilannetta, jossa asiaankuuluvia, helposti käytettävissä olevia, kohtuuhintaisia, esteettömiä ja laadukkaita palveluja on oikea-aikaisesti saatavilla, jossa mahdollisilla käyttäjillä on yhtäläiset mahdollisuudet käyttää niitä ja jossa he ovat tietoisia niiden olemassaolosta sekä oikeudesta käyttää niitä; i) ’osallisuutta edistävällä suunnitelmalla’ sopimusta tai sopimusten kokonaisuutta, joka on tehty vähävaraisten henkilöiden kanssa ja jonka tarkoituksena on edistää heidän sosiaalista osallisuuttaan ja, jos he ovat työkykyisiä, heidän integroitumistaan työmarkkinoille.
(17)

Koska avaruusinfrastruktuurilla, avaruuteen liittyvillä maaresursseilla, kuten tuotantolaitoksilla, ja avaruusteknologiaan perustuvilla palveluilla on yhä suurempi merkitys turvallisuuteen liittyvien toimien kannalta, on olennaisen tärkeää varmistaa unionin avaruus- ja maaresurssien ja -palvelujen häiriönsietokyky ja suojaaminen unionin sisällä. Samasta syystä on myös olennaista tämän suosituksen perusteella hyödyntää avaruusjärjestelmistä ja -ohjelmista saatavia avaruusteknologiaan perustuvia dataa ja palveluja jäsennellymmin muiden alojen kriittisen infrastruktuurin valvontaan, seurantaan ja suojaamiseen. Tulevassa turvallisuutta ja puolustusta tukevassa EU:n avaruusstrategiassa on määrä ehdottaa tältä osin asianmukaisia toimia, jotka olisi otettava huomioon tämän suosituksen täytäntöönpanossa.
95/172/Euratom: Komission lausunto, annettu 2 päivänä toukokuuta 1995, Pierrelattessa (Ranskassa) sijaitsevasta TU5-perusydinlaitoksesta lähtöisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)



Virallinen lehti nro L 114 , 20/05/1995 s. 0028 - 0028



KOMISSION LAUSUNTO, annettu 2 päivänä toukokuuta 1995, Pierrelattessa (Ranskassa) sijaitsevasta TU5-perusydinlaitoksesta lähtöisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (95/172/Euratom) Euroopan yhteisöjen komissio on saanut 24 päivänä marraskuuta 1994 Ranskan hallitukselta Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleiset tiedot, jotka liittyvät Pierrelattessa sijaitsevan TU5-perusydinlaitoksen käytöstä johtuvan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevaan suunnitelmaan. Näiden tietojen perusteella ja kuultuaan asiantuntijaryhmää komissio on laatinut seuraavan lausunnon: 1. TU5-perusydinlaitoksen ja lähimmän jäsenvaltion eli Italian alueen välinen etäisyys on 175 kilometriä (Espanjaan 260 kilometriä). 2. Tavanomaisissa toimintaolosuhteissa kaasu- ja nestejätteen päästöt eivät altista terveydelliseltä kannalta merkityksellisesti toisen jäsenvaltion väestöä. 3. Kiinteät radioaktiiviset jätteet käsitellään alueella ja varastoidaan sinne ennen niiden kuljettamista lopullista varastointia varten hyväksytylle kansalliselle alueelle. 4. Yleisissä tiedoissa huomioon otetun kaltaisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena tapahtuvissa suunnittelemattomissa radioaktiivisen jätteen päästöissä annokset, jotka toisen jäsenvaltion väestö voivat saada, eivät ole terveydelliseltä kannalta merkityksellisiä. Päätelmä: komission lausunto on, että TU5-perusydinlaitoksen käyttöönottamisesta johtuvan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskeva suunnitelma ei uhkaa aiheuttaa tavanomaisissa toimintaolosuhteissa eikä yleisissä tiedoissa huomioon otetun kaltaisen ja laajuisen onnettomuuden yhteydessä terveydelliseltä kannalta merkityksellistä toisen jäsenvaltion veden, maaperän eikä ilmatilan radioaktiivista saastumista. Tämä lausunto on osoitettu Ranskan tasavallalle. Komission puolesta Ritt BJERREGAARD Komission jäsen
96/171/Euratom: Komission lausunto, annettu 12 päivänä tammikuuta 1996, UKAEA:n Windscalen alueella, Cumbriassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan Windscalen kehittyneen kaasujäähdytteisen reaktorin purkamisesta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesta suunnitelmasta (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)



Virallinen lehti nro L 048 , 27/02/1996 s. 0013 - 0013



KOMISSION LAUSUNTO, annettu 12 päivänä tammikuuta 1996, UKAEA:n Windscalen alueella, Cumbriassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan Windscalen kehittyneen kaasujäähdytteisen reaktorin purkamisesta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesta suunnitelmasta (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (96/171/Euratom) Euroopan komissio sai 17 päivänä heinäkuuta 1995 Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleisiä tietoja, jotka koskevat suunnitelmaa UKAEA:n Windscalen alueella, Cumbriassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan Windscalen kehittyneen kaasujäähdytteisen reaktorin purkamisesta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämiseksi. Näiden tietojen perusteella ja kuultuaan asiantuntijaryhmää, jonka kertomus on liitteenä, komissio on laatinut seuraavan lausunnon: a) Etäisyys laitoksesta lähimpään toisen jäsenvaltion alueeseen, tässä tapauksessa Irlantiin, on 180 km. b) Tavanomaisissa käyttöoloissa neste- ja kaasumaisten aineiden päästöt aiheuttavat muiden jäsenvaltioiden väestölle altistumisen, joka ei ole terveydellisesti merkittävä. c) Matala-aktiivinen kiinteä radioaktiivinen jäte loppusijoitetaan Driggin alueelle, jota hoitaa BNF plc. Keskiaktiivinen jäte varastoidaan toimipaikalle, kunnes soveltuva kansallinen sijoituspaikka on käytettävissä. Muu kuin aktiivinen jäte vapautetaan sääntelystä saastumistasojen asianmukaisen valvonnan jälkeen. Vaikka osa tästä jätteestä on määrä saattaa kierrätysmarkkinoille, toimivaltaisia viranomaisia kehotetaan ilmoittamaan komissiolle kyseessä olevan aineiston määristä ja laadusta. d) Ne annokset, jotka muiden jäsenvaltioiden väestö todennäköisesti saa yleisissä tiedoissa huomioon otetun laajuisena tapahtuvan onnettomuuden mahdollisesti aiheuttaman radioaktiivisen jätteen suunnittelemattoman päästön seurauksena, eivät olisi terveydellisesti merkittäviä. Päätelmänään komissio katsoo, että UKAEA:n Windscalen alueella, Cumbriassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan Windscalen kehittyneen kaasujäähdytteisen reaktorin purkamista koskevan suunnitelman toteuttaminen, sekä tavanomaisen toiminnan puitteissa että yleisissä tiedoissa huomioon otetun laajuisen onnettomuuden tapahtuessa, ei todennäköisesti aiheuta toisen jäsenvaltion veden, maaperän tai ilman terveydellisesti merkittävää radioaktiivista saastumista. Komission puolesta Ritt BJERREGAARD Komission jäsen
Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukainen Komission lausunto, annettu 11 päivänä joulukuuta 2001, Itävallassa, Seibersdorfissa, sijaitsevan ASTRA-tutkimusreaktorin käytöstäpoistosta ja purkamisesta syntyvän radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta



Virallinen lehti nro C 362 , 18/12/2001 s. 0004 - 0004



Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukainen Komission lausunto, annettu 11 päivänä joulukuuta 2001, Itävallassa, Seibersdorfissa, sijaitsevan ASTRA-tutkimusreaktorin käytöstäpoistosta ja purkamisesta syntyvän radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta (2001/C 362/04) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) Komissio sai 15. toukokuuta 2001 Itävallan hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleisiä tietoja ASTRA-tutkimusreaktorin käytöstäpoistosta ja purkamisesta syntyvän radioaktiivisen jätteen hävityssuunnitelmasta. Näiden tietojen, Itävallan hallituksen sittemmin toimittamien lisätietojen ja asiantuntijaryhmän kanssa käytyjen keskustelujen perusteella komissio antaa seuraavan lausunnon: a) Laitoksen etäisyys lähimmän jäsenvaltion, tässä tapauksessa Saksan liittotasavallan, rajasta on noin 250 kilometriä. Laitoksen etäisyys ehdokasmaiden rajasta on 30 kilometriä (Unkari) ja 60 kilometriä (Slovakia). b) Nestemäisten ja kaasumaisten jätteiden päästöt eivät tavanomaisissa toimintaolosuhteissa altista toisen jäsenvaltion väestöä terveyden kannalta merkittävästi. c) ASTRA-tutkimusreaktorin käytöstäpoistosta ja purkamisesta syntyvä kiinteä radioaktiivinen jäte varastoidaan laitosalueelle vuoteen 2012 asti. Asiantuntijat huomauttavat, että tämän radioaktiivisen jätteen loppuvarastointia ei ole vielä ratkaistu. ASTRA-tutkimusreaktorin purkamisesta syntyvän kiinteän materiaalin uudelleenkäyttöä tai kierrätystä valvotaan siten, että tästä ei voi aiheutua toisen jäsenvaltion väestölle terveyden kannalta merkittäviä vaikutuksia. Asiantuntijat huomauttavat kuitenkin, että vapauttamisrajat olisi asetettava yhteisön ohjeiden mukaisesti, jotta varmistetaan niiden noudattavan vapauttamista koskevia perusnormeja (direktiivi 96/29/Euratom). d) Jos yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena ympäristöön pääsisi radioaktiivisia jätteitä ennalta-arvaamattomasti, muiden jäsenvaltioiden väestön todennäköisesti saamat säteilymäärät eivät olisi terveyden kannalta merkittäviä. Komissio katsoo, että Seibersdorfissa, Itävallassa, sijaitsevan ASTRA-tutkimusreaktorin käytöstäpoistosta ja purkamisesta aiheutuvan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevan suunnitelman toteuttaminen tavanomaisen toiminnan yhteydessä tai yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa ei todennäköisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella.
Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukainen Komission lausunto, annettu 22 päivänä lokakuuta 2001, Saksan liittotasavallassa sijaitsevan Emslandin ydinvoimalaitoksen (KKE) muutostöissä syntyvän radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta



Virallinen lehti nro C 319 , 14/11/2001 s. 0014 - 0014



Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukainen Komission lausunto, annettu 22 päivänä lokakuuta 2001, Saksan liittotasavallassa sijaitsevan Emslandin ydinvoimalaitoksen (KKE) muutostöissä syntyvän radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta (2001/C 319/07) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) Euroopan komissio sai 21. maaliskuuta 2001 Saksan liittotasavallan hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleisiä tietoja Emslandin ydinvoimalaitoksen muutostöissä syntyvän radioaktiivisen jätteen hävityssuunnitelmasta. Komissio katsoi näiden tietojen perusteella, että suunnitelma koskee sellaisen toiminnassa olevan laitoksen muuttamista, josta on jo annettu lausunto. Komissio on lisäksi ottanut huomioon, että muutostöissä syntyvän säteilytetyn polttoaineen välivarasto voisi säilyä toiminnassa nykyisen laitoksen käytöstäpoiston ja purkamisen jälkeen. Asiantuntijaryhmän kanssa käytyjen keskustelujen perusteella komissio antaa seuraavan lausunnon: (a) Suunniteltu muutos ei edellytä kaasumaisten ja nestemäisten päästöjen nykyisten sallittujen enimmäismäärien muuttamista. (b) Suunniteltu muutos ei vaikuta nykyisen laitoksen toiminnasta syntyvään kiinteään radioaktiiviseen jätteeseen. (c) Suunniteltu muutos ei vaikuta radioaktiivisten aineiden ennalta-arvaamattomiin päästöihin, joita voi syntyä nykyisen laitoksen yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa. Komissio katsoo, että Saksan liittotasavallassa sijaitsevan Emslandin ydinvoimalaitoksen (KKE) muutostöissä syntyvän radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevan suunnitelman toteuttaminen tavanomaisen toiminnan yhteydessä tai yleisissä tiedoissa tarkastellun laajuisessa onnettomuustilanteessa ei todennäköisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella.
Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukainen Komission lausunto, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, Saksan liittotasavallassa Sachsenissa sijaitsevasta Rossendorfin tutkimuslaitoksesta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta



Virallinen lehti nro C 204 , 20/07/2001 s. 0009 - 0009



Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukainen Komission lausunto, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, Saksan liittotasavallassa Sachsenissa sijaitsevasta Rossendorfin tutkimuslaitoksesta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta (2001/C 204/05) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) Euroopan komissio sai 4. tammikuuta 2001 Saksan liittotasavallan hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleisiä tietoja Rossendorfin tutkimuslaitoksesta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta. Näiden tietojen, Saksan hallituksen sittemmin toimittamien selvennysten ja asiantuntijaryhmän kanssa käytyjen keskustelujen perusteella komissio antaa seuraavan lausunnon: a) Laitoksen etäisyys lähimmän jäsenvaltion rajaan on noin 260 km (Itävalta). Etäisyys lähimmän naapurivaltion rajaan on noin 25 km (Tsekin tasavalta). b) Neste- ja kaasumaisten jätteiden päästöt eivät tavanomaisissa toimintaolosuhteissa altista toisten jäsenvaltioiden väestöä terveyden kannalta merkittävästi. c) Kiinteä radioaktiivinen jäte varastoidaan tai sijoitetaan toimiluvan saaneisiin laitoksiin Saksassa. Muuta kuin radioaktiivista kiinteää jätettä sekä jätemateriaalia ja materiaaleja, jotka vapauttamisrajojen perusteella on vapautettu valvonnasta, voidaan käsitellä tavanomaisena jätteenä, käyttää uudellen tai kierrättää. Kaikissa tapauksissa noudatetaan perusnormeja (direktiivi 96/29/Euratom). d) Jos yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena ympäristöön pääsisi radioaktiivisia jätteitä ennalta-arvaamattomasti, muiden jäsenvaltioiden väestön mahdollisesti saamat säteilymäärät eivät olisi terveyden kannalta merkittäviä. Komissio katsoo, että Rossendorfin tutkimuslaitoksesta peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevan suunnitelman toteuttaminen tavanomaisen toiminnan yhteydessä tai yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa ei todennäköisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella.