Neuvoston asetus (EY) N:o 2062/94, annettu 18 päivänä heinäkuuta 1994, Euroopan työturvallisuus- ja työterveysjärjestön perustamisesta



Virallinen lehti nro L 216 , 20/08/1994 s. 0001 - 0008

Suomenk. erityispainos Alue 5 Nide 6 s. 0131

Ruotsink. erityispainos Alue 5 Nide 6 s. 0131



NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2062/94, annettu 18 päivänä heinäkuuta 1994, Euroopan työturvallisuus- ja työterveysjärjestön perustamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo, että työturvallisuus, työhygienia ja työterveyshuolto kuuluvat tehokkaan sosiaalipolitiikan tärkeimpiin osa-alueisiin, komissio on esittänyt tätä alaa koskevia, edelleen kehitettäviä aloitteita työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyshuoltoa koskevassa ohjelmassaan(4) sekä työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan täytäntöönpanoa koskevassa toimintaohjelmassaan, neuvosto on työturvallisuudesta, työhygieniasta ja työterveyshuollosta 21 päivänä joulukuuta 1987 antamassaan päätöslauselmassa(5) ottanut myönteisesti vastaan komission tiedonannon työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyshuoltoa koskevasta ohjelmastaan ja pyytänyt komissiota muun muassa tutkimaan tietojen ja kokemusten vaihdon parantamisen mahdollisuuksia päätöslauselman soveltamisalaan kuuluvalla alalla erityisesti tietojen keruun ja jakamisen sekä sellaisen yhteisön järjestelmän mahdollisen luomisen osalta, jonka avulla voitaisiin tarkastella tähän alaan liittyvien yhteisön toimenpiteiden vaikutuksia kansallisella tasolla, lisäksi mainitussa päätöslauselmassa suositellaan kyseisellä alalla toimivien elinten kanssa tehtävän ja niiden välisen yhteistyön tehostamista, neuvosto on myös korostanut, että työnantajien ja työntekijöiden on ensiarvoisen tärkeää olla tietoisia asiaan liittyvistä kysymyksistä ja saada tietoa, jos komission ohjelmassa suositellut toimenpiteet osoittautuvat onnistuneiksi, yksityiskohtaisten, luotettavien ja puolueettomien tieteellisten, teknisten ja taloudellisten tietojen keruu, käsittely ja analysointi on tarpeen, jotta yhteisön laitoksille, jäsenvaltioille ja muille asianomaisille voitaisiin toimittaa tiedot, joiden avulla niiden olisi mahdollista vastata kaikkiin niille esitettäviin pyyntöihin, toteuttaa työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemisen kannalta välttämättömiä toimenpiteitä sekä varmistaa asianomaisten henkilöiden riittävä tiedonsaanti, yhteisössä ja jäsenvaltioissa on jo toimielimiä, jotka tarjoavat tämäntyyppisiä tietoja ja palveluita, jotta yhteisön tasolla saataisiin mahdollisimman suuri hyöty näiden toimielinten jo tekemästä työstä, olisi otettava käyttöön verkosto, joka muodostaisi Euroopan laajuisen järjestelmän työturvallisuutta ja -terveyttä koskevien tietojen tarkastelemista ja keruuta varten ja jonka yhteensovittamisesta yhteisön tasolla vastaisi Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto, kyetäkseen tehokkaammin vastaamaan niille osoitettuihin pyyntöihin yhteisön laitosten, jäsenvaltioiden ja muiden asianomaisten olisi voitava pyytää virastolta järjestöltä työturvallisuuden ja -terveyden alalla tarvittavien teknisten, tieteellisten ja taloudellisten tietojen saamiseksi, tämän vuoksi olisi perustettava Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto, jonka tehtävänä olisi erityisesti avustaa komissiota työturvallisuuden ja -terveyden alaan liittyvien tehtävien suorittamisessa ja osallistua tässä yhteydessä tulevien työturvallisuutta ja -terveyttä koskevien yhteisön toimintaohjelmien kehittämiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimivaltaa, valtion- ja hallitusten päämiesten tasolla kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien 29 päivänä lokakuuta 1993 yhteisellä sopimuksella tekemässä päätöksessä(6), Euroopan yhteisöjen tiettyjen toimielinten ja yksiköiden sekä Europolin sijaintipaikkojen vahvistamisesta, vahvistetaan Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston sijaintipaikaksi Espanja ja siellä Espanjan hallituksen nimeämä kaupunki; Espanjan hallitus on nimennyt tähän tarkoitukseen Bilbaon kaupungin, viraston aseman ja rakenteen on vastattava siltä edellytettyjen tulosten puolueettomuutta ja annettava sille mahdollisuus harjoittaa toimintaansa yhteistyössä olemassa olevien kansallisten, kansainvälisten ja yhteisön toimielinten kanssa, virastolla on oltava mahdollisuus kutsua tarkkailijoiksi kolmansien maiden, yhteisön toimielinten sekä kansainvälisten järjestöjen edustajia, jotka toimivat yhteisön ja jäsenvaltioiden tavoin järjestön tavoitteen saavuttamiseksi, olisi säädettävä, että virasto on oikeushenkilö, joka päällekkäisen työn välttämiseksi kuitenkin pitää yllä kiinteitä yhteyksiä yhteisön tasolla olemassa oleviin toimielimiin ja ohjelmiin sekä erityisesti Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöön, viraston on tärkeää pitää yllä erittäin kiinteät toiminnalliset yhteydet komission ja työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden neuvoa-antavan komitean kanssa, viraston käännöstöistä vastaa Euroopan unionin toimielinten käännöskeskus sen alettua toimintansa, viraston toimintaa on tuettava Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta; tarpeellisina pidetyt summat vahvistetaan vuosittaisen talousarviomenettelyn yhteydessä rahoitusnäkymien mukaisesti, ja perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän asetuksen antamiseen tarvittavista toimivaltuuksista kuin 235 artikla, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Viraston perustaminen Perustetaan Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto, jäljempänä "virasto". 2 artikla Tavoite Edistääkseen erityisesti työympäristön parantamista työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemiseksi siten kuin siitä määrätään perustamissopimuksessa ja myöhemmissä työturvallisuutta ja -terveyttä koskevissa toimintaohjelmissa, viraston tavoitteena on antaa yhteisön laitoksille, jäsenvaltioille ja muille asianomaisille tarvittavia teknisiä, tieteellisiä ja taloudellisia tietoja työturvallisuuden ja -terveyden alalla. 3 artikla Tehtävät 1. Edellä 2 artiklassa määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi viraston tehtävänä on: a) kerätä ja jakaa jäsenvaltioissa teknisiä, tieteellisiä ja taloudellisia tietoja ja välittää niitä yhteisön laitoksille, jäsenvaltioille ja muille asianomaisille; tämän tietojen keruun tarkoituksena on selvittää kansallisen tason toimien tärkeysjärjestys ja olemassa olevat kansalliset ohjelmat sekä hankkia tarvittavat tiedot yhteisön toimien tärkeysjärjestyksestä ja ohjelmista; b) kerätä teknisiä, tieteellisiä ja taloudellisia tietoja työturvallisuutta ja -terveyttä koskevasta tutkimuksesta sekä muusta tutkimustoiminnasta, johon kuuluu työturvallisuuteen ja -terveyteen liittyviä näkökohtia, sekä jakaa tietoa tutkimusten tuloksista ja tutkimustoiminnasta; c) edistää ja tukea jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tietojen ja kokemusten vaihtoa työturvallisuuden ja -terveyden alalla, mukaan lukien koulutusohjelmia koskevat tiedot; d) järjestää konferensseja ja seminaareja sekä jäsenvaltioiden välisiä asiantuntijavaihtoja työturvallisuuden ja -terveyden alalla; e) toimittaa yhteisön laitoksille ja jäsenvaltioille puolueettomia teknisiä, tieteellisiä ja taloudellisia tietoja, joita tarvitaan työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemista koskevien tarkoituksenmukaisten ja tehokkaiden politiikkojen muotoilemiseen ja toteuttamiseen; tätä varten sen on toimitettava komissiolle erityisesti sellaisia teknisiä, tieteellisiä ja taloudellisia tietoja, joita komissio tarvitsee voidakseen asianmukaisesti hoitaa tehtäviään työturvallisuus- ja työterveysalan toimenpiteiden ja lainsäädännön yksilöimisessä, valmistelussa ja arvioinnissa, erityisesti niiden vaikutusten osalta, joita lainsäädännöllä on yrityksissä ja etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä; f) laatia ja sovittaa yhteen 4 artiklassa tarkoitettu verkosto yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ottaen huomioon kansallisella, kansainvälisellä ja yhteisön tasolla toimivat järjestöt, jotka tarjoavat tämäntyyppisiä tietoja ja palveluita; g) kerätä tietoja työturvallisuus- ja terveysalan kysymyksistä kolmansista maista ja kansainvälisistä järjestöistä [Maailman terveysjärjestö (WHO), Kansainvälinen työjärjestö (ILO), PAHO, IMO jne.] ja antaa tällaisia tietoja niiden käyttöön; h) antaa teknisiä, tieteellisiä ja taloudellisia tietoja ennaltaehkäisevien toimien toteuttamiseen käytettävistä menetelmistä ja välineistä kiinnittäen erityistä huomiota pienten ja keskisuurten yritysten erityisongelmiin; i) osallistua työturvallisuuden ja -terveyden edistämistä koskevien tulevien yhteisön toimintaohjelmien kehittämiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimivaltaa. 2. Virasto toimii päällekkäisen työn välttämiseksi mahdollisimman tiiviissä yhteistyössä olemassa olevien yhteisön laitosten, säätiöiden, erityiselinten ja ohjelmien kanssa. 4 artikla Verkosto 1. Viraston on laadittava verkosto, johon kuuluvat: - kansallisten tietoverkostojen tärkeimmät osat, - kansalliset tietokeskukset, - mahdolliset aihekeskukset. 2. Jotta verkosto voitaisiin perustaa mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti, jäsenvaltioiden on kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ilmoitettava virastolle kansallisten työturvallisuus- ja työterveysalan tietoverkostojen tärkeimmät osat, mukaan lukien kaikki toimielimet, jotka jäsenvaltioiden mielestä voisivat myötävaikuttaa viraston työhön, ottaen huomioon tarve varmistaa jäsenvaltioiden alueiden mahdollisimman täydellinen maantieteellinen kattavuus. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset tai niiden nimeämä toimielin vastaavat virastolle kansallisella tasolla toimitettavien tietojen yhteensovittamisesta ja/tai välittämisestä. 3. Kansallisten viranomaisten on ilmoitettava virastolle niiden kansalliselle alueelleen sijoittautuneiden toimielinten nimet, jotka voivat toimia sen kanssa yhteistyössä tiettyjen erityisen tärkeiden aiheiden osalta ja toimia siten verkoston aihekeskuksena. Virastolle on oikeus tehdä sopimus näiden toimielinten kanssa. 4. Verkostoon voi kuulua aihekeskuksia erityistehtäviä varten. Tällaiset keskukset nimeää 8 artiklassa tarkoitettu hallintoneuvosto tietyksi sovituksi ajaksi. 5. Erityisen tärkeiden aiheiden tunnistamista ja erityistehtävien jakoa aihekeskuksille koskevien tietojen on ilmettävä viraston vuosittaisesta työohjelmasta. 6. Virasto tarkastelee saadun kokemuksen perusteella 2 kohdassa tarkoitettuja verkoston tärkeimpiä osia ajoittain uudelleen ja tekee niihin hallintoneuvoston mahdollisesti päättämät muutokset, ottaen huomioon jäsenvaltioiden mahdollisesti tekemät uudet nimitykset. 5 artikla Järjestelyt 1. Edellä 4 artiklassa tarkoitetun verkoston toiminnan helpottamiseksi virasto voi sopia hallintoneuvoston 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti nimeämien elinten kanssa järjestelyistä, erityisesti sopimuksista, jotka ovat tarpeen niiden tehtävien asianmukaiseksi hoitamiseksi, joita virasto antaa elimille. 2. Jäsenvaltiot voivat säätää alueelleen sijoittautuneiden kansallisten elinten tai järjestöjen osalta, että tällaisista järjestön kanssa tehtävistä järjestelyistä on sovittava yhteisymmärryksessä kansallisen tietokeskuksen kanssa. 6 artikla Tiedot Virastolle toimitettavat tai sen välittämät tiedot voidaan julkaista ja ne on asetettava yleisön saataville hallintoneuvoston vahvistamien suuntaviivojen mukaisesti, jollei yhteisön ja jäsenvaltioiden tietojen levittämistä ja erityisesti luottamuksellisuutta koskevista säännöistä muuta johdu. 7 artikla Oikeuskelpoisuus 1. Virasto on oikeushenkilö. 2. Sillä on kaikissa jäsenvaltioissa laajin oikeuskelpoisuus, joka oikeushenkilöillä voi niiden lainsäädännön mukaan olla. 8 artikla Hallintoneuvosto 1. Virastolle on hallintoneuvosto, johon kuuluu 27 jäsentä, joista: a) jäsenvaltioiden hallitusten edustajia on 12; b) työnantajajärjestöjen edustajia on 6; c) työntekijäjärjestöjen edustajia on 6; d) komission edustajia on 3. 2. Edellä 1 kohdan a, b ja c kohdassa tarkoitetut jäsenet nimeää neuvosto. Edellä 1 kohdan a kohdassa tarkoitetut jäsenet nimetään jäsenvaltioiden ehdotuksesta siten, että kutakin jäsenvaltiota edustaa yksi jäsen. Edellä 1 kohdan b ja c kohdassa tarkoitetut jäsenet nimetään vuorottelujärjestelmän mukaisesti niiden jäsenten keskuudesta, jotka edustavat työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä päätöksellä 74/325/ETY(7) perustetussa työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden neuvoa-antavassa komiteassa, näiden komitean jäsenten ryhmien ehdotuksesta siten, että kutakin jäsenvaltiota edustaa yksi jäsen. Neuvosto nimeää varsinaisen jäsenen kanssa samanaikaisesti ja samoin edellytyksin varajäsenen, joka osallistuu hallintoneuvoston kokouksiin ainoastaan varsinaisen jäsenen poissa ollessa tai työjärjestyksessä vahvistetuissa tapauksissa. Komissio nimeää sitä edustavat varsinaiset jäsenet ja varajäsenet itse. 3. Hallintoneuvoston jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Sama jäsen voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi, lukuun ottamatta 1 kohdan b ja c kohdassa tarkoitettuja jäseniä. Jos jäsenen toimikausi päättyy tai jäsen eroaa tai erotetaan, hän jatkaa tehtävässään, kunnes hänet on nimetty uudeksi toimikaudeksi tai hänen tilalleen on nimetty uusi jäsen. 4. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja kolme varapuheenjohtajaa yhdeksi vuodeksi. 5. Puheenjohtaja kutsuu hallintoneuvoston koolle vähintään kahdesti vuodessa ja kun vähintään kolmasosa sen jäsenistä sitä pyytää. 6. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä jäsentensä äänten kahden kolmasosan enemmistöllä. Kullakin hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni. Varajäsenellä on äänioikeus ainoastaan silloin, kun varsinainen jäsen on poissa. 7. Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön hallintoneuvoston puheenjohtaja ja johtaja voivat osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina. 8. Hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksensä, joka tulee voimaan, kun neuvosto on hyväksynyt sen komission lausunnon saatuaan. 9 artikla Tarkkailijat Hallintoneuvosto voi komissiota kuultuaan kutsua tarkkailijoiksi kolmansien maiden, yhteisön toimielinten ja kansainvälisten järjestöjen edustajia. 10 artikla Vuosittainen työohjelma - Yleinen vuosikertomus 1. Hallintoneuvosto hyväksyy viraston vuosittaisen työohjelman 11 artiklassa tarkoitetun johtajan laatiman esityksen perusteella komissiota ja työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan. Tätä ohjelmaa voidaan samaa menettelyä noudattaen muuttaa vuoden aikana. Vuosittainen työohjelma on osa nelivuotista toimintaohjelmaa, joka hyväksytään edellä tarkoitettua menettelyä noudattaen. Ensimmäinen vuosittainen työohjelma on hyväksyttävä viimeistään yhdeksän kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta. 2. Hallintoneuvosto hyväksyy viimeistään kunkin vuoden tammikuun 31 päivänä viraston toiminnasta yleisen vuosikertomuksen, joka laaditaan kaikilla yhteisön virallisilla kielillä. Yleisessä vuosikertomuksessa on erityisesti vertailtava saavutettuja tuloksia vuosittaisen työohjelman tavoitteisiin. Johtaja toimittaa yleisen vuosikertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle, talous- ja sosiaalikomitealle, jäsenvaltioille sekä työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden neuvoa-antavalle komitealle. 11 artikla Johtaja 1. Virastoa johtaa johtaja, jonka hallintoneuvosto nimittää komission ehdotuksesta viiden vuoden ajaksi; hänet voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi. 2. Johtaja on viraston laillinen edustaja. Hän vastaa: - hallintoneuvoston tekemien päätösten ja hyväksymien ohjelmien asianmukaisesta valmistelusta ja täytäntöönpanosta, - viraston yleisestä hallinnosta, - edellä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kertomuksen valmistelusta ja julkaisemisesta, - säädettyjen tehtävien suorittamisesta, - kaikista henkilöstöön liittyvistä asioista, - hallintoneuvoston kokousten valmistelusta. 3. Johtaja antaa toiminnastaan selvityksen hallintoneuvostolle. 12 artikla Talousarvio 1. Viraston tulot ja menot arvioidaan kunkin varainhoitovuoden osalta, joka vastaa kalenterivuotta, ja otetaan järjestön talousarvioon. 2. Talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa. 3. Viraston tuloihin kuuluu yhteisön tuki, joka otetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta järjestön palvelujen korvauksena muista lähteistä saatavia tuloja. 4. Viraston menoihin kuuluvat erityisesti henkilöstön palkat, hallinnolliset ja infrastruktuurikustannukset, toimintakulut sekä kustannukset, jotka liittyvät elinten tai järjestöjen kanssa työohjelman mukaisesti tehtyihin sopimuksiin. 13 artikla Ennakkoarvioluonnos - Talousarvion hyväksyminen 1. Johtaja laatii viimeistään kunkin vuoden helmikuun 15 päivänä viraston alustavan talousarvioesityksen seuraavaksi varainhoitovuodeksi ja toimittaa sen ja siihen liitetyn henkilöstön määrää kuvaavan taulukon hallintoneuvostolle. 2. Hallintoneuvosto laatii talousarvioluonnoksen ja siihen liittyvän henkilöstön määrää kuvaavan taulukon, ja toimittaa sen viimeistään 31 päivänä maaliskuuta komissiolle, joka vahvistaa sen perusteella vastaavan tuen määrän, joka otetaan Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion alustavaan esitykseen, jonka komissio saattaa neuvoston käsiteltäväksi perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti. 3. Hallintoneuvosto vahvistaa viraston talousarvion, johon liittyy henkilöstön määrää kuvaava taulukko, ennen varainhoitovuoden alkua ja mukauttaa sitä tarpeen mukaan viraston saamaan yhteisön tukeen ja muihin tuloihin. 14 artikla Talousarvion toteuttaminen 1. Johtaja vastaa viraston talousarvion toteuttamisesta. 2. Viraston maksusitoumusten ja menojen maksamisen valvonta sekä viraston tulojen toteamisen ja perimisen valvonta kuuluu komission varainhoidon valvojalle. 3. Johtaja toimittaa komissiolle, hallintoneuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle järjestön kaikkien tulojen ja menojen tilit kuluneelta varainhoitovuodelta viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 31 päivänä. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa ne perustamissopimuksen 188 c artiklan mukaisesti. 4. Hallintoneuvosto myöntää johtajalle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden. 15 artikla Sisäiset varainhoitosäännökset Hallintoneuvosto hyväksyy komission ja tilintarkastustuomioistuimen lausunnon saatuaan sisäiset varainhoitosäännökset, joissa annetaan yksityiskohtaiset säännöt erityisesti viraston talousarvion laatimisesta ja toteuttamisesta. 16 artikla Salassapitovelvollisuus Hallintoneuvoston jäsen, johtaja, henkilöstöön kuuluva tai muu viraston toimintaan osallistuva henkilö ei saa, tehtävänsä päätyttyäkään, ilmaista salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja. 17 artikla Käytettävät kielet Virastoon sovelletaan Euroopan yhteisön toimielimissä käytettäviä kieliä koskevaa järjestelyä. 18 artikla Käännöspalvelut Viraston toiminnassaan tarvitsemista käännöspalveluista vastaa Euroopan unionin toimielinten käännöskeskus sen alettua toimintansa. 19 artikla Erioikeudet ja vapaudet Virastoon sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa. 20 artikla Henkilöstö 1. Viraston henkilöstöön kuuluvat ovat Euroopan yhteisöjen virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevien asetusten ja säännösten alaisia. 2. Virasto käyttää henkilöstönsä suhteen nimittävälle viranomaiselle annettuja valtuuksia. 3. Hallintoneuvosto antaa aiheelliset soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt yhteisymmärryksessä komission kanssa. 21 artikla Vastuu 1. Viraston sopimusperusteinen vastuu määräytyy kyseessä olevaan sopimukseen sovellettavan lainsäädännön mukaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia viraston tekemässä sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla. 2. Sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun perusteella järjestön on korvattava aiheuttamansa tai henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. Tuomioistuimella on toimivalta ratkaista kaikki tällaisten vahinkojen korvaamiseen liittyvät kiistat. 3. Viraston työntekijöiden henkilökohtaisesta vastuusta virastoa kohtaan määrätään viraston henkilöstöä koskevissa määräyksissä. 22 artikla Laillisuuden valvonta Jäsenvaltiot, hallintoneuvoston jäsenet sekä ne kolmannet osapuolet, joita asia välittömästi ja henkilökohtaisesti koskee, voivat saattaa minkä tahansa viraston toimen laillisuuden komission tarkastettavaksi riippumatta siitä, onko kyse nimenomaisesta vai hiljaisesta toimesta. Asia on saatettava komission käsiteltäväksi 15 päivän kuluessa siitä päivästä, jona asianosainen sai kyseisestä toimesta tiedon. Komissio tekee päätöksen kuukauden kuluessa. Jos päätöstä ei ole tehty tämän määräajan kuluessa, asian katsotaan tulleen hylätyksi hiljaisella päätöksellä. 23 artikla Uudelleen tarkastelu Neuvosto tarkastelee tätä asetusta sekä mahdollisesti tarpeellisiksi osoittautuvia viraston uusia tehtäviä uudelleen komission kertomuksen perusteella, johon tarvittaessa liitetään ehdotus, ja Euroopan parlamenttia kuultuaan viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta. 24 artikla Asetuksen voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 1994. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja K. KINKEL (1) EYVL N:o C 271, 16.10.1991, s. 3 (2) EYVL N:o C 128, 9.5.1994 (3) EYVL N:o C 169, 6.7.1992, s. 44 (4) EYVL N:o C 28, 3.2.1988, s. 3 (5) EYVL N:o C 28, 3.2.1988, s. 1 (6) EYVL N:o C 323, 30.11.1993, s. 1 (7) EYVL N:o L 185, 9.7.1974, s. 15