Komission päätös,

tehty 22 päivänä joulukuuta 1999,

tukiohjelmasta C 1/99 (ex NN 133/98) / Dublinin tulli- ja satama-alueella (Customs House Docks Area) sijaitsevien muiden kuin asuinrakennusten vuokralaisille myönnettävä valtiontuki

(tiedoksiannettu numerolla K(1999) 5206)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2000/620/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I

MENETTELY

(1) Komissio on saanut tietää edellä mainitusta valtiontukiohjelmasta tutkiessaan ilmoitettua tukiohjelmaa N 267/98, joka koski Dublinin tulli- ja satama-alueella (Customs House Docks Area, jäljempänä "CHDA") myönnettäviä veronhuojennuksia.

(2) Komissio oli vuonna 1986 hyväksynyt kaupunkialueiden kehittämisohjelman "Tiettyjen köyhimpien kaupunginosien kehittämistä koskevan veronhuojennusohjelman" (Incentives for development of certain inner city areas, N 56/86, Irlannin viranomaisille osoitettu 19 päivänä syyskuuta 1986 päivätty kirje SG (86) D/10282), jonka osana 27 eekkerin suuruisella CHDA-alueella (niin kutsutulla "alkuperäisellä" alueella) sijaitsevien rakennusten omistajat ja vuokralaiset saivat veronhuojennuksia. Komission pyynnöstä Irlannin viranomaiset ovat ilmoittaneet edellä mainitun ohjelman muuttamisesta. Tällä muutoksella laajennettiin ohjelman maantieteellistä soveltamisalaa ja jatkettiin sen kestoa 28 päivään kesäkuuta 1990 asti. Komissio ei ryhtynyt toimiin kyseisen ilmoituksen johdosta.

(3) Irlannin viranomaiset muuttivat ohjelmaa vielä vuosien 1992/1994 ja 1995 Finance Act -säädösten perusteella, mutta ne eivät ilmoittaneet komissiolle tehdyistä muutoksista. Irlannin viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet komissiolle 30 päivänä tammikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä ohjelmasta, jonka osana kyseisiä helpotuksia voitiin myöntää 12 eekkerin suuruisella CHDA-alueella. Toukokuun 8 päivänä 1998 päivätyllä kirjeellä Irlannin viranomaiset peruivat tästä ilmoituksesta vuokralaisille myönnettävät veronhuojennukset. Viranomaiset ovat ilmoittaneet 20 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, että vaikka vuokralaisille myönnettävät veronhuojennukset oli poistettu ohjelmasta, niitä voitiin lain nojalla edelleen myöntää, sillä Irlannin mukaan ne sisältyivät ensimmäistä kaupunkialueiden kehittämisohjelmaa koskevaan vuonna 1986 annettuun hyväksyntään (N 56/86).

(4) Komissio on ilmoittanut Irlannille 9 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa vuosien 1992-1994 ja 1995 Finance Act -säädösten perusteella vuokralaisille myönnettyjen veronhuojennusten osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

(5) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta.

(6) Irlannin viranomaiset ovat toimittaneet huomautuksensa komissiolle 9 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Heinäkuun 27 päivänä 1999 päivätyllä kirjeellä ne ovat ilmoittaneet, ettei ohjelmasta ole myönnetty tukia 2 päivän joulukuuta 1998 jälkeen ja ettei niitä myönnettäisi vastaisuudessakaan, sillä ohjelma oli päättynyt tuona päivänä. Irlanti on ilmoittanut komissiolle 22 päivänä marraskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä muuttavansa ohjelmaa.

(7) Komissio on saanut huomautuksia seuraavilta asianomaisilta: Irlannin yritys- ja työnantajajärjestöltä (Irish Business and Employers Confederation, "IBEC"), A & L Goodbodyltä, Dublinin kauppakamarilta ja KPMG-tilintarkastustoimistolta. Komissio on toimittanut huomautukset Irlannille lausuntoa varten.

II

YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

(8) Tämä tutkintamenettely koskee muiden kuin asuinrakennusten vuokralaisille veronhuojennuksina myönnettyä tukea. Kyseessä ovat seuraavat huojennukset:

- "Kaksinkertainen vuokrahelpotus", joka tarkoittaa sitä, että verotuksessa yrityksen katsotaan maksavan varsinaisen vuosivuokran kaksinkertaisena. Periaatteessa tätä tukea myönnetään liikevaihdosta kymmenen vuoden ajan.

- "Paikallisveronhuojennus", joka on paikallisesta kiinteistöverosta yleensä kymmeneksi vuodeksi myönnettävä helpotus.

(9) Kyseessä oleva alue kattaa kaksi CHDA-alueella sijaitsevaa tonttia: 27 eekkerin suuruinen alue, joka on määritelty vuonna 1986, ja 12 eekkerin suuruinen myöhemmin määritelty alue.

(10) Tuensaajat ovat yrityksiä, jotka ovat vuokralaisina CHDA-alueella sijaitsevissa muuhun kuin asuinkäyttöön tarkoitetuissa rakennuksissa. Ohjelmaa ei ole sidottu tiettyyn toimialaan. Kansainvälisiä rahoitusyrityksiä ei ole rajattu ohjelman soveltamisalan ulkopuolelle. Ohjelmaa ei sovelleta niillä toimialoilla, joilla sovelletaan yhteisön lainsäädäntöön perustuvia erityissääntöjä ja -puitteita, mukaan lukien EHTY:n perustamissopimuksen mukaiset alat, laivanrakennus, liikenne, kalastus ja maatalous sekä maataloustuotteiden jalostaminen ja markkinointi (sellaisena kuin se on määriteltynä näitä aloja koskevissa suuntaviivoissa(3)).

(11) Vain pitkäaikaiset vuokrasopimukset ovat tukikelpoisia (vähintään 15 vuotta 27 eekkerin tontilla ja 25 vuotta 12 eekkerin tontilla (josta poikkeuksena on yksi 14 vuoden sopimus)).

(12) Ohjelmalla pyritään edistämään aluekehitystä kannustamalla yrityksiä toimimaan alueella joka ennen oli yksi Dublinin vaarallisimmista rappioalueista. Koko Irlanti katsotaan 31 päivään joulukuuta 1999 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseksi tukialueeksi, jolle voidaan myöntää kansallista aluetukea ja rakennerahastojen tavoitteen 1 mukaiseksi kohdealueeksi.

Ohjelman kesto

(13) Alkuperäisen kaupunkialueiden kehittämisohjelman sekä siihen tehtyjen vuonna 1990 ilmoitettujen muutosten päättymispäivä oli 24 päivä tammikuuta 1993 (kustannuserien, joista rakennusten omistajat voivat tehdä poistoja, oli muodostuttava ennen tätä päivämäärää). Kyseinen päivämäärä oli myös määräpäivä vuokralaisten veronhuojennuksiin oikeuttavien vuokrasopimusten tekemiselle.

(14) Vuosien 1992-1994 Finance Act -säädösten nojalla ohjelman kestoa jatkettiin 24 päivään tammikuuta 1997 ja siihen lisättiin seuraava lauseke:"Kaksinkertaisen vuokrahelpotuksen saamiseksi vuokrasopimus voidaan tehdä enintään kaksi vuotta veronhuojennusohjelman päättymisen jälkeen."

Tätä lauseketta sovelletaan silloin, kun rakennustöiden kuluessa tai niitä ennen ei ole tehty vuokrasopimuksia, jolloin valmistuvalla rakennuksella ei ole vuokralaisia.

(15) Mainitun lausekkeen perusteella veronhuojennukseen oikeuttavia vuokrasopimuksia voitiin tehdä 24 päivään tammikuuta 1999 asti. Vuoden 1995 Finance Act -säädöksellä mainitun ohjelman voimassaoloa jatkettiin 24 päivään tammikuuta 1999 asti ja edellä mainitun erityislausekkeen mukaisesti aikaa, jolloin vuokralaisten veronhuojennuksiin oikeuttavia vuokrasopimuksia voitiin tehdä, jatkettiin 24 päivään tammikuuta 2001 asti.

(16) Irlanti on ilmoittanut komissiolle 27 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, että ohjelmaa oli muutettu ja sen päättymispäivä oli nyt 2 päivä joulukuuta 1998. Menettelyn aikana Irlanti on lisäksi ilmoittanut komissiolle aikovansa muuttaa ohjelmaa. Muutettujen ohjelman ehtojen mukaan molempia huojennuksia myönnetään ainoastaan 31 päivään joulukuuta 2003 asti (eli huojennuksia myönnetään ainoastaan 31 päivänä joulukuuta 2003 tai sitä ennen syntyviin vuokra- ja paikallisveromenoihin); tästä säännöstä tehdään poikkeuksia tiettyjen edellytysten täyttyessä. Yhden seuraavista edellytyksistä on täytyttävä: a) rakennustyöt on saatettu loppuun ennen 1 päivää huhtikuuta 1998 tai b) rakentaminen on aloitettu ennen 1 päivää huhtikuuta 1998 ja valmista rakennusta on alettu vuokrata ennen 9 päivää helmikuuta 1999. Jos jompikumpi mainituista edellytyksistä täyttyy, huojennuksia jatketaan siihen saakka, kuin alun perin oli suunniteltu. Tässä päätöksessä arvioidaan ainoastaan muutetun ohjelman soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

Menettelyn aloittamisen syyt

a) Tuen sääntöjenvastaisuus

(17) Alkuperäiseen ohjelmaan vuosien 1992-1994 ja 1995 Finance Act -säädösten nojalla tehdyillä ilmoittamattomilla muutoksilla jatkettiin merkittävästi ohjelman voimassaoloaikaa, vuokrasopimusten tekemisen määräaikaa ja näin ollen myös kaksinkertaisen vuokrahelpotuksen ja paikallisveronhuojennuksen soveltamisaikaa. Komissio katsoo, että kyseiset muutokset eivät ole ainoastaan täytäntöönpanotoimenpiteitä, ja vaikka niillä ei muuteta tuen luonnetta, ne muuttavat järjestelmää merkittävästi. Niistä olisi siis pitänyt ilmoittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla, jonka mukaan "Komissiolle on annettava tieto tuen [...] muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa".

b) Epäilyt tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille

(18) Menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä mainitaan, että kaksinkertainen vuokrahelpotus ja paikallisveronhuojennus ovat toimintatukea, sillä yritys vapautuu niiden avulla tavanomaisesta verotaakastaan.

(19) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa ja 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainittuja poikkeuksia ei voida soveltaa kyseiseen tukeen. Ainoa mahdollisuus poiketa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdasta olisi 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen poikkeus (tuki taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma). Tämä on mahdollista ensinnäkin siksi, että kyseisen artiklan perusteella voidaan myöntää kansallista aluetukea kaikkialla Irlannissa. Toiseksi tämä on mahdollista siksi, että EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan (nyt 87 artiklan) 3 kohdan a ja c alakohdan soveltamisesta alueellisiin tukiin vuonna 1988 annetun komission tiedonannon(4) ja erityisesti sen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisten alueiden alueellisen kehityksen edistämiseen tarkoitettuja tukikeinoja koskevan 6 kohdan mukaan komissio voi poikkeuksellisesti hyväksyä tietyn toimintatuen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla alueilla eräin edellytyksin, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä. Nämä edellytykset ovat seuraavat:

- tuen on oltava määräaikaista ja sen on oltava tarkoitettu näillä alueilla olevien yritysten rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseen,

- tuella on pyrittävä edistämään kestävää ja tasapainoista taloudellista kehitystä eikä se saa johtaa ylikapasiteettiin yhteisön tasolla esimerkiksi synnyttämällä yhteisön tasolla alkuperäistä alueellista ongelmaa vakavamman alakohtaisen ongelman. Tässä yhteydessä tarvitaan alakohtaista lähestymistapaa ja erityisesti on noudatettava yhteisön sääntöjä, direktiivejä ja suuntaviivoja, jotka koskevat tiettyjä teollisuudenaloja (teräs-, laivanrakennus-, synteettikuitu-, tekstiili- ja vaatetusteollisuus) ja maataloutta, sekä niitä sääntöjä, jotka koskevat maataloustuotteita jalostavia tiettyjä teollisuusyrityksiä,

- tuen yhteydessä ei saa rikkoa vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää tukea koskevia erityissääntöjä.

Komissiolle on lähetettävä vuosiraportti, josta ilmenevät kokonaiskustannukset (tai tulojen menetys, jos kyseessä ovat veronhuojennukset ja sosiaaliturvamaksujen alennukset) tukilajin mukaan eriteltyinä, ja ilmoitettava tuettavat alat. Tukea ei saa myöntää muihin jäsenvaltioihin suuntautuvan viennin edistämiseen.

(20) Edellä mainitussa vuoden 1988 tiedonannossa myönnetään, että (87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisten alueiden) kehityksen alkuvaiheissa olemassa olevien investointikohteiden ylläpitäminen ehkä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä voi olla ehdoton edellytys, jotta pystytään houkuttelemaan (toimintatuen avulla) uusia investointeja, jotka puolestaan auttavat kehittämään aluetta. Kun otetaan huomioon, että vuonna 1994 kyseiset alueet eivät enää olleet kehityksen alkuvaiheissa ja että vuokralaisille veronhuojennuksina myönnettävästä toimintatuesta voi hyötyä kymmenen vuoden ajan, tässä vaiheessa on tarkasteltava, voivatko pitkävaikutteiset ja toisiaan seuraavat ohjelman maantieteelliset laajennukset sekä sen keston ajalliset pidennykset vastata edellä mainittua, vuoden 1988 tiedonannossa esitettyä kantaa.

(21) Tässä tilanteessa tehtiin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskeva komission päätös, jossa esitettiin epäilyjä vuosien 1992-1994 ja 1995 Finance Act -säädösten perusteella vuokralaisille myönnettyjen veronhuojennusten soveltuvuudesta yhteismarkkinoille(5).

III

IRLANNIN HUOMAUTUKSET

(22) Kirjallisissa huomautuksissaan Irlannin viranomaiset ovat esittäneet kolmenlaisia perusteluita:

(23) Kyseessä oleva tuki ei ole sääntöjenvastaista (NN), vaan se sisältyy vuonna 1986 hyväksyttyyn kaupunkialueiden kehittämisohjelmaan (N 56/86). Viranomaisten toimittamalla vastauksella on haluttu todistaa, että ilman alkuperäisen ohjelman laajentamista kaupunkialueen kehittämisessä ei olisi saavutettu tuloksia. Näin ollen viranomaiset pitävät näitä laajennuksia vuoden 1986 ohjelmaan liittyvinä "keskeisinä täytäntöönpanotoimenpiteinä" eivätkä komission tavoin alkuperäisen ohjelman merkittävinä muutoksina, joista olisi ollut ilmoitettava.

(24) Vuokralaisille myönnettävät kaksinkertaiset vuokrahelpotukset ja paikallisveronhuojennukset eivät ole toimintatukea. Viranomaiset korostavat tukikokonaisuuden loogisuutta: on välttämätöntä suunnata huojennuksia sekä omistajille että vuokralaisille, jotta investointeja saadaan houkutelluksi kyseisille rappioalueille. Näin ollen koko tukikokonaisuus on investointitukea. Komissio hyväksyi samoin perustein vuonna 1986 erilaisia veronhuojennuksia mainitsematta, oliko tuki investointi- vai toimintatukea, eikä se ole kiistänyt näitä perusteluja edes joulukuussa 1997, jolloin se hyväksyi saman tukikokonaisuuden Irlannin eri yritysalueille investointitukena.

(25) Vaikka vuokralaisille myönnettyjä huojennuksia voitaisiin pitää toimintatukena, noudatetaan siinä asiaa koskevia sääntöjä. Viranomaiset kuvailevat, miten 27 ja 12 eekkerin tonteille myönnetty tuki noudattaa alueelliselle toimintatuelle asetettuja edellytyksiä sellaisina kuin ne on määritelty vuoden 1988 suuntaviivoissa. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat seikat:

(26) Huojennusten kesto on rajattu.

Yritysten rakenteellisten ohjelmien ratkaisemiseksi tarkoitetut huojennukset

(27) Kyseessä olevien veronhuojennusten nimenomaisena tarkoituksena oli ratkaista kyisellä alueella toimivien yritysten rakenteelliset ongelmat.

(28) Tätä kohtaa koskevia väitteitä on tulkittava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua aluetta koskevan alueellisen kehityspolitiikan sekä kohdennetun ja yhtenäisen kaupunkialueiden kehittämispolitiikan yhteydessä (hyväksytty myös muilla yhteisöaloitteilla, kuten URBAN-aloitteella). Alueen huonon kunnon vuoksi tuensaajayritysten rakenteelliset ongelmat liittyvät sijaintiin.

(29) Viranomaiset todistavat kaupunkialueen kehittämisprosessia historiallisella katsauksella ja valokuvin. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat seikat:

(30) Ensimmäinen kaupunkialueiden kehittämisohjelma entisten satama-alueiden käyttöön ottamiseksi hyvaksyttiin vuonna 1986. Nämä alueet olivat tulleet tarpeettomiksi kun satamatoiminnot oli siirretty uuteen paikkaan. Satamatyöpaikkojen jatkuvan harvenemisen myötä myös alueen käyttö väheni, ja alue rappioitui. Lisäksi alueella ilmeni 1970- ja 1980-luvulla merkittäviä sosiaalisia ongelmia (erityisesti työttömyyttä), joihin liittyi köyhtymistä, rikollisuutta ja vandalismia. Tällä kaudella suurin osa kaupungin uusien liiketilojen ja asuntojen rakentamisesta toteutettiin muodikkaammalla Liffey-joen etelärannalla, mikä oli jatkoa jo alkaneelle suuntaukselle. Koska mikään taho ei ollut halukas asettautumaan alueelle, mikään kaupallisesti toimiva rakentaja ei ollut valmis ottamaan siellä toimimiseen liittyvää riskiä. CHDA-aluetta kohtaan tunnettuja ennakkoluuloja vahvisti alueen sijainti kunnallisen asuinkorttelin lähellä (Sheriff Street -kadulla). Kyseisen korttelin maineen mukaan alueella esiintyy syrjäytymisen, huumeidenkäytön, rikollisuuden ja vandalismin kaltaisia ilmiöitä.

a) Vuodet 1986-1991

(31) CHDA-alueen kehittämistä koskeva sopimus myönnettiin kansainvälisen kilpailun tulosten perusteella Dublinin tulli- ja satama-alueen kehitysyhtiölle (Customs House Docks Development Company). Aluetta koskeneeseen voittoehdotukseen sisältyi toimistoja ja asuntoja sekä hotelli-, pysäköinti-, kulttuuri-, vähittäismyynti- ja vapaa-ajan palveluja.

(32) Vuonna 1987 huomattiin, että CHDA-alueen kehittämisellä olisi pyrittävä käynnistämään myös sitä ympäröivien alueiden kehittämistoiminta. Kahdentoista eekkerin alue määriteltiin 23 päivänä toukokuuta 1988 jo valmistuneiden rakennusten sekä CHDA-alueen itäisten edelleen rappiolla olevien osien (erityisesti Sheriff Streetin asuinkorttelin) väliseksi puskurialueeksi. Irlannin viranomaiset ovat toimittaneet (11 päivänä kesäkuuta 1999 päivätty kirje) selkeitä todisteita siitä, että määrittely liittyi komissiolle vuonna 1990 annettuun alkuperäiseen ohjelmaan tehtyjä muutoksia koskeneeseen tiedonantoon.

(33) Rakennustyöt 27 eekkerin tontilla aloitettiin kesäkuussa 1988.

b) Vuodet 1991-1994

(34) Vuoden 1991 loppuun mennessä oli valmistunut ainoastaan 34 prosenttia 27 eekkerin tontille suunnitelluista rakennuksista. Rakennustoiminta keskeytyi täysin vuosiksi 1991-1994 talouskriisin vuoksi (Persianlahden sota, talouslama, vuosien 1992-1993 valuuttakriisi, korkea, korkotaso ja Irlannin kiinteistömarkkinoiden ennenkuulumaton taantuminen). Liikepankit eivät voineet taata hankkeiden rahoitusta, minkä ne olivat tehneet kehittyneemmillä eteläisillä alueilla.

c) Vuodet 1994-1997

(35) Toukokuun 1995 loppuun mennessä ainoastaan 38 prosenttia 27 eekkerin tontista oli rakennettu. Veronhuojennusohjelman laajentamisen ansiosta 60 prosenttia rakennettavasta alueesta valmistui kyseisen kauden loppuun mennessä. Vaikeudet 12 eekkerin tontilla jatkuivat ja aiheuttivat ongelmia julkisuuskuvan sekä 27 eekkerin tontin mahdollisten hankkeiden kannalta.

d) Vuodesta 1997 nykyhetkeen

(36) Vasta sitten kun 27 eekkerin tontin rakentaminen oli edistynyt merkittävästi, oli mahdollista suunnitella 12 eekkerin tontin rakentamista. Irlannin viranomaiset viittaavat asiantuntijalausuntoihin, joiden mukaan veronhuojennusten jatkuminen oli ehdoton edellytys myös rakennustöiden jatkumiselle. Lisäksi asuinalueelle myönnettyjen veronhuojennusten ansiosta toteutettu Sheriff Streetin asuinkorttelin purkaminen ja uudelleenrakentaminen edisti kulttuurivallankumousta, joka oli edellytys toimistojen kaupalliselle rakentamiselle Dublinin köyhimmässä kaupunginosassa.

(37) Irlannin viranomaisten mainitsemat asiantuntijat vahvistavat, että ilman kannusteita on epätodennäköistä, että vuokralaiset toimisivat CHDA-alueella. Sen sijaan ne valitsisivat houkuttelevamman sijaintipaikan. Viranomaisten huomautuksissa ja niitä tukevissa raporteissa mainitaan, että vuokrausta koskevien esisopimusten tai muiden vuokrasopimusten tekeminen oli tärkeää rakennuksiin sijoittaville ja lainoja myöntäville pankeille.

(38) Tarjotuilla kannusteilla pyrittiin helpottamaan kyseisellä alueella toimivien yritysten rakenteellisia ongelmia kehittämällä aluetta.

Kestävä ja tasapainoinen kehitys

(39) Veronhuojennuksilla on tarkoitus edistää CHDA-alueen taloudellisen toiminnan kestävää ja tasapainoista kehitysta luomatta alakohtaista liikakapasiteettia.

(40) Ohjelman ensisijaisena tavoitteena on sen avulla saavutettujen tulosten kestävyys. Viranomaiset korostavat kirjallisessa lausunnossaan sitä, että veronhuojennuksia (kaksinkertaisia vuokrahelpotuksia, paikallisveronhuojennuksia ja poistoja) yhdistellään ja ohjataan siten, että niillä pyritään saamaan niin omistajat kuin vuokralaiset sitoutumaan alueeseen pitkäaikaisesti. (Esimerkiksi poistoja mukautetaan alaspäin, jos omistaja myy rakennuksen 14 vuoden poistokauden aikana.) Ellei kaksinkertaisia vuokrahelpotuksia ja paikallisveronhuojennuksia voitaisi myöntää kymmenen vuoden ajaksi, ei vuokralaisia olisi mahdollista saada sitoutumaan alueeseen näin pitkäksi ajaksi. Juuri sitoutumisen ansiosta alueelle annetaan aikaa vakauttaa asemansa ja tulla hyväksytyksi yritysalueeksi.

(41) Viranomaiset todistavat, että CHDA-alueen rakentaminen on ollut tasapainoista, sillä siihen liittyviä kannusteita ei ole kohdistettu vain tietyille aloille, vaan ne ovat olleet osa yhtenäistä ja laajempaa alueen kehittämissuunnitelmaa; hanketta koordinoi yksi viranomainen ja siinä on pystytty onnistuneesti yhdistämään toimisto- ja asuinrakennusten rakentaminen.

(42) Ohjelma ei ole synnyttänyt yhteisöön alakohtaista liikakapasiteettia.

(43) Alakohtaisia valtiontukisääntöjä ja vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevia sääntöjä on noudatettu.

(44) Kyseisten huojennusten tarkoituksena ei ole ollut edistää vientiä muihin jäsenvaltioihin.

(45) Koska komissio ei ollut koskaan pitänyt nyt tarkasteltavia huojennuksia toimintatukena, Irlannin viranomaiset eivät ole toimittaneet sille vuosiraportteja. Ne ovat kuitenkin julkaisseet kirjallista tietoa (kuten Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa julkaistuja tarjouskilpailuja) alueen rakentamisen edistymisestä. Tämän tutkintamenettelyn osana viranomaiset ovat kuitenkin toimittaneet kaikki pyydetyt tiedot jokaisesta CHDA-alueen rakennushankkeesta.

(46) Viranomaiset ovat korostaneet lisäksi, että muiden kuin asuinrakennusten vuokralaisille myönnettyjä kaksinkertaisia vuokrahelpotuksia ja paikallisveronhuojennuksia ei ole sisällytetty uuteen kaupunkialueiden kehittämisohjelmaan (N 563/98), maaseudun kehittämistä koskevaan kokeiluohjelmaan (N 564/98) eikä Corkin lentoasemaa ympäröivään yritysalueeseen liittyvään ohjelmaan (N 204/99).

(47) Kirjeessä, jossa komissio kertoi aloittavansa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, mainittiin, että tämän pitkäkestoisen toimintatuen toisiaan seuraavat laajennukset voivat johtaa siihen, että tuen vaikutukset ulottuvat myös "kehityksen alkuvaiheen" jälkeiseen aikaan. Viranomaiset vastaavat tähän kohtaan viittaamalla CHDA-alueen rakentamisen hitauteen sekä siihen, että tällä hetkellä satama-alueen "urbaanista jättömaasta" vain 13 prosenttia on rakennettu.

IV

ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(48) Seuraavassa on lyhyt yhteenveto asianomaisten toimittamista huomautuksista:

(49) Veronhuojennukset eivät ole valtiontukea tai niihin voidaan soveltaa vähintäänkin EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdassa mainittuja poikkeuksia, koska kyseessä on ainoastaan tonttien haltijoille valtion taholta myönnettävä kohtuullinen palkinto niiden ottamista alueen rakentamiseen liittyvistä riskeistä (jotka valtio olisi muussa tapauksessa joutunut ottamaan). Dublinin tulli- ja satamaviranomaisella (The Customs House Docks Authority) sekä sen seuraajana Dublinin satama-alueen kehittämisviranomaisella (Dublin Docklands Development Authority) on julkisen palvelun velvoitteeseen kuuluva velvollisuus rakentaa kyseistä aluetta. Alueen haltijat hoitavat kyseisen viranomaisen kanssa muodostamien yhteisyritysten avulla lähinnä tehtäviä, jotka valtio on siirtänyt viranomaiselle. Tuki voidaan sallia EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla, sillä on välttämätöntä varmistaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun suorittaminen.

(50) Kyseiset toimenpiteet eivät ole sääntöjenvastaista tukea, sillä niillä on tehty varsin merkityksetön muutos olemassaolevaan ohjelmaan, jonka komissio hyväksyi vuonna 1986 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. Ohjelman maantieteellinen laajentaminen ei muuta merkittävästi niitä edellytyksiä, joiden nojalla se hyväksyttiin. Lisäksi 12 eekkerin tontin sisällyttämisestä oli ilmoitettu komissiolle vuonna 1990. Ohjelman kestoa pidennettiin kaupunkialueiden kehittämiseen liittyvän tavoitteen saavuttamisen nopeuttamiseksi.

(51) Kyseiset toimenpiteet eivät kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska ne eivät vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja koska yksittäisille tuensaajille myönnetyt tuet noudattavat vähämerkityksistä tukea koskevaa de minimis -sääntöä.

(52) Siltä osin kuin tuen voidaan katsoa kuuluvan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, siihen voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa mainittua alueellista investointitukea koskevaa poikkeusta. Sen lisäksi, että kyseessä on aluetukikelpoinen alue, kyseinen asianomainen korostaa työttömyystilannetta, kehitysprosessin hitautta sekä välttämättömyyttä löytää vuokralaisia ja varmistaa niiden pysyvyys.

(53) Vaikka ohjelmaa voitaisiin pitää toimintatukena, se soveltuu yhteismarkkinoille, sillä se noudattaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan soveltamisesta alueellisiin tukiin vuonna 1988 annettua komission tiedonantoa 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisille alueille myönnettävän tuen osalta.

(54) Alueella jo sijaitsevilla tuensaajilla oli perusteltu oikeus odottaa tuen olevan sääntöjenmukaista, ja ne olivat tarkistaneet tuen sääntöjenmukaisuuden riittävän huolellisesti. Esimerkiksi eräs alkuperäisen alueen vuokralainen on siirtänyt alueelle toimintojaan ymmärtäen ja olettaen, että CHDA-aluetta kehitettäisiin kokonaisuutena.

(55) Asianomaiset kysyvät, miten komissio voi pitää ohjelmaa yhteismarkkinoille soveltumattomana tutkimatta miten muissa jäsenvaltioissa kannustetaan kaupunkialueiden kehittämistä. Vastaavien kannusteiden väitetään olevan yleisiä ja ne sisältyvät, myös URBAN-yhteisöaloitteisiin.

V

TUEN ARVIOINTI

V.1 Valtiontuki

(56) Tarkasteltuaan Irlannin viranomaisten lausuntoa sekä asianomaisten esittämiä perusteita komissio on edelleen samaa mieltä kuin Irlannin viranomaisille lähettämässään EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskeneessa kirjeessään, että tutkittava tukiohjelma on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sääntöjenvastaista toimintatukea.

(57) Komissio katsoo, että kyseessä olevat toimenpiteet sisältävät jäsenvaltion myöntämää tai valtion varoista myönnettyä tukea. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetaan "muodossa tai toisessa" myönnettyä tukea. Verohelpotuksina myönnetty tuki (esimerkiksi veronhuojennukset) tai muut edulliset verojärjestelyt (esimerkiksi kaksinkertaiset vuokrahelpotukset) liittyvät valtion varoihin, sillä jäsenvaltio luopuu sille normaalisti kuuluvasta verotulosta taikka mahdollisuudesta periä tätä verotuloa. Tällöin ei ole merkitystä sillä, myöntävätkö tuen valtionhallinnon viranomaiset vai paikallisviranomaiset, jotka kuitenkin ovat osa jäsenvaltiota. Komissio katsoo, että tällainen tuki selvästikin vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, sillä se suosii tuensaajayrityksiä verrattuna muihin samassa jäsenvaltiossa sijaitseviin yrityksiin, jotka eivät saa vastaavaa tukea. Ottaen lisäksi huomioon ohjelman laveat ehdot ei voida jättää huomiotta, että tällainen tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tätä käsitystä ovat vahvistaneet komissiolle eräiden yksittäisten tuensaajien toiminnasta toimitetut tiedot. Komissio katsoo esimerkiksi, että rahoituspalveluja (ja vastaavia) tarjoaville yrityksille myönnettävä tuki voi periaatteessa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Ensinnäkin rahoituspalvelujen alalla on merkittävää yhteisön sisäistä kauppaa, sillä alan lainsäädäntöä on vapautettu merkittävässä määrin yhteisön tasolla; lisäksi euron käyttöönotto voi vaikuttaa alaan erittäin paljon. Toiseksi rahoituspalveluja tarjoavat yritykset ovat entistä helpommin siirrettävissä, ja valtiontuki voi olla merkittävä peruste arvioitaessa sitä, missä toimintaedellytykset ovat parhaimmat. Myös hotellialan kaltaisilla aloilla on mahdollista (niistä maantieteellisistä markkinoista huolimatta, joita kyseisen yrityksen katsotaan palvelevan), että muissa jäsenvaltioissa toimivat yritykset voivat pyrkiä kyseisille markkinoille, mutta valtiontuki estää niitä pääsemästä sinne. Myös näissä tapauksissa komissio pitää mahdollisena, että tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(58) Komissio ei hyväksy väitettä, jonka mukaan kyseessä ei ole valtiontuki, koska jäsenvaltio ainoastaan myöntää tuensaajille kohtuullisen palkkion siitä, että ne ovat suostuneet toimimaan tavalla, joka ei ainoastaan hyödytä niitä itseään vaan myös täyttää jäsenvaltion (ja yhteisön) erään poliittisen tavoitteen. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa voidaan soveltaa näin tietyissä tapauksissa, joissa jäsenvaltio ostaa omaan käyttöönsä esimerkiksi maata, hyödykkeitä, arvopapereita tai palveluja, mutta ei silloin, kun (kuten tässä tapauksessa) valtio kannustaa toimintaan, jolla pyritään saavuttamaan yleisempiä poliittisia tavoitteita, kuten EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tai 86 artiklan 2 kohdassa mainitut tavoitteet. Muut lähestymistavat saattaisivat heikentää EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan tehoa. Myöskään se, että järjestelyä kuvaillaan jäsenvaltion toteuttamana "riskinsiirtona" ei muuta tätä kantaa, vaan päinvastoin vahvistaa sitä. Näin ollen sitä, voidaanko tässä tapauksessa kyseessä olevaa tukea pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, on arvioitava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan sijaan 87 artiklan 3 kohdan nojalla ja tarvittaessa myös 86 artiklan 2 kohdan nojalla(6).

V.2 Kyseessä ei ole voimassa oleva tukiohjelma

(59) Irlanti ja eräät asianomaiset ovat väittäneet, että tarkasteltavana oleva ohjelma on voimassa oleva tukiohjelma tai että yksittäiset tuet kuuluvat voimassa olevaan tukiohjelmaan. Komissio toteaa, että esitetty väite ei koske niitä yksittäisen tuen ehtoja, jotka liittyvät ohjelmaan, johon tuen väitetään kuuluvan. Ongelma on ainoastaan ajallinen. Tosiasioista ei ole erimielisyyttä. Erimielisyyttä ei ole siitä, minä päivänä komission aiemmin hyväksymä tukiohjelma on päättynyt, eikä siitä, minä päivinä kyseessä olevat yksittäistuet on myönnetty. Erimielisyyttä ei ole myöskään siitä, että yksittäiset tuet myönnettiin sen jälkeen, kun komission alun perin hyväksymän ohjelman voimassaoloaika oli päättynyt, eikä siitä, että uutta ohjelmaa (tai alkuperäisen ohjelman jatkamista) ei ollut ilmoitettu komissiolle, joka ei siis ole sitä koskaan voinut hyväksyä. Näin ollen Irlannin ja eräiden asianomaisten esittämä väite on lähinnä periaatekysymys, eikä komissio tarvitse lisää asiatietoja voidakseen tehdä lopullisen päätöksensä.

(60) Kun komissio hyväksyy tukiohjelman, joka on laadittu tietylle ajanjaksolle, komission hyväksyntä koskee ohjelmaa ainoastaan siihen päivään asti, joka sille on ilmoitettu. Jos laaditaan uusi ohjelma, joka koskee mainitun päivämäärän jälkeistä kautta, tai jos voimassa olevaa ohjelmaa muutetaan siten, että sen voimassaoloaikaa jatketaan, tai jos myönnetään uutta yksittäistä tukea, kyseessä on uusi tuki, jota komission alun perin myöntämä hyväksyntä ei koske. Tällaisesta uudesta tuesta on ilmoitettava komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissio ei voi pitää tällaisia järjestelyjä voimassa olevana tukena.

(61) Komissio katsoo, että periaatteessa kaikista voimassa olevaan ohjelmaan tehtävistä muutoksista on ilmoitettava. Komissio ei missään tapauksessa katso, että tukiohjelman ajallista jatkamista voitaisiin yleisesti pitää merkityksettömänä eikä ainakaan nyt kyseessä olevassa tapauksessa, koska ohjelmaa jatketaan useilla vuosilla. Komissio ei myöskään voi pitää ohjelman keskeisten osien (ohjelman sääntöjen taikka maantieteellisen tai ajallisen soveltamisalan) muutoksia täytäntöönpanotoimenpiteinä. Myöskään tarkoituksenmukaisuuteen liittyvät perustelut, kuten se, että ohjelman jatkaminen auttoi käytännössä saavuttamaan alkuperäisen ohjelman tavoitteet, eivät vapauta komissiota velvoitteestaan soveltaa asianomaisia perustamissopimuksen sääntöjä(7).

(62) Edellä esitettyjen perustelujen nojalla komissio vahvistaa kantansa, jonka mukaan kyseinen tukiohjelma ei ole voimassa oleva tukiohjelma, ja että mikään voimassa oleva tukiohjelma ei kata kyseessä olevia yksittäisiä tukia.

V.3 Ilmoittamatta jättäminen

(63) Komissio muistuttaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksestä, jonka mukaan komissiolle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. Komissio toteaa ja pahoittelee, että kyseessä olevassa asiassa Irlanti ei ole noudattanut tätä velvoitetta.

(64) Komissio muistuttaa lisäksi, että sellaista valtiontukea saaneet yritykset, joka on pantu täytäntöön ilmoittamatta siitä komissiolle ja jonka komissio on sittemmin todennut olevan yhteismarkkinoille soveltumatonta, eivät voi vedota yhteisön lainsäädännön periaatteeseen, jonka mukaan niillä oli perusteltu oikeus odottaa tuen olevan sääntöjenmukaista, ja näin ollen niillä oli oikeus pitää itsellään kyseinen tuki. Nämä perustelut ovat joka tapauksessa merkityksettömiä, koska komission päätöksessä on jo todettu Irlannin muuttaman ohjelman soveltuvan yhteismarkkinoille.

V.4 Vähämerkityksistä tukea koskeva de minimis -sääntö

(65) Komissio korostaa, että tämä päätös koskee koko ohjelmaa eikä yksittäisiä toimenpiteitä, joilla ohjelma on pantu täytäntöön yksittäisissä yrityksissä ja joista eräät voivat olla EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Tämä päätös ei koske niitä valtion toimenpiteitä, jotka eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Näitä toimenpiteitä voidaan panna edelleen täytäntöön rikkomatta valtiontukisääntöjä. Erityisesti komissio huomauttaa, että de minimis -säännön(8) nojalla toteutetut toimenpiteet eivät kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Mikäli jäsenvaltio on epävarma siitä, sovelletaanko yksittäistapaukseen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa, sen on ilmoitettava komissiolle kyseisestä tapauksesta.

V.5 Soveltuvuus yhteismarkkinoille

Toimintatuki

(66) Komissio ei periaatteessa pidä jaksottaisia veroja, maksuja, muita kuluja tai vuokria niiden luonteen vuoksi sijoituksina. Sitä vastoin komissio katsoo, että Irlannissa toimintaa harjoittavan yrityksen olisi tavallisesti maksettava verotettavasta tulostaan vero, joka määritetään yrityksen tulojen perusteella, joista puolestaan on vähennetty kustannukset. Näitä kustannuksia ei kuitenkaan saa paisuttaa keinotekoisesti (esimerkiksi kaksinkertaisilla vuokrahelpotuksilla). Nämä yritykset joutuvat tavallisesti vastaamaan paikallisverojen ja muiden maksujen ja vuokrien maksamisesta. Komissio katsoo, että yrityksen olisi tavallisesti vastattava näistä kustannuksista osana tavanomaista toimintaansa. Kyseiset kulut ovat yleensä jatkuvia, ja ne peritään kausittain. Komissio katsoo, että tässä tapauksessa tuella on tarkoitus vapauttaa yritys kuluista, joista se normaalisti joutuu vastaamaan osana tavanomaista toimintaansa(9). Tässä yhteydessä komissio muistuttaa, että toimintatuki myönnetään yleensä verovapautuksina. Näin ollen tällainen tuki ei ole investointitukea vaan toimintatukea. Komission mielestä käsitystä tuen luonteesta ei voida muuttaa perustetuilla, jotka koskevat työttömyystilannetta, kehityksen hitautta, vuokralaisten ottamia riskejä sekä tarvetta löytää vuokralaiset ja turvata heidän pysyvyytensä. Komissio ei myöskään katso, että kyseessä olevaa tukea olisi tarkasteltava yhtenä tukikokonaisuutena rakentajille myönnettyjen poistojen kanssa, jolloin kyseessä olisi investointituki. Tällaisen lähestymistavan seurauksena toimintatukea, mikä on ollut tarkoitus varata investointituelle, voitaisiin kohdella suopeammin eikä ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan vaan myös 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisilla alueilla. Tällaiseen lähestymistapaan olisi kiinnitettävä erityistä huomiota alueilla, jotka pian menettävät asemansa 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisina alueina, kuten tässä kyseessä olevassa tapauksessa. Kaikkien edellä esitettyjen huomioiden nojalla komissio vahvistaa kantansa, jonka mukaan kyseiset toimenpiteet ovat toimintatukea.

Asiaa koskevien aluetukisääntöjen soveltaminen

(67) Kyseistä tukea arvioidaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla, joka on ainoa 87 artiklan 1 kohdasta tehtävä poikkeus, jota voidaan mahdollisesti soveltaa tässä tapauksessa.

(68) Komissio hyväksyy Irlannin viranomaisten väitteet siitä, noudattaako kyseinen toimintatuki, aluetukea koskevassa tiedonannossa esitettyjä perusedellytyksiä. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat seikat:

(69) Tuki on rajattu ajallisesti.

(70) Aiemmat alueen rakentamiseen liittyvät tapahtumat, asiantuntijalausunnot sekä vuokralaisten huomautukset todistavat, että CHDA-alueella toimivien yritysten ongelmina ovat olleet alueen huono kunto sekä pelko siitä, että alueen huono maine ja turvallisuusongelmat heijastuisivat yrityksen julkisuuskuvaan. Veronhuojennusten tarkoitus oli nimenomaisesti korjata näistä ongelmista yrityksille aiheutuvat haitat.

(71) Veronhuojennuksilla on tarkoitus edistää CHDA-alueen taloudellisen toiminnan kestävää ja tasapainoista kehitystä luomatta alakohtaista liikakapasiteettia. Huojennuksia ei ole suunnattu tietyille toimialoille, vaan niillä pyritään helpottamaan alueella toimivien yritysten rakenteellisia ongelmia kehittämällä aluetta. Ohjelma on myötävaikuttanut lisäksi CHDA-alueen tasapainoiseen talouskehitykseen, joka on saavutettu osana kokonaissuunnitelmaa; tällä on ollut suotuisat vaikutukset myös alueen asukkaisiin.

(72) Alakohtaisia valtiontukisääntöjä ja vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevia saantöjä on noudatettu.

(73) Huojennusten tarkoituksena ei ole ollut edistää vientiä muihin jäsenvaltioihin.

(74) Irlannin viranomaiset ovat tiedottaneet komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kuluessa ohjelman toteuttamisen tähänastisesta edistymisestä.

Työllisyys

(75) Eräs asianomaisista (ei kuitenkaan kyseinen jäsenvaltio) on viitannut työllisyystuen suuntaviivoihin(10). Ottaen huomioon, että komissio julistaa muutetun ohjelman yhteismarkkinoille soveltuvaksi, komissio katsoo, etteivät nämä huomautukset ole enää asiaankuuluvia.

Tuen vaikutukset alueen aseman tukialueena lakattua

(76) Komissio pitää periaatteessa analyysinsä lähtökohtana hetkeä, jolloin tuki myönnettiin, ja vertaa sitä hetkeen, jolloin maksut jatkossa on suoritettu. Kuitenkin arvioidessaan tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio ottaa huomioon kaikki asiaan kuuluvat tosiasiat, joissakin tapauksissa myös hetken, jolloin kustannukset (joita varten tuki myönnetään) ovat syntyneet ja hetken, jolloin tuki on maksettu. Useimmissa tapauksissa ei pitäisi olla erityisiä vaikeuksia. Niitä saattaa kuitenkin esiintyä toimintatuen kohdalla, jotka suhteutetaan kustannuksiin, joiden taas oletetaan syntyvän kausittain suhteellisen pitkän ajan kuluessa tulevaisuudessa. Tällöin myös tuki maksetaan kausittain kustannusten syntyessä. Näin voi käydä, jos kyseinen ajanjakso ulottuu merkittävästi voimassa olevan oikeudellisen kehyksen yli ja erityisesti silloin, jos tuki maksetaan sen päivän jälkeen, jolloin asiaa koskevat oikeudellisen kehyksen muutokset olivat kohtuudella odotettavissa. Nämä näkemykset vahvistuvat kun kyseessä on verotuki, jonka kohdalla komissio pyrkii erityisesti varmistamaan tasavertaiset kilpailuolot(11).

(77) Nämä ongelmat voivat olla erityisen vaikeita aluetuen kohdalla ja erityisesti silloin, kun kyseessä oleva alue menettää asemansa tukialueena tai sen asema muuttuu sillä seurauksella, ettei toimintatukea voida enää hyväksyä. Toimintatuen voidaan poikkeustapauksissa katsoa edistävän aluekehitystä 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla alueilla, mikäli tietyt edellytykset täyttyvät edelleenkin. Tällainen tuki voi olla oikeutettua, koska yritys kärsii tietyistä haittatekijöistä sen vuoksi, että se sijaitsee 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella alueella, ja koska yritys edistää 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen alueen kehitystä ainoastaan sen ansiosta, että se sijaitsee kyseisellä alueella. Jos molemmat näistä edellytyksistä täyttyvät, eli niin kauan kuin alue kuuluu 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan, kyseinen tuki voi edelleen olla oikeutettu. Jos alue kuitenkin lakkaa kuulumasta 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan, myös toimintatuen oikeutus lakkaa. Juuri toimintatuen jatkuvuuden vuoksi tällaista tukea ei periaatteessa olisi hyväksyttävä sellaisten kausittaisten kulujen perusteella, joita syntyy vielä kauan sen jälkeen kun kyseessä oleva alue on lakannut kuulumasta 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan. Muutoin yleissäännöstä tehdyn poikkeuksen rajoittavaa ja tiukkaa luonnetta ei noudatettaisi. Muut lähestymistavat voivat heikentää sen komission kausittain toteuttaman toimenpiteen tehoa, jossa se laatii tukialueista luettelon sen varmistamiseksi, että tuki kohdistetaan sitä eniten tarvitseville alueille.

(78) Komissio korostaa myös, että kausittaisia verovapautuksia pidetään yleensä ohjelmina, koska jäsenvaltiot voivat periaatteessa vapaasti muuttaa verojärjestelmiään milloin haluavat. Jos kausittaiset verovapautukset kuuluvat tukiohjelmiin, on niihin yleensä sovellettava EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaista menettelyä. Komissio haluaa myös muistuttaa, että sen tavoitteena on rajoittaa aluetukiohjelmien voimassaoloaikaa voimassa olevien aluetukikarttojen voimassaoloajan mukaiseksi. Komissio on ehdottanut tähän liittyviä aiheellisia toimenpiteitä esimerkiksi antaessaan vuoden 1998 aluetuen suuntaviivat. Näin ollen komissio ei voi hyväksyä, että mahdollisesti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluva tukiohjelma voi välttyä kyseisen kohdan mukaiselta menettelyltä ainoastaan sen vuoksi, että jäsenvaltio tekee muodollisen sitoumuksen (joko hallinnollisella säädöksellä tai sopimuksella), ja että kyseistä tukea ei tutkittaisi edelleen. Avustuksen muodolliset olosuhteet eivät saisi peittää tuen todellisia vaikutuksia.

(79) Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat, asiaan liittyvät monimutkaiset sosiaaliset taloudelliset tosiasiat sekä tarpeen varmistaa, että tuki ei haittaa kauppaedellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla, komissio saattaa katsoa, että kyseessä olevat järjestelyt eivät sovellu yhteismarkkinoille.

(80) Nyt käsiteltävässä asiassa esitetään ennakko-olettamus, että Dublinista, joka on ollut EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen aluetukialue, tulee 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen aluetukialue. Näin ollen Irlanti ei enää kyseisestä päivästä alkaen voisi myöntää Dublinin alueelle aluetukea toimintatuen muodossa. Tästä tilanteesta huolimatta jäsenvaltio alun perin suunnitteli sallivansa (kaksinkertaisina vuokrahelpotuksina ja paikallisveronhuojennuksina myönnettävien) kausittaisten verokannusteiden myöntämisen tavallisesti syntyvien kulujen ja kausittain noin kymmenen vuoden ajalta maksettavien verojen perusteella. Lisäksi se suunnitteli, että tätä ajanjaksoa voidaan mahdollisesti jatkaa huomattavasti sen ajan jälkeen, jolloin Dublinin asema EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisena tukialueena lakkaa. Edellä esitettyjen ja kaikkien muiden asiaan liittyvien seikkojen perusteella komissio ei tavanomaisissa olosuhteissa katsoisi, että vastaava toimenpide soveltuisi yhteismarkkinoille. Komissio on kuitenkin ottanut huomioon myös sen tosiseikan, että Irlanti on muuttanut alkuperäistä ohjelmaa siten, että se on tietyin poikkeuksin asettanut ohjelman päättymispäiväksi 31 päivän joulukuuta 2003. Ottaen huomioon tämän tapauksen kaikki erityispiirteet ja varsinkin sen, että komissio on vielä vuoden 1997 lopussa kohdellut samankaltaisia tukitoimenpiteitä investointitukena, ja ottaen lisäksi huomioon vastaavien tapausten pitkät siirtymäkauden järjestelyt, joiden voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, komissio katsoo, että toteutetut järjestelyt ovat kohtuullisia. Komissio toteaa, että muutetun ohjelman voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.

EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohta

(81) Yksi asianomaisista (joka ei kuitenkaan ole kyseinen jäsenvaltio) on kehottanut komissiota ottamaan huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohta on merkityksellinen tämän asian kannalta. Ottaen huomioon, että komissio julistaa muutetun ohjelman yhteismarkkinoille soveltuvaksi, komissio katsoo, etteivät nämä huomautukset ole enää asiaankuuluvia.

VI

PÄÄTELMÄT

(82) Komissio toteaa, että Irlanti on toteuttanut kyseisen tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Tutkittuaan muutetun ohjelman (ja otettuaan huomioon Irlannin antaman sitoumuksen) komissio on kuitenkin todennut sen soveltuvan yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutettu valtiontukiohjelma, jonka nojalla Dublinin (Irlanti) tulli- ja satama-alueen vuokralaisille voidaan myöntää kaksinkertaisia vuokrahelpotuksia ja paikallisveronhuojennuksia, soveltuu yhteismarkkinoille.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Irlannin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1999.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL C 99, 10.4.1999, s. 2.

(2) Ks. alaviite s. 1.

(3) EYVL C 29, 2.2.1996, s. 4.

(4) EYVL C 212, 12.8.1988, s. 2.

(5) On huomattava, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio hyväksyi poistoina rakennusten omistajille myönnetyt verohelpotukset 12 eekkerin tontin (N 267/98, päättymispäivä 31 päivänä joulukuuta 1999) sekä 27 eekkerin tontin (NN 133/98, päättymispäivä 24 päivänä tammikuuta 1999) osalta.

(6) Asia T-106/95, FFSA v. komissio (Kok. 1997, s. II-229).

(7) Asia C-295/97, Piaggio, tuomio 17.6.1999, 45-46 kohta (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(8) Komission tiedonanto vähämerkityksisestä tuesta (EYVL C 68, 6.3.1996, s. 9).

(9) Asia T-459/93, Siemens v. komissio (Kok. 1995, s. II-1675, 48 kohta).

(10) EYVL C 334, 12.12.1995, s. 4.

(11) Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3).