Komission tiedonanto - Suuntaviivat asetuksen N:o 17 15 artiklan 2 kohdan ja EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrättävien sakkojen laskennassa



Virallinen lehti nro C 009 , 14/01/1998 s. 0003 - 0005



Suuntaviivat asetuksen N:o 17 15 artiklan 2 kohdan ja EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrättävien sakkojen laskennassa (98/C 9/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Näissä suuntaviivoissa esitettyjen periaatteiden tarkoituksena on varmistaa komission päätösten avoimuus ja objektiivisuus suhteessa yrityksiin kuin myös yhteisöjen tuomioistuimeen; samalla vahvistetaan lainsäätäjän komissiolle jättämä liikkumavara harkintavallalle, jonka perusteella komissio voi määrätä sakoksi enintään 10 prosenttia yrityksen kokonaisliikevaihdosta. Tätä liikkumavaraa on kuitenkin sovellettava yhtenäisen ja syrjimättömän politiikan linjan mukaisesti, joka vastaa kilpailusääntöjen rikkomisen estämiselle asetettuja tavoitteita. Sakon uusi laskutapa perustuu tästedes jäljempänä esitettyyn kaavaan, joka pohjautuu perusmäärään, jota korotetaan raskauttavien olosuhteiden perusteella ja alennetaan lieventävien olosuhteiden perusteella. 1. Perusmäärä Perusmäärä määritetään rikkomisen vakavuuden ja keston perusteella. Ne ovat ainoat asetuksen N:o 17 15 artiklan 2 kohdassa vahvistetut perusteet. A. Vakavuus Rikkomuksen vakavuuden arvioinnissa on otettava huomioon sen laatu, sen todellinen vaikutus markkinoihin, jos se on mitattavissa, ja laajuus asian kannalta merkityksellisillä maantieteellisillä markkinoilla. Rikkomukset voidaan jakaa kolmeen luokkaan, nimittäin vakavaa vähäisempiin, vakaviin ja erittäin vakaviin rikkomuksiin. - Vakavaa vähäisemmät rikkomukset: Esimerkiksi sellaiset useasti vertikaaliset rajoitukset, joiden tarkoituksena on rajoittaa kauppaa, mutta joiden vaikutus markkinoihin on rajoitettu, ja jotka koskevat merkittävää mutta suhteellisen kapeaa osaa yhteismarkkinoista. Mahdollinen määrä: 1 000 ecua-1 miljoonaa ecua. - Vakavat rikkomukset: Useimmiten edellisen kohdan kaltaiset horisontaaliset tai vertikaaliset rajoitukset, joita sovelletaan kuitenkin ankarammin, vaikuttavat markkinoihin laajemmin ja voivat vaikuttaa suureen osaan yhteismarkkinoista. Kysymyksessä voi olla myös määräävän aseman väärinkäyttö (kieltäytyminen myymästä, syrjintä, poissulkeminen, määräävässä asemassa olevan yrityksen myöntämät uskollisuusalennukset, joiden tarkoituksena on kilpailijoiden sulkeminen markkinoilta jne.). Mahdollinen määrä: 1 miljoonaa ecua-20 miljoonaa ecua. - Erittäin vakavat rikkomukset: Pääasiassa hintakartellit tai markkinoiden jakaminen horisontaalisin rajoituksin tai muut menettelyt, jotka vaikuttavat sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan, kuten muiden sulkeminen pois kansallisilta markkinoilta tai monopolia vastaavassa asemassa toimivien yritysten määräävän aseman väärinkäyttö (katso esimerkiksi päätökset 91/297/ETY, 91/298/ETY, 91/299/ETY, 91/300/ETY, 91/301/ETY (1) - Soda Ash, 94/815/EY (2) - Ciment, 94/601/EY (3) - Carton, 92/163/EY (4) - Tetra Pak II ja 94/215/EHTY (5) - Poutrelles). Mahdollinen määrä: yli 20 miljoonaa ecua. Kussakin luokassa määrättyjen seuraamusten asteikko antaa mahdollisuuden vaihdella yritykseen sovellettavaa seuraamusta rikkomuksen laadun mukaan, erityisesti vakavien ja erittäin vakavien rikkomusten luokissa. Lisäksi on tarpeen ottaa huomioon se todellinen taloudellinen kapasiteetti, joka on muille talouden toimijoille ja erityisesti kuluttajille vahinkoa aiheuttaviin rikkomuksiin syyllistyneille, ja määrittää sakon määrä tasolle, joka on riittävän varoittava. Yleensä voitaisiin myös ottaa huomioon se, että suurilla yrityksillä on useimmiten oikeudellista ja taloudellista tietoa sekä infrastruktuureja, jotka antavat niille mahdollisuuden arvioida paremmin toimintaansa mahdollisesti liittyviä rikkomuksia ja niistä aiheutuvia kilpailuoikeudellisia seurauksia. Jos rikkomukseen syyllistyy useita yrityksiä (esimerkiksi kartellit), voi tietyissä tapauksissa olla tarpeen vaihdella kussakin edellä mainitussa luokassa määritettyjä määriä, jotta voitaisiin ottaa huomioon rikkomusten tapauskohtainen painoarvo ja siten kunkin yrityksen rikkomisen todellinen vaikutus kilpailuun erityisesti, kun samanlaisiin rikkomuksiin syyllistyneet yritykset ovat huomattavan erikokoisia. Näin samasta toiminnasta määrättävän seuraamuksen tasapuolisuuden periaate voi olosuhteiden niin vaatiessa johtaa siihen, että asianomaisille yrityksille määrätään erikokoiset määrät, vaikka nämä erot eivät perustu laskelmiin. B. Kesto Rikkomusten kesto olisi otettava huomioon siten, että erotetaan toisistaan - lyhytaikainen rikkomus (yleensä alle yksi vuosi): ei lisäystä, - keskipitkän ajan kestävä rikkomus (yleensä yhdestä viiteen vuotta): lisäys 50 prosenttiin saakka rikkomuksen vakavuuden perusteella määrätystä määrästä, - pitkäaikainen rikkomus (yleensä yli viisi vuotta): lisäys voidaan vahvistaa 10 prosentiksi vuotta kohden rikkomusten vakavuuden perusteella määrätystä määrästä. Tämä laskelma johtaa näinollen sakon mahdollisen lisämäärän vahvistamiseen. Yleisesti ottaen pitkäaikaisesta rikkomuksesta määrättävän määrän korottaminen merkitsee huomattavaa tiukennusta aikaisempaan käytäntöön, määrättäessä seuraamuksia rajoituksista, jotka ovat aiheuttaneet jatkuvia haitallisia vaikutuksia kuluttajille. Muutoin tämä uusi lähestymistapa on yhdenmukainen sakkojen määräämättä jättämisestä tai lieventämisestä 18 päivänä heinäkuuta 1996 annetun komission tiedonannon (6) odotetun vaikutuksen kanssa. Riski, että rikkomisen pitkäaikaisuudesta seuraa huomattava lisäys, kannustaa väistämättä ilmoittamaan rikkomisesta tai toimimaan yhteistyössä komission kanssa. Perusmäärä saadaan laskemalla yhteen edellä esitetyt määrät seuraavasti: x vakavuus + y kesto = perusmäärä 2. Raskauttavat olosuhteet Perusmäärää voidaan korottaa raskauttavien olosuhteiden perusteella, esimerkiksi: - saman yrityksen tai samojen yritysten syyllistyminen uudelleen samanlaatuiseen rikkomukseen, - kieltäytyminen kaikesta yhteistyöstä tai jopa pyrkimys estää tutkimukset, - toiminta rikkomusten johtajavana tai yllyttäjänä, - yrityksen muihin yrityksiin kohdistamat kostotoimet, joiden tarkoituksena on saada ne noudattamaan päätöksiä laittomista menettelyistä, - tarve korottaa sakkojen määrää, jotta se ylittäisi rikkomisen avulla kertyneiden laittomien voittojen määrän, jos näiden voittojen objektiivinen arviointi on mahdollista, - muut seikat. 3. Lieventävät olosuhteet Perusmäärää voidaan alentaa lieventävien olosuhteiden perusteella, esimerkiksi: - passiivisuus tai seurailijan asema rikkomisen toteuttamisessa, - yritys on jättänyt käytännössä soveltamatta rikkomusta koskevia sopimuksia tai menettelytapoja, - yritys on lopettanut rikkomuksen heti komission ensimmäisen toimenpiteen jälkeen (erityisesti tarkastukset), - osoitus siitä, että yritys ei ole ollut tietoinen kilpailua rajoittavan toimintansa laittomuudesta, - rikkomus on tehty huolimattomuudesta tai tahattomasti, - todellinen yhteistyö menettelyissä, jotka koskevat sakkojen määräämättä jättämisestä tai lieventämisestä 18 päivänä heinäkuuta 1996 annetun tiedonannon soveltamisalaan kuulumattomia tapauksia, - muut seikat. 4. Sakkojen määräämättä jättämisestä tai lieventämisestä 18 päivänä heinäkuuta 1996 annetun tiedonannon soveltaminen (7) 5. Yleisiä huomioita a) On selvää, että lopullinen tämän kaavan mukaan laskettu sakkosumma (perusmäärä, jota korotetaan tai alennetaan prosenttiosuudella), ei saa missään tapauksessa ylittää 10 prosenttia yrityksen koko maailmasta kertyvästä liikevaihdosta asetuksen N:o 17 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Laittomien sopimusten osalta EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohdassa vahvistettu enimmäismäärä on kyseessä olevista tuotteista kertyneen liikevaihdon määrä kaksinkertaisena. Enimmäismäärää voidaan korottaa tietyissä tapauksissa 10 prosenttiin kyseisten yritysten vuotuisesta EHTY-liikevaihdosta. Jos suinkin mahdollista on tilikauden, jona yrityksen koko maailmasta kertyvä liikevaihto on syntynyt, oltava päätöksentekovuotta edeltävä tilikausi, ja jos tätä tilikautta koskevia tietoja ei ole käytettävissä, sitä välittömästi edeltävä tilikausi. b) Sen jälkeen kun edellä mainitut laskelmat on tehty, on syytä tarkastella olosuhteiden mukaan tiettyjä objektiivisia tietoja, kuten erityistä taloudellista ympäristöä, rikkomiseen syyllistyneiden mahdollisesti saamia taloudellisia tai rahoituksellisia etuja (vrt. XXI kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus, 139 kohta), kyseessä olevien yritysten ominaispiirteitä sekä niiden todellista maksukykyä erityisessä sosiaalisessa toimintakentässään, jotta voitaisiin lopullisesti mukauttaa suunniteltujen sakkojen määrä. c) Yritysten yhteenliittymiä koskevissa asioissa on tärkeää osoittaa päätökset mahdollisuuksien mukaan näiden yhteenliittymien jäsenille ja määrätä niille erilliset sakot. Jos tällainen menettely osoittautuu mahdottomaksi (esimerkiksi useita tuhansia jäsenyrityksiä) ja poikkeuksena EHTY:n perustamissopimuksen mukaiset menettelyt, yhteenliittymälle on määrättävä yhteinen sakko, joka lasketaan edellä mainittujen periaatteiden mukaan ja joka vastaa kaikkien niiden erillisten sakkojen yhteenlaskettua summaa, joita olisi voitu määrätä kullekin yhteenliittymän jäsenelle. d) Komissio pidättää itselleen mahdollisuuden määrätä tietyissä tapauksissa ns. symbolinen 1 000 ecun sakko, jonka yhteydessä ei tarvitse tehdä kestoa tai raskauttavia taikka lieventäviä olosuhteita koskevia laskelmia. Tällaisen symbolisen sakon määrääminen on perusteltava päätöksessä. (1) EYVL L 152, 15.6.1991, s. 54. (2) EYVL L 343, 30.12.1994, s. 1. (3) EYVL L 243, 19.9.1994, s. 1. (4) EYVL L 72, 18.3.1992, s. 1. (5) EYVL L 116, 6.5.1994, s. 1. (6) EYVL C 207, 18.7.1996, s. 4. (7) Ks. alaviite 6.