KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/909,

annettu 30 päivänä kesäkuuta 2020,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Venäjältä ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ferropiin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Voimassa olevat toimenpiteet

(1) Tällä hetkellä voimassa oleva toimenpide on Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Venäjän federaatiosta, jäljempänä ’Venäjä’, peräisin olevan ferropiin tuonnissa sovellettava lopullinen polkumyyntitulli, joka otettiin käyttöön komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 360/2014 (2) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’aiempi tarkastelua koskeva tutkimus’, jälkeen.

(2) Toimenpiteet toteutetaan arvotullina, joka on vahvistettu 31,2 prosentiksi Kiinasta tulevan tuonnin osalta, lukuun ottamatta yrityksiä Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 prosenttia) ja Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 prosenttia), ja 22,7 prosentiksi Venäjältä tulevan tuonnin osalta, lukuun ottamatta yritystä Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 prosenttia).

1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

(3) Julkaistuaan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) komissio vastaanotti asetuksen (EU) 2016/1036, 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

(4) Pyynnön esitti 3 päivänä tammikuuta 2019 Euroalliages, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, niiden unionin tuottajien puolesta, joiden osuus ferropiin kokonaistuotannosta unionissa on yli 90 prosenttia.

(5) Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

1.3 Vireillepano

(6) Kun komissio oli todennut perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, se pani vireille tarkastelun, joka koski Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuontia unioniin. Komissio julkaisi tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä2 päivänä huhtikuuta 2019 (4).

1.4 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(7) Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän huhtikuuta 2018 ja 31 päivän maaliskuuta 2019 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Tarkastelu, jossa tutkittiin vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia, käsitti ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2015 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5 Asianomaiset osapuolet

(8) Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä, jotta ne voisivat osallistua tutkimukseen. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erikseen pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville Kiinassa ja Venäjällä toimiville tuottajille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

(9) Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.5.1 Otanta

(10) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.5.2 Unionin tuottajia koskeva otanta

(11) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otokseen neljä unionin tuottajaa tarkastelun kohteena olevan tuotteen suurimpien tuotanto- ja myyntimäärien perusteella ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Niitä ei kuitenkaan saatu.

(12) Lopulliseen otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin arvioidusta kokonaistuotantomäärästä oli yli 90 prosenttia. Komissio päätteli, että tämä oli edustava otos unionin tuotannonalasta.

1.5.3 Tuojia koskeva otanta

(13) Koska sellaisia etuyhteydettömiä tuojia, joita menettely koskee, voi olla huomattava määrä, komissio harkitsi menettelyn vireillepanovaiheessa tutkimuksen kohteena olevien etuyhteydettömien tuojien määrän rajoittamista kohtuulliseen määrään valitsemalla niistä otoksen polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

(14) Koska yksikään etuyhteydetön tuoja ei vastannut vireillepanoilmoitukseen liitettyyn otantakyselyyn, komissio päätti olla soveltamatta otantaa etuyhteydettömiin tuojiin.

1.5.4 Kiinassa ja Venäjällä toimivia tuottajia koskeva otanta

(15) Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa ja Venäjällä toimivia tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa tarkoitetut tiedot.

(16) Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ja Venäjän federaation edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.

(17) Yksi kiinalainen yritys palautti otantalomakkeen ja ilmoitti tuottavansa ja myyneensä ferropiitä unioniin.

(18) Yksi venäläinen osapuoli palautti otantalomakkeet mutta ilmoitti, ettei se tuottanut vireillepanoilmoituksessa määriteltyä ferropiitä. Kaksi tiedossa olevaa venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui, mutta ne eivät palauttaneet otantalomakkeita.

1.6 Kyselyvastaukset

(19) Kopiot kyselylomakkeista asetettiin saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla vireillepanon yhteydessä.

(20) Komissio lähetti kirjeet otokseen valituille neljälle unionin tuottajalle. Lisäksi se lähetti kyselylomakkeet 17 kappaleessa mainitulle kiinalaiselle yritykselle ja 18 kappaleessa mainituille kahdelle venäläiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja pyysi niitä täyttämään niille tarkoitetun kyselylomakkeen.

(21) Edellä mainitut neljä unionin tuottajaa ja yksi käyttäjä lähettivät vastauksensa kyselylomakkeisiin.

(22) Saatuaan kyselylomakkeen edellä 17 kappaleessa mainittu kiinalainen yritys ilmoitti komissiolle, että se oli itse asiassa kauppias eikä tuottaja. Sen vuoksi sille ilmoitettiin, ettei sen pitäisi vastata kyselylomakkeeseen. Edellä 18 kappaleessa mainitut kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa vastasivat, että ne olivat markkinaolosuhteiden vuoksi päättäneet olla laatimatta ja toimittamatta vastauksia kyselylomakkeeseen. Ne ilmoittivat kuitenkin haluavansa tehdä yhteistyötä ”kaikissa muissa tutkimukseen liittyvissä asioissa”. Näille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle annettiin asianomaisen osapuolen asema, mutta niiden katsottiin kieltäytyvän yhteistyöstä, koska ne eivät vastanneet otantalomakkeeseen eivätkä yrittäneet vastata vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitettuun lomakkeeseen. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet kyseenalaistivat komission päätöksen katsoa, että ne olivat kieltäytyneet yhteistyöstä, ja totesivat, ettei komission olisi pitänyt pelkästään arvioida niiden kirjallisessa huomautuksessa toimittamaa rajallista määrää vaillinaisia tietoja vaan myös tarkistaa kyseiset tiedot. Tämä vaatimus hylättiin, kuten jäljempänä olevassa 189 kappaleessa selitetään.

(23) Kiinalaiset ja venäläiset tuottajat eivät siis tehneet yhteistyötä.

1.7 Tietojen tarkistaminen

(24) Komissio hankki ja tarkisti kaikki tiedot, joita tutkimuksessa katsottiin tarvittavan. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: Unionin tuottajat: — Ferroatlantica S.L. ja Ferropem, Madrid, Espanja; — OFZ, a.s., Istebne, Slovakia; — Re Alloys Sp. Z.o.o., Laziska Gorne, Puola.

1.8 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukainen menettely normaaliarvon määrittämiseksi Kiinasta peräisin olevan ferropiin tuonnille

(25) Koska tutkimusta vireille pantaessa oli saatavissa riittävästi näyttöä, joka viittasi siihen, että Kiinan tapauksessa esiintyi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä, komissio katsoi aiheelliseksi panna Kiinaa koskevan tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan nojalla.

(26) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten tarvittavien tietojen keräämiseksi komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa kiinalaisia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksen liitteessä III pyydetyt tiedot tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistamiseen käytettävistä tuotantopanoksista. Yksikään vientiä harjoittava tai muu tuottaja ei toimittanut liitteessä III pyydettyjä tietoja.

(27) Saadakseen tutkimukseen tarvitsemansa tiedot komissio lähetti myös Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetuista väitetyistä merkittävistä vääristymistä. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen.

(28) Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa myös kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa ja toimittamaan tietoja sekä asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta 37 päivän kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tältä osin ei saatu kannanottoja tai lisänäyttöä.

(29) Lisäksi komissio täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaisi olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voitaisiin määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella.

(30) Komissio julkaisi 24 päivänä kesäkuuta 2019 ensimmäisen asiakirja-aineistoon liitetyn muistion, jäljempänä ’ensimmäinen tuotannontekijöitä koskeva muistio’, jossa pyydettiin asianomaisten osapuolten näkökantoja merkityksellisistä lähteistä, joita komissio voisi käyttää normaaliarvon määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta ja työvoimasta, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi kolme mahdollista edustavaa maata: Brasilia, Venäjä ja Turkki.

(31) Komissio antoi kaikille asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Komissio sai huomautuksia ainoastaan pyynnön esittäjältä.

(32) Komissio käsitteli näitä huomautuksia 15 päivänä lokakuuta 2019 päivätyssä toisessa muistiossa, jäljempänä ’toinen tuotannontekijöitä koskeva muistio’. Lisäksi se laati luettelon tuotannontekijöistä ja totesi, että tässä vaiheessa Brasilia oli asianmukaisin edustava maa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan nojalla. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia muttei saanut yhtään huomautusta.

2. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkastelun kohteena oleva tuote

(33) Tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa eli Kiinasta ja Venäjältä peräisin oleva ferropii, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

2.2 Samankaltainen tuote

(34) Tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa ja edellisessä vastaavassa tarkastelussa, vahvistettiin, että Venäjän, Kiinan ja edustavan maan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä ferropiillä ja unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tuottamalla ja myymällä ferropiillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset.

(35) Sen vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

3.1 Alustavat huomiot

(36) Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko todennäköistä, että nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi Kiinasta tai Venäjältä tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1.1 Kiina

(37) Kuten 23 kappaleessa mainitaan, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Kiinalaiset tuottajat eivät toimittaneet kyselyvastauksia, kuten tietoja vientihinnoista ja kustannuksista, kotimarkkinoiden hinnoista ja kustannuksista, kapasiteetista, tuotannosta ja investoinneista. Kiinan viranomaiset ja vientiä harjoittavat tuottajat eivät myöskään ottaneet kantaa asiakirja-aineistossa esitettyyn näyttöön, kuten komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defense Investigations” (5), jäljempänä ’vääristymäraportti’, eivätkä pyynnön esittäjän toimittamaan lisänäyttöön, joka osoitti, että valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikutti hintoihin ja kustannuksiin. Sen vuoksi komissio turvautui käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

(38) Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamisesta ja antoi niille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Komissio ei kuitenkaan saanut yhtään huomautusta.

(39) Tässä tilanteessa jäljempänä olevat päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä tehtiin käytettävissä olleiden tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näitä tietoja olivat erityisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanopyynnössä ja asianomaisten osapuolten huomautuksissa esitetyt tiedot ja muut tietolähteet, kuten tuontia ja vientiä koskevat kauppatilastot (Eurostat ja Global Trade Atlas, jäljempänä ’GTA’) sekä tilastotiedot, jotka saatiin rauta- ja terästeollisuutta koskevien hinnoittelutietojen, uutisten, datan ja analyysien riippumattomilta toimittajilta ja konferenssien järjestäjiltä, kuten yrityksiltä Metal Expert (6) ja AlloyConsult (7).

3.1.2 Venäjä

(40) Kuten 23 kappaleessa todetaan, yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimittaneet kyselyvastauksia. Komissio sai huomautuksia Venäjän viranomaisilta ja kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta.

(41) Koska venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat kieltäytyivät yhteistyöstä, komissio ilmoitti Venäjän viranomaisille ja 18 kappaleessa mainituille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle aikomuksestaan käyttää saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja antoi niille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat vastasivat ymmärtäneensä mahdolliset seuraukset, eikä Venäjän viranomaisilta saatu huomautuksia.

(42) Tässä tilanteessa jäljempänä olevat päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä tehtiin käytettävissä olleiden tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näitä tietoja olivat erityisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanopyynnössä ja asianomaisten osapuolten huomautuksissa esitetyt tiedot ja muut tietolähteet, kuten tuontia ja vientiä koskevat kauppatilastot (Eurostat ja GTA) sekä tilastotiedot, jotka saatiin asiantuntijasivustoilta, kuten Metal Expertin sivustolta, ja riippumattomista asiantuntijaraporteista, kuten AlloyConsultin raporteista.

3.2 Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.2.1 Kiina

(43) Eurostatin tilastotiedot osoittavat, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tuotiin unioniin 3 587 tonnia ferropiitä, mikä on noin 0,5 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Komissio päätteli, että tällainen tuontimäärä oli riittävän edustava sen tutkimiseksi, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

3.2.1.1 Normaaliarvo

(44) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

(45) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa todetaan kuitenkin, että ”[j]os […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista ottaen huomioon saatavilla oleva näyttö sekä Kiinan viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä.

a) Merkittävien vääristymien olemassaolo

(46) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan määritelmän mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on: — kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat; — valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin; — syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin; — konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano; — palkkakustannusten vääristyminen; — mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia.”

(47) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan kyseisen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien olemassaolon arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa ensiksi mainitussa säännöksessä annettu ei-tyhjentävä luettelo. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa on perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan otettava huomioon tällaisen yhden tai useamman tekijän mahdollinen vaikutus hintoihin ja kustannuksiin tarkasteltavana olevan tuotteen viejämaassa. Koska luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia tekijöitä ei tarvitse ottaa huomioon merkittävien vääristymien toteamiseksi. Lisäksi samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Mahdolliset päätelmät 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä on joka tapauksessa tehtävä kaiken käytettävissä olevan näytön perusteella. Vääristymien olemassaolon yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen ympäristö ja tilanne etenkin, jos viejämaan taloudellisessa ja hallinnollisessa perusrakenteessa annetaan valtiolle merkittävä valta puuttua markkinavoimien toimintaan, mikä näin ollen viittaa siihen, että hinnat ja kustannukset eivät johdu vapaista markkinavoimista.

(48) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”.

(49) Komissio on antanut vääristymäraportin kyseisen säännöksen nojalla. Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin kyseenalaistamaan tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvää näyttöä, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä. Koska tässä tapauksessa ei tehty yhteistyötä, komissio käytti perustana vääristymäraporttia, jossa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityiset vääristymät keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) alalla ja tietyillä sektoreilla (kuten alumiinin, teräksen ja kemikaalien alalla). Vääristymäraportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa.

(50) Pyynnössä esitettiin myös vääristymäraporttia täydentävää lisänäyttöä 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetusta merkittävien vääristymien olemassaolosta.

(51) Pyynnön esittäjä toimitti teettämänsä tutkimuksen Kiinan ferroseosmarkkinoista (ferropii mukaan luettuna). Tutkimuksessa osoitettiin, että valtio ohjaa Kiinan ferroseosteollisuutta raskaalla kädellä ja puuttuu sen toimintaan harkinnanvaraisesti, sekä todettiin, että alan kiinalaiset yritykset toimivat vääristyneessä markkinaympäristössä, jossa kilpailuvoimat eivät saa määrätä kotimarkkinoiden rakennetta ja mukauttaa niitä maailmanmarkkinoihin. Tämä tutkimus sisällytettiin asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa (8). Yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia tästä tutkimuksesta, Kiinan viranomaiset ja vientiä harjoittavat tuottajat mukaan luettuina.

(52) Komissio tarkasteli, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun merkittävien vääristymien olemassaolon vuoksi. Komissio käytti tarkastelun perustana asiakirja-aineistossa olevaa näyttöä, myös vääristymäraporttiin sisältyvää näyttöä, joka perustuu julkisesti käytettävissä oleviin lähteisiin, erityisesti Kiinan lainsäädäntöön, julkaistuihin Kiinan virallisiin poliittisiin asiakirjoihin, kansainvälisten organisaatioiden julkaisemiin raportteihin ja tunnustettujen tutkijoiden tutkimuksiin ja artikkeleihin, jotka nimenomaisesti yksilöidään vääristymäraportissa. Kyseisessä analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista maan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta asianomaisella sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna.

(53) Kuten 37 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät vastanneet saamaansa kyselylomakkeeseen. Kuten 23 kappaleessa mainitaan, vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, ja myöskään ne, joille oli myönnetty asianomaisen osapuolen asema, eivät toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös vääristymäraportissa, esitettyä näyttöä ja pyynnön esittäjän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien olemassaolosta ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta käsiteltävänä olevassa tapauksessa taikka kumonnut kyseisen näytön.

i) Kiinan kotimarkkinoiden hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavat merkittävät vääristymät: yleinen taloudellinen ympäristö

(54) Kiinan talousjärjestelmä perustuu ns. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus. Valtion omistuksessa olevaa taloutta pidetään kansantalouden johtavana voimana, ja valtion tehtävänä on varmistaa sen lujittaminen ja kasvu (9). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa (10).

(55) Lisäksi Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat superrakenteen, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema.” (11) Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menee selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa.

(56) Kiinan valtio harjoittaa tavoitteiden saavuttamiseksi interventionistista talouspolitiikkaa, joka on yhdenmukainen Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eikä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita (12). Kiinan viranomaiset käyttävät monenlaisia interventionistisia talousvälineitä, kuten teollisuuden suunnittelujärjestelmää ja rahoitusjärjestelmää, ja ne toimivat myös sääntely-ympäristön tasolla.

(57) Ensinnäkin yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelujärjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Maakuntatason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen/sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on täsmällisiä tuotostavoitteita. Suunnitelmissa tuodaan esiin yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita (positiivisina tai negatiivisina) prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan, ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Tällaiset suunnitelmat ovat luonteeltaan sitovia, mutta tämän lisäksi Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa kannustamalla talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (ks. myös jäljempänä oleva iv jakso) (13).

(58) Toiseksi rahoitusresurssien tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös jäljempänä oleva vii jakso) (14). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkovelkakirjamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Nämä rahoitussektorin osat ovat vähemmän merkityksellisiä kuin pankkisektori, mutta ne on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu siten, että pyrkimyksenä ei ole maksimoida rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa vaan varmistaa valvonta ja mahdollistaa valtion ja kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (15).

(59) Kolmanneksi sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (16). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteiden ja laajuuden osalta. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemisessa, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (17).

(60) Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen valtion huomattava puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen markkinavoimien vapauden kanssa, sillä se vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (18).

ii) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat

(61) Kun otetaan huomioon valtion puuttuminen toimintaan ja valtion omistajuuden hallitseva asema Kiinan talousmallissa, valtion omistamat yritykset ovat olennainen osa Kiinan taloutta. Viranomaiset ja kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, joilla varmistetaan niiden vaikutusvalta valtion omistamissa yrityksissä jatkossakin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti yksittäisten valtion omistamien yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua valtion omistamien yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Tämä tapahtuu tyypillisesti kierrättämällä johtohenkilöitä viranomaisten ja valtion omistuksessa olevien yritysten välillä, sisällyttämällä puolueen jäseniä valtion omistuksessa olevien yritysten johtoelimiin ja puoluesolujen jäseniä yrityksiin (ks. myös iii jakso) sekä muokkaamalla yritysrakennetta valtion omistuksessa olevien yritysten sektorilla (19). Vastineeksi valtion omistuksessa olevat yritykset saavat Kiinan taloudessa erityisen aseman, johon liittyy erilaisia taloudellisia etuuksia, etenkin suoja kilpailulta ja tuotantopanosten, myös rahoituksen, saaminen etuuskohtelun mukaisesti (20).

(62) Ferropiisektorin yrityksistä tietty osuus on yhä Kiinan valtion omistuksessa. Vaikka Kiinan ferropiisektori onkin erittäin pirstoutunut ja kyseisellä sektorilla toimii useita pieniä tuottajia, suurimmat ferropiin tuottajat eli Erdos Metallurgy Group ja Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, joiden osuus ferropiin tuotantokapasiteetissa Kiinassa on yli 10 prosenttia (21) ja jotka tuottavat noin kaksinkertaisen määrän ferropiitä unionin kulutukseen verrattuna, ovat valtion omistamia yrityksiä.

(63) Seikkoja, jotka viittaavat valtion määräysvaltaan pii- ja ferropiisektorin yrityksissä, käsitellään tarkemmin jäljempänä iii jaksossa.

(64) Valtion tällä alalla harjoittamaa poliittista valvontaa ja ohjausta koskeva analyysi esitetään jäljempänä iii ja iv jaksossa. Koska valtio valvoo tarkasti ferropiisektoria ja puuttuu vahvasti sen toimintaan, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa.

(65) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Kiinan ferropiimarkkinoista vastasivat merkittävässä määrin yritykset, jotka olivat Kiinan valtion omistuksessa tai joihin kohdistui valtion määräysvaltaa tai poliittista valvontaa tai ohjausta.

iii) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

(66) Sen lisäksi, että Kiinan valtio harjoittaa määräysvaltaa talouselämään valtion yritysten omistajuuden ja muiden välineiden kautta, se voi myös puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on edustettuna yrityksissä. Kiinan lainsäädännön mukaan viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia (22), ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiöoikeuden mukaan jokaisessa yrityksessä on oltava Kiinan kommunistisen puolueen organisaatio (vähintään kolme puolueen jäsentä puolueen peruskirjan mukaan (23)) ja yrityksen on tarjottava tarvittavat edellytykset puolueorganisaation toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Kiinan kommunistinen puolue on kuitenkin vahvistanut vaatimuksiaan valvoa liiketoimintapäätöksiä valtion omistamissa yrityksissä poliittisena periaatteena ainakin vuodesta 2016 lähtien. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (24). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen organisaatiot yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (25). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa, ferroseossektori mukaan luettuna. Näin ollen vahvistetaan, että näitä sääntöjä sovelletaan myös ferropiin tuottajiin ja niiden tuotantopanosten toimittajiin.

(67) Nimenomaan ferropiisektorilla toimivien yritysten ja valtion, erityisesti Kiinan kommunistisen puolueen, päätöksentekoprosessien välillä on tiiviit yhteydet. Puoluerakenteissa ja useiden kiinalaisten ferropiin tuottajien hallintoelimissä on päällekkäistä henkilöstöä. Monet esimerkit vahvistavat valtion läsnäolon ja erityisesti Kiinan kommunistisen puolueen organisaatioiden roolin yrityksissä (26): — Yrityksen Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd hallituksen puheenjohtaja on toiminut myös Sisä-Mongolian autonomisen alueen 10. komitean edustajana kansan neuvoa-antavassa poliittisessa konferenssissa sekä edustajana kahdennessatoista Kiinan kansan neuvoa-antavassa poliittisessa konferenssissa (vuosikertomus 2012, s. 42, vuosikertomus 2013, s. 39 ja vuosikertomus 2014, s. 43). — Yrityksen Inner Mongolia Junzheng Energyn & Chemical Group Co., Ltd:n riippumaton johtaja on toiminut Zhangjiakoun piirin puoluekomitean apulaissihteerinä ja sen jälkeen Cangzhoun kaupunginjohtajana, Hebein maakunnan rakennuskomitean johtajana ja Hebein maakunnan varakuvernöörinä (vuosikertomus 2012, s. 42, vuosikertomus 2013, s. 39 ja vuosikertomus 2014, s. 43). — Yrityksen Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd johtaja on työskennellyt China Construction Bankissa Zhuzhoun kaupungin keskuskonttorissa, toiminut saman pankin valuuttaselvitysosaston apulaisjohtajana ja valuutta- ja kirjanpito-osaston apulaisjohtajana sekä T&K-osaston johtajana (vuosikertomus 2017, s. 44). — Yrityksen Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd riippumaton johtaja on Kiinan kansankongressin rahoitus- ja talouskomitean jäsen (vuosikertomus 2017, s. 63). — Yrityksen Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd johtaja toimi aiemmin Wuhain kaupungin talous- ja kauppakomission yritysosaston päällikkönä ja kaupungin puoluekomitean päätoimiston sihteerinä (vuosikertomus 2012, s. 42, vuosikertomus 2013, s. 39, vuosikertomus 2014, s. 43, vuosikertomus 2015, s. 46, vuosikertomus 2016, s. 57, vuosikertomus 2017, s. 63).

(68) Valtion läsnäolo ja toiminta finanssimarkkinoilla (ks. myös jäljempänä oleva vii jakso) sekä raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjonnassa vääristävät entisestään markkinoita (27).

(69) Kaiken edellä esitetyn perusteella päätellään, että valtion läsnäolo yrityksissä ferropiisektorilla samoin kuin rahoitussektorilla ja muilla tuotantopanosten sektoreilla yhdessä edellä ii jaksossa ja sen jälkeisissä jaksoissa kuvattujen puitteiden kanssa antaa Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin.

iv) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

(70) Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa asetetaan prioriteetit ja määrätään tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Suunnitelmia tehdään kaikilla hallinnon tasoilla, ja ne kattavat käytännössä kaikki talouden sektorit, suunnitteluasiakirjoissa asetetut tavoitteet ovat luonteeltaan sitovia ja kunkin hallinnollisen tason viranomaiset valvovat, että ne pannaan täytäntöön vastaavalla alemmalla hallintotasolla. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (28).

(71) Kansallinen kehittämis- ja uudistamiskomissio, jäljempänä ’NDRC’, julkaisi valmistusteollisuuden ydinosaamisen parantamista koskevan kolmivuotisen toimintasuunnitelman (2018–2020), jossa kehotettiin nopeuttamaan keskeisiin kehittyneisiin metalli- ja epämetallimateriaaleihin perustuvan teollisen toiminnan kehittämistä. Suunnitelman mukaan on tarpeen toteuttaa edelleen Kiinan kommunistisen puolueen yhdeksännentoista kansankongressin hengessä keskushallinnon päätöksenteko- ja käyttöönottotoimia, joilla kehitetään valmistusteollisuuden mahtimaata, nopeutetaan älykkään ja vihreän valmistusteollisuuden kehittämistä ja toimintaa, parannetaan tehokkaasti valmistusteollisuuden keskeistä kilpailukykyä ja tehostetaan Kiinan valmistusteollisuutta huippuluokan globaalin arvoketjun osana.

(72) Kiinan teollisuus- ja tietotekniikkaministeriö, jäljempänä ’MIIT’, julkaisee useita teollisuudelle suunnattuja vaatimuksia, kun se haluaa avata, mukauttaa tai kehittää muun muassa ferropiisektoria (29). MIIT mainitsee erityisesti asennettavia laitteita, energiankulutusta ja vedenkierron käyttöastetta koskevat vaatimukset. Se toteaa myös, että ferroseoksia koskevien uusien hankkeiden (uudistus- ja laajennushankkeiden) on täytettävä muun muassa kansallisen tason ja maakuntien (piirit, kunnat) toiminnallisia alueita koskevien suunnitelmien, aluesuunnitelmien, teollisuuden kehittämissuunnitelmien, kaupunkikehityssuunnitelmien, kaupunkiympäristöjä koskevien yleissuunnitelmien, maankäyttösuunnitelmien, energiansäästö- ja päästövähennyssuunnitelmien sekä ympäristönsuojelua ja pilaantumisen ehkäisemistä koskevien suunnitelmien vaatimukset.

(73) Komissio totesi myös, että valtio puuttuu merkittävästi toimintaan ferropiin tuotantoon käytettävien raaka-aineiden alalla. Useimmat ferropiin tuotannossa käytettävät komponentit valmistetaan raaka-aineista, joiden kotimaanmarkkinoihin Kiinan viranomaiset vaikuttavat voimakkaasti (30). Tällaisia raaka-aineita ovat esimerkiksi kivihiili, kvartsi, koksi ja kalkkikivi.

(74) Kivihiili, kvartsi ja kalkkikivi mainitaan kolmannessatoista mineraalivaroja koskevassa viisivuotissuunnitelmassa, jossa korostetaan kaivosalan ja mineraalien toimitusvarmuuden merkitystä teollisuudelle. Kiina on viisivuotissuunnitelman mukaisesti tehnyt vuodesta 2008 alkaen merkittäviä investointeja geologisiin tutkimuksiin (800 miljardin RMB:n arvosta), kaivosalan käyttöomaisuusinvestoinnit ovat olleet yli 9 biljoonaa RMB ja malmintuotanto yli 70 miljardia tonnia (31).

(75) Kiinan viranomaiset ottivat tammikuussa 2017 käyttöön uuden järjestelmän, jolla valtio puuttuu kivihiilen hintoihin. Ilmoituksessa, jonka NDRC, Kiinan hiiliteollisuuden järjestö, Kiinan sähköneuvosto ja Kiinan rauta- ja terästeollisuuden järjestö julkaisivat yhdessä hiilimarkkinoiden epänormaalien hinnanvaihtelujen torjumista koskevan muistion julkaisemisesta, esitetään mekanismi, jolla rajoitetaan hiilen hintavaihteluja (32).

(76) Kiinan viranomaiset ovat panneet täytäntöön tiettyjä ferropiin valmistuksessa käytettäviä raaka-aineita koskevia vientirajoituksia, joilla on vääristävä vaikutus markkinoihin. Rajoituksissa on ollut kyse siitä, että koksin vientiin ei ole automaattisesti myönnetty lupaa ja koksihiilen, harkkoraudan ja metallijätteen ja -romun vientiin on sovellettu vientitulleja (33).

(77) Sähkö on keskeinen kustannustekijä ferropiin tuotannossa. Osa ferroseossektorin yrityksistä saa tuloja sähkön ylituotannon myymisestä teollisuudelle ja kotitalouksille (34). Sähkönsaannin omavaraisuusaste vaihtelee kuitenkin suuresti ja ulkoisen sähkönmyynnin kannattavuus on epäselvää, minkä vuoksi ei voida määrittää tarkasti, myönnetäänkö sähkön hintatukia tuotantopanoksena käytettävän sähkön kustannusten alentamiseksi tai suhteellisen alhaisten myyntihintojen ja korkeiden tuotantokustannusten välisen eron tasoittamiseksi. Sama pätee myös lämmitystukiin. Metallurgia-alan yritykset, kuten teräksen ja ferroseosten tuottajat, hyödyntävät laajamittaisesti hukkalämmön talteenottoa, ja Kiinan viranomaiset määräävät niitä laajentamaan kapasiteettiaan synergisessä resurssinhallinnassa ja tukevat niitä näissä pyrkimyksissä tällä alalla.

(78) Paikallishallintojen valvontaviranomaiset ovat nimenneet useita ferropiin tuottajia ”huipputeknologian ja uuden teknologian yrityksiksi”, minkä ansiosta kyseiset yritykset ovat hyötyneet alennetusta 15 prosentin yhteisöverokannasta. Esimerkiksi Inter Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd hyötyi tästä toimenpiteestä tytäryrityksensä Qinghai Baitong High Purity Material Development Co. välityksellä vuosina 2013–2015, ja Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd hyötyi siitä vuosina 2012–2017 (35).

(79) Kiinan valtiovarainministeriö ja valtion verohallinto julkaisivat vuonna 2015 luettelon synergisen resurssinhallinnan piiriin kuuluvista tuotteista ja palveluista, joihin sovelletaan alv-etuuksia. Luetteloon sisältyvistä tuotteista saataviin myyntituloihin sovelletaan yhteisöverohelpotuksia. Jos maakunnan viranomaiset vahvistavat, että tuote on luettelon mukainen, tuotantoyrityksen tarvitsee maksaa yhtiöveroa vain 70 prosentista vastaavista myyntituloista. Monet merkittävät ferropiin tuottajat ovat hyödyntäneet tätä veroetuusjärjestelmää. Kaikki yrityksen Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd tytäryritykset hyötyivät tästä ohjelmasta vuosina 2016 ja 2017 (36). Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd on hyötynyt siitä 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen siten, että yritykselle on palautettu 50 prosenttia sähkönmyynnistä maksetusta alv:stä (37).

(80) Näin ollen voidaan vahvistaa, että Kiinan viranomaiset harjoittavat julkista politiikkaa, joka vaikuttaa vapaisiin markkinavoimiin ferropiin tuotannossa, alalla käytettävät raaka-aineet mukaan luettuina. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta normaalisti.

v) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai riittämätön täytäntöönpano

(81) Asiakirja-aineistoon sisältyvien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, ettei Kiinan konkurssijärjestelmä pysty toteuttamaan asianmukaisesti omia päätavoitteitaan, kuten selvittämään oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja ja turvaamaan velallisten ja velkojien lailliset oikeudet ja edut. Tämä näyttää johtuvan siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö perustuu virallisesti samanlaisiin periaatteisiin kuin muiden maiden vastaavat lainsäädännöt, Kiinan järjestelmälle on ominaista se, että täytäntöönpano on järjestelmällisesti liian heikkoa. Konkurssien lukumäärä on äärimmäisen alhainen suhteessa maan talouden kokoon eikä vähiten sen vuoksi, että maksukyvyttömyysmenettelyihin liittyy lukuisia puutteita, jotka tosiasiassa estävät konkurssimenettelyt. Lisäksi valtion rooli maksukyvyttömyysmenettelyissä on edelleen vahva ja aktiivinen, ja sillä on usein suora vaikutus menettelyn lopputulokseen (38).

(82) Lisäksi Kiinan omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeiset maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien suhteen (39). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. On olemassa säännöksiä, joilla pyritään maankäyttöoikeuksien jakamiseen avoimesti ja markkinahintaan esimerkiksi ottamalla käyttöön tarjousmenettelyjä. Näitä säännöksiä ei kuitenkaan noudateta säännöllisesti, ja tietyt ostajat voivat hankkia maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (40). Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon (41).

(83) Sen vuoksi Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei vaikuta toimivan asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maan tarjoamiseen ja hankintaan Kiinassa. Näitä lakeja sovelletaan myös ferropiisektorilla, muun muassa tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä harjoittaviin tuottajiin.

(84) Yhdysvaltojen kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osasto (International Trade Administration, jäljempänä ’ITA’) on todennut, ettei maankäyttöoikeuksia osteta Kiinassa markkinaperiaatteiden mukaisesti, koska valtio osallistuu erittäin vahvasti maankäyttöoikeuksien markkinoiden toimintaan ja koska sallituista maan hinnoittelu- ja jakomenetelmistä poiketaan laajalti ja dokumentoidusti (Yhdysvaltojen ITA 2008, s. 16).

(85) Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön liitetyssä Think!Deskin raportissa kuvataan selkeästi, että Kiinan lainsäädännössä ja sääntelyssä maankäyttöoikeuksia käytetään poliittisena välineenä siinä mielessä, että Kiinan keskushallinto on todennut maan tarjoamisen suotuisilla ehdoilla olevan oikeutettu kannustin, jolla yrityksiä kannustetaan osallistumaan fuusioihin ja yritysostoihin (42). Maankäyttöoikeuksien suotuisa kohtelu vahvistettiin asiakirjassa The Several Opinions on Further Strengthening Energy Conservation and Emissions Reduction and Accelerate the Structural Adjustment of the Steel Industry (GOSC 2010). Maankäyttöalaa voidaan hyödyntää paikallishallinnon politiikassa fuusioiden ja yritysostojen edistämiseksi ferroseossektorilla. Vuonna 2013 julkaistussa asiakirjassa The Ministry of Industry and Information Technology Guiding Opinions on Accelerating the Promotion of M&A for Enterprises in Key Industries vaadittiin, että fuusioita ja yritysostoja edistäviin paikallisiin toimenpiteisiin sisällytetään maanhallintaa koskevia säännöksiä. Vuosina 2012–2017 monet ferroseoksen tuottajat saivat maankäyttöön liittyviä tukia yhteensä 98,7 miljoonan RMB:n arvosta.

(86) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen oli syrjivää tai täytäntöönpano puutteellista ferropiisektorilla, myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta.

vi) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: palkkakustannusten vääristyminen

(87) Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä Kiinassa täysin, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina on jättänyt ratifioimatta useita Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia, etenkin sellaisia, jotka koskevat järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta (43). Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on aktiivinen. Kyseinen järjestö ei ole kuitenkaan täysin riippumaton valtion viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on edelleenkin vähäistä (44). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaisiin. Tämän seurauksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (45). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa.

(88) Tämän tutkimuksen asiakirja-aineistossa ei ole mitään näyttöä siitä, että ferropiisektoriin ei sovellettaisi edellä kuvattua Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää. Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat ferropiisektoriin vastaavalla tavalla sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää).

(89) Pyynnön esittäjän toimittamassa Think!Deskin raportissa todetaan, että paikallishallinnot kiinnittävät erittäin paljon huomiota inhimillisen pääoman parantamiseen ja työpaikkojen menetysten ehkäisemiseen. Yritykset, jotka ovat monen vuoden ajan suorittaneet pakollisia sosiaalivakuutusmaksuja työntekijöistään ja täyttävät monia muita kriteerejä, voivat saada taloudellista tukea sosiaaliturvarahastoja koskeviin velvoitteisiinsa. Raportissa todetaan, että paikallisviranomaiset ovat säännöllisesti suorittaneet maksuja, joilla on suoraan tuettu olemassa olevia työpaikkoja ja katettu jopa palkattujen siirtotyöläisten ja opiskelijaharjoittelijoiden elinkustannuksia. Lisäksi on ollut useita transaktioita, joilla on tuettu henkilöstökoulutusta ja kykyjen kehittämistä. Eräät paikallishallinnot ovat myös maksaneet osittaisia korvauksia yritysten työntekijöistä maksamista sosiaaliturvamaksuista (46).

(90) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että ferropiisektorin palkkakustannukset olivat vääristyneitä, myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta.

vii) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia

(91) Yritystoimijoiden pääomansaantiin liittyy Kiinassa useita vääristymiä.

(92) Ensinnäkin Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ominaista valtion omistamien pankkien vahva asema (47), ja rahoitusta myöntäessään tällaiset pankit ottavat huomioon muita kriteerejä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Rahoitusalan ulkopuolella toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankit ovat sidoksissa valtioon paitsi omistajuuden myös henkilökohtaisten suhteiden välityksellä (Kiinan kommunistinen puolue nimittää valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat) (48), ja pankit panevat säännöllisesti täytäntöön valtion suunnittelemaa julkista politiikkaa, kuten myös rahoitusalan ulkopuolella toimivat valtion omistamat yrityksetkin. Näin toimiessaan pankit noudattavat selkeää oikeudellista velvoitetta harjoittaa liiketoimintaansa kansantalouden ja yhteiskunnallisen kehityksen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (49). Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (50).

(93) Eri säädöksissä voidaan kyllä viitata tarpeeseen noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä menettely- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarpeeseen tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta tähän liittyvä näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa (51). Sama päätelmä tehtiin myös aiemmissa kaupan suojatoimenpiteitä koskevissa tutkimuksissa (52).

(94) Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä, mikä johtuu monista eri syistä kuten siitä, että yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus vaikuttavat riskinarviointiin. Arvioiden mukaan kiinalaiset luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alempia kansainvälisiä luokituksia (53).

(95) Tämä johtaa siihen, että lainananto painottuu valtion omistamille yrityksille, suurille yksityisille yrityksille, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimiville yrityksille, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille.

(96) Toiseksi lainakustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina investointien lisäämiseksi. Tämä on johtanut pääomasijoitusten liialliseen käyttöön ja sijoitusten tuottojen jatkuvaan pienemiseen. Tästä on osoituksena yritysten velkaantumisasteen hiljattainen nouseminen valtion sektorilla kannattavuuden jyrkästä laskusta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmän mekanismit eivät noudattele normaaleja kaupallisia käytäntöjä.

(97) Kolmanneksi, vaikka nimelliskorot vapautettiin lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään synny vapaiden markkinavoimien vaikutuksesta, vaan niihin vaikuttavat valtiosta johtuvat vääristymät. Sellaisen lainanannon osuus, jossa korko on enintään viitekoron suuruinen, on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto näyttää lisääntyneen, koska sen osuus on kasvanut huomattavasti vuodesta 2015 alkaen heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta. Keinotekoisen alhaiset korot johtavat alihinnoitteluun ja tämän seurauksena liialliseen pääoman käyttöön.

(98) Luottojen yleinen lisääntyminen Kiinassa viittaa siihen, että pääomaa kohdennetaan tehottomammin eikä luotonannon kiristymisestä ole merkkejä, joita voitaisiin odottaa vääristymättömässä markkinaympäristössä. Sen vuoksi järjestämättömät lainat ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina. Velkariskin kasvaessa Kiinan valtio on päättänyt välttää maksukyvyttömyystilanteita. Tästä syystä luottotappioita on käsitelty pidentämällä laina-aikaa eli luomalla nk. zombie-yrityksiä tai siirtämällä velkaa (esim. yhteenliittymien kautta tai muuntamalla velkaa osakkeiksi) poistamatta välttämättä velkaongelmaa tai puuttumatta sen perussyihin.

(99) Huolimatta viimeaikaisista toimista, joilla on pyritty vapauttamaan markkinoita, Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat merkittävät systeemiset ongelmat ja vääristymät, jotka johtuvat siitä, että valtiolla on edelleen merkittävä rooli pääomamarkkinoilla.

(100) Tämän tutkimuksen asiakirja-aineistossa ei ole mitään näyttöä siitä, että ferropiin tuottajat ja/tai raaka-aineiden ja muiden tuotantopanosten toimittajat eivät hyötyisi tästä rahoitusjärjestelmästä. Päinvastoin, pyynnön esittäjän toimittamassa Think!Deskin raportissa todetaan, että Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd hyötyi China Export Import Bankin (kokonaan valtion omistuksessa) ja China Development Bankin (kokonaan valtion omistuksessa) rahoitustoimista, jotka eivät olleet markkinoiden mukaisia.

(101) Kiinalaiset ferropiin tuottajat hyötyivät myönnetyistä korkotuista, joilla osa luottoriskistä siirrettiin rahoituslaitoksille, ja antoivat rahoituslaitosten tehtäväksi tarkkailla yritysten (taloudellisesta) tulosta. Koska valtion osallistuminen ja välitystoiminta ovat selvä osoitus valtion tuesta, oletettu luottoriskin pieneneminen vahvisti velallisten neuvotteluasemaa ehtojen asettamisessa. Think!Deskin raportin mukaan Ningxia Shengyan Group ja Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd hyötyivät tästä toimenpiteestä (54).

(102) Kyseinen raportti osoittaa, että vienninedistämispolitiikka on integroitu tiiviisti yleiseen teollisuuspoliittiseen kehykseen. Kiinan viranomaiset edistävät valikoivasti tiettyjen huipputeknologian ja korkean lisäarvon tavaroiden ja palvelujen vientiä. Viime vuosina on tuettu merkittävästi myös teollisuuspalvelujen ja -teknologian vientiä. Esimerkiksi Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd on saanut rahoitusta ulkomaankaupan yhteisten palvelualustojen perustamiseen.

(103) Viejille myönnettiin taloudellista tukea myös ulkomaankaupan tukien muodossa. Näillä varojen siirroilla pyrittiin edistämään, helpottamaan tai palkitsemaan vientiyritysten toimintaa. Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd sai rahoitusta ulkomaankaupan yhteisten palvelualustojen perustamiseen, innovatiiviseen kehittämiseen sekä ulkomaankaupan muuttamiseen, parantamiseen ja kehittämiseen (55).

(104) Tietyt ferropiin tuottajat ovat saaneet huomattavaa rahoitusta kuljetuskustannusten vähentämiseen (56). Tämä on erityisen tärkeää, koska laitokset sijaitsevat pääasiassa sisämaa-alueilla kaukana rannikon talouskeskuksista. Kiinan viranomaiset antavat tähän tarkoitukseen taloudellista tukea kuljetushintatukina, joilla yrityksille korvataan osa niille aiheutuneista kustannuksista. Tukea annetaan myös infrastruktuurin rakentamiseen tarkoitettuina tukina, jotka kohdistetaan pääasiassa sellaisten rautatielinjojen rakentamiseen, joiden avulla tehdasalueet voidaan liittää suoraan kansalliseen rautatieverkkoon. Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd on saanut rahoitusta sellaisten rautatielinjojen rakentamiseen, joiden avulla yritys voi säästää aikaa ja kustannuksia saattaessaan tuotteitaan kansainvälisille markkinoille (57).

(105) Teknologian innovointiin liittyvä Kiinan teollisuuspolitiikka perustuu tieteen ja teknologian kansalliseen keskipitkän ja pitkän aikavälin kehittämissuunnitelmaan (2006–2020) (valtioneuvosto 2005b). Sen puitteissa ferropiin tuottaja Ningxia Shengyan Group on saanut tukea kansallisessa tieteen ja teknologian tukisuunnitelmassa määriteltyjen T&K-tehtävien suorittamiseen (58).

(106) Vanhentuneen tuotantokapasiteetin poistamiseksi markkinoilta tietyt ferropiin tuottajat saivat taloudellista tukea tuotantokapasiteetin poistamiseen. Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co. ja Ningxia Shengyan Group hyötyivät tästä toimenpiteestä (59).

(107) Kiinan viranomaiset ovat pyrkineet vaikuttamaan teollisuuden maantieteelliseen rakenteeseen. Tarkoitus on, että raskas teollisuus siirretään kaupunkialueilta erityisille teollisuusalueille. Tämä ei palvele pelkästään kaupunkien ympäristönsuojelutavoitteita ja vähennä saastumista tiheään asutuilla alueilla, vaan auttaa myös yrityksiä monilla tavoin muun muassa tarjoamalla niille runsaita investointikannustimia, verohelpotuksia, käteisavustuksia ja tuettuja lainoja. Ferropiitä tuottava konserni Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd sai tukea tuotantolaitosten siirtämiseen (60).

(108) Ferropiin tuottaja Ningxia Shengyan Group sai maankäyttöön liittyviä tukia (61).

(109) Viimeksi mainittu tuki ja edellä kuvattu valtion yleinen ja merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

(110) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että ferropiin tuottajat saivat sellaisten laitosten myöntämää rahoitusta, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai eivät muutoin toimi valtiosta riippumattomasti.

viii) Kuvattujen vääristymien systeeminen luonne

(111) Komissio totesi, että vääristymäraportissa kuvatut vääristymät eivät rajoitu mihinkään tiettyyn tuotannonalaan. Käytettävissä oleva näyttö osoittaa päinvastoin, että Kiinan järjestelmää, sellaisena kuin se on kuvattuna i–iv jaksossa (54–80 kappale) ja vääristymäraportin A osassa, koskevat tosiseikat ja ominaisuudet pätevät kaikkialla maassa ja kaikilla talouden sektoreilla. Sama koskee v–vii jaksossa ja vääristymäraportin B osassa kuvattuja tuotannontekijöitä.

(112) Ferropiin valmistamiseen tarvitaan monenlaisia tuotantopanoksia. Kun ferropiin tuottajat ostavat/hankkivat näitä tuotantopanoksia, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aiemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

(113) Ferropiin kotimarkkinoiden myyntihintoja ei tämän perusteella voida käyttää. Lisäksi kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. vääristymäraportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maahan, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

ix) Päätelmät

(114) Edellä i–viii jaksossa esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti sekä ferropiisektorilla (mukaan luettuna tarkastelun kohteena oleva tuote), osoitettiin, että hinnat tai kustannukset, mukaan luettuina raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät muodostu vapaiden markkinavoimien vaikutuksesta, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, ettei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa.

(115) Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavissa jaksoissa esitetään. Komissio muistutti siitä, ettei mikään taho esittänyt sellaista väitettä, että jotkin kotimarkkinoiden kustannukset olisivat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja vääristymättömiä kustannuksia.

b) Edustava maa

i) Yleisiä huomioita

(116) Edustava maa valittiin seuraavin perustein: — Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Komissio valitsi tähän tarkoitukseen maita, joiden bruttokansantulo on Maailmanpankin tietokannan perusteella samanlainen kuin Kiinalla (62); — tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto kyseisessä maassa (63); — asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus kyseisessä maassa; — jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusija annetaan tarvittaessa sellaiselle maalle, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat asianmukaisella tasolla.

(117) Kuten 30–32 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä (24 päivänä kesäkuuta 2019 päivätty ensimmäinen tuotannontekijöitä koskeva muistio ja 15 päivänä lokakuuta 2019 päivätty toinen tuotannontekijöitä koskeva muistio, jossa käsiteltiin ensimmäisestä muistiosta saatuja huomautuksia). Toisessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille tekemästään päätelmästä, jonka mukaan Brasilia oli tässä tapauksessa asianmukainen edustava maa.

ii) Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

(118) Ensimmäisessä tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa komissio yksilöi Argentiinan, Brasilian, Kolumbian, Malesian, Meksikon, Venäjän, Etelä-Afrikan ja Turkin maiksi, jotka ovat Maailmanpankin mukaan vastaavalla taloudellisen kehityksen tasolla kuin Kiina, eli Maailmanpankki luokittelee ne kaikki ”ylemmän keskitulotason” maiksi bruttokansantulon perusteella.

(119) Taloudellisen kehityksen tasosta ei saatu huomautuksia muistion julkaisemisen jälkeen.

iii) Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto edustavassa maassa

(120) Komissio ilmoitti ensimmäisessä tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa, että tarkastelun kohteena olevaa tuotetta valmistetaan tiettävästi Argentiinassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Malesiassa, Meksikossa, Venäjällä, Etelä-Afrikassa ja Turkissa. Pyynnön esittäjä huomautti kyseistä muistiota koskevissa huomautuksissaan, että ferropiitä ei valmisteta Turkissa.

(121) Komissio tutki väitteen ja totesi, ettei muistiossa yksilöity turkkilainen tuottaja todellakaan valmistanut ferropiitä tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen komissio ei pitänyt enää Turkkia mahdollisena edustavana maana.

iv) Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

(122) Komissio varmisti vielä kaikkien edellä mainittujen edustavien maiden osalta julkisten tietojen (ja etenkin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien julkisten taloudellisten tietojen) saatavuuden.

(123) Komissio etsi ferropiin tuottajia, joiden taloudelliset tiedot olisivat julkisesti saatavilla, jotta niitä voitaisiin käyttää vääristymättömien ja kohtuullisten myynti- hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseen. Kuten ensimmäisessä ja toisessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa todetaan, komissio käytti tietolähteinään Orbis-tietokantaa (64) ja internetiä. Lisäksi komissio rajasi haun yrityksiin, joiden tuloslaskelmat tuoreimmalta kaudelta (2018) olivat julkisesti saatavilla, sekä kannattaviin yrityksiin. Tämän perusteella tutkimus rajattiin toisessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa viiteen Brasiliassa toimivaan ja viiteen Venäjällä toimivaan yritykseen.

(124) Komissio totesi lopuksi, että vain yhdellä Brasiliassa sijaitsevalla yrityksellä oli tilinpäätöksessään segmentoitu esittely, jonka avulla voitiin määrittää sen ferropiisegmentin tulot ja menot. Tämän perusteella komissio katsoi, että Brasilia oli asianmukainen edustava maa.

(125) Toisessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa komissio ilmoitti kaikille asianomaisille osapuolille aikeestaan käyttää Brasiliaa asianomaisena edustavana maana, jos komissio toteaisi, että kaikki perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa säädetyn menetelmän soveltamisedellytykset täyttyvät. Ottaen huomioon kaikki edellä mainitut tekijät sekä sen, että osapuolet eivät esittäneet toisesta muistosta mitään huomautuksia, komissio päätti, että lopullinen valinta asianomaiseksi edustavaksi maaksi oli Brasilia, ja valitsi seuraavan yrityksen, jonka taloudelliset tiedot olivat julkisesti saatavilla, käytettäväksi vääristymättömien ja kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan viimeisen alakohdan mukaisesti: Cia de Ferro Ligas da Bahia SA.

v) Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

(126) Sen jälkeen, kun Brasilia oli valittu asianmukaiseksi edustavaksi maaksi edellä mainittujen tekijöiden perusteella, ei ollut enää tarpeen tehdä arviointia sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasosta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

vi) Päätelmät

(127) Edellä esitetyn analyysin perusteella Brasilia täytti kaikki perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, joiden perusteella sitä voitiin pitää asianmukaisena edustavana maana. Brasiliassa on merkittävää tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoa ja kaikista tuotannontekijöistä, myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä voitosta on saatavissa kattavat tiedot.

c) Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

(128) Komissio ilmoitti toisessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa, että se käyttäisi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaiseen normaaliarvon muodostamiseen Global Trade Atlas -tietokantaa, jäljempänä ’GTA’, määrittääkseen useimmista tuotannontekijöistä aiheutuvat vääristymättömät kustannukset edustavassa maassa sekä Kansainvälisen työjärjestön, jäljempänä ’ILO’, tilastoja ja kansallisia tilastoja määrittääkseen vääristymättömät työvoimakustannukset edustavassa maassa. Komissio ilmoitti myös, että se käyttäisi sähkökustannusten määrittämiseen Brasilian suurimpiin sähköntoimittajiin kuuluvan EDP Brasilian veloittamia hintoja ja että valitun brasilialaisen yrityksen (Cia de Ferro Ligas da Bahia SA) taloudellisia tietoja käytettäisiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseen.

(129) Komissio selitti myös, ettei GTA:sta saatuja tietoja, jotka koskivat yhden tuotannontekijän eli puuhakkeen tuontia Brasiliaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, voitu käyttää, koska tiedot eivät olleet edustavia. Koska kansainvälistä vertailuarvoa tai kansainvälisiä julkaisua ei ollut saatavilla ja koska puuhakkeella oli tässä yhteydessä olennainen merkitys, komissio päätti käyttää vaihtoehtona GTA:ssa ilmoitettua Turkin tuontihintaa. Turkki on nimittäin vastaavalla talouskehityksen tasolla kuin Kiina, ja komissio oli määrittänyt sen ensimmäisessä tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa yhdeksi kolmesta mahdollisesta edustavasta maasta (ks. 30 kappale). Toinen kyseisessä muistiossa yksilöity maa oli Venäjä, mutta Venäjällä puuhakkeen tuontimäärät eivät olleet edustavia, kun taas Turkissa kyseistä tuotetta tuodaan edustavina määrinä. Tätä vertailuarvoa pidettiin vääristymättömänä, koska se perustui aritmeettiseen keskiarvoon, joka oli laskettu edustavasta määrästä GTA:ssa yksilöityjä liiketoimia, minkä vuoksi sen katsottiin heijastavan kyseisen alueen kilpailuun perustuvia markkinaolosuhteita (65).

(130) Komissio sisällytti laskelmiin tuotannollisten yleiskustannusten arvon kattamaan kustannukset, jotka eivät sisältyneet edellä tarkoitettuihin tuotannontekijöihin. Tämän määrän laskemiseksi käytettiin otokseen valitun unionin tuottajan – espanjalaisen yrityksen FerroAtlántica S.A.U., jäljempänä ’FASAU’ – taloudellisia tietoja. Kyseinen yritys teki polkumyyntitutkimuksessa yhteistyötä, toimitti tutkimusta varten tietoja ja salli niiden tarkistamisen tiloissaan. Menetelmää selitetään tarkemmin 3.2.1.1 kohdan e alakohdassa.

d) Tuotannontekijät

i) Johdanto

(131) Komissio pyrki ensimmäisessä ja toisessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa laatimaan tuotannontekijöistä ja lähteistä luettelon, joka käsittäisi kaikki tuotannontekijät, kuten raaka-aineet, energian ja työvoiman, joita kiinalaiset tuottajat käyttivät tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa. Asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet komissiolle huomautuksia kyseisissä muistoissa esitetystä luettelosta.

(132) Tehtyään ensin tarkastuskäynnin FASAUn tiloihin komissio laati lopullisen luettelon ferropiituotannon tekijöistä.

(133) Koska muistoista, jotka koskivat tuotannontekijöihin liittyvän normaaliarvon määrittämiseen käytettäviä tietolähteitä, ei saatu huomautuksia, seuraavat tuotannontekijät ja koodit määritettiin soveltuvin osin ottaen huomioon kaikki pyynnön esittäjän toimittamat tiedot: Taulukko Tuotannontekijä Brasilian tariffikoodit Vääristymätön yksikköarvo Materiaali Kvartsi 2506 10 00 241,3 euroa/kg Kivihiili 2701 12 129,8 euroa/kg Koksi 2704 00 12 291,9 euroa/kg Puuhake 4401 21 00 82,9 euroa/kg (66) Rautaromu (valssihilse) 2619 00 90 Kustannuksia ei ole otettu huomioon (67) Kalkkikivi 2515 11 00 Kustannuksia ei ole otettu huomioon (68) Hiilipitoinen pasta Söderbergin elektrodeja varten 3801 30 10 575,5 euroa/kg Työvoima Palkat valmistussektorilla [ei sovelleta] 4,34 euroa/tunti Energia Sähkö [ei sovelleta] 0,11 euroa/kWh Sivutuotteet/jäte Mikrosilika/silikajauhe 2811 22 10 1 169,8 euroa/kg Ferropiikuona 2621 90 00 Sisältyy yleiskustannuksiin

(134) Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat (tuottajan tehtaalle toimitettuna) 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti komissio käytti edustavan maan tuontihintoja kunkin raaka-aineen osalta, jota FASAU käytti ferropiin valmistukseen, koska mikään kiinalainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä.

(135) Normaaliarvon määrittämiseksi komission menetelmän mukaisesti näihin tuontihintoihin olisi lisättävä Brasiliaan tuotujen tuotannontekijöiden ja raaka-aineiden (sekä Turkkiin tuodun puuhakkeen, ks. 133 kappale) tuontitullit ja kotimaan kuljetuskustannukset. Nämä oikaisut johtaisivat korkeampaan normaaliarvoon, koska tuontitullit nostaisivat raaka-aineiden tuontihintoja entisestään, minkä vuoksi polkumyynnin tasoa olisi mukautettava ylöspäin. Ottaen huomioon 155 kappaleessa esitetyn päätelmän sekä sen, että tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa keskitytään selvittämään, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eikä niinkään polkumyynnin tarkkaa suuruutta, komissio päätti, että tässä tapauksessa tuontitullien ja kotimaan kuljetuskustannusten oikaiseminen ei ollut tarpeen.

ii) Raaka-aineet ja sivutuotteet/jäte

(136) FASAUn tiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana komissio tarkisti ilmoitetut käytetyt raaka-aineet, teräsromun syntymisen ja asiaankuuluvat kulutussuhteet tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa.

(137) Komissio käytti edustavan maan eli Brasilian raaka-aineiden tuontihintoja kaikkien raaka-aineiden hankintahintojen määrittämiseen lukuun ottamatta kolmea raaka-ainetta, joiden hinnoista Brasilian markkinoilla ei ollut saatavilla tietoja. Puuhakkeen osalta käytettiin Turkin tuontihintoja (ks. 129 kappale). Edustavan maan tuontihinnat määritettiin kaikista muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona.

(138) Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan (tai puuhakkeen osalta Turkkiin) tulevan tuonnin huomiotta, koska se päätteli (ks. 121 kappale), ettei ollut asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien olemassaolon vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että ne vaikuttivat. Huomioon ei otettu myöskään tuontitietoja, jotka koskivat edustavaan maahan (tai puuhakkeen osalta Turkkiin) tulevaa tuontia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (69) liitteeseen 1 sisältyvistä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan kyseisten maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen, ja tällaisesta tuonnista oli joka tapauksessa hyvin vähän tietoja. Muista kolmansista maista tuleva tuonti oli edustavaa myös ilman Kiinaa, ja sen osuus Brasiliaan (tai puuhakkeen osalta Turkkiin) tuoduista kokonaismääristä oli 30–93 prosenttia. Lisäksi ferropiin valmistuksen pääraaka-ainetta eli hiiltä ei viedä Kiinasta Brasiliaan.

(139) Komissio tutki, oliko Brasiliassa voimassa vientirajoituksia, ja vahvisti 15 päivänä lokakuuta 2019 päivätyssä muistiossa, että kalkkikiven ja valssihilseen vientiin vaadittiin vientilupa (70). Lisäksi komissio totesi, että kalkkikiven tuontimäärät olivat Brasiliassa hyvin pieniä eikä kalkkikiveä tuotu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla lainkaan. Edustavaa vaihtoehtoista vertailuarvoa ei voitu määrittää. FASAUn tiloihin tehty tarkastus osoitti, että näillä tuotantopanoksina käytetyillä raaka-aineilla on suhteellisen vähäinen vaikutus tarkastelun kohteena olevan tuotteen kokonaiskustannuksiin. Ottaen huomioon 155 kappaleessa esitetyt päätelmät sekä sen, että tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa keskitytään selvittämään, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tai onko sen toistuminen todennäköistä, eikä niinkään polkumyynnin tarkkaa suuruutta, komissio päätti, ettei näiden kahden tuotannontekijän kustannuksia oteta huomioon, koska niille ei pystytty määrittämään edustavaa vertailuarvoa.

(140) Kustannuksista vähennettiin sivutuotteena valmistetusta mikrosilikasta saadut tulot kertomalla tarkastelupyynnössä ilmoitetut käyttötekijät edustavassa maassa eli Brasiliassa todetuilla vääristymättömillä yksikkökustannuksilla.

(141) Tuloista, jotka saatiin sivutuotteena valmistetusta ferropiikuonasta, komissio totesi, että kyseisen tuotteen Brasiliaan tuonnin määrät olivat lähellä nollaa, minkä vuoksi tuotteesta Brasiliassa maksettuja tuontihintoja ei voitu pitää edustavina. Koska FASAUn ferropiikuonasta saamat todelliset tulot edustivat hyvin pientä osaa raaka-aineen kokonaiskustannuksista, niillä ei ole merkittävää vaikutusta polkumyyntimarginaalilaskelmiin riippumatta siitä, mitä lähdettä käytetään niiden korvaamiseksi. Sen vuoksi komissio päätti ottaa nämä tulot huomioon määrittäessään tuotannollisia yleiskustannuksia (ks. 3.2.1.1 kohdan e alakohta).

(142) Voidakseen määrittää vientiä harjoittavan tuottajan tehtaalle toimitettujen raaka-aineiden vääristymättömät hinnat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti komission täytyisi lisätä tuontihintaan kansainväliset kuljetus- ja vakuutuskustannukset (71), soveltaa tuontihintaan edustavan maan tuontitullia ja lisätä tuontihintaan kotimaan kuljetuskustannukset. Ottaen huomioon, että painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali saatiin ilman näitä kustannuksia (ks. 155 kappale), komissio päätti olla ottamatta kyseisiä kustannuksia huomioon.

iii) Työvoima

(143) Komissio käytti työvoimakustannusten vertailuarvon määrittämiseen ILOn tilastoja sekä julkisesti saatavilla olevia tietoja Brasiliassa työnantajille aiheutuvista keskimääräisistä muista työvoimakustannuksista (72), kuten sosiaaliturvamaksuista, FGTS-rahasto (Fundo de Garantia do Tempo e Serviço) mukaan luettuna (työttömyys, vakavat sairaudet, kiinteistöjen rakentaminen ja ostaminen).

(144) ILOn tilastoista (73) saatiin tietoja valmistuksessa työskentelevien viikoittaisista keskimääräisistä työtunneista ja kuukausiansioista tutkimusajanjakson aikana. Komissio laski näiden tietojen avulla valmistuksen tuntipalkan, johon lisättiin työhön liittyviä lisäkuluja (74) (työnantajan sosiaaliturvamaksut ja työttömyysmaksut).

iv) Sähkö

(145) Brasilian suurimpiin sähköntoimittajiin kuuluvan yrityksen EDP Brasilin veloittamat sähköhinnat olivat helposti saatavilla (75). Tiedot olivat niin tarkkoja, että niiden avulla voitiin määrittää teollisten käyttäjien maksama sähkön hinta sekä jakeluverkoston käyttöhinta (modalidade tarifaria azul).

(146) On syytä huomata, että Brasilian sääntelyviranomainen Agência Nacional de Energia Elétrica (76), jäljempänä ’ANEEL’, velvoittaa sähköntoimittajat nostamaan tariffejaan tietyllä prosenttiosuudella, jotta sähkön kulutusta voidaan säännellä maan sisällä. ANEEL käyttää lippujärjestelmää (77) (vihreä, keltainen, punainen 1, punainen 2) ilmaisemaan, onko sähkön hinnan pysyttävä toimittajan ehdottamana (vihreä) vai onko sitä nostettava 0,010 BRL:llä/kWh (keltainen), 0,030 BRL:llä/kWh (punainen 1) tai 0,050 BRL:llä/kWh (punainen 2). ANEEL julkaisee liputukset kuukausittain, ja tutkimusajanjakson liputukset olivat helposti saatavissa EDP Brazilin verkkosivustolta (78). Määrittäessään vääristymättömiä sähkökustannuksia komissio ei ottanut huomioon tutkimusajanjaksolla käytettyjä liputuksia eikä oikaissut hintaa vastaavasti. Ottaen huomioon 155 kappaleessa esitetyn päätelmän sekä sen, että tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa keskitytään selvittämään, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tai onko sen toistuminen todennäköistä, eikä niinkään polkumyynnin tarkkaa suuruutta, komissio päätti, että sähkökustannusten oikaiseminen ei ollut tarpeen.

e) Tuotannolliset yleiskustannukset, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto

(147) Edellä olevassa 133 kappaleessa kuvattujen tuotannontekijöiden lisäksi määritettiin tuotannolliset yleiskustannukset. Näiden yleiskustannusten laskenta perustui tuotannollisten yleiskustannusten ja FASAUn ilmoittamiin ja todennettuihin valmistuskustannuksiin perustuvien valmistuskustannusten väliseen suhteeseen (jälkimmäisiin kustannuksiin sisältyivät muiden kuin uuneihin pantavien materiaalien kulutus, ulkoiset palvelut, sisäiset kuljetukset ja rakenteelliset kustannukset, kuten poistot ja kunnossapito). Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

(148) Kuten 128 kappaleessa selitetään, komissio käytti myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseen yrityksen Cia de Ferro Ligas da Bahia SA taloudellisia tietoja. Saadakseen tiedot tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta komissio käytti yrityksen konsolidoitua tilinpäätöstä vuodelta 2018, otti mukaan vuoden 2019 konsolidoidun tilinpäätöksen ensimmäisen vuosineljänneksen ja jätti pois vuoden 2018 konsolidoidun tilinpäätöksen ensimmäisen vuosineljänneksen (79). Koska yritys ei tuottanut pelkästään ferropiitä, komissio otti huomioon yrityksen toimittaman segmentoinnin laskeakseen pelkästään ferropiisegmenttiä koskevat luvut.

(149) Myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia koskevassa laskelmassa komissio jätti huomiomatta erän ”osuus sijoitusten voitosta (tappiosta)”, koska kyseiset menot (tai tulot) eivät liittyneet tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Tämä oikaisu johti siihen, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten prosenttiosuus kasvoi ja voiton prosenttiosuus pieneni samassa suhteessa. Sen vuoksi sillä ei ollut kokonaisuutena tarkasteltuna vaikutusta normaaliarvon laskemiseen.

f) Normaaliarvon laskeminen

(150) Määrittääkseen laskennallisen normaaliarvon komissio toimi seuraavasti:

(151) Ensiksi komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio kertoi FASAUn tarkistetut käyttötekijät (raaka-aineet, työvoima ja energia) vääristymättömillä yksikkökustannuksilla, jotka oli määritetty edellä 3.2.1.1 kohdan d alakohdassa kuvatulla tavalla.

(152) Toiseksi komissio määritti näiden valmistuskustannusten osalta tuotannolliset yleiskustannukset ja lisäsi niihin määritetyt myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voiton 3.2.1.1 kohdan e alakohdan mukaisesti. Näin määritettyjen tuotannollisten yleiskustannusten osuus oli 37,11 prosenttia. Myynti-, yleis- ja hallintokustannukset (80) olivat 15,12 prosenttia, kun ne ilmaistiin prosenttiosuutena myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluista, ja niitä sovellettiin tuotannollisten valmistuskustannusten ja tuotannollisten yleiskustannusten summaan. Voitto (81) oli 51,1 prosenttia, kun se ilmaistiin prosenttiosuutena myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluista, ja sitä sovellettiin valmistuskustannusten, tuotannollisten yleiskustannusten ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten summaan.

(153) Tällä perusteella komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Koska yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo vahvistettiin koskemaan koko maata.

3.2.1.2 Vientihinta

(154) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin Eurostatin CIF-hintoja koskevien tietojen perusteella ja oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle.

3.2.1.3 Vertailu ja polkumyyntimarginaali

(155) Komissio vertasi laskennallista normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti edellä vahvistettuun vientihintaan. Tähän perustuva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 157,8 prosenttia.

3.2.1.4 Päätelmät

(156) Tämän perusteella komissio totesi, että Kiinasta tuleva polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.2.2 Venäjä

(157) Eurostatin tilastotiedot osoittavat, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana Venäjältä tuotiin ferropiitä unioniin 2,735 tonnia, joka on noin 0,4 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Venäjän viranomaiset totesivat, että tuonnin määrä oli vähäpätöinen. Komissio päätteli kuitenkin, että tällainen tuontimäärä oli riittävän edustava sen tutkimiseen, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

3.2.2.1 Normaaliarvo

(158) Koska venäläiset tuottajat eivät osallistuneet yhteistyöhön, komissio käytti saatavilla olevia tietoja Venäjän normaaliarvon määrittämiseen. Tähän tarkoitukseen käytettiin pyynnön esittäjän toimittamia tietoja (82). Nämä tekijänoikeudella suojatut tiedot toimitti Metal Expert (83).

(159) Näin ollen normaaliarvo perustui tarkastelupyynnössä esitettyihin ja tutkimusajanjaksoa varten päivitettyihin (84) kotimarkkinahintoihin. Päivitetyt kotimarkkinahinnat julkaistiin asiakirja-aineistossa. Asianomaisilta osapuolilta ei saatu huomautuksia.

3.2.2.2 Vientihinta

(160) Koska venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin Eurostatin CIF-hintoja koskevien tietojen perusteella ja oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle.

3.2.2.3 Vertailu ja polkumyyntimarginaali

(161) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan mukaisesti. Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella vientihintaa oikaistiin alaspäin 100 euroa tonnilta rahtikustannusten ottamiseksi huomioon.

(162) Tähän perustuva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 17,6 prosenttia.

3.2.2.4 Päätelmät

(163) Tämän perusteella komissio totesi, että Venäjältä tuleva polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.3 Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

3.3.1 Kiina

(164) Kuten 3.2.1 kohdassa todetaan, ferropiin tuonti Kiinasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtui polkumyynnillä. Mahdollisimman täydellisen kuvan saamiseksi komissio tutki myös polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Tätä varten analysoitiin vielä seuraavia seikkoja: Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, kiinalaisten tuottajien mahdollisuudet päästä muille markkinoille, kyseisten tuottajien kotimarkkinoilla noudattama hinnoittelu ja unionin markkinoiden houkuttelevuus.

3.3.1.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

(165) Yhteistyön puuttuessa Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti määritettiin saatavilla olleiden tietojen ja erityisesti pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

(166) Kiinan tuotantokapasiteetti oli huomattavasti suurempi kuin nykyiset tuotantomäärät. Tarkastelupyynnössä esitettyjen (85) ja tutkimuksen aikana päivitettyjen (86) tietojen mukaan ferropiin tuotantokapasiteetti oli 10 571 000 tonnia vuonna 2019 ja tuotantomäärät olivat samana vuonna 4 040 000 tonnia. Näin ollen kapasiteetin käyttöaste oli ainoastaan noin 38,2 prosenttia. Jos toimenpiteet kumottaisiin, kiinalaisilla tuottajilla olisi arviolta 6 531 000 tonnia käyttämätöntä kapasiteettia. Unionin markkinoiden kulutus oli puolestaan 740 144 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. taulukko 1). Yksikään osapuoli ei kiistänyt toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä ilmoitettua Kiinan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia.

(167) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia, jota ne voivat käyttää tuottaakseen ferropiitä ja viedäkseen sitä unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

3.3.1.2 Muiden markkinoiden saavutettavuus

(168) Kiinan kotimarkkinat ovat ehdottomasti maailman tärkeimmät markkinat, sillä niiden osuus maailman todettavissa olleesta kulutuksesta vuonna 2017 oli 58 prosenttia (87). Kulutus väheni kuitenkin näillä markkinoilla 18 prosenttia (887 000 tonnia) vuodesta 2013 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka (88).

(169) Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Japani toi Kiinasta 167 000 tonnia ferropiitä ja oli Kiinan tuotannonalan tärkein vientimarkkina, jonka osuus Kiinan ferropiin kokonaisviennistä oli 27,7 prosenttia. Lehtiartikkelien mukaan japanilaiset ferroseoksen sulattamot aikovat kuitenkin monipuolistaa hankintojaan, jotta ne eivät olisi riippuvaisia Intiasta ja Kiinasta. Tätä varten ne perustivat useita yhteisyrityksiä Malesiaan vuonna 2017 (89). Näin ollen on odotettavissa, että kiinalaisten viejien on tulevaisuudessa vaikeampaa päästä Japanin markkinoille.

(170) Tämän perusteella komissio päätteli, että jos nykyiset toimenpiteet kumotaan, suurena vaarana on, että kiinalaiset tuottajat yrittävät kompensoida merkittävää myyntimäärien supistumista tärkeillä kotimarkkinoilla ja oletettavasti myös Japanin markkinoilla ohjaamalla huomattavia myyntivirtoja unionin markkinoille.

3.3.1.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(171) Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta vietiin ferropiitä 608 000 tonnia, joista 3 587 tonnia unioniin (90). Kiinalaiset tuottajat veivät ferropiitä 63 maahan, joihin sitä myytiin keskimäärin alhaisemmilla hinnoilla kuin unioniin. Vain 14 maassa myyntihinnat olivat korkeammat kuin hinnat, joilla ferropiitä myytiin unioniin. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinan unioniin suuntautuvan viennin keskimääräiset hinnat olivat tosiaankin korkeammat (+6,1 prosenttia) kuin Kiinan keskimääräiset vientihinnat (91). Sen vuoksi vienti unioniin on kiinalaisten viejien kannalta paljon houkuttelevampaa kuin vienti lähes kaikkiin muihin maihin.

(172) Unionin markkinoiden koko on toinen tekijä, joka houkuttelee kiinalaisia tuottajia: jos tarkastellaan ferropiin maailmanlaajuista kulutusta, unionilla on Kiinan jälkeen toiseksi suurimmat yhtenäismarkkinat. Unionin markkinat ovat 1,7 kertaa suuremmat kuin Pohjois-Amerikan markkinat ja 1,5 kertaa suuremmat kuin Japanin markkinat (92). Sen vuoksi unionin markkinoiden koko lisää merkittävästi niiden houkuttelevuutta.

3.3.1.4 Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä

(173) Kun otetaan huomioon polkumyynnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, viejien kolmansien maiden markkinoilla noudattama hinnoittelu, Kiinassa olevan käyttämättömän kapasiteetin suuruus, unionin markkinoiden koko ja sen markkinoilla vallitsevat hinnat sekä kulutuksen merkittävä väheneminen kotimarkkinoilla ja todennäköisesti heikommat mahdollisuudet päästä muille merkittäville vientimarkkinoille, on erittäin todennäköistä, että Kiinasta tuleva polkumyynti jatkuu tai joka tapauksessa toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

3.3.2 Venäjä

(174) Kuten 3.2.2 kohdassa todetaan, ferropiin tuonti Venäjältä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtui polkumyynnillä. Komissio tutki myös polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Tätä varten analysoitiin vielä seuraavia seikkoja: Venäjän tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, venäläisten tuottajien mahdollisuudet päästä muille markkinoille, kyseisten tuottajien kotimarkkinoilla noudattama hinnoittelu ja unionin markkinoiden houkuttelevuus.

3.3.2.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Venäjällä

(175) Yhteistyön puuttuessa Venäjä tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti määritettiin saatavilla olleiden tietojen ja erityisesti pyynnön esittäjän toimittamien tietojen (93) perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

(176) Venäjä tuotantokapasiteetti oli huomattavasti suurempi kuin nykyiset tuotantomäärät. Tarkastelupyynnössä esitettyjen ja tutkimuksen aikana päivitettyjen tietojen mukaan ferropiin tuotantokapasiteetti oli 826 000 tonnia vuonna 2019 ja tuotantomäärät olivat samana vuonna 561 000 tonnia. Näin ollen kapasiteetin käyttöaste oli vain noin 67,9 prosenttia. Jos toimenpiteet kumotaan, venäläisillä tuottajilla on niin paljon käyttämätöntä kapasiteettia (arviolta 265 000 tonnia), että ne voivat täyttää ferropiin polkumyynnillä unionin markkinat, joilla kulutus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 740 144 tonnia.

(177) Kaksi yhteistyöstä kieltäytynyttä venäläistä viejää ja Venäjän viranomaiset väittivät, että komissio oli aliarvioinut Venäjän käyttöasteen. Venäjän viranomaiset viittasivat kahden venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan huomautukseen, jonka mukaan Venäjän ja erityisesti kyseisten tuottajien tuotantokapasiteetti on paljon pienempi ja Venäjän tuotantomäärät ovat suuremmat. Tämän perusteella kapasiteetin käyttöasteen pitäisi olla Venäjällä 90–100 prosenttia. Venäjän viranomaiset viittasivat myös tästä asiasta esittämäänsä huomautukseen.

(178) Ensiksi komissio totesi, että Venäjän viranomaiset / Venäjän federaation talouskehitysministeriö olivat ilmoittaneet 24 päivänä huhtikuuta 2019 toimittamissaan huomautuksissa, että ”Venäjän viralliset tilastot vahvistivat” sen, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantokapasiteetti Venäjällä vastasi pyynnön esittäjän ilmoittamaa määrää, jota komissio käytti tutkimuksessaan.

(179) Toiseksi tutkimuksessa arvioitiin, että Venäjän tuotantokapasiteetti vuonna 2019 oli 826 000 tonnia, kun taas Venäjän virallisten tilastojen mukaan tämä määrä oli ollut vielä suurempi – 932 000 tonnia – vuonna 2018. Yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien vuodelta 2017 esittämät luvut eivät vastaa Venäjän virallisia tilastoja eivätkä kyseistä vuotta koskevia pyynnön esittäjän arvioita. Venäjän tuotantokapasiteetti vuonna 2017 oli Venäjän viranomaisten mukaan [20–30 prosenttia] suurempi kuin kahden yhteistyöstä kieltäytyneen vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittama luku. Pyynnön esittäjän arvioiden ja Venäjän virallisten tilastojen (sekä Venäjän viranomaisten lausunnon) perusteella on selvää, että vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittama tuotantokapasiteetti oli arvioitu liian pieneksi.

(180) Kolmanneksi on otettava huomioon, että yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot koskivat vuotta 2017 eivätkä tutkimusajanjaksoa. Vaikka nämä tarkistamattomat tiedot hyväksyttäisiin, väite, jonka mukaan kapasiteetin käyttöaste olisi Venäjällä lähes 100 prosenttia, on edelleen virheellinen. Jos kapasiteetin käyttöaste laskettaisiin käyttämällä tuotantokapasiteetista laadittuja Venäjän virallisia tilastoja (840 700 tonnia) ja yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamaa todellista tuotantoa vuonna 2017 [600 000–700 000 tonnia], kapasiteetin käyttöaste olisi [71–83 prosenttia], joka on edelleen kaukana ”lähes 100 prosentista”.

(181) Pyynnön esittäjän toimittamat tuotantokapasiteettia ja -määriä koskevat tiedot olivat joka tapauksessa tuoreempia ja sen vuoksi merkityksellisempiä ennakoivan tarkastelun, kuten todennäköisyysanalyysin kannalta, koska ne koskivat vuotta 2019.

(182) Väitteet, joiden mukaan komissio olisi yliarvioinut Venäjän käyttämättömän kapasiteetin, hylättiin kaikilla näillä perusteilla. Tästä päätöksestä ilmoitettiin osapuolille, joille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa ennen lopullisen päätöksen tekemistä.

(183) Vastauksessaan edellä mainitut kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivät, ettei komissio ollut käsitellyt kaikkia ratkaisemattomia kysymyksiä, joita kyseiset tuottajat ja Venäjän viranomaiset olivat tuoneet esiin käynnissä olevan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana. Tämä koski erityisesti komission päätelmiä venäläisten tuottajien käyttämättömästä kapasiteetista. Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että ne olivat asianomaisena osapuolena olleet täysin mukana tutkimukseen liittyvässä yhteistyössä polkumyyntiasioita lukuun ottamatta. Lisäksi ne väittivät, että koska tiedoissa, joita eri asianomaiset osapuolet olivat toimittaneet Venäjän kapasiteetista, tuotannosta ja kapasiteetin käyttöasteesta, oli merkittäviä eroja, komissio oli velvollinen tarkistamaan kyseiset tiedot muun muassa tekemällä tarkastuskäynnin tuottajien toimitiloihin. Vientiä harjoittavat tuottajat vastustivat sitä, että niiden väite lähes 100-prosenttisesta kapasiteetin käyttöasteesta oli hylätty vaihtoehtoisen laskelman perusteella, jossa oli käytetty yritysten ja pyynnön esittäjän toimittamia tietoja. Tältä osin ne väittivät, että komissio oli niin sanotusti poiminut rusinat pullasta käyttäessään tuotantokapasiteettia ja ‐määriä koskevia tietoja. Lopuksi yritykset viittasivat WTO:n oikeuskäytäntöön niiden tosiseikkojen osalta, jotka tukivat kyseisten yritysten väitettä, jonka mukaan komission käyttämät tiedot eivät olleet tässä tapauksessa kaikkein sopivimpia ja että niiden toimittamat tiedot olivat parhaita, mitä oli saatavilla.

(184) Ensinnäkin komissio oli eri mieltä siitä, että joitakin huomautuksia tai väitteitä ei olisi otettu huomioon ja ettei niihin olisi vastattu. Itse asiassa komissio lähetti yrityksille täydentävän ilmoituksen varmistaakseen, että niiden huomautukset käyttämättömästä kapasiteetista oli otettu kokonaan huomioon ja että ne saivat mahdollisuuden esittää huomautuksia ennen kuin päätelmistä tuli lopullisia. Se, että yritykset olivat eri mieltä komission päätelmistä, ei merkitse sitä, että päätelmät olisivat perusteettomia. Käyttämätöntä kapasiteettia lukuun ottamatta yritykset eivät täsmentäneet, mitä kysymyksiä komissio oli niiden mielestä sivuuttanut lopullisissa päätelmissä. On tarpeetonta sanoa, että lisätietojen ilmoittaminen rajoittui käyttämättömän kapasiteetin arviointiin ja että vastaukset lopullisia päätelmiä koskeviin huomautuksiin löytyvät tästä asetuksesta komission vakiokäytännön mukaisesti.

(185) Toiseksi on muistettava, että kyseisiä kahta vientiä harjoittavaa tuottajaa pi