Tämän päätöksen julkaistusta toisinnosta on jätetty pois tiettyjä tietoja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13 päivänä heinäkuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 salassapitovelvollisuutta koskevien 30 ja 31 artiklan säännösten mukaisesti. Poistetut kohdat on merkitty seuraavasti: […] JULKINEN VERSIO Tämä asiakirja asetetaan saataville ainoastaan tiedotustarkoituksessa.

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2021/69,

annettu 24 päivänä helmikuuta 2020,

valtiontuesta SA.43549 (2017/C) (ex 2017/FC) (ex 2016/NN) (ex 2015/EO), jonka Romania on toteuttanut yrityksen CFR Marfă hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 1115)

(Ainoastaan romaniankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Romania ilmoitti komissiolle 24. syyskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä muuntaneensa kesäkuussa 2013 osakkeiksi valtio-omisteisen rautateiden tavaraliikenneyhtiön Societatea Națională de Transport Feroviar de Marfa CFR SA:n, jäljempänä ’CFR Marfă’, 1 669 miljoonan Romanian leun (noin 363 miljoonan euron (2)) arvoisen julkisen velan, joka muodostui velasta valtio-omisteiselle rautatieinfrastruktuurin hallinnoijalle CFR Infrastructurălle sekä sosiaaliturva- ja verohallinnon eri elimille (3). Romanian toimittamien tietojen perusteella komissio päätti viran puolesta aloittaa CFR Marfăn eduksi tehtyjä toimenpiteitä koskevan tutkinnan asiassa, joka on rekisteröity valtiontukiasiana numero SA.43549 (2015/CP).

(2) Komissio pyysi 17. marraskuuta 2015, 6. heinäkuuta 2016 ja 6. huhtikuuta 2017 päivätyillä kirjeillä tietoja CFR Marfăn eduksi tehdyistä toimenpiteistä. Romania vastasi tiedusteluihin 24. joulukuuta 2015, 10. ja 11. elokuuta 2016 ja 12. toukokuuta 2017 päivätyillä kirjeillä. Romania teki velan osakkeiksi muuntamisesta 5. lokakuuta 2016 ennakkoilmoituksen, joka sulautettiin edellä mainittuun viran puolesta aloitettuun valtiontukiasiaan.

(3) Komissio sai 6. maaliskuuta 2017 virallisen kantelun, jäljempänä ’kantelu’, Romanian rautateiden tavaraliikenneyhtiöiden liitolta, jäljempänä ’OPSFPR’ (Organizația Patronală a Societăților Feroviare Private din Romania) (4), joka edustaa rautateiden tavaraliikenteen alalla Romaniassa toimivien yksityisten yritysten etuja. Kantelu ja pyyntö toimittaa lisää teknisiä tietoja lähetettiin Romanialle 6. huhtikuuta 2017. Romania esitti kantelusta huomautuksia 12. toukokuuta 2017.

(4) Kantelija toimitti 19. syyskuuta. Lisäyksestä toimitettiin Romanialle huomautuksia varten versio, josta oli poistettu salassapidettävät tiedot. Romania vastasi lisäykseen 6. lokakuuta 2017.

(5) Komissio ilmoitti 18. joulukuuta 2017 päivätyllä kirjeellä Romanialle, että se oli päättänyt aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn, joka koskee mainittua tukea.

(6) Komission päätös aloittaa menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (5). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta/toimenpiteestä.

(7) Komissio sai Romanian alustavat huomautukset menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 20. helmikuuta 2018.

(8) Komissio sai 6. heinäkuuta 2018 huomautuksia myös asianomaisilta osapuolilta. Komissio toimitti ne 16. heinäkuuta 2018 edelleen Romanialle vastausta varten. Romania toimitti 14. elokuuta 2018 päivätyllä kirjeellä omat kommenttinsa kolmansien osapuolten esittämistä huomautuksista.

(9) Komissio lähetti lisätietoja koskevia pyyntöjä Romanialle erityisesti 14. marraskuuta 2018 ja 15. maaliskuuta 2019, ja Romanian viranomaiset vastasivat ensin mainittuun pyyntöön 19. joulukuuta 2018 ja jälkimmäiseen 27. kesäkuuta, 9. heinäkuuta, 13. syyskuuta ja 6. marraskuuta 2019.

(10) Komissio järjesti Romanian viranomaisten kanssa lukuisia kokouksia, joista viimeisin pidettiin 24. heinäkuuta 2019, ja sen jälkeen Romania toimitti lisätietoja 13. syyskuuta 2019.

2. TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1 Tuensaaja

(11) CFR Marfă on valtion kokonaan omistama osakeyhtiö, jäljempänä ’valtio-omisteinen yritys’, joka tarjoaa rautateiden tavaraliikennepalveluja ja hoitaa multimodaaliterminaaleja. Romanian valtio hallinnoi ja valvoo yhtiötä (esimerkiksi sen vuotuista talousarviota) sen ainoana osakkeenomistajana nykyisin liikenneministeriön kautta.

(12) CFR Marfă rekisteröitiin osakeyhtiöksi 1. lokakuuta 1998 sen jälkeen, kun Romanian rautateiden vakiintunut operaattori, vertikaalisesti integroitunut rautatieyhtiö Societatea Națională Căile Ferate Române, jäljempänä ’SNCFR’ (6), organisoitiin uudelleen ja jaettiin viideksi itsenäiseksi yhtiöksi: CFR Infrastructură (eli CFR SA, valtion kokonaan omistama infrastruktuurin hallinnoija, jäljempänä ’CFR Infrastructură’), CFR Marfă, CFR Călători (valtion kokonaan omistama rautateiden matkustajaliikenteen harjoittaja), CFR Gevaro (ravintola- ja makuuvaunuihin liittyvien palvelujen tarjoaja) ja Societatea de Administrare Active Feroviare, SAAF (rautateiden ylimääräistä – myytävää, liisattavaa tai romutettavaa – liikkuvaa kalustoahallinnoiva yhtiö).

(13) CFR Marfă tarjoaa muun muassa kotimaisen hiilen, sementin, kemikaalien, viljan, öljyn, puun, suolan ja metallien tavaraliikennepalveluja rautateitse, hoitaa multimodaaliterminaaleja ja tarjoaa liitännäispalveluja, kuten varastointipalveluja, polttoainepalveluja ja logistiikkaa. CFR Marfăn tärkeimpiä asiakkaita ovat muut valtio-omisteiset yritykset, kuten CE Hunedoara, entiset kemikaalituottajat Oltchim ja Salrom sekä kaukolämpöyhtiöt.

(14) Rautatierahdin osuus Romanian tavaraliikennemarkkinoista oli 30,2 prosenttia vuonna 2017, kun se vuonna 2013 oli 30,7 prosenttia ja vuonna 2007 vain 24,9 prosenttia (7). Maantiekuljetusten osuus oli suhteellisesti korkeampi, ja se on vaihdellut niin, että vuonna 2007 se oli 53,5 prosenttia, vuonna 2013 se laski 40,3 prosenttiin ja vuonna 2017 se nousi hieman 42,4 prosenttiin. Sisävesikuljetusten osuus oli 25,2 prosenttia vuonna 2007, 29 prosenttia vuonna 2013 ja 27,4 prosenttia vuonna 2017 (8).

(15) Romania antoi vuonna 1998 ulkomaisille rautateiden tavaraliikenteen harjoittajille pääsyn rautatieverkkoonsa (9). Sen jälkeen, kun Romania liittyi Euroopan unioniin vuonna 2007, CFR Marfăn markkinaosuus rautateiden tavaraliikenteestä on määrällisesti mitattuna (tuhatta tonnia kuljetettua tavaraa) laskenut jatkuvasti [70–80] prosentista vuonna 2007 ensin [50–60] prosenttiin vuonna 2014 ja [40–50] prosenttiin vuonna 2018. CFR Marfăn markkinaosuus mitattuna kuljetettuna matkana (tonnikilometreinä) laski samaten vuonna 2007 kirjatusta [60–70] prosentista [40–50] prosenttiin vuonna 2014 ja [30–40] prosenttiin vuonna 2018 (10). Kaiken kaikkiaan CFR Marfăn osuus Romanian tavaraliikenteen kokonaismarkkinoista on [5–10] prosenttia, kun yksityisten tavaraliikenteen harjoittajien yhteenlaskettu markkinaosuus on [10–20] prosenttia (11). Taulukko 1 CFR Marfăn markkinaosuus rautateiden tavaraliikenteestä 2007–2018 Markkinaosuus (%) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 (*1) kuljetetun tavaran määrästä CFR Marfă [70–80] [60–70] [50–60] [50–60] [60–70] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [40–50] [40–50] [40–50] Muut rautateiden tavaraliikenteen harjoittajat [20–30] [30–40] [40–50] [40–50] [30–40] [40–50] [40–50] [40–50] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] kuljetetusta matkasta (tkm) CFR Marfă [60–70] [50–60] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [30–40] [30–40] [30–40] Muut rautateiden tavaraliikenteen harjoittajat [30–40] [40–50] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [60–70] [60–70] [60–70] [60–70] Lähde: Romanian ilmoitus 24.12.2015; Romanian vastaus 12.5.2017, liite 2; Romanian vastaus 27.6.2019, kohta 29.1.

(16) Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekoajankohtana Romanian markkinoilla toimi noin 20 rautateiden tavaraliikenteen harjoittajaa. CFR Marfăn tärkeimmät kilpailijat ovat kaikki yksityisiä toimijoita, joilla on seuraavat markkinaosuudet (tonnikilometreistä): SC Group Feroviar Roman SA (12), jäljempänä ’GFR’, [20–30] prosenttia vuonna 2012 ja [20–30] prosenttia vuonna 2016, SC Unifertrans SA [5–10] prosenttia vuonna 2012 ja [5–10] prosenttia vuonna 2016, SC Cargo Trans Vagon SA [5–10] prosenttia vuonna 2012 ja [0–5] prosenttia vuonna 2016, SC DB Schenker Rail Romania [5–10] prosenttia vuonna 2012 ja [10–20] prosenttia vuonna 2016, SC Transferoviar Grup SA [0–5] prosenttia vuonna 2012 ja [0–5] prosenttia vuonna 2016 ja Rail Cargo Carrier Romania [0–5] prosenttia vuonna 2016 (13). Tällä hetkellä Romanian rautateiden tavaraliikennemarkkinoilla toimivien liikenteenharjoittajien lukumäärä on 28 (14).

2.2 CFR Marfăn taloudelliset vaikeudet ennen vuoden 2013 epäonnistunutta yksityistämistä

(17) CFR Marfăn liiketoiminta on kymmenen viime vuoden aikana asteittain pienentynyt. CFR Marfăn kuljettaman rahdin määrä on jatkuvasti pienentynyt […] tuhannesta tonnista vuonna 2007 […] tuhanteen tonniin vuonna 2016 (ks. jäljempänä taulukko 2). Taulukko 2 CFR Marfăn kuljettaman rahdin määrä tuhansina tonneina vuosina 2007–2017 luokittain tuhatta tonnia 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Kuljetetun rahdin määrä (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Lähde: Romanian ilmoitus 24.12.2015; Romanian vastaus 12.5.2017, liite 1; Romanian vastaus 19.12.2018, alajakson E kohta 13.

(18) Samalla kun CFR Marfăn liiketoiminta supistui, myös työntekijöiden määrää vähennettiin asteittain: kokoaikaisiksi muunnettu työntekijämäärä oli 15 992 vuonna 2009, 6 508 vuonna 2014, 6 155 vuonna 2016 ja 5 717 vuonna 2018 (ks. taulukko 3). Taulukko 3 CFR Marfăn työntekijämäärä kokoaikaisiksi muunnettuna 2009–2018 Työntekijöiden lukumäärä 1999 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 kokoaikaisiksi muunnettuna 29 289 15 992 10 813 8 257 9 053 8 767 6 508 6 454 6 155 5 995 5 717 Lähde: Romanian ilmoitus 24.12.2015; Romanian vastaus 12.5.2017, liite 1; yhtiön vuotuiset varallisuustaseet (); Romanian vastaus 27.6.2019, kohta 49.

(19) Edellä johdanto-osan 15 ja 16 kappaleessa kuvatut tekijät ovat vaikuttaneet haitallisesti CFR Marfăn taloudelliseen tilanteeseen. Kuten taulukosta 4 jäljempänä käy ilmi, CFR Marfă on kärsinyt taloudellisista vaikeuksista usean vuoden ajan. Taulukko 4 CFR Marfăn keskeiset taloudelliset tunnusluvut 2009–2016 Miljoonaa Romanian leuta 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Liikevaihto yhteensä 1 097,30 1 056,10 1 150,00 1 020,60 961,50 954,90 775,94 673,61 Käyttökate - 186,60 -97,10 25,10 -41,50 -89,70 17,70 27,56 -43,69 Korkokulut 31,40 29,40 27,00 23,10 16,00 12,90 8,98 5,62 Velat yhteensä 1 261,60 1 673,40 1 891,20 2 186,60 666,30 720,20 788,25 868,13 Oma pääoma 93,60 - 343,50 - 471,90 - 904,60 566,20 540,50 405,21 302,00 Merkitty osakepääoma 247,33 248,15 251,60 263,96 1 987,54 1 988,35 2 012,12 2 012,12 Muu pääoma - 153,69 - 591,62 - 723,50 -1 168,58 -1 420,20 -1 447,69 -1 606,91 -1 710,13 — Arvonkorotusrahasto 93,91 120,62 107,98 106,46 114,90 101,99 88,08 88,08 — Rahastot 236,22 253,62 266,15 279,17 293,50 306,36 201,05 201,05 — Kumuloitunut voitto/tappio - 141,84 - 430,59 -1 004,18 -1 149,12 -1 565,68 -1 828,88 -1 736,85 -1 844,48 — Tilikauden voitto/tappio - 341,98 - 535,27 -93,45 - 405,09 - 262,92 -27,16 - 159,19 - 154,78 Pääomasta menetetty % - 62 - 238 - 288 - 443 - 71 - 73 - 20 - 15 Velkaantumisaste 13,48 -4,87 -4,01 -2,42 1,18 1,33 1,94 2,87 Käyttökatteen suhde nettorahoituskuluihin -5,94 -3,30 0,93 -1,80 -5,61 1,37 3,07 -7,77 Lähde: Romanian ilmoitus 24.12.2015; Romanian vastaus 12.5.2017, liite 1.

(20) CFR Marfă on tehnyt tappiota vuodesta 2008 alkaen (16). Kumuloituneet vuositappiot tilikausilta 2009–2012 olivat 1 149,12 miljoonaa Romanian leuta (n. 250 miljoonaa euroa), mikä oli tärkein syy oman pääoman pienenemiseen positiivisesta 93,6 miljoonan Romanian leun (n. 20 miljoonaa euron) arvosta vuonna 2009 negatiiviseen 904,60 miljoonan Romanian leun (n. 197 miljoonan euron) arvoon vuonna 2012. Oma pääoma muuttui positiiviseksi vuonna 2013, jolloin se oli 566,20 miljoonaa euroa (n. 123 miljoonaa euroa), mutta se johtui pääasiassa valtion sopimasta 1 669 miljoonan Romanian leun (n. 363 miljoonan euron) velan muuntamisesta osakkeiksi (17). Oman pääoman jatkuva pieneneminen alkoi uudelleen vuonna 2013 (välittömästi vuonna 2013 toteutetun velan osakkeiksi muuntamisen jälkeen), ja se jatkui vuosina 2015 ja 2016.

(21) Kuten jäljempänä taulukossa 5 on tiivistetysti esitetty, CFR Marfăn velkaantumisaste oli jo vuonna 2010 merkittävä, eli 126 prosenttia kokonaisvarallisuudesta. Taustalla oli CFR Marfăn heikentyvä taloudellinen tilanne, kun yhtiön velka lisääntyi vuodesta 2010 vuoteen 2012 noin 31 prosentilla 2 186,56 miljoonaan Romanian leuhun (n. 475 miljoonaan euroon) eli 171 prosenttiin kokonaisvarallisuudesta.

(22) Vuonna 2012 lyhytaikaiset velat (joiden eräpäivä oli alle vuoden sisällä) olivat 87 prosenttia CFR Marfăn kokonaisveloista. Ne muodostuivat ostoveloista, veroveloista ja muista veloista (ks. jäljempänä taulukko 5). Taulukko 5 Yleiskatsaus CFR Marfăn velkoihin 2010–2016 Miljoonaa Romanian leuta 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Varaukset 215,72 96,92 61,1 31,69 1,97 2,68 1,55 Pitkäaikaiset lainat 324,74 272,82 223,77 169,95 113,23 57,15 — Tuloennakot 2,24 2,49 2,23 2,49 1,61 1,73 1,4 Pitkäaikaiset velat 542,7 372,23 287,1 204,13 116,81 61,56 2,95 Ostovelat* 556,36 709,55 841,85 301,12 448,10 604,60 731,54 Lyhytaikaiset lainat 97,38 89,06 83,02 67,23 77,55 83,50 81,46 Verot 310,86 487,48 631,57 52,15 69,00 14,07 30,79 Muut velat 166,13 232,86 343,02 36,30 8,25 24,52 21,39 Lyhytaikaiset velat 1 130,73 1 518,95 1 899,46 456,80 602,90 726,69 865,18 Velat yhteensä 1 673,43 1 891,18 2 186,56 660,93 719,71 788,25 868,13 Vastattavaa yhteensä (= oma pääoma + velat) 1 329,96 1 419,28 1 281,94 1 227,16 1 260,21 1 193,47 1 170,12 Lähde: Romanian ilmoitus 24.12.2015; * ostovelat: Deloitte, Private Investor Test application (markkinataloussijoittajatestin sovellus), 29.3.2013; Romanian vastaus 12.5.2017, liite 1; CFR Marfăn verkkosivustolla julkaistut tilinpäätöstiedot: http://www.cfrmarfa.cfr.ro/images/stories/financiar/sit%20fin%20extinse/Situatii%20financiare%20extinse%20la%2031.12.2014.pdf

(23) Vuodesta 2010 vuoteen 2012 CFR Marfăn ostovelat kasvoivat 53 prosentilla 562,61 miljoonasta Romanian leusta (n. 122 miljoonasta eurosta) 862,43 miljoonaan leuhun (n. 187 miljoonaan euroon). Suurin osa maksamattomista ostoveloista ([90–100] prosenttia kaikista ostoveloista vuonna 2012) kohdistui valtio-omisteisiin yrityksiin, kuten CFR Infrastructurăan, Informatica Feroviarăan (18), CFR Călatoriin ja muihin (ks. jäljempänä taulukko 6). Taulukko 6 Yleiskatsaus CFR Marfăn ostovelkoihin 2010–2016 Miljoonaa Romanian leuta 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Ostovelat yhteensä 562,61 726,74 862,43 318,72 465,70 607,68 724,17 934,66 991,88 — joista valtio-omisteisille yrityksille (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) — joista CFR Infrastructurălle 412,68 582,77 716,30 213,47 348,65 505,26 623,54 826,09 860,93 CFR Infrastructurăn %-osuus kaikista ostoveloista 73,35 80,19 83,06 66,98 74,86 83,15 86,10 88,38 86,80 Lähde: Romanian ilmoitus 27.6.2019, kohta 39; komission omat laskelmat ().

(24) Romanian toimittamien tietojen mukaan CFR Marfălta laskutettiin CFR Infrastructurăan kohdistuvista erääntyneistä veloista korkoja ja viivästyssakkoja (ks. jäljempänä taulukko 7). Taulukko 7 Yleiskatsaus CFR Infrastructurăan kohdistuviin CFR Marfăn erääntyneisiin velkoihin (korot ja viivästyssakot mukaan luettuina) Miljoonaa Romanian leuta 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Erääntynyt määrä, josta 347 515,66 663,96 182,6 314,28 460,57 557,57 777,33 950,08 viivästyneestä maksusta johtuvat (päiväkohtaiset) korot ja viivästyssakot, % 0,05 0,05 0,05 0,05 0,06 0,05 0,05 0,03 0,03 Vuoden sisällä laskutetut korot ja viivästyssakot (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) % kokonaisvelasta CFR Infrastructurălle 30,57 28,08 34,44 34,15 27,65 62,24 61,78 76,57 73,23 Lähde: Romanian ilmoitus 27.6.2019, kohdat 36 ja 39.

(25) Valtion talousarvioon kohdistuva CFR Marfăn velka koostuu maksamattomista veroista ja sosiaaliturvamaksuista (henkilöstösivukuluista, sairausvakuutusmaksuista sekä maksuista työttömyysrahastoon ja erityisrahastoon). Vuonna 2010 se oli 376,21 miljoonaa Romanian leuta (n. 82 miljoonaa euroa), josta se yli kaksinkertaistui 838,47 miljoonaan leuhun (n. 183 miljoonaan euroon) vuonna 2012 (ks. jäljempänä taulukko 8).

(26) Samaan aikaan CFR Marfăn yksityisiltä pankeilta saamat maksamattomat lainat vähenivät […] miljoonasta Romanian leusta (n. […] miljoonasta eurosta) vuonna 2010 […] miljoonaan leuhun (n. […] miljoonaan euroon) vuonna 2012 (ks. myös jäljempänä johdanto-osan 191 kappale, jossa selitetään, että CFR Marfă asetti etusijalle yksityisten pankkien lainojen takaisinmaksun sekä palkkojen ja muiden kuin julkisten tavaran- ja palveluntoimittajien saatavien maksamisen, samalla kun yhtiö lykkäsi valtion talousarvioon kohdistuvia maksuja).

(27) Romanian viranomaisten mukaan CFR Marfălla ei enää loppuvuodesta 2013 alkaen ole valtion talousarvioon kohdistuvia erääntyneitä velkoja (ks. jäljempänä taulukko 8). Taulukko 8 Yleiskatsaus valtion talousarvioon kohdistuviin CFR Marfăn erääntyneisiin velkoihin (ANAF, CNPP, ANOFM ja CNAS:n sosiaaliturvamaksut mukaan luettuina; sisältää myös korot ja viivästyssakot) vuodesta 2008 alkaen Miljoonaa Romanian leuta 2008 2009 2010 2011 2012 (*2) Kesäkuu 2013 (*3) Kesäkuun 2013 jälkeen 2014 2015 2016 (*4) 2017 (*5) 2018 Pääoman määrä (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Viivästyskorot (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Viivästyssakot (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Valtion talousarvioon kohdistuvat erääntyneet velat YHTEENSÄ 130,2 309,41 376,21 627,4 838,47 1 001,2 0 0 0 0 0 19,9 Lähde: Romanian vastaus 27.6.2019, kohdat 18, 19 ja 21; myös menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 20.2.2018 annetut Romanian huomautukset, liite 4.

2.3 Epäonnistuneet yritykset CFR Marfăn yksityistämiseksi ja velan muuntaminen osakkeiksi vuonna 2013

(28) CFR Marfă on Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, ja Maailmanpankin (20) seuraamien valtio-omisteisten yritysten luettelossa, ja se oli mukana myös EU:n toisessa ja kolmannessa maksutasetukiohjelmassa (21). Kansainväliset luotonantajat suosittelivat vuonna 2010, että Romanian valtio yksityistäisi enemmistöosuutensa useissa valtio-omisteisissa yrityksissä, CFR Marfă mukaan luettuna, vähentääkseen Romanian talousarvioon kielteisesti vaikuttavia maksamattomia maksuja ja veroja.

(29) Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan Romania on aikonut yksityistää CFR Marfăn ainakin vuodesta 2007 alkaen (22). Romania totesi 16. kesäkuuta 2010 päivätyssä esisopimuksessa olevansa edelleen sitoutunut yksityistämään CFR Marfăn vuonna 2011 (23).

(30) Romania oli IMF:n ja samanaikaisesti EU:n (24) kanssa allekirjoittamissaan esisopimuksessa ja teknisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa antanut sitoumuksia, joiden takia Romania hyväksyi CFR Marfăn (51 prosentin) enemmistöosuuden yksityistämisen 13. helmikuuta 2013 tehdyllä hallituksen päätöksellä nro 46.

(31) Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan Romanian liikenneministeriö julkaisi 5. huhtikuuta 2013 myynti-ilmoituksen CFR Marfăn 51 prosentin osuudesta aloitushintana 797 miljoonaa Romanian leuta (n. 173 miljoonaa euroa) (25). Romania oli 8. toukokuuta 2013 mennessä saanut CFR Marfăn osakkeista kolme tarjousta: Yhdysvaltoihin sijoittautuneelta OmniTRAX Inc:ltä, GFR:ltä sekä Transferoviar Grupin ja Donau-Finanzin yhteenliittymältä (26). Romania ilmoitti 15. toukokuuta 2013, että kaikki kolme tarjousta hylättiin ja että se aloittaisi yksityistämisprosessin alusta (27).

(32) Romania julkaisi 17. toukokuuta 2013 CFR Marfăn osakkeiden myynti-ilmoituksen kansainvälisissä, kansallisissa ja paikallisissa tiedotusvälineissä sekä liikenneministeriön ja CFR Marfăn verkkosivustolla. Mahdollisia sijoittajia kehotettiin ilmaisemaan kiinnostuksensa (51 prosentin) enemmistöosuuden hankkimiseen CFR Marfăssa 23. toukokuuta 2013 mennessä.

(33) Esivalintaan tarvittavat asiakirjat käsittävät kiinnostuksen ilmaisut arvioitiin 23. toukokuuta 2013, ja esivalituista tarjoajista laadittiin rajoitettu luettelo. Rajoitettuun luetteloon valituille tarjoajille, Transferoviar Grupin ja Donau-Finanzin yhteenliittymälle, GFR:lle ja OmniTRAX Inc:lle, ilmoitettiin esivalinnasta 23. toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

(34) Esivalitut tarjoajat saivat 24. toukokuuta 2013 ja 20. kesäkuuta 2013 välisenä aikana tilaisuuden tutustua datahuoneessa yhtiötä koskeviin tietoihin yritystarkastuksen tekemiseksi. Esivalittuja tarjoajia kehotettiin myös jättämään sitomaton alustava tarjous 5. kesäkuuta 2013 mennessä ja sitova tarjous 20. kesäkuuta 2013 mennessä. Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan muut esivalitut tarjoajat vetäytyivät transaktiosta ja ainoa määräaikaan 20. kesäkuuta 2013 mennessä tarjouksen tehnyt oli GFR, joka tarjosi 51 prosentin osuudesta noin 202 miljoonaa euroa ja lupasi lisäksi sijoittaa yhtiöön noin 201,4 miljoonaa euroa (28).

(35) Romania muunsi sillä välin, 12. kesäkuuta 2013, osakkeiksi CFR Infrastructurăan ja (sosiaaliturvamaksuista ja veroveloista muodostuvan) valtion talousarvioon kohdistuvan CFR Marfăn 1 669 miljoonan Romanian leun (noin 363 miljoonan euron) velan (29).

(36) Romania ennakoi hyväksyvänsä osakkeiden kauppaa koskevan sopimuksen tärkeimmät ehdot 25. kesäkuuta 2013 ja 1. elokuuta 2013 välisenä aikana, jolloin transaktion oli tarkoitus toteutua lokakuussa 2013. GFR ei kuitenkaan maksanut hankintahintaa asetettuun määräaikaan mennessä ja yksityistäminen epäonnistui.

(37) Kaksi muuta tarjoajaa, jotka olivat vuonna 2013 GFR:n ohella ilmaisseet kiinnostusta CFR Marfăn ostamiseen – OmniTRAX sekä Transferoviar Groupin ja Donau-Finanzin yhteenliittymä –, vetäytyivät tarjouskilpailusta. Myöhemmin harkittiin muita yksityistämissuunnitelmia, mikä käy ilmi hallituksen monista lehdistötiedotteista, mutta mitään niistä ei lopulta toteutettu. (Esimerkiksi vuonna 2015 ilmoitettiin yksityistämisestä listautumisannin kautta, mutta hanke hylättiin.) (30)

2.4 CFR Marfăn taloudellinen tilanne epäonnistuneen yksityistämisen jälkeen

(38) CFR Marfăn kokonaisvelka pieneni vuonna 2013 merkittävästi osakkeiksi muuntamisen takia, mutta velka alkoi uudelleen kasvaa heti sen jälkeen. Sen jälkeen, kun CFR Marfăn yksityistäminen epäonnistui, kokonaisvelka kasvoi edelleen jatkuvasti: 9 prosentilla vuosina 2014 ja 2015, jolloin kokonaisvelka oli 788,25 miljoonaa Romanian leuta (n. 171 miljoonaa euroa), ja 10 prosentilla vuonna 2016, jolloin velan määrä kasvoi 868,13 miljoonaan Romanian leuhun (n. 189 miljoonaan euroon; ks. edellä taulukko 4). Seuraavina vuosina kokonaisvelka jatkoi kasvuaan edelleen, ja vuonna 2018 se oli 1 214,66 miljoonaa Romanian leuta (n. 264 miljoonaa euroa), mikä vastaa 20 prosentin lisäystä verrattuna vuoden 2017 velkamäärään, 1 013,13 miljoonaan Romanian leuhun (n. 220 miljoonaan euroon) (31).

(39) Lisäksi CFR Marfăn lyhytaikaiset velat lisääntyivät epäonnistuneen yksityistämisen jälkeen edelleen 32 prosentilla vuonna 2014, 21 prosentilla vuonna 2015 ja 19 prosentilla vuonna 2016 ja muodostivat suurimman osan yhtiön veloista (92 prosenttia vuonna 2015 ja 99,7 prosenttia vuonna 2016, ks. edellä taulukko 5). Samaan aikaan CFR Marfăn ostovelat kasvoivat jatkuvasti: vuonna 2013 ne olivat 251,34 miljoonaa Romanian leuta (n. 55 miljoonaa euroa), josta ne kasvoivat 731,54 miljoonaan Romanian leuhun (n. 159 miljoonaan euroon) vuonna 2016, jälleen siten, että suurin osa (90 prosenttia vuonna 2016) ostoveloista kohdistui valtio-omisteisiin yrityksiin. Erityisesti CFR Infrastructurăan kohdistuvat CFR Marfăn ostovelat lähes kolminkertaistuivat. Vuonna 2013 ne olivat 213,47 miljoonaa Romanian leuta (n. 46 miljoonaa euroa) mutta vuonna 2016 jo 623,5 miljoonaa Romanian leuta (n. 135,5 miljoonaa euroa) (ks. edellä taulukot 5 ja 6).

(40) Vuonna 2014 tapahtui hieman parannusta (liiketoiminnan tappio oli 27,16 miljoonaa Romanian leuta (n. 6 miljoonaa euroa) vuonna 2014, kun se vuonna 2013 oli 262,92 miljoonaa Romanian leuta (n. 57 miljoonaa euroa)), mutta sen jälkeen CFR Marfăn taloudellinen tilanne heikkeni edelleen. Tappiota kirjattiin 159,19 miljoonaa Romanian leuta (n. 35 miljoonaa euroa) vuonna 2015 ja 154,78 miljoonaa Romanian leuta (n. 34 miljoonaa euroa) vuonna 2016. Vuosina 2013–2016 CFR Marfăn oma pääoma pieneni jälleen 47 prosentilla 566,2 miljoonasta Romanian leusta (n. 123 miljoonasta eurosta) 302 miljoonaan Romanian leuhun (n. 66 miljoonaan euroon) (ks. edellä taulukko 4).

(41) CFR Marfăn taloudellisten vaikeuksien taustalla on laajemmin vaikuttavia tekijöitä yksityisten (koti- ja ulkomaisten) rautateiden tavaraliikenteen harjoittajien ja muiden liikennemuotojen lisääntyneen kilpailun ohella. Julkisesti saatavilla olevien raporttien mukaan tällaisia lisätekijöitä ovat muun muassa erityisesti huono hallinto, avoimuuden ja tilivelvollisuuden puute, valtavat kustannukset, merkittävät viiveet sopimusvelvoitteiden täyttämisessä suhteessa muihin valtio-omisteisiin yrityksiin (joista osa on itsekin vaikeuksissa), vanhentunut liikkuva kalusto, yhtiöstä lähtevät johtajat, jotka menevät suorien kilpailijoiden palvelukseen, sekä lahjonta, jonka väitetään vieneen yhtiöstä merkittävät määrät rahavaroja (miljoonia euroja) tai tärkeitä asiakassopimuksia, kuten lehdistössä (32) (33) ja asiaankuuluvien valtion virastojen virallisissa tiedotteissa (34) on kerrottu.

2.5 Muodollisen tutkintamenettelyn laajuus

(42) Komissio aloitti 18. joulukuuta 2018 viittä tukitoimenpidettä koskevan muodollisen menettelyn: Toimenpide 1 : Valtioon kohdistuvan jatkuvasti kasvavan velan (sosiaaliturvamaksujen ja maksamattomien verojen) perimättä jättäminen ainakin vuodesta 2010 vuoteen 2013, jolloin toteutettiin velan muuntaminen osakkeiksi (toimenpide 3 jäljempänä). Siinä yhteydessä kaikki CFR Marfăn erääntyneet velat valtiolle muunnettiin CFR Marfăn osakkeiksi. Toimenpide 2 : CFR Marfăn CFR Infrastructurăan kohdistuvan jatkuvasti kasvavan velan perimättä jättäminen ainakin vuodesta 2010 vuoteen 2013, jolloin toteutettiin velan muuntaminen osakkeiksi (toimenpide 3 jäljempänä). Siinä yhteydessä 85 prosenttia CFR Infrastructurăan kohdistuvista CFR Marfăn erääntyneistä veloista muunnettiin CFR Marfăn osakkeiksi. Toimenpide 3 : Velkaa muunnettiin osakkeiksi 1 669 miljoonan Romanian leun (noin 363 miljoonan euron) arvosta vuonna 2013. Toimenpide 4 : Velat valtiolle (sosiaaliturvamaksut ja maksamattomat verot) jätettiin edelleen perimättä sen jälkeen, kun velka oli vuonna 2013 muunnettu osakkeiksi. Toimenpide 5 : CFR Marfăn CFR Infrastructurăan kohdistuva jatkuvasti kasvava velka jätettiin edelleen perimättä vuonna 2013 toteutetun velan osakkeiksi muuntamisen jälkeen.

(43) Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio päätteli alustavasti, että edellä kuvattuihin toimenpiteisiin käytettiin valtion varoja ja että ne on katsottava valtiosta johtuviksi. Koska on epätodennäköistä, että yksikään rationaalisesti toimiva yksityinen toimija olisi tarjonnut CFR Marfălle tällaisia toimenpiteitä, komissio katsoi alustavasti, että toimenpiteistä koitui CFR Marfălle kohtuutonta etua ja että kyseinen etu oli valikoiva, koska CFR Marfă oli ainoa edunsaaja.

(44) Komissio totesi myös, että toimenpiteet vaikuttivat todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska CFR Marfă kilpaili toisten, muista jäsenvaltioista tulevien rautateiden tavaraliikenteen harjoittajien kanssa. Toimenpiteiden ansiosta CFR Marfă pystyi jatkamaan toimintaansa ilman seurauksia, joita tavallisesti koituisi sen heikosta taloudellisesta tuloksesta, toisin kuin sen kilpailijat.

(45) Edellä sanotun perusteella komissio katsoi alustavasti, että toimenpiteet olivat ilmeisesti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

(46) Komissio epäili myös toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille, erityisesti koska Romanian viranomaiset eivät esittäneet mitään perusteita sen puolesta. Komission alustavan näkemyksen mukaan CFR Marfăa olisi voitu pitää valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen vuosina 2004 ja 2014 annetuissa suuntaviivoissa, jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’ (35), tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä muun muassa sen takia, että yhtiö täytti ainakin vuodesta 2010 maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamisen edellytykset.

(47) Yksikään toimenpiteistä ei kuitenkaan täyttänyt sisämarkkinoille soveltuvaa pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevia pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisia kriteerejä. Komissio ei erityisesti pystynyt sen enempää arvioimaan rakenneuudistuksen välttämättömiä osatekijöitä, kuten investointi- ja nykyaikaistamistoimenpiteitä, kuin arvioimaan, olisiko tällaisilla toimenpiteillä voitu palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja olisiko ne rajoitettu vähimmäismäärään kohtuuttomien kilpailun vääristymien välttämiseksi, koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut annettu tiedoksi (eivätkä Romanian viranomaiset vedonneet toimenpiteiden olevan hyväksyttävissä rakenneuudistustukena). Romanian viranomaiset eivät myöskään ole ehdottaneet merkityksellisiä vastasuoritteita.

(48) Lisäksi toimenpiteet oli myönnetty noudattamatta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisia ilmoittamista ja täytäntöönpanokieltoa koskevia velvoitteita, joten komissio totesi, että toimenpiteet vaikuttavat olevan sääntöjenvastaista valtiontukea. Näiden viiden toimenpiteen ei voitu katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut ilmoitettu, julkisten luotonantajien toiminta ei ollut ollut markkinataloustoimijaperiaatteen mukaista eivätkä vuosien 2004 ja 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen sovellettavat vaatimukset olleet täyttyneet.

3. HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAAN PÄÄTÖKSEEN

3.1 Asianomaisten osapuolten huomautukset

(49) Kantelija toimitti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen liittyvät huomautuksensa laillisessa määräajassa ja oli yhtä mieltä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjen komission havaintojen kanssa. Kantelija esitti erityisesti lisähuomautuksia kahdesta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetystä näkökohdasta, eli Romanian väitteestä, jonka mukaan CFR Marfă on ”strategisesti tärkeä” yritys, ja Romanian väitteistä, joiden mukaan CFR Infrastructură ei vapauttanut CFR Marfăa veloistaan vaan tosiasiassa toteutti toimia periäkseen saatavansa CFR Marfălta vuosina 2013–2017.

(50) Ensinnäkin kantelija esittää, että toisin kuin Romania väittää, CFR Marfă ei ole Romanian rautateiden tavaraliikennealalle ”strategisesti tärkeä”.

(51) Kantelija, joka edustaa rautateiden tavaraliikenteen harjoittajien liittoa, katsoo olevan virheellistä väittää, että CFR Marfă olisi ainoa liikenteenharjoittaja, jolla on tarvittavat resurssit ja organisatorinen valmius toimia kriisitilanteissa. Kantelija mainitsee esimerkkeinä ainakin kymmenen liikenteenharjoittajaa, jotka kuljettavat hyvin monenlaista rahtia (36) ja jotka ovat siten resurssien kannalta verrattavissa CFR Marfăan.

(52) Sotilaallisista kuljetuksista kantelija katsoo, että mikä hyvänsä yksityinen toimija voisi hakea samanlaista erikoislupaa kuin CFR Marfălla on. Luvan hakemiseen ei kantelijan näkemyksen mukaan ole ollut kiinnostusta, koska kyseisillä kuljetuspalveluilla on niin rajoitetusti kysyntää.

(53) Toiseksi kantelija katsoo, ettei mikään Romanian väitteistä, joiden mukaan valtio olisi perinyt velkoja CFR Marfălta, pitänyt paikkaansa.

(54) Toisaalta kantelija myöntää, että CFR Infrastructură oli aloittanut tiettyjä menettelyjä periäkseen CFR Marfălta osan infrastruktuurin käyttömaksuvelasta, mutta kantelija toteaa, että vain osa velan kokonaismäärästä oli pantu perintään. Kantelija toteaa erityisesti, että vaikka CFR Infrastructurălla oli hallussaan täytäntöönpanoasiakirjoja (ordine de poprire eli ulosmittausmääräyksiä, joilla kolmannet osapuolet, jotka olivat velkaa CFR Marfălle, velvoitettiin siirtämään velanmaksunsa CFR Infrastructurălle) […] Romanian leun (n. […] miljoonan euron) arvosta, vain […] Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa) perittiin (37) (erääntyneestä […] Romanian leun (n. […] miljoonan euron) kokonaisvelasta).

(55) Kantelija esittää lisäksi, että sen jälkeen, kun kantelu toimitettiin komissiolle maaliskuussa 2017, infrastruktuurin käyttömaksuista johtuva CFR Marfăn velka CFR Infrastructurălle on jatkuvasti kasvanut, mutta CFR Marfă käyttää siitä huolimatta edelleen tavaraliikenteeseen tarkoitettua CFR Infrastructurăn rautatieverkkoa.

(56) Kantelija mainitsee näkemyksensä tueksi kaksi asiakirjaa: a) CFR Marfăn hallituksen 23. maaliskuuta 2018 julkaistu muistio, jossa todetaan, että infrastruktuurin käyttömaksuista johtuva CFR Marfăn velka CFR Infrastructurălle on […] Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa), joka muodostuu […] Romanian leun (n. […] miljoonan euron) päävelasta ja […] Romanian leun (n. […] miljoonan euron) viivästysseuraamuksista (38). b) CFR Infrastructurăn oikeudellisen osaston 26. maaliskuuta 2018 CFR Marfălle osoittama kirje, jossa CFR Infrastructură arvioi, että CFR Marfăn velka CFR Infrastructurălle oli […] Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa), josta […] Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa) oli erääntynyt (39).

(57) Sen vuoksi kantelija katsoo, että huolimatta infrastruktuurin käyttömaksuista johtuvan velan jatkuvasta kumuloitumisesta, CFR Marfă on esteettä jatkanut CFR Infrastructurăn hallinnoiman tavaraliikenteen rautatieratainfrastruktuurin käyttöä ja saanut siten lisää valtiontukea. Lisäksi kantelija ilmoittaa, että CFR Infrastructură on nimenomaan vahvistanut, että CFR Marfăn olisi voitava jatkaa kaupallista toimintaansa ja ettei se toteuttaisi mitään toimenpiteitä, jotka johtaisivat CFR Marfăn toiminnan estämiseen (40). CFR Marfălle osoitetussa kirjeessä CFR Infrastructură erityisesti selittää, että ”[Edellä sanottu huomioon ottaen osoitamme, että] CNCF ’CFR’ SA on näiden menettelyjen aikana harkinnut velallisen tilannetta ja on ryhtynyt erääntyneiden velkojen perintään oikeudellisessa kehyksessä estämättä SNTFM ’CFR Marfă’ SA:n kaupallista toimintaa.”

(58) Toisaalta kantelija väittää myös, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä lainattu Romanian lausunto, jonka mukaan CFR Marfălla ei vuodesta 2017 alkaen ”ollut enää velkaa valtion talousarvioon”, on sekä harhaanjohtava että virheellinen. Kantelija toteaa, että CFR Marfă toimii edelleen markkinoilla ja että näin ollen sille kertyy jatkuvasti lisää valtion talousarvioon kohdistuvaa velkaa.

(59) Kantelija mainitsee myös CFR Marfăn muistion, jossa yhtiö myöntää, ”ettei se kykene maksamaan lyhytaikaisia velkojaan työntekijöille, valtion talousarvioon ja tavaran- tai palveluntoimittajille ja että se ei erityisesti kykene osallistumaan kahteen tärkeään kuljetusalan tarjouskilpailuun 29. maaliskuuta 2018, koska sillä ei ole yhtiön toimintaa varten edellytettyjä tuloja. Tarjouskilpailut ovat [Oltenia Power Complex] ja [SALROM Salt National Company]” (41).

(60) Lopuksi kantelija toistaa 12. syyskuuta 2017 päivätyn kantelun lisäyksessä jo esittämänsä tuen kielteisiä vaikutuksia koskevat näkemykset: i) Tuki vääristää vakavasti kilpailua Romanian rautateiden vapautetuilla tavaraliikennemarkkinoilla suosimalla CFR Marfăa sen kilpailijoihin nähden. ii) Tuki on vakavasti heikentänyt Romanian rautatieinfrastruktuuria. iii) Romanian valtio on pahentanut näitä vääristymiä rikkomalla julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä, kun se on syrjivästi myöntänyt julkisen sektorin rautateiden tavaraliikennesopimuksia CFR Marfălle. Kantelija myöntää, etteivät viimeksi mainitut ongelmat kuulu valtiontuen arviointia koskevaan komission toimivaltaan.

(61) Viimeiseksi kantelija korostaa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen tekemissään huomautuksissa, että eri toimenpiteiden kesto on ollut huomattavan pitkä ja että tuki on erityisen voimakkaasti vääristänyt kilpailua suhteessa rautateiden yksityisiin tavaraliikenteen harjoittajiin Romaniassa. Siitä syystä kantelija pyytää komissiota antamaan väliaikaismääräyksen, jolla CFR Marfălle maksamattomien infrastruktuurin käyttömaksujen ja valtion talousarvioon kohdistuvan velan kumuloitumisen muodossa annettava valtiontuki (eli toimenpiteet 4 ja 5) keskeytettäisiin.

3.2 Romanian toimittamat huomautukset

(62) Romania katsoo, ettei yksikään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä määritelty toimenpide ole sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, ja esittää väitteensä tueksi useita perusteluja. Romania väittää ensinnäkin yleisenä huomautuksena, että CFR Marfăn toiminnat ovat valtiolle strategisesti tärkeitä. Toiseksi Romania esittää kustakin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetystä toimenpiteestä huomautuksia, jotka esitetään yhteenveto jäljempänä 3.2.3–3.2.5 kohdassa.

3.2.1 Romanian huomautukset CFR Marfăn strategisesta merkityksestä ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan sovellettavuudesta

(63) Romanian mukaan CFR Marfă on valtiolle strategisesti tärkeä kaupallinen yhtiö, joka paitsi kilpailee rautateiden tavaraliikennemarkkinoilla yksityisten tavaraliikenteen harjoittajien kanssa hoitaa myös maan puolustukseen ja Naton jäsenyyteen liittyviä tehtäviä sekä kuljettaa strategisia materiaaleja maan talouden, energia-alan ja sosiaalialojen kannalta erittäin tärkeillä aloilla.

(64) Romania väittää (42), että CFR Marfălla on maan puolustustarpeita koskevat seuraavat velvollisuudet: i) osallistua yhdessä muiden vastuullisten sidosryhmien kanssa mobilisaatiosuunnitelman laatimiseen ja toteuttamiseen; ii) varmistaa, että mobilisaatioon liittyvien tehtävien suorittamiseen on tarvittavat reservit ja kapasiteetti (esimerkiksi rautateiden liikkuva kalusto, lautat ja henkilöstö). Vaikka CFR Marfă voi käyttää tätä reserviä rautateiden kaupalliseen tavaraliikenteeseen, CFR Marfălla on velvollisuus perustaa reservi kansallisen rautatieverkon eri pisteisiin, mistä viranomaiset eivät tarjoa korvausta. Reserviä ei myöskään saa hävittää paikoista, joissa ne eivät enää ole kaupalliselta kannalta tarpeen, koska kuljetuksille ei enää ole kysyntää, vaan CFR Marfăn on säilytettävä ja pidettävä ne kunnossa omalla kustannuksellaan ja katettava ylläpitoon liittyvät menot muista palvelutoimituksista saamillaan tuloilla. Romania toimitti reservin perustamiseen ja kunnossapitoon liittyviä kustannuksia koskevan arvion vasta hyvin myöhäisessä vaiheessa menettelyä (43), koska ”viranomaiset eivät olleet laatineet tätä koskevia laskentamenetelmiä” ja koska tällaiset tiedot luokiteltiin valtiosalaisuudeksi (44). Romanian toimittamien tietojen perusteella puolustustarkoituksiin tarkoitetun reservin arvioidut kunnossapitokustannukset olivat vuosina 2008–2018 yhteensä […] miljoonaa Romanian leuta ([…] miljoonaa euroa) ja vuosina 2010–2018 […] miljoonaa Romanian leuta ([…] miljoonaa euroa); iii) laatia tarvittavan työvoiman toimittamiseen liittyvät asiakirjat; iv) varmistaa oman henkilöstönsä, matkustajien ja sen kuljetettavaksi uskotun rahdin pelastustoiminta erikoisolosuhteissa, myös onnettomuuksissa; v) suorittaa sotilaallisia kuljetuksia (sekä Naton että kansallisella tasolla), varmistaa sotilasjoukkojen ja puolustusmateriaalien kuljetukset rauhan aikana ja kriiseissä, onnettomuuksissa, sodassa tai muissa erikoisolosuhteissa sekä toimittaa vaunuja, henkilöstöä ja muita resursseja Romanian valtion puolustusministeriön pyynnöstä. CFR Marfă suorittaa nämä velvollisuudet sellaisten pöytäkirjojen, yhteismääräysten ja sopimusten (45) perusteella, joita puolustusministeriö ja liikenne-, rakennus- ja matkailuministeriö ovat tehneet, sekä Romanian ja Naton välillä tehtyjen eri sopimusten perusteella. Romania arvioi sotilaallisten kuljetusten olevan […] prosenttia CFR Marfăn vuotuisesta liikevaihdosta (46), mutta se ei ole toimittanut yksityiskohtaista, perusteltua laskelmaa vaan vetosi valtiosalaisuuteen; vi) pitää yllä ja kehittää autolauttalinjaa, jonka on määrä olla IV yleiseurooppalaisen liikennekäytävän jatke yhteyden muodostamiseksi Euroopan ja Aasian välille. Romania toteaa, että koska Euroopan ja Aasian Constantan sataman kautta yhdistävät autolauttalinjat eivät ole kannattavia vaan aiheuttavat tappioita (47), CFR Marfăn omistamat autolautat oli sijoitettu Constantan merisatamaan eikä niillä harjoitettu kaupallista toimintaa vuosina 2008–2018. Romania toteaa, että autolauttojen kunnossapitokustannukset (jotka sisältyvät edellä johdanto-osan 64 kappaleen ii kohdassa esitettyihin määriin) olivat vuosina 2008–2018 yhteensä […] miljoonaa Romanian leuta ([…] miljoonaa euroa) ja vuosina 2010–2018 […] miljoonaa Romanian leuta ([…] miljoonaa euroa) (48).

(65) Lisäksi Romania väittää, että maan puolustustarpeiden lisäksi CFR Marfă on strategisesti tärkeä, koska se tarjoaa hiilen ja muiden strategisten tuotteiden kuljetuspalveluja suurimmille teollisille asiakkaille (pääosin valtio-omisteisille yrityksille (muun muassa Complexul Energetic Oltenia, Complexul Energetic Hunedoara, CET Govora ja muut hiilivoimaa käyttävät laitokset), jotka tuottavat perushyödykkeitä, kuten sähköä, lämpöä ja kuumaa vettä. Romanian mukaan nämä kuljetukset hoidetaan tavallisesti tarjouskilpailuihin perustuvien sopimusten perusteella, ja muut yksityiset liikenteenharjoittajat voivat osallistua niihin ja kilpailla CFR Marfăn kanssa, mutta kriisiaikoina (esim. vakavissa sääolosuhteissa, kuten lumisateella ja -myrskyssä tai pitkäaikaisen kuivuuden vallitessa) viranomaiset voivat vaatia tällaisten kuljetusten hoitamista myös voimassa olevien sopimusten ulkopuolella. Romanian mukaan vesivoimalaitoksilla ja tuulijärjestelmillä ei ole riittävää kapasiteettia korvaamaan lämpövoimaloiden alentuneesta sähköntuotannosta johtuvaa vajetta, sillä lämpövoimalat ovat maan tärkein sähköntuotantolähde (yksin Complexul Energetic Oltenia vastaa 20–30 prosentista Romanian sähköntuotannosta). Sen takia Romanian mukaan tällaisten strategisten materiaalien toimitusten jatkuvuuden varmistaminen näille teollisille asiakkaille on välttämätöntä väestön elintason ylläpitämiseksi ja talouden toimijoiden toimintaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten välttämiseksi. Kyseiset kuljetukset ovat siis kansalliseen turvallisuuteen kuuluva asia, minkä Romanian perustuslakituomioistuin (Curtea Constituțională a României) on vahvistanut 28. helmikuuta 2018 antamassaan tuomiossa nro 91 (49).

(66) Lisäksi Romania väittää, että CFR Marfăn teollisille asiakkaille (pääasiassa valtio-omisteisille yrityksille, ks. johdanto-osan 65 kappale) toimittamista strategisista kuljetuspalveluista johtuvien velkojen kumuloituminen oli syy ANAF:ään kohdistuvan CFR Marfăn erääntyneen velan kumuloitumiseen. Romania arvioi, että ANAF:ään kohdistuvasta CFR Marfăn maksamattomasta velasta johtuvat viivästyssakot ja korot vastaavat määrältään velkoja, joita näille valtio-omisteisille yrityksille on kertynyt CFR Marfăn strategisista kuljetuspalveluista (50).

(67) Romania toteaa myös, että CFR Marfălla ja muilla julkisilla laitoksilla on velvollisuus osallistua (maksutta) erilaisiin viranomaisten (kuten yleisen hätäapuviraston, Inspectoratul General pentru Situații de Urgență, IGSU) järjestämiin harjoituksiin (esim. rautatieonnettomuuksien simulaatioihin) ja että CFR Marfă on tarjonnut tavaraliikenneresursseja käyttöön ilman rahallista korvausta tietyille viranomaisille tai julkisille laitoksille tai näiden eduksi (tallettamalla ja varastoimalla esineitä muun muassa ANRSPS:n puolesta, liisaamalla erityisvarusteita tiettyihin talvihoidon keskushallinnon (Comandamentul Central de Iarnăn) interventioihin) (51). Romania ei ole ilmoittanut edellä kuvatusta toiminnasta aiheutuvien kustannusten määrää.

(68) Romanian mukaan CFR Marfă on ainoa toimija, jolla on tarvittava kapasiteetti, jotta se kykenee varmistamaan edellä mainittujen velvollisuuksien hoitamisen puolustuksen ja kansallisen turvallisuuden alalla asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti. Romania väittää näin ollen, että CFR Marfăn velkojen periminen täytäntöönpanomenettelyillä, välittömällä likvidaatiolla tai aloittamalla maksukyvyttömyysmenettely ei ollut hyväksyttävä ratkaisu, koska se olisi voinut johtaa merkittäviin ajanjaksoihin, joina maan kansallisen turvallisuuden ja puolustuksen edellyttämiä resursseja ei olisi voitu käyttää (52).

(69) Ottaen huomioon SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, 4 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä annetun komission tiedonannon (tiedote nro 2016/C 262/01, jäljempänä ’tiedonanto valtiontuen käsitteestä’) (53) 17 kohdan Romania esittää seuraavat väitteet: a) Romanian viranomaiset voivat kaikkien edellä mainittujen seikkojen perusteella toteuttaa toimenpiteitä, joiden tavoitteena on valtion alueellisen koskemattomuuden turvaaminen, yleisen järjestyksen ylläpitäminen sekä kansallisen turvallisuuden takaaminen siinäkin tapauksessa, että toimenpiteet vaikuttaisivat kilpailuun tietyllä alalla. b) Yksikään toimenpide, joka on toteutettu tarkoituksena ja tavoitteena taata kansallinen turvallisuus, valtion alueellinen koskemattomuus ja yleinen järjestys, ei ole yhteisön sääntöjen vastainen (54).

(70) Toisin sanoen Romania katsoo, että toteuttaessaan CFR Marfăa koskevat toimenpiteet 1–3 ja 5 tarkoituksenaan varmistaa sotilaallisten kuljetusten ja strategisten materiaalien kuljetusten jatkuvuus sekä suorittaa muita kansalliseen turvallisuuteen ja puolustukseen liittyviä velvollisuuksia Romania käytti julkista valtaa, minkä takia SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ei SEU-sopimuksen 4 artiklan ja valtiontuen käsitteestä annetun tiedonannon 17 kohdan nojalla voida soveltaa.

3.2.2 Romanian huomautukset CFR Marfăn strategista merkitystä koskevista kantelijan huomautuksista

(71) Romania esittää, etteivät kantelijan antamat tiedot todista yksityisillä liikenteenharjoittajilla olevan kapasiteettia korvata CFR Marfăa strategisten ja sotilaallisten kuljetusten markkinoilla seuraavista syistä.

(72) Ensinnäkin Romania katsoo, että markkinoiden todellisuus tukee sitä tosiseikkaa, että yksityiset liikenteenharjoittajat eivät pysty korvaamaan CFR Marfăn toimintoja. Tätä varten Romania antaa esimerkkinä Complexul Energetic Oltenian vuonna 2014 järjestämän tarjouskilpailun, jossa kolmen yksityisen liikenteenharjoittajan (GFR, Unicom Transit ja Servtrans Invest) muodostaman yhteenliittymän tarjous hylättiin yhteenliittymän muita edullisemmasta taloudellisesta tarjouksesta huolimatta, koska yhteenliittymän jäsenillä ei ollut hankintamenettelyn eritelmissä vaadittua teknistä ja operatiivista kapasiteettia. Kansallinen tuomioistuin hylkäsi yhteenliittymän valituksen ja vahvisti oikeaksi sen, että yhteenliittymän jäseniltä puuttui hankinta-asiakirjoissa vaadittu tekninen ja operatiivinen kapasiteetti.

(73) Lisäksi Romanian mukaan yksityisten liikenteenharjoittajien kiinnostuksen puute sotilaallisten kuljetusten tarjoamiseen ei johdu pelkästään erittäin vähäisestä kysynnästä vaan myös siitä, että sotilaalliset kuljetukset ja niihin liittyvä vaatimus vastata kuljetustilauksiin nopeasti (etusija kaikkiin yksityisiin kuljetuksiin nähden) edellyttävät erilaisten resurssien (esim. liikkuvan kaluston ja autolauttojen) varalla pitämistä hajallaan kansallisen rautatieverkon eri kohdissa. Romanian mukaan se vähentää kyseisten resurssien käytön tehokkuutta, eivätkä viranomaiset maksa korvausta tehokkuuden vähenemisestä, minkä takia toiminta ei houkuta yksityisiä liikenteenharjoittajia. Lisäksi Romania toteaa, että CFR Marfă omistaa noin 93 prosenttia kansallisesta vaunukannasta ja on ainoa liikenteenharjoittaja, joka voi täyttää velvoitteen pitää mobilisaatioreserviä, kun taas yksityiset liikenteenharjoittajat käyttävät enimmäkseen ulkomaisilta yhtiöiltä vuokrattuja vaunuja, joista mobilisaatioreserviä ei voida muodostaa.

(74) Siitä syystä Romania katsoo, että yksityiset liikenteenharjoittajat eivät voi korvata CFR Marfăa sotilaallisten kuljetusten markkinoilla. Tämä on vahvistettu myös vuonna 2013 tehdyllä ylimmän puolustusneuvoston (Consiliul Suprem de Apărare a Țării) päätöksellä, jossa edellytetään, että CFR Marfăn yksityistämissopimukseen on otettava lausekkeet, joilla ostaja velvoitetaan varmistamaan kaikkien niiden strategisten velvoitteiden täyttäminen, joita CFR Marfălla nykyisin on kansallisen turvallisuuden ja puolustuksen alalla (55).

(75) Toiseksi Romania väittää myös, että kansallisen puolustuksen etuihin liittyvien kuljetuspalvelujen tarjoaminen edellyttää monissa tapauksissa eri tasoisten salassapidettävien tietojen ilmoittamista, mikä merkitsee, että tällaisten kuljetuspalvelujen tarjoamisesta kiinnostuneilla yksityisillä liikenteenharjoittajilla olisi oltava tietyt yritysturvallisuustodistukset. Ne rautateiden yksityiset liikenteenharjoittajat, joilla on Romaniassa suurin markkinaosuus (OPSFPR:n jäsenet), eivät erittäin todennäköisesti saisi tällaista yritysturvallisuustodistusta strategisten ja puolustustarvikekuljetusten tarjoamiseksi, koska ne eivät täytä todistuksissa edellytettyjä tiukkoja vaatimuksia. Romania mainitsee useita mahdollisia perusteita todistusten epäämiseen OPSFPR:n jäseniltä: a) osakkeenomistaja tai muu yhtiössä päätäntävaltaa käyttävä henkilö 1) on tuomittu lahjonnasta lopullisella tuomiolla (56); 2) on saanut syytteen lahjonnasta (57); 3) on saanut syytteen rikollisryhmän perustamisesta, veronkierrosta ja rahanpesusta (58); 4) on ulkomainen kansalainen tai yritys; b) liikenteenharjoittajalla on velkoja tai se on kirjannut merkittäviä tappioita; c) liikenteenharjoittajalla on liiketoimintaa sellaisissa valtioissa sijaitsevien liikelaitosten kanssa, joiden kuvataan hallituksen päätöksellä hyväksytyssä Romanian kansallisessa puolustusstrategiassa muodostavan Romanialle turvallisuusriskin (eli entiset Neuvostoliiton maat).

(76) Siitä syystä Romania väittää, että CFR Marfă on tosiasiassa markkinoilla ainoa liikenteenharjoittaja, jolla on tarvittava kapasiteetti strategisten ja sotilaallisten materiaalien kuljetusten ja muiden kansalliseen turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvien velvoitteiden hoitamiseen. Romania katsoo näin ollen edellä mainittujen seikkojen pohjalta ja ottaen huomioon Romanian rajojen läheisyydessä (Ukrainassa) äskettäin sattuneen konfliktin, jonka takia CFR Marfăn kuljettamien sotilaallisten kuljetusten määrä yli viisinkertaistui vuoteen 2013 verrattuna, että Romanialla on oikeus vedota SEU-sopimuksen 4 artiklaan ja valtiontuen käsitteestä annetun tiedonannon 17 kohtaan ja väittää niiden perusteella, että SEUT- sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ei voida soveltaa CFR Marfăn toiminnan mihinkään osaan.

3.2.3 Toimenpiteitä 1 ja 4 koskevat Romanian huomautukset

(77) Toimenpiteestä 1 Romania toteaa, että ANAF aloitti täytäntöönpanomenettelyn varmistaakseen erääntyneiden verovelkojen perinnän. Romanian kansaneläkelaitos (Casa Națională de Pensii Publice), jäljempänä ’CNPP’, kansallinen työvoimatoimisto (Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă), jäljempänä ’ANOFM’, ja kansallinen sairausvakuutuslaitos (Casa Națională de Asigurări de Sănătate, jäljempänä ’CNAS’, eivät vuodesta 2004 voimassa olleen lainsäädännön mukaisesti peri saataviaan suoraan Romanian talouden toimijoilta ja muilta henkilöiltä, vaan ANAF on ainoa tästä tehtävästä vastaava virasto, ja se jakaa myöhemmin eri viranomaisille niiden puolesta perimänsä määrät (59).

(78) Edellä kuvatusta valtion talousarvioon kohdistuvasta CFR Marfăn velasta (toimenpide 1, ks. taulukko 8) Romania toteaa, että ANAF toimi yksityisen markkinataloustoimijan tavoin, koska se laski korkoa ja viivästyssakkoa valtion talousarvioon kohdistuvalle CFR Marfăn erääntyneelle velalle. Romania esittää erityisesti, että valtion talousarvioon kohdistuvalle CFR Marfăn erääntyneelle velalle laskettiin seuraavat korot: i) 0,1 prosentin päiväkorko 1. tammikuuta 2006 ja 30. kesäkuuta 2010 välisenä aikana; ii) 0,05 prosentin päiväkorko 1. heinäkuuta 2010 ja 30. syyskuuta 2010 välisenä aikana; iii) 0,04 prosentin päiväkorko 1. lokakuuta 2010 ja 28. helmikuuta 2014 välisenä aikana (60). Romania ilmoittaa myös, että verovelan viivästyneistä suorituksista seuraa lisäksi viivästyssakkoa seuraavasti: i) jos erääntynyt verovelka maksetaan 30–90 päivää eräpäivän jälkeen, erääntyneeseen velkaan lisättävä viivästyssakko on 5 prosenttia pääoman määrästä; ii) jos erääntynyt verovelka maksetaan yli 90 päivää eräpäivän jälkeen, erääntyneeseen velkaan lisättävä viivästyssakko on 15 prosenttia pääoman määrästä. Viivästyssakon maksaminen ei poista koronmaksuvelvoitetta (61).

(79) Lisäksi Romania esittää, että ANAF pyrki aktiivisesti perimään valtion talousarvioon kohdistuvan CFR Marfăn velan ja toteutti joukon täytäntöönpanotoimenpiteitä CFR Marfăn pankkitilejä sekä irtainta ja kiinteä omaisuutta koskevien kieltomääräysten (somație) ja takavarikoiden (sechestru) muodossa.

(80) Romania toteaa erityisesti, että vuonna 2009 ANAF antoi 12 kieltomääräystä periäkseen CFR Marfăn erääntyneitä velkoja yhteensä […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) arvosta. Romania selittää, että kieltomääräys on suoraan täytäntöönpanokelpoinen verosaatava-asiakirja, mikä merkitsee, että ANAF voi jatkaa täytäntöönpanomenettelyä tuomioistuinten ulkopuolella, ellei velallinen maksa erääntyneitä määriä kieltomääräyksen mukaisessa määräajassa. ANAF voi tällöin erityisesti edetä pakkotäytäntöönpanoon takavarikoimalla velallisen varoja ja omaisuutta sekä aloittamalla kyseisten varojen ja omaisuuden myynnin (62).

(81) Kieltomääräyksiä seurasi yksi takavarikko CFR Marfăn pankkitileiltä […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) arvosta. Se pantiin täytäntöön ja johti […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) perintään (63). Lisäksi CFR Marfăn kiinteään omaisuuteen kohdistettiin 22 takavarikkoa, joiden kirjanpitoarvo oli yhteensä […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa) (64). Romania selittää, että irtaimen tai kiinteän omaisuuden takavarikointi tuottaa omaisuuteen panttioikeuden, jolloin sen haltijalla on etuoikeus takavarikoidun omaisuuden myyntituottoon. Lisäseurauksena on, ettei velallinen voi myydä takavarikoitua omaisuutta vaan voi käyttää sitä ainoastaan toimivaltaisen elimen (tässä tapauksessa ANAF:n) hyväksynnällä (65).

(82) Romania esittää edelleen, että vuosina 2010 ja 2011 ANAF antoi CFR Marfălle 24 kieltomääräystä, ja selittää, että CFR Marfăn velallisia (etupäässä valtio-omisteisia yrityksiä) koskevia takavarikkoja ja ulosmittausmääräyksiä ei vuosina 2010 ja 2011 toteutettu merkittävien sosiaalisten vaikutusten välttämiseksi (66). Romania esittää myös, että kesäkuuhun 2013 mennessä ANAF määräsi 200 CFR Marfăn irtainta ja kiinteää omaisuutta koskevaa takavarikkoa, joiden kirjanpitoarvo oli yhteensä […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa). Romania tarkentaa, että näistä 200 takavarikosta 25 koski SC de Transport Maritim și de Coastă CFR Ferryboat SA:n, jäljempänä ’CFR Ferryboat’, irtainta ja kiinteää omaisuutta kirjanpitoarvoltaan […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa) ja 84 koski SC Intreținere și Reparații Vagoane SA:n, jäljempänä ’Wagon Repair and Maintenance SA’, irtainta ja kiinteää omaisuutta kirjanpitoarvoltaan […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa). Kumpikin yhtiö sulautettiin CFR Marfăan kesäkuussa 2012 (ks. johdanto-osan 27 kappale) (67).

(83) Lopuista 91 takavarikosta 10 koski CFR Infrastructurăn kiinteää omaisuutta kirjanpitoarvoltaan […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa), ja CFR Marfăn irtaimeen ja kiinteään omaisuuteen määrättiin (marras- ja joulukuussa 2012) 81 takavarikkoa kirjanpitoarvoltaan […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa) (68).

(84) Edellisten lisäksi ANAF antoi Romanian mukaan yhteensä 1 440 ulosmittausmääräystä, jotka koskivat CFR Ferryboat SA:n, Wagon Repair and Maintenance SA:n ja CFR Infrastructurăn pankkitileillä olevia varoja sekä 612 pankkitilien ulosmittausmääräystä kolmansille osapuolille (yhteensä […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) arvosta) (69).

(85) Romania selittää myös, että CFR Marfăn irtaimeen omaisuuteen (pääasiassa vaunuihin ja vetureihin) kohdistuva takavarikko, jonka kirjanpitoarvo oli […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa) eli 95 prosenttia 81 takavarikon kokonaisarvosta, määrättiin vasta 28. marraskuuta 2012 eikä aikaisemmin, koska ”irtain omaisuus oli liikkuvaa kalustoa ja vetureita eli irtainta omaisuutta, jota käytettiin CFR Marfăn pääasiallisessa tulonhankintatoiminnassa,” ja koska CFR Marfă ”harjoittaa kansallisen julkisen edun mukaista toimintaa tarjotakseen rautateiden julkisia tavaraliikennepalveluja ja kansallisen puolustuksen tarvitsemia palveluja” (70).

(86) Romania esittää, että CFR Marfăn omaisuuteen määrättyjen takavarikoiden jälkeen ANAF vaati omaisuuden arvostamista ja sen realisointimenettelyn aloittamista. Omaisuuden realisointia ei kuitenkaan koskaan aloitettu, koska CFR Marfăn velkoja koskevat täytäntöönpanomääräykset ratkaistiin vuonna 2013 muuntamalla velat osakkeiksi (71). Romania selittää myös, että CFR Marfăn velkojen periminen ANAF:n toimesta täytäntöönpanomenettelyillä, välittömällä likvidaatiolla tai aloittamalla maksukyvyttömyysmenettely ei ollut hyväksyttävä ratkaisu, koska se olisi voinut johtaa merkittäviin ajanjaksoihin, joina maan kansallisen turvallisuuden ja puolustuksen edellyttämiä resursseja ei olisi voitu käyttää. Alueella äskettäin esiintyneiden konfliktien takia se olisi voinut uhata koko valtion olemassaoloa. ”Romanian valtio ei voi toimia ilman tärkeää välinettä ja resursseja, jotka sillä oli laillinen velvoite tarjota käyttöön hoitaakseen tehtävänsä ja varmistaakseen alueellisen koskemattomuutensa, ylläpitääkseen yleistä järjestystä ja puolustaakseen kansallista turvallisuutta ja joita ei nykyisissä olosuhteissa voida korvata” (72).

(87) Toimenpiteestä 4 Romania esittää, että CFR Marfă suoritti täysimääräisesti maksunsa valtion talousarvioon vuosina 2013–2017 ja että ANAF:n tällä ajanjaksolla eri aikoina antamat verotodistukset osoittavat, ettei CFR Marfălle kertynyt tältä ajalta valtion talousarvioon kohdistuvaa velkaa (73).

(88) Romania selittää erityisesti, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen taulukossa 7 luetellaan ajanjaksolta 2013–2016 verovelvoitteet, jotka ovat kertyneet juuri ennen tilikauden päättymistä ja joiden eräpäivä oli seuraavana vuonna. Romania esittää, että kesäkuusta 2013 alkaen määrät, jotka CFR Marfă oli velkaa, maksettiin seuraavan vuoden alussa eli eräpäivään mennessä. Romanian mukaan vastaavat määrät luetellaan vuotuisissa varallisuustaseissa niiden laatimista koskevien sääntöjen mukaisesti ottamalla huomioon verovelvoitteiden alkamis- ja maksupäivät. Romania katsoo, että CFR Marfăn verovelvoitteiden maksua koskeva varallisuustaseen tietoihin perustuva arvio ei ole oikea ja että olisi otettava huomioon ANAF:n säännöllisesti antamat verotodistukset (74). Romania esitti vastaavasti verovelvoitteita ja muita valtion talousarvioon kohdistuvia velkoja koskevat tiedot seuraavasti: Taulukko 9 CFR Marfăn verovelvoitteet ja muut valtion talousarvioon kohdistuvat velat vuonna 2013 toteutetun velan osakkeiksi muuntamisen jälkeen (miljoonaa Romanian leuta) Miljoonaa Romanian leuta 2013 2014 2015 2016 2017 Verovelvoitteet ja muut valtion talousarvioon kohdistuvat velat (…) (…) (…) (…) (…) Määrät, jotka ANAF:n on palautettava CFR Marfălle (…) (…) (…) (…) (…) Verotodistus nro/pvm. 1042215/ 18.12.2013 1356231/ 5.12.2014 107680/ 16.12.2015 90817/ 12.1.2016 78183/ 14.12.2017 Lähde: Romanian vastaus 19.12.2018, jakson E kohta 21.

(89) Romania selittää, että CFR Marfă on nostanut vuosia 2016 ja 2017 koskevista CFR Marfăn verovelvoitteista kanteen Bukarestin muutoksenhakutuomioistuimessa (Curtea de apel). Kanteessa CFR Marfă vaati muutoksenhakutuomioistuinta mitätöimään ANAF:n päätöksen, jossa ANAF kieltäytyi kuittaamasta CFR Marfăn pyynnöstä vuosia 2016 ja 2017 koskevat CFR Marfăn erääntyneet verovelat […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) arvosta, mikä määrä ANAF määrättiin maksamaan CFR Marfălle muutoksenhakutuomioistuimen siviilioikeudellisella tuomiolla nro 1011/2015, jonka korkein oikeus pysytti voimassa 30. maaliskuuta 2016 antamallaan päätöksellä nro 998 (75).

(90) Edellä sanottu huomioon ottaen Romania katsoo, että CFR Marfă ei vuosina 2013–2017 kirjannut yhtään velkaa valtion talousarvioon, koska ANAF:n on kuitattava/palautettava […] miljoonan Romanian leun ja […] miljoonan Romanian leun määrät, eli CRF Marfăn velka ANAF:lle oli pienempi kuin ANAF:n vastaava velka CFR Marfălle.

(91) Lopuksi Romania ilmoitti, että valtion talousarvioon kohdistuva CFR Marfăn erääntynyt velka (yhdessä korkojen ja viivästyssakkojen kanssa) nousi vuonna 2018 […] miljoonaan Romanian leuhun (n. […] miljoonaan euroon) ja oli lähes kolminkertaistunut 28. maaliskuuta 2019 mennessä, jolloin se oli […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa) (76). Romania korosti, että ANAF oli määrännyt tästä velasta 16 takavarikkoa CFR Marfăn rasitteista vapaaseen irtaimeen omaisuuteen […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) arvosta ja 66 takavarikkoa CFR Marfăn rasitteista vapaaseen kiinteään omaisuuteen […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) arvosta (77).

3.2.4 Toimenpiteitä 2 ja 5 koskevat Romanian huomautukset

(92) Romania piti toimenpiteiden 2 ja 5 osalta kiinni siitä, että CFR Infrastructură ei ollut vapauttanut CFR Marfăa maksamasta infrastruktuurin käyttömaksuja vastaavia velkoja.

(93) Romanian selityksen mukaan maan laissa ei sallita rautateiden liikenteenharjoittajan vapauttamista infrastruktuurin käyttömaksun maksamisesta eikä CFR Infrastructură tee poikkeusta CFR Marfănkaan suhteen.

(94) Romania selostaa, että infrastruktuurin käyttömaksun maksamatta jättämisestä seuraa liikenteenharjoittajille kolme erimuotoista seuraamusta: 1) CFR Infrastructură laatii kustakin palvelusta kuukausittain laskun, ja ellei (vuosittain tehtävän) rautateiden infrastruktuurin käyttösopimuksen mukaisia taloudellisia velvoitteita täytetä, CFR Infrastructură laskee ja laskuttaa jatkuvasti jokaista viivästyspäivää kohden maksamattomalle käyttömaksulle koron ja viivästyssakon (ensimmäinen seuraamus infrastruktuurin käyttömaksun maksamatta jättämisestä). Korko ja sakot ilmoitetaan taulukossa 7 (johdanto-osan 24 kappaleessa). Samaa seuraamusta sovelletaan kaikkiin rautateiden tavara- ja matkustajaliikenteen harjoittajiin niiden omistuksesta riippumatta. 2) Toiseksi CFR Infrastructură ei infrastruktuurin käyttömaksun viivästymisen takia anna CFR Marfălle samaa 33 prosentin alennusta CFR:n verkossa liikennöiville CFR Marfăn junille kuin yksityisille liikenteenharjoittajille (toinen seuraamus). 3) CFR Infrastructură ei myöskään suostu myöntämään CFR Marfăn ja sen asiakkaiden eduksi junille lisäreittejä, kuten se tekee yksityisille liikenteenharjoittajille (kolmas seuraamus).

(95) Romania toteaa tässä yhteydessä, että CFR Infrastructură on myös nostanut kanteita CFR Marfăa vastaan periäkseen CFR Marfăn velat vuodesta 2015 lähtien. Romania ilmoittaa erityisesti, että CFR Infrastructură on pannut vireille CFR Marfăn velkojen perimiseksi välimiesmenettelyjä ja riita-asian oikeudenkäyntejä seuraavasti: vuonna 2015 välimiesmenettely […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) arvosta; vuonna 2016 välimiesmenettely ja riita-asian oikeudenkäynti […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) arvosta; vuonna 2017 välimiesmenettely ja riita-asian oikeudenkäynti […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) arvosta; vuonna 2018 välimiesmenettely ja riita-asian oikeudenkäynti […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) arvosta (78). Romanian mukaan nämä määrät tuomittiin sataprosenttisesti CFR Infrastructurăn eduksi kussakin lopullisessa tuomioistuin- ja välimiestuomiossa (79).

(96) Romanian mukaan CFR Infrastructură on nämä myönteiset ratkaisut saatuaan käyttänyt ulosottomiehen palveluja periäkseen tuomitut velat. On muun muassa jäädytetty pankkitileillä olevia varoja ja käytetty ulosmittausmääräyksiä määriin, joita CFR Marfăn asiakkaat olivat CFR Marfălle velkaa, sekä takavarikoitu CFR Marfăn irtainta ja kiinteää omaisuutta (80).

(97) Romania ilmoittaa myös, että CFR Infrastructură teki vuonna 2016 CFR Marfăn kanssa sopimuksen uudesta maksuaikataulusta, jäljempänä ’vuoden 2016 maksuaikataulusopimus’, joka koski […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) maksua eli pääoman ja korkojen määrää, joka CFR Infrastructurălle oli tuomittu välimiesmenettelyissä vuosina 2015 ja 2016. Romanian mukaan […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) määrä saatiin täysin perittyä velan pakkotäytäntöönpanolla sen jälkeen, kun CFR Marfă jätti noudattamatta vuoden 2016 maksuaikataulusopimuksen määräyksiä (81).

(98) Romanian mukaan CFR Infrastructură oli elokuuhun 2018 mennessä onnistunut perimään CFR Marfălta – oikeudellisten ja muiden kuin oikeudellisten toimenpiteiden avulla – […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa), mistä […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa) saatiin vuoden 2018 maalis- ja heinäkuun välisenä aikana. Lisäksi CFR Infrastructură teki 6. joulukuuta 2018 CFR Marfăn kanssa sopimuksen korkojen ja viivästyssakkojen uudesta maksuaikataulusta, jäljempänä ’vuoden 2018 maksuaikataulusopimus’, joka koski […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) maksua. Tässä sopimuksessa muun muassa täsmennetään, että 4. joulukuuta 2018 CFR Marfăn erääntynyt kokonaisvelka CFR Infrastructurălle oli […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa), mistä määrästä […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa) oli tuomittu CFR Infrastructurălle vuonna 2017 seitsemällä siviilioikeudellisella tuomiolla, joita pannaan täytäntöön. Tästä […] miljoonan Romanian leun (n. […] miljoonan euron) määrästä korkojen ja viivästyssakkojen osuus oli […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa). Vuoden 2018 maksuaikataulusopimuksen määräyksissä täsmennetään myös, että pääoman määrää eli […] miljoonaa Romanian leuta (n. […] miljoonaa euroa) peritään edelleen realisoimalla CFR Marfălta takavarikoitua irtainta ja kiinteää omaisuutta.

(99) Romania ilmoittaa, että velkoja perittiin omaisuutta ulosmittaamalla vain niin kauan, kuin CFR Marfă noudatti maksuaikasopimusten velvoitteita, ja ilmoittaa, että CFR Marfă noudattaa vuoden 2018 maksuaikataulusopimusta (82).

(100) Romanian näkemyksen mukaan kaikki edellä sanottu vahvistaa, että CFR Infrastructură soveltaa velan perintätoimenpiteitä ja että CFR Marfăa ei ole vapautettu velkojen maksamisesta (83).

(101) Romania katsoo, että ”CFR Marfă ei saa suosituimmuuskohtelua CFR Infrastructurălta eikä sitä ole nyt tai aiemmin vapautettu mistään oikeudellisesta velvoitteesta” (84). Romania toteaa, että ”kun on kyse minkä tahansa rautateiden liikenteenharjoittajan infrastruktuurimaksun maksamatta jättämisestä, CFR SA [CFR Infrastructură] on soveltanut ja soveltaa samoja rahamääräisiä seuraamuksia”, ja muistuttaa, että ”rahamääräiset seuraamukset ovat viivästyssakkoja, jotka lasketaan ja peritään eräpäivänä maksamatta olevien maksujen perusteella soveltamalla samaa prosenttia ja syrjimättä” (85). Romania toteaa myös, että ”[CFR Infrastructură] soveltaa samoja oikeudellisia ja muita toimenpiteitä periäkseen minkä tahansa rautateiden liikenteenharjoittajan velkoja” (86).

(102) Lisäksi Romanian mukaan se, ettei CFR Infrastructură ole perinyt infrastruktuurin käyttömaksua CFR Marfălta, on objektiivinen seikka, joka on seurausta siitä, että muut valtio-omisteiset yritykset tai yritykset, joissa valtio on osakkeenomistajana (ja joista monet toimivat energia-alalla), eivät puolestaan ole maksaneet velkojaan CFR Marfălle. Romania selostaa, että nämä velat CFR Marfălle ovat samaa kokoluokkaa kuin CFR Marfăn velat CFR Infrastructurălle, ja CFR Marfăn kuljetuspalvelujen keskeyttäminen häiritsisi näiden tiettyjen yritysten toimintaa, mikä heikentäisi ihmisten elintasoa sekä taloudellista toimintaa eri alueilla. Romania ilmoittaa, että CFR Marfă on toteuttanut toimia näiden velkojen perimiseksi alan oikeudellisten säännösten mukaisesti (87).

(103) Romania toteaa lisäksi, ettei ole mahdollista soveltaa CFR Marfăan ankarampia toimenpiteitä (kuten maksukyvyttömyysmenettelyä), koska CFR Infrastructurăn ja Romanian viranomaisten on otettava huomioon CFR Marfăn ja sen resurssien merkitys kansallisen puolustusjärjestelmän, kansallisen turvallisuuden, yleisen turvallisuuden ja järjestyksen, strategisten materiaalien kuljetuksen, kansantalouden ja väestön kannalta (88) (ks. myös edellä kohdat 3.2.1 ja 3.2.2).

(104) Siksi Romania muistuttaa, että Romanian viranomaisten ja CFR Infrastructurăn on toimittava puolustukseen sovellettavan säädöskehyksen (89) mukaisesti ja ”toteutettava toimenpiteitä, joista ei aiheudu tiettyjen CFR Marfălle kuuluvien resurssien hävittämisen uhkaa (haitallinen vaikutus resursseihin, joita pidetään ’valtion resursseina’) ja jotka eivät vaikuta tämän strategisen yhtiön hoitamiin sotilaallisiin kuljetuksiin ja strategisten materiaalien kuljetuksiin tai CFR Marfăn toimintaan kriisitilanteissa (kuten talvella 2016/2017)” (90).

(105) Lisäksi kolmannen osapuolen huomautuksiin 14. elokuuta 2018 antamassaan vastauksessa Romania esittää myös, että CFR Infrastructurălla on kansallisesta puolustuksesta annetun lain 34 §:n nojalla (91) velvollisuus pidättyä täytäntöönpanotoimista, jotka voisivat estää sotilaalliset kuljetukset ja heikentää maan puolustusvalmiutta. Romania lainaa maan liikenneministeriä, joka toteaa, että ”ei pidä tappaa munivaa kanaa”, viitatessaan siihen, miksei valtion pidä periä kaikkia CFR Infrastructurăan kohdistuvia CFR Marfăn velkoja.

3.2.5 Toimenpidettä 3 koskevat Romanian huomautukset

(106) Ensinnäkin Romania kiistää, että toimenpide 3 johtuisi valtion varoista. Romania esittää erityisesti, että ”[SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiset] kolme kumulatiivista edellytystä eivät täyty siten, että CFR Marfăn velan muuntamista osakkeiksi voitaisiin pitää valtiontukena, koska a alakohdan mukainen edellytys ei täyty, sillä valtion varoja ei ole käytetty eikä varoja ole osoitettu valtion talousarviosta (mikä tarkoittaisi, että valtiolle on syntynyt suoria talousarviomenoja). Nämä määrät eivät tosiasiassa enää edustaneet tuloja talousarvioon, joten ne eivät kuuluneet SEUT-sopimustekstin soveltamisalaan.” Romania väittää toimineensa samoin kuin tavallinen osakkeenomistaja, joka pyrkii vakauttamaan omat etunsa eikä antamaan taloudellista etua tietylle talouden toimijalle (92).

(107) Toiseksi Romania väittää, että Euroopan unionin neuvosto hyväksyi velan muuntamisen osakkeiksi unionin keskipitkän ajan ennalta varautuvan rahoitustuen myöntämisestä Romanialle 22. lokakuuta 2013 antamassaan päätöksessä (93), jäljempänä ’22. lokakuuta 2013 tehty neuvoston päätös’, jolla tuettiin Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, ja Romanian välisen valmiusluottojärjestelyn määräyksiä. Järjestelyn määrä oli 1 751,34 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, ja siitä oli sovittu Romanian viranomaisten Bukarestissa 12. syyskuuta 2013 allekirjoittamassa esisopimuksessa, jonka IMF:n johtokunta hyväksyi 27. syyskuuta 2013 (94). Romania perustelee näkemystään valmiusluottojärjestelyn liitteellä I (95), jossa määrätään seuraavaa: ”Viime vuonna teimme joitakin merkittäviä uudistuksia, jotka liittyivät valtio-omisteisiin yrityksiin sekä energia- ja kuljetusaloihin. Esimerkiksi […], vapaaehtoisesti asettamalla joitain yrityksiä maksukyvyttömyysmenettelyyn tai likvidaatioon, pääomittamalla velkoja ja toteuttamalla uudelleenjärjestelyjä.” (korostus lisätty) […] Energia- ja kuljetusalojen keskeisiä uudistuksia ovat muun muassa seuraavat: […] ”Kuljetusala: panimme alulle kauppasopimuksen 51 prosentin osuuden myymiseksi valtion omistamassa tavaraliikenneyrityksessä [CFR Marfă] 905 miljoonalla Romanian leulla, ja teimme hallituksen päätöksen, jolla kauppasopimus hyväksyttiin. Hyväksyimme kesäkuussa myös maksamattomia velkoja koskevan selvityssuunnitelman, jolla CFR Marfăn maksamattomia velkoja vähennettäisiin kaupanteon yhteydessä yli 90 prosentilla […]” (96). ”Aiomme myös edistää sitä, että valtio-omisteinen rautateiden matkustajaliikenneyritys ja CFR Marfă parantavat infrastruktuurin ja sähkön käyttömaksujen maksamista uudistamalla yrityksiä, ja järjestellä kolmen tärkeimmän rautatieyhtiön maksamattomia velkoja. Yhtiöiden toiminta- ja rahoituskyvyn parantamiseksi tarkoitettuja toimenpiteitä voisivat olla muun muassa seuraavat: […] – CFR Marfă: Täytämme CFR Marfăn osake-enemmistön myyntiä koskevan kauppasopimuksen mukaiset velvoitteemme ja toteutamme transaktion (osakkeet maksua vastaan) lokakuun 2013 puoleenväliin mennessä. Asiaankuuluvalta sääntelyviranomaiselta haetaan tässä yhteydessä hyväksyntä yrityskeskittymälle. Jos yksityistämisprosessissa kohdataan ylitsepääsemättömiä esteitä, aloitamme Marfăn enemmistöosuuden yksityistämistä koskevan tarjouskilpailun uudelleen parhaiden kansainvälisten käytäntöjen mukaisesti.”

(108) Romania ilmoittaa, että Euroopan unionin neuvosto hyväksyi edellä johdanto-osan 107 kappaleessa mainitun luottojärjestelyn ja sen liitteen 22. lokakuuta 2013 antamansa päätöksen 1 artiklan 1 kohdassa. Päätöksessä mainitaan muun muassa erityiset talouspoliittiset ehdot, jotka vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa ja joita ovat muun muassa ”valtion omistamien yritysten uudelleenjärjestely, mukaan lukien osuuksien myynti niiden pääomasta, ja valtion omistamien yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien vahvistaminen”.

(109) Romania esittää, että Euroopan unionin neuvosto oli hyväksynyt CFR Marfăn yksityistämisen sekä velan muuntamisen osakkeiksi sen eduksi, minkä lisäksi Euroopan komissio seurasi jatkuvasti CFR Marfăn yksityistämisprosessia.

(110) Komission seurannan yhteydessä Romania mainitsee erityisesti komission kertomuksen ”Balance of Payments Assistance Programme. Romania, 2013–2015” (Romanian maksutasetukiohjelma, 2013–2015), jossa esitellään muun muassa CFR Marfăn yksityistämisprosessin tilanne sekä velan osakkeiksi muuntaminen. Lainatun kertomuksen mukaan erityisesti ”yksityistäminen lieventäisi muun muassa epäilyksiä, jotka liittyvät velan osakkeiksi muuntamiseen kesäkuussa 2013, ennen epäonnistunutta yksityistämisyritystä lokakuussa 2013” (97).

(111) Kolmanneksi Romania esittää, että velan muuntaminen osakkeiksi täyttää markkinataloustoimijan vakiotestin, ja viittaa jälleen tuottamansa ja komissiolle toimittamansa Deloitte-tutkimuksen tuloksiin.

(112) Romania muistuttaa tilanneensa tilintarkastus- ja konsultointiyritys Deloittelta markkinataloustoimijatestin. Tutkimus tehtiin soveltamalla tunnettua menetelmää eli tarkasti sanoen laskemalla 51 prosentin osuuden markkina-arvo 31. joulukuuta 2012 diskontatun kassavirran menetelmällä ja laskemalla erikseen jäljellä jäävän omistusosuuden (49 prosenttia) markkina-arvo CBIT- ja EBITDA-kertoimiin perustuvalla arvonmääritysmenetelmällä olettaen, että tällainen osakepääoma myytäisiin ajanjaksolla 2015–2018.

(113) Romania korostaa 29. maaliskuuta 2019 luovutetun Deloitten raportin tuloksia, joiden mukaan velan osakkeiksi muuntaminen ja sitä seuraava CFR Marfăn yksityistäminen olisivat mahdollistaneet sen, että valtio osakkeenomistajana ja velkojana olisi saanut perittyä enemmän (keskimäärin 1 079,9 miljoonaa Romanian leuta eli noin 235 miljoonaa euroa) kuin yhtiön välittömän likvidaation kautta (keskimäärin 916,97 miljoonaa Romanian leuta eli noin 199 miljoonaa euroa).

(114) Romania huomauttaa, että velan muuntaminen osakkeiksi toteutettiin vasta sen jälkeen, kun oli tehty Deloitten tutkimuksessa esitettyjen suositusten mukainen päätös antamalla 12. kesäkuuta 2013 poikkeusmääräys 61/2013, eli sen jälkeen, kun markkinataloustoimijatesti oli suoritettu.

(115) Romania korostaa myös, että poikkeusmääräys 61/2013 annettiin ”ottamalla asianmukaisesti huomioon IMF:n ja EU:n lausunnot ja suositukset” (ks. myös edellä johdanto-osan 107 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), koska ”kaikissa näiden kansainvälisten organisaatioiden kanssa vuoden 2011 jälkeen allekirjoitetuissa yhteisymmärryspöytäpöytäkirjoissa määrätään rakenteellisista uudistuksista (yksityistäminen mukaan luettuna), jotka koskevat suurta määrää valtio-omisteisia yrityksiä eri aloilla”, myös ”liikenteessä (CFR Infrastructură, CFR Marfă, Tarom)” (98). Romania tuo erityisesti esiin yhden tällaiseen neuvoston päätöksellä hyväksyttyyn pöytäkirjaan sisältyvän uudistuksen kuvauksen, jonka mukaan Romania ”hyväksyi kesäkuussa myös maksamattomia velkoja koskevan selvityssuunnitelman, jolla CFR Marfăn maksamattomia velkoja vähennettäisiin kaupanteon yhteydessä yli 90 prosentilla […]” (99).

(116) Neljänneksi Romania esittää, että vuonna 2013 CFR Marfăn eduksi toteutettu velan muuntaminen osakkeiksi on hyvin samanlainen toimenpide kuin muut toisissa jäsenvaltioissa toteutetut rautateiden vakiintuneita tavaraliikenteen harjoittajia koskevat toimenpiteet, joista komissio on katsonut, että valtiontukea ei ole annettu tai että tuki soveltui sisämarkkinoille. Romania mainitsee esimerkkeinä seuraavat komission aiemmat ratkaisut: valtiontuesta SA.32544 (2011/C), jonka Kreikka oli myöntänyt kreikkalaiselle rautatieyhtiölle TRAINOSE S.A:lle, 16 päivänä kesäkuuta 2017 annettu päätös (100), julkisesta lainasta SA.29198 – (2010/C) (ex 2009/NN), jonka Slovakia on myöntänyt yritykselle Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s., jäljempänä ’ZSSK Cargo’, 20 päivänä heinäkuuta 2018 annettu päätös (101) ja valtiontuesta SA.39877 (2017/NN) – Kroatia – tuki HŽ Cargo d. o. o:lle – velan peruuttaminen, 19 päivänä kesäkuuta 2017 annettu päätös (102).

(117) Romanian mukaan ”yhdistävä tekijä on, että rautateiden liikenteenharjoittajat kyseisissä valtioissa ovat, samoin kuin CFR Marfă, kohdanneet taloudellisia vaikeuksia ja keränneet merkittäviä tappioita ja että viranomaiset ovat päättäneet puuttua asiaan niiden kansantaloudellisen merkityksen vuoksi”. Siksi Romania katsoo, että ”Romania, Kroatia, Kreikka ja Slovakia toimivat samansuuntaisesti taloudellisissa vaikeuksissa olevia kansallisia rautateiden liikenteenharjoittajia kohtaan”. Romanian näkemyksen mukaan tätä erityistä velan muuntamista osakkeiksi (samoin kuin muita toimenpiteitä) koskevan arvioinnin tulos ei saisi CFR Marfăn osalta poiketa edellisistä.

(118) Romania muistuttaa erityisesti komission ratkaisusta asiassa SA.32544, jonka Kreikka toteutti kreikkalaisen rautatieyhtiön TRAINOSE SA:n hyväksi ja varsinkin 60 miljoonan euron pääomanlisäyksestä, joka rahoitettiin vuonna 2009 valtion talousarviosta.

(119) Romania toteaa, että vaikka Kreikan viranomaiset eivät olleet pitäneet toimenpidettä valtiontukena, komissio katsoi sen kuitenkin olevan tukea mutta katsoi tuen soveltuvan sisämarkkinoille, koska (103) a) toimenpiteen tarkoituksena oli Kreikan taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen. Romania muistuttaa tässä yhteydessä, että ”komissio hyväksyi Kreikan taloudellista tilannetta (talouskriisiä) koskevat perustelut ja sen tosiseikan, että TRAINOSE:lla on elintärkeä asema maan taloudessa. Sen likvidaatio olisi aiheuttanut vaikeuksia rautatieinfrastruktuurin haltijalle, joillekin sen tytäryhtiöille, tärkeille kreikkalaisille yrityksille ja maan ulkomaankaupalle. Lisäksi se olisi joko suoraan tai välillisesti lisännyt työttömyyttä kriisin vaivaamassa maassa;” b) toimenpide oli tarkoituksenmukainen, tarpeellinen ja oikeasuhteinen. Romania muistuttaa tässä yhteydessä, että ”komission mukaan sen lisäksi että tuki kohdistuu TRAINOSE:n tilanteeseen ja hyödyttää sitä, toimenpide oli tarkoituksenmukainen Kreikan rautatiejärjestelmään kohdistuvien riskien välttämiseksi, ja sillä ehkäistään seurauksia, joita rautatieliikennepalvelujen keskeytymisellä olisi Kreikan taloudelle ja väestölle; […] kesto on rajallinen; […] oli välttämätön, jotta TRAINOSE voitaisiin yksityistää, […] varmistettiin toiminnan jatkuminen väliaikaisesti yhtiön varsinaiseen yksityistämiseen asti; […] tarkoituksena ei ollut lisätä yhtiön kapasiteettia, mistä syystä sillä ei ole kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja EU:n jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

(120) Romania esittää myös, että jos velan muuntaminen osakkeiksi olisi peruutettu epäonnistuneen yksityistämisen jälkeen vuonna 2013 ja CFR Marfă olisi määrätty maksamaan takaisin kyseinen velan määrä, CFR Marfăn toiminta olisi merkittävässä määrin vaikeutunut, ja se olisi johtanut tilanteeseen, jota ei voida hyväksyä, eli siihen, että yhtiö ei olisi kyennyt täyttämään velvoitteitaan, joita sillä on lain ja sopimusten mukaisesti kansallisen puolustuksen alalla tai jotka johtuvat Romanian Nato-jäsenyydestä, ottaen huomioon vuonna 2014 puhjennut Ukrainan konflikti, huomattava poliittinen ja sotilaallinen reagointi siihen sekä sotilaallisten kuljetusten kysynnän lisääntyminen 562,89 prosentilla. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan ja SEU-sopimuksen 4 artiklan mukainen poikkeus on tätä taustaa vasten perusteltu” (104).

(121) Romania korostaa erityisesti, että ”omaisuuden myyminen yhtiön mahdollisen likvidaation yhteydessä saattaa voimassa olevien lakien mukaisesti olla melko pitkä prosessi, mikä johtaisi merkittäviin ajanjaksoihin, joina maan puolustusjärjestelmän ja strategisten kuljetusten edellyttämiä resursseja ei voitaisi käyttää, ja varikolla säilytyksen aikana niiden kunto heikkenisi. Ajanjaksoina, joina CFR Marfă ei voisi tarjota kuljetuspalveluja eivätkä kyseiset resurssit vielä olisi toisen rautatieliikenteen harjoittajan omistuksessa, konflikteja saattaa puhjeta tai syttyä uudelleen, kuten koettiin 2008 ja 2014, mikä todetaan kansallisessa puolustusstrategiassa (105) […]”. Romania pelkää, että näissä olosuhteissa ”sillä ei enää olisi kuljetuskapasiteettia eikä se voisi enää vastata mahdollisiin haasteisiin, mitä ei voida hyväksyä.”

4. TUEN ARVIOINTI

(122) Komissio tarkastelee ensin, ovatko CFR Marfăn eduksi toteutetut toimenpiteet 1–5 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (ks. jäljempänä 4.1 kohta), oliko CFR Marfă vaikeuksissa oleva yritys (ks. jäljempänä 4.2 kohta) ja onko tuki jo myönnetty (ks. jäljempänä 4.3 kohta). Lopuksi komissio arvioi, voidaanko tällaista tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana (ks. jäljempänä 4.4 kohta).

4.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo

(123) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

(124) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Jotta toimenpide voitaisiin katsoa kyseisessä kohdassa tarkoitetuksi tueksi, sen on näin ollen täytettävä seuraavat kumulatiiviset ehdot: a) toimenpiteen on oltava valtion toteuttama ja rahoitettu valtion varoin; b) toimenpiteen on tuotettava etua sen kohteena oleville; c) edun on oltava valikoiva; sekä d) toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

4.1.1 Yritys

(125) Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti komission on ensin vahvistettava arvioitavien toimenpiteiden tuensaaja. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa viitataan tuensaajan määrittelyssä yrityksen käsitteeseen. EU:n tuomioistuimissa yrityksen käsitteen on määritelty tarkoittavan taloudellista toimintaa harjoittavia yksikköjä niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta riippumatta (106). Ainoa relevantti kriteeri on, harjoittaako yhteisö taloudellista toimintaa eli tarjoaako se tavaroita ja/tai palveluja markkinoilla.

(126) CFR Marfă on valtion kokonaan omistama osakeyhtiö. Se rekisteröitiin osakeyhtiöksi 1. lokakuuta 1998 Romanian rautateiden vakiintuneen toiminnanharjoittajan uudelleenjärjestelyn jälkeen, ja se tarjoaa rautateiden tavaraliikennepalveluja ja siihen liittyviä palveluja markkinoilla.

(127) CFR Marfă on siis SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yksikkö. Seuraavaksi komissio arvioi, onko CFR Marfăn harjoittama rautateiden tavaraliikennepalvelujen ja siihen liittyvien palvelujen tarjoaminen markkinoilla taloudellista toimintaa.

4.1.2 Taloudellinen toiminta

(128) Komissio arvioi aluksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan sovellettavuutta niiden Romanian väitteiden pohjalta, että CFR Marfă käyttää julkista valtaa.

(129) Romania väittää (ks. edellä johdanto-osan 63–76 kappale), että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ei voida soveltaa CFR Marfăan SEU-sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan (107) ja valtiontuen käsitteestä annetun tiedonannon 17 kohdan nojalla, sillä viimeksi mainitussa todetaan muun muassa, että perussopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta, kun valtio toimii ”julkisen vallan käyttäjänä” tai kun julkisyhteisöt toimivat ”viranomaisen ominaisuudessaan”. Romania väittää käyttäneensä julkista valtaa, kun se hyväksyi toimenpiteet 1–3 ja 5, joilla pyrittiin varmistamaan, että CFR Marfăn velvoitteet kansallisen turvallisuuden ja puolustuksen alalla pystytään jatkossakin hoitamaan.

(130) Komissio huomauttaa, että perustelu on virheellinen seuraavista syistä.

(131) Ensinnäkin väittämässä tulkitaan väärin tapaa, jolla valtiontuen käsitteestä annetun tiedonannon 17 kohdan säännösten on tarkoitus toimia. Säännökset kuuluvat valtiontuen käsitteestä annetun tiedonannon 2 jaksoon, jossa annetaan yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsitteitä koskevia sääntöjä. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovelletaan yksiköihin, joita pidetään taloudellista toimintaa harjoittavina yrityksinä valtiontuen käsitteestä annetun tiedonannon 2 jakson sääntöjen mukaisesti. Siksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan sovellettavuutta tutkittaessa on arvioitava, onko CFR Marfă taloudellista toimintaa harjoittava yritys.

(132) Romania sitä vastoin väittää, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ei voida soveltaa CFR Marfăan, koska Romania käytti julkista valtaa hyväksyessään CFR Marfăn eduksi toimenpiteet 1–3 ja 5 tavoitteenaan varmistaa strategisten ja sotilaallisten materiaalien kuljetusten jatkuvuus ja muiden kansalliseen turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvien velvoitteiden hoitaminen. Toisin sanoen Romania väittää, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ei voida soveltaa CFR Marfăan pelkästään sen perusteella, missä ominaisuudessa Romanian valtio hyväksyi toimenpiteet 1–3 ja 5 CFR Marfăn eduksi.

(133) Komissio toteaa, että tämä väittämä liittyy siihen kysymykseen, voidaanko markkinataloustoimijatestiä soveltaa Romanian toimiin, kun se hyväksyi toimenpiteet 1–5, ja jos sitä voidaan soveltaa, testin soveltamiseen (valtiontuen käsitteestä annetun tiedonannon 76 ja 77 kohta). Tätä käsitellään jäljempänä johdanto-osan 179–181 kappaleessa. Markkinataloustoimijatestin sovellettavuus ja soveltaminen eivät kuitenkaan millään lailla kuulu arvioon siitä, onko CFR Marfă SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu taloudellista toimintaa harjoittava yritys. Romanian väittämässä siis tulkitaan väärin valtiontuen käsitteestä annetun tiedonannon 2 jakson tavoitetta.

(134) Toiseksi Romania ei ole esittänyt mitään näyttöä siitä, ettei CFR Marfăn harjoittama toiminta olisi taloudellista. Romania ei erityisesti ole pystynyt esittämään mitään näyttöä siitä, että Romania olisi siirtänyt sotilaallisten kuljetuksiin ja strategisten tuotteiden kuljetuksiin liittyvät toiminnat talouden alan ulkopuolelle osaksi julkisen vallan käyttöä, millä olisi voitu osoittaa, että kyseinen toiminta ei todellakaan ole taloudellista (108).

(135) Romanian huomautuksista käy päinvastoin hyvin ilmi, että CFR Marfă tarjoaa sotilaallisia kuljetuksia vuotuisen sopimuksen perusteella ja saa niistä korvausta (109). Romania myöntää myös, että sotilaalliset kuljetukset ja niihin liittyvä toiminta ovat avoinna kaikille yksityisille rautateiden liikenteenharjoittajille, joilla on siihen voimassa oleva lupa, vaikka niihin kohdistetaan tiettyjä turvallisuusselvityksiä (ks. edellä johdanto-osan 75 kappale). Tämä vahvistetaan myös Romanian puolustusministeriön ja liikenne-, rakennus- ja matkailuministeriön välillä tehtyjen pöytäkirjojen, yhteisten määräysten ja sopimusten (110) määräyksissä, joissa todetaan, että velvoitteita, joilla varmistetaan sotilaallisten kuljetusten jatkuvuus rauhan, sodan ja luonnonkatastrofien aikana, kriisitilanteissa ja muissa poikkeuksellisissa tilanteissa, ei ole asetettu vain yksinomaan CFR Marfălle vaan myös muille luvan saaneille rautateiden liikenteenharjoittajille, joille maksetaan korvaus sopimuksen perusteella.

(136) Edellä todetusta käy selvästi ilmi, että valtio ei ole siirtänyt sotilaallisia kuljetuspalveluja talouden alan ulkopuolelle, vaan CFR Marfă toimittaa niitä markkinamekanismien pohjalta, minkä takia niitä on pidettävä taloudellisena toimintana (111).

(137) Sillä seikalla, että yksityiset rautateiden tavaraliikenteen harjoittajat ovat haluttomia osallistumaan sotilaallisiin kuljetuksiin joko vähäisen kysynnän tai kapasiteetin puutteen vuoksi, ei ole tähän päätelmään mitään vaikutusta – merkitystä on pelkästään sillä, että näillä liikenteenharjoittajilla on mahdollisuus kilpailla CFR Marfăn kanssa, mikä taataan myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY (112) sanamuodolla ja tarkoituksella. Direktiivi on saatettu osaksi Romanian lainsäädäntöä 21. joulukuuta 2011 annetulla hallituksen poikkeusmääräyksellä 114/2011 (113).

(138) Sitä paitsi velvoite perustaa, pitää yllä ja säilyttää reserviä rautatieverkon eri kohdissa on ennakkoedellytys, jotta CFR Marfă pystyy tarjoamaan maksullisia sotilaallisia kuljetuksia sopimuksen pohjalta (114). Tästä syystä komissio katsoo sen olevan osa sotilaallisten kuljetusten taloudellista toimintaa. Se seikka, että CFR Marfă voi käyttää mobilisaatioreserviksi merkittyjä resursseja tavanomaiseen kaupalliseen rautateiden tavaraliikennetoimintaan (sotilaalliset kuljetukset mukaan luettuina), on lisävahvistus päätelmän oikeellisuudesta. Päätelmää ei muuta sekään, ettei CFR Marfă ehkä saa riittävää korvausta kustannuksista, joita sille aiheutuu kyseisen reservin perustamisesta, kunnossapitämisestä ja säilyttämisestä, koska vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (115) mikä tahansa toiminta, jossa tavaroita ja/tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla, on taloudellista toimintaa riippumatta siitä, tehdäänkö se voittoa tavoittelematta tai ilman riittävää korvausta. Se seikka, että CFR Marfă ei ehkä saa tiettyjen palvelujen tarjoamisesta riittävää korvausta, ei siis vaikuta palvelujen luokitteluun taloudelliseksi toiminnaksi.

(139) Komissio ei hyväksy Romanian väitettä, jonka mukaan CFR Marfă, joka omistaa noin 93 prosenttia kansallisesta vaunukannasta, olisi tosiasiassa ainoa liikenteenharjoittaja, joka pystyisi täyttämään mobilisaatioreservin ylläpitovelvoitteen. Vaikka tällä väittämällä olisikin merkitystä johdanto-osan 136 kappaleessa esitetyn komission päätelmän kannalta (quod non, koska periaatteessa Romanian valtio ei ole siirtänyt sotilaallisten kuljetusten alaa talouden alan ulkopuolelle), Romania ei ole esittänyt mitään näyttöä siitä, miksi jokin muu, yksityinen liikenteenharjoittaja ei pystyisi kilpailemaan sotilaallisista kuljetuksista tai täyttämään mobilisaatiovaatimuksia 7 prosentilla lisävaunuja tai hankkimalla vaunuja lisää markkinoilta (muun muassa CFR Marfălta joko tavanomaisella kaupallisella perustalla tai CFR Marfăn likvidaation aikana). Komissio toteaa, että vaikka Romania väittää, ettei mobilisaatiosuunnitelmiin sisältyviä reservejä saa hävittää vaan ne on pidettävä toimintakuntoisina CFR Marfăn kustannuksella (johdanto-osan 64 kappaleen ii kohta), Romania ei ole pystynyt esittämään komissiolle lainkohtaa, jossa siitä nimenomaan säädetään (116).

(140) Komissio ei myöskään hyväksy Romanian väitettä, jonka mukaan yksikään muu rautateiden tavaraliikenteen harjoittaja ei olisi kelpoinen saamaan tarvittavia yritysturvallisuustodistuksia. Vaikka tällä väittämällä olisikin merkitystä johdanto-osan 136 kappaleessa esitetyn komission päätelmän kannalta (quod non, koska periaatteessa Romanian valtio ei ole siirtänyt sotilaallisten kuljetusten alaa talouden alan ulkopuolelle), komissio toteaa, että on kunkin yksityisen rautateiden tavaraliikenteen harjoittajan asia tehdä tarvittavat muutokset todistukset saadakseen. Komissio panee lisäksi merkille sen seikan, että myös entinen liikenneministeri (117) ja CFR Marfăn entinen toimitusjohtaja on tuomittu Romanian kansallisissa tuomioistuimissa rikollisesta toiminnasta eli lahjonnasta (ks. edellä johdanto-osan 41 kappale), minkä takia CFR Marfă pitäisi yhtä lailla hylätä sotilaallisten kuljetuspalvelujen tarjoajana.

(141) Romanian väitteestä, jonka mukaan CFR Marfăn autolauttatoiminta ei ole luonteeltaan taloudellista, komissio toteaa, että Romanian väittämän mukaan näitä autolauttoja ei käytetty kaupallisiin tarkoituksiin, koska muut Constantan satamasta liikennöivät autolauttareitit eivät olleet taloudellisesti kannattavia (johdanto-osan 64 kappaleen vi kohta). Komissio katsoo tämän olevan selvä osoitus siitä, että CFR Marfăn autolauttatoiminta kuuluu taloudellisen toiminnan piiriin, koska vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (118) mikä tahansa toiminta, jossa tavaroita ja/tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla, on taloudellista toimintaa riippumatta siitä, tehdäänkö se voittoa tavoittelematta tai ilman riittävää korvausta.

(142) Strategisten tuotteiden kuljetuksista komissio toteaa, että CFR Marfă hoitaa nämä kuljetukset sopimusperusteisesti, ja sopimukset perustuvat tavallisesti tarjouskilpailuihin, joihin muut, yksityiset liikenteenharjoittajat osallistuvat ja kilpailevat siten CFR Marfăn kanssa (ks. edellä johdanto-osan 65 kappale). Sopimusten nojalla toimitetut palvelut korvataan kunkin sopimuksen ehtojen mukaisesti (johdanto-osan 66 kappale). Niinpä strategisten tuotteiden kuljetuksia koskevat sopimukset tehdään ja kyseisten sopimusten mukaisesti toimitettavat palvelut tarjotaan selkeästi markkinaehdoin ja ne ovat siis luonteeltaan taloudellisia.

(143) Vaikka Romania väittää, että tietyissä kriisiolosuhteissa viranomaiset voivat vaatia näitä palveluja voimassa olevien sopimusten ulkopuolella, Romania myöntää, että tällaiset kuljetukset korvattiin ennen vaikeiden sääolojen esiintymistä hankintamenettelyjen avulla tehdyissä sopimuksissa määrätyin hinnoin (119).

(144) Vaikka CFR Marfă on korvauksetta osallistunut erilaisiin julkisiin toimiin ja tarjonnut tavaraliikenteen resursseja ilman rahallista korvausta tiettyjen viranomaisten tai julkisten liikelaitosten eduksi (kuten johdanto-osan 67 kappaleessa mainitaan), komissio ei näe tällä olevan mitään merkitystä sen kannalta, että CFR Marfăn toiminta strategisten kuljetusten hoitamisessa markkinaehdoin tehtävien sopimusten perusteella määritellään selkeästi taloudelliseksi. Lisäksi komissio huomauttaa, että Romania ei ole esittänyt mitään näyttöä siitä, että CFR Marfăn toiminta eli tavaraliikenteen resurssien tarjoaminen ilman rahallista korvausta tiettyjen viranomaisten tai julkisten liikelaitosten eduksi perustuisi sovellettavien lakien säännöksiin, eikä Romania myöskään ole mitenkään määrällisesti määrittänyt tällaisesta toiminnasta aiheutuneita kustannuksia.

(145) CFR Marfă on siis epäilyksettä taloudellista toimintaa harjoittava yritys kaikessa tavaraliikennetoiminnassaan, joten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa on sovellettava.

(146) Kolmanneksi ja vaihtoehtoisesti komissio palauttaa mieliin, ettei se seikka, että yksikkö käyttää osana toimintaansa julkiselle vallalle kuuluvia oikeuksia, sinällään estä sitä, että yksikköä pidetään kilpailusääntöjen kannalta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä muun taloudellisen toimintansa osalta (120). Oikeuskäytännön mukaan, jos yksikön taloudellinen toiminta voidaan erottaa julkiselle vallalle kuuluvien oikeuksien käytöstä, yksikköä on pidettävä taloudellisen toimintansa osalta yrityksenä (121).

(147) Komissio katsoo, että vaikka CFR Marfăn toiminta sotilaallisissa kuljetuksissa ja mobilisaatioreservin ylläpidossa katsottaisiin muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi, Romania ei ole esittänyt mitään näyttöä siitä, ettei CFR Marfăn kaupallisen tavaraliikenteen taloudellista toimintaa voitaisi erottaa julkiselle vallalle kuuluvien oikeuksien käytöstä sotilasalalla. Pelkästään se seikka, että kyseisten toimintojen välillä voi olla taloudellinen yhteys, sikäli että CFR Marfăn taloudellinen toiminta mahdollistaa CFR Marfăn muun kuin taloudellisen toiminnan rahoittamisen kokonaan tai osittain, ei riitä osoittamaan, etteivät kyseiset toiminnot ole erotettavissa oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla (122).

(148) Lisäksi komissio katsoo, että vaikka SEUT-sopimuksen 346 artiklan 2 kohtaa, jota sovelletaan aseiden, ammusten ja sotatarvikkeiden tuotantoon tai kauppaan, ei sovelleta kuljetuspalveluihin (eikä Romania vetoa siihen), tiettyjä SEUT-sopimuksen 346 artiklan 2 kohdan soveltamista koskevasta oikeuskäytännöstä johdettuja periaatteita voidaan analogisesti soveltaa kysymykseen taloudellisen ja muun kuin taloudellisen toiminnan erottamisesta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi. Komissio katsoo erityisesti, että yritykset, jotka harjoittavat sekä taloudellista että muuta kuin taloudellista toimintaa, eivät voi vedota valtiontuen käsitteestä annetun tiedonannon 18 kohtaan väittämällä, että taloudellinen toiminta on välttämätöntä, jotta sotilaallinen toiminta tai puolustustoiminta olisi kannattavaa, eikä niitä siten voi erottaa toisistaan (123).

(149) Lisäksi CFR Marfăn kaupallinen toiminta rautateiden tavaraliikenteen alalla on selkeästi erotettavissa tällaisen muun kuin taloudellisen toiminnan harjoittamisesta ennen kaikkea sen seikan takia, että sotilaallisia kuljetuksia säännellään eri säännöin ja ne hoidetaan erillisin puolustusministeriön ja muiden muassa CFR Marfăn välisin sopimuksin, minkä Romania myöntää (ks. edellä johdanto-osan 64 kappale).

(150) Sitä paitsi vaikka Romania alun perin kieltäytyi toimittamasta prosenttilukuja kansallisen puolustuksen tarkoituksiin varatuista resursseista (valtiosalaisuuteen vedoten) ja väitti olevan mahdotonta kuvata CFR Marfălle tällaisesta resurssien varaamisesta aiheutuneita kustannuksia, koska viranomaiset eivät olleet laatineet sitä varten mitään menetelmiä (ks. edellä johdanto-osan 64 kappale), Romania on kuitenkin huomauttanut, että sotilaallisia kuljetuksia tilataan satunnaisesti ja että niiden osuus on ”paljon pienempi kuin muiden kuljetusoperaatioiden”, ja ilmoittanut niiden osuudeksi noin 2 prosenttia CFR Marfăn kokonaisliikevaihdosta (124). Lisäksi Romania on myös antanut arvion mobilisaatioreservin perustamisesta ja kunnossapidosta CFR Marfălle aiheutuneista kustannuksista (ks. edellä johdanto-osan 64 kappale).

(151) Komissio pitää tätä lisäosoituksena siitä, että CFR Marfăn toiminta sotilaallisissa kuljetuksissa ja siihen liittyvä velvoite perustaa ja pitää yllä mobilisaatioreserviä olisivat tosiasiassa erotettavissa CFR Marfăn taloudellisesta toiminnasta, vaikka toimintaa pidettäisiin muuna kuin taloudellisena toimintana (quod non, ks. johdanto-osan 145 kappale).

(152) Komissio katsoo kuitenkin, sanotun vaikuttama