LIITE

SISÄLLYSLUETTELO

1. JOHDANTO 426

1.1 Tekninen soveltamisala 426

1.2 Maantieteellinen soveltamisala 426

2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ 426

3. OLENNAISET VAATIMUKSET 426

4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS 427

4.1 Johdanto 427

4.2 Osajärjestelmien toiminnalliset ja tekniset eritelmät 427

4.2.1 Seisontamelun raja-arvot 427

4.2.2 Liikkeellelähtömelun raja-arvot 428

4.2.3 Ohiajomelun raja-arvot 428

4.2.4 Ohjaamon sisämelun raja-arvot 429

4.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät 429

4.4 Liikennöintisäännöt 430

4.5 Kunnossapitoa koskevat säännöt 430

4.6 Ammatillinen pätevyys 430

4.7 Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset 430

4.8 Hyväksyttyjen kalustoyksikkötyyppien eurooppalainen rekisteri 430

5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT 430

6. VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTI JA EY-TARKASTUS 430

6.1 Yhteentoimivuuden osatekijät 430

6.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä liikkuvan kaluston aiheuttaman melun osalta 430

6.2.1 Moduulit 430

6.2.2 EY-tarkastusmenettelyt 431

6.2.3 Yksinkertaistettu arviointi 433

7. TÄYTÄNTÖÖNPANO 434

7.1 Tämän YTE:n soveltaminen uusiin osajärjestelmiin 434

7.2 Tämän YTE:n soveltaminen uudistettuihin ja parannettuihin osajärjestelmiin 434

7.3 Erityistapaukset 434

7.3.1 Johdanto 434

7.3.2 Erityistapausten luettelo 435

1. JOHDANTO

Yhteentoimivuuden teknisissä eritelmissä (YTE) vahvistetaan yleisesti optimaalinen taso kunkin osajärjestelmän (tai sen osan) yhdenmukaistetuille eritelmille rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Näin ollen YTE:issä yhdenmukaistetaan vain yhteentoimivuuden kannalta tärkeitä parametreja (perusparametreja) koskevat eritelmät. YTE:ien eritelmien on oltava direktiivin 2008/57/EY liitteen III mukaisesti määriteltyjen olennaisten vaatimusten mukaisia.

Suhteellisuusperiaatteen noudattamiseksi tässä YTE:ssä määritellään 1.1 kohdassa määriteltyä liikkuvan kaluston osajärjestelmää koskevien, unionin rautatiejärjestelmän melupäästöjen vähentämiseksi tarkoitettujen eritelmien yhdenmukaistamisen optimaalinen taso.

1.1 Tekninen soveltamisala

Tämä YTE koskee kaikkea asetuksen (EU) N:o 1302/2014 (vetureita ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskeva YTE) ja asetuksen (EU) N:o 321/2013 (tavaravaunuja koskeva YTE) soveltamisalaan kuuluvaa liikkuvaa kalustoa.

1.2 Maantieteellinen soveltamisala

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala vastaa asetuksen (EU) N:o 1302/2014 1.2 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o 321/2013 1.2 kohdassa määriteltyjä kyseisen liikkuvan kaluston soveltamisaloja.

2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ

”Yksikkö” tarkoittaa liikkuvaa kalustoa, joka kuuluu tämän YTE:n soveltamisalaan ja johon siksi sovelletaan EY-tarkastusmenettelyä. Asetuksen (EU) N:o 1302/2014 2 luvussa ja asetuksen (EU) N:o 321/2013 2 luvussa kuvataan, mitä yksikköön voi kuulua.

Tämän YTE:n vaatimuksia sovelletaan seuraaviin liikkuvan kaluston luokkiin, jotka on määritelty direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 1.2 kohdassa:

a) Lämpövoimakoneella tai sähkömoottorilla varustetut moottorijunat. Luokka määritellään tarkemmin asetuksen (EU) N:o 1302/2014 2 luvussa, ja siihen kuuluvasta kalustosta käytetään tässä YTE:ssä nimityksiä ”junayksiköt”, ”sähkömoottorijunat” tai ”dieselmoottorijunat”.

b) Lämpövoimakoneella tai sähkömoottorilla varustetut vetoyksiköt. Luokka määritellään tarkemmin asetuksen (EU) N:o 1302/2014 2 luvussa, ja siihen kuuluvasta kalustosta käytetään tässä YTE:ssä nimitystä ”veturit”. Moottoriyksiköt, jotka ovat osa ”lämpövoimakoneella tai sähkömoottorilla varustettuja moottorijunia”, ja kiskobussit eivät kuulu tähän luokkaan vaan a kohdan mukaiseen luokkaan.

c) Matkustajavaunut ja vastaavat. Luokka määritellään tarkemmin asetuksen (EU) N:o 1302/2014 2 luvussa, ja siihen kuuluvasta kalustosta käytetään tässä YTE:ssä nimitystä ”matkustajavaunut”.

d) Tavaravaunut, mukaan luettuina kuorma-autojen kuljetukseen tarkoitetut kalustoyksiköt. Luokka määritellään tarkemmin asetuksen (EU) N:o 321/2013 2 luvussa, ja siihen kuuluvasta kalustosta käytetään tässä YTE:ssä nimitystä ”(tavara)vaunut”.

e) Infrastruktuurin rakentamiseen ja kunnossapitoon käytettävät liikkuvat laitteet. Luokka määritellään tarkemmin asetuksen (EU) N:o 1302/2014 2 luvussa, ja siihen kuuluvat ratatyökoneet (jota nimitystä tässä YTE:ssä myös käytetään) sekä infrastruktuurin tarkastusvaunut, jotka suunnittelusta riippuen kuuluvat a, b tai d alakohtaan.

3. OLENNAISET VAATIMUKSET

Kaikkien tässä YTE:ssä määriteltyjen perusparametrien on oltava yhteydessä ainakin yhteen direktiivin 2008/57/EY liitteessä III määriteltyyn olennaiseen vaatimukseen. Taulukossa 1 esitetään perusparametrien ja olennaisten vaatimusten yhteys.

Taulukko 1

Perusparametrit ja niiden yhteys olennaisiin vaatimuksiin

Kohta Perusparametri Olennaiset vaatimukset Turvallisuus Luotettavuus, käytettävyys Terveys Ympäristönsuojelu Tekninen yhteensopivuus 4.2.1 Seisontamelun raja-arvot 1.4.4 4.2.2 Liikkeellelähtömelun raja-arvot 1.4.4 4.2.3 Ohiajomelun raja-arvot 1.4.4 4.2.4 Ohjaamon sisämelun raja-arvot 1.4.4

4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS

4.1 Johdanto

Tässä luvussa määritellään liikkuvan kaluston osajärjestelmää koskevien, unionin rautatiejärjestelmän melupäästöjen vähentämiseksi ja yhteentoimivuuden toteuttamiseksi tarkoitettujen eritelmien yhdenmukaistamisen optimaalinen taso.

4.2 Osajärjestelmien toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Seuraavien parametrien on todettu olevan yhteentoimivuuden kannalta tärkeitä (perusparametreja)

a) ”seisontamelu”;

b) ”liikkeellelähtömelu”;

c) ”ohiajomelu”;

d) ”ohjaamon sisämelu”.

Tässä kohdassa on määritelty, mitkä toiminnalliset ja tekniset eritelmät vastaavat liikkuvan kaluston eri luokkia. Silloin, kun yksikkö on varustettu sekä lämpövoimakoneella että sähkömoottorilla, noudatetaan vastaavan normaalin toimintatilan raja-arvoja. Jos jossakin toimintatilassa käytetään samanaikaisesti lämpö- ja sähkövoimaa, sovelletaan raja-arvoa, joka on vähemmän rajoittava. Erityistapauksista voidaan määrätä direktiivin 2008/57/EY 5 artiklan 5 kohdan ja 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näitä määräyksiä selostetaan 7.3 kohdassa.

Tässä kohdassa esitettyjen vaatimusten arviointimenettelyt määritellään 6 luvun asianomaisissa kohdissa ja alakohdissa.

4.2.1 Seisontamelun raja-arvot

Taulukossa 2 on määritelty seisontamelun raja-arvot liikkuvan kaluston osajärjestelmän luokkien mukaan jaoteltuina normaaleissa ajo-oloissa seuraaville äänenpainetasoille:

a) yksikön A-painotettu ekvivalenttinen jatkuva äänenpainetaso (LpAeq,T[unit]);

b) A-painotettu ekvivalenttinen jatkuva äänenpainetaso lähimmässä mittauskohdassa i, kun otetaan huomioon paineilman pääkompressori, (Li pAeq,T); ja

c) AF-painotettu äänenpainetaso lähimmässä mittauskohdassa, kun otetaan huomioon ilmankuivaimen pakoventtiilin impulssimelu (Li pAFmax).

Raja-arvot on määritelty 7,5 m:n etäisyydeltä raiteen keskiviivasta, 1,2 m:n korkeudella kiskon selän tasosta.

Taulukko 2

Seisontamelun raja-arvot

Liikkuvan kaluston osajärjestelmän luokka LpAeq,T [unit] [dB] Li pAeq,T [dB] Li pAFmax [dB] Sähköveturit ja sähkökäyttöisellä vetovoimalaitteella varustetut ratatyökoneet 70 75 85 Dieselveturit ja dieselkäyttöisellä vetovoimalaitteella varustetut ratatyökoneet 71 78 Sähkömoottorijunat 65 68 Dieselmoottorijunat 72 76 Matkustajavaunut 64 68 Tavaravaunut 65 Ei sovelleta Ei sovelleta

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.2.2.1 kohdassa.

4.2.2 Liikkeellelähtömelun raja-arvot

Liikkeellelähtömelun AF-painotetun suurimman äänenpainetason (LpAF,max) raja-arvot on määritelty liikkuvan kaluston osajärjestelmän luokkien mukaan jaoteltuina taulukossa 3. Raja-arvot on määritelty 7,5 m:n etäisyydeltä raiteen keskiviivasta, 1,2 m:n korkeudella kiskon selän tasosta.

Taulukko 3

Liikkeellelähtömelun raja-arvot

Liikkuvan kaluston osajärjestelmän luokka LpAF,max [dB] Sähköveturit, moottoriteho P < 4 500 kW 81 Sähköveturit, moottoriteho P ≥ 4 500 kW Sähkökäyttöisellä vetovoimalaitteella varustetut ratatyökoneet 84 Dieselveturit, moottorin pääakselilta mitattu teho P < 2 000 kW 85 Dieselveturit, moottorin pääakselilta mitattu teho P ≥ 2 000 kW Dieselkäyttöisellä vetovoimalaitteella varustetut ratatyökoneet 87 Sähkömoottorijunat, suurin nopeus vmax < 250 km/h 80 Sähkömoottorijunat, suurin nopeus vmax ≥ 250 km/h 83 Dieselmoottorijunat, moottorin pääakselilta mitattu teho P < 560 kW 82 Dieselmoottorijunat, moottorin pääakselilta mitattu teho P ≥ 560 kW 83

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.2.2.2 kohdassa.

4.2.3 Ohiajomelun raja-arvot

Ohiajomelun A-painotetun ekvivalenttisen jatkuvan äänenpainetason raja-arvot kalustoyksikölle, jonka nopeus on 80 km/h (LpAeq,Tp,(80 km/h)), ja tarvittaessa kalustoyksikölle, jonka nopeus on 250 km/h (LpAeq,Tp,(250 km/h)), on määritelty liikkuvan kaluston osajärjestelmän luokkien mukaan jaoteltuina taulukossa 4. Raja-arvot on määritelty 7,5 m:n etäisyydeltä raiteen keskiviivasta, 1,2 m:n korkeudella kiskon selän tasosta.

Mittaukset 250 km/h:n tai sen yli menevillä nopeuksilla on tehtävä myös paikasta, joka on 3,5 m:n korkeudella kiskon selän tasosta, standardin EN ISO 3095:2013 6 luvun mukaisesti, ja mittauksia on verrattava taulukon 4 raja-arvoihin.

Taulukko 4

Ohiajomelun raja-arvot

Liikkuvan kaluston osajärjestelmän luokka LpAeq,Tp (80 km/h) [dB] LpAeq,Tp (250 km/h) [dB] Sähköveturit ja sähkökäyttöisellä vetovoimalaitteella varustetut ratatyökoneet 84 99 Dieselveturit ja dieselkäyttöisellä vetovoimalaitteella varustetut ratatyökoneet 85 Ei sovelleta Sähkömoottorijunat 80 95 Dieselmoottorijunat 81 96 Matkustajavaunut 79 Ei sovelleta Tavaravaunut (standardoitu, apl = 0,225) (*1) 83 Ei sovelleta

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.2.2.3 kohdassa.

4.2.4 Ohjaamon sisämelun raja-arvot

Sähkö- ja dieselvetureiden, ratatyökoneiden, sähkö- ja dieselmoottorijunien ja ohjaamolla varustettujen matkustajavaunujen ohjaamon sisämelun A-painotetun ekvivalenttisen jatkuvan äänenpainetason (LpAeq,T) raja-arvot on määritelty taulukossa 5. Raja-arvot on määritelty kuljettajan korvan läheltä mitaten.

Taulukko 5

Ohjaamon sisämelun raja-arvot

Ohjaamon sisämelu LpAeq,T [dB] Seisontamelu käytettäessä äänimerkinantolaitteita 95 Suurimmalla sallitulla nopeudella vmax, jos vmax < 250 km/h 78 Suurimmalla sallitulla nopeudella vmax, jos 250 km/h ≤ vmax < 350 km/h 80

Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen määritellään 6.2.2.4 kohdassa.

4.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Tällä YTE:llä on seuraavat liitännät liikkuvan kaluston osajärjestelmään:

Liitäntä 2 luvun a, b, c ja e alakohdan osajärjestelmiin (käsitelty asetuksessa (EU) N:o 1302/2014) siltä osin kuin kyseessä on

— seisontamelu,

— liikkeellelähtömelu (ei koske matkustajavaunuja),

— ohiajomelu,

— sisämelu ohjaamossa soveltuvin osin.

Liitäntä 2 luvun d alakohdan osajärjestelmiin (käsitelty asetuksessa (EU) N:o 321/2013) siltä osin kuin kyseessä on

— ohiajomelu,

— seisontamelu.

4.4 Liikennöintisäännöt

Liikkuvan kaluston osajärjestelmän liikennöintisääntöjä koskevat vaatimukset määritellään asetuksen (EU) N:o 1302/2014 4.4 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o 321/2013 4.4 kohdassa.

4.5 Kunnossapitoa koskevat säännöt

Liikkuvan kaluston osajärjestelmän kunnossapitosääntöjä koskevat vaatimukset määritellään asetuksen (EU) N:o 1302/2014 4.5 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o 321/2013 4.5 kohdassa.

4.6 Ammatillinen pätevyys

Ei sovelleta.

4.7 Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset

Ks. tämän asetuksen 6 artikla.

4.8 Hyväksyttyjen kalustoyksikkötyyppien eurooppalainen rekisteri

Liikkuvaa kalustoa koskevat tiedot, jotka on merkittävä hyväksyttyjen kalustoyksikkötyyppien eurooppalaiseen rekisteriin, on määritelty päätöksessä 2011/665/EU.

5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

Tässä YTE:ssä ei ole määritelty yhteentoimivuuden osatekijöitä.

6. VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTI JA EY-TARKASTUS

6.1 Yhteentoimivuuden osatekijät

Ei sovelleta.

6.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä liikkuvan kaluston aiheuttaman melun osalta

6.2.1 Moduulit

EY-tarkastus tapahtuu taulukossa 6 kuvailtujen moduulien mukaisesti.

Taulukko 6

Moduulit osajärjestelmien EY-tarkastusta varten

SB EY-tyyppitarkastus SD Tuotantovaiheen laatujärjestelmään perustuva EY-tarkastus SF Tuotteen tarkastukseen perustuva EY-tarkastus SH1 Täydelliseen laatujärjestelmään ja suunnittelutarkastukseen perustuva EY-tarkastus

Nämä moduulit määritellään yksityiskohtaisesti päätöksessä 2010/713/EU.

6.2.2 EY-tarkastusmenettelyt

Hakijan on valittava osajärjestelmän EY-tarkastusta varten jokin seuraavista arviointimenettelyistä, johon kuuluu yksi tai useampia moduuleita:

— (SB+SD),

— (SB+SF),

— (SH1).

Valitun moduulin tai moduuliyhdistelmän perusteella osajärjestelmä arvioidaan 4.2 kohdassa esitettyjä vaatimuksia vasten. Seuraavissa kohdissa esitetään tarpeen mukaan arviointia koskevia lisävaatimuksia.

6.2.2.1 Seisontamelu

4.2.1 kohdassa määriteltyjen seisontamelun raja-arvojen noudattaminen osoitetaan standardiin EN ISO 3095:2013 kuuluvien 5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.5 kohdan (lukuun ottamatta 5.5.2 alakohtaa), 5.7 kohdan ja 5.8.1 alakohdan mukaisesti.

Arvioitaessa paineilman pääkompressorin melua lähimmässä mittauspaikassa i käytetään indikaattoria Li pAeq,T, jossa T edustaa standardin EN ISO 3095:2013 5.7 kohdassa määriteltyä yhtä ajosykliä. Tässä käytetään vain niitä junan järjestelmiä, joita tarvitaan ilmakompressorin käyttämiseen normaaleissa liikennöintiolosuhteissa. Ne junan järjestelmät, joita ei tarvita kompressorin käyttämiseen, voidaan kytkeä pois päältä, jolloin ne eivät vaikuta melun mittaukseen. Raja-arvojen noudattaminen osoitetaan olosuhteissa, joissa ilmakompressorin käyttö on tarpeen alimmalla kierrosnopeudella.

Arvioitaessa impulssimelulähteitä lähimmässä mittauspaikassa i käytetään indikaattoria Li pAFmax. Merkityksellinen melulähde on ilmakuivaimen venttiilien ilmanpoisto.

6.2.2.2 Liikkeellelähtömelu

4.2.2 kohdassa määriteltyjen liikkeellelähtömelun raja-arvojen noudattaminen osoitetaan standardin EN ISO 3095:2013 7 luvun (lukuun ottamatta 7.5.1.2 alakohtaa) mukaisesti. Tässä käytetään standardin EN ISO 3095:2013 7.5 kohdassa tarkoitettua enimmäistason menetelmää. Standardin EN ISO 3095:2013 7.5.3 alakohdasta poiketen pysähdyksissä olevan junan vauhti kiihdytetään 30 km:iin tunnissa, minkä jälkeen nopeus pidetään samana.

Tämän lisäksi melu mitataan 7,5 m:n etäisyydeltä raiteen keskiviivasta, 1,2 m:n korkeudelta kiskon selän tasosta. Tässä käytetään standardin EN ISO 3095:2013 7.6 kohdan mukaista ”keskitason menetelmää” ja 7.5 kohdan mukaista ”enimmäistason menetelmää”, ja pysähdyksissä olevan junan vauhti kiihdytetään 40 km:iin tunnissa, minkä jälkeen nopeus pidetään samana. Mitattuja arvoja ei verrata mihinkään raja-arvoon, ja ne on merkittävä teknisiin asiakirjoihin ja ilmoitettava rautatievirastolle.

Ratatyökoneiden osalta liikkeellelähtö on suoritettava ilman liitevaunun aiheuttamaa lisäkuormitusta.

6.2.2.3 Ohiajomelu

4.2.3 kohdassa määriteltyjen ohiajomelun raja-arvojen noudattaminen osoitetaan 6.2.2.3.1 ja 6.2.2.3.2 kohdan mukaisesti.

6.2.2.3.1 Testiradan olosuhteet

Testit tehdään standardin EN ISO 3095:2013 6.2 kohdassa määritellyllä vertailuraiteella.

Testi voidaan kuitenkin tehdä raiteella, jonka akustinen karheus ja vaimennustaso eivät ole vertailuraiteen tasoisia, jos 6.2.2.3.2 kohdan mukaisesti mitatut melutasot eivät ylitä 4.2.3 kohdassa säädettyjä raja-arvoja.

Testiraiteen akustinen karheus ja vaimennustaso on kuitenkin aina määriteltävä. Jos rata, jolla testit tehdään, on olosuhteiltaan vertailuradan tasoinen, melutason mittaustuloksiin merkitään ”vertailukelpoinen”, mutta muussa tapauksessa niihin merkitään ”ei vertailukelpoinen”. Teknisiin asiakirjoihin on merkittävä, ovatko mitatut melutasot ”vertailukelpoisia” vai ”ei vertailukelpoisia”.

Testiraiteen akustisen karheuden mittaustulokset ovat voimassa kolme kuukautta ennen tätä mittausta ja kolme kuukautta sen jälkeen edellyttäen, ettei raiteella tehdä tänä aikana kunnossapitotöitä, jotka vaikuttavat raiteen akustiseen karheuteen.

Testiraiteen vaimennustasoa koskevat mittaustulokset ovat voimassa vuoden ennen mittausta ja vuoden sen jälkeen edellyttäen, ettei raiteella tehdä tänä aikana kunnossapitotöitä, jotka vaikuttavat raiteen vaimennustasoon.

Teknisissä asiakirjoissa on vahvistettava, että ne raidetta koskevat tiedot, jotka liittyvät raidetyypin ohiajomelun mittaamiseen, ovat olleet voimassa testauspäivänä tai -päivinä, esimerkiksi esittämällä edellisen meluun vaikuttavan kunnossapidon päivämäärä.

Tämän lisäksi testejä voidaan tehdä 250 km:n tuntinopeudessa ja sen ylittävissä nopeuksissa kiintoraiteilla. Raja-arvot ovat tällöin 2 dB suuremmat kuin 4.2.3 kohdassa on määritelty.

6.2.2.3.2 Menettely

Testit tehdään standardin EN ISO 3095:2013 6.1, 6.3, 6.4, 6.5, 6.6 ja 6.7 kohdassa (lukuun ottamatta 6.7.2 alakohtaa) määrätyllä tavalla. Vertailu raja-arvoihin tehdään siten, että tulokset pyöristetään lähimpään kokonaiseen desibeliin. Normalisointi tehdään aina ennen pyöristystä. Arviointimenettely selostetaan yksityiskohtaisesti 6.2.2.3.2.1, 6.2.2.3.2.2 ja 6.2.2.3.2.3 kohdassa.

6.2.2.3.2.1 Sähkömoottorijunat, dieselmoottorijunat, veturit ja matkustajavaunut

Sähkö- ja dieselmoottorijunien, veturien ja matkustajavaunujen osalta erotetaan kolme suurimman sallitun kulkunopeuden luokkaa:

1) Jos yksikön suurin sallittu kulkunopeus on enintään 80 km/h, ohiajomelu mitataan suurimmalla nopeudella vmax. Tämä arvo ei saa ylittää 4.2.3 kohdassa määriteltyä raja-arvoa LpAeq,Tp(80 km/h).

2) Jos yksikön suurin sallittu kulkunopeus vmax on suurempi kuin 80 km/h ja pienempi kuin 250 km/h, ohiajomelu mitataan nopeudella 80 km/h ja suurimmalla sallitulla nopeudella. Mitatut ohiajomelun arvot LpAeq,Tp(vtest) normalisoidaan viitenopeuden 80 km/h mukaisiksi LpAeq,Tp(80 km/h) kaavalla 1. Normalisoitu arvo ei saa ylittää 4.2.3 kohdassa määriteltyä raja-arvoa LpAeq,Tp(80 km/h). Kaava 1: LpAeq,Tp(80 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) — 30 * log (vtest/80 km/h) Vtest = Todellinen nopeus mittauksen aikana

3) Jos yksikön suurin sallittu kulkunopeus vmax on vähintään 250 km/h, ohiajomelu mitataan nopeudella 80 km/h ja suurimmalla sallitulla nopeudella siten, että testinopeuden yläraja on 320 km/h. Mitattu ohiajomelun arvo LpAeq,Tp(vtest) nopeudella 80 km/h normalisoidaan viitenopeuden 80 km/h mukaiseksi LpAeq,Tp(80 km/h) kaavalla 1. Normalisoitu arvo ei saa ylittää 4.2.3 kohdassa määriteltyä raja-arvoa LpAeq,Tp(80 km/h). Mitattu ohiajomelun arvo suurimmalla nopeudella LpAeq,Tp(vtest) normalisoidaan viitenopeuden 250 km/h mukaiseksi LpAeq,Tp(250 km/h) kaavalla 2. Normalisoitu arvo ei saa ylittää 4.2.3 kohdassa määriteltyä raja-arvoa LpAeq,Tp(250 km/h). Kaava 2: LpAeq,Tp(250 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) — 50 * log(vtest/250 km/h) Vtest = Todellinen nopeus mittauksen aikana

6.2.2.3.2.2 Tavaravaunut

Tavaravaunujen osalta erotetaan kaksi suurimman kulkunopeuden luokkaa:

1) Jos yksikön suurin sallittu kulkunopeus vmax on enintään 80 km/h, ohiajomelu mitataan suurimmalla nopeudella. Mitattu ohiajomelun arvo LpAeq,Tp(vtest) normalisoidaan akseleita per yksikön pituus (APL) -viitearvon 0,225 m– 1 mukaiseksi LpAeq,Tp (APLref) kaavalla 3. Tämä arvo ei saa ylittää 4.2.3 kohdassa määriteltyä raja-arvoa LpAeq,Tp(80 km/h). Kaava 3: LpAeq,Tp (APLref) = LpAeq,Tp(vtest) — 10 * log(APLwag/0,225 m– 1) APLwag = Akselien lukumäärä jaettuna puskimesta puskimeen mitatulla pituudella [m– 1] Vtest = Todellinen nopeus mittauksen aikana

2) Jos yksikön suurin sallittu kulkunopeus vmax on suurempi kuin 80 km/h, ohiajomelu mitataan nopeudella 80 km/h ja suurimmalla sallitulla nopeudella. Mitatut ohiajomelun arvot LpAeq,Tp(vtest) normalisoidaan viitenopeuden 80 km/h ja akseleita per yksikön pituus (APL) -viitearvon 0,225 m– 1 mukaisiksi LpAeq,Tp(APL ref, 80 km/h) kaavalla 4. Normalisoitu arvo ei saa ylittää 4.2.3 kohdassa määriteltyä raja-arvoa LpAeq,Tp(80 km/h). Kaava 4: LpAeq,Tp (APLref, 80 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) — 10 * log(APLwag/0,225 m– 1) — 30 * log(vtest/80 km/h) APLwag = Akselien lukumäärä jaettuna puskimesta puskimeen mitatulla pituudella [m– 1] Vtest = Todellinen nopeus mittauksen aikana

6.2.2.3.2.3 Ratatyökoneet

Ratatyökoneisiin sovelletaan samaa arviointimenettelyä kuin 6.2.2.3.2.1 kohdassa on määritelty. Mittaus on suoritettava ilman liitevaunun lisäkuormaa.

Ratatyökoneiden katsotaan täyttävän 4.2.3 kohdan ohiajomeluvaatimukset ilman mittausta, kun

— jarrutus tapahtuu ainoastaan komposiittimateriaalista valmistetuilla jarruanturoilla tai levyjarruilla ja

— se on varustettu komposiittimateriaalista valmistetuilla puhdistusjarruilla, jos koneeseen on asennettu puhdistusjarruanturat.

6.2.2.4 Ohjaamon sisämelu

4.2.4 kohdassa määriteltyjen ohjaamon sisämelun raja-arvojen noudattaminen osoitetaan standardin EN 15892:2011 mukaisesti. Ratatyökoneiden osalta mittaus on suoritettava ilman liitevaunun lisäkuormaa.

6.2.3 Yksinkertaistettu arviointi

6.2.2 kohdan mukaisten testimenetelmien käytön sijaan osa tai kaikki kyseisistä testeistä voi olla mahdollista korvata yksinkertaistetulla arviointimenetelmällä. Yksinkertaistetussa arvioinnissa arvioitavana olevaa yksikköä verrataan akustisesti nykyiseen tyyppiin (jota jäljempänä kutsutaan viitetyypiksi), jonka meluominaisuudet on dokumentoitu.

Yksinkertaistettu arviointi voidaan tehdä erikseen kustakin sovellettavasta perusparametrista — ”seisontamelu”, ”liikkeellelähtömelu”, ”ohjaamomelu” ja ”ohiajomelu” — ja siinä on osoitettava, että arvioitavan yksikön eroavuudet viitetyypistä eivät aiheuta 4.2 kohdassa määriteltyjen raja-arvojen ylitystä.

Yksinkertaistettuun arviointiin kelpuutettujen yksiköiden vaatimustenmukaisuutta todistettaessa on esitettävä yksityiskohtainen kuvaus siitä, miten yksikköä on melun osalta muutettu viitetyyppiin verrattuna. Kuvauksen perusteella tehdään yksinkertaistettu arviointi. Arvioituihin meluarvoihin sisällytetään sovellettavan arviointimenetelmän epävarmuustekijät. Yksinkertaistettu arviointi voi olla laskelma ja/tai yksinkertaistettu mittaus.

Yksinkertaistetun arviointimenetelmän perusteella todistuksen saanutta yksikköä ei voida käyttää viiteyksikkönä myöhemmissä arvioinneissa.

Ohiajomelun yksinkertaistetussa arvioinnissa käytettävän viitetyypin on noudatettava ainakin yhtä seuraavista kohdista:

— 4 luku, ja ohiajomelua koskevissa tuloksissa on oltava merkintä ”vertailukelpoinen”,

— päätöksen 2011/229/EU 4 luku, ja ohiajomelua koskevissa tuloksissa on oltava merkintä ”vertailukelpoinen”,

— päätöksen 2006/66/EY 4 luku,

— päätöksen 2008/232/EY 4 luku.

Jos tavaravaunun parametrit ovat viitetyyppiin verrattuna taulukon 7 mukaiset, yksikön katsotaan noudattavan 4.2.3 kohdassa määriteltyjä ohiajomelun raja-arvoja ilman lisätarkastuksia.

Taulukko 7

Tavaravaunujen parametrien sallittu vaihtelu ilman lisätarkastuksia

Parametri Sallittu vaihtelu (viitetyyppiin verrattuna) Yksikön suurin sallittu nopeus Sallittu, jos alle 160 km/h Pyörätyyppi Sallittu vain, jos melutaso on sama tai pienempi (pyörien akustiset ominaisuudet standardin EN 13979-1:2011 liitteen E mukaiset) Taaramassa Sallittu vain vaihteluvälillä + 20/– 5 prosenttia Jarruantura Vaihtelu on sallittua, jos melupäästöt eivät lisäänny.

7. TÄYTÄNTÖÖNPANO

7.1 Tämän YTE:n soveltaminen uusiin osajärjestelmiin

Ks. tämän asetuksen 8 artikla.

7.2 Tämän YTE:n soveltaminen uudistettuihin ja parannettuihin osajärjestelmiin

Jos jäsenvaltio katsoo, että uusi käyttöönottolupa on tarpeen direktiivin 2008/57/EY 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti, hakijan on osoitettava, että uudistettujen tai parannettujen yksiköiden melutasot jäävät niiden raja-arvojen alapuolelle, jotka on määritelty YTE:ssä, joka on ollut voimassa kyseisen yksikön saadessa ensimmäisen käyttöönottoluvan. Ellei ensimmäisen käyttöönottoluvan myöntämishetkellä ole ollut käytössä YTE:ää, on osoitettava, että uudistettujen tai parannettujen yksiköiden melutasot eivät ole nousseet tai että ne jäävät alle päätöksessä 2006/66/EY tai päätöksessä 2002/735/EY määriteltyjen raja-arvojen.

Tämä on osoitettava vain niiden perusparametrien osalta, joihin uudistus/parannus on vaikuttanut.

Jos sovelletaan yksinkertaistettua arviointia, viiteyksikkönä voidaan käyttää alkuperäistä yksikköä 6.2.3 kohdan määräysten mukaisesti.

Kokonaisen yksikön tai yksikköön sisältyvän kulkuneuvon vaihtaminen (esimerkiksi vakavan vaurion jälkeen) ei edellytä tämän YTE:n vaatimusten mukaisuuden arviointia, kunhan yksikkö tai kulkuneuvo on identtinen korvattavan yksikön kanssa.

Jos vaunuun uudistamisen tai parantamisen yhteydessä asennetaan komposiittimateriaalista valmistetut jarruanturat ja ellei arvioitavana olevaan vaunuun lisätä mitään melun lähteitä, 4.2.3 kohdan vaatimukset katsotaan täytetyiksi ilman lisätestausta.

7.3 Erityistapaukset

7.3.1 Johdanto

Jäljempänä 7.3.2 kohdassa lueteltavat erityistapaukset luokitellaan seuraavasti:

a) P-tapaukset: pysyvät tapaukset.

b) T-tapaukset: tilapäiset tapaukset.

7.3.2 Erityistapausten luettelo

7.3.2.1 Yleinen erityistapaus

Viroa, Suomea, Latviaa ja Liettuaa koskeva erityistapaus

P) Raideleveyttä 1 520 mm käyttävien kolmansien maiden yksiköihin voidaan soveltaa kansallisia teknisiä sääntöjä tämän YTE:n vaatimusten sijasta.

7.3.2.2 Seisontamelun raja-arvot (4.2.1 kohta)

a) Suomea koskeva erityistapaus T) Taulukossa 2 annettua seisontamelun raja-arvoa LpAeq,T [unit] voidaan korottaa 72 desibeliin matkustaja- ja tavaravaunuissa, joissa on yli 100 kW:n tehoinen dieselaggregaatti sähkön tuottamista varten ja joiden on tarkoitus liikennöidä vain Suomen rataverkossa. Päätöstä 2011/229/EU voidaan edelleen soveltaa tavaravaunuihin, joita käytetään vain Suomen alueella siihen saakka, kunnes pohjolan talvisiin oloihin soveltuva tekninen ratkaisu löydetään, mutta joka tapauksessa enintään 31 päivään joulukuuta 2017 saakka. Tämä ei estä muista jäsenvaltioista tulevien tavaravaunujen liikennöintiä Suomen rautatieverkossa.

b) Yhdistynyttä kuningaskuntaa Ison-Britannian osalta koskeva erityistapaus P) Taulukossa 2 annettua seisontamelun raja-arvoa LpAeq,T [unit] voidaan korottaa 77 desibeliin dieselmoottorijunissa, joiden on tarkoitus liikennöidä vain Ison-Britannian rataverkossa. Tätä erityistapausta ei sovelleta dieselmoottorijuniin, joiden on tarkoitus liikennöidä vain High Speed 1 -suurnopeusrataverkossa.

c) Yhdistynyttä kuningaskuntaa Ison-Britannian osalta koskeva erityistapaus T) Taulukossa 2 annettuja seisontamelun raja-arvoja Li pAeq,T ei sovelleta paineilman pääkompressorin osalta juniin, joiden on tarkoitus liikennöidä vain Ison-Britannian rataverkossa. Mitatut arvot on toimitettava Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen turvallisuusviranomaisen arvioitaviksi. Tätä erityistapausta ei sovelleta juniin, joiden on tarkoitus liikennöidä vain High Speed 1 -suurnopeusrataverkossa.

7.3.2.3 Liikkeellelähtömelun raja-arvot (4.2.2 kohta)

a) Ruotsia koskeva erityistapaus T) Taulukossa 3 annettuja liikkeellelähtömelun raja-arvoja LpAF,max voidaan korottaa 89 desibeliin sellaisten sähkövetureiden osalta, joiden moottoriteho on yli 6 000 kW ja suurin akselipaino yli 25 t.

b) Yhdistynyttä kuningaskuntaa Ison-Britannian osalta koskeva erityistapaus P) Taulukossa 3 annettua liikkeellelähtömelun raja-arvoa LpAF,max voidaan korottaa taulukossa 8 annettujen arvojen mukaiseksi niiden taulukossa 8 mainittujen yksiköiden osalta, joiden on tarkoitus liikennöidä vain Ison-Britannian rataverkossa. Taulukko 8 Liikkeellelähtömelun raja-arvot erityistapauksessa, joka koskee Yhdistynyttä kuningaskuntaa Ison-Britannian osalta Liikkuvan kaluston osajärjestelmän luokka LpAF,max [dB] Sähköveturit, moottoriteho P < 4 500 kW 83 Dieselveturit, moottorin pääakselilta mitattu teho P < 2 000 kW 89 Dieselmoottorijunat 85 Tätä erityistapausta ei sovelleta juniin, joiden on tarkoitus liikennöidä vain High Speed 1 -suurnopeusrataverkossa.

7.3.2.4 Ohiajomelun raja-arvot (4.2.3 kohta)

a) Ruotsia koskeva erityistapaus T) Taulukossa 4 annettuja ohiajomelun raja-arvoja LpAeq,Tp (80 km/h) voidaan korottaa 85 desibeliin sellaisten vetureiden osalta, joiden moottoriteho on yli 6 000 kW ja suurin akselipaino yli 25 t.

(*1) APL: Akselien lukumäärä jaettuna puskimesta puskimeen mitatulla pituudella [m–1].