KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1221,

annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Marokosta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) , jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Vireillepano

(1) Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 17 päivänä marraskuuta 2021 vireille perusasetuksen 5 artiklan perusteella polkumyyntitutkimuksen, joka koski Marokosta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuontia. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

(2) Komissio pani tutkimuksen vireille saatuaan 4 päivänä lokakuuta 2021 valituksen, jonka oli tehnyt Association of European Wheel Manufacturers, jäljempänä ’valituksen tekijä’ tai ’EUWA’. Valitus tehtiin perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti unionin tuotannonalan puolesta. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2 Kirjaaminen

(3) Komissio asetti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/934 (3), jäljempänä ’kirjaamista koskeva asetus’.

1.3 Asianomaiset osapuolet ja nimettömänä käsittelyä koskeva pyyntö

(4) Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan komissioon yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja viranomaisille Marokossa, tiedossa oleville tuojille sekä käyttäjille ja järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

(5) Valituksen tekijät ja kaksi yhteistyössä toiminutta käyttäjää pyysivät, että niiden nimet pidettäisiin luottamuksellisina, koska ne pelkäsivät asiakkaiden vastatoimia. Komissio katsoi, että oli olemassa vakava vastatoimien vaara, ja hyväksyi sen, että valituksen tekijöiden ja kahden yhteistyössä toimineen käyttäjän nimiä ei pitäisi paljastaa. Jotta nimien salassapidolla olisi vaikutusta, myös muiden unionin tuottajien nimet pidettiin salassa, jotta valituksen tekijöiden nimiä ei voitaisi tunnistaa päättelemällä.

1.4 Vireillepanoa koskevat huomautukset

(6) Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

(7) Neljä osapuolta pyysi kuulemista komission yksiköiden kanssa, ja niitä kuultiin. Nämä osapuolet olivat European Automobile Manufacturers’ Association, jäljempänä ’ACEA’, EUWA, Dika Morocco Africa S.A.R.L, jäljempänä Dika’, ja Hands 8 SA, jäljempänä ’Hands’.

(8) Dika ja Marokon viranomaiset väittivät, että valituksessa ilmoitetut luvut olivat vanhentuneita, koska tutkimusajanjakson ja tutkimuksen vireillepanopäivän välillä oli lähes kahdeksan kuukauden ero. Lisäksi valituksen tekijän valitsema tutkimusajanjakso oli täsmälleen sama kuin covid-19-pandemian huippu. Valituksen tekijän esittämä tarkastelujakso myös ylitti vuodella komission tavanomaisen käytännön mukaisen tarkastelujakson, joka kuvataan asiaa koskevassa oppaassa (4). Dika katsoi, että tätä päätöstä voitaisiin pitää epäoikeudenmukaisena ja puolueellisena ja että vanhentuneita lukuja ei voida käyttää perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa edellytettynä alustavana näyttönä polkumyynnistä, vahingosta tai syy-yhteydestä.

(9) Komissio totesi ensinnäkin, että oppaassa, johon Dika viittaa, todetaan nimenomaisesti, että sen tarkoituksena on antaa yleisiä neuvoja, mutta se ei ole oikeudellisesti sitova asiakirja eikä sen sisältö ole luonteeltaan velvoittavaa (5). Perusasetuksen 5 artiklassa ei myöskään ole erityisiä säännöksiä ajasta, joka kuluu valituksen tekemisen ja tietojen toimittamisen välillä. Valituksen tutkimusajanjakso päättyi joka tapauksessa 31 päivänä maaliskuuta 2021 ja valitus jätettiin 4 päivänä lokakuuta 2021. Lisäksi valituksen tekijä toimitti lisätietoja vahingosta 30 päivään kesäkuuta 2021 asti (6). Näin ollen valituksen tekijän toimittamat tiedot olivat ajan tasalla ja mahdollisimman lähellä valituksen jättämispäivää. Mitä tulee tarkastelujaksoa ja tutkimusajanjaksoa koskevaan väitteeseen, komission käytäntönä on valita tutkimusajanjaksoksi yksi vuosi ja kolme sitä edeltävää kalenterivuotta, jotta voidaan tarkastella vahingon arvioinnin kannalta merkityksellisiä suuntauksia. Se, että valituksessa annettiin tietoja yhdeltä lisävuodelta, ei tarkoita sitä, että olisi käytetty vanhentuneita tietoja, jotka tekisivät arvioinnin epäoikeudenmukaiseksi tai puolueelliseksi. Tietoja toimitettiin pikemminkin viimeisimmästä käytettävissä olevasta ajanjaksosta eli 31 päivään maaliskuuta 2021 saakka. Näin ollen väite hylättiin.

(10) Dika väitti, että valituksessa ei esitetty perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdassa edellytettyä näyttöä, joka oikeuttaisi laskennallisen normaaliarvon käytön. Lisäksi osapuoli väitti, että laskennallista normaaliarvoa koskevat laskelmat olivat virheellisiä. Sen vuoksi komission olisi pitänyt päätellä, että valitus ei sisältänyt riittävää näyttöä polkumyynnistä, ja se olisi pitänyt hylätä perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti.

(11) Dika totesi, että valituksen tekijä ei käyttänyt alumiinipyörien kotimarkkinamyyntihintaa Marokossa, vaikka se olisi voinut tietää tällaiset hinnat, koska unionin tuotannonala vie alumiinipyöriä Marokkoon. Lisäksi Dika väitti, että valituksen tekijä käytti vientiä harjoittavien tuottajien vuosien 2018 ja 2019 rahoitustilejä päätelläkseen, ettei myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, vaikka nämä tilit olivat valituksessa valittua tutkimusajanjaksoa edeltävältä ajanjaksolta.

(12) Komissio oli eri mieltä väitteestä. Valituksen tekijä tässä tutkimuksessa on EUWA eivätkä sen yksittäiset jäsenet. Koska valituksen tekijä ei ole tuottaja eikä viejä, sillä ei ollut pääsyä tällaisiin tietoihin. Lisäksi laskuja pidetään yleensä liikesalaisuuksina. Valituksen tekijän oli näin ollen tukeuduttava Marokon kotimarkkinahintoja koskeviin julkisiin tietoihin, jotka eivät olleet saatavilla valituksen tekohetkellä. Marokkolaisten vientiä harjoittavien tuottajien vuosien 2018 ja 2019 rahoitustilien käytöstä voidaan todeta, että ne olivat ainoat tilit, jotka olivat valituksen tekijän käytettävissä valituksen tekohetkellä. Valituksen tekijä saattoi näin ollen päätellä ainoastaan, että kohtuudella saatavilla olevien tietojen perusteella tiedossa olevat marokkolaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät harjoittaneet kotimarkkinamyyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä. Sen vuoksi oli perusteltua muodostaa normaaliarvo laskennallisesti. Näin ollen kyseinen väite hylättiin.

(13) Dika esitti myös väitteitä, jotka koskivat normaaliarvon määrittämisessä esiintyneitä perustavaa laatua olevia puutteita. Nämä väitteet koskevat pyörien koon valintaa, Kiinasta tulevaan tuontiin perustuvien alumiiniharkkojen hintojen käyttöä, unionin tuottajien kustannusrakenteen käyttöä, tiettyjen kustannustekijöiden jättämistä pois laskelmista ja 6 prosentin voittomarginaalin soveltamista.

(14) Komissio on eri mieltä näistä väitteistä. Oletukset, jotka valituksen tekijä teki normaaliarvon muodostamiseksi, perustuivat valituksen tekijän kokemukseen ja tietämykseen markkinoista sekä julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Se, että asianomainen osapuoli on eri mieltä näistä oletuksista, ei tarkoita sitä, että niitä ei voitaisi ottaa huomioon muodostettaessa normaaliarvoa valituksessa. Kuten näyttöä koskevassa komission analyysissa vahvistettiin, normaaliarvon perustana käytettyjen lukujen tueksi esitettiin riittävä näyttö. Vaikka komissio tekikin tiettyjä asianomaisen osapuolen ehdottamia oikaisuja valitusta arvioidessaan, polkumyynnistä oli edelleen riittävästi näyttöä.

(15) Dika ja Marokon viranomaiset väittivät, että valituksen tekijä jätti vahinkoanalyysistään pois sen, että markkinat jakautuivat alkuperäisten laitevalmistajien ja jälkimarkkinoiden kesken ja kullakin markkina-alueella erityyppisten pyörien kesken eli markkinoiden alempiin ja ylempiin segmentteihin.

(16) Komissio totesi, että vaikka alkuperäisille laitevalmistajille ja jälkimarkkinoille tarkoitettujen alumiinipyörien jakelu- ja myyntikanavat ovat erilaiset, niillä on samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Alkuperäisiä laitevalmistajia ja jälkimarkkinoita olisi sen vuoksi pidettävä eri myyntikanavina eikä eri segmentteinä.

(17) Valituksen tekijä arvioi näiden kahden myyntikanavan osalta, että marokkolainen vienti toimitettiin todennäköisesti lähes yksinomaan alkuperäisille laitevalmistajille. Komission myöhemmin tekemä analyysi sen käytettävissä olevista tiedoista vahvisti tämän. Tämä koski myös otokseen valittuja unionin tuottajia, jotka myivät lähes yksinomaan alkuperäisille laitevalmistajille (noin 99,6 prosenttia).

(18) Pyörien eri tyypeistä komissio totesi, että vaikka valitukseen ei sisältynyt täydellistä vahinkoanalyysia alumiinipyörien eri tyyppien mukaan, siinä esitettiin hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevia laskelmia kymmenestä edustavasta pyörätyypistä.

(19) Näin ollen väite hylättiin.

(20) Dika, Hands ja Marokon viranomaiset väittivät, että Marokosta tulevan tuonnin kehitys ei voi aiheuttaa tai uhata aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, koska sen osuus unionin markkinoista 1 päivän huhtikuuta 2020 ja 31 päivän maaliskuuta 2021 välisenä ajanjaksona oli vain 2,8 prosenttia eikä se aiheuta hintojen alenemista tai hinnankorotusten estymistä.

(21) Valituksessa esitetty vahinkoanalyysi osoitti, että oli riittävästi näyttöä siitä, että Marokosta tulevan tuonnin markkinaosuus unionin markkinoilla (sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna) kasvoi hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan omat hinnat ja alittivat merkittävästi viitehinnat. Tämä vaikuttaa aiheuttaneen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, minkä osoittavat esimerkiksi myynnin väheneminen, markkinaosuuden pieneneminen, taloudellisen tuloksen heikkeneminen sekä unionin tuotannonalan veloittamien hintojen taso. Näin ollen väite hylättiin.

(22) Dika väitti, että tietyt valituksessa esitetyt vahinkoindikaattorit, kuten tuotantokapasiteetti, unionin hinnat ja unionin kulutus, eivät tukeneet päätelmää vahingosta tutkimusajanjaksolla. Lisäksi alumiinipyörien tuottajilla ei ole mahdollisuutta käyttää koko kapasiteettia, kun otetaan huomioon autonvalmistajien Euroopan unionissa soveltamat oikea-aikaset toimitusketjumallit, jotka edellyttävät alumiinipyörien tuottajilta joustavuutta ja kapasiteettia viime hetken tarpeisiin vastaamiseksi.

(23) Komissio muistuttaa, että tutkimuksen vireillepanon edellyttämä päätelmä merkittävästä vahingosta vaatii muun muassa perusasetuksessa kuvattujen merkityksellisten tekijöiden tarkastelua. Perusasetuksen 5 artiklassa ei kuitenkaan nimenomaan edellytetä, että kaikki 3 artiklan 5 kohdassa mainitut vahinkotekijät osoittaisivat heikkenemistä, jotta merkittävä vahinko olisi riittävästi perusteltu tutkimuksen vireillepanoa varten. Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan sanamuodon mukaan valitukseen on sisällyttävä tietoja väitetysti polkumyynnillä tulevan tuonnin määrän muutoksista, tämän tuonnin vaikutuksesta samankaltaisen tuotteen hintoihin unionin markkinoilla sekä tuonnin vaikutuksesta unionin tuotannonalaan, mitä osoittavat merkitykselliset (mutteivät välttämättä kaikki) tekijät. Valitus sisälsi nämä tiedot, jotka viittasivat vahingon esiintymiseen. Näin ollen komissio katsoi, että valitus sisälsi riittävää näyttöä vahingosta, ja hylkäsi väitteen.

(24) Dika ja Hands väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei voi olla unionin edun mukaista.

(25) Unionin etu ei ole merkityksellinen kriteeri arvioitaessa, onko valitus perusteltu perusasetuksen 5 artiklan mukaisen polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanoa varten. Sen vuoksi näitä huomautuksia ei otettu huomioon menettelyn vireillepanoa koskevien väitteiden yhteydessä.

(26) Dika, Hands ja Marokon viranomaiset väittivät, että valituksen tekijä ei ottanut huomioon muita tekijöitä, kuten väitettyä kilpailun puutetta unionin ja Marokon alumiinipyörien välillä markkinoiden segmentoitumisen vuoksi, tuontia kolmansista maista tai covid-19-pandemian aiheuttamia seurauksia.

(27) Valitusta koskeva komission analyysi vahvisti, että mainitut tekijät olivat joko perusteettomia tai asiasisällöltään virheellisiä eivätkä ne riittäneet kyseenalaistamaan päätelmää, jonka mukaan valitukseen sisältyi riittävä näyttö, joka viittasi siihen, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti unioniin tapahtui polkumyyntihinnoilla ja vaikutti aiheuttavan merkittävää vahinkoa unionin tuottajille. Nämä seikat on vahvistettu valituksen tekijän tuolloin käytettävissä olleen parhaan näytön perusteella, ja ne olivat riittävän edustavia ja luotettavia. Dikan, Marokon viranomaisten ja ACEAn esittämiä väitteitä tutkittiin tarkemmin tutkimuksen aikana ja niitä käsitellään jäljempänä.

(28) Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti, että valituksen tekijä toimitti riittävästi näyttöä polkumyynnistä, vahingosta ja syy-yhteydestä ja täytti näin perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan vaatimukset.

1.5 Otanta

(29) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.5.1 Unionin tuottajien otanta

(30) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen. Komissio valitsi lopulliseen otokseen kolme unionin tuottajaa. Perusasetuksen 17 artiklan mukaan otoksen valinnan kriteerinä käytettiin samankaltaisen tuotteen suurimpia edustavia tuotantomääriä unionissa tutkimusajanjaksolla eli 1 päivän lokakuuta 2020 ja 30 päivän syyskuuta 2021 välisenä aikana. Alustavassa otoksessa oli kolme unionin tuottajaa, jotka sijaitsivat kolmessa eri jäsenvaltiossa. Otoksen osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantomäärästä unionissa on lähes 20 prosenttia, ja sillä varmistetaan hyvä maantieteellinen jakauma. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta, mutta tällaisia huomautuksia ei esitetty.

1.5.2 Tuojien otanta

(31) Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

(32) Yksikään tiedossa olleista etuyhteydettömistä tuojista ei toimittanut pyydettyjä tietoja eikä suostunut osallistumaan otokseen.

1.5.3 Marokossa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

(33) Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Marokossa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Marokon kuningaskunnan edustustoa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

(34) Pyydetyt tiedot saatiin vain kahdelta asianomaisen maan vientiä harjoittavalta tuottajalta, jotka vastasivat lähes kaikesta Marokosta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnista. Komissio päätti sen vuoksi, ettei otanta ollut tarpeen.

1.6 Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

(35) Komissio lähetti kyselylomakkeet kolmelle unionin tuottajalle, valituksen tekijälle, kahdelle tiedossa olevalle käyttäjälle sekä kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle asianomaisessa maassa. Samat kyselylomakkeet asetettiin verkossa (7) saataville vireillepanopäivänä.

(36) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Covid-19-pandemian puhkeamisen ja eri maiden toteuttamien eristystoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä kaikkia perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä. — Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin kahden otokseen valitun unionin tuottajan, yhden käyttäjän (8) ja seuraavien Marokossa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloihin: HANDS 8 SA, jäljempänä ’Hands’, — Dika MOROCCO AFRIKA S.A.R.L, jäljempänä ’Dika’.

(37) Lisäksi komissio tarkasti covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin antamansa ilmoituksen (9) mukaisesti etätarkastuksena Dikaan etuyhteydessä olevan yrityksen CITIC Dicastal Co., Ltd, jäljempänä ’CITIC’, ja yhden unionin tuottajan.

1.7 Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(38) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2020 ja 30 päivän syyskuuta 2021 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2018 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkasteltavana oleva tuote

(39) Tarkasteltavana ovat HS-nimikkeisiin 8701–8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitetut alumiinista valmistetut pyörät, myös lisälaitteilla tai renkailla varustetut, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (Taric-koodit 8708701015, 8708701050, 8708705015 ja 8708705050), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

(40) Alumiinipyöriä myydään unionissa perinteisesti kahden jakelukanavan kautta: alkuperäisille laitevalmistajille, jotka ovat pääasiassa autonvalmistajia, ja jälkimarkkinoille, joihin kuuluvat esimerkiksi jakelijat, vähittäismyyjät ja korjaamot. Marokosta peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin yksinomaan alkuperäisten laitevalmistajien kanavan kautta tarkastelujaksolla. Alkuperäisten laitevalmistajien jakelukanavalla autonvalmistajat järjestävät alumiinipyöriä koskevia tarjouskilpailuja ja osallistuvat usein tuotemerkkeihinsä liittyvien uusien pyörien kehitystyöhön. Sekä unionin tuottajat että marokkolaiset viejät voivat kilpailla samoissa tarjouskilpailuissa.

2.2 Samankaltainen tuote

(41) Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset: — tarkasteltavana oleva tuote, — Marokon kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote ja — unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

(42) Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3. POLKUMYYNTI

3.1 Marokko

3.1.1 Vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyö

(43) Kuten johdanto-osan 34 kappaleessa todetaan, kaksi marokkolaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, Dika ja Hands, ilmoittautui tutkimuksessa ja toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen. Dikalla on siihen etuyhteydessä oleva yritys CITIC, joka on kiinalaisen alumiinipyörien tuottaja. CITIC ostaa alumiinipyöriä Dikalta ja myy ne unioniin, Marokkoon ja muihin kolmansiin maihin. CITICin etätarkastuksen aikana havaittiin kuitenkin useita virheitä, jotka herättävät vakavia epäilyjä kotimarkkinoiden ja EU:n myyntiä koskevien luetteloiden luotettavuudesta. Virheet koskivat pääasiassa myyntiluetteloihin kirjattujen hintojen, laskuissa esitettyjen hintojen ja tosiasiallisesti maksettujen määrien välisiä eroja.

(44) Dikaan 1 päivänä huhtikuuta 2022 tehdyn tarkastuskäynnin aikana – sen jälkeen, kun CITICin etätarkastus oli saatu päätökseen – yritys toimitti tarkistetun version myyntiluetteloista sekä selvityksen havaituista eroavuuksista. Tuolloin ei ollut mahdollisuutta todentaa tai ristiintarkastaa tarkistettuja myyntiluetteloita. Lisäksi uusien tietojen alustavassa tarkastuksessa kävi ilmi, että yrityksen tekemissä tarkistuksissa ei myöskään korjattu kaikkia etätarkastuksen aikana mainittuja eroavuuksia, ja oikaisujen kokonaismäärä oli paljon suurempi kuin etätarkastuksen perusteella odotettiin. Virheet – joista osa esiintyi tarkistuksen jälkeenkin – olivat luonteeltaan ja lukumäärältään sellaisia, ettei komissio voinut luottaa myyntiluetteloiden oikeellisuuteen. Sen vuoksi komissio ei kyennyt todentamaan tarvittavia tietoja polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi kyseiselle yritykselle.

(45) Dikalle ja siihen etuyhteydessä olevalle yritykselle ilmoitettiin perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti 5 päivänä toukokuuta 2022 päivätyllä kirjeellä syistä, joiden vuoksi komissio aikoi jättää toimitetut tiedot huomiotta, jäljempänä ’18 artiklan mukainen kirje’, ja niille annettiin tilaisuus antaa lisäselvityksiä.

(46) Yritys vastasi komission kirjeeseen 12 päivänä toukokuuta 2022. Vastauksessaan yritys selitti, että sen myynti oli kirjattu myyntiluetteloihin sen kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti. Yritys väitti – etätarkastuksen ja tarkastuskäynnin aikana antamiensa lausuntojen vastaisesti – että alkuperäiset myyntiluettelot, joiden kokonaisarvot voitiin täsmäyttää yrityksen SAP-kirjanpitojärjestelmän kanssa, olivat täydelliset ja paikkansapitävät, eivät sisältäneet virheitä eivätkä edellyttäneet tarkistuksia. Tarkistukset, jotka yritys oli tehnyt etätarkastuksen jälkeen, toimitettiin väitetysti komissiolle ainoastaan sen osoittamiseksi, että CITIC toimi täydessä yhteistyössä tutkimuksessa. Yritys totesi sen vuoksi, että komission olisi käytettävä myyntiluetteloiden alkuperäistä versiota, jota ei ole tarkistettu. Vaihtoehtoisesti yritys totesi, että komissio voi käyttää kirjeen mukana toimitettuja tarkistettuja myyntiluetteloita, koska puutteet eivät väitetysti olleet sellaisia, että ne aiheuttaisivat kohtuuttomia vaikeuksia kohtuullisen tarkkojen päätelmien tekemiseksi. Nämä myyntiluettelot olivat samankaltaisia kuin tarkastuskäynnin aikana toimitetut luettelot, joihin oli lisätty aiemmin puuttuvia tietoja ja joissa oli korjattu joitakin virheitä ja esitetty lisäselvityksiä. Niissä oli kuitenkin edelleen useita virheitä, useista liiketoimista ei edelleenkään esitetty tosiasiallisesti saatua määrää eikä komissio pystynyt ristiintarkastamaan tai todentamaan yrityksen 18 artiklan mukaiseen kirjeeseen antamassa vastauksessa toimitettuja tarkistettuja myyntiluetteloita. Yritys totesi myös, että jos komissio vaatii perusasetuksen 18 artiklan soveltamista, sen olisi käytettävä CITICin tilinpäätöksiä osittain käytettävissä olevina tietoina.

(47) Komissio oli eri mieltä väitteistä, jotka yritys esitti 18 artiklan mukaiseen kirjeeseen antamassaan vastauksessa. Vientiä harjoittaville tuottajille osoitetussa polkumyyntiä käsittelevässä kyselylomakkeessa pyydettiin selvästi toimittamaan myyntitiedot liiketoimikohtaisesti. Kyselylomakkeen mukana toimitetuissa taulukoiden malleissa pyydetään yksiselitteisesti tietojen esittämistä siten kuin ne on kirjattu laskuun (laskun määrä, laskun arvo, hyvityslaskut jne.). Yritys itse myönsi, että se ei täyttänyt myyntitietoja koskevaa kohtaa laskujen perusteella. Se oli pikemminkin täyttänyt sen omien kirjanpitokäytäntöjensä perusteella. Lisäksi yritys väitti, että laskun arvon ja tosiasiallisesti saadun hinnan välinen ero kirjataan yleensä myyntiluetteloihin joko alennuksena, hyvityksenä, hyvityslaskuna tai muulla tavalla. Nämä erot eivät kuitenkaan näkyneet järjestelmällisesti yrityksen myyntiluetteloissa.

(48) Kuten johdanto-osan 44 kappaleessa mainitaan, tarkistettuja myyntiluetteloita ei voitu ristiintarkastaa eikä todentaa ajoissa. Kuten yritykselle 11 päivänä maaliskuuta 2022 lähetetyssä etätarkastusta ja todentamista edeltävässä kirjeessä selitettiin, etätarkastuksen tarkoituksena oli varmentaa yrityksen kyselyvastauksessaan toimittamat tiedot covid-19:n leviämisen vaikutuksista polkumyynti- ja tukien vastaisiin tutkimuksiin annetun ilmoituksen (10) mukaisesti. Myyntiluetteloita ei pystytty varmentamaan etätarkastuksen aikana. Yrityksen 18 artiklan mukaiseen kirjeeseen antamassa vastauksessa ehdottamaa täydentävää CITICin etätarkastusta ei pitäisi käyttää keinona korjata määräajassa tehdyn etätarkastuksen aikana todettuja puutteita tai virheitä.

(49) Tarkistetuissa taulukoissa ei myöskään ollut otettu huomioon joitakin muutoksia, joista keskusteltiin etätarkastuksen aikana. Vastauksessaan 18 artiklan mukaiseen kirjeeseen yritys toimitti uuden tarkistetun myyntiluettelon, jossa tehtiin lisämuutoksia, joita ei voitu ristiintarkastaa eikä todentaa. Sen vuoksi komissio katsoi, että yritys ei ollut toimittanut pyydettyjä tietoja tutkimuksessa asetetussa määräajassa. Yrityksen ehdottamaa vaihtoehtoa, jonka mukaan CITICin tilinpäätöstä käytettäisiin osittain käytettävissä olevina tietoina, ei voitu hyväksyä. Tilinpäätösten käyttö ei antaisi komissiolle mahdollisuutta määrittää normaaliarvoa ja vientihintaa perusasetuksen edellyttämällä tarkkuudella, koska analyysiä ei voida tehdä tuote- tai liiketoimikohtaisesti.

(50) Koska Dika ja siihen etuyhteydessä oleva yritys CITIC eivät toimittaneet tietoja, joiden perusteella komissio olisi voinut tehdä kohtuullisen tarkan päätelmän, eikä tällaisen päätelmän tekemisen mahdollistavia todennettavia tietoja toimitettu, komissio päätti jättää huomiotta yrityksen toimittamat tiedot, jotka koskivat kotimarkkinamyyntiä ja myyntiä EU:hun. Koska nämä tiedot ovat ratkaisevan tärkeitä normaaliarvon ja vientihinnan määrittämiseksi, komissio ei pystynyt laskemaan yritykselle yksilöllistä polkumyyntimarginaalia.

(51) Näin ollen komissio jätti alustavasti huomiotta kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot ja vahvisti, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta käytetään käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan perusteella.

3.1.2 Normaaliarvo

(52) Perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamisen vuoksi (ks. 3.1.1 jakso) jäljempänä kuvattua polkumyyntimarginaalin laskemista sovellettiin ainoastaan toiseen marokkolaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, Handsiin.

(53) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”normaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”. Komissio kuitenkin totesi, että kyseisellä yhteistyössä toimineella vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ollut lainkaan kotimarkkinamyyntiä. Alumiinipyörien vähäinen myynti Marokossa sijaitseville asiakkaille tutkimusajanjakson aikana tapahtui yhdelle autonvalmistajalle, joka sijaitsi tullivapaalla talousalueella (”zone d’accélération industrielle”, jota aiemmin kutsuttiin nimellä ”zone franche” tai ”zone franche d’exportation”), joka oli samanlainen kuin talousalue, jolla yhteistyössä toiminut tuottaja sijaitsi. Kyseinen autonvalmistaja osti alumiinipyörät käytettäväksi auton kokoamisessa. Tämän jälkeen auto – eikä alumiinipyöriä – lähetetään tullivapaalta alueelta joko myytäväksi kotimarkkinoilla tai vientiin. Auton lopullinen määräpaikka ei kuitenkaan todennäköisimmin ole kotimarkkinat. Vuonna 2020 tehty tutkimus osoitti, että 90 prosenttia kaikista Marokossa valmistetuista autoista on tarkoitettu vientimarkkinoille (11), minkä vahvistavat myös marokkolaisten autonvalmistajien toimittamat tiedot (12). Lisäksi vapaakauppa-alueita koskevan lain 19–94 mukaan näillä alueilla sijaitsevien yritysten on saatava vähintään 70 prosenttia liikevaihdostaan viennistä (13).

(54) Kuten edellä selitetään, kyseisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan alumiinipyörien myynnissä kyseiselle Marokossa sijaitsevalle asiakkaalle oli kyse myynnistä yhdeltä talousalueelta toiselle. Tällaisilla talousalueilla Marokossa sijaitsevat yritykset on vapautettu Marokon alueella tavanomaisesti sovellettavista tullilaeista ja -asetuksista, ja talousalueelle saapuvia tavaroita pidetään vientinä (14). Koska alumiinipyörät tuotettiin talousalueella ja myytiin ja kuljetettiin myöhemmin toiselle talousalueelle, ne eivät koskaan saapuneet Marokon tullialueelle, eikä tätä myyntiä näin ollen voitu pitää kotimarkkinamyyntinä.

(55) Vaikka Marokossa tullivapaalle talousalueelle tapahtunutta myyntiä pidettäisiinkin kotimarkkinamyyntinä, se ei kuitenkaan ollut edustavaa eikä tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, kuten perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa edellytetään.

(56) Komissio tutki ensin, oliko kyseisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan Marokossa tapahtunut myynti ei ollut edustavaa.

(57) Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynnin analyysi osoitti, ettei mikään kotimarkkinamyynnistä ollut kannattavaa eikä näin ollen tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä.

(58) Koska samankaltaista tuotetta ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan ja 6 kohdan mukaisesti.

(59) Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jos kotimarkkinamyyntiä ei tapahdu tavanomaisessa kaupankäynnissä, samankaltaisen tuotteen normaaliarvon laskemisen perustana käytetään alkuperämaan tuotantokustannuksia, joihin lisätään kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdassa todetaan, että myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton ”on perustuttava tosiasialliseen tietoon, joka pohjautuu tutkittavana olevan viejän tai valmistajan samankaltaisen tuotteen valmistamiseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä”. Koska Handsilla ei kuitenkaan ole samankaltaisen tuotteen myyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä, kuten edellä on selitetty, perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti voidaan käyttää kolmea vaihtoehtoista menetelmää: a) muiden tutkimuksen kohteena olevien viejien tai tuottajien osalta vahvistettujen tosiasiallisten määrien painotettu keskiarvo samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla; b) kyseisen viejän tai tuottajan maksamat tai saamat tosiasialliset määrät saman yleisen luokan tuotteiden tuotannossa ja myynnissä tavanomaisessa kaupankäynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla; c) mikä tahansa muu hyväksyttävä menetelmä sillä edellytyksellä, että siten määritetty voiton määrä ei ylitä voittoa, jonka muut viejät tai tuottajat tavallisesti saavat samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden myynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla.

(60) Mitä tulee perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohtaan, Marokossa oli vain yksi toinen alumiinipyörien vientiä harjoittava tuottaja, Dika. Myös Dika myi kaikki tuottamansa alumiinipyörät talousalueilla sijaitseville autonvalmistajille Marokossa. Tällaista myyntiä ei pidetty kotimarkkinamyyntinä, kuten johdanto-osan 53 ja 54 kappaleessa selitetään. Lisäksi 2 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitetun keskiarvon on oltava vähintään kahden vientiä harjoittavan tuottajan painotettu keskiarvo (15). Sen vuoksi Dikan tietoja ei voitu käyttää, vaikka sen myyntitietoja olisikin pidetty luotettavina. Näin ollen 2 artiklan 6 kohdan a alakohtaa ei voitu soveltaa.

(61) Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohdassa edellytetään kyseessä olevan viejän tai tuottajan saman yleisen luokan tuotteiden tuotantoa ja myyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla. Hands tuotti kuitenkin vain alumiinipyöriä, eikä sen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näin ollen myöskään 2 artiklan 6 kohdan b alakohtaa ei voitu soveltaa.

(62) Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdassa viitataan ”muihin kohtuullisiin menetelmiin” myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseksi. Koska Marokossa ei ollut muita alumiinipyörien tuottajia, komissio piti kohtuullisena soveltaa brasilialaisten alumiinipyörien tuottajien myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittoa. Brasiliaa ehdotettiin asianmukaiseksi edustavaksi maaksi tarkastelupyynnössä, joka oli perustana käynnissä olevassa Kiinasta peräisin olevia alumiinipyöriä koskevassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa (16). Painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset olivat 11,49 prosenttia ja painotettu keskimääräinen voitto 4,89 prosenttia.

(63) Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdassa myös velvoitetaan soveltamaan ylärajaa menetelmän mukaisesti käytettävään voittoon sen varmistamiseksi, että määritetty voiton määrä ei ylitä voittoa, jonka muut viejät tai tuottajat tavallisesti saavat samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden myynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla. Marokossa ei ole muita alumiinipyörien tuottajia kuin Dika ja Hands, joiden voittoa ei voitu käyttää, koska niillä ei ollut myyntiä Marokon kotimarkkinoilla. Komission käytettävissä ei myöskään ollut tietoja alumiinisten autonosien tai autoteollisuuteen liittyvien alumiinituotteiden mahdollisten tuottajien tai viejien Marokossa saamasta voitosta.

(64) Komissio katsoi alumiinipyörien kuuluvan samaan yleiseen luokkaan kuin muut alumiinituotteet, kuten pursotetut alumiiniprofiilit tai alumiiniprofiilit. Tällaisissa tuotteissa käytetään samaa pääasiallista raaka-ainetta (alumiini), joka muodostaa suurimman osan kyseisten tuotteiden tuotantokustannuksista. Lisäksi eri tuotantoprosesseihin kuuluu alumiinin sulattaminen tai kuumentaminen, jotta se voidaan muotoilla haluttuun muotoon. Tällaisten alumiinituotteiden seitsemän marokkolaisen tuottajan, joiden taloudelliset tiedot vuodelta 2020 olivat saatavilla, saama painotettu keskimääräinen voitto oli 4,16 prosenttia. Tätä prosenttiosuutta käytettiin brasilialaisten alumiinipyörien tuottajien voiton ylärajana.

(65) Tämän jälkeen normaaliarvo muodostettiin lisäämällä Handsin tuotantokustannuksiin johdanto-osan 62 kappaleessa mainitut brasilialaisten tuottajien myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto, jonka enimmäismääräksi asetettiin 4,16 prosenttia.

3.1.3 Vientihinta

(66) Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja vei tuotteita unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai tuojana toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta.

(67) Jos myynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

(68) Jos vienti unioniin tapahtui tuojana toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, muun muassa myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä voittomarginaalin huomioon ottamiseksi. Voitot perustuivat etuyhteydettömien tuojien tavallisesti saamiin voittoihin, koska etuyhteydessä olevan tuojan tosiasiallista voittoa ei pidetty luotettavana yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ja etuyhteydessä olevan tuojan välisen suhteen vuoksi. Koska yksikään etuyhteydetön tuoja ei toiminut yhteistyössä komission kanssa tässä tutkimuksessa, komissio käytti viimeisimmässä Kiinasta peräisin olevia alumiinipyöriä koskevassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa määritettyä voittoa (17).

3.1.4 Vertailu

(69) Komissio vertasi normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

(70) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja lastaus-, pakkaus- ja luottokulujen, alennusten ja muiden kulujen huomioon ottamiseksi.

3.1.5 Polkumyyntimarginaali

(71) Komissio vertasi yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

(72) Kaikkien muiden marokkolaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisesta maasta unioniin tutkimusajanjaksolla tulleesta kokonaistuonnista, joka määritettiin Eurostatin Comext-tietokannan tietojen perusteella.

(73) Kuten 3.1.1 jaksossa selitetään, Marokossa oli vain yksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja. Koska kyseisen yrityksen alumiinipyörien vienti oli alle 50 prosenttia alumiinipyörien kokonaistuonnista unioniin tutkimusajanjaksolla, yhteistyössä toimimisen aste katsottiin tässä tapauksessa alhaiseksi. Tällä perusteella komissio päätti, että on asianmukaista asettaa jäännöspolkumyyntimarginaali niiden tuotelajien korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle, joita yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja myi edustavia määriä. Näiden tuotelajien vientimyynnin osuus yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kokonaisviennistä unioniin oli noin 50 prosenttia.

(74) Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat: Yritys Väliaikainen polkumyyntimarginaali HANDS 8 SA. 8,0 % Kaikki muut yritykset 16,5 %

4. VAHINKO

4.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

(75) Samankaltaista tuotetta valmisti tutkimusajanjaksolla noin 30 tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”.

(76) Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla arvioitiin noin 64,3 miljoonaa kappaletta. Komissio määritti luvun kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen, kuten valituksen tekijän makrotaloudelliseen kyselylomakkeeseen antaman vastauksen, perusteella. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen tiedossa olevien unionin tuottajien kokonaistuotantomäärästä oli lähes 20 prosenttia, kuten johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan.

4.2 Unionin kulutus

(77) Unionin kulutus kehittyi seuraavasti: Taulukko 1 Unionin kulutus (kappaletta) 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Kulutus yhteensä (tuhatta kappaletta) 77 873 73 797 59 530 64 311 Indeksi (2018 = 100) 100 95 76 83 Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta, EUWA ja tarkistetut kyselyvastaukset

(78) Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen kokonaismyynnin sekä kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin perusteella. Unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoilla saatiin valituksesta, ja sitä oikaistiin otokseen valittujen unionin tuottajien tutkimusajanjakson osalta vastauksissa antamien tietojen perusteella. Tuonnin osalta komissio käytti Eurostatin Comext-tietokantaa. Koska Eurostatin Comext-tietokannasta käy kuitenkin ilmi ainoastaan tuonnin paino eikä tuotujen alumiinipyörien lukumäärä, paino oli tarpeen muuntaa kappaleiksi. Valituksessa valituksen tekijä sovelsi samaa tuotetta koskevassa edellisessä tutkimuksessa (18) käytettyä muuntosuhdetta (10,9 kg/kappale). Muuntosuhteen oikeellisuus todennettiin marokkolaisten tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastausten perusteella. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tällä hetkellä sovellettava painotettu keskipaino kappaletta kohti on 11,3 kg, koska markkinasuuntaus on kohti suurempaa pyörän halkaisijaa, minkä seurauksena pyöräkohtainen paino kasvaa. Sen vuoksi tätä suhdelukua käytettiin määritettäessä unionin kappalekohtaista kulutusta.

(79) Unionin markkinat jakautuvat epätasaisesti kahteen jakelukanavaan eli alkuperäisiin laitevalmistajiin ja jälkimarkkinoihin (ks. johdanto-osan 16 kappale). Suurin osa myynnistä suuntautuu alkuperäisille laitevalmistajille, joiden markkinaosuus on 90 prosenttia. Näin ollen jälkimarkkinakanavalla, jonka osuus myynnistä on noin 10 prosenttia, on vähäinen vaikutus unionin markkinoita koskevaan kokonaisarviointiin. Sen vaikutusta rajoittaa entisestään se, että marokkolaiset tuottajat myivät yksinomaan alkuperäisten laitevalmistajien kanavan kautta samoin kuin otokseen valitut kolme unionin tuottajaa. Viimeksi mainitut myivät lähes yksinomaan alkuperäisten laitevalmistajien kanavan kautta (noin 99,6 prosenttia niiden myynnistä). Näin ollen tällä ei ollut mitään vaikutusta hintavertailuanalyysiin tässä tapauksessa, joka tehtiin mikrotaloudellisella tasolla vientiä harjoittavien tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamien tietojen perusteella. Tämän vuoksi komissio päätti alustavasti olla jakamatta kulutusta näiden kahden myyntikanavan kesken tässä tutkimuksessa.

(80) Unionin kulutus väheni 5 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä ja 19 prosenttia vuosien 2019 ja 2020 välillä. Vuonna 2020 autoteollisuuden tuotanto väheni noin 4,2 miljoonalla ajoneuvolla covid-19-pandemian vuoksi, mikä vaikutti suoraan tuotantoketjun alkupään toimittajiin, sillä alumiinipyöriä myytiin 14 miljoonaa vähemmän vuonna 2020 kuin vuonna 2019. Tuotannon lasku oli erityisen merkittävää vuoden 2020 toisella neljänneksellä, mutta markkinat elpyivät seuraavina kuukausina. Markkinat kasvoivat vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 5 miljoonalla pyörällä eli 59 miljoonasta 64 miljoonaan. Kulutus ei kuitenkaan saavuttanut vuoden 2019 tasoa, koska autonvalmistajien käyttämistä puolijohteista oli pulaa.

4.3 Tuonti asianomaisesta maasta

4.3.1 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(81) Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin Comext-tietokannan perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin sen osuuden perusteella, joka kyseisellä tuonnilla oli unionin kokonaiskulutuksesta.

(82) Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti: Taulukko 2 Tuontimäärä (kappaletta) ja markkinaosuus 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Marokosta tulevan tuonnin määrä (tuhatta kappaletta) 0 15,7 1 038 2 516 Indeksi (2019 = 100) - 100 6 611 16 025 Markkinaosuus (%) - 0,0 1,7 3,9 Indeksi (2019 = 100) - 100 8 196 18 389 Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

(83) Vuonna 2019 Marokon vienti oli vain muutama tuhat kappaletta, mutta vienti kiihtyi vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 1 miljoonasta 2,5 miljoonaan kappaleeseen. Kirjaamista koskevassa asetuksessa todettiin, että tutkimusajanjakson päättymistä seuraavina kuukausina kasvuvauhti oli sama kuin tutkimusajanjaksolla. Tämä myynti koski siis yksinomaan alkuperäisten laitevalmistajien myyntikanavaa, kuten johdanto-osan 79 kappaleessa todetaan.

4.3.2 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat: hinnan alittavuus ja hinnankorotusten estyminen

(84) Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin Comext-tietokannan perusteella. Tuonnin hinnan alittavuus määritettiin yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella.

(85) Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti: Taulukko 3 Keskimääräiset tuontihinnat Marokosta 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso euroa/yksikkö - 39,2 42,6 44,7 Indeksi (2019 = 100) - 100 109 114 Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

(86) Marokosta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta nousi noin 2 euroa kappaletta kohti vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Osa myyntihinnasta on kuitenkin sidottu Lontoon metallipörssin, jäljempänä ’LME’, alumiinin hintaan, joka nousi tänä aikana merkittävästi eli noin 25 prosenttia.

(87) Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

(88) otokseen valittujen unionin tuottajien suoraan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna tehtaalta -tasolle; ja

(89) vastaavat vain Hands-yritykseltä tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

(90) Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Tulos osoitti unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 26,9 prosenttia.

(91) Lisäksi komissio vahvisti hinnankorotusten estymisen. Kuten taulukosta 7 käy ilmi, unionin tuotannonala myi vuonna 2020 kustannuksiaan vastaavalla tasolla ja tutkimusajanjakson aikana alle tuotantokustannusten. Kyse on vuosista, jolloin polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntyi merkittävästi ja unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan. Näin ollen polkumyynnillä tulevan tuonnin alhaiset hinnat estivät unionin tuotannonalaa korottamasta myyntihintojaan, mikä johti tappioihin tutkimusajanjaksolla.

4.4 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1 Yleiset huomautukset

(92) Tutkittaessa polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

(93) Unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantaa, kuten johdanto-osan 30 kappaleessa mainitaan.

(94) Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit makrotaloudelliseen kyselylomakkeeseen annetun vastauksen tietojen perusteella. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

(95) Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

(96) Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset kappalekohtaiset hinnat, kappalekohtaiset kustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.4.2 Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(97) Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 4 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Tuotantomäärä (tuhatta kappaletta) 59 182 57 097 44 718 48 752 Indeksi (2018 = 100) 100 96 76 82 Tuotantokapasiteetti (tuhatta kappaletta) 62 614 62 475 61 619 61 294 Indeksi (2018 = 100) 100 100 98 98 Kapasiteetin käyttöaste (%) 95 91 73 80 Indeksi (2018 = 100) 100 97 77 84 Lähde: EUWA ja otokseen valitut unionin tuottajat

(98) Unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni kaikkiaan 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Se laski hieman eli 4 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä. Covid-19-pandemian myötä tuotanto väheni 12,3 miljoonaa kappaletta vuonna 2020 ja elpyi tutkimusajanjaksolla 4 miljoonalla kappaleella.

(99) Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pieneni 2 prosenttia, mutta kapasiteetin käyttöaste noudatteli samaa negatiivista suuntausta kuin tuotanto ja pieneni 15 prosenttia tarkastelujaksolla.

4.4.2.2 Myyntimäärä ja markkinaosuus

(100) Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 5 Myyntimäärä ja markkinaosuus 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Myyntimäärä unionin markkinoilla (tuhatta kappaletta) 57 501 55 502 43 110 45 391 Indeksi (2018 = 100) 100 97 75 79 Markkinaosuus (%) 73,8 75,2 72,4 70,6 Indeksi (2018 = 100) 100 102 98 96 Lähde: EUWA ja otokseen valitut unionin tuottajat

(101) Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla väheni 21 prosenttia tarkastelujakson aikana. Se väheni 3 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä ja putosi sitten 12 miljoonalla kappaleella vuonna 2020. Tutkimusajanjakson aikana myynti elpyi 2,2 miljoonalla kappaleella.

(102) Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman vuosina 2018–2019 mutta supistui vuonna 2020 ja edelleen tutkimusajanjaksolla.

4.4.2.3 Työllisyys ja tuottavuus

(103) Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 6 Työllisyys ja tuottavuus 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Työntekijöiden lukumäärä 17 816 17 866 16 963 16 790 Indeksi (2018 = 100) 100 100 95 94 Tuottavuus (kappaletta/työntekijä) 3 322 3 196 2 636 2 904 Indeksi (2018 = 100) 100 96 79 87 Lähde: EUWA ja otokseen valitut unionin tuottajat

(104) Työntekijöiden määrä väheni 6 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta tuottavuus väheni 13 prosenttia. Tuottavuuden lasku johtuu pääasiassa tuotantomäärän vähenemisestä tarkastelujaksolla. Tuottavuuden lasku viittaa kasvaneisiin työvoimakustannuksiin yhtä tuotettua alumiinipyörää kohti.

4.4.2.4 Kasvu

(105) Kuten edellä 4.4.2.1–4.4.2.3 jaksossa selitetään, unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni 18 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 16 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johti korkeampiin kiinteisiin kustannuksiin tuotettua kappaletta kohti ja alhaisempaan tuottavuuteen. Tuotannonalan kokonaiskustannukset kasvoivat 1,7 euroa/kappale (+ 3,4 prosenttia) tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta kuitenkin laski 3,3 euroa/kappale (-6,1 prosenttia).

(106) Lisäksi myyntimäärä unionin markkinoilla laski 21 prosenttia ja markkinaosuus 5 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen unionin tuotannonalan taloudellinen tulos heikkeni. Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset olivat korkeammat, eikä se pystynyt mukauttamaan myyntihintojaan vastaavasti, kuten 4.4.3.1 jaksossa selitetään.

(107) Sen vuoksi unionin tuotannonalan kasvunäkymät ovat vaarantuneet.

4.4.2.5 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

(108) Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

(109) Kiinasta peräisiin alumiinipyöriin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, jotka otettiin käyttöön vuonna 2010 (19). Viimeisimmässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa (20) komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle ei enää aiheutunut merkittävää vahinkoa eli se oli toipunut aiemmasta polkumyynnistä. Tämä vahvistettiin vuosina 2018 ja 2019, kun unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne koheni merkittävästi, ennen kuin tuonti Marokosta alkoi ja lisääntyi sen jälkeen huomattavasti.

(110) Näin ollen komissio vahvisti, että unionin tuotannonala oli toipunut Kiinasta polkumyynnillä tulleesta aiemmasta tuonnista ennen kuin polkumyyntituonti Marokosta tuli unionin markkinoille.

4.4.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

(111) Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset kappalekohtaiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 7 Myyntihinnat unionissa 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Keskimääräinen myyntihinta kappaletta kohti unionin markkinoilla (euroa/kappale) 53,9 52,3 49,3 50,6 Indeksi (2018 = 100) 100 97 92 94 Tuotantokustannukset kappaletta kohti (euroa/kappale) 49,9 48,2 49,3 51,6 Indeksi (2018 = 100) 100 97 99 104 Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

(112) Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat alenivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla, vaikka keskimääräiset tuotantokustannukset kohosivat 4 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan kattaakseen kasvaneet tuotantokustannukset.

(113) Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti unionin markkinoilla perustui autonvalmistajien kanssa tehtyihin monivuotisiin sopimuksiin, joissa vahvistettiin määrät ja hinnat. Autonvalmistajat järjestävät tarjouskilpailujen avulla tiukan kilpailun tavarantoimittajien välillä ja valitsevat useiden kilpailukierrosten jälkeen kaksi toimittajaa, jotka tarjoavat parhaat ehdot. EU:n tuottajien on linjattava näiden kilpailukierrosten aikana hintansa muun muassa marokkolaisten tuottajien alhaisiin hintoihin. Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei pystynyt siirtämään tuotantokustannusten nousua eteenpäin. Unionin tuotannonalalla on vain hyvin pieni marginaali myyntihintojen nostamiseen raaka-aineiden hintojen noustessa vuotuisen sopimuksen soveltamisen aikana, mutta sen pitäisi periaatteessa pystyä nostamaan myyntihintojaan, kun se neuvottelee seuraavan vuoden sopimuksista. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan tarkastelujaksolla onnistunut siinä tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Tämä johti unionin tuotannonalan kannattavuuden laskuun, kuten 4.4.3.4 jaksossa selitetään.

4.4.3.2 Työvoimakustannukset

(114) Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 8 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) 35 216 35 700 33 084 35 951 Indeksi (2018 = 100) 100 101 94 102 Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

(115) Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat hieman eli 2 prosenttia tarkastelujaksolla: ne nousivat hieman vuonna 2019 ja laskivat 6 prosenttia vuonna 2020, mikä johtui pääasiassa covid-19-pandemian aiheuttamista tuotantoseisokeista.

4.4.3.3 Varastot

(116) Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 9 Varastot 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Loppuvarastot (tuhatta kappaletta) 556 439 492 776 Indeksi (2018 = 100) 100 79 88 140 Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%) 0,9 0,8 1,1 1,6 Indeksi (2018 = 100) 100 89 122 177 Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

(117) Varastot kasvoivat tarkastelujakson aikana 40 prosenttia. Ne vähenivät 21 prosenttia vuonna 2019, 12 prosenttia vuonna 2020 ja kasvoivat tutkimusajanjakson aikana +57 prosenttia. Kuten johdanto-osan 113 kappaleessa selitetään, alumiinipyörien unionin tuotannonalalle on ominaista tuottajien ja asiakkaiden väliset monivuotiset puitesopimukset, joissa vahvistetaan määrät ja hinnat. Nämä puitesopimukset pannaan täytäntöön ostotilauksilla asiakkaan tarpeiden mukaan. Tämän ansiosta unionin tuotannonala voi suunnitella tuotantoaan ja varastojaan. Varastot eivät siten ole tärkein indikaattori arvioitaessa unionin tuotannonalan tulosta.

4.4.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

(118) Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 10 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) 7,5 8,2 0,4 -1,6 Indeksi (2018 = 100) 100 109 5 -21 Kassavirta (tuhatta euroa) 81 153 82 495 31 805 22 956 Indeksi (2018 = 100) 100 102 39 28 Investoinnit (tuhatta euroa) 37 788 30 757 19 848 21 845 Indeksi (2018 = 100) 100 81 53 58 Investointien tuotto 12,0 9,1 0,3 -0,5 Indeksi (2018 = 100) 100 76 3 -4 Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

(119) Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

(120) Unionin tuotannonalan kannattavuus kasvoi vuosien 2018 ja 2019 välillä 7,5 prosentista 8,2 prosenttiin mutta laski sitten jyrkästi vuoden 2020ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin sen toiminta oli tappiollista (-1,6 prosenttia). Unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan kattaakseen kasvaneet tuotantokustannukset, minkä vuoksi sen toiminnasta tuli tappiollista.

(121) Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys oli laskeva, ja tarkastelujaksolla tapahtui merkittävää laskua (72 prosenttia). Unionin tuotannonalalla oli siis vaikeuksia rahoittaa toimintaansa itse, mikä on lisäosoitus sen taloudellisen tilanteen heikkenemisestä.

(122) Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi kannattavuuden ja nettokassavirran tavoin negatiivisesti. Investointien tuotto heikkeni merkittävästi vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä ja kääntyi negatiiviseksi tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala ei siis pystynyt tuottamaan riittävästi voittoa investointiensa kattamiseksi. Unionin tuotannonala piti investoinnit ennallaan tarkastelujaksolla, mikä johtui pääasiassa tarpeesta noudattaa lakisääteisiä vaatimuksia sekä markkinoiden tarpeista, eikä se onnistunut saamaan tuottoa näille investoinneille. Myös investointien tuoton negatiivinen kehitys tarkastelujaksolla oli osoitus siitä, että unionin tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne heikkeni merkittävästi.

(123) Otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellisen tilanteen heikkeneminen vaikutti niiden pääoman saantiin. Kannattavuuden ja nettokassavirran huomattava heikkeneminen antoi aihetta vakavaan huoleen unionin tuotannonalan likviditeettitilanteesta ja sen kyvystä hankkia pääomaa toimintansa ja tarvittavien investointien rahoittamiseksi.

4.4.4 Vahinkoa koskevat päätelmät

(124) Sekä makro- että mikrotaloudelliset indikaattorit heikkenivät yleisesti tarkastelujakson aikana.

(125) Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, mutta kapasiteetin käyttöaste laski 16 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä, mikä johti korkeampiin kiinteisiin kustannuksiin tuotettua alumiinipyörien tonnia kohti. Saman suuntauksen mukaisesti unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus pienenivät tarkastelujaksolla.

(126) Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni pääasiassa kohonneiden tuotantokustannusten vuoksi, joita ei voitu kattaa sen myyntihintojen vastaavalla nousulla.

(127) Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat laskivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla, vaikka keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 9 prosenttia samalla kaudella. Alhaisilla hinnoilla tulevan polkumyyntituonnin aiheuttama hintapaine johti tappioihin vuodesta 2020 alkaen, ja tappiot kasvoivat edelleen tutkimusajanjaksolla. Nettoinvestoinnit vähenivät 42 prosenttia, mutta investointien tuotto muuttui negatiiviseksi tarkastelujaksolla. Myös kassavirran suuntaus oli negatiivinen, mikä vaikutti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa itse toimintaansa. Työntekijöiden määrä väheni samalla kaudella 6 prosenttia, mutta tuottavuus supistui 13 prosenttia, mikä johti korkeampiin työvoimakustannuksiin alumiinipyörää kohti.

(128) Kuten edellä todettiin, taloudelliset indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, heikkenivät merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämä vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa itse toimintaansa, tehdä tarvittavia investointeja ja hankkia pääomaa, mikä haittasi sen kasvua ja jopa uhkasi sen selviytymistä.

(129) Edellä esitetyn perusteella komissio teki väliaikaisen päätelmän, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5. SYY-YHTEYS

(130) Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat tuonti muista kolmansista maista, covid-19-pandemia, tuotantokustannusten kehitys, unionin tuotannonalan vientitulos ja monivuotisten sopimusten vaikutus.

5.1 Polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutukset

5.1.1 Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(131) Komissio tarkasteli asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrän kehitystä ja sen vaikutusta unionin tuotannonalaan perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

(132) Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä kasvoi edelleen tarkastelujaksolla: määrä oli 16 376 kappaletta vuonna 2019, 1 miljoona kappaletta vuonna 2020 ja 2,5 miljoonaa kappaletta tutkimusajanjaksolla. Tämä merkittävä kasvu jatkui jopa covid-19-pandemian aikana.

(133) Marokosta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä 0,0 prosentista 3,9 prosenttiin. Näin ollen polkumyynnillä tuleva tuonti on lisääntynyt merkittävästi perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

5.1.2 Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin arvo ja hintavaikutukset

(134) Marokosta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kasvoi 14 prosenttia vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä nousu saattaa kuitenkin heijastaa osittain LME:n alumiinin – alumiinipyörien tärkeimmän raaka-aineen – hinnan nousua samalla ajanjaksolla. Marokosta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 8,0 prosentilla, kuten johdanto-osan 90 kappaleessa selitetään. Alhaisin hinnoin tulevat merkittävät tuontimäärät painoivat unionin tuotannonalan hintoja alaspäin, koska kilpailukyvyn säilyttämiseksi sen oli pakko alentaa hintojaan siinä määrin, että hinnat eivät enää kattaneet tuotantokustannuksia, kuten johdanto-osan 113 kappaleessa selitetään.

5.1.3 Marokosta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välinen syy-yhteys

(135) Marokosta tulevan tuonnin määrän kasvu yhdistettynä tämän tuonnin alhaisiin keskimääräisiin myyntihintoihin vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Lisäksi marokkolaisten tuottajien osallistuminen autonvalmistajien järjestämiin tarjouskilpailuihin alensi yleisiä markkinahintoja. Unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan siirtääkseen raaka-ainekustannusten nousun asiakkailleen, koska siihen kohdistui epäreilua kilpailua asianomaisista maista tulevasta tuonnista. Unionin tuotannonalan strategiana oli säilyttää tuotantomäärät ja markkinaosuus kiinteiden kustannusten kattamiseksi kannattavuuden kustannuksella. Sen vuoksi Marokosta alhaisin hinnoin tuleva tuonti esti unionin tuotannonalan hintojen korottamisen perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla ja vaikutti näin ollen hinnankorotuksia estävästi.

(136) Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon aiheutti asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

5.2 Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1 Tuonti kolmansista maista

(137) Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 11 Tuonti kolmansista maista Maa 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Turkki Määrä (tuhatta kappaletta) 7 983 7 632 7 010 8 364 Indeksi (2018 = 100) 100 96 88 105 Markkinaosuus (%) 10,3 10,3 11,8 13,0 Indeksi (2018 = 100) 100 101 115 126 Keskim. hinta (euroa/kappale) 53,6 51,9 49,7 51,1 Indeksi (2018 = 100) 100 97 93 95 Kiina Määrä (tuhatta kappaletta) 3 734 3 493 2 230 2 205 Indeksi (2018 = 100) 100 94 60 59 Markkinaosuus (%) 4,8 4,7 3,7 3,4 Indeksi (2018 = 100) 100 98 77 71 Keskim. hinta (euroa/kappale) 50,1 50,3 49,3 53,9 Indeksi (2018 = 100) 100 100 98 108 Thaimaa Määrä (tuhatta kappaletta) 2 228 1 911 1 527 1 487 Indeksi (2018 = 100) 100 86 69 67 Markkinaosuus (%) 2,9 2,6 2,6 2,3 Indeksi (2018 = 100) 100 90 90 79 Keskim. hinta (euroa/kappale) 52,3 50,8 49,0 50,3 Indeksi (2018 = 100) 100 97 94 96 Etelä-Korea Määrä (tuhatta kappaletta) 1 813 1 577 1 460 1 065 Indeksi (2018 = 100) 100 87 81 59 Markkinaosuus (%) 2,3 2,1 2,5 1,7 Indeksi (2018 = 100) 100 91 109 74 Keskim. hinta (euroa/kappale) 52,2 52,9 50,9 53,5 Indeksi (2018 = 100) 100 101 97 102 Muut kolmannet maat Määrä (tuhatta kappaletta) 4 612 3 663 3 151 3 279 Indeksi (2018 = 100) 100 79 68 71 Markkinaosuus (%) 5,9 5,0 5,3 5,1 Indeksi (2018 = 100) 100 85 90 86 Keskim. hinta (euroa/kappale) 69,1 74,9 71,1 75,9 Indeksi (2018 = 100) 100 108 103 110 Kaikki kolmannet maat yhteensä Marokkoa lukuun ottamatta Määrä (tuhatta kappaletta) 20 372 18 278 15 380 16 402 Indeksi (2018 = 100) 100 90 75 81 Markkinaosuus (%) 26,2 24,8 25,8 25,5 Indeksi (2018 = 100) 100 95 98 97 Keskim. hinta (euroa/kappale) 56,2 56,1 54,1 56,5 Indeksi (2018 = 100) 100 100 96 101 Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

(138) Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli 26,2 prosenttia vuonna 2018 ja 25,5 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 19 prosenttia, ja sen markkinaosuus noudatti osittain samaa suuntausta ja laski 3 prosenttia. Tämän tuonnin keskimääräinen hinta nousi 1 prosentin ja oli korkeampi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta (+ 12 prosenttia) ja huomattavasti korkeampi kuin asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (+ 26 prosenttia). Ainoa maa, joka kasvatti markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla 10,3 prosentista 13,0 prosenttiin, oli Turkki. Turkista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat kuitenkin hieman korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat (+ 1,0 prosentti) ja huomattavasti korkeammat kuin asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat (+ 14 prosenttia).

(139) Komissio päätteli sen vuoksi alustavasti, että muista kolmansista maista tuleva tuonti ei ole vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

5.2.2 Covid-19-pandemia

(140) Vuonna 2020 autoteollisuuden tuotanto väheni noin 4,2 miljoonalla ajoneuvolla covid-19-pandemian vuoksi, mikä vaikutti suoraan tuotantoketjun alkupään toimittajiin. Alumiinipyörien myynti väheni 14 miljoonalla kappaleella vuodesta 2019 vuoteen 2020. Tuotannon lasku oli erityisen merkittävää vuoden 2020 toisella neljänneksellä, mutta markkinat elpyivät seuraavina kuukausina. Markkinat kasvoivat vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 5 miljoonalla pyörällä eli 60 miljoonasta 65 miljoonaan. Kulutus ei kuitenkaan saavuttanut vuoden 2019 tasoa pääasiassa siksi, että autonvalmistajien käyttämistä puolijohteista oli pulaa. Kysynnän kasvu tutkimusajanjaksolla ei hyödyttänyt unionin tuotannonalaa vaan enimmäkseen Marokosta tulevaa tuontia (2,6 miljoonaa kappaletta tutkimusajanjaksolla ja 4 prosenttia markkinaosuudesta). Suurten myyntimäärien lisäksi Marokosta tuleva tuonti aiheutti hintojen laskupainetta ja esti unionin tuottajia siirtämästä kustannusten nousua asiakkailleen, mikä johti liikevaihdon huomattavaan vähenemiseen ja vieläkin suurempiin tappioihin kuin vuonna 2020.

(141) Tältä osin covid-19-pandemialla todella oli kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, erityisesti vuonna 2020, jolloin unionin tuotannonalan tuotantolaitokset oli suljettava väliaikaisesti. Markkinoiden elpyessä covid-19-pandemian jälkeen unionin tuotannonala ei kuitenkaan hyötynyt tästä elpymisestä asianomaisesta maasta polkumyyntihinnoilla tulevan tuonnin lisääntymisen vuoksi.

(142) Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että covid-19-pandemia ei heikentänyt syy-yhteyttä asianomaisesta maasta tulevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

5.2.3 Unionin tuotannonalan vientitoiminta

(143) Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 12 Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta 2018 2019 2020 Tutkimusajanjakso Vientimäärä (tuhatta kappaletta) 3 454 2 892 2 138 2 719 Indeksi (2018 = 100) 100 84 62 79 Keskim. hinta (euroa/kappale) 67,3 68,7 60,6 66,5 Indeksi (2018 = 100) 100 102 90 99 Lähde: Vientimäärät: EUWA ja keskimääräinen hinta: tarkistetut kyselyvastaukset

(144) Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen vientimyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla oli 5,6 prosenttia. Tarkastelujaksolla vientimäärät vaihtelivat – vienti väheni ensin 38 prosenttia vuosien 2018 ja 2020 välillä ja lisääntyi sitten tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan vientimyynti väheni tarkastelujaksolla 21 prosenttia. Vientihinta kappaletta kohti oli merkittävästi korkeampi kuin unionin hinnat tarkastelujaksolla.

(145) Tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala myi yli 95 prosenttia tuotannostaan unionin markkinoilla. Vaikka vientituloksen heikkeneminen olisi voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, komissio päätteli alustavasti, että kun otetaan huomioon unionin myynnin suuri osuus vientimyyntiin verrattuna, kehitys ei heikennä asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä.

5.2.4 Monivuotisten sopimusten vaikutus ja tuotantokustannusten kehitys

(146) Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti unionin markkinoilla perustui autonvalmistajien kanssa tehtyihin monivuotisiin sopimuksiin, joissa vahvistetaan hinnat tietyn autotyypin tuotannon keston ajaksi. Unionin tuotannonalalla on vain pieni marginaali myyntihintojen nostamiseen, kun raaka-aineiden hinnat nousevat vuotuisen sopimuksen soveltamisen aikana. Periaatteessa unionin tuotannonalan olisi kuitenkin voitava korottaa myyntihintojaan, kun se neuvottelee seuraavan vuoden sopimuksista. Unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 9 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla pysyivät vakaina, kuten 4.4.3.1 jaksossa selitetään.

(147) Kuten taulukosta 7 käy ilmi, unionin tuotannonalalla ei ollut vuosittaisista sopimuksista huolimatta vaikeuksia myydä hinnoilla, jotka kattoivat sen tuotantokustannukset vuosina 2018 ja 2019, jolloin Marokosta ei tullut tuontia. Kun tuonti kuitenkin alkoi vuonna 2020 ja kasvoi merkittävästi tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonala ei enää pystynyt tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi mukauttamaan myyntihintojaan riittävästi uusimmissa vuotuisissa sopimuksissaan kattaakseen kasvavat tuotantokustannukset. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan voitot olivat hyvin pienet vuonna 2020, ja sen toiminta muuttui tappiolliseksi tutkimusajanjaksolla.

(148) Raaka-ainekustannusten nousun ja vuotuisista sopimuksista johtuvan myyntihintojen nousun välinen viive ei näin ollen vaikuttanut estävän unionin tuotannonalaa mukauttamasta myyntihintojaan kasvaviin tuotantokustannuksiin tarkastelujaksolla. Tämän vuoksi komissio päätteli alustavasti, että myyntihintojen vahvistaminen vuosittaisissa sopimuksissa ei heikentänyt syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja todetun vahingon välillä.

5.2.5 Kulutus

(149) Käyttäjät väittivät, että alumiinipyörien unionin markkinoiden supistuminen aiheutti vahinkoa unionin tuotannonalalle.

(150) Kuten johdanto-osan 139 kappaleessa mainitaan, unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla 13 miljoonaa kappaletta eli 17 prosenttia. Unionin myyntiluvut kuvastavat unionin kulutuksen suuntausta. Kun kulutus elpyi tutkimusajanjaksolla ja kasvoi 8 prosenttia vuoteen 2020 verrattuna, unionin tuotannonala ei saanut siitä kuitenkaan hyötyä Marokosta tulevan tuonnin vuoksi. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 2,9 prosenttiyksikköä vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 71,7 prosentista 68,8 prosenttiin, kun taas Marokosta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 129 prosenttia vuoden 2020 ja tutkimusajanjakson välillä 1,7 prosentista 3,9 prosenttiin. Näin ollen unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli pikemminkin alhaisilla hinnoilla tulevan polkumyyntituonnin aiheuttama hinnankorotusten estyminen kuin tuotantomäärien väheneminen kulutuksen vähenemisen vuoksi.

(151) Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että markkinakysynnän 17 prosentin supistumista ei voitu pitää sellaisena vahinkoa aiheuttavana tekijänä, joka lieventäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja todetun vahingon välistä syy-yhteyttä.

5.3 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

(152) Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni samaan aikaan, kun asianomaisesta maasta polkumyyntihinnoilla tulevan alumiinipyörien tuonnin määrä kasvoi.

(153) Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Huomioon otettiin muista kolmansista maista tulevan tuonnin, covid-19-pandemian, tuotantokustannusten kehityksen, unionin tuotannonalan vientituloksen ja monivuotisten sopimusten vaikutus.

(154) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli alustavasti, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä polkumyynnin ja merkittävän vahingon välillä.

6. TOIMENPITEIDEN TASO

(155) Määrittääkseen toimenpiteiden tason komissio tutki, olisiko polkumyyntimarginaalia alempi toimenpiteiden taso riittävä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi.

6.1 Vahinkomarginaali

(156) Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala voisi saavuttaa tavoitevoiton myymällä tavoitehinnalla perusasetuksen 7 artiklan 2 c ja 2 d kohdan mukaisesti.

(157) Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti komissio otti huomioon tavoitevoiton määrittämiseksi seuraavat tekijät: kannattavuustaso ennen asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin kasvua, kannattavuustaso, joka tarvitaan täysimääräisten kustannusten ja investointien, tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) ja innovoinnin kattamiseen, sekä kannattavuustaso, jollaista voidaan odottaa normaaleissa kilpailuolosuhteissa. Kyseinen marginaali ei saa olla alle 6 prosenttia.

(158) Ensimmäiseksi komissio määritti perusvoiton, joka kattaisi kaikki kustannukset tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Komissio otti huomioon otokseen valittujen unionin tuottajien voitot ennen kuin Marokosta tuleva epäterve tuonti kiihtyi ja alkoi aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tällainen voittomarginaali määritettiin 7,9 prosentiksi, joka vastaa unionin tuotannonalan vuosina 2018–2019 saavuttamaa keskimääräistä voittoa.

(159) Unionin tuotannonala toimitti näyttöä siitä, että sen investointien, tutkimus- ja kehitystoiminnan ja innovoinnin taso tarkastelujaksolla olisi ollut korkeampi tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Unionin tuotannonalan väitteiden todettiin olevan perusteltuja. Ottaakseen tämän huomioon tavoitevoitossa komissio laski tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa toteutuneiden investointi-, T&K- ja innovaatiokustannusten (unionin tuotannonalan toimittamien ja komission todentamien tietojen perusteella) sekä tarkastelujaksolla toteutuneiden tosiasiallisten investointi-, T&K- ja innovaatiokustannusten erotuksen. Ero ilmaistuna prosentteina liikevaihdosta oli 0,4 prosenttia.

(160) Tämä 0,4 prosentin osuus lisättiin johdanto-osan 158 kappaleessa mainittuun 7,9 prosentin perusvoittoon, minkä tuloksena saatiin 8,3 prosentin tavoitevoitto.

(161) Viimeisenä komissio arvioi perusasetuksen 7 artiklan 2 d kohdan mukaisesti kustannukset, jotka unionin tuotannonalalle koituvat monenvälisistä ympäristösopimuksista ja niihin liitetyistä pöytäkirjoista, joissa unioni on osapuolena, sekä perusasetuksen liitteessä I a luetelluista ILOn yleissopimuksista, 11 artiklan 2 kohdan mukaisena toimenpiteen soveltamisaikana. Käytettävissä olevan näytön perusteella komissio vahvisti lisäkustannuksiksi 0,5 euroa/kappale. Nämä lisäkustannukset lisättiin edellä olevassa johdanto-osan kappaleessa mainittuun vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan.

(162) Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaksi painotetuksi keskimääräiseksi hinnaksi 55,9 euroa/kappale soveltamalla edellä mainittua tavoitevoittomarginaalia otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla ja lisäämällä sitten 7 artiklan 2 d kohdan mukaiset oikaisut tuotelajeittain.

(163) Seuraavaksi komissio määritti vahinkomarginaalin tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien marokkolaisten tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hintaero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

(164) Vahingon korjaava taso määritellään ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. johdanto-osan 73 kappale). Maa Yritys Polkumyyntimarginaali (%) Vahinkomarginaali (%) Marokko Hands 8,0 44,0 Kaikki muut yritykset 16,5 51,6

7. UNIONIN ETU

7.1 Unionin tuotannonalan etu

(165) Polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus on positiivinen unionin tuottajien kannalta, koska toimenpiteiden ansiosta unionin tuotannonala voi mukauttaa myyntihintojaan kohonneiden tuotantokustannusten kattamiseksi. Sen vuoksi unionin tuotannonala palaisi kestävään tilanteeseen, jolloin se voisi tehdä tulevia investointeja erityisesti noudattaakseen ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia vaatimuksia.

(166) Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonala kärsii edelleen merkittävästä vahingosta, ja sen taloudellisen tilanteen odotetaan heikkenevän entisestään erityisesti kannattavuuden, investointien tuoton ja kassavirran osalta, kun otetaan huomioon tutkimusajanjakson jälkeen jatkunut polkumyyntituonnin lisääntyminen asianomaisesta maasta, mikä uhkaa sen elinkelpoisuutta.

7.2 Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

(167) Tuojiin otettiin yhteyttä vireillepanon yhteydessä. Yksikään niistä ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

(168) Käyttäjistä yhteistyössä toimi kaksi autonvalmistajaa ja niiden järjestö ACEA.

(169) Autonvalmistajat ovat alumiinipyörien unionin tuotannonalan asiakkaita. Ne hankkivat jo noin 70 prosenttia tarvitsemistaan alumiinipyöristä unionin tuotannonalalta. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus unionin markkinoilla oli tutkimusajanjaksolla 3,9 prosenttia ja muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus 25,5 prosenttia ja sen hintataso oli korkeampi kuin unionin tuotannonalan. Näin ollen autonvalmistajilla on unionin tuotannonalan ja Marokon lisäksi myös muita hankintalähteitä. Tämän vahvisti myös se, että alumiinipyörien ostot Marokosta muodostivat noin 30 prosenttia kahden käyttäjän alumiinipyörien kokonaisostoista tutkimusajanjaksolla. Kyselyvastauksen toimittaneiden kahden käyttäjän tietojen perusteella alumiinipyörien osuus niiden tuotantokustannuksista oli noin 0,5 prosenttia. Näin ollen komissio päätteli alustavasti, että alumiinipyöriä koskevien toimenpiteiden vaikutus autonvalmistajiin on vähäinen.

(170) ACEA väitti, että Marokosta tuleva tuonti vastasi unionin autonvalmistajien strategisiin tarpeisiin, joita alumiinipyörien unionin tuottajat eivät pysty täyttämään, koska viimeksi mainitut ovat tietoisesti päättäneet olla lisäämättä tuotantokapasiteettiaan. Näin ollen autonvalmistajilla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin monipuolistaa hankintojaan, muun muassa tukeutumalla eri tuontilähteisiin.

(171) Kuten johdanto-osan 40 kappaleessa mainitaan, unionin alumiinipyörien tuotannonala on autonvalmistajien tavarantoimittaja, ja niiden toiminta riippuu näiden suurten yritysten myöntämistä tarjouskilpailuista. Alumiinipyörien toimittajien nimeäminen ja siten pyörien todelliset toimitukset tapahtuvat vuosia ennen autontuotantoa, minkä pitäisi antaa alumiinipyörien tuotannonalalle aikaa mukauttaa teollista tuotantoaan. Unionin alumiinipyörien tuotannonala voisi tarvittaessa lisätä kapasiteettiaan suhteellisen lyhyellä varoitusajalla, koska vaaditut investoinnit eivät ei koske uuneja tai maalauskoppeja vaan valukoneita, jotka voidaan asentaa helposti. Näin ollen jos alumiinipyörien unionin tuottajat eivät investoineet lisätuotantokapasiteettiin, se johtui pikemminkin siitä, että niillä ei ollut riittävästi tulevia sopimuksia autonvalmistajien kanssa. Unionin tuotannonalalla ei ollut siten riittävää kannustinta investoida lisäkapasiteettiin, koska sen tuotannon kysynnässä ei ollut ennakoitavaa kasvua. Unionin kulutus oli 64,31 miljoonaa kappaletta tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan kokonaiskapasiteetti oli 61,29 miljoonaa kappaletta, kun taas unionin kokonaistuotanto oli 48,75 miljoonaa kappaletta tutkimusajanjaksolla ja unionin tuotannonalan vienti 2,71 miljoonaa kappaletta. Unionin tuotannonalalla on siten riittävästi tuotantokapasiteettia, jotta se voi kattaa lähes kokonaan alumiinipyörien kysynnän unionissa. Näin ollen väite hylättiin.

(172) ACEA väitti, että alumiinipyörien unionin tuotannonala ei täyttänyt autonvalmistajien asettamia käyttämättömän kapasiteetin vaatimuksia (unionin tuotannonala ilmoitti kapasiteetin käyttöasteen olevan korkea eli yli 95 prosenttia) ja pakotti autonvalmistajat monipuolistamaan hankintojaan, erityisesti Marokosta.

(173) Komissio totesi, ettei esitetty näyttöä siitä, että alumiinipyörien unionin tuotannonala olisi menettänyt tarjouskilpailuja tuotantokapasiteettiinsa liittyvän ongelman vuoksi tai että alumiinipyörien unionin tuotannonala ei pystynyt toimittamaan alumiinipyöriä autonvalmistajien kaupallisten tilausten jälkeen. Tutkimusajanjaksolle vahvistettu kapasiteetin käyttöaste oli 80 prosenttia. Sen vuoksi väite hylättiin.

(174) ACEA väitti, että covid-19-pandemian vaikutukset ovat häirinneet toimitusketjuja ja että covid-19-pandemia on koetellut autonvalmistajia täysimääräisesti, sillä vuonna 2019 menetettiin yhteensä 4,2 miljoonaa ajoneuvoa eli 22,9 prosenttia unionin tuotannosta. Autonvalmistajien kannattavuus heikkeni. Tämä vaikutti myös autoteollisuuden tavarantoimittajiin.

(175) Komissio totesi, että useimmat autonvalmistajat ilmoittivat voitoistaan tilivuodelta 2021, jonka voitot ylittivät aiempina vuosina ilmoitetun tavanomaisen prosenttiosuuden (21).

(176) Asiakirja-aineistossa ei ole muita tietoja, joiden perusteella toimenpiteillä olisi niin huomattava negatiivinen vaikutus käyttäjiin, että se olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

7.3 Unionin etua koskevat päätelmät

(177) Edellä esitetyn perusteella komissio tuli alustavasti siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei olisi unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Marokosta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa.

8. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

(178) Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä, toimenpiteiden tasoa ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei aiheuttaisi enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

(179) Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat: Maa Yritys Väliaikainen polkumyyntitulli Marokko HANDS 8 SA. 8,0 % Kaikki muut yritykset 16,5 %

(180) Tässä asetuksessa yhdelle yritykselle vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen se kuvastaa kyseisen yrityksen tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseistä tullia voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimetyn oikeushenkilön tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

(181) Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

(182) Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, jotta varmistetaan yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

(183) Laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa tuontiin yksilöllisiä polkumyyntitulleja, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkkisi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

(184) Jos sellaisen yrityksen vientimäärä, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä polkumyyntitullia, kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja olisiko niiden sijasta otettava käyttöön koko maata koskeva tulli.

(185) Alumiinipyöriä koskevat tilastotiedot ilmaistaan usein kappalemäärinä. Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (22) liitteessä I vahvistetussa yhdistetyssä nimikkeistössä ei kuitenkaan määritellä alumiinipyörille tällaista lisäpaljousyksikköä. Sen vuoksi on tarpeen säätää, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaan ilmoitukseen merkitään kilogrammoina tai tonneina ilmoitetun painon lisäksi kappalemäärä.

9. KIRJAAMINEN

(186) Kuten johdanto-osan 3 kappaleessa mainitaan, komissio asetti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. Kirjaaminen toteutettiin, jotta olisi mahdollista kantaa tullit taannehtivasti perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan nojalla.

(187) Alustavassa vaiheessa tehtyjen päätelmien perusteella tuonnin kirjaaminen olisi lopetettava.

(188) Menettelyn tässä vaiheessa ei ole tehty päätöstä polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisesta taannehtivasta soveltamisesta.

10. ALUSTAVAN VAIHEEN TIEDOT

(189) Komissio ilmoitti perusasetuksen 19 a artiklan mukaisesti asianomaisille osapuolille väliaikaisten tullien suunnitellusta käyttöönotosta. Nämä tiedot asetettiin myös yleisön saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla. Asianomaisille osapuolille annettiin kolme työpäivää aikaa esittää huomautuksia erityisesti niille ilmoitettujen laskelmien tarkkuudesta. Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. Ennakkoilmoituksen jälkeen toimitettuja huomautuksia, jotka koskevat tutkimuksen muita näkökohtia eivätkä liity laskelmien oikeellisuuteen, tarkastellaan tutkimuksen lopullisessa vaiheessa.

11. LOPPUSÄÄNNÖS

(190) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään kuulemista komission kanssa vahvistetussa määräajassa. Asianomaiset osapuolet voivat myös pyytää kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

(191) Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Marokosta peräisin olevia, nimikkeisiin 8701–8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitettuja alumiinipyöriä, myös lisälaitteilla tai renkailla varustettuja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (Taric-koodit 8708701015, 8708701050, 8708705015 ja 8708705050). 2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava: Maa Yritys Väliaikainen polkumyyntitulli Taric-lisäkoodi Marokko HANDS 8 SA. 8,0 % C873 Kaikki muut yritykset 16,5 % C999 3. Edellä 2 kohdassa mainitulle yritykselle määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tarkasteltavana oleva tuote), (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Marokossa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista. 5. Esitettäessä 1 artiklassa mainitusta tuotteesta vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskeva ilmoitus tuotujen tuotteiden kappalemäärä merkitään ilmoituksen asianomaiseen kenttään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhdistetyssä nimikkeistössä määritellyn lisäpaljousyksikön soveltamista. 6. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla 1. Asianomaisten osapuolten on toimitettava tätä asetusta koskevat kirjalliset huomautuksensa 15 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä. 2. Asianomaiset osapuolet, jotka haluavat pyytää kuulemista komission kanssa, on tehtävä sitä koskeva pyyntö 5 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä. 3. Asianomaiset osapuolet, jotka haluavat pyytää kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa, on tehtävä sitä koskeva pyyntö 5 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja tutkii tämän määräajan jälkeen jätetyt pyynnöt ja voi tarvittaessa päättää tällaisten pyyntöjen hyväksymisestä.

3 artikla 1. Tulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/934 1 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen. 2. Kerätyt tiedot tuotteista, jotka tulivat EU:hun kulutettaviksi enintään 90 päivää ennen tämän asetuksen voimaantuloa, on säilytettävä lopullisten toimenpiteiden voimaantuloon asti tai tämän menettelyn päättämiseen asti.

4 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2022. Komission puolesta Puheenjohtaja Ursula VON DER LEYEN

(1) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2) Ilmoitus Marokosta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta (EUVL C 464, 17.11.2021, s. 19).

(3) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/934, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, Marokosta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnin kirjaamisvelvoitteesta (EUVL L 162, 17.6.2022, s. 27).

(4) Komissio, Polkumyyntiä koskevan valituksen tekeminen – Opas, s. 7–8, mutta myös s. 13, s. 27, s. 29, s. 52, s. 59 ja 67; saatavilla osoitteessa https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/december/tradoc_112297.pdf.

(5) Sama kuin edellä, s. 3.

(6) Ks. valituksen 108 kohta ja liite D2.

(7) https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

(8) Kuten johdanto-osan 5 kappaleessa selitetään, unionin tuottajien ja kahden käyttäjän nimiä ei voida paljastaa luottamuksellisuussyistä.

(9) EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6.

(10) EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6.

(11) Henri-Louis Vedie, ”L’automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique”, Policy Center for the New South, Policy Paper 20/34, marraskuu 2020 (https://www.policycenter.ma/sites/default/files/2021-01/PP%20-%2020-34%20%28Henri-louis%20Vedie%29_0.pdf).

(12) Esimerkiksi Renault-konsernin Tangierissa tapahtuneesta tuotannosta yli 95 prosenttia meni vientiin (https://www.tac.ma/news/english-1m-vehicles-exported-from-tangermed/).

(13) ”LA LOI N° 19–94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION”, Bulletin Officiel, 1995-02-15, nro 4294, s. 117–121.

(14) ”LA LOI N° 19–94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION”, Bulletin Officiel, 1995-02-15, nro 4294, s. 117–121, sellaisena kuin se muutettuna lailla 14.21, jolla muutetaan termi ”zone franche” termiksi ”zone d’accélération industrielle”. Ks. myös ”Code des douanes et impôts indirects relevant de l’administration des douanes et impôts indirects approuvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octobre 1977), tel qu’il a été modifié et complete”.

(15) EC – Anti-dumping duties on imports of cotton-type bed linen from India (WT/DS141/R, 30.10.2000, 74–77 kohta).

(16) Ilmoitus tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 29, 20.1.2022, s. 34).

(17) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/109, annettu 23. tammikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 18, 24.1.2017, s. 1).

(18) Täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/109.

(19) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2010, annettu 25 päivänä lokakuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 282, 28.10.2010, s. 1).

(20) Täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/109, kappale 169.

(21) Asiakirja-aineistoon liitetty muistio joidenkin autonvalmistajien julkaisemista vuotta 2021 koskevista vuosikertomuksiin.

(22) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87 annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987 tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1)