KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/1920,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2022,

valtiontuesta SA.59974 – 2021/C (ex 2020/N, ex 2020/PN), jonka Romania on osittain toteuttanut Complexul Energetic Oltenia SA -yrityksen hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 553)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon kolmansien osapuolten tässä menettelyssä antamat huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon jälkeen (2) Romania ilmoitti 4. joulukuuta 2020 aikovansa myöntää rakenneuudistustukea yritykselle nimeltä Complexul Energetic Oltenia S.A., jäljempänä ’CE Oltenia’.

(2) Komissio ilmoitti 5. helmikuuta 2021 päivätyllä kirjeellä Romanialle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee rakenneuudistustukea. Romania toimitti 8. maaliskuuta 2021 huomautuksensa kirjeessä esitetyistä havainnoista.

(3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3)19. maaliskuuta 2021. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia.

(4) Komissio sai määräajan kuluessa huomautuksia tästä asiasta seuraavilta kolmansilta osapuolilta: Euroopan ympäristötoimisto (EEB), Bankwatch Romania / ClientEarth ja Greenpeace. Se toimitti nämä huomautukset Romanialle, jolla oli mahdollisuus esittää niihin vastineensa, ja sen huomautukset saatiin 1. kesäkuuta 2021 päivätyssä kirjeessä.

(5) Romania lähetti lisätietoa komissiolle 10. toukokuuta, 1. ja 24. kesäkuuta, 14. syyskuuta, 21. lokakuuta sekä9., 14., 15., 20., 21., 22. ja 29. joulukuuta 2021 sekä 20. ja 21. tammikuuta 2022.

(6) Romania ei poikkeuksellisesti käytä oikeuttaan, joka perustuu SEUT-sopimuksen 342 artiklaan luettuna yhdessä neuvoston asetuksen 1/1958 (4) 3 artiklan kanssa, ja suostuu siihen, että tämä päätös laaditaan ja annetaan tiedoksi SEUT-sopimuksen 297 artiklan nojalla englanniksi (5).

2. YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TOIMENPITEISTÄ

2.1 Tuensaaja

(7) CE Oltenia on julkinen yritys, joka toimii louhinnan, fossiilisiin polttoaineisiin perustuvan sähköntuotannon ja paikallisen lämmöntuotannon alalla. Yritys perustettiin 12. lokakuuta 2011 ja se rekisteröitiin 31. toukokuuta 2012 neljän seuraavan yrityksen sulautuman seurauksena: Complexul Energetic Craiova SA, Complexul Energetic Turceni SA, Complexul Energetic Rovinari SA ja Societatea Nationala a Lignitului Oltenia SA. CE Oltenia ei kuulu laajempaan yhtymään, eikä sitä johdeta yhdessä muiden julkisten yritysten kanssa. Se on riippumaton päätöksentekokeskus valtion sisällä. Romanian viranomaisten mukaan Romanian valtiolla, jota edustaa energiaministeriö, on määräysvalta CE Olteniassa 77,15 prosentin omistusosuudella. Muita osakkaita ovat investointirahasto Fondul Proprietatea SA (omistusosuus 21,56 %) (6), ja loput osakkeet omistavat Electrocentrale Grup SA (0,84 %) ja Inchidere si Conservare Mine (0,44 %). CE Oltenian hallintoneuvostossa on seitsemän jäsentä, joista Fondul Proprietatea voi nimittää vain kaksi. Yritystä johtaa johtajisto (viisi jäsentä, joista hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan). CE Oltenian liiketoiminnan keskeisiä osa-alueita, kuten talousarviota ja liiketoimintasuunnitelmaa koskevat päätökset sekä muut taloudelliset ja kaupalliset päätökset tehdään osakkaiden yksinkertaisella enemmistöllä. Fondul Proprietatealla ei ole esto- tai veto-oikeuksia päätöksiin. Fondul Proprietatealla on vähemmistöosakkaille tyypilliset oikeudet. Tietyt päätökset, kuten merkityn osakepääoman muutokset, edellyttävät 90:tä prosenttia äänistä yhtiökokouksessa tai ylimääräisessä yhtiökokouksessa, toisin sanoen myös Fondul Proprietatean hyväksyntää. Koska valtio on enemmistöosakas ja edustettuna hallintoneuvostossa, Romanian valtio voi käyttää tosiasiallista ja yksinomaista määräysvaltaa CE Olteniassa.

(8) CE Oltenian päätoimipaikka on Lounais-Olteniassa (Sud-Vest Oltenia) (NUTS 2 -koodi RO41). Sillä on 12 268 työntekijää kaivoksillaan (Rovinari, Motru, Jilt ja Mehedinti), ja sen voimalaitokset sijaitsevat Doljin ja Gorjin maakunnissa. Alueen työttömyysaste on 5,5 prosenttia eli suurempi kuin kansallinen keskiarvo, joka 3,4 prosenttia, ja se on myös maan korkein (7). Kuten taulukosta 1 käy ilmi, Lounais-Oltenian työttömyysaste on ollut viime vuodet (8,2 prosenttia vuonna 2015 vs. 5,5 prosenttia vuonna 2020) korkeampi kuin koko maan työttömyysaste (5 prosenttia vuonna 2015 vs. 3,4 prosenttia vuonna 2020). Vaikka Eurostatin esittämissä tiedoissa (8) ja kansallisen tilastolaitoksen esittämissä tiedoissa on hieman eroja, suuntaus kuitenkin osoittaa, että kyseisen alueen työttömyysaste on ollut jatkuvasti korkeampi kuin koko maan työttömyysaste. Taulukko 1 Makroalueiden, kehitysalueiden ja koko maan työttömyysaste Vuosi 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Työttömyysaste: % % % % % % % Koko maa 5 4,8 4 3,3 2,9 3,4 Lounais-Oltenian alue 8,2 8,3 7,3 5,9 5,2 5,5 Lähde: INSTITUTUL NATIONAL DE STATISTICA.

(9) Romanian mukaan korkea työttömyysaste johtuu osaksi siitä, että alueella on vaikea luoda uusia työllistymismahdollisuuksia. Gorjin maakunnan alueellinen oikeudenmukaista siirtymää koskeva suunnitelma (9) osoittaa, että iältään 45–65-vuotiaat kaivos- ja energia-alan entiset työntekijät, jotka ovat päässeet varhaiseläkkeelle ja/tai saaneet työpaikan menettämiseen liittyviä korvauksia, ovat tietyllä tapaa haluttomia kouluttautumaan uudelleen ja etsimään työtä aktiivisesti. Kielteistä vaikutusta lisäävät myös koulujen opetussuunnitelmat, jotka eivät vastaa paikallisten työmarkkinoiden nykyisiä ja tulevia tarpeita. Työnantajien mukaan lisäkoulutusta tarvitaan muun muassa digitalisaation, robotiikkaprosessien automaation ja tekoälyn aloilla.

(10) CE Oltenia tuottaa sähköä neljässä voimalaitoksessa. Nämä laitokset ovat Rovinari (neljä yksikköä, kapasiteetti yhteensä 1 320 MW, ikä yli 40 vuotta), Turceni (neljä yksikköä, 1 320 MW, ikä 33 vuotta), Ișalnița (kaksi yksikköä, 630 MW, ikä 50 vuotta) ja Craiova II (kaksi yksikköä, 300 MW lämmön ja sähkön yhteistuotannossa, ikä 30 vuotta). Viides voimalaitos Chișcani (kapasiteetti 415 MW) ei ole toiminnassa. CE Oltenia toimii sähkön tukku- ja vähittäismarkkinoilla ja myy myös lämpöä Craiovan kaupungille. Sen voimalaitosten polttoaineena käytetään ruskohiiltä 99,5 prosentissa sähköntuotannosta. Yritys louhii ruskohiiltä omista avolouhoksistaan omaan käyttöön tai myytäväksi muille sähköntuottajille (10). Lisäksi yritys tuottaa lämpöä ja lämmintä käyttövettä Craiovan asukkaille, joita on noin 300 000.

(11) Energia-alan kansallisen sääntelyviranomaisen ANREn (Autoritatea Națională de Reglementare in Domeniul Energiei) mukaan Romanian kolme suurinta sähköntuottajaa ovat Hidroelectrica (markkinaosuus 31,3 %), Nuclearelectrica (18,09 %) ja CE Oltenia (14,08 %) (11). Kaikki kolme yritystä ovat Romanian valtion määräysvallassa.

(12) Romania toteaa, että CE Oltenialla on tärkeä rooli Romanian sähkömarkkinoilla. CE Oltenian toiminta on tärkeää myös kansallisen energiajärjestelmän turvallisuuteen ja kapasiteetin riittävyyteen liittyvistä syistä. Romanian energiajärjestelmä sijaitsee Manner-Euroopan verkon itäisessä päässä, joka toimii samanaikaisesti Bulgarian, Serbian, Unkarin ja Ukrainan lounaisosan rajoilla. Sähköntuontia vaikeuttaa se, että Unkarin sähköjärjestelmässä on huippukuormituksen aikaan pulaa kapasiteetista, ja Ukrainan rajalta hankittavan kapasiteetin käyttö edellyttää kirjallista sopimusta Ukrainan siirtoverkonhaltijan kanssa. Lisäksi alueen maiden sähkönsiirron vuositaseessa on etupäässä sähköntuontia sekä EU:n jäsenvaltioista että muista kuin EU:n jäsenvaltioista. Niinpä silloin, kun kansallisessa energiajärjestelmässä on pulaa kapasiteetista, resurssit ovat vähissä myös naapurimaiden järjestelmissä.

(13) Romanian mukaan se, että CE Oltenian voimalaitokset suljettaisiin, loisi välittömän ja realistisen riskin merkittävistä sähköntuotannon häiriöistä, jotka voisivat aiheuttaa talouden häiriötilan, ja siitä olisi kielteisiä vaikutuksia Romanialle. Tältä osin myös analyysi (12), jonka laati OPCOM (13) (romanialainen sähkö- ja kaasumarkkinatoimija), osoittaa, että CE Oltenian sulkeminen johtaisi sähkönhinnan vuotuisen keskiarvon kaksinkertaistumiseen vuorokausimarkkinoilla ja 70 prosentin suuruiseen hinnankorotukseen kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvilla keskittyneillä markkinoilla.

(14) Toukokuussa 2021 romanialainen siirtoverkonhaltija CNTEE Transelectrica S.A., jäljempänä ’Transelectrica’, teki analyysin kansallisen energiajärjestelmän kapasiteetin riittävyydestä sillä oletuksella, että CE Oltenian energiantuotannon kokonaiskapasiteetti ajettaisiin alas vuonna 2022 ja että Rovinarin kolme yksikköä pidettäisiin toiminnassa vuonna 2021. Analyysin perustella todettiin, että kansallisessa energiajärjestelmässä olisi merkittävä kapasiteetin riittävyyteen liittyvä ongelma, kun järjestelmässä ei enää olisi kansallisen sähkönkulutuksen kattamiseen tarvittavia resursseja silloinkaan, kun rajatylittävää tuontikapasiteettia hyödynnettäisiin niin paljon kuin mahdollista.

(15) Romanian mukaan CE Oltenian konkurssi johtaisi siihen, että yli 12 000 työpaikkaa häviäisi välittömästi. Lisäksi myös huomattava määrä työpaikkoja häviäisi välillisesti, kun otetaan huomioon nykyisten kumppaneiden suuri määrä arvoketjussa.

(16) Romania toteaa myös, että CE Oltenia on yksi Transelectrican teknologisten lisäpalvelujen päätarjoajista. Nämä palvelut toteutetaan osallistumalla siirtoverkonhaltijan järjestämiin huutokauppoihin. Yritys on siis sellaisten lisäpalvelujen tärkeä tarjoaja, joiden avulla siirtoverkonhaltija voi ostaa sähköntuottajilta reserviä verkkojen siirtohäviöiden varalle, mikä parantaa järjestelmän toimintavarmuutta.

(17) Romanialla on sähkönverkkojen yhteenliitäntöjä Bulgarian ja Unkarin sekä kolmansien maiden, myös Ukrainan, kanssa. Ukrainan verkkoja on liitetty Puolan ja Serbian verkkoihin, ja Serbian verkkoja taas on liitetty Kroatian verkkoon. Romania vie ja tuo sähköä säännöllisesti. Suunnitteilla tai toteutusvaiheessa on useita hankkeita, joista koituu yhteistä etua myös unionille. Näiden hankkeiden tavoitteena on lisätä siirtoverkkoja Romanian, Bulgarian ja Serbian välillä.

(18) Lisäksi Romania toteaa, että vuotta 2019 koskevien tietojen mukaan CE Oltenialla oli liikesuhteita noin 120:n Gorjin maakunnassa toimivan yrityksen kanssa. Valtionvarainministeriölle toimitettujen vuoden 2019 tilinpäätöstietojen mukaan näiden yritysten liikevaihto on noin 1 082 miljoonaa Romanian leuta (noin 218 miljoonaa euroa). Saman lähteen mukaan CE Oltenian liikevaihto vuonna 2019 oli 3 116 miljoonaa Romanian leuta (noin 630 miljoonaa euroa). Kansallisen tilastolaitoksen antamien tietojen mukaan Gorjin maakunnan kaikkien yritysten liikevaihto vuonna 2019 oli noin 9 100 miljoonaa Romanian leuta (noin 1 840 miljoonaa euroa). CE Oltenian ja 120 tärkeimmän toimijan osuus maakunnan taloudesta on siis noin puolet. Lisäksi miltei puolet CE Oltenian liikekumppaneista (joita ovat esimerkiksi turva-alan yritykset, kaivoslaitteita koskevien palvelujen tarjoajat sekä kaivoksiin laitteita kuljettavat tai vuokraavat yritykset) on riippuvaisia yrityksestä; niiden liikevaihdosta noin 70–90 prosenttia tulee yritykseltä. […] (*1).

(19) Romanian mukaan tämänhetkinen covid-19-kriisi on vaikuttanut CE Olteniaan. Romania toteaa, että sen bruttokansantuote pieneni likimain neljä prosenttia vuonna 2020 edellisvuoteen verrattuna. Pandemiasta eniten kärsineet toimialat olivat palveluala, rakennusala ja teollisuus. Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) mukaan (14) covid-19-pandemia on yleisesti vähentänyt sähkönkysyntää, kun palveluja ja teollisuuden toimintaa supistettiin tuntuvasti etenkin sulkutoimien aikana.

(20) CE Oltenian osalta Romania toteaa, että sähköntuotanto pieneni 12,4 terawattitunnista 8,2 terawattituntiin energiankysynnän vähenemisen, tuotantolaitosten tekniseen saatavuuteen liittyvien ongelmien ja henkilöstön lomautuksen vuoksi. Sähkönkysynnän vähenemisen vuoksi hinnat laskivat varsinkin vuorokausimarkkinoilla, ja ne kävivät alle 20 eurossa megawattituntia kohti, joka on alhaisin hinta kymmenen viime vuoden aikana. Lisäksi CE Oltenia kärsi pandemian aiheuttamista häiriöistä arvoketjussa: varaosien ja materiaalien toimituksessa oli viivästyksiä tai peruutuksia, joiden vuoksi tuotantoa jouduttiin supistamaan tai joskus jopa keskeyttämään kokonaan. Kun varaosien tuotanto saatiin taas käyntiin, niiden hinnat nousivat jyrkästi, mikä johti sopimusten irtisanomiseen. Esimerkiksi metallisten varaosien hinta kohosi 100–300 prosenttia, ja metaanikaasun hinta nousi yli 700 prosenttia. Kriisin takia tuensaajan oli toteutettava turvaavia toimenpiteitä, jotta välttämättöminä pidetyt työntekijät saattoivat jatkaa työtään ilman uusia häiriöitä tuotantoprosessissa. Arviolta 10 prosenttia työntekijöistä lomautettiin, mikä vastaa noin 192 500:aa päivää, jolloin toiminta oli keskeytettynä.

2.2 Toimenpiteen tausta

2.2.1 Pelastamistuki

(21) Romania ilmoitti helmikuussa 2020 komissiolle suunnitelmistaan myöntää pelastamistukea CE Oltenialle. Ilmoitushetkellä vuoden 2019 arvioitujen tappioiden määrä oli noin 1,1 miljardia Romanian leuta (232 miljoonaa euroa) (15). Romanian mukaan tappioiden pääasiallisia syitä olivat seuraavat: i) velkojen perimättä jättäminen valtio-omisteisilta maksukyvyttömiltä yrityksiltä; ii) lainojen vaihtokurssien vaihtelut; iii) kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien, jäljempänä ’hiilidioksidipäästöoikeudet’ (16), hinnan huomattava korotus. Komissio hyväksyi 24. helmikuuta 2020 tekemällään päätöksellä (17) 251 miljoonan euron pelastamislainan CE Oltenialle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla siten kuin valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annetuissa suuntaviivoissa, jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’ (18), on tulkittu.

2.2.2 CE Oltenian taloudelliset vaikeudet ja osa toteutetusta rakenneuudistustuesta

(22) Romania toteaa, että CE Oltenia on vaikeuksissa oleva yritys, sillä se täyttää kansallisen lain perusteet velallisen kaikkia velkoja koskevaan maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamisesta velkojiensa pyynnöstä. CE Oltenia täytti mainitut kriteerit vuoden 2019 lopusta alkaen, ja pelastamistukipäätöstä tehtäessä sen 46 toimittajaa olisivat voineet vaatia maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista. CE Oltenialla ei ole varaa maksaa myönnettyä pelastamislainaa korkoineen takaisin, joten se on velvollinen toimittamaan rakenneuudistussuunnitelman viranomaisille. Muutoin se asetetaan automaattisesti selvitystilaan kansallisen lain nojalla.

(23) Romania katsoo, että CE Oltenian taloudellisiin vaikeuksiin on monta syytä. Ensimmäinen syy liittyy siihen, että CE Oltenialla on neljä vanhaa voimalaitosta, joiden polttoaineena käytetään yhdeksästä ruskohiilikaivoksesta louhittua ruskohiiltä. Voimalaitokset edellyttävät säännöllistä kunnossapitoa, joka on kallista, ja investointeja, jotta ne täyttäisivät ympäristövaatimukset. Toinen syy liittyy investointipääoman puutteeseen. Se johtuu siitä, että ympäristömääräysten noudattamisesta aiheutuu suuria kustannuksia (tuhka- ja kuonakerrostumia koskevien vaatimusten täyttäminen sekä rikkidioksidin, typen oksidien ja PM10-hiukkasten päästörajojen noudattaminen). Täyttääkseen EU:n ja kansalliset ympäristövaatimukset CE Oltenia on investoinut noin 880 miljoonaa euroa vuodesta 2008 alkaen. Tämän investoinnin takia ei ole ollut mahdollista rahoittaa energiatehokkuuden parantamiseen ja samalla hiilidioksidipäästökustannusten vähentämiseen tähtääviä investointiohjelmia.

(24) Kolmas syy vaikeuksille piilee siinä, että Romaniassa valtio-omisteiset energiantuotantolaitokset on ryhmitelty energiantuotannon tyypin mukaan sen perusteella, mitä polttoainetta niissä käytetään, ja ne ovat siis yhdellä polttoaineella toimivia laitoksia: vesivoimalla (Hidroelectrica SA), ydinenergialla (Nuclearelectrica SA) ja fossiilisella polttoaineella (CE Oltenia). Tämä malli sekä hiilidioksidipäästöoikeuksia koskevan järjestelmän täytäntöönpano on johtanut kilpailun epätasapainoon, mistä on aiheutunut haittaa CE Oltenialle. Tämänhetkisellä toimintamallilla, jossa CE Oltenian ainoa energiantuotantolähde on ruskohiili, tuensaajan on mahdotonta saavuttaa sama kannattavuus kuin sen kilpailijat, sillä niiden tuotannossa marginaalikustannukset ovat pienemmät ja ne käyttävät ruskohiiltä vähemmän saastuttavia energiantuotantolähteitä, joten niille ei aiheudu lainkaan kustannuksia hiilidioksipäästöoikeuksista tai niitä aiheutuu vähemmän kuin tuensaajalle.

(25) CE Oltenialla on velvollisuus ilmoittaa viimeistään 30. huhtikuuta kunakin vuonna hiilidioksidipäästöoikeuksien määrä, joka vastaa edellisen kalenterivuoden aikana aiheutuneiden kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärää. Tämän velvollisuuden laiminlyönnistä lankeaa 100 euron sakkomaksu kutakin sellaista aiheutunutta hiilidioksidiekvivalenttitonnia kohti, josta ei ole ilmoitettu tietoja (19). Hiilidioksidipäästöoikeuksien hinta on noussut jatkuvasti viime vuosina ja kuukausina. Esimerkiksi syyskuussa 2021 se nousi yli 60 euroon hiilidioksiditonnilta, ja joulukuussa 2021 hinta oli 80 euroa hiilidioksiditonnia kohti (20).

(26) Lisäksi Romania toteaa, että CE Oltenian taloudelliset vaikeudet johtuvat osaksi myös sen kustannusrakenteesta. Vuonna 2020 henkilöstökustannusten osuus kaikista toimintakustannuksista oli 39 prosenttia, ja pääasiassa hiilidioksidipäästöoikeuksien ostamiseen liittyvien ympäristönsuojelukustannusten osuus oli 35 prosenttia kokonaiskustannuksista. Tämän kustannusrakenteen vuoksi yritys on ilmoittanut sen liiketoiminnan olleen tappiollista vuosina 2014–2019 (poikkeuksena vuosi 2017).

2.3 Toimenpiteet

(27) Tämä päätös koskee CE Oltenialle myönnettyä rakenneuudistustukea. Tuki koostuu valtion varoista myönnetystä 1 090 miljoonan euron avustuksesta, 195,8 miljoonan euron lainan valtiontakauksesta, joka vastaa Romanian leuissa noin 226 miljoonan euron pääomanlisäystä CE Oltenialle, avustukseksi muutetusta pelastamislainasta, josta tuli noin 251 miljoonan euron suuruinen rakenneuudistustuki, ja modernisaatiorahaston (21) 895,3 miljoonan euron avustuksesta, jonka saaminen edellyttää sitä, että Romania esittää asiaan liittyvät ehdotukset ja Euroopan investointipankki vahvistaa ne tai modernisaatiorahaston investointikomitea hyväksyy ne (jäljempänä kaikkiin näihin viitataan sanalla ’toimenpiteet’). Toimenpiteisiin liittyvän tuen kokonaismäärä on 2 658,1 miljoonaa euroa (22).

(28) Edellä mainitulla 1 090 miljoonan euron avustuksella rahoitetaan tarvittavien hiilidioksidipäästöoikeuksien hankinta ajanjaksolle 2021–2025. Avustus jaetaan vuosittain rahoitustarpeiden mukaisesti, mutta se ei täysin vastaa kunkin vuoden hiilidioksidipäästöoikeuksiin liittyviä menoja. Maaliskuussa 2021 Romanian hallitus antoi hallituksen kiireellisen asetuksen, jonka nojalla hyväksyttiin noin 1,18 miljardin Romanian leun (noin 241 miljoonaa euroa) avustus CE Oltenialle hiilidioksidipäästöoikeuksien ostamisen rahoittamiseen. Tästä Romania toteaa, että CE Oltenia täytti hiilidioksidipäästöoikeuksia koskevan velvollisuutensa 26. huhtikuuta 2021, kun se osti hiilidioksidipäästöoikeuksia vuonna 2020 tuotetun energian osalta yhteensä 315 miljoonalla eurolla. Romanian mukaan kokonaisostohinnan ja avustuksen välinen 74 miljoonan euron erotus katettiin yrityksen omista varoista. Tämä 241 miljoonan euron tuki on osa ilmoitettua 1 090 miljoonan euron avustusta, ja se rahoitettiin valtion talousarviosta energiaministeriön kautta.

(29) Valtion takaamasta lainasta on suunniteltu tehtävän sopimus vuonna 2022. Lainan suuruus on 195,8 miljoonaa euroa, ja sillä on määrä rahoittaa CE Oltenian samansuuruista käyttöpääomaa. Romanian viranomaisten mukaan laina maksetaan takaisin maksuhetkellä vallitsevien markkinaolosuhteiden mukaisesti. Arvioidun kokonaiskoron [– –] odotetaan olevan noin [– –] prosenttia.

(30) Enintään 226 miljoonan euron pääomanlisäys CE Oltenialle toteutetaan energiaministeriön myöntämällä rahoitusosuudella, josta osa annetaan rahamääräisenä (180 miljoonaa euroa) ja osa luontoissuorituksina (maa-alue, jonka arvioitu arvo on 46 miljoonaa euroa).

(31) Romanian viranomaiset toteavat, että 251 miljoonan euron pelastamistukilaina (ks. johdanto-osan 21 kappale), josta on tullut rakenneuudistustukea, koska sitä ei ole vielä maksettu takaisin, muunnetaan avustukseksi sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt rakenneuudistussuunnitelman.

2.4 CE Oltenian alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma

(32) Romania ilmoitti komissiolle 4. joulukuuta 2020 rakenneuudistussuunnitelmasta, jäljempänä ’alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma’. Sitä tuettiin 1,33 miljardin euron rakenneuudistustuella, joka koostui jo myönnetystä 0,25 miljardin euron pelastamistuesta, 0,31 miljardin euron lisätuesta valtion takaamana lainana ja 0,77 miljardin euron valtiontuesta. Modernisaatiorahastosta oli lisäksi tarkoitus saada 711 miljoonaa euroa lisää rahoitusta valtiontukena energialähteiden valikoiman monipuolistamiseen korvaamalla ruskohiili (enimmäkseen) kaasulla ja uusiutuvilla energialähteillä.

(33) Alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma oli tehty vuosiksi 2021–2030, mutta rakenneuudistusjakso kattoi kuitenkin vain vuodet 2021–2025. Rakenneuudistussuunnitelmassa arvioitiin, että CE Oltenia tuottaisi voittoa vuonna 2022 ja että sen sijoitetun pääoman tuotto olisi [– –] prosenttia vuoteen 2025 mennessä. Lisäksi suunnitelmassa arvioitiin, että yritys saavuttaisi pitkän aikavälin kilpailukyvyn vuoteen 2030 mennessä, jolloin sijoitetun pääoman tuotto olisi [– –] prosenttia.

(34) Alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma sisälsi seuraavat toimenpiteet: a) Tekniset ja teknologiset toimenpiteet sekä sellaisen investointisuunnitelman toteuttaminen, jolla pyritään monipuolistamaan energialähteiden valikoimaa. Suunnitelman mukaan 1 460 MW:n teho, joka tuotetaan kuudella ruskohiilivoimalalla, korvattaisiin i) kahdella kaasuvoimalalla, jotka tuottaisivat 1 325 MW, ii) kahdeksalla aurinkovoimalalla, jotka tuottaisivat 109 MW ja iii) yhdellä vesivoimalalla, joka tuottaisi 9,9 MW. Viisi louhosta oli tarkoitus sulkea, jolloin tuotanto puolittuisi vuoteen 2025 mennessä. b) Organisatoriset ja johtamiseen liittyvät toimenpiteet, joilla parannetaan prosesseja tai tietoteknistä tukea sekä vältetään päällekkäisyyksiä tai tehottomuutta ja joihin sisältyy 41 prosentin henkilöstövähennys tai henkilöstön uudelleenkohdentaminen. c) Ympäristönsuojelutoimenpiteet, jotka sisältävät investoinnit tai väliaikaisen käyttökustannustuen kaivoksiin ja sähköntuotantolaitoksiin, sekä ympäristövaatimusten täyttämiseen tarkoitetut toimenpiteet (muun muassa hiilidioksidipäästöoikeudet sekä vaatimusten täyttämiseen liittyvät kustannukset tuhkan, typen oksidien ja rikkidioksidin osalta). d) Taloudelliset toimenpiteet, joihin sisältyy pankkilainojen kustannusten optimointi sekä jäljellä olevien toissijaisten omaisuuserien luovutus tai myynti siten, että sellaista kiinteää omaisuutta ei kuitenkaan luovutettaisi tai myytäisi, joka soveltuu itsenäiseen liiketoimintaan ja josta pystyttäisiin saamaan suunnitelmaa tukevia myyntituloja.

(35) CE Oltenia suunnitteli lisäävänsä aurinko- ja vesivoimaa energialähteiksi asteittain vuosina 2022 ja 2023. Ruskohiileen pohjautuvan energian myynnin oli määrä vähentyä tuntuvasti vuodesta 2026 alkaen, kun kaksi maakaasuvoimalaa SE Turcenissa ja SE Işalniţassa otettaisiin käyttöön. Sen jälkeen energialähteiden yhdistelmä koostuisi siten, että ruskohiilen osuus olisi 41 prosenttia, kaasun osuus olisi 53 prosenttia ja loppu olisi peräisin aurinko- ja vesivoimasta.

(36) Rakenneuudistuksen kustannusten kattamiseen vuoden 2025 loppuun saakka tarvittavien taloudellisten resurssien määrän arvioitiin olevan [– –] euroa, josta CE Oltenian oli määrä kattaa [– –] euroa omista varoistaan. CE Oltenian oma rahoitusosuus olisi 42 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista, kun modernisaatiorahaston mahdollinen rahoitus on jo laskettu mukaan, ja 53 prosenttia ilman modernisaatiorahaston mahdollista rahoitusta. CE Oltenian oman rahoitusosuuden tärkeimpiä lähteitä olivat i) sähkön myynnistä keskittyneillä OPCOM-markkinoilla saatavat tulot, yhteensä [– –] euroa, jotka saataisiin vuosina 2020–2025, ii) pitkäaikaisista kahdenvälisistä sähkönhankintasopimuksista, jotka ovat yli kahden vuoden pituisia pitkäaikaisia sopimuksia, saatavat tulot, yhteensä [– –] euroa, ja iii) omaisuuden myynti [– –] euron arvosta.

(37) CE Oltenian kaikista osakkaista vain valtion oli määrä osallistua CE Oltenian rakenneuudistukseen (joko antamalla varoja tai kattamalla tappioita), eikä yksikään CE Oltenian velkojista osallistuisi vastuunjakoon.

(38) Seuraavia kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä suunniteltiin: i) ulkoistaminen siirtämällä energian yhteistuotantoyhtiö S.E. Craiova II (joka tuottaa pääasiassa lämpöenergiaa Craiovaan) kunnalle ja ii) energiantuotantolaitosten tai kaivosten sulkeminen tietyn aikataulun mukaan, jolloin ruskohiileen pohjautuva asennettu kapasiteetti vähenee 1 605 MW vuosina 2020–2025 (45 prosenttia ruskohiileen pohjautuvasta kapasiteetista vuoden 2025 loppuun mennessä). CE Oltenian kokonaistuotantokapasiteetti ei kuitenkaan muuttuisi merkittävästi, koska ruskohiilipohjaisen tuotantokapasiteetin supistuminen oli tarkoitus kompensoida asentamalla uusia aurinko- ja vesivoimaloita. Lisäksi alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oli suunniteltu, että tietyt kaivokset suljettaisiin tai säilytettäisiin varalla pääasiassa tehottomuuteen, kysynnän vähenemiseen tai ruskohiilivarantojen ehtymiseen liittyvistä syistä. Kaivoskapasiteetin sulkemissuunnitelman mukaan ruskohiilen tuotantoa oli määrä vähentää noin 3 700 000 tonnilla (26 prosenttia vuoden 2026 loppuun mennessä).

2.5 Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen syyt

(39) Komissiolla oli epäilyksiä siitä, voidaanko ilmoitettua rakenneuudistustukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa esitetyn tulkinnan mukaisesti, ja se päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn pääasiassa seuraavista syistä:

2.5.1 Tuen asianmukaisuutta koskevat epäilykset

(40) Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen (23) mukaan rakenneuudistustuen myöntäminen huomattavan suurena 768 miljoonan euron avustuksena (jota ei makseta takaisin) ei anna tuen myöntäjälle eli valtiolle mahdollisuutta hyötyä onnistuneen rakenneuudistuksen mahdollisista myönteisistä vaikutuksista, joten sitä ei voida pitää asianmukaisena rahoitusvälineenä. Lisäksi valtion CE Oltenialle myöntämä avustus johtaisi siihen, että myös CE Oltenian vähemmistöosakkaat (jotka eivät myöntäneet samanlaisia rahoitusvälineitä, joita ei makseta takaisin) hyötyvät avustuksesta välillisesti niiden omistusosuuden mahdollisen arvonnousun myötä ilman, että ne olisivat osallistuneet rakenneuudistuksen kustannuksiin. Valtio ei saisi suunnitellusta tuesta asianmukaista korvausta, jota pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytetään, eikä valtio yksinään voi hyödyntää suunnitelman rahoittamiseen tarkoitetusta avustuksesta koituvia etuja.

2.5.2 Todellisen oman rahoitusosuuden, johon ei sisälly tukea tuensaajalta, olemassaoloa sekä vastuunjaon olemassaoloa ja tehokkuutta koskevat epäilykset

(41) Alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman alustava arviointi osoitti, että väitetystä omasta rahoitusosuudesta, jonka määrä on [– –] euroa, enintään [– –] euroa voidaan pitää todellisena. Jäljellä olevan määrän osalta Romania tukeutui ainoastaan sähkönmyynnistä keskittyneillä OPCOM-markkinoilla vuosina 2021–2025 arvioituihin tuloihin, jotka eivät olleet todellisia, koska varmoja sitoumuksia vuosiksi 2022–2025 ei ollut. Keskittyneillä OPCOM-markkinoilla tehtyjen myyntisopimusten enimmäiskesto oli vain 1,5 vuotta. Vaikka Romania ilmoitti, että sen lainsäädäntöä oltiin päivittämässä, jotta keskittyneiden OPCOM-markkinoiden toimijat pystyisivät tekemään pidempikestoisia sopimuksia, tällaisten muutosten yhdenmukaisuus unionin lainsäädännön kanssa sähköntuotannon alalla on ensin arvioitava. Romania tukeutui myös mahdollisesti tehtäviin kahdenvälisiin sähkönhankintasopimuksiin, joista neuvoteltiin paljon energiaa tarvitsevien käyttäjien kanssa. Niistä oli määrä saada [– –] euroa tuloja rakenneuudistusjaksolla. Romania ei kuitenkaan voinut esittää minkäänlaista näyttöä näistä sopimuksista, joilla alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman rahoittaminen olisi varmistettu (24).

(42) CE Oltenian oma rahoitusosuus olisi enimmillään vain 42 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista myös silloin, kun oletetaan – toisin kuin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 63 kohdassa todetaan –, että arvioidut tulevat tuotot säännöllisistä myynneistä ja odotetuista tuotoista ovat yksi todellisen oman rahoitusosuuden lähde, koska, kuten komissio on selittänyt, mahdollisia modernisaatiorahaston talousarviosta saatavia varoja pidettäisiin valtiontukena, eikä niitä siis voida pitää CE Oltenian omina varoina, joihin ei sisälly tukea (25).

(43) Alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa ei tukenut yksikään markkinasijoittaja tai lainanantaja. Ensinnäkään pankit eivät toimittaneet aiesopimusta siitä, että ne suostuisivat antamaan ennakkorahoitusta CE Oltenian tuleviin sähköntoimituksiin liittyviin maksuihin, kun otetaan huomioon, että CE Oltenian oma rahoitusosuus pohjautuu miltei kokonaan tuloihin, joita näistä sopimuksista arvioidaan saatavan. Toiseksi yksikään pankki tai markkinasijoittaja ei ole ilmaissut halukkuuttaan tukea tai rahoittaa osaa investoinneista, jotka liittyvät polttoaineen vaihtamiseen ruskohiilestä maakaasuun tai uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan sähköntuotantoon. Kolmanneksi ei ole toimitettu todisteita mahdollisista suunnitelmaa tukevista ulkopuolisista sijoittajista tai pankeista taikka siitä, että mahdollisia asiaa koskevia neuvotteluja käytäisiin kohtuullisen ajan kuluessa. Vaikka Romania esitti, että myös CE Oltenian omaisuuserien myynti olisi yksi rahoituslähde ja arvioi, että myynnistä saataisiin 2 miljoonaa euroa tuloja, näiden omaisuuserien myyntiprosessia ei kuitenkaan ole aloitettu (26).

(44) Lisäksi Romania myönsi, etteivät CE Oltenian vähemmistöosakkaat (etenkään Fondul Proprietatea SA) eivätkä sen velkojat osallistuisi vastuunjakoon millään tavalla (27).

2.5.3 Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista ja rakenneuudistuksen toteuttamista kohtuullisessa ajassa koskevat epäilykset

(45) Vaikka alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman viralliseksi kestoksi oli määritetty vuodet 2021–2025, ensimmäisiä huomattavan positiivisia nettotuloksia, joiden yhteenlaskettu määrä olisi arviolta [– –] euroa, odotettiin vasta rakenneuudistusjakson jälkeen vuosina 2026–2030. Alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan CE Oltenia voisi saavuttaa 4,3 prosentin sijoitetun pääoman tuoton vuoteen 2025 mennessä, mikä on paljon vähemmän kuin markkinaehtoinen korvaus tai romanialaisiin yrityksiin yleensä sijoitetun pääoman vaihtoehtokustannus. Lisäksi CE Oltenian jo valmiiksi heikkoa kannattavuutta kasvatettiin keinotekoisesti valtiontuesta rahoitetuilla toimintatuilla. Tämän ohella CE Oltenian tulosennusteet perustuivat ulkoisia tekijöitä koskeviin optimistisiin oletuksiin, kuten siihen, että hiilidioksidipäästöoikeuksien hinta pysyisi suunnilleen samana rakenneuudistusjaksolla, vaikka nämä hinnat nousivat jyrkästi vuosina 2018–2019. Vaikka CE Oltenian ennusteissa oletettiin, että hiilidioksidipäästöoikeuksien hinnat vaihtelevat [– –] eurosta vuonna 2020 [– –] euroon vuonna 2030, 24. tammikuuta 2021 hinta oli kuitenkin jo [– –] euroa. Komissiolla oli siis epäilyksiä alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman keston tarkoituksenmukaisuudesta ja siitä, saataisiinko CE Oltenian elinkelpoisuus palautettua rakenneuudistusjakson päättyessä, koska ei ollut selvää, alkaisiko se tuottaa riittävästi voittoa ja pystyisikö se pysymään markkinoilla ilman lisätukea (28).

2.5.4 Epäilykset, jotka koskevat kilpailun vääristymistä rajoittavien merkityksellisten toimenpiteiden olemassaoloa ja tehokkuutta

(46) Energian yhteistuotantoyhtiö S.E. Craiova II oli määrä ulkoistaa siirtämällä se Craiovan kunnalle. Ulkoistamisen toteutustapa ja laajuus olivat kuitenkin epäselvät. Vaikka tämä ulkoistaminen toteutuisi pääomasijoituksena CE Oltenian ja Craiovan kunnan kunnanvaltuuston omistaman yrityksen väliselle yhteisyritykselle, määräysvalta tässä yhteisyrityksessä olisi silti CE Oltenialla ja valtiolla. Se heikentäisi luovutuksen merkitystä kilpailun vääristymistä rajoittavana toimenpiteenä, sillä se ei lisäisi kilpailua eikä myöskään edistäisi uusien kilpailijoiden pääsyä markkinoille, nykyisten pienten kilpailijoiden toiminnan laajentamista tai rajatylittävää toimintaa (29).

(47) CE Oltenian tuotantokapasiteetin vähentämisen (ruskohiiltä polttoaineena käyttävien laitosten sulkeminen) ja ruskohiilikaivosten sulkemisen osalta voidaan todeta, että CE Oltenian tuotantokapasiteetin pienenemistä vastaava kokonaishäviö kompensoitaisiin suurelta osin uudella tuotantokapasiteetilla. Näin ollen CE Oltenian kokonaistuotantokapasiteetti ei muuttuisi kovin paljoa (30). Ruskohiilen louhintaa lisättäisiin vuoden 2024 loppuun asti, ja se vähenisi vuoden 2020 tason alapuolelle vasta vuodesta 2026 alkaen. Kaasua polttoaineena käyttävät laitokset pysyisivät toiminnassa vuoteen 2026 saakka, mikä tarkoittaa sitä, että kapasiteetin pienentämisen osalta ruskohiilen louhinnan vähentämisellä ei olisi merkitystä (31).

(48) Romania ei myöskään ehdottanut muita toimintaa sääteleviä toimenpiteitä kuin niitä, joilla rajoitetaan CE Olteniaa ostamasta osakkuuksia muista yrityksistä rakenneuudistusjakson aikana, paitsi jos se on välttämätöntä sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi, ja käyttämästä tukea markkinointitarkoituksessa tuotteitaan myydessään (32).

3. MUIDEN OSAPUOLTEN TOIMITTAMAT HUOMAUTUKSET

(49) Muodollisen tutkintamenettelyn aikana komissio sai huomautuksia seuraavilta kolmansilta osapuolilta: EEB (33), Bankwatch Romania / ClientEarth (34) ja Greenpeace (35). Komissio pitää näitä huomautuksia markkinatietoina, koska yksikään näistä kolmansista osapuolista ei voinut osoittaa olevansa neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (36)1 artiklan h alakohdassa tarkoitettu asianomainen osapuoli.

3.1 Euroopan ympäristötoimisto (EEB)

(50) EEB vastusti valtiontuen käyttämistä unionin lainsäädännön noudattamiseksi hiilidioksidin, tuhkan, typen oksidien ja rikkidioksidin päästöjen osalta. EEB katsoo, että tämä rikkoisi periaatetta, jonka mukaan tukea ei voida myöntää unionin vaatimusten täyttämiseksi eikä etenkään päästötasoista ja parhaista käytettävissä olevista tekniikoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (37) mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi. Se, ettei valtiontukeen perustuvia investointeja hyväksytä mahdollisuudeksi täyttää unionin ympäristölainsäädännön vaatimukset, on myös valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettujen suuntaviivojen (38) mukaista. Näin ei ollut CE Oltenian tapauksessa, sillä EEB:n mukaan ilman saastumiseen liittyvien päästörajoitusten noudattaminen oli osa alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa.

(51) EEB esitti myös huolenaiheitaan siitä, ettei CE Oltenia ollut noudattanut päästönormeja viime vuosina (typen oksidit, rikkidioksidi, hiukkaset jne.). EEB totesi, että CE Oltenian ruskohiilivoimalat ylittivät direktiivissä 2010/75/EU säädetyt päästörajat (39).

(52) Lisäksi EEB totesi, että CE Oltenia pystyisi aina tekemään kahdenvälisiä kiinteähintaisia sopimuksia, mutta mikään yksityinen yritys ei suostuisi tekemään sellaista sopimusta, jonka vuoksi sen pitäisi maksaa liikaa kalliilla fossiilisilla polttoaineilla tuotetusta energiasta. Kun otetaan huomioon, ettei markkinasijoittajien etua ole, mikään kahdenvälinen sopimus muiden julkisten yritysten kanssa ei olisi ”markkinataloussijoittajaperiaatteen” mukainen, vaan se mitä todennäköisimmin olisi valtiontukea.

(53) EEB katsoi myös, että CE Oltenia on kiinni fossiilisissa polttoaineissa vielä pitkään vuoden 2026 jälkeenkin, joten on hyvin kyseenalaista, että sitä koskeva rakenneuudistussuunnitelma olisi toteuttamiskelpoinen keskipitkällä aikavälillä, kun otetaan huomioon, että hiilidioksidipäästöoikeuksien hinta nousee koko ajan.

3.2 Bankwatch Romania / ClientEarth

(54) Bankwatch ja ClientEarth totesivat, että toimintatuen myöntäminen ympäristövaatimusten noudattamiseen liittyviä kustannuksia varten rikkoo EU:n ympäristölainsäädäntöä, eikä se edistä tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä, kuten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa koskevassa oikeuskäytännössä edellytetään (tuomio asiassa Itävalta v. komissio (40)).

(55) Bankwatchin mukaan CE Oltenian alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma ei ollut johdonmukainen Romanian hiilestä irtautumista koskevan etenemissuunnitelman kanssa. Siinä ei asetettu määräaikaa, johon mennessä ruskohiilen käyttö CE Oltenian energiantuotannossa olisi lopetettava, eikä siinä siis puututtu riittävästi yrityksen tappiollisen toiminnan syihin, koska tappiota tuottavasta toiminnasta ei luovuttu.

(56) Lisäksi Bankwatch totesi, että rakenneuudistussuunnitelma perustui epärealistisiin oletuksiin hiilidioksidipäästöoikeuksien tulevista hinnoista, sillä suunnitelmassa oletettiin, että hinnat pysyisivät melko vakaina rakenneuudistusjaksolla. Bankwatchin päästöennusteiden mukaan kokonaiskustannukset, jotka CE Oltenian tulisi maksaa hiilidioksidipäästöistään vuosina 2021–2030, olisivat yhteensä 4,76 miljardia euroa. Tämä summa on huomattavasti suurempi kuin CE Oltenian ennusteissa.

3.3 Greenpeace

(57) Greenpeacen mukaan se, että CE Oltenia jatkoi ruskohiileen pohjautuvaa sähköntuotantoa, oli unionin politiikkojen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden vastaista. Greenpeace totesi, että valtiontuen myöntäminen hiilidioksidipäästöoikeuksien ostamista varten rikkoo unionin lainsäädäntöä ja etenkin ”saastuttaja maksaa” -periaatetta, josta on säädetty SEUT-sopimuksen 191 artiklan 2 kohdassa ja direktiivissä 2003/87/EY, jonka mukaan toiminnanharjoittajien on maksettava aiheuttamistaan hiilidioksidipäästöistä.

(58) Greenpeace teki alkuperäisestä rakenneuudistussuunnitelmasta julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella analyysin, jonka mukaan CE Oltenian vuotuiset kokonaispäästöt kasvaisivat siten, että kun päästöt vuonna 2020 olivat 7 megatonnia hiilidioksidia vuodessa, vuonna 2030 ne olisivat 9 megatonnia hiilidioksidia vuodessa. Tämä olisi unionin nykyisten ilmasto- ja energiapolitiikkojen vastaista, ja tämä myös vaikuttaisi kielteisesti suoraan CE Oltenian toimintakustannuksiin (joista hiilidioksidipäästöoikeuksiin liittyvien kustannusten osuus on suuri).

4. ROMANIAN TOIMITTAMAT HUOMAUTUKSET

(59) Romania teki merkittäviä muutoksia alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan ja tämän suunnitelman tukemiseksi tarkoitettuun tukeen hälventääkseen komission epäilyksiä. Selkeyden vuoksi Romanian huomautukset on jaettu kolmeen osaan. Ensimmäisessä osassa esitetään komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämiin pääasiallisiin epäilyksiin liittyvät huomautukset, toisessa osassa esitetään kolmansien osapuolten huomautuksiin liittyvät huomautukset ja kolmannessa osassa esitetään kuvaus tarkistetusta rakenneuudistussuunnitelmasta ja rakenneuudistustuesta.

4.1 Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjä epäilyksiä koskevat huomautukset

(60) Romania antoi huomautuksia menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (41); se ei kiistänyt kyseisessä päätöksessä esitettyjä epäilyksiä, vaan toimitti tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman. Tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman keskeiset osat ovat seuraavat: i) ruskohiileen pohjautuvan kapasiteetin sulkeminen alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyä aikaisemmin, jolloin vuotuiset hiilidioksidipäästöt pienenevät ja kannattavuus on määrä saavuttaa vuonna 2026; ii) uudet investoinnit kaasulla ja aurinkovoimalla toimiviin tuotantolaitoksiin; mallinnus käyttämällä erillisyhtiökonseptia, jonka mukaan CE Oltenian omistusosuus olisi 70 prosenttia ja 30 prosentin osuus avattaisiin muille strategisista tai taloudellisista lähtökohdista toimiville sijoittajille; iii) omaa rahoitusosuutta tukevien varmojen sopimusten edistäminen – myyntisopimukset, pankeilta saatava rahoitus ja pääoma yksityissijoittajilta ja iv) Fondul Proprietatean kanssa tehtävä yhteistyö, jonka tavoitteena on se, että rahasto osallistuisi yrityksen rakenneuudistuksen kustannuksiin tai että vaihtoehtoisesti selvitetään mahdollisuutta pienentää rahaston osuutta valtion toteuttaman pääoman korotuksen yhteydessä.

(61) Romania korosti CE Oltenian strategista merkitystä kansallisen energiantuotannon turvaamisessa. Romania totesi, ettei sillä ole varaa sulkea useampia ruskohiililaitoksia tarkistetussa rakenneuudistussuunnitelmassa määritettyä aikaisemmin kansallisen energiajärjestelmän turvallisuuteen ja kapasiteetin riittävyyteen liittyvistä syistä. Tätä tukee myös Transelectrican laatima analyysi (johon on viitattu johdanto-osan 14 kappaleessa). Romania painotti, että rakenneuudistusprosessi on yhteen polttoaineeseen tukeutuvan sähköntuottajan kannalta vaikea ja monimutkainen: ruskohiilivoimaloita pyritään sulkemaan nopeutetussa aikataulussa ja rakenneuudistuksesta aiheutuu huomattavia kustannuksia, joita kasvattaa vielä hiilidioksidipäästöoikeuksien nopeasti kohoava hinta. Tätä kaikkea rajoittaa vielä vaatimus säilyttää tuotantokapasiteetti, jolla varmistetaan kansallisen sähköverkon toimintavarmuus. Romania totesi lisäksi, että CE Oltenian kapasiteetin korvaaminen tuontienergialla altistaisi Romanian suurelle riskille, koska sen naapureina olevat jäsenvaltiot ovat pääasiassa energiaa tuovia maita (johdanto-osan 17 kappale).

(62) Aiemmin toimittamansa analyysin lisäksi Romania toimitti kesäkuussa 2021 toisen analyysin, jonka Transelectrica oli laatinut toukokuussa 2021. Analyysissa korostettiin seuraavia seikkoja: a) Romanian uusiin voimalaitoksiin liittyvät investoinnit ovat epävarmoja, ja tuulivoimaloiden tuotannon ja kulutuksen välinen korrelaatio Romaniassa on erittäin matala. Lisäksi on otettava huomioon sähköntuontiin liittyvä alueellinen konteksti. Jotta voitiin varmistaa, että sekä kansallinen että alueellinen energiaturvallisuus on riittävä vuosina 2021–2025 ja vuoteen 2030 saakka, CE Oltenian nykyisistä ruskohiilellä toimivista voimalaitoksista oli tarpeen pitää vähintään 1 500 MW:n verran kapasiteettia kaupallisesti toiminnassa. Näiden ruskohiilellä toimivien voimalaitosten käytöstäpoisto edellyttäisi sitä, että maakaasuvoimaloiden asennettua kapasiteettia lisättäisiin samaan aikaan. b) Kahden kombivoimalaitoksen (CCGT), joista toinen on Ișalnițassa (850 MW) ja toinen Turcenissa (475 MW), käyttöönotto johtaisi siihen, että energiajärjestelmässä olisi noin 4,4 TWh/vuosi enemmän sähköä saatavilla. Tämä puolestaan pienentäisi energiavajetta ja helpottaisi sen hallintaa myös sillä ajanjaksolla, kun Cernavodan ydinvoimalan yksikkö 1 on määrä sulkea.

4.2 Kolmansien osapuolten huomautuksia koskevat huomiot

(63) EEB:n huomautuksista, joiden mukaan CE Oltenian kahdenväliset sopimukset muiden julkisten yritysten kanssa eivät olisi ”markkinataloussijoittajaperiaatteen” mukaisia, Romania totesi, että CE Oltenian sopimukset on tehty OPCOMin järjestelmissä, joten ne ovat markkinapohjaisia.

(64) Hiilidioksidipäästöoikeuksien kokonaiskustannusten arvioinnista Romania selvensi, että paranneltu skenaario sisältyisi tarkistettuun rakenneuudistussuunnitelmaan, ja siinä otettaisiin huomioon viimeisimmät markkina-arvot. Lisäksi Romania totesi Greenpeacen huomautuksista, joiden mukaan päästöjen kokonaismäärä kasvaisi, että tarkistetussa rakenneuudistussuunnitelmassa, jonka se toimittaisi myöhemmin, vuotuisten hiilidioksidipäästöjen määrä pienenisi 8,6 megatonnista vuonna 2021 2,6 megatonniin vuonna 2027.

(65) Bankwatchin ja ClientEarthin huomautuksista, jotka koskivat ruskohiilen tuotannon lopettamista, Romania totesi, että CE Oltenia toteuttaisi energiatehokkuuteen liittyviä toimenpiteitä korvaamalla ruskohiililaitokset uusilla kaasua ja uusiutuvia energialähteitä hyödyntävillä laitoksilla.

4.3 Tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma, toimitettu 24. kesäkuuta 2021

(66) Romania toimitti komissiolle 24. kesäkuuta 2021 tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman ja myöhemmin muita päivityksiä suunnitelmaan sekä lisätietoja.

(67) Tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma perustuu hiilestä irtautumista koskevaan suunnitelmaan, jonka mukaan Romanian tavoitteena on korvata ruskohiileen pohjautuva sähköntuotanto hiilidioksidipäästöoikeuksien kannalta edullisemmilla maakaasulla ja uusiutuvilla energialähteillä (aurinkovoima ja vesivoima) tuotetulla sähköntuotannolla. Tarkistetussa rakenneuudistussuunnitelmassa määritetty rakenneuudistusjakso ulottuu vuoden 2021 alusta vuoden 2026 loppuun. Suunnitelmassa esitellään erilaisia operatiivisia toimenpiteitä, jotka on määrä toteuttaa rakenneuudistusjakson aikana, joka aloitettiin CE Olteniassa tammikuussa 2021.

4.3.1 Rakenneuudistukseen liittyvien operatiivisten toimenpiteiden kuvaus

(68) Tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma sisältää teknisiä ja teknologisia sekä organisatorisia ja johtamiseen liittyviä toimenpiteitä, ympäristönsuojelutoimenpiteitä ja taloudellisia toimenpiteitä.

(69) Ensimmäinen pilari liittyy teknisiin ja teknologisiin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on monipuolistaa Romanian energialähteiden valikoimaa korvaamalla ruskohiiltä polttoaineena käyttävät laitokset aurinkovoima- ja kaasuvoimalaitoksilla.

(70) Yksi ensimmäiseen pilariin sisältyvistä toimenpiteistä on nykyisten energiantuotantolaitosten ja kaivosten sulkeminen tai säilyttäminen varalla. Suunnitelmassa määritetään kolme vaihetta ruskohiilipohjaisen sähköntuotannon lopettamiseen, ja kaupallinen päättymisajankohta on [– –]. Lopettamisen ensimmäisessä vaiheessa [– –] kapasiteettia vähennettäisiin [– –] megawatista [– –] megawattiin. Lopettamisen toisessa vaiheessa [– –] kapasiteettia vähennettäisiin vielä [– –]. Ajanjaksolla [– –].

(71) Uuden tuotantokapasiteetin käyttöönottoa koskevan aikajanan mukaan kahdeksan aurinkovoimapuiston on määrä olla toiminnassa vuonna 2024, yhden pienvesivoimalan vuoteen 2023 mennessä, ja kahden maakaasulla toimivan voimalan toiminnan on suunniteltu alkavan vuoden 2026 puoliväliin mennessä. Suunniteltujen uusien, aiempaa vähemmän saastuttavien tuotantolaitosten asennettu kapasiteetti vuonna 2023 on vain 0,6 prosenttia CE Oltenian asennetusta kokonaiskapasiteetista, ja tämän osuus tuotetaan vesivoimalassa. Vuonna 2026 uusien laitosten tuotannon osuus kokonaiskapasiteetista olisi yhteensä 56 prosenttia, ja siitä 36 prosenttia tuotettaisiin kaasuvoimaloissa, 20 prosenttia aurinkovoimapuistoissa ja 0,4 prosenttia vesivoimalassa.

(72) Uuden tuotantokapasiteetin asennettu kokonaiskapasiteetti olisi noin 2 060 MW, josta 1 325 MW tuotettaisiin kaasulla, 735 MW aurinkovoimalla ja 9,9 MW vesivoimalla. Kun otetaan huomioon aurinkovoimapuistojen keskimääräinen käyttöaste [– –] %, käytettävissä oleva nettokapasiteetti olisi [– –] MW, josta [– –] MW tuotettaisiin kaasulla ja [– –] MW aurinkovoimalla. Erillisyhtiöön perustuvassa skenaariossa (ks. johdanto-osan 110 kappaleesta eteenpäin), jossa CE Oltenian osuus vaihtelee [– –] prosenttia, käytettävissä oleva nettokapasiteetti, noin [– –] MW, on avoin markkinoilla toimiville kilpailijoille. CE Oltenian käytettävissä oleva nettokapasiteetti pienenee siis [– –] megawatista noin [– –] megawattiin. Taulukko 2 sisältää nykyisten laitosten sulkemista ja uusien laitosten käyttöönottoa koskevan aikajanan Taulukko 2 Nykyisten laitosten sulkemista/säilyttämistä ja uusien laitosten käyttöönottoa koskeva aikajana Lähde: Rakenneuudistussuunnitelma 24. kesäkuuta 2021. Huom. Nykyinen kapasiteetti megawatteina johdanto-osan 9 kappaleen mukaisesti; harmaa väri tarkoittaa varattua kapasiteettia johdanto-osan 70 kappaleen mukaisesti.

(73) Kaikki CE Oltenian ruskohiilellä toimivat voimalaitokset joko suljetaan lopullisesti tai pidetään toiminnassa mutta ei aktiivisina säännöllisessä sähköntuotannossa vuoteen [– –] mennessä. Tämä tarkoittaa sitä, että aikajanalla esitetyt toimet toteutetaan nopeammin kuin alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oli esitetty; sen mukaan [– –] energiantuotantolaitoksen oli määrä jatkaa toimintaansa vuoteen [– –] saakka. Kaivosten osalta [– –]. Tämä tarkoittaa sitä, että aikajanalla esitetyt toimet toteutetaan nopeammin kuin alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oli esitetty; sen mukaan [– –] kaivosta oli määrä sulkea vasta vuoteen [– –] mennessä.

(74) Lisäksi rakenneuudistussuunnitelma liittyy osittain myös Romanian kansalliseen elpymis- ja palautumissuunnitelmaan (42) sisältyvien käytöstäpoistoa koskevien välitavoitteiden saavuttamiseen. Vuosina 2023–2025 käytöstä poistettua kapasiteettia koskevat tiedot ovat esimerkkejä, jotka eivät täytä elpymis- ja palautumissuunnitelmassa edellytettyjä tarkkuus- tai sisältövaatimuksia, eikä niiden saa tulkita muuttavan kyseisessä suunnitelmassa määritettyjä välitavoitteita ja tavoitteita. Niitä ei saa myöskään pitää vahvistuksena siitä, että välitavoitteita olisi muutettu tai että ne olisi saavutettu (43).

(75) Suunnitelman toinen pilari liittyy organisatorisiin ja johtamista koskeviin toimenpiteisiin, joihin sisältyvät muun muassa henkilöstön vähentäminen ja uudelleenkohdentaminen. Tuotantolaitosten sulkeminen vuosina 2021–2026 johtaisi sekä työntekijöiden irtisanomiseen että uudelleenkohdentamiseen. CE Oltenialla oli [– –] työntekijää vuoden 2020 lopussa; heidän lukumääränsä odotetaan vähenevän asteittain [– –] prosentilla (vrt. [– –] prosenttia, kuten alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oli arvioitu), ja vuonna 2026 määrä olisi [– –]. Kaksi tärkeintä tapaa vähentää henkilöstöä ovat laitosten sulkemisista johtuvat irtisanomiset (vuosina 2021–2026 irtisanottavien työntekijöiden määrä on [– –]) ja varhaiseläkkeelle siirtyminen. Uusien aurinkovoima- ja kaasuvoimalaitosten käyttämiseen tarvitaan arviolta [– –] työntekijää, ja heidät kaikki on tarkoitus ottaa CE Oltenian nykyisestä henkilöstöstä. Näin ollen [– –].

(76) Suunnitelman kolmas pilari koostuu ympäristönsuojelutoimenpiteistä. Nämä toimenpiteet ovat pääasiassa sellaisia, joilla varmistetaan hiilidioksidipäästöjä koskevien vuotuisten velvoitteiden täyttäminen (44). Energialähteiden valikoiman monipuolistaminen vaikuttaisi suotuisasti sähköntuotannosta aiheutuvien hiilidioksidipäästöjen määrään, sillä maakaasuvoimaloista (ja etenkin aurinkovoimaloista) aiheutuu vähemmän päästöjä kuin ruskohiilivoimaloista. Näin ollen päästöjä on vuodesta 2026 alkaen vähemmän kuin rakenneuudistusjakson alussa.

(77) Lisäksi CE Oltenia aikoo toteuttaa rakenneuudistusjaksolla seuraavat ympäristönsuojeluun liittyvät investoinnit: i) kuona- ja tuhkakerrostumien poistoon tarkoitetut laitteistot ja ii) typen oksidien ja rikkidioksidin päästöjen sekä savukaasujen pölypäästöjen vähentämiseen kansallisessa lainsäädännössä säädettyihin rajoihin tarkoitetut laitteistot.

(78) Suunnitelman neljäs pilari sisältää taloudelliset toimenpiteet, joissa on kyse eritoten pankkilainan kustannuksista ja erillisyhtiöskenaarioon liittyvistä kustannuksista. Nykyisten lainojen rahoituskustannukset (provisiot ja korko) vuosiksi 2021–2026 ovat [– –] euroa. Vuosia 2022–2025 koskevat korko- ja provisiokustannukset, jotka liittyvät sovittuihin lainoihin, suurenivat alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan verrattuna, mikä johtuu siitä, että aikaisemmista lainoista peritty korko oli noussut. Rakenneuudistuskustannuksiin sisältyy myös noin [– –] euroa korkoja uusista lainoista, jotka on määrä maksaa takaisin rakenneuudistusjaksolla. Toinen taloudellisiin toimenpiteisiin liittyvä kustannusluokka koskee erillisyhtiön perustamista, ja siihen sisältyvät kustannukset toteutettavuustutkimusten tekemisestä, kaupunkisuunnitteluun liittyvien sertifikaattien ja ympäristölupien hankkimisesta sekä teknisiä liitäntöjä koskevista hyväksynnöistä.

4.3.2 Rakenneuudistussuunnitelman rahoittaminen

4.3.2.1 Rakenneuudistuksen kustannukset

(79) Romanian mukaan rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamiseen liittyvät kustannukset ja rakenneuudistusjaksolla vuosina 2021–2026 odotettavasti aiheutuvat kustannukset ovat yhteensä 3,94 miljardia euroa. Summa sisältää sijoittajan osuuden. Kustannuksista noin 1,52 miljardia euroa liittyy aurinkovoimapuistojen ja maakaasuvoimaloiden rakentamiseen sekä pienvesivoimalan kunnostamiseen ja nykyaikaistamiseen; noin 48 miljoonaa euroa liittyy ruskohiilen tuotantolaitosten sulkemiseen/säilyttämiseen; noin 210 miljoonaa euroa liittyy nykyisiin omaisuuseriin kohdistuviin investointeihin (esimerkiksi investointi vanhojen laitteistojen kunnostamiseen); lisäksi noin 67 miljoonaa euroa koskee organisatorisia ja johtamiseen liittyviä toimenpiteitä (suurin osa summasta liittyy henkilöstöön kohdistuvaan rakenneuudistukseen); noin 1,77 miljardia euroa liittyy hiilidioksidin päästöoikeuksien hankkimiseen; noin 60 miljoonaa euroa liittyy taloudellisiin toimenpiteisiin (pääasiassa lainoihin) ja noin 259 miljoonaa euroa liittyy tarvittavaan maksuvalmiuteen, jotta voidaan kattaa juoksevat vähimmäismenot yrityksen toiminnan tukemiseksi.

4.3.2.2 Rakenneuudistustoimenpiteiden rahoituslähteet

a) Julkinen rahoitus

(80) Romanian valtion on tarkoitus tukea CE Oltenian rakenneuudistusta noin 1,76 miljardilla eurolla. Tästä summasta 1 090 miljoonaa euroa myönnetään avustuksena, 195,8 miljoonan euron lainan valtiontakauksena ja 226 miljoonan euron pääomanlisäyksenä (Romanian leuissa). Lisäksi noin 251 miljoonan euron suuruinen pelastamislaina muutetaan avustukseksi (ks. johdanto-osan 27 kappale). Lisäksi on suunniteltu, että modernisaatiorahastosta saataisiin 895,3 miljoonaa euroa lisätukea (45), mikä kuitenkin edellyttää sitä, että Romania esittää asiaa koskevat investointiehdotukset ja että Euroopan investointipankki tai tarvittaessa modernisaatiorahaston investointikomitea hyväksyy ne. CE Oltenian rakenneuudistustuen suunniteltu kokonaismäärä on siis 2 658,1 miljoonaa euroa, josta 492 miljoonaa euroa on jo myönnetty (ts. 251 miljoonaa pelastamistukea ja 241 miljoonan euron avustus, joka on osa 1 090 miljoonan euron avustusta, ks. johdanto-osan 28 kappale).

(81) Modernisaatiorahastossa erotellaan ensisijaiset investoinnit ja muut kuin ensisijaiset investoinnit. Ensisijaisten investointien osalta jopa 100 prosenttia asiaankuuluvien kustannusten arvosta voidaan sovellettavien valtiontukisääntöjen nojalla rahoittaa modernisaatiorahastosta, kun taas muiden kuin ensisijaisten investointien osalta enintään 70 prosenttia asiaankuuluvien kustannusten arvosta voidaan kattaa rahaston varoista sovellettavien valtiontukisääntöjen mukaisesti ja edellyttäen, että loput kustannukset rahoitetaan yksityisistä rahoituslähteistä. Euroopan investointipankin on vahvistettava investoinnin status (ensisijainen / muu kuin ensisijainen) virallisten asiakirjojen perusteella, ja tämän pohjalta investointeja kahteen maakaasulaitokseen (850 MW Ișalnițassa ja 475 MW Turcenissa) pidetään muina kuin ensisijaisina investointeina ja investointeja kahdeksaan aurinkovoimapuistoon voidaan pitää ensisijaisina investointeina.

(82) Jotta rakenneuudistustuesta voidaan maksaa asianmukainen korvaus ja suurentaa valtiontukeen liittyvää korvausta, Romanian viranomaiset ovat sitoutuneet luopumaan riittävästä määrästä Romanian valtion osakkeita CE Olteniassa rakenneuudistusjakson loppuun eli vuoteen 2026 mennessä. Osakkeiden luovutus tehdään julkisena osakeantina, joka suunnitellaan siten, että valtio saa siitä suurimman mahdollisen korvauksen. Myytävien osakkeiden lopullinen määrä määritetään myyntiprosessin alkaessa, ja siinä otetaan huomioon tulevien erillisyhtiöiden rakenne sekä osakepääoman pienentämisen ja suurentamisen prosessit. Osakkeita tulee luovuttaa riittävästi, jotta valtio saa asianmukaisen korvauksen rakenneuudistussuunnitelman rahoitusosuudestaan: omistusoikeuksia pitää siis myydä vähintään 20 prosenttia.

(83) Romanian valtio on sitoutunut vähentämään omistusosuuttaan CE Olteniassa (johdanto-osan 82 kappale). Tästä Romania täsmensi, että säädös, jonka perusteella myyntiprosessi on määrä toteuttaa, on hallituksen päätös, jossa hyväksytään Romanian valtion omistuksessa olevien CE Oltenia -osakkeiden myyntiin liittyvä yksityistämisstrategia. Tämän päätöksen antamisen jälkeen valitaan konsultti, joka toteuttaa tämän prosessin vaiheet vuodesta 2024 alkaen, ja prosessi on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2026 loppuun mennessä.

(84) Romania toimitti PricewaterhouseCoopersin (PwC) laatiman arvonmääritysanalyysin, jossa arvioitiin markkina-arvo sille valtion 20 prosentin omistusosuudelle CE Oltenian osakepääomasta, josta valtio luopuisi vuoden 2026 loppuun mennessä. Arvonmääritys pohjautuu tuloihin perustuvaan menetelmään eli diskontatun kassavirran menetelmään, ja siinä otetaan huomioon tietyt odotuksenmukaiset toiminnalliset ominaispiirteet CE Oltenian toiminnassa rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. Arvonmääritysanalyysin mukaan CE Oltenian osakepääomaan kohdistuvan 20 prosentin omistusosuuden arvoksi 31. joulukuuta 2026 arvioitiin [– –] euroa perusskenaariossa tai [– –] vaihtoehtoisessa skenaariossa (kun kassavirrat on arvioitu koko toimintakaudelle (esim. 30 vuodelle), ei jatkuvuutta). Kun tämä summa olisi maksettu, se olisi jälkikäteiskorvaus valtiolle CE Oltenian tukemisesta.

b) Oma rahoitusosuus

(85) Romania esitteli lähteet, joista CE Oltenian oma rahoitusosuus rakenneuudistuksen kustannuksista on peräisin, 1,98 miljardin euron summaan saakka. Tästä summasta 1 275 miljoonaa euroa tulisi sähkönmyynnistä OPCOM-markkinoilla ja muiden nykyisten kanavien kautta (joista 315 miljoonaa euroa perustuu kestoltaan yli yhden vuoden pituisiin sopimuksiin), enintään 350 miljoonaa euroa tulisi pankkilainoista, 250 miljoonaa euroa sijoittajien osallistumisesta erillisyhtiöihin ja 104 miljoonaa euroa CE Oltenian luontoissuorituksista erillisyhtiöille.

Sähkönmyynti

(86) Romanian esittämä oman rahoitusosuuden kokonaisuus perustuu sähkönmyyntiin Romanian eri markkinasegmenteillä, joita hallinnoi markkinatoimija (OPCOM) tai siirtoverkonhaltija (Transelectrica). Niitä ovat muun muassa vuorokausimarkkinat ja päivänsisäiset markkinat, tarjouskilpailu/sopimukset sekä säännellyt markkinat tai tasemarkkinat.

(87) Romanian mukaan tulot sähkönmyynnistä – osana omaa rahoitusosuutta – vuosina 2021–2025 ovat 1 275 miljoonaa euroa, josta 574 miljoonaa euroa on tuloutettu sähkönmyynnistä vuodelle 2021.

(88) Lisäksi CE Oltenia on neuvotellut sähkönhankintasopimuksia, joiden tavoitearvo on [– –] euroa. Huolimatta siitä, että kesäkuun 2021 puoliväliin mennessä oli tehty useita aiesopimuksia mahdollisista sähkönhankintasopimuksista, yhtään varsinaista sopimusta ei ole kuitenkaan tehty. Koska näitä suunniteltuja sähkönhankintasopimuksia ei ole tehty (muun muassa sen takia, etteivät ne ole Romanian lainsäädännön nojalla sallittuja tällä hetkellä), ne eivät ole osa Romanian esittämää omaa rahoitusosuutta.

Liitännäisvarojen myynti

(89) Alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyi liitännäisvarojen myynti, josta saatavilla tuloilla oma rahoitusosuus olisi kasvanut kahdella miljoonalla eurolla. Näiden varojen myyntiprosessia ei ole kuitenkaan vielä aloitettu, eikä liitännäisvarojen myynti sisälly tarkistettuun rakenneuudistussuunnitelmaan oman rahoitusosuuden lähteenä.

Kumppaneiden osallistuminen erillisyhtiöihin

(90) Tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma sisältää oman rahoitusosuuden lähteenä myös erillisyhtiöt, jotka on määrä perustaa yhteisenä investointina muiden toimijoiden kanssa uutta kaasu- ja aurinkovoimalla toimivaa sähköntuotantoa varten (ks. johdanto-osan 110 kappaleesta eteenpäin). Sijoittajien osuus erillisyhtiöiden osakepääomasta, joka on [– –], on yhteensä noin [– –] euroa, joka yhdessä pääomamenojen kanssa, joista sijoittajien on määrä rahoittaa yhteensä [– –] euroa, tarkoittaa sitä, että sijoittajien pääomasijoitus on yhteensä noin [– –] euroa. Uusien sähköntuotantolaitosten kustannuksiin liittyvää sijoittajien rahoitusosuutta on tarkoitus täydentää modernisaatiorahastosta saatavalla rahoituksella, jonka saamisen ehtona on, että Romania esittää asiaa koskevat investointiehdotukset ja Euroopan investointipankki taikka modernisaatiorahaston investointikomitea hyväksyy ne, sekä pankkien ja CE Oltenian rahoitusosuuksilla.

CE Oltenian luontoissuoritukset erillisyhtiöille

(91) CE Oltenian on tarkoitus osallistua erillisyhtiöiden osakepääomaan antamalla yhteensä noin 104 miljoonan euron arvoinen luontoissuoritus aineellisina ja aineettomina hyödykkeinä, jotka koostuvat maasta, olemassa olevista liitännöistä sähkö- ja kaasuverkkoihin sekä toteutettavuus- ja ratkaisututkimuksista, joiden perusteella liitytään verkkoihin, nykyisiin yleishyödyllisin palveluihin, logistiikkapalveluihin ja muihin palveluihin. Tämä summa on peräisin PwC:n laatimasta arvioinnista, ja erillisyhtiöhankkeiden (tietyt) sijoittajat ovat vahvistaneet ja hyväksyneet sen CE Oltenian rahoitusosuuden käypänä arvona.

Pankkilainat

(92) Ișalnițassa ja Turcenissa toteutettavien kombivoimalaitoshankkeiden rahoitus järjestetään siten, että [– –] ja [– –] johtavat yhdessä yhtymää, ja rahoituksen kokonaismäärä on [– –] euroa (46). Kahdeksan aurinkovoimapuiston rakentamisen ja toiminnan vaatima rahoitus järjestetään muodostamalla yhtymä, jota johtaa Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD). Se on saanut viideltä kaupalliselta pankilta kiinnostuksenilmauksen syndikoidusta lainasta, jonka määrä on [– –] euroa (47). Kombivoimalaitos- ja aurinkovoimahankkeiden pankkirahoituksen osalta lainasopimuksia ei ole vielä allekirjoitettu, mutta pankit ovat ilmoittaneet kiinnostuksestaan allekirjoittamalla suuntaa-antavat pääehdot (48). Näissä yhtymän johtajien allekirjoittamissa pääehdoissa ja muiden pankkien kiinnostuksenilmauksissa osallistua yhtymiin täsmennetään, että pankkien mahdollinen rahoitus edellyttää sitä, että komissio hyväksyy CE Oltenian rakenneuudistussuunnitelman. Romania ilmoitti komissiolle, että CE Oltenia aikoo nostaa pankkilainoja maksimimäärän, joka on enintään [– –], huolimatta siitä, että pankit ovat ilmoittaneet kiinnostuksestaan antaa kombivoimalaitos- ja aurinkovoimahankkeisiin rahoitusta enemmänkin ([– –] euroa).

4.3.2.3 Vastuunjako ja Fondul Proprietatean rahoitusosuus

(93) Jotta vähemmistöosakas Fondul Proprietatean (johdanto-osan 7 kappale) rahoitusosuus CE Oltenian rakenneuudistuksessa toteutuisi, siirrettyjä tappioita olisi katettava osittain alentamalla osakepääomaa. Siirretyn tappion määrä 31. joulukuuta 2020 oli noin 345 miljoonaa euroa (1 710 miljoonaa Romanian leuta); tämä tappio pienenee noin 100 miljoonaan euroon (493 miljoonaa Romanian leuta), kun pelastamistuki, jonka määrä on 1 217 miljoonaa Romanian leuta (noin 251 miljoonaa euroa), muunnetaan lainasta avustukseksi. Kirjanpidollisen tappion, joka on kumulatiivinen siirretty tappio, korvaavat kaikki osakkaat yhdessä omistusosuuksiensa mukaan, kun osakepääomaa alennetaan.

(94) Osakepääoman alentamisen jälkeen osakepääomaa on tarkoitus korottaa noin [– –] eurolla, jolloin Fondul Proprietatean omistusosuus CE Olteniasta pienenisi [– –] prosentista noin [– –] prosenttiin. CE Oltenia, Fondul Proprietatea ja energiaministeriö allekirjoittivat asiaa koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan 21. joulukuuta 2021 sen varmistamiseksi, että Fondul Proprietatea äänestää pääoman korotuksen puolesta, sillä CE Oltenian perustamisasiakirjoissa edellytetään 90 prosentin äänienemmistöä sen osakkailta pääoman korotuksen yhteydessä.

4.3.3 Rahoitussuunnitelmat

(95) Tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman kestoa on pidennetty viidestä vuodesta kuuteen vuoteen, jotta voidaan ottaa huomioon ruskohiilellä toimivien laitosten asteittainen sulkeminen ja kaasulla toimivien tuotantolaitosten käyttöönotto. Siksi CE Oltenian toimittamat rahoitussuunnitelmat ulottuvat vuoteen 2030, vaikka rakenneuudistussuunnitelma kattaa ajanjakson vuoden 2021 alusta vuoden 2026 loppuun. Taulukko 3 Valikoituja taloustietoja tarkistetusta rakenneuudistussuunnitelmasta vuosien 2021–2026 väliselle ajanjaksolle ja näkymät vuoteen 2028 asti (miljoonaa euroa) Rakenneuudistusjakso Rakenneuudistuksen jälkeinen jakso (*2) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028 Liiketoiminnan tuotot [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] Liiketoiminnan menot [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] EBITDA [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] Nettotulos [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] Oma pääoma yhteensä [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] [– –] Oman pääoman tuotto [– –] % [– –] % [– –] % [– –] % [– –] % [– –] % [– –] % [– –] % Sijoitetun pääoman tuotto [– –] % [– –] % [– –] % [– –] % [– –] % [– –] % [– –] % [– –] %

(96) Sähkönmyynti on CE Oltenian tärkein tulonlähde, jonka osuus on ollut aiemmin (vuosina 2017–2020) noin 85 prosenttia sen liiketoiminnan tuotoista. Tuotot on arvioitu seuraavien oletusten pohjalta: asennettu kapasiteetti, käyttötuntien määrä / keskimääräinen kuormitusaste, oma teknologinen kulutus, sähkönmyynnin volyymi markkinasegmenteittäin ja keskimääräinen myyntihinta kullakin segmentillä.

(97) Ruskohiileen perustuvalla asennetulla kapasiteetilla tuotettavan sähkön määrän arvioidaan vähenevän siten, että kun se oli [– –] vuonna 2021, vuonna 2025 se on [– –] ja vuonna 2026 [– –]. Pienvesivoimaloiden ja aurinkovoimapuistojen tuotannon arvioidaan olevan yhteensä [– –] vuodesta [– –] alkaen, ja kaasuvoimaloissa arvioidaan tuotettavan [– –] sähköä vuoden 2026 loppuun mennessä sen jälkeen, kun ne otetaan käyttöön vuoden 2026 puolivälissä. Rakenneuudistuksen jälkeisellä jaksolla (vuodesta 2027 eteenpäin) näistä lähteistä (eikä siis enää ruskohiilivoimaloista) tuotettavan sähkön määrä saavuttaa [– –].

(98) Rakenneuudistusjakson lopussa vuonna 2026 sähkönmyynti tuotantolähteittäin on vain [– –] jaoteltuna seuraavasti: [– –] ruskohiilestä, [– –] uusiutuvista energialähteistä ja [– –] kaasuvoimaloista. Todettakoon, että [– –] on poikkeuksellinen vuosi CE Oltenialle, koska [– –], mutta samalla kaasuvoimalaitokset aloittavat toimintansa [– –]. Näin ollen [– –] on siis ensimmäinen vuosi, jolloin ruskohiilellä ei enää tuoteta sähköä ja jolloin kaasuun ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvien laitosten tuotanto toimii täydellä kapasiteetilla. Kokonaistuotanto saavuttaa [– –] vuonna [– –], kun se oli [– –] vuonna [– –]. Myös liiketoiminnan tuotot kasvavat, ja niiden arvioidaan olevan [– –] vuonna [– –], kun ne olivat [– –] vuonna [– –].

(99) Vuonna 2021 markkinasegmenttikohtaiset tuotot muodostuivat myynnistä OPCOM-markkinoilla (61 prosenttia), myynnistä vuorokausimarkkinoilla (34 prosenttia) ja tasemarkkinoilla (5 prosenttia). OPCOM-markkinoiden osuus tuloista pienenee 6 prosentilla vuonna 2024, kun uusiutuvilla energialähteillä tuotetusta sähköstä aletaan saada tuloja. Tämä kompensoidaan kasvattamalla vuorokausimarkkinoiden kulutushuipun osuutta (aurinkovoimapuistossa tuotetulla sähköllä oletetaan käytävän kauppaa näillä markkinoilla), koska näillä markkinoilla sähkön hinta on [– –] ja [– –] prosenttia keskimääräistä vuotuista hintaa korkeampi. Lisäksi CE Oltenia arvioi, että keskimääräinen sähkönhinta nousee [– –] prosenttia vuonna 2026 vuoteen 2021 verrattuna.

(100) Kuten taulukossa 3 esitetään, liiketoiminnan menojen odotetaan olevan suuremmat kuin liiketoiminnan tuotot vuoden 2025 loppuun saakka. Tämä johtuu pääasiassa hiilidioksidipäästöoikeuksien kustannusten kasvamisesta. Tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma laadittiin kesäkuussa 2021 olettaen, että vuonna 2021 hiilidioksidipäästöoikeuksien keskimääräinen hinta olisi 44 euroa/tonni ja vuonna 2026 se olisi 63 euroa/tonni. Vuoden 2021 hiilidioksidipäästöoikeuksien kustannusten osuus CE Oltenian kaikista toimintakustannuksista on 37 prosenttia. Näitä arvoja, jotka perustuvat viisi vuotta kattavaan pitkän aikavälin ennusteeseen, on verrattava hiilidioksidipäästöoikeuksien keskimääräiseen hintaan vuosien 2017–2021 välisellä viisivuotiskaudella eli 27,05 euroon/tonni.

(101) Romania toimitti 21. joulukuuta 2021 herkkyysanalyysin, jossa otetaan huomioon sähkön hinnannousu edeltävinä kuukausina vuonna 2021 ja entisestään nousseet hiilidioksidipäästöoikeuksien kustannukset, ja analyysissä käytetty päästöoikeuksien keskimääräinen hinta on 80 euroa/tonni. Tämän vuoksi EU:n päästökauppajärjestelmän velvoitteiden täyttämiseen liittyvät kustannukset suurenevat [– –] euroa vuosina 2021–2026 verrattuna siihen, että kesäkuun 2021 rakenneuudistussuunnitelmassa niiden määräksi oli arvioitu [– –] euroa samalle ajanjaksolle.

(102) Romanian mukaan hiilidioksidipäästöoikeuksien kustannusten jyrkkää nousua vuoden 2021 viimeisinä kuukausina kompensoidaan osittain tuen määrää kasvattamalla ja pääasiassa sähkönhinnan huomattavilla korotuksilla, mikä johtaa myös tulojen suurenemiseen. Tämä vahvistetaan myös herkkyysanalyysissä. Romania korosti, että 75 prosenttia sopimuksiin perustuvista kokonaistuloista, jotka on määrä saada vuosina 2021–2025, perustuu vaihteleviin hintoihin. Tämä tarkoittaa sitä, että jos hiilidioksidipäästöoikeuksien kustannukset kasvavat yhä, CE Oltenia voi tarkistaa sopimuksissa määritettyä sähkönhintaa ylöspäin. Vain 25 prosenttia sähkönmyynnin kokonaistuloista perustuu kiinteähintaisiin sopimuksiin. Suurin osa sopimuksista päättyy viimeistään kesäkuussa 2022, joten sen jälkeen CE Oltenia voi suunnata sähköntoimituksia aiempaa vieläkin joustavammin ja ottaa muuttuvat tuotantopanoskustannukset huomioon rakenneuudistusjaksolla.

(103) Henkilöstökustannukset ovat huomattava osa toimintakustannuksista, ja niiden määrä vähenee [– –] eurosta vuonna 2021 [– –] euroon vuonna 2026. Tämä henkilöstökustannusten asteittainen väheneminen on yhdenmukaista sen kanssa, että CE Oltenia on sitoutunut vähentämään henkilöstöään [– –] prosentilla vuoden 2026 loppuun mennessä. Vuodesta 2026 alkaen yrityksen liiketoiminnan vuotuiset kokonaismenot pienenevät, koska hiilidioksidipäästöoikeuksia täytyy ostaa vähemmän sen vuoksi, että fossiilisiin polttoaineisiin perustuva sähköntuotanto korvataan uusiutuvia energialähteitä käyttävillä laitoksilla ja kaasuvoimalaitoksilla, joista viimeksi mainittu on vähemmän hiili-intensiivistä kuin ruskohiili (johdanto-osan 76 kappale).

(104) Kuten taulukossa 3 esitetään, yrityksen EBITDA (tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia) on vuoteen 2025 asti negatiivinen, mutta nettotulos on positiivinen (poikkeuksena vuosi 2022). Vuodesta 2026 alkaen, kun ruskohiililaitosten asteittainen käytöstäpoisto on arvioitu saatavan päätökseen, CE Oltenian EBITDA ja kassavirta on positiivinen. Joulukuussa 2021 toimitetun herkkyysanalyysin mukaan nettotulos ja EBITDA ovat positiiviset vuodesta 2026 alkaen.

(105) Lisäksi CE Oltenia olettaa, että rakenneuudistusjakson loppupuolella vuonna 2026 oman pääoman tuotto (ROE) on noin [– –] prosenttia vuosina 2025 ja 2026, ja sen odotetaan vielä suurenevan rakenneuudistuksen jälkeisellä jaksolla, kun hiilidioksidipäästöoikeuksien suuret kustannukset eivät enää rasita tuensaajaa. Nämä tuotot ylittävät selvästi CE Oltenian oman pääoman kustannuksen, joka on [– –] prosenttia (49). Sijoitetun pääoman tuoton odotetaan olevan [– –] prosenttia vuonna 2026. Velkaantumisaste olisi [– –] ja yrityksen käyttökatteen suhde nettorahoituskuluihin olisi [– –] vuoteen 2026 mennessä.

(106) Lisäksi Romanian viranomaiset ovat toimittaneet pessimistisen skenaarion mukaisia ennusteita, jotka perustuvat epäedullisempiin oletuksiin: i) sähkönhinta laskee 5 prosenttia; ii) kaasun hankintakustannukset suurenevat 5 prosentilla ja iii) hiilidioksidipäästöoikeuksiin liittyvät kustannukset suurenevat 5 prosentilla. Näiden ennusteiden mukaan nettotulos, oman pääoman tuotto ja EBITDA olisivat positiivisia vuoden 2026 lopussa. Velkaantumisaste olisi [– –] ja yrityksen käyttökatteen suhde nettorahoituskuluihin olisi [– –].

4.3.4 Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

(107) Romania ehdottaa seuraavia toimenpiteitä, joilla rajoitetaan CE Oltenian aiheuttamaa kilpailun vääristymistä: i) ruskohiilellä toimivien sähköntuotantolaitosten ja ruskohiilikaivosten sulkeminen (johdanto-osan 70 kappale) ja ”ruskohiilitytäryhtiön” perustaminen (johdanto-osan 108 kappale), ii) erillisyhtiöiden perustaminen uusia investointeja varten (johdanto-osan 110–113 kappale) ja iii) spin-off-yrityksen perustaminen Craiovaan (johdanto-osan 116 ja 117 kappale).

Ruskohiilen käytön vähentäminen

(108) Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy ruskohiilen käytön vähentäminen, joka toteutetaan sulkemalla ruskohiiltä polttoaineena käyttävät sähköntuotantolaitokset ja ruskohiilikaivoksia (ks. johdanto-osan 70–73 kappale). Vaikka Romania ehdotti kilpailun vääristymistä rajoittavaksi toimenpiteeksi ruskohiiltä polttoaineena käyttävien sähköntuotantolaitosten ja ruskohiilikaivosten sulkemista, se kuitenkin myöntää samalla, että uusien hiilidioksidipäästöoikeuksien hintaa koskevien oletusten perusteella yksikään CE Oltenian nykyisistä laitoksista ei ole elinkelpoinen.

(109) Ruskohiilen käytön vähentämisen osalta Romanian viranomaiset ovat sitoutuneet perustamaan CE Olteniasta erillisen tytäryhtiön, jäljempänä ’ruskohiilitytäryhtiö’. Se koostuu nykyisistä ruskohiiltä polttoaineena käyttävistä sähköntuotantolaitoksista ja niihin liittyvistä CE Oltenian omaisuuseristä, jotka eivät siirry käyttämään kaasua tai uusiutuvia energialähteitä, ja ruskohiilitytäryhtiön toiminta perustuu näihin laitoksiin. Ruskohiilitytäryhtiön kirjanpito eriytetään CE Oltenian kirjanpidosta selvästi. Näiden ruskohiililaitosten kapasiteetin on suunniteltu vähenevän ajan myötä, ja lopulta ne suljetaan kansallisen ruskohiilen käytöstä luopumista koskevan aikataulun mukaisesti. Lisäksi Romanian viranomaiset ovat sitoutuneet käynnistämään ruskohiilitytäryhtiön perustamiseen tähtäävän prosessin sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt CE Oltenian rakenneuudistussuunnitelman, ja saattamaan prosessin päätökseen ennen rakenneuudistusjakson päättymistä seuraavan suuntaa-antavan aikataulun mukaisesti: päätös ruskohiiltä hyödyntävän spin-off-yrityksen perustamisesta helmi- tai maaliskuuhun 2023 mennessä, ruskohiiltä hyödyntävää spin-off-yritystä koskevan hankkeen valmistelu maaliskuuhun tai huhtikuuhun 2023 mennessä, ruskohiiltä hyödyntävän spin-off-yrityksen perustaminen syyskuuhun tai lokakuuhun 2023 mennessä. Romanian viranomaiset ovat siis sitoutuneet perustamaan ruskohiilitytäryhtiön ennen rakenneuudistusjakson päättymistä eli ennen vuoden 2026 loppua. Ruskohiilitytäryhtiön perustamisessa otetaan huomioon keskinäisriippuvuus muiden rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden kanssa. Niitä ovat esimerkiksi pääomaoperaatiot (osakepääoman korottaminen/alentaminen, Craiova II:n spin-off-yritys) ja erillisyhtiöiden perustaminen uusia investointeja varten.

Erillisyhtiöt uusia investointeja varten

(110) Rakenneuudistussuunnitelman mukaan perustetaan erillisyhtiöt kymmentä uutta hanketta varten, yksi yhtiö hanketta kohti. Näistä hankkeista kaksi koskee sähköntuotantoa kaasulla ja kahdeksan aurinkovoimalla. Romania toteaa, että erillisyhtiöiden perustaminen lisää kilpailua, sillä niiden avulla voidaan luoda uusia kilpailijoita.

(111) Romania teki markkinakartoituksen (sen sitova vaihe aloitettiin lokakuussa 2021), jonka tavoitteena oli löytää muita sijoittajia uusiin hankkeisiin (kaasu ja uusiutuvat energialähteet) liittyviin erillisyhtiöihin. Määräaikaan (6. joulukuuta 2021) mennessä saatiin kolme sitovaa tarjousta seuraavilta yrityksiltä: Tinmar Energy SA (jäljempänä ’Tinmar Energy’), OMV Petrom SA (jäljempänä ’OMV Petrom’) ja Electrica. Tarjousten arvioinnin jälkeen sijoittajiksi valittiin Tinmar Energy ja OMV Petrom, joille myönnettiin yhdeksän kymmenestä erillisyhtiöhankkeesta. Ișalnițan kombivoimalaitosta varten ei saatu yhtään tarjousta.

(112) Tinmar Energy on Romaniassa toimiva yksityinen sähkön, maakaasun ja öljytuotteiden toimittaja. Se omistaa 13 aurinkovoimapuistoa, joiden asennettu kapasiteetti on 75 MW, ja se aikoo kasvattaa portfoliotaan entisestään. OMV Petrom on integroitu öljy-, kaasu- ja kemikaaliyritys, joka kuuluu itävaltalaislähtöiseen OMV-konserniin. Se on yksi Romanian suurimmista kansainvälisesti toimivista yrityksistä. Se omistaa 860 MW kombivoimalaitoksiin perustuvaa kapasiteettia ja harjoittaa siihen liittyvää toimintaa, ja se aikoo investoida 1 GW:n edestä kapasiteettia uusiutuvaan energiaan.

(113) OMV Petrom on valittu tarjouskilpailun voittajaksi neljään aurinkovoimahankkeeseen (Ișalnița, Tismana Rosia Rovinari, Tismana 1 TPP Rovinari ja Rovinari Est). Se rahoittaa kunkin erillisyhtiön osakepääomasta 50 prosenttia ja loput 50 prosenttia rahoittaa CE Oltenia. Tinmar Energy SA on valittu yhteen maakaasuhankkeeseen (Turceni CCGT) ja neljään aurinkovoimahankkeeseen (Rovinari, SE Turceni, Pinoasa SE Rovinari ja Bohorelu SE Rovinari), ja sen osuus kunkin erillisyhtiön osakepääomasta on 55 prosenttia (loput 45 prosenttia kuuluvat CE Oltenialle).

(114) Sijoittajien rahoitusosuus yhdeksän erillisyhtiön osakepääomasta on yhteensä noin [– –] euroa. Sijoittajien osallistumisaste erillisyhtiöiden osakepääomaan vaihtelee välillä 50–55 prosenttia. Sijoittajat rahoittavat pääomamenoista yhteensä [– –] euroa, ja yhdessä tämän summan kanssa sijoittajien osuus yhdeksän erillisyhtiön omasta pääomasta on [– –] euroa.

(115) Ișalnițan kombivoimalaitosta varten ei saatu yhtään tarjousta pääasiassa sen takia, että mahdollinen rahoitus modernisaatiorahastosta on epävarma, mutta useat tarjoajat ilmaisivat olevansa hankkeesta hyvin kiinnostuneita, ja Romanian mukaan tätä hanketta koskeva tarjouskilpailuprosessi saatetaan aloittaa uudelleen. Romania olettaa, että modernisaatiorahasto myöntää rahoitusta hankkeen tueksi, ja se aikoo aloittaa tarjouskilpailuprosessin uudelleen. Investoinnin kokonaiskustannukset ovat [– –] euroa, josta modernisaatiorahaston rahoituksen oletetaan olevan 50 prosenttia kokonaiskustannuksista ([– –] euroa), mutta se edellyttää, että Romania toimittaa asiaa koskevat investointiehdotukset ja että modernisaatiorahaston investointikomitea vahvistaa ne. Jos Ișalnițan kombivoimalaitoshankkeeseen osallistuu yksityinen sijoittaja, sijoittajan rahoitusosuuden kyseisen erillisyhtiön osakepääomasta oletetaan olevan noin [– –] euroa ja sijoittajan osuuden investointikustannuksesta oletetaan olevan [– –] euroa. Loput rahoitetaan pankkilainalla. Jos yksityistä kiinnostusta hankkeeseen ei ole, jäljelle jäävästä kokonaissummasta vastaa CE Oltenia, ja se rahoitetaan pankkilainalla. Koska on epävarmaa, valitaanko hankkeeseen yhtään tarjoajaa ja osallistuuko hankkeeseen yhtään tarjoajaa, Romania ehdottaa, että sijoittajien oma rahoitusosuus olisi vain yhdeksään erillisyhtiöön sijoitettava [– –] euron osuus.

Craiovan spin-off-yritys

(116) Rakenneuudistussuunnitelman mukaan yhteistuotantoa harjoittavasta S.E. Craiova II -energiakonsernista (joka toimittaa lämpöä Craiovan kaupunkiin) muodostetaan spin-off-yritys, jonka omistus siirretään Craiovan kunnalle. CE Oltenia on ainoa talouden toimija, joka toimittaa lämpöä Craiovan kunnalle Doljin maakunnassa. CE Oltenian osakkaiden yhtiökokous hyväksyi Craiova II:n (osittaisen) spin-off-yrityksen elokuussa 2021, ja liiketoimi toteutetaan selvän aikataulun mukaisesti siten, että se on määrä saada päätökseen toukokuun 2022 puolivälissä. Spin-off-yritys voitaisiin perustaa joka tapauksessa viimeistään kesäkuussa 2022.

(117) Romania toteaa, että Craiova II:n ulkoistaminen pitäisi katsoa kilpailun vääristymistä rajoittavaksi toimenpiteeksi: näin luodaan sähkömarkkinoille elinkelpoinen kilpailija, jonka tuotantokapasiteetti on 120 MW.

Toimintaa säätelevät toimenpiteet

(118) Lisäksi Romania on luvannut, että tuensaaja pidättäytyy i) ostamasta minkään yrityksen osakkeita rakenneuudistusjaksolla, paitsi jos se on välttämätöntä sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja jos komissio hyväksyy oston, ja ii) käyttämästä valtion tukea kilpailuetuna markkinoidessaan tuotteitaan ja palvelujaan.

5. Toimenpiteiden arviointi

(119) Komissio arvioi ensin, ovatko johdanto-osan 27 kappaleessa määritetyt, CE Oltenian rakenneuudistuksen rahoittamiseksi toteutettavat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja jos ovat, onko tämä tuki sääntöjenmukaista ja sisämarkkinoille soveltuvaa.

5.1 Valtiontuen olemassaolo

(120) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”[j]ollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

(121) Jotta jonkin toimenpiteen voitaisiin katsoa olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, seuraavien kumulatiivisten edellytysten on täytyttävä: i) toimenpiteen on johduttava valtiosta ja se on rahoitettava valtion varoista; ii) siitä on oltava etua tuensaajalle; iii) edun on oltava valikoivaa ja iv) toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.1.1 Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

(122) Kuten pelastamistukipäätöksen johdanto-osan 31 kappaleessa on todettu, valtiovarainministeriön oli määrä myöntää CE Oltenialle 251 miljoonan euron laina varoista, jotka oli talletettu sen valuuttatilille. Tili oli avattu Romanian keskuspankkiin Romanian hallituksen kiireellisen asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä. Näin ollen pelastamislaina johtui valtiosta ja sisälsi valtion varoja. Osana rakenneuudistustukea pelastamislaina muunnetaan avustukseksi, jonka myöntää valtio ja joka maksetaan valtion talousarviosta.

(123) Kuten CE Oltenia S.A:n rakenneuudistusta varten myönnettävää valtiontukea koskevan säädöskehyksen perustamista koskevassa (ehdotetussa) kiireellisessä asetuksessa on säädetty, avustusten, pääoman korotuksen (johdanto-osan 30 kappale) ja lainojen rahoituksesta vastaa valtionvarainministeriö tai energiaministeriö ja ne maksetaan valtion talousarviosta. Myös Romanian EXIMBANK - S.A -pankin myöntämille lainoille (johdanto-osan 29 kappale) tarvittavan valtiontakauksen myöntää valtionvarainministeriö valtion toimeksiannosta ja valtion lukuun. Huhtikuussa 2021 jo myönnetty 241 miljoonan euron avustus sisälsi varoja valtion talousarviosta, ja siitä päätettiin hallituksen kiireellisen asetuksen n:o 21/2021 nojalla, sen myöhemmät muutokset ja täydennykset mukaan luettuina.

(124) Myös modernisaatiorahastosta saatu avustus (johdanto-osan 27 kappale) sisältää valtion varoja, kun otetaan huomioon, että modernisaatiorahaston talousarvio perustuu osittain tiettyjen jäsenvaltioiden, myös Romanian (johdanto-osan 80 kappale), myöntämiin lisäpäästöoikeuksiin. Lisäksi tämä avustus voidaan myöntää vain, jos Romania toimittaa asiaa koskevat investointiehdotukset ja jos Euroopan investointipankki taikka modernisaatiorahaston investointikomitea vahvistaa ne (johdanto-osan 90 kappale). Tältä osin Romanian viranomaiset voivat valita, mitkä investointiehdotukset valitaan esitettäväksi rahastolle, ja kunhan modernisaatiorahaston varat on siirretty, ne ovat Romanian valtion määräysvallassa. Edellä esitetyn perusteella modernisaatiorahastosta saatava rahoitus sisältää valtion varoja, joiden käytön on katsottava johtuvan valtiosta.

(125) Näin ollen komissio katsoo, että johdanto-osan 27 kappaleessa määritetyt toimenpiteet sisältävät valtion varoja, ja päätös toteuttaa tukitoimenpiteitä johtuu valtiosta.

5.1.2 Tuesta koituva etu

(126) Komissio toteaa, että Romania on ilmoittanut toimenpiteiden olevan valtiontukea. Tämä ilmoitus ei kuitenkaan vapauta komissiota vastuusta tutkia, ovatko toimenpiteet valtiontukea ja onko niistä koitunut tuensaajalle etua. Tätä varten selvitetään, olisiko osakkeita omistava markkinatoimija, joka olisi mahdollisimman samankaltaisessa tilanteessa kuin Romania, tehnyt samanlaisen päätöksen ja päättänyt toteuttaa samat toimenpiteet samoin ehdoin, jättämällä huomiotta mahdolliset edut, joita sille olisi odotettavissa tässä tilanteessa julkisen vallan käyttäjänä (50).

(127) Komission on tutkittava, voidaanko toimenpiteiden katsoa olevan tukea siinä mielessä, että tuensaajalle koituu niistä taloudellista etua (51). Tällaisen edun olemassaolo voidaan todeta siitä seikasta, ettei tuensaaja voi saada riittävästi pääomaa tai markkinaehtoista velkarahoitusta (johdanto-osan 92 kappale) ilman julkista tukea.

(128) Toimenpiteet auttavat CE Olteniaa rahoittamaan toimintansa jatkumista ja sen rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista: CE Oltenia saa rahoitusta, jota se ei ole pystynyt hankkimaan markkinoilta, kun otetaan huomioon sen erityistilanne ja vallitsevat olosuhteet. On otettava huomioon etenkin se, että suuri osa rakenneuudistustukea on valtion myöntämiä suoria avustuksia, joita ei makseta takaisin, eikä tällaista mahdollisuutta olisi ollut saatavana markkinoilta. Vaikka CE Oltenia on onnistunut saamaan jonkin verran markkinarahoitusta (sijoittajien rahoitusosuus erillisyhtiöissä, johdanto-osan 90 kappale) ja pankkirahoitusta (johdanto-osan 92 kappale), ilman julkista rahoitusta ne eivät kuitenkaan riittäisi siihen, että tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden edellyttämä välttämätön siirtymä kaasun ja uusiutuvien energialähteiden käyttöön saataisiin toteutettua. Tältä osin on aihetta epäillä, saisiko tuensaaja samanlaisen markkinarahoituksen ilman uusia investointeja varten perustettujen erillisyhtiöiden julkista rahoitusta.

(129) Vaikka Romania antaa CE Oltenialle rahoitusta pääoman korotuksen ja takausten kaltaisilla välineillä, joita myös samassa asemassa oleva osakas voisi antaa, ne on kuitenkin yhdistetty yhdeksi yksittäiseksi toimenpiteeksi niiden avustusvälineiden kanssa, joista on säädetty CE Oltenia S.A:n rakenneuudistusta varten myönnettävää valtiontukea koskevan säädöskehyksen perustamisesta annetussa (ehdotetussa) kiireellisessä asetuksessa ja jollaisia ei ole saatavilla rahoitusmarkkinoilla. Lisäksi toimenpiteeseen sisältyy modernisaatiorahastosta mahdollisesti saatava avustus ja tukea sisältävän pelastamislainan laina-ajan pidentäminen.

(130) Vaikka välineiden yhdistelmästä on valtion omistusosuudelle hyötyä maksettavien korvausten ja mahdollisten muiden etujen ansiosta, rakenneuudistusjakson alussa odotettavien tappioiden vuoksi kokonaistuotot ovat kuitenkin liian pienet, jotta korvauksia voitaisiin pitää markkinaehtoisina. Ilmoitetut toimenpiteet ovat osa yhtä yksittäistä valtion toimenpidettä: ensinnäkin osakepääoman korotus sekä valtion myöntämät takaukset ja avustukset on koottu yhteen yksittäiseen säädökseen ja ne hyväksytään kerralla, vaikka ne voidaan toteuttaa eri aikoina. Toiseksi osakkeiden tai takausten tuottoa ei voida tarkastella erillään niistä avustuksista, joista ei makseta korvausta ja joita ei makseta takaisin. Voidaan siis todeta, että jos pelkkiä korvauksia, joita Romania voisi odottaa takauksesta ja pääoman korotuksesta, tarkastellaan yksinään, niiden ei voida millään muotoa katsoa olevan markkinaehtoisia. Julkista rahoitusta ei myöskään voida liittää osakkaan markkinaehtoiseen toimintaan, koska yksi yksittäinen toimenpide pohjautuu eri perusteisiin, jotka on kuvattu CE Oltenia S.A:n rakenneuudistusta varten myönnettävää valtiontukea koskevan säädöskehyksen perustamisesta annetussa (ehdotetussa) kiireellisessä asetuksessa, eikä etukäteisarviointeihin siitä, saako valtio riittävästi tuottoa toimenpiteestä, ja nuo perusteet ovat markkinasijoittajan kannalta epäolennaisia. Perusteita, joita Romania mainitsee asetusehdotuksessa, ovat muun muassa se, että CE Oltenia on suurin talouden toimija Oltenian alueella, joten sen toiminnan keskeytyminen saattaisi lisätä työttömyyttä ja heikentää paikallisten yhteisöjen elinolosuhteita, ja se, että vakavien häiriöiden kohdistuminen kansalliseen energiajärjestelmään olisi erittäin todennäköistä. Lisäksi se, ettei CE Oltenialla olisi tarvittavaa rahoitusta toimintaansa liittyvään rakenneuudistukseen, voisi aiheuttaa merkittäviä sosiaalisia vaikeuksia Oltenian alueen yhteisöissä.

(131) Näin ollen komissio katsoo, että toimenpiteistä koituu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua CE Oltenialle.

5.1.3 Valikoivuus

(132) Toimenpiteet toteutetaan yksinomaan CE Oltenian eduksi. Kuten tuomioistuin on todennut (52), yksittäisen tuen tapauksessa taloudellisen edun toteaminen mahdollistaa lähtökohtaisesti sen, että toimenpide oletetaan valikoivaksi. Näin on riippumatta siitä, ovatko kyseisten markkinoiden toimijat toisiinsa verrattavissa tilanteessa. Vaikka Romania voikin myöntää valtiontukea muille energia-alan toimijoille, jotka kilpailevat CE Oltenian kanssa, ilmoitetut toimenpiteet eivät kuitenkaan ole osa laajempaa yleiseen talouspolitiikkaan perustuvaa järjestelmää, josta annetaan samantyyppistä tapauskohtaista tukea kaikille energia-alalla tai muilla talouden aloilla toimiville yrityksille, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa, vaan tukea on annettu vain CE Oltenialle.

(133) Näin ollen komissio katsoo, että toimenpiteet ovat valikoivia SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

5.1.4 Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

(134) Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa muihin unionin sisäisessä kaupassa kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan näihin yrityksiin. Riittää, että tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. Tältä osin se, että tietty talouden ala on vapautettu kilpailulle unionin tasolla, on näkökohta, jonka perusteella voidaan määrittää, että tuki vaikuttaa tai saattaa vaikuttaa kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. CE Oltenia tuottaa sähköä ja jonkin verran myös lämpöä kuluttajille Romaniassa, ja Romanialla on sähkönsiirtoverkkoja naapurimaiden kanssa. Sähkömarkkinat ovat avoimia kilpailulle unionissa ja palvelujen tarjoamiselle yhdestä jäsenvaltiosta toiseen.

(135) Näin ollen toimenpiteet saattavat vääristää tai uhata vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.1.5 Valtiontuen olemassaoloa koskeva päätelmä

(136) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea CE Oltenialle.

5.2 Toimenpiteiden laillisuus

(137) Vaikka pelastamislaina, joka muunnetaan nyt avustukseksi rakenneuudistuksen tukemisen jatkamiseksi, myönnettiin laillisesti, Romania ilmoitti komissiolle CE Oltenian rakenneuudistussuunnitelmasta yli kuusi kuukautta sen jälkeen, kun pelastamistukipäätös (johdanto-osan 32 kappale) tehtiin 24. helmikuuta 2020.

(138) Lisäksi Romania myönsi maaliskuussa 2021 CE Oltenialle 241 miljoonan euron avustuksen, jolla oli tarkoitus kattaa osittain CE Oltenian hiilidioksidipäästöoikeuksien kustannuksia vuodelta 2020, ja avustuksen myöntämishetkellä CE Oltenian rakenneuudistustukea koskeva muodollinen tutkintamenettely oli jo meneillään. Tämä avustus on osa toimenpiteitä eli se sisältyy 1 090 miljoonan euron avustukseen, jonka käyttötarkoituksena on osittain kattaa hiilidioksidipäästöoikeuksien kustannuksia ajanjaksolla 2021–2026 (johdanto-osan 28 kappale).

(139) Romania ei siis ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa säädettyä täytäntöönpanokieltoa, joten CE Oltenian hyväksi myönnetty rakenneuudistustuki on osittain laitonta valtiontukea.

5.3 Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

(140) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetään, että tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen annettua tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

(141) Jotta tukea voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, valtiontuen on täytettävä seuraavat kaksi ehtoa: i) sen pitää olla tarkoitettu tietyn taloudellisen toiminnan tai tiettyjen talousalueiden kehityksen edistämiseen ja ii) se ei saa muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Nämä kaksi ehtoa eivät vaikuta siihen, että komission tällä perusteella antamien päätösten on oltava unionin lainsäädännön mukaisia (53). Ensimmäisen ehdon osalta komissio tutkii, onko tuki tarkoitettu tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen. Toisen ehdon osalta komissio arvioi ehdotetun tuen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia, joita tuella voi olla sisämarkkinoihin (54).

(142) Ilmoituksen ja rakenneuudistustukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aikana kerättyjen tietojen perusteella ei vaikuta siltä, että rakenneuudistustuen tai siihen liittyvien ehtojen taikka tuen mahdollistaman taloudellisen toiminnan eli sähköntuotannon voitaisiin katsoa rikkovan unionin lainsäädännön asiaa koskevaa säännöstä. Komissio ei ole lähettänyt Romanialle perusteltua lausuntoa unionin lainsäädännön mahdollisesta rikkomisesta eikä aloittanut muodollista tutkintamenettelyä, joka liittyisi tähän asiaan. Komissio ei ole myöskään saanut asiaa koskevia kanteluja.

(143) Komissio sai kolmansilta osapuolilta tietoja (johdanto-osan 49–58 kappale), joiden mukaan valtiontuki, sen ehdot taikka tuen mahdollistama taloudellinen toiminta voivat olla unionin lainsäädännön vastaisia. Kolmannet osapuolet väittivät, että CE Oltenia ei ole noudattanut etenkään (typen oksideja, rikkidioksidia, hiukkasia jne. koskevia) päästörajoja viime vuosina.

(144) Komissio katsoo, että sovellettavien päästönormien noudattaminen, joihin kolmannet osapuolet viittaavat, on eri asia kuin tuki ja sen ehdot, eikä se liity niihin taikka tuen mahdollistaman toiminnan eli sähköntuotannon kehityksen edistämiseen erottamattomasti. Asianmukaiset ympäristönsuojelu- ja puhdistusteknologiat vähentävät sähköntuotannon typen oksidien, rikkidioksidin, hiukkasten tai muiden haitallisten saasteiden päästöjä. Näin ollen komissio katsoo, ettei rakenneuudistustuella tueta unionin lainsäädännön vastaista toimintaa ja ettei se liity selvästi unionin lainsäädännön muiden säännösten mahdolliseen rikkomiseen. Lisäksi rakenneuudistussuunnitelma sisältää investointeja, joiden tavoitteena on parantaa sähköntuotantolaitosten ympäristötehokkuutta vähentämällä haitallisten saasteiden määrää (johdanto-osan 77 kappale). Saatavilla olevien tietojen perusteella ei vaikuta siltä, että CE Oltenia olisi rikkonut typen oksidien, rikkidioksidin, hiukkasten tai muiden haitallisten saasteiden päästöjä koskevia velvoitteitaan tai muita ympäristömääräyksiä.

(145) Komissio tutki myös väitteen, jonka mukaan CE Oltenialle myönnetty rakenneuudistustuki hiilidioksidipäästöoikeuksia koskevien kustannusten kattamiseen olisi vastoin SEUT-sopimuksen 191 artiklan 2 kohdassa ja direktiivissä 2003/87/EY tarkoitettua ”saastuttaja maksaa” -periaatetta, jonka mukaan toiminnanharjoittajien on maksettava aiheuttamistaan hiilidioksidipäästöistä (johdanto-osan 57 kappale). ”Saastuttaja maksaa” -periaatteesta on säädetty SEUT-sopimuksen 191 artiklan 2 kohdassa, jonka mukaan unionin ympäristöpolitiikka perustuu muun muassa ”saastuttaja maksaa” -periaatteelle.

(146) Direktiivin 2003/87/EY johdannossa viitataan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohtaan (nykyisen SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta). Siinä säädetään menettelystä, jonka mukaan neuvosto päättää, mihin toimiin unionin on ryhdyttävä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 174 artiklassa (nykyisen SEUT-sopimuksen 191 artikla) tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tähän artiklaan sisältyi ”saastuttaja maksaa” -periaatteen lisäksi tavoite ottaa huomioon unionin eri alueiden tilanteiden erilaisuus ja muita periaatteita.

(147) Kolmansien osapuolten väitteen voidaan tulkita tarkoittavan, että ”saastuttaja maksaa” -periaate pannaan direktiivillä 2003/87/EY epäsuorasti täytäntöön, kun otetaan huomioon, että hiilidioksidi on ilmansaaste, jonka pitoisuus aiheuttaa ympäristöongelmia, ja siksi direktiivin soveltamisalaan kuuluvien hiilidioksidipäästöjen aiheuttajien tulisi ilman muuta vastata hiilidioksidipäästöoikeuksista aiheutuneista kustannuksista.

(148) Väite perustuu oletukseen, että ”saastuttaja maksaa” -periaate pannaan epäsuorasti täytäntöön direktiivillä 2003/87/EY ja että täytäntöönpanossa ei pitäisi ottaa huomioon alueellisia oloja, joihin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 174 artiklassa (nykyisen SEUT-sopimuksen 191 artikla) myös viitataan. Vaikka oletus pitäisi paikkansa, on kuitenkin todettava, ettei ”saastuttaja maksaa” -periaate ole absoluuttinen ja ehdoton periaate, joka syrjäyttää kaikki muut näkökohdat. Sitä on tarkasteltava yhdessä direktiivin 2003/87/EY muiden tavoitteiden kanssa. Direktiivin yleisenä tavoitteena on ympäristötavoite saada sen soveltamisalaan kuuluvien toimialojen päästöt ennalta sovittua ylärajaa pienemmiksi. Komissio toteaa, että tässä tapauksessa päästövähennykset, jotka saavutetaan sulkemalla ruskohiilellä toimivat sähköntuotantolaitokset nopeutetussa aikataulussa ja varmasti ja korvataan osittain maakaasulla ja aurinkovoimalla energialähteinä, ovat päästökauppajärjestelmän ympäristötavoitteen saavuttamisen kannalta olennaisia. Lisäksi komissio toteaa, että myös muille kuin vaikeuksissa oleville yrityksille on olemassa tukimahdollisuuksia, jotka heikentävät hiilen hintasignaalia mutta joilla saavutetaan päästövähennyksiä ja muita ympäristöhyötyjä. Tällainen mahdollisuus on esimerkiksi uusille teknologioille myönnettävä tuki. Komissio katsoo myös, että CE Oltenia maksaa jatkossa edelleen osan päästöoikeuksistaan, vaikka valtio rahoittaakin osan sen tarvitsemista päästöoikeuksista, joten se joutuu edelleen käsittelemään hiilen hintasignaalia, koska sen hiilidioksidikustannukset pienenevät päästövähennysten ansiosta. Heti kun tuensaajan elinkelpoisuus palautuu, se alkaa maksaa hiilidioksidikustannukset kokonaisuudessaan itse. Näin ollen komissio katsoo, ettei CE Oltenialle myönnetty rakenneuudistustuki – johon sisältyy myös hiilidioksidipäästöoikeuksien väliaikainen ja osittainen rahoitus pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti – ole direktiivin 2003/87/EY vastainen.

(149) Kolmansien osapuolten esittämästä näkemyksestä, jonka mukaan valtiontuella ei voida kattaa päästönormien noudattamisesta koituvia kustannuksia, komissio toteaa, että asianmukainen viitekehys, jonka nojalla voidaan arvioida ilmoitettua ja CE Oltenian hyväksi myönnettyä tukea, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta siten kuin sitä on sovellettu pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa, ei siis siten kuin sitä on sovellettu valtiontukea ympäristönsuojelulle ja energia-alalle koskevissa suuntaviivoissa, joihin kolmannet osapuolet viittaavat (johdanto-osan 50 kappale). Jälkimmäisiä suuntaviivoja ei sovelleta ilmoitettuun rakenneuudistustukeen, kun otetaan huomioon, että CE Oltenia on vaikeuksissa oleva yritys ja se, ettei rakenneuudistustuki ole ympäristö- tai energiatukea eikä siihen sovelleta samoja sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia edellytyksiä (55). Vaikka sitovien sääntelyvaatimusten noudattamiseen myönnettävällä valtiontuella ei ole kannustinvaikutusta ympäristönsuojelutukena (koska toiminnanharjoittajilla on riittävästi