KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1878/95,

annettu 28 päivänä heinäkuuta 1995,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön otosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tulenkestävän samotin tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3283/94 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1251/95 (2), ja erityisesti sen 23 artiklan,

ottaa huomioon polkumyynnillä tai vientituella muista kuin Euroopan talousyhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä heinäkuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2423/88 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 522/94 (4), ja erityisesti sen 11 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo, että

A. MENETTELY

(1) Vuoden 1993 huhtikuussa komissio julkaisi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (5) ilmoituksen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, CN-koodeihin ex 2507 ja ex 2508 kuuluvan tietyn tyyppisen tulenkestävän samotin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta.

(2) Kyseinen ilmoitus julkaistiin sen jälkeen, kun komissio oli vastaanottanut kirjallisen valituksen Société Argiles et Mineraux AGS:ltä (`AGS`), Clérac, 17270 Montguyon, Ranska, jonka väitetään vastaavan suurimmasta osasta yhteisön tulenkestävän samotin kokonaistuotantoa. Valituksessa esitettiin todisteet kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta huomattavasta vahingosta. Kyseisiä todisteita pidettiin riittävinä menettelyn aloittamiseksi.

(3) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta viejämaan tuottajille ja viejille sekä tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, viejämaan edustajille ja valituksen tekijälle. Osapuolille, joita asia koski suoraan, annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi.

(4) Käyttäjäteollisuuden kaksi yhdistystä ja kaksi yritystä esittivät kantansa kirjallisesti.

(5) Yksikään Kiinan kansantasavallan tuottaja tai viejä taikka muu asianomainen osapuoli ei esittänyt kantaansa tutkimusten aikana eikä vastannut komission niille lähettämiin kyselylomakkeisiin.

(6) Komissio etsi ja tarkisti kaikki alustavan päätelmän kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tutkimuksia seuraavien yritysten toimitiloissa:

a) Yhteisön tuottajat:

Société Argiles et Mineraux AGS,

Clérac,

F-17270 Montguyon;

ARCICHAMOTAS (Arcillas y Chamotas Asturianans, SL),

c/Uría n° 76,3 ° D,

Oviedo,

Espanja;

b) Riippumattomat tuojat

Frank & Schulte GmbH,

Alfredstraße 154,

D-42131 Essen;

Possehl Erzkontor GmbH,

Beckergrube 38-52,

D-23552 Lübeck.

(7) Polkumyyntitutkimukset koskivat 1 päivän huhtikuuta 1992 ja 31 päivän maaliskuuta 1993 välistä ajanjaksoa.

B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

Tuotteen määritelmä

(8) Asianomainen tuote on valmistamaton, niin kutsuttu poltettu ("kiln-run") tulenkestävä samotti (jota myös joskus kutsutaan "kalsinoiduksi tulenkestäväksi saveksi", "kalsinoiduksi liuskesaveksi", "kalsinoiduksi saveksi" tai "kalsinoiduksi kaoliiniksi"), jonka alumiinioksidipitoisuus on vähintään 40 painoprosenttia, mutta enintään 55 painoprosenttia. Kyseinen samotti valmistetaan pääasiallisesti kaoliniittia eli vetyalumiinioksidisilikaatteja sisältävästä savesta tai malmeista, jotka on kalsinoitu korkeassa lämpötilassa. Kalsinointi tapahtuu pääasiallisesti pyöriväpohjaisissa polttouuneissa. Tuotetta käytetään muotoiltujen tai muotoilemattomien piialumiinioksidituotteiden valmistukseen.

Valitus ja ilmoitus menettelyn aloittamisesta koskivat sekä valmistettua että valmistamatonta tulenkestävää samottia. Tutkimukset osoittavat kuitenkin, että on tehtävä ero valmistetun ja valmistamattoman tulenkestävän samotin välillä. Tämä erottelu perustuu pääasiallisesti fyysisten ominaisuuksien eroihin, kuten esimerkiksi kestävyyteen äkillisiä lämpötilan vaihteluita vastaan, jotka aiheutuvat valmistuksesta ja jotka määräävät tuotteiden lopulliset eri käyttötarkoitukset. Valmistus muuttaa joskus myös kemiallista koostumusta, esimerkiksi alumiinioksidipitoisuutta. Kyseiset erot valmistetun ja valmistamattoman tulenkestävän samotin välillä aiheuttavat huomattavia eroja tuotantokustannuksissa ja myyntihinnoissa. Näistä syistä valmistamatonta ja valmistettua tulenkestävää samottia ei pitäisi katsoa yhdeksi tuotteeksi tässä menettelyssä.

CN-koodeihin 2507 ja 2508 kuuluvien tuotteiden tuontia koskevat EUROSTAT-tilastotiedot eivät erottele valmistettua ja valmistamatonta samottia. Kyseisiin tietoihin sisältyy myös kalsinoimaton savi. Jotta kyseinen savi ja valmistettu samotti voitaisiin olla ottamatta lukuun kokonaismäärissä, komissio on ottanut huomioon yhteisön teollisuuden ja yhteistyössä toimivien tuojien toimittamien todisteiden perusteella ainoastaan tuonnin, jonka keskimääräinen hinta vuoden 1989 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä ajanjaksona oli 50-85 ecua tonnilta. Tuonnin, jonka keskimääräinen hinta on alhaisempi kuin 50 ecua tonnilta, katsotaan olevan kalsinoimatonta savea, kun taas 85 ecua tonnilta ylittävän tuonnin katsotaan olevan valmistettua samottia.

Yhteistyössä toimivilta tuojilta saaduista tiedoista ilmeni, että ne toivat ainoastaan valmistamatonta samottia. Lisäksi ei esitetty väitteitä, että Kiinan kansantasavallasta tapahtuva CN-koodiin ex 2507 tai ex 2508 kuuluvien tuotteiden tuonti olisi ollut kalsinoimattoman saven tai valmistetun samotin tuontia.

Valituksen tekijä suostui rajoittamaan menettelyn koskemaan valmistamatonta samottia.

Tästä syystä komissio on päättänyt rajoittaa menettelyn koskemaan tuotteen osalta valmistamatonta tulenkestävää samottia.

Samankaltainen tuote

(9) Yksi käyttäjäyrityksistä väitti, että vaikka asianomainen Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva tuote on vertailukelpoinen yhteisön tärkeimmän tuottajan asianomaisen tuotteen kanssa kemiallisten ominaisuuksien osalta, se ei olisi vertailukelpoinen lopullisen käyttötarkoituksen osalta, koska kiinalaista samottia on kalsinoitu vähemmän. Kaksi riippumatonta tuojaa, jotka toimivat yhteistyössä tässä menettelyssä, väittivät myös, että kiinalaisen samotin käytön laajuus olisi rajallinen sen vähäisemmän kalsinoinnin vuoksi.

Käyttäjäteollisuuden toinen yritys väitti, että kiinalainen samotti olisi kemiallisten ominaisuuksiensa osalta laadultaan parempaa kuin yhteisön tärkeimmän tuottajan samotti ja että yhteisön tärkeimmän tuottajan samotti ja kiinalainen samotti eivät olisi korvattavissa keskenään terästeollisuudessa käytettävien tulenkestävien tiilien tuotannossa.

Yksi kansallinen yhdistys väitti, että kiinalainen samotti on laadultaan parempaa kuin yhteisön teollisuuden tuottama samotti ja että kyseisen jäsenvaltion tulenkestävien tuotteiden teollisuus on riippuvainen Kiinan kansantasavallan tarjonnasta.

(10) Edellä mainitut väitteet olivat osittain ristiriitaisia ja niiden tueksi ei esitetty todisteita. Lisäksi tutkimuksessa ilmeni, että yhteisön tuottajien, vertailumaan (katso jäljempänä) tuottajien tai kiinalaisten tuottajien vaikka viejien tuottaman valmistamattoman samotin kemiallisten ja fyysisten ominaisuuksien välillä ei ollut huomattavia eroja. Tästä syystä Kiinan kansantasavallasta tuotuja tuotteita, vertailumaassa tuotettuja tuotteita ja yhteisön teollisuuden tuottamia tuotteita pidetään samankaltaisina tuotteina.

C. POLKUMYYNTI

Normaaliarvo

(11) Koska Kiinan kansantasavalta ei ole markkinatalousmaa, kyseisestä maasta peräisin olevan samankaltaisen tuotteen normaaliarvo oli määritettävä asetuksen (ETY) N:o 2423/88 (jäljempänä `perusasetus`) 2 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti samankaltaisen tuotteen myyntihintojen ja tuotantokustannusten perusteella kolmannessa markkinatalousmaassa eli niin sanotussa vertailumaassa.

(12) Kiinan kansantasavallalta ei saatu vertailumaan valintaa koskevia ehdotuksia, mutta valituksen tekijä ehdotti Amerikan yhdysvaltoja.

Tämän osalta komissio vahvisti, että Amerikan yhdysvalloissa vallitsee asianomaisen tuotteen osalta avoimet markkinat, joilla toimii huomattava määrä kilpailevia toimittajia, jotka käyttävät kustannuksiltaan alhaisempaa avolouhintaa tarvittavien raaka-aineiden saamiseksi ja joilla on helposti käytettävissä useita energialähteitä ja tehokas kuljetusverkosto sekä jotka myyvät huomattavia määriä kannattavin hinnoin kotimarkkinoillaan. Koska muista paremmin sopivista markkinatalouksista ei ollut saatavilla tietoja, komissio päätti tämän mukaisesti, että oli tarkoituksenmukaista ja kohtuullista käyttää Amerikan yhdysvaltoja normaaliarvon määrittämiseksi.

(13) Komissio ryhtyi tämän vuoksi yhteistyöhön kahden yhdysvaltalaisen tuottajan kanssa. Molemmat yritykset täyttivät edellä mainitut edellytykset, vastasivat niille lähetettyihin kyselylomakkeisiin, ja niitä koskevat tiedot vahvistettiin paikalla tapahtuneessa tarkistuksessa.

(14) Tästä syystä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tulenkestävän samotin normaaliarvo perustui yhteistyössä toimivien yhdysvaltalaisten yritysten samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupassa maksettuihin tai maksettaviin painotettuihin keskimääräisiin vapaasti tehtaalla -myyntihintoihin, kun tuote myytiin kulutettavaksi Amerikan yhdysvaltojen markkinoilla.

Vientihinta

(15) Komissio ei päässyt yhteistyöhön minkään kiinalaisen viejän tai tähän riippuvuussuhteessa olevan tuojan kanssa. Molempien riippumattomien yhteistyössä toimivien tuojien yhteinen osuus tuontimääristä oli lähes 25 prosenttia, mikä todettiin EUROSTAT-tilastotietojen perusteella, ja niiden keskimääräinen tuontihinta tonnilta oli hieman samoihin tilastotietoihin perustuvaa keskimääräistä hintaa alhaisempi.

(16) Koska riippumattomien tuojien prosenttimääräinen osuus tuonnista oli suhteellisen vähäinen ja koska kiinalaiset viejät eivät suostuneet toimimaan yhteistyössä, komissio käytti käytettävissä olevia tosiasioita vientihintojen vahvistamiseksi perusasetuksen 7 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti ja katsoi EUROSTAT-tilastotietojen sisältämien hintojen olevan asianmukaisimmat.

Vertailu

(17) Normaaliarvoa verrattiin fob-vientihintaan kaupan samalla tasolla eli tukkukaupan tasolla sen jälkeen, kun hintaa oli tarkistettu fyysisissä ominaisuuksissa olevien erojen, erityisesti alumiinioksidipitoisuuden, perusteella. Fob-vientihinnan määrittämistä varten komissio vähensi EUROSTAT-tilastotietojen perusteella todetusta vientihinnasta riippumattomien tuojien avulla todetut merikuljetus- ja vakuutuskustannukset.

Polkumyyntimarginaali

(18) Vertailu osoitti polkumyynnin olemassaolon. Normaaliarvon ja vientihinnan välinen ero on 19,34 ecua metriseltä tonnilta ja sen osuus on 28,44 prosenttia cif-arvosta yhteisön rajalla.

D. YHTEISÖN TEOLLISUUS

(19) Yhteisön teollisuuden osalta todettiin, että yksi yhteisön tuottaja toi kyseistä tuotetta Kiinan kansantasavallasta. Vaikka komissio pyysi yritystä toimimaan yhteistyössä tässä menettelyssä, se kieltäytyi yhteistyöstä. Tästä syystä komissio ei pystynyt vahvistamaan, toiko kyseinen yhteisön tuottaja asianomaista tuotetta ainoastaan puolustussyistä. Näissä olosuhteissa komissio ei pitänyt kyseistä tuottajaa alustavan päätöksen osalta osana yhteisön teollisuutta perusasetuksen 4 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Jäljelle jäävien tuottajien osuus oli 100 prosenttia yhteisön teollisuudesta.

E. VAHINKO

Yhteisön kulutus

(20) Yhteisön kulutus on laskettu laskemalla yhteisön teollisuuden myynti ja edellä johdanto-osan 9 kappaleessa määritellyn menetelmän mukaisesti laskettu CN-koodeihin ex 2507 ja ex 2508 kuuluvan kyseisen tuotteen tuonti yhteen. Tämän laskutoimituksen mukaisesti kyseisen tuotteen kulutus yhteisössä väheni 131 000 tonnista 127 500 tonniin vuosina 1989-1991 ja 107 000 tonniin tutkimusajanjakson aikana, mikä tarkoittaa 17,7 prosentin vähenemistä koko ajanjakson aikana.

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat

(21) Kiinan kansantasavallasta tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi 41 118 tonnista 50 635 tonniin vuosina 1989-1991, ja se saavutti 50 142 tonnin tason tutkimusajanjakson aikana, mikä tarkoittaa 21,9 prosentin kasvua.

(22) Kiinan kansantasavallasta tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 31,4 prosentista 39,7 prosenttiin vuosina 1989-1991 ja se saavutti 46,5 prosentin tason tutkimusajanjakson aikana.

(23) Kiinan kansantasavallasta tapahtuneen tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat tonnilta cif-tasolla laskivat 75,6 ecusta 67,5 ecuun vuosina 1989-1991 ja 68 ecuun tutkimusajanjakson aikana, mikä tarkoittaa 10,1 prosentin alentumista.

(24) Vertailtaessa kyseistä painotettua keskimääräistä myyntihintaa tuojan varastosta -tasolla (jossa otetaan huomioon kohtuullisina pidettävät tuojan kustannukset ja kolmen prosentin suuruinen tuotto) yhteisön teollisuuden painotettuihin keskimääräisiin myyntihintoihin samalla kaupan tasolla, käy ilmi, että myynti tapahtui pysyvästi viimeksi mainittuja hintoja neljä prosenttia alhaisemmilla hinnoilla. Kyseinen halvemmilla hinnoilla myyminen oli järjestelmällistä siten, että yhteisön teollisuuden pyrkiessä säilyttämään markkinaosuutensa tarkistamalla hintojaan Kiinan kansantasavallasta tapahtuvan tuonnin hintojen mukaisiksi, kyseisiä tuontihintoja halvemmalla hinnalla tapahtuvan myynnin marginaalin säilyttämiseksi.

Yhteisön teollisuuden tilanne

(25) Yhteisön teollisuuden myynti yhteisön markkinoilla väheni 74 757 tonnista 57 603 tonniin vuosina 1989-1991 ja 43 371 tonniin tutkimusajanjakson aikana, mikä tarkoittaa 42 prosentin vähenemistä.

(26) Yhteisön teollisuuden markkinaosuus aleni 57,1 prosentista 45,2 prosenttiin vuosina 1989-1991 ja 40,2 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.

(27) Kyseisen tuotteen yhteisön teollisuuden tuotanto väheni vastaavasti. Tästä syystä tuotantokyvyn käyttöaste laski 55,9 prosentista 45,7 prosenttiin vuosina 1989-1991 ja 38,3 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana, vaikka yhteisön teollisuus oli jo vähentänyt kokonaistuotantokykyään.

(28) Samankaltaisen tuotteen tuotannossa käytetty työvoima väheni 165 työntekijästä 151 työntekijään vuosina 1989-1991 ja 100 työntekijään tutkimusajanjakson aikana, mikä tarkoittaa 39 prosentin vähennystä.

(29) Yhteisön teollisuuden nettokannattavuus liikevaihdosta laskettuna väheni huomattavasti 6,8 prosentista 2 prosenttiin vuosina 1989-1991 ja miinus 0,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.

Päätelmä

(30) Edellä esitettyjen olosuhteiden perusteella todetaan, että yhteisön teollisuus kärsi huomattavaa vahinkoa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

F. VAHINGON SYY

Polkumyynnillä tapahtunut tuonti

(31) Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva polkumyynnillä tuotu tulenkestävä samotti pystyi saavuttamaan huomattavan markkina-aseman yhteisön teollisuuden vahingoksi, koska sitä myytiin järjestelmällisesti yhteisön teollisuuden samankaltaisen tuotteen hintoja halvemmalla hinnalla ja koska sitä tarjottiin yhteisön markkinoilla huomattavina määrinä.

Tulenkestävän samotin välivaiheen käyttäjät ja loppukäyttäjät olivat tutkimusajanjakson aikana hintatietoisia, koska niiden omien tuotteiden kysyntä oli vähentynyt huomattavasti, ja tästä syystä niiden oli alennettava tuotantokustannuksiaan. Tästä syystä niiden tulenkestävän samotin ostot kohdistuivat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan, hinnaltaan alhaisempaan tuontiin.

Pakottamalla yhteisön teollisuuden laskemaan hintojaan ollakseen menettämättä enempää markkinaosuuttaan, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tulenkestävän samotin tuonti aiheutti sen, että yhteisön teollisuuden tuottavuus, jota haittasi jo myyntimäärien menettäminen ja siitä aiheutuva yksikkökustannusten kasvu, aleni yhä enemmän.

Muut tekijät

(32) Samotin kokonaiskysyntä väheni vuoden 1989 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä ajanjaksona pääasiallisesti yhteisön terästeollisuuden, joka on asianomaisen tuotteen merkittävin loppukäyttäjä, suhdannetaantuman johdosta. Kysynnän väheneminen aiheutti yhteisön teollisuuden myyntimäärien vähenemisen ja vaikutti tästä syystä kielteisesti myös sen kannattavuuteen. Kokonaiskysynnän väheneminen ei kuitenkaan olisi pystynyt aiheuttamaan markkinaosuuden menetystä. Kokonaiskysynnän väheneminen ei lisäksi ollut poikkeuksellista. Vastaavat kokonaiskysynnän suhdannetaantumat eivät olleet koskaan aiheuttaneet yhteisön teollisuuden tutkimuskauden aikana kokeman kannattavuuden ja työpaikkojen menettämistä.

(33) Tutkimuksista ilmeni lisäksi, että entisestä T Osekkoslovakian tasavallasta peräisin oleva tuonti väheni 15 144 tonnista 14 284 tonniin vuoden 1989 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä ajanjaksona. Kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi kuitenkin 11,6 prosentista 13,3 prosenttiin vähenevän kulutuksen johdosta. Valituksen tekijän esittämät todisteet osoittivat, että kyseinen tuonti tapahtui hieman yhteisön teollisuuden hintoja halvemmilla hinnoilla, mutta polkumyynnistä ei esitetty eikä löydetty ratkaisevia todisteita tutkimusten aikana. EUROSTAT-tilastotiedoista ilmeni, että kyseisen tuonnin hinta tonnilta oli kasvanut, mutta valituksen tekijän esittämien tietojen mukaan kyseinen kasvu johtui tarkasteltavan ajanjakson aikana sitä kaupan tasoa koskevasta muutoksesta, jolla kyseisiä tuotuja tuotteita myytiin, eli myynti tapahtui enemmän suoraan loppukäyttäjille ja vähemmän tukkukauppiaille tai välittäjien kautta.

Päätelmä

(34) Muut tekijät ovat vaikuttaneet yhteisön teollisuuden kärsimään vahinkoon, mutta ne eivät muuta sitä tosiasiaa, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tulenkestävän samotin tuonti alhaisten hintojen ja huomattavan määrän johdosta on erillään tarkasteltuna aiheuttanut huomattavaa vahinkoa yhteisön teollisuudelle.

G. YHTEISÖN ETU

(35) Tulenkestävä samotti on tulenkestävien tuotteiden tuottajien perusaine, jolla on tärkeä merkitys muun muassa teräksen valmistuksessa. Tarvittavan saven ja tarvittavien kivennäisten löydetyillä varoilla yhteisön teollisuus pystyy toimittamaan raaka-ainetta yhteisön välivaiheen käyttäjille ja loppukäyttäjille pitkällä aikavälillä ja välimatkoista johtuen taloudellisella tavalla. Yhteisön teollisuus olisi tästä syystä säilytettävä kyseisten käyttäjien edun kannalta. Yhteisön teollisuuden elinkelpoisuutta uhkaa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevalla tuonnilla tapahtuva vilpillinen kauppa. Tästä syystä vilpillisen kaupan vastaiset toimenpiteet ovat käyttäjäteollisuuden ja yhteisön tulenkestävän samotin tuottajien edun mukaisia.

Kyseisillä toimenpiteillä on epäilemättä vähäinen vaikutus tulenkestävän samotin yleiseen hintatasoon ja lopulta tulenkestävien tuotteiden loppukäyttäjien, erityisesti terästeollisuuden, kustannuksiin, mistä syystä kyseiset toimenpiteet olisi rajoitettava tasolle, jota tarvitaan välttämättä yhteisön teollisuudelle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. Kyseisten toimenpiteiden ei pitäisi myöskään aiheuttaa sitä, että kiinalaiset viejät suljetaan yhteisön markkinoiden ulkopuolelle, koska kyseinen ulkopuolelle sulkeminen voisi johtaa epätoivottavaan vilpittömän kilpailun vähenemiseen näillä markkinoilla.

Kyseisissä olosuhteissa ja ottaen huomioon toimenpiteiden laadun (katso jäljempänä) on yhteisön edun mukaista toteuttaa tarvittavat toimenpiteet Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valmistamattoman tulenkestävän samotin tuontia koskevaa vilpillistä kauppaa vastaan.

H. TULLI

(36) Toteutettavien toimenpiteiden tason ja lajin vahvistamiseksi otettiin huomioon yhteisön teollisuuden tarve palauttaa ja ylläpitää sen elinkelpoisuus sekä tulenkestävän samotin välivaiheen käyttäjien ja loppukäyttäjien tarve voida käyttää eri toimituslähteitä.

(37) Tästä syystä toimenpiteiksi olisi määrättävä cif-hinnan yhteisön rajalla olevalla tasolla vahvistettuun vähimmäishintaan perustuva muuttuva tulli, jolla yhteisön teollisuus pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa (myyntikustannukset sekä yleiset ja hallinnolliset kustannukset) ja viiden prosentin suuruisen tuoton, jota pidetään riittävänä tulenkestävää samottia tuottavalle teollisuudelle, kun polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset on poistettu.

(38) Ottaen huomioon johdanto-osan 24 kappaleessa mainitut tuojien kustannukset ja tuoton, vähimmäistuontihinta olisi tämän mukaisesti asetettava tasolle, joka on 75 ecua tonnilta, kun kyse on cif yhteisön rajalla -hinnasta tullamattomana, ja joka vastaa tutkimusajanjaksona todettua keskimääräistä tuontihintaa, johon on lisätty 10 prosenttia.

I. LOPPUSÄÄNNÖKSET

(39) Moitteettoman hallinnon etujen mukaisesti olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Olisi lisäksi todettava, että kaikki tätä asetusta koskevat päätelmät ovat alustavia ja niitä on mahdollisesti tarkasteltava uudelleen, jos komissio ehdottaa lopullisen tullin käyttöön ottoa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa CN-koodeihin ex 2507 ja ex 2508 (Taric-koodit: 2507 00 20 (*)10, 2507 00 80 (*)10, 2508 10 00 (*)10, 2508 20 00 (*)10, 2508 30 00 (*)10, 2508 40 00 (*)10, 2508 50 00 (*)10, 2508 60 00 (*)10, 2508 70 10 (*)10 ja 2508 70 90 (*)10 kuuluvia, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia valmistamattomia (muuna kuin jauhettuna tai jauheena olevia) kalsinoituja tulenkestäviä tuotteita.

2. Tulli on 75 ecun ja vapaasti yhteisön rajalla -nettohinnan tonnilta välinen erotus, jos viimeksi mainittu hinta on alhaisempi.

3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä.

4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

2 artikla

Rajoittamatta asetuksen (ETY) N:o 2423/88 7 artiklan 4 kohdan säännösten soveltamista, asianomaiset osapuolet voivat esittää kirjallisesti kantansa ja pyytää saada tulla suullisesti komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Asetuksen (ETY) N:o 2423/88 11, 12 ja 13 artiklan mukaisesti tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan neljän kuukauden ajan, jollei neuvosto vahvista lopullisia toimenpiteitä ennen kyseisen ajanjakson päättymistä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 1995.

Komission puolesta

Leon BRITTAN

Varapuheenjohtaja

(1) EYVL N:o L 349, 31.12.1994, s. 1

(2) EYVL N:o L 122, 2.6.1995, s. 1

(3) EYVL N:o L 209, 2.8.1988, s. 1

(4) EYVL N:o L 66, 10.3.1994, s. 10

(5) EYVL N:o C 104, 15.4.1993, s. 8