Komission päätös,

tehty 17 päivänä heinäkuuta 2003,

Alankomaiden kuningaskunnan perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamien lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien käyttöä koskevien kansallisten säännösten käsittelyn 95 artiklan 6 kohdan mukaisesta määräajan pidentämisestä

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 2539)

(ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2003/549/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 95 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

I TOSIASIAT

(1) Alankomaiden kuningaskunnan hallitus antoi 17 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä pysyvän edustustonsa kirjeellä Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissiolle tiedoksi lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien (jäljempänä "SCCP") käyttöä koskevat kansalliset säännöksensä, jotka se katsoo tarpeelliseksi pitää voimassa neuvoston direktiivin 76/769/ETY(1) muuttamisesta kahdennenkymmenennen kerran 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/45/EY hyväksymisen jälkeen.

1. Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 6 kohta

(2) Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 6 kohdassa määrätään seuraavaa:

"4. Jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio pitää tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja määräykset sekä perusteet niiden voimassa pitämiselle tiedoksi komissiolle.

(....)

6. Komissio hyväksyy tai hylkää kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset kuuden kuukauden kuluessa 4 ja 5 kohdassa tarkoitetuista tiedoksi antamisista todettuaan ensin, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.

Jollei komissio tee päätöstä määräajan kuluessa, 4 (...) kohdassa tarkoitettuja kansallisia säännöksiä tai määräyksiä pidetään hyväksyttyinä.

Komissio voi ilmoittaa kyseiselle jäsenvaltiolle, että tässä kohdassa määrättyä määräaikaa voidaan pidentää edelleen kuudella kuukaudella, jos se on perusteltua asian monitahoisuuden vuoksi eikä määräajan pidentäminen vaaranna ihmisten terveyttä."

2. Direktiivi 2002/45/EY

(3) Tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä 76/769/ETY(2), sellaisena kuin se on muutettuna, annetaan säännökset tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoittamisesta. Direktiivin 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti direktiiviä sovelletaan liitteessä I lueteltuihin vaarallisiin aineisiin ja valmisteisiin.

(4) Direktiivin 2 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että liitteessä I lueteltuja vaarallisia aineita ja valmisteita voidaan saattaa markkinoille tai ottaa käyttöön ainoastaan liitteessä vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

(5) Direktiiviä 76/769/ETY on muutettu useita kertoja muun muassa uusien vaarallisten aineiden ja valmisteiden lisäämiseksi liitteeseen I, jotta niihin voidaan soveltaa markkinoille saattamista ja käyttöä koskevia rajoituksia, jotka ovat tarpeen ihmisen terveyden tai ympäristön suojelemiseksi.

(6) Perustamissopimuksen 95 artiklaa oikeudellisena perustana käyttäen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/45/EY on lisätty direktiivin 76/769/ETY liitteeseen I uusi 42 kohta, joka koskee kloorattuja alkaaneja, joissa on 10-13 hiiliatomia (lyhytketjuiset klooratut parafiinit) ja jossa annetaan säännökset kyseisten aineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä.

(7) Direktiivin johdanto-osan ensimmäisessä kappaleessa todetaan, että "säännökset, joita tietyt jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tai joita ne suunnittelevat PARCOM- (maalta peräisin olevan meren pilaantumisen ehkäisemistä koskevan yleissopimuksen) päätöksen 95/1 vuoksi lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien käytön rajoittamiseksi, vaikuttavat suoraan sisämarkkinoiden toteutumiseen ja toimintaan. Tämän vuoksi on tarpeen lähentää jäsenvaltioiden tämän alan lainsäädäntöä ja siten muuttaa tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY liitettä I ottaen huomioon yhteisön riskien arvioinnit ja asianomaiset PARCOM-päätöstä 95/1 tukevat tieteelliset todisteet."

(8) Johdanto-osan toisessa ja kolmannessa kappaleessa viitataan direktiivin taustaan ja todetaan, että "Lyhytketjuiset klooratut parafiinit luokitellaan ympäristölle vaarallisiksi, koska ne ovat sangen myrkyllisiä vesieliöille ja saattavat vaikuttaa pitkällä aikavälillä haitallisesti vesiympäristöön" ja että "Komissio on olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23 päivänä maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93(3) mukaisesti antanut suosituksen erityistoimenpiteistä, joilla rajoitetaan lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien käyttöä erityisesti nestemäisissä metallintyöstöaineissa ja nahkatuotteiden viimeistykseen tarkoitetuissa tuotteissa vesiympäristön suojelemiseksi".

(9) Liitteen I 42 kohdan 1 alakohdan mukaan lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja ei saa saattaa markkinoille käytettäväksi aineina tai ainesosina muissa aineissa tai valmisteissa yhtä prosenttia suurempina pitoisuuksina

- metallin työstössä

- nahan rasvausseoksissa.

(10) Liitteen I 42 kohdan 2 kohdassa todetaan, että Euroopan komissio tarkastelee lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien kaikkia muita käyttötapoja uudelleen yhteistyössä jäsenvaltioiden ja OSPAR-komitean kanssa ennen 1 päivää tammikuuta 2003 lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien terveys- ja ympäristöriskejä koskevan mahdollisen uuden ja asian kannalta merkityksellisen tieteellisen tiedon valossa ja että Euroopan parlamentille ilmoitetaan tämän uudelleentarkastelun tuloksesta.

(11) Direktiivin 2 artiklan 1 alakohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 6 päivänä heinäkuuta 2003 ja että niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä ja alettava soveltaa niitä viimeistään 6 päivänä tammikuuta 2004.

3. Kansalliset säännökset

(12) Alankomaiden tiedoksi antamat kansalliset säännökset otettiin käyttöön lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien tiettyjen käyttötapojen kieltämistä koskevista säännöistä 3 päivänä marraskuuta 1999 tehdyllä päätöksellä (kloorattuja parafiineja koskeva päätös, kemikaalilaki (WMS)) (Staatsblad van het Koninkrijk der Nederlanden, Jaargang 1999, 478).

(13) Päätöksen 1 artiklassa säädetään, että päätös koskee kloorattuja alkaneeja, joissa on 10-13 hiiliatomia ja joiden kloorausaste on vähintään 48 painoprosenttia.

Päätöksen 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että 1 artiklassa tarkoitettuja lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja ei saa käyttää:

- maalien, pinnoitteiden tai tiivisteiden pehmentimissä

- metallintyöstönesteissä

- kumin, muovien tai tekstiilien palonsuoja-aineena.

Päätöksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja saa kuitenkin käyttää 31 päivään joulukuuta 2004 asti patojen tiivisteissä tai liekinestoaineena kaivosteollisuuden erikoiskäyttöön tarkoitetuissa kuljetushihnoissa.

(14) Nämä säännökset annettiin komissiolle tiedoksi teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY(4) mukaisesti säännösten valmisteluvaiheessa 8 päivänä maaliskuuta 1999. Alankomaat korosti, että suunnitellut säännökset olivat tarpeen, jotta se voi täyttää tiettyjen maalta aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä tehdyn yleissopimuksen ("Pariisin yleissopimus") ja kesäkuussa 1995 tehdyn Pariisin komission (PARCOM) päätöksen 95/1 mukaiset kansainväliset velvoitteensa poistaa lyhytketjuiset klooratut parafiinit vähitellen käytöstä ja täytäntöönpanna sopimus, jonka osapuoli Alankomaiden kuningaskunta on(5). Viisi jäsenvaltiota(6) ja Euroopan komissio antoivat huomautuksia, kun taas Espanja antoi yksityiskohtaisen lausunnon. Kaikki nämä jäsenvaltiot Tanskaa ja Itävaltaa lukuun ottamatta vastustivat suunniteltujen kansallisten säännösten käyttöönottoa ja niin teki myös Euroopan komissio.

4. Taustaa lyhytketjuisista klooratuista parafiineista

(15) Klooratut parafiinit ovat kemiallisia aineita, jotka on valmistettu suoraketjuisia parafiineja tai alkaaneja klooraamalla. Ne jaetaan usein ryhmiin lähtöaineen ketjun pituuden ja lopputuotteen klooripitoisuuden mukaan. Kolme pääryhmää ovat: lyhytketjuiset (SCCP), keskipitkäketjuiset (MCCP) ja pitkäketjuiset klooratut parafiinit (LCCP). Lyhytketjuiset klooratut parafiinit valmistetaan 10-13 hiiliatomin pituisista suoraketjuisista parafiineista. Kaupalliset lyhytketjuiset klooratut parafiinit voivat sisältää keskimäärin 49-71 prosenttia klooria. Niitä voidaan saattaa markkinoille ja käyttää puhtaana, mutta lisäksi niitä voi esiintyä epäpuhtauksina muissa aineissa ja valmisteissa, erityisesti keskipitkäketjuisissa klooratuissa parafiineissa(7).

(16) Euroopan yhteisössä lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja käytetään pääasiassa metallintyöstönesteiden lisäaineena. Lisäksi sitä käytetään liekinestoaineena kumivalmisteissa ja maalien ja muiden pinnoitteiden apuaineena. Vähemmässä määrin ainetta käytetään myös rasvausaineena ja pehmitteenä nahkateollisuudessa, kyllästeenä tekstiiliteollisuudessa ja tiivisteiden lisäaineena.

(17) Lyhytketjuiset klooratut parafiinit on luokiteltu vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY(8) mukaisesti vaarallisiksi aineiksi. Ne on erityisesti luokiteltu luokan 3 karsinogeenisiksi aineiksi ja ne merkitään vaarallisuutta osoittavalla lausekkeella R 40 (peruuttamattomien vaikutusten mahdollinen riski) ja symbolilla Xn (haitallinen). Ne on lisäksi luokiteltu ympäristölle vaarallisiksi ja ne merkitään vaarallisuutta osoittavalla lausekkeella R50/53 (erittäin myrkyllistä vesieliöille, voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesiympäristössä) ja symbolilla N (vaarallista ympäristölle).

(18) Myrkyllisyytensä, ilmeisen pysyvyytensä ja biokertyvyytensä vuoksi lyhytketjuiset klooratut parafiinit ovat niiden aineiden joukossa, joihin Pariisin yleissopimuksen (nykyisin OSPAR-sopimus) nojalla kohdistetaan pilaantumista torjuvia toimenpiteitä(9). Pariisin komissio ilmaisi 1990-luvun alussa huolensa lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien päästöistä merelliseen ympäristöön ja alkoi harkita näiden aineiden käyttöä koskevia sääntelytoimenpiteitä. Samoihin aikoihin eurooppalaiset tuottajat ehdottivat vapaaehtoista sopimusta, jonka mukaan lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien toimituksista metallintyöstönestesovelluksiin luovuttaisiin vähitellen, ja kannustivat jalostusketjun loppupään tuotannonaloja käyttämään vesiympäristölle vähemmän vahingollisia tuotteita. Neuvotteluissa ei päästy sopimukseen ja Pariisin komissio (PARCOM) hyväksyi lopulta päätöksen 95/1. Yhdistynyt kuningaskunta vastusti päätöstä sillä perusteella, että sen tukena ei ollut asianmukaista riskinarviointia.

(19) Komission asetuksella (EY) N:o 1179/94(10) lyhytketjuiset klooratut parafiinit sisällytettiin niiden prioriteettiaineiden ensimmäiseen luetteloon, joille olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23 päivänä maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93(11) mukaisesti on tehtävä riskinarviointi. Esittelijänä toimi Yhdistynyt kuningaskunta.

(20) Yhdistyneen kuningaskunnan tuottama riskinarviointiraportti toimitettiin jäsenvaltioiden teknisille asiantuntijoille(12) tutkittavaksi. Syyskuussa 1997 valmistuneessa raportissa(13) otettiin huomioon kaikki vuoteen 1996 mennessä saatavana olleet tieteelliset todisteet, mukaan lukien PARCOM-päätökseen 95/1 perustuvat. Raportissa korostettiin lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien käytöstä metallintyöstössä ja nahkatuotteiden viimeistelyssä vesieliöille aiheutuvia tiettyjä ympäristöriskejä, ja esitettiin sen vuoksi harkittavaksi näitä riskejä vähentäviä toimenpiteitä. Lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien muun nykyisen käytön ei katsottu antavan aihetta huoleen vesiympäristön eikä ihmisen terveyden kannalta, vaikka lisätiedot ja -testit kyseisten parafiinien käytöstä kumituotteissa katsottiinkin tarpeellisiksi, jotta käytöstä mahdollisesti aiheutuvat tietyt ympäristöriskit voitaisiin riittävällä tavalla kartoittaa.

(21) Riskinarviointiraportti toimitettiin sen jälkeen myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean (CSTEE) tutkittavaksi. Tiedekomitea vahvisti 27 päivänä marraskuuta 1998 antamassaan lausunnossa(14) riskinarvioinnissa esitettyjen tulosten paikkansapitävyyden. Edellä tarkoitetut tulokset ja niitä vastaava toimintasuunnitelma riskien vähentämiseksi hyväksyttiin lopulta yhteisön tasolla 12 päivänä lokakuuta 1999 annetulla komission suosituksella (EY) N:o 1999/721 asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti. Suosituksen asiaa koskevat osuudet esitetään jäljempänä.

"I RISKINARVIOINTI

A. Ihmisten terveys

TYÖNTEKIJÖIDEN, KULUTTAJIEN JA EPÄSUORASTI YMPÄRISTÖN KAUTTA ALTISTUVAN IHMISEN osalta riskiarvioinnin päätelmän mukaan tällä hetkellä ei ole tarvetta hankkia lisätietoja ja/tai suorittaa testejä tai ryhtyä riskiä vähentäviin toimenpiteisiin niiden lisäksi, joita jo toteutetaan. Päätelmän perusteet:

- Riskinarvioinnin mukaan edellä mainittujen väestöryhmien osalta riskiä ei ole odotettavissa. Työntekijöiden on mahdollista altistua aineelle tuotannon tai käytön yhteydessä pääasiassa ihon altistumisen kautta. Ainetta sisältäviä metallintyöstönesteitä ja sulateliimoja käytettäessä altistumista voi tapahtua myös hengitysteitse. Voimassa olevan yhteisön työpaikka- ja muun asiaan liittyvän lainsäädännön mukaiset, jo sovellettavat riskiä vähentävät toimenpiteet katsotaan riittäviksi.

- Kuluttajien altistumista aineelle, mikä on mahdollista ihokontaktista aineella käsiteltyyn nahkatuotteeseen tai metallintyöstönesteiden muusta kuin ammattikäytöstä, ei pidetty ongelmana.

B. Ympäristö

VESIEKOSYSTEEMIN (sedimentit) ja MAAEKOSYSTEEMIN osalta riskinarvionnin päätelmän mukaan asiasta tarvitaan lisätietoja ja/tai -testejä. Päätelmän perusteet:

- Lisätietoja tarvitaan seuraavien riskien kartoittamiseksi nykyistä paremmin: aineen tuotannosta ja sen käytöstä kumissa aiheutuvat sedimentteihin kohdistuvat riskit, metallintyöstönesteiden ja nahkatuotteiden viimeistykseen tarkoitettujen tuotteiden formuloinnista ja käytöstä aiheutuvat maaperään ja sedimentteihin kohdistuvat riskit, sekä maaperään ja sedimentteihin alueellisella tasolla kohdistuvat riskit.

Vaadittavat tiedot ovat:

- Koc-kertoimen(15) kokeellinen määrittely,m

- maaperän ja sedimenttien tilaa koskevat seurantatiedot sieltä, mistä ainetta vapautuu luontoon,

- toksisuustestitulokset maaperässä ja sedimenteissä elävien organismien osalta, jos edellä mainittujen tietojen perusteella katsotaan, että maaperään ja sedimentteihin kohdistuu riskejä.

JÄTEVEDENPUHDISTAMOISSA ELÄVIEN MIKRO-ORGANISMIEN ja ILMAKEHÄN osalta riskinarvioinnin päätelmän mukaan tällä hetkellä ei ole tarpeen hankkia lisätietoja ja/tai suorittaa testejä tai ryhtyä riskiä vähentäviin toimenpiteisiin niiden lisäksi, joita jo toteutetaan. Päätelmän perusteet:

- Riskinarvioinnin mukaan edellä mainituille ympäristön osille ei oleteta aiheutuvan riskejä. Riskiä vähentävät nykyiset toimenpiteet katsotaan riittäviksi.

VESIEKOSYSTEEMIN (sedimenttejä lukuun ottamatta) ja RAVINTOKETJUUN KOHDISTUVIEN, YMPÄRISTÖN OSASTA RIIPPUMATTOMIEN VAIKUTUSTEN osalta riskinarvioinnin päätelmän mukaan riskien rajoittamiseen tarvitaan erityistoimenpiteitä. Päätelmän perusteena ovat:

- huoli ainetta sisältävien nestemäisten metallintyöstöaineiden sekä nahkatuotteiden viimeistelyyn tarkoitettujen tuotteiden formuloinnin ja käytön seurauksena tapahtuvasta altistumisesta edellä tarkoitetuille paikallisille vesiekosysteemeille aiheutuvien vaikutusten riskistä,

- huoli nahkatuotteiden viimeistelyyn tarkoitettujen, ainetta sisältävien tuotteiden formuloinnin ja käytön seurauksena sekä ainetta sisältävien nestemäisten metallintyöstöaineiden käytön seurauksena syntyvien, ravintoketjuun kohdistuvien ja ympäristön osasta riippumattomien vaikutusten riskistä.

II TOIMINTASUUNNITELMA YMPÄRISTÖRISKIEN RAJOITTAMISEKSI

On harkittava yhteisön tasolla aineen markkinoille saattamisen ja käytön rajoittamista keinona suojella ympäristöä tuotteiden käytöltä ja formuloinnilta erityisesti metallintyöstössä ja nahkatuotteiden viimeistelyssä. Tarvitaan lisätutkimuksia sen selvittämiseksi, mitkä käyttötavat voitaisiin poikkeuksena sallia. Ympäristön suojelemiseksi määritetyt toimenpiteet vähentävät myös ihmisten altistumista aineelle."

(22) Komissio antoi 20 päivänä kesäkuuta 2000 ehdotuksen direktiivin 76/769/EY muuttamiseksi siten, että yhteisön tekemässä riskinarvioinnissa ehdotetut markkinoille saattamista ja käyttöä koskevat rajoitukset otetaan käyttöön, minkä seurauksena Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat direktiivin 2002/45/EY.

(23) Komissio alkoi direktiivin 76/769/ETY liitteen I 42 kohdan 2 alakohdan, sellaisena kuin se on direktiivillä 2002/45/EY muutettuna, mukaisesti tarkastella lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien muita käyttötapoja. Tarkastelun yhteydessä komissio pyysi Yhdistynyttä kuningaskuntaa asetuksen 793/93/EY mukaisen lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja koskevan riskinarviointiraportin esittelijänä keräämään kaikki saatavilla olevat uudet tiedot, tutkimaan niitä, ja tarvittaessa saattamaan niiden perusteella yhteisön riskinarviointiraportti ajan tasalle. Lisäksi komissio kysyi OSPAR-sihteeristöltä, oliko lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien aiheuttamista riskeistä uutta tieteellistä tietoa, joka saattaisi aiheuttaa muutoksia edellisen riskinarvioinnin päätelmiin. Komissio kysyi myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevältä tiedekomitealta, oliko sillä tiedossaan uusia saatavilla olevia tieteellisiä todisteita, jotka voisivat vaikuttaa riskinarvioinnin tuloksiin ja joiden perusteella riskinarvioinnin päätelmiä olisi muutettava.

(24) Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitea totesi 22 päivänä joulukuuta 2002 antamassaan lausunnossa, että lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja koskevien uusien tietojen tarkastelu ei ole antanut aihetta muuttaa yhteisön riskinarvioinnin päätelmiä(16).

(25) Yhdistynyt kuningaskunta laati helmikuussa 2003 direktiivin 2002/45/EY seurannan yhteydessä lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja koskevan ajan tasalle saatetun riskinarviointiraporttiluonnoksen. Raporttiluonnoksessa tarkastellaan lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien ympäristövaikutuksiin ja uhkiin liittyviä uusia tietoja, jotka on saatu sen jälkeen kun alkuperäinen riskinarviointi suoritettiin, ja siinä arvioidaan uudelleen sellaisen käytön aiheuttamia riskejä, joita direktiivissä 2002/45/EY säädetyt markkinoille saattamista ja käyttöä koskevat rajoitukset eivät koske. Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean kaksi edellä (21 ja 24 kohdassa) tarkoitettua lausuntoa on myös otettu huomioon. Alkuperäisestä riskinarviosta poiketen uusi ajan tasalle saatettu riskinarviointiluonnos kattaa meriympäristölle aiheutuvat vaarat, ja siinä käsitellään yksityiskohtaisesti lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja sisältävistä tuotteista niiden elinaikana lähteviä päästöjä.

(26) Ajan tasalle saatetun uuden riskinarviointiluonnoksen tulokset:

"(x) i) Tarvitaan lisätietoja ja/tai -kokeita.

Pintavesien, sedimenttien, maaperän ja sekundäärimyrkyttymisen sekä ekosysteemien myrkyttymisen osalta tarvitaan altistumista koskevia erityislisätietoja, jotta päästöarvioita paikallisista (kumi, maali/pinnoitteet ja tekstiilit) sekä alueellisista (kaikki) käyttötavoista voidaan täsmentää. Tietoja voitaisiin tuottaa erityisesti seuraavasta:

- kumin valmistamisesta ja jalostamisesta peräisin olevat tosiasialliset päästöt

- tavanomaisessa tekstiilin seostamisessa (formuloinnissa) ja pinnoitteissa käytettyjen lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien määrät

- tekstiilin seostamisesta ja pinnoitteista aiheutuvat päästöt

- maalien formuloinnista ja käyttökohteista aiheutuvat päästöt ja

- tuotteiden käytöstä ja hävittämisestä aiheutuvat päästöt.

Aine täyttää hitaasti hajoaville, eläviin kudoksiin kertyville ja myrkyllisille aineille eli PBT-aineille määritellyt kriteerit ja sen vuoksi sen biologista hajoavuutta voitaisiin testata simulaatiokokeella, jotta voitaisiin määrittää sen puoliintumisaika meriympäristössä. Ennustettua vaikutuksetonta pitoisuutta (PNEC) sekä merivesillä että sedimentissä voitaisiin tarkistaa myrkyllisyyttä koskevien lisätietojen avulla, mutta tämän tiedon kerääminen ei ole yhtä tärkeää kuin aineen pysyvyyden määrittely. Lisäksi voitaisiin harkita lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien biologista hajoavuutta maaperässä tutkivien lisätestien suorittamista.

Huom:

Mittausten mukaan ainetta on ympäristössä laajalle levinneenä. Tarkkoja määriä ei kuitenkaan tiedetä ja ne saattavat liittyä aineen sellaiseen aikaisempaan käyttöön, joka nykyisin on valvonnassa. Lisäksi näiden mittausten perusteella selvää riskiä ei ole voitu todeta. Lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien esiintyminen arktisten alueiden ja merialueiden ekosysteemeissä osoittaa kuitenkin, että tuloksista on syytä olla huolissaan. Vaikka tieteellisin perustein ei ole mahdollista todeta, aiheuttaako aine ympäristöriskin nyt tai tulevaisuudessa,

- tiedot aineen esiintymisestä biotoopeissa,

- aineen ilmeinen pysyvyys (laboratoriotesteissä todettu),

- tietojen keruusen tarvittava aika ja

- se, että altistumista olisi vaikea vähentää siinä tapauksessa, että lisätiedot vahvistaisivat riskin olemassaolon,

antavat aihetta siihen, että poliittisella tasolla olisi harkittava tarvetta tutkia ennaltaehkäiseviä riskinhallintavaihtoehtoja nyt kun aineen puoliintumisajasta ympäristössä ei ole mitattua tietoa sekä tarvetta vähentää aineen pääsemistä veteen (sekä maaperään puhdistamolietteestä) ja 'ympäristöön jäävistä jätteistä'. Tätä asiaa voitaisiin harkita uudelleen, jos ympäristösimulointikoe osoittaisi, ettei pysyvyyskriteeri täyty. Tässä yhteydessä on todettava, että aine näyttää täyttävän kansainvälisissä yleissopimuksissa pysyvälle orgaaniselle yhdisteelle (POP) määritellyt kriteerit, minkä perusteella sitä voidaan pitää ehdolla tällaiseksi aineeksi.

(x) ii) Tässä vaiheessa ei ole tarpeen saada lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä soveltaa riskiä vähentäviä toimenpiteitä niiden lisäksi, joita jo sovelletaan.

Tämä päätelmä koskee riskinarviointia seuraavissa käyttökohteissa:

- paikalliset pintavedet: tuotantoalueet, tiivisteiden formulointi ja käyttö, maalien ja pinnoitteiden formulointi ja käyttö, sekä alueellinen taso

- paikalliset sedimenttialueet: tuotantoalueet, tiivisteiden formulointi ja käyttö, maalien ja pinnoitteiden formulointi ja käyttö, sekä alueellinen taso

- jätevedenpuhdistamot: kaikki käyttö

- ilma ja jäteveden käsittelyprosessit: tuotanto ja kaikki käyttö

- paikalliset maa-alueet: tuotantoalueet, tiivisteiden formulointi ja käyttö, maalien ja pinnoitteiden formulointi ja käyttö, sekä maanviljelykseen käytettävä maaperä alueellisella tasolla ja

- tiivisteiden käytöstä aiheutuva sekundäärinen myrkyttyminen."

(27) Edellä tarkoitettujen yhteisön toimien lisäksi lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja käsitellään myös muualla yhteisön lainsäädännössä. Koska lyhytketjuiset klooratut parafiinit ovat ihmiselle ja vesiympäristölle myrkyllisiä ja niitä on todettu laajalti vesiympäristössä ja koska ne ovat jo nyt PARCOM-päätöksen 95/1 kohteena, ne on sisällytetty vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden luettelon vahvistamisesta ja direktiivin 2000/60/EY(17) muuttamisesta 20 päivänä marraskuuta 2001 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2455/2001/EY viimeksi mainitun direktiivin 16 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen vaarallisten prioriteettiaineiden joukkoon. Edellä tarkoitetun direktiivin mukaisesti yhteisön on säädettävä erityistoimenpiteistä näiden aineiden päästöjen ja häviöiden lopettamiseksi kerralla tai vaiheittain 20 vuoden kuluessa siitä kun erityistoimenpiteet on hyväksytty. Tähän mennessä edellä tarkoitettuja toimenpiteitä ei ole lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien osalta hyväksytty.

II MENETTELY

(28) Direktiivin 2002/45/EY hyväksymisen yhteydessä Alankomaiden valtuuskunta äänesti direktiiviä vastaan todeten 24 päivänä huhtikuuta 2002 tehdyssä äänestystä koskevassa ilmoituksessa, että lyhytketjuisista klooratuista parafiineista annetun direktiivin täytäntöönpano tekisi Alankomaille mahdottomaksi täyttää sille Pariisin yleissopimukseen ja PARCOM-päätöksen 95/1 mukaisesti kuuluvat kansainväliset velvoitteet.

(29) Alankomaiden kuningaskunnan hallitus antoi 17 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä pysyvän edustustonsa kirjeellä komissiolle tiedoksi lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien käyttöä koskevat kansalliset säännöksensä, jotka se aikoo pitää voimassa neuvoston Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/45/EY hyväksymisen jälkeen.

(30) Komissio ilmoitti 25 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä Alankomaiden hallitukselle, että se on vastaanottanut perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisen tiedoksiannon ja että 95 artiklan 6 kohdan mukainen kuuden kuukauden tarkastelujakso alkoi 22 päivänä tammikuuta 2003 eli seuraavana päivänä tiedoksiannon vastaanottamisesta.

(31) Komissio ilmoitti 15 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille saaneensa edellä tarkoitetun tiedoksiannon Alankomailta. Lisäksi komissio julkaisi tiedoksiantoa koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallinen lehti(18) ilmoittaakseen muille, joita asia koskee, kansalliset säännökset, jotka Alankomaat aikovat pitää voimassa sekä niiden perustelut.

III ARVIOINTI

1. Hyväksyttävyys

(32) Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohta koskee tapauksia, joissa kansalliset säännökset annetaan tiedoksi yhdenmukaistamista koskevan yhteisön toimenpiteen yhteydessä ja joissa kansalliset säännökset on hyväksytty ja tulleet voimaan ennen yhteisön toimenpiteen hyväksymistä ja joissa kansallisten säännösten pitäminen voimassa olisi yhteensopimatonta yhteisön toimenpiteen kanssa.

(33) Kansalliset säännökset annettiin tiedoksi direktiivin 2002/45/EY yhteydessä, jota voidaan pitää perustamissopimuksen 95 artiklaan perustuvana yhdenmukaistamistoimenpiteenä. Kansalliset säännökset hyväksyttiin ja ne tulivat voimaan vuonna 1999 eli ennen edellä tarkoitetun direktiivin hyväksymistä. Kansallisten säännösten ja direktiivin täydellisen tai osittaisen keskinäisen yhteensopimattomuuden osalta Alankomaat katsoo, että sen kansalliset säännökset ovat ainoastaan osittain yhteensopimattomat direktiivissä 2002/45/EY annettujen säännösten kanssa. Alankomaiden mukaan direktiivissä 2002/45/EY annetut yhdenmukaistamista koskevat säännökset koskevat yksinomaan käyttötapoja, joita siinä nimenomaisesti rajoitetaan(19) eli lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien käyttöä metallintyöstössä ja nahan rasvausseoksissa. Alankomaat väittää, että tämä tulkinta perustuu direktiivin sanamuotoon ja on looginen ennalta varautumisen periaatteen kanssa(20). Tältä kannalta tarkasteltuna Alankomaat väittää, että jos direktiiviä 2002/45/EY olisi pidettävä täydellisenä yhdenmukaistamistoimenpiteenä, lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien uudet käyttötavat, jotka saattaisivat aiheuttaa merkittävän riskin ihmiselle, olisi sallittava sillä perusteella, että niitä ei ole säännelty. Alankomaat päättelee, että sen kansalliset säännökset, siltä osin kuin ne kattavat muut käyttökohteet kuin ne, joita direktiivin 2002/45/EY rajoitukset koskevat, jäävät mainitun direktiivin yhdenmukaistamista koskevien vaatimusten ulkopuolelle, eikä niitä tarvitse ottaa huomioon perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa määrätyssä tarkoituksessa.

(34) Komission näkemys eroaa Alankomaiden ilmaisemasta näkemyksestä. Hyvin vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yhteisön toimenpidettä on tulkittava sen tavoitteiden kannalta. Direktiivi 2002/45/EY perustuu perustamissopimuksen 95 artiklan 1 kohtaan, joka toimii oikeudellisena perustana yhdenmukaistamistoimenpiteille, joiden tavoitteena on sisämarkkinoiden perustaminen ja toiminta. Direktiivin johdanto-osan ensimmäisestä kappaleesta käy selvästi ilmi, että sen tärkeimpänä tavoitteena on poistaa sisämarkkinoiden loppuun saattamisen ja toiminnan esteet, joiden syynä ovat tietyissä jäsenvaltioissa jo hyväksytyt tai suunnitellut PARCOM-päätöksen 95/1 mukaisesti annetut lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien käytön rajoitukset. Mainitun direktiivin johdanto-osan kolmannesta kappaleesta käy myös selvästi ilmi, että direktiivi 2002/45/EY perustuu lyhytketjuisista klooratuista parafiineista tehdyn yhteisön riskinarvioinnin tuloksiin, jossa katetaan kaikki lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien nykyiset käyttötavat. Komissio katsoo sen vuoksi, että direktiiviä 2002/45/EY on tulkittava siten, että siinä säädetty yhdenmukaistaminen koskee yhteisön riskinarvioinnin kattamia lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien kaikkia nykyisiä käyttötapoja, mikä estää jäsenvaltioita ottamasta käyttöön tai pitämästä voimassa lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien käyttöä koskevia kansallisia rajoituksia, jotka menevät pidemmälle kuin direktiivissä säädetään.

(35) Seuraavassa taulukossa verrataan tiedoksi annettuja kansallisia säännöksiä ja direktiiviä 2002/45/EY keskenään:

>TAULUKON PAIKKA>

(36) Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tiedoksi annetut kansalliset säännökset eroavat direktiivin 2002/45/EY vaatimuksista seuraavilta osin:

- Lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien, joiden kloorausaste ei ole alle 48 prosenttia, käyttö maalien, pinnoitteiden tai tiivisteiden pehmentimissä sekä kumin, muovien tai tekstiilien palonestoaineena, jota markkinoille saattamisesta ja käytöstä annetut direktiivin rajoitukset eivät koske, on Alankomaissa kiellettyä.

- Lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja, joiden kloorausaste ei ole alle 48 prosenttia, käyttö ainesosina metallintyöstönesteiden sisältämissä aineissa ja valmisteissa, jota markkinoille saattamisesta ja käytöstä annetut direktiivin rajoitukset eivät koske, jos lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien pitoisuus on alle yksi prosenttia, on Alankomaissa kiellettyä.

(37) Kansalliset säännökset eivät kata lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien käyttöä muiden aineiden ja valmisteiden sisältäminä aineina tai ainesosina nahan rasvausseoksissa, eivätkä lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien, joiden kloorausaste on alle 48 prosenttia, käyttöä muiden aineiden ja valmisteiden sisältäminä aineina tai ainesosina metallintyöstönesteissä. Komissio tietojen mukaan edellä mainituista käyttötavoista ei ole säännöksiä: ne ovat siis Alankomaissa sallittuja. Komissio muistuttaa, että 95 artiklan 4 kohtaa voidaan soveltaa kansallisiin säännöksiin, jotka ovat yhteensopimattomia yhteisön yhdenmukaistamistoimenpiteen kanssa, mutta ei sellaisten kansallisten sääntelytoimien puuttuessa, joiden käyttöön ottamista yhteisön yhdenmukaistamistoimenpiteellä edellytetään. Alankomaiden 95 artiklan 4 kohdan nojalla tekemä hakemus ei sen vuoksi rajoita Alankomaiden velvollisuutta saattaa direktiivin 2002/45/EY säännökset Alankomaiden lainsäädäntöön asianmukaisesti ja määräaikaan mennessä.

(38) Lisäksi perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että kansallisten säännösten tiedoksiantamisen yhteydessä annetaan tiedoksi myös niiden voimassa pitämisen perusteet, jotka voivat liittyä yhteen tai useaan 30 artiklassa määrättyyn tärkeään tarpeeseen tai ympäristön tai työympäristön suojeluun. Alankomaiden tekemä hakemus sisältää selvityksen perusteista, jotka liittyvät ympäristön ja ihmisen terveyden suojeluun ja joiden mukaan Alankomaat katsoo, että sen kansallisten säännösten pitäminen voimassa on perusteltua.

(39) Edellä sanotun perusteella komissio katsoo, että Alankomaiden hakemus, jossa pyydetään lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja koskevien kansallisten säännösten voimassa pitämistä, on hyväksyttävissä.

2. Edut

(40) Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 6 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan komission on varmistettava, että kaikki mainitussa artiklassa määrätyt edellytykset, joiden perusteella jäsenvaltio voi pitää yhteisön yhdenmukaistamistoimenpiteestä poikkeavat kansalliset säännökset voimassa, täyttyvät. Kansallisten säännösten on erityisesti oltava perusteltavissa perustamissopimuksen 30 artiklassa tarkoitetuilla tärkeillä tarpeilla, jotka liittyvät ympäristön tai työympäristön suojeluun, eivätkä ne saa olla keinoja mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen, eivätkä muodostaa estettä sisämarkkinoiden toiminnalle.

(41) Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti komissio tekee päätöksen kuuden kuukauden kuluessa tiedoksi antamisesta. Komissio voi kuitenkin 95 artiklan 6 kohdan kolmannen alakohdan perusteella ilmoittaa jäsenvaltioille, että tätä määräaikaa voidaan pidentää edelleen kuudella kuukaudella, jos se on perusteltua asian monitahoisuuden vuoksi, eikä määräajan pidentäminen aiheuta vaaraa ihmisen terveydelle.

2.1 Perustamissopimuksen 30 artiklassa tarkoitettuihin tärkeisiin tarpeisiin tai ympäristön tai työympäristön suojeluun liittyvät perustelut

(42) Alankomaat pitää kansallisia säännöksiään välttämättöminä vesiympäristön ja ihmisen terveyden suojelemiseksi lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien nykyisten käyttötapojen aiheuttamilta riskeiltä. Alankomaat viittaa ennalta varautumisen periaatteeseen. Alankomaiden mukaan ennalta varautumisen periaatetta on tulkittava siten, että vakavan ongelman ilmaantumista ei voida odottaa, erityisesti kun otetaan huomioon korkealaatuisen pohja- ja pintaveden merkitys kansanterveydelle. Alankomaat muistuttaa, että lyhytketjuiset klooratut parafiinit ovat äärimmäisen vaarallisia aineita. Ne luokitellaan direktiivin 67/548/ETY mukaan vaarallisiksi sekä ihmisen terveydelle että ympäristölle. Lisäksi niitä pidetään OSPAR-sopimuksen mukaan pysyvinä, vesiympäristölle erityisen vaarallisina aineita, joita kuitenkin on ympäristössä, minkä vuoksi niiden käyttö on päätetty lopettaa vaiheittain Pariisin komission (nykyinen OSPAR-komitea) tekemällä päätöksellä 95/1. Alankomaat korostaa, että lyhytketjuiset klooratut parafiinit muodostavat vakavan riskin Alankomaiden vesiympäristölle. Tämä tulee Alankomaiden mukaan selvästi ilmi toksikologiaan erikoistuneen hollantilaisen konsultin tekemästä tutkimuksesta, joka on Alankomaiden antaman tiedoksiannon liitteenä. Alankomaat väittää myös kansanterveyden olevan vaarassa sen vuoksi, että juomavesi ammennetaan Alankomaissa sekä pinta- että pohjavedestä.

(43) Arvioitaessa täyttävätkö kansalliset säännökset 95 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset komissio katsoo, että Alankomaiden tiedoksiantonsa tueksi esittämien todisteiden lisäksi on otettava asianmukaisesti huomioon myös kaikki komission hallussa olevat asiaa koskevat tiedot ja erityisesti asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti suoritetun riskinarvioinnin tulokset sekä kaikki muut tämän päätöksen I.4 jaksossa tarkoitetut saatavilla olevat todisteet.

2.2 Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan kolmannen alakohdan soveltaminen

(44) Komissio on tutkinut tarkkaan nämä tiedot ja katsoo, että perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan kolmannessa alakohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät siten, että komissio voi turvautua kyseisessä artiklassa säädettyyn mahdollisuuteen pidentää kuuden kuukauden määräaikaa, jonka kuluessa komission on hyväksyttävä tai hylättävä kyseiset kansalliset säännökset.

2.2.1 Asian monitahoisuuteen liittyvä perustelu

(45) Alankomaiden tiedoksiantoon liittyvästä aineistoista ainoana tiedoksiantoa tukevana todisteena voidaan pitää edellä mainittua hollantilaisen konsultin tekemää tutkimusta. Tutkimus on valmistunut vuonna 1996 ja siinä keskitytään lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien Alankomaissa aiheuttamiin riskeihin. Tutkimuksessa ei kuitenkaan tuoda esiin riskiä Alankomaiden vesialueille tai väestölle, toisin kuin Alankomaat väittää. Sitä vastoin siinä pidetään voimassa edellisen raportin(21) päätelmät, joiden mukaan vaillinaisten altistumista ja vaikutuksia koskevien tietojen perusteella näyttää siltä, että lyhytketjuiset klooratut parafiinit eivät muodosta merkittävää riskiä ihmisen terveydelle ja ekosysteemeille Alankomaissa. Tutkimus ei sen vuoksi näytä tukevan perusteita, jotka Alankomaat on esittänyt kansallisten säännöstensä voimassa pitämisen tueksi.

(46) Kuten edellä todetaan, lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja koskevassa alkuperäisessä riskinarviointiraportissa, joka viimeisteltiin vuonna 1999, ei tuoda esiin muita lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien käyttötapoja kuin niiden käyttö metallintyöstössä ja nahkatuotteiden viimeistelyssä, jotka aiheuttavat huolta ihmisen terveyden ja ympäristön kannalta ja joiden perusteella riskiä vähentäviä toimenpiteitä voitaisiin määrätä. Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tiedekomitea on vahvistanut nämä päätelmät 27 päivänä marraskuuta 1998 antamassaan lausunnossa. Tutkittuaan tarkoin lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja koskevat uudet tiedot ja ottaen nimenomaisesti direktiivin 2002/45/EY säännökset huomioon myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä komitea totesi 22 päivänä joulukuuta 2002 antamassaan lausunnossa, että kyseiset tiedot eivät anna aihetta muuttaa mitenkään yhteisön riskinarvoinnin päätelmiä.

(47) Yhdistyneen kuningaskunnan helmikuussa 2003 tuottaman ajan tasalle saatetun riskinarviointiraporttiluonnoksen päätelmät eroavat kuitenkin yhteisön alkuperäisen riskinarviointiraporttiluonnoksen päätelmistä.

(48) Tässä raporttiluonnoksessa uudet tiedot otetaan huomioon ja siinä suoritetaan entistä laaja-alaisempi analyysi lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien niiden käyttötapojen aiheuttamista riskeistä, joita direktiivissä 2002/45/EY säädetyt markkinoille saattamisen ja käytön rajoitukset eivät koske. Vaikka tähän asiakirjaan viitataan selvästi luonnoksena ja vaikka se on tarkoitettu ainoastaan jäsenvaltioiden asiantuntijoiden(22) myöhempää, asetuksen (ETY) N:o 793/93 yhteydessä käytävää keskustelua ja tarkastelua varten, komissio pitää sitä tärkeänä arvioidessaan kansallisia säännöksiä koskevaa perustelua 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

(49) Raporttiluonnoksessa korostetaan lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien kaikista käyttötavoista aiheutuvia tiettyjä mahdollisia ympäristöriskejä, lukuun ottamatta niiden käyttöä tiivisteissä. Komissio katsoo kuitenkin altistumista koskevat lisätiedot ja -testit tarpeellisiksi entistä luotettavampien tulosten saamiseksi. Lisäksi raportissa korostetaan mahdollisia meriympäristölle aiheutuvia riskejä, jotka liittyvät lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien todennäköisiin PBT-ominaisuuksiin (hitaasti hajoavuus, eläviin kudoksiin kertyvyys ja myrkyllisyys). Näiden aineiden on todettu olevan mahdollisesti pysyviä tai mahdollisesti erittäin pysyviä, erittäin voimakkaasti eläviin kudoksiin kertyviä ja myrkyllisiä. Raportissa ehdotetaan lisätestejä, vaikka aineen tosiasiallisen pysyvyyden vahvistamiseksi tarvittaisiinkin huomattavasti enemmän aikaa. Käyttö kumeissa, maaleissa ja tekstiileissä sekä pitkään käytössä olevissa tuotteissa on todettu aineen mahdolliseksi pääsyreitiksi meriympäristöön. Raporttiluonnoksessa tuodaan lopuksi esiin aineen eri lähteistä peräisin olevat mahdolliset riskit maaperälle ja ehdotetaan, että lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien biologista hajoavuutta tällä ympäristön osalla koskevia lisätestejä olisi harkittava. Näistä tieteellisesti perusteltujen tietojen puutteista huolimatta Yhdistynyt kuningaskunta ilmaisee kantanaan, että saatavilla olevat tiedot, joissa tuodaan esiin aineesta meriympäristölle ja maaperälle mahdollisesti aiheutuvat riskit, ovat huolestuttavia, ja ehdottaa, että ennaltaehkäiseviä riskinhallintatoimenpiteitä olisi harkittava jo tässä vaiheessa.

(50) Ajan tasalle saatetun riskiarviointiraporttiluonnoksen tulokset osoittavat, että asiasta saatavilla olevat tiedot eivät vielä ole niin riittävät, että niiden perusteella voitaisiin päätellä raportissa esiin tuotujen ympäristöriskien tosiasiallinen olemassaolo ja että lisätiedot ja -testit ovat tarpeen riskinarviointiin liittyvien epävarmuustekijöiden vähentämiseksi. Toisaalta Yhdistyneen kuningaskunnan ilmaisemat huolenaiheet antavat aihetta olettaa, että riskiä vähentävien toimenpiteiden harkitseminen voisi ennalta varautumisen kannalta olla näiden tietojen pohjalta perusteltua. Raporttiluonnoksessa ei kuitenkin täysin yksilöidä niitä lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien käyttötapoja, jotka antavat aihetta huoleen, eikä sitä, missä määrin riskiä vähentävät toimenpiteet voisivat olla perusteltuja näiden huolenaiheiden käsittelemiseksi riittävällä tavalla.

(51) Ajan tasalle saatetun riskinarviointiraporttiluonnoksen väliaikaisen luonteen ja siitä johtuvien epäselvien johtopäätösten vuoksi komissio katsoo, että myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean olisi tutkittava kyseinen raporttiluonnos (sekä kaikki muut mahdolliset saatavilla olevat tiedot) uudelleen, jotta ajan tasalle saatetun riskinarviointiraporttiluonnoksen tuloksista johtuvat kysymykset voitaisiin selvittää niin pitkälle kuin mahdollista ja sen jälkeen arvioida tiedoksi annetut kansalliset säännökset. Uudelleenarvioinnin tulosten olisi oltava selvillä ennen kuin perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen komission päätös tehdään. Näiden olosuhteiden ja sen tosiasian perusteella, että ajan tasalle saatettu riskinarviointiraporttiluonnos saatettiin komission käyttöön kansallisten säännösten tiedoksi antamisen jälkeen, komissio katsoo, että kansallisten säännösten hyväksymistä tai hylkäämistä varten komissiolle annettua kuuden kuukauden määräaikaa on perusteltua pidentää lisäajalla, jotta komissiolle jää aikaa arvioida tarkoin kaikki saatavilla olevat asiaan liittyvät todisteet ja tehdä kansallisia säännöksiä koskevat johtopäätökset. Tätä varten tarvitaan lisäaikaa 20 päivään joulukuuta 2003 asti.

2.2.2 Ei vaaraa ihmisen terveydelle

(52) Kuten edellä sanotusta käy ilmi, Alankomaiden hakemuksessa viitatussa tutkimuksessa ja komission hallussa olevissa asiaa koskevissa, saatavilla olevissa tiedoissa ei tuoda esiin tosiasiallista vaaraa ihmisen terveydelle.

(53) Komissio katsoo sen vuoksi, että edellytys siitä, että ihmisen terveydelle ei aiheuteta vaaraa, täyttyy.

IV PÄÄTELMÄ

(54) Edellä sanotun perusteella komissio katsoo, että Alankomaiden hakemus, jossa pyydetään lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja koskevien kansallisten säännösten voimassa pitämistä, on hyväksyttävissä.

(55) Asian monitahoisuuden ja kyseessä olevan aineen ihmisen terveydelle aiheuttamaa vaaraa osoittavien todisteiden puuttuessa komissio katsoo, että on perusteltua pidentää perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua määräaikaa 20 päivään joulukuuta 2003 asti.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan kolmannen alakohdan nojalla mainitun artiklan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua määräaikaa, jonka kuluessa komission on hyväksyttävä tai hylättävä Alankomaiden sille 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti 21 päivänä tammikuuta 2003 tiedoksiantamat lyhytketjuisia kloorattuja parafiineja koskevat kansalliset säännökset, pidennetään 20 päivään joulukuuta 2003 asti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2003.

Komission puolesta

Erkki Liikanen

Komission jäsen

(1) EYVL L 177, 6.7.2002, s. 21.

(2) EYVL L 262, 27.9.1976, s. 201.

(3) EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1.

(4) EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37.

(5) Pariisin yleissopimuksessa kaikki sopimuspuolet sitoutuivat toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet maalta peräisin olevan meren pilaantumisen estämiseksi ja torjumiseksi. Kaikki Euroopan yhteisön jäsenvaltiot, Itävaltaa, Kreikkaa, Luxemburgia ja Italiaa lukuun ottamatta, ovat allekirjoittaneet sopimuksen. Myös Euroopan yhteisö on sopimuspuoli. Sopimuksen hallinnoinnista vastaa Pariisin komissio (PARCOM), joka muodostuu kunkin sopimuspuolen edustajista. Sopimuksen 18 artiklan 3 kohdassa määrätään, että edellä tarkoitettu komissio voi laatia ohjelmia ja määrätä toimenpiteitä sopimuksen liitteen A osassa I, II ja III lueteltujen tiettyjen kemiallisten aineiden maalta käsin aiheuttaman pilaantumisen estämiseksi tai vähentämiseksi. Edellä mainittua 18 artiklan 3 kohtaa oikeudellisena perustana käyttäen hyväksytyssä PARCOM-päätöksessä 95/1 säädetään lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien käytöstä luopumisesta vähitellen tietyissä kohteissa seuraavan aikataulun mukaisesti: maalien ja pinnoitteiden pehmentimissä, metallintyöstönesteissä sekä kumin, muovien tai tekstiilien palonsuoja-aineena 31 päivään joulukuuta 1999 mennessä ja tiivisteiden pehmentimissä sekä liekinestoaineena kaivosteollisuuden erikoiskäyttöön tarkoitetuissa kuljetushihnoissa 31 päivään joulukuuta 2004 mennessä. Pariisin yleissopimuksen osapuolena olevista 11 Euroopan yhteisön jäsenvaltiosta kaikki ovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta sitoutuneet PARCOM-päätöksen 95/1 velvoitteisiin. Euroopan yhteisö ei ole PARCOM-päätöksen osapuoli. Pariisin yleissopimus on myöhemmin korvattu uudella Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusopimuksella (OSPAR-yleissopimus, 1992) ja Pariisin komissio uuden yleissopimuksen mukaisesti OSPAR-komitealla.

(6) Italia, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta, Itävalta ja Saksa.

(7) Direktiivissä 2002/45/EY säädetään lyhytketjuisten kloorattujen parafiinien pituisuuden raja-arvoksi yksi prosenttia silloin, kun ne esiintyvät muiden aineiden tai valmisteiden ainesosina.

(8) EYVL L 196, 16.8.1967, s. 1.

(9) Ks. alaviite 5.

(10) Komission asetus (EY) N:o 1179/94, annettu 25. toukokuuta 1994, joka koskee neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaista prioriteettiaineiden ensimmäistä luetteloa (EYVL L 131, 26.5.1994, s. 3)

(11) EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1. Tässä asetuksessa säädetään muun muassa yhteisön menettelystä tehtäessä riskiarviointia olemassa olevista aineista eli aineista, jotka sisältyvät Euroopassa kaupallisessa käytössä olevien kemiallisten aineiden luetteloon (EYVL C 146, 15.6.1990, s. 1). Kyseisen asetuksen mukaan yhteisön riskinarvioinnin kohteena olevien prioriteettiaineiden luettelot on hyväksyttävä komission asetuksella, jossa määritellään kunkin aineen osalta arvioinnista vastuussa oleva jäsenvaltio. Kyseisten aineiden ihmiselle ja ympäristölle aiheuttamista tosiasiallisista tai mahdollisista riskeistä tehtävässä arvioinnissa on noudatettava erityisiä menettelyjä ja menetelmiä, jotka määritellään olemassa olevien aineiden ihmisille ja ympäristölle aiheuttamien riskien arviointia koskevien periaatteiden vahvistamisesta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti 28. kesäkuuta 1994 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1488/94 (EYVL L 161, 29.6.1994, s. 3). Riskinarvioinnin tulokset ja tapauksen mukaan suositeltava toimintasuunnitelma hyväksytään lopuksi yhteisön tasolla, tavallisesti antamalla komission suositus. Riskinarvioinnin hyväksyttyjen tulosten ja suositeltavan toimintasuunnitelman perusteella komissio päättää ehdotettavista yhteisön toimenpiteistä direktiivin 76/769/ETY tai muiden asiaan liittyvien, voimassa olevien yhteisön säädösten mukaisesti.

(12) Jäsenvaltioiden asiantuntijat tapaavat säännöllisin väliajoin riskinariviointia koskevien raporttien tarkastelua varten valmistellakseen neuvoston asetuksessa 793/93/ETY säädetyn komiteamenettelyn mukaisesti hyväksyttäviä toimenpiteitä.

(13) "European Union Risk Assessment Report, alkanes, C10-13, chloro", Chemicals Bureau, Institute for Health and Consumer Protection, Joint Research Centre, European Commission.

(14) CSTEE's opinion on the results of the risk assessment of SCCPs carried out in the framework of Council Regulation (EEC)793/93 on the evaluation and control of the risks of existing substances - Brysselissä 27. marraskuuta 1998 pidetyssä CSTEE:n kuudennessa täysistunnossa annettu lausunto: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sct/out23_en.html

(15) Orgaanisen hiilen jakaantumiskerroin on parametri, joka osoittaa yhdisteen jakaantumisen maaperän orgaanisen hiilen (esim. humushappo) ja veden välillä.

(16) Opinion of the CSTEE's on "SCCPs" - Follow-up to Directive 2002/45/EC, Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2002 pidetyssä CSTEE-komitean 35. täysistunnossa annettu lausunto. http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sct/out23_en.html

(17) EYVL L 331, 15.12.2001, s. 1.

(18) EYVL C 188, 8.8.2002, s. 2.

(19) Katso Alankomaiden tiedoksiantaman hakemuksen sivut 2 ja 6.

(20) Katso Alankomaiden tiedoksiantaman hakemuksen sivu 3.

(21) "Explanatory report chlorinated paraffins" (Sloof et al., 1992).

(22) Katso alaviite 12.