Virallinen lehti nro L 326 , 22/12/2000 s. 0065 - 0076



Komission päätös, tehty 11 päivänä huhtikuuta 2000, Ranskan sianliha-alalle myöntämästä valtiontuesta (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1169) (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (2000/805/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, on perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Ranskan hallituksen päätöksestä myöntää tukea siankasvattajille julkaistiin 11 päivänä syyskuuta 1998 lehtiartikkeli, jonka perusteella maatalouden pääosaston pääjohtaja esitti Ranskan viranomaisille 15 päivänä syyskuuta 1998 päivätyn tuen ilmoittamista koskevan vaatimuksen. (2) Ranskan viranomaiset ilmoittivat kyseisistä toimenpiteistä 2 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 9 päivänä lokakuuta 1998. Täydentäviä tietoja pyydettiin 28 päivänä lokakuuta 1998 lähetetyllä kirjeellä, jossa kehotettiin toimittamaan viipymättä asiakirjat tukea koskevista teknisistä menettelytavoista. Lisäksi kirjeessä muistutettiin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdasta, jossa kielletään valtiontuet. Kirjeessä palautettiin niin ikään mieliin yhteismarkkinoille soveltumattomien tukien takaisinperimistä koskeva periaate. Maatalouden pääosasto vastaanotti asiaa koskevat täydentävät lisätiedot 27 päivänä marraskuuta 1998, 1 päivänä joulukuuta 1998 ja 2 päivänä joulukuuta 1998. (3) Komissio ilmoitti 22 päivänä joulukuuta 1998 päivätyllä kirjeellä nro SG(98) D/12216 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisesta kyseisen tuen osalta. (4) Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1). Komissio kehotti muita jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä tukitoimenpiteistä. (5) Komissio vastaanotti menettelyn aloittamisen yhteydessä 31 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä Tanskan viranomaisten huomautukset. Ranskan viranomaiset toimittivat huomautuksensa 12 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. (6) Komissio lähestyi uudelleen Ranskan viranomaisia 1 päivänä kesäkuuta 1999 ja 20 päivänä lokakuuta 1999 päivätyillä maatalousosaston pääjohtajan kirjeillä. Ranskan viranomaiset vastasivat niihin 24 päivänä marraskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. II KUVAUS TOIMENPITEESTÄ (7) Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 2 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellä kyseisen tukitoimenpiteen osalta seuraavaa: "Hintojen äkillisen alenemisen ja yhteisön ennennäkemättömän ylituotannon aiheuttaman sianliha-alan kriisin vuoksi Ranskan viranomaiset ovat hyväksyneet yhteisössä päätettyjen markkinatoimenpiteiden lisäksi eräitä sosiaalisia ja rahoitustoimenpiteitä". Kyseisten toimenpiteiden kuvaus annetaan jäljempänä. Stabiporc (8) Ranskan viranomaiset haluavat elvyttää järjestelmän, joka koskee sianliha-alaa säännöstelevästä "Caisse professionnelle de régulation porcine" -kassasta (jäljempänä "Stabiporc") suoritettavia takaisin maksettavia ennakkoja. Järjestelmän tarkoituksen on maksaa tuottajaryhmittymille ennakkomaksuja, jotka on maksettava takaisin kokonaisuudessaan, jotta nämä voisivat säännöstellä järjestelmään kuuluville siankasvattajille sianlihasta maksettavia hintoja. Tarkoituksena on näin ollen säännöstellä sianlihan tuotantokriisin koettelemien siankasvattajien tuloja. Stabiporc on yleishyödyllinen yhtiö, jonka tarkoituksena on yhdistää useiden rahoitusosapuolten tuki takaisinmaksettavien ennakkojen maksamiseksi siankasvattajille. Toimenpiteen toteuttaminen edellyttää eri osapuolten välistä yhteistoimintaa. (9) Komissio on jo ilmaissut mielipiteensä kyseisestä järjestelmästä. Aiemmin on tehty kaksi kielteistä päätöstä(2) kyseisille tuensaajille tarkoitetuista, laittomiksi katsotuista tuista. Ennakkojen osuus oli huomattavasti markkinaosuuksia alhaisempi. Liha-alan sekä karja- ja siipikarjatalouden kansallinen ammattien välinen virasto Ofival (Office national interprofessionnel des viandes, de l'elevage, et de l'aviculture) (jäljempänä "Ofival" maksoi ennakot, joita tuottajaryhmittymät eivät palauttaneet. (10) Toimenpidettä muutetaan Euroopan komission aiemmissa päätöksissään tekemien huomautusten ottamiseksi huomioon. Näin ollen: - julkishallinnon osallistuminen rajoittuu siihen, että se antaa Ofivalille luvan osallistua rahoituskumppanien kanssa lainan myöntämiseen. Kyseisen lainan määrä olisi 72 miljoonaa Ranskan frangia (noin 11 miljoonaa euroa). Lisäksi Ofival ei olisi takaajana takaisinmaksujen laiminlyöntien tai viivästymisten tapauksissa. Näin ollen Ofivalin ja Stabiporcin sopimuksissa mainittaisiin nimenomaisesti Ofivalin oikeus periä saatavat tuottajaryhmittymiltä viivästyskoroin, jos Ofivalin myöntämän lainan pääoman ja korkojen takaisinmaksua ei suoritettaisi tai sen suorittamisessa viivästyttäisiin. - lainojen korko vahvistetaan tavanomaisen markkinakoron mukaisesti, toisin sanoen PIBOR-korko + 0,6 prosenttia. Sovellettava PIBOR-korkokanta on viimeisimmän tiedossa olevan vuosineljänneksen indeksin mukainen. Siankasvattajille myönnettävien lainojen takaisinmaksuaika vaihtelee taloussuhdanteen ja erityisesti markkinahintojen mukaan. Kiinteää korkokantaa sovelletaan joka tapauksessa yhden vuoden ajan, eikä se voi koskaan vuoden pituisten tai sitä lyhyempiaikaisten lainojen osalta olla alhaisempi kuin voimassa oleva viitekorko. Lainoja myönnetään ainoastaan vakavaraisille ryhmittymille. Sosiaaliturvamaksujen suorituksen lykkääminen (11) Julkiset viranomaiset tekevät departementeissa tarkastuksia määrittääkseen tilat, joilla on oikeus lykätä sosiaaliturvamaksujen suorittamista. Tilojen kohtaamien vaikeuksien todenmukaisuutta ja laajuutta arvioitaessa kiinnitetään huomiota erityisesti seuraaviin kolmeen perusteeseen: - liikevaihdon huomattava lasku tai tuloksen lasku vuosina 1996 ja 1997 sekä vuoden 1998 ensimmäisinä kuukausina, - tilan velkaantumisastetta lyhyellä aikavälillä lisäävät erityiset rahoitusvaikeudet, - viiveet pankki- ja sosiaaliturvamaksujen suorittamisessa. (12) Tarkastusten perusteella rahoitusvaikeuksissa oleville tiloille, joiden elinkelpoisuus ei kuitenkaan näiden vaikeuksien vuoksi kärsi, ehdotetaan mahdollisuutta porrastaa työntekijöiden maksamien sosiaaliturvamaksujen suorittaminen. Tämä ei kuitenkaan koske työnantajamaksuja. Toimenpiteen kustannukset on arvioitu kuudeksi miljoonaksi Ranskan frangiksi (noin 914000 euroksi). Tuensaajat (13) Tuensaajina voivat olla ainoastaan yrittäjät, joiden tila on departementissa suoritetun tarkastuksen yhteydessä katsottu elinkelpoiseksi. Maksujen porrastamisesta eivät pääse osallisiksi yrittäjät, joilla on aikaisempina vuosina ollut perusteettomia maksuhäiriöitä. Toimenpiteen soveltaminen varataan kasvattajille, joiden liikevaihdosta 50 prosenttia tai enemmän tulee sikataloudesta (porsastuottajien osalta vastaava luku on 35 prosenttia). Lisäksi kasvattamojen on vastattava ympäristön suojelemiseksi luokitelluista laitoksista 18 päivänä heinäkuuta 1976 annetun lain nro 76-663 mukaista lupaa tai ilmoitusta. Menettelytavat (14) Maksuajat ovat enintään kaksi vuotta, ja ne voivat koskea maataloudessa työskentelevien itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvajärjestelmän teknisiä ja täydentäviä AMEXA-maksuja sekä eläkevakuutus-, perhe-etuus- ja leskeneläkemaksuja. Porrastus koskee ainoastaan ennakkojen maksamisen jälkeen vuoden 1998 osalle jäävää sosiaaliturvamaksujen saldoa, joka on 15-20 prosenttia sosiaaliturvamaksujen kokonaismäärästä. (15) Sosiaaliturvamaksujen perintämenettelyjen vahvistaminen kuuluu MSA:n (mutualité sociale agricole) vakuutuskassoille, joiden tehtävänä on päättää, millä edellytyksin toimintaansa elvyttävät viljelijät voivat suorittaa maksunsa siten, etteivät he menetä sosiaaliturvaansa. Jos viljelijä ei noudata MSA-kassan määräämää maksuaikataulua, porrastustoimenpiteen soveltaminen keskeytetään välittömästi. (16) Valtion toimenpiteiden tarkoituksena on täydentää MSA:n vakuutuskassojen tavanomaista toimintaa. Nämä eivät viljelijöiden vaikeuksien laajuuden vuoksi voi soveltaa sosiaaliturvamaksujen porrastusta kaikkiin tuottajiin, koska ne toimivat paikallisesti tietyille alueille rajoittuen. Sianliha-alaa koettelevan kriisin vakavuus on saattanut useat kasvattajat vaikeuksiin, joista voi olla merkittäviä sosiaalisia ja perhettä koskevia vaikutuksia (erityisesti koko sosiaaliturvan menettäminen). Julkishallinto on päättänyt edellä esitetyistä syistä ottaa osittain vastatakseen maksujen porrastamisesta aiheutuvat kustannukset. Viimeaikaiset investoinnit (17) Toimenpiteen tarkoituksena on ottaa vastattavaksi osa sikatalouden harjoittajien pankkilainojen koroista. Toimenpiteen perusteella otetaan vastattavaksi 3-5 prosenttia kaikista vuosina 1996-1998 otettujen lainojen koroista. Maksuhelpotus lasketaan ainoastaan pankkilainojen perusteella. (18) Tukikelpoisia ovat ensisijaisesti siankasvattajat, jotka investoivat ensimmäistä kertaa sianlihatuotantoon. Tuensaajina olevien kasvattamojen on lisäksi oltava ympäristölainsäädännön mukaisia. Perhe-, kiinteistö- ja karjan kasvattamiseen myönnetyt lainat eivät ole tukikelpoisia. (19) Ranskan viranomaiset ovat todenneet, että tällainen viimeaikaisten investointien tukijärjestelmä on ollut sianliha-alalla käytössä jo vuonna 1993. Komissio ilmaisi kantansa järjestelmän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille 27 päivänä heinäkuuta 1994 tekemässään päätöksessä (tuki NN 116/93, menettely C 9/94). Ranskan viranomaisten mukaan pientuottajien hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet vastaavat viimeaikaisten investointien hyväksi toteutettuja toimenpiteitä. Suunnitellussa järjestelmässä otetaan huomioon seuraavat komission tekemät huomautukset: - maksettavaksi otetaan ainoastaan jo toteutuneiden investointien rahoittamiseksi sovittujen lainojen korkoja, - mahdollisesti jo myönnettyjen tukien ja uuden tuen yhteenlaskettu tukiekvivalentti ei saa ylittää komission yleisesti hyväksymiä enimmäismääriä. Tilanpidonaloittamistukien päällekkäisyyttä valvotaan erityisesti (nuorille viljelijöille toiminnan aloittamiseen tarkoitetut lainat ja avustukset), jotta yhteenlaskettu tukiekvivalentti noudattaisi yhteisön säätämiä tuen enimmäismääriä. Uudistamiseen tarkoitettujen lainojen ottajat ovat etuoikeutetussa asemassa, - lainojen korot otetaan maksettaviksi uusien sovittujen lainojen korkokannan mukauttamisen jälkeen, jotta rahakoron vaihtelut voidaan ottaa huomioon. Tätä menettelyä on sovellettava ainoastaan elinkelpoisiin tiloihin erityisesti niissä tapauksissa, joissa nykyisistä lainoista syntyvät rahoituskustannukset vaarantavat tilojen toiminnan tai saattavat viedä yritykset konkurssiin. (20) Toimenpiteen kustannukset on arvioitu 30 miljoonaksi Ranskan frangiksi (noin 4,5 miljoonaksi euroksi). (21) Komissio on todennut ilmoitettujen toimenpiteiden tarkastelumenettelyn yhteydessä Stabiporcista, että elinkelpoisten tilojen hyväksi tehtävät tukitoimenpiteet on rajoitettava lainan myöntämiseen tavanomaisella markkinakorolla. Markkinakorko saadaan viitekorosta ja sen suuruudeksi oli vahvistettu tammikuussa 1999 4,30 prosenttia (yhdeksi vuodeksi vahvistettu pankkikorko). Ranskan viranomaiset ovat osoittaneet, että sovellettu korkoprosentti ole koskaan ollut voimassa olevaa viitekorkoa alhaisempi vuoden pituisissa tai lyhyempiaikaisissa lainoissa. Tähän toimenpiteeseen ei voida katsoa kuuluneen hyötyä eikä näin ollen tukeakaan. (22) Sen sijaan komissio totesi menettelyn aloittamisen yhteydessä, että toimenpiteet, joissa oli kyse sosiaaliturvamaksujen suorittamisen lykkäämisestä ja pankkilainojen korkoja osittaisesta maksamisesta, hyödyttivät sianliha-alan tuottajia. Näin ollen kyseiset tuet eivät periaatteessa ole yhteismarkkinoille soveltuvia, jollei niihin voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia. Komissio ei käytettävissä olleiden tietojen perusteella havainnut seikkoja, joista se olisi voinut päätellä, että tuki, jolla näytti olevan toimintatuen ominaisuudet, soveltuu yhteismarkkinoille. Siinä tapauksessa, että Ranskan viranomaiset katsoivat, että kyseinen toimenpide noudattaisi vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi annettuja yhteisön suuntaviivoja(3), ne eivät olleet toimittaneet asianmukaisia tietoja, joiden perusteella komissio voisi todeta, oliko edellä mainittuja suuntaviivoja noudatettu. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi aiheelliseksi aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. III RANSKAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET (23) Ranskan viranomaiset esittivät 12 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa komission päätöksestä aloittaa ilmoitetun tuen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. (24) Ranskan viranomaiset vahvistivat Stabiporc-järjestelmästä aiemmin toimitetut tiedot, jotka koskivat järjestelmän tavoitteita: tuottajaryhmittymille maksettavia ennakkomaksuja, jotka on maksettava takaisin kokonaisuudessaan, jotta ne voisivat säännöstellä järjestelmään kuuluville siankasvattajille maksettavia sianlihan hintoja, ja toimenpiteen toteuttamismenetelmiä: lainan myöntämistä markkinakorolla. (25) Ranskan viranomaiset vahvistavat komissiolle jo toimitetut tiedot työntekijöiden maksamien sosiaaliturvamaksujen lykkäämisen muodossa annetun tuen ja viimeaikaisten investointien hyväksi toteutettujen toimenpiteiden osalta ja toteavat samalla, että molemmat toimenpiteet täyttävät vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen vaatimukset. (26) Ranskan viranomaiset toteavat työntekijöiden maksamista sosiaaliturvamaksuista, että toimenpiteen tarkoituksena on porrastaa vuoden 1998 väliaikaisten maksujen maksamisen jälkeen suorittamattomien sosiaaliturvamaksujen maksaminen. Viranomaiset täsmentävät vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen perusteista seuraavaa: a) Yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen pitkällä aikavälillä: MSA:n kassalle vastuussa oleva lautakunta suorittaa departementeissa kunkin mahdollisen tuensaajan osalta tarkastuksen määrittääkseen elvytyskelpoiset viljelijät. b) Kilpailun vääristämisen estäminen rakenteellisen ylituotannon koettelemalla alalla supistamalla tuotantokapasiteettia tai lopettamalla tuotanto peruuttamattomasti: Suuntaviivojen 3.2.5.c.i kohdassa määrätyn poikkeuksen mukaan komissio voi, jollei muista edellytyksistä muuta johdu, luopua tuotantokapasiteetin supistamisvaatimuksesta tiettyjä tuoteluokkia tai toimijoita koskevien toimenpiteiden osalta, silloin kun tuettujen tuensaajien kokonaistuotemäärä ei ylitä kahdentoista peräkkäisen kuukauden jaksolla kolmea prosenttia maan kyseisen tuotannon kokonaismäärästä. Ranskan viranomaiset noudattavat tätä periaatetta, sillä toimenpiteen talousarvio on kuusi miljoonaa Ranskan frangia, ja kolme prosenttia Ranskan vuosittaisesta kokonaistuotannosta kolmen aiemman vuoden keskiarvo huomioon ottaen on arvoltaan 780 miljoonaa Ranskan frangia. c) Tuki suhteutettuna rakenteiden uudistamisesta aiheutuneisiin kustannuksiin ja hyötyyn: Toimenpiteessä ei ole kyse siitä, että valtio maksaisi velkaantuneet määrät. Viljelijä maksaa osuutensa porrastettuna ja saa näin ollen vain maksuhuojennuksen. d) Rakenneuudistussuunnitelman täydellinen toteuttaminen ja vuosikertomuksen toimittaminen komissiolle: Ranskan viranomaiset sitoutuvat noudattamaan näitä molempia perusteita. (27) Ranskan viranomaiset toteavat seuraavaa viimeaikaisten investointien hyväksi toteutettavan toimenpiteen yhdenmukaisuudesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen kanssa: a) Yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen pitkällä aikavälillä: Ofivalin kullekin tuensaajalle suorittaman tarkastuksen tarkoituksena on arvioida kasvattamojen mahdollisuudet selviytyä suhdannevaikeuksista. Tässä yhteydessä tehdään yksityiskohtainen analyysi otetuista lainoista ja vastaavista takaisinmaksuaikatauluista. b) Kilpailun vääristymien estäminen rakenteellisen ylituotannon koettelemalla alalla vähentämällä tuotantokapasiteettia tai lopettamalla tuotanto peruuttamattomasti: Ranskan viranomaiset vetoavat suuntaviivojen 3.2.5.c.i kohdassa määrättyyn poikkeukseen sillä perusteella, että toimenpiteen talousarvio on arvioitu 30 miljoonaksi Ranskan frangiksi ja että kolme prosenttia Ranskan vuosittaisesta kokonaistuotannosta, kun otetaan huomioon kolmen aiemman vuoden keskiarvo, on arvoltaan 780 miljoonaa Ranskan frangia ja määrältään 780000 sikaa (lähde: EUROSTAT). Ranskan viranomaiset arvioivat alustavasti toimenpiteen koskevan 60000 lihasian tuotantopaikkaa. c) Tuki suhteutettuna rakenteiden uudistamisesta aiheutuneisiin kustannuksiin ja hyötyyn: Toimenpiteen tarkoituksena on maksaa 3-5 prosenttia vuosina 1996-1998 otetuista lainoista. Vuosina 1996, 1997 ja 1998 otetuilla lainoilla, erityisesti kaikkein vanhimmilla niistä, on huomattavasti korkeammat korot kuin mitä lainanottaja nykyään joutuu maksamaan. Tuolle ajalle tyypilliset korkoprosentit saattoivat olla 8,5, 7,6 tai 7,10 prosenttia, kun nykyinen PIBOR-korko on 3,85 prosenttia, jolloin pankkikorko on 4,5 prosenttia. Näin ollen tuki, jonka määrä on suhteutettu lainan määrään, vastaa vain osaa vuosittaisista rahoituskuluista, joista suurimmasta osasta vastaa tuottaja. d) Rakenneuudistussuunnitelman täydellinen toteuttaminen ja vuosikertomuksen toimittaminen komissiolle: Ranskan viranomaiset sitoutuvat noudattamaan näitä molempia perusteita. Ranskan viranomaiset täsmentävät myös, että viimeksi mainitun toimenpiteen perusteella tukikelpoisia ovat ainoastaan pienet ja keskisuuret tilat (joilla on 42-200 sianlihan- ja porsastuotantoon tarkoitettua emakkoa), joilla työskentelee tavallisesti tilanpitäjä ja hänen puolisonsa ja joskus yksi palkattu työntekijä. Toimenpiteen tuensaajat kuuluvat näin ollen sellaisten pienten maatalousyritysten luokkaan, jotka työllistävät vuosittain vähemmän kuin 10 työyksikköä. Toimenpiteellä edistetään näin ollen osaltaan karjankasvattajien ja heidän perheittensä pysymistä maaseudulla, jossa on vähän työpaikkoja. IV ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET (28) Komissio vastaanotti 31 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä Tanskan viranomaisten huomautukset, jotka toimitettiin edelleen Ranskan viranomaisille. Tanskan viranomaiset ilmaisivat yhtyvänsä komission kyseisistä kolmesta toimenpiteestä tekemiin alustaviin päätelmiin ja totesivat, että kyseiset toimenpiteet suosivat Ranskan sianliha-alaa suhteessa samaan alaan muissa jäsenvaltioissa. Tanskan viranomaiset halusivat myös muistuttaa, että sianliha-alaa voidaan tukea ainoastaan hyväksytyillä yhteisön järjestelmillä ja että käyttämällä sianliha-alan yhteisessä markkinajärjestelyssä annettuja mahdollisuuksia kyseiset markkinat oli jo saatu hyvin vakiinnutetuiksi. V MUITA RANSKAN ILMOITTAMIA TOIMENPITEITÄ (29) Tarkastelumenettelyn aloitettuaan komissio on vastaanottanut useita ilmoituksia muista sianliha-alan hyväksi toteutetuista toimenpiteistä, joita ei ollut ilmoitettu komissiolle. Ranskassa tammikuun alussa 1999 julkaistujen tietojen mukaan Ranskan hallitus myönsi noin 10 miljoonan Ranskan frangin (1,5 miljoonan euron) suuruisen tuen, jota maksettiin kahden frangin suuruisena palkkiona sianlihakilolta tietyille kauppiaille, jotka välittivät palkkion teurastamojen kautta tuottajille. Ranskan maatalousministeri Jean Glavany ilmoitti 7 päivänä huhtikuuta 1999 kaiken kaikkiaan 140 miljoonan Ranskan frangin (noin 21,3 miljoonan euron) määristä, joilla on ollut tarkoitus tukea suoraan sikatiloja. Lisäksi Ranskan sianlihantuottajat ilmoittivat 28 päivänä huhtikuuta 1999 toimenpiteestä, jonka tarkoituksena on ollut poistaa eläimiä markkinoilta teurastamalla porsaita (80000 toukokuusta elokuuhun 1999). Ministeri Glavany esitti 9 päivänä joulukuuta 1999 maan toimialakohtaisten järjestöjen edustajille täydentävän toimenpiteen, joka on tarkoitettu vaikeuksissa oleville siankasvattajille ja joka myönnetään luottoina, joilla täydennetään konkurssien sovitteluasetuksessa annettua tukitoimenpidettä sianliha-alalla. Kyseinen toimenpide otettiin käyttöön keväällä 1999 ja siitä ilmoitettiin 5 päivänä heinäkuuta 1999 komissiolle, joka hyväksyi sen valtiontuen N 405/99(4) yhteydessä. (30) Komissio halusi kokonaiskuvan kaikista Ranskan viranomaisten sianliha-alan hyväksi mahdollisesti toteuttamista toimenpiteistä erityisesti sellaisen mahdollisuuden poissulkemiseksi, että yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea voitaisiin myöntää toistuvasti samoille tuensaajille ja siten rikkoa tämän tyyppisten tukien myöntämistä koskevissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita. Komissio on ottanut useaan kertaan yhteyttä Ranskan viranomaisiin (11 päivänä tammikuuta, 19 päivänä huhtikuuta, 16 päivänä kesäkuuta ja 14 päivänä joulukuuta 1999 päivätyillä kirjeillä) ja vaatinut niitä vahvistamaan tai kieltämään uusia tukia koskevat tiedot ja ilmoittamaan kaikista mahdollisista sianliha-alalle myönnettävistä tukitoimenpiteistä. (31) Ranskan viranomaiset vastasivat 16 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, etteivät viranomaiset olleet toteuttaneet eivätkä rahoittaneet porsaiden teurastustoimenpidettä, vaan että kyseessä on ollut yksinomaan ammattikuntien oma toimenpide. Ranskan viranomaiset vahvistivat 24 päivänä marraskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, että julkishallinto joutui kriisin ollessa pahimmillaan esittämään useita toimenpiteitä sianliha-alan hyväksi. Koska sianlihamarkkinoiden tilanne oli kuitenkin parantunut keväällä 1999 ennen kaikkea elintarvikeapuohjelman toteuttamisen ja yhteisön hallintovälineiden (korvausten) ansiosta, Ranskan viranomaiset päättivät, ettei tiettyjä ilmoitettuja toimenpiteitä jatkettaisi. Näin ollen käsiteltävänä olevan menettelyn kohteena olevien toimenpiteiden lisäksi ainoa hyväksytty toimenpide oli toiminnan lopettamistuki, josta on ilmoitettu komissiolle 5 päivänä heinäkuuta 1999 (ks. 29). Toistaiseksi ei kuitenkaan ole saatu vastausta 9 päivänä joulukuuta 1999 esitetyn suunnitelman osalta. VI ARVIO TOIMENPITEESTÄ (32) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan, jollei kyseisessä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (33) Sianliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2759/75(5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3290/94(6), 21 artiklassa säädetään, että jollei mainitussa asetuksessa toisin säädetä, perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa sovelletaan sianlihan tuotantoon ja kauppaan. (34) Ranskan viranomaisten ilmoittamat toimenpiteet ovat periaatteessa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, jos niiden tarkoituksena on alentaa tiettyjen tuottajien taloudellisia ja rahoituskuluja suhteessa kilpailijoihin, jotka eivät saa kyseistä tukea. Stabiporc (35) Ranskan viranomaiset ovat todenneet Stabiporc-järjestelmästä, että valtion toimenpide elinkelpoisten yritysten hyväksi(7) rajoittuu lainan antamiseen tavanomaisella markkinakorolla. Ranskan viranomaiset ovat osoittaneet, ettei sovellettu korkoprosentti ollut koskaan alhaisempi kuin voimassa ollut viitekorko vuoden pituisissa tai lyhyempiaikaisissa lainoissa. Lisäksi Ofivalin ja Stabiporcin sopimuksissa mainitaan nimenomaan, että jollei maksuja suoriteta tai niiden suorittamisessa on viiveitä Ofivalin myöntämän pääoman palauttamisen ja korkojen maksamisen yhteydessä, Ofivalilla on oikeus periä saatavat ryhmittymiltä viivästyskorolla. Toimenpiteeseen ei voida katsoa kuuluneen hyötyä eikä näin ollen tukeakaan. Näin ollen komissio voi päätellä, että Stabiporc-järjestelmä ja sen soveltamista koskevat menettelytavat, sellaisina kuin Ranskan viranomaiset ovat ne toistaiseksi laatineet, noudattavat perustamissopimuksen määräyksiä siltä osin, ettei järjestelmään kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Jos vastaisuudessa kuitenkin on suunnitteilla lainoja, jotka eivät täytä näitä edellytyksiä, Ranskan viranomaisten on ilmoitettava niistä komissiolle. (36) Ranskan viranomaisia kehotetaan toimittamaan komissiolle vuosikertomus, jossa kuvaillaan yksityiskohtaisesti järjestelmän toimintaa ja esitetään erityisesti kuluvana varainhoitovuotena maksetut määrät, sovelletut korkoprosentit, takaisinmaksetut määrät ja/tai viiveet maksuissa, ennakkojen kokonaismäärät jne. Sosiaaliturvamaksujen lykkääminen ja viimeaikaiset investoinnit (37) Näiden kahden toimenpiteen tarkoituksena on helpottaa tiettyjen tuottajien taloudellisia ja rahoituskuluja, mikä suosisi näitä tuottajia verrattuna tuottajiin, jotka eivät saa kyseistä tukea. Näin ollen ne vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua edellä esitetyllä tavalla, ja niihin sovelletaan näin ollen perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontuen määritelmää. (38) Kyseiset tuet voivat ilmeisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan siltä osin kuin ne suosivat kansallista tuotantoa suhteessa toisten jäsenvaltioiden tuotantoon. Sianliha-ala on erityisen avoin kilpailulle yhteisössä - myös Ranskassa - ja näin ollen herkkä kaikille toimenpiteille, joilla suositaan tuotantoa jossakin maassa. (39) Jäljempänä olevassa taulukossa kuvataan Ranskan ja muiden jäsenvaltioiden välistä sianlihakauppaa: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> (40) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun soveltumattomuuden periaatteeseen on kuitenkin poikkeuksia. (41) Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia tähän soveltumattomuuteen ei selvästikään voida soveltaa. Ranskan viranomaiset eivät myöskään ole vedonneet niihin. (42) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan määräyksiä on tulkittava tiukasti tarkasteltaessa alueellisia tai alakohtaisia tukiohjelmia tai yksittäisiä yleisen tukijärjestelmän mukaisesti sovellettavia tukiohjelmia. Tukea voidaan myöntää ainoastaan jos komissio toteaa, että tuki on tarpeen jonkin kyseessä olevan tavoitteen saavuttamiseksi. Jos mainittuja poikkeuksia sovellettaisiin ilman edellä mainittuja vastineita, sallittaisiin vaikuttaminen jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailun vääristyminen yhteisön edun vastaisesti ja näin ollen perusteettomien etujen myöntäminen tiettyjen jäsenvaltioiden toimijoille. (43) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. (44) Yhteisöjen tuomioistuin on todennut sosiaaliturvamaksujen lykkäämistä koskevasta toimenpiteestä, että perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena on pidettävä sitä, että sosiaaliturvamaksujen kantamisesta vastaava elin myöntää jollekin yritykselle harkinnanvaraisesti näitä maksuja koskevia helpotuksia, jos saadun taloudellisen edun suuruus huomioon ottaen tämä yritys ei ilmiselvästi olisi saanut vastaavia helpotuksia yksityiseltä velkojalta, jonka asema velalliseen nähden vastaisi kyseessä olevan elimen asemaa yritykseen nähden(8). Ranskan viranomaiset eivät ole väittäneet, etteivät nämä lykkäykset kuuluisi edellä tarkoitetun valtiontuen käsitteeseen. Lisäksi komissiolla ei ole käytettävissään tietoja, joiden perusteella se voisi päätellä, ettei kyseinen toimenpide kuuluisi valtiontuen käsitteeseen. (45) Tukea on käsiteltävänä olevassa tapauksessa arvioitava kyseisen määräyksen ja erityisten määräysten mukaisesti. (46) Komissio on todennut menettelyn aloittamisen yhteydessä, että jos tuensaajina olevat yritykset olisivat kannattavia yrityksiä, joille ei olisi laadittu rakenneuudistus- tai pelastamissuunnitelmaa, perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa (ensimmäisessä virkkeessä) määrättyä poikkeusta ei voitaisi ottaa huomioon. Ranskan viranomaiset ovat kuitenkin todenneet, että tukitoimenpiteitä on tarkasteltava vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaisesti. (47) Pelastamis- ja rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksenä on, että tuensaajat ovat yhteisön määritelmän mukaisia pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Maatalousalan pienet yritykset työllistävät vuosittain enintään 10 työyksikköä. Ranskan viranomaisten toimittamissa tiedoissa täsmennetään, että viimeaikaisia investointeja koskevan toimenpiteen tuensaajina ovat pk-yritykset. Työntekijöiden maksamien sosiaaliturvamaksujen lykkäämisestä ei ole annettu täsmennyksiä. Ranskan viranomaisten olisi pitänyt ilmoittaa toimenpiteestä kunkin tuensaajan osalta erikseen, jos toimenpiteen kohteena ovat myös muut kuin pk-yritykset. (48) Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaan tämän tyyppisen tuen on täytettävä seuraavat edellytykset: a) Rahoitusvaikeuksien olemassaolo (49) Kyseisiä tukia koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaan komissio katsoo, että kysymys on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, "jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen". (50) Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella ei voida päätellä, että tuensaajina olevat yritykset olisivat edellä tarkoitetuissa rahoitusvaikeuksissa. Ranskan viranomaiset suunnittelevatkin tuen myöntämistä vaikeassa rahoitustilanteessa oleville tiloille, joiden elinkelpoisuus ei kuitenkaan ole uhattuna. i) Näin ollen ensimmäisen tuen - sosiaaliturvamaksujen suorittamisen lykkäämisen - osalta toimenpiteen tarkoituksena on välttää ikäviä vaikutuksia, kuten kaiken sosiaaliturvan menettäminen, joka voisi olla seurauksena, jos viljelijät eivät maksaisi heille kuuluvia maksuja. Vaikka komissio myöntää, että alaa koetteleva tilanne saattaa tietyt tuottajat vaikeaan asemaan, se katsoo kuitenkin, että koska tukikelpoisuuden yhtenä edellytyksenä on yrityksen elinkelpoisuus, kyseinen järjestelmä on suorassa ristiriidassa vaikeuksissa oleviin yrityksiin sovellettavien yhteisön normien kanssa. Kyseessä olevat tuottajat ovat ongelmallisessa suhdannetilanteessa, mutta vaikeudet eivät tunnu vaarantavan heidän toimeentuloaan, joten valtion toimenpiteet eivät ole perusteltuja. ii) Toisen toimenpiteen - viimeaikaiset investoinnit - soveltamisesta ei myöskään käy ilmi, että kyseiset tuottajat olisivat tilanteessa, jonka vuoksi heidän olisi lopetettava tilojen taloudellinen toiminta. Komissio viittaa Ranskan viranomaisten esittämien perusteiden 17-20 ja 27 kappaleessa annettuun toimenpiteen kuvaukseen. (51) Näin ollen komissio katsoo, ettei käsiteltävänä olevaan tapaukseen voida soveltaa vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi annettuja yhteisön suuntaviivoja. Ranskan viranomaiset pyrkivät osoittamaan 12 päivänä helmikuuta 1999 päivätyssä kirjeessään, että tietyt kyseisen kaltaiseen tukeen sovellettavat edellytykset ovat täyttyneet, vaikka tuensaajat eivät yhteisön sääntöjen mukaan ole tukikelpoisia. Komissio epäilee edelleen kunkin tuensaajan rahoitustilannetta menettelyn aloittamista edeltäneeltä ajalta (ks. 46 kappale). (52) Komissio haluaa myös tuoda esille, että väitteet, joita Ranskan viranomaiset esittivät alkuperäisen ilmoituksen yhteydessä, tuntuvat olevan ristiriidassa niiden väitteiden kanssa, joita ne esittivät menettelyn aloittamisen jälkeen. Ensiksi mainituista väitteistä ei voida päätellä, että tilanne voisi johtaa yrityksen taloudellisen toiminnan lopettamiseen, eikä tukia edes esitetä kyseisten yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustoimenpiteinä. Viimeksi mainittujen väitteiden perusteella voidaan olettaa, että yritykset ovat taloudellisissa vaikeuksissa, sillä niissä todetaan, että tarkastuksen tarkoituksena on arvioida kasvattamon mahdollisuudet selvitä suhdannevaikeuksista. Tämän toteamuksen tueksi ei ole esitetty perusteita, joista voitaisiin päätellä, että rahoitusvaikeuksia koskeva edellytys olisi täyttynyt. Vaikeuksien suhdanneluonne sellaisena kuin Ranskan viranomaiset sen esittävät, on omiaan vahvistamaan komission 49-50 kappaleessa esittämät väitteet. b) Yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen pitkällä aikavälillä (53) Rakenneuudistustukeen on liitettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistus- tai elvytyssuunnitelma, joka on esitettävä komissiolle yksityiskohtaisine täsmennyksineen ja joka komission on hyväksyttävä. Yrityksen on kyettävä suunnitelman avulla palauttamaan kilpailukykynsä kohtuullisessa ajassa. Suunnitelman keston on oltava mahdollisimman rajattu ja siinä on esitettävä markkinatutkimus yhteisön suuntaviivojen liitteessä I täsmennettyine seikkoineen. Lisäksi yrityksen elinkelpoisuus on saatava aikaan pääasiallisesti suunnitelmassa esitetyin sisäisin toimenpitein, eikä se näin ollen voi perustua ulkoisiin tekijöihin - esimerkiksi markkinoiden kehittymiseen - joihin yritys ei voi vaikuttaa. (54) Ranskan viranomaiset korostavat, että molempia toimenpiteitä koskevat tarkastukset on tehty kullekin mahdolliselle tuensaajalle ja että niiden tarkoituksena on ollut arvioida, ketkä viljelijöistä ovat elvyttämiskelpoisessa tilanteessa (ks. 26 ja 27 kappale). (55) Vaikka a alakohdassa tarkoitettu edellytys olisi täyttynyt, ei toimitettujen tietojen perusteella voida komission mukaan päätellä, että kyseistä edellytystä olisi noudatettu. Tilojen tarkastusta ei voida samaistaa rakenneuudistussuunnitelmaan. Tarkastuksessa todennetaan tilan taloudellinen tilanne ja päätellään sen maksukyky, mutta sillä ei voida varmistaa, pystytäänkö tilan elinkelpoisuus palauttamaan pitkällä aikavälillä. Näin ollen tarkastuksessa rajoituttaisiin epäämään tuki sillä hetkellä elinkelvottomilta tiloilta, mutta siinä ei kuitenkaan puututtaisi toimintasuunnitelman avulla useiden yritysten pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen tilanteessa, jossa on tuotannon ylijäämää ja jaksoittaisia kriisejä. Ranskan ilmoittamat tuet ovat tosiasiallisesti luonteeltaan hyvin paljon pelastamistukien kaltaisia siltä osin, että niiden tarkoituksena on poistaa välittömästi useita tuottajia koetteleva taloudellinen kriisitilanne, mutta niiden yhteydessä ei kehitetä rakenneuudistamista suunnitelman avulla, eikä esitetyillä toimenpiteillä taata sen toteuttamista. Yhteisön suuntaviivojen mukaan pelastamistuet ovat luonteeltaan tilapäisiä, ja niiden on mahdollistettava, että vaikeuksissa oleva yritys voi jatkaa toimintaansa rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan ja/tai sen ajan, jonka komissio tarvitsee tehdäkseen päätöksen suunnitelmasta. (56) Rakenneuudistussuunnitelmien tarkoituksena on pääasiallisesti suunnitella toimenpiteet, joita tarvitaan tilojen kilpailukyvyn palauttamiseksi kohtuullisessa ajassa. Näin ollen komissio katsoo, että kun otetaan huomioon tuen kohteena olevien yritysten luonne ja kehitysympäristö, ei kyseisten yritysten elinkelpoisuuden palauttamista voida taata pelkillä rahoitustarkastuksen jälkeisillä rahoitussuhdanteisiin perustuvilla huojennuksilla. c) Kilpailun perusteettoman vääristymisen ehkäiseminen alalla, jolle on ominaista rakenteellinen ylikapasiteetti ja tuotantokapasiteetin peruuttamaton vähentäminen tai toiminnan lopettaminen (57) Ranskan viranomaiset vetoavat suuntaviivojen 3.2.5.c.i kohdassa - uusien suuntaviivojen 5.4.c.i kohdassa - maatalousalalle määrättyyn poikkeukseen, jota sovelletaan tiettyjä tuoteluokkia tai toimijoita koskeviin toimenpiteisiin. Komissio voi, jollei muista edellytyksistä muuta johdu, luopua tuotantokapasiteetin supistamisvaatimuksesta tiettyjä tuoteluokkia tai toimijoita koskevien toimenpiteiden osalta, silloin kun tuensaajien kokonaistuotemäärä ei ylitä kahdentoista peräkkäisen kuukauden jaksolla kolmea prosenttia maan kyseisen tuotannon kokonaismäärästä (ks. 26 ja 27 kappale). (58) Komissiolla ei ole huomautettavaa viimeaikaisia investointeja koskevista toimenpiteistä toimitettujen tietojen osalta. Sosiaaliturvamaksujen lykkäämistä koskevasta tuesta toimitetuissa tiedoissa tuodaan esiin ainoastaan tuen osuus suhteessa kolmeen prosenttiin kansallisesta kokonaistuotannosta. Edellä 57 kappaleessa tarkoitetun poikkeuksen soveltamisessa on kuitenkin tärkeää tietää tuen kohteena olevien tuotteiden määrä suhteessa vuosittaiseen tuotantoon. Tuen kohteena olevien kotieläinten määrä ei kuitenkaan käy täsmällisesti ilmi toimitetuista tiedoista. Tämän tiedonpuutteen vuoksi komissio ei voi todentaa kyseisen edellytyksen täyttymistä. (59) Vaikka katsottaisiin, että kyseinen edellytys olisi täyttynyt puhtaasti matemaattisesta näkökulmasta ja Ranskan mahdollisesti esittämien lukujen perusteella, komissio ei kuitenkaan voi luopua kyseisestä vaatimuksesta, koska a ja b kohdassa tarkoitetut edellytykset eivät ole täyttyneet. d) Tuen ainutkertaisuuden periaate (60) Vaikka a kohdassa tarkoitettu edellytys olisi täyttynyt, periaatetta ei voida katsoa noudatetun, koska b kohdassa tarkoitettu edellytys ei ole täyttynyt. Koska elinkelpoisuussuunnitelmaa ei ole tehty, on syytä epäillä yritysten elpymistä ja kannattavuuden palautumista pitkällä aikavälillä. Tähän on sitäkin suuremmat perusteet, kun ilmoitettujen järjestelmien toteuttamisella ei sianliha-alaa koettelevan kokonaisvaltaisen ja jaksottaisen kriisin olosuhteissa voida taata sitä, että samat tilat eivät joutuisi vastaisuudessa uudelleen rahoitusta koetteleviin suhdannevaikeuksiin, joiden vuoksi valtio joutuisi jälleen toteuttamaan toimenpiteitä niiden hyväksi. e) Tuki on suhteutettava rakenneuudistuksen kustannuksiin ja hyötyyn f) Rakenneuudistussuunnitelman täydellinen toteuttaminen ja vuosikertomuksen toimittaminen Euroopan komissiolle (61) Koska a, b ja d kohdassa tarkoitetut edellytykset eivät ole täyttyneet, kahden edellä mainitun edellytyksen tarkastelu ei ole tarpeen. Komissio muistuttaa e kohdan osalta ja rajoittaakseen tuen määrän ja intensiteetin ehdottoman välttämättömään, että tuensaajien on osallistuttava merkittävässä määrin rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen omin varoin tai markkinaedellytyksin saadulla ulkoisella rahoituksella. Ranskan viranomaiset eivät ole käsitelleet tätä kohtaa. Toisaalta Ranskan viranomaisten sitoutuminen noudattamaan f kohdassa tarkoitettua edellytystä edellyttää tullakseen hyväksytyksi muiden mainittujen edellytysten täyttymistä ensin. (62) Komissio toteaa tarkasteltavana olevassa järjestelmässä esitettyjen periaatteiden noudattamisesta, etteivät Ranskan viranomaiset ole onnistuneet osoittamaan kaikkien tuen kohteena olevien yritysten "vaikeaa" taloudellista tilannetta. Vaikka tällainen ominaisuus olisi osoitettu, Ranskan viranomaiset eivät ole koko menettelyn aikana ja komission vaatimuksista huolimatta esittäneet kyseisten yritysten tervehdyttämissuunnitelmaa. Edellä esitetystä seuraa, että kyseisillä tuilla voitaisiin vain lisätä väliaikaisesti tiettyjen tuottajien maksuvalmiutta, mutta ei kuitenkaan toteutettaisi tarvittavia toimenpiteitä, joilla taattaisiin niiden kilpailukyky pitkällä aikavälillä. Kilpailulle aiheutuvia vaikutuksia ei ole korvattu täsmällisellä tulevaisuutta koskevalla suunnitelmalla. Komissiolla ei myöskään ole tietoja sosiaaliturvamaksujen lykkäämistä koskevan toimenpiteen kohteena olevien yritysten koosta. Nämä järjestelmästä tehdyt päätelmät eivät kuitenkaan estä arvioimasta yhteisön suuntaviivoissa esitetyt vaatimukset täyttäviä mahdollisia yksittäisiä tapauksia, joista Ranskan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet. (63) Komissio toteaa lisäksi 19 kappaleessa esitetystä Ranskan viranomaisten kommentista, että 27 päivänä heinäkuuta 1994 tehty myönteinen päätös (tuki NN 116/93, menetelmä C 9/94) tehtiin perustein(9), joita ei enää 1 päivästä tammikuuta 1998(10) ole sovellettu maatalousalalla arvioitaessa kyseisen kaltaisten tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille. (64) Ranskan viranomaiset katsovat, että suuntaviivoissa vahvistetut perusteet ovat täyttyneet ja korostavat samalla, että toimenpiteestä aiheutuva kilpailun vääristyminen on vähäistä. (65) Yhteisön suuntaviivojen mukaan tämän tyyppisiin tukiin sovellettava perusperiaate on, että rakenneuudistustukeen annetaan lupa ainoastaan, jos voidaan osoittaa, ettei sen myöntäminen ole yhteisön edun vastaista. Tämä voidaan todeta ainoastaan tiukoin perustein ja varmistamalla, että mahdollinen kilpailun vääristyminen korvataan yrityksen säilymisestä saatavalla hyödyllä ja tarvittaessa kilpailijoiden hyväksi annettavin riittävin vastinein. (66) Ranskan viranomaisten ehdottamat toimenpiteet ovat suora vastaus sianliha-alan kriisiin, joka johtuu sianlihan hintojen romahtamisesta Euroopassa (ks. 7 kappale). Komissio katsoo, että tällaisessa tilanteessa kaikki jotakin yritystä suosivat toimenpiteet ovat omiaan aiheuttamaan herkällä sianliha-alalla, jota koettelee jatkuva ylikapasiteetti, erittäin vakavia kilpailun vääristymisiä, joilla olisi merkittäviä vaikutuksia samassa tilanteessa oleviin yhteisön muihin yrityksiin. Näin ollen ainoastaan yhteisön maatalouspolitiikan ja erityisesti kyseisen alan yhteisen markkinajärjestelyn mukaisesti toteutetuilla toimenpiteillä voidaan varmistaa, että kyseisten markkinoiden toimijoiden kokonaisedut otetaan huomioon. On myös muistettava, että jäsenvaltion turvautumista perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan määräyksiin ei voida asettaa etusijalle kyseisen alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen säännöksiin nähden(11). Perustamissopimuksen kyseisten määräysten soveltamiseen sovelletaan kyseisten asetusten säännöksiä. Komissio ei voi hyväksyä tukea, joka on luonteensa vuoksi(12) ristiriidassa yhteistä markkinajärjestelyä säätelevien säännösten kanssa tai häiritsee kyseisen markkinajärjestelyn moitteetonta toimintaa. (67) Edellä esitetyn ja käytettävissä olevien tietojen perusteella sekä ottaen huomioon kriisin, jonka vallitessa toimenpide on toteutettu sekä useisiin yhteisön jäsenvaltioiden hallituksiin kohdistetun painostuksen, jotta ne toteuttaisivat kansallisia toimenpiteitä kyseisen alan hyväksi, komissio katsoo, että suunnitellut tuet ovat ilmeisesti sianliha-alaa koettelevan kriisin aiheuttamaa tukea, jonka ei voida katsoa olevan erottamaton osa kyseisten yritysten hyväksi laadittua todellista rakenneuudistussuunnitelmaa. Näin ollen komissio päättelee, ettei suunniteltuihin toimenpiteisiin voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, jonka mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Näin ollen kyseiset toimenpiteet ovat perustamissopimuksen vastaista toimintatukea. VII PÄÄTELMÄ (68) Ranskan viranomaisten ilmoittama toimenpide, jonka tarkoituksena on elvyttää sianliha-alan sääntelyyn tarkoitetusta takuurahastosta (Stabiporc) myönnettävien takaisin maksettavien ennakkojen järjestelmä, ei ole perustamissopimuksen 87-89 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. (69) Tukijärjestelmiin, joissa on kyse sosiaaliturvamaksujen lykkäämisestä ja viimeisimpien investointien hyväksi tarkoitetun tuen myöntämisestä, ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrättyä poikkeusta, koska kaikki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät ole täyttyneet. Näin ollen kyseiset järjestelmät ovat perustamissopimuksen vastaisia, eikä niitä voida panna täytäntöön. (70) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(13) 14 artiklassa säädetään, että komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Takaisinperiminen on tarpeen, jotta voidaan palauttaa aiempi tilanne ja poistaa kaikki taloudelliset edut, joita laittomasti myönnetyn tuen saaja olisi saanut perusteettomasti kyseisen tuen myöntämishetkestä alkaen. (71) Kun kuitenkin otetaan huomioon, ettei ilmoitettuja toimenpiteitä ole toistaiseksi toteutettu, mikä on vahvistettu 24 päivänä marraskuuta 1999 päivätyllä Ranskan viranomaisten kirjeellä, jossa nämä toteavat sianliha-alan kriisin yhteydessä toteutetuista toimenpiteistä, että ainoa hyväksytty toimenpide on ollut toiminnan lopettamista koskeva tuki, josta on ilmoitettu 5 päivänä heinäkuuta 1999 (C 405/99), ja ettei pelastamis- tai rakenneuudistustukea ole myönnetty, ei ole syytä päättää tuen mahdollisesta takaisinperimisestä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Ranskan viranomaisten ilmoittama toimenpide, jonka tarkoituksena on elvyttää sianliha-alan sääntelyyn tarkoitetusta takuurahastosta myönnettävien takaisin maksettavien ennakkojen järjestelmä, ei ole perustamissopimuksen 87-89 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. 2. Tukijärjestelmiin, joissa on kyse sosiaaliturvamaksujen lykkäämisestä ja viimeisimpien investointien hyväksi tarkoitetun tuen myöntämisestä, ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrättyä poikkeusta. Näin ollen ne ovat perustamissopimuksen vastaista toimintatukea. 2 artikla Ranskan on lakkautettava edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tukijärjestelmät. 3 artikla 1. Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 2. Ranskan viranomaisten on toimitettava komissiolle vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisesti sianliha-alan säännöstelyyn tarkoitetusta takuurahastosta myönnettävien takaisin maksettavien ennakkojen järjestelmän toiminta, ja liitettävä siihen erityisesti varainhoitovuoden aikana maksettujen ennakoiden määrät, sovelletut korkoprosentit, takaisinmaksetut määrät ja maksuissa ilmenneet viiveet sekä ennakkojen kokonaismäärä jne. Näissä tiedoissa on esitettävä seikat, joiden perusteella komissio voi todeta, että järjestelmän tuensaajina olleet yritykset ovat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettuja elinkelpoisia yrityksiä. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle. Tehty Brysselissä 11 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz Fischler Komission jäsen (1) EYVL C 61, 3.3.1999, s. 7. (2) Komission päätökset 27. heinäkuuta 1994, (EYVL L 335, 23.12.1994, s. 82) (tuki C 8/94) ja 31. lokakuuta 1995 (EYVL L 114, 8.5.1996, s. 26) (tuki C 38/94). (3) EYVL C 283, 19.9.1997, s. 2. Nämä suuntaviivat on korvattu uusilla suuntaviivoilla (EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2). (4) Komission kirje nro SG(99) D/8509 Ranskan viranomaisille, 25. lokakuuta 1999. (5) EYVL L 282, 1.11.1975, s. 1. (6) EYVL L 349, 31.12.1994, s. 105. (7) Elinkelpoiseksi yritykseksi on katsottava yritys, jolla ei ole vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettuja taloudellisia vaikeuksia. (8) Ks. asia C-256/97, Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), tuomio 29.6.1999, Kok. 1999, s. I-391. (9) Jo tehtyjä investointeja varten otettujen ja takaisinmaksuvaiheessa olevien lainojen rahoituskuluja koskevat komission perusteet, SG(89) 343/2, 7. maaliskuuta 1989. (10) Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen voimaantulon ajankohta kyseisellä alalla. (11) Ks. asia Pigs and bacon, komissio vs. McCarren and Company Limited, tuomio 26.6.1979, Kok. 1979, s. 2161. (12) Ks. edellä 69 kappale. (13) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.