FI Euroopan unionin virallinen lehti L 24/1

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2017/127,

annettu 20 päivänä tammikuuta 2017,

unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2017

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa määrätään, että neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 (1) edellytetään, että säilyttämistoimenpiteet hyväksytään ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot, mukaan lukien tarvittaessa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) ja muiden neuvoa-antavien elinten laatimat kertomukset sekä neuvoa-antavien toimikuntien antamat lausunnot.

(3) Neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet sekä tarvittaessa tietyt niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti kalastusmahdollisuudet olisi määriteltävä kyseisen asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa esitettyjen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisesti. Kyseisen asetuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioille siten, että taataan kunkin jäsenvaltion kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kalakannan tai kalastuksen osalta.

(4) Suurimmat sallitut saaliit (total allowable catch, jäljempänä ’TAC’) olisi siten vahvistettava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 mukaisesti ja saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella, ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat ja varmistaen eri kalastussektorien välinen oikeudenmukainen kohtelu sekä ottaen huomioon myös ne näkemykset, jotka on tuotu esiin sidosryhmien kuulemisissa, erityisesti neuvoa-antavien toimikuntien kokouksissa.

(5) Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitettu purkamisvelvoite otetaan käyttöön kalastuskohtaisesti. Kun tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvalla alueella harjoitettu kalastus on purkamisvelvoitteen alainen, kaikki kyseisessä kalastuksessa saadut saalisrajoitusten alaiset lajit olisi purettava aluksesta. Tammikuun 1 päivästä 2017 alkaen purkamisvelvoitetta sovelletaan kalastusta määrittäviin lajeihin. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 2 kohdassa säädetään, että kun tiettyä kalakantaa koskeva purkamisvelvoite otetaan käyttöön, kalastusmahdollisuudet määritellään ottaen huomioon muutos, jonka myötä siirrytään kalastusmahdollisuuksien määrittelystä saaliin purkamisen perusteella kalastusmahdollisuuksien määrittelyyn saaliiden perusteella. Komissio on antanut jäsenvaltioiden yhteisten suositusten perusteella ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan mukaisesti delegoituja asetuksia, joissa vahvistetaan väliaikaisena toimenpiteenä ja enintään kolmen vuoden ajaksi erityisiä poisheittämissuunnitelmia valmistauduttaessa purkamisvelvoitteen täysimittaiseen täytäntöönpanoon.

(6) Purkamisvelvoitteen soveltamisalaan 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen kuuluvien lajien kantojen kalastusmahdollisuuksilla olisi korvattava aikaisemmat poisheitetyt saaliit, ja niiden olisi perustuttava tieteellisiin tietoihin ja lausuntoihin. Oikeudenmukaisen korvauksen varmistamiseksi niiden kalojen osalta, jotka aikaisemmin heitettiin pois ja jotka on 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen purettava aluksesta, olisi laskettava TACin lisäys seuraavan menetelmän mukaisesti: uusi purettujen saaliiden määrä lasketaan vähentämällä Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) kokonaissaaliiden määrästä ne määrät, jotka edelleen heitetään pois purkamisvelvoitteen ollessa käytössä; sen jälkeen TACiin sovelletaan lisäystä, joka vastaa uuden lasketun purettujen saaliiden määrän ja aikaisemman ICESin purettujen saaliiden määrän välistä eroa.

(7) Neuvoston asetusta (EY) N:o 1342/2008 (2) on muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/2094 (3) siten, että asetuksen (EY) N:o 1342/2008 III luku on kumottu. Tästä syystä ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2016/2250 (4) mukaisesti 1 päivästä tammikuuta 2017 turskan purkamisvelvoitetta sovelletaan ICES-suuralueella IV, ICES-alueella IIIa sekä ICES-alueella IIa sijaitsevilla unionin vesillä pyydettyihin turskasaaliisiin komission delegoidun asetuksen 1 ja 3 artiklan sekä sen liitteen mukaisesti. Tämän vuoksi turskakannan kalastusmahdollisuudet olisi vahvistettava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti ottaen huomion määrät, jotka aikaisemmin heitettiin pois mutta jotka nyt on purettava aluksesta.

(8) Tieteellisten lausuntojen mukaan meribassin (Dicentrarchus labrax) kanta Kelttienmerellä, Englannin kanaalissa, Irlanninmerellä ja eteläisellä Pohjanmerellä (ICES-alueet IVb, IVc, VIIa ja VIId–VIIh) on yhä vaarantunut, ja kanta pienenee entisestään. Sen vuoksi säilyttämistoimenpiteet, joilla kielletään meribassin kalastus, olisi pidettävä voimassa ICES-alueilla VIIa, VIIb, VIIc, VIIg, VIIj ja VIIk lukuun ottamatta vesiä, jotka sijaitsevat 12 meripeninkulman sisällä perusviivasta Yhdistyneen kuningaskunnan suvereniteettiin kuuluvalla alueella. Meribassin kutevia yhdyskuntia olisi suojeltava rajoittaen kaupallisia saaliita edelleen vuonna 2017. Kalastus koukkuja ja siimoja käyttäen olisi sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten perusteella sallittava vain rajoitetusti ja samalla olisi säädettävä kalastuskiellosta kutevien yhdyskuntien suojelemiseksi. Pohjatrooleja ja nuottia käyttävien alusten meribassin tahattomien sivusaaliiden, joita ei voida välttää, määrä olisi lisäksi rajoitettava 3 prosenttiin aluksella olevan meren eliöiden kokonaissaaliin painosta siten, että enimmäismäärä on 400 kilogrammaa kuukaudessa. Samoista syistä ankkuroitujen verkkojen sivusaaliit olisi rajoitettava 250 kilogrammaan kuukaudessa. Virkistyskalastajien pohjoisen kannan saaliita ja varosyistä Biskajanlahden kannan saaliita olisi rajoitettava päiväkohtaisella rajoituksella.

(9) Tiettyjen leveäsuisten rustokalojen (Elasmobranchii) eli haiden ja rauskujen TACit on viime vuosina vahvistettu nollatasolle, ja niiden yhteydessä on asetettu velvoite, jonka mukaan tahattomat saaliit on päästettävä välittömästi takaisin mereen. Erityiskohtelun syynä on kyseisten kantojen heikko suojelutilanne, ja koska niiden eloonjäämisaste on korkea, mereen takaisin päästäminen ei lisää kalastuskuolevuutta, vaan siitä katsotaan olevan hyötyä kyseisten lajien säilyttämiselle. Näiden lajien saaliit on pelagisessa kalastuksessa 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen kuitenkin aina purettava aluksesta, jollei niihin sovelleta jotakin asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa säädettyä poikkeusta purkamisvelvoitteesta. Mainitun asetuksen 15 artiklan 4 kohdan a alakohdassa sallitaan tällaiset poikkeukset sellaisten lajien osalta, joiden kalastus on kielletty ja jotka on määritelty kielletyiksi lajeiksi yhteisen kalastuspolitiikan alalla hyväksytyllä unionin säädöksellä. Siksi on aiheellista kieltää näiden lajien kalastus kyseessä olevilla alueilla.

(10) Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdan mukaan yksittäisten monivuotisten suunnitelmien alaisten kantojen TACit olisi vahvistettava kyseisissä suunnitelmissa määriteltyjen sääntöjen mukaisesti. Näin ollen Englannin kanaalin länsiosan merianturan, Pohjanmeren punakampelan ja merianturan sekä Itä-Atlantin ja Välimeren tonnikalan TACit olisi vahvistettava seuraavissa säädöksissä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti: neuvoston asetukset (EY) N:o 509/2007 (5), (EY) N:o 676/2007 (6) ja (EY) N:o 302/2009 (7). Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2166/2005 (8) eteläiselle kummeliturskakannalle vahvistettuna tavoitteena on elvyttää kyseisten kantojen biomassa turvallisten biologisten rajojen sisälle säilyttäen samalla yhdenmukaisuus tieteellisten tietojen kanssa. Tieteellisen lausunnon mukaisesti, kutevan kannan biomassaa koskevan lopullisen tiedon puuttuessa ja ottaen huomioon biologisesti turvallisten rajojen muutokset TAC on aiheellista vahvistaa kestävää enimmäistuottoa koskevan ICESin lausunnon perusteella, jotta voidaan edistää asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 vahvistettujen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista.

(11) Lyyraturskakannan osalta suuralueilla IX ja X ja unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1, joka aikaisemmin yksilöitiin valkoturskaksi, on asianmukaista myöntää Portugalille lisäksi kalastusmahdollisuudet, jotka ovat suuruudeltaan enintään 98 tonnia. Valkoturskan TACista näillä alueilla olisi luovuttava.

(12) Skotlannin länsipuolisen alueen sillikannan osalta ICES on äskettäin tehdyn vertailevan arvioinnin perusteella antanut lausunnon, joka koskee yhdistettyjä sillikantoja alueilla VIa, VIIb ja VIIc (Skotlannista länteen, Irlannista länteen). Lausunto kattaa kaksi erillistä TACia (toisen alueille VIaS, VIIb ja VIIc ja toisen alueille Vb, VIb ja VIaN). ICESin mukaan näille kannoille on laadittava elvytyssuunnitelma. Koska tieteellisen lausunnon mukaan pohjoisen kannan hoitosuunnitelmaa ei voida soveltaa yhdistettyihin kantoihin (9) eikä erillisten kalastusmahdollisuuksien vahvistaminen näille kahdelle kannalle ole mahdollista, kaupallisesti hyödynnettävää näytteenotto-ohjelmaa varten vahvistetaan rajoitettu TAC.

(13) Jos kannoista ei ole riittäviä tai luotettavia tietoja kokoarvioiden tekemiseksi, kantojen hoitotoimenpiteissä ja TAC-tasoissa olisi noudatettava kalastuksenhoidon ennalta varautuvaa lähestymistapaa, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklan 1 kohdan 8 alakohdassa, ottaen samalla huomioon kantakohtaiset tekijät, erityisesti saatavilla olevat tiedot kantojen kehittymissuuntauksista sekä sekakalastukseen liittyvät näkökohdat.

(14) Neuvoston asetuksella (EY) N:o 847/96 (10) otettiin käyttöön TACien vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyviä lisäedellytyksiä, mukaan lukien kyseisen asetuksen 3 ja 4 artiklan mukaiset varo-TACeja ja analyyttisiä TACeja koskevat joustosäännökset. Kyseisen asetuksen 2 artiklan mukaan neuvosto päättää TACeja vahvistettaessa kannoista, joihin kyseisen asetuksen 3 tai 4 artiklaa ei sovelleta, käyttäen perustana erityisesti kantojen biologista tilannetta. Sittemmin otettiin asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdalla käyttöön kaikkia purkamisvelvoitteen alaisia kantoja koskeva vuotuinen joustomekanismi. Jotta vältettäisiin liiallinen jousto, joka heikentäisi meren elollisten luonnonvarojen järkiperäisen ja vastuullisen hyödyntämisen periaatetta, haittaisi yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista ja heikentäisi kantojen biologista tilannetta, olisi sen vuoksi vahvistettava, että asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklaa sovelletaan analyyttisiin TACeihin vain siinä tapauksessa, ettei asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta käytetä.

(15) Kun johonkin kantaan liittyvä TAC myönnetään ainoastaan yhdelle jäsenvaltiolle, on aiheellista valtuuttaa kyseinen jäsenvaltio perussopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrittelemään kyseisen TACin taso. Olisi annettava säännöksiä, joilla varmistetaan, että asianomainen jäsenvaltio toimii TACin tasoa vahvistaessaan tavalla, joka on täysin yhdenmukainen yhteisen kalastuspolitiikan periaatteiden ja sääntöjen kanssa.

(16) On tarpeen vahvistaa vuoden 2017 pyyntiponnistuksen enimmäismäärät asetuksen (EY) N:o 509/2007 5 artiklan, asetuksen (EY) N:o 676/2007 9 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 302/2009 5 ja 9 artiklan mukaisesti.

(17) Kalastusmahdollisuuksien täysimääräisen käytön takaamiseksi on aiheellista sallia joustavan järjestelyn soveltaminen joidenkin TAC-alueiden välillä, kun kyse on samasta biologisesta kannasta. On siksi asianmukaista sallia erityisesti rajoitettu alueiden välinen joustavuus koljan osalta alueiden Vb ja VIa sekä IIa ja IV välillä.

(18) Tiettyjen lajien, kuten tiettyjen hailajien, osalta jopa rajoitettu kalastustoiminta voisi vaarantaa vakavasti niiden säilymisen. Tällaisten lajien kalastusmahdollisuuksia olisi sen vuoksi rajoitettava kattavasti asettamalla kyseisten lajien yleinen pyyntikielto.

(19) Quitossa 3–9 päivänä marraskuuta 2014 pidetyssä muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemista koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten yhdennessätoista kokouksessa useita lajeja lisättiin yleissopimuksen liitteiden I ja II suojeltujen lajien luetteloihin, ja lisäykset tulivat voimaan 8 päivänä helmikuuta 2015. Tästä syystä on aiheellista säätää kyseisten lajien suojelusta kaikilla vesillä pyytävien unionin kalastusalusten ja unionin vesillä pyytävien unionin ulkopuolisten alusten osalta.

(20) Tässä asetuksessa vahvistettujen, unionin kalastusalusten käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien käyttöön sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 1224/2009 (11) ja erityisesti sen 33 artiklaa, joka koskee saaliiden ja pyyntiponnistuksen kirjaamista, ja 34 artiklaa, joka koskee tietojen ilmoittamista kalastusmahdollisuuksien käyttämisestä loppuun. Sen vuoksi on tarpeen täsmentää koodit, joita jäsenvaltioiden on käytettävä lähettäessään komissiolle tietoja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kantojen puretuista saaliista.

(21) ICESin lausunnon mukaisesti on aiheellista säilyttää järjestelmä, joka koskee tuulenkalan ja sen kanssa saatujen sivusaaliiden hoitamista ICES-alueilla IIa ja IIIa ja ICES-suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä. Koska ICESin tieteellisen lausunnon odotetaan olevan saatavilla vasta helmikuussa 2017, on aiheellista vahvistaa tämän kannan TACit ja kiintiöt väliaikaisesti nollaksi, kunnes kyseinen lausunto on annettu.

(22) Norjan (12) ja Färsaarten (13) kanssa tehdyissä kalastussuhteita koskevissa sopimuksissa tai pöytäkirjoissa määrätyn menettelyn mukaisesti unioni on neuvotellut kalastusoikeuksista näiden kumppanien kanssa. Grönlannin (14) kanssa tehdyssä kalastussuhteita koskevassa sopimuksessa ja pöytäkirjassa määrätyn menettelyn mukaisesti sekakomitea on vahvistanut unionin käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien tason Grönlannin vesillä vuonna 2017. Sen vuoksi on tarpeen sisällyttää kyseiset kalastusmahdollisuudet tähän asetukseen.

(23) Koillis-Atlantin kalastuskomissio (NEAFC) hyväksyi vuoden 2016 vuosikokouksessaan Irmingerinmeren kahta punasimppukantaa koskevat säilyttämistoimenpiteet. Nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä.

(24) Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT) hyväksyi vuoden 2016 vuosikokouksessaan Pohjois-Atlantin valkotonnikalan ja Etelä-Atlantin valkotonnikalan sekä Pohjois-Atlantin miekkakalan ja Etelä-Atlantin miekkakalan TACien ja kiintiöiden jatkamisen sekä keltaevätonnikalan TACin jatkamisen. Lisäksi se myös asetti saalisrajoituksen Pohjois-Atlantin sinihaille, Itä-Atlantin purjekaloille ja Länsi-Atlantin purjekaloille, TACin Välimeren miekkakalalle ja vahvisti vuodelle 2017 tonnikalan ja isosilmätonnikalan aikaisemmin asetetut TACit ja kiintiöt. ICCAT vahvisti vuodelle 2017 sinimarliinin ja valkomarliinin aikaisemmin asetetut TACit ja hyväksyi EU:n ehdottaman takaisinmaksusuunnitelman Espanjan vuosina 2014 ja 2015 harjoittaman liikakalastuksen vuoksi. Kuten jo nyt on tilanne tonnikalakannan osalta, on aiheellista soveltaa kaikkien muiden ICCAT-kantojen virkistyskalastuksessa saataviin saaliisiin kyseisen järjestön hyväksymiä saalisrajoituksia. Lisäksi isosilmätonnikalaa ICCAT-yleissopimusalueella kalastaviin unionin kalastusaluksiin, joiden pituus on vähintään 20 metriä, olisi sovellettava kapasiteetin rajoituksia, jotka ICCAT on hyväksynyt ICCATin suosituksessa 15-01. Kaikki nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä.

(25) Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä käsittelevän toimikunnan (CCAMLR) osapuolet hyväksyivät vuonna 2016 pidetyssä 35. vuosikokouksessaan saalisrajoitukset sekä kohde- että sivusaalislajeille kausiksi 2016/2017 ja 2017/2018. Kyseisen kiintiön käyttö vuonna 2016 olisi otettava huomioon vahvistettaessa kalastusmahdollisuuksia vuodeksi 2017.

(26) Intian valtameren tonnikalatoimikunta (IOTC) hyväksyi vuonna 2016 pidetyssä vuosikokouksessaan saalisrajoitukset keltaevätonnikalalle (Thunnus albacares). Se hyväksyi myös toimenpiteen, jolla vähennetään kalojen yhteenkokoamiseen käytettävien välineiden käyttöä ja rajoitetaan huoltoalusten käyttöä. Koska huoltoalusten toiminta ja kalojen yhteenkokoamiseen käytettävien välineiden käyttö ovat erottamaton osa kuorenuotta-alusten pyyntiponnistusta, toimenpide olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä.

(27) Eteläisen Tyynenmeren alueellisen kalastusjärjestön (SPRFMO) vuosikokous pidetään 18–22 päivänä tammikuuta 2017. On aiheellista, että SPRFMO-yleissopimusalueella tällä hetkellä sovellettavia toimenpiteitä jatketaan väliaikaisesti, kunnes vuosikokous on pidetty. Perunpiikkimakrillikantaa ei kuitenkaan pitäisi pyytää kohdennetusti ennen kuin sille on kyseisen vuosikokouksen tuloksena vahvistettu TAC.

(28) Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissio (IATTC) ei saanut 90. vuosikokoustaan päätökseen vuoden 2016 aikana, ja ylimääräinen kokous pidetään 7–10 päivänä helmikuuta 2017. On aiheellista pitää väliaikaisesti voimassa nykyiset toimenpiteet keltaevätonnikalan, isosilmätonnikalan ja boniitin osalta IATTC-yleissopimusalueella siihen asti, kun ylimääräinen kokous on pidetty.

(29) Kaakkois-Atlantin kalatalousjärjestö (SEAFO) hyväksyi vuoden 2016 vuosikokouksessaan säilyttämistoimenpiteenä hammaskalan, syvänmerenpunataskuravun, limapäiden ja haarniskapäiden kaksivuotiset TACit. Lisäksi hyväksyttiin keltaroussin kaksivuotinen TAC alueelle B1, kun taas kyseisen lajin TAC SEAFO-yleissopimusalueen muissa osissa rajattiin yksivuotiseksi. Tällä hetkellä sovellettavat SEAFOn hyväksymät kalastusmahdollisuuksien jakamista koskevat toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä.

(30) Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomissio (WCPFC) vahvisti 13. vuosikokouksessaan nyt voimassa olevat säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet. Näiden toimenpiteiden täytäntöönpanoa osana unionin lainsäädäntöä olisi jatkettava.

(31) Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö (NAFO) hyväksyi vuonna 2016 pidetyssä 38. vuosikokouksessaan joitakin eräiden kantojen vuoden 2017 kalastusmahdollisuuksia NAFO-yleissopimusalueen suuralueilla 1–4. Nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä.

(32) Välimeren yleinen kalastuskomissio (GFCM) hyväksyi vuonna 2016 pidetyssä 40. vuosikokouksessaan tietyille pienille pelagisille kannoille saalis- ja pyyntiponnistusrajoituksia vuosiksi 2017 ja 2018 GFCM-sopimusalueen maantieteellisillä osa-alueilla 17 ja 18 (Adrianmeri). Nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä. Liitteessä IL esitetyt enimmäissaalisrajoitukset on vahvistettu vain yhden vuoden ajaksi ja rajoittamatta mahdollisia muita tulevaisuudessa toteutettavia toimenpiteitä ja mahdollisia jäsenvaltioiden välillä sovellettavia jakojärjestelyjä.

(33) Ottaen huomioon Slovenian laivaston erityispiirteet ja sen vähäinen vaikutus pienten pelagisten lajien kantoihin on aiheellista säilyttää nykyiset kalastustavat ja varmistaa Slovenian laivaston pääsy vähimmäismäärään pieniä pelagisia lajeja.

(34) Asianomaiset alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt hyväksyvät vuoden lopussa joitakin kansainvälisiä toimenpiteitä, joilla annetaan unionille kalastusmahdollisuuksia tai rajoitetaan niitä ja joita aletaan soveltaa ennen tämän asetuksen voimaantuloa. Sen vuoksi on tarpeen, että säännöksiä, joilla kyseiset toimenpiteet saatetaan osaksi unionin lainsäädäntöä, sovelletaan taannehtivasti. Etenkin, koska CCAMLR-yleissopimusalueen kalastuskausi alkaa 1 päivänä joulukuuta ja päättyy 30 päivänä marraskuuta, ja niin ollen tietyt kalastusmahdollisuudet tai -kiellot CCAMLR-yleissopimusalueella vahvistetaan 1 päivänä joulukuuta 2016 alkavaksi ajanjaksoksi, on paikallaan, että tämän asetuksen asianomaisia säännöksiä sovelletaan kyseisestä päivästä alkaen. Tällainen taannehtiva soveltaminen ei loukkaa luottamuksensuojan periaatetta, koska CCAMLR:n jäsenet eivät saa kalastaa CCAMLR-yleissopimusalueella ilman lupaa.

(35) Siltä osin, kuin kyse on lumitaskuravun kalastusmahdollisuuksista Huippuvuorten ympäristössä, vuoden 1920 Pariisin sopimuksessa myönnetään kaikille sopimuspuolille yhtäläinen ja syrjimätön pääsy luonnonvaroihin, myös kalastuksen osalta. Unionin näkemys kyseisestä pääsystä lumitaskuravun kalastukseen Huippuvuoria ympäröivällä mannerjalustalla on esitetty Norjalle osoitetussa 25. lokakuuta 2016 päivätyssä verbaalinootissa, joka koskee erästä Norjan asetusta lumitaskuravun kalastuksesta sille kuuluvalla mannerjalustalla. Unionin näkemyksen mukaan kyseisessä asetuksessa jätetään ottamatta huomioon Pariisin sopimuksen erityismääräykset ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklan määräykset. Sen varmistamiseksi, että lumitaskuravun hyödyntäminen Huippuvuorten alueella saatetaan johdonmukaiseksi niiden syrjimättömien hoitosääntöjen kanssa, jotka Norjalla, jonka suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan alue kuuluu kyseisen sopimuksen asettamissa rajoissa, on oikeus asettaa, on aiheellista vahvistaa niiden alusten lukumäärä, joilla on lupa harjoittaa kyseistä kalastusta. Tällaisten kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken rajoitetaan vuoteen 2017. On muistettava, että ensisijainen vastuu sovellettavan lainsäädännön noudattamisen varmistamisesta kuuluu lippujäsenvaltioille.

(36) Venezuelan bolivariaaniselle tasavallalle osoitetun, kalastusmahdollisuuksien myöntämistä EU:n vesillä Venezuelan bolivariaanisen tasavallan lipun alla purjehtiville kalastusaluksille Ranskan Guayanan edustalla sijaitsevalla talousvyöhykkeellä koskevan unionin julkilausuman (15) mukaisesti on tarpeen vahvistaa Venezuelan käytettävissä olevat napsijoiden kalastusmahdollisuudet unionin vesillä.

(37) Koska tiettyjä määräyksiä sovelletaan jatkuvasti ja jotta vältettäisiin oikeudellinen epävarmuus vuoden 2017 lopun ja kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2018 annettavan asetuksen voimaantulopäivän välisenä aikana, on aiheellista säätää, että kieltoja ja kalastuskieltokausia koskevia säännöksiä sovelletaan edelleen vuoden 2018 alussa, kunnes kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2018 annettava asetus tulee voimaan.

(38) Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset myönnettäessä yksittäiselle jäsenvaltiolle lupa hallinnoida sille myönnettyä pyyntiponnistusta kilowattipäiviin perustuvalla järjestelmällä, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (16) mukaisesti.

(39) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee ylimääräisten merelläolopäivien myöntämistä kalastustoiminnan pysyvää lopettamista ja tieteellisen tarkkailijajärjestelmän kattavuuden parantamista varten sekä laskentataulukkojen vahvistamista jäsenvaltion lipun alla purjehtivien kalastusalusten välistä merelläolopäivien siirtämistä koskevien tietojen keruuta ja toimittamista varten.

(40) Kalastustoiminnan keskeytymisen välttämiseksi ja unionin kalastajien toimeentulon turvaamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2017 lukuun ottamatta pyyntiponnistusrajoituksia koskevia säännöksiä, joita olisi sovellettava 1 päivästä helmikuuta 2017, ja joitakin tiettyihin alueisiin sovellettavia säännöksiä, joilla olisi oltava erityinen soveltamispäivä. Asian kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu.

(41) Kalastusmahdollisuuksia käytettäessä olisi kaikilta osin noudatettava sovellettavaa unionin lainsäädäntöä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

1. Tässä asetuksessa vahvistetaan unionin vesillä ja tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä unionin kalastusalusten käytettävissä olevien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin kalastusmahdollisuuksiin kuuluvat seuraavat:

a) saalisrajoitukset vuodeksi 2017 ja, jos tässä asetuksessa niin täsmennetään, vuodeksi 2018;

b) pyyntiponnistusrajoitukset 1 päivän helmikuuta 2017 ja 31 päivän tammikuuta 2018 väliseksi ajaksi, jollei pyyntiponnistusrajoituksille vahvisteta 25 ja 26 artiklassa sekä liitteessä II E muita ajanjaksoja;

c) tiettyjen CCAMLR-yleissopimusalueen kantojen kalastusmahdollisuudet 1 päivän joulukuuta 2016 ja 30 päivän marraskuuta 2017 väliseksi ajaksi;

d) tiettyjen kantojen kalastusmahdollisuudet 27 artiklassa määritellyllä IATTC-yleissopimusalueella vuosiksi 2017 ja 2018 kyseisessä artiklassa vahvistettuina ajanjaksoina.

2 artikla

Soveltamisala

1. Tätä asetusta sovelletaan seuraaviin aluksiin:

a) unionin kalastusalukset;

b) kolmansien maiden alukset unionin vesillä.

2. Tätä asetusta sovelletaan myös virkistyskalastukseen, jos se mainitaan nimenomaisesti asiaa koskevissa säännöksissä.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklassa tarkoitettuja määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan

a) ’kolmannen maan aluksella’ kolmannen maan lipun alla purjehtivaa ja kolmannessa maassa rekisteröityä kalastusalusta;

b) ’virkistyskalastuksella’ muuta kuin kaupallista kalastustoimintaa, jossa meren elollisia vesiluonnonvaroja hyödynnetään esimerkiksi virkistys-, matkailu- tai urheilutarkoituksiin;

c) ’kansainvälisillä vesillä’ vesialueita, jotka eivät kuulu minkään valtion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan;

d) ’suurimmalla sallitulla saaliilla’ (TAC) i) asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen alaisissa kalastuksissa kalojen määrää, joka kustakin kannasta voidaan pyytää vuosittain; ii) kaikissa muissa kalastuksissa kalojen määrää, joka kustakin kannasta voidaan purkaa aluksesta vuosittain;

e) ’kiintiöllä’ unionille, jäsenvaltiolle tai kolmannelle maalle myönnettyä osuutta TACista;

f) ’analyyttisillä arvioinneilla’ kalakannan kehityssuunnan määrällisiä arviointeja sellaisten kalakannan biologista tilannetta ja hyödyntämistä koskevien tietojen perusteella, jotka tieteellinen tarkastelu on osoittanut riittävän laadukkaiksi, jotta tulevaisuuden saalismäärävaihtoehdoista voidaan antaa tieteellinen lausunto;

g) ’silmäkoolla’ komission asetuksen (EY) N:o 517/2008 (17) mukaisesti määritettyä kalaverkkojen silmäkokoa;

h) ’unionin kalastusalusrekisterillä’ rekisteriä, jonka komissio on perustanut asetuksen (EU) N:o 1380/2013 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

i) ’kalastuspäiväkirjalla’ asetuksen (EY) N:o 1224/2009 14 artiklassa tarkoitettua päiväkirjaa.

4 artikla

Kalastusalueet

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

a) ’ICES-alueilla’ (Kansainvälinen merentutkimusneuvosto) asetuksen (EY) N:o 218/2009 (18) liitteessä III täsmennettyjä maantieteellisiä alueita;

b) ’Skagerrakilla’ maantieteellistä aluetta, joka rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan ja etelässä linjaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ja linjaan tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla;

c) ’Kattegatilla’ maantieteellistä aluetta, joka rajoittuu pohjoisessa linjaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ja tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla sekä etelässä linjaan Hasenørestä Gnibens Spidsiin, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hovedista Kulleniin;

d) ’ICES-suuralueen VII toiminnallisella yksiköllä 16’ maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: — 53° 30′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) ’ICES-alueen IXa toiminnallisella yksiköllä 26’ maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: — 43° 00′ N 8° 00′ W, — 43° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 8° 00′ W;

f) ’ICES-alueen IXa toiminnallisella yksiköllä 27’ maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle: — 42° 00′ N 8° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 8° 00′ W;

g) ’Cádizinlahdella’ pituuspiirin 7° 23′ 48″ W itäpuolella sijaitsevaa osaa ICES-alueesta IXa;

h) ’CECAF-alueilla’ (Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitea) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2009 (19) liitteessä II täsmennettyjä maantieteellisiä alueita;

i) ’NAFO-alueilla’ (Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 217/2009 (20) liitteessä III täsmennettyjä maantieteellisiä alueita;

j) ’SEAFO-yleissopimusalueella’ (Kaakkois-Atlantin kalastusjärjestö) kalavarojen säilyttämisestä ja hoidosta Kaakkois-Atlantilla tehdyssä yleissopimuksessa (21) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

k) ’ICCAT-yleissopimusalueella’ (Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio) Atlantin tonnikalojen suojelusta tehdyssä kansainvälisessä yleissopimuksessa (22) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

l) ’CCAMLR-yleissopimusalueella’ (Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskeva toimikunta) asetuksen (EY) N:o 601/2004 (23) 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä maantieteellistä aluetta;

m) ’IATTC-yleissopimusalueella’ (Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissio) Amerikan yhdysvaltojen ja Costa Rican tasavallan välisellä vuoden 1949 yleissopimuksella perustetun Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission vahvistamista koskevassa yleissopimuksessa (24) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

n) ’IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella’ (Intian valtameren tonnikalatoimikunta) Intian valtameren tonnikalatoimikunnan perustamista koskevassa sopimuksessa (25) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

o) ’SPRFMO-yleissopimusalueella’ (Eteläisen Tyynenmeren alueellinen kalastusjärjestö) aavan meren maantieteellistä aluetta, joka sijaitsee etelään linjasta 10° N, CCAMLR-yleissopimusalueen pohjoispuolella, SIOFA-yleissopimusalueen, siten kuin se määritellään Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksessa (26), itäpuolella ja Etelä-Amerikan valtioiden lainkäyttövaltaan kuuluvien kalastusalueiden länsipuolella;

p) ’WCPFC-yleissopimusalueella’ (Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomissio) laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa Länsi- ja Keski-Tyynellämerellä koskevassa yleissopimuksessa (27) määriteltyä maantieteellistä aluetta;

q) ’GFCM-alueen (Välimeren yleinen kalastuskomissio) maantieteellisillä osa-alueilla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1343/2011 (28) liitteessä I määriteltyjä alueita;

r) ’Beringinmeren aavalla merellä’ Beringinmerellä olevaa aavan meren maantieteellistä aluetta, joka sijaitsee yli 200 meripeninkulman etäisyydellä perusviivoista, joista Beringinmeren rannikkovaltioiden aluemeren leveys mitataan;

s) ’IATTC:n ja WCPFC:n päällekkäisalueella’ seuraavien rajaamaa maantieteellistä aluetta: — pituuspiiri 150° W, — pituuspiiri 130° W, — leveyspiiri 4° S, — leveyspiiri 50° S.

II OSASTO

UNIONIN KALASTUSALUSTEN KALASTUSMAHDOLLISUUDET

I LUKU

Yleiset säännökset

5 artikla

TACit ja niiden jakaminen

1. Unionin kalastusalusten TACit unionin vesillä tai tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä ja näiden TACien jakaminen jäsenvaltioiden kesken sekä tapauksen mukaan niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset vahvistetaan liitteessä I.

2. Unionin kalastusaluksilla on oikeus kalastaa liitteessä I säädettyjen TACien rajoissa Färsaarten, Grönlannin ja Norjan kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä sekä Jan Mayenin ympärillä sijaitsevalla kalastusalueella tämän asetuksen 14 artiklassa ja liitteessä III sekä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1006/2008 (29) ja sen täytäntöönpanosäännöksissä säädetyin edellytyksin.

6 artikla

Jäsenvaltioiden määrittämät TACit

1. Asianomaisten jäsenvaltioiden on määritettävä tiettyjen kalakantojen TACit. Kyseiset kannat yksilöidään liitteessä I.

2. Jäsenvaltioiden määrittämien TACien on

a) oltava yhteisen kalastuspolitiikan periaatteiden ja sääntöjen, erityisesti kalakannan kestävän hyödyntämisen periaatteen mukaisia; ja

b) johdettava i) suurimmalla mahdollisella todennäköisyydellä kannan hyödyntämiseen kestävän enimmäistuoton mukaisesti vuodesta 2017 alkaen, jos analyyttisia arvioita on saatavilla; ii) kannan hyödyntämiseen kalastuksenhoidon ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti, jos analyyttisia arvioita ei ole saatavilla tai ne ovat puutteellisia.

3. Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on viimeistään 15 päivänä maaliskuuta 2017 esitettävä komissiolle seuraavat tiedot:

a) hyväksytyt TACit;

b) asianomaisen jäsenvaltion keräämät ja arvioimat tiedot, joihin hyväksytyt TACit perustuvat;

c) yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten hyväksytyt TACit noudattavat 2 kohtaa.

7 artikla

Saaliiden ja sivusaaliiden aluksesta purkamista koskevat edellytykset

1. Saaliit, joihin ei sovelleta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa vahvistettua purkamisvelvoitetta, saa pitää aluksella tai purkaa aluksesta ainoastaan, jos

a) saaliit on pyydetty sellaisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla aluksilla, jolla on kiintiö, eikä tämä kiintiö ole täyttynyt; tai

b) saaliit ovat osa unionin kiintiötä, jota ei ole jaettu jäsenvaltioiden kesken kiintiöiksi, eikä tämä unionin kiintiö ole täyttynyt.

2. Muiden kuin kohdelajien kannat, jotka ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa turvallisissa biologisissa rajoissa, yksilöidään tämän asetuksen liitteessä I, mainitussa artiklassa säädetyn, saaliiden lukemista asianomaisiin kiintiöihin koskevan poikkeuksen soveltamiseksi.

8 artikla

Pyyntiponnistusrajoitukset

Tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen ajanjaksojen osalta on sovellettava seuraavia pyyntiponnistusta koskevia rajoituksia:

a) ICES-suuralueen IV punakampela- ja merianturakantojen hoidossa sovelletaan liitettä II A;

b) ICES-alueiden VIIIc ja IXa, Cádizinlahtea lukuun ottamatta, kummeliturskan ja keisarihummerin elvyttämisessä sovelletaan liitettä II B;

c) ICES-alueen VIIe merianturakannan hoidossa sovelletaan liitettä II C.

9 artikla

Meribassin kalastusta koskevat toimenpiteet

1. Kielletään unionin kalastusaluksilta meribassin kalastus ICES-alueilla VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk sekä niillä ICES-alueisiin VIIa ja VIIg kuuluvilla vesillä, jotka sijaitsevat yli 12 meripeninkulman etäisyydellä perusviivasta Yhdistyneen kuningaskunnan suvereniteettiin kuuluvalla alueella. Kielletään unionin kalastusaluksilta kyseisellä alueella pyydetyn meribassin pitäminen aluksella, jälleenlaivaus, siirtäminen ja aluksesta purkaminen.

2. Kielletään unionin kalastusaluksilta ja missä tahansa rannalta harjoitettavissa kaupallisissa kalastuksissa meribassin kalastus seuraavilla alueilla sekä kyseisillä alueilla pyydetyn meribassin pitäminen aluksella, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen:

a) ICES-alueet IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh;

b) vedet, jotka sijaitsevat 12 meripeninkulman sisällä perusviivasta Yhdistyneen kuningaskunnan suvereniteettiin kuuluvalla alueella ICES-alueilla VIIa ja VIIg.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, siinä tarkoitetuilla alueilla sovelletaan meribassin osalta seuraavia toimenpiteitä:

a) pohjatrooleja ja nuottia (30) käyttävä unionin kalastusalus saa pitää aluksella meribassin tahattomia sivusaaliita, joiden määrä on enintään 3 prosenttia aluksella päivän aikana olevan meren eliöiden kokonaissaaliin painosta. Unionin kalastusaluksen tämän poikkeuksen nojalla aluksella pitämien meribassisaaliiden määrä saa olla enintään 400 kilogrammaa kuukaudessa;

b) tammikuussa 2017 sekä 1 päivän huhtikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana koukkuja ja siimoja (31) käyttävät unionin kalastusalukset voivat pyytää meribassia sekä pitää aluksella, siirtää, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta kyseisellä alueella pyydettyä meribassia enintään 10 tonnia alusta kohden vuodessa.

c) ankkuroituja verkkoja (32) käyttävät unionin kalastusalukset saavat pitää aluksella meribassin tahattomia sivusaaliita enintään 250 kilogrammaa kuukaudessa.

Edellä mainittua poikkeusta sovelletaan unionin kalastusaluksiin, jotka ovat kirjanneet meribassisaaliita 1 päivän heinäkuuta 2015 ja 30 päivän syyskuuta 2016 väliseltä ajalta: b alakohta koskee koukuilla ja siimoilla saatuja kirjattuja saaliita ja c alakohta ankkuroiduilla verkoilla saatuja kirjattuja saaliita.

3. Edellä 2 kohdassa asetettuja saalisrajoituksia ei saa siirtää alusten välillä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle meribassisaaliit pyydystyypeittäin viimeistään 20 päivän kuluttua kunkin kuukauden päättymisestä.

4. 1 päivästä tammikuuta30 päivään kesäkuuta 2017 ICES-alueilla IVb, IVc, VIIa ja VIId–VIIh meribassin virkistyskalastuksessa sallitaan ainoastaan pyydystä ja päästä -kalastus, myös rannalta käsin. Tuona aikana kielletään kyseisellä alueella pyydetyn meribassin pitäminen aluksella, siirtäminen, jälleenlaivaus ja aluksesta purkaminen.

5. Virkistyskalastuksessa, myös rannalta käsin, yksi kalastaja saa seuraavina aikoina ja seuraavilla alueilla pitää hallussaan enintään yhden meribassiyksilön päivässä:

a) 1 päivästä heinäkuuta31 päivään joulukuuta 2017 ICES-alueilla IVb, IVc, VIIa ja VIId–VIIh;

b) 1 päivästä tammikuuta31 päivään joulukuuta 2017 ICES-alueilla VIIj ja VIIk.

6. 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana voidaan virkistyskalastuksessa ICES-alueilla VIIIa ja VIIIb pitää enintään viisi kalaa kalastajaa kohden kunakin päivänä.

10 artikla

Kalastusmahdollisuuksien jakamista koskevat erityiset säännökset

1. Tässä asetuksessa vahvistettu kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoita seuraavien soveltamista:

a) asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti tehtävät vaihdot;

b) asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 artiklan mukaisesti tehtävät vähennykset ja uudelleen jakamiset;

c) asetuksen (EY) N:o 1006/2008 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehtävät uudelleen jakamiset;

d) asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti sallittavat saaliiden lisäpurkamiset;

e) asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti pidätettävät määrät;

f) asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105, 106 ja 107 artiklan mukaisesti tehtävät vähennykset;

g) tämän asetuksen 15 artiklan mukaiset kiintiön siirrot ja vaihdot.

2. Kannat, joihin sovelletaan varo-TACeja tai analyyttisiä TACeja, yksilöidään tämän asetuksen liitteessä I asetuksessa (EY) N:o 847/96 säädettyä TACien ja kiintiöiden vuosittaista hallinnoimista varten.

3. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa sovelletaan kantoihin, joihin sovelletaan varo-TACia, ja mainitun asetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa sekä 4 artiklaa sovelletaan kantoihin, joihin sovelletaan analyyttistä TACia, jollei tämän asetuksen liitteessä I toisin säädetä.

4. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklaa ei sovelleta silloin, kun jäsenvaltio käyttää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta.

11 artikla

Kalastuskieltokaudet

1. On kiellettyä kalastaa tai pitää aluksella Porcupinematalikolla 1 päivän toukokuuta ja 31 päivän toukokuuta 2017 välisenä aikana seuraavia lajeja: turska, lasikampelat, merikrotti, kolja, valkoturska, kummeliturska, keisarihummeri, punakampela, lyyraturska, seiti, rauskut, meriantura, keila, tylppäpyrstömolva, molva ja piikkihai.

Tämän kohdan soveltamiseksi Porcupinematalikolla tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, joka jää seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

Piste Leveyspiiri Pituuspiiri 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, kulku Porcupinematalikon kautta niin, että aluksella on kyseisessä alakohdassa tarkoitettua lajia, on sallittua asetuksen (EY) N:o 1224/2009 50 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti.

2. Pohjatroolilla, nuotalla tai vastaavalla vedettävällä pyydyksellä, jonka silmäkoko on alle 16 millimetriä, harjoitettava tuulenkalan kaupallinen kalastus kielletään ICES-alueilla IIa ja IIIa ja ICES-suuralueella IV 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän maaliskuuta 2017 sekä 1 päivän elokuuta ja 31 päivän joulukuuta 2017 väliseksi ajaksi.

Ensimmäisessä alakohdassa esitettyä kieltoa sovelletaan myös kolmansien maiden aluksiin, joilla on lupa pyytää tuulenkalaa ja sen kanssa saatuja sivusaaliita ICES-suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä.

12 artikla

Kiellot

1. Kielletään unionin kalastusaluksia pyytämästä, pitämästä aluksella, jälleenlaivaamasta ja purkamasta seuraavia lajeja:

a) kynsirausku (Amblyraja radiata) ICES-alueilla IIa, IIIa ja VIId ja ICES-suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä;

b) valkohai (Carcharodon carcharias) kaikilla vesillä;

c) suomupistinhai (Centrophorus squamosus) ICES-alueella IIa ja -suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla I ja XIV sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä;

d) ruskosusihai (Centroscymnus coelolepis) ICES-alueella IIa ja -suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla I ja XIV sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä;

e) jättiläishai (Cetorhinus maximus) kaikilla vesillä;

f) leijahai (Dalatias licha) ICES-alueella IIa ja -suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla I ja XIV sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä;

g) lattahai (Deania calcea) ICES-alueella IIa ja -suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla I ja XIV sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä;

h) silorausku (Dipturus batis) -kompleksi (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICES-alueella IIa ja ICES-suuralueilla III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X sijaitsevilla unionin vesillä;

i) isovalohai (Etmopterus princeps) ICES-alueella IIa ja -suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla I ja XIV sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä;

j) pehmovalohai (Etmopterus pusillus) ICES-alueella IIa ja -suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä;

k) pitkälläsiimalla pyydetty harmaakoirahai (Galeorhinus galeus) ICES-alueella IIa ja -suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä;

l) sillihai (Lamna nasus) kaikilla vesillä;

m) jättiläispaholaisrausku (Manta alfredi) kaikilla vesillä;

n) paholaisrausku (Manta birostris) kaikilla vesillä;

o) seuraavat Mobula-sukuun kuuluvat rauskulajit kaikilla vesillä: i) sarvirausku (Mobula mobular); ii) Guinean pikkupaholaisrausku (Mobula rochebrunei); iii) Japanin paholaisrausku (Mobula japanica); iv) silopaholaisrausku (Mobula thurstoni); v) pikkupaholaisrausku (Mobula eregoodootenkee); vi) kääpiöpaholaisrausku (Mobula munkiana); vii) tropiikinpaholaisrausku (Mobula tarapacana); viii) lyhyteväpaholaisrausku (Mobula kuhlii); ix) pikkupaholaisrausku (Mobula hypostoma);

p) seuraavat saharauskulajit (Pristidae) kaikilla vesillä: i) puukkosaharausku (Anoxypristis cuspidata); ii) pikkusaharausku (Pristis clavata); iii) saharausku (Pristis pectinata); iv) harmaasaharausku (Pristis pristis); v) kampasaharausku (Pristis zijsron);

q) okarausku (Raja clavata) ICES-alueella IIIa sijaitsevilla unionin vesillä;

r) mustavatsarausku (Dipturus nidarosiensis) ICES-alueilla VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk sijaitsevilla unionin vesillä;

s) aaltorausku (Raja undulata) ICES-suuralueilla VI ja X sijaitsevilla unionin vesillä;

t) pullonokkarausku (Rostroraja alba) ICES-suuralueilla VI, VII, VIII, IX ja X sijaitsevilla unionin vesillä;

u) kitararauskut (Rhinobatidae) ICES-suuralueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII sijaitsevilla unionin vesillä;

v) piikkihai (Squalus acanthias) unionin vesillä, paitsi liitteessä I A vahvistetut välttämistä koskevat ohjelmat.

w) merienkeli (Squatina squatina) unionin vesillä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.

13 artikla

Tietojen toimittaminen

Kun jäsenvaltiot toimittavat asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 ja 34 artiklan mukaisesti komissiolle tietoja pyydettyjen kantojen puretuista määristä, niiden on käytettävä tämän asetuksen liitteessä I ilmoitettuja kantojen koodeja.

II LUKU

Kalastusluvat kolmansien maiden vesillä

14 artikla

Kalastusluvat

1. Kolmannen maan vesillä kalastavien unionin kalastusalusten kalastuslupien enimmäismäärä esitetään liitteessä III.

2. Jos jäsenvaltio siirtää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan perusteella kiintiönsä toiselle jäsenvaltiolle, jäljempänä ’kiintiöiden vaihto’, tämän asetuksen liitteessä III mainituilla kalastusalueilla, siirtoon on sisällyttävä asianmukainen kalastuslupien siirto, ja siitä on ilmoitettava komissiolle. Kullekin kalastusalueelle liitteessä III ilmoitettua kalastuslupien kokonaismäärää ei saa kuitenkaan ylittää.

III LUKU

Kalastusmahdollisuudet alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vesillä

15 artikla

Kiintiöiden siirrot ja vaihdot

1. Jos alueellisen kalastuksenhoitojärjestön säännöissä sallitaan kiintiöiden siirrot ja vaihdot alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sopimuspuolten välillä, jäsenvaltio, jäljempänä ’kyseinen jäsenvaltio’, voi keskustella kyseisen alueellisen kalastuksenhoitojärjestön jonkin sopimuspuolen kanssa ja tapauksen mukaan laatia luonnoksen aiotusta kiintiön siirrosta tai vaihdosta.

2. Komissio voi kyseisen jäsenvaltion ilmoituksen saatuaan hyväksyä aiottua kiintiön siirtoa tai vaihtoa koskevan luonnoksen, josta kyseinen jäsenvaltio on keskustellut alueellisen kalastuksenhoitojärjestön asianomaisen sopimuspuolen kanssa. Sen jälkeen komissio ilmaisee ilman aiheetonta viivytystä alueellisen kalastuksenhoitojärjestön asianomaiselle sopimuspuolelle suostumuksensa siihen, että sitä sitoo tällainen kiintiön siirto tai vaihto. Komissio ilmoittaa sitten sovitusta kiintiön siirrosta tai vaihdosta alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sihteeristölle kyseisen järjestön sääntöjen mukaisesti.

3. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille sovitusta kiintiön siirrosta tai vaihdosta.

4. Kiintiön siirron tai vaihdon perusteella alueellisen kalastusjärjestön sopimuspuolelta saatuja tai sille siirrettyjä kalastusmahdollisuuksia pidetään kyseiselle jäsenvaltiolle jaettuina taikka siltä vähennettyinä kalastusmahdollisuuksina siitä hetkestä alkaen, kun kiintiön siirto tai vaihto tulee voimaan alueellisen kalastusjärjestön kyseisen sopimuspuolen kanssa tehdyn sopimuksen ehtojen mukaisesti tai tapauksen mukaan asianomaisen alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sääntöjen mukaisesti. Tällainen kiintiön siirto tai vaihto ei saa kuitenkaan muuttaa kalastustoimintaa koskevan suhteellisen vakauden periaatteen mukaista nykyistä jakoperustetta kalastusmahdollisuuksien jakamiseksi jäsenvaltioiden välillä.

5. Tätä artiklaa sovelletaan 31 päivään tammikuuta 2018 asti, kun kyseessä ovat kiintiöiden siirrot alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sopimuspuolelta unionille ja näiden kiintiöiden jakaminen jäsenvaltioille.

1 jakso

ICCAT-yleissopimusalue

16 artikla

Kalastus-, kasvatus- ja lihotuskapasiteetin rajoittaminen

1. Rajoitetaan sellaisten vapapyydyksiä käyttävien unionin alusten ja uisteluveneiden lukumäärää, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman painoisia tai 75–115 senttimetrin pituisia tonnikaloja Itä-Atlantilla, liitteessä IV olevan 1 kohdan mukaisesti.

2. Rajoitetaan sellaisten pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavien unionin alusten lukumäärää, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman painoisia tai 75–115 senttimetrin pituisia tonnikaloja Välimerellä, liitteessä IV olevan 2 kohdan mukaisesti.

3. Rajoitetaan sellaisten tonnikalaa Adrianmerellä kasvatustarkoituksiin pyytävien unionin kalastusalusten lukumäärää, joilla on lupa kalastaa aktiivisesti 8–30 kilogramman painoisia tai 75–115 senttimetrin pituisia tonnikaloja, liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaisesti.

4. Rajoitetaan sellaisten kalastusalusten lukumäärää ja kokonaisbruttovetoisuutta, joilla on lupa kalastaa, pitää aluksella, jälleenlaivata, kuljettaa tai purkaa aluksesta tonnikalaa Itä-Atlantilla ja Välimerellä, liitteessä IV olevan 4 kohdan mukaisesti.

5. Rajoitetaan Itä-Atlantilla ja Välimerellä harjoitettavassa tonnikalan kalastuksessa käytettävien rysien lukumäärää liitteessä IV olevan 5 kohdan mukaisesti.

6. Rajoitetaan tonnikalan kasvatus- ja lihotuskapasiteettia sekä kasvatuslaitoksille myönnettävää pyydetyn luonnonvaraisen tonnikalan enimmäismäärää Itä-Atlantilla ja Välimerellä liitteessä IV olevan 6 kohdan mukaisesti.

7. Isosilmätonnikalaa ICCAT-yleissopimusalueella kalastavien vähintään 20 metrin pituisten unionin kalastusalusten enimmäismäärää rajoitetaan liitteessä IV olevan 7 kohdan mukaisesti.

17 artikla

Virkistyskalastus

Jäsenvaltioiden on tarvittaessa osoitettava niille liitteessä I D jaetuista kiintiöistä tietty osuus virkistyskalastukseen.

18 artikla

Hait

1. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta isosilmäkettuhain (Alopias superciliosus) osia tai kokonaisia ruhoja missä tahansa kalastuksessa.

2. Alopias-sukuun kuuluvien kettuhaiden kohdennettu kalastus on kielletty.

3. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta Sphyrnidae-heimoon kuuluvien vasarahaiden (nuijahaita (Sphyrna tiburo) lukuun ottamatta) osia tai kokonaisia ruhoja ICCAT-yleissopimusalueella harjoitetun kalastuksen yhteydessä.

4. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta missä tahansa kalastuksessa pyydetyn valkopilkkahain (Carcharhinus longimanus) osia tai kokonaisia ruhoja.

5. On kiellettyä pitää aluksella missä tahansa kalastuksessa pyydettyä haukkahaita (Carcharhinus falciformis).

2 jakso

CCAMLR-yleissopimusalue

19 artikla

Kiellot ja saalisrajoitukset

1. Liitteessä V olevassa A osassa mainittujen lajien kohdennettu kalastus on kielletty samassa osassa ilmoitetuilla alueilla ja siinä ilmoitettuina ajanjaksoina.

2. Koekalastuksessa sovelletaan liitteessä V olevassa B osassa ilmoitettuja TACeja ja sivusaalisrajoituksia mainitussa osassa ilmoitetuilla alueilla.

20 artikla

Koekalastus

1. Vuonna 2017 jäsenvaltiot saavat osallistua Dissostichus spp. -lajien pitkälläsiimalla harjoitettavaan koekalastukseen FAO-suuralueilla 88.1 ja 88.2 sekä alueiden 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a niissä osissa, jotka eivät kuulu kansalliseen lainkäyttövaltaan. Jos jäsenvaltio aikoo osallistua tällaiseen kalastukseen, sen on ilmoitettava tästä CCAMLR:n sihteeristölle asetuksen (EY) N:o 601/2004 7 ja 7 a artiklan mukaisesti ja joka tapauksessa viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2017.

2. Suuralue- ja aluekohtaiset TACit ja sivusaalisrajoitukset FAO-suuralueiden 88.1 ja 88.2 samoin kuin alueiden 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a osalta sekä niiden jakaminen pienimuotoisille tutkimusalueille (small-scale research unit, SSRU) kullakin suuralueella ja alueella vahvistetaan liitteessä V olevassa B osassa. Kalastus SSRU-alueella on lopetettava, kun ilmoitetut saaliit saavuttavat määritellyn TACin, eikä SSRU-alueella saa enää kalastaa loppukauden aikana.

3. Kalastusta on harjoitettava maantieteellisesti ja syvyyssuunnassa niin laajalla alueella kuin mahdollista, jotta saataisiin kalastuspotentiaalin määrittämiseksi tarvittavat tiedot ja vältettäisiin saaliiden ja pyyntiponnistuksen liiallinen keskittyminen. FAO-suuralueilla 88.1 ja 88.2 sekä alueilla 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a kalastus on kuitenkin kielletty alle 550 metrin syvyydessä.

21 artikla

Etelänkrillin pyynti kalastuskaudella 2017/2018

1. Jos jäsenvaltio aikoo pyytää etelänkrilliä (Euphausia superba) CCAMLR-yleissopimusalueella kalastuskaudella 2017/2018, sen on ilmoitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä toukokuuta 2017 aikomuksestaan pyytää etelänkrilliä käyttäen tämän asetuksen liitteessä V olevan C osan mukaista lomaketta. Komissio toimittaa jäsenvaltioiden toimittamien tietojen pohjalta ilmoitukset CCAMLR:n sihteeristölle viimeistään 30 päivänä toukokuuta 2017.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa on oltava asetuksen (EY) N:o 601/2004 3 artiklassa säädetyt tiedot kustakin aluksesta, jolle jäsenvaltio aikoo antaa luvan osallistua etelänkrillin pyyntiin.

3. Jäsenvaltion, joka aikoo pyytää etelänkrilliä CCAMLR-yleissopimusalueella, on ilmoitettava aikomuksestaan tehdä niin vain sellaisten luvan saaneiden alusten osalta, jotka joko purjehtivat sen lipun alla ilmoitusajankohtana tai purjehtivat toisen CCAMLR:n jäsenen lipun alla mutta pyynnin ajankohtana oletettavasti purjehtivat kyseisen jäsenvaltion lipun alla.

4. Jäsenvaltiot saavat antaa muille kuin tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti CCAMLR:n sihteeristölle ilmoitetuille aluksille luvan osallistua etelänkrillin pyyntiin, jos jokin luvan saanut alus on perustelluista toiminnallisista syistä tai ylivoimaisen esteen johdosta estynyt osallistumasta. Tällöin asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä välittömästi CCAMLR:n sihteeristölle ja komissiolle ja esitettävä

a) yksityiskohtaiset tiedot suunnitellusta tai suunnitelluista korvaavista aluksista, mukaan lukien asetuksen (EY) N:o 601/2004 3 artiklassa säädetyt tiedot;

b) täydellinen selvitys syistä, joilla aluksen korvaaminen perustellaan, sekä asianmukaiset tätä tukevat todisteet tai lisätiedot.

5. Jäsenvaltiot eivät saa antaa mihinkään CCAMLR:n laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta (LIS-kalastusta) harjoittavien alusten luetteloon kirjatulle alukselle lupaa osallistua etelänkrillin pyyntiin.

3 jakso

IOTC:n toimivaltaan kuuluva alue

22 artikla

IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella kalastavien alusten kalastuskapasiteetin rajoittaminen

1. Trooppisia tonnikaloja pyytävien unionin kalastusalusten enimmäismäärä IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella ja sitä vastaava kapasiteetti bruttovetoisuutena vahvistetaan liitteessä VI olevassa 1 kohdassa.

2. Miekkakalaa (Xiphias gladius) ja valkotonnikalaa (Thunnus alalunga) pyytävien unionin kalastusalusten enimmäismäärä IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella ja sitä vastaava kapasiteetti bruttovetoisuutena vahvistetaan liitteessä VI olevassa 2 kohdassa.

3. Jäsenvaltiot voivat jakaa uudelleen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin kalastuksiin osoitettuja aluksia näiden kalastusten kesken, jos ne voivat osoittaa komissiolle, ettei tämä muutos johda asianomaisten kalakantojen pyyntiponnistuksen lisääntymiseen.

4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos niiden laivastoon ehdotetaan kapasiteetin siirtoa, siirrettävät alukset sisältyvät IOTC:n alusrekisteriin tai muiden alueellisten tonnikalan kalastusjärjestöjen alusrekisteriin. Tämän lisäksi aluksia, jotka on merkitty alueellisen kalastusjärjestön laatimaan LIS-kalastusta harjoittavien alusten luetteloon, ei saa siirtää.

5. Jäsenvaltiot voivat lisätä kalastuskapasiteettiaan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista enimmäismääristä ainoastaan IOTC:lle toimitetuissa kehityssuunnitelmissa asetetuissa rajoissa.

23 artikla

Ajelehtivat kalojen yhteenkokoamiseen käytettävät välineet sekä huoltoalukset

1. Kurenuotta-alus saa käyttää kerralla enintään 425:tä aktiivista kalojen yhteenkokoamiseen käytettävää ajelehtivaa välinettä.

2. Unionin huoltoalusten määrä saa olla enintään puolet unionin kurenuotta-alusten määrästä. Tämän kohdan soveltamiseksi unionin huoltoalusten määrä ja unionin kurenuotta-alusten määrä vahvistetaan aktiivisia aluksia koskevan IOTC:n rekisterin perusteella.

24 artikla

Hait

1. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta kaikkien Alopiidae-heimon lajien kettuhaiden osia tai kokonaisia ruhoja missä tahansa kalastuksessa.

2. On kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata tai purkaa aluksesta valkopilkkahain (Carcharhinus longimanus) osia tai kokonaisia ruhoja missä tahansa kalastuksessa, lukuun ottamatta aluksia, joiden suurin pituus on alle 24 metriä ja jotka harjoittavat kalastustoimintaa yksinomaan oman lippujäsenvaltionsa talousvyöhykkeellä, ja edellyttäen, että niiden saalis on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen kulutukseen.

3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.

4 jakso

SPRFMO-yleissopimusalue

25 artikla

Pelagisten lajien kalastus

1. Vain ne jäsenvaltiot, jotka ovat aktiivisesti harjoittaneet pelagista kalastusta SPRFMO-yleissopimusalueella vuosina 2007, 2008 tai 2009, voivat pyytää pelagisia kantoja tällä alueella liitteessä I J vahvistettujen TACien mukaisesti.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden on rajoitettava lippunsa alla purjehtivien pelagisia kantoja vuonna 2017 pyytävien alusten bruttovetoisuus unionin kokonaistasoon, joka on 78 600 bruttotonnia kyseisellä alueella.

3. Liitteessä I J vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia saa käyttää vain, jos jäsenvaltiot lähettävät luettelon aluksista, jotka harjoittavat aktiivisesti kalastusta tai saaliiden jälleenlaivausta SPRFMO-yleissopimusalueella, sekä alusten satelliittiseurantajärjestelmän tietueet, kuukausittaiset saalisraportit ja käytettävissä olevat satamakäyntejä koskevat tiedot viimeistään seuraavan kuukauden viidentenä päivänä komissiolle, joka toimittaa tiedot SPRFMO:n sihteeristölle.

26 artikla

Pohjakalastus

1. Jäsenvaltioiden on rajoitettava pohjakalastuksessa saaliinsa tai pyyntiponnistuksensa vuonna 2017 niihin SPRFMO-yleissopimusalueen osiin, joilla on harjoitettu pohjakalastusta 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana, ja sellaiseen määrään, joka ei ylitä saalistasoa tai pyyntiponnistusta kuvastavien muuttujien vuotuista keskitasoa kyseisenä aikana. Ne saavat kalastaa kirjatun kalastustoiminnan ulkopuolella ainoastaan, jos SPRFMO hyväksyy niiden suunnitelman kalastaa kirjatun toiminnan ulkopuolella.

2. Jäsenvaltiot, joilla ei ole pohjakalastusta koskevaa kirjattua saalista tai pyyntiponnistusta SPRFMO-yleissopimusalueella 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseltä ajalta, eivät saa kalastaa, ellei SPRFMO hyväksy niiden suunnitelmaa kalastaa ilman kirjattua toimintaa.

5 jakso

IATTC-yleissopimusalue

27 artikla

Kurenuottakalastus

1. Kielletään kurenuotta-aluksilta keltaevätonnikalan (Thunnus albacares), isosilmätonnikalan (Thunnus obesus) ja boniitin (Katsuwonus pelamis) kalastus

a) 29 päivästä heinäkuuta28 päivään syyskuuta 2017 tai 18 päivästä marraskuuta 201718 päivään tammikuuta 2018 alueella, jota rajaavat — Amerikan Tyynenmerenpuoliset rannikot, — pituuspiiri 150° W, — leveyspiiri 40° N, — leveyspiiri 40° S;

b) 29 päivästä syyskuuta29 päivään lokakuuta 2017 alueella, jota rajaavat — pituuspiiri 96° W, — pituuspiiri 110° W, — leveyspiiri 4° N, — leveyspiiri 3° S.

2. Asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava valitsemansa 1 kohdassa tarkoitettu kalastuskieltokausi komissiolle ennen 1 päivää huhtikuuta 2017. Asianomaisten jäsenvaltioiden kaikkien kurenuotta-alusten on valittuna kautena lopetettava kurenuotalla kalastaminen 1 kohdassa määritellyillä alueilla.

3. IATTC-yleissopimusalueella tonnikalaa pyytävien kurenuotta-alusten on pidettävä aluksella ja sen jälkeen purettava aluksesta tai jälleenlaivattava kaikki keltaevätonnikalan, isosilmätonnikalan ja boniitin saaliit.

4. Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta

a) kun kala katsotaan ihmisravinnoksi soveltumattomaksi muun syyn kuin koon vuoksi; tai

b) kalastusmatkan viimeisellä osuudella, kun aluksella voi olla riittämättömästi tilaa kaikkien kyseisellä kalastusmatkalla saaliiksi saatujen tonnikalojen sijoittamiseksi.

28 artikla

Valkopilkkahain kalastuksen kieltäminen

1. On kiellettyä pyytää valkopilkkahaita (Carcharhinus longimanus) IATTC-yleissopimusalueella ja pitää aluksella, jälleenlaivata, varastoida, tarjota myytäväksi, myydä tai purkaa aluksesta kyseisellä alueella pyydetyn valkopilkkahain osia tai kokonaisia ruhoja.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi. Aluksen käyttäjien on päästettävä kyseisen lajin yksilöt heti takaisin mereen.

3. Alusten käyttäjien on

a) kirjattava takaisin päästettyjen yksilöiden lukumäärä ja tila (kuollut vai elävä);

b) ilmoitettava a alakohdassa tarkoitetut tiedot sille jäsenvaltiolle, jonka kansalaisia he ovat. Jäsenvaltioiden on toimitettava edellisvuoden aikana keräämänsä tiedot komissiolle viimeistään 31 päivänä tammikuuta.

29 artikla

Paholaisrauskujen kalastuskielto

Unionin kalastusaluksilta on IATTC-yleissopimusalueella kiellettyä pyytää, pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, varastoida, tarjota myytäväksi tai myydä paholaisrauskujen (Mobulidae-heimo, joka käsittää Manta- ja Mobula-suvut) osia tai kokonaisia ruhoja. Heti kun unionin kalastusalukset toteavat, että paholaisrauskuja on pyydetty, unionin kalastusalusten on viipymättä vapautettava ne mahdollisuuksien mukaan elävinä ja vahingoittumattomina.

6 jakso

SEAFO-yleissopimusalue

30 artikla

Syvänmerenhaiden kalastuksen kieltäminen

Kielletään seuraavien syvänmerenhaiden kohdennettu kalastus SEAFO-yleissopimusalueella:

— kissahai (Apristurus manis),

— Etmopterus bigelowi (pikkuhailaji),

— Etmopterus brachyurus (pikkuhailaji),

— isovalohai (Etmopterus princeps),

— pehmovalohai (Etmopterus pusillus),

— rauskut (Rajidae),

— samettipiikkihai (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha-ylälahkon syvänmerenhait,

— piikkihai (Squalus acanthias).

7 jakso

WCPFC-yleissopimusalue

31 artikla

Isosilmätonnikalan, keltaevätonnikalan, boniitin ja eteläisen Tyynenmeren valkotonnikalan kalastusta koskevat edellytykset

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kurenuotta-aluksille, jotka pyytävät isosilmätonnikalaa (Thunnus obesus), keltaevätonnikalaa (Thunnus albacares) ja boniittia (Katsuwonus pelamis) siinä osassa WCPFC-yleissopimusaluetta, joka sijaitsee leveyspiirien 20° N ja 20° S välillä aavalla merellä, myönnettyjen kalastuspäivien lukumäärä on enintään 403 päivää.

2. Unionin kalastusalukset eivät saa pyytää eteläisen Tyynenmeren valkotonnikalaa (Thunnus alalunga) WCPFC-yleissopimusalueella leveyspiirin 20° S eteläpuolella.

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pitkäsiima-aluksilla kalastetut isosilmätonnikalan (Thunnus obesus) saaliit ovat enintään 2 000 tonnia vuonna 2017.

4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kurenuotta-aluksilla kalastetut isosilmätonnikalan (Thunnus obesus) sivusaaliit ovat enintään 2 857 tonnia vuonna 2017.

32 artikla

Kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitetuilla välineillä harjoitettavaa kalastusta koskeva kalastuskieltoalue

1. WCPFC-yleissopimusalueen osassa, joka sijaitsee leveyspiirien 20° N ja 20° S välisellä alueella, kielletään 1 päivän heinäkuuta 2017 kello 00.00 ja 31 päivän lokakuuta 2017 kello 24.00 välisenä aikana kurenuotta-aluksilta kalastustoiminta kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitetuilla välineillä. Kyseisenä aikana kurenuotta-alus saa harjoittaa kalastustoimintaa mainitussa WCPFC-yleissopimusalueen osassa vain, jos aluksella on tarkkailija, joka tarkkailee, ettei alus millään hetkellä

a) käytä tai huolla kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitettua välinettä tai siihen liittyvää elektronista laitetta;

b) pyydä parvia kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitetuilla välineillä.

2. Kaikkien 1 kohdassa tarkoitetussa WCPFC-yleissopimusalueen osassa kalastavien kurenuotta-alusten on pidettävä aluksella ja purettava tai jälleenlaivattava kaikki isosilmätonnikalan, keltaevätonnikalan ja boniitin saaliit.

3. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta

a) kalastusmatkan viimeisellä osuudella, jos aluksella ei ole riittävästi tilaa kaikkien kalojen sijoittamiseksi;

b) kun kala on ihmisravinnoksi soveltumaton muun syyn kuin koon takia; tai

c) pakastuslaitteiston vakavan toimintahäiriön sattuessa.

33 artikla

Miekkakalan kalastukseen luvan saaneiden unionin kalastusalusten lukumäärän rajoittaminen

WCPFC-yleissopimusalueella linjan 20° S eteläpuolella sijaitsevilla alueilla miekkakalan (Xiphias gladius) kalastukseen luvan saaneiden unionin kalastusalusten enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä VII.

34 artikla

Haukkahait ja valkopilkkahait

1. WCPFC-yleissopimusalueella on kiellettyä pitää aluksella, jälleenlaivata, varastoida tai purkaa aluksesta seuraavien lajien osia tai kokonaisia ruhoja:

a) haukkahai (Carcharhinus falciformis),

b) valkopilkkahai (Carcharhinus longimanus).

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.

35 artikla

IATTC:n ja WCPFC:n päällekkäisalue

1. Alusten, jotka on merkitty ainoastaan WCPFC:n rekisteriin, on noudatettava tässä jaksossa säädettyjä toimenpiteitä kalastaessaan 4 artiklan s alakohdassa määritellyllä IATTC:n ja WCPFC:n päällekkäisalueella.

2. Alusten, jotka on merkitty sekä WCPFC:n että IATTC:n rekisteriin, ja alusten, jotka on merkitty ainoastaan IATTC:n rekisteriin, on sovellettava 27 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 2, 3 ja 4 kohdassa sekä 28 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä kalastaessaan 4 artiklan s alakohdassa määritellyllä IATTC:n ja WCPFC:n päällekkäisalueella.

8 jakso

GFCM-sopimusalue

36 artikla

Pienet pelagiset kannat maantieteellisillä osa-alueilla 17 ja 18

1. Unionin kalastusalusten maantieteellisillä osa-alueilla 17 ja 18 pyytämät pienten pelagisten kantojen saaliit eivät saa ylittää tämän asetuksen liitteessä I L vahvistettuja, asetuksen (EU) N:o 1343/2011 24 artiklan mukaisesti ilmoitettuja, vuoden 2014 määriä.

2. Unionin kalastusalukset saavat kalastaa pieniä pelagisia kantoja maantieteellisillä osa-alueilla 17 ja 18 enintään 180 kalastuspäivänä vuodessa. Tämän 180 kalastuspäivän kokonaismäärän puitteissa on käytettävä enintään 144 kalastuspäivää sardiinin kalastuksessa ja enintään 144 kalastuspäivää sardellin kalastuksessa.

9 jakso

Beringinmeri

37 artikla

Kalastuskielto Beringinmeren aavalla merellä

Kielletään alaskanseidin (Theragra chalcogramma) kalastus Beringinmeren aavalla merellä.

III OSASTO

KOLMANSIEN MAIDEN ALUSTEN KALASTUSMAHDOLLISUUDET UNIONIN VESILLÄ

38 artikla

TACit

Norjan lipun alla purjehtivat kalastusalukset ja Färsaarilla rekisteröidyt kalastusalukset saavat pyytää unionin vesillä saaliita tämän asetuksen liitteessä I vahvistettujen TACien rajoissa sekä tässä asetuksessa ja asetuksen (EY) N:o 1006/2008 III luvussa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

39 artikla

Kalastusluvat

Venezuelan lipun alla purjehtiviin kalastusaluksiin sovelletaan tässä asetuksessa ja asetuksen (EY) 1006/2008 III luvussa vahvistettuja edellytyksiä. Unionin vesillä kalastavien kolmansien maiden alusten kalastuslupien enimmäismäärä vahvistetaan liitteessä VIII.

40 artikla

Saaliiden ja sivusaaliiden aluksesta purkamista koskevat edellytykset

Edellä 39 artiklassa säädettyjen kalastuslupien nojalla kalastavien kolmansien maiden alusten saaliisiin ja sivusaaliisiin sovelletaan 7 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä.

41 artikla

Kiellot

1. Kielletään kolmansien maiden kalastusaluksia pyytämästä, pitämästä aluksella, jälleenlaivaamasta ja purkamasta aluksesta seuraavia lajeja silloin, kun ne esiintyvät unionin vesillä:

a) kynsirausku (Amblyraja radiata) ICES-alueilla IIa, IIIa ja VIId ja ICES-suuralueella IV sijaitsevilla unionin vesillä;

b) seuraavat saharauskulajit unionin vesillä: i) puukkosaharausku (Anoxypristis cuspidata); ii) pikkusaharausku (Pristis clavata); iii) saharausku (Pristis pectinata); iv) harmaasaharausku (Pristis pristis); v) kampasaharausku (Pristis zijsron);

c) jättiläishai (Cetorhinus maximus) ja valkohai (Carcharodon carcharias) unionin vesillä;

d) silorausku (Dipturus batis) -kompleksi (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICES-alueella IIa ja ICES-suuralueilla III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X sijaitsevilla unionin vesillä;

e) pitkälläsiimalla pyydetty harmaakoirahai (Galeorhinus galeus) ICES-alueella IIa sekä ICES-suuralueilla I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV sijaitsevilla unionin vesillä;

f) pehmovalohai (Etmopterus pusillus) ICES-alueella IIa ja ICES-suuralueilla I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV sijaitsevilla unionin vesillä;

g) leijahai (Dalatias licha), lattahai (Deania calcea), suomupistinhai (Centrophorus squamosus), isovalohai (Etmopterus princeps) ja ruskosusihai (Centroscymnus coelolepis) ICES-alueella IIa ja ICES-suuralueilla I, IV ja XIV sijaitsevilla unionin vesillä;

h) sillihai (Lamna nasus) unionin vesillä;

i) jättiläispaholaisrausku (Manta alfredi) unionin vesillä;

j) paholaisrausku (Manta birostris) unionin vesillä;

k) seuraavat Mobula-suvun rauskulajit unionin vesillä: i) sarvirausku (Mobula mobular); ii) Guinean pikkupaholaisrausku (Mobula rochebrunei); iii) Japanin paholaisrausku (Mobula japanica); iv) silopaholaisrausku (Mobula thurstoni); v) pikkupaholaisrausku (Mobula eregoodootenkee); vi) kääpiöpaholaisrausku (Mobula munkiana); vii) tropiikinpaholaisrausku (Mobula tarapacana); viii) lyhyteväpaholaisrausku (Mobula kuhlii); ix) pikkupaholaisrausku (Mobula hypostoma);

l) okarausku (Raja clavata) ICES-alueella IIIa sijaitsevilla unionin vesillä;

m) mustavatsarausku (Dipturus nidarosiensis) ICES-alueilla VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk sijaitsevilla unionin vesillä;

n) aaltorausku (Raja undulata) ICES-suuralueilla VI, IX ja X sijaitsevilla unionin vesillä ja pullonokkarausku (Rostroraja alba) ICES-suuralueilla VI, VII, VIII, IX ja X sijaitsevilla unionin vesillä;

o) kitararauskut (Rhinobatidae) ICES-suuralueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII sijaitsevilla unionin vesillä;

p) piikkihai (Squalus acanthias) unionin vesillä;

q) merienkeli (Squatina squatina) unionin vesillä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja ei saa vahingoittaa, jos niitä saadaan sattumalta saaliiksi. Yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.

IV OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

42 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa asetuksella (EU) N:o 1380/2013 perustettu kalastus- ja vesiviljelyalan komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

43 artikla

Siirtymäsäännökset

Tämän asetuksen 9 artiklan, 11 artiklan 2 kohdan sekä 12, 18, 19, 24, 28, 29, 30, 34, 37 ja 41 artiklan soveltamista jatketaan soveltuvin osin vuonna 2018, kunnes asetus kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2018 tulee voimaan.

44 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2017.

Asetuksen 8 artiklaa sovelletaan kuitenkin 1 päivästä helmikuuta 2017.

Edellä 19, 20 ja 21 artiklassa ja liitteissä I E ja V vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia koskevia säännöksiä sovelletaan tiettyjen kantojen osalta CCAMLR-yleissopimusalueella 1 päivästä joulukuuta 2016.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 20 päivänä tammikuuta 2017. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja L. GRECH

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 1342/2008, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, turskakantoja ja turskakantoja hyödyntävää kalastustoimintaa koskevan pitkän aikavälin suunnitelman vahvistamisesta ja asetuksen (EY) N:o 423/2004 kumoamisesta (EUVL L 348, 24.12.2008, s. 20).

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/2094, annettu 23 päivänä marraskuuta 2016, turskakantoja ja turskakantoja hyödyntävää kalastustoimintaa koskevan pitkän aikavälin suunnitelman vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta (EUVL L 330, 3.12.2016, s. 1).

(4) Komission delegoitu asetus (EU) 2016/2250, annettu 4 päivänä lokakuuta 2016, tiettyjen pohjakalakantojen kalastuksia Pohjanmerellä ja unionin vesillä ICES-alueella IIa koskevasta poisheittämissuunnitelmasta (EUVL L 340, 15.12.2016, s. 2).

(5) Neuvoston asetus (EY) N:o 509/2007, annettu 7 päivänä toukokuuta 2007, monivuotisen suunnitelman vahvistamisesta kielikampelakannan kestäväksi hyödyntämiseksi Englannin kanaalin länsiosassa (EUVL L 122, 11.5.2007, s. 7).

(6) Neuvoston asetus (EY) N:o 676/2007, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2007, punakampela- ja meriantura(kielikampela)kantoja hyödyntävää kalastusta koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta Pohjanmerellä (EUVL L 157, 19.6.2007, s. 1).

(7) Neuvoston asetus (EY) N:o 302/2009, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2009, tonnikalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta Itä-Atlantilla ja Välimerellä, asetuksen (EY) N:o 43/2009 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1559/2007 kumoamisesta (EUVL L 96, 15.4.2009, s. 1).

(8) Neuvoston asetus (EY) N:o 2166/2005, annettu 20 päivänä joulukuuta 2005, eteläisten kummeliturska- ja keisarihummerikantojen elvytystoimenpiteistä Cantabrian merellä ja Iberian niemimaan länsipuolella sekä kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta (EUVL L 345, 28.12.2005, s. 5).

(9) Neuvoston asetus (EY) N:o 1300/2008, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, Skotlannin länsipuolisen alueen sillikannan ja mainittua kalakantaa hyödyntävien kalastusten monivuotisesta suunnitelmasta (EUVL L 344, 20.12.2008, s. 6).

(10) Neuvoston asetus (EY) N:o 847/96, annettu 6 päivänä toukokuuta 1996, TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3).

(11) Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

(12) Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välinen kalastussopimus (EYVL L 226, 29.8.1980, s. 48).

(13) Euroopan talousyhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välinen kalastussopimus (EYVL L 226, 29.8.1980, s. 12).

(14) Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välinen kalastuskumppanuussopimus (EUVL L 172, 30.6.2007, s. 4) ja pöytäkirja tuossa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta (EUVL L 293, 23.10.2012, s. 5).

(15) EUVL L 6, 10.1.2012, s. 9.

(16) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

(17) Komission asetus (EY) N:o 517/2008, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2008, neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kalaverkkojen silmäkoon ja langan paksuuden määrittämisen osalta (EUVL L 151, 11.6.2008, s. 5).

(18) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 218/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 70).

(19) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 216/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, muualla kuin Pohjois-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 1).

(20) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 217/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Luoteis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden saaliiden määriä ja kalastustoimintaa koskevien tilastojen toimittamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 42).

(21) Tehty neuvoston päätöksellä 2002/738/EY (EYVL L 234, 31.8.2002, s. 39).

(22) Unioni on liittynyt yleissopimukseen neuvoston päätöksellä 86/238/ETY (EYVL L 162, 18.6.1986, s. 33).

(23) Neuvoston asetus (EY) N:o 601/2004, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2004, kalastustoimintaan sovellettavista valvontatoimenpiteistä Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskevan yleissopimuksen alueella ja asetusten (ETY) N:o 3943/90, (EY) N:o 66/98 ja (EY) N:o 1721/1999 kumoamisesta (EUVL L 97, 1.4.2004, s. 16).

(24) Tehty neuvoston päätöksellä 2006/539/EY (EUVL L 224, 16.8.2006, s. 22).

(25) Unioni on liittynyt sopimukseen neuvoston päätöksellä 95/399/EY (EYVL L 236, 5.10.1995, s. 24).

(26) Tehty neuvoston päätöksellä 2008/780/EY (EUVL L 268, 9.10.2008, s. 27).

(27) Unioni on liittynyt yleissopimukseen neuvoston päätöksellä 2005/75/EY (EUVL L 32, 4.2.2005, s. 1).

(28) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1343/2011, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella ja kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 muuttamisesta (EUVL L 347, 30.12.2011, s. 44).

(29) Neuvoston asetus (EY) N:o 1006/2008, annettu 29 päivänä syyskuuta 2008, yhteisön kalastusaluksille myönnettävistä luvista kalastustoiminnan harjoittamiseksi yhteisön vesien ulkopuolella ja kolmansien maiden alusten pääsystä yhteisön vesille, asetusten (ETY) 2847/93 ja (EY) 1627/94 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) 3317/94 kumoamisesta (EUVL L 286, 29.10.2008, s. 33).

(30) Kaikentyyppiset pohjatroolit, myös ankkuroitu kierrenuotta ja skotlantilainen nuotta, mukaan luettuina OTB, OTT, PTB, TBB, SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX, TBN, TBS, TB.

(31) Kaikki pitkälläsiimalla tai vapa- ja siimapyydyksellä harjoitettu kalastus, mukaan luettuina LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX ja LLS.

(32) Kaikki ankkuroidut verkot ja sulkupyydykset, myös GTR, GNS, FYK, FPN ja FIX

LIITELUETTELO LIITE I: EU:n kalastusaluksiin sovellettavat TACit alueilla, joilla on TACeja, lajeittain ja alueittain LIITE I A: Skagerrak, Kattegat, ICES-suuralueet I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV, unionin vedet CECAF:n alueella, Ranskan Guayanan vedet LIITE I B: Koillis-Atlantti ja Grönlanti, ICES-suuralueet I, II, V, XII ja XIV sekä Grönlannin vedet NAFO-alueella 1 LIITE I C: Luoteis-Atlantti – NAFO-yleissopimusalue LIITE I D: ICCAT-yleissopimusalue LIITE I E: Antarktis – CCAMLR-yleissopimusalue LIITE I F: Kaakkois-Atlantti – SEAFO-yleissopimusalue LIITE I G: Sinievätonnikala – levinneisyysalueet LIITE I H: WCPFC-yleissopimusalue LIITE I J: SPRFMO-yleissopimusalue LIITE I K IOTC:n toimivaltaan kuuluva alue LIITE I L GFCM-sopimusalue LIITE II A: Alusten pyyntiponnistus ICES-suuralueella IV LIITE II B: Alusten pyyntiponnistus tiettyjen eteläisten kummeliturskakantojen ja keisarihummerikantojen elvyttämisen yhteydessä ICES-alueilla VIIIc ja IXa Cádizinlahtea lukuun ottamatta LIITE II C: Alusten pyyntiponnistus Englannin kanaalin länsiosan merianturakantojen hoidon yhteydessä ICES-alueella VIIe LIITE II D: Tuulenkalan kalastuksenhoitoalueet ICES-alueilla IIa ja IIIa sekä ICES-suuralueella IV LIITE III: Kolmansien maiden vesillä kalastavien unionin kalastusalusten kalastuslupien enimmäismäärä LIITE IV: ICCAT-yleissopimusalue LIITE V: CCAMLR-yleissopimusalue LIITE VI: IOTC:n toimivaltaan kuuluva alue LIITE VII: WCPFC-yleissopimusalue LIITE VIII: Unionin vesillä kalastavien kolmansien maiden alusten kalastuslupia koskevat määrälliset rajoitukset

LIITE I UNIONIN KALASTUSALUKSIIN SOVELLETTAVAT TACIT ALUEILLA, JOILLA ON TACEJA, LAJEITTAIN JA ALUEITTAIN Liitteissä I A, I B, I C, I D, I E, I F, I G, I H, I J, I K ja I L olevissa taulukoissa vahvistetaan TACit ja kiintiöt (tonneina elopainoa, jollei toisin mainita) kannoittain ja tarvittaessa niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset. Kaikkiin tässä liitteessä vahvistettuihin kalastusmahdollisuuksiin sovelletaan asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 (1) vahvistettuja sääntöjä, ja erityisesti kyseisen asetuksen 33 ja 34 artiklassa vahvistettuja sääntöjä. Viittaukset kalastusalueisiin ovat viittauksia ICES-alueisiin, jollei toisin mainita. Kunkin alueen kalakannat mainitaan lajin tieteellisen (latinankielisen) nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Ainoastaan tieteellisiä nimiä käytetään lajien yksilöimiseen sääntelytarkoituksissa; yleiskieliset nimet esitetään vain viitteeksi. Seuraavassa esitetään tämän asetuksen soveltamiseksi tieteellisten nimien ja yleisnimien vastaavuustaulukko: Tieteellinen nimi Kolmikirjaiminen koodi Yleisnimi Amblyraja radiata RJR Kynsirausku Ammodytes spp. SAN Tuulenkalat Argentina silus ARU Kultakuore Beryx spp. ALF Limapäät Brosme brosme USK Keila Caproidae BOR Karjukalat Centrophorus squamosus GUQ Suomupistinhai Centroscymnus coelolepis CYO Ruskosusihai Chaceon spp. GER Syvänmerenpunataskuravut Chaenocephalus aceratus SSI Jääkala Champsocephalus gunnari ANI Makrillijääkala Channichthys rhinoceratus LIC Sarvijääkala Chionoecetes spp. PCR Lumitaskuravut Clupea harengus HER Silli Coryphaenoides rupestris RNG Lestikala Dalatias licha SCK Leijahai Deania calcea DCA Lattahai Dicentrarchus labrax BSS Meribassi Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Silorausku Dissostichus eleginoides TOP Hammaskala Dissostichus mawsoni TOA Tummahammaskala Dissostichus spp. TOT Hammaskalat Engraulis encrasicolus ANE Sardelli Etmopterus princeps ETR Isovalohai Etmopterus pusillus ETP Pehmovalohai Euphausia superba KRI Etelänkrilli Gadus morhua COD Turska Galeorhinus galeus GAG Harmaakoirahai Glyptocephalus cynoglossus WIT Mustaeväkampela Gobionotothen gibberifrons NOG Kyhmyjääahven Hippoglossoides platessoides PLA Liejukampela Hippoglossus hippoglossus HAL Ruijanpallas Hoplostethus atlanticus ORY Keltaroussi Illex illecebrosus SQI Pohjankalmari Istiophorus albicans SAI Purjekala Lamna nasus POR Sillihai Lepidonotothen squamifrons NOS Harmaajääahven Lepidorhombus spp. LEZ Lasikampelat Leucoraja naevus RJN Marmorirausku Limanda ferruginea YEL Ruostekampela Limanda limanda DAB Hietakampela Lophiidae ANF Merikrotit Macrourus spp. GRV Lestikalat Makaira nigricans BUM Sinimarliini Mallotus villosus CAP Villakuore Manta birostris RMB Paholaisrausku Martialia hyadesi SQS Kalmarit Melanogrammus aeglefinus HAD Kolja Merlangius merlangus WHG Valkoturska Merluccius merluccius HKE Kummeliturska Micromesistius poutassou WHB Mustakitaturska Microstomus kitt LEM Pikkupääkampela Molva dypterygia BLI Tylppäpyrstömolva Molva molva LIN Molva Nephrops norvegicus NEP Keisarihummeri Notothenia rossii NOR Marmorijääahven Pandalus borealis PRA Pohjankatkarapu Paralomis spp. PAI Kiviravut Penaeus spp. PEN Tiikerikatkaravut Platichthys flesus FLE Kampela Pleuronectes platessa PLE Punakampela Pleuronectiformes FLX Kampelakalat Pollachius pollachius POL Lyyraturska Pollachius virens POK Seiti Prionace glauca BSH Sinihai Psetta maxima TUR Piikkikampela Pseudochaenichthys georgianus SGI Tummajääkala Pseudopentaceros spp. EDW Haarniskapäät Rostroraja alba RJA Pullonokkarausku Raja brachyura RJH Pilkkurausku Raja circularis RJI Hietarausku Raja clavata RJC Okarausku Raja fullonica RJF Käkirausku Dipturus nidarosiensis JAD Mustavatsarausku Raja microocellata RJE Palettirausku Raja montagui RJM Pisterausku Raja undulata RJU Aaltorausku Rajiformes SRX Rauskukalat Reinhardtius hippoglossoides GHL Grönlanninpallas Sardina pilchardus PIL Sardiini Scomber scombrus MAC Makrilli Scophthalmus rhombus BLL Silokampela Sebastes spp. RED Punasimput Solea solea SOL Meriantura Solea spp. SOO Merianturat Sprattus sprattus SPR Kilohaili Squalus acanthias DGS Piikkihai Tetrapturus albidus WHM Valkomarliini Thunnus albacares YFT Keltaevätonnikala Thunnus maccoyii SBF Sinievätonnikala Thunnus obesus BET Isosilmätonnikala Thunnus thynnus BFT Tonnikala Trachurus murphyi CJM Perunpiikkimakrilli Trachurus spp. JAX Piikkimakrillit Trisopterus esmarkii NOP Harmaaturska Urophycis tenuis HKW Oliiviturska Xiphias gladius SWO Miekkakala Seuraavassa esitetään yksinomaan selvennykseksi yleiskielisten nimien ja tieteellisten nimien vastaavuustaulukko: Yleisnimi Kolmikirjaiminen koodi Tieteellinen nimi Aaltorausku RJU Raja undulata Etelänkrilli KRI Euphausia superba Grönlanninpallas GHL Reinhardtius hippoglossoides Haarniskapäät EDW Pseudopentaceros spp. Hammaskala TOP Dissostichus eleginoides Hammaskalat TOT Dissostichus spp. Harmaajääahven NOS Lepidonotothen squamifrons Harmaakoirahai GAG Galeorhinus galeus Harmaaturska NOP Trisopterus esmarkii Hietakampela DAB Limanda limanda Hietarausku RJI Raja circularis Isosilmätonnikala BET Thunnus obesus Isovalohai ETR Etmopterus princeps Jääkala SSI Chaenocephalus aceratus Kalmarit SQS Martialia hyadesi Kampela FLE Platichthys flesus Kampelakalat FLX Pleuronectiformes Karjukalat BOR Caproidae Keila USK Brosme brosme Keisarihummeri NEP Nephrops norvegicus Keltaevätonnikala YFT Thunnus albacares Kilohaili SPR Sprattus sprattus Kiviravut PAI Paralomis spp. Kolja HAD Melanogrammus aeglefinus Kultakuore ARU Argentina silus Kummeliturska HKE Merluccius merluccius Keltaroussi ORY Hoplostethus atlanticus Kultakuore ARU Argentina silus Kummeliturska HKE Merluccius merluccius Kultakuore ARU Argentina silus Kummeliturska HKE Merluccius merluccius Kyhmyjääahven NOG Gobionotothen gibberifrons Kynsirausku RJR Amblyraja radiata Käkirausku RJF Raja fullonica Lasikampelat LEZ Lepidorhombus spp. Lattahai DCA Deania calcea Leijahai SCK Dalatias licha Lestikala RNG Coryphaenoides rupestris Lestikalat GRV Macrourus spp. Liejukampela PLA Hippoglossoides platessoides Limapäät ALF Beryx spp. Lumitaskuravut PCR Chionoecetes spp. Lyyraturska POL Pollachius pollachius Makrilli MAC Scomber scombrus Makrillijääkala ANI Champsocephalus gunnari Marmorijääahven NOR Notothenia rossii Marmorirausku RJN Leucoraja naevus Meriantura SOL Solea solea Merianturat SOO Solea spp. Meribassi BSS Dicentrarchus labrax Merikrotit ANF Lophiidae Miekkakala SWO Xiphias gladius Molva LIN Molva molva Mustaeväkampela WIT Glyptocephalus cynoglossus Mustakitaturska WHB Micromesistius poutassou Mustavatsarausku JAD Dipturus nidarosiensis Okarausku RJC Raja clavata Oliiviturska HKW Urophycis tenuis Paholaisrausku RMB Manta birostris Palettirausku RJE Raja microocellata Pehmovalohai ETP Etmopterus pusillus Perunpiikkimakrilli CJM Trachurus murphyi Piikkihai DGS Squalus acanthias Piikkikampela TUR Psetta maxima Piikkimakrillit JAX Trachurus spp. Pikkupääkampela LEM Microstomus kitt Pilkkurausku RJH Raja brachyura Pisterausku RJM Raja montagui Pohjankalmari SQI Illex illecebrosus Pohjankatkarapu PRA Pandalus borealis Pullonokkarausku RJA Rostroraja alba Punakampela PLE Pleuronectes platessa Punasimput RED Sebastes spp. Purjekala SAI Istiophorus albicans Rauskukalat SRX Rajiformes Ruijanpallas HAL Hippoglossus hippoglossus Ruostekampela YEL Limanda ferruginea Ruskosusihai CYO Centroscymnus coelolepis Sardelli ANE Engraulis encrasicolus Sardiini PIL Sardina pilchardus Sarvijääkala LIC Channichthys rhinoceratus Seiti POK Pollachius virens Silli HER Clupea harengus Sillihai POR Lamna nasus Silokampela BLL Scophthalmus rhombus Silorausku RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) Sinievätonnikala SBF Thunnus maccoyii Sinihai BSH Prionace glauca Sinimarliini BUM Makaira nigricans Suomupistinhai GUQ Centrophorus squamosus Syvänmerenpunataskuravut GER Chaceon spp. Tiikerikatkaravut PEN Penaeus spp. Tonnikala BFT Thunnus thynnus Tummahammaskala TOA Dissostichus mawsoni Tummajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Turska COD Gadus morhua Tuulenkalat SAN Ammodytes spp. Tylppäpyrstömolva BLI Molva dypterygia Valkomarliini WHM Tetrapturus albidus Valkoturska WHG Merlangius merlangus Villakuore CAP Mallotus villosus (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1). LIITE I A SKAGERRAK, KATTEGAT, ICES-SUURALUEET I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII JA XIV, UNIONIN VEDET CECAF:n ALUEELLA, RANSKAN GUAYANAN VEDET Laji: Tuulenkala Ammodytes spp. Alue: Norjan vedet alueella IV (SAN/04-N.) Tanska 0 Yhdistynyt kuningaskunta 0 Unioni 0 TAC Ei sovelleta Analyyttinen TAC Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta

Laji: Tuulenkala ja sen kanssa saadut sivusaaliit Ammodytes spp. Alue: Unionin vedet alueilla IIa, IIIa ja IV (1) Tanska 0 (2) Yhdistynyt kuningaskunta 0 (2) Saksa 0 (2) Ruotsi 0 (2) Unioni 0 TAC 0 Analyyttinen TAC Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta

Laji: Kultakuore Argentina silus Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I ja II (ARU/1/2.) Saksa 24 Ranska 8 Alankomaat 19 Yhdistynyt kuningaskunta 39 Unioni 90 TAC 90 Varo-TAC

Laji: Kultakuore Argentina silus Alue: Unionin vedet alueilla III ja IV (ARU/34-C) Tanska 911 Saksa 9 Ranska 7 Irlanti 7 Alankomaat 43 Ruotsi 35 Yhdistynyt kuningaskunta 16 Unioni 1 028 TAC 1 028 Varo-TAC

Laji: Kultakuore Argentina silus Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII (ARU/567.) Saksa 296 Ranska 6 Irlanti 274 Alankomaat 3 091 Yhdistynyt kuningaskunta 217 Unioni 3 884 TAC 3 884 Varo-TAC

Laji: Keila Brosme brosme Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II ja XIV (USK/1214EI) Saksa 6 (3) Ranska 6 (3) Yhdistynyt kuningaskunta 6 (3) Muut 3 (3) Unioni 21 (3) TAC 21 Varo-TAC

Laji: Keila Brosme brosme Alue: IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 (USK/3A/BCD) Tanska 15 Ruotsi 7 Saksa 7 Unioni 29 TAC 29 Varo-TAC

Laji: Keila Brosme brosme Alue: Unionin vedet alueella IV (USK/04-C.) Tanska 64 Saksa 19 Ranska 44 Ruotsi 6 Yhdistynyt kuningaskunta 96 Muut 6 (4) Unioni 235 TAC 235 Varo-TAC

Laji: Keila Brosme brosme Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII (USK/567EI.) Saksa 13 Espanja 46 Ranska 548 Irlanti 53 Yhdistynyt kuningaskunta 264 Muut 13 (5) Unioni 937 Norja 2 923 (6) (7) (8) (9) TAC 3 860 Varo-TAC Tämän asetuksen 12 artiklan 1 kohtaa sovelletaan

Laji: Keila Brosme brosme Alue: Norjan vedet alueella IV (USK/04-N.) Belgia 0 Tanska 165 Saksa 1 Ranska 0 Alankomaat 0 Yhdistynyt kuningaskunta 4 Unioni 170 TAC Ei sovelleta Varo-TAC Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta

Laji: Karjukalat Caproidae Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueilla VI, VII ja VIII (BOR/678-) Tanska 6 696 Irlanti 18 858 Yhdistynyt kuningaskunta 1 734 Unioni 27 288 TAC 27 288 Varo-TAC

Laji: Silli (10) Clupea harengus Alue: IIIa (HER/03A.) Tanska 21 131 (11) Saksa 338 (11) Ruotsi 22 104 (11) Unioni 43 573 (11) Norja 6 767 Färsaaret 400 (12) TAC 50 740 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Silli (13) Clupea harengus Alue: Unionin ja Norjan vedet alueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella (HER/4AB.) Tanska 82 745 Saksa 51 032 Ranska 23 561 Alankomaat 60 285 Ruotsi 4 897 Yhdistynyt kuningaskunta 66 268 Unioni 288 788 Färsaaret 200 Norja 139 666 (14) TAC 481 608 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Silli (16) Clupea harengus Alue: Norjan vedet linjan 62° N eteläpuolella (HER/04-N.) Ruotsi 1 151 (16) Unioni 1 151 TAC 481 608 Analyyttinen TAC Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta

Laji: Silli (17) Clupea harengus Alue: IIIa (HER/03A-BC) Tanska 5 692 Saksa 51 Ruotsi 916 Unioni 6 659 TAC 6 659 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Silli (18) Clupea harengus Alue: IV, VIId ja unionin vedet alueella IIa (HER/2A47DX) Belgia 56 Tanska 10 891 Saksa 56 Ranska 56 Alankomaat 56 Ruotsi 53 Yhdistynyt kuningaskunta 207 Unioni 11 375 TAC 11 375 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Silli (19) Clupea harengus Alue: IVc, VIId (20) (HER/4CXB7D) Belgia 9 308 (21) Tanska 1 201 (21) Saksa 741 (21) Ranska 13 136 (21) Alankomaat 23 463 (21) Yhdistynyt kuningaskunta 5 105 (21) Unioni 52 954 TAC 481 608 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Silli Clupea harengus Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueilla Vb, VIb ja VIaN (22) (HER/5B6ANB) Saksa 466 (23) Ranska 88 (23) Irlanti 630 (23) Alankomaat 466 (23) Yhdistynyt kuningaskunta 2 520 (23) Unioni 4 170 (23) TAC 4 170 Analyyttinen TAC

Laji: Silli Clupea harengus Alue: VIaS (24), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Irlanti 1 482 Alankomaat 148 Unioni 1 630 TAC 1 630 Analyyttinen TAC Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta

Laji: Silli Clupea harengus Alue: VI Clyde (25) (HER/06ACL.) Yhdistynyt kuningaskunta Vahvistetaan myöhemmin Unioni Vahvistetaan myöhemmin (26) TAC Vahvistetaan myöhemmin (26) Varo-TAC Tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohtaa sovelletaan.

Laji: Silli Clupea harengus Alue: VIIa (27) (HER/07A/MM) Irlanti 1 074 Yhdistynyt kuningaskunta 3 053 Unioni 4 127 TAC 4 127 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Silli Clupea harengus Alue: VIIe ja VIIf (HER/7EF.) Ranska 465 Yhdistynyt kuningaskunta 465 Unioni 930 TAC 930 Varo-TAC

Laji: Silli Clupea harengus Alue: VIIg (28), VIIh (28), VIIj (28) ja VIIk (28) (HER/7G-K.) Saksa 161 Ranska 893 Irlanti 12 502 Alankomaat 893 Yhdistynyt kuningaskunta 18 Unioni 14 467 TAC 14 467 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Sardelli Engraulis encrasicolus Alue: VIII (ANE/08.) Espanja 29 700 Ranska 3 300 Unioni 33 000 TAC 33 000 Analyyttinen TAC

Laji: Sardelli Engraulis encrasicolus Alue: IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 (ANE/9/3411) Espanja 5 978 Portugali 6 522 Unioni 12 500 TAC 12 500 Varo-TAC

Laji: Turska Gadus morhua Alue: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 14 Tanska 4 596 Saksa 115 Alankomaat 29 Ruotsi 804 Unioni 5 558 TAC 5 744 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Turska Gadus morhua Alue: Kattegat (COD/03AS.) Tanska 324 (29) Saksa 7 (29) Ruotsi 194 (29) Unioni 525 (29) TAC 525 (29) Varo-TAC

Laji: Turska Gadus morhua Alue: IV; Unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin (COD/2A3AX4) Belgia 1 159 Tanska 6 659 Saksa 4 222 Ranska 1 432 Alankomaat 3 762 Ruotsi 44 Yhdistynyt kuningaskunta 15 275 Unioni 32 553 Norja 6 667 (30) TAC 39 220 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Turska Gadus morhua Alue: Norjan vedet linjan 62° N eteläpuolella (COD/04-N.) Ruotsi 382 (31) Unioni 382 TAC Ei sovelleta Analyyttinen TAC Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta

Laji: Turska Gadus morhua Alue: VIb; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb linjan 12o 00 W länsipuolella sekä alueilla XII ja XIV (COD/5W6-14) Belgia 0 Saksa 1 Ranska 12 Irlanti 16 Yhdistynyt kuningaskunta 45 Unioni 74 TAC 74 Varo-TAC

Laji: Turska Gadus morhua Alue: VIa; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb linjan 12° 00 W itäpuolella (COD/5BE6A) Belgia 0 Saksa 0 Ranska 0 Irlanti 0 Yhdistynyt kuningaskunta 0 Unioni 0 TAC 0 (32) Analyyttinen TAC

Laji: Turska Gadus morhua Alue: VIIa (COD/07A.) Belgia 2 (33) Ranska 5 (33) Irlanti 97 (33) Alankomaat 0 (33) Yhdistynyt kuningaskunta 42 (33) Unioni 146 (33) TAC 146 (33) Analyyttinen TAC

Laji: Turska Gadus morhua Alue: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 (COD/7XAD34) Belgia 109 Ranska 1 789 Irlanti 739 Alankomaat 0 Yhdistynyt kuningaskunta 193 Unioni 2 830 TAC 2 830 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 12 artiklan 1 kohtaa sovelletaan

Laji: Turska Gadus morhua Alue: VIId (COD/07D.) Belgia 88 Ranska 1 730 Alankomaat 51 Yhdistynyt kuningaskunta 190 Unioni 2 059 TAC 2 059 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Lasikampelat Lepidorhombus spp. Alue: Unionin vedet alueilla IIa ja IV (LEZ/2AC4-C) Belgia 8 Tanska 7 Saksa 7 Ranska 43 Alankomaat 34 Yhdistynyt kuningaskunta 2 540 Unioni 2 639 TAC 2 639 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Lasikampelat Lepidorhombus spp. Alue: Unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; VI; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (LEZ/56-14) Espanja 646 Ranska 2 518 Irlanti 736 Yhdistynyt kuningaskunta 1 782 Unioni 5 682 TAC 5 682 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Lasikampelat Lepidorhombus spp. Alue: VII (LEZ/07.) Belgia 370 (34) Espanja 4 107 (35) Ranska 4 985 (35) Irlanti 2 266 (34) Yhdistynyt kuningaskunta 1 963 (34) Unioni 13 691 TAC 13 691 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Tämän asetuksen 12 artiklan 1 kohtaa sovelletaan

Laji: Lasikampelat Lepidorhombus spp. Alue: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (LEZ/8ABDE.) Espanja 748 Ranska 604 Unioni 1 352 TAC 1 352 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Lasikampelat Lepidorhombus spp. Alue: VIIIc, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 (LEZ/8C3411) Espanja 1 070 Ranska 53 Portugali 36 Unioni 1 159 TAC 1 159 Analyyttinen TAC Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohtaa sovelletaan

Laji: Hietakampela ja kampela Limanda limanda ja Platichthys flesus Alue: Unionin vedet alueilla IIa ja IV (D/F/2AC4-C) Belgia 503 Tanska 1 888 Saksa 2 832 Ranska 196 Alankomaat 11 421 Ruotsi 6 Yhdistynyt kuningaskunta 1 588 Unioni 18 434 TAC 18 434 Varo-TAC

Laji: Merikrotit Lophiidae Alue: Unionin vedet alueilla IIa ja IV (ANF/2AC4-C) Belgia 478 (36) Tanska 1 054 (36) Saksa 515 (36) Ranska 98 (36) Alankomaat 361 (36) Ruotsi 12 (36) Yhdistynyt kuningaskunta 11 003 (36) Unioni 13 521 (36) TAC 13 521 Varo-TAC

Laji: Merikrotit Lophiidae Alue: Norjan vedet alueella IV (ANF/04-N.) Belgia 45 Tanska 1 152 Saksa 18 Alankomaat 16 Yhdistynyt kuningaskunta 269 Unioni 1 500 TAC Ei sovelleta Varo-TAC Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta

Laji: Merikrotit Lophiidae Alue: VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (ANF/56-14) Belgia 275 Saksa 314 Espanja 294 Ranska 3 383 Irlanti 765 Alankomaat 265 Yhdistynyt kuningaskunta 2 354 Unioni 7 650 TAC 7 650 Varo-TAC

Laji: Merikrotit Lophiidae Alue: VII (ANF/07.) Belgia 3 097 (37) Saksa 345 (37) Espanja 1 231 (37) Ranska 19 875 (37) Irlanti 2 540 (37) Alankomaat 401 (37) Yhdistynyt kuningaskunta 6 027 (37) Unioni 33 516 (37) TAC 33 516 (37) Varo-TAC Tämän asetuksen 12 artiklan 1 kohtaa sovelletaan

Laji: Merikrotit Lophiida