Portugalin tasavallan, Ranskan tasavallan, Ruotsin kuningaskunnan ja Belgian kuningaskunnan aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi



Virallinen lehti nro C 243 , 24/08/2000 s. 0015 - 0020



Portugalin tasavallan, Ranskan tasavallan, Ruotsin kuningaskunnan ja Belgian kuningaskunnan aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi (2000/C 243/05) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston ja erityisesti sen 31 artiklan ja 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan, ottaa huomioon Saksan liittotasavallan aloitteen sekä Portugalin tasavallan, Ranskan tasavallan, Ruotsin kuningaskunnan ja Belgian kuningaskunnan aloitteen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Tampereen Eurooppa-neuvoston 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 annetuissa päätelmissä ja erityisesti päätelmien 46 kohdassa asetetaan tavoitteeksi perustaa vakavan järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi Eurojust-yksikkö, jossa on syyttäjiä, tutkintatuomareita tai vastaavaa toimivaltaa käyttäviä poliiseja. (2) Euroopan unionin jäsenvaltioiden välistä oikeudellista yhteistyötä on kiireellisesti tehostettava entisestään erityisesti usein valtioiden rajojen yli toimivien järjestöjen tekemien vakavien rikosten torjunnassa. (3) Jäsenvaltioiden välisen oikeudellisen yhteistyön tehostaminen edellyttää, että unionissa hyväksytään viipymättä rakenteellisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on helpottaa useiden jäsenvaltioiden alueille ulottuvien tutkinta- ja syytetoimien koordinointia. (4) Eurojustin ja Europolin on aiheellista tehdä ja pitää yllä tiivistä yhteistyötä. (5) Tällä päätöksellä ei rajoiteta olemassa olevien yleissopimusten ja sopimusten ja erityisesti 20 päivänä huhtikuuta 1959 tehdyn keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen ja neuvoston 29 päivänä toukokuuta 2000 hyväksymän, Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskevan yleissopimuksen soveltamista, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Perustaminen Tämän päätöksen tarkoituksena on perustaa oikeudellinen koordinointiyksikkö Eurojust, jäljempänä "Eurojust". 2 artikla Kokoonpano Eurojustiin kuuluu kustakin jäsenvaltiosta yksi kansallinen jäsen, joka on syyttäjä, tutkintatuomari tai vastaavaa toimivaltaa käyttävä poliisi, siten että kunkin jäsenvaltion valtiosääntö, oikeudelliset perinteet ja sisäinen rakenne otetaan huomioon. 3 artikla Kansalliset yhteyshenkilöt Kukin jäsenvaltio voi nimetä yhden tai useita Eurojustin kansallisia yhteyshenkilöitä, jäljempänä "kansallinen yhteyshenkilö". Yhteyshenkilön toimipaikka on siinä jäsenvaltiossa, joka on hänet nimennyt. 4 artikla Tehtävä 1. Eurojustin tehtävänä on tehostaa ja helpottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten tutkinta- ja syyttäjäelinten yhteistyötä 5 artiklassa määriteltyjen vakavan kansainvälisen rikollisuuden muotojen torjunnassa, mikäli ne vaikuttavat kahteen tai useampaan jäsenvaltioon ja tapauksessa tarvitaan kyseisten jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten koordinoitua toimintaa. 2. Eurojust suorittaa tehtävänsä kollegiaalisesti puheenjohtajan ja johtoryhmän johdolla. 5 artikla Asiallinen toimivalta Eurojustin asiallinen toimivalta käsittää seuraavat alat: a) ne rikollisuuden ja rikkomusten lajit, joiden osalta Europolilla on toimivalta 26 päivänä heinäkuuta 1995 tehdyn Europol-yleissopimuksen 2 artiklan mukaisesti; b) ihmiskauppa sellaisena kuin se määritellään Europol-yleissopimuksen liitteessä olevan rikollisuuden muodon määritelmän täydentämisestä ihmiskaupan osalta 3 päivänä joulukuuta 1998 tehdyssä neuvoston päätöksessä(1); c) terroriteot sellaisina kuin ne määritellään 3 päivänä joulukuuta 1998 tehdyssä neuvoston päätöksessä henkeen, ruumiilliseen koskemattomuuteen, henkilökohtaiseen vapauteen tai omaisuuteen kohdistuvan terroritoiminnan yhteydessä suoritettujen rikosten tai sellaisiksi epäiltyjen tekojen käsittelyn antamisesta Europolin tehtäväksi(2); d) euron suojaaminen sellaisena kuin se määritellään Europolin toimeksiannon laajentamisesta rahan ja maksuvälineiden väärentämisen torjuntaan 29 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä(3) sekä muiden rahan ja maksuvälineiden väärennysmuotojen torjunta; e) atk-rikollisuus; f) yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen sellaisena kuin se määritellään 26 päivänä heinäkuuta 1995 tehdyssä yleissopimuksessa(4) ja sen 29 päivänä marraskuuta 1996(5), 19 päivänä kesäkuuta 1997(6) ja 27 päivänä syyskuuta 1997(7) tehdyissä pöytäkirjoissa; g) rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesu 8 päivänä marraskuuta 1990 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen ja rahanpesusta sekä rikoksentekovälineiden ja rikoksen tuottaman hyödyn tunnistamisesta, jäljittämisestä, jäädyttämisestä, takavarikosta ja menetetyksi tuomitsemisesta 3 päivänä joulukuuta 1998 hyväksytyn yhteisen toiminnan 98/699/YOS(8) tarkoittamassa merkityksessä; h) muut rikollisuuden muodot, joita on toteutettu tässä artiklassa tarkoitettujen rikosten yhteydessä. 6 artikla Toimivaltuudet Tehtäviensä suorittamiseksi Eurojust: a) voi pyytää jäsenvaltiota aloittamaan tiettyjä toimia koskevan tutkinnan tai niitä koskevat syytetoimet tai hyväksymään, että toisella jäsenvaltiolla on paremmat mahdollisuudet niiden suorittamiseen; pyyntö ei ole velvoittava. Jos jäsenvaltio päättää, ettei se noudata pyyntöä, Eurojustille on periaatteessa ilmoitettava päätöksestä ja siihen johtaneista syistä; b) varmistaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisen tietojenvaihdon, joka koskee useissa jäsenvaltioissa parhaillaan tehtäviä, toisiinsa liittyviä tutkinta- ja syytetoimia; c) arvioi, onko useiden jäsenvaltioiden parhaillaan suorittamia tutkinta- ja syytetoimia syytä koordinoida, ja pyytää tarvittaessa näiden jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia huolehtimaan koordinoinnista; d) avustaa jäsenvaltioita niiden sitä pyytäessä, jotta varmistettaisiin tutkinnan ja syytetoimien paras mahdollinen koordinointi, ja pyytää sitä varten jäsenvaltioiden oikeusviranomaisia kokoontumaan asiaa koskevaan neuvonpitoon; e) osallistuu kansainvälisten oikeusapupyyntöjen täyttämismenettelyn yksikertaistamiseen voimassa olevia menettelysääntöjä noudattaen; f) perustaa neuvotellen ja yhteistyössä Euroopan oikeudellisen verkoston kanssa jatkuvasti ajan tasalla pidettävän asiakirjatietokannan, tarkoituksena antaa oikeudellisia ja käytännön tietoja jäsenvaltioiden toimivaltaisille oikeusviranomaisille ja avustaa niitä antamalla neuvoja ja tekemällä tutkimuksia; g) avustaa Europolia tämän pyynnöstä antamalla sille muun muassa lausuntoja Europolin tekemien tutkimusten pohjalta. 7 artikla Kansalliset yhteyshenkilöt 1. Kukin jäsenvaltio perustaa tai nimeää yhden tai useita kansallisia yhteyshenkilöitä, jos se katsoo sen tarpeelliseksi, yksinkertaistaakseen ja tehostaakseen yhteyksiään Eurojustiin. 2. Kansallinen yhteyshenkilö voi olla Euroopan oikeudellisen verkoston yhteysviranomainen. 3. Mahdollinen kansallinen yhteyshenkilö keskittää Eurojustille 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen välityksen ja auttaa siinä. Kansallisen yhteyshenkilön ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välisiin suhteisiin sovelletaan kansallista lainsäädäntöä. 8 artikla Kansalliset jäsenet 1. Edellä 2 artiklassa: a) tarkoitettuihin kansallisiin jäseniin sovelletaan heidän kotijäsenvaltionsa kansallista lainsäädäntöä; b) tarkoitetuille kansallisille jäsenille lähetetään myös kaikki heidän kotijäsenvaltionsa Eurojustille toimittamat tiedot; c) tarkoitetut kansalliset jäsenet osallistuvat tarvittaessa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja kansallisten yhteyshenkilöiden väliseen tietojenvaihtoon. He auttavat myös tutkinta- ja syytetoimien koordinoinnissa. 2. Kukin jäsenvaltio määrittelee kansalliselle jäsenelleen alueellaan antamansa toimivallan luonteen ja laajuuden. Muut jäsenvaltiot sitoutuvat hyväksymään ja tunnustamaan näin annetun toimivallan. 3. Kansallisella jäsenellä on tietosuojaa koskevien velvoitteiden rajoissa valtuudet tutustua häntä koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti kotijäsenvaltionsa rikosrekisteriin erityisesti henkilöitä pidätettäessä. Hänellä on samoin edellytyksin myös valtuudet käyttää Schengenin tietojärjestelmää. 4. Jäsenvaltion kansallinen jäsen voi olla yhteydessä suoraan maansa toimivaltaisiin viranomaisiin maansa määräämien järjestelyjen mukaisesti. 9 artikla Tietojenvaihto 1. Jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset ja Europol voivat vaihtaa Eurojustin kanssa kaikkia tietoja, joista Eurojustille on apua tehtäviensä suorittamisessa erityisesti, jos on olemassa riittävästi seikkoja, joiden perusteella voidaan aloittaa tutkinta tai syytetoimet useissa jäsenvaltioissa. 2. Eurojustilla on oikeus pyytää tietoja Europolilta ja jäsenvaltioiden oikeusviranomaisilta. 3. Kun jäsenvaltio pyytää 29 päivänä toukokuuta 2000 keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yleissopimuksen(9) 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisen tutkintaryhmän perustamista, se ilmoittaa siitä Eurojustille. 10 artikla Tapausten käsittely 1. Eurojust käsittelee tehtävänsä suorittamiseksi tietoja, jotka liittyvät sen toimivaltaan kuuluviin tapauksiin. 2. Tiedot liittyvät 5 artiklassa tarkoitettuihin rikollisiin tekoihin ja henkilöihin, joita asianomaisten jäsenvaltioiden lainsäädännön perusteella epäillään tai syytetään yhdestä tai useammasta 5 artiklassa määritellystä rikoksesta. 3. Tiedot koskevat tekoja ja henkilöitä. Niiden on oltava tarkoituksenmukaisia, oleellisia ja oikeassa suhteessa tavoitteeseen sekä riittävän täsmällisiä ja täydellisiä, jotta Eurojust voisi suorittaa koordinointitehtävänsä. Tiedot sisältävät seuraavat yksityiskohdat: a) jos ne ovat jäsenvaltioiden antamia: i) tutkinnan kohteena olevien henkilöiden nimet, etunimet ja mahdolliset salanimet tai peitenimet; ii) tekojen kuvaus ja laatu, niiden tekoaika, niiden rikosoikeudellinen määrittely, tutkinnan edistyminen; iii) yhteydet muihin asianosaisiin jäsenvaltioihin, teon piirteet, joiden perusteella voidaan olettaa asialla olevan kansainvälistä ulottuvuutta, ja tunnetut tiedot, joiden perusteella voidaan yksilöidä ja paikantaa henkilöt, jotka saattavat olla ulkomailla osallisena tapauksessa, b) jos ne ovat Europolin tai jonkin muun elimen antamia: i) tutkinnan kohteena olevien henkilöiden nimet, etunimet ja mahdolliset salanimet tai peitenimet; ii) tekojen kuvaus ja laatu, niiden tekoaika, niiden rikosoikeudellinen määrittely eri jäsenvaltioissa, oikeudenkäynnin vaihe kussakin jäsenvaltiossa; iii) selvitys koordinointitarpeista. 11 artikla Oikeus saada tietoja Eurojustin vastaanottamat tiedot ovat suojattuja. Niitä saavat tutustumis- ja tutkimustarkoituksessa käyttää vain valtuutetut henkilöt ja kansalliset jäsenet. 12 artikla Luottamuksellisuus 1. Sen jälkeen, kun tiedot on toimitettu Eurojustille, henkilöstö, mahdolliset kansalliset yhteyshenkilöt ja kansalliset jäsenet ovat velvoitettuja käsittelemään niitä luottamuksellisina. 2. Salassapitovelvoite koskee kaikkia henkilöitä ja kaikkia elimiä, jotka toimivat yhdessä Eurojustin kanssa. 13 artikla Henkilötietojen muuttaminen, oikaiseminen ja poistaminen 1. Eurojust muuttaa, oikaisee tai poistaa jonkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten, sen kansallisen jäsenen tai mahdollisen kansallisen yhteyshenkilön pyynnöstä ja näiden vastuulla automaattisessa tietojenkäsittelyssä käsiteltäviä henkilötietoja, jotka kyseinen jäsenvaltio, sen kansallinen jäsen tai kansallinen yhteyshenkilö on toimittanut. 2. Jos automaattisessa tietojenkäsittelyssä käsiteltävät henkilötiedot osoittautuvat virheellisiksi tai jos niiden tallentaminen tai säilyttäminen on ristiriidassa tämän päätöksen säännösten kanssa, Eurojustin on muutettava, oikaistava tai poistettava ne. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kaikille kyseisten tietojen vastaanottajille ilmoitetaan viipymättä. Myös vastaanottajien on vastaavalla tavalla muutettava, oikaistava tai poistettava tiedot omasta järjestelmästään. 14 artikla Henkilötietojen säilyttämisen aikarajat 1. Eurojust säilyttää automaattisessa tietojenkäsittelyssä käsiteltäviä henkilötietoja ainoastaan tutkinta- ja syytetoimien koordinointiin tarvitsemansa ajan. 2. Automaattisessa tietojenkäsittelyssä käsiteltäviä henkilötietoja ei saa säilyttää a) virallisen syytteen vanhentumisajan päättymispäivän jälkeen siinä jäsenvaltiossa, jossa määräaika on pisin, jos kahdessa jäsenvaltiossa vielä on käynnissä tutkinta- ja syytetoimia; b) sen päivän jälkeen, jona tuomioistuimen päätös tuli lopulliseksi siinä jäsenvaltiossa, jossa viimeksi suoritettiin Eurojustin koordinointia edellyttäneitä tutkinta- ja syytetoimia; c) sen päivän jälkeen, jona Eurojust ja asianomaiset jäsenvaltiot yhteisymmärryksessä toteavat tai sopivat, että tutkinta- ja syytetoimien koordinointi ei enää ole tarpeen. 3. Eurojustissa säilytettävät automaattisessa tietojenkäsittelyssä käsiteltävät henkilötiedot tarkistetaan joka tapauksessa viimeistään kaksi vuotta niiden tallentamisen jälkeen ja sen jälkeen joka viides vuosi. 4. Henkilötietoja tarkistettaessa 3 kohdassa tarkoitetun mukaisesti asianomaiset valtiot ja Eurojust voivat päättää säilyttää kyseiset tiedot seuraavaan tarkistukseen saakka, jos Eurojustin tehtävien hoitaminen edellyttää niiden säilyttämistä edelleen. 5. Jos Eurojust on koordinoinut tutkinta- ja syytetoimia, jäsenvaltiot ilmoittavat Eurojustille ja asianomaisille jäsenvaltioille kaikista asiaan liittyvistä ja lopullisista tuomioistuimen päätöksistä erityisesti 2 kohdan b alakohdan soveltamiseksi. 15 artikla Tietoturva 1. Eurojust toteuttaa tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarpeelliset tietoturvaan ja -suojaan liittyvät tekniset ja hallinnolliset toimenpiteet. 2. Soveltaessaan tätä päätöstä Eurojust ja kukin jäsenvaltio toteuttavat tarvittavat toimenpiteet, joilla taataan tietosuojan taso, joka vastaa vähintään 28 päivänä tammikuuta 1981 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen periaatteita sovellettaessa noudatettavaa tasoa. 3. Kukin jäsenvaltio, erityisesti jos sillä on kansallinen yhteyshenkilö, ja Eurojust toteuttavat henkilötietojen käsittelyssä Eurojustin yksiköissä toimenpiteet, joilla: a) kielletään sellaisia henkilöitä tutustumaan tietoihin, joilla ei ole siihen lupaa; b) estetään sellaisia henkilöitä lukemasta, kopioimasta, muuttamasta tai poistamasta tietoja, joilla ei ole tähän valtuuksia; c) estetään yleisemmin sellaisia henkilöitä pääsemästä tietoihin ja käyttämästä ja käsittelemästä niitä, joilla ei ole tähän tarvittavia valtuuksia; d) varmistetaan, että järjestelmä on luotettava ja että tallennettujen tietojen oikeellisuus ei voi vaarantua käsittelyvirheen takia. 16 artikla Suhteet yhteistyökumppaneihin 1. Eurojust ja Europol tekevät ja pitävät yllä tiivistä yhteistyötä järjestämällä muun muassa johtajiensa säännöllisiä tapaamisia. 2. Eurojustilla ja Euroopan oikeudellisella verkostolla on tiiviit erityissuhteet, jotka perustuvat neuvonpidolle ja toisiaan täydentävyydelle, erityisesti kansallisen jäsenen, saman valtion yhteysviranomaisen ja mahdollisen kansallisen yhteyshenkilön välillä. 3. Komissio (Euroopan petostentorjuntavirasto) voi tapauskohtaisesti osallistua tapauksen käsittelyyn: a) Eurojustin aloitteesta; b) omasta pyynnöstään, jos asianomaiset kansalliset jäsenet eivät vastusta sen osallistumista. 4. Yhteystuomarit voivat tapauskohtaisesti ja Eurojustin aloitteesta osallistua toimintaan silloin, kun a) syytetoimien ja tutkinnan koordinointi koskee tekoja, jotka on tehty jäsenvaltioissa, joissa he toimivat; b) asia koskee heidän edustamaansa jäsenvaltiota; c) muut asianosaiset jäsenvaltiot hyväksyvät osallistumisen. 17 artikla Oikeushenkilöllisyys Eurojust on oikeushenkilö. 18 artikla Organisaatio ja toiminta 1. Eurojust vahvistaa työjärjestyksensä. 2. Eurojustia johtaa puheenjohtaja. Johtoryhmään kuuluu puheenjohtajan lisäksi kaksi varapuheenjohtajaa. 3. Puheenjohtaja ja kaksi varapuheenjohtajaa valitaan kansallisten jäsenten keskuudesta ja neuvosto nimittää heidät perustamissopimuksen VI osastossa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti kansallisten jäsenten ehdotuksesta neljäksi vuodeksi. 4. Puheenjohtaja huolehtii varapuheenjohtajien avustuksella: a) Eurojustin tehtävien suorittamisesta; b) juoksevista hallintotehtävistä; c) henkilöstöhallinnosta. 5. Kansallisten jäsenten lisäksi neuvosto lähettää muita toimihenkilöitä Eurojust-yksikköön Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 37 ja 38 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Eurojustin puheenjohtaja osallistuu tämän henkilöstön valitsemiseen ja huolehtii heidän lähettämisestään siten, että kaikilla kansallisilla jäsenillä on käytössään samat voimavarat. 6. Henkilöstö suorittaa tehtävänsä puheenjohtajan johdolla pitäen mielessä Eurojustin tavoitteet ja toimeksiannon eikä pyydä eikä ota vastaan ohjeita hallituksilta, viranomaisilta, organisaatioilta tai Eurojustin ulkopuolisilta yksittäisiltä henkilöiltä. 19 artikla Kielet 1. Eurojustia avustaa joukko tulkkeja ja kääntäjiä. 2. Jäljempänä 20 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu neuvostolle osoitettava vuosikertomus laaditaan Euroopan unionin toimielinten virallisilla kielillä. 20 artikla Tiedottaminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1. Puheenjohtaja selvittää neuvostolle kirjallisesti vuosittain omaa hallintotehtäväänsä ja Eurojustin toimintaa. Tätä varten hän esittää neuvostolle vuosikertomuksen Eurojustin toiminnasta ja kriminaalipolitiikan ongelmista Euroopan unionissa. Puheenjohtaja toimittaa myös muita kertomuksia tai tietoja, joita neuvosto häneltä pyytää. 2. Eurojust voi myös laatia ehdotuksia rikosoikeudellisen yhteistyön parantamiseksi. 3. Neuvoston puheenjohtajavaltio esittää vuosittain Euroopan parlamentille erityiskertomuksen Eurojustin työskentelystä. 21 artikla Rahoitus 1. Kansallisten jäsenten palkoista ja palkkioista vastaa heidän kotijäsenvaltionsa. 2. Muihin kuin 1 kohdassa tarkoitettuihin Eurojustin toimintaan liittyviin kuluihin sovelletaan perustamissopimuksen 41 artiklan 3 kohdan määräyksiä. 3. Kun kansalliset jäsenet hoitavat Eurojustille kuuluvia tehtäviä, tästä aiheutuvia kuluja pidetään perustamissopimuksen 41 artiklan 3 kohdan mukaisina toimintakuluina. 4. Muihin kuin 1 kohdassa tarkoitettuihin menoihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa vahvistettua talousarviomenettelyä. 22 artikla Toimipaikka Eurojustin toimipaikka on 23 artikla Päätöksen noudattaminen Tätä päätöstä noudatetaan sen julkaisemista virallisessa lehdessä seuraavan kolmannen kuukauden ensimmäsestä päivästä. Tehty ... Neuvoston puolesta Puheenjohtaja ... (1) EYVL C 26, 30.1.1999, s. 21. (2) EYVL C 26, 30.1.1999, s. 22. (3) EYVL C 149, 28.5.1999, s. 16. (4) EYVL C 316, 27.11.1995, s. 48. (5) EYVL C 151, 20.5.1997, s. 1. (6) EYVL C 221, 19.7.1997, s. 11. (7) EYVL C 313, 23.10.1996, s. 1. (8) EYVL L 333, 9.12.1998, s. 1. (9) EYVL C 197, 12.7.2000, s. 1.