Neuvoston lausunto,

annettu 19 päivänä tammikuuta 2001,

Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2000-2003

(2001/C 73/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97(1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli 19 päivänä tammikuuta 2001 Ruotsin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2000-2003. Neuvosto toteaa tyytyväisenä, että tarkistetussa lähentymisohjelmassa ennustetaan julkisen talouden pysyvän ylijäämäisenä koko kauden vuoteen 2003 asti ja Ruotsin viranomaiset pitävät keskipitkän aikavälin tavoitteena keskimäärin 2 prosentin ylijäämää suhteessa bruttokansantuotteeseen suhdannekauden aikana. Strategiaan, jossa alennetaan menosuhdetta ja tätä edistetään tiukoilla menokatoilla ja vaatimalla paikallishallintojen taloudelta tasapainoa, liittyy myös veroasteen alentaminen. Neuvosto pitää tätä julkisen talouden strategiaa asianmukaisena. Neuvosto toteaa myös tyytyväisenä, että velkasuhteen odotetaan alenevan viitearvon alapuolelle alle 60 prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen vuonna 2000 ja alenevan edelleen huomattavasti ohjelmakauden lopun aikana.

Ohjelmassa esitetty makrotalouden skenaario, jossa bruttokansantuotteen kasvuksi oletetaan 3,9 prosenttia vuonna 2000 ja 3,5 prosenttia vuonna 2001, näyttää realistiselta, mutta vuosien 2002 ja 2003 ennusteita ei esitetä lainkaan ja bruttokansantuotteen kasvuksi oletetaan niiden aikana varovaisesti 2,1 prosenttia, jota pidetään trendikasvuna.

Tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteena olevat julkisen talouden ylijäämät mahdollistavat riittävän varmuusmarginaalin, jotta julkisen talouden rahoitusasema ei ylitä tavanomaisissa oloissa alijäämän viitearvoa, joka on 3 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen. Neuvosto katsoo, että Ruotsi täyttää edelleen vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset. Lisäksi neuvosto pitää hyvänä sitä, että ohjelmassa kiinnitetään huomiota julkisen talouden kestävyyteen pitkällä aikavälillä. Neuvosto toteaa, että Ruotsin strategiana on tässä säilyttää 2 prosentin ylijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen 15 vuoden ajan. Vähentämällä velkoja ja korkomenoja tämä luo liikkumavaraa, jolla katetaan osa ikääntymisen kustannuksista myöhempinä vuosina. Neuvosto rohkaisee myös Ruotsia pyrkimään muillakin keinoin menojen rajoittamiseen, koska ohjelmassa tunnustetaan, että Ruotsin voi olla vaikea säilyttää veroaste huomattavasti useimpia muita maita korkeampana.

Neuvosto toteaa, että Ruotsi täyttää tällä hetkellä selvästi hintavakautta koskevan lähentymisperusteen ja että kotimaista inflaatiota koskevan tavoitteen jatkuva saavuttaminen on todennäköisesti EKP:n hintavakaustavoitteen mukaista. Ruotsin pitkien korkojen kehityksessä viime vuosina näkyy selvästi talouden perustekijöiden myönteinen kehitys, jonka odotetaan jatkuvan tulevaisuudessa. Tästä seuraa, että Ruotsin korkoero suhteessa euroon on pitkien korkojen osalta kaventunut vuonna 2000, ja Ruotsi täyttää edelleen korkoja koskevan lähentymisperusteen. Vaikka kruunun kurssivaihtelut ovat viime vuosina vähentyneet, neuvosto muistuttaa, että Ruotsin on näytettävä kykenevänsä säilyttämään asianmukaisen pariteetin kruunun ja euron välillä riittävän pitkän ajan ilman vakavia jännitteitä. Tätä varten neuvosto odottaa Ruotsin liittyvän aikanaan ERM2-mekanismiin, kuten neuvosto totesi jo vuoden 1999 tarkistetusta lähentymisohjelmasta antamassaan lausunnossa(2).

Vahvan talouskasvun ympäristössä jatkuvasti maltillinen palkkakehitys on edelleen tärkeä vakauttava tekijä, ja vuosien 2001 ja 2002 palkkoja koskevien neuvottelujen maltillinen tulos on tässä suhteessa ratkaisevan tärkeä. Merkit viittaavat siihen, että uusissa palkkasopimuksissa päädyttäisiin vain hieman suurempiin palkankorotuksiin, mutta vaarana on, että palkkoja korotetaan enemmänkin. Tässä yhteydessä neuvosto rohkaisee Ruotsia suuntaamaan finanssipolitiikkaa niin että se tukee rahapolitiikkaa inflaatiotavoitteen saavuttamisessa, mikä on talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaista. Vaikka inflaatiopaineet olivat vähäiset vuonna 2000 ja niiden odotetaan pysyvän kohtuullisina vuonna 2001, on olemassa vaara, että talous ylikuumenee ja uhkaa hintavakautta, jos palkkamaltti heikkenee. Sellaisessa tapauksessa elvyttävä finanssipolitiikka vuosina 2001 ja 2002 ei sopisi talouteen, jossa tuotanto on jo potentiaalin yläpuolella tai lähellä sitä.

Suuremman ja kestävän talouskasvun saavuttamiseksi jatketaan aiemmissa ohjelmissa esitettyä strategiaa ja toteutetaan rakennetoimia talouden tarjontapuolen vahvistamiseksi. Näistä toimista tarjoaa hyvin korkean verorasituksen keventäminen parempia kannustimia työntekoon, mikä on talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaista. Neuvosto pitää näitä rakennetoimia onnistuneina ja rohkaisee Ruotsin hallitusta jatkamaan näitä aloitteita määrätietoisesti ja erityisesti jatkamaan yhä liian suuren verorasituksen keventämistä.

(1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2) Neuvoston lausunto, annettu 31 päivänä tammikuuta 2000, Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 1999-2002 (EYVL C 60, 2.3.2000, s. 5).