NEUVOSTON LAUSUNTO,
annettu 24 päivänä tammikuuta 2006,
Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005—2008
(2006/C 55/06)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovit-
tamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1)j a
erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon komission suosituksen,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:
(1) Neuvosto tutki 24 päivänä tammikuuta 2006 Ruotsin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa
vuodet 2005—2008.
(2) Vuotuinen BKT:n kasvu on Ruotsissa ollut keskimäärin hieman alle 3 prosenttia viimeiset
kymmenen vuotta. Kasvulle on ollut leimallista voimakas tuottavuuden kasvu ja nettoviennin myön-teinen vaikutus. Muutaman viime vuoden aikana työllisyyden kasvu on kuitenkin ollut heikkoa ja
työllissyysaste on alentunut työttömyyden lisääntyessä. Ohjelman perustana olevassa makrotalouden
skenaariossa ennustetaan kokonaistuotannon kasvun nopeutuvan vuoden 2005 2,4 prosentista3,1 prosenttiin vuonna 2006 ja keskimäärin 2,5 prosenttiin ohjelmakauden seuraavan kahdenvuoden aikana. Ohjelman kahden ensimmäisen vuoden kasvunäkymät johtuvat kohentuneestasuhdannetilanteesta, joka pysyy sen jälkeen yleisesti ottaen neutraalina. Tällä hetkellä saatavillaolevien tietojen perusteella tämä skenaario vaikuttaa uskottavalta. Ohjelman inflaatioennusteet
vaikuttavat myös realistisilta.
(3) Tammikuun 18 päivänä 2005 esittämässään lausunnossa neuvosto hyväksyi Ruotsin vuoden 2004
tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn finanssipoliittisen strategian. Vuoden 2005 talousarviontoteutumisesta voidaan todeta, että vuoden 2004 tarkistuksessa vuodelle 2005 esitetty julkisen
talouden ylijäämätavoite oli 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun se tämän tarkistuksen mukaan on
1,6 prosenttia huolimatta siitä, että vuoden 2005 kasvuennustetta on tarkistettu alaspäin. Yleisestiottaen tuloja on ollut odotettua enemmän, mikä johtuu osittain joistakin kertaluonteisista yritysver-oista, mutta myös hallitusta menokehityksestä.
(4) Ohjelma noudattaa pääpiirteissään uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisoh-jelmien rakennemallia ja tietojenantovaatimuksia. (
2)
(5) Ruotsin julkisen talouden kehyksillä tähdätään terveen julkisen talouden ylläpitämiseen täystyölli-syyden ja kestävän kasvun oloissa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi kehyksissä on asetettu julki-sen talouden ylijäämätavoitteeksi keskimäärin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen koko suhdannekierron
ajan sekä monivuotiset nimelliskatot valtionhallinnon menoille ja paikallishallinnon talouden tasapai-
notusvaatimus. Tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden ylijäämä on 1,6prosenttia vuonna 2005, 0,9 prosenttia vuonna 2006, 1,2 prosenttia vuonna 2007 ja 1,7 prosenttiaviimeisenä ohjelmavuotena eli vuonna 2008. Sekä meno- että tulosuhteen trendi on vähitellenaleneva ennustejaksolla. Tulosuhde pienenee etupainotteisesti vuonna 2006 verovähennysten vuoksi,
kun taas menosuhde pienenee ohjelmakauden jälkipuolella työmarkkinatilanteen ennakoidun para-
ntumisen seurauksena. Uusimmassa tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan samanlainen taloudensopeuttaminen kuin edellisessä tarkistuksessa, vaikkakin suotuisammassa makrotalouden skenaar-iossa.7.3.2006 C 55/21 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174,
7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat ovat saatavilla seuraavassa Internet-osoitteessa:
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
(2) Ohjelman pakollisissa tiedoissa on puutteita eikä siinä anneta kaikkia uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä valin-
naisia tietoja (erityisesti tiedot palkansaajakorvauksista puuttuvat).
(6) Ohjelmassa esitetään tarkistettua strategiaa ohjaavana keskipitkän aikavälin viitearvona 2 prosentin
keskimääräinen kansallinen ylijäämätavoite koko suhdannekierron ajaksi. Kyseinen viitearvo onmyös sääntöihin perustuvien Ruotsin julkisen talouden kehysten perusteena. Sen vuoksi2:ta prosenttia suhteessa BKT:hen voidaan pitää ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteena, sillä seon vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltyjen keskipitkän aikavälin tavoitteita koskevien periaat-
teiden sekä käytännesääntöjen mukainen. Yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen lasketun raken-
teellisen rahoitusaseman ennakoidaan ohjelmakaudella parantuvan vuoden 2006 1 prosentistasuhteessa BKT:hen noin 1½—2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008.
(7) Koska ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäisvaatimusta kunnianhimoisempi(arvioitu alijäämäksi, joka on noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen), se riittänee toteutuessaanvarmuusmarginaaliksi liiallisen alijäämän varalta. Keskipitkän aikavälin tavoitteen tarkoituksenmukai-suudesta voidaan todeta, että se on huomattavasti kunnianhimoisempi kuin ohjelmassa ennustettuvelkasuhde ja keskimääräinen potentiaalisen tuotannon kasvu edellyttäisivät. Sen saavuttaminen onkuitenkin tärkeää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi.
(8) Julkisen talouden toteutuma 2005 on todennäköisesti ohjelmassa ennustettua parempi. Viimei-simmät kassaperusteiset tiedot verotuloista ja kansantalouden tilinpidon neljännesvuosikatsaustukevat tätä arviota.
(9) Tämän riskinarvioinnin perusteella voidaan todeta, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritysnäyttää pääpiirteissään riittävän varmistamaan, että ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoitesaavutetaan ohjelmakauden loppuun mennessä. Vuoden 2006 talousarvion vuoksi julkisen taloudenrahoitusasema poikkeaa keskipitkän aikavälin tavoitteesta noin 1 prosentilla suhteessa BKT:henvuosina 2006 ja 2007 vaarantaen näin keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ohjelma-
kauden aikana. Lisäksi siitä huolimatta, että inflaatiopaineiden odotetaan pysyvän vähäisinä, elvyttävä
vuoden 2006 finanssipolitiikan viritys ei ehkä ole täysin asianmukainen siinä mielessä, että kyseinenajanjakso voidaan luokitella ”hyviksi ajoiksi”. Kuten edellä mainitaan, ohjelmassa esitetty keskipitkänaikavälin tavoite on kuitenkin huomattavasti kunnianhimoisempi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessaedellytetään. Se tarjoaa koko ohjelmakauden ajaksi riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän
3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa. Tämä
arviointi vaikuttaisi pätevän myös, kun toisen pilarin rahastoivat eläkejärjestelmät luokitellaanvuonna 2007 julkisen talouden tilinpidon ulkopuolelle Eurostatin vaatimusten mukaisesti.
(10) Velan arvioidaan olevan 51 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 eli merkittävästi alle perusta-
missopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan
46 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä.
(11) Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Ruotsissa olevan julki-sen talouden kestävyyden kannalta vähäinen riski. Bruttovelka on tällä hetkellä selvästi alle
60 prosentin viitearvon ja sen ennustetaan pysyvän viitearvon alapuolella lähes koko ohjelmakauden
ajan. Ruotsin finanssipolitiikassa painotetaan julkisen talouden kestävyyttä. Tämä strategia, johonkuuluu muun muassa eläkeuudistus, jolla pyritään hillitsemään eläkemenoja ja kerryttämään varoja,parantaa julkisen talouden näkymiä. Nykyinen suotuisa julkisen talouden rahoitusasema auttaarajoittamaan väestön ikääntymisen ennustettua vaikutusta julkiseen talouteen, ja kestävyyttä (
1) para-
ntaa suunniteltu vakauttaminen kohti 2 prosentin keskipitkän aikavälin tavoitetta ohjelmakauden
lopussa.
(12) Suunnitellut toimenpiteet ovat yleisesti ottaen yhdenmukaiset vuosien 2005—2008 yhdennettyihinsuuntaviivoihin sisältyvien julkista taloutta koskevien maakohtaisten talouspolitiikan laajojen suunta-
viivojen kanssa. Koska Ruotsi suunnittelee vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti säilyttävänsä jul-
kisen talouden rahoitusaseman riittävän vakaana keskipitkällä aikavälillä, lipsuminen kunnianhimoi-sesta keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuosina 2006—2007 talousarviossa ennakoidun mukaisestivoi aiheuttaa myötäsyklisyyttä ja vaarantaa myös keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisenohjelmakauden lopussa.7.3.2006 C 55/22 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) Pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat tiedot sisältyvät komission yksiköiden laatimaan tekniseen arvioon, joka julkais-
taan Internet-osoitteessa
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
(13) Kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa Ruotsin kansallisessa uudistusohjel-
massa, joka annettiin 21 päivänä lokakuuta 2005, painotetaan erityisesti kestävää kehitystä ja sitä,että työmarkkinoille osallistumisen ja tehtyjen työtuntien määrän lisääminen ja pitäminen korkeallatasolla asettavat suuria haasteita ja että niillä on huomattava vaikutus julkiseen talouteen pitkälläaikavälillä. Kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyy vuoden 2006 talousarvio, johon myös lähentymi-
sohjelman tarkistus perustuu, ja siinä mielessä nämä kaksi asiakirjaa ovat yhdenmukaisia.
Neuvosto katsoo, että yleisesti ottaen julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla ja julkistaloutta
koskeva strategia on esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti toteutetusta finanssipolitiikasta.
Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu (
1)
2004 2005 2006 2007 2008
BKT:n määrä
(muutos, %)LO marraskuu 2005 3,6 2,4 3,1 2,8 2,3
KOM marraskuu 2005 3,6 2,5 3,0 2,8 —LO marraskuu 2004 3,5 3,0 2,5 2,3 —
YKHI-inflaatio
(%)LO marraskuu 2005 0,9 1,5 1,5 2,0 2,0
KOM marraskuu 2005 1,0 0,7 1,4 1,8 —LO marraskuu 2004 1,3 1,5 — — —
Tuotantokuilu
(% suhteessa potentiaali-
seen BKT:hen)LO marraskuu 2005 (
2) – 0,3 – 0,4 – 0,1 0,1 – 0,1
KOM marraskuu 2005 (6) – 0,3 – 0,4 – 0,1 0,0 —
LO marraskuu 2004 (2) – 0,1 0,1 – 0,2 – 0,4 —
Julkisen talouden rahoi-
tusasema(% suhteessa BKT:hen)LO marraskuu 2005 1,6 1,6 0,9 1,2 1,7
KOM marraskuu 2005 1,6 1,4 0,8 1,1 —LO marraskuu 2004 0,7 0,6 0,4 0,9 —
Perusjäämä
(% suhteessa BKT:hen)LO marraskuu 2005 3,2 3,2 2,5 3,0 3,6
KOM marraskuu 2005 3,4 3,2 2,6 2,9 —LO marraskuu 2004 2,8 2,8 2,7 3,3 —
Suhdannetasoitettu
rahoitusasema
(% suhteessa BKT:hen)LO marraskuu 2005 (
2) 1,7 1,8 0,9 1,1 1,7
KOM marraskuu 2005 1,8 1,6 0,9 1,1 —LO marraskuu 2004 (
6) 0,8 0,5 0,5 1,2 —
Rakenteellinen rahoi-
tusasema (3)
(% suhteessa BKT:hen)LO marraskuu 2005 (4) 1,1 1,6 0,9 1,1 1,7
KOM marraskuu 2005 (5) 1,2 1,4 0,9 1,1 —
LO marraskuu 2004 — — — — —7.3.2006 C 55/23 Euroopan unionin virallinen lehti FI
2004 2005 2006 2007 2008
Julkinen bruttovelka
(% suhteessa BKT:hen)LO marraskuu 2005 51,1 50,9 49,4 47,8 46,0
KOM marraskuu 2005 51,1 50,6 49,4 47,8 —
LO marraskuu 2004 51,7 50,5 50,0 49,0 —
Huom.
(1) Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta
2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutusta. Päätös on pantava täytäntöön kevään 2007 ilmoitusajankohtaan mennessä. Jospäätöksen vaikutus otetaan huomioon, julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen on 0,6 prosenttia vuonna 2005, –
0,1 prosenttia vuonna 2006, 0,2 prosenttia vuonna 2007 ja 0,7 prosenttia vuonna 2008, ja julkisen talouden velka suhteessa
BKT:hen on 51,4 prosenttia vuonna 2005, 49,9 prosenttia vuonna 2006, 48,3 prosenttia vuonna 2007 ja 46,5 prosenttia vuonna2008.
(
2) Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelman tietoihin.
(3) (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliai-
kaisia toimenpiteitä.
(4) Ohjelmassa ei esitetä tarkkoja tietoja kertaluonteisista eikä muista väliaikaisista toimenpiteistä. Ruotsin valtiovarainministeriö on
kuitenkin toimittanut arvion kertaluonteisista toimenpiteistä. Arvion mukaan niiden vaikutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:henvuonna 2004 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005.
(
5) Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,6 prosenttia
suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää).
(6) Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,5 prosenttia vuonna 2004, 2,6 prosenttia vuonna 2005, 2,8
prosenttia vuonna 2006 ja 2,7 prosenttia vuonna 2007.
Lähde:
Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.7.3.2006 C 55/24 Euroopan unionin virallinen lehti FI