Komission päätös,

tehty 27 päivänä toukokuuta 2003,

valtiontuesta, jonka Itävalta aikoo myöntää yritykselle BMW Motoren GmbH in Steyr

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 1664)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2003/647/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(1),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

MENETTELY

(1) Itävalta on EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoittanut komissiolle aiotusta tuesta 26 päivänä huhtikuuta 2002 ja 7 päivänä toukokuuta 2002 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi lisätietoja 4 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Itävalta antoi vastauksensa 2 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä.

(2) Komissio ilmoitti Itävallalle 4 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely.

(3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio kehotti samalla kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa. Muut asianomaiset eivät toimittaneet komissiolle huomautuksia.

(4) Komissio teki yritykseen tutustumiskäynnin 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2002. Itävalta esitti tutkintamenettelyn aloittamista koskevat huomautuksensa 7 päivänä marraskuuta 2002 ja 25 päivänä helmikuuta 2003 päivätyillä kirjeillä.

YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TOIMENPITEISTÄ

Tuensaaja

(5) Tuensaaja on BMW Motoren GmbH (jäljempänä "BMW"), jonka emoyhtiö on BMW AG, München. Steyrissä sijaitseva moottoritehdas on BMW-yhtymän suurin moottoritehdas. Siinä valmistetaan neli- ja kuusisylinterisiä bensiini- ja dieselmoottoreita ja kehitetään dieselmoottoreita ja niihin liittyvää tekniikkaa. Tehtaassa valmistettiin vuonna 2001 kaikkiaan 630000 moottoria (näistä 47 prosenttia oli diesel- ja 53 prosenttia bensiinimoottoreita), ja siinä työskenteli noin 2500 henkeä.

(6) BMW:lle on suunniteltu myönnettäväksi viittä erityyppistä tukea (aluetuki, koulutustuki, innovaatiotuki, tutkimus- ja kehitystuki sekä ympäristötuki). Suunniteltujen tukien, jotka on tarkoitus myöntää työmarkkinoiden edistämistä koskevan lain 51 pykälän nojalla, kokonaismäärä on 40,25 miljoonaa euroa.

Aluetuki

(7) Investoinnin määrä on 459 miljoonaa euroa, ja se on suunniteltu toteutettavaksi vuosina 2002-2006. Se käsittää osien oman tuotannon ja moottorien kokoamistoimintojen laajentamista ja tuotannon joustavuuden parantamista. Investointi koskee pääasiassa kolmea sylinterinkansien, kampiakseleiden sekä kampikammioiden ja pohjalevyjen tuotantolinjaa ja yhtä kokoamishihnaa.

(8) Itävallan toimittamien tietojen mukaan investoinnin liikuteltavissa oleva osa koskee kampikammioiden ja pohjalevyjen tuotantoa. Investointi olisi voitu tehdä myös BMW:n nykyisellä Landshutin tehtaalla Saksassa. Investoinnin liikkuvan osan tukikelpoiset kustannukset ovat 111,7 miljoonaa euroa (pääoma-arvo 103,56 miljoonaa euroa).

(9) Steyrin tehdas sijaitsee alueella (Ylä-Itävalta), jonka komissio on hyväksynyt Itävallan tukialuekartan mukaisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetuksi tukialueeksi kaudelle 2000-2006. Tällä alueella suuryrityksille myönnettävän tuen enimmäismäärä on 12,5 prosenttia nettoavustusekvivalenttina (vastaa 16,7 prosentin bruttoavustusekvivalenttia). Suunniteltu aluetuki on 18,99 miljoonaa euroa (pääoma-arvo 17,6 miljoonaa euroa).

Koulutustuki

(10) Koulutushanke on suunniteltu toteutettavaksi vuosina 2000-2006. Työmarkkinoiden edistämistä koskevan lain 51a pykälän nojalla Itävalta aikoo myöntää koulutustukea kaikkiaan 6,86 miljoonaa euroa. Yleisten koulutustoimenpiteiden tukikelpoiset investointikustannukset ovat 5,96 miljoonaa euroa ja erityisten koulutustoimenpiteiden osalta 11,94 miljoonaa euroa. Näiden tukien kokonaismääriksi tulisi näin ollen 3,28 miljoonaa euroa ja 3,58 miljoonaa euroa.

(11) Itävallan antamien tietojen mukaan koulutusohjelma koskee perustietojen antamista noin 25 prosentille ja lisäksi laajan opetuksen antamista 50 prosentille henkilöstöstä. Koska suurin osa työntekijöistä kuuluu 35-45-vuotiaiden ikäryhmään, jossa perustaitojen hankkimisesta on kulunut jo suhteellisen kauan, koulutuksessa ei voida keskittyä vain erikoistietämyksen välittämiseen, vaan myös perustavanlaatuisten taitojen päivittäminen on tarpeen. Koulutettavat saavat ammatillista koulutusta useilla eri osa-alueilla, joilla hankitaan muodollinen pätevyys. Se osoitetaan valtion valvomassa ammattityötutkinnossa tai oppisopimuksen päättötutkinnossa ja tutkinnon läpäisseille annetaan todistus. Vuonna 2001 koulutuksessa oli 88 BMW:n työntekijää.

(12) Tekniikan osa-alueelta ilmoituksessa luetellaan seuraavat koulutusalat: tuotetieto, tuotanto- ja työkalutekniikat, hallintatekniikka ja -ohjelmointi, prosessitieto/prosessinhallinta, ATK- ja verkkotaidot, visualisointivälineet, tietokoneavusteiset välineet, simulaatiovälineet ja -menetelmät, tietojen tulkitseminen, informaation ja tietojen hallinta, laatumenetelmät ja mittausmenetelmät, koestustekniikka kuten dynaamiset suoritusarvojen mittauslaitteet, yhdistelytaidot ja analyyttiset taidot, sosiaaliset taidot ja työskentelytavat.

Ympäristötuki

(13) Itävallan mukaan investoinnin tarkoituksena on ottaa valmiiden moottorien koestuksessa käyttöön alan uusin tekniikka, eli kylmätestaus. Tavoitteena ovat puhtaammat pakokaasut (CO2-, HC-, NOx- ja CO-hiukkasten määrän vähentäminen) ja tulevien säännösten täyttäminen. Nykyisellä lämmintestaustekniikalla moottoria käytetään 8-12 minuuttia, mistä syntyy enemmän pakokaasuja. Siksi BMW suunnittelee siirtyvänsä kylmätestaustekniikan käyttöön vuoteen 2006 mennessä kaikessa moottorinvalmistuksessaan. Tällä tavoin polttoainetta säästyy merkittävästi ja pakokaasujen määrä vähenee 95 prosenttia. Valmistettujen moottoreiden määrä ja hankkeen tuloksena säästyvän polttoaineen määrä huomioon ottaen päästöt vähenevät Itävallan antamien tietojen mukaan lämmintestaustekniikkaan verrattuna vuoteen 2005 mennessä seuraavasti: 3950 kg HC, 9100 kg NOx, 16000 kg CO ja 1520000 kg CO2.

(14) BMW investoi hankkeeseen 23,4 miljoonaa euroa. Ympäristöohjelma on nelivuotinen (2002-2005), ja siihen kuuluvat seuraavat alueet: kylmätestauksen laajentaminen 6-sylinterisiin bensiinimoottoreihin: 6 miljoonaa euroa; 6-sylinterisiin dieselmoottoreihin: 8,6 miljoonaa euroa; 6-sylinterisiin bensiinimoottoreihin: 8,6 miljoonaa euroa ja ympäristötietojen tallennusjärjestelmä: 0,2 miljoonaa euroa.

(15) Itävallan mukaan tukikelpoisten investointien määrä on 6,33 miljoonaa euroa. Tukikelpoiset investoinnit lasketaan vähentämällä polttoainekustannusten säästö suunnittelu- ja kehittämiskustannuksista ja muista investointikustannuksista (verrattuna nykyiseen lämmintestaustekniikkaan). Itävalta aikoo tukea ympäristöä suojelevia toimenpiteitä yhteensä 1,9 miljoonalla eurolla (pääoma-arvo 1,77 miljoonaa euroa), jolloin tuki-intensiteetti on 30 prosenttia.

Tutkimus- ja kehitystuki

(16) Itävallan mukaan tutkimus- ja kehityshankkeen tavoitteena on moottorien hallinnan saattaminen "uusinta tekniikkaa vastaavalle tasolle". "Uusinta tekniikkaa vastaava taso" merkitsee moottorin testausta kylmänä (kylmätestaus), puhtaampia pakokaasuja (CO2-, HC-, NOx- ja CO-hiukkaset) ja tulevien säännösten täyttämistä.

(17) BMW investoi hankkeeseen 28,7 miljoonaa euroa, mistä 11,67 miljoonaa euroa osoitetaan teolliseen tutkimukseen ja 17,03 miljoonaa euroa kilpailua edeltävään kehittämistoimintaan. Ohjelma on suunniteltu toteutettavaksi viiden vuoden aikana (2002-2006). Itävalta aikoo tukea tutkimusohjelmaa kaikkiaan 11,53 miljoonalla eurolla (pääoma-arvo 10,63 miljoonaa euroa), mistä 6,42 miljoonaa euroa on tarkoitettu teolliseen tutkimukseen (tuki-intensiteetti 55 prosenttia) ja 5,11 miljoonaa euroa kilpailua edeltävään kehittämistoimintaan (tuki-intensiteetti 30 prosenttia).

(18) Itävallan antamien tietojen mukaan teollinen tutkimusohjelma kattaa seuraavat alat:

(19) Homogeeninen dieselin poltto: HCCI (Homogenous Charge Compression Ignition) on moottorin sisällä toteutettava uudistus, jolla täytetään vuoden 2008 jälkeen odotettavissa olevan päästöjä koskevan lainsäädännön vaatimukset. Suoraan syötetyn dieselpolttoaineen esihomogenointi merkitsee uudenlaista dieselinpolttotekniikkaa. Hyvin alhaisten paikallisten lämpötilojen ansiosta NOx-hiukkasia muodostuu erittäin vähän, joten nokipäästöt jäävät hyvin pieniksi [...]*(3) Investointien määrä on 4,56 miljoonaa euroa.

(20) Noensuodatustekniikka plasmateknologian avulla: [...]* Plasmahiukkassuodatin tarjoaa tähän mahdollisen ratkaisun. Siihen kuuluu suihkutuselektrodi ja sen jälkeinen huokoinen keraaminen suodatin, joka varataan vaihtovirtaplasmalla. Suihkutuselektrodi varaa nokihiukkaset sähköisesti ja hapettaa ne. Sen jälkeisessä suodattimessa hiukkaset erotetaan ja plasma polttaa ne syötetyn energian avulla. Investointien määrä on 3,15 miljoonaa euroa.

(21) Muunneltava venttiilimekanismi dieselmoottoreita varten: Dieselmoottoreissa polttoaineen ja ilman seoksen laadun säätely ilman kuristusventtiiliä johtaa siihen, että tehokkuuden parantamismahdollisuudet venttiilimekanismien avulla ovat huomattavasti vähäisemmät kuin bensiinimoottoreissa. Venttiilimekanismin muuntelulla olisi kuitenkin saavutettavissa huomattavaa toimintojen paranemista. [...]* Sen avulla vaikutetaan pakokaasun takaisinkierrätykseen polttotilassa ja tiivistyspaineeseen, jotka ovat tärkeitä syttymisen alkuun vaikuttavia ohjaussuureita. Investointien määrä on 2,1 miljoonaa euroa.

(22) Dieselmoottorin muuttuvan puristussuhteen edellyttämien periaatteiden kehittäminen: Dieselkäyttöisten suorasuihkutusmoottoreiden suuret puristussuhteet ovat tarpeen vain moottorien hyviä kylmäkäynnistys- ja lämpökäyntiominaisuuksia varten. Alentamalla puristussuhdetta suorituskyky saadaan lisääntymään polttotilan geometriaa muuttamalla ilman, että sytytyspainetta tarvitsee lisätä, ja samalla myös päästöt vähenevät. Puristussuhteen asettamista varten voidaan ajatella erilaisia säätömekanismeja [...]*. Kaikki tunnetut säätöperiaatteet muuttavat kuitenkin männän etäisyyttä sylinterinkannesta eli polttotilaa, joka on palamisen kannalta olennainen suure. Investointien määrä on 1,87 miljoonaa euroa.

(23) Itävallan antamien tietojen mukaan kilpailua edeltävä kattaa seuraavat alat:

(24) [...]* Ahtomenetelmä: Pakokaasun turboahto on jo vakio-ominaisuus henkilöautojen dieselmoottoreissa. BMW-sarjassa käytetään yksinomaan pakokaasun turboahdinta (ATL) ja vaihtuvaa turbiinigeometriaa (VNT). Tämä pienentää jo merkittävästi käynnistysvääntömomentin ja nimellistehon välistä tavoitteiden ristiriitaa. Toinen edellytys on laitteen jakaminen kahteen laiteyksikköön. [...]* Investointien määrä on 2,56 miljoonaa euroa.

(25) Kolmannen sukupolven Common Rail -tekniikka: Kulutuksen ja päästöjen vähentäminen nykyaikaisissa dieselmoottoreissa on tullut mahdolliseksi vain kehittämällä erittäin joustavia suihkutusjärjestelmiä. BMW soveltaa tässä niin kutsuttua Common Rail -järjestelmää. Nykyinen [...]* -sarjastandardi mahdollistaa jopa 1600 barin paineen ja enintään neljä suihkutus kertaa työkierron aikana. Suihkutusta ohjataan hydraulisenkytkinventtiilin avulla käyttäen sähkömagneettisia säätimiä. [...]* seuraavassa sukupolvessa säädin tultaneen korvaamaan pietsosähköisellä kytkinelementillä. Tämä ja muut suuret muutokset, joiden ansiosta liikuteltavat massat ja kitka vähenevät, kasvattavat järjestelmän nopeutta merkittävästi. [...]* Investointien määrä on 2,9 miljoonaa euroa.

(26) Hajontaa supistavat toimenpiteet erittäin tiukkojen päästönormien täyttämiseksi (Yhdysvallat): Yhdysvalloissa dieselmoottoreille säädetyt erittäin alhaiset raja-arvot merkitsevät hyvin suurta haastetta raja-arvojen pitämiselle kurissa ja päästöjen vaihtelua koskevalle käytönaikaiselle valvonnalle (On Board Diagnosis). NOx- ja PM-keskiarvojen vähentämisen ohella on erittäin tärkeää myös vähentää hajontaa. Vain näin voidaan varmistaa säännösten mukainen päästöjen vakaus myös silloin, kun raja-arvot ovat erittäin alhaiset. Investointien määrä on 3,92 miljoonaa euroa.

(27) Nokisuodatin [...]*: Nokisuodattimien käyttöön [...]* on kaksi mahdollisuutta, jotka ovat nykyisin kilpailua edeltävän kehityksen alkuvaiheessa. CSF-suodatin (Coated Soot Filter) = katalyyttisesti vaikuttava kerroksittainen puolijohdevirtapiiri, jolla alennetaan noen palamislämpötilaa, ja CRT-suodatin (Continuously Regenerating Trap) = erotetun hiiliaineksen kierrättäminen suodattimessa pakokaasussa olevan NO2:n avulla. [...]* Toimintatiloissa, joiden aikana nokea ei jatkuvasti kierrätetä ja sitä kertyy tästä syystä suodattimeen, on kehitettävä moottorin säätöihin liittyviä polttostrategioita. Investointien määrä on 4,43 miljoonaa euroa.

(28) Kokoomahihnatekniikka [...]* Henkilöautojen dieselmoottoreissa alumiiniset kampikammiot joutuvat kestämään hyvin suuria mekaanisia ja lämpörasituksia. Tässä on ongelmallista pienen askelleveyden (viereisten sylinterien välinen etäisyys) säilyttäminen BMW:n rivimoottoreissa. Tässä on ratkaisevana tekijänä valittu kokoomahihnatekniikka. Periaatteellisena erona on koteloton rakenne ja erilaisten kotelovaihtoehtojen käyttöön perustuva ratkaisu. Kilpailua edeltävässä kehitysvaiheessa tästä ratkaisumallien moninaisuudesta valitaan FEM-simulaation, aggregaattikokeilujen ja moottorinkoestuslaitteilla tehdyn testauskäytön avulla tuleviin BMW:n rivimoottoreihin soveltuva tekniikka. Jatkossa sarjojen kehittely edellyttää rakenteiden muuttamista ja tämän tekniikan kehittämistä [...]* Investointien määrä on 3,23 miljoonaa euroa.

Innovaatiotuki

(29) BMW suunnittelee 9,7 miljoonan euron innovaatioinvestointeja, jotka toteutettaisiin vuosina 2002-2004. Itävalta aikoo tukea näitä investointeja 0,97 miljoonalla eurolla. Tuki on tarkoitus myöntää seuraaviin hankkeisiin: [...]* muunneltavan venttiilimekanismin tasapainon mittaus (VVT) [...]*: 4,5 miljoonaa euroa, dynaamiset suoritusarvojen mittauslaitteet: 9,3 miljoonaa euroa, prosessien kehittäminen tasapainonmittausta ja dynaamista suoritusarvojen mittausta varten: 0,4 miljoonaa euroa.

(30) Tasapainon mittauksesta Itävalta ilmoittaa, että jos suunnitelman mukainen mittausmenetelmä epäonnistuisi, kaikkien sylinterinkannen ja venttiilimekanismin osien 100-prosenttinen mittaaminen olisi välttämätöntä. Lisäksi olisi luokiteltava kaikkien osien toleranssit ja jaoteltava ne aina vastaavaa sylinterinkantta kohti. Tämä menettely ei olisi laadullisesti eikä taloudellisesti toteuttamiskelpoinen ja vaarantaisi vakavasti innovatiivisen VVT-tuotetekniikan käytön [...]*. Dynaamisten suoritusarvojen mittauslaitteiden kehittämiseen liittyvistä riskeistä Itävalta ilmoitti, että erittäin herkkien mittalaitteiden käytöstä luopuminen voisi haitata merkittävästi sisäisiä prosesseja, koska mahdollisten pistokokeiden tiheys on jo suhteellisen alhainen. Tämä pidentäisi lisäksi laadun ohjauksessa käytettäviä säännönmukaisia menettelyjä.

PÄÄTÖS MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISESTA

(31) Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn seuraavista syistä:

(32) Alueellisia investointitukia koskevat epäilykset koskivat lähinnä tuen suhteellisuutta ja tuotantokapasiteetin laajentamista. Komission mielestä oli välttämätöntä tutkia maan ja rakennusten hankinnasta Steyrissä aiheutuvat investointikustannukset, jotka eivät Itävallan mukaan olisi samassa määrin tarpeen Landshutissa. Komissio kysyi myös, olisiko Landshutissa olevia laitoksia voitu alkaa käyttää muihin tarkoituksiin, jos tuotanto olisi tapahtunut Steyrissä. Tämä olisi alentanut kokonaiskustannuksia.

(33) Suunnitellun koulutustuen osalta komissio ilmoitti epäilevänsä pääasiassa, että Itävalta oli määritellyt yleisten koulutustoimenpiteiden käsitteen liian suurpiirteisesti. Komissio kysyikin, oliko Itävalta kumuloinut koulutustuen muiden valtiontukien kanssa, jotka liittyivät mahdollisesti samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin.

(34) Suunnitellun ympäristötuen osalta komissio epäili, että hankkeeseen ei voitaisi myöntää ympäristötukea, koska valtiontuesta ympäristönsuojelulle annetuissa yhteisön suuntaviivoissa(4) (jäljempänä "ympäristötukea koskevat suuntaviivat") todetaan, että vähemmän luonnonvaroja kuluttavien koneiden tai kuljetusvälineiden kehittäminen ja tuotanto eivät kuulu ympäristötukea koskevien suuntaviivojen soveltamisalaan. Itävalta ei ollut myöskään osoittanut, mitkä voimassa olevat yhteisön normit tai niitä tiukemmat kansalliset normit aiotaan ylittää investoinnin avulla, eikä väittänyt, että soveltuvia yhteisön normeja ei olisi lainkaan olemassa. Näin ollen komissio siis epäili hankkeen kannustavan vaikutuksen todellisuutta.

(35) Suunniteltua tutkimus- ja kehitystukea koskevat epäilykset liittyivät edellytysten mukaiseen tuen kannustavaan vaikutukseen. Komissio ilmoitti epäilevänsä, että suunniteltu tuki ei johtaisi siihen, että yritys alkaisi tehdä uusia tutkimuksia vaan että se rahoittaisi niiden avulla vain rutiininomaista T & K-toimintaansa. Komissio epäili näin ollen, että BMW:n olisi joka tapauksessa ryhdyttävä tähän tutkimustoimintaan säilyttääkseen kilpailukykynsä.

(36) Komissio ilmoitti myös epäilevänsä, ettei ilmoituksen mukainen innovaatiotuki todellisuudessa koskenut uudentyyppisiä tuotteita ja ettei niihin näin ollen liittynyt epäonnistumisriskiä. Komissio epäili, ettei hanke todellisuudessa ollut innovatiivinen siksi, että tekniikka ei ollut sellaista, jota muut alan toimijat eivät ole vielä tuoneet markkinoille tai käyttäneet. Lisäksi komissio epäili, ettei tuki kannustanut teolliseen tai tekniseen riskinottoon.

ITÄVALLAN HUOMAUTUKSET

(37) Itävalta esitti tutkintamenettelyn aloittamista koskevat huomautuksensa 7 päivänä marraskuuta 2002 ja 25 päivänä helmikuuta 2003 päivätyillä kirjeillä.

(38) Suunnitellusta aluetuesta Itävalta esitti tukikelpoista investointia ja tukea koskevia diskontattuja määriä. Lisätietoja se esitti investoinnin muutoksiin johtavasta luonteesta ja investoinnin kustannuksista, Landshutissa käytettävissä olevien rakennusalojen mahdollisesta vaihtoehtoisesta käytöstä ja Steyrissä tapahtuvan tuotannon näkymistä, hankkeen vaikutuksista kapasiteettiin ja Steyrin kiinteistön myyntiin liittyvistä olosuhteista.

(39) Suunnitellun koulutustuen osalta Itävallan viranomaiset vahvistivat, että yleiset koulutustoimenpiteet oli luokiteltava ammatilliseksi peruskoulutukseksi, jonka valtion viranomaiset hyväksyisivät ja josta ne antaisivat todistuksen. Samalla annettiin koulutuksen sisältöä koskevia yksityiskohtaisia tietoja ja asiakirjoja. Itävalta on lisäksi vakuuttanut, että tukien kumulointi ei johtanut näiden tukikelpoisten kustannusten yhteydessä tulokseen, jonka perusteella tuki-intensiteetti ylittäisi koulutustuista annetun asetuksen mukaisen enimmäismäärän.

(40) Suunnitellusta ympäristötuesta Itävalta katsoi, että ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 6 kappaleessa(5) säädetty soveltamisrajoitus ei koskenut kyseistä hanketta, joka liittyi yksinomaan jo valmistettavien moottoreiden hallintaprosessiin. Lisäksi Itävalta esitti hankkeen kannustusvaikutuksesta, ettei koneiden testausmenetelmistä ollut olemassa yhteisön normeja.

(41) Itävalta toteaa tutkimus- ja kehitystuesta, ettei kyseinen tuki koskenut peruskehitystyötä, johon kuuluivat kilpailukyvyn ylläpitämiseen ja kehittämiseen, mallien ylläpitoon ja dieselmoottoreiden alueelliseen tarjoamiseen [...]* liittyvät olemassa olevat menettelyt. Sen sijaan tuella keskityttiin teknisen ammattitaidon parantamiseen ja dieselmoottoreiden toimintaominaisuuksien nopeaan kehittämiseen. Kannustusvaikutuksesta Itävalta totesi, että perusvuoteen 2001 verrattuna yritys lisäsi hankkeen ansiosta T & K-menojaan. Hankkeet toteutettaisiin lisäksi yhdessä toimialaa, yliopistoja ja tutkimuslaitoksia edustavien kumppaneiden kanssa.

(42) Suunniteltuun innovaatiotukeen liittyen Itävalta esitti, että tasapainonmittauksen uutuus perustui ilmamäärän mittaukseen. Kyseinen tekniikka on väitteen mukaan kuusisylinteristen moottoreiden rivinmittauksessa ainutlaatuinen. Dynaamisista suoritusarvojen mittauslaitteista Itävalta toteaa, että muut valmistajat olivat aikaisemmin käyttäneet tätä tekniikkaa ainoastaan T & K-tarkoituksiin eivätkä kyseisen hankkeen tavoin moottorien sylinteririvien mittaukseen.

TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

(43) Komission katsoo, että kyseiset toimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Ne ovat ilmeisesti valtion myöntämiä, tai ne myönnetään valtion varoista, ja ne saattavat lisäksi vaikuttaa yhteisön sisäiseen kilpailuun, koska ne muodostavat merkittävän osan hankkeen rahoituksesta, ja niistä on BMW:lle etua verrattuna muihin yrityksiin, jotka eivät saa tukea. Moottoriajoneuvojen markkinoille on myös ominaista merkittävä kaupankäynti jäsenvaltioiden välillä.

(44) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa luetellaan tietyntyyppisiä tukia, jotka soveltuvat yhteismarkkinoille. Tuen luonne ja käyttötarkoitus sekä yrityksen sijainti huomioon ottaen ei näitä määräyksiä voida soveltaa kyseiseen hankkeeseen. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa mainitaan muita tukimuotoja, joiden voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Komissio toteaa, että hanke on tarkoitus toteuttaa Ylä-Itävallassa (Steyr), eli alueella, joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua tukialuetta.

(45) Tuen vastaanottaja on BMW, moottoreita ja moottoriajoneuvoja valmistava ja kokoava yritys. Kyseinen yritys kuuluu näin ollen moottoriajoneuvoalan valtiontukia koskevassa yhteisön puitesäännössä (jäljempänä "moottoriajoneuvoalan puitesääntö")(6) tarkoitettuun moottoriajoneuvoalaan.

Aluetuki

(46) Moottoriajoneuvoalan puitesäännössä(7) sanotaan, että kaikista tuista, joita julkiset viranomaiset aikovat hyväksyttyjen tukiohjelmien mukaisesti myöntää yksittäiselle hankkeelle moottoriajoneuvoalalla toimivan yrityksen hyväksi, on ilmoitettava EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla ennen niiden myöntämistä, jos ainakin yksi seuraavasta kahdesta ehdosta täyttyy: i) hankkeen kokonaiskustannukset ovat 50 miljoonaa euroa; tai ii) valtiontukien ja yhteisön rahoitusvälineistä hankkeeseen myönnettyjen tukien bruttoarvo on yhteensä 5 miljoonaa euroa.

(47) Sekä hankkeen kokonaiskustannukset että tuen määrä ylittävät ilmoituksen vähimmäisrajan, jonka ylittävät tuet on ilmoitettava komissiolle. Ilmoittamalla BMW:lle myönnettäväksi esitetyt koulutustuen ja aluetuen Itävalta on täyttänyt EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräykset.

(48) Moottoriajoneuvoalan puitesäännön mukaisesti komission on varmistettava, että tuki on sekä tarpeen hankkeen toteuttamiseksi että oikeassa suhteessa alueellisten ongelmien vakavuuteen. Tällöin tuen on täytettävä molemmat ehdot, eli tarpeellisuuden ja kohtuullisuuden vaatimukset, ennen kuin komissio voi hyväksyä sen moottoriajoneuvoalan valtiontueksi.

(49) Moottoriajoneuvoalan puitesäännön 3.2 kohdan a alakohdan mukaisesti tuensaajayrityksen on aluetuen tarpeellisuuden osoittaakseen todistettava selkeästi, että sillä on taloudellisesti elinkelpoinen vaihtoehtoinen sijaintipaikka hankkeensa toteuttamiselle. Taloudellisesti elinkelpoisen vaihtoehtoisen sijaintipaikan olemassaolo on ehtona hankkeen maantieteelliselle liikuteltavuudelle, sillä aluetukea ei saa myöntää hankkeisiin, jotka eivät ole maantieteellisesti liikuteltavia.

(50) Itävalta on esittänyt, että paras taloudellisesti kannattava Steyrin vaihtoehtoinen sijoituspaikka tälle hankkeelle olisi Landshutissa, Saksassa sijaitseva nykyinen BMW:n tehdas. Lopullinen päätös Steyrin hyväksi tehtiin 10 päivänä lokakuuta 2001. Itävalta on toimittanut jäljennöksen sen kokouksen pöytäkirjasta, jossa päätös tehtiin. Komissio vastaanotti myös sijaintipaikkaa koskevan analyysin. Se sisältää kummankin sijoituspaikan kustannusvertailun sekä Steyrin ja Lansdhutin tehtaiden pääpiirteet kummankin skenaarion toteutuessa. Komissio toteaa, että sijaintipaikka-analyysi on tehty 22 päivänä kesäkuuta 2001, joten se on laadittu ennen päätöstä laitoksen sijoituspaikasta. Itävallan esittämien asiakirjojen perusteella Landshut katsotaan sijoituspaikkana taloudellisesti kestäväksi vaihtoehdoksi Steyrille. Komissio päättelee, että hanke on maantieteellisesti liikuteltava ja sitä voidaan pitää aluetukikelpoisena, koska tuki on välttämätön investointien toteuttamiselle tukialueella.

(51) Nykyaikaistamiseen ja järkiperäistämiseen tarkoitettu aluetuki, joka on periaatteessa riippuvainen sijaintipaikasta, ei ole luvallinen moottoriajoneuvoteollisuudessa. Muutos, joka merkitsee tuotantorakenteiden perusteellista uudistamista jo olemassa olevalla toimipaikalla, on kuitenkin aluetukikelpoinen. Komissio on itse paikalla vakuuttunut siitä, että hankkeella, joka koskee täysin uusien tuotantolaitosten rakentamista uudisrakennukseen, ei ole minkäänlaisia nykyaikaistamiseen liittyviä piirteitä. Sitä on pidettävä pikemminkin muutoksena, johon on mahdollista myöntää aluetukea.

(52) Tontin myynnistä BMW:lle komissio ilmoitti, että valtion alaiset myyjät eivät olleet myyneet Steyrissä tarvittavia maa-alueita BMW:lle, vaan ne oli myyty markkinahintaan ja myyjänä oli kiinteistöalan yritys Oberösterreichische Baulandentwicklungsfonds AG & Co. Kauppahinta vastaa valantehneen ja oikeudellisesti valtuutetun kiinteistöasiantuntijan ennen kauppaa selvittämää hintaa. Komission käsityksen mukaan BMW ei ole saanut tukea kiinteistökaupan yhteydessä.

(53) Moottoriajoneuvoalan puitesäännön 3.2 kohdan c alakohdan mukaisesti komission on varmistettava hankkeen liikuteltavien osien osalta, että suunniteltu tukitoimenpide on suhteessa niihin alueellisiin ongelmiin, joita sillä on tarkoitus ratkaista. Tämän selvittämisessä käytetään kustannus-hyötyanalyysiä.

(54) Kustannus-hyötyanalyysissä vertaillaan hankkeen liikuteltavien osien niitä kustannuksia, joista investoijan on vastattava toteuttaakseen hankkeen kyseisellä alueella, ja niitä kustannuksia, joista investoijan olisi vastattava saman hankkeen toteuttamiseksi toisessa paikassa. Tämä mahdollistaa kyseisen tukialueen erityisten haittojen määrittämisen. Komissio hyväksyy aluetuet niiden alueellisten haittojen rajoissa, joita investoinnista aiheutuu suhteessa vaihtoehtoiseen paikkaan.

(55) Komissio toteaa, että Itävalta on liittänyt ilmoitukseensa kustannus-hyötyanalyysin, jossa Steyriä ja Landshutia vertaillaan sijoituspaikkoina. Investoinnit tehdään vuosina 2002-2007. Moottoriajoneuvoalan puitesäännön 3.2 kohdan c alakohdan mukaisesti toiminnallisia haittoja arvioidaan kolmen vuoden ajan säännöllisen tuotannon alkamisesta vuonna 2005, koska kyseessä on nykyisellä sijoituspaikalla toteutettava laajennushanke.

(56) Komissio on arvioinut ilmoitukseen liitetyn kustannus-hyötyanalyysin voidakseen todeta, onko suunniteltu tuki oikeassa suhteessa niihin alueellisiin ongelmiin, jotka sillä on tarkoitus ratkaista.

(57) Kustannus-hyötyanalyysistä käy ilmi, että Steyrin valinnasta sijoituspaikaksi aiheutuisi 19,07 miljoonan euron (pääoma-arvo) kustannushaitta. Landshutin osalta kustannus-hyötyanalyysin perustana ovat Steyriin verrattuna hieman suuremmat työ- ja materiaalikustannukset, mutta Steyrin alueellinen haitta johtuu pääasiassa siellä välttämättömästä kiinteistöjen (8 miljoonan euron haitta) ja rakennusten (15,05 euron kustannushaitta) hankinnasta, joiden tarve on Landshutissa vähäisempi. Tämä johtuu siitä, että voidakseen aloittaa kampikammioiden ja pohjalevyjen tuotannon BMW:n olisi investoitava Steyrissä kiinteistöjen hankintaan. Landshutissa kampikammioiden tuotanto olisi voitu aloittaa nykyisissä helposti laajennettavissa rakennuksissa, kun taas pohjalevyt olisi hankittu ulkopuolisilta toimittajilta (kustannus-hyötyanalyysissä oli otettu huomioon valmistajan työkalukustannukset).

(58) Komissio on kuitenkin muuttanut kustannus-hyötyanalyysiä muilta osin. Landshutissa kampikammioiden tuotantoa olisi harjoitettu nykyisestä laajennetussa rakennuksessa. Kuten paikalla on voitu todeta, kyseistä rakennusta käytetään nyt sylinterinkansien valmistukseen, mutta kyseinen tuotanto päättyy vuonna 2003. Siksi kyseinen Landshutin rakennus voitaisiin tuotannon tapahtuessa Steyrissä ottaa muuhun käyttöön. Komission käsityksen mukaan kustannus-hyötyanalyysissä on otettava huomioon mahdollisuus ottaa Landshutin nykyinen rakennus tällaiseen vaihtoehtoiseen käyttöön, joka mahdollisesti supistaisi Steyrin vaihtoehdon kokonaiskustannushaittaa. Itävallan antamien tietojen mukaan kyseiset kustannukset arvioidaan 0,66 miljoonaksi euroksi (pääoma-arvo 0,54 miljoonaa euroa(8)).

(59) Tämä analyysin muutos antaa kustannus-hyötylaskelman tulokseksi hieman alun perin ilmoitetusta poikkeavan luvun. Tukikelpoisten investointikustannusten pääoma-arvo Steyrissä on 103,56 miljoonaa euroa. Alueellisen haitan pääoma-arvo on 18,53 miljoonaa euroa, mikä antaa hankkeen haittaintensiteetiksi Landshutiin verrattuna 17,89 prosenttia.

(60) Komission on myös tutkittava kysymys mahdollisesta lisätä tai vähentää tukea (niin kutsuttu "top-up"), mikä tarkoittaa sallitun tuki-intensiteetin muuttamista konsernin tuotantokapasiteetin muutosta ja kyseisen alueen tukialuestatusta vastaavasti. Tämän mukaisesti komissio voi määritellä uudelleen suunnitellun tuen määrän sellaisten investointien hyväksi, jotka mahdollisesti pahentavat alan ylikapasiteettia. Uudelleen määrittelyn yhteydessä alueellista haittasuhdetta voidaan alentaa enintään kaksi prosenttiyksikköä. Jos konsernin investoinnin jälkeisen kapasiteetin ja investointia edeltävän kapasiteetin välinen suhde on vähintään 1,01, alueellista haittasuhdetta alennetaan moottoriajoneuvoalan puitesäännön määräysten mukaisesti hankkeissa, jotka toteutetaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisella alueella, mikäli kyseisellä hankkeella on "suuri" vaikutus toimialaan, kaksi prosenttiyksikköä.

(61) Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Itävalta esitti, että [...]*, joihin kampikammot on tarkoitettu, tuotantokapasiteetti kasvaisi [...]*, mikä merkitsee huomattavaa [...]* kasvua. Moottoriajoneuvoalan puitesäännön mukaisesti moottoriajoneuvojen valmistajien harjoittaman moottorituotannon merkitykselliset markkinat ovat ne moottoriajoneuvojen markkinat, joille moottorit on tarkoitettu. Koska kampikammiot ja pohjalevyt on tarkoitettu henkilöautojen moottoreihin, merkityksellinen kapasiteetti on näin ollen henkilöautojen tuotantokapasiteetti. Komissio toteaa, että konsernin tuotantokapasiteetti on [...]* ennen investointia ja [...]* sen jälkeen. BMW-konsernin kapasiteetin lisäys perustuu sen uuden Leipzigin-tehtaan [...]* tuotantokapasiteettiin. Näin ollen, ottaen huomioon kapasiteetin merkittävä lisäys ja sijaintipaikkakunnan asema EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna tukialueena, on tarkasteltavana olevassa tapauksessa alueellista haittasuhdetta moottoriajoneuvoalan puitesäännön mukaisesti alennettava kaksi prosenttiyksikköä. Tästä syystä komissio alensi Steyriin tehtävän investoinnin toteutuessa hankkeen sallittua tuki-intensiteettiä kaksi prosenttiyksikköä, eli 15,89 prosenttiin.

(62) Suunnitellun tuen pääoma-arvo on 17,6 miljoonaa euroa, mistä seuraa, että suunnitellun tuen bruttoavustusekvivalentti on 17 prosenttia. Suunnitellun tuen intensiteetti on suurempi kuin kustannus-hyötyanalyysissä laskettu ja top-up-menettelyn mukaisesti muutettu tukikelpoisten investointien alueellinen 15,89 prosentin haittasuhde. Aletuen bruttoavustusekvivalentin enimmäismäärä on 16,7 prosenttia. Näin ollen komissio voi hyväksyä vain tuen, joka on 15,89 prosenttia 103,56 miljoonan euron (pääoma-arvo) tukikelpoisista investoinneista, eli 16,46 miljoonaa euroa (pääoma-arvo). Kyseisen määrän ylittävä 1,14 miljoonan euron (pääoma-arvo) tuki ei sovellu yhteismarkkinoille.

Koulutustuki

(63) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettua komission asetusta (EY) N:o 68/2001(9) (jäljempänä "poikkeusasetus") sovelletaan kaikilla toimialoilla myönnettäviin koulutustukiin. Poikkeusasetuksessa säädetään, että tuet, jotka täyttävät kaikki siinä mainitut ehdot, soveltuvat yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti eikä niistä tarvitse tehdä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusta, jos kyseisen toimenpiteeseen on liitetty nimenomainen viittaus poikkeusasetukseen.

(64) Poikkeusasetuksen 5 artiklan mukaisesti ilmoitusvelvollisuus on kuitenkin voimassa, jos yhdelle yritykselle yksittäiseen koulutushankkeeseen myönnetty tuki ylittää 1 miljoonaa euroa. Komissio toteaa, että ilmoitettu tuki on tarkasteltavana olevassa tapauksessa noin 6,86 miljoonaa euroa (pääoma-arvo 6,29 miljoonaa euroa), että se on tarkoitus maksaa yhdelle yritykselle ja että kyseessä on yksittäinen koulutushanke. Komissio toteaa myös, että ilmoitus koskee yksittäistä tukitoimenpidettä, jota ei myönnetä osana hyväksyttyä tukiohjelmaa. Näin ollen komissio päättelee, että suunniteltu tuki on ilmoitettava ja sitä on tarkasteltava poikkeusasetuksessa säädettyjen perusteiden mukaisesti.

(65) Poikkeusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti yksittäinen tuki, joka täyttää kaikki poikkeusasetuksen edellytykset, soveltuu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhteismarkkinoille.

(66) Poikkeusasetuksen 4 artiklassa erotetaan toisistaan erityiskoulutus- ja yleiskoulutustoimenpiteet. Erityiskoulutus määritellään 2 artiklassa koulutukseksi, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää suoraan ja pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatavaa pätevyyttä ei voida siirtää tai voidaan siirtää vain vähäisessä määrin muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille.

(67) Yleiskoulutus määritellään poikkeusasetuksen 2 artiklassa koulutukseksi, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää muullakin tavoin kuin ainoastaan tai pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatava pätevyys on yleisesti ottaen siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille ja joka siten parantaa olennaisesti työntekijän työllistettävyyttä. Se liittyy yrityksen kokonaistoimintaan ja sen tuloksena saadaan pätevyyttä, joka on suuressa määrin siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille. Yleiskoulutuksesta on kysymys esimerkiksi silloin, kun useat eri riippumattomat yritykset järjestävät sitä yhdessä tai koulutukseen voivat osallistua eri yritysten työntekijät taikka sen on hyväksynyt viranomainen tai julkinen laitos taikka muu laitos tai toimielin, jolle jäsenvaltio tai yhteisö on antanut tarvittavat valtuudet.

(68) Koulutushankkeen yhteydessä syntyvät tukikelpoiset kustannukset on määritelty poikkeusasetuksen 4 artiklan 7 kohdassa. Koulutukseen osallistuvien henkilöstökustannuksista Itävalta on vahvistanut, että huomioon otetaan vain tunnit, joiden aikana koulutettavat todella osallistuvat koulutukseen. Poikkeusasetuksen 4 artiklan 7 kohdan f alakohdan mukaisesti kyseisistä koulutukseen osallistuvista aiheutuvat henkilöstökustannukset otettiin huomioon vain 4 artiklan 7 kohdan a-e alakohdassa esitettyjen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärään asti. Itävallan antamien tietojen mukaan komissio toteaa, että koulutusohjelman tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat 17,90 miljoonaa euroa.

(69) Poikkeusasetuksen 4 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti koulutustuki soveltuu yhteismarkkinoille, jos se täyttää kyseisissä kohdissa säädetyt tuki-intensiteettiä koskevat rajoitukset suhteessa tukikelpoisiin kustannuksiin. Poikkeusasetuksen mukaisesti kyseisen suuryrityksen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisella tukialueella toteuttamiin koulutushankkeisiin myönnettävien tukien hyväksymiskelpoinen intensiteetti ei saa erityiskoulutuksen osalta ylittää 30:tä prosenttia eikä yleiskoulutuksen osalta 55:tä prosenttia.

(70) Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio toteaa ennen kaikkea, ettei se ole saanut riittäviä todisteita, joiden perusteella se voisi tarkastaa, miksi suurin osa koulutustoimenpiteistä ollut luokiteltu yleiskoulutukseksi. Komissio ilmoitti myös epäilevänsä, ettei tukia ollut kumuloitu muiden yhteisön välineiden kanssa, joita käytettiin samojen tukikelpoisten kustannusten rahoittamiseen ja joiden vuoksi sallittu tuki-intensiteetti saattoi ylittyä.

(71) Menettelyn aloittamispäätöstä koskevissa huomautuksissaan Itävalta vahvisti, että yleiset koulutustoimenpiteet käsittivät oppisopimuskoulutusta, jota järjestetään yhdessä toisen itsenäisen yrityksen (MAN Steyr) kanssa. Samalla komissiolle toimitettiin oppisopimuskoulutuksen sisältöä koskevia yksityiskohtaisia tietoja ja asiakirjoja. Kaikkiin oppisopimuskoulutukseen liittyviin toimenpiteisiin kuuluu, että koulutukseen osallistujat saavat muodollisen pätevyyden, joka on valtion viranomaisten tunnustama ja joka todetaan niiden järjestämissä kokeissa (ammattityötutkinto tai oppisopimuksen päättötutkinto).

(72) Näiden lisätietojen ja asiakirjojen perusteella komissio tuli vakuuttuneeksi ilmoitettujen toimenpiteiden yleiskoulutuksellisesta luonteesta. Koulutustoimenpiteiden hyödyntämismahdollisuus ei rajoitu yksiomaan työntekijän nykyiseen tai tulevaan työpaikkaan, vaan niiden avulla saatavaa pätevyyttä voidaan yleisesti ottaen käyttää myös muissa yrityksissä ja muilla työelämän aloilla, mikä parantaa olennaisesti työntekijän työllistettävyyttä.

(73) Komissio päättelee, että yleiskoulutustoimenpiteiden kustannukset ovat 5,96 miljoonaa euroa ja että erityiskoulutustoimenpiteiden kustannukset ovat 11,94 miljoonaa euroa. Tuki-intensiteetin enimmäismäärä on erityiskoulutuksen osalta 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ja yleiskoulutuksen osalta 55 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

(74) Erityiskoulutustoimenpiteisiin myönnettävä hyväksyttävä tuki on 3,58 miljoonaa euroa (30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista) ja yleiskoulutustoimenpiteiden osalta 3,28 miljoonaa euroa (55 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista). Hankkeen hyväksyttävä kokonaistuki on 6,86 miljoonaa euroa, ja se on tarkoitus maksaa vuosittaisissa erissä vuoteen 2006 mennessä (pääoma-arvo 6,29 miljoonaa euroa).

(75) Poikkeusasetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti tuki, jolle myönnetään poikkeus kyseisellä asetuksella, ei saa kasautua muiden valtiontukien tai muun yhteisön rahoituksen kanssa suhteessa samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin, jos tällainen kasautuminen johtaa poikkeusasetuksessa vahvistetun tuen intensiteetin ylittymiseen. Itävalta on vakuuttanut komissiolle, että tukien kumulointi ei johda näiden tukikelpoisten kustannusten osalta tulokseen, jonka mukaisesti tuki-intensiteetti ylittäisi poikkeusasetuksen mukaisen enimmäismäärän.

Ympäristötuki

(76) Komission käsityksen mukaan ilmoitettu hanke kuuluu ympäristötukea koskevien suuntaviivojen soveltamisalaan. Ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 6 kohdassa säädetty soveltamisalan rajoitus ei koske tarkasteltavana olevaa hanketta, koska suunniteltua ympäristötukea ei käytetä koneiden kehittämiseen ja valmistukseen vaan yksinomaan jo valmistettujen moottoreiden hallintajärjestelmiin.

(77) Ympäristötukia koskevien suuntaviivojen 28-40 kohdassa säädetään tapauksista, joissa investointituet ovat ympäristönsuojelullisista syistä hyväksyttäviä. Ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 29 kohdan mukaisesti investointituet, joiden avulla yritykset voivat ylittää sovellettavat yhteisön normit, voidaan hyväksyä enintään 30 prosenttiin (brutto) saakka tukikelpoisista investointikustannuksista. Kyseisiä edellytyksiä sovelletaan, kun yritykset toteuttavat investointeja pakollisten yhteisön normien puuttuessa ja kun yritysten on toteutettava investointeja saattaakseen toimintansa sovellettavia yhteisön normeja tiukempien kansallisten normien mukaiseksi.

(78) Ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 33 ja 34 kohdassa säädetään lisätuista yrityksille, jotka toimivat tukikelpoisilla alueilla. Tällöin tuen enimmäismäärät ovat:

- joko ympäristöinvestointeihin myönnettävän tuen perustaso, eli 30 prosenttia brutto (yhteinen järjestelmä), 40 prosenttia brutto (investoinnit uusiutuvaan energiaan ja sähkön ja lämmön yhteistuotantoon) tai 50 prosenttia brutto (investoinnit uusiutuvaan energiaan, jotka mahdollistavat energian toimituksen koko yhteisölle), jota korotetaan 5 prosenttiyksikköä (brutto) 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan alueilla ja 10 prosenttiyksikköä (brutto) 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan alueilla,

- tai aluetuen taso, jota korotetaan 10 prosenttiyksikköä (brutto).

(79) Ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 33 ja 34 kohdan mukaisesti suurin sallittu tuki yritykselle, joka toteuttaa investoinnin Steyrissä, tukialueella, on 35 prosenttia brutto.

(80) Ympäristötukea koskevien suuntaviivojen 37 kohdassa säädetään tukikelpoisista kustannuksista. Tukikelpoisia ovat vain ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavista investoinneista aiheutuvat lisäkustannukset. Tämä tarkoittaa, että jos ympäristönsuojeluinvestoinnin kustannuksia ei voida helposti erottaa kokonaiskustannuksista, komissio soveltaa arvioinnissaan objektiivisia ja avoimia menetelmiä. Se voi ottaa huomioon esimerkiksi kustannukset sellaisesta teknisesti vastaavasta investoinnista, jonka avulla ei pystytä saavuttamaan samanlaista ympäristönsuojelun tasoa. Tukikelpoiset kustannukset on kuitenkin laskettava siten, että niistä vähennetään mahdollisesta kapasiteetin kasvusta aiheutuneet edut, investoinnin pitoajan ensimmäisen viiden vuoden kustannussäästöt ja samana aikana tuotetut ylimääräiset oheistuotteet.

(81) Tukikelpoisen investoinnin määrä on 6,33 miljoonaa euroa. Tämä määrä on laskettu vähentämällä polttoainekustannusten säästö suunnittelu- ja kehittämiskustannuksista ja muista investointikustannuksista (verrattuna nykyiseen lämmintestaustekniikkaan).

(82) Komission käsityksen mukaan tukea ei ympäristötukia koskevien suuntaviivojen 20 ja 29 kohdan mukaisesti voida myöntää investointeihin, joita suuryritykset toteuttavat vain täyttääkseen yhteisön uudet tai jo voimassa olevat tekniset normit. Tuki voi kuitenkin olla hyödyllinen, jos se kannustaa toteuttamaan ympäristönsuojelutoimenpiteitä, jotka ylittävät yhteisön normeissa säädetyt ehdot. Tällaisesta tilanteesta on kysymys silloin, kun jäsenvaltio päättää ympäristönsuojelun tasoa parantaakseen ottaa käyttöön normeja, jotka ovat yhteisön normeja ankarammat. Tämä koskee myös tilanteita, joissa yritys investoi ympäristönsuojelutoimenpiteisiin ankarimmat voimassa olevat yhteisön normit ylittävällä tavalla tai joissa yhteisön normeja ei ole.

(83) Tuen sellaista kannustusvaikutusta ei ollut kuitenkaan mahdollista osoittaa tapauksissa, joissa se edisti vain yritysten mahdollisuuksia täyttää yhteisön voimassa olevat tai uudet normit. Kyseisten normien on katsottava kuuluvan tavanomaiseen oikeuteen, jota yritysten on joka tapauksessa noudatettava, joten niille ei ole tarpeen maksaa tukea, joka saisi ne noudattamaan määräyksiä. Koska moottoreiden testaustekniikasta ole annettu erityisiä yhteisön normeja, kuten Itävalta menettelyn aloittamisen jälkeen totesi, komission käsityksen mukaan hankkeen tarvittava kannustusvaikutus täyttyy.

(84) BMW:lle maksettavaksi suunniteltu ympäristötuki on 1,9 miljoonaa euroa (pääoma-arvo 1,77 miljoonaa euroa), mikä vastaa 30 prosentin bruttotuki-intensiteettiä. Lisäksi komissio toteaa, että näin ollen tuki-intensiteetti alittaa sallitun 35 prosentin enimmäismäärän, joka on asiaa koskevien ympäristötukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti mahdollista hyväksyä.

Tutkimus- ja kehitystuki

(85) Investoinnin ja tuen suuruus huomioon ottaen hankkeesta on tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden(10) (jäljempänä "yhteisön T & K-puitteet") 4.7 kohdan mukaisesti ilmoitettava. Arvioidessaan T & K-tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio tarkastaa erityisesti toteutettavien tutkimusten luonteen, tuen vastaanottajan, tulosten saatavuuden, suunnitellun tuki-intensiteetin ja tuen kannustavan vaikutuksen.

(86) Yhteisön T & K-puitteiden 6.2 kohdan mukaisesti tuen on kannustettava yrityksiä tutkimustoimintaan, johon ne eivät olisi muuten ryhtyneet tai jota ne eivät olisi voineet toteuttaa samoin määräajoin. Valtion myöntämien T & K-tukien on näin ollen kannustettava yritysten T & K-toimintaa niiden tavanomaisen toiminnan lisäksi. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on osoitettava T & K-tukia koskevalla ilmoituksellaan, että tuki on välttämätön kannustimena ja ettei se ole missään tapauksessa toimintatukea. Jos tätä kannustusvaikutusta ei ole, komission tekemän tukea koskevan tarkastuksen tulos voi olla epäedullisempi kuin se olisi muussa tapauksessa ollut. Voidakseen yksiselitteisesti todeta, että suunniteltu tuki kannustaa yrityksiä tutkimustoimintaan, johon ne eivät olisi muuten ryhtyneet, komissio ottaa huomioon myös mitattavissa olevat tekijät.

(87) Komissio pitää T & K-tukien kannustusvaikutusta erittäin tärkeänä suuryritysten toteuttamissa yksittäisissä markkinaläheisissä tutkimushankkeissa sekä kaikissa sellaisissa tapauksissa, joissa suuri osa T & K-kuluista on syntynyt jo ennen tuen hakemista.

(88) Komissio toteaa, että BMW on suuryritys. Lisäksi se katsoo, että kyseessä on hankkeen luonne huomioon ottaen markkinaläheinen tutkimus. Näillä perusteilla komissio pitää T & K-tuen kannustusvaikutusta tässä tapauksessa erityisen tärkeänä.

(89) Kannustusvaikutuksesta Itävalta totesi menettelyn aloittamista koskevassa huomautuksessaan, että hankkeen ansiosta yrityksen T & K-menot lisääntyivät perusvuoteen 2001 verrattuna. Komissio toteaa, että T & K-menot lisääntyvät suhteessa saman ajanjakson kokonaisliikevaihtoon vain vähän, [...]*, eli takaisin vuoden 1999 tasolle. Tutkimuksen ja kehityksen parissa työskentelevien henkilöiden määrä vähenee samana ajanjaksona hieman, [...]*.

(90) Menettelyn aloittamisen jälkeen Itävalta ilmoitti, että tuki keskittyi teknisen ammattitaidon parantamiseen ja dieselmoottoreiden toimintaominaisuuksien nopeaan kehittämiseen. Komissio myöntää, että suunnitellun T & K-ohjelman jotkin osat keskittyvät hyvin kunnianhimoiseen ja riskialttiiseen yleistä etua palvelevaan tutkimukseen, jota ei voida pitää yrityksen tavanomaisena toimintana. Tämä koskee tutkimusalueita "homogeeninen dieselin poltto", "noensuodatustekniikka plasmateknologian avulla" ja "muunneltava venttiilimekanismi dieselmoottoreita varten".

(91) Homogeenisen dieselin polton tavoitteena on vähentää haitallisten aineiden ja hiukkasten päästöjä. Typpioksidit, joita syntyy erittäin paljon dieselin polton yhteydessä, hiukkaspäästöt saattavat tämän tekniikan ansiosta huomattavasti vähentyä. Lisäksi voidaan saavuttaa huomattavia säästöjä polttoaineen kulutuksessa. Vaikka tätä tekniikkaa onkin suhteellisen helppo käyttää pienellä osalla moottorin toiminta-aluetta, eli pienillä vääntömomenteilla ja kierrosluvuilla, kyseisen alueen laajentaminen koko moottorin toiminta-alueeseen on hyvin vaikeaa. Se edellyttää merkittäviä ja kunnianhimoisia tutkimusponnisteluja, joihin liittyy hyvin suuri riski. Muunneltavan venttiilimekanismin tavoitteena on lisätä polttoaineen polttotehoa. Täysin erilaisen polttomenetelmän vuoksi tämä tekniikka ei ole dieselmoottoreissa yhtä tehokas kuin bensiinimoottoreissa. Homogeenisen dieselin polton käyttöönotto voisi kuitenkin antaa uusia dieselmoottoreiden muunneltavan venttiilimekanismin käyttömahdollisuuksia. Tätä alaa koskeva tutkimus on hyvin kallista ja saavutettavat tutkimustulokset ovat kyseenalaisia. Aluetta "noensuodatustekniikka plasmateknologian avulla" koskeva tutkimus on hiukkassuodattimien yhteydessä vielä hyvin alkuvaiheessa ja siksi riskialtista. Se saattaa kuitenkin olla hyvin lupaava alue ottaen erityisesti huomioon tutkimuksen tavoite vähentää dieselmoottoreiden hiukkaspäästöjä.

(92) Komissio toteaa myös, että Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1513/2002/EY(11) hyväksyttyyn Euroopan yhteisön kuudenteen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmaan sisältyy vastaavia tutkimusalueita puhtaampien ja vähemmän polttoainetta kuluttavien uuden sukupolven moottoreiden kehittämiseksi osana pintaliikennepalvelujen painopistealuetta. Komissio toteaa, että kyseiset kolme osahanketta "homogeeninen dieselin poltto", "noensuodatustekniikka plasmateknologian avulla" ja "muunneltava venttiilimekanismi dieselmoottoreita varten" ylittävät yrityksen tavanomaisen toiminnan. Näitä kolmea osa-aluetta koskeva tutkimustuki on näin ollen kannustimena tarpeen, jotta tutkimukset voitaisiin suorittaa.

(93) Itävallan toimittaman hankkeen kuvauksen perusteella komissio katsoo, että kyseisiä kolmea osahanketta, joiden tukikelpoiset investointikustannukset ovat kaikkiaan 9,81 miljoonaa euroa, voidaan pitää teollisena tutkimuksena. Teollisten tutkimushankkeiden sallittu tuki-intensiteetti on tässä tapauksessa 55 prosenttia. Näin ollen 5,39 miljoonan euron tukimäärä ei täytä ehtoja, joiden perusteella se voitaisiin katsoa yhteisön T & K-puitteiden mukaiseksi.

(94) Komissio katsoo kuitenkin, että muiden ilmoitettujen osahankkeiden (dieselmoottorin muuttuvan puristussuhteen edellyttämien periaatteiden kehittäminen, [...]* ahtomenetelmä, kolmannen sukupolven Common Rail -tekniikka, hajontaa supistavat toimenpiteet erittäin tiukkojen päästönormien täyttämiseksi, nokisuodatin [...]*, kokoomahihnatekniikka [...]* kampikammiota varten) tavoitteena on yksinomaan lisätä dieselmoottoreiden kilpailukykyä dieselmoottoritekniikkaa parantamalla. Moottoriajoneuvoalalla tarvitaan jatkuvasti vastaavia tutkimushankkeita, jotka kuuluvat moottorinvalmistajan tavanomaiseen toimintaan. Ottaen huomioon, että kilpailu tuotteen maailmanmarkkinoilla on kova, täysin uusien dieselmoottoritekniikkojen jatkuva kehittäminen on taloudellisista syistä aivan välttämätöntä. Tästä syystä BMW:n olisi joka tapauksessa pitänyt tehdä mainittuihin muihin tutkimushankkeisiin liittyvää tutkimusta voidakseen säilyttää kilpailukykynsä.

(95) Komissio päättelee, että muut BMW:n T & K-osahankkeet ovat moottoriajoneuvoalalla toimivan yrityksen kannalta tavanomaisia. Tästä syystä Itävalta ei ole komission käsityksen mukaan kyennyt osoittamaan, että näillä ilmoitetuilla T & K-hankkeilla olisi kannustusvaikutusta. Näihin T & K-osahankkeisiin suunniteltu tuki ei näin ollen sovellu yhteismarkkinoille. Koska näihin hankkeisiin liittyvää kannustusvaikutusta ei ole osoitettu, asian tarkempi analysointi erityisesti yksittäisten osahankkeiden ja luvallisten tuki-intensiteettien osalta ei ole komission käsityksen mukaan tarpeen.

(96) Komissio toteaa myös Itävallan ilmoittaneen, että hankkeet toteutetaan yhteistyössä muiden toimialaa, yliopistoja ja tutkimuslaitoksia edustavien kumppaneiden kanssa, mutta se ei ole esittänyt tästä mitään todistusvoimaista näyttöä. Itävalta ei ole myöskään osoittanut, että hankkeisiin liittyisi rajat ylittävää vähintään kahdesta jäsenvaltiosta olevan kahden itsenäisen kumppanin välistä tosiasiallista yhteistyötä. Näin ollen komission on pääteltävä, että tutkimushankkeiden tuloksena saavutettavat edistysaskeleet eivät välttämättä hyödytä kilpailijoita.

Innovaatiotuki

(97) Moottoriajoneuvoalan puitesäännön mukaisesti innovaatio tarkoittaa sellaisten tuotteiden tai tuotantomenetelmien kehittämistä, jotka ovat todella uudenlaisia, eli joita mikään muu alan yritys ei ole tuonut markkinoille tai käyttänyt yhteisössä, ETA-alueella eikä Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Todelliseen innovaatioon kuuluu epäonnistumisen mahdollisuus ja samalla riskitekijä, joka komission on otettava huomioon arvioidessaan suunnitellun tuen intensiteettiä.

(98) Innovaatiotuet ovat vain riittävästi perustelluissa tapauksissa luvallisia yrityksen taloudellisen ja teknisen riskivalmiuden kannustamiseksi. Tuen enimmäismäärä on 10 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, jotka koostuvat välittömistä ja yksinomaan innovaation kohteena olevaan hankkeen osaan liittyvistä investoinneista sekä teknisistä toiminnoista.

(99) Komissio on analysoinut hankkeen käyttäen ulkoisen autoalan asiantuntijan ammatillista tukea. Tuen tulos on, ettei hanketta komission käsityksen mukaan voida pitää todella innovatiivisena siksi, että tekniikka ei ollut sellaista, jota muut alan toimijat eivät olisi vielä tuoneet markkinoille tai käyttäneet.

(100) Tasapainon mittauksesta VVT [...]* komissio toteaa Itävallan ilmoittaneen, että kyseistä tekniikkaa käytetään ensimmäistä kertaa kuusisylinterisissä moottoreissa. Itse asiassa tätä tekniikkaa on jo käytetty neli- ja kahdeksansylinterisissä moottoreissa, joten sitä ei voida pitää todella uudentyyppisenä. Dynaamisista suoritusarvojen mittauslaitteista komissio ottaa huomioon, että kyseinen tekniikka otetaan nyt Itävallan viranomaisten mukaan ensimmäistä kertaa käyttöön sarjatuotannossa. Komissio ei kuitenkaan pidä tätä tekniikkaa todella uudentyyppisenä, koska muut valmistajat jo käyttävät sitä (yksittäisten moottoreiden tuotannossa).

(101) Lisäksi komissio päättelee, ettei kyseinen tuki kannusta teollista tai teknistä riskinottoa. Moottorinvalmistajien on kilpailukykynsä säilyttämiseksi tehtävä välttämättöminä rutiinitoimenpiteinä investointeja koestus- ja mittauslaitteisiin, jotka vastaavat tekniikan uusinta tasoa. Näin ollen voidaan päätellä, että BMW olisi toteuttanut investoinnin myös ilman suunniteltua tukea,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtion myöntämä aluetuki, jonka Itävalta aikoo myöntää BMW Motoren GmbH:lle, Steyr, jäljempänä "BMW", Steyrissä toteutettavaa investointia varten ja jonka määrä on 17,6 miljoonaa euroa (pääoma-arvo), soveltuu 16,46 miljoonan euron (pääoma-arvo) määräisenä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille.

Tämä aluetuki ei 1,14 miljoonan euron osalta (pääoma-arvo) sovellu yhteismarkkinoille, eikä sitä saa myöntää.

2 artikla

Valtiontuki, jonka Itävalta aikoo myöntää koulutustoimenpiteitä varten, soveltuu enintään 6,86 miljoonan euron nimellismääräisenä (pääoma-arvo 6,29 miljoonaa euroa) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan nojalla yhteismarkkinoille.

3 artikla

Valtiontuki, jonka Itävalta aikoo myöntää ympäristönsuojelutoimenpiteitä varten, soveltuu enintään 1,9 miljoonan euron nimellismääräisenä (pääoma-arvo 1,77 miljoonaa euroa) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan nojalla yhteismarkkinoille.

4 artikla

Valtiontuki, jonka Itävalta aikoo myöntää BMW Steyrille tutkimus- ja kehitystoimenpiteisiin Steyrissä toteutettavaa investointia varten ja jonka määrä on 11,53 miljoonaa euroa, soveltuu 5,39 miljoonan euron määräisenä yhteismarkkinoille.

Tämä tuki ei 6,14 miljoonan euron osalta sovellu yhteismarkkinoille, eikä sitä saa myöntää.

5 artikla

Valtiontuki, jonka Itävalta aikoo myöntää BMW:lle innovaatiotoiminnan edistämiseen ja jonka määrä on 0,93 miljoonaa euroa (pääoma-arvo), ei EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan nojalla sovellu yhteismarkkinoille eikä sitä saa myöntää.

6 artikla

Itävallan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä toukokuuta 2003.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(2) EYVL C 308, 11.12.2002, s. 19.

(3) Luottamuksellisia tietoja.

(4) EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

(5) "Vähemmän luonnonvaroja kuluttavien koneiden tai kuljetusvälineiden kehittäminen ja tuotanto eivät kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan."

(6) EYVL C 279, 15.9.1997, s. 1.

(7) Alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden (EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8) 39 kohdan mukaisesti ilmoitukset, jotka on kirjattu komissiossa ennen 1 päivää tammikuuta 2003, tarkastetaan ilmoitusten tekoaikana voimassa olleiden perusteiden mukaan.

(8) Laskelman perustana on käytettävissä oleva 2450 m2:n pinta-ala ja mahdollinen 90 euron vuokra neliömetriltä.

(9) EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20.

(10) EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5.

(11) EYVL L 232, 29.8.2002, s. 1.