Neuvoston direktiivi 92/24/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, tiettyihin moottoriajoneuvoluokkiin asennettavista nopeudenrajoittimista tai vastaavista nopeudenrajoitusjärjestelmistä



Virallinen lehti nro L 129 , 14/05/1992 s. 0154 - 0174

Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 22 s. 0195

Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 22 s. 0195



NEUVOSTON DIREKTIIVI 92/24/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, tiettyihin moottoriajoneuvoluokkiin asennettavista nopeudenrajoittimista tai vastaavista nopeudenrajoitusjärjestelmistä EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo, että on tärkeää toteuttaa toimenpiteitä sisämarkkinoiden luomiseksi asteittain 31 päivään joulukuuta 1992 mennessä; sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan, tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien nopeuden rajoittamiseen, nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta direktiivissä 70/156/ETY(4) säädetty tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta, liikenneturvallisuuden parantamiseksi ja onnettomuuksien, joissa on osallisena raskaita tavaroiden ja matkustajien kuljettamiseen tarkoitettuja ajoneuvoja, vakavuuden vähentämiseksi nopeudenrajoitinten asentamista näiden luokkien moottoriajoneuvoihin pidetään kiireellisenä, ympäristön ja taloudellisuuden osalta voidaan saada aikaan ilman pilaantumisen ja polttoaineen kulutuksen vähenemistä, kaikissa tapauksissa, joissa neuvosto siirtää komissiolle toimivallan moottoriajoneuvoalan säädösten täytäntöönpanosta, on aiheellista säätää ennakolta tapahtuvasta neuvottelumenettelystä neuvoa-antavassa komiteassa komission ja jäsenvaltioiden välillä, ja on järkevää ja hyödyllistä ryhtyä harjoittamaan Drive-ohjelman yhteydessä tutkimustoimintaa sellaisten vaihtuvanopeuksisten nopeudenrajoittimien kehittämiseksi, jotka mukautuvat tie- ja liikenneolosuhteisiin, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan: - `ajoneuvolla` N2- ja M3-luokan moottoriajoneuvoja, joiden suurin sallittu massa on yli 10 tonnia, ja N3-luokan tieliikenteeseen tarkoitettuja vähintään nelipyöräisiä moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h, sellaisina kuin ne määritetään direktiivin 70/156/ETY liitteessä I; - `nopeudenrajoittimella` nopeutta rajoittavaa laitetta, jolle voidaan antaa direktiivin 70/156/ETY 9 a artiklassa tarkoitettu erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntä. Rakenteellisten nopeudenrajoitusjärjestelmien, jotka rajoittavat ajoneuvon suurinta nopeutta ja jotka kuuluvat alunperin ajoneuvojen rakenteeseen, on täytettävä samat vaatimukset kuin nopeudenrajoittimien. 2 artikla Jäsenvaltiot eivät saa: - evätä ajoneuvon ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää tai kieltää tai estää myyntiä, rekisteröintiä, liikkeelle laskua tai käyttöä sen varusteisiin sisältyviin nopeudenrajoittimiin liittyvistä syistä, - evätä erillisen teknisen yksikön ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää nopeudenrajoittimilta tai kieltää nopeudenrajoittimen myyntiä tai käyttöä, jos tämän direktiivin liitteiden vaatimukset täyttyvät. 3 artikla Tarvittavat muutokset tämän direktiivin liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 4 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1993. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 5 artikla Alkaen 1 päivästä tammikuuta 1994 jäsenvaltiot: - eivät saa enää antaa direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa ajoneuvotyypille, jonka nopeudenrajoitin ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia, - saavat evätä kansallisen tyyppihyväksynnän ajoneuvotyypiltä, jonka nopeudenrajoitin ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia. Alkaen 1 päivästä lokakuuta 1994 jäsenvaltiot saavat kieltää ensimmäisen liikkeelle laskemisen sellaisilta ajoneuvoilta, joiden nopeudenrajoitin ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia. 6 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 31 päivänä maaliskuuta 1992. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Vitor MARTINS (1) EYVL N:o C 229, 4.9.1991, s. 5 (2) EYVL N:o C 13, 20.1.1992, s. 505 ja EYVL N:o C 67, 16.3.1992 (3) EYVL N:o C 40, 17.2.1992, s. 54 (4) Neuvoston direktiivi 70/156/ETY, annettu 6 päivänä helmikuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 87/403/ETY (EYVL N:o L 220, 8.8.1987, s. 44) LIITE I 1 SOVELTAMISALA 1.1 Tätä direktiiviä sovelletaan nopeudenrajoittimiin, jotka on ETY-tyyppihyväksytty erillisinä teknisinä yksikköinä moottoriajoneuvoihin, ja niiden asentamiseen 1 artiklan määritelmän mukaisiin moottoriajoneuvoihin, kun nämä hyväksytyt laitteet tai vastaavat nopeudenrajoitusjärjestelmät vastaavat tämän direktiivin liitteiden vaatimuksia. Moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on alempi kuin ajoneuvoluokkien nopeudenrajoittimien asennuksesta ja käytöstä 10 päivänä helmikuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/6/ETY(1) säädetty vahvistettu nopeus, ei tarvitse varustaa nopeudenrajoittimilla tai nopeudenrajoitusjärjestelmillä. Tämän direktiivin tarkoituksena on rajoittaa tavaroita ja matkustajia kuljettavien raskaiden ajoneuvojen suurin tienopeus määriteltyyn arvoon. Tämä saavutetaan nopeudenrajoittimella tai ajoneuvossa olevalla nopeudenrajoitusjärjestelmällä, jonka ensisijainen tehtävä on ohjata moottorin polttoaineen syöttöä. 2 MÄÄRITELMÄT 2.1 Tässä direktiivissä tarkoitetaan: 2.2 `rajoitusnopeudella (V)` ajoneuvon suurinta nopeutta siten, ettei sen rakenne tai varusteet mahdollista reagointia kaasupolkimeen kohdistuvaan suoraan paineeseen; 2.3 `asetusnopeudella (V asetus)` keskimääräistä ajoneuvolle tarkoitettua nopeutta toimittaessa vakiintuneissa olosuhteissa; 2.4 `vakiintuneella nopeudella (V vak)` ajoneuvon nopeutta toimittaessa liitteessä III olevassa 1.1.4.2.3 kohdassa määritellyissä olosuhteissa; 2.5 `nopeudenrajoittimella` laitetta, jonka ensisijainen tehtävä on säädellä moottoripolttoaineen syöttöä ajoneuvon nopeuden rajoittamiseksi määritettyyn arvoon; 2.6 `kuormittamattomalla massalla` ajokuntoisen ajoneuvon massaa mukaan lukien jäähdytysnesteen, öljyt, polttoaineen, työkalut ja varapyörän, jos tarpeen; 2.7 `ajoneuvotyypillä` ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta: 2.7.1 - nopeudenrajoitusjärjestelmän tai nopeudenrajoittimen merkki ja tyyppi, jos sellainen on; 2.7.2 - nopeusalue, johon rajoitus voidaan asettaa testattavalle ajoneuvolle määritellyllä alueella; 2.7.3 - moottorin suurimman tehon ja kuormittamattoman massan suhde (pienempi tai yhtä suuri) kuin testattavan ajoneuvon ja 2.7.4 - moottorin kierrosluvun ja ajoneuvon nopeuden suurin suhde suurimmalla vaihteella pienempi kuin testattavan ajoneuvon; 2.8 `nopeudenrajoittimen tyypillä` nopeudenrajoittimia, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta: - laitteen tai nopeudenrajoitusjärjestelmän merkki ja tyyppi, - nopeusalueet, joihin nopeudenrajoitin voidaan asettaa, - moottorin polttoaineensyötön ohjausmenetelmä. 3 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN 3.1 Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä ajoneuvotyypin nopeuden rajoittamista koskeva ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntähakemus. 3.2 Hakemukseen on liitettävä kolmena kappaleena jäljempänä mainitut asiakirjat sekä seuraavat tiedot: 3.2.1 ajoneuvotyypin ja nopeuden rajoittamiseen liittyvien ajoneuvon osien yksityiskohtainen kuvaus, mukaan lukien liitteen II lisäyksessä 1 tarkoitetut tiedot ja asiakirjat; 3.2.2 hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo on toimitettava tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle; 3.2.3 ajoneuvo, jossa ei ole kaikkia tyyppiin kuuluvia osia, voidaan hyväksyä testattavaksi, jos hakija kykenee osoittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle, että puuttuvilla osilla ei ole vaikutusta tarkastusten tuloksiin tämän direktiivin vaatimusten osalta. 3.3 Ennen ETY-tyyppihyväksynnän antamista toimivaltaisen viranomaisen on tarkastettava, että on olemassa tyydyttävät määräykset, jotka takaavat tehokkaat tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastukset. 4 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ 4.1 Jos tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo vastaa jäljempänä 7 kohdan vaatimuksia, on kyseiselle ajoneuvotyypille annettava tyyppihyväksyntä. Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän direktiivin nojalla on toimitettava jäsenvaltioille tämän direktiivin liitteen II lisäyksen 2 mallin mukaisella ilmoituksella. 4.2 Hyväksyntänumero on annettava kullekin hyväksytylle tyypille. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille. 5 HAKEMUS ERILLISEN TEKNISEN YKSIKÖN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄSTÄ NOPEUDENRAJOITTIMELLE 5.1 Nopeudenrajoittimen valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä hakemus erillisen teknisen yksikön ETY-tyyppihyväksynnästä nopeudenrajoittimelle. 5.2 Hakemukseen on jokaisen nopeudenrajoitintyypin osalta liitettävä: 5.2.1 kolmena kappaleena asiakirjat, joissa on kuvaus nopeudenrajoittimen teknisistä ominaisuuksista ja sen asennuksesta yhteen tai useampaan ajoneuvotyyppiin, joihin nopeudenrajoitin on tarkoitettu asennettavaksi; 5.2.2 jokaisesta nopeudenrajoitintyypistä viisi näytettä, joissa on oltava selvästi ja pysyvästi merkittynä hakijan tavara- tai kaupallinen merkki ja tyyppinimitys, 5.2.3 ajoneuvo tai moottori (penkissä testattaessa), johon tyyppihyväksyttävä nopeudenrajoitin on asennettu ja joka on hakijan ja tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen valitsema. 5.3 Ennen ETY-tyyppihyväksynnän antamista toimivaltaisen viranomaisen on tarkastettava että on olemassa tyydyttävät määräykset, jotka takaavat tehokkaat nopeudenrajoittimien tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastukset. 6 HYVÄKSYNTÄ 6.1 Jos tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu nopeudenrajoitin vastaa jäljempänä 7 kohdan vaatimuksia, on nopeudenrajoitintyypille annettava hyväksyntä. 6.2 Jokaiselle hyväksytylle nopeudenrajoittimen tyypille on annettava hyväksyntänumero. Sen ensimmäiset kaksi numeroa (00 direktiiville sen alkuperäisessä muodossa) ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä direktiiviin tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron, hyväksynnän antopäivänä. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle nopeudenrajoitintyypille. 6.3 Ilmoitus nopeudenrajoittimen tyyppihyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän direktiivin nojalla on toimitettava jäsenvaltioille tämän direktiivin liitteen II lisäyksen 4 mallin mukaisella ilmoituksella. 6.4 Tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttyä nopeudenrajoitintyyppiä vastaaviin nopeudenrajoittimiin on kiinnitettävä hyväksyntätodistuksessa määriteltyyn, selvästi näkyvään ja helposti havaittavaan paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki; tämä kansainvälinen merkki koostuu: 6.4.1 suorakulmion ympäröimästä 'e` kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän antaneen maan tunnusnumero ja 6.4.2 ETY-tyyppihyväksyntätodistuksessa annetusta tyyppihyväksyntänumerosta (ks. liite II lisäys 4) hyväksyntämerkin suorakulmion vieressä. 6.5 Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. 6.6 Tämän direktiivin liitteen II lisäyksessä 5 on esimerkki hyväksyntämerkin ulkoasusta. 7 VAATIMUKSET 7.1 Yleistä 7.1.1 Nopeuden rajoituksen on oltava sellainen, että ajoneuvo tavanomaisessa käytössä huolimatta tärinästä, jolle se voi altistua, vastaa tämän direktiivin säännöksiä. Nopeudenrajoittimen on oltava siten suunniteltu, rakennettu ja asennettu, että ajoneuvo nopeudenrajoittimella varustettuna tavanomaisessa käytössä täyttää tämän direktiivin säännökset. 7.1.2 Erityisesti ajoneuvoon asennetun nopeudenrajoittimen on oltava siten suunniteltu, rakennettu ja asennettu, että se kestää ruostumista ja vanhenemista, joille se saattaa altistua, että sitä ei voida luvattomasti säätää. 7.1.2.1 Käytössä olevien ajoneuvojen vahvistettua raja-arvoa korottaminen tai sen tilapäinen tai pysyvä poistaminen ei saa missään tapauksessa olla mahdollista. Luvattoman säädön esto on osoitettava tutkimuslaitokselle asiakirjoilla, joissa analysoidaan vikatapaus, jolloin koko järjestelmä tutkitaan. Analyysin on sisällettävä ottaen huomioon järjestelmän eri tilat, sisään- tai ulostulotilojen muutosten vaikutukset toimintaan, vikojen ja luvattoman säädön mahdollisuudet aikaansaada näitä muutoksia sekä näiden tapahtumisen todennäköisyys. Analyysin on alettava aina ensimmäisestä viasta. 7.1.2.2 Nopeudenrajoitustoiminto, nopeudenrajoitin ja sen toiminnassa tarvittavat liitokset, lukuun ottamatta niitä, jotka ovat välttämättömiä ajoneuvon toiminnalle, on voitava suojata luvattomalta säädöltä tai energian syötön katkeamiselta sinetöintilaitteilla ja/tai käyttämällä erikoistyökaluja. 7.1.3 Nopeudenrajoitustoiminto ja nopeudenrajoitin eivät saa vaikuttaa ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmään. Pysyvä jarru (kuten hidastin) saa olla kytketty vain, jos se toimii sen jälkeen, kun nopeudenrajoitin on rajoittanut polttoaineen syötön pienimpään arvoonsa. 7.1.4 Nopeudenrajoitustoiminnon tai nopeudenrajoittimen on oltava sellainen, että se ei vaikuta ajoneuvon maantienopeuteen, jos nopeutta lisätään nopeuden ohjauksella, kun ajoneuvo kulkee vahvistetulla nopeudella. 7.1.5 Nopeudenrajoitustoiminnon tai nopeudenrajoittimen on sallittava tavallinen nopeudensäätö vaihteenvaihtamistarkoituksessa. 7.1.6 Vika tai luvaton säätö ei saa nostaa moottorin tehoa kaasupolkimen asentoa vastaavaa tehoa korkeammaksi. 7.1.7 Nopeudenrajoitustoiminnon on toimittava riippumatta käytettävästä nopeuden ohjauksesta, jos kuljettajan paikalta on käytettävissä useampia kuin yksi sellainen ohjaus. 7.1.8 Nopeudenrajoitustoiminnon tai nopeudenrajoittimen on toimittava tyydyttävästi sähkömagneettisessa ympäristössään siten, ettei se aiheuta luvatonta sähkömagneettista häiriötä millekään tässä ympäristössä. 7.1.9 Kaikkien nopeudenrajoitustoimintoon tai nopeudenrajoittimeen tarvittavien osien on oltava toiminnassa aina ajoneuvoa ajettaessa. 7.2 Erityiset vaatimukset 7.2.1 Erilaisille moottoriajoneuvoluokille rajoitusnopeus V vahvistetaan direktiivin 92/6/ETY mukaisesti. 7.2.2 Tämä nopeuden rajoittaminen voidaan saavuttaa joko varustamalla ajoneuvot ETY-tyyppihyväksytyllä nopeudenrajoittimella tai vastaavilla ajoneuvoissa mukanaolevilla järjestelmillä, jotka täyttävät saman nopeudenrajoitustoiminnon. 7.2.3 Asetusnopeus on osoitettava kilvessä näkyvässä paikassa kunkin ajoneuvon ohjaamossa. 8 TESTIT Nopeudenrajoitustestit, joihin ETY-tyyppihyväksyntään esitetty ajoneuvo tai nopeudenrajoitinlaite on toimitettava, sekä säädetyn rajoituksen teho esitetään tämän direktiivin liitteessä III. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella ajoneuvot, joiden suurin laskennallinen rajoittamaton nopeus ei ylitä näille ajoneuvoille määriteltyä asetusnopeutta, voidaan vapauttaa liitteessä III tarkoitetuista testeistä, jos tämän direktiivin vaatimukset täytetään. 9 AJONEUVOTYYPIN TAI NOPEUDENRAJOITTIMEN MUUTOS JA ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN 9.1 Ajoneuvotyypin tai nopeudenrajoittimen tyypin muutoksesta on ilmoitettava viranomaisille, joka on hyväksynyt ajoneuvotyypin. Viranomaiset voivat: 9.1.1 päättää, että tehdyt muutokset eivät todennäköisesti aiheuta merkittävää kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo tai nopeudenrajoitin joka tapauksessa täyttää yhä vaatimukset, tai 9.1.2 vaatia uuden testausselosteen testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta. 9.2 Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen muutoksineen on toimitettava muille jäsenvaltioille edellä 4.1 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 9.3 Hyväksynnän laajennuksen antavan toimivaltaisen viranomaisen on annettava sarjanumero jokaiselle kyseistä laajennusta varten laaditulle ilmoitukselle. 10 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS 10.1 Tämän direktiivin mukaisesti hyväksytty ajoneuvo tai nopeudenrajoitin on valmistettava tyyppihyväksytyn tyypin mukaisesti täyttäen edellä 7 kohdan vaatimukset. 10.2 Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan tarkastaa, että 10.1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttyvät. 10.3 Tyyppihyväksyntätodistuksen haltijan on erityisesti: 10.3.1 huolehdittava tehokkaista ajoneuvojen tai nopeudenrajoittimien laadun tarkastusmenetelmistä; 10.3.2 saatava käyttöönsä kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastukseen tarvittava testausaineisto; 10.3.3 huolehdittava, että testituloksia koskevat tiedot kirjataan ja että niiden liiteasiakirjat ovat saatavilla yhdessä viranomaisten kanssa asetettavan määräajan; 10.3.4 analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen ajoneuvon tai nopeudenrajoittimen ominaisuuksien pysyvyyden, ottaen kuitenkin huomioon teollisessa tuotannossa sallitut vaihtelut; 10.3.5 huolehdittava, että jokaisen ajoneuvo- tai nopeudenrajoitintyypin osalta suoritetaan riittävät tarkastukset ja testit toimivaltaisen viranomaisen hyväksymien menetelmien mukaisesti; 10.3.6 huolehdittava, että näytekappaleiden otto ja testi uusitaan, jos näytteet tai testikappaleet osoittavat, että testattava tyyppi ei ole vaatimustenmukainen. Kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava, jotta vastaava tuotanto saatetaan uudelleen vastaamaan vaatimuksia. 10.4 Tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen voi määräämänään ajankohtana tarkastaa, että kuhunkin tuotantoyksikköön sovellettavat tarkastusmenetelmät ovat vaatimusten mukaiset. 10.4.1 Kussakin tarkastuksessa on tarkastajalle esitettävä testistä tehdyt pöytäkirjat ja tuotannon valvonta-asiakirjat. 10.4.2 Tarkastaja voi ottaa satunnaisnäytteitä, jotka testataan valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä saadaan määrätä valmistajan omien tarkastusten tulosten mukaisesti. 10.4.3 Jos näyttää siltä, että laatutaso ei ole tyydyttävä tai että 10.4.2. kohdan soveltamiseksi suoritettujen testien oikeellisuus on tarpeellista tarkastaa, tarkastaja valitsee näytteet, jotka lähetetään tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tutkimuslaitokselle. 10.4.4 Toimivaltainen viranomainen saa suorittaa kaikki tässä direktiivissä säädetyt testit. Toimivaltaisen viranomaisen valtuuttamat tarkastukset on tavallisesti suoritettava kaksi kertaa vuodessa. Jos jonkin tarkastuksen aikana saadaan negatiivisia tuloksia, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan, jotta tuotannon vaatimuksenmukaisuus saavutettaisiin uudelleen mahdollisimman nopeasti. 11 SEURAAMUKSET TUOTANNOSTA, JOKA EI OLE VAATIMUSTEN MUKAINEN 11.1 Tämän direktiivin mukaisesti annettu ajoneuvotyyppiä tai nopeudenrajoittimen tyyppiä koskeva hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 7 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia ei täytetä. 11.2 Jos jäsenvaltio peruuttaa aikaisemmin antamansa ETY-tyyppihyväksynnän, sen on heti ilmoitettava siitä muille jäsenvaltioille lähettämällä niille liitteen II lisäyksessä 2 tai 4 esitetyn mallin mukainen ETY-tyyppihyväksyntätodistus. (1) EYVL N:o L 57, 2.3.1992, s. 27 LIITE II Lisäys 1 ILMOITUSLOMAKE N:o... Neuvoston direktiivin 70/156/ETY liitteen I mukaisesti moottoriajoneuvotyypin nopeuden rajoittamisen tai nopeudenrajoitinvarusteiden ETY-tyyppihyväksynnän osalta (Direktiivi 92/24/ETY) >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> Lisäys 2 MALLI [Enimmäiskoko A4 (210 × 297 mm)] ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS (Ajoneuvo) >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> Lisäys 3 ILMOITUSLOMAKE N:o...(a)(1*)Neuvoston direktiivin 70/56/ETY liitteen I mukaisesti moottoriajoneuvojen nopeudenrajoittimen ETY-tyyppihyväksynnästä erillisenä teknisenä yksikkönä (Direktiivi 92/24/ETY) >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> Lisäys 4 MALLI (a)(2*)[Enimmäiskoko A4 (210 × 297 mm)] ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS (Erillinen tekninen yksikkö) >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> Lisäys 5 >VIITTAUS KAAVIOON> (1*) Tässä ilmoituslomakkeessa käytetyt kohtien numerot ja alaviitteet vastaavat direktiivin 70/156/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna viimeksi direktiivillä 87/403/ETY, liitteessä I olevia numeroja ja alaviitteitä. Tämän direktiivin kannalta tarpeettomat kohdat on jätetty pois. (2*) Tässä ilmoituslomakkeessa käytetyt kohtien numerot ja alaviitteet vastaavat direktiivin 70/156/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna viimeksi direktiivillä 87/403/ETY, liitteessä I olevia numeroja ja alaviitteitä. Tämän direktiivin kannalta tarpeettomat kohdat on jätetty pois. LIITE III TESTIT JA SUORITUSKYKY 1 NOPEUDENRAJOITTIMEN TESTIT Testit tehdään tyyppihyväksynnän hakijan pyynnöstä jäljempänä 1.1, 1.2 tai 1.3 alakohdan mukaisesti. 1.1 Mittaukset testiradalla 1.1.1 Ajoneuvon esivalmistelut 1.1.1.1 Hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo tai hyväksyttävää nopeudenrajoitinta edustava laite on toimitettava tutkimuslaitokselle. 1.1.1.2 Testiajoneuvon moottorin säätöjen, erityisesti polttoaineen syötön (kaasutin- tai ruiskutusjärjestelmä), on oltava ajoneuvon valmistajan vaatimusten mukaisia. 1.1.1.3 Renkaiden asennus ja paineistus on suoritettava ajoneuvon valmistajan määrittelemällä tavalla. 1.1.1.4 Ajoneuvon massan on oltava valmistajan ilmoittama kuormittamaton massa. 1.1.2 Testiradan ominaisuudet 1.1.2.1 Testiradan on sovelluttava vakionopeuden ylläpitoon eikä siinä ei saa olla epätasaisuuksia. Kaltevuus ei saa ylittää 2 % eikä vaihdella enempää kuin 1 % sivuviettoa lukuun ottamatta. 1.1.2.2 Testiradalla ei saa olla seisovaa vettä, lunta tai jäätä. 1.1.3 Ilmasto-olosuhteet 1.1.3.1 Tuulen keskinopeuden on oltava alle 6 m/s vähintään yhden metrin korkeudella maasta mitattuna eikä nopeus saa puuskissa ylittää 10 m/s. 1.1.4 Kiihdytystestimenetelmä 1.1.4.1 Ajoneuvoa, jonka nopeus on 10 km/h:ssa alle asetusnopeuden, kiihdytetään niin paljon kuin mahdollista painamalla kaasupoljin pohjaan. Asentoa ylläpidetään vähintään 30 sekuntia ajoneuvon nopeuden vakiinnuttua. Ajoneuvon hetkellinen nopeus tallennetaan testin aikana sekä nopeus/aika-käyrän määrittelemiseksi että joko nopeudenrajoitustoiminnon tai nopeudenrajoittimen toiminnan ajan. Nopeus on mitattava tarkkuudella ± 1 %. Ajan mittaustarkkuuden on oltava 0,1 s. 1.1.4.2 Kiihdytystestin tyyppihyväksynnän perusteetTestejä pidetään hyväksyttävinä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: 1.1.4.2.1 Ajoneuvon saavuttama vakiintunut nopeus (Vvak) on yhtä suuri tai pienempi kuin asetusnopeus (Vasetus). Kuitenkin arvon Vasetus suhteen sallitaan 5 %:n tai 5 km/h poikkeama suuremman arvon ollessa määräävä. 1.1.4.2.2 Muutosvaste (ks. lisäyksen kuva 2) Kun vakiintunut nopeus saavutetaan ensimmäisen kerran, a) suurin nopeus ei saa ylittää vakiintunutta nopeutta (Vvak) enempää kuin 5 %, b) nopeuden muutosvauhti ei saa ylittää 0,5 m/s²:ssa mitattuna vähintään 0,1 s:n aikana ja c) jäljempänä 1.1.4.2.3. kohdassa määritellyt vakiintuneen nopeuden edellytykset saavutetaan 10 s:ssa siitä, kun vakiintunut nopeus (Vvak) ensimmäisen kerran saavutetaan. 1.1.4.2.3 Vakiintunut nopeus (ks. lisäyksen kuva 2) Kun vakiintunut nopeuden ohjaus on saavutettu, a) nopeus ei saa vaihdella enempää kuin 4 % vakiintuneesta nopeudesta (Vvak) tai 2 km/h, suuremman arvon ollessa määräävä, b) nopeuden muutosvauhti ei saa ylittää 0,2 m/s²:ssa mitattuna vähintään 0,1 s:n aikana ja c) vakiintunut nopeus (Vvak) on keskimääräinen nopeus laskettuna vähintään 20 s:n aikana alkaen 10 s:n kuluttua siitä, kun vakiintunut nopeus ensimmäisen kerran saavutetaan. 1.1.4.2.4 Kiihdytystestit on suoritettava ja tyyppihyväksynnän perusteet tarkastettava kullakin välityssuhteella, joka sallii nopeusrajan ylittämisen. 1.1.5 Tasaisen nopeuden testausmenetelmä 1.1.5.1 Ajoneuvo on ajettava täydellä kiihdytyksellä tasaiseen nopeuteen, jonka jälkeen sitä on pidettävä tässä nopeudessa vähintään 400 m:n matka testiradalla. Ajoneuvon keskinopeus mitataan tällä matkalla samoilla menettelytavoilla sekä meno- että paluusuuntaan. Edellä esitetyn testin vakiintunut nopeus on testiradan molempiin suuntiin mitattujen keskinopeuksien keskiarvo. Koko testi vakiintuneen nopeuden laskenta mukaan lukien on suoritettava viisi kertaa. Ajoneuvon nopeus mitataan tarkkuudella ± 1 %. Ajan mittaustarkkuus on 0,1 s. 1.1.5.2 Tasaisen nopeuden testausmenetelmän tyyppihyväksynnän perusteetTestejä pidetään hyväksyttävinä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: 1.1.5.2.1 Mikään saavutetuista vakiintuneista nopeuksista ei saa ylittää asetusnopeutta. Kuitenkin arvon Vasetus suhteen sallitaan 5 %:n tai 5 km/h poikkeama suuremman arvon ollessa määräävä. 1.1.5.2.2 Testien aikana saatujen äärimmäisten vakiintuneiden nopeuksien ero ei saa ylittää 3 km/h:ssa. 1.1.5.2.3 Tasaisen nopeuden testit on suoritettava ja tyyppihyväksynnän perusteet tarkastettava kullakin välityssuhteella, joka teoriassa sallii nopeusrajan ylittämisen. 1.2 Testit alustadynamometrissä 1.2.1 Alustadynamometrin ominaisuudet Ajoneuvon massaa vastaavaa hitautta on jäljiteltävä alustadynamometrissä tarkkuudella ± 10 %. Ajoneuvon nopeus mitataan tarkkuudella ± 1 %. Aika mitataan 0,1 s:n tarkkuudella. 1.2.2 Kiihdytystestimenetelmä 1.2.2.1 Alustadynamometrin jarrun testin aikana absorboima teho on asetettava vastaamaan ajoneuvon vastusta eteenpäin tapahtuvaa liikettä vastaavaksi muuttuvalle nopeudelle testinopeudella (-nopeuksilla). Tämä teho, joka voidaan määritellä laskennallisesti, on asetettava tarkkuudella ± 10 %. Hakijan pyynnöstä ja toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella voidaan teho vaihtoehtoisesti asettaa arvoon 0,4 Pmax (Pmax on moottorin suurin teho). Ajoneuvoa, jonka nopeus on 10 km/h alle asetusnopeuden, kiihdytetään niin paljon kuin mahdollista painamalla kaasupoljin pohjaan. Asentoa ylläpidetään vähintään 20 sekuntia ajoneuvon nopeuden vakiinnuttua. Ajoneuvon hetkellinen nopeus tallennetaan testin aikana nopeus/aika-käyrän määrittelemiseksi sekä joko nopeudenrajoitustoiminnon tai nopeudenrajoittimen toiminnan ajan. 1.2.2.2 Kiihtyvyystestin tyyppihyväksynnän perusteetTestiä pidetään hyväksyttävänä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: 1.2.2.2.1 Ajoneuvon saavuttama vakiintunut nopeus (Vvak) on yhtä suuri tai pienempi kuin asetusnopeus (Vasetus). Kuitenkin arvon Vasetus suhteen sallitaan 5 %:n tai 5 km/h poikkeama, suuremman arvon ollessa määräävä. 1.2.2.2.2 Muutosvaste (ks. lisäyksen kuva 2) Kun vakiintunut nopeus on ensimmäisen kerran saavutettu, a) suurin nopeus ei ylitä vakiintunutta nopeutta V vak enempää kuin 5 %, b) nopeuden muutosvauhti ei saa ylittää 0,2 m/s²:ssa mitattuna vähintään 0,1 s:n aikana ja c) jäljempänä 1.2.2.2.3. kohdassa määritellyt vakiintuneen nopeuden edellytykset (Vvak) on saavutettava 10 s:n kuluttua siitä, kun vakiintunut nopeus (Vvak) ensimmäisen kerran saavutetaan. 1.2.2.2.3 Vakiintunut nopeus (ks. lisäyksen kuva 2) Kun vakiintunut nopeuden ohjaus on saavutettu: a) nopeus ei saa vaihdella enempää kuin 4 % vakiintuneesta nopeudesta (Vvak) tai 2 km/h, suuremman arvon ollessa määräävä, ja b) nopeuden muutosvauhti ei saa ylittää 0,2 m/s²:ssa mitattuna vähintään 0,1 s:n aikana. 1.2.2.2.4 Kiihdytystestit on suoritettava ja tyyppihyväksynnän perusteet tarkastettava kullakin välityssuhteella, joka teoriassa sallii nopeusrajan ylittämisen. 1.2.3 Tasaisen nopeuden testausmenetelmä 1.2.3.1 Ajoneuvo on asennettava alustadynamometriin. Jäljempänä tarkoitetut osan tyyppihyväksynnän perusteet on täytettävä, kun alustadynamometrin ottaman teho vaihtelee portaattomasti suurimmasta tehosta Pmax arvoon 0,2 Pmax. Ajoneuvon suurin nopeus mitataan koko edellä mainitulla tehoalueella. Ajoneuvon suurin nopeus määritetään tällä alueella. Testi ja edellä tarkoitetut mittaukset on suoritettava viisi kertaa. 1.2.3.2 Tasaisen nopeuden testin tyyppihyväksynnän perusteetTestejä pidetään hyväksyttävinä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: 1.2.3.2.1 Mikään saavutetuista vakiintuneista nopeuksista (Vvak) ei saa ylittää asetusnopeutta (Vasetus). Kuitenkin arvon Vasetus suhteen sallitaan 5 %:n tai 5 km/h poikkeama, suuremman arvon ollessa määräävä. 1.2.3.2.2 Testien aikana saatujen äärimmäisten vakiintuneiden nopeuksien ero ei saa ylittää 3 km/h:ssa. 1.2.3.2.3 Tasaisen nopeuden testit on suoritettava ja tyyppihyväksynnän perusteet tarkastettava kullakin välityssuhteella, joka teoriassa sallii nopeusrajan ylittämisen. 1.3 Testi moottorin testipenkissä Tätä testimenetelmää voidaan käyttää vain kun hakija voi tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla osoittaa, että tämä menetelmä vastaa testausta radalla. 2 KESTÄVYYSTESTI Nopeudenrajoitin on toimitettava jäljempänä kuvailtuun kestävyystestiin. Testiä ei kuitenkaan tarvitse suorittaa, jos hakija osoittaa materiaalien olevan vastustuskykyinen vanhenemisen vaikutuksille. 2.1 Laitetta kokeillaan penkissä tiettyjen toimintakiertojen ajan jäljitellen sellaista suuntaa ja liikettä, jotka olisivat laitteelle ominaisia ajoneuvossa. 2.2 Toimintakiertoa ylläpidetään valmistajan toimittaman ohjausjärjestelmän avulla. Toimintakierron kaavio on annettu alla: >VIITTAUS KAAVIOON> Alla on määritelty viisi vakauttamistapaa. Hyväksyttävää tyyppiä olevat nopeudenrajoittimen (NR) näytteet on toimitettava vakautettavaksi seuraavan taulukon mukaisesti: >TAULUKON PAIKKA> 2.2.1 Vakauttaminen 1: testit huoneenlämpötilassa (293 K ± 2 K); työkiertojen lukumäärä: 50 000. 2.2.2 Vakauttaminen 2: testit korkeissa lämpötiloissa. 2.2.2.1 Elektroniset osat Osia on pidettävä työkierrossa ilmastokammiossa. Lämpötilaa 338 K ± 5 K ylläpidetään työkiertojen ajan. Työkiertojen lukumäärä: 12 500. 2.2.2.2 Mekaaniset osat Osia on pidettävä työkierrossa ilmastokammiossa. Lämpötilaa 373 K ± 5 K ylläpidetään työkiertojen ajan. Työkiertojen lukumäärä: 12 500. 2.2.3 Vakauttaminen 3: testi matalassa lämpötilassa. Vakauttamisessa 2 käytettävässä ilmastokammiossa lämpötila 253 K ± 5 K ylläpidetään työkiertojen ajan. Työkiertojen lukumäärä: 12 500. 2.2.4 Vakauttaminen 4: testi suolapitoisessa sumussa. Tämä vakauttaminen tehdään vain tieympäristölle altistuville osille. Laitteen työkiertoja on ylläpidettävä suolatussa ilmastokammiossa. Natriumkloridipitoisuus on 5 % ja ilmastokammion sisälämpötila on 308 K ± 2 K. Työkiertojen lukumäärä: 12 500. 2.2.5 Vakauttaminen 5: tärinätesti 2.2.5.1 NR asennetaan kuten asennettaessa ajoneuvoon. 2.2.5.2 Sinimuotoista tärinää on kohdistettava kolmessa tasossa. Logaritmisen pyyhkäisyn on oltava yksi oktaavi minuutissa. 2.2.5.2.1 Ensimmäinen testi: taajuusalue 10 24 Hz, amplitudi ± 2 mm. 2.2.5.2.2 Toinen testi: taajuusalue 24 1 000 Hz alustaan ja ohjaamoon asennetuille teknisille yksiköille; kiihtyvyys: 2,5 g. Moottoriin asennetuille teknisille yksiköille, kiihtyvyys: 5 g. 2.3 Kestävyystestien tyyppihyväksynnän perusteet 2.3.1 Kestävyystestien lopussa laite ei saa olla heikentynyt asetusnopeuden osalta. 2.3.2 Jos laite rikkoontuu kestävyystestien aikana, voidaan toinen laite toimittaa valmistajan pyynnöstä kyseisiin kestävyystesteihin. Lisäys >VIITTAUS KAAVIOON>