FI Euroopan unionin virallinen lehti L 13/28

Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2017/1442, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta suuria polttolaitoksia varten

( Euroopan unionin virallinen lehti L 212, 17. elokuuta 2017 )

Sivulla 3, oikaistaan komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2017/1442 liite seuraavasti:

LIITE PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT (BAT-PÄÄTELMÄT) SOVELTAMISALA Nämä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät koskevat seuraavia direktiivin 2010/75/EU liitteessä I lueteltuja toimintoja: — 1.1: Polttoaineiden polttaminen laitoksissa, joiden polttoaineteho on 50 MW tai enemmän, vain silloin kun tämä toiminto tapahtuu polttolaitoksissa, joiden polttoaineteho on 50 MW tai enemmän. — 1.4: Hiilen tai muiden polttoaineiden kaasuttaminen laitoksissa, joiden polttoaineteho on 20 MW tai enemmän, vain silloin kun tämä toiminto liittyy suorasti polttolaitokseen. — 5.2: Jätteiden loppukäsittely tai hyödyntäminen jätettä käyttävissä rinnakkaispolttolaitoksissa, joiden jätteenpolttokapasiteetti ylittää 3 tonnia tunnissa, kun kyse on muista kuin vaarallisista jätteistä, tai joiden jätteenpolttokapasiteetti ylittää 10 tonnia päivässä, kun kyse on vaarallisista jätteistä, vain silloin kun tämä toiminto tapahtuu edellä olevan 1.1 kohdan piiriin kuuluvissa polttolaitoksissa. Nämä BAT-päätelmät kattavat erityisesti edellä mainittuihin toimintoihin suoraan liittyvät, niitä käsittelyketjussa edeltävät ja seuraavat toiminnot, mukaan lukien päästöjen ehkäisemis- ja vähentämismenetelmät. Näissä BAT-päätelmissä otetaan huomioon kaikki kiinteät, nestemäiset, ja/tai kaasumaiset poltettavat aineet, kuten seuraavat: — kiinteät polttoaineet (esimerkiksi hiili, ruskohiili, turve), — biomassa (sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 31 alakohdassa), — nestemäiset polttoaineet (esimerkiksi raskas polttoöljy ja kevyt polttoöljy), — kaasumaiset polttoaineet (esimerkiksi maakaasu, vetyä sisältävä kaasu ja synteettinen kaasu), — toimialakohtaiset polttoaineet (esimerkiksi kemian- sekä rauta- ja terästeollisuuden sivutuotteet), — jäte lukuun ottamatta direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 39 alakohdassa määriteltyä sekalaista yhdyskuntajätettä ja 42 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii ja iii alakohdassa lueteltuja muita jätteitä. Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia laitoksia, prosesseja tai toimintoja: — polttoaineiden polttaminen yksiköissä, joiden polttoaineteho on alle 15 MW, — polttolaitokset, joihin sovelletaan direktiivin 2010/75/EU 33 artiklassa tarkoitettua määräaikaispoikkeusta ja 35 artiklassa tarkoitettua kaukolämpölaitoksia koskevaa poikkeusta siihen saakka, kun niiden luvissa vahvistetut poikkeukset päättyvät, poikkeuksen piiriin kuuluvien epäpuhtauksien BAT-päästötasojen osalta sekä muiden epäpuhtauksien osalta, joiden päästöjä olisi vähennetty toimenpiteillä, joita poikkeuksen vuoksi ei toteutettu, — polttoaineiden kaasutus, jollei tämä liity suoraan tuloksena saatavan synteettisen kaasun polttamiseen, — polttoaineiden kaasutus ja tuloksena saatavan synteettisen kaasun polttaminen, jos tämä liittyy suoraan kaasun ja öljyn jalostamiseen, — tuotantoketjussa edeltävät ja seuraavat toiminnot, jotka eivät suoranaisesti liity polttamis- tai kaasutustoimintoihin, — polttaminen prosessiuuneissa tai –lämmittimissä, — polttaminen jälkipolttolaitoksissa, — soihdutus, — polttaminen soodakattiloissa ja hajukaasukattiloissa massan ja paperin tuotantolaitoksissa, sillä tämä kuuluu massan, paperin ja kartongin tuotantoa koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan, — jalostamopolttoaineiden polttaminen jalostamoalueella, sillä tämä kuuluu kaasun ja öljyn jalostamista koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan, — jätteiden loppukäsittely tai hyödyntäminen — jätteenpolttolaitoksissa (sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 40 alakohdassa), — jätteen rinnakkaispolttolaitoksissa, jos yli 40 prosenttia kattilan lämpötehosta on peräisin vaarallisesta jätteestä, — jätteen rinnakkaispolttolaitoksissa, joissa poltetaan ainoastaan jätteitä, paitsi jos nämä jätteet muodostuvat ainakin osittain direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 31 alakohdan b alakohdassa määritellystä biomassasta, sillä tämä kuuluu jätteen polttamista koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan. Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta muita merkityksellisiä päätelmiä ja vertailuasiakirjoja ovat seuraavat: — Common Waste Water and Waste Gas Treatment/Management Systems in the Chemical Sector (CWW) (jäteveden ja jätekaasun yhteiset käsittely- ja hallintajärjestelmät kemianteollisuudessa) — Kemian alan BREF-asiakirjat (esimerkiksi LVOC [suuressa määrin käytettäviä orgaanisia kemikaaleja valmistava teollisuus]) — Economics and Cross-media Effects (ECM) (Taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset) — Emissions from Storage (EFS) (Varastoinnin päästöt) — Energy Efficiency (ENE) (Energiatehokkuus) — Industrial Cooling Systems (ICS) (Teollisuuden jäähdytysjärjestelmät) — Iron and Steel Production (IS) (Raudan ja teräksen tuotanto) — Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM) (Teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitteista aiheutuvien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu (tarkkailuasiakirja)) — Production of Pulp, Paper and Board (PP) (Massan, paperin ja kartongin tuotanto) — Refining of Mineral Oil and Gas (REF) (Kaasun ja öljyn jalostaminen) — Waste Incineration (WI) (Jätteenpoltto) — Waste Treatment (WT) (Jätteenkäsittely) MÄÄRITELMÄT Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä: Käsite Määritelmä Yleiset termit Kattila Mikä tahansa polttolaitos lukuun ottamatta moottoreita, kaasuturbiineja ja prosessiuuneja tai -lämmittimiä. Yhdistetyn syklin kaasuturbiini eli kombivoimalaitos (CCGT) CCGT on polttolaitos, jossa käytetään kahta termodynaamista sykliä (eli Braytonin ja Rankinen syklejä). CCGT-polttolaitoksessa (Braytonin syklin mukaisesti sähkön tuottamiseksi toimivan) kaasuturbiinin savukaasujen lämpö muunnetaan hyödynnettäväksi energiaksi lämmöntalteenottokattilassa (HRSG), jossa sitä käytetään tuottamaan höyryä, joka sitten paisuu höyryturbiinissa (joka toimii Rankinen syklin mukaisesti lisäsähkön tuottamiseksi). Näissä BAT-päätelmissä CCGT:n määritelmä kattaa kokoonpanot, joissa HRSG-kattilassa joko käytetään tai ei käytetä lisäpolttoainetta. Polttolaitos Tekniset laitteet, joissa polttoaineet hapetetaan, jotta täten syntyvää lämpöä voidaan käyttää. Näissä BAT-päätelmissä — kahden tai useamman polttolaitoksen, joiden savukaasut poistetaan yhteisen piipun kautta, tai — kahden erillisen polttolaitoksen, joille on myönnetty lupa ensimmäistä kertaa 1 päivänä heinäkuuta 1987 tai sen jälkeen tai joiden toiminnanharjoittajat ovat toimittaneet tällaista lupaa koskevan täydellisen hakemuksen mainittuna päivänä tai sen jälkeen ja jotka on rakennettu siten, että niiden savukaasut voitaisiin toimivaltaisen viranomaisen arvioinnin mukaan tekniset ja taloudelliset tekijät huomioon ottaen johtaa yhteisen piipun kautta, yhdistelmää pidetään yhtenä polttolaitoksena. Laskettaessa tällaisen yhdistelmän polttoainetehoa lasketaan yhteen kaikkien sellaisten yhdistelmään sisältyvien yksittäisten polttolaitosten kapasiteetit, joiden polttoaineteho on vähintään 15 MW. Polttoyksikkö Yksittäinen polttolaitos Jatkuva mittaus Mittaus, joka tehdään laitosalueelle pysyvästi asennetulla automaattisella mittausjärjestelmällä. Suora päästö Päästö (vastaanottavaan vesistöön) kohdassa, jossa päästö lähtee laitoksesta ilman myöhempää lisäkäsittelyä. Savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) Yhdestä puhdistusmenetelmästä tai puhdistusmenetelmien yhdistelmästä muodostuva järjestelmä, jonka tarkoituksena on vähentää polttolaitoksen SOX-päästöjä. Savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) – olemassa oleva Muu kuin uusi savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD). Savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) – uusi Joko savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) uudessa laitoksessa tai FGD-järjestelmä, joka sisältää vähintään yhden puhdistusmenetelmän, joka on otettu käyttöön tai korvattu täysin olemassa olevassa laitoksessa näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. Kevyt polttoöljy Raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, joka luokitellaan CN-koodeihin 2710 19 25 , 2710 19 29 , 2710 19 47 , 2710 19 48 , 2710 20 17 tai 2710 20 19 tai raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, josta vähemmän kuin 65 tilavuusprosenttia, mukaan lukien hävikki, tislautuu 250 °C:ssa ja vähintään 85 tilavuusprosenttia, mukaan lukien hävikki, tislautuu 350 °C:ssa ASTM D86 -menetelmällä. Raskas polttoöljy Raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, joka luokitellaan CN-koodeihin 2710 19 51 –2710 19 68 , 2710 20 31 , 2710 20 35 , 2710 20 39 tai raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, kevyttä polttoöljyä lukuun ottamatta, joka tislausalueensa perusteella luetaan polttoaineena käytettäviksi tarkoitettuihin raskaisiin öljyihin ja josta vähemmän kuin 65 tilavuusprosenttia, mukaan lukien hävikki, tislautuu 250 °C:ssa ASTM D86 -menetelmällä. Jos tislautuvuutta ei ole mahdollista määrittää ASTM D86 -menetelmällä, öljytuote luokitellaan niin ikään raskaisiin polttoöljyihin. Sähköntuotannon nettohyötysuhde (polttoyksikkö ja IGCC-voimalaitos) Nettosähkötuotannon (päämuuntajan suurjännitepuolella tuotettu sähkö, josta vähennetään esimerkiksi apujärjestelmien kulutusta varten tuotu energia) ja polttoaineen/syötön energiasisällön (polttoaineen/syötön tehollisena lämpöarvona ilmaistuna) suhde polttoyksikön rajalla tiettynä ajanjaksona. Mekaaninen nettohyötysuhde Kuormituskytkennästä mitatun mekaanisen tehon ja polttoaineen antaman lämpötehon suhde. Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (polttoyksikkö ja IGCC-voimalaitos) Tuotetun nettoenergian (tuotettu sähkö, kuuma vesi, höyry ja mekaaninen energia, josta vähennetään esimerkiksi apujärjestelmien kulutusta varten tuotu sähkö- ja/tai lämpöenergia) ja polttoaineen energiasisällön (polttoaineen tehollisena lämpöarvona ilmaistuna) suhde polttoyksikön rajalla tiettynä ajanjaksona. Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (kaasutusyksikkö) Tuotetun nettoenergian (sähkö, kuuma vesi, höyry, mekaaninen energia ja synteettinen kaasu (synteettisen kaasun alempana lämpöarvona ilmaistuna) josta vähennetään esimerkiksi apujärjestelmien kulutusta varten tuotu sähkö- ja/tai lämpöenergia) ja polttoaineen/syötön energiasisällön (polttoaineen/syötön tehollisena lämpöarvona ilmaistuna) suhde polttoyksikön rajalla tiettynä ajanjaksona. Toiminta-aika Aika (tunteina ilmaistuna), jonka polttolaitos kokonaisuudessaan tai osittain on toiminnassa ja vapauttaa päästöjä ilmaan, käynnistys- ja pysäytysjaksot pois luettuna. Jaksottainen mittaus Mittaussuureen (tietyn mitattavan suureen) toteaminen määritellyin väliajoin. Laitos – olemassa oleva Muu kuin uusi polttolaitos. Laitos – uusi Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen laitoksen alueelle ensimmäistä kertaa luvitettu polttolaitos tai polttolaitoksen korvaaminen kokonaan olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. Jälkipolttolaitos Järjestelmä, joka on suunniteltu puhdistamaan savukaasuja polttamalla ja joka ei toimi itsenäisenä polttolaitoksena, kuten lämpöhapetin (eli jälkipoltin), jota käytetään epäpuhtauksien (kuten haihtuvien orgaanisten yhdisteiden) poistamiseen savukaasusta sen sisältämän lämmön talteenotolla tai ilman sitä. Vaiheistettuja polttotekniikoita, joissa kukin polttovaihe rajoitetaan erilliseen kammioon, jossa saattaa olla erilaisia palamisprosessin ominaisuuksia (kuten polttoaineen ja ilman suhde, lämpötilaprofiili), pidetään palamisprosessiin sisältyvinä eikä niitä katsota jälkipolttolaitoksiksi. Vastaavasti kun prosessilämmittimessä tai -uunissa tai muussa palamisprosessissa tuotetut kaasut hapetetaan erillisessä polttolaitoksessa niiden energia-arvon talteen ottamiseksi (lisäpolttoaineen avulla tai ilman sitä) sähkön, höyryn, kuuman veden/öljyn tai mekaanisen energian tuotantoa varten, jälkimmäistä laitosta ei katsota jälkipolttolaitokseksi. Ennakoiva päästöseurantajärjestelmä (PEMS) Järjestelmä, jolla määritetään jatkuvatoimisesti päästölähteestä peräisin olevan epäpuhtauden päästöpitoisuus sen ja useiden tyypillisten jatkuvasti tarkkailtujen prosessiparametrien (esimerkiksi polttoainekaasun kulutus, ilma/polttoaine-suhde) suhteen sekä polttoainetta tai syöttöä koskevien laatutietojen (esimerkiksi rikkipitoisuus) perusteella. Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet (Petro-)kemianteollisuuden tuottamat kaasumaiset ja/tai nestemäiset sivutuotteet, joita käytetään ei-kaupallisina polttoaineina polttolaitoksissa. Prosessiuunit tai -lämmittimet Prosessiuuneja tai -lämmittimiä ovat — polttolaitokset, joiden savukaasuja käytetään esineiden tai syöttömateriaalin lämpökäsittelyyn suorassa kosketuksessa olevan lämmitysmekanismin avulla (esimerkiksi sementti- ja kalkkiuunit, lasiuunit, asfalttiuunit, kuivausprosessit, (petro-)kemianteollisuudessa käytettävät reaktorit, rautametallien käsittelyuunit), tai — polttolaitokset, joiden säteily- ja/tai johtumislämpö siirretään esineisiin tai syöttömateriaaliin kiinteän seinän kautta käyttämättä lämmönsiirtonestettä (esimerkiksi koksaamot, Cowperin ilmankuumentimet, uunit tai (petro-)kemianteollisuudessa prosessivirran lämmittämiseen käytettävät reaktorit, nesteytetyn maakaasun [LNG] uudelleenkaasutukseen LNG-vastaanottoasemissa käytettävät prosessilämmittimet). Energian talteenottoa koskevien hyvien käytäntöjen soveltamisen tuloksena prosessilämmittimiin/-uuneihin saattaa liittyä höyryä tai sähköä tuottava järjestelmä. Tätä pidetään prosessilämmittimen/-uunin rakenteen kiinteänä osana, jota ei voida tarkastella erikseen. Jalostamopolttoaineet Raakaöljyn jalostuksen tislaus- ja konversiovaiheista syntyvä kiinteä, nestemäinen tai kaasumainen palava aine. Esimerkiksi jalostamokaasu (RFG), synteettinen kaasu ja jalostamoöljyt, petrokoksi. Jäämät Tämän asiakirjan soveltamisalaan kuuluvissa toiminnoissa jätteenä tai sivutuotteina syntyneet aineet tai esineet. Käynnistys- ja pysäytysjakso Komission täytäntöönpanopäätöksen 2012/249/EU (*1) säännösten mukainen laitoksen käyttöjakso. Yksikkö – olemassa oleva Muu kuin uusi polttoyksikkö. Yksikkö – uusi Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen polttolaitoksen alueelle luvitettu polttoyksikkö tai polttoyksikön korvaaminen kokonaan polttolaitoksen olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. Pätevä (tuntikohtainen keskiarvo) Tuntikohtainen keskiarvo katsotaan päteväksi, jos automaattisessa mittausjärjestelmässä ei ole toimintahäiriötä eikä sille tehdä huoltoa.

Käsite Määritelmä Epäpuhtaudet/muuttujat As Arseenin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna arseenina As C3 Hiilivedyt, joissa on 3 hiiliatomia C4+ Hiilivedyt, joissa on 4 tai useampi hiiliatomi Cd Kadmiumin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kadmiumina Cd Cd + Tl Kadmiumin, talliumin ja niiden yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kadmiumina ja talliumina Cd + Tl CH4 Metaani CO Hiilimonoksidi COD Kemiallinen hapenkulutus. Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi. COS Karbonyylisulfidi Cr Kromin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kromina Cr Cu Kuparin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kuparina Cu Pöly Hiukkasten kokonaismäärä (ilmassa) Fluoridi Liuennut fluoridi ilmaistuna fluoridina F– H2S Rikkivety HCl Kaikki epäorgaaniset kaasumaiset klooriyhdisteet ilmaistuina kloorivetynä HCl HCN Syaanivety HF Kaikki epäorgaaniset kaasumaiset fluoriyhdisteet ilmaistuina fluorivetynä HF Hg Elohopean ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna elohopeana Hg N2O Dityppimonoksidi (typpioksiduuli) NH3 Ammoniakki Ni Nikkelin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna nikkelinä Ni NOX Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2 Pb Lyijyn ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna lyijynä Pb PCDD/F-päästöt Polyklooratut dibentso-p-dioksiinit ja -furaanit RCG Pitoisuus käsittelemättömässä savukaasussa. SO2:n pitoisuus käsittelemättömässä savukaasussa vuotuisena keskiarvona (yleisissä näkökohdissa määritellyissä vakio-olosuhteissa) SOX-puhdistusjärjestelmän sisääntulon kohdalla ilmaistuna hapen vertailupitoisuutena 6 tilavuusprosenttia O2. Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V Antimonin, arseenin, lyijyn, kromin, koboltin, kuparin, mangaanin, nikkelin, vanadiumin ja niiden yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna näiden aineiden summana Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V SO2 Rikkidioksidi SO3 Rikkitrioksidi SOX Rikkidioksidin (SO2) ja rikkitrioksidin (SO3) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna rikkidioksidina SO2 Sulfaatti Liuennut sulfaatti ilmaistuna sulfaattina SO4 2 – Sulfidi, helposti vapautuva Liuenneen sulfidin ja happokäsittelyn jälkeen helposti vapautuvien liukenemattomien sulfidien yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sulfidina S2 – Sulfiitti Liuennut sulfiitti ilmaistuna sulfiittina SO3 2 – Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) Orgaanisen hiilen kokonaismäärä ilmaistuna hiilenä C (vedessä) TSS Kiintoaineen kokonaispitoisuus. Kaiken suspendoituneen kiintoaineen massapitoisuus (vedessä) mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja punnituksen avulla. TVOC Haihtuva orgaaninen kokonaishiili ilmaistuna hiilenä C (ilmassa) Zn Sinkin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sinkkinä Zn LYHENTEET Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia lyhenteitä: Lyhenne Määritelmä ASU Ilmanottoyksikkö CCGT Yhdistetyn syklin kaasuturbiini (kombivoimalaitos) lisäpoltolla tai ilman sitä CFB Kiertoleijupeti CHP Yhdistetty lämmön- ja sähköntuotanto COG Koksaamokaasu COS Karbonyylisulfidi DLN Dry low-NOX-polttimet DSI Kanavainjektio ESP Sähkösuodatin FBC Leijupoltto FGD Savukaasujen rikinpoisto HRSG Lämmöntalteenottokattila IGCC Integroitu kaasutuskombitekniikka LHV Tehollinen lämpöarvo LNB Low-NOX-polttimet LNG Nesteytetty maakaasu OCGT Avoimen kierron kaasuturbiini OTNOC Muut kuin normaalit toimintaolosuhteet PC Pölypoltto PEMS Ennakoiva päästöseurantajärjestelmä SCR Selektiivinen katalyyttinen pelkistys SDA Puolikuivapesuri SNCR Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA Paras käytettävissä oleva tekniikka (Best Available Techniques) Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut tekniikat eivät ole määrääviä eivätkä tyhjentäviä. Voidaan käyttää myös muita tekniikoita, joilla varmistetaan vähintään sama ympäristönsuojelun taso. Jollei toisin mainita, BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti. Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot) Jos parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot) on annettu eri keskiarvojen laskentajaksoille, kaikkia kyseisiä BAT-päästötasoja on noudatettava. Näissä BAT-päätelmissä esitettyjä BAT-päästötasoja voidaan olla soveltamatta nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita käyttäviin turbiineihin ja moottoreihin, joita käytetään hätätarkoituksessa alle 500 tuntia vuodessa, jos BAT-päästötasojen noudattaminen ei ole mahdollista tällaisessa hätätarkoituksessa tapahtuvassa käytössä. Ilmaan johdettavia päästöjä koskevat BAT-päästötasot Näissä BAT-päätelmissä esitettyjä ilmapäästöjä koskevilla parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisilla päästötasoilla (BAT-päästötasoilla) tarkoitetaan pitoisuuksia, jotka ilmaistaan ilmaan johdettavien aineiden massana savukaasujen tilavuutta kohden seuraavissa normaaliolosuhteissa: kuiva kaasu 273,15 K:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n ilmanpaineessa ilmaistuna yksikköinä mg/Nm3, μg/Nm3 tai ng I-TEQ/Nm3 (ng I-toksisuusekvivalenttia/ Nm3). Ilmaan johdettavia päästöjä koskeviin BAT-päästötasoihin liittyvä tarkkailu esitetään kohdassa BAT 4. Tässä asiakirjassa BAT-päästötasojen ilmaisemiseen käytetyt happea koskevat vertailuolosuhteet esitetään seuraavassa taulukossa. Toiminto Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (OR) Kiinteiden polttoaineiden poltto 6 tilavuusprosenttia Kiinteiden polttoaineiden poltto yhdessä nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden kanssa Jätteen rinnakkaispoltto Nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden poltto muualla kuin kaasuturbiinissa tai -moottorissa 3 tilavuusprosenttia Nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden poltto kaasuturbiinissa tai -moottorissa 15 tilavuusprosenttia Poltto IGCC-voimalaitoksissa Päästöpitoisuus vertailuolosuhteiden mukaisessa happipitoisuudessa voidaan laskea seuraavalla yhtälöllä: jossa ER : päästöpitoisuus suhteessa vertailuolosuhteiden mukaiseen happipitoisuuteen OR; OR : vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus tilavuusprosentteina; EM : mitattu päästöpitoisuus; OM : mitattu happipitoisuus tilavuusprosentteina. Laskentajaksoihin sovelletaan seuraavia määritelmiä: Keskiarvon laskentajakso Määritelmä Vuorokausikeskiarvo Keskiarvo 24 tunnin ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista pätevistä tunnin keskiarvoista Vuosikeskiarvo Keskiarvo yhden vuoden ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista pätevistä tunnin keskiarvoista Näytteenottojakson keskiarvo Kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän peräkkäisen mittauksen keskiarvo (1) Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo Yhden vuoden aikana kullekin muuttajalle asetetun vähimmäistiheyden mukaisesti tehtyjen jaksottaisten mittausten arvojen keskiarvo Veteen johdettavia päästöjä koskevat BAT-päästötasot Näissä BAT-päätelmissä esitetyt vesipäästöjä koskevien parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) perustuvat pitoisuuksiin, jotka ilmaistaan veteen päässeiden aineiden massana veden tilavuutta kohden käyttäen yksikköä μg/l tai mg/l. BAT-päästötasot perustuvat vuorokausikeskiarvoihin eli 24 tunnin ajalta otettuihin virtaukseen suhteutettuihin kokoomanäytteisiin. Aikaan suhteutettuja kokoomanäytteitä voidaan käyttää, jos virtauksen on osoitettu olevan riittävän vakaa. Veteen johdettavia päästöjä koskeviin BAT-päästötasoihin liittyvä tarkkailu esitetään kohdassa BAT 5. Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät energiatehokkuustasot (BAT-AEEL-tasot) Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvä energiatehokkuustaso (BAT-AEEL-taso) perustuu polttoyksikön nettoenergiantuotannon ja polttoyksikön polttoaineen/syötön energiasisällön suhteeseen yksikön tosiasiallista toimintatilannetta kuvaavien suunnitteluarvojen mukaan. Nettoenergiantuotanto määritetään poltto-, kaasutus- tai IGCC-yksikön rajalla, apujärjestelmät (kuten savukaasujen käsittelyjärjestelmät) mukaan lukien, yksikön toimiessa täydellä teholla. Lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitosten tapauksessa — energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskeva BAT-AEEL-taso perustuu (käyttö)tilanteeseen, jossa polttoyksikköä käytetään täydellä teholla ja polttoyksikkö on viritetty ensisijaisesti lämmöntuotantoon ja toissijaisesti tuottamaan sähköä; — sähköntuotannon nettohyötysuhdetta koskeva BAT-AEEL-taso perustuu (käyttö)tilanteeseen, jossa polttoyksikkö tuottaa ainoastaan sähköä täydellä teholla. BAT-AEEL-tasot ilmaistaan prosenttiosuuksina. Polttoaineen/syötön energiasisältö ilmaistaan tehollisena lämpöarvona. BAT-AEEL-tasoihin liittyvä tarkkailu esitetään kohdassa BAT 2. Polttolaitosten/-yksiköiden luokittelu niiden polttoainetehon mukaan Kun näissä BAT-päätelmissä ilmoitetaan polttoainetehon arvojen vaihteluväli, tämä on luettava ’yhtä suuri tai suurempi kuin vaihteluvälin alaraja ja pienempi kuin vaihteluvälin yläraja’. Esimerkiksi laitosluokalla 100–300 MWth tarkoitetaan polttolaitoksia, joiden polttoaineteho on yhtä suuri tai suurempi kuin 100 MW ja pienempi kuin 300 MW. Sellainen polttolaitoksen osa, jonka savukaasut johdetaan ilmaan yhteisessä piipussa olevan yhden tai useamman erillisen hormin kautta ja jonka toiminta-aika ei ylitä 1 500:aa käyttötuntia vuodessa, voidaan ottaa näissä BAT-päätelmissä erikseen huomioon. Laitoksen kaikkien osien osalta BAT-päästötasoja sovelletaan laitoksen polttoainetehon mukaan. Tällaisissa tapauksissa kunkin hormin kautta vapautuvia päästöjä tarkkaillaan erikseen. 1. YLEISET BAT-PÄÄTELMÄT Tässä kohdassa mainittujen yleisten BAT-päätelmien lisäksi sovelletaan 2–7 kohdassa esitettyjä polttoainekohtaisia BAT-päätelmiä. 1.1 Ympäristöjärjestelmät BAT 1. Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä (EMS) ja noudattaa sitä. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat seuraavat osatekijät: i) johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen; ii) johdon toimesta sellaisen ympäristöön liittyvän toimintamallin määritteleminen, joka sisältää laitoksen ympäristönhoidon jatkuvan kehittämisen; iii) tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnitteleminen ja järjestäminen yhdessä taloudellisen suunnittelun ja investointien kanssa; iv) menettelyjen täytäntöönpano kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin: a) rakenne ja vastuu b) rekrytointi, koulutus, tietoisuus ja pätevyys c) viestintä d) työntekijöiden osallistaminen e) dokumentointi f) tehokas prosessinvalvonta g) suunnitellut säännölliset kunnossapito-ohjelmat h) valmiudet ja reagointi hätätilanteissa i) ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen; v) toiminnan seuraaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin: a) valvonta ja mittaaminen (katso myös teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilma- ja vesipäästöjen valvontaa koskeva yhteisen tutkimuskeskuksen vertailuraportti) b) korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet c) tietojen säilyttäminen d) riippumattomat (kun käytännössä mahdollista) sisäiset ja ulkoiset tarkastukset sen määrittämiseksi, onko ympäristöjärjestelmä suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista; vi) ylimmän johdon toimet ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi; vii) puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen; viii) laitoksen lopullisen käytöstä poiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta ja koko sen elinkaaren ajan, muun muassa a) maanalaisten rakenteiden välttäminen b) purkamista helpottavien ominaisuuksien sisällyttäminen c) helposti puhdistettavien pintojen valitseminen d) kemikaalien tarttumisen minimoiva ja nesteenpurkua tai puhdistusta helpottava laitekonfiguraatio e) asteittaisen sulkemisen mahdollistavien joustavien, koteloitujen laitteiden suunnittelu f) mahdollisuuksien mukaan biohajoavien ja kierrätettävien materiaalien käyttö; ix) alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen sovellettavuus. Nimenomaan tällä alalla on tärkeää ottaa huomioon myös seuraavat ympäristöjärjestelmän ominaisuudet, jotka kuvaillaan tarvittaessa asianomaisessa BAT-päätelmässä: x) laadunvarmistus-/laadunvalvontaohjelmat, joilla varmistetaan, että kaikkien polttoaineiden ominaisuudet määritetään kaikilta osin ja niitä valvotaan (ks. kohta BAT 9); xi) hallintasuunnitelma ilmaan ja/tai veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi muissa kuin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa, käynnistys- ja pysäytysjaksot mukaan lukien (ks. kohdat BAT 10 ja BAT 11); xii) jätehuoltosuunnitelma, jolla varmistetaan, että jätteen syntymistä vältetään, jäte valmistellaan uudelleenkäyttöä varten, kierrätetään tai hyödynnetään, kohdassa BAT 16 esitetyt menetelmät mukaan lukien; xiii) järjestelmällinen menetelmä, jolla tunnistetaan ja käsitellään hallitsemattomat ja/tai suunnittelemattomat ympäristöpäästöt, etenkin seuraavat: a) polttoaineiden, lisäaineiden, sivutuotteiden ja jätteiden käsittelystä ja varastoinnista maaperään ja pohjaveteen johdettavat päästöt b) polttoaineen itselämpenemiseen ja/tai itsesyttymiseen varastointi- ja käsittelytoimintojen yhteydessä liittyvät päästöt; xiv) pölynhallintasuunnitelma, jolla estetään, tai jos tämä ei ole mahdollista, vähennetään polttoaineiden, jäämien ja lisäaineiden lastauksesta, purkamisesta, varastoinnista ja/tai käsittelystä aiheutuvia hajapäästöjä; xv) melunhallintasuunnitelma, jos herkille kohteille odotetaan aiheutuvan meluhaittaa tai sellainen on todettu; suunnitelma sisältää muun muassa seuraavaa: a) laitoksen rajalla suoritettavan melunvalvonnan suorittamiskäytäntö b) meluntorjuntaohjelma c) melutapahtumiin vastaamista koskeva käytäntö, joka sisältää asianmukaiset toimet ja aikataulut d) aiempien melutapahtumien tarkastelu, korjaavat toimet ja melutapahtumiin liittyvän tiedon levittäminen asianomaisille osapuolille; xvi) hajunhallintasuunnitelma pahanhajuisten aineiden polttoa, kaasutusta tai rinnakkaispolttoa varten, johon sisältyy muun muassa a) hajunvalvonnan suorittamiskäytäntö b) tarvittaessa hajunpoistamisohjelma hajupäästöjen tunnistamiseksi ja poistamiseksi tai vähentämiseksi c) hajutapahtumien kirjaamista koskeva käytäntö sekä asianmukaiset toimet ja aikataulut d) aiempien hajutapahtumien tarkastelu, korjaavat toimet ja hajutapahtumiin liittyvän tiedon levittäminen asianomaisille osapuolille. Jos arviointi osoittaa, että jokin x–xvi alakohdissa mainituista seikoista ei ole tarpeen, päätös ja sen perustelut kirjataan. Sovellettavuus Ympäristöjärjestelmän soveltamisala (esimerkiksi tietojen yksityiskohtaisuuden taso) ja luonne (esimerkiksi standardoitu tai standardoimaton) ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen. 1.2 Tarkkailu BAT 2. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on määrittää kaasutuksen, IGCC-yksiköiden ja/tai polttoyksiköiden sähköntuotannon nettohyötysuhde ja/tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde ja/tai mekaanisen energian nettohyötysuhde suorittamalla suorituskykytesti täydellä teholla (2) EN-standardien mukaisesti yksikön käyttöönoton jälkeen sekä jokaisen sellaisen muutoksen jälkeen, joka saattaa vaikuttaa merkittävästi yksikön sähköntuotannon nettohyötysuhteeseen ja/tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhteeseen ja/tai mekaanisen energian nettohyötysuhteeseen. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu. BAT 3. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on seurata ilmaan ja veteen johdettavien päästöjen kannalta merkityksellisiä prosessimuuttujia, mukaan lukien seuraavassa esitetyt muuttujat. Virta Muuttuja(t) Tarkkailu Savukaasu Virtaus Jaksottainen tai jatkuva määrittäminen Happipitoisuus, lämpötila ja paine Jaksottainen tai jatkuva mittaus Vesihöyrypitoisuus (3) Savukaasujen käsittelystä tuleva jätevesi Virtaus, pH ja lämpötila Jatkuva mittaus BAT 4. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla ilmaan johdettavia päästöjä seuraavassa esitetyn vähimmäistiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu. Aine/Muuttuja Polttoaine / Prosessi / Polttolaitoksen tyyppi Polttolaitoksen polttoaineteho Standardi(t) (4) Tarkkailu-tiheys vähintään (5) Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy NH3 — Käytettäessä SCR- ja/tai SNCR-järjestelmää Kaikki kokoluokat Yleiset EN-standardit Jatkuva (6) (7) BAT 7 NOX — Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien — Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien — Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät kattilat ja moottorit — Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit — Maakaasua käyttävät kattilat, moottorit ja turbiinit — Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet — IGCC-voimalaitokset Kaikki kokoluokat Yleiset EN-standardit Jatkuva (6) (8) BAT 20 BAT 24 BAT 28 BAT 32 BAT 37 BAT 41 BAT 42 BAT 43 BAT 47 BAT 48 BAT 56 BAT 64 BAT 65 BAT 73 — Offshore-lautoilla olevat polttolaitokset Kaikki kokoluokat EN 14792 Kerran vuodessa (9) BAT 53 N2O — Hiili ja/tai ruskohiili kiertoleijukattiloissa — Kiinteä biomassa ja/tai turve kiertoleijukattiloissa Kaikki kokoluokat EN 21258 Kerran vuodessa (10) BAT 20 BAT 24 CO — Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien — Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien — Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät kattilat ja moottorit — Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit — Maakaasua käyttävät kattilat, moottorit ja turbiinit — Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet — IGCC-voimalaitokset Kaikki kokoluokat Yleiset EN-standardit Jatkuva (6) (8) BAT 20 BAT 24 BAT 28 BAT 33 BAT 38 BAT 44 BAT 49 BAT 56 BAT 64 BAT 65 BAT 73 — Offshore-lautoilla olevat polttolaitokset Kaikki kokoluokat EN 15058 Kerran vuodessa (9) BAT 54 SO2 — Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien — Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien — Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat — Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät moottorit — Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit — Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa — IGCC-voimalaitokset Kaikki kokoluokat Yleiset EN-standardit ja EN 14791 Jatkuva (6) (11) (12) BAT 21 BAT 25 BAT 29 BAT 34 BAT 39 BAT 50 BAT 57 BAT 66 BAT 67 BAT 74 SO3 — Käytettäessä SCR-järjestelmää Kaikki kokoluokat EN-standardia ei ole saatavilla Kerran vuodessa — Kaasu-maiset kloridit ilmaistuina kloorivetynä (HCl) — Hiili ja/tai ruskohiili — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa Kaikki kokoluokat EN 1911 Kerran kolmessa kuukaudessa (6) (13) (14) BAT 21 BAT 57 — Kiinteä biomassa ja/tai turve Kaikki kokoluokat Yleiset EN-standardit Jatkuva (15) (16) BAT 25 — Jätteen rinnakkaispoltto Kaikki kokoluokat Yleiset EN-standardit Jatkuva (6) (16) BAT 66 BAT 67 HF — Hiili ja/tai ruskohiili — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa Kaikki kokoluokat EN-standardia ei ole saatavilla Kerran kolmessa kuukaudessa (6) (13) (14) BAT 21 BAT 57 — Kiinteä biomassa ja/tai turve Kaikki kokoluokat EN-standardia ei ole saatavilla Kerran vuodessa BAT 25 — Jätteen rinnakkaispoltto Kaikki kokoluokat Yleiset EN-standardit Jatkuva (6) (16) BAT 66 BAT 67 Hiukkaset — Hiili ja/tai ruskohiili — Kiinteä biomassa ja/tai turve — Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat — Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa — IGCC-voimalaitokset — Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät moottorit — Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit Kaikki kokoluokat Yleiset EN-standardit ja EN 13284-1 and EN 13284-2 Jatkuva (6) (17) BAT 22 BAT 26 BAT 30 BAT 35 BAT 39 BAT 51 BAT 58 BAT 75 Jätteen rinnakkaispoltto Kaikki kokoluokat Yleiset EN-standardit ja EN 13284-2 Jatkuva BAT 68 BAT 69 Metallit ja metalloidit elohopeaa lukuun ottamatta (As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V, Zn) — Hiili ja/tai ruskohiili — Kiinteä biomassa ja/tai turve — Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät kattilat ja moottorit Kaikki kokoluokat EN 14385 Kerran vuodessa (18) BAT 22 BAT 26 BAT 30 — Jätteen rinnakkaispoltto < 300 MWth EN 14385 Kerran 6 kuukaudessa (13) BAT 68 BAT 69 ≥ 300 MWth EN 14385 Kerran 3 kuukaudessa (19) (13) — IGCC-voimalaitokset ≥ 100 MWth EN 14385 Kerran vuodessa (18) BAT 75 Hg — Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien < 300 MWth EN 13211 Kerran 3 kuukaudessa (13) (20) BAT 23 ≥ 300 MWth Yleiset EN-standardit ja EN 14884 Jatkuva (16) (21) — Biomassa ja/tai turve Kaikki kokoluokat EN 13211 Kerran vuodessa (22) BAT 27 — Jätteen rinnakkaispoltto kiinteän biomassan ja/tai turpeen kanssa Kaikki kokoluokat EN 13211 Kerran 3 kuukaudessa (13) BAT 70 — IGCC-voimalaitokset ≥ 100 MWth EN 13211 Kerran vuodessa (23) BAT 75 TVOC — Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät moottorit — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa Kaikki kokoluokat EN 12619 Kerran 6 kuukaudessa (13) BAT 33 BAT 59 — Jätteen rinnakkaispoltto hiilen, ruskohiilen, kiinteän biomassan ja/tai turpeen kanssa Kaikki kokoluokat Yleiset EN-standardit Jatkuva BAT 71 Formaldehydi — Maakaasu laihaa kaasuseosta käyttävissä kipinäsytytysmoottoreissa ja kaksoispolttoainemoottoreissa Kaikki kokoluokat EN-standardia ei ole saatavilla Kerran vuodessa. BAT 45 CH4 — Maakaasua käyttävät moottorit Kaikki kokoluokat EN ISO 25139 Kerran vuodessa (24) BAT 45 PCDD/F-päästöt — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa — Jätteen rinnakkaispoltto Kaikki kokoluokat EN 1948-1, EN 1948-2, EN 1948-3 Kerran 6 kuukaudessa (13) (25) BAT 59 BAT 71 BAT 5. Savukaasujen käsittelystä veteen johdettavien päästöjen seuraamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää tarkkailumenetelmiä seuraavassa esitetyn vähimmäistiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu. Aine/muuttuja Standardi(t) Tarkkailutiheys vähintään Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) (26) EN 1484 Kerran kuukaudessa BAT 15 Kemiallinen hapenkulutus (COD) (26) EN-standardia ei ole saatavilla Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) EN 872 Fluoridi (F–) EN ISO 10304–1 Sulfaatti (SO4 2 –) EN ISO 10304–1 Sulfidi, helposti vapautuva (S2 –) EN-standardia ei ole saatavilla Sulfiitti (SO3 2 –) EN ISO 10304–3 Metallit ja metalloidit As Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 11885 tai EN ISO 17294–2) Cd Cr Cu Ni Pb Zn Hg Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 12846 tai EN ISO 17852) Kloridi (Cl–) Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 10304–1 tai EN ISO 15682) — Typen kokonaismäärä EN 12260 — 1.3 Yleinen ympäristönsuojelun taso ja polton suorituskyky BAT 6. Polttolaitosten yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja hiilimonoksidin ja palamattomien aineiden ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa optimoitu poltto ja käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Polttoaineiden yhdistäminen ja sekoittaminen Varmistetaan vakaat palamisolosuhteet ja/tai vähennetään epäpuhtauspäästöjä sekoittamalla saman polttoainetyypin eri laatuja. Voidaan soveltaa yleisesti b. Palamisjärjestelmän huolto Säännöllinen suunniteltu huolto toimittajan suositusten mukaisesti. c. Kehittynyt säätöjärjestelmä Ks. kuvaus 8.1 jaksossa. Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin. d. Palamislaitteiston hyvä suunnittelu Tulipesän, polttokammioiden, polttimien ja niihin liittyvien laitteiden hyvä suunnittelu. Voidaan soveltaa yleisesti uusiin polttolaitoksiin. e. Polttoaineen valinta Polttoaineet valitaan saatavilla olevista polttoaineista siten, että käytetään ympäristöprofiililtaan (esimerkiksi rikki- ja/tai elohopeapitoisuudeltaan alhainen) parhainta polttoainetta tai parhaimpia polttoaineita tai korvataan osittain tai kokonaan käytettävä polttoaine tällaisilla polttoaineilla, mukaan lukien käytettävät käynnistys- ja varapolttoaineet. Sovellettavuutta voivat rajoittaa sopivan tyyppisten, kokonaisympäristöprofiililtaan parempien polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan tai koko laitosalueen polttoainetasapainoon, kun kyse on teollisten prosessipolttoaineiden poltosta. Olemassa olevissa polttolaitoksissa laitoksen sijoittelu ja suunnittelu voivat rajoittaa valittavan polttoaineen tyyppiä. BAT 7. Ammoniakin ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi käytettäessä selektiivistä katalyyttista pelkistystä (SCR) tai selektiivistä ei-katalyyttista pelkistystä (SNCR) NOX-päästöjen vähentämiseen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on optimoida SCR- ja/tai SNCR-järjestelmän suunnittelu ja/tai käyttö (esimerkiksi optimoitu reagenssin ja NOX:n suhde, reagenssin homogeeninen jakautuminen ja reagenssipisaroiden optimaalinen koko). Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen päästötaso (BAT-päästötaso) NH3-päästöille ilmaan SCR- ja/tai SNCR-järjestelmien käytöstä on < 3–10 mg/Nm3 vuotuisena keskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona. Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa käyttämällä SCR-tekniikkaa ja vaihteluvälin yläraja voidaan saavuttaa käyttämällä SNCR-tekniikkaa ilman märkiä puhdistusmenetelmiä. Biomassaa polttavien ja vaihtelevalla teholla toimivien laitosten sekä raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä polttavien moottorien kohdalla BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 15 mg/Nm3. BAT 8. Ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi normaaleissa toimintaolosuhteissa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa asianmukaisella suunnittelulla, käytöllä ja huollolla, että päästöjen vähentämislaitteistojen käytettävyys ja kapasiteetti ovat optimaalisella tasolla. BAT 9. Poltto- ja/tai kaasutuslaitosten yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on sisällyttää seuraavat seikat kaikkien käytettävien polttoaineiden laadunvarmistus-/laadunvalvontaohjelmiin osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1): i) Käytettävän polttoaineen alustava täysimittainen karakterisointi, joka sisältää vähintään seuraavassa luetellut muuttujat, EN-standardien mukaisesti. ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja voidaan käyttää, jos niillä varmistetaan vastaavan tieteellisen arvon omaavien tietojen toimittaminen. ii) Polttoaineen laadun säännöllinen testaus, jolla tarkistetaan, että se vastaa alustavaa karakterisointia ja laitoksen suunnittelumääritelmiä. Testaustiheys ja alla olevasta taulukosta valitut muuttujat perustuvat polttoaineen vaihteluvuuteen ja arvioon epäpuhtauspäästö(je)n merkityksellisyydestä (esimerkiksi pitoisuus polttoaineessa, käytettävä savukaasujen käsittely). iii) Laitoksen asetusten vastaava mukauttaminen, kun se on tarpeen ja mahdollista (esimerkiksi polttoaineen karakterisoinnin ja valvonnan sisällyttäminen kehittyneeseen säätöjärjestelmään (ks. 8.1 jaksossa oleva kuvaus)). Kuvaus Polttoaineen alustavan karakterisoinnin ja säännöllisen testauksen voivat suorittaa toiminnanharjoittaja ja/tai polttoaineen toimittaja. Jos ne suorittaa toimittaja, niiden täysimääräiset tulokset toimitetaan toiminnanharjoittajalle tuotteen (polttoaineen) toimittajan eritelmän ja/tai takuun muodossa. Polttoaine(et): Määritettävät aineet/muuttujat Biomassa/turve — Tehollinen lämpöarvo — Kosteus — Tuhka — C, Cl, F, N, S, K, Na — Metallit ja metalloidit (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn) Hiili/ruskohiili — Alempi lämpöarvo — Kosteus — Haihtuvat aineet, tuhka, haihtumaton hiili, C, H, N, O, S — Br, Cl, F — Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) Raskas polttoöljy — Tuhka — C, S, N, Ni, V Kevyt polttoöljy — Tuhka — N, C, S Maakaasu — Alempi lämpöarvo — CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Wobben indeksi Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet (27) — Br, C, Cl, F, H, N, O, S — Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut — LHV, CH4 (koksaamokaasun osalta), CXHY (koksaamokaasun osalta), CO2, H2, N2, kokonaisrikki, pöly, Wobben indeksi Jäte (28) — Alempi lämpöarvo — Kosteus — Haihtuvat aineet, tuhka, Br, C, Cl, F, H, N, O, S — Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) BAT 10. Ilmaan ja/tai veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi muissa kuin normaaleissa toimintaolosuhteissa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ja ottaa käyttöön osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) mahdollisten epäpuhtauspäästöjen merkitykseen nähden oikeasuhteinen hallintasuunnitelma, joka sisältää seuraavat osat: — muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden aiheutumisessa merkityksellisiksi katsottujen sellaisten järjestelmien asianmukainen suunnittelu, jotka saattavat vaikuttaa ilmaan, veteen ja/tai maaperään johdettaviin päästöihin (esimerkiksi pieneen tehoon perustuva suunnittelu käynnistyksen ja pysäytyksen vähimmäiskuormituksien pienentämiseksi vakaan tuotannon varmistamiseksi kaasuturbiineissa); — erityisen ennaltaehkäisevän huoltosuunnitelman laatiminen ja käyttöönotto näitä merkityksellisiä järjestelmiä varten; — muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden ja niihin liittyvien olosuhteiden aiheuttamien päästöjen tarkastelu ja kirjaaminen sekä korjaavien toimien toteuttaminen tarvittaessa; — muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden aikana tapahtuvien kokonaispäästöjen säännöllinen arviointi (esimerkiksi tapahtumien tiheys, kesto, päästöjen kvantifiointi/arviointi) sekä korjaavien toimien toteuttaminen tarvittaessa. BAT 11. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on asianmukaisesti tarkkailla ilmaan ja/tai veteen johdettavia päästöjä muissa kuin normaaleissa toimintaolosuhteissa. Kuvaus Tarkkailu voidaan suorittaa päästöjen suorilla mittauksilla tai tarkkailemalla sijaismuuttujia, jos osoittautuu, että näin varmistetaan päästöjen suoria mittauksia vastaava tai parempi tieteellinen laatu. Käynnistyksen ja pysäytyksen aikaiset päästöt voidaan arvioida vähintään kerran vuodessa tyypillisestä käynnistys- ja pysäytysjaksosta tehtävän yksityiskohtaisen päästömittauksen perusteella ja arvioimalla vuoden aikana toteutuvien käynnistys- ja pysäytysjaksojen päästöt tämän mittauksen tulosten perusteella. 1.4 Energiatehokkuus BAT 12. Sellaisten poltto-, kaasutus- ja/tai IGCC-yksiköiden energiatehokkuuden lisäämiseksi, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Palamisen optimointi Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Optimoimalla palaminen minimoidaan palamattomien aineiden määrä savukaasuissa ja kiinteissä palamisjätteissä. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Työaineen olosuhteiden optimointi Käyttö tapahtuu työaineena käytettävän kaasun tai höyryn mahdollisimman korkeassa paineessa ja lämpötilassa esimerkiksi NOX-päästöjen hallinnan tai energian kysynnän luonteen asettamissa rajoissa. c. Höyrykierron optimointi Käyttö tapahtuu alemmalla turbiinin höyryn poistopaineella käyttämällä lauhduttimen jäähdytysveden mahdollisimman alhaista lämpötilaa suunnittelun asettamissa rajoissa. d. Energiankulutuksen minimointi Sisäisen energiankulutuksen minimointi (esimerkiksi syöttövesipumpun suurempi tehokkuus). e. Palamisilman esilämmitys Osa palamisen savukaasuista talteen otetusta lämmöstä hyödynnetään poltossa käytettävän ilman esilämmitykseen. Voidaan soveltaa yleisesti, mutta tarve hallita NOX-päästöjä voi rajoittaa sovellettavuutta. f. Polttoaineen esilämmitys Polttoaine esilämmitetään talteen otettua lämpöä käyttäen. Voidaan soveltaa yleisesti, mutta kattilan suunnittelu ja tarve hallita NOX-päästöjä voivat rajoittaa sovellettavuutta. g. Kehittynyt säätöjärjestelmä Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Tärkeimpien palamismuuttujien tietokonepohjainen säätö mahdollistaa palamishyötysuhteen parantamisen. Voidaan soveltaa yleisesti uusiin yksiköihin. Soveltavuutta vanhoihin yksiköihin saattaa rajoittaa tarve tehdä uudistuksia palamis -ja/tai säätöjärjestelmään. h. Syöttöveden esilämmitys talteen otettua lämpöä käyttäen Höyrylauhduttimesta tuleva vesi esilämmitetään talteen otetulla lämmöllä ennen sen uudelleenkäyttöä kattilassa. Sovelletaan vain höyrypiireihin eikä kuumavesikattiloihin. Laitoksen rakennesuunnitteluun ja talteenotettavan lämmön määrään liittyvät rajoitteet saattavat rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin yksiköihin. i. Lämmön talteenotto yhteistuotannon avulla Lämmön talteenotto (lähinnä höyryjärjestelmästä) kuuman veden / höyryn tuottamiseksi teollisiin prosesseihin/toimintoihin tai julkiseen kaukolämpöverkkoon. Lisäksi lämpöä on mahdollista ottaa talteen seuraavista: — savukaasu — arinajäähdytys — kiertoleijupeti. Sovellettavuutta voi rajoittaa paikallinen lämmön ja sähkön kysyntä. Soveltaminen kaasukompressoreihin, joiden lämpöprofiili on ennakoimaton, saattaa olla rajoitettua. j. Valmius lämmön ja sähkön yhteistuotantoon Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Sovelletaan vain uusiin yksiköihin, joiden läheisyydessä on realistiset mahdollisuudet käyttää lämpöä tulevaisuudessa. k. Savukaasulauhdutin Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin, jos matalalämpötilaiselle lämmölle on riittävästi kysyntää. l. Lämmön varastointi Lämmön varastointi lämmön ja sähkön yhteistuotannossa. Sovelletaan vain lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin. Sovellettavuus saattaa olla rajoitettua, jos lämmön kysyntä on pientä. m. Märkäpiippu Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti uusiin ja olemassa oleviin yksiköihin, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä. n. Jäähdytystornin päästöt Päästöjen vapauttaminen ilmaan jäähdytystornin kautta tähän tarkoitetun piipun sijasta. Sovelletaan vain yksiköihin, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä, jos savukaasut on lämmitettävä uudelleen ennen niiden päästämistä ilmaan ja jos yksikön jäähdytysjärjestelmänä on jäähdytystorni. o. Polttoaineen esikuivaus Polttoaineen kosteuspitoisuuden alentaminen ennen polttoa palamisolosuhteiden parantamiseksi. Sovelletaan biomassan ja/tai turpeen polttoon itsesyttymisriskin asettamissa rajoissa (esimerkiksi. turpeen kosteuspitoisuus pidetään yli 40 prosentissa läpi koko toimitusketjun). Olemassa olevien laitosten jälkiasennuksia saattavat rajoittaa kuivaustoiminnosta mahdollisesti saatava polttoaineen lämpöarvon nousu ja joidenkin kattiloiden suunnittelun tai laitosten sijoittelun rajalliset jälkiasennusmahdollisuudet. p. Lämpöhäviöiden minimointi Esimerkiksi kuonan kautta tapahtuvien tai säteilylähteiden eristämisellä vähennettävissä olevien lämpöhäviöiden minimointi. Sovelletaan vain kiinteitä polttoaineita käyttäviin polttoyksiköihin ja kaasutus-/IGCC-yksiköihin. q. Kehittyneet materiaalit Käytetään kehittyneitä materiaaleja, joiden on osoitettu kestävän korkeita toimintalämpötiloja ja -paineita ja lisäävän siten höyry-/polttoprosessin tehokkuutta. Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin. r. Höyryturbiinien parannustoimet Tähän sisältyy muun muassa keskipainehöyryn lämpötilan ja paineen korottamisen, matalapaineturbiinin lisäämisen sekä turbiinin roottorien lapojen geometriaan tehtävien muutosten kaltaisia menetelmiä. Kysyntä, höyryn olosuhteet ja/tai laitoksen rajallinen elinikä saattavat rajoittaa sovellettavuutta. s. Höyryn superkriittiset ja ultra-superkriittiset tilat Käytetään höyryn uudelleenlämmitysjärjestelmiä sisältävää höyrypiiriä, jossa höyryn paine voi nousta yli 220,6 baariin ja lämpötila yli 374 °C:een superkriittisissä olosuhteissa ja yli 250–300 baariin ja yli 580–600 °C:n lämpötilaan ultra-superkriittisissä olosuhteissa. Sovelletaan vain uusiin yksiköihin, joiden lämpöteho on ≥ 600 MWth ja joita käytetään > 4 000 tuntia vuodessa. Ei sovellettavissa, jos yksikön tarkoituksena on tuottaa alhaisia höyryn lämpötiloja ja/tai paineita prosessiteollisuudessa. Ei sovellettavissa höyryä lämmön ja sähkön yhteistuotannossa tuottaviin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin. Tiettyjen biomassojen yhteydessä tapahtuva korkean lämpötilan korroosio saattaa rajoittaa sovellettavuutta biomassaa polttaviin yksiköihin. 1.5 Veden kulutus ja veteen johdettavat päästöt BAT 13. Veden kulutuksen ja ympäristöön päästettävän epäpuhtauksia sisältävän veden määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää toista tai molempia seuraavista menetelmistä. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Veden kierrätys Laitoksesta tulevat jäännösvesivirrat, hulevesi mukaan lukien, käytetään uudelleen muihin tarkoituksiin. Vastaanottavan vesivirran laatuvaatimukset ja laitoksen vesitasapaino rajoittavat kierrätysastetta. Ei sovellettavissa jäähdytysjärjestelmien jäteveteen, jos veden käsittelyyn käytetään kemikaaleja ja/tai jos esiintyy korkeita merivedestä peräisin olevan suolan pitoisuuksia. b. Kuivan pohjatuhkan käsittely Kuiva ja kuuma pohjatuhka putoaa tulipesästä mekaaniseen kuljetinjärjestelmään ja jäähdytetään ilmalla. Prosessissa ei käytetä vettä. Sovelletaan vain kiinteitä polttoaineita polttaviin laitoksiin. Saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita, jotka estävät järjestelmän jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin. BAT 14. Pilaantumattoman jäteveden pilaantumisen ehkäisemiseksi ja veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on erottaa jätevesivirrat ja käsitellä ne erikseen epäpuhtauspitoisuuden mukaan. Kuvaus Tyypillisesti erotettavia ja käsiteltäviä jätevesivirtoja ovat muun muassa hulevesi, jäähdytysvesi ja savukaasujen käsittelystä tuleva jätevesi. Sovellettavuus Viemäröintijärjestelmien kokoonpano saattaa rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin. BAT 15. Savukaasujen käsittelystä veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää sekä käyttää sekundaarisia menetelmiä mahdollisimman lähellä lähdettä laimentumisen estämiseksi. Menetelmä Tyypilliset ehkäistyt/puhdistetut epäpuhtaudet Sovellettavuus Primääriset menetelmät a. Optimoitu poltto (ks. BAT 6) ja savukaasujen käsittelyjärjestelmät (esimerkiksi SCR/SNCR, ks. BAT 7) Orgaaniset yhdisteet, ammoniakki (NH3) Voidaan soveltaa yleisesti. Sekundaariset menetelmät (29) b. Adsorptio aktiivihiileen Orgaaniset yhdisteet, elohopea (Hg) Voidaan soveltaa yleisesti. c. Aerobinen biologinen käsittely Biohajoavat orgaaniset yhdisteet, ammonium (NH4 +) Sovelletaan yleensä orgaanisten yhdisteiden käsittelyyn. Ammoniumin (NH4 +) aerobista biologista käsittelyä ei ehkä sovelleta, jos kloridipitoisuudet ovat korkeita (noin 10 g/l). d. Anoksinen/anaerobinen biologinen käsittely Elohopea (Hg), nitraatti (NO3 –), nitriitti (NO2 –) Voidaan soveltaa yleisesti. e. Koagulaatio ja saostaminen Suspendoitunut kiintoaines Voidaan soveltaa yleisesti. f. Kiteyttäminen Metallit ja metalloidit, sulfaatti (SO4 2 –), fluoridi (F–) Voidaan soveltaa yleisesti. g. Suodatus (esimerkiksi hiekkasuodatus, mikrosuodatus, ultrasuodatus) Suspendoitunut kiintoaines, metallit Voidaan soveltaa yleisesti. h. Vaahdotus Suspendoitunut kiintoaines, öljy Voidaan soveltaa yleisesti. i. Ioninvaihto Metallit Voidaan soveltaa yleisesti. j. Neutralointi Hapot, alkalit Voidaan soveltaa yleisesti. k. Hapettaminen Sulphidi (S2 –), sulfiitti (SO3 2 –) Voidaan soveltaa yleisesti. l. Saostaminen Metallit ja metalloidit, sulfaatti (SO4 2 –), fluoridi (F–) Voidaan soveltaa yleisesti. m. Selkeytys Suspendoitunut kiintoaines Voidaan soveltaa yleisesti. n. Strippaus Ammoniakki (NH3) Voidaan soveltaa yleisesti. BAT-päästötasot koskevat suoria päästöjä vastaanottavaan vesistöön kohdassa, jossa päästö lähtee laitoksesta. Taulukko 1 Savukaasujen käsittelystä suoraan vastaanottavaan vesistöön vapautuvien päästöjen BAT-päästötasot Aine/muuttuja BAT-päästötasot Vuorokausikeskiarvo Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) 20–50 mg/l (30) (31) (32) Kemiallinen hapenkulutus (COD) 60–150 mg/l (30) (31) (32) Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) 10–30 mg/l Fluoridi (F–) 10–25 mg/l (32) Sulfaatti (SO4 2 –) 1,3–2,0 g/l (32) (33) (34) (35) Sulfidi (S2 –), helposti vapautuva 0,1–0,2 mg/l (32) Sulfiitti (SO3 2 –) 1–20 mg/l (32) Metallit ja metalloidit As 10–50 μg/l Cd 2–5 μg/l Cr 10–50 μg/l Cu 10–50 μg/l Hg 0,2–3 μg/l Ni 10–50 μg/l Pb 10–20 μg/l Zn 50–200 μg/l 1.6 Jätehuolto BAT 16. Poltto- ja/tai kaasutusprosessista ja puhdistusmenetelmistä loppukäsiteltäväksi lähetettyjen jätteiden määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimenpiteet niin, että niillä maksimoidaan tärkeysjärjestyksessä ja elinkaariajattelu huomioon ottaen a) jätteiden syntymisen ehkäisy, eli maksimoidaan sivutuotteina syntyvien jäämien osuus; b) jätteiden valmistelu uudelleenkäyttöön erityisten vaadittujen laatukriteerien mukaisesti; c) jätteen kierrätys; d) muu jätteiden hyödyntäminen (esimerkiksi energiana); ottamalla käyttöön asianmukainen yhdistelmä esimerkiksi seuraavista menetelmistä: Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Kipsin muodostuminen sivutuotteena Märässä savukaasujen rikinpoistossa syntyvien kalsiumpohjaisten reaktiojäännösten laadun optimointi siten, että niitä voidaan käyttää louhitun kipsin vaihtoehtona (eli kipsilevyteollisuuden raaka-aineena). Märässä savukaasujen rikinpoistossa käytetyn kalkkikiven laatu vaikuttaa tuotetun kipsin puhtauteen. Voidaan soveltaa yleisesti kipsin vaadittavan laadun, kuhunkin käyttötarkoitukseen liittyvien terveysvaatimusten ja markkinaolosuhteiden asettamissa rajoissa. b. Jäännösten kierrätys tai hyödyntäminen rakennusalalla Esimerkiksi puolikuivista rikinpoistoprosesseista peräisin olevien jäännösten, lentotuhkan tai pohjatuhkan kierrätys tai hyödyntäminen rakennusmateriaalina (esimerkiksi tienrakennuksessa hiekan korvikkeena betonin valmistuksessa tai sementtiteollisuudessa). Voidaan soveltaa yleisesti materiaalin vaadittavan laadun (esimerkiksi fyysiset ominaisuudet, vaarallisten aineiden pitoisuus), kuhunkin käyttötarkoitukseen liittyvien terveysvaatimusten ja markkinaolosuhteiden asettamissa rajoissa. c. Energian talteenotto käyttämällä jätettä polttoaineyhdistelmässä Hiilen, ruskohiilen, raskaan polttoöljyn, turpeen tai biomassan poltosta syntyvän runsashiilisen tuhkan ja lietteen jäännösenergiasisältö voidaan ottaa talteen esimerkiksi sekoittamalla ne polttoaineeseen. Voidaan soveltaa yleisesti, jos laitokset voivat käyttää jätettä polttoaineyhdistelmässä ja kykenevät teknisesti syöttämään polttoaineet polttokammioon. d. Käytetyn katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön Katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön (joka voidaan tehdä esimerkiksi SCR-katalyyttien kohdalla jopa neljä kertaa) palauttaa alkuperäisen suorituskyvyn osittain tai kokonaan ja pidentää katalyytin käyttöiän useisiin vuosikymmeniin. Katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön sisältyy katalyyttien hallintaohjelmaan. Katalyytin mekaaninen tila ja NOX- ja NH3-päästöjen torjumiseksi vaadittava suorituskyky saattavat rajoittaa sovellettavuutta. 1.7 Melupäästöt BAT 17. Melupäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Toiminnalliset toimenpiteet Näitä ovat — laitteiden tehostetut tarkastukset ja kunnossapito — suljettujen tilojen ovien ja ikkunoiden sulkeminen, jos mahdollista — laitteiden käytön antaminen kokeneen henkilökunnan tehtäväksi — meluisten toimintojen välttäminen yöaikaan, jos mahdollista — meluntorjunnan ottaminen huomioon kunnossapitotöissä. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Vähän melua aiheuttavat laitteet Tähän voivat kuulua kompressorit, pumput ja ulospuhallusventtiilit. Voidaan soveltaa yleisesti uusiin tai korvattuihin laitteisiin. c. Melun vaimentaminen Melun leviämistä voidaan vähentää asettamalla esteitä melulähteen ja melulle altistuvan kohteen väliin. Hyviä esteitä ovat esimerkiksi meluvallit, penkereet ja rakennukset. Voidaan soveltaa yleisesti uusiin laitoksiin. Olemassa olevissa laitoksissa esteiden hyödyntämistä saattaa rajoittaa tilanpuute. d. Meluntorjuntalaitteet Näihin sisältyvät — melun vähentäjät — laitteiden vaimennus — melua aiheuttavien laitteiden kotelointi — rakennusten äänieristäminen. Tilanpuute saattaa rajoittaa sovellettavuutta. e. Laitteiden ja rakennusten asianmukainen sijainti Melutasoja voidaan alentaa kasvattamalla lähteen ja vastaanottajan välimatkaa sekä käyttämällä rakennuksia melusuojina. Voidaan soveltaa yleisesti uusiin laitoksiin. Olemassa olevissa laitoksen osissa laitteiden ja tuotantoyksiköiden uudelleensijoittelua saattavat rajoittaa tilanpuute tai liialliset kustannukset. 2. KIINTEIDEN POLTTOAINEIDEN POLTON PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT 2.1 Hiilen ja/tai ruskohiilen polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti hiilen ja/tai ruskohiilen polttoon. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi. 2.1.1 Yleinen ympäristönsuojelun taso BAT 18. Hiilen ja/tai ruskohiilen polton yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja kohdan BAT 6 lisäksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää seuraavaa menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Integroitu polttoprosessi, jolla varmistetaan kattilan hyvä tehokkuus ja joka sisältää primaarisia menetelmiä NOX:n vähentämiseksi (esimerkiksi ilman vaiheistus, polttoaineen vaiheistus, low-NOX -polttimet ja/tai savukaasun takaisinkierrätys). Pölypolton, leijupolton tai liikkuvaa arinaa käyttävän arinapolton kaltaiset polttoprosessit mahdollistavat tällaisen integroinnin. Voidaan soveltaa yleisesti. 2.1.2 Energiatehokkuus BAT 19. Hiilen ja/tai ruskohiilen polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Kuiva pohjatuhkan käsittely Kuiva ja kuuma pohjatuhka putoaa tulipesästä mekaaniseen kuljetinjärjestelmään, ja kun se on ohjattu uuniin uudelleenpolttoa varten, se jäähdytetään ilmalla. Hyötyenergia otetaan talteen sekä tuhkan uudelleenpoltosta että sen jäähdytyksestä. Saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita, jotka estävät järjestelmän jälkiasennuksen olemassa oleviin polttoyksiköihin. Taulukko 2 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) hiilen ja/tai ruskohiilen poltolle Polttoyksikön tyyppi BAT-AEEL-tasot (36) (37) Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (38) Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (38) (39) (40) Uusi yksikkö (41) (42) Olemassa oleva yksikkö (41) (43) Uusi tai olemassa oleva yksikkö Hiiltä käyttävä, ≥ 1 000 MWth 45–46 33,5–44 75–97 Ruskohiiltä käyttävä, ≥ 1 000 MWth 42–44 (44) 33,5–42,5 75–97 Hiiltä käyttävä, < 1 000 MWth 36,5–41,5 (45) 32,5–41,5 75–97 Ruskohiiltä käyttävä, < 1 000 MWth 36,5–40 (46) 31,5–39,5 75–97 2.1.3 Ilmaan johdettavat NOX-, N2O- ja CO-päästöt BAT 20. Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO- ja N2O-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Polton optimointi Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Käytetään yleensä yhdessä muiden menetelmien kanssa. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Muiden NOX-päästöjä vähentävien primaaristen menetelmien yhdistelmä (esimerkiksi ilman vaiheistus, polttoaineen vaiheistus, savukaasun takaisinkierrätys, low-NOX-polttimet). Ks. kunkin menetelmän kuvaus 8.3 jaksossa. Kattilan suunnittelu saattaa vaikuttaa asianmukaisen primaarisen menetelmän (tai niiden yhdistelmän) valintaan ja suorituskykyyn. c. Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Voidaan soveltaa läpi pääsevän ammoniakin jälkikäsittelevän SCR-pelkistyksen kanssa. Sovellettavuus voi olla rajallinen kattiloissa, joiden suuri poikkileikkauspinta-ala estää NH3:n ja NOX:n tasaisen sekoittamisen. Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. d. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Ei sovellettavissa yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa, ja olemassa oleviin polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. e. Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Sovelletaan tapauskohtaisesti polttoaineen ominaisuuksien ja polttoprosessin mukaan. Taulukko 3 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot NOX-päästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (47) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (48) (49) < 100 100–150 100–270 155–200 165–330 100–300 50–100 100–180 80–130 155–210 ≥ 300, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä leijukerroskattila ja ruskohiiltä käyttävä hiilipölykattila 50–85 < 85–150 (50) (51) 80–125 140–165 (52) ≥ 300, hiiltä käyttävä hiilipölykattila 65–85 65–150 80–125 < 85–165 (53) ≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien olemassa olevien polttolaitosten tai uusien polttolaitosten CO-päästöjen ohjeelliset vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat: Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) CO-päästöjen ohjeellinen taso (mg/Nm3) < 300 < 30–140 ≥ 300, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä leijupolttokattila ja ruskohiiltä käyttävä hiilipölykattila < 30–100 (54) ≥ 300, hiiltä käyttävä hiilipölykattila < 5–100 (54) 2.1.4 Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt BAT 21. Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Tulipesäinjektio (tulipesään tai leijupetiin) Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Kanavainjektio Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmää voidaan käyttää HCl:n/HF:n poistamiseen, jos käytössä ei ole mitään erityistä savukaasujen rikinpoiston piipunpäätekniikkaa. c. Puolikuivapesuri Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. d. Kiertoleijupetikuivapesuri e. Märkäpesu Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmiä voidaan käyttää HCl:n/HF:n poistamiseen, jos käytössä ei ole mitään erityistä savukaasujen rikinpoiston piipunpäätekniikkaa. f. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth, ja jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. g. Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto h. Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi Sovelletaan tapauskohtaisesti polttoaineen ominaisuuksien ja polttoprosessin mukaan. i. Märän savukaasujen rikinpoiston jälkeen sijaitsevan kaasu-kaasu-lämmittimen korvaaminen tai poistaminen Märän savukaasujen rikinpoiston jälkeen sijaitsevan kaasu-kaasu-lämmittimen korvaaminen moniputkisella lämmönpoistajalla tai sen poistaminen ja savukaasujen poisto jäähdytystornin tai märän piipun kautta. Sovelletaan vain, kun lämmönvaihdin on vaihdettava tai korvattava polttolaitoksissa, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeen sijaitseva kaasu-kaasu-lämmitin. j. Polttoaineen valinta Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. Käytetään vähärikkistä (esimerkiksi 0,1 painoprosenttia kuivana), vähäkloorista tai vähäfluorista polttoainetta. Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. Suunnitteluun liittyvät rajoitteet saattavat rajoittaa sovellettavuutta polttolaitoksissa, joissa poltetaan hyvin erityisiä kotimaisia polttoaineita. Taulukko 4 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot SO2-päästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (55) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (56) < 100 150–200 150–360 170–220 170–400 100–300 80–150 95–200 135–200 135–220 (57) ≥ 300, hiilipölykattila 10–75 10–130 (58) 25–110 25–165 (59) ≥ 300, leijukerroskattila (60) 20–75 20–180 25–110 50–220 Taulukossa 4 esitettyjen BAT-päästötasojen vuorokausikeskiarvoa ei sovelleta polttolaitokseen, jonka polttoaineteho on yli 300 MW ja joka on erityisesti suunniteltu käyttämään kotimaisia ruskohiilipolttoaineita ja joka voi osoittaa, ettei se voi saavuttaa taulukossa 4 mainittuja BAT-päästötasoja teknis-taloudellisista syistä, ja BAT-päästötasojen vaihteluvälin vuotuisen keskiarvon ylärajat ovat seuraavat: i) uusi savukaasujen rikinpoistojärjestelmä: RCG × 0,01, enintään 200 mg/Nm3; ii) olemassa oleva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä: RCG × 0,03, enintään 320 mg/Nm3; jossa RCG on SO2:n pitoisuus käsittelemättömässä poistokaasussa vuotuisena keskiarvona (yleisissä näkökohdissa määritellyissä vakio-olosuhteissa) SOX-puhdistusjärjestelmän sisääntulon kohdalla ilmaistuna hapen vertailupitoisuutena 6 tilavuusprosenttia O2. iii) Jos Sorbentin ruiskutusta kattilaan sovelletaan osana savukaasujen rikinpoistojärjestelmää, RCG-arvoa voidaan mukauttaa ottamalla huomioon tämän menetelmän tehokkuus SO2:n vähentämisessä (ηBSI) seuraavasti: RCG (mukautettu) = RCG (mitattu) / (1 – ηBSI). Taulukko 5 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot HCl- ja HF-päästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta Epäpuhtaus Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (61) HCl < 100 1–6 2–10 (62) ≥ 100 1–3 1–5 (62) (63) HF < 100 < 1–3 < 1–6 (64) ≥ 100 < 1–2 < 1–3 (64) 2.1.5 Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt BAT 22. Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Sähkösuodatin (ESP) Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Letkusuodatin c. Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin) Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. d. Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä e. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 21. Taulukko 6 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot pölypäästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (65) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (66) < 100 2–5 2–18 4–16 4–22 (67) 100–300 2–5 2–14 3–15 4–22 (68) 300–1 000 2–5 2–10 (69) 3–10 3–11 (70) ≥ 1 000 2–5 2–8 3–10 3–11 (71) 2.1.6 Ilmaan johdettavat elohopeapäästöt BAT 23. Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien elohopeapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus Yhteishyödyt menetelmistä, joita käytetään ensisijaisesti muiden epäpuhtauksien päästöjen vähentämiseen a. Sähkösuodatin (ESP) Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Elohopean poistaminen saadaan tehokkaammaksi, kun savukaasujen lämpötila on alle 130 °C. Menetelmää käytetään lähinnä pölyn poistamiseen. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Letkusuodatin Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Menetelmää käytetään lähinnä pölyn poistamiseen. c. Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. d. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ks. sovellettavuudesta kohdassa BAT 21. e. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Käytetään vain yhdessä muiden menetelmien kanssa lisäämään tai vähentämään elohopean hapettumista ennen sen keräämistä myöhempään savukaasujen rikinpoisto- tai pölynpoistojärjestelmään. Menetelmää käytetään lähinnä NOX:n poistamiseen. Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 20. Erityiset menetelmät elohopeapäästöjen vähentämiseksi f. Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Käytetään yleensä yhdessä sähkösuodattimen/letkusuodattimen kanssa. Tämän menetelmän käyttö saattaa edellyttää ylimääräisiä käsittelyvaiheita elohopeaa sisältävän hiilifraktion erottamiseksi edelleen ennen lentotuhkan myöhempää uudelleenkäyttöä. Voidaan soveltaa yleisesti. g. Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti, kun polttoaineen halogeenipitoisuus on matala. h. Polttoaineen esikäsittely Polttoaineen pesu, yhdistäminen ja sekoittaminen elohopeapitoisuuden rajoittamiseksi/vähentämiseksi tai pilaantumista torjuvien laitteiden elohopean talteenoton parantamiseksi. Soveltaminen edellyttää edeltävää tutkimusta polttoaineen karakterisoimiseksi ja menetelmän mahdollisen tehokkuuden arvioimiseksi. i. Polttoaineen valinta Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. Taulukko 7 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot elohopeapäästöille ilmaan hiilen ja ruskohiilen poltosta Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) BAT-päästötasot (μg/Nm3) Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (72) hiili ruskohiili hiili ruskohiili < 300 < 1–3 < 1–5 < 1–9 < 1–10 ≥ 300 < 1–2 < 1–4 < 1–4 < 1–7 2.2 Kiinteän biomassan ja/tai turpeen polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti kiinteän biomassan ja/tai turpeen polttoon. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi. 2.2.1 Energiatehokkuus Taulukko 8 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltolle Polttoyksikön tyyppi BAT-AEEL-tasot (73) (74) Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (75) Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (76) (77) Uusi yksikkö (78) Olemassa oleva yksikkö Uusi yksikkö Olemassa oleva yksikkö Kiinteää biomassaa käyttävä ja/tai turvekattila 33,5– > 38 28–38 73–99 73–99 2.2.2 Ilmaan johdettavat NOX-, N2O- ja CO-päästöt BAT 24. Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO- ja N2O-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Palamisen optimointi Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Low-NOX-polttimet c. Ilman vaiheistus d. Polttoaineen vaiheistus e. Savukaasujen kierrätys f. Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Voidaan soveltaa läpi pääsevän ammoniakin (slippi) jälkikäsittelevän SCR-pelkistyksen kanssa. Ei ole sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa erittäin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. Olemassa olevissa yksiköissä vaadittava lämpötilaikkuna ja reagoivan aineen viipymäaika rajoittavat sovellettavuutta. g. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Korkea-alkaalisten polttoaineiden (kuten oljen) käyttö saattaa edellyttää SCR-järjestelmän asentamista pölynpuhdistusjärjestelmän jälkeen. Ei ole sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin < 300 MWth polttolaitoksiin, Ei sovellettavissa yleisesti olemassa oleviin < 100 MWth polttolaitoksiin Taulukko 9 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot NOX-päästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (79) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (80) 50–100 70–150 (81) 70–225 (82) 120–200 (83) 120–275 (84) 100–300 50–140 50–180 100–200 100–220 ≥ 300 40–140 40–150 (85) 65–150 95–165 (86) CO-päästöjen ohjeelliset vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat: — < 30–250 mg/Nm3 olemassa olevissa 50–100 MWth polttolaitoksissa joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa 50–100 MWth polttolaitoksissa; — < 30–160 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 100–300 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 100–300 MWth; — < 30–80 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth. 2.2.3 Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt BAT 25. Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Tulipesäinjektio (tulipesään tai petiin) Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Kanavainjektio (DSI) c. Puolikuivapesuri (SDA) d. Kiertoleiju (CFB) kuivapesuri e. Märkäpesu f. Savukaasulauhdutin g. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. h. Polttoaineen valinta Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. Taulukko 10 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot SO2-päästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) SO2-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (87) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (88) < 100 15–70 15–100 30–175 30–215 100–300 < 10–50 < 10–70 (89) < 20–85 < 20–175 (90) ≥ 300 < 10–35 < 10–50 (89) < 20–70 < 20–85 (91) Taulukko 11 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot HCl- ja HF-päästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) HCl-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) (92) (93) HF-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (94) (95) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (96) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (96) < 100 1–7 1–15 1–12 1–35 < 1 < 1,5 100–300 1–5 1–9 1–12 1–12 < 1 < 1 ≥ 300 1–5 1–5 1–12 1–12 < 1 < 1 2.2.4 Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt BAT 26. Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Sähkösuodatin (ESP) Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Letkusuodatin c. Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. d. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ks. sovellettavuudesta kohdassa BAT 25. e. Polttoaineen valinta Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. Taulukko 12 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot hiukkaspäästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) Pölypäästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (97) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (98) < 100 2–5 2–15 2–10 2–22 100–300 2–5 2–12 2–10 2–18 ≥ 300 2–5 2–10 2–10 2–16 2.2.5 Ilmaan johdettavat elohopeapäästöt BAT 27. Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien elohopeapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus Erityiset menetelmät elohopeapäästöjen vähentämiseksi a. Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin Voidaan soveltaa yleisesti, kun polttoaineen halogeenipitoisuus on matala. c. Polttoaineen valinta Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. Yhteishyödyt menetelmistä, joita käytetään ensisijaisesti muiden epäpuhtauksien päästöjen vähentämiseen d. Sähkösuodatin (ESP) Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Menetelmiä käytetään lähinnä pölyn poistamiseen. Voidaan soveltaa yleisesti. e. Letkusuodatin f. Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. g. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 25. Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen päästötaso (BAT-päästötaso) elohopeapäästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta on < 1–5 μg/Nm3 näytteenottojakson keskiarvona. 3. NESTEMÄISTEN POLTTOAINEIDEN POLTON PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT Tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä ei sovelleta offshore-lautoilla oleviin polttolaitoksiin; ne kuuluvat 4.3 jakson soveltamisalaan. 3.1 Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät kattilat Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn polttoon kattiloissa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi. 3.1.1 Energiatehokkuus Taulukko 13 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltolle kattiloissa Polttoyksikön tyyppi BAT-AEEL-tasot (99) (100) Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (101) Uusi yksikkö Olemassa oleva yksikkö Uusi yksikkö Olemassa oleva yksikkö Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävä kattila > 36,4 35,6–37,4 80–96 80–96 3.1.2 Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt BAT 28. Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Ilman vaiheistus Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Polttoaineen vaiheistus c. Savukaasujen takaisinkierrätys d. Low-NOX-polttimet e. Veden/höyryn lisääminen Sovellettavuutta rajoittaa veden saatavuus. f. Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. g. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. Ei sovellettavissa yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth. h. Kehittynyt valvontajärjestelmä Voidaan soveltaa yleisesti uusiin polttolaitoksiin. Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin. i. Polttoaineen valinta Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. Taulukko 14 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) NOX-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta kattiloissa Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (102) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (103) < 100 75–200 150–270 100–215 210–330 (104) ≥ 100 45–75 45–100 (105) 85–100 85–110 (106) (107) CO-päästöjen ohjeelliset vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat: — 10–30 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on < 100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on < 100 MWth; — 10–20mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth. 3.1.3 Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt BAT 29. Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Kanavainjektio Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Puolikuivapesuri c. Savukaasulauhdutin d. Märkä savukaasujen rikinpoisto Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth. Ei ole sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. e. Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth. Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. f. Polttoaineen valinta Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. Taulukko 15 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) SO2-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta kattiloissa Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) SO2-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (108) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (109) < 300 50–175 50–175 150–200 150–200 (110) ≥ 300 35–50 50–110 50–120 150–165 (111) (112) 3.1.4 Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt BAT 30. Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Sähkösuodatin (ESP) Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Letkusuodatin c. Multisyklonit Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Multisykloneita voidaan käyttää yhdessä muiden pölynpoistomenetelmien kanssa. d. Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. e. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. Ks. Sovellettavuudesta kohdassa 0. f. Polttoaineen valinta Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. Taulukko 16 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) pölypäästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta kattiloissa Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) Pölypäästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (113) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (114) < 300 2–10 2–20 7–18 7–22 (115) ≥ 300 2–5 2–10 7–10 7–11 (116) 3.2 Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät moottorit Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn polttoon polttomoottoreissa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi. Mitä tulee raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttäviin moottoreihin, typen oksidien, rikin oksidien ja pölyn sekundaarisia päästöjenvähentämistekniikoita ei mahdollisesti voida soveltaa saarilla käytettäviin moottoreihin, jotka ovat osa pientä erillistä verkkoa (117) tai erittäin pientä erillistä verkkoa (118), teknisten, taloudellisten sekä logistiikkaan ja infrastruktuuriin liittyvien rajoitusten vuoksi siihen saakka, kun ne yhdistetään mantereen sähköverkkoon tai niihin toimitetaan kaasua. Näiden moottoreiden BAT-päästötasojen arvoja sovelletaan sen vuoksi pienissä erillisissä verkoissa tai erittäin pienissä erillisissä verkoissa vasta 1 päivästä tammikuuta 2025 alkaen uusien moottoreiden osalta ja 1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen olemassa olevien mootttoreiden osalta. 3.2.1 Energiatehokkuus BAT 31. Polttomoottoreissa tapahtuvan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Yhdistetty sykli Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti uusiin yksiköihin, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa. Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin yksiköihin. Ei sovellettavissa uusiin yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa. Taulukko 17 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltolle polttomoottoreissa Polttoyksikön tyyppi BAT-AEEL-tasot (119) Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (120) Uusi yksikkö Olemassa oleva yksikkö Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävä polttomoottori 41,5–44,5 (121) 38,3–44,5 (121) Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävä polttomoottori – kombilaitos > 48 (122) Ei BAT-AEEL-tasoa 3.2.2 Ilmaan johdettavat NOX-, CO- ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöt BAT 32. Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Low-NOX-poltto dieselmoottoreissa Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR) Ei sovelleta nelitahtimoottoreihin. c. Veden/höyryn lisääminen Sovellettavuutta rajoittaa veden saatavuus. Jälkiasennuspaketin saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta. d. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ei ole sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. BAT 33. Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien CO- ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Polton optimointi Voidaan soveltaa yleisesti. b. Hapetuskatalysaattorit Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Polttoaineen rikkipitoisuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta. Taulukko 18 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) NOX-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (123) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (124) (125) ≥ 50 115–190 (126) 125–625 145–300 150–750 Vain raskasta polttoöljyä käyttävien olemassa olevien ja ≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien laitosten tai uusien vain raskasta polttoöljyä käyttävien laitosten osalta — CO-päästötasojen ohjeelliset vuosikeskiarvot ovat yleensä 50–175 mg/Nm3; — TVOC-päästötasojen näytteenottojakson keskiarvo on yleensä 10–40 mg/Nm3. 3.2.3 Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt BAT 34. Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Polttoaineen valinta Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa. Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. b. Kanavainjektio Olemassa olevien polttolaitosten kohdalla saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita. Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. c. Märkä savukaasujen rikinpoisto Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth. Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. Taulukko 19 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) SO2-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) SO2-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (127) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (128) Kaikki koot 45–100 100–200 (129) 60–110 105–235 (129) 3.2.4 Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt BAT 35. Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Polttoaineen valinta Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. b. Sähkösuodatin (ESP) Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. c. Letkusuodatin Taulukko 20 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) pölypäästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) Pölypäästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (130) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (131) ≥ 50 5–10 5–35 10–20 10–45 3.3 Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti kaasuöljyn polttoon kaasuturbiineissa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi. 3.3.1 Energiatehokkuus BAT 36. Polttomoottoreissa tapahtuvan kevyen polttoöljyn polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Yhdistetty sykli Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti uusiin yksiköihin, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa. Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin yksiköihin. Ei sovellettavissa uusiin yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa. Taulukko 21 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) kevyttä polttoöljyä käyttäville kaasuturbiineille Polttoyksikön tyyppi BAT-AEEL-tasot (132) Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (133) Uusi yksikkö Olemassa oleva yksikkö Kevyttä polttoöljyä käyttävä avokiertokaasuturbiini > 33 25–35,7 Kevyttä polttoöljyä käyttävä yhdistetyn syklin kaasuturbiini > 40 33–44 3.3.2 Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt BAT 37. Kevyen polttoöljyn poltosta kaasuturbiineissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Veden/höyryn lisääminen Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Veden saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta. b. Low-NOX-polttimet Sovellettavissa vain sellaisiin turbiinimalleihin, joihin on markkinoilla saatavilla low-NOX-polttimia. c. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. BAT 38. Kevyen polttoöljyn poltosta kaasuturbiineissa ilmaan johdettavien CO-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Polton optimointi Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Hapetuskatalysaattorit Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. Kevyen polttoö