96/339/EY: Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä toukokuuta 1996, yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä Euroopan multimedian sisältöteollisuuden kehityksen tukemiseksi ja multimedian sisältöjen käytön edistämiseksi uudessa tietoyhteiskunnassa (INFO 2000)



Virallinen lehti nro L 129 , 30/05/1996 s. 0024 - 0034



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 20 päivänä toukokuuta 1996, yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä Euroopan multimedian sisältöteollisuuden kehityksen tukemiseksi ja multimedian sisältöjen käytön edistämiseksi uudessa tietoyhteiskunnassa (INFO 2000) (96/339/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (4), sekä katsoo, että (1) Euroopan sisältöteollisuus voi merkittävästi edistää yhteisön talouskasvua, kilpailukyvyn vahvistumista ja työllisyyden kehitystä, kuten valkoisessa kirjassa "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys - 2000-luvun haasteet ja näkymät" esitetään, (2) Eurooppa-neuvosto päätti Brysselin kokouksessaan 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 edellä mainitun valkoisen kirjan perusteella toteuttaa toimintasuunnitelman, johon kuuluu konkreettisia toimia sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla, erityisesti sellaisiin tiedon perusrakenteisiin ja uusiin sovelluksiin liittyen, joihin tarvitaan uutta tietosisältöä, (3) Eurooppa-neuvosto kiinnitti Korfun kokouksessaan 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 huomiota tietoyhteiskuntaa käsittelevän korkean tason ryhmän suosituksiin, sellaisina kuin ne on esitetty "Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta" -kertomuksessa, ja korosti sitä tosiseikkaa, että yhteisöllä ja jäsenvaltioilla on tärkeä osuus tietoyhteiskunnan luomisessa, koska ne antavat poliittisen sysäyksen, luovat selkeän ja vakaan säännös- ja lakikehyksen sekä näyttävät esimerkkiä aloilla, jotka kuuluvat niiden piiriin, (4) komission toimintasuunnitelmassa "Euroopan tie tietoyhteiskuntaan - toimintasuunnitelma" tunnustetaan sisällön merkitys ja edellytetään, että komissio ehdottaa tapoja, joilla voidaan edistää sellaisten suotuisien olosuhteiden luomista, joissa sisältöjen tuottajat voivat sopeuttaa taitojaan ja tuotteitaan uuteen multimediaympäristöön ja edistää uusien tietopalveluiden entistä suurempaa käyttöä, (5) neuvosto korosti 28 päivänä syyskuuta 1994 erityisesti Euroopan sisältöteollisuuden maailmanlaajuisen kilpailukyvyn edistämisen kiireellisyyttä, ottaen huomioon kulttuurin monimuotoisuuden sekä näiden tuotteiden yhteiskunnallisen vaikutuksen, (6) Eurooppa-neuvosto korosti Essenin kokouksessaan 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1994 sisältöjen merkitystä tietoyhteiskunnan toteuttamisessa, (7) neuvoston 4 päivänä huhtikuuta 1995 kulttuurista ja multimediasta antamassa päätöslauselmassa (5) korostettiin multimedian merkitystä sisältöteollisuuden kehittämisen helpottamiseksi ja kansalaisten kulttuuriperinnöstä osallisiksi pääsemisen parantamiseksi sekä jäsenvaltioiden ja yhteisön liikkeellepanevaa asemaa korkealaatuisten kulttuuriin liittyvien multimediateosten luomisessa, tuotannossa ja jakelussa, (8) yhteisön sisältöjä koskevan politiikan kolme pitkän ajan strategista tavoitetta ovat helpottaa Euroopan sisältöteollisuuden kehitystä, tehdä uusien tietopalvelujen myötävaikutus kasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen Euroopassa mahdollisimman suureksi ja tehostaa kehittyneiden tietopalvelujen myötävaikutusta Euroopan kansalaisten ammatilliseen, yhteiskunnalliseen ja kulttuuriseen kehitykseen, (9) Euroopan multimedian sisältöteollisuuden ja -markkinoiden kehitykselle on lukuisia esteitä, jotka hidastavat siirtymistä tietoyhteiskuntaan, (10) yhteisön on hyödynnettävä sitä vahvaa kilpailuasemaa, joka sillä on joillakin sisältöaloilla, ja vahvistettava kilpailuasemaansa muilla sisältöaloilla, (11) tietopalveluiden käyttäjien tarpeisiin, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (PK-yritykset) sekä yhteisön epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden osalta, on kiinnitettävä erityistä huomiota, (12) olisi säädettävä toimenpiteitä, joilla edistetään PK-yritysten osallistumista tähän ohjelmaan, (13) tietopalveluiden tarjonnan ja käytön erilaiset kehitysnopeudet jäsenvaltioissa vaativat erityistä huomiota, ottaen huomioon yhteisön sisäisen yhteenkuuluvuuden ja kaksitasoiseen tietoyhteiskuntaan liittyvät vaarat, (14) tietosisältöä koskevien yhteisön toimien on kunnioitettava unionin kielellistä monimuotoisuutta ja tuettava aloitteita, joilla pyritään multimediatiedon sisällön mukauttamiseen jäsenvaltioiden kielille, (15) tähän ohjelmaan sisältyvien Euroopan sisältöteollisuuden aseman vahvistamiseen pyrkivän politiikan toimien avulla täydennetään muita sisältötuotannon toimia, erityisesti audiovisuaaliseen alaan (6), mukaan lukien elokuva ja televisio, liittyviä toimia, (16) kaikkien tietosisältöä koskevien toimien on täydennettävä muita kansallisia ja yhteisön aloitteita, kuten komission toimintasuunnitelmassa "Euroopan tie tietoyhteiskuntaan" erityisesti esitetään, ja ne toteutetaan yhteisön tutkimusohjelmien (edistynyttä teknologiaa, teknologiaa, edistyneitä viestintäpalveluita ja telematiikkaa koskevien ohjelmien) yhteydessä ja yhteisön koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen (7), kulttuuriin, PK-yrityksiin ja rakennerahastoihin liittyvissä ohjelmissa ja aloitteissa, (17) komission on asiaankuuluvien yhteensovittamisjärjestelyjen avulla varmistettava yhteisön aloitteiden ja ohjelmien täydentävyys ja yhteisvaikutus, (18) tämän ohjelman edistymistä olisi seurattava jatkuvasti ja järjestelmällisesti sen sopeuttamiseksi tarvittaessa multimedian sisältömarkkinoiden muutoksiin; ohjelman edistymistä olisi aikanaan arvioitava puolueettomasti, jotta saadaan tarvittavaa taustatietoa tulevien sisältöjä koskevan politiikan toimien tavoitteiden määrittelemiseksi; ohjelman päätyttyä siitä saadut tulokset arvioidaan lopullisesti ja niitä verrataan tässä päätöksessä asetettuihin tavoitteisiin, (19) tämän ohjelman toimet eivät millään tavoin rajoita yhteisön kilpailusääntöjen soveltamista, (20) tämän ohjelman Euroopan julkisen sektorin tietojen käyttöä koskevat toimet toteutetaan perustamissopimuksen 128 artiklan määräysten mukaisesti ja niissä on otettava huomioon julkisen sektorin tietokokoelmat sellaisilla aloilla kuin yritys- ja lakitietokokoelmat, tekijänoikeus- ja patenttirekisterijärjestelmät, opetus- ja ammattikoulutuslaitokset, kirjastot, museot, historialliset arkistot sekä rakennustaiteelliset ja teollisuuskohteet; nämä toimet eivät millään tavoin vaikuta julkisen sektorin tietojen luottamuksellisuuteen, joka liittyy esimerkiksi kansalliseen turvallisuuteen, puolustukseen, yleiseen turvallisuuteen tai rikosten ehkäisyyn, tutkimiseen, paljastamiseen tai rikoksista syyttämiseen, (21) tämän ohjelman toteuttamiseksi voi olla aiheellista osallistua yhteistyöhön kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa, ja (22) on tarpeen määrittää ohjelman kesto, (23) tähän päätökseen on sisällytetty Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antamassa julistuksessa tarkoitettu rahoitusohje koko ohjelman keston osalta, tämän rajoittamatta budjettivallan käyttäjän toimivaltaisuuksia, sellaisina kuin ne on määritetty perustamissopimuksessa, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään INFO 2000 -ohjelma, jolla on seuraavat tavoitteet: - suotuisien olosuhteiden luominen Euroopan multimedian sisältöteollisuudelle, - multimedian sisältöjen kysynnän ja käytön edistäminen, - Euroopan kansalaisten ammatillisen, yhteiskunnallisen ja kulttuuriin liittyvän kehityksen tukeminen, - multimediatuotteiden ja tiedon perusrakenteiden käyttäjien ja tuottajien välisen tiedonvaihdon edistäminen. Tässä päätöksessä multimedian sisällöillä tarkoitetaan digitaalisessa muodossa tallennettuja ja vuorovaikutteisesti käytettävissä olevia datan, tekstin, äänen, grafiikan, animaation, liikkumattomien ja liikkuvien kuvien yhdistelmiä. Ohjelman tavoitteet keskittyvät sisältöteollisuuden painotuotteiden ja sähköisessä muodossa olevien tuotteiden kustannustoiminnan osa-alueisiin ja sen tietopalvelujen merkitykseen kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden edistämiselle Euroopassa ja niissä tunnustetaan myös sisältöteollisuuden audiovisuaalisten osa-alueiden merkitys Euroopan multimedian sisältöteollisuudelle. 2 artikla Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi seuraavat toimet toteutetaan komission ohjauksessa liitteessä I annettujen toimintalinjojen ja liitteessä III esitettyjen ohjelman toteuttamiskeinojen mukaisesti: - kysynnän edistäminen ja tietoisuuden lisääminen; - Euroopan julkisen alan tiedon hyödyntäminen; - Euroopan multimediamahdollisuuksien toteuttaminen; - tukitoimet. 3 artikla Ohjelma kattaa neljän vuoden jakson 1 päivästä tammikuuta 1996 alkaen 31 päivään joulukuuta 1999. Rahoitusohje tämän ohjelman täytäntöönpanemiseksi 1 päivästä tammikuuta 1996 31 päivään joulukuuta 1999 ulottuvaksi ajanjaksoksi on 65 miljoonaa ecua. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien sallimissa rajoissa. Liitteessä II esitetään kustannusten suuntaa-antava jakautuminen. 4 artikla 1. Komissio on vastuussa ohjelman toteuttamisesta. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Jäljempänä 5 artiklassa määrättyä menettelyä sovelletaan - työohjelman käyttöönottamiseen, - budjettimenojen jakamiseen, - ehdotuspyyntöjen perusteisiin ja sisältöön, - yhteisön rahoitusta koskevissa ehdotuspyynnöissä ehdotettujen hankkeiden arviointiin ja yhteisön rahoitusosuuden määrään kutakin hanketta kohti, jos se on vähintään 200 000 ecua, - ohjelman arviointitoimenpiteisiin, - kaikkiin poikkeamiin liitteessä III määrätyistä säännöistä, - osallistumiseen kolmansien maiden oikeudellisten yksikköjen ja kansainvälisten järjestöjen hankkeisiin. 3. Jos 2 kohdan neljännen luetelmakohdan mukainen yhteisön rahoitusosuuden määrä on pienempi kuin 200 000 ecua, komissio tiedottaa komitealle hankkeista ja niiden arvioinnin tuloksista. 4. Komissio tiedottaa komitealle säännöllisesti ohjelman toteuttamisen yleisestä edistymisestä. 5 artikla Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden määräajassa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 6 artikla 1. Yhteisön tuen tehokkaan käytön varmistamiseksi komission on varmistettava, että tämän päätöksen nojalla tehtävät toimet asetetaan tehokkaaseen ennakkoarviointiin, valvontaan ja jälkikäteen tehtävään arviointiin. 2. Hankkeiden toteutuksen aikana ja kun ne on saatettu päätökseen, komissio arvioi niiden toteutustapaa ja niiden toteutuksen vaikutuksia arvioidakseen, onko alkuperäiset tavoitteet saavutettu. 3. Valitut tuensaajat antavat komissiolle vuosittaisen kertomuksen. 4. Kolmen vuoden kuluttua ja tämän ohjelman päättyessä komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle arviointikertomuksen 2 artiklassa mainittujen toimintolinjojen toteuttamisessa saavutetuista tuloksista sen jälkeen, kun 5 artiklassa mainittu komitea on sen tutkinut. Komissio voi tehdä näiden tulosten perusteella ehdotuksia ohjelman painopisteiden mukauttamisesta. 7 artikla Tähän ohjelmaan osallistuminen voi olla mahdollista 5 artiklassa esitetyn menettelyn mukaisesti ilman yhteisön rahoitustukea kolmansiin maihin sijoittautuneille oikeudellisille yksiköille ja kansainvälisille järjestöille, jos osallistuminen edistää tehokkaasti ohjelman toteuttamista ottaen huomioon molemminpuolisen edun periaatteen. 8 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 20 päivänä toukokuuta 1996. Neuvoston puolesta P. BERSANI Puheenjohtaja (1) EYVL N:o C 250, 26.9.1995, s. 4 (2) EYVL N:o C 117, 22.4.1996 (3) EYVL N:o C 82, 19.3.1996, s. 36 (4) EYVL N:o C 129, 2.5.1996, s. 39 (5) EYVL N:o C 247, 23.9.1995, s. 1 (6) Toimintasuunnitelmasta kehittyneiden televisiopalvelujen luomiseksi Eurooppaan 22 päivänä heinäkuuta 1993 tehty neuvoston päätös 93/424/ETY (EYVL N:o L 196, 5.8.1993, s. 48); televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 3 päivänä lokakuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/552/ETY (EYVL N:o 298, 17.10.1989, s. 23). (7) Toimintaohjelmasta Euroopan yhteisön ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamiseksi 6 päivänä joulukuuta 1994 tehty neuvoston päätös 94/819/EY (EYVL N:o L 340, 29.12.1994, s. 8). LIITE I INFO 2000:N TOIMINTALINJAT TOIMINTALINJA I: Kysynnän edistäminen ja tietoisuuden lisääminen Uusien multimedia-alan tietotuotteiden ja -palveluiden mahdollisuuksia koskevan tiedon puute on eräs tärkeä kysyntää rajoittava tekijä. Tällä toimintalinjalla pyritään korjaamaan tilannetta lisäämällä kansallisella tai alueellisella tasolla käynnissä oleviin tietoisuutta lisääviin ja käyttäjäryhmiä koskeviin toimiin eurooppalainen ulottuvuus. Yhteisön heikommassa asemassa olevien alueiden ja reuna-alueiden kysynnän kehityksen tukemiseen kiinnitetään erityistä huomiota. 1.1 Uusien markkinoiden luominen lisäämällä tietoisuutta Euroopan tasolla erityisten käyttäjäryhmien avulla IMPACT-ohjelmassa on luotu jäsenvaltioissa olevien sellaisten järjestöjen verkosto, joiden tehtävänä on toteuttaa uusiin tietopalveluihin liittyviä tietoisuuden lisäämis- ja tiedotuskampanjoita. Erilaiset järjestöt, kuten kauppakamarit, ammattijärjestöt tai julkiset laitokset hoitavat tätä tehtävää eri jäsenvaltioissa. Toimimalla eurooppalaisessa verkostossa nämä järjestöt voivat lisätä toimintaansa eurooppalaisen ulottovuuden. INFO 2000 -ohjelmassa tätä menestyksellistä toimintatapaa jatketaan ja laajennetaan. Yhteisön mukanaolo verkostossa liikkeellepanijana ja yhteensovittajana lisää erillisten toimien arvoa ja asettaa nämä toimet selkeään eurooppalaiseen yhteyteen. Sen lisäksi, että komissio antaa rahoitustukea erityistoimille, joissa on eurooppalainen ulottuvuus, se myös rohkaisee taitotiedon ja kokemusten vaihtoa, yhteisten viestintä- ja tietolaitteistojen käyttöä ja eri järjestöjen välistä yhteistyötä yhteishankkeissa. Verkostoon kuuluvat järjestöt hoitavat seuraavia tehtäviä: - tarjoavat pääsyn tietokokoelmiin ja -luetteloihin kaikkialla yhteisössä, - esittelevät ja helpottavat pääsyä eurooppalaisen tiedon valtaväylille, - tiedottavat käyttäjille heidän multimedian sisältöjä koskevia tarpeitaan mahdollisesti tyydyttävistä lähteistä, sekä kansallisesti että kansainvälisesti, - järjestävät yhteensovitettuja eurooppalaisia tietoisuutta lisääviä kampanjoita kansallisella ja alueellisella tasolla. Näiden toimien pääasiallisena kohteena ovat pienet ja keskisuuret yritykset (PK-yritykset) sekä kirjastot. Varsinainen tarkkojen kohderyhmien valinta jää kansallisten ja alueellisten järjestöjen tehtäväksi, koska ne ovat lähimpänä kohderyhmiä. Ehdotuspyynnön jälkeen kaikkiaan noin 30 järjestöä valitaan osallistumaan verkostoon. Valintaperusteisiin kuuluvat paikallisten tietomarkkinoiden tuntemus, läheisyys ennakoituihin kohderyhmiin ja valmius työskennellä eurooppalaisessa verkostossa. Rohkaistaan toimia, joilla pyritään edistämään naisten etuja uusissa tietopalveluissa. Verkosto on yhteistyössä muiden asiaankuuluvien kansallisten järjestöjen kanssa. Se on läheisessä yhteydessä muihin yhteisön tukemiin elimiin ja verkostoihin, joilla on sitä täydentävä tehtävä, kuten tietoyhteiskunnan hanketoimisto (ISPO), eurooppalaiset tietokeskukset (EIC:t), liiketoiminnan yhteistoimintaverkosto (BC-NET), VALUE-jakelukeskukset ja yliopistojen yrityskoulutuskumppanuudet (UETP:t). Näihin verkostoihin osallistuvia järjestöjä voitaisiin valita ehdotuspyynnöistä. Samansuuntaisia tai päällekkäisiä verkostoja pyritään välttämään. Muiden neljännen tutkimuspuiteohjelman mukaisesti toteutettujen tietoisuutta lisäävien toimien, kuten edistynyt viestintäteknologia ja -palvelut (ACTS) -ohjelman ja Telematics-ohjelman avulla pyritään edistämään yhteisvaikutteisuutta ja aloittamaan uutta toimintaa. 1.2 Yleiseurooppalaisten käyttäjäryhmien rohkaiseminen Kukoistava kysyntä on tärkeää terveiden markkinoiden kehittymiselle multimedian kaltaisten kehittyneiden tietotuotteiden ja -palveluiden osalta. Tietomarkkinoilla tapahtuvien nopeiden muutosten vuoksi säännöllinen toimittajien ja käyttäjien välinen vuoropuhelu voi helpottaa siirtymiskehitystä. Yleensä toimittajaosapuoli on käyttäjiä paremmin järjestäytynyt sekä kansallisella että Euroopan tasolla. Kahdella niistä kolmesta alueesta, jotka muodostavat multimediateollisuuden - tietotekniikassa ja televiestinnässä - käyttäjäpuoli järjestäytyy entistä enemmän sekä kansallisella että Euroopan tasolla. Multimediateollisuuden kolmannella alueella - sisältöteollisuudessa - kysyntäpuoli on hajanainen ja paljon vähemmän järjestäytynyt. Sisällön tuottajien ja käyttäjien väliset suhteet ovat perinteisesti olleet epäsuoria, ne ovat kulkeneet välittäjien kautta. Uusien viestintäverkostojen vaikutuksesta tilanne on nyt kuitenkin muuttumassa. Myös sisältöalalla tunnetaan yhä selvemmin tarve kehittää suoria suhteita tuottajien ja käyttäjien välille. Kansallisella tasolla ammatilliset järjestöt ja teollisuuden alojen järjestöt alkavat käsitellä tätä kysymystä. Euroopan multimedian sisältömarkkinoiden myönteisen kehityksen kannalta on kuitenkin tärkeää, että käyttäjäryhmiä syntyy myös Euroopan tasolla. INFO 2000 -ohjelman suunnitelluilla toimilla pyritään edistämään tätä kehitystä kannustamalla kansallisten käyttäjäryhmien yhteistoimintaa ja kokemusten vaihtoa ja näin edistämään eurooppalaisten ryhmittymien syntymistä. Käyttäjien tärkeimpien ongelmien, esimerkiksi laadunvarmistuksen ja luotettavuuskysymysten ratkaisemiseksi kehitetään erityistoimenpiteitä. Tietoisuutta lisäävien yksiköiden verkostoa käytetään eri jäsenvaltioiden tilanteen analysoimiseksi, ja niillä on liikkeellepaneva tehtävä yleiseurooppalaisten käyttäjäryhmien luomisessa. TOIMINTALINJA 2: Euroopan julkisen sektorin tiedon hyödyntäminen Julkinen ala kokoaa ja tuottaa valtavia määriä tietoa, josta suuri osa on kiinnostavaa yksityisten ihmisten ja liikeyritysten kannalta ja jota voidaan käyttää raaka-aineena yksityisen alan sisältöteollisuuden tuottamissa lisäarvoa tarjoavissa tietopalveluissa. Alueellisen, kansallisen tai eurooppalaisen tason viralliset tilastopalvelut ovat esimerkki tästä. Kolme toimiryhmää erityisesti edistää julkisen alan roolin vahvistamista ja sen mahdollisuuksien hyödyntämistä eurooppalaisella tasolla, tämän rajoittamatta jäsenvaltioiden asianmukaisten viranomaisten toimivaltaa kulttuuriohjelmien soveltamisessa: - toimintaperiaatteiden kehittäminen julkisen alan tietojen saatavuutta ja hyödyntämistä varten, - Euroopan julkisen alan tietoja koskevien hakemistojen yhdistäminen, - julkisen alan sisältövoimavarojen saaminen käyttöön. Huomiota kiinnitetään erityisesti yhteisön reuna-alueiden tiedonsaannin parantamiseen. Tällä toimintalinjalla ei ole tarkoitus edistää Euroopan kulttuurin yhdenmukaistamista. 2.1 Toimintaperiaatteiden kehittäminen julkisen alan tietojen saatavuutta ja hyödyntämistä varten Julkisen alan tiedon saatavuutta koskevat säännöt ovat eri jäsenvaltioissa hyvin erilaisia tai niitä ei joissain tapauksissa ole lainkaan. Kun siirtyminen tietoyhteiskuntaan edistyy, tästä tilanteesta saattaa muodostua este yksityisten ihmisten ja yritysten täydelle osallistumiselle kaikkialla Euroopassa, ja sen seurauksena mahdollisuudet saattavat jakautua epätasaisesti. Tämän vuoksi Euroopan tasolla tarvitaan aloitteita sellaisten toimintaperiaatteiden kehittämiseksi, joilla helpotetaan julkisen alan hallitseman tiedon saantia ja sen hyödyntämistä, erityisesti Euroopan etua koskevien tietovoimavarojen osalta. Komissio antaa läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja markkinaosapuolien kanssa vihreän kirjan, jossa tutkitaan tilannetta eri jäsenvaltioissa, yhteisön suhteellista asemaa maailmanlaajuisessa yhteydessä ja erilaisia mahdollisuuksia lähentää kansallisia lähestymistapoja. Tämän vihreän kirjan perustaksi tehdään vertailevia tutkimuksia eri valtioiden tilanteesta ja edistetään kansallisten kokemusten vaihtoa. 2.2 Euroopan julkisen alan tietoja koskevien hakemistojen yhdistäminen Useissa jäsenvaltioissa ollaan toteuttamassa käytännön aloitteita julkisen alan tiedon saatavuuden parantamiseksi. Euroopan tietoyhteiskunnassa on varmistettava, että tarvittava julkisen alan tieto on entistä helpommin kaikkien niiden Euroopan yksityisten ihmisten ja liikeyritysten saatavilla, joita tällainen tieto saattaa kiinnostaa. Komissio tukee aloitteita Euroopan julkisen alan tietoja koskevien hakemistojen tuottamiseksi yhteisessä muodossa, jolloin ne voidaan liittää toisiinsa ja niihin voidaan päästä mistä tahansa Euroopassa. Ehdotuspyyntöjen mukaisesti tuetaan kokeiluhankkeita sellaisten tietohakemistojen tuottamiseksi, joilla on edellä mainitut ominaisuudet. Näissä kokeiluhankkeissa voidaan käsitellä olemassa olevien kansallisten tai alueellisten tietohakemistojen liittämistä toisiinsa kansalliset rajat ylittäen sekä uusien hakemistojen tuottamista yhteistyönä. Erityisesti kannustetaan kokeiluhankkeita, jotka perustuvat yksityiseen, julkiseen kumppanuuteen ja monikielisten ratkaisujen käyttöön. 2.3 Julkisen alan sisältövoimavarojen käyttäminen Eurooppaa on siunattu runsailla julkisen alan valvonnassa olevilla "tietokokoelmilla", kuten niitä voitaisiin nimittää. Nämä tietokokoelmat on otettava käyttöön, jos Eurooppa aikoo hyödyntää tätä kultuuri- ja talousomaisuuttaan kaupallisesti ja toteuttaa kehittyneen tekniikan mahdollisuuksia julkisen alan palvelujen tueksi. Ne ovat keskeinen yhteisön voimatekijä kansainvälisessä tietoyhteiskunnassa, ja ne lukuisat sopimukset, joilla joidenkin kokoelmien valvonta on siirretty yksityisille yrityksille, joista kaikki eivät ole olleet eurooppalaisia, ovat jo korostaneet niiden kaupallisia ja strategisia mahdollisuuksia. Suurin osa näistä tietokokoelmista on vielä analogisessa muodossa, mutta niitä digitalisoidaan yhä enemmän. INFO 2000 -ohjelmalla pyritään saamaan nämä digitaaliset kokoelmat käytettäviksi julkisen ja yksityisen alan välisessä yhteistyössä. Tämän vuoksi komissio tukee digitaalisia tietokokoelmia käsittelevien eurooppalaisten luetteloiden luomista ja näiden luetteloiden yhdistämistä verkoksi kaikkialla yhteisössä. Tämä tarkoittaa sitä, että on määritettävä yhteinen standardimuoto näitä kokoelmia varten ja yhdistettävä ne henkisen omaisuuden kauppajärjestelmiin. Ehdotuspyyntöjen perusteella tarjotaan tukea hakemistojen luomiseksi ja niiden yhdistämiseksi henkisen omaisuuden kauppajärjestelmiin. Tähän liittyviä standardeja ja määrittelyjä kehitetään sekä tutkimusten että alan toimijoista koostuvien työryhmien avulla. TOIMINTALINJA 3: Euroopan multimedian mahdollisuuksien toteuttaminen Siirtyminen "kirjoituksesta näyttöruutuun" muuttaa nopeasti ja perinpohjaisesti sisältöteollisuuden rakennetta ja sen eri toimijoiden rooleja. Kansainvälistyminen ja multimedia ovat avainsanoja tässä suhteessa. Tietosisältö itse ja sen uudet luomis-, pakkaus- ja markkinointitavat ovat yhä enemmän päävoimia näissä muutoksissa. Näistä muutoksista selviytyminen ja syntyvien mahdollisuuksien hyödyntäminen on pääasiassa asianomaisten teollisuudenalojen vastuulla. Lukuun ottamatta maailmanlaajuisesti toimivien suuryritysten pientä joukkoa Euroopan sisältöala koostuu kuitenkin pääasiassa PK-yrityksistä. Näiden on vaikea sopeutua nopeasti kehittyviin kansainvälisiin multimediamarkkinoihin ja muutosten nopeuteen. Lisäksi alkukustannukset ovat suuret korkealuokkaisten multimedianimikkeiden tuotannossa, ja Euroopan markkinat ovat kulttuuri- ja kieliesteiden pirstomat. Tämän vuoksi on paljon vaikeampaa saavuttaa se kriittinen massa, joka tarvitaan alkusijoituksen saamiseksi takaisin. Tämä asettaa Euroopan multimediakustantajat, jotka ovat tottuneet toimimaan kansallisessa tai alueellisessa ympäristössä, epäsuotuisaan asemaan verrattuna kilpailijoihin muualla maailmassa. Yhtenäismarkkinoiden mahdollisuuksien hyödyntämisestä tulee elintärkeää maailmanlaajuisen kilpailukyvyn kannalta. Tällä toimintalinjalla pyritään lievittämään Euroopan multimediatuottajien suhteellisen epäedullista asemaa uusilla multimediamarkkinoilla: - edistämällä laadukasta eurooppalaista multimediasisällön tuotantoa, - suosimalla käytännöllistä lähestymistapaa multimediaoikeuksien kauppaamisessa, - kehittämällä ja vaihtamalla parhaita liiketoiminnan käytäntöjä. 3.1 Laadukkaan eurooppalaisen multimediasisällön edistäminen Laadukkaan eurooppalaisen multimediasisällön tuotantoa edistetään kolmella strategisella alalla: Euroopan kulttuuriperinnön taloudellinen hyödyntäminen, yrityspalvelut PK-yrityksille ja maantieteellinen tieto, luonnontieteellinen, tekninen ja lääketieteellinen tieto. IMPACT-ohjelman kokeilutoimet näillä aloilla ovat osoittaneet yleiseurooppalaiseen lähestymistapaan liittyvät ongelmat ja luoneet perustan INFO 2000:ssa toteutettaville lisätoimille. Monikieliset vuorovaikutteiset multimediatuotteet voivat perustaa käytettävissä olevan eurooppalaisen tietosisällön runsaudelle, samalla kun kielimuurit ja muut kansallisten ja alueellisten markkinoiden rajoitukset voitetaan. Sen lisäksi, että vahva eurooppalainen liiketoiminta tällä alalla tuo taloudellista hyötyä, se todennäköisesti edesauttaa kulttuuristen ominaispiirteiden ja kielten moninaisuuden säilyttämistä. Se myös auttaa yleisöä ymmärtämään Euroopan kulttuurien moninaisuutta eri jäsenvaltioissa ja alueilla. Edellä mainituilla aloilla - Euroopan kulttuuriperintö, erityisesti PK-yritysten yrityspalvelut, maantieteellinen tieto, luonnontieteellinen, tekninen ja lääketieteellinen tieto - pyydetään ehdotuksia, joilla tuetaan yleiseurooppalaisen multimediasisällön kehittämisen alku- ja esikaupallisia vaiheita. Tuen pitäisi auttaa yrityksiä voittamaan esteitä, jotka liittyvät tietosisällön monikieliseen ja monikulttuuriseen (uudelleen)käyttöön ja kansalliset rajat ylittävään yhteistoimintaan. Näihin alkuvaiheisiin sisältyisi tuotteen määrittely, yhteistyökumppaneiden etsintä, neuvottelut lisenssien vaihdosta, yhteisen jakelun suunnittelu ja niin edelleen, aina prototyypin valmistamiseen asti. Tukea annetaan hankkeille, jotka osoittavat Euroopan laajuisen monikielisen lähetymistavan toteuttamiskelpoisuuden, sisältävät riskitekijän, edistävät voimakkaasti markkinoiden kehittymistä ja joissa käyttäjillä on merkittävä osuus. Erityisiä lisäkannustamia voidaan käyttää PK-yritysten sekä epäsuotuisten ja reuna-alueiden ja pienempien kielialueiden järjestöjen osallistumisen edistämiseksi. Ehdotuspyynnöt sovitetaan tarkoin yhteisön RAFAEL-ohjelmaan sekä PK-yrityksiä ja käsiteollisuusalaa tukevaan yhteisohjelmaan sekä kaupan, matkailun ja sosiaalitalouden alakohtaisen politiikan toimiin. 3.2 Multimedia-alan henkisen omaisuuden kauppa Perinteisesti oikeuksien hallinta on järjestetty ala- (teksti, ääni, kuva, video jne.) ja maakohtaisesti. Multimedia-aikakauden kynnyksellä tästä tilanteesta on entistä enemmän muodostumassa este multimedian sisältömarkkinoiden kehitykselle, koska erilaisten oikeuksien tunnistamiseen ja hankkimiseen vaadittava aika ja työmäärä kasvavat voimakkaasti sitä mukaa, kuin tietolajien määrä ja maiden, joihin oikeuksien omistajat ovat asettautuneet, määrä kasvavat. PK-yritykset ja uudet mediatulokkaat kärsivät eniten nykyisestä järjestelmästä, koska ne saattavat haluta käyttää uudelleen jo olemassa olevaa aineistoa. Yleiseurooppalaisen multimediasisällön kehittäminen vaatii usein eri jäsenvaltioiden panosta. Toimivat ja tehokkaat menetelmät mutimediaoikeuksien kauppaamiseksi Euroopan tasolla ovat olennaisia Euroopan multimedian sisältöteollisuuden kehitykselle. Annettavalla ehdotuspyynnöllä haetaan kokeiluhanke-ehdotuksia, joilla luodaan perusta multimediaoikeuksien elektroniselle rajat ylittävälle kaupalle. Lisäksi aloitetaan tutkimuksia, joilla selvitetään, miten Euroopan multimediaan liittyvät erilaiset henkisen omaisuuden kaupankäyntijärjestelmät voivat toimia yhdessä. PK-yritysten avuksi kehitetään käytännön työkaluja, joiden avulla voidaan parhaiten hankkia, hyödyntää ja suojata multimediaoikeuksia. Nämä toimet perustuvat neljännen puiteohjelman asiaankuuluviin tutkimuksen ja teknologian kehityksen toimiin. Vaikka yhteisymmärryksen saavuttaminen voi olla vaikeaa, saattaa oikeudellisten vaatimusten yhtenäistäminen ja järkeistäminen olla tarpeen pitkällä aikavälillä. TOIMINTALINJA 4: Tukitoimet Ohjelman tukitoimilla pyritään voimistamaan ohjelman keskeisten toimien vaikutuksia kiinnittämällä huomiota joukkoon laaja-alaisia kysymyksiä, jotka koskevat koko ohjelmaa. 4.1 Multimedian sisältömarkkinoiden tarkkailu ja analyysi Säännöllisin väliajoin sisältöteollisuuden, käyttäjäyhteisöjen ja jäsenvaltioiden kokeneet asiantuntijat kutsutaan koolle tarkkailemaan ja analysoimaan multimedian vaikutusta sisältöteollisuuteen ja tiedon arvoketjun eri toimijoihin sekä keskustelemaan aiheesta. Näitä kokouksia järjestettäessä käytetään mahdollisuuksien mukaan nykyaikaisia multimediaan perustuvia tiedotus- ja viestintämahdollisuuksia. Kokousten kokoonpano heijastaa sisältöjen luomisen, jakelun ja käytön eri osia yhteisössä sekä erilaisia sääntelyyn liittyviä seikkoja (esimerkiksi henkilötietojen suojaa), jotka vaikuttavat sisältöulottuvuuteen. Näin kokoukset toimivat paikkana, jossa sisältöteollisuuden eri alat, Euroopan tason ja kansalliset päättäjät sekä sisältömarkkinoiden toimittajat ja kuluttajat voivat keskustella, vaihtaa kokemuksia ja tehdä yhteistyötä. Tapaamisissa keskitytään: - pitkän aikavälin suunnitelmiin, jotka saatetaan ajan tasalle aina, kun se on perusteltua markkinoilla, tekniikassa, teollisuudessa ja politiikassa tapahtuneen tärkeän kansainvälisen kehityksen vuoksi, - eri alojen ja eri jäsenvaltioiden markkinatoimijoiden kannalta keskeisiin yleisesti kiinnostaviin kysymyksiin, kuten oikeudellisiin näkökohtiin ja laadunvarmistukseen, - markkinoiden kehityksen esteisiin ja asianmukaisiin suosituksiin teollisuudelle, hallinnolle ja käyttäjille näiden esteiden voittamiseksi. - INFO 2000:n toteuttamiseen tekemällä suosituksia suuntauksista ja ensisijaisista tavoitteista. Toteutetaan tutkimuksia, jotta voitaisiin tarkkailla Euroopan ja maailmanlaajuisten tietomarkkinoiden muutoksia ja analysoida keskeisiä kysymyksiä syvällisesti. 4.2 Multimedian sisältöstandardien käytön levittäminen Tiedon järjestämisen ja esittämisen standardit ja sisällön koodikielelle muuntamisen standardit, mukaan lukien terminologia, ovat olennaisia asiakirjojen ja julkaisujen vaihdon helpottamiseksi sekä sen vuoksi, että tehdään mahdolliseksi sisällön hyödyntäminen, saatavuus, ylläpito ja uudelleenkäyttö. IMPACT-ohjelmassa tällä alalla alkanutta työtä jatketaan ja laajennetaan. Tuetaan toimia, jotka lisäävät olemassa olevien sisältöstandardien tuntemusta ja edistävät niiden käyttöä työryhmien ja sähköisten foorumien avulla ja julkaisemalla kertomuksia paperilla ja sähköisessä muodossa. 4.3 Taitojen kehittämisen rohkaiseminen Euroopan tasolla Jotta voitaisiin edistää taitojen kehittymistä, asianmukaisia eurooppalaisia yhdistyksiä on rohkaistava kehittämään ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla tarjotaan Euroopan sisältötuottajille tarvittavat taidot multimedian ja vuorovaikutteisuuden aikakaudelle siirtymiseksi. Tuettavat toimet perustuvat tavallisesti kolmivaiheeseen lähestymistapaan: - kiireellisimpien koulutustarpeiden tunnistaminen, - kokeellisten kurssien kehittäminen ehdotettujen toimien vaikutuksen ja tehokkuuden arvioimiseksi, - toimien käynnistäminen asiaankuuluvilla sisältöteollisuuden aloilla sekä koulutusjärjestelmissä ja ammatillisissa koulutusjärjestelmissä. INFO 2000 edistää kahden ensimmäisen vaiheen saavuttamista. Kolmas vaihe kuuluisi SOKRATES- ja LEONARDO-ohjelmien kaltaisten ohjelmien alaan, jolloin saavutettaisiin tärkeitä kerrannaisvaikutuksia. Komissio varmistaa, että toimet ovat johdonmukaisia ja toisiaan täydentäviä. Sisältöteollisuutta kuullaan laajalti kiireellisten tarpeiden ja keskeisten alueiden tunnistamiseksi. Yliopistojen ja ammatillisten oppilaitosten edustajat ovat läheisesti mukana näissä aloitteissa. Yhteisön tehtävänä on pääasiassa tämän kehityksen edistäminen, yhteensovittaminen ja mahdollistaminen. 4.4 Parhaiden liiketoiminnan käytäntöjen kehittäminen ja vaihto Tukea myönnetään toimille, jotka tähtäävät parhaiden liiketoimintakäytäntöjen kehittämiseen ja vaihtoon multimedian sisältöteollisuuden eurooppalaisella tasolla. Tällaiset toimet käsittävät sisältöteollisuuden osalta tärkeiden liiketoimintojen kuvauksia, kuten menetelmiä henkisen omaisuuden hankkimiseksi ja tieto-omaisuuden arvioimiseksi ja hoitamiseksi sekä multimedian kuluttajaraatien kanssa kokemusten vaihtoa multimediatuotteiden ja -palvelujen tutkimiseksi ja arvioimiseksi. Näitä toimia toteutetaan tutkimusten, työryhmien, seminaarien ja julkaisujen yhdistelmillä. Euroopan sisältöteollisuuden asiaankuuluvat järjestöt ovat kiinteästi tässä mukana. LIITE II KUSTANNUSTEN SUUNTAA-ANTAVA JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> Määrittely ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että tietty hanke voi liittyä useisiin toimiin. LIITE III KEINOT INFO 2000 -OHJELMAN TOTEUTTAMISEKSI 1. Komissio toteuttaa ohjelman liitteessä I määrätyn teknisen sisällön mukaisesti. 2. Ohjelma toteutetaan epäsuorilla toimilla ja, aina kun se on mahdollista, kustannusten jakoperiaatetta noudattaen. Yhteisön rahoitusosuuden ei pitäisi ylittää hankkeen kannalta tarpeellisena pidettävää vähimmäismäärää ja se myönnetään periaatteessa vain, jos hankkeeseen kohdistuu rahoituksellisia esteitä, joita ei muuten voida voittaa. Lisäksi yhteisön rahoitusosuus ei yleensä saa olla suurempi kuin 50 prosenttia hankkeen kustannuksista, lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja poikkeustapauksia, ottaen huomioon erityisesti PK-yritysten osuus ja epäsuotuisat alueet, joissa osuus pienentyy asteittain hankkeen markkinoille tulon lähestyessä. 3. Kustannusten jakoon perustuvien hankkeiden valinta tapahtuu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistavan tavanomaisen ehdotuspyyntömenettelyn mukaisesti. Ehdotuspyyntöjen sisältö määritellään läheisessä yhteistyössä alan asiantuntijoiden kanssa ja päätöksen 5 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Tärkein peruste valittaessa tuettavia hankkeita ehdotuspyyntöjen kautta on niiden mahdollinen kyky edistää ohjelman tavoitteita. Toteuttamismenettelyissä otetaan huomioon kaikkien markkinoilla toimivien osapuolten edut ja edistetään niiden osallistumista ohjelmaan. 4. Yhteisön tukea koskevissa hakemuksissa olisi myös tarvittaessa oltava rahoitussuunnitelma, jossa luetellaan hankkeiden rahoituksen kaikki osat, mukaan lukien yhteisöltä pyydettävä rahoitustuki, sekä kaikki muu muista lähteistä pyydetty tai saatu tuki. 5. Komissio voi myös toteuttaa ehdotuspyyntöä joustavamman rahoitussuunnitelman kannustaakseen yhteenliittymien syntymistä, erityisesti PK-yritysten ja epäsuotuisten alueiden yhteisöjen osalta, tai muita tutkimustoimia muilla multimedian sisältömarkkinoiden alueilla. Tällaista suunnitelmaa voitaisiin toteuttaa pysyvästi. 6. Komissio varautuu käsittelemään ne poikkeustapaukset, joissa pyytämättä saadaan hanke-ehdotus, johon liittyy erityisen lupaava ja merkittävä multimediamarkkinoiden kehittäminen, erittäin innovatiivinen lähestymistapa tai poikkeuksellinen tekniikka tai metodologia ja jota ei voida jättää käsiteltäväksi tavanomaisen ehdotuspyyntömenettelyn mukaisesti. Markkinahäiriöiden välttäminen pysyy tavoitteena. 7. Yksityiskohtaiset järjestelyt 5 ja 6 kohdassa tarkoitettujen menettelyiden osalta toteutetaan sääntelykomitean menettelynä (menettely IIIa) (1) ja komission varainhoitoasetusten mukaisesti. Ne julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 8. Komission tutkimus- ja palvelusopimusten järjestelmässä täysin rahoittamat hankkeet toteutetaan tarjouspyyntöinä voimassa olevien varainhoitosäännösten mukaisesti. Avoimuutta toteutetaan julkaisemalla työohjelma ja levittämällä sitä ammattiyhdistyksille ja muille kiinnostuneille elimille. 9. Ohjelman toteuttamiseksi komissio toteuttaa myös valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimia, joiden avulla saavutetaan ohjelman yleiset tavoitteet ja kunkin toimintalinjan erityistavoitteet. Tähän kuuluvat muun muassa seuraavat toimet: tätä ohjelmaa tukevat tutkimukset ja selvitykset; tulevia toimia valmistelevat ennakkotoimet; toimenpiteet, joilla helpotetaan ohjelmaan osallistumista ja parannetaan ohjelman tuottamien tulosten saatavuutta; tulosten leviämiseen, edistämiseen ja hyödyntämiseen liittyvät toimet ja julkaisut; ohjelmaan liittyvien mahdollisten sosiaalis-taloudellisten vaikutusten analyysi sekä tukitoimet, kuten multimedian sisältömarkkinoiden tarkkailu ja analysointi, multimedian sisältöjä koskevien standardien käytön levittäminen ja taitojen kehittämisen kannustaminen Euroopan tasolla. Toimintalinjan I mukaisia toimia toteutettaessa keskitetyt tuki- ja hallintotoimet eivät saa ylittää 35:tä prosenttia kokonaiskuluista verrattuna hajautetun toiminnan kuluihin. 10. Kaikkien hankkeiden, jotka saavat taloudellista tukea INFO 2000 -ohjelmasta, on esitettävä tuotteissaan maininta tuen saamisesta. (1) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 13 päivänä heinäkuuta 1987 tehty neuvoston päätös 87/373/ETY (EYVL N:o L 197, 18.7.1987, s. 33).