2002/730/EY: Komission päätös, tehty 30 päivänä toukokuuta 2002, direktiivin 96/48/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesta Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän kunnossapito-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1946)



Virallinen lehti nro L 245 , 12/09/2002 s. 0001 - 0036



Komission Päätös, tehty 30 päivänä toukokuuta 2002, direktiivin 96/48/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesta Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän kunnossapito-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1946) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2002/730/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY(1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Direktiivin 96/48/EY 2 artiklan c kohdan mukaan Euroopan laajuinen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmä on jaettu rakenteellisiin ja toiminnallisiin osajärjestelmiin. Nämä osajärjestelmät esitetään direktiivin liitteessä II. (2) Direktiivin 5 artiklan 1 kohdan mukaan kutakin osajärjestelmää varten laaditaan yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE). (3) Direktiivin 6 artiklan 1 kohdan mukaan yhteinen edustuselin laatii YTE-suunnitelmat. (4) Direktiivin 96/48/EY 21 artiklalla perustettu komitea on nimennyt Euroopan rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden liiton (AEIF) mainitun direktiivin 2 artiklan h kohdassa määritellyksi yhteiseksi edustuselimeksi. (5) AEIF:lle on annettu toimeksi laatia kunnossapito-osajärjestelmän YTE-suunnitelma direktiivin 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Toimeksianto on annettu direktiivin 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. (6) AEIF on laatinut YTE-suunnitelman sekä kustannushyötyanalyysin sisältävän alustavan raportin direktiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti. (7) Jäsenvaltioiden edustajat ovat tarkastaneet YTE-suunnitelman direktiivillä perustetun komitean työn puitteissa alustavan raportin perusteella. (8) Direktiivin 96/48/EY 1 artiklan mukaan ehdot, jotka on täytettävä Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden saavuttamiseksi, koskevat tämän direktiivin voimaantulon jälkeen käyttöön otettavien, järjestelmän toiminnan kannalta tärkeiden infrastruktuurien ja liikkuvan kaluston suunnittelua, valmistusta, parantamista ja käyttöä. Sellaisen infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston osalta, jotka ovat jo käytössä tämän YTE:n tullessa voimaan, YTE:ää on sovellettava siitä alkaen, kun tällaisia infrastruktuureita ja liikkuvaa kalustoa koskevia töitä suunnitellaan toteutettavaksi. Se, missä määrin YTE:ää sovelletaan, vaihtelee kuitenkin suunniteltujen töiden kohteen ja laajuuden sekä aiotuista sovelluksista aiheutuvien kustannusten ja niillä saavutettavan hyödyn mukaan. Jotta tällaiset osittaiset työt myötävaikuttaisivat täyden yhteentoimivuuden saavuttamiseen, niiden on perustuttava johdonmukaiseen käyttöönottostrategiaan. Tässä yhteydessä on tehtävä ero parantamisen, uudistamisen ja kunnossapitoon liittyvän korvaamisen välillä. (9) Direktiiviä 96/48/EY ja YTE:iä ei sovelleta uudistamiseen tai kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen. On kuitenkin suotavaa, että YTE:iä olisi sovellettava uudistamiseen; näin tehdäänkin jo tavanomaisen rautatiejärjestelmän YTE:ien yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY(2) mukaisesti. Kun otetaan huomioon pakollisten vaatimusten puuttuminen ja uudistamistyön laajuus, jäsenvaltioita rohkaistaan mahdollisuuksiensa mukaan soveltamaan YTE:iä uudistamiseen sekä kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen. (10) Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluva YTE ei edellytä erityistekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden kannalta ehdottomasti tarpeen. (11) Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluva YTE perustuu sitä koskevan suunnitelman valmisteluajankohtana parhaisiin käytettävissä olleisiin asiantuntijatietoihin. Tämän YTE:n muuttaminen tai täydentäminen saattaa olla tarpeen teknisen kehityksen tai yhteiskunnallisten vaatimusten takia. Tarvittaessa aloitetaan tarkastusmenettely tai ajan tasalle saattamista koskeva menettely direktiivin 96/48/EY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (12) Kuhunkin osajärjestelmään liittyvät erityiset kunnossapitoa koskevat määräykset ja huonontuneita käyttöolosuhteita koskevat määräykset vahvistetaan vastaavissa YTE:issä. Kunnossapitoa koskeva YTE kattaa tästä syystä ainoastaan kysymykset, jotka liittyvät junien kunnossapidon logistiikkakeskuksiin. (13) Joissakin tapauksissa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluva YTE tarjoaa mahdollisuuden valita erilaisten ratkaisujen välillä, jolloin voidaan soveltaa lopullisia tai siirtymäkauteen liittyviä yhteentoimivia ratkaisuja, jotka ovat nykytilanteen kanssa yhdenmukaisia. Lisäksi direktiivissä 96/48/EY annetaan erityiset täytäntöönpanoa koskevat säännökset tiettyjä erityistapauksia varten. Direktiivin 7 artiklassa säädetyissä tilanteissa jäsenvaltioille on tarjottava mahdollisuus olla soveltamatta tiettyjä teknisiä eritelmiä. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on tarpeellista varmistaa, että infrastruktuuriluettelo ja liikkuvan kaluston luettelo julkaistaan ja saatetaan ajan tasalle vuosittain. Luetteloissa ilmoitetaan kansallisen infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston pääominaisuudet (esimerkiksi perusparametrit) ja niiden vastaavuus sovellettavissa YTE:issä määriteltyjen ominaisuuksien kanssa. Tätä tarkoitusta varten tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvassa YTE:ssä ilmoitetaan täsmällisesti, mitkä tiedot luetteloiden on sisällettävä. (14) Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaa YTE:ää sovellettaessa on otettava huomioon erityisperusteet, jotka liittyvät tekniseen ja käyttöä koskevaan yhteensopivuuteen infrastruktuurien ja käyttöön otettavan liikkuvan kaluston ja sen verkon välillä, johon ne on tarkoitus liittää. Näihin yhteensopivuutta koskeviin vaatimuksiin liittyy moninainen tekninen ja taloudellinen analyysi, joka on tehtävä tapauskohtaisesti. Analyysissä on otettava huomioon: - erilaisten osajärjestelmien väliset liityntäkohdat, joihin viitataan direktiivissä 96/48/EY, - erilaiset rataluokat ja liikkuvan kaluston luokat, joihin viitataan kyseisessä direktiivissä, ja - nykyisen verkon tekninen ja käyttöympäristö. Tästä syystä on olennaisen tärkeää laatia tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvan YTE:n käyttöönottostrategia, jossa on määriteltävä tarvittavat tekniset vaiheet, jotta nykyisistä verkko-olosuhteista päästään tilanteeseen, jossa verkko on yhteentoimiva. (15) Tämän päätöksen säännökset ovat direktiivillä 96/48/EY perustetun komitean lausunnon mukaiset, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Komissio vahvistaa direktiivin 96/48/EY 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän kunnossapito-osajärjestelmän YTE:n. Kyseinen YTE on tämän päätöksen liitteenä. Kyseistä YTE:ää sovelletaan täysin direktiivin 96/48/EY liitteessä I määriteltyyn Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon ottaen huomioon tämän direktiivin 2 artikla. 2 artikla 1. Tässä artiklassa tarkoitetaan: - "parantamisella" merkittäviä töitä, joilla muutetaan osajärjestelmää tai osajärjestelmän sellaista osaa, joka vaikuttaa osajärjestelmän suoritustasoon, - "uudistamisella" merkittäviä töitä, joilla muutetaan osajärjestelmää tai osajärjestelmän sellaista osaa, joka ei vaikuta osajärjestelmän suoritustasoon, - "kunnossapitoon liittyvällä korvaamisella" osien korvaamista ennalta ehkäisevän tai korjaavan kunnossapidon yhteydessä osilla, jotka toimivat samalla tavoin ja joiden suoritustaso on sama. 2. Kun kyseessä on parantaminen, hankintayksikkö toimittaa hanketta kuvaavat asiakirjat jäsenvaltiolle, jota asia koskee. Jäsenvaltio tutkii asiakirjat ja päättää (tarvittaessa) ottaen huomioon liitteenä olevan YTE:n 7 luvussa esitetyn käyttöönottostrategian, onko liitteenä olevan YTE:n soveltaminen tarpeen. Jäsenvaltio ilmoittaa asiasta direktiivin 96/48/EY mukaisesti perustetulle komitealle. 3. Kun kyseessä on uudistaminen ja kunnossapitoon liittyvä korvaaminen, liitteenä olevan YTE:n soveltaminen on vapaaehtoista. 3 artikla Liitteenä oleva YTE tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen tiedoksi antamisesta. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 30. päivänä toukokuuta 2002. Komission puolesta Loyola De Palacio Varapuheenjohtaja (1) EYVL L 235, 17.9.1996, s. 6. (2) EYVL L 110, 20.4.2001, s. 1. LIITE KUNNOSSAPITO-OSAJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVA YHTEENTOIMIVUUDEN TEKNINEN ERITELMÄ 1 JOHDANTO 1.1 ASIAKIRJAN TEKNINEN ALA Tämä YTE koskee kunnossapito-osajärjestelmää, joka on yksi direktiivin 96/48/EY liitteessä II olevassa 1 kohdassa luetelluista osajärjestelmistä. Tämä YTE on yksi niistä kuudesta YTE:stä, jotka yhdessä kattavat kaikki kahdeksan direktiivissä määriteltyä osajärjestelmää. Ne käyttäjät- ja ympäristöasiat-osajärjestelmiä koskevat eritelmät, jotka ovat tarpeen Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden varmistamiseksi olennaisten vaatimusten mukaisesti, on esitetty vastaavissa YTE:issä. Luvussa 2 on lisätietoja kunnossapito-osajärjestelmästä. 1.2 ASIAKIRJAN MAANTIETEELLINEN ALA Tämän YTE:n maantieteellinen ala on direktiivin 96/48/EY liitteessä I kuvattu Euroopan laajuinen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmä. Asiakirjassa viitataan erityisesti niihin Euroopan laajuisen rautatieverkon ratoihin, jotka on kuvattu 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY koskien yhteisön suuntaviivoja Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi tai jossain tämän päätöksen 21 artiklan perusteella tehdyssä päivityksessä. 1.3 TÄMÄN YTE:N SISÄLTÖ Direktiivin 96/48/EY 5 artiklan 3 kohdan ja liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti tässä YTE:ssä a) määritellään osajärjestelmien ja niiden liityntäkohtien olennaiset vaatimukset (3 luku); b) määritetään kyseisen direktiivin liitteessä II olevassa 3 kohdassa kuvatut perusparametrit, jotka ovat tarpeen olennaisten vaatimusten täyttämiseksi (4 luku); c) määritetään ehdot, jotka on täytettävä, jotta seuraaville ratatyypeille määritellyt suoritustasot saavutetaan (4 luku): - tyyppi I: erityisesti suurnopeusjunia varten rakennetut radat, joilla nopeudet yleensä ovat 250 km/t tai enemmän, - tyyppi II: erityisesti uusitut suurnopeusjunia varten tarkoitetut radat, joilla nopeudet ovat luokkaa 200 km/t, - tyyppi III: erityisesti uusitut suurnopeusjunia varten tarkoitetut radat, joilla on erityispiirteitä maaston, sen korkeussuhteiden tai kaupunkien asemakaavojen asettamien vaatimusten seurauksena ja joilla nopeus on sovitettava tapauksen mukaan; d) määritetään toteutusta koskevat määräykset tietyissä tapauksissa (7 luku); e) määritetään ne yhteentoimivuuden osatekijät ja liityntäkohdat, joihin on sovellettava eurooppalaisia normeja, eurooppalaiset standardit mukaan luettuina, ja jotka ovat tarpeen yhteentoimivuuden saavuttamiseksi Euroopan laajuisessa suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä samalla, kun täytetään olennaiset vaatimukset (5 luku); f) kerrotaan, mitä neuvoston päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä moduuleja tai määrättyjä menettelyjä, milloin ne tulevat kyseeseen, on kussakin käsiteltävässä tapauksessa käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimuksenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioimisessa sekä osajärjestelmien EY-tarkastuksessa (6 luku). 2 OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA ALA Tämän teknisen eritelmän tarkoituksena on määritellä ne tekniset ja säädöksiin liittyvät määräykset sekä tarvittavat ja asianmukaiset menettelyt, jotka koskevat kunnossapito-osajärjestelmän osatekijöitä sekä liityntäkohtia, jotka ovat tarpeen Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatieverkon yhteentoimivuuden varmistamiseksi kunnossapito-osajärjestelmän olennaisten vaatimusten mukaisesti. Kunnossapito-osajärjestelmän alan ja siihen liittyvän teknisen eritelmän sovellusalan määrittely pohjautuu niihin kunnossapito- ja valvontatoimiin, joita tulisi normaalisti suorittaa yhteentoimivuuden vaatimusten täyttämiseksi. Ottaen huomioon eurooppalaisen suurten nopeuksien rataverkon maantieteellisen rakenteen ja käytettävät junien kaupallisen liikenteen nopeudet, on mahdollista laatia toimenpideaikataulut siten, että kukin juna voi vuorollaan palata alkuperämaassaan olevalle varikolle, jossa vaativat huollot tehdään suurnopeusjunien rakenteen ja luotettavuuden edellyttämin välein. Suurnopeusjunien rakenne on erittäin luotettavien teknisten ratkaisujen ja varmistuksia sisältävän toiminnallisen suunnittelun tulos, jonka käytettävyys on erittäin korkea ja huomattavasti parempi kuin tavanomaisilla, yhden tai kahden veturin vetämillä junilla. Lisäksi automaattisia eristyslaitteita käyttävien valvonta- ja testauslaitteiden ansiosta on helpompaa todeta junan senhetkinen kunto ja sen nojalla muodostaa junat siten, että niitä voidaan pitää kaupallisessa liikenteessä siihen saakka, kun ne palaavat huoltokeskukseensa. Ne tilanteet, joissa korjaustöihin voidaan junan rikkouduttua ryhtyä, jotta liikkuva kalusto voitaisiin turvallisesti palauttaa sovitulle huoltovarikolle korjauksia varten, sekä erityiset käyttöehdot liikkuvalle kalustolle sen ollessa huonossa kunnossa on sovittava tapauskohtaisesti infrastruktuurin haltijan ja junayhtiön välillä liikkuvan kaluston erityispiirteiden ja asianomaisten maiden liikennettä koskevien määräysten ja lakien mukaan. Missään tapauksessa ei suuria korjaushuoltoja (paitsi erityistilanteiden edellyttämiä, ks. tämän YTE:n liite I) tai tarkastuksia saa tehdä muualla kuin junien huoltoon tarkoitetuissa tiloissa. Näin ollen tämä YTE käsittelee junien huollon logistiikkaa vain siltä osin, kuin se liittyy yhteentoimivuuden varmistamistoimiin. Näitä toimia ovat kuluvien tarvikkeiden (veden ja hiekan) lisääminen, siivous ja puhdistus (sekä ulko- että sisäpuolinen) sekä käymälöiden tyhjennys. Yleensä tiettyä, jonkin YTE:n mukaista osajärjestelmää koskevat huoltojärjestelyt, mikäli sellaisia on, on esitettävä kyseisessä YTE:ssä. Mitä junien luotettavuuteen ja toiminnallisen arkkitehtuuriin sekä käytettävään huolto-organisaatioon tulee, huolto on järjestetty siten, että se mahdollistaa junien taloudellisesti terveen ja tuottavan käytön. Tältä kannalta kunnossapito-YTE:n piiriin kuuluvat laitteistot, joita tarvitaan seuraaviin tarkoituksiin: - junien ulko- ja sisäpuolinen puhdistus ja siivous, - säiliökäymälöiden hoito, - vesi- ja hiekkavarastojen täydennys. 3 OLENNAISET VAATIMUKSET 3.1 Direktiivin 96/48/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ja sen yhteentoimivuuden osatekijöiden on täytettävä direktiivin liitteessä III esitetyt niitä koskevat olennaiset vaatimukset. 3.2 Olennaiset vaatimukset liittyvät seuraaviin asioihin: - turvallisuus, - luotettavuus ja käytettävyys, - terveysnäkökohdat, - ympäristönsuojelu, - tekninen yhteensopivuus. Direktiivin 96/48/EY mukaan olennaiset vaatimukset voivat olla yleisluonteisia, niitä sovelletaan koko Euroopan laajuiseen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmään ja ne saattavat sisältää kutakin osajärjestelmää ja sen osatekijöitä koskevia erityispiirteitä. 3.3 Erityisesti kunnossapito-osajärjestelmää koskevat vaatimukset (yhteentoimivia junia huoltavissa huoltokeskuksissa käytettävät laitteet ja menetelmät), jotka vastaavat direktiivin liitteessä III esitettyjä näkökohtia tai ovat niiden lisänä, määritellään seuraavasti: - Turvallisuus Olennainen vaatimus 1.1.1: "Turvallisuuden kannalta olennaisten laitteiden, erityisesti junaliikenteessä käytettyjen laitteiden suunnittelun, rakentamisen tai valmistamisen sekä huollon ja valvonnan on taattava sellainen turvataso, joka vastaa verkolle vahvistettuja tavoitteita, myös määritellyissä vaaratilanteissa." Tämä olennainen vaatimus voidaan katsoa täytetyksi, kun tämän YTE:n 4.2.2.2.5 kohdassa (hiekanlisäyslaitteet) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta on annettu todistus. Olennainen vaatimus 1.1.2: "Pyörien ja kiskojen kosketuksessa vaikuttavien tekijöiden on oltava sellaisten junankulun vakavuusperusteiden mukaisia, että niillä taataan turvallinen liikenne sallitulla enimmäisnopeudella." Tämä olennainen vaatimus ei liity kunnossapito-osajärjestelmään. Olennainen vaatimus 1.1.3: "Käytettävien laitteiden on kestettävä käyttöaikanaan niille määritetyt tavanomaiset tai poikkeukselliset rasitukset. Niiden satunnaisista vioista turvallisuudelle aiheutuvat seuraukset on rajoitettava asianmukaisilla keinoilla." Tämä olennainen vaatimus ei liity kunnossapito-osajärjestelmään. Olennainen vaatimus 1.1.4: "Kiinteät laitteistot ja liikkuva kalusto on suunniteltava ja käytettävät materiaalit valittava siten, että tulipalon sattuessa voidaan rajoittaa tulen leviäminen, savunmuodostus ja niiden vaikutukset." Kunnossapito-osajärjestelmän kiinteiden laitteistojen osalta tämä olennainen vaatimus voidaan katsoa täytetyksi, kun on osoitettu, että nämä laitteistot ovat kansallisten määräysten mukaisia. Olennainen vaatimus 1.1.5: "Laitteet, jotka on tarkoitettu matkustajien käytettäviksi, on suunniteltava siten, ettei heille muodostu vaaraa, jos he käyttävät näitä laitteita muutoin kuin ohjeissa tarkoitetulla tavalla." Tämä olennainen vaatimus ei liity kunnossapito-osajärjestelmään. - Luotettavuus ja käytettävyys Olennainen vaatimus 1.2: "Junaliikenteen kiinteiden tai liikkuvien osatekijöiden seuranta ja huolto on järjestettävä ja toteutettava sekä niiden laajuus määritettävä siten, että ne toimivat asianmukaisesti säädetyissä oloissa." Suurnopeusjunissa käytetään erittäin luotettavia teknisiä ratkaisuja ja varmistuksia sisältäviä toiminnallisia ominaisuuksia, joilla varmistetaan junan paras mahdollinen käytettävyys. Lisäksi automaattisia eristyslaitteita sisältävät valvonta- ja ohjauslaitteet antavat nopeasti tietoja junien kunnosta, minkä ansiosta junat voidaan muodostaa siten, että niitä voidaan pitää hyötyliikenteessä siihen saakka, kun ne palaavat huoltovarikolleen. Tämän vuoksi ei kunnossapito-osajärjestelmän yhteydessä tarvita erityisiä tähän olennaiseen vaatimukseen liittyviä toimia junien luotettavuuden ja käytettävyyden varmistamiseksi. - Terveysnäkökohdat Olennainen vaatimus 1.3.1: "Sellaisia materiaaleja, jotka voivat käyttötavastaan johtuen vaarantaa niiden kanssa kosketuksiin joutuvien ihmisten terveyden, ei saa käyttää junissa eikä rautateiden infrastruktuureissa." Kunnossapito-osajärjestelmän kiinteiden laitteistojen osalta tämä olennainen vaatimus voidaan katsoa täytetyksi, kun on osoitettu, että nämä laitteistot ovat EY:n direktiivien ja kansallisten määräysten mukaisia. Olennainen vaatimus 1.3.2: "Materiaalien ja niiden käytön on oltava sellaisia, että voidaan rajoittaa haitallisten ja vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipaloissa." Kunnossapito-osajärjestelmän kiinteiden laitteistojen osalta tämä olennainen vaatimus voidaan katsoa täytetyksi, kun on osoitettu, että nämä laitteistot ovat kansallisten määräysten mukaisia. Olennainen vaatimus 2.5.1: "Huoltokeskuksissa käytettävät tekniset laitteet ja menetelmät eivät saa olla terveydelle haitallisia." Kunnossapito-osajärjestelmän kiinteiden laitteistojen osalta tämä olennainen vaatimus voidaan katsoa täytetyksi, kun on osoitettu, että nämä laitteistot ovat kansallisten määräysten mukaisia. - Ympäristönsuojelu Olennainen vaatimus 1.4.1: "Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rakentamisen ja käytön ympäristövaikutukset on arvioitava ja otettava huomioon voimassaolevien yhteisön säännösten mukaisesti järjestelmää suunniteltaessa." Tämä olennainen vaatimus ei liity kunnossapito-osajärjestelmään. Olennainen vaatimus 1.4.2: "Junissa ja infrastruktuureissa käytettyjen materiaalien on oltava sellaisia, että voidaan välttää ympäristölle haitallisten tai vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa." Kunnossapito-osajärjestelmän kiinteiden laitteistojen osalta tämä olennainen vaatimus voidaan katsoa täytetyksi, kun on osoitettu, että nämä laitteistot ovat kansallisten määräysten mukaisia. Olennainen vaatimus 1.4.3: "Liikkuva kalusto ja sähkönottojärjestelmä on suunniteltava ja toteutettava siten, että ne sopivat sähkömagneettisilta ominaisuuksiltaan yhteen sellaisten julkisten tai yksityisten laitteistojen, laitteiden ja verkkojen kanssa, joihin ne saattavat vaikuttaa." Tämä olennainen vaatimus ei liity kunnossapito-osajärjestelmään. Olennainen vaatimus 2.5.2: "Huoltokeskuksissa käytettävät tekniset laitteet ja menetelmät eivät saa ylittää ympäristön kannalta hyväksyttäviä haittatasoja." Kunnossapito-osajärjestelmän kiinteiden laitteistojen osalta tämä olennainen vaatimus voidaan katsoa täytetyksi, kun on osoitettu, että nämä laitteistot ovat kansallisten määräysten mukaisia. - Tekninen yhteensopivuus Olennainen vaatimus 1.5: "Infrastruktuurien ja kiinteiden laitteistojen teknisten ominaisuuksien on sovittava yhteen keskenään sekä Euroopan laajuisessa suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä liikennöivien junien ominaisuuksien kanssa. Jos näiden vaatimusten noudattaminen osoittautuu vaikeaksi tietyissä verkon osissa, voidaan turvautua väliaikaisiin ratkaisuihin, joiden on taattava yhteensopivuus tulevaisuudessa." Tämä olennainen vaatimus voidaan katsoa täytetyksi, kun tämän YTE:n 4 luvun 4.2.2.1, 4.2.2.2.1, 4.2.2.2.2 ja 4.2.2.2.4 kohdan sekä 5 luvun 5.3.1 ja 5.3.5 kohdan määräysten noudattaminen on todistettu. Olennainen vaatimus 2.5.3: "Suurnopeusjunia käsittelevien huoltolaitteiden on oltava sellaisia, että niillä voidaan suorittaa turva- ja siivoustyöt kaikissa junissa, joita varten ne on suunniteltu." Tämä olennainen vaatimus voidaan katsoa täytetyksi, kun tämän YTE:n 4 luvun 4.2.2.1, 4.2.2.2.1, 4.2.2.2.2, 4.2.2.2.4, 4.2.2.2.5 ja 4.2.2.2.6 kohdan sekä 5 luvun 5.3.1 ja 5.3.5 kohdan määräysten noudattaminen on todistettu. 3.4 Osajärjestelmää ja sen osatekijöitä koskevien oleellisten vaatimusten noudattaminen tarkastetaan direktiivissä 96/48/EY annettujen määräysten mukaisesti. 4 OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS Euroopan laajuinen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmä, jota direktiivin 96/48/EY määräykset koskevat ja jonka osa kunnossapito-osajärjestelmä on, on integroitu järjestelmä, jonka yhtenäisyys on tarkastettava erityisesti perusparametrien, liityntäkohtien ja suoritustasojen osalta, jotta varmistettaisiin olennaisten vaatimusten mukainen järjestelmän yhteentoimivuus. Yhteentoimivuuden kannalta kunnossapito-osajärjestelmällä on seuraavat ominaisuudet: 4.1 KUNNOSSAPITO-OSAJÄRJESTELMÄN PERUSPARAMETRIT Direktiivin 96/48/EY liitteen II 3 kohdassa luetellut perusparametrit eivät vaikuta kunnossapito-osajärjestelmän ominaisuuksiin. 4.2 KUNNOSSAPITO-OSAJÄRJESTELMÄN LIITYNTÄKOHDAT 4.2.1 Liityntäkohdat muihin osajärjestelmiin Teknisen yhteensopivuuden kannalta kunnossapito-osajärjestelmän liityntäkohdat koskevat seuraavia osajärjestelmiä: - infrastruktuuriosajärjestelmä, - liikkuva kalusto -osajärjestelmä. 4.2.2 Seuraavat seikat vaikuttavat näiden liityntäkohtien ominaisuuksiin: 4.2.2.1 Liityntäkohta infrastruktuuriosajärjestelmään - Seisontaraiteet - Seisontaraiteilla on oltava ajojohto virran syöttämiseksi junaan. - Raiteiden geometrian (pituus mukaan luettuna) on oltava infrastruktuuri-YTE:n 4.3.3.5 kohdan määräysten mukainen. - Mikäli käytetään käymäläntyhjennysvaunua, on raiteen keskipisteen etäisyyden viereisen raiteen keskipisteestä oltava vähintään 6 m ja tyhjennysvaunulle on varattava kulkutie. 4.2.2.2 Liityntäkohdat liikkuva kalusto -osajärjestelmään 4.2.2.2.1 Laitteistot junien ulkopuoliseen puhdistukseen - Ohjaamojen etuikkunoiden puhdistamisen on oltava mahdollista sekä maasta että 550 ja 760 mm korkeilta laitureilta käsin sopivia puhdistuslaitteita käyttäen (ottaen erityisesti huomioon työturvallisuusnäkökohdat) kaikilla asemilla ja tiloissa, joissa junat käyvät tai joissa niitä seisotetaan. - Jos käytetään pesukoneita, niiden on kyettävä puhdistamaan ulkopuolelta yksi- tai kaksikerroksiset junat seuraavilta korkeuksilta: - yksikerroksiset junat 1000-3500 mm:n korkeudelta, - kaksikerroksiset junat 500-4300 mm:n korkeudelta. Nopeuden, jolla juna kulkee pesulaitteen läpi, on oltava sovitettavissa kullekin pesulaitteelle sopivaksi eli välillä 4-6 km/t. - Junien pesuun käytettävien tuotteiden on oltava paikallisten ympäristönsuojelusäännösten mukaisia. 4.2.2.2.2 Käymälöiden tyhjennysjärjestelmät - Junien käymälöiden tekniikan on mahdollistettava suljettujen käymälöiden (joissa käytetään tuoretta tai kierrätettyä vettä) tyhjentäminen kolmen päivän välein siten, että tyhjennys voidaan suorittaa aikataulun mukaisesti siihen tarkoitetuilla varikoilla. - Käymälöiden tyhjennyslaitteiston (kiinteän tai siirrettävän) on oltava yhteensopiva jommankumman suljetun järjestelmän ominaisuuksien kanssa. - Siirrettävää vaunua voidaan käyttää tyhjennykseen tarvittaessa, jotta liikkuva kalusto voidaan pitää hyötyliikenteessä siihen saakka, kun se palaa varikolleen. - Jos siirrettäviä tyhjennysvaunuja käytetään, niiden on tehtävä kaikki seuraavat toiminnot: - imu (imun alipaine on rajoitettu arvoon 0,2 baaria), - huuhtelu (koskee vain säiliötyyppisiä käymälälaitteita), - lisäaineen esitäyttö tai lisäys (koskee vain säiliötyyppisiä käymälälaitteita), - tyhjennys. 4.2.2.2.3 Laitteet junien sisäpuoliseen puhdistukseen ja siivoukseen - Jokaisessa vaunussa on oltava saatavilla 3000 VA 230 V:n 50 Hz:n sähkövirtaa teollisten puhdistuslaitteiden käyttämiseen. Tämän sähkövirran on oltava käytettävissä samanaikaisesti kaikissa junan vaunuissa. Junan sisäiset sähköpistorasiat on sijoiteltava siten, ettei mikään vaunun puhdistettava kohta ole 12:ta metriä kauempana pistorasiasta. 4.2.2.2.4 Vedentäyttölaitteet - Uusiin yhteentoimivassa rataverkossa oleviin lisävesilaitteisiin on toimitettava juomavettä direktiivin 98/83/EY mukaisesti, ja niiden toimintatavan on oltava sellainen, että laitteiden viimeisessä kiinteässä osassa olevan veden laatu on sen mukainen, mitä tässä direktiivissä on määritelty juomavedelle. 4.2.2.2.5 Hiekantäyttölaitteet - Hiekkasäiliöt täytetään yleensä määräaikaishuoltojen yhteydessä junan huollosta vastaavilla ja siihen erikoistuneilla huoltokorjaamoilla. Paikallisten määräysten mukaista hiekkaa on kuitenkin oltava saatavilla säiliön täyttämiseksi, jotta liikkuva kalusto voidaan pitää hyötyliikenteessä siihen saakka, kun se palaa huoltokeskukseensa. 4.2.2.2.6 Junien seisottamiseen liittyvät erityisvaatimukset Junat on suunniteltava siten, että ne täyttävät seuraavat vaatimukset: - junien seisoessaan aiheuttama melu ei ylitä liikkuva kalusto -YTE:ssä määrättyjä rajoja, - junien seistessä virroitettuna ne eivät tarvitse säännöllistä valvontaa, - junia voidaan asettaa erilaisiin toimintatiloihin (käyttövalmis, valmistelu jne.), - jännitteettömyys ei vahingoita junan osia, - seisotettavat junat voidaan turvallisesti varmistaa siten, etteivät ne pääse itsekseen liikkumaan. Niissä täytyy erityisesti olla seisontajarrut, joilla varmistetaan, että paikallisia määräyksiä voidaan noudattaa aina, kun ne edellyttävät tällaisten jarrujen käyttöä. 4.2.3 Säädökset ja käyttöön liittyvät määräykset Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän yhdenmukaisuuden varmistamiseksi seuraavat säädökset ja käyttöön liittyvät määräykset koskevat edellä mainittuja liityntäkohtia: (ei määräyksiä) 4.3 KUNNOSSAPITO-OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRÄTTY SUORITUSTASO Kunnossapito-osajärjestelmältä vaadittava suoritustaso vastaa kullekin Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ratatyypille erikseen määriteltyä suoritustasoa: - erityisesti suuria nopeuksia varten rakennetut radat, - erityisesti suuria nopeuksia varten uusitut radat, - erityisesti suuria nopeuksia varten uusitut radat, joilla on erityispiirteitä. Kunnossapito-osajärjestelmän osalta suoritustasovaatimukset ovat samat kaikille kolmelle ratatyypille. 5 YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT 5.1 Direktiivin 96/48/EY 2 artiklan d kohdan mukaan yhteentoimivuuden osatekijät ovat "sellaisessa osajärjestelmässä olevia tai siihen tarkoitettuja perusosia, perusosien ryhmiä, osakokonaisuuksia tai kokonaisuuksia, josta Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatieverkon yhteentoimivuus on suoraan tai epäsuorasti riippuvainen". 5.2 Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat niihin liittyvät direktiivin 96/48/EY määräykset, ja tähän YTE:ään liittyvät osatekijät ovat seuraavat: - käymälöiden tyhjennysjärjestelmät: liittimet, - laitteet junien sisäpuoliseen puhdistamiseen: sähköpistokkeet, - laitteet vesi- ja hiekkasäiliöiden täyttämiseen: vedentäytön (aukkojen) liittimet. 5.3 Näitä yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat suoritustasovaatimusten muodossa olevat eritelmät. Vaatimustenmukaisuuden/käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa keskitytään ensisijaisesti osatekijän liityntäkohtien vaatimuksiin, ja osatekijöiden rakenteeseen tai ominaisuuksiin viitataan vain poikkeustapauksissa. 5.3.1 Yhteentoimivuuden osatekijällä "Käymälän tyhjennysjärjestelmän liittimet" on oltava seuraavat ominaisuudet: - Liitinten (3 tuuman liitin tyhjennystä ja 1 tuuman liitin huuhtelua varten) sekä niiden tiivisteiden on oltava liitteessä IV olevien kuvien 1 ja 2 mukaiset. 5.3.2 Yhteentoimivuuden osatekijän "Käymälän tyhjennysjärjestelmän liittimet" liityntäkohdilla on oltava seuraavat ominaisuudet: (ei määräyksiä) 5.3.3 Yhteentoimivuuden osatekijällä "Laitteet junien sisäpuoliseen puhdistamiseen, sähköpistokkeet" on oltava seuraavat ominaisuudet: - Junan sisäpuolisten pistokkeiden on oltava EN-standardin 60 309.1 sekä EN-standardin 60 309.2 sivulla 22 annettujen mittojen (2-napainen pistoke, jossa maakosketin) sekä standardin EN 50 153 kohdissa 8.3.1 ja 8.3.1.1 esitettyjen vaatimusten mukaisia. 5.3.4 Yhteentoimivuuden osatekijän "Laitteet junien sisäpuoliseen puhdistamiseen, sähköpistokkeet" liityntäkohdilla on oltava seuraavat ominaisuudet: (ei määräyksiä) Siltä osin kuin yhteentoimivuuden osatekijän "Laitteet junien sisäpuoliseen puhdistamiseen, sähköpistokkeet" ominaisuuksien osalta viitataan eurooppalaisten standardisointielinten CENin, CENELECin ja ETSIn komission ohjeiden mukaan laatimiin eurooppalaisiin eritelmiin, on nämä viimeksi mainitut eritelmät laadittava osatekijöiden toimintaan perustuen ja vain poikkeustapauksissa niiden kuvaukseen perustuen. Asiaa koskevat eurooppalaiset normit ovat seuraavat: - standardi EN 60 309.1, - standardi EN 60 309.2 (s. 22), - standardi EN 50 153 (kohdat 8.3.1 ja 8.3.1.1), - direktiivi 98/83/EY (veden laatu). 5.3.5 Yhteentoimivuuden osatekijällä "Veden täyttöliittimet" on oltava seuraavat ominaisuudet: - Vedentäyttöliittimien on oltava liitteen V kuvan 3 mukaisia. 5.3.6 Yhteentoimivuuden osatekijän "Veden täyttöliittimet" liityntäkohdilla on oltava seuraavat ominaisuudet: (ei määräyksiä) 6 VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI 6.1 YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT 6.1.1 Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt (moduulit) Tämän YTE:n 5 kohdassa määriteltyjen yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden arviointi on tehtävä käyttäen tämän YTE:n liitteessä III määriteltyjä moduuleja. Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt sekä testimenetelmäkuvaukset, jotka liittyvät yhteentoimivuuden osatekijöihin, jotka ovat tämän YTE:n 5 luvussa kuvatut käymälöiden tyhjennysjärjestelmien liittimet, laitteet junien sisäpuoliseen puhdistamiseen (sähköpistokkeet) sekä vedentäyttöliittimet, on esitetty tämän YTE:n liitteen II taulukoissa II.1, II.2 ja II.3. Sikäli kuin tämän YTE:n liitteessä III määritellyissä moduuleissa niin edellytetään, yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuuden arvioinnin suorittaa menettelyn niin edellyttäessä ilmoitettu laitos, jonka valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja pyytää tätä tehtävää suorittamaan. Yhteentoimivuuden osatekijän valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on laadittava EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus direktiivin 96/48/EY 13 artiklan 1 kohdan ja direktiivin liitteen IV luvun 3 mukaisesti, ennen kuin yhteentoimivuuden osatekijä saatetaan markkinoille. Kunnossapito-osajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijöiltä ei vaadita käyttöönsoveltuvuustodistusta. 6.1.2 Moduulien käyttö Vaatimustenmukaisuuden arviointi Kunkin kunnossapito-osajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijän arviointimenettelynä on valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan käytettävä sisäisen tuotannonvalvonnan menettelyä (moduuli A), joka on esitetty tämän YTE:n liitteessä III olevassa III.1 kohdassa. Arviointimenettelyjen määrittely Arviointimenettelyt on määritelty tämän YTE:n liitteessä III. Vaatimustenmukaisuuden arvioinnin on käsitettävä ne vaiheet ja ominaisuudet, jotka tämän YTE:n liitteen II taulukoissa II.1, II.2 ja II.3 on merkitty X:llä. 6.2 KUNNOSSAPITO-OSAJÄRJESTELMÄ 6.2.1 Arviointimenettelyt (moduulit) Hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä ilmoitettu laitos suorittaa EY-tarkastuksen direktiivin 96/48/EY 18 artiklan 1 kohdan ja liitteen VI mukaisesti sekä noudattaen tämän YTE:n liitteessä III määriteltyjen asiaa koskevien moduulien määräyksiä. Jos hankintaosasto voi osoittaa, että aikaisempien hakemusten yhteydessä tehdyt testit tai tarkastukset ovat voimassa myös uuden hakemuksen kohdalla, ilmoitetun laitoksen on otettava ne huomioon vaatimustenmukaisuutta arvioitaessa. Kunnossapito-osajärjestelmän EY-tarkastuksessa käytettävät arviointimenettelyt sekä testimenettelyjen tekniset tiedot ja kuvaukset on lueteltu tämän YTE:n liitteessä II olevassa taulukossa II.4. Kunnossapito-osajärjestelmän EY-tarkastuksessa on otettava huomioon sen liityntäkohdat muihin Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän osajärjestelmiin, sikäli kuin ne on määritelty tässä YTE:ssä. Hankintayksikön on laadittava kunnossapito-osajárjestelman EY-tarkastusvakuutus direktiivin 96/48/EY 18 artiklan/kohdan ja lütteen V mukaisesti; 6.2.2 Moduulien käyttö 6.2.2.1 Kiinteät laitteistot Hankintayksikkö tai tämän valtuutettu edustaja yhteisön alueella voi valita kunnossapito-osajärjestelmän (kiinteiden laitteistojen) tarkastusmenettelyksi toisen seuraavista: - yksikkötarkastusmenettely (moduuli SG), joka on selostettu tämän YTE:n liitteessä III olevassa III.5 kohdassa, tai - täydellinen laadunvarmistus ja suunnitteluvaiheen tarkastusmenettely (moduuli SH2), joka on selostettu tämän YTE:n liitteessä III olevassa III.6 kohdassa. Moduuli SH2 voidaan valita vain, jos käytössä on kaikki tarkastettavaksi esitettävään osajärjestelmään vaikuttavat toiminnot (suunnittelu, valmistus, kokoonpano, asennus) kattava ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa suunnittelun, tuotannon, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen. Arvioinnin on katettava tämän YTE:n liitteessä II olevassa taulukossa II.4 esitetyt vaiheet ja ominaisuudet. 6.2.2.2 Junissa olevat laitteistot Hankintayksikkö tai tämän valtuutettu edustaja yhteisön alueella voi valita kunnossapito-osajärjestelmän (junissa olevien laitteistojen) tarkastusmenettelyn seuraavista vaihtoehdoista: - suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB), joka on selostettu tämän YTE:n liitteessä III olevassa III.2 kohdassa, yhdistettynä jompaankumpaan seuraavista: - tuotantovaihetta koskien joko tuotannon laadunvarmistusmenettely (moduuli SD), joka on selostettu liitteessä III olevassa III.3 kohdassa, tai tuotteen tarkastusmenettely (moduuli SF), joka on selostettu tämän YTE:n liitteessä III olevassa III.4 kohdassa, tai - kaikkia vaiheita koskeva täydellinen laadunvarmistus ja suunnitteluvaiheen tarkastusmenettely (moduuli SH2) joka on selostettu tämän YTE:n liitteessä III olevassa III.6. kohdassa Moduuli SD voidaan valita vain, jos käytössä on kaikki tarkastettavaksi esitettävään osajärjestelmään vaikuttavat toiminnot (valmistus, kokoonpano, asennus) kattava ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa tuotannon, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen. Moduuli SH2 voidaan valita vain, jos käytössä on kaikki tarkastettavaksi esitettävään osajärjestelmään vaikuttavat toiminnot (suunnittelu, valmistus, kokoonpano, asennus) kattava ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa suunnittelun, tuotannon, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen. Arvioinnin on katettava tämän YTE:n liitteessä II olevassa taulukossa II.5 esitetyt vaiheet ja ominaisuudet. 7 KUNNOSSAPITO-YTE:N TOTEUTTAMINEN 7.1 TOTEUTTAMISEN TAPA JA AJOITUS 7.1.1 Toteuttamistapa Huoltolaitteiden eritelmien toimeenpano noudattaa seuraavia yleisiä vaiheita: Vaihe 1: Sekä infrastruktuurin haltija että junayhtiö tarkastavat liikkuvan kaluston aiotun toimenpideaikataulun. Vaihe 2: Infrastruktuurin haltija ja junayhtiö tekevät taloudellisen selvityksen, jonka perusteella alkuperäistä toimenpideaikataulua voidaan muokata. 7.1.2 Ajoitus Ajoitukseen vaikuttavat seuraavat seikat: - kiinteiden laitteistojen rakentamisen tai muutostöiden sekä siirrettävien käymäläntyhjennysvaunujen paikoilleen siirtämisen vaatima aika, - se periaate, jonka mukaan vanhat kiinteät laitteistot ovat yhteentoimivuuden asettamien vaatimusten mukaisia vain siinä tapauksessa, että ne on otettu mukaan pitkän aikavälin uusimis- ja korjaussuunnitelmiin. Tämän vuoksi infrastruktuurin haltijan ja junayhtiön on keskenään sovittava toimeenpanon ajoituksesta. Erityisesti, mikäli junayhtiö haluaa ottaa yhteentoimivan reitin käyttöön sellaisella aikataululla, joka ei ota huomioon edellä mainittuja rajoituksia, infrastruktuurin haltijan ja junayhtiön on keskenään sovittava väliaikaisista ratkaisuista (kuten väliaikaisen toimenpideaikataulun laatimisesta). 7.1.3 Huoltolaitteiden toteutus (kaikki ratatyypit) 7.1.3.1 Seisontaraiteet Ensimmäinen vaihe: infrastruktuurin haltija ja junayhtiö tarkastavat yhdessä junayhtiön ehdottaman liikkuvan kaluston aiotun toimenpideaikataulun ja tutkivat, missä yhteentoimivan rautatieverkon alueella junia olisi seisotettava kyseessä olevalla reitillä (tämän aiotun toimenpideaikataulun mukaan) sekä onko (vai ei) YTE:n vaatimukset täyttäviä seisontaraiteita tarpeeksi. Toinen vaihe: infrastruktuurin haltija ja junayhtiö tekevät yhdessä taloudellisen selvityksen, joka mahdollisesti aiheuttaa muutoksia toimenpideaikatauluun. Nämä muutokset, siltä osin kuin ne koskevat junien seisottamiseen tarkoitettujen alueiden lukumäärää ja/tai sijaintia, vähentävät tarvetta rakentaa uusia (kunnossapito-YTE:n mukaisia) seisontaraiteita sekä tarvetta uusia vanhoja seisontaraiteita tämän YTE:n mukaisiksi. 7.1.3.2 Vedentäyttölaitteet Ensimmäinen vaihe: infrastruktuurin haltija ja junayhtiö tarkastavat yhdessä junayhtiön ehdottaman liikkuvan kaluston aiotun toimenpideaikataulun ja tutkivat, missä yhteentoimivan rautatieverkon alueella juniin olisi toimitettava vettä kyseessä olevalla reitillä (tämän aiotun toimenpideaikataulun mukaan) sekä onko (vai ei) YTE:n vaatimukset täyttäviä vedenlisäyslaitteistoja tarpeeksi. Toinen vaihe: infrastruktuurin haltija ja junayhtiö tekevät yhdessä taloudellisen selvityksen, joka mahdollisesti aiheuttaa muutoksia toimenpideaikatauluun. Nämä muutokset, siltä osin kuin ne koskevat veden lisäämiseen juniin tarkoitettujen alueiden lukumäärää ja/tai sijaintia, vähentävät tarvetta rakentaa uusia (kunnossapito-YTE:n mukaisia) vedenlisäyslaitteistoja sekä tarvetta uusia vanhoja laitteistoja tämän YTE:n mukaisiksi. 7.1.3.3 Siirrettävät käymäläntyhjennysvaunut Ensimmäinen vaihe: infrastruktuurin haltija ja junayhtiö tarkastavat yhdessä junayhtiön ehdottaman liikkuvan kaluston aiotun toimenpideaikataulun ja tutkivat, missä yhteentoimivan rautatieverkon alueella junien käymälöiden tyhjentäminen tarvittaessa olisi mahdollista kyseessä olevalla reitillä (tämän aiotun toimenpideaikataulun mukaan) sekä onko (vai ei) YTE:n vaatimukset täyttäviä kiinteitä käymäläntyhjennyslaitteistoja tarpeeksi. Toinen vaihe: infrastruktuurin haltija ja junayhtiö tekevät yhdessä taloudellisen selvityksen, joka mahdollisesti aiheuttaa muutoksia toimenpideaikatauluun. Nämä muutokset, siltä osin kuin ne koskevat junien käymälöiden tarvittaessa tapahtuvaan tyhjentämiseen tarkoitettujen alueiden lukumäärää ja/tai sijaintia, vähentävät niiden siirrettävien (kunnossapito-YTE:n mukaisten) käymäläntyhjennysvaunujen lukumäärää, jotka on tarpeen sijoittaa näille alueille. 7.2 ERITYISTAPAUKSET: SOVELLUSTIEDOT (ei erityistapauksia) 7.3 SUOSITUS Jotta suurnopeusjunien vaunuissa saatavana olevan veden laatu jatkuvasti parantuisi, suositellaan, että 4.2.2.2.4 kohdan mukaisia laitteistoja käytettäisiin siten, että vaunuihin lisättäisiin direktiivin 98/83/EY määräysten mukaista vettä. Tässä tapauksessa muita kuin kiinteitä laitteiston osia, kuten letkuja ja suuttimia, on käsiteltävä varoen, jottei veden laatu huonone. LIITE I ERITYISTILANTEET Kuten YTE:ssä on määritelty, suurnopeusjuniin suunnitteluvaiheessa sisällytettyjen varmistusten ansiosta tulisi ennalta ehkäisevä ja korjaushuolto voida suorittaa pääasiassa tarkoitukseen varatulla liikkuvan kaluston huoltovarikolla. Tietynlaisista vaurioista, joista on esimerkkejä jäljempänä, saattaa kuitenkin olla seuraavanlaisia seurauksia: - liikkuvan kaluston huonompi toiminta ja käyttörajoitukset (nopeusrajoitus, vaunujen poistaminen käytöstä jne.), - tarve tehdä korjaavia huoltotöitä junan pääteasemalla. Koska taloudelliselta kannalta on tärkeää, ettei kaikkia pääteasemia varusteta erityislaitteistoin tai ettei harvoin käytettäviä varaosia tarpeettomasti varata, sekä ottaen huomioon, kuinka vaikeaa on säilyttää henkilökunnan useantyyppisen liikkuvan kaluston tuntemus, korjaavat huoltotyöt tulisi hoitaa jonkin seuraavan neljän järjestelyn mukaisesti: - yksinkertaiset korjaustyöt, jotka junan henkilökunta kykenee hoitamaan ilman tarkempia tietoja kyseisestä liikkuvan kaluston tyypistä, - korjaukset, jotka tehdään puhelinyhteyden välityksellä saatavalla kotivarikolla olevan asiantuntijan tuella, - korjaukset, jotka tekee kotivarikolta välittömästi paikalle lähetetty korjausryhmä, - rikkoutuneen osan eristäminen ja junan palauttaminen tukikohtaan muussa kuin kaupallisessa liikenteessä. Huonossa kunnossa tai osittaisen tai tilapäisen korjauksen jäljiltä olevan kaluston tarkat käyttöehdot on hyväksyttävä tapauskohtaisesti liikkuvan kaluston teknisten ominaisuuksien ja niiden maiden junien kulkua koskevien määräysten mukaisesti, joiden kautta kuljetaan (asiassa tarvitaan kahdenkeskiset sopimukset). Esimerkkejä mahdollisista vaurioista: - Merkkejä pyöriin kuluneista tasaisista kohdista - Kuuma laakeripesä - Kiinnileikannut akseli - Takertuneet ovet - Ilmastointi epäkunnossa - Rikkoutuneet ikkunat - Virroitin poissa toiminnasta - Käymälät epäkunnossa - Vialliset junanohjauslaitteet (TVM- ja LZB-laitteet, RS 4 -koodit jne.) - Äänimerkinantolaitteen tai ajovalon epäkuntoisuus - Jousitusvaurio - Telivaurio - Vaimentimien vaurio - Kytkentälaitteiden vaurio - Junan virtalähteen epäkuntoisuus - Valojen epäkuntoisuus - ... LIITE II VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTI YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖIDEN ARVIOINTI II.1 Liitteen soveltamisala Tässä liitteessä käsitellään seuraavien yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden arviointia: kunnossapito-osajärjestelmään kuuluvat käymäläntyhjennysjärjestelmän liittimet, laitteet junan sisäpuoliseen puhdistamiseen (sähköpistokkeet) sekä vedentäyttöliittimet. II.2 Ominaisuudet Yhteentoimivuuden osatekijöiden eri suunnittelu- ja tuotantovaiheissa arvioitavat ominaisuudet on merkitty X:llä taulukoissa II.1, II.2 ja II.3. Taulukko II.1 Yhteentoimivuuden osatekijän arviointi: käymälän tyhjennysjärjestelmän liittimet >TAULUKON PAIKKA> Ei-maininta taulukossa tarkoittaa, että kyseistä kohtaa ei sovelleta. Taulukko II.2 Yhteentoimivuuden osatekijän arviointi: laitteet junan sisäpuoliseen puhdistamiseen (sähköpistokkeet) >TAULUKON PAIKKA> Ei-maininta taulukossa tarkoittaa, että kyseistä kohtaa ei sovelleta. Taulukko II.3 Yhteentoimivuuden osatekijän arviointi: vedenlisäysliittimet >TAULUKON PAIKKA> Ei-maininta taulukossa tarkoittaa, että kyseistä kohtaa ei sovelleta. KUNNOSSAPITO-OSAJÄRJESTELMÄN ARVIOINTI II.3 Liitteen soveltamisala Tässä liitteessä käsitellään kunnossapito-osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuden arviointia. II.4 Ominaisuudet Osajärjestelmän suunnittelu-, asennus- ja käyttövaiheissa arvioitavat ominaisuudet on merkitty X:llä taulukossa II.4 (kiinteille laitteistoille) ja taulukossa II.5 (junissa oleville laitteistoille). Taulukko II.4 Kunnossapito-osajärjestelmän arviointi (kiinteät laitteistot) >TAULUKON PAIKKA> Ei-maininta taulukossa tarkoittaa, että kyseistä kohtaa ei sovelleta. Taulukko II.5 Kunnossapito-osajärjestelmän arviointi (junissa olevat laitteistot) >TAULUKON PAIKKA> Ei-maininta taulukossa tarkoittaa, että kyseistä kohtaa ei sovelleta. LIITE III ARVIOINTIMENETTELYT (MODUULIT) III.1 Moduuli A (sisäinen tuotannonvalvonta) Yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimuksenmukaisuuden arviointi 1 Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla valmistaja tai tämän valtuutettu, yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja, jolla on vastuu 2 kohdan toteuttamisesta, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset. 2 Valmistajan on laadittava 3 kohdassa kuvattu tekninen dokumentaatio. 3 Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida, onko yhteentoimivuuden osatekijä tässä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukainen. Dokumentaation on katettava yhteentoimivuuden suunnittelu, valmistus ja käyttö niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista. Sikäli kuin se arvioinnin kannalta on oleellista, dokumentaation on sisällettävä seuraavat osat: - yhteentoimivuuden osatekijän yleiskuvaus, - komponenttien, osakokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot, - kuvaukset ja selonteot, jotka ovat tarpeen edellä mainittujen piirustusten ja luettelojen ymmärtämiseksi ja yhteentoimivuuden osatekijän käyttämiseksi, - luettelo niistä teknisistä vaatimuksista (asiaa koskeva YTE ja/tai eurooppalaiset normit, joiden asiaa koskeviin kohtiin YTE:ssä viitataan), joita sovelletaan kokonaan tai osittain, - niiden ratkaisujen kuvaus, jotka on otettu käyttöön tässä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi tapauksissa, joissa niitä eurooppalaisia normeja, joihin YTE:ssä viitataan, ei ole sovellettu kokonaisuudessaan, - suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne., - testiraportit. 4 Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan valmistettavan yhteentoimivuuden osatekijän yhdenmukaisuus 2 kohdassa mainitun teknisen dokumentaation kanssa sekä sitä koskevien YTE:n vaatimusten kanssa. 5 Valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on laadittava kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tämän vakuutuksen on sisällettävä vähintään direktiivin 96/48/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan ja 13 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava seuraavat tiedot: - viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit), - valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi), - yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.), - vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus, - kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot, - viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin normeihin, - valmistajan tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan puolesta allekirjoittaneen henkilötiedot. 6 Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on säilytettävä jäljennös EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta ja siihen liittyvistä teknisistä asiakirjoista vähintään kymmenen vuoden ajan yhteentoimivuuden osatekijän valmistamisen jälkeen. Jos valmistaja tai tämän edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille. 7 Jos YTE edellyttää yhteentoimivuuden osatekijälle EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY:n käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti. III.2 Moduuli SB (EY-tyyppitarkastus) Kunnossapito-osajärjestelmän EY-tarkastus 1 Tässä moduulissa kuvataan se EY-tarkastusmenettelyn osa, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että aiottua tuotantoa edustavan kunnossapito-osajärjestelmän tyyppi - on tämän YTE:n ja kaikkien muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 96/48/EY olennaiset vaatimukset on täytetty, - on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen. 2 Hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän (tyyppitarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus. Hakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot ja asiakirjat: - hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite, - 3 kohdassa kuvattu tekninen dokumentaatio. 3 Tarkastusta pyytävän on annettava ilmoitetun laitoksen käyttöön aiottua tuotantoa edustava osajärjestelmän näytekappale, jota jäljempänä kutsutaan nimellä "tyyppi". Tyyppi saattaa edustaa useita osajärjestelmän versioita edellyttäen, että versioiden väliset erot eivät vaikuta YTE:n määräyksiin. Ilmoitettu laitos voi tarvittaessa pyytää lisänäytteitä, jos ne ovat tarpeen testiohjelman läpiviemiseksi. Mikäli tietyt testit tai tarkastusmenetelmät niin edellyttävät ja mikäli YTE:ssä tai direktiivin 96/48/EY 10 artiklassa mainituissa eurooppalaisissa normeissa niin määritellään, on tarkastukseen toimitettava myös näyte tai näytteitä osakokoonpanosta tai kokoonpanosta tai näyte osajärjestelmästä ennen sen kokoonpanoa. Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asentamista ja käyttöä sekä sitä, miten se täyttää direktiivin 96/48/EY ja YTE:n vaatimukset. Dokumentaation on katettava osajärjestelmän suunnittelu, valmistus ja käyttö niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista. Dokumentaation on sisällettävä seuraavat tiedot: - osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus, - komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot, - kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä yhteentoimivuuden osatekijän toimintaa, - käytetyt suunnittelun perustana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset normit, - tarvittavat todisteet em. tietojen ja normien asianmukaisuudesta, erityisesti tapauksissa, joissa direktiivin 10 artiklassa mainittuja eurooppalaisia normeja ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan, - luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, - osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio, - luettelo valmistajista, jotka ovat osallistuneet osajärjestelmän suunnitteluun, valmistukseen, kokoonpanoon ja asennukseen, - vaatimukset, jotka koskevat osajärjestelmän käyttöä ja kunnossapitoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.), - luettelo direktiivin 96/48/EY 10 artiklassa tai suunnittelun pohjana olevissa teknisissä tiedoissa mainituista eurooppalaisista normeista, - suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne., - testiraportit. Mikäli YTE edellyttää, että tekninen dokumentaatio sisältää muita tietoja, ne on lisättävä. 4 Ilmoitetun laitoksen tehtävät: 4.1 Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava tekninen dokumentaatio. 4.2 Jos YTE:ssä edellytetään suunnittelun katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava suunnittelumenetelmät ja -työkalut sekä suunnittelun tulokset arvioidakseen, voidaanko niiden avulla täyttää osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset suunnitteluprosessin päätyttyä. 4.3 Jos YTE:ssä edellytetään tyyppitestejä, ilmoitetun laitoksen on todennettava, että tyyppitestejä varten tarvittava(t) osajärjestelmän tai sen kokoonpanojen tai osakokoonpanojen näyte (näytteet) on valmistettu teknisen dokumentaation mukaisesti, sekä tehtävä tai teetettävä tyyppitestit YTE:n ja asiaa koskevien eurooppalaisten normien määräysten mukaisesti. 4.4 Ilmoitetun laitoksen on yksilöitävä ne elementit, jotka on suunniteltu YTE:n ja direktiivin 96/48/EY 10 artiklassa mainittujen eurooppalaisten normien asiaa koskevien määräysten mukaisesti, sekä ne elementit, jotka on suunniteltu soveltamatta näiden eurooppalaisten normien asiaa koskevia määräyksiä. 4.5 Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä 4.2 ja 4.3 kohdan mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, onko asiaa koskevia eurooppalaisia normeja todella noudatettu tapauksissa, joissa niitä on päätetty soveltaa. 4.6 Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä 4.2 ja 4.3 kohdan mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, onko asiaa koskevia eurooppalaisia normeja todella noudatettu tapauksissa, joissa hankintayksikkö tai valmistaja(t) on päättänyt (ovat päättäneet) niitä soveltaa. 4.7 Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa paikka, jossa tarkastukset ja tarvittavat kokeet suoritetaan. 5. Jos tyyppi on direktiivin 96/48/EY ja YTE:n määräysten mukainen, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle tyyppitarkastustodistus. Todistuksen on mainittava hankintayksikön ja valmistajan (valmistajien) nimi ja osoite, tarkastuksen tulos, todistuksen voimassaolon ehdot sekä tarvittavat tiedot hyväksytyn tyypin yksilöimiseksi. Todistuksen voimassaoloaika ei saa olla kolmea vuotta pidempi. Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista kohdista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä tämän luettelon jäljennös. Jos hankintayksiköltä tai tämän valtuutetulta, yhteisön alueelle sijoittautuneelta edustajalta evätään tyyppitarkastustodistus, ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus epäämisen syistä. Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn. 6 Hakijan on ilmoitettava sille ilmoitetulle laitokselle, jonka hallussa EY:n tyyppitarkastustodistusta koskeva tekninen dokumentaatio on, kaikista sellaisista hyväksyttyyn osajärjestelmään tehtävistä muutoksista, jotka on uudelleenhyväksyttävä, mikäli niillä on vaikutusta direktiivissä 96/48/EY ja YTE:ssä esitettyjen vaatimusten täyttämiseen tai osajärjestelmän suunniteltuun käyttöön. Tämä lisähyväksyntä annetaan joko lisäyksenä alkuperäiseen EY:n tyyppitarkastustodistukseen tai kokonaan uutena todistuksena, joka annetaan vanhan todistuksen palauttamisen jälkeen. 7 Mikäli 6 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa. Hakijan tulee pyytää voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia ole tehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 5 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä. Tämä menettely voidaan toistaa. 8 Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot EY:n tyyppitarkastustodistuksista, jotka se on peruuttanut tai evännyt. 9 Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista tyyppitarkastustodistuksista ja niihin tehdyistä lisäyksistä. Todistusten liitteiden on oltava muiden ilmoitettujen laitosten käytettävissä. 10 Hankintayksikön tai sen yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on säilytettävä tyyppitarkastustodistusten ja niiden lisäysten jäljennöksiä teknisessä dokumentaatiossa niin kauan, kuin osajärjestelmä on käytössä, sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle. III.3 Moduuli SD (tuotannon laadunvarmistus) Kunnossapito-osajärjestelmän EY-tarkastus 1 Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että kunnossapito-osajärjestelmä, jolle ilmoitettu laitos jo on myöntänyt EY:n tyyppitarkastustodistuksen, - on tämän YTE:n ja kaikkien muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 96/48/EY olennaiset vaatimukset on täytetty, - on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen ja voidaan ottaa käyttöön. Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen edellyttäen, että hankintayksikkö ja mukana olevat valmistajat täyttävät 2 kohdan vaatimukset. 2 Hankintayksikkö saa teettää EY-tarkastusmenettelyn alaisen osajärjestelmän töitä vain valmistajalla, jonka tarkastettavaan osajärjestelmään vaikuttavilla toiminnoilla (valmistus, kokoonpano, asennus) on 3 kohdan mukainen valmistusta sekä tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä ja jota valvotaan 4 kohdan mukaisesti. Sanalla valmistaja tarkoitetaan näissä määräyksissä myös yrityksiä, jotka - vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta (ja erityisesti sen integroinnista (pääurakoitsija), - suorittavat osajärjestelmän kokoonpano- ja asennuspalveluja. Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavalla pääurakoitsijalla (jolla on erityisesti vastuu osajärjestelmän integroinnista) on joka tapauksessa oltava 3 kohdan mukainen valmistusta sekä tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, ja tätä urakoitsijaa on valvottava 4 kohdan mukaisesti. Mikäli hankintayksikkö osallistuu itse tuotantoon (mukaan luettuina kokoonpano ja asennus) tai mikäli hankintayksikkö on itse vastuussa koko osajärjestelmähankkeesta (erityisesti mukaan luettuna osajärjestelmän integrointi), sillä on oltava käytössä 3 kohdan mukainen näitä toimintoja koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, ja sitä on valvottava 4 kohdan mukaisesti. 3 Laatujärjestelmä 3.1 Hankkeessa mukana olevan valmistajan (valmistajien) sekä hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus. Hakemukseen on sisällyttävä: - kaikki oleelliset aiottua osajärjestelmää koskevat tiedot, - laatujärjestelmän dokumentaatio, - hyväksytyn tyypin tekninen dokumentaatio sekä jäljennös tyyppitarkastustodistuksesta, joka on annettu moduuli SB:n mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen. Valmistajilta, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta, vaaditaan vain tätä osaa koskevat tiedot. 3.2 Pääurakoitsijan osalta laatujärjestelmän on varmistettava se, että osajärjestelmä on kaikilta osin tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää kaikilta osin tämän YTE:n vaatimukset. Muiden valmistajien (aliurakoitsijoiden) osalta laatujärjestelmän on varmistettava, että heidän panoksensa osajärjestelmään on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin ja YTE:n vaatimusten mukainen. Kaikki hakijoiden soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmaa, käsikirjoja ja tallenteita. Dokumentoinnin on erityisesti sisällettävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus kaikkien hakijoiden osalta: - laatutavoitteet ja organisaatio, - käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunvarmistusmenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet, - ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään, - laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne., pääurakoitsijan osalta: - suunnittelun ja osajärjestelmän kokonaislaatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, mukaan luettuna erityisesti osajärjestelmän integraation hallinta. Tutkimusten, testien ja tarkastusten on koskettava kaikkia seuraavia osa-alueita: - osajärjestelmän rakenne, erityisesti mukaan luettuina maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano, lopulliset säädöt, - osajärjestelmän lopputestaus, - ja arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, milloin YTE sitä vaatii. 3.3 Kohdassa 3.1 mainitun ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. Sen on edellytettävä näiden vaatimusten täyttämistä niiden laatujärjestelmien mukaisesti, jotka toteuttavat yhdenmukaistettua standardia. Tämä yhdenmukaistettu standardi on EN ISO 9001 (joulukuu 2000) tarpeen mukaan täydennettynä sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteiden mukaan, johon sitä sovelletaan. Tarkastuksen on koskettava nimenomaan kyseistä osajärjestelmää ja otettava huomioon kunkin hakijan panos siihen. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn tulee sisältyä tarkastuskäynti hakijan tiloihin. Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut. 3.4 Valmistajan (valmistajien) sekä hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, on vastattava hyväksytystälaatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana. Niiden on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen. Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava päätöksestään hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tutkimuksen johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut. 4 Ilmoitetun laitoksen (ilmoitettujen laitosten) vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän (-järjestelmien) valvonta 4.1 Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja (valmistajat) sekä hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, täyttävät hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvoitteensa. 4.2 Kohdassa 3.1 mainitun ilmoitetun laitoksen on aina päästävä tarkastuksia varten rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin, asennustyömaille ja varastotiloihin sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin ja yleensä kaikkiin tiloihin, jonne pääsyä se pitää tehtäviensä kannalta välttämättömänä hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen mukaan. 4.3 Valmistajan (valmistajien) sekä hankkeessa mukana olevan hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on lähetettävä (tai annettava lähettää) 3.1 kohdassa mainitulle tarkastusyksikölle kaikki vaadittavat asiakirjat, varsinkin osajärjestelmää koskevat toteutussuunnitelmat ja tekniset tiedot (sikäli kuin ne hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen kannalta ovat oleellisia) ja erityisesti seuraavat tiedot: - laatujärjestelmän dokumentaatio, mukaan luettuina toimet, joihin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että - (koskien pääurakoitsijaa) koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuteen liittyvät johdon vastuut ja valtuudet on riittävästi ja asianmukaisesti määritelty, - kunkin valmistajan laatujärjestelmiä hoidetaan oikein, jotta integraatio osajärjestelmätasolla voidaan toteuttaa, - laatujärjestelmän valmistukseen (mukaan luettuina kokoonpano ja asennus) liittyvän osan muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointiraportit jne. 4.4 Ilmoitetun laitoksen (ilmoitettujen laitosten) on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja (valmistajat) sekä hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ylläpitää ja käyttää laatujärjestelmää, sekä annettava näille tarkastuksista raportti. Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa siten, että vähintään yksi 6 kohdan mukaisen EY-tarkastuksen alaisen osajärjestelmän tarkastus tehdään kunkin vaiheen (valmistus, kokoonpano ja asennus) aikana. 4.5 Lisäksi ilmoitettu laitos voi (ilmoitetut laitokset voivat) tehdä odottamattomia käyntejä 4.2 kohdassa mainittuihin valmistajan (valmistajien) tiloihin. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä täydellisiä tai osittaisia tarkastuksia todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava valmistajalle raportti käynnistä sekä tarkastusraportti, jos tarkastus on suoritettu, ja testiraportti, jos testi on suoritettu. 5 Valmistajan (valmistajien) sekä hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen osajärjestelmä on valmistettu: - 3.1 kohdan toisen alakohdan toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio, - 3.4 kohdan toisen alakohdan mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat, - 3.4 kohdan viimeisen alakohdan sekä 4.4 ja 4.5 kohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit. 6 EY-tarkastusmenettely 6.1 Hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän (tuotannon laadunvarmistusta koskevaa) EY-tarkastusta koskeva hakemus, johon sisältyy 6.5 kohdan mukainen laatujärjestelmien valvonnan koordinaatio. Hankintayksikön tai sen yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on ilmoitettava hankkeessa mukana oleville valmistajille valitsemastaan ilmoitetusta laitoksesta ja hakemuksesta. 6.2 Hakemuksen avulla on voitava arvioida osajärjestelmän valmistusta, kokoonpanoa, asentamista ja käyttöä sekä sitä, miten se täyttää direktiivin 96/48/EY ja YTE:n vaatimukset. Hakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot: - hyväksyttyä tyyppiä koskeva tekninen dokumentaatio, mukaan luettuna tyyppitarkastustodistus, joka on annettu moduuli SB:n mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen, ja, mikäli ne eivät sisälly tähän tekniseen dokumentaatioon, - käytetyt suunnittelun perustana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset normit, - tarvittavat todisteet em. tietojen ja normien asianmukaisuudesta, erityisesti tapauksissa, joissa direktiivin 96/48/EY 10 artiklassa mainittuja eurooppalaisia normeja ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan. Näihin todisteisiin on liitettävä valmistajan suorittamien tai hänen puolestaan suoritettujen asianmukaisten laboratoriokokeiden tulokset, - osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio, - luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, - luettelo kaikista valmistajista, jotka ovat olleet mukana osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa, - todisteet siitä, että kaikki 3.2 kohdan mukaiset vaiheet on tehty valmistajien ja/tai hankkeessa mukana olevan hankintayksikön laatujärjestelmän alaisuudessa sekä todisteet näiden järjestelmien tehokkuudesta, - tiedot siitä ilmoitetusta laitoksesta, joka vastaa (niistä ilmoitetuista laitoksista, jotka vastaavat) näiden laatujärjestelmien hyväksynnästä ja valvonnasta. 6.3 Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava hakemus tyyppitarkastuksen ja tyyppitarkastustodistuksen pätevyyden osalta. 6.4 Ilmoitetun laitoksen on sen jälkeen tutkittava, kattavatko hakijan (hakijoiden) laatujärjestelmän (-järjestelmien) hyväksyntä ja valvonta riittävästi ja asianmukaisesti kaikki osajärjestelmän 3.2 kohdan viimeisessä kappaleessa mainitut vaiheet. Jos osajärjestelmän yhdenmukaisuus EY:n tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja sen direktiivin 96/48/EY ja YTE:n vaatimustenmukaisuus perustuvat useammalle kuin yhdelle laatujärjestelmälle, sen on erityisesti tutkittava, - onko laatujärjestelmien väliset suhteet ja liityntäkohdat selkeästi dokumentoitu, - onko koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat pääurakoitsijan johdon vastuut ja valtuudet riittävästi ja asianmukaisesti määritelty. 6.5 Jos EY-tarkastuksesta vastaava ilmoitettu laitos ei tee 4 kohdan mukaisia laatujärjestelmän (-järjestelmien) tarkastuksia, sen on koordinoitava muiden niistä vastaavien ilmoitettujen laitosten valvontatoimia varmistaakseen, että eri laatujärjestelmien väliset liityntäkohdat on osajärjestelmän integraation kannalta hoidettu oikein. Tähän koordinointiin sisältyvät seuraavat EY-tarkastuksesta vastaavan ilmoitetun laitoksen oikeudet: - oikeus saada haltuunsa kaikki toisen ilmoitetun laitoksen (toisten ilmoitettujen laitosten) laatimat (hyväksymis- ja valvonta-) asiakirjat, - oikeus olla mukana 4.4 kohdan mukaisissa valvontatarkastuksissa, - oikeus aloittaa vastuullaan olevia ja toisen ilmoitetun laitoksen (toisten ilmoitettujen laitosten) kanssa toteutettavia 4.5 kohdan mukaisia lisätarkastuksia. 6.6 Jos osajärjestelmä täyttää direktiivin 96/48/EY ja YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on tyyppitarkastuksen sekä laatujärjestelmän (-järjestelmien) hyväksynnän ja valvonnan perusteella laadittava hankintayksikölle tai tämän valtuutetulle, yhteisön alueelle sijoittautuneelle edustajalle tarkoitettu EY-tarkastustodistus. Tämä puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii. EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin 96/48/EY liitteen V mukaiset tiedot. 6.7 Ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niiden on sisällettävä vähintään direktiivin 96/48/EY 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot: - kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat, - luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, - EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten YTE:n perusteella antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat), - kaikki käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot, - kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon, - osajärjestelmän EY-tyyppitarkastustodistus sekä siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, - 6.5 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama EY-tarkastustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen, ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu; todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut 4.4 ja 4.5 kohdassa mainitut raportit sekä erityisesti: 7 Kaikki ilmoitetun laitoksen antamaan EY-tarkastustodistukseen liittyvät, sitä tukevat asiakirjat on annettava hankintayksikölle tai sen valtuutetulle edustajalle, ja hankintayksikön on liitettävä ne laatimaansa, valvontaviranomaiselle tarkoitettuun EY-tarkastusvakuutukseen. 8 Hankintayksikön tai sen yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on säilytettävä mainittujen asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan, kuin osajärjestelmä on käytössä, sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle. III.4 Moduuli SF (tuotteen tarkastus) Kunnossapito-osajärjestelmän EY-tarkastus 1 Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että kunnossapito-osajärjestelmä, jolle ilmoitettu laitos jo on myöntänyt EY:n tyyppitarkastustodistuksen, - on tämän YTE:n ja kaikkien muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 96/48/EY olennaiset vaatimukset on täytetty, - on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen ja voidaan ottaa käyttöön. 2 Hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän (tuotteen tarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus. Hakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot ja asiakirjat: - hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite, - tekninen dokumentaatio. 3 Menettelyn tämän osan aikana hankintayksikkö tai sen yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja tarkastaa ja vakuuttaa, että kyseessä oleva osajärjestelmä on EY:n tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat direktiivin 96/48/EY ja YTE:n vaatimukset. 4 Hankintayksikön on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla (mukaan luettuina yhteentoimivuuden osatekijöiden kokoonpano ja integrointi) varmistetaan osajärjestelmän yhdenmukaisuus EY:n tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä sitä koskevien YTE:n vaatimusten kanssa. 5 Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asentamista ja käyttöä sekä sitä, onko se tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin sekä direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen. Teknisen dokumentaation on sisällettävä seuraavat tiedot: - tyyppitarkastustodistus sekä sen liitteenä olevat asiakirjat ja lisäykset, ja seuraavat tiedot, mikäli ne eivät ole mukana EY:n tyyppitarkastustodistukseen liitetyissä asiakirjoissa: - osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus, - periaate- ja osapiirustukset ja osakokoonpanojen ja virtapiirien jne. luettelot, - osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio, - käytetyt suunnittelun perustana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset normit, - tarvittavat todisteet em. tietojen ja normien asianmukaisuudesta, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia normeja ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan, - luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, - luettelo valmistajista, jotka ovat osallistuneet osajärjestelmän suunnitteluun, valmistukseen, kokoonpanoon ja asennukseen, - luettelo eurooppalaisista normeista. Mikäli YTE edellyttää, että tekninen dokumentaatio sisältää muita tietoja, ne on lisättävä. 6 Ilmoitetun laitoksen on suoritettava asianmukaiset kokeet ja testit tarkastaakseen, onko osajärjestelmä EY:n tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin ja direktiivin 96/48/EY sekä YTE:n vaatimusten mukainen, kokeilemalla ja testaamalla jokainen 4 kohdan mukaisesti sarjatuotantona valmistettava osajärjestelmä. 7 Tarkastus, joka tehdään tarkastamalla ja testaamalla jokainen (sarjatuotantona valmistettu) osajärjestelmä 7.1 Ilmoitetun laitoksen on suoritettava testit, tutkimukset ja tarkastukset varmistaakseen, että sarjatuotantona valmistettavat osajärjestelmät ovat direktiivin ja YTE:n olennaisten vaatimusten mukaisia. YTE:n mukaan tehtävät tutkimukset, testit ja tarkastukset koskevat seuraavia osa-alueita: - osajärjestelmän rakenne, mukaan luettuina osatekijöiden kokoonpano ja yleiset säädöt, - osajärjestelmän lopputestaus, - arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, milloin YTE sitä vaatii. 7.2 Kaikki (sarjatuotantona valmistetut) osajärjestelmät on yksitellen tutkittava ja tehtävä YTE:ssä ja asiaa koskevissa eurooppalaisissa normeissa mainitut (tai vastaavat) testit sen todentamiseksi, että ne ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten mukaisia. 8 Ilmoitettu laitos voi sopia hankintayksikön kanssa siitä, missä testit tehdään, sekä siitä, että hankintayksikkö tekee itse osajärjestelmän lopputestit ja YTE:n edellyttämät testit normaaleissa käytön aikaisissa oloissa ilmoitetun laitoksen valvonnassa ja sen läsnäollessa. 9 Ilmoitetun laitoksen on aina päästävä testauksia ja tarkastuksia varten tuotanto- ja kokoonpanotiloihin sekä asennustyömaille sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin, jotta se voi suorittaa sille YTE:ssä määrätyt tehtävät. 10 Jos osajärjestelmä täyttää direktiivin 96/48/EY ja YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on 7 kohdan mukaisten sekä YTE:ssä ja direktiivin 96/48/EY 10 artiklassa mainituissa eurooppalaisissa normeissa määrättyjen testien, tarkastusten ja tarkistusten perusteella laadittava hankintayksikölle tai tämän valtuutetulle, yhteisön alueelle sijoittautuneelle edustajalle tarkoitettu EY-tarkastustodistus. Tämä puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii. EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin 96/48/EY liitteen V mukaiset tiedot. 11 Ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niiden on sisällettävä vähintään direktiivin 96/48/EY 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot: - kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat, - luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, - EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten YTE:n perusteella antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat), - kaikki käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot, - kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon, - EY:n tyyppitarkastustodistus ja sen liitteenä oleva tekninen dokumentaatio, - 10 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama EY-tarkastustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen, ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu; todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut raportit. 12 Kaikki ilmoitetun laitoksen antamaan EY-tarkastustodistukseen liittyvät, sitä tukevat asiakirjat on annettava hankintayksikölle tai sen valtuutetulle edustajalle, ja hankintayksikön on liitettävä ne laatimaansa, valvontaviranomaiselle tarkoitettuun EY-tarkastusvakuutukseen. 13 Hankintayksikön tai sen yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on säilytettävä mainittujen asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan, kuin osajärjestelmä on käytössä, sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle. III.5 Moduuli SG (yksikkötarkastus) Kunnossapito-osajärjestelmän EY-tarkastus 1 Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että kunnossapito-osajärjestelmä - on tämän YTE:n ja kaikkien muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 96/48/EY olennaiset vaatimukset on täytetty, - on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen ja voidaan ottaa käyttöön. 2 Hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän (yksikkötarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus. Hakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot ja asiakirjat: - hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite, - tekninen dokumentaatio. 3 Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asentamista ja käyttöä sekä sitä, miten se täyttää YTE:n vaatimukset. Teknisen dokumentaation on sisällettävä seuraavat tiedot: - osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus, - periaate- ja osapiirustukset ja osakokoonpanojen ja virtapiirien jne. luettelot, - osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio, - käytetyt suunnittelun perustana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset normit, - tarvittavat todisteet em. tietojen ja normien asianmukaisuudesta, erityisesti tapauksissa, joissa YTE:ssä mainittuja eurooppalaisia normeja ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan, - luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, - luettelo valmistajista, jotka ovat osallistuneet osajärjestelmän suunnitteluun, valmistukseen, kokoonpanoon ja asennukseen, - luettelo YTE:ssä tai teknisissä tiedoissa mainituista eurooppalaisista normeista. Mikäli YTE edellyttää, että tekninen dokumentaatio sisältää muita tietoja, ne on lisättävä. 4 Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava hakemus ja tehtävä vaadittavat YTE:ssä ja/tai eurooppalaisissa normeissa määrätyt testit ja tarkastukset varmistuakseen siitä, että hakemuksen kohde on YTE:ssä mainittujen direktiivin olennaisten vaatimusten mukainen. YTE:n mukaan tehtävät tutkimukset, testit ja tarkastukset koskevat seuraavia osa-alueita: - tekniikan yleiskuvaus, - osajärjestelmän rakenne, tarvittaessa mukaan luettuina maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano, yleiset säätötoimenpiteet, - osajärjestelmän lopputestaus, ja - arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, milloin YTE sitä vaatii. 5 Ilmoitettu laitos voi sopia hankintayksikön kanssa siitä, missä testit tehdään, sekä siitä, että hankintayksikkö tekee itse osajärjestelmän lopputestit ja YTE:n edellyttämät testit normaaleissa käytön aikaisissa oloissa ilmoitetun laitoksen valvonnassa ja sen läsnäollessa. 6 Ilmoitetun laitoksen on aina päästävä testauksia ja tarkastuksia varten suunnitteluosastoille, rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin sekä asennustyömaille sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin, jotta se voi suorittaa sille YTE:ssä määrätyt tehtävät. 7 Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on YTE:ssä sekä YTE:ssä mainituissa eurooppalaisissa normeissa määrättyjen testien, tarkastusten ja tarkistusten perusteella laadittava hankintayksikölle tai tämän valtuutetulle, yhteisön alueelle sijoittautuneelle edustajalle tarkoitettu EY-tarkastustodistus. Tämä puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii. EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin 96/48/EY liitteen V mukaiset tiedot. 8 Ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niiden on sisällettävä vähintään direktiivin 96/48/EY 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot: - kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat, - luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, - EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten YTE:n perusteella antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat), - kaikki käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot, - kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon, - 7 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama EY-tarkastustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen, ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu; todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut raportit. 9 Kaikki ilmoitetun laitoksen antamaan EY-tarkastustodistukseen liittyvät, sitä tukevat asiakirjat on annettava hankintayksikölle tai sen valtuutetulle edustajalle, ja hankintayksikön on liitettävä ne laatimaansa, valvontaviranomaiselle tarkoitettuun EY-tarkastusvakuutukseen. 10 Hankintayksikön tai sen yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on säilytettävä mainittujen asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan, kuin osajärjestelmä on käytössä, sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle. III.6 Moduuli SH2 (täydellinen laadunvarmistus ja suunnitteluvaiheen tarkastusmenettely) Kunnossapito-osajärjestelmän EY-tarkastus 1 Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että kunnossapito-osajärjestelmä: - on tämän YTE:n ja kaikkien muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 96/48/EY olennaiset vaatimukset on täytetty, - on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen ja voidaan ottaa käyttöön. Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen, johon sisältyy osajärjestelmän suunnitteluvaiheen tarkastus, edellyttäen, että hankintayksikkö ja mukana olevat valmistajat täyttävät 2 kohdan vaatimukset. 2 Hankintayksikkö saa teettää EY-tarkastusmenettelyn alaisen osajärjestelmän töitä vain valmistajalla, jonka tarkastettavaan osajärjestelmään vaikuttavilla toiminnoilla on 3 kohdan mukainen suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä ja jota valvotaan 4 kohdan mukaisesti. Sanalla "valmistaja" tarkoitetaan myös yrityksiä, jotka - vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta (ja erityisesti sen integroinnista (pääurakoitsija), - suorittavat suunnittelu- ja tutkimuspalveluja (kuten konsultit), - suorittavat osajärjestelmän kokoonpano- ja asennuspalveluja. Valmistajilta, jotka suorittavat vain kokoonpanoa ja asennusta, vaaditaan vain tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva laatujärjestelmä. Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavalla pääurakoitsijalla (jolla on erityisesti vastuu osajärjestelmän integroinnista) on joka tapauksessa oltava 3 kohdan mukainen suunnittelua, valmistusta sekä tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, ja tätä urakoitsijaa on valvottava 4 kohdan mukaisesti. Mikäli hankintayksikkö osallistuu itse suunnitteluun ja/tai tuotantoon (mukaan luettuina kokoonpano ja asennus) tai mikäli hankintayksikkö on itse vastuussa koko osajärjestelmähankkeesta (erityisesti mukaan luettuna osajärjestelmän integrointi), sillä on oltava käytössä 3 kohdan mukainen näitä toimintoja koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, ja sitä on valvottava 4 kohdan mukaisesti. 3 Laatujärjestelmä 3.1 Hankkeessa mukana olevan valmistajan (valmistajien) sekä hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus. Hakemukseen on sisällyttävä: - kaikki oleelliset aiottua osajärjestelmää koskevat tiedot, - laatujärjestelmän dokumentaatio. Valmistajilta, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta, vaaditaan vain tätä osaa koskevat tiedot. 3.2 Pääurakoitsijan osalta laatujärjestelmän on varmistettava, että koko osajärjestelmä on direktiivin 96/48/EY ja YTE:n vaatimusten mukainen. Muiden valmistajien (aliurakoitsijoiden) osalta laatujärjestelmän on varmistettava, että heidän panoksensa osajärjestelmään on YTE:n vaatimusten mukainen. Kaikki hakijoiden soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmaa, käsikirjoja ja tallenteita. Dokumentoinnin on erityisesti sisällettävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus kaikkien hakijoiden osalta: - laatutavoitteet ja organisaatio, - käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunvarmistusmenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet, - ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään, - laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne., pääurakoitsijan ja aliurakoitsijoiden osalta (viimeksi mainitut vain siltä osin, kuin ne osallistuvat osajärjestelmäprojektiin): - ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset normit, joita sovelletaan, ja mikäli direktiivin 96/48/EY 10 artiklassa mainittuja eurooppalaisia normeja ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että YTE:n yhteentoimivuuden osatekijää koskevat vaatimukset täytetään, - käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään kyseiseen tuoteryhmään kuuluvien yhteentoimivuuden osatekijöiden suunnittelussa, - keinot, joilla suunnittelun ja osajärjestelmän vaaditun laatutason saavuttamista seurataan ja joilla laatujärjestelmän tehokasta toimintaa valvotaan, ja pääurakoitsijan osalta: - suunnittelun ja osajärjestelmän kokonaislaatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, mukaan luettuna erityisesti osajärjestelmän integraation hallinta. Tutkimusten, testien ja tarkastusten on koskettava kaikkia seuraavia osa-alueita: - tekniikan yleiskuvaus, - osajärjestelmän rakenne, erityisesti mukaan luettuina maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano, lopulliset säädöt, - osajärjestelmän lopputestaus, - ja arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, milloin YTE sitä vaatii. 3.3 Kohdassa 3.1 mainitun ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. Sen on edellytettävä näiden vaatimusten täyttämistä niiden laatujärjestelmien mukaisesti, jotka toteuttavat yhdenmukaistettua standardia. Tämä yhdenmukaistettu standardi on EN ISO 9001 (joulukuu 2000) tarpeen mukaan täydennettynä sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteiden mukaan, johon sitä sovelletaan. Ainoastaan kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olevia hakijoita koskeva yhdenmukaistettu standardi on EN ISO 9001 (joulukuu 2000) tarpeen mukaan täydennettynä sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteiden mukaan, johon sitä sovelletaan. Tarkastuksen on koskettava nimenomaan kyseistä osajärjestelmää ja otettava huomioon kunkin hakijan panos siihen. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn tulee sisältyä tarkastuskäynti hakijan tiloihin. Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut. 3.4 Valmistajan (valmistajien) sekä hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana. Niiden on ilmoitettava laatujärjestelmänsä hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen. Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava päätöksestään hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tutkimuksen johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut. 4 Ilmoitetun laitoksen (ilmoitettujen laitosten) vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän (-järjestelmien) valvonta 4.1 Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja (valmistajat) sekä hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, täyttävät hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvoitteensa. 4.2 Kohdassa 3.1 mainitun ilmoitetun laitoksen (mainittujen ilmoitettujen laitosten) on aina päästävä tarkastuksia varten suunnitteluosastoille, rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin, asennustyömaille ja varastotiloihin sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin ja yleensä kaikkiin tiloihin, jonne pääsyä se pitää tehtäviensä kannalta välttämättömänä hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen mukaan. 4.3 Valmistajan (valmistajien) sekä hankkeessa mukana olevan hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on lähetettävä 3.1 kohdassa mainitulle ilmoitetulle laitokselle (tai annettava lähettää sille) kaikki tähän tarvittavat asiakirjat sekä erityisesti osajärjestelmää koskevat toteutussuunnitelmat ja tekniset tiedot (sikäli kuin ne hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen kannalta ovat oleellisia) ja erityisesti seuraavat tiedot: - laatujärjestelmän dokumentaatio, mukaan luettuina toimet, joihin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että - (koskien pääurakoitsijaa) koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuteen liittyvät johdon vastuut ja valtuudet on riittävästi ja asianmukaisesti määritelty, - kunkin valmistajan laatujärjestelmiä hoidetaan oikein, jotta integraatio osajärjestelmätasolla voidaan toteuttaa, - laatujärjestelmän suunnitteluun liittyvän osan muistiinpanot, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset jne., - laatujärjestelmän valmistukseen (mukaan luettuina kokoonpano ja asennus) liittyvän osan muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointiraportit jne. 4.4 Ilmoitetun laitoksen (ilmoitettujen laitosten) on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja (valmistajat) sekä hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ylläpitää ja käyttää laatujärjestelmää sekä annettava näille tarkastuksista raportti. Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa siten, että vähintään yksi 6 kohdan mukaisen EY-tarkastuksen alaisen osajärjestelmän tarkastus tehdään kunkin vaiheen (suunnittelu, valmistus, kokoonpano ja asennus) aikana. 4.5 Lisäksi ilmoitettu laitos voi (ilmoitetut laitokset voivat) tehdä odottamattomia käyntejä 4.2 kohdassa mainittuihin valmistajan (valmistajien) tiloihin. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä täydellisiä tai osittaisia tarkastuksia todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava valmistajalle raportti käynnistä sekä tarkastusraportti, jos tarkastus on suoritettu. 5 Valmistajan (valmistajien) sekä hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen osajärjestelmä on valmistettu: - 3.1 kohdan toisen alakohdan toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio, - 3.4 kohdan toisen alakohdan mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat, - 3.4 kohdan viimeisen alakohdan sekä 4.4 ja 4.5 kohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit. 6 EY-tarkastusmenettely 6.1 Hankintayksikön tai tämän valtuutetun, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän (täydellistä laadunvarmistusta ja suunnitteluvaiheen tarkastusmenettelyä koskevaa) EY-tarkastusta koskeva hakemus, johon sisältyy 4.4 ja 4.5 kohdan mukainen laatujärjestelmien valvonnan koordinaatio. Hankintayksikön tai sen yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on ilmoitettava hankkeessa mukana oleville valmistajille valitsemastaan ilmoitetusta laitoksesta ja hakemuksesta. 6.2 Hakemuksen avulla on voitava arvioida osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asentamista ja käyttöä sekä sitä, miten se täyttää YTE:n vaatimukset. Teknisen dokumentaation on sisällettävä seuraavat tiedot: - käytetyt suunnittelun perustana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset normit, - tarvittavat todisteet em. tietojen ja normien asianmukaisuudesta, erityisesti tapauksissa, joissa YTE:ssä mainittuja eurooppalaisia normeja ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan. Näihin todisteisiin on liitettävä valmistajan suorittamien tai hänen puolestaan suoritettujen asianmukaisten laboratoriokokeiden tulokset, - osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio, - luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, - luettelo kaikista valmistajista, jotka ovat olleet mukana osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa, - todisteet siitä, että kaikki 3.2 kohdan mukaiset vaiheet on tehty valmistajan (valmistajien) ja/tai hankkeessa mukana olevan hankintayksikön laatujärjestelmän alaisuudessa sekä todisteet näiden järjestelmien tehokkuudesta, - tiedot siitä ilmoitetusta laitoksesta, joka vastaa (niistä ilmoitetuista laitoksista, jotka vastaavat) näiden laatujärjestelmien hyväksynnästä ja valvonnasta. 6.3 Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava suunnittelun tarkastusta koskeva hakemus ja, mikäli suunnittelutulos on direktiivin 96/48/EY ja sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen, annettava hakijalle suunnitteluntarkastusraportti. Raportin on sisällettävä suunnittelutarkastuksen päätelmät, raportin voimassaoloehdot, suunnittelukohteen yksilöimiseksi tarvittavat tiedot sekä tarpeen mukaan kuvaus osajärjestelmän toiminnasta. 6.4 Ilmoitetun laitoksen on muut EY-tarkastuksen vaiheet huomioon ottaen tutkittava, kattavatko laatujärjestelmän (-järjestelmien) hyväksyntä ja valvonta riittävästi ja asianmukaisesti kaikki osajärjestelmän 3.2 kohdassa mainitut vaiheet. Jos osajärjestelmän YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukaisuus perustuu useampaan kuin yhteen laatujärjestelmään, ilmoitetun laitoksen on erityisesti tutkittava seuraavat seikat: - onko laatujärjestelmien väliset suhteet ja liityntäkohdat selkeästi dokumentoitu, - onko koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat pääurakoitsijan johdon vastuut ja valtuudet riittävästi ja asianmukaisesti määritelty. 6.5 Jos EY-tarkastuksesta vastaava ilmoitettu laitos ei tee 4 kohdan mukaisia laatujärjestelmän (-järjestelmien) tarkastuksia, sen on koordinoitava muiden niistä vastaavien ilmoitettujen laitosten valvontatoimia varmistaakseen, että eri laatujärjestelmien väliset liityntäkohdat on osajärjestelmän integraation kannalta hoidettu oikein. Tähän koordinointiin sisältyvät seuraavat EY-tarkastuksesta vastaavan ilmoitetun laitoksen oikeudet: - oikeus saada haltuunsa kaikki toisen ilmoitetun laitoksen (toisten ilmoitettujen laitosten) laatimat (hyväksymis- ja valvonta-) asiakirjat, - oikeus olla mukana 4.4 kohdan mukaisissa valvontatarkastuksissa, - oikeus aloittaa vastuullaan olevia ja toisen ilmoitetun laitoksen (toisten ilmoitettujen laitosten) kanssa toteutettavia 4.5 kohdan mukaisia lisätarkastuksia. 6.6 Jos osajärjestelmä täyttää direktiivin 10 artiklan ja YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on suunnittelutuloksen tarkastuksen sekä laatujärjestelmän (-järjestelmien) hyväksynnän ja valvonnan perusteella laadittava hankintayksikölle tai tämän valtuutetulle, yhteisön alueelle sijoittautuneelle edustajalle tarkoitettu EY-tarkastustodistus. Tämä puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii. EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direkti