Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1724/2001, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2001, jalkaväkimiinojen vastaisesta toiminnasta kehitysmaissa



Virallinen lehti nro L 234 , 01/09/2001 s. 0001 - 0005



Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1724/2001, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2001, jalkaväkimiinojen vastaisesta toiminnasta kehitysmaissa EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 179 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen(1), noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(2), sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan yhteisö on huolestunut siitä, että alueilla, joilla siviiliväestö yrittää toipua siellä käydyistä aseellisista selkkauksista, on jalkaväkimiinoja ja muita räjähtämättömiä taisteluvälineitä. (2) Jalkaväkimiinat aiheuttavat kärsimystä ja henkilövahinkoja erityisesti maailman köyhimmissä osissa. Ne haittaavat merkittävästi talouden kehittymistä ja ovat esteenä pakolaisten ja asuinseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden paluulle sekä humanitaarisille avustustoimille, jälleenrakennukselle, kuntoutukselle ja normaalien yhteiskuntaolojen palautumiselle. (3) Yhteisö on päättänyt osaltaan pyrkiä kaikin tavoin siihen, että jalkaväkimiinat hävitetään kaikkialta maailmasta tulevina vuosina. (4) Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat olleet huomattavimpia tukijoita laajoissa kansainvälisissä toimissa, joita on toteutettu jalkaväkimiinojen aiheuttamien suurten ongelmien ratkaisemiseksi. (5) Toiminta jalkaväkimiinojen täydelliseksi poistamiseksi on vielä varhaisessa vaiheessa, minkä vuoksi yhteisön olisi edelleen toimittava päättäväisesti johtoasemassa, kunnes tavoite on täysin saavutettu. (6) Tämä asetus on välitön reaktio jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtämisen kieltämistä ja niiden hävittämistä koskevaan yleissopimukseen (Ottawan yleissopimus). (7) Näin ollen rahoitusapua olisi annettava ensisijaisesti niille kehitysmaille, jotka ovat sitoutuneet jalkaväkimiinojen vastaiseen toimintaan ja ovat Ottawan yleissopimuksen osapuolia. (8) Miinoja koskeva yhteisön toiminta on usein erottamaton osa humanitaarisia avustustoimia sekä jälleenrakennus-, kunnostus- tai kehittämistoimia, mutta se on samalla erillistä ja erikoistunutta toimintaa, jolla on omat painopistealueet, toimintavaatimukset ja poliittiset vaatimukset. (9) Tällaisen toiminnan osana, samoin kuin miinanraivausteknologian tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmissa, rahoitetaan vastedeskin uusia ja käynnissä olevia toimia erityisistä budjettikohdista ja niitä tuetaan, täydennetään ja koordinoidaan tarvittaessa tämän asetuksen nojalla. (10) Jotta yhteisö voisi vaikuttaa tehokkaasti ennaltaehkäiseviin miinoja koskeviin toimiin, sille on annettava mahdollisuus ryhtyä toimiin varastoitujen jalkaväkimiinojen hävittämiseksi samalla, kun se toteuttaa toimia maastossa olevien jalkaväkimiinojen tuhoamiseksi. (11) Tieteellistä tutkimusta olisi tehostettava sellaisen teknologian kehittämiseksi, joka helpottaa miinojen havaitsemista ja miinoitettujen alueiden tarkempaa tunnistamista. (12) Yhteisön on voitava varmistaa, että sen rahoittamat miinanraivaustoimet ovat olleet tehokkaita. Tätä varten sen on käytettävä tarkoituksenmukaisia teknisiä keinoja, tarvittaessa myös sotilasteknologiaa. (13) Tämän asetuksen tarkoituksena on muodostaa perusta yhtenäiselle ja tehokkaalle lähestymistavalle miinoja koskevassa yhteisön toiminnassa kehitysmaissa edistämällä kokonaisvaltaista strategiaa, jota koordinoitaisiin tiiviisti komission, jäsenvaltioiden ja kansainvälisen yhteisön kesken kaikissa miinoja koskevan toiminnan vaiheissa. (14) Tällainen lähestymistapa ei saisi estää yhteisöä reagoimasta humanitaarisiin hätätilanteisiin kaikkialla, missä sellaisia ilmenee. (15) On tarpeen varmistaa, että nämä toimet ovat johdonmukaisia koko Euroopan unionin ulkopolitiikan, myös yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kannalta. (16) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(3) mukaisesti. (17) Jalkaväkimiinaongelma edellyttää ongelman hengenvaarallisuuden ja maailmanlaajuisuuden vuoksi tehokkaita, joustavia ja tarvittaessa nopeita päätöksentekomenettelyjä yhteisön toimien rahoittamiseksi. (18) Tällä asetuksella vahvistetaan toiminnan koko keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen(4) 33 kohdan mukaisesti muodostavat ensisijaisen ohjeen budjettivallan käyttäjälle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (19) Yhteisön olisi varmistettava, että rahoitusavun täytäntöönpanossa noudatetaan mahdollisimman suurta avoimuutta ja määrärahojen käytössä tiukkaa valvontaa. (20) Yhteisön taloudellisten etujen suojelu sekä petosten ja väärinkäytösten torjunta ovat erottamaton osa tätä asetusta, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Tässä asetuksessa vahvistetaan menettelyt jalkaväkimiinojen vastaisten yhteisön toimien täytäntöönpanemiseksi yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan puitteissa edistäen samalla johdonmukaista ja yhtenäistä humanitaarista miinanraivausstrategiaa, jolla toteutetaan jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtämisen kieltämistä ja niiden hävittämistä koskevaa yleissopimusta, jäljempänä "Ottawan yleissopimus". 2. Tässä asetuksessa tarkoitettuja toimia toteutetaan kehitysmaiden alueella tai ne liittyvät suoraan kehitysmaissa, erityisesti niistä kaikkein haavoittuvimmissa maissa ja konflikteista toipuvissa maissa, ilmeneviin tilanteisiin. Miinoja koskeva toiminta on liitettävä kaikkiin niitä kehitysmaita koskeviin maakohtaisiin strategioihin, jotka kärsivät jalkaväkimiinojen seurauksista. 2 artikla 1. Tämän asetuksen nojalla toteutettujen yhteisön toimien tarkoituksena on auttaa jalkaväkimiinojen seurauksista kärsiviä maita luomaan niiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen mahdollistavat olosuhteet seuraavin tavoin: a) tukemalla miinoja koskevan siviilitoimintastrategian laatimista, seurantaa ja täytäntöönpanoa; b) auttamalla miinoista kärsiviä maita niiden pannessa täytäntöön Ottawan yleissopimusta; c) luomalla ja ylläpitämällä kansainvälisiä rakenteita ja paikallisia toimintaedellytyksiä miinoista kärsivissä maissa miinoja koskevan toiminnan toteuttamiseksi mahdollisimman tehokkaasti; d) reagoimalla humanitaarisiin hätätilanteisiin, estämällä onnettomuuksien syntyminen ja tukemalla miinojen uhrien kuntoutusta; e) tukemalla miinoja koskevaan toimintaan soveltuvien laitteiden ja tekniikoiden kokeilua ja käyttöönottoa asianomaisissa maissa; f) edistämällä koordinointia miinanraivausvälineiden loppukäyttäjien kanssa tutkimuksen alkuvaiheissa ja tukemalla näiden tekniikoiden käyttöä köyhimmissä miinojen seurauksista kärsivissä maissa; g) edistämällä miinanraivaustoimia, jotka ovat sopusoinnussa paikallisen ympäristön kanssa ja sopusoinnussa asianomaisen alueen kestävän kehityksen kanssa; h) tukemalla koordinointia miinoja koskevaan toimintaan osallistuvien kansainvälisten toimijoiden kesken. 2. Tämän asetuksen nojalla voidaan rahoittaa kaikkea jalkaväkimiinojen vastaista toimintaa, jolla tuetaan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta välttämättömiä tavoitteita, mukaan lukien: a) miinoista valistaminen; b) asiantuntijoiden koulutus; c) miinoitetuiksi epäiltyjen alueiden kartoittaminen ja merkitseminen; d) jalkaväkimiinojen paikantaminen ja tunnistaminen; e) humanitaaristen normien mukainen miinanraivaus ja jalkaväkimiinojen tuhoaminen maastossa sekä varastoitujen jalkaväkimiinojen tuhoaminen; f) miinojen uhrien avustaminen, miinojen uhrien lääkinnällinen ja sosio-ekonominen kuntouttaminen; g) tiedonhallinta, myös maantieteelliset tietojärjestelmät; h) muut toimet, jotka osaltaan vähentävät jalkaväkimiinojen ihmisiin, talouteen ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa toiminnassa etusijalla ovat toimet miinoista eniten kärsivissä maissa, joissa jalkaväkimiinat tai niiden lisäksi muut räjähtämättömät taisteluvälineet saattavat aiheuttaa henkilövahinkoja siviiliväestölle tai joissa näiden välineiden todettu tai epäilty esiintyminen haittaa merkittävällä tavalla taloudellisen ja yhteiskunnallisen toiminnan elpymistä tai muuta kehitystä ja siten edellyttää toiminnalta erityistä pitkän aikavälin sitoutumista, jollaista humanitaariseen hätäapuun tai jälleenrakennusapuun ei voi sisältyä. 4. Yhtenäisyyden, täydentävyyden ja synergian varmistamiseksi alueellisissa yhteistyöohjelmissa, humanitaarisen avun hankkeissa sekä kunnostus-, jälleenrakennus- ja kehittämishankkeissa sellaisia miinoja koskevia toimia, joita voidaan rahoittaa osana kyseisiä ohjelmia tai hankkeita, rahoitetaan vastedeskin siitä budjettikohdasta, josta pääasiallista toimintaa rahoitetaan. Tarvittaessa toimintaa voidaan täydentää tai tukea tämän asetuksen nojalla rahoitettavilla miinoja koskevilla toimilla. 3 artikla Tämän asetuksen nojalla rahoitettavia toimia toteutetaan pääsääntöisesti niissä maissa, jotka ovat sitoutuneet jalkaväkimiinojen vastaiseen toimintaan ja ovat Ottawan yleissopimuksen osapuolia. Poikkeuksia voidaan tehdä humanitaaristen hätätilanteiden, miinojen uhreille annettavan tuen ja sellaisten toimien osalta, jotka suoraan tukevat haavoittuvassa asemassa olevia väestöryhmiä, kuten pakolaisia ja asuinseuduiltaan siirtymään joutuneita henkilöitä, tai tilanteessa, jossa kansallinen hallinto ei toimi. 4 artikla 1. Tämän asetuksen mukaista rahoitustukea voivat saada alueelliset ja kansainväliset organisaatiot ja elimet, valtioista riippumattomat järjestöt, kansalliset, alueelliset ja paikalliset hallintoelimet, niiden laitokset sekä julkiset ja yksityiset toimijat, joilla on tarvittavaa erikoistuntemusta ja kokemusta. 2. Tarjouskilpailuihin ja hankintasopimuksiin voivat yhtäläisin ehdoin osallistua jäsenvaltioiden ja edunsaajamaan luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa osallistumisoikeus voidaan laajentaa koskemaan kolmansia maita. 3. Tarjouskilpailuihin osallistuvien yritysten ja muiden organisaatioiden on osoitettava, että niiden toimintaperiaatteena on olla saattamatta henkilökuntaansa tarpeettomasti vaaralle alttiiksi ja että periaatteen tukena henkilöstöllä on riittävä tapaturma- ja vastuuvakuutus. 5 artikla 1. Tämän asetuksen nojalla annettavaa yhteisön apua voidaan käyttää teknisen avun, koulutuksen, henkilöstön tai muiden miinoja koskevaan toimintaan liittyvien palvelujen rahoittamiseen, laitteiston ja tekniikan kokeiluun, logistiikkatukeen ja miinoja koskevien toimien täytäntöönpanossa tarvittavien laitteiden, tarvikkeiden ja töiden hankintaan, toimitukseen ja varastointiin, tutkimuksiin, konferensseihin ja toimenpiteisiin miinoja koskevan toiminnan kansainvälisen koordinoinnin tehostamiseksi, arviointi- ja seurantakäynteihin, yleisölle suunnattuun valistustoimintaan sekä avun yhteisöluonteisuuden osoittamisesta aiheutuviin kuluihin. 2. Tämän asetuksen mukaista yhteisön rahoitusta annetaan avustuksina. 3. Jos toimien yhteydessä tehdään yhteisön ja edunsaajamaiden välisiä rahoitussopimuksia, niissä on määrättävä, että yhteisö ei rahoita veroja, tulleja eikä muita maksuja. 6 artikla Rahoituspuitteet miinojen vastaisten yhteisön toimien täytäntöönpanolle vuosina 2002-2009 ovat kaikkien 2 artiklan 4 kohdan yhteydessä sovellettavien asetusten nojalla 240 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 140 miljoonaa euroa on käytettävissä tämän asetuksen ja jalkaväkimiinojen vastaisesta toiminnasta muissa kolmansissa maissa kuin kehitysmaissa 23 päivänä heinäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1725(5) mukaisiin miinojen vastaisiin toimiin. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 7 artikla 1. Komissiota avustaa asianomainen maantieteellinen komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 8 artikla 1. Komissio helpottaa säännöllisen, myös paikalla tapahtuvan tietojenvaihdon pohjalta yhteisön ja yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamien avunantotoimien tehokasta koordinointia ohjelmien keskinäisen johdonmukaisuuden ja täydentävyyden parantamiseksi. 2. Komissio voi selvittää yhteisrahoitusmahdollisuuksia muiden rahoittajien, erityisesti jäsenvaltioiden kanssa. 3. Komissio edistää koordinointia ja yhteistyötä kansainvälisten rahoittajien ja toimijoiden, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien järjestelmään osallistuvien rahoittajien ja toimijoiden kanssa ja valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa sekä asianomaisten keskusten, kuten Geneven kansainvälisen humanitaarisen miinanraivauksen keskuksen, kanssa. 4. Yhteisön rahoitusosuuden tunnetuksi tekemiseksi toteutetaan tarvittavia toimenpiteitä. 9 artikla 1. Komissio huolehtii tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien toimien arvioinnista, niihin liittyvästä päätöksenteosta ja hallinnoinnista noudattaen talousarviota koskevia ja muita voimassa olevia menettelyjä ja erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen(6) 116 ja 118 artiklassa säädettyjä menettelyjä. 2. Yli kolmen miljoonan euron suuruiset rahoituspäätökset tehdään 7 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 3. Komissio ilmoittaa 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle asiaankuuluvalle komitealle alle kolmen miljoonan euron suuruisista rahoituspäätöksistä. Tiedot on toimitettava viimeistään viikko ennen rahoituspäätöksen tekemistä. 4. Komissio voi päättää muuttaa 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehtyjä rahoituspäätöksiä edellyttäen, että päätös ei muutu merkittävästi ja että mahdollisesti myönnettävä lisärahoitus on enintään 20 prosenttia alkuperäisestä sitoumuksesta. 10 artikla 1. Hankkeista tulee osa kyseisen maan tai alueen laajempaa kehitys- tai jälleenrakennustyötä ja ne asetetaan tärkeysjärjestykseen ja niitä arvioidaan niiden myönteisten vaikutusten ja kustannustehokkuuden perusteella. 2. Hankkeet on, aina kun se on mahdollista, liitettävä selvästi osaksi kansallista jalkaväkimiinaohjelmaa, jota koordinoi edunsaajamaan hallitus tai paikallinen yhteisö yhteistyössä valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa, tai siihen valtuutettu kansainvälinen elin. Tarkoituksena on, että edunsaajamaan hallitus tai paikallinen yhteisö tai valtioista riippumattomat järjestöt aikanaan ottavat hankkeen omalle vastuulleen paikallisten toimintaedellytysten vahvistamiseksi ja hankkeen jatkuvuuden varmistamiseksi. 11 artikla Kaikissa tämän asetuksen nojalla tehdyissä rahoitussopimuksissa on määrättävä, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa paikalla tarkastuksia noudattaen komission vahvistamia tavanomaisia menettelyjä, jotka ovat voimassa olevien säännösten, erityisesti varainhoitoasetuksen mukaisia. Lisäksi komissio voi neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96(7) mukaisesti suorittaa paikalla tarkastuksia ja todentamisia. Komission toteuttamilla toimenpiteillä varmistetaan Euroopan yhteisön taloudellisten etujen riittävä suoja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95(8) mukaisesti. 12 artikla Monivuotisen miinoja koskevan toiminnan koordinoinnin ja suunnittelun helpottamiseksi 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden yhteiseen kokoukseen toimitetaan säännöllisesti tarkasteltavaksi 7 artiklan 2 kohdassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti jalkaväkimiinoja koskeva strategiaesitys, joka sisältää yhteisön miinojen vastaisen toiminnan laaja-alaiset suuntaviivat ja ensisijaiset tavoitteet sekä niissä onnistumisen arviointikriteerit. Strategiaesityksessä käsitellään muun muassa monivuotista maaohjelmaa sekä olemassa olevia miinoja koskevia toimintaohjelmia maittain ja alueittain, muiden avunantajien, myös jäsenvaltioiden, rahoitusosuuksia, sekä muista budjettikohdista rahoitettavaa yhteisön miinoja koskevaa toimintaa. Jalkaväkimiinoja koskeva strategiaesitys toimitetaan myös tiedoksi Euroopan parlamentille. 13 artikla 1. Komissio arvioi säännöllisesti yhteisön rahoittamia toimia sen selvittämiseksi, onko toimien tavoitteet saavutettu, ja suuntaviivojen antamiseksi siitä, miten tulevia toimia voidaan tehostaa. 2. Komissio esittää Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöstä Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimittamassaan vuosittaisessa kertomuksessa tietoja kaikkien yhteisön toimien edistymisestä sekä suoritettujen arviointien tuloksista. Kertomuksessa yksilöidään toteutetut toimet ja ilmoitetaan eri budjettikohdista otetut vastaavat määrät. 14 artikla Komissio antaa tämän asetuksen voimaantulon jälkeen joka kolmas vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle yleisarvion yhteisön kaikesta miinoja koskevasta toiminnasta siihen liittyvine asetuksen jatkoa ja tarvittaessa sen muuttamista koskevine ehdotuksineen. 15 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2009. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 2001. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies N. Fontaine Neuvoston puolesta Puheenjohtaja A. Neyts-Uyttebroeck (1) EYVL C 248 E, 29.8.2000, s. 115 jaEYVL C 120 E, 24.4.2001, s. 168. (2) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 25. lokakuuta 2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 31. toukokuuta 2001 (EYVL C 213, 31.7.2001, s. 1) ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 4. heinäkuuta 2001. (3) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (4) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. (5) Ks. tämän virallisen lehden sivu 6. (6) EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY, EHTY, Euratom) N:o 762/2001 (EYVL L 111, 20.4.2001, s. 1). (7) EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. (8) EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.