ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistus, annettu 6 päivänä maaliskuuta 1995, varainhoitoa koskevien säännösten sisällyttämisestä säädöksiin



Virallinen lehti nro C 102 , 04/04/1996 s. 0004 - 0004



EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON JA KOMISSION JULISTUS, annettu 6 päivänä maaliskuuta 1995, varainhoitoa koskevien säännösten sisällyttämisestä säädöksiin (96/C 102/03) (Tämä teksti korvaa ja kumoaa 8 päivänä marraskuuta 1995 lehdessä numero C 293/95 julkaistun tekstin) EUROOPAN PARLAMENTTI, NEUVOSTO JA KOMISSIO, jotka ottavat huomioon, että 30 päivänä kesäkuuta 1982 annetun yhteisen julistuksen (1) mukaan "jotta talousarviomenettelylle annettaisiin sen täysi merkitys, on vältettävä enimmäismäärien vahvistamista asetuksella sekä sellaisten määrien ottamista talousarvioon, joiden toteuttaminen ei käytännössä ole mahdollista", ja ottavat huomioon, että 29 päivänä lokakuuta 1993 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2) liitteenä olevan julistuksen mukaan talousarviomenettelyä koskevia määräyksiä on tarkasteltava uudelleen "vuodeksi 1996 suunnitellussa hallitustenvälisessä konferenssissa, jotta voitaisiin toteuttaa toimielinten välinen yhteistyö kumppanuuden muodossa", ANTAVAT TÄMÄN JULISTUKSEN: 1. Yhteispäätösmenettelyllä hyväksyttäviä monivuotisia ohjelmia koskevat säädökset Näihin säädöksiin sisältyy säännös, jolla lainsäätäjä vahvistaa kyseisen ohjelman rahoituspuitteet ohjelman koko voimassaoloajaksi. Budjettivallan käyttäjä pitää tätä määrää ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Budjettivallan käyttäjä ja komissio alustavaa talousarvioesitystään laatiessaan sitoutuvat olemaan poikkeamatta tästä määrästä, jollei ilmene uusia objektiivisia ja pysyviä seikkoja, joille on selkeät ja täsmälliset perusteet. 2. Monivuotisia ohjelmia koskevat säädökset, joita ei hyväksytä yhteispäätösmenettelyllä Näissä säädöksissä ei ole "tarpeelliseksi arvioitua määrää". Jos neuvosto aikoo antaa rahoitusohjeen, sillä on lainsäätäjän tahtoa ilmaiseva luonne, eikä se vaikuta perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan. Tämä säännös mainitaan kaikissa säädöksissä, joihin sisältyy tällainen rahoitusohje. Jos kyseisestä määrästä on sovittu 4 päivänä maaliskuuta 1975 annetun yhteisen julistuksen (3) neuvottelumenettelyssä, sitä pidetään tämän julistuksen 1 kohdan mukaisena ohjeellisena määränä. 3. Varainhoitoasetuksen 3 artiklan mukaisessa rahoitusta koskevassa selvityksessä esitetään ehdotetun ohjelman tavoitteiden mukainen rahoitus ja aikataulu koko ohjelman ajaksi. Tarvittaessa rahoitusta koskevaa selvitystä tarkistetaan alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa ottaen huomioon, missä vaiheessa ohjelman toteutus on. Tämä tarkistettu selvitys toimitetaan budjettivallan käyttäjälle alustavan talousarvioesityksen kanssa. (1) EYVL N:o C 194, 28.7.1982, s. 1 (2) EYVL N:o C 331, 7.12.1993, s. 1 (3) EYVL N:o C 89, 22.4.1975, s. 1
Neuvoston suositus, annettu 4 päivänä maaliskuuta 1996, konsuliviranomaisten paikallisesta yhteistyöstä viisumiasioissa



Virallinen lehti nro C 080 , 18/03/1996 s. 0001 - 0001



NEUVOSTON SUOSITUS, annettu 4 päivänä maaliskuuta 1996, konsuliviranomaisten paikallisesta yhteistyöstä viisumiasioissa (96/C 80/01) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen K.1 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että viisumin antamispolitiikassa ja -käytännössä tulee valmistella pitemmälle menevää yhdenmukaistamista, kunkin jäsenvaltion kansallinen lainsäädäntö säätelee viisumin antamista kunnes asiasta laaditaan mahdolliset yhteiset määräykset, kunkin jäsenvaltion antaessa omat viisuminsa on tärkeää, että niillä on käytettävissään tarvittavat tiedot, jotta ne voivat ottaa huomioon muiden jäsenvaltioiden edut ja erityisesti kansallisen turvallisuuden ja yleisen järjestyksen ylläpidon sekä laittoman maahantulon estämisen, SUOSITTELEE JÄSENVALTIOIDEN HALLITUKSILLE: että nämä toteuttavat, mikäli käytännön tarvetta ilmenee, tarvittavat toimenpiteet sen helpottamiseksi, että: 1) konsulivirastot ryhtyvät viisumiasioissa paikalliseen konsuliyhteistyöhön, joka käsittää viisuminantamismenettelyn perusteita koskevan tiedonvaihdon sekä kansallista turvallisuutta ja yleistä järjestystä uhkaavia vaaroja tai laittoman maahantulon vaaraa koskevan tiedonvaihdon, 2) konsulivirastojen päälliköt ja heidän avustajansa viisumiasioissa pitävät kokouksia 1 kohdassa tarkoitetun tiedonvaihdon toteuttamiseksi, 3) konsulivirastot järjestävät keskenään viisuminantamismenettelyistä vastaavien virkamiesten tapaamisia tiedonvaihdon ja keskinäisen tuntemuksen helpottamiseksi, 4) konsulivirastot laativat neuvoston pyynnöstä yhteisiä selontekoja viisumiasioita koskevista paikallisista kysymyksistä, jotka voivat olla kiintoisia neuvoston työn kannalta, 5) konsulivirastot toteuttavat yhdessä asianmukaisia toimenpiteitä sen tarkistamiseksi, ettei sama hakija ole jättänyt useita viisumihakemuksia samanaikaisesti tai perättäin ja tarvittaessa sen selvittämiseksi, onko jokin toinen jäsenvaltio jo aikaisemmin hylännyt viisumihakemuksen, 6) konsulivirastot vaihtavat tietoja, jotka auttavat tarkistamaan viisumin hakijoiden vilpittömyyden ja maineen, mutta vaikka hakija olisi saanut yhdeltä jäsenvaltiolta voimassa olevan viisumin, se ei vapauta muiden jäsenvaltioiden viranomaisia siitä vastuusta, että nämä tutkivat erikseen viisumihakemuksen ja tekevät tarvittavat selvitykset turvallisuuden ja yleisen järjestyksen vuoksi sekä laittoman maahantulon estämiseksi. Tässä suosituksessa tarkoitetussa tiedonvaihdossa on otettava huomioon tietosuojaan liittyvät standardit. Tehty Brysselissä 4 päivänä maaliskuuta 1996. Neuvoston puolesta P. BARATTA Puheenjohtaja
EHTY:n neuvoa-antavan komitean päätöslauselma EU:hun kohdistuvan Keski- ja Itä-Euroopan maista, Baltian maista ja IVY-maista peräisin olevan rautaromun tuonnin rajoittamisesta



Virallinen lehti nro C 036 , 09/02/1996 s. 0004 - 0004



EHTY:N NEUVOA-ANTAVAN KOMITEAN PÄÄTÖSLAUSELMA EU:hun kohdistuvan Keski- ja Itä-Euroopan maista, Baltian maista ja IVY-maista peräisin olevan rautaromun tuonnin rajoittamisesta (96/C 36/05) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Hyväksytty yksimielisesti viiden pidättäytyessä äänestyksestä 19 päivänä joulukuuta 1995 pidetyssä 326. istunnossa) EHTY:N NEUVOA-ANTAVA KOMITEA - muistuttaa jo tuoneensa komission tietoon ne vaarat, jotka luonnostaan liittyvät tiettyjen itäisten valtioiden mahdollisuuteen rajoittaa rautaromun vientiään EU:hun; tämä mahdollisuus sisältyy näiden maiden kanssa solmittuihin assosiaatio- tai yhteistyösopimuksiin, - toteaa valittaen, että tämä mahdollisuus on jo toteutunut, sillä yhä kasvava joukko näitä maita on päättänyt kieltää, rajoittaa tai soveltaa erittäin korkeita tulleja EU:hun kohdistuvaan rautaromun vientiinsä, - toteaa, että tällaisten toimenpiteiden ansiosta näiden maiden teräksentuottajat saavat tätä tärkeää raaka-ainetta huomattavasti (usein vähintään 50 %) maailmanmarkkinahintoja halvemmalla, mikä vähentää keinotekoisesti tuotantokustannuksia EU:n terästeollisuusyrityksiin verrattuna, erityisesti niiden yritysten osalta, jotka käyttävät sähköisiä sulatusuuneja, - huomauttaa, että tämä tilanne vähentää EU:n tuottajien mahdollisuuksia hankkia rautaromua ja tämän lisäksi luo epänormaalit kilpailuolot lopputuotteiden yhteismarkkinoille ja kansainvälisille markkinoille, erityisesti pitkien tuotteiden osalta, - kehottaa komissiota jatkamaan näiden itäisten maiden kanssa tehtyjen sopimusten määräysten noudattamisen valvomista siten, että kummatkin markkinat voidaan vähitellen avata tavanomaisten kilpailusääntöjen mukaisesti, - pyytää komissiota yhdessä yhteisön muiden toimivaltaisten elinten kanssa tehostamaan pyrkimyksiään seuraavien toimenpiteiden toteuttamiseksi: - neuvottelut niiden maiden kanssa, jotka kieltävät rautaromun viennin, tavoitteena viennin enimmäismäärien asettaminen välittömästi, - näiden enimmäismäärien purkamista koskevan tarkan aikataulun neuvotteleminen, - vientimaksujen asteittainen poistaminen, - jos edellä mainitut tavoitteet osoittautuvat mahdottomiksi saavuttaa senkin jälkeen, kun komissio on käyttänyt kaikki mahdolliset toimintakeinonsa, korvausmaksujen käyttöönottaminen sellaisten maiden yritysten terästuotteiden osalta, jotka rautaromun saannissaan hyötyvät keinotekoisista olosuhteista.
Komission tiedonanto kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ylittäessään jäsenvaltioiden rajat, 25 päivänä syyskuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2317/95 täytäntöönpanosta



Virallinen lehti nro C 379 , 14/12/1996 s. 0003 - 0009



Komission tiedonanto kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ylittäessään jäsenvaltioiden rajat, 25 päivänä syyskuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2317/95 (1) täytäntöönpanosta (96/C 379/03) (Jäsenvaltioiden kyseisen asetuksen 2 artiklan 4 kohdan ja 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittamien tietojen ensimmäinen julkaisu - 1 päivään heinäkuuta 1996 mennessä saadut tiedot) A. >TAULUKON PAIKKA> B. >TAULUKON PAIKKA> C. >TAULUKON PAIKKA> D. Luettelo yhteisessä luettelossa esiintyvien kolmansien maiden kansalaisista, jotka on vapautettu viisumipakosta mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti I. YLEISTÄ Asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa mainitaan seuraavat ryhmät: >TAULUKON PAIKKA> Jäsenvaltiot ovat tehneet 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja ryhmiä koskevia kansainvälisiä sitoumuksia yleisestä tai erityisestä viisumivapaudesta. Tällaisia ovat kansainväliset sopimukset, kuten Wienin yleissopimus ja liikenteen alalla Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 tehty sopimus kauttakulusta kansainvälisessä lentoliikenteessä ja erityisesti sen liite 9 sekä kansainvälisen työjärestön (ILO) yleissopimus N:o 108, joka koskee merenkulkijain kansallisia henkilöllisyystodistuksia. II. ERITYISTÄ Seuraavassa esitetyt tiedot ovat jäsenvaltiokohtaisia ja vaihtelevat sen mukaan, millaisia sopimuksia jäsenvaltiot ovat tehneet kolmansien maiden kanssa asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa lueteltujen kolmansien maiden kansalaisryhmien viisumivapaudesta. >TAULUKON PAIKKA> (1) EYVL N:o L 234, 3.10.1995, s. 1
Neuvoston päätelmät, annettu 20 päivänä kesäkuuta 1994, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.9 artiklan mahdollisesta soveltamisesta turvapaikkapolitiikkaan



Virallinen lehti nro C 274 , 19/09/1996 s. 0034 - 0034



LIITE III.1 NEUVOSTON PÄÄTELMÄT, annettu 20 päivänä kesäkuuta 1994, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.9 artiklan mahdollisesta soveltamisesta turvapaikkapolitiikkaan EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen K.1 artiklan, TOTEAA yhteistyön turvapaikkapolitiikan alalla edistyneen viime vuosina erityisesti Maastrichtissa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen hyväksymän ohjelman pohjalta, tietoisena tämän yhteistyön syventämisen tarpeellisuudesta ON SOPINUT käyttävänsä mahdollisimman pian Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sille suomia uusia välineitä. Ne tekevät mahdolliseksi parantaa unionissa toteutettujen toimenpiteiden tehokkuutta uusien ensisijaisten ohjelmien täytäntöönpanemiseksi, ON TUTUSTUNUT K.9 artiklan soveltamisesta turvapaikkapolitiikkaan annettuun komission kertomukseen, josta on määräys Euroopan unionista tehdyn sopimuksen päätösasiakirjaan otetun julistuksen 2 kohdassa, PANEE MERKILLE, että K.9 artiklan soveltaminen tarjoaisi komission mukaan tiettyjä etuja. Se katsoo kuitenkin, samoin kuin komissio, että on vielä liian aikaista ehdottaa kyseisen artiklan soveltamista, kun otetaan huomioon, että Euroopan unionista tehty sopimus on tullut voimaan vasta aivan äskettäin. Sen mielestä voisi kuitenkin olla hyödyllistä tarkastella saatujen kokemusten perusteella tätä kysymystä vielä uudelleen ennen vuoden 1995 loppua.
Neuvoston päätöslauselma, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, kulttuurin saatavuudesta kaikille kansalaisille



Virallinen lehti nro C 242 , 21/08/1996 s. 0001 - 0001



NEUVOSTON PÄÄTÖSLAUSELMA, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, kulttuurin saatavuudesta kaikille kansalaisille (96/C 242/01) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon, että kulttuurin saatavuus kansalaiselle niin toimijana kuin käyttäjänä on olennainen edellytys täydelle osallistumiselle yhteiskunnassa, on tietoinen siitä, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kulttuurin laajemman saatavuuden edistäminen jäsenvaltioissa kuuluu viimeksi mainittujen ensisijaiseen vastuualueeseen, korostaa, että kaikki kulttuurit tulee moninaisuudessaan ottaa huomioon ja niitä tulee arvostaa, on tietoinen siitä, että maantieteelliset, fyysiset, kasvatukselliset, sosiaaliset tai taloudelliset esteet voivat vaikeuttaa kulttuurin saatavuutta suurelle määrälle kansalaisia ja voivat vahvistaa syrjäytymisilmiöitä, erityisesti vähäosaisten väestöryhmien keskuudessa, toteaa, että olisi tunnettava paremmin kulttuurin saatavuuden edellytykset ja tunnistettava siihen liittyvät esteet, jotta voitaisiin parantaa kaikkien kansalaisten osallistumista kulttuuriin, tunnustaa yhteisön ohjelmiin kuuluvien tietojen ja kokemusten vaihtamisen hyödyllisyyden, muistuttaa, että kulttuurin saatavuutta kaikille kansalaisille olisi helpotettava, ja SOPII siitä, että yhteistyötä Euroopan neuvoston ja UNESCO:n kanssa on rohkaistava, erityisesti vaihtamalla kokemuksia kulttuurin saatavuudesta, KEHOTTAA komissiota - toteuttamaan euroopan laajuisen tutkimuksen, jotta opittaisiin paremmin tuntemaan kulttuurin saatavuuteen liittyvät tosiseikat, kansalaisten tarpeet ja erityisesti nuorten ja niiden tarpeet, jotka joutuvat kohtaamaan syrjäytymistä sen eri muodoissa; tämän tutkimuksen on perustuttava saatuihin kokemuksiin ja olemassa oleviin tilastoihin. Sen myötävaikutuksella voidaan paremmin kohdentaa yhteisön ohjelmiin kuuluvat toimet, jotka koskevat kulttuurin saatavuutta kansalaisille, - välittämään neuvostolle ennen vuoden 1997 loppua tämän tutkimuksen tulokset kertomuksessa kulttuurin saatavuudesta kaikille kansalaisille.
Neuvoston päätöslauselma, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1996, elektronisesta julkaisutoiminnasta ja kirjastoista



Virallinen lehti nro C 242 , 21/08/1996 s. 0002 - 0002



NEUVOSTON PÄÄTÖSLAUSELMA, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1996, elektronisesta julkaisutoiminnasta ja kirjastoista (96/C 242/02) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka on tietoinen niistä vaikutuksista, joita teknologisilla muutoksilla ja kehityksellä on tiedon maailmaan, palauttaa mieleen, että kirjastot muodostavat olennaisen perustan nykyiselle kehitykselle ja innovaatioille ja että kirjastoihin tallennettuja rikkauksia ja perintöä on syytä hyödyntää erityisesti uusien järjestelmien ja digitaalisten verkkojen avulla, katsoo, että kirjastojen on toimittava entistä aktiivisemmin välittäjinä tiedon ja uuden teknologian välillä yhteiskunnassa, jotta tietoyhteiskunnassa voitaisiin täysin hyödyntää Euroopan kultuurinen moniarvoisuus ja rikkaus, katsoo, että sähköisten asiakirjojen jakelun verkossa olisi mahdollistettava se, että kirjastot vahvistavat toimintaansa entistä laaja-alaisemman tiedonsaannin ja kulttuurielämään osallistumisen hyväksi, palauttaa mieleen, että lukemisen edistämiseksi luodun kokonaistoimintasuunnitelman puitteissa sähköisen julkaisutoiminnan nopeaan kehitykseen on yhdistettävä myös painetun kirjan aseman vahvistaminen, on tietoinen siitä, että uusien sähköisten palveluiden ja tuotteiden hyödyntäminen riippuu lukuisten oikeudellisten ja teknisten kysymysten ratkaisemisesta ja että tästä syystä entistä tiiviimpi yhteistyö Euroopan tasolla eri osapuolten välillä on välttämätöntä, ottaa huomioon tietoyhteiskuntaan ja erityisesti sähköisiin kirjastoihin liittyvät käynnissä olevat neuvottelut eurooppalaisissa elimissä sekä johtavien teollisuusmaiden G7-ryhmässä, katsoo, että on tarpeen kunnioittaa kulttuurista ja kielellistä moniarvoisuutta koko yhteisössä, ottaa huomioon kulttuurista ja multimediasta 4 päivänä huhtikuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman (1), ja ottaa huomioon kirja- ja kirjastoalasta vastuussa olevien johtavien virkamiesten Roomassa 22 ja 23 päivänä maaliskuuta 1996 pitämän kokouksen päätösasiakirjan, KEHOTTAA komissiota - tutkimaan jäsenvaltioiden asiantuntijoiden myötävaikutuksella kulttuurista ja multimediasta 4 päivänä huhtikuuta 1995 annetun päätöslauselman jälkeen perustetun ryhmän yhteydessä sähköisten asiakirjojen erilaisia oikeudellisia, teknisiä ja kulttuurisia näkökohtia niiden laatimisesta aina niiden hyödyntämiseen, sekä niitä uusia kulttuurisia ja yhteiskunnallisia haasteita, joihin kirjastojen, erityisesti yleisten kirjastojen, on vastattava uudessa taloudellisessa ja teknologisessa ympäristössä siten, että erityinen painopiste on innovaatioissa ja standardien kehittämisessä. Ryhmän olisi laadittava sellainen selvitys kansallisella, yhteisön ja kansainvälisellä tasolla saaduista kokemuksista ja olemassa olevista ohjelmista, jolle se voisi perustaa mahdollisen myönemmän työskentelynsä, - toimittamaan neuvostolle ennen vuoden 1997 ensimmäisen puolivuotiskauden päättymistä tilannekatsauksen työskentelystään. (1) EYVL N:o C 247, 23.9.1995, s. 1
Neuvoston päätöslauselma, annettu 12 päivänä marraskuuta 1996, verensiirtojen turvallisuutta ja Euroopan yhteisön veriomavaraisuutta koskevasta toimintatavasta



Virallinen lehti nro C 374 , 11/12/1996 s. 0001 - 0001



NEUVOSTON PÄÄTÖSLAUSELMA, annettu 12 päivänä marraskuuta 1996, verensiirtojen turvallisuutta ja Euroopan yhteisön veriomavaraisuutta koskevasta toimintatavasta (96/C 374/01) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka PALAUTTAA MIELEEN komission 25 päivänä toukokuuta 1993 antaman tiedonannon veriomavaraisuudesta Euroopan yhteisössä ja 13 päivänä joulukuuta 1993 tehdyt neuvoston päätelmät (1), PALAUTTAA MIELEEN komission 21 päivänä joulukuuta 1994 antaman tiedonannon verensiirtojen turvallisuudesta ja veriomavaraisuudesta Euroopan yhteisössä sekä 2 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman (2), PANEE MERKILLE Euroopan parlamentin 14 päivänä heinäkuuta 1995 antaman päätöslauselman verensiirtojen turvallisuudesta Euroopan unionissa (3), PANEE MERKILLE Euroopan parlamentin 17 päivänä huhtikuuta 1996 antaman päätöslauselman komission tiedonannosta, joka koski verensiirtojen turvallisuutta ja veriomavaraisuutta Euroopan yhteisössä (4), TUNNUSTAA Euroopan neuvoston työn verensiirtojen alalla, PANEE MERKILLE Adaressa Irlannissa 4-6 päivänä syyskuuta 1996 kokoontuneen, verensiirtojen turvallisuutta ja veriomavaraisuutta käsitelleen asiantuntijaryhmän yksimielisesti hyväksymät päätelmät ja suositukset, PALAUTTAA MIELEEN, että näissä päätelmissä ja suosituksissa otetaan huomioon Roomassa huhtikuussa 1996 pidetty asiantuntijakokous, jossa käsiteltiin yleisön tietoisuutta vereen liittyvistä asioista, ON YHTÄ MIELTÄ siitä, että Adaren asiantuntijakokouksen päätelmät ja suositukset muodostavat perustan konkreettisille toimenpiteille aikaisemmissa päätöslauselmissa tarpeelliseksi todetun toimintatavan luomiseksi edistämään verensiirtojen turvallisuutta, erityisesti jotta luottamus verensiirtoketjun turvallisuuteen vahvistuisi, sekä edistämään yhteisön omavaraisuutta, TOISTAA, että yhteisön omavaraisuuden on perustuttava vapaaehtioisiin ja maksuttomiin verenluovutuksiin, ja PYYTÄÄ, että toteutettaisiin toimentpiteitä sen varmistamiseksi, että tämä työ edistyy nopeasti, KEHOTTAA sen vuoksi: - jäsenvaltioita tarkistamaan verensiirtoketjun turvallisuuden varmistamiseen tarkoitettua politiikkaansa, menettelyjään ja ohjelmiaan verensiirron turvallisuutta ja veriomavaraisuutta koskeneen Adaren asiantuntijakokouksen päätelmien ja suositusten perusteella, jotta tämän päätöslauselman tavoitteet saavutettaisiin, - komissiota tekemään kiireellisesti ehdotuksia jäsenvaltioiden toiminnan tukemiseksi tarkoituksena edistää yhdenmukaisen lähestymistavan kehittymistä veren ja verituotteiden turvallisuuden osalta, ottaen huomioon edellä mainitut päätöslauselmat sekä käyttäen työnsä perustana verensiirron turvallisuutta ja veriomavaraisuutta koskeneen Adaren asiantuntijakokouksen päätelmiä ja suosituksia. (1) EYVL N:o C 15, 18.1.1994, s. 6 (2) EYVL N:o C 164, 30.6.1995, s. 1 (3) EYVL N:o C 249, 25.9.1995, s. 231 (4) EYVL N:o C 141, 13.5.1996, s. 131
Neuvoston päätelmät, annettu 20 päivänä kesäkuuta 1994, maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskevasta komission tiedonannosta



Virallinen lehti nro C 274 , 19/09/1996 s. 0049 - 0049



LIITE III.6 NEUVOSTON PÄÄTELMÄT, annettu 20 päivänä kesäkuuta 1994, maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskevasta komission tiedonannosta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ILMAISEE TYYTYVÄISYYTENSÄ maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikasta 23 päivänä helmikuuta 1994 annettuun komission tiedonantoon, jossa käsitellään ansiokkaasti tähän politiikkaan liittyviä näkökohtia, TOTEAA, että komission tiedonannon eri lukuja on käsitelty yleisten asioiden neuvostossa, sosiaaliasioiden neuvostossa, kehitysasioiden neuvostossa sekä 23 päivänä maaliskuuta 1994 pidetyssä neuvoston istunnossa tehtyjen, menettelyjä koskevien päätösten mukaisesti oikeus- ja sisäasioiden (YOS) neuvoston valmistelevissa elimissä, PALAUTTAA MIELEEN Thessalonikissa 6-7 päivänä toukokuuta 1994 pidetyn sisäasiainministereiden epävirallisen kokouksen keskustelut, MUISTUTTAA pitävänsä ensisijaisen tärkeinä vuoden 1993 lopulla hyväksyttyjä vuoden 1994 toimintasuunnitelmaa ja ensisijaista työohjelmaa, PYYTÄÄ toimivaltaisia tahoja tutkimaan uutta työohjelmaa laadittaessa, onko siihen syytä sisällyttää tässä tiedonannossa käsiteltyjä aiheita, jotka perustuvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon eivätkä sisälly vuoden 1994 ensisijaiseen työohjelmaan.
Euroopan komission tiedonanto Euroopan yhteisön ja T Osekin tasavallan, Slovakian tasavallan, Unkarin, Puolan, Bulgarian ja Romanian Eurooppa-sopimusten, Euroopan yhteisön ja Viron, Latvian ja Liettuan vapaakauppasopimusten ja Euroopan yhteisön ja Slovenian väliakaisen sopimuksen pöytäkirjan N:o 4 (koskien käsitteen "alkuperätuotteet" määrittelyä) 4 artiklan 4 kohdan, Islannin, Norjan ja Sveitsin kanssa tehtyjen vapaakauppasopimusten pöytäkirjan N:o 3 (koskien käsitteen "alkuperätuotteet" määrittelyä) 4 artiklan 4 kohdan ja ETA-sopimuksen alkuperäsääntöjä koskevan pöytäkirjan N:o 4 3 artiklan 4 kohdan perusteella (97/C 291/06)

Edellä mainittujen alkuperäsääntöjä koskevien pöytäkirjojen 4 artiklan 4 kohdan ja 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Euroopan komissio antaa tiedoksi, että 1 päivästä heinäkuuta 1997 Euroopan yhteisö, Islanti, Norja, Sveitsi, T Osekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Unkari, Puola, Bulgaria, Romania, Slovenia, Viro, Latvia ja Liettua ovat täyttäneet 3 artiklan 3 kohdan tai 4 artiklan 3 kohdan vaatimukset ja että näissä artikloissa tarkoitettua diagonaalista alkuperäkumulaatiota voidaan soveltaa samanlaisia alkuperäsääntöjä sisältäviä vapaakauppasopimuksia tehneiden seuraavien maiden kesken:

>TAULUKON PAIKKA>

Tämä tiedonanto korvaa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 84 15 päivänä maaliskuuta 1997 julkaistun tiedonannon.
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 1996



Virallinen lehti nro C 242 , 08/08/1997 s. 0032 - 0032



EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN KERTOMUS Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 1996 1. Tämä kertomus koskee komission tilien luotettavuutta Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 45 c artiklan mukaisesti. 2. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan hiili- ja teräsyhteisön kirjanpidon ja tilinpäätöksen 31 päivältä joulukuuta 1996 yleisesti hyväksytyn tilintarkastuskäytännön mukaisesti ja tarpeellisessa laajuudessa. 3. Tilintarkastustuomioistuimen käsityksen mukaan oheinen tilinpäätös, joka sisältää taseen 31 päivältä joulukuuta 1996, 31 päivänä joulukuuta 1996 päättyneen varainhoitovuoden tuloslaskelman sekä erittelyn kyseisen varainhoitovuoden tuloksen käytöstä ja tilinpäätöksen liitetiedot, on laadittu yleisesti hyväksyttyjen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti ja antaa oikean kuvan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön varoista ja taloudellisesta tilanteesta 31 päivänä joulukuuta 1996 sekä yhteisön toiminnan tuloksesta samana päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta. Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 1997 Bernhard FRIEDMANN Tilintarkastustuomioistuimen presidentti Armindo de SOUSA RIBEIRO Tilintarkastustuomioistuimen jäsen