Komission asetus (EY) N:o 1802/1999, annettu 17 päivänä elokuuta 1999, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa



Virallinen lehti nro L 218 , 18/08/1999 s. 0003 - 0011



KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1802/1999, annettu 17 päivänä elokuuta 1999, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi 27 päivänä huhtikuuta 1998 muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98(2), ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, SEKÄ KATSOO SEURAAVAA: A. MENETTELY 1) Komissio ilmoitti 19 päivänä marraskuuta 1998 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella(3) polkumyyntimenettelyn aloittamisesta tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa yhteisöön. 2) Menettely aloitettiin Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union -komitean jätettyä valituksen lokakuussa 1998 niiden yhteisön tuottajien puolesta, jotka edustavat yhteisön koko saumattomien putkien tuotantoa. 3) Komissio ilmoitti virallisesti valituksen tehneille yhteisön tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille, toimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisille järjestöille ja viejämaiden edustajille menettelyn aloittamisesta. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus ilmoittaa kantansa kirjallisesti ja esittää kuulemispyyntö menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. 4) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan. Vastaukset saatiin yhdeltätoista yhteisön tuottajalta, neljältä vientiä harjoittavalta tuottajalta kyseisissä maissa ja kahdeksalta tuojalta yhteisössä. 5) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittelyn kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastukset seuraavien yritysten toimitiloihin: a) Yhteisön tuottajat - Benteler AG, Paderborn, Saksa - Dalmine SpA., Dalmine, Italia - ESW Röhrenwerke GmbH, Eschweiler, Saksa - Ovako Steel AB Tube Division, Hofors, Ruotsi - Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Espanja - Timken Desford Ltd, Leicester, Yhdistynyt kuningaskunta - Tubos Reunidos SA, Amurrio, Espanja - Vallourec & Mannesmann Deutschland GmbH, Mülheim an der Ruhr, Saksa - Vallourec & Mannesmann France SA, Boulogne Billancourt, Ranska - Voest Alpine Kindberg GmbH, Itävalta. b) Vientiä harjoittavat tuottajat - Zeljezara Sisak d.d., Sisak, Kroatia. c) Etuyhteydessä oleva tuottaja yhteisössä - SEPCO GmbH, Krefeld, Saksa. 6) Polkumyyntitutkimus kattoi ajanjakson 1 päivästä marraskuuta 1997 31 päivään lokakuuta 1998, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahinkoa koskeva tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 1997 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä "tarkastelujakso". B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote 7) Tarkasteltavana oleva tuote on raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut, öljy- ja kaasuputkijohdoissa käytettävät saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm (jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin 7304 10 10 ja 7304 10 30 ), poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut, kylmävedetyt tai kylmävalssatut saumattomat putket (jotka luokitellaan nykyisin CN-koodiin 7304 31 99 ) ja muut, poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm (jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin 7304 39 91 ja 7304 39 93 ), jäljempänä "saumattomat putket". 8) Vaikka näiden kolmen saumattomien putkien luokan välillä on joitain teknisiä eroja (esimerkiksi standardit, teräslajit), erot eivät ole sellaisia, että niiden perusteella voitaisiin tehdä selvä jaottelu, koska yhteen luokkaan luokiteltavia saumattomia putkia voidaan käyttää ja toisinaan käytetään samoihin käyttötarkoituksiin kuin johonkin toiseen luokkaan luokiteltavia saumattomia putkia. Lisäksi saumattomiin putkiin liittyy samankin luokan sisällä useita erilaisia ominaisuuksia, mutta niiden katsotaan silti kaikkien olevan samankaltaisia tai samanlaisia olennaisilta fyysisiltä ja teknisiltä piirteiltään ja käyttötarkoituksiltaan. 9) Ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että kyseessä on kaksi eri tuotetta - putkijohdoissa käytettävät putket ja tavalliset putket, joista ensiksi mainittuja tuotetaan vaativampien standardien mukaisesti ja myydään suoraan loppukäyttäjille kauppiaiden sijasta. Komissio kuitenkin totesi, että fyysiset ja tekniset perusominaisuudet olivat samat. Lisäksi todettiin, että väitettyä eroa ei käytännössä huomioitu, vaan putkijohdoissa käytettäviä putkia myydään usein tavallisina putkina eikä tuotteiden välillä ole selkeää jakoa. 10) Neuvoston aikaisemman kannan(4) mukaisesti komissio totesi näin ollen, että kaikkia edellä mainittuihin CN-koodeihin luokiteltavia saumattomia putkia on pidettävä yhtenä tuotteena tässä menettelyssä. 2. Samankaltainen tuote 11) Kyseisistä kahdesta maasta yhteisöön viedyillä tuotteilla, yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamilla ja myymillä tuotteilla sekä Kroatian kotimarkkinoilla myydyillä tuotteilla todettiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, ja ne on sen vuoksi katsottava samankaltaisiksi tuotteiksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä "perusasetus", 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. 12) Ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että niiden GOST- ja TU-standardien mukaisesti valmistamat putket, jotka siis ovat heikompilaatuisia ja joiden testausvaatimukset ovat vähäisemmät, ovat erilaisia kuin yhteisön tuotannonalan DIN- tai ASTM-standardien mukaisesti valmistamat tuotteet. Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska laatustandardeja sinänsä ei voida ottaa huomioon samankaltaista tuotetta määritettäessä. Lisäksi komissio totesi, että näillä tuotteilla oli samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset kuin yhteisön tuotannonalan tuottamilla ja toisen menettelyn kohteena olevan maan viemillä saumattomilla putkilla. C. POLKUMYYNTI 1. Kroatia a) Normaaliarvo 13) Normaaliarvon määrittämiseksi määritettiin ensin ainoan vientiä harjoittavan tuottajan osalta, onko kyseisen tuotteen myynnin kokonaismäärä kotimarkkinoilla edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli edustaako tämä myynti yli viittä prosenttia kyseisen yhteisöön viedyn tuotteen myynnin määrästä. Sen jälkeen tutkittiin kroatialaisen yrityksen viemän kunkin tuotetyypin osalta, muodostaako vastaavan tuotetyypin myynti kotimarkkinoilla vähintään viisi prosenttia yhteisöön viedyn saman tyypin myynnin määrästä. Viiden prosentin kynnyksen ylittävien tuotteiden osalta määritettiin, oliko myyntiä tapahtunut riittävä määrä tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tapauksissa, joissa yksittäiskustannukset ylittävän myynnin määrä kotimarkkinoilla oli tuotetyyppikohtaisesti vähintään 80 prosenttia myynnistä, normaaliarvo määritettiin kaikesta myynnistä kotimarkkinoilla tosiasiallisesti maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Tapauksissa, joissa kannattavien liiketoimien määrä oli tuotetyyppikohtaisesti vähemmän kuin 80 prosenttia, mutta vähintään 10 prosenttia myynnistä, normaaliarvo määritettiin muusta kannattavasta myynnistä tosiasiallisesti maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Niiden tuotetyyppien osalta, joiden myynnin määrä kotimarkkinoilla oli vähemmän kuin viisi prosenttia yhteisöön viedystä määrästä tai joiden myynti kotimarkkinoilla oli riittämätöntä tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo muodostettiin kyseessä olevan viedyn tuotetyypin vientiä harjoittavalle tuottajalle aiheutuneiden tuotantokustannusten perusteella lisättynä kohtuullisella määrällä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset perustuivat edustavaan myyntiin kotimarkkinoilla ja voittomarginaali edustavaan myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. b) Vientihinta 14) Vientihinnat määritettiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä myydystä tuotteesta maksetun tai maksettavan hinnan perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. c) Vertailu 15) Normaaliarvon ja vapaasti tehtaalla -vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi tehtiin asianmukaisia oikaisuja sellaisten erojen osalta, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen. Tarvittavat oikaisut koskivat perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti kaupan porrasta sekä kuljetus- ja luottokustannuksia. 16) Kaupan porrasta koskeva oikaisu tehtiin, koska todettiin, että vientihinta (kauppiaille) oli eri kaupan portaasta kuin normaaliarvo (kauppiaat ja käyttäjät) ja tämä ero vaikutti hintojen vertailtavuuteen. d) Polkumyyntimarginaali 17) Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti polkumyyntimarginaali kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta määritettiin normaaliarvojen ja vientihintojen painotettujen keskiarvojen vertailun perusteella. 18) Väliaikainen polkumyyntimarginaali ainoan kroatialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta on cif-hinnasta yhteisön rajalla prosentteina ilmaistuna 40,8 prosenttia. 19) Koska ainoa tunnettu vientiä harjoittava tuottaja vastasi kaikesta kyseisen tuotteen tuonnista Kroatiasta yhteisöön, komissio katsoo, että jäännöspolkumyyntimarginaali olisi vahvistettava samaksi. 2. Ukraina a) Normaaliarvo 20) Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio ehdotti Brasiliaa tai Amerikan yhdysvaltoja viitemaaksi soveltuvaksi kolmanneksi markkinatalousmaaksi normaaliarvon määritystä varten. Ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat esittivät vastalauseen molemmista maista menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Brasilian osalta väitettiin muun muassa, että Brasilian markkinoita hallitsee yksi tuottaja ja että tällä on vaikutusta hintoihin Brasiliassa. Amerikan yhdysvaltojen osalta väitettiin, että raaka-aineiden saatavuus oli huono, mikä lisäsi kotimaisten tuottajien kustannuksia, ja että kyseisen tuotteen viennin määrä yhteisöön ei ollut edustava, mikä merkitsisi kilpailun puuttumista. Myöskään Ukrainassa ja Yhdysvalloissa maksettavia palkkoja ei voitaisi verrata. Vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi ehdotettiin Tsekin tasavaltaa. 21) Brasilian valintaa koskevien vastalauseiden todettiin olevan perusteltuja. Amerikan yhdysvaltoja ei myöskään voitu käyttää vertailumaana, koska kaikki kahdeksan valituksessa lueteltua viejää Yhdysvalloissa kieltäytyivät yhteistyöstä. Valituksen tekijät ehdottivat sitten, että normaaliarvon määrittämiseen käytettäisiin yksityisesti laadittua raporttia, joka sisälsi tietoja Yhdysvaltain tuottajien myyntihinnoista. Tämä ehdotus oli hylättävä, koska tietoja ei voitu tarkastaa. 22) Seuraavaksi otettiin yhteyttä kolmeen tunnettuun tsekkiläiseen putkien tuottajaan, ja niitä pyydettiin toimimaan yhteistyössä, mistä ne kaikki kieltäytyivät. 23) Seuraavaksi ehdotettiin Kroatiaa, joka on myös tämän tutkimuksen kohteena oleva viejämaa. Valituksen tekijät sekä ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat vastustivat aluksi Kroatian valintaa sillä perusteella, että Kroatian tuotantokapasiteetti oli alle 10 prosenttia Ukrainan kapasiteetista ja että kroatialaiset tuotteet eivät täysin kattaneet ukrainalaisen viennin kokovalikoimaa. 24) Kaikki vaikuttavat tekijät huolellisesti arvioituaan komissio päätyi kuitenkin siihen, että Kroatiaa voidaan käyttää asianmukaisena vaihtoehtona. Tätä perusteltiin sillä, että kyseisen tuotteen myynnin määrä Kroatian kotimarkkinoilla oli edustava Ukrainasta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana tapahtuneeseen vientiin nähden. Kroatia myös tuo kyseistä tuotetta sekä vie sitä. Lisäksi kroatialaisen putkiyrityksen kapasiteetin käyttöaste on samanlainen kuin kolmen yhteistyössä toimineen ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan kapasiteetin käyttöasteen painotettu keskiarvo. 25) Tutkimuksen osapuolille ilmoitettiin, että komissio aikoi valita Kroatian, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa. Asetetussa määräajassa ei esitetty huomautuksia. 26) Normaaliarvo määritettiin näin ollen kroatialaisen tuottajan sellaisten tuotteiden hintojen ja kustannusten perusteella, jotka ovat verrattavissa ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön myymiin tuotteisiin, edellä 3 kappaleessa kuvattua menetelmää käyttäen. b) Vientihinta 27) Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta toimitetut tiedot havaittiin epäluotettaviksi eräässä siihen etuyhteydessä olevan ja yhteisössä sijaitsevan tuojan toimitiloissa tehdyn tarkastuksen jälkeen. Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan myyntiä vientiin ei tämän vuoksi otettu huomioon vientihinnan määrittämisessä. Kahden muun ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta otettiin huomioon kaikki vienti vientihinnan määrittämisessä. 28) Vientihinta määritettiin tämän jälkeen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli riippumattomien asiakkaiden yhteisössä tosiasiallisesti maksamien hintojen tai hintojen, jotka niiden on maksettava, perusteella. c) Vertailu 29) Todettiin, että Kroatiassa ei ole kotimaista kylmävedettyjen saumattomien putkien tuotantoa. Koska tämän tuotetyypin vienti Ukrainasta yhteisöön oli ainoastaan 10 prosenttia Ukrainan koko viennistä tutkimusajanjakson aikana, ne katsottiin kuitenkin voitavan kohtuudella jättää laskelmien ulkopuolelle. 30) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet. Tarvittavat perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaiset oikaisut koskivat kuljetusta. 31) Kaksi ukrainalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi oikaisua fyysisten ominaisuuksien osalta GOST- ja TU-standardien mukaisesti tuotettujen ukrainalaisten putkien ja muun muassa DIN- ja ASTM-standardien, joita yhteisön tuotannonalan yleisesti käyttää, eron huomioimiseksi. GOST- ja TU-standardien mukaisten putkien väitettiin olevan heikompilaatuisia ja niiden testausvaatimusten vähäisempiä, minkä vuoksi niitä myytiin alennettuun hintaan yhteisön markkinoilla. Komissio katsoi kuitenkin, että ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien väitteitä ei ollut perusteltu ja että pyynnöstä tarvittiin lisätietoja. Komissio hylkäsi tämän vuoksi tämän väitteen alustavan tutkimuksen osalta. d) Polkumyyntimarginaali 32) Maakohtainen polkumyyntimarginaali määritettiin painotettujen keskimääräisten normaaliarvojen ja painotettujen keskimääräisten vientihintojen vertailun perusteella perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. 33) Väliaikainen polkumyyntimarginaali kaikkien ukrainalaisten yritysten osalta ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 123,7 prosenttia. D. VAHINKO 1. Yhteisön tuotannonalan määritelmä a) Yhteisön tuotanto 34) Yhteisön kaikkien saumattomia putkia valmistavien yritysten tuotanto tutkimusajanjakson aikana on otettu huomioon yhteisön tuotantoa määritettäessä. Näitä yrityksiä kutsutaan jäljempänä yhteisön tuottajiksi. b) Yhteisön tuotannonala 35) Olisi huomattava, että valitus tehtiin saumattomien putkien kahdentoista yhteisön tuottajan puolesta. Nämä kaksitoista tuottajaa edustavat yhteisön koko tuotantoa tutkimusajanjakson aikana. 36) Valituksen tehneistä kahdestatoista yhteisön tuottajasta ainoastaan kymmenen vastasi komission kyselylomakkeeseen. Kahdesta muusta tuottajasta yksi ei vastannut kyselylomakkeeseen lainkaan ja toinen vastasi ainoastaan osittain. Kummankaan näistä yhteisön tuottajista ei katsottu toimivan yhteistyössä tässä tutkimuksessa. 37) Jäljelle jäävät kymmenen yhteisön tuottajaa ovat Voest Alpine Kindberg (Itävalta), Vallourec & Mannesmann France (Ranska), Benteler AG (Saksa), ESW Röhrenwerke GmbH (Saksa), Vallourec & Mannesmann Deutschland GmbH (Saksa), Dalmine SpA. (Italia), Productos Tubulares SA (Espanja), Tubos Reunidos SA (Espanja), Ovako Steel AB Tube Division (Ruotsi) ja Timken Desford Steel Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta). 38) Näiden tuottajien osuus on 94 prosenttia yhteisön koko tuotannosta tutkimusajanjakson aikana ja muodostaa näin ollen perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisen valtaosan yhteisön tuotannosta. Näitä yrityksiä kutsutaan jäljempänä yhteisön tuotannonalaksi. 2. Alustavat huomiot 39) Analysoitaessa vahinkoa ja syy-yhteyttä komissio otti huomioon sen, että edellinen saumattomien putkien tuontia Kroatiasta, Tsekistä, Unkarista, Puolasta, Romaniasta, Venäjältä ja Slovakiasta koskeva tutkimus saatettiin päätökseen neuvoston asetuksella (EY) N:o 2320/97(5), jolla otettiin käyttöön näitä maita koskevat polkumyyntitoimenpiteet. 40) Koska vuodesta 1995 elokuuhun 1996 ulottuvan ajanjakson osalta oli edellisessä tutkimuksessa todettu, että Kroatiasta peräisin olevien saumattomien putkien tuonti ei ollut aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ei katsottu aiheelliseksi analysoida uudestaan kyseisistä maista peräisin olevan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan kyseisenä ajanjaksona. 41) Tämän vuoksi päätettiin, että vahingon ja syy-yhteyden analysoimiseksi tässä menettelyssä komissio ottaa huomioon ainoastaan tammikuusta 1997 lokakuuhun 1998 ulottuvaa ajanjaksoa koskevat tiedot (eli tutkimusajanjakson loppuosan). 42) Lisäksi on huomattava, että jäljempänä kuvattua yhteisön tuotannonalan tilannetta on arvioitu olettaen sen parantuvan edellä mainittujen polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton johdosta. 3. Yhteisön kulutus 43) Yhteisön kulutus perustui kyselylomakkeella saatuihin vastauksiin (yhteisön tuotannonalan myynnin määrä), Eurostatin tietoihin (tuonnin määrä) ja käytettävissä oleviin tietoihin yhteistyössä toimimattomien yhteisön tuottajien myynnin määristä. 44) Tällä perusteella yhteisön kulutus näytti kasvaneen ajanjakson aikana 1087469 tonnista vuonna 1997 1195329 tonniin tutkimusajanjakson aikana, mikä merkitsee 10 prosentin kokonaiskasvua. 4. Tuonti yhteisöön asianomaisista maista a) Kumulaatio 45) Komissio tutki, onko Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien putkien tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 46) Kuten edellä todetaan, Kroatian polkumyyntimarginaaliksi todettiin 40,8 prosenttia ja Ukrainan polkumyyntimarginaaliksi 123,7 prosenttia, ja ne ovat näin ollen kumpikin selvästi vähimmäistasoa suuremmat. Tuonnin määrät Kroatiasta ja Ukrainasta ovat vertailukelpoiset absoluuttisesti mitattuina, ja niiden todettiin olevan merkittävät kummankin maan osalta. Tuonti Kroatiasta oli 2,6 prosenttia yhteisön kulutuksesta tutkimusajanjakson aikana ja tuonti Ukrainasta 11,2 prosenttia yhteisön kulutuksesta saman ajanjakson aikana. 47) Kilpailua koskevien edellytysten osalta tutkimuksessa havaittiin, että Kroatiasta ja Ukrainasta tuodut saumattomat putket olivat tutkimusajanjakson aikana samanlaisia kaikilta fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan. Lisäksi kroatialaisia ja ukrainalaisia saumattomia putkia markkinoitiin yhteisössä vertailukelpoisten myyntikanavien kautta samanlaisin kaupallisin ehdoin. Tuotujen saumattomien putkien katsottiin tämän vuoksi kilpailevan keskenään sekä yhteisössä tuotettujen ja myytyjen saumattomien putkien kanssa. 48) Edeltävän perusteella komissio katsoi, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa asetetut edellytykset täyttyivät. Tuontia Kroatiasta ja Ukrainasta tarkasteltiin tämän vuoksi kumulatiivisesti. b) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus 49) Tuonti Kroatiasta ja Ukrainasta lisääntyi huomattavasti, 83783 tonnista vuonna 1997 164403 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Vastaavasti markkinaosuus oli 7,7 prosenttia vuonna 1997 ja 13,8 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. c) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat i) Hintojen kehitys 50) Kroatiasta tuotujen ja yhteisön markkinoilla myytyjen saumattomien putkien keskimääräiset yksikköhinnat (Eurostatin tietojen perusteella), olivat 0,50 ecua kilolta vuonna 1997 ja 0,51 ecua kilolta tutkimusajanjakson aikana. Ukrainasta tuotujen ja yhteisön markkinoilla myytyjen saumattomien putkien keskimääräiset yksikköhinnat (Eurostatin tietojen perusteella), olivat 0,37 ecua kilolta vuonna 1997 ja 0,38 ecua kilolta tutkimusajanjakson aikana. ii) Hinnan alittavuus Kroatia 51) Hinnan alittavuuden analysointia varten ja tutkimuksen kohteena olevien saumattomien putkien eri tyyppien runsauden vuoksi komissio luokitteli yhteisön tuotannonalan myymät ja Kroatiasta tuodut saumattomat putket kahdella perusteella: ensiksi ulkoläpimitan ja seinämän paksuuden mukaisten ryhmien perusteella ja toiseksi kolmeen luokkaan, jotka ovat putkijohdoissa käytettävät putket, kylmävedetyt putket ja kaupalliset putket. Sen jälkeen tehtiin vertailu kroatialaisten saumattomien putkien ryhmä- ja luokkakohtaisten painotettujen keskimääräisten myyntihintojen ja yhteisön tuotannonalan samojen ryhmien ja luokkien painotettujen keskimääräisten myyntihintojen välillä. Hintoja vertailtiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä tapahtuneen myynnin perusteella. Vertailukelpoisuuden varmistamiseksi, yhteisön tuotannonalan ja tuotujen tuotteiden hinnat otettiin huomioon ilman hyvityksiä ja maksuja ja niihin tehtiin tarvittaessa oikaisut kuljetuskustannusten osalta vapaasti tehtaalla -tasolle tai cif-hinta yhteisön rajalla -tasolle. Lisäksi tuontihinnat mukautettiin sisältämään tullimaksut ja tuonnin jälkeiset kustannukset tuojien toimittamien tietojen perusteella. Ukraina 52) Ukrainalaisten putkien myyntiä koskevan hintojen alittavuuden analyysin osalta on mainittava, että asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet riittäviä tietoja ulkoläpimitasta ja seinämän paksuudesta, jotta komissio olisi voinut ryhmitellä tuotteet samalla tavalla kuin Kroatiasta peräisin olevan tuonnin yhteydessä. Edellä mainittujen tietojen puuttuessa komissio laski hintojen alittavuuden toimitettujen tietojen perusteella eli vertaamalla ukrainalaisten saumattomien putkien CN-koodikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja yhteisön tuotannonalan samaan CN-koodiin luokiteltavien saumattomien putkien painotettuihin keskimääräisiin myyntihintoihin. 53) Ukrainalaisia putkia koskevat hintavertailut rajoittuivat niiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan myyntiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä, joiden myyntiä käytettiin Ukrainan vientihinnan määrittämiseen (katso edellä 27 kappale). Yhteisön tuotannonalan hinnat otettiin huomioon ilman hyvityksiä ja maksuja ja niihin tehtiin tarvittaessa oikaisut kuljetuskustannusten osalta vapaasti tehtaalla -tasolle. Tuontihinnat mukautettiin sisältämään tullimaksut ja tuonnin jälkeiset kustannukset tuojien toimittamien tietojen perusteella. 54) Vertailun tuloksista nähdään hinnan alittavuuden marginaalit kummankin asianomaisen maan osalta. Painotetut keskimääräiset hinnan alittavuuden marginaalit ilmaistuina prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista ovat seuraavat: - Kroatia: 19,7 prosenttia - Ukraina: 32,7 prosenttia 5. Yhteisön tuotannonalan tilanne a) Tuotanto, kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 55) Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi 971019 tonnista vuonna 1997 1021869 tonniin tutkimusajanjakson aikana. 56) Koska kyseisen tuotteen tuotannossa käytettäviä koneita käytetään myös useiden muuntyyppisten saumattomien putkien, joita tämä tutkimus ei koske, valmistuksessa (esimerkiksi tarkkuusputket, ruostumattomasta teräksestä valmistetut putket ja putket, joiden läpimitta on suurempi koin 406,4 mm), ei katsottu mahdolliseksi todeta tuotekohtaisia kapasiteetin ja kapasiteetin käyttöasteen lukuja. 57) Kapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta koskevat luvut on laskettu yhteisön tuotannonalan koko kapasiteetin perusteella kaikkien samoilla koneilla valmistettujen tuotteiden osalta ja jaoteltu sitten kyseisen tuotteen tuotannon perusteella. Tällä tavalla tuotantokapasiteetin havaittiin laskeneen 1329450 tonnista vuonna 1997 1306905 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Kapasiteetin käyttöaste nousi 73 prosentista vuonna 1997 78 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. b) Varastot 58) Olisi huomattava, että yhteisön tuotannonala valmistaa asianomaista tuotetta yleensä tilauksesta, joten yhteisön tuotannonalan varastojen ei todettu olevan merkityksellisiä yhteisön tuotannonalan tilanteen arvioimisessa. c) Myynnin määrä ja markkinaosuus 59) Yhteisön tuotannonalan myynti kasvoi kaikkiaan kymmenellä prosentilla, kun se kasvoi 671390 tonnista vuonna 1997 739142 tonniin tutkimusajanjakson aikana. 60) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysyi vakaana; se oli 61,7 prosenttia vuonna 1997 ja 61,8 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. d) Hinnat 61) Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän tuotteen keskimääräinen yksikköhinta oli vuonna 1997 0,62 ecua kilolta ja 0,65 ecua kilolta tutkimusajanjakson aikana, mikä vastaa 4,8 prosentin korotusta. e) Kannattavuus 62) Yhteisön tuotannonala kärsi taloudellisista vaikeuksista, jotka liittyivät sen samankaltaisen tuotteen myyntiin tarkastelujakson aikana. Vuonna 1997 sille aiheutui keskimäärin - 2,4 prosentin tappiot. Tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan kannattavuus koheni ja kannattavuusraja saavutettiin (+0,4 prosenttia). Tämä kannattavuuden taso ei kuitenkaan riitä tuottamaan niin paljoa tuloja kuin yhteisön tuotannonala tarvitsisi kulujensa kattamiseen, kohtuulliseen voittoon, edellisten vuosien tappioista toipumiseen ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseen. f) Investoinnit 63) Investoinnit lisääntyivät ja niiden osuus oli 23684000 ecua vuonna 1997 ja 25020000 ecua tutkimusajanjakson aikana. Investointeja tehtiin eniten koneiden vaihtamiseen. g) Työllisyys 64) Yhteisön tuotannonalan työllisyys laski 4012 työntekijästä vuonna 1997 3927 työntekijään tutkimusajanjakson aikana. h) Tuottavuus 65) Yhteisön tuotannonalan tuottavuus (työntekijän tuottama määrä) kasvoi tarkastelujakson aikana (kasvu oli kahdeksan prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä). 6. Vahinkoa koskevat päätelmät 66) Olisi huomattava, että vaikka yhteisön tuotannonalan kannattavuus parani vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana niin, että vuoden 1997 tappiollisesta tilanteesta (- 2,4 prosenttia) päästiin kannattavuusrajalle tutkimusajanjakson aikana (+0,4 prosenttia), tätä kannattavuuden tasoa pidettiin laajalti riittämättömänä, jotta yhteisön tuotannonala voisi varmistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. Lisäksi yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysyi vakaana, mikä osoittaa, että se ei kyennyt saamaan takaisin aiemmin menetettyä markkinaosuutta kuten oli odotettu Tsekistä, Unkarista, Puolasta, Romaniasta, Venäjältä ja Slovakiasta peräisin olevan kyseisen tuotteen tuonnissa marraskuussa 1997 käyttöönotettujen polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi. 67) Näin ollen päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla. E. SYY-YHTEYS 1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset 68) Olisi huomattava, että havaitun suuruisella hinnan alittavuudella (19,7-32,7 prosenttia) on välitön ja merkittävä vaikutus hinnanvaihteluille herkillä markkinoilla, kuten esimerkiksi saumattomien putkien tapauksessa. Kroatiasta ja Ukrainasta tapahtuneen tuonnin suuri määrä (164403 tonnia tutkimusajanjakson aikana) ja tämän tuonnin matalat hinnat (keskimäärin 0,4 ecua kilolta tutkimusajanjakson aikana), jotka alittivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat, käy yhteen yhteisön tuotannonalan huonon taloudellisen tuloksen ja sen kanssa, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus jäi parantumatta. 69) Tilannetta olisi tarkasteltava siltä kannalta, että Tsekistä, Unkarista, Puolasta, Romaniasta, Venäjältä ja Slovakiasta peräisin olevan kyseisen tuotteen tuonnissa otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet, minkä seurauksena niiden kumuloitu markkinaosuus laski 19 prosentista vuonna 1997 14,8 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana ja kyseisen tuonnin arvo kasvoi (0,44 ecusta kilolta vuonna 1997 0,47 ecuun kilolta tutkimusajanjakson aikana). Yhteisön tuotannonalan odotettiin hyötyvän tästä kehityksestä niin, että se saisi takaisin osan menetetyltä markkinaosuudesta, mutta sen markkinaosuus pysyi vakaana vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon. 2. Muiden tekijöiden vaikutus a) Muu tuonti 70) Tsekistä, Unkarista, Puolasta, Romaniasta, Venäjältä ja Slovakiasta tapahtunut tuonti väheni merkittävästi, kun polkumyyntitoimenpiteet oli otettu käyttöön marraskuussa 1997 (19 prosentin markkinaosuudesta vuonna 1997 14,8 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana) ja kyseisen tuonnin yksikköarvo kasvoi saman ajanjakson aikana (0,44 ecusta kilolta vuonna 1997 0,47 ecuun kilolta tutkimusajanjakson aikana). Tämän tuonnin osalta olisi huomattava, että polkumyyntitoimenpiteet ovat olleet voimassa marraskuusta 1997. 71) Aikaisemman tutkimuksen ja tämän tutkimuksen ulkopuolelle jäävän muista kolmansista maista tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden todettiin pienentyneen 6,4 prosentista vuonna 1997 4,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tämän tuonnin yksikköarvon todettiin (Eurostatin tietojen perusteella) olevan merkittävästi korkeampi kuin Kroatian tai Ukrainan tuonnin. b) Tuotteen korvike 72) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että saumattomien putkien korvikkeina käytettiin muita kuin tämän menettelyn kohteena olevia tuotteita, erityisesti hitsattuja putkia. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väitettiin johtuvan saumattomien putkien kysynnän vähenemisestä. 73) Komissio ei kuitenkaan löytänyt yhtään käyttötarkoitusta, jossa saumattomat putket olisi korvattu hitsatuilla putkilla. Lisäksi tutkimus osoitti, että saumattomien putkien markkinat eivät pienentyneet vaan päinvastoin kasvoivat 11 prosentilla tutkitun ajanjakson aikana. 3. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät Edeltävän perusteella pääteltiin, että kyseisistä kahdesta maasta tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Kroatiasta ja Ukrainasta tapahtunut tuonti on haitannut yhteisön tuotannonalan täydellistä toipumista vahingollisesta tilanteesta, joka havaittiin aikaisemman tätä tuotetta koskeneen polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä. Tähän päätelmään päädyttiin erityisesti muista kolmansista maista tapahtuneen kyseisen tuotteen tuonnin vaikutuksia koskevan analyysin perusteella. Tällaista tuontia koskevista tiedoista ei ole aihetta päätellä, että sen markkinavaikutus rikkoisi syy-yhteyden Kroatiasta ja Ukrainasta tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan tilanteen välillä. F. YHTEISÖN ETU 1. Alustavat huomiot 74) Komissio tutki alustavasti toimitettujen tietojen perusteella, onko polkumyyntiä ja vahinkoa koskevista havainnoista huolimatta pakottavia syitä, joista olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei ole tässä tapauksessa yhteisön edun mukaista. Tätä varten komissio on tarkastellut toimenpiteiden vaikutuksia kaikkien niiden osapuolten kannalta, joita menettely koskee. Palautetaan mieliin, että neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2320/97 oli päätelty, että ei ollut syitä olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön yhteisön edun perusteella. 2. Yhteisön etua koskevien tietojen kerääminen 75) Toimenpiteiden käyttöönoton vaikutusten arvioimiseksi komissio pyysi tietoja kaikilta tiedetyiltä asianomaisilta osapuolilta mukaan lukien yhteisön tuottajat, tuojat/kauppiaat ja käyttäjät. Olisi huomattava, että käyttäjätuotannonaloilta ei saatu vastauksia. Yhteistyössä toimineilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella komissio teki seuraavat päätelmät. 3. Toimenpiteiden vaikutus yhteisön tuotannonalaan 76) Olisi huomattava, että marraskuussa 1997 käyttöönotettujen toimenpiteiden jälkeen yhteisön tuotannonalan tilanne parantui hieman, mikä osoitti toimenpiteiden tällä alalla olevan tehokkaita, vaikka kuten edellä on selitetty, yhteisön tuotannonala ei kyennyt täysin hyötymään näistä toimenpiteistä Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi. 77) Koska yhteisön tuotannonala ei ollut kyennyt täysin toipumaan taloudellisista vaikeuksistaan, komissio katsoo, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi tehokasta, jotta yhteisön tuotannonala saisi tilaisuuden toipua sille aiheutuneesta vahingosta. Erityisesti ottaen huomioon kyseisistä maista tuotujen saumattomien putkien suuren määrän toimenpiteiden käyttöönotto mahdollistaa todennäköisesti sen, että yhteisön tuotannonala saavuttaa takaisin menetetyn markkinaosuuden ja tämän seurauksena sen kannattavuus paranee. 4. Toimenpiteiden vaikutus tuojiin/kauppiaisiin 78) On palautettava mieliin, että asetuksessa (EY) N:o 2320/97 oli arvioitu, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla olisi hyvin vähäinen vaikutus saumattomien putkien tuojien/kauppiaiden kokonaistilanteeseen, koska ne käyvät kauppaa monilla erilaisilla tuotteilla. 79) Komissio on alustavasti päätellyt myös tässä tutkimuksessa, että koska saumattomien putkien osuus tuojien/kauppiaiden kaupan pitämistä eri tuotteista on pieni ja koska on olemassa useita vaihtoehtoisia saumattomien putkien hankintalähteitä, joihin polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei sovelleta, mukaan lukien yhteisön tuotannonalan tuottamat saumattomat putket on epätodennäköistä, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittävää vaikutusta näiden tuojien/kauppiaiden tilanteeseen. 5. Toimenpiteiden vaikutus käyttäjiin 80) On palautettava mieliin, että asetuksessa (EY) N:o 2320/97 oli arvioitu, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla olisi ainoastaan vähäinen vaikutus saumattomien putkien käyttäjäalojen (mukaan lukien kemian ja petrokemian teollisuus, voimalat, auto- ja rakennusteollisuus) tilanteeseen, koska saumattomien putkien osuus näiden tuotannonalojen kokonaiskustannuksista on pieni. On huomattava, että yhteisössä on runsaasti putkia tuottavia yrityksiä (12) ja että muissa maissa on useita viejiä, joilla on merkittävä osuus yhteisön markkinoista. Useiden vaihtoehtoisten toimittajien olemassaolo takaa tehokkaan kilpailun markkinoilla käyttäjätuotannonalojen hyödyksi. 81) Koska edeltävien päätelmien vastaisia huomautuksia ei ole tehty ja koska käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa, voidaan olettaa, että polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä aiheutuvat hintavaikutukset ovat vähäisiä korkeamman jalostusasteen käyttäjäteollisuuden kannalta. 6. Yhteisön etua koskevat päätelmät 82) Koska tuonti Kroatiasta ja Ukrainasta on määrällisesti lisääntynyt varsinkin marraskuussa 1997 käyttöönotettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden seurauksena ja koska vientiä harjoittavat tuottajat toimivat yhteisön markkinoilla alittaen merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat, on todennäköistä, että ilman toimenpiteitä tämä tuonnin suuntaus estää edelleen yhteisön tuotannonalaa hyötymästä aikaisemmassa tapauksessa käyttöönotetuista toimenpiteistä sekä pahentaa entisestään yhteisön tuotannonalan vahingollista tilannetta. 83) Koska Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä on lisääntynyt jyrkästi asetuksen (EY) N:o 2320/97 antamisen jälkeen, voidaan olettaa, että näistä maista tapahtuvassa tuonnissa käyttöönotettavat toimenpiteet olisivat tehokkaita kyseisen tuonnin aiheuttavan merkittävän vahingon korjaamisessa. Toimenpiteiden käyttöönoton katsotaan tämän vuoksi olevan yhteisön tuotannonalan edun mukaista. Tuojien/kauppiaiden ja tuotetta käyttävien tuotannonalojen kannalta vaikutusten saumattomien putkien hintoihin voidaan olettaa olevan hyvin pieniä. Komissio on tämän vuoksi päätellyt, että näissä olosuhteissa ei ole pakottavia syitä olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön yhteisön edun perusteella. G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET 1. Vahingon korjaava taso 84) Koska on vahvistettu, että tarkasteltavana oleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa ja että ei ole pakottavia syitä olla toteuttamatta toimenpiteitä, suunnitellut toimenpiteet olisi otettava käyttöön riittävän tasoisina sen varmistamiseksi, että kyseisestä tuonnista aiheutunut vahinko poistuu, mutta todettuja polkumyyntimarginaaleja ei ylitetä. 85) Vahingon poistaminen edellyttää sitä, että tuotannonalalle luodaan toimintaympäristö, jossa asianomaisista maista peräisin olevan kyseisen tuotteen tuontihintoja on mahdollista korottaa vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. 86) Tarvittavan hinnankorotuksen eli vahinkomarginaalin laskemista varten komissio katsoi, että polkumyynnillä tuotujen tuotteiden hintoja oli verrattava tosiasiallisiin yhteisön tuotannonalan myyntihintoihin korotettuina kohtuullisella määrällä voittoa, jota tuotannonalan voitaisiin odottaa saavan ilman vahingollista polkumyyntiä tarkastelun kohteena olevista maista. 87) Tällä perusteella hinnan alittavuuden määrittelyssä käytettyjen tuotteiden vientihintojen painotettuja keskiarvoja verrattiin maksetun tullin ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi oikaistulla cif-hinta yhteisön rajalla -tasolla yhteisön tuotannonalan todellisten myyntihintojen painotettuun keskiarvoon korotettuna tarvittaessa kohtuullisella voittomarginaalilla, joka määritettiin tässä tapauksessa viideksi prosentiksi. Tämän voittomarginaalin, joka on sama kuin aikaisemmassa Tsekin tasavaltaa, Unkaria, Puolaa, Romaniaa, Venäjää ja Slovakiaa koskevassa tutkimuksessa, katsottiin olevan alustavaa tutkimusta varten vähimmäisvoittotaso, jonka tuotannonalan voidaan odottaa saavuttavan ilman tutkimuksen kohteena olevista maista tapahtuvaa vahingollista polkumyyntiä. Vertailun tuloksena saatiin seuraavat vahinkomarginaalit: - Kroatia: - 31,2 prosenttia - Ukraina: - 56,5 prosenttia 2. Väliaikaiset toimenpiteet 88) Väliaikaisen tullin määrittämistä varten otettiin huomioon todetun polkumyynnin määrä ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseen tarvittava tullin määrä. 89) Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat suuremmat kuin vahingonkorjausmarginaalit, polkumyyntitullien olisi perustuttava väliaikaisessa vaiheessa vahingonkorjausmarginaaleihin. 3. Loppusäännökset 90) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi on todettava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen komission mahdollisesti ehdottaman lopullisen tullin käyttöön ottamiseksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli seuraaville Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin oleville tuotteille: - raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut, öljy- ja kaasuputkijohdoissa käytettävät saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm jotka luokitellaan CN-koodeihin 7304 10 10 ja 7304 10 30 , - poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut, kylmävedetyt tai kylmävalssatut saumattomat putket jotka luokitellaan CN-koodiin 7304 31 99 , - muut, poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm jotka luokitellaan CN-koodeihin 7304 39 91 ja 7304 39 93. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintoihin sovellettava tulli on 31,2 prosenttia Kroatiasta peräisin olevan kyseisen tuotteen tuonnissa ja 56,5 prosenttia Ukrainasta peräisin olevan kyseisen tuotteen tuonnissa. 2. Ellei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla Asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaatulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista. Osapuolet, jotka ovat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulopäivästä asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan nojalla. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 17 päivänä elokuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. (2) EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18. (3) EYVL C 353, 19.11.1998, s. 13. (4) EYVL L 120, 15.5.1993, s. 42. (5) EYVL L 322, 25.11.1997, s. 1.