NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä marraskuuta 1994,

tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta tietoteknologian alalla (1994 - 1998) (94/802/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen (1)ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),

sekä katsoo, että

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellä N:o 1110/94/EY(4) hyväksyneet Euroopan yhteisön neljännen puiteohjelman tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (T & K) koskevien toimien osalta kaudeksi 1994 - 1998 määritellen erityisesti tietoteknologian alalla toteutettavat toimet; tämä päätös tehdään kyseisen päätöksen johdanto-osassa esitetyt syyt huomioon ottaen,

perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin; kussakin erityisohjelmassa täsmennetään sen toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista,

tämän ohjelman toteuttamiseksi arvioidaan tarvittavan 1 911 miljoonaa ecua; budjettivallan käyttäjät vahvistavat määrärahat jokaista varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu, päätöksen N:o 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti,

tietoteknologioilla on jatkuvasti kasvava merkitys koko teollisuuden ja palvelujen kilpailukyvylle ja niistä tulee yhä suurempi sosiaalisen toiminnan tekijä; ne voivat edistää elämän laadun ja työolojen paranemista; ne vaativat näin ollen huomattavia tutkimukseen sekä tutkimustulosten ja koulutuksen levittämiseen ja hyödyntämiseen liittyviä ponnisteluja,

tämä ohjelma voi huomattavasti edistää kasvun elpymistä, kilpailukyvyn parantamista ja työllisyyden kehittämistä yhteisössä, kuten esitetään kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa; tämän edistämisen on tapahduttava samaan aikaan sellaisten uusien tuotanto- ja työorganisaatiomuotojen täytäntöönpanon kanssa, jotka on suunnattu näiden uusien tekniikoiden hyväksymisen helpottamiseksi suuremmassa määrin,

Brysselissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto on kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan valkoisen kirjan perusteella päättänyt panna täytäntöön toimintaohjelman, joka tähtää tietoinfrastruktuurien kehittämiseen Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tasolla; tietoteknologioiden tutkimus antaa olennaiset teknologiset perusteet näiden uusien tietoinfrastruktuurien kehittämiselle,

on hyvin tärkeää, että käyttäjät ovat mukana kaikissaT & K-hankkeiden vaiheissa, jotta he pystyvät ilmaisemaan tarpeensa ja jotta nämä tarpeet muokataan tulostenkäyttöön,

ohjelmistoja, komponentteihin ja alijärjestelmiin tarkoitettuja teknologioita, multimediajärjestelmiä, avoimia mikroprosessorijärjestelmiä, suurteholaskentaa ja -verkkoja, liiketoimintaprosessien teknologiaa, integrointia valmistuksessa ja pitkän aikavälin vastaavaa tutkimusta pidetään ensisijaisina päätöksessä N:o 1110/94/EY,

yhteisön neljännen puiteohjelman sisältö T & K-toimien osalta määritellään toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; tässä erityisohjelmassa täsmennetään kyseisen periaatteen mukaisen toiminnan sisältö tietoteknologian alalla,

päätöksessä 1110/94/EY määrätään, että yhteisön toiminta on perusteltua, jos tutkimus muun muassa myötävaikuttaa yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittumiseen sekä edistää kokonaisuudessaan sen sopusointuista kehitystä pyrkien samalla tieteelliseen ja tekniseen laatuun; tämän ohjelman katsotaan edistävän näiden tavoitteiden toteutumista,

yhteisön olisi tuettava ainoastaan korkealaatuisia T & Ktoimia,

tähän erityisohjelmaan sovelletaan sääntöjä yritysten, tutkimuskeskusten [mukaan lukien Yhteinen tutkimuskeskus (YTK)] ja korkeakoulujen osallistumisesta sekä tutkimustulosten levittämiseen sovellettavia sääntöjä, jotka täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä,

olisi määrättävä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on edistää pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) osallistumista tähän ohjelmaan, erityisesti teknologiaa kannustavilla toimenpiteillä,

on syytä jatkaa komission alulle panemia pyrkimyksiä yksinkertaistaa ja nopeuttaa haku- ja valintamenettelyjä sekä saada ne avoimemmiksi, jotta edistettäisiin ohjelman täytäntöönpanoa ja helpotettaisiin niitä toimia, joita yritysten, erityisesti pk-yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen on toteutettava osallistuakseen yhteisönT & K-toimintaan,

tämä tutkimusohjelma edistää jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja yritysten, erityisesti pk-yritysten, tietoteknologian alalla toteuttamien T & K-toimien välisen, sekä kyseisten toimien ja yhteisönvastaavien T & K-toimien välisen synergian lujittamista,

tietoteknologioiden, teleliikenneteknologioiden sekä telematiikan välinen lisääntyvä lähentyminen huomioon ottaen tämä ohjelma olisi pantava täytäntöön sovittamalla se tiiviisti yhteen kehittyneiden tietoliikenneteknologioiden ja -palveluiden ohjelman ja yleisesti kiinnostavien telemaattisten sovellusten ohjelman kanssa synergian vahvistamiseksi,

tämän ohjelman täytäntöönpanemiseksi saattaisi olla tarkoituksenmukaista toteuttaa kansainvälisiä yhteistyötoimia kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa,

tähän ohjelmaan on sisällyttävä lisäksi T & K:n tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen liittyviä toimia kohteenaan erityisesti pk-yritykset ja niistä erityisesti ne, jotka sijaitsevat ohjelmaan vähiten osallistuvissa jäsenvaltioissa ja siihen vähiten osallistuvilla alueilla, sekä ohjelman tyydyttävään täytäntöönpanoon tarvittavia ohjelman sisäisiä toimia tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen kannustamiseksi,

on syytä määrittää tähän ohjelmaan liittyvät sosiaalis-taloudelliset seuraamukset ja mahdolliset teknologiset vaarat,

kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimusohjelman yhteydessä on tarpeen tutkia toisaalta tietoteknologian sosiaalisia vaikutuksia (erityisesti alueelliseen suunnitteluun sekä tuotanto- ja työorganisaatioon) ja toisaalta yhteisön kansalaisten ja tietoinfrastruktuurin välistä vuorovaikutusta,

olisi valvottava jatkuvasti ja järjestelmällisesti tämän ohjelman toteutumista sen mukauttamiseksi tarvittaessa tieteen ja teknologian kehitykseen tällä alalla; lisäksi olisi kohtuullisen ajan kuluessa teetettävä riippumaton arvio ohjelman toteutumisesta, jotta saataisiin kaikki viidennenT & K-puiteohjelman tavoitteiden määrittämiseen tarvittavat tiedot; lopuksi tämän ohjelman päättyessä olisi suoritettava sen tulosten lopullinen arviointi tässä päätöksessä määriteltyihin tavoitteisiin nähden,

YTK voi osallistua tähän ohjelmaan sisältyviin välillisiin toimiin, ja

tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (Crest) on kuultu,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään erityinen tutkimusta ja teknologista kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskeva ohjelma tietoteknologian alalla, sellaisena kuin se on määritelty liitteessä I, tämän päätöksen hyväksymispäivän ja 31 päivän joulukuuta 1998 väliseksi ajaksi.

2 artikla

1 Tämän ohjelman täytäntöönpanoon tarvittavat arvioidut varat ovat 1 911 miljoonaa ecua, josta enintään 6,9 prosenttia on tarkoitettu henkilöstömenoihin ja komission toiminnasta johtuviin menoihin.

2 Kyseisten varojen alustava jakautuminen esitetään liitteessä II.

3 Budjettivallan käyttäjät vahvistavat määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu ja päätöksen N:o 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa esitettyjen edellytysten mukaisesti ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet.

3 artikla

1 Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta rahoitukseen täsmennetään päätöksen N:o 1110/94/EY liitteessä IV.

2 Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevat säännöt sekä tulosten levittämistä koskevat säännöt täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä.

3 Liitteessä III vahvistetaan muut kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut erityiset yksityiskohtaiset säännöt tämän ohjelman täytäntöönpanosta.

4 artikla

1 Varmistaakseen erityisesti tämän ohjelman täytäntöönpanon taloudellisen kannattavuuden komissio valvoo jatkuvasti ja järjestelmällisesti riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden asianmukaisella avustuksella ohjelman edistymistä liitteessä I esitettyihin ja työohjelmassa täsmennettyihin tavoitteisiin nähden. Se arvioi erityisesti, ovatko tavoitteet, toiminnan painopisteet ja taloudelliset voimavarat aina tilanteen kehitykseen mukautetut. Kyseisen valvonnan tulosten perusteella se tekee tarvittaessa ehdotuksia tämän ohjelman mukauttamiseksi tai täydentämiseksi.

2 Edistääkseen yhteisön toimien päätöksen N:o 1110/94/EY 4 artiklan 2 kohdassa määrättyä arviointia komissio laadituttaa mainitussa kohdassa määrätyn aikataulun mukaisesti riippumattomilla asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion tähän ohjelmaan sisältyvillä aloilla toteutetuista toimista ja niiden hallinnoimisesta kyseistä arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana.

3 Komissio teettää tämän ohjelman päätteeksi riippumattoman loppuarvioinnin tuloksista neljännen puiteohjelman liitteessä III ja tämän päätöksen liitteessä I määriteltyihin tavoitteisiin nähden. Kertomus loppuarvioinnista toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle.

5 artikla

1 Komissio laatii työohjelman liitteessä I määriteltyjen tavoitteiden ja liitteessä II esitetyn määrärahojen ohjeellisen jakamisen mukaisesti sekä saattaa sen tarvittaessa ajan tasalle. Kyseisessä ohjelmassa esitetään yksityiskohtaisesti:

- tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja tehtävät tutkimustyöt,

- toteuttamisaikataulu, johon sisältyvät päivämäärät ehdotusten pyytämistä varten,

- rahoituksen ja hallinnon osalta noudatettaviksi suunnitellut yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien erityiset teknologiaa kannustavien, PK-yrityksille suunnattujen toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvät yksityiskohtaiset säännöt sekä hahmotelma muista toimenpiteistä, valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet mukaan lukien,

- yksityiskohtaiset säännöt yhteensovittamisesta muiden tällä alalla toteutettavien T & K-toimien kanssa erityisesti muiden erityisohjelmien osalta ja tarvittaessa määräykset, joiden tarkoituksena on muissa yhteyksissä, kuten Eurekan ja Costin yhteydessä toteutettavien toimien välisen paremman synergian varmistaminen,

- yksityiskohtaiset säännöt tämän ohjelman yhteydessä toteutettavien T & K-toimien tulosten levittämisestä, suojelusta ja hyödyntämisestä.

2 Komissio pyytää ehdotuksia työohjelman perusteella toteutettaviksi toimiksi.

6 artikla

1 Komissio vastaa tämän ohjelman täytäntöönpanosta.

2 Jäljempänä 7 artiklan 1 kohdassa määrätyissä tapauksissa komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.

3 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.

4 Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.

5 Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.

6 Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.

7 artikla

1 Edellä 6 artiklan 2 - 6 kohdassa määrättyä menettelyä sovelletaan:

- edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman laatimiseen ja ajan tasalle saattamiseen,

- ehdotuspyyntöjen sisältöön,

- T & K-toimien, joihin haetaan yhteisön rahoitustukea, arviointiin ja kyseisen rahoituksen määrän arviointiin jokaisen toimen osalta, jos tämä määrä on 2 miljoonaa ecua tai suurempi,

- kaikkiin liitteessä II esitetyn varojen alustavan jakautumisen tarkistuksiin,

- erityisiin yksityiskohtaisiin sääntöihin yhteisön osallistumisesta erilaisten suunniteltujen toimien rahoitukseen,

- ohjelman arvioimiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin ja määriteltäviin valtuuksiin,

- kaikkiin poikkeamisiin liitteessä III määritellyistä yksityiskohtaisista säännöistä,

- kolmansien maiden oikeushenkilöiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistumiseen mihin tahansa toimeen.

2 Jos 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettu yhteisön rahoitusosuus on pienempi kuin 2 miljoonaa ecua, komissio antaa komitealle tiedon toimista ja niiden arvioinnin tuloksista.

3 Komissio antaa komitealle säännöllisesti tiedon tämän ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä kokonaisuudessaan.

8 artikla

Tähän ohjelmaan osallistuminen voidaan avata, toimikohtaisesti ja ilman yhteisön rahoitusta, kolmansiin maihin sijoittautuneille oikeushenkilöille, jos niiden osallistuminen edistää tosiasiallisesti ohjelman täytäntöönpanoa ja jos siinä otetaan huomioon yhteisen edun periaate.

9 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 1994.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORCHERT

(1) EYVL N:o C 228, 17.8.1994, s. 34 ja EYVL N:o C 262, 20.9.1994, s. 6

(2) EYVL N:o C 205, 25.7.1994

(3) Lausunto annettu 14 ja 15 päivänä syyskuuta 1994

(4) EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1

LIITE I

TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA SISÄLTÖ

Tämä erityisohjelma vastaa täysin neljännen puiteohjelman suuntaviivoja, soveltaa sen valintaperusteita ja täsmentää sen tieteelliset ja teknologiset tavoitteet.

Mainitun puiteohjelman liitteen III ensimmäisen toimen 1 C kohta on tämän ohjelman erottamaton osa.

Johdanto

Erityisohjelman yhteydessä toteutettu tietoteknologiaan liittyvä T & K-toiminta painottaa parhaillaan kehittyvää tietoinfrastruktuuria, joka muodostaa tulevaisuuden tietoyhteiskunnan keskushermoston. Ehdotetut T & Ktoiminnan alat ovat niitä, jotka vaikuttavat merkittävimmällä tavalla tämän infrastruktuurin kehitykseen, pyrkimysten valikointi- ja keskittämistarve huomioon ottaen, ja joiden tavoitteena on teollisuuden kilpailukyvyn, työllisyystilanteen ja kansalaisten elämänlaadun parantaminen Euroopan unionissa, erityisesti helpottamalla kansalaisten pääsyä tietoinfrastruktuuriin.

TAUSTAA

40-luvun lopulla käyttöön otetusta numeerisesta laskennasta asti tietoteknologioita (IT) on käytetty yhä laajemmin taloudellisessa ja sosiaalisessa elämässä. Kolmen ensimmäisen vuosikymmenen aikana kyse oli pääasiassa paikallisesti rajoittuneiden verkkojen tietokoneista, joita oli asennettu yrityksiin ja hallintoelimiin vastaamaan spesifisistä tehtävistä. Ne olivat pieniä IT-saarekkeita, joiden käyttö oli monimutkaista ja kallista. Kymmenen viime vuoden aikana, jolloin teknologinen kehitys on ollut ajoittain hämmästyttävän nopeaa ja käyttöön on otettu henkilökohtaiset tietokoneet, numeeriset tietoliikenneverkot, kansainväliset standardit ja avoimet järjestelmät, mainitut saarekkeet ovat kasvaneet ja alkaneet sulautua toisiinsa.

Tietoteknologiat muodostavat yhä selkeämmin kaikkien tuotanto- ja palveluteollisuuksien perustan, mutta niihin pohjautuu myös kasvava joukko sosiaalisia palveluja, kuten terveys, koulutus, liikenne, vapaa-aika ja kulttuuri. Työasemien, servereiden ja keskustietokoneiden lisäksi mikrotietokoneita arvioidaan olevan nykyisin maailmassa 140 miljoonaa kappaletta. Integroidut tietokoneet, joita on noin kolme kertaa enemmän, tuovat kilpailullista etua perinteisille tuotteille, kuten puhelimille, televisiovastaanottimille, peleille, valokuvausvälineille ja kameroille, autoille ja pesukoneille sekä korkean teknologian laitteille ja liiketoimintaprosesseille.

Olemme siirtymässä uuteen yhteiskunnan ja teollisuuden tietoinfrastruktuuriin, jossa muutetaan laadullisesti tietoteknologioiden vaikutuksia 40 vuotta kestäneen määrällisen kasvun jälkeen. Tietoinfrastruktuuri muodostaa palvelujen ja teknologioiden kokonaisuuden, joka turvaa kaikille kansalaisille tai yrityksille ajankohdasta tai paikasta riippumatta käytettävissä olevan informaation vaivattoman saatavuuden. Kansalaisille tämä merkitsee kauan odotettua "maailmanlaajuista kylää", yrityksille "maailmanlaajuista työasemaa". Se on käsite, joka yhdistää tiedon käsittelyn, varastoinnin, haun, siirron ja varsinaisen tiedollisen sisällön. Infrastruktuurin tärkein näkökohta tulee olemaan tiedon käytön ja hallinnan helppous: tietoteknologiat ovat mahdollistaneet suurien tietomäärien tarjonnan - seuraava haaste on niiden älykäs käyttö. Hyöty on myös sosiaalinen. Kysymys siitä, kuinka yhteisön kansalainen omaksuu nämä uudet teknologiat, tulee olemaan merkittävä poliittinen haaste. Tämän vuoksi tulevaisuudessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota käyttäjäkansalaisen ja uuden tietoyhteiskunnan välisiin suhteisiin. Tärkeinä pidetään erityisesti kolmea näkökohtaa. Yksilö tarvitsee tulevaisuuden yhä monimuotoisemmassa yhteiskunnassa lisääntyvän määrän tietoa ja tiedon saatavuuden mahdollistavia interaktiivisia palveluja.

"Universaalisen" pääsyn tähän tietoalueeseen on oltava ensisijainen poliittinen tavoite. Muutoin yhteiskuntaluokkien väliset erot maan sisällä ja maiden sekä alueiden välillä saattaisivat lisääntyä. Tämän jälkeen olisi kohdattava valtavat mahdollisuudet sosiaalisen elämän luomiseen ja rikastuttamiseen, mikä voitaisiin saavuttaa, pelkät utilitaariset ja ammatilliset näkökohdat ylittämällä, yksilön ja tietoyhteiskunnan välisen vuorovaikutuksen avulla. Lopuksi, tietoinfrastruktuurilla on yhä tärkeämpi osa pantaessa täytäntöön julkista politiikkaa suhteessa yhteisön kansalaisten tarpeisiin. Yleisesti kiinnostavissa kysymyksissä, kuten opetus ja koulutus, henkilöiden vapaa liikkuvuus, yhteiskunnan ikärakenteen vanheneminen jne., yksilöiden ja eri muotoisen tiedon ja tietoliikenteen välisestä vuorovaikutuksesta muodostuu ratkaiseva ongelma.

Tämä uusi vaihe tietoyhteiskunnan kehityksessä muistuttaa tietyissä suhteessa menneisyyttä, kun 30-luvulla siirryttiin uuteen teolliseen ja taloudelliseen järjestelmään, joka perustui halpaan öljyyn ja massatuotantoon ja kun 1880-luvulla siirryttiin käsityöläisyydestä järjestelmään, joka perustui halpaan rautaan ja joukkotuotantoon. Myös tällä kertaa siirtymään on liittynyt taloudellinen lama, työttömyys ja teollisuuden radikaali rakennemuutos.

Tietoteknologioita käyttävät teollisuudet ovat itse huomanneet marginaaliensa kavenneen ja voittojensa laskeneen, samalla kun näiden teknologioiden sovellukset jatkavat laajenemistaan. Rajat hälvenevät tuottajien ja käyttäjien väliltä, ammatillisten ja suuren yleisön markkinoiden väliltä sekä tietoteknologioita käyttävän alan teollisuuksien ja muiden teollisuusalojen väliltä. Uuden "numeerisen teollisuuden" valta kasvaa.

Voimakkaan kasvun ja täydellisen työllisyyden paluuseen vaikuttaa voimakkaasti, myös muilla teollisuusaloilla kuin tietoteknologian alalla, se nopeus ja menestys, jonka mukaisesti uusi tietoinfrastruktuuri ja rakennemuutos voidaan panna toimeen ja teollisuuden rakennemuutos voidaan toteuttaa. Uusien palvelujen ja uusien työpaikkojen kehitykseen vaikuttaa voimakkaasti uuden tietoinfrastruktuurin nopea toimeenpano sekä taloudessa toteutettavien rakennemuutosten nopeus, erityisesti tuotantomenetelmien ja työaikojen uudelleenjärjestelyn osalta.

Mutta uusien toimien luominen riippuu myös siitä vaivattomuudesta, jolla suurin osa käyttäjistä voi päästä osalliseksi uudesta tietoinfrastruktuurista.

Teknologioiden ja tietoinfrastruktuurin laajenemisen taustalla on merkittäviä tutkimus- ja kehittämisponnisteluja. Samalla kun teknologinen kehitys nopeutuu, kun kilpailupaine korostuu ja T & K:n monimuotoisuus ja kustannukset lisääntyvät, on yritysten ja laitosten laajennettava näköpiiriään löytääkseen tarvitsemaansa asiantuntemusta ja kriittistä massaa. Vuodesta 1984 alkaen Espritissä, yhteisön IT-tutkimusalan T & K-ohjelmassa on yritetty ratkaista ongelmaa yhteisön tasolla.

Neljänteen puiteohjelmaan kuuluvassa tietoteknologian tutkimusohjelmassa (IT-ohjelma) ehdotetaan uusia lähestymistapoja ja suuntaviivoja vastaamaan 1990-luvun uusia vaatimuksia, tukeutumalla kuitenkin Esprit-ohjelman saavutuksiin.

1980-luvulla noudatettu politiikka oli IT-teollisuuden kehittämistä teknologisen edistymisen ansiosta. Tämä ohjelma, joka on 1990-luvulla kuitenkin antanut etusijan tietoinfrastruktuurin kehittämiselle painottamalla sen saavutettavuutta ja käyttömahdollisuuksia, on suunnattava suurelta osin käyttäjien ja markkinoiden tarpeisiin. Yleisenä tavoitteena on edistää Euroopan koko teollisuuden kilpailukykyä lisäävän tietoinfrastruktuurin tervettä kasvua ja edistää kaikkien yhteisön kansalaisten elämänlaadun paranemista, erityisesti helpottamalla IT:n hyväksyttävyyttä ja käyttöä ja edistämällä mahdollisimman laajaa pääsyä tietoinfrastruktuuriin.

IT-ohjelman on oltava siten kohdennettu ja valikoiva, että sillä turvataan resurssien edullinen käyttö ja vältetään ponnistelujen hajaantuminen. Toimen kohdistaminen ei koostu yksinomaan teknisen sisällön tarkasta valinnasta, vaan myös tavasta, jolla T & K varsinaisesti toteutetaan. Sisällön tasolla on syytä valita ne T & K-alat, jotka pitävät tietoinfrastruktuurin kehittämistä etusijalla, jotka korostavat siihen pääsyä, sen käyttömahdollisuuksia ja huippukäytäntöjä ja jotka edistävät geneeristen teknologioiden eurooppalaista hallintaa. Samaan aikaan ohjelman on annettava tarvittavaa kannustusta eurooppalaisille IT-teollisuuksille.

IT-ohjelmassa kehitettävät uudet teknologiat, tekniikat ja prosessit valitaan sen perusteella, miten niillä voidaan edistää kilpailukykyä auttamalla eurooppalaisen teollisuuden tuotantokyvyn kasvattamista. Niillä on epäsuora vaikutus tuottavuuteen niiden työympäristöä parantavan kyvyn ansiosta, ja täten niillä voidaan luoda tehokkaampaa työvoimaa. Ne tarjoavat perustan uusiin liiketoimintaprosesseihin ja teollisen toiminnan menetelmiin siirtymiselle - siirtymä, joka eurooppalaisten yritysten on hallittava pysyäkseen kilpailukykyisinä maailmalla. Teknologiat ja prosessit ovat myös elintärkeitä korkean arvonlisän talouden luomisessa. Lisäksi, kannustamalla teknologioiden siirtoa ja suunnittelijoiden koulutusta, ohjelma auttaa kehittyvässä tietoyhteiskunnassa tarvittavien inhimillisten kykyjen ja voimavarojen kehittämistä ja eurooppalaisen työvoiman valmistamista tulevaisuuden tehtäviin. Monitieteellisiä tutkimuksia toteutetaan yhdessä kohdennetun sosiaalis-taloudellisen ohjelman kanssa toisaalta käyttäjäkansalaisten ja syntyvän informaatioalueen välisistä monimutkaisista vuorovaikutussuhteista ja toisaalta uusien tietoteknologioiden vaikutuksista tuotanto- ja työorganisaatioon.

Teknologista ja teollista kehitystä sekä IT-alan T & K:n sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia koskevaa analysointitoimintaa lisätään. Tämä toiminta muodostaa yleisen ymmärtämiskehyksen, jonka avulla voidaan paremmin yhdistää T & K-politiikka teollisiin strategioihin ja tavoitteisiin.

Ohjelman olisi säilytettävä se joustavuus, joka on tarpeen kuluttajien tarpeiden nopean kehittymisen ja teknologisen kehityksen nopeutumisen seuraamiseen. On vaikeaa ennustaa useita vuosia etukäteen yksityiskohtaisesti T & K:ta koskevia erilaisia tarpeita. Tämän vuoksi ohjelman on osoitettava joustavuutta, joka suo sille mahdollisuuden kehittyä ja mukautua.

Ohjelmassa ehdotetaan, sen T & K-toimien parhainta mahdollista hyödyntämistä varten, yhteistyön jatkamisesta tarvittaessa Eurekan kanssa, jolloin voitaisiin saada tulokset lähemmäksi markkinoita, sekä jäsenvaltioiden asianmukaisten aloitteiden kanssa.

ORGANISAATIO

Näitä muuttuvia tarpeita varten IT-ohjelmassa ehdotetaan uusia suuntaviivoja teknisen sisällön ja täytäntöönpanon kannalta. Täytäntöönpanon osalta ohjelmassa ehdotetaan huippuosaamisverkostojen suurempaa painottamista ja tuottaja-käyttäjä-yhteistyön sekä järkeistettyjen hallintamenettelyjen käyttämistä. Ohjelmassa esitellään joukko kohdennettuja klustereita, jotka muodostavat uuden T & K-organisaatiomenetelmän, joka nojautuu avointen mikroprosessorijärjestelmien aloitteiden kokemuksiin. Teollisuuden odotetaan hyödyntävän tämän yhteistyön tuloksia kaikessa T & K-toiminnassa. Toisaalta, jos pyyntöjen on oltava valikoivampia, komission olisi tarjottava ainakin lyhyen ja keskipitkän aikavälin täytäntöönpanosuunnitelma.

Kolmanteen puiteohjelmaan aikana luotiin Espritin yhteydessä joukko huippuosaamisverkostoja. Huippuosaamisverkostossa yhdistyvät teollisuus, käyttäjät, korkeakoulut ja tutkimuskeskukset ja se keskittyy yhteisen tutkimustavoitteeseen. Siinä yhdistetään huippuosaamiskeskusten kriittinen massa ja maantieteellisen laajuuden edut koulutuksen ja teknologian siirron osalta. Huippuosaamisverkostot, jotka ovat kanavia koulutukseen, teknologian siirtoon, asiantuntemukseen ja resursseihin, kiinnostavat erityisesti syrjäisille seuduille asettautuneita ryhmiä.

Tuottaja-käyttäjä-yhteistyö täydentää yhteiset tutkimushankkeet. Tuottajat ja käyttäjät muodostavat konsortion toteuttaakseen selkeästi uutta T & K:ta, jonka tulokset ovat erityisesti käyttäjiä kiinnostavia ja jonka tuloksia käyttäjät mukauttavat ja hyödyntävät. Tällä voitaisiin edistää niiden ongelmien ratkaisemista, joita korkean teknologian yritykset kohtaavat etsiessään asiakkaita innovatiivisille tuotteilleen.

Ohjelmaan osallistumista helpotetaan lisäksi ottamalla käyttöön menettelyjä, joita on järkeistetty komissiossa tutkittavina olevien ehdotusten mukaisesti. Tavoitteena on yksinkertaistaa haku- ja arviointimenettelyjä ja vähentää ehdotusten valmistelun aiheuttamia kustannuksia.

Kohdennetut klusterit tähtäävät suurimpaan mahdolliseen synergian vaikutukseen tässä ohjelmassa ja ne nojautuvat prototyyppinä olleen avointen mikroprosessorijärjestelmien aloitteen kokemuksiin. Yhteen kohdennettuun klusteriin kuuluu tutkimus- ja kehittämishankkeita ja muuta niihin liittyvää toimintaa, kuten huippuosaamiskeskusten verkostoja, tuottajien ja käyttäjien yhteenliittymiä, yhteistoimintaa Eurekan kanssa, yhteensovittamista kansallisten aloitteiden kanssa, kansainvälistä yhteistyötä, tulosten levittämistä tai koulutustoimenpiteitä. Klusteri kohdistuu joukkoon teknologisia tutkimusaloja, joita yhdistää sama tarkasti määritelty teollinen tavoite. Klusterin muodostavat erilaiset toimet, vaikka ne ovat riippumattomia toisistaan, yhdistetään toisiaan täydentävällä ja monitieteisellä tavalla yhteiseen tavoitteeseen pääsemiseksi. Klusterit turvautuvat neuvoa antaviin ryhmiin, jotka antavat niille teollista ohjausta niiden toimien kehittämiseen ja yhteensovittamiseen. Komissio johtaa ja yhteensovittaa klustereita joustavasti, kannustaen niiden avoimuutta ja tehokasta reagointimahdollisuutta muutoksiin, erityisesti uusien toimivaltaisten jäsenten osallistumiseen.

Klusteriin kuuluvat erilaiset toimet voivat kestää lyhyemmän ajan kuin kohdennettu klusteri kokonaisuudessaan. Alussa toteutetut toimet loppuvat, vaikka klusteri kokonaisuudessaan on vielä toimiva, ja uusia toimia aloitetaan. Varmistettu joustavuus antaa osallistujille, teollisuudelle, hallituksille ja yhteisölle mahdollisuuden parantaa vaihtoehtoja tai määritellä ne uudelleen tarpeiden kehityksen tai niiden uuden ymmärtämisen mukaisesti.

Uudelle ohjelmalle ominainen lähestymistapa, joka painottaa infrastruktuuria ja huippukäytäntöjä, mahdollistaa pk-yrityksille suoremman ja avoimemman pääsyn tutkimus- ja kehittämistoimiin. Spesifisiä menettelyjä toteutetaan pk-yritysten ohjelmaan osallistumisen kannustamiseksi, jotta tätä helpotettua pääsyä käytettäisiin tosiasiallisesti. Menettelyissä otetaan huomioon vähiten kehittyneille alueille sijoittautuneiden pk-yritysten tarpeet ja konsortioiden perustamisen ja ehdotusten valmistelun monimutkaisuuden ja kustannukset. Huippuosaamiskeskusten verkostoilla, tuottaja-käyttäjä-yhteistyöllä ja kohdennetuilla klustereilla tarjotaan lisäkannustusta pk-yritysten osallistumiseen.

T & K-TOIMINTA

Ohjelman tekninen sisältö keskittyy tietoinfrastruktuurin kehittymisen kannalta tärkeimpiin tutkimusaloihin, joilla yhteisön toiminta hyödyntää parhaiten käytettävissä olevia voimavaroja, toissijaisuusperiaate huomioon ottaen. Ohjelman työt kohdistuvat yhtä hyvin perus- ja tukiteknologioihin kuin valittuihin tutkimusaloihin, joilla integroidaan teknologiat järjestelmiin. Lisäksi pitkän aikavälin tutkimusta suunnitellaan siellä, missä yhteisön tason ponnisteluilla saavutetaan todennäköisesti tulevaisuuden läpimurtoja.

Ohjelmisto on hyvin tärkeä tietoinfrastruktuurin osa ja se vastaa jo yli puolta tietokoneiden ja integroitujen järjestelmien arvosta. Tämä ohjelma keskittyy tekniikoihin ja huippukäytäntöihin sellaisten ohjelmistoteknologioiden rajoitetussa joukossa, jotka mahdollistavat käyttövarmojen, tarkkojen, tehokkaiden ja käyttökelpoisten ohjelmistojen tuotannon. Alijärjestelmät ja elektroniikkakomponentit ovat tietoinfrastruktuurin aineellisia moduuleja, joita tarvitaan kaikkien teollisuusalojen järjestelmissä ja sovelluksissa. Ohjelma keskittyy mikroelektroniikan tutkimukseen ja kehittämiseen aloilla, joilla yhteisön teollisuus kaipaa asiantuntemusta ja voi olla kilpailukykyinen. Erityisesti painotetaan pitkälle kehitettyjä spesifisiin sovelluksiin integroituja piirejä, oheislaitteita (erityisesti litteät näyttö- ja muistitekniikat) ja uutta mikrojärjestelmien alaa.

Multimediateknologioilla mahdollistetaan ihmisen ja tietoinfrastruktuurin välinen liitäntä. Ohjelma keskittyy multimediainformaation luomiseen, käsittelyyn, esittämiseen ja varastointiin tarvittavien teknologioiden kehittämiseen ja integrointiin. Multimediatietojen siirto ja multimediasovellukset kuuluvat teleliikenteen ja telematiikan ohjelmiin. Näiden teknologioiden integrointia multimediajärjestelmiin ja -prototyyppeihin esitellään ja validoidaan. Geneeristen multimediatietojen siirto ja geneeriset multimediasovellukset kuuluvat kehittyneen tietoliikenteen ja telematiikan ohjelmiin.

Liiketoimintaprosessien teknologian kohdennettu klusteri liittyy yritysten integroitumiseen tietoinfrastruktuurin kanssa ja IT:n tehokkaaseen käyttöön yrityksissä. Merkittäviä tuottavuuden tuloksia alkaa vasta nyt näkyä tällä alalla. Informaatio- ja kommunikaatioteknologioiden (ICT) tavoitteena valmistukseen ja mikrosysteemeihin integroimisen osalta on kehittää uusia ICT:hen perustuvia ratkaisuja edistyneiden ja innovatiivisten prosessien tueksi valmistuksen ja suunnittelun alalla. Tämä T & K nojautuu IT:n perusteknologioihin ja integroi niitä erityisesti ohjelmistosuunnitteluun, avoimiin järjestelmiin, tietokonetuettuun suunnitteluun, tietojen mallinnukseen, tietokantojen suunnitteluun ja mikroelektroniikkaan. Teollisten teknologioiden ohjelmaan kuuluva T & K nojautuu yhtä hyvin tietoteknologioihin kuin muihin geneerisiin teknologioihin ja sen pyrkimys on suunnattu innovaatioon ja konkreettisiin sovelluksiin valmistuksen erityisaloilla. Näistä töistä saadaan puolestaan uusia elementtejä, tietoja ja asiantuntemusta, jota T & K voi myöhemmin käyttää tietoteknologioiden alalla. Yhteensovittamista ja aktiivisia vaihtoja ylläpidetään näiden kahden ohjelman välillä niiden toimeenpanon aikana, jotta varmistetaan niiden täydentävyys toiminnallisella tasolla.

Aloite avoimista mikroprosessijärjestelmistä jatkaa kolmannen puiteohjelman yhteydessä aloitettua työtä niiden standardien ja teknologioiden osalta, jotka liittyvät avoimiin mikroprosessorijärjestelmiin ja niihin liittyviin ohjelmistoihin eli alaan, jolla on tärkeä merkitys myös integroitujen järjestelmien osalta. Suurteholaskennan ja -verkkojen kohdennetun klusterin tavoitteena on eurooppalaisten toimijoiden osalta parantaa korkeinta suorituskykyä tarjoavien laskentateknologioiden käyttämiskapasiteettia. Tämä kapasiteetti on välttämätön infrastruktuuriin integroiduille järjestelmille ja kilpailukyvyn säilyttämiselle kasvavassa teollisuusalojen joukossa.

Seuraavassa esitetään kunkin alan perustelut ja sisältö.

OHJELMISTOTEKNOLOGIAT

Tämän alan töiden tavoitteena on vahvistaa eurooppalaista kapasiteettia ohjelmistojen tuotannossa kannustamalla ohjelmistoja ja ohjelmistojen laatua koskevien huippukäytäntöjen levittämistä tuotannon, laadun ja käyttövarmuuden lisäämiseksi ja rohkaisemalla eurooppalaista kapasiteettia uusissa ohjelmistoteknologioissa ja hajautetun tiedon käsittelyssä.

Ohjelmistosta tulee enenevässä määrin IT-järjestelmien kallein komponentti ja tämä suuntaus vielä tehostuu IT:n käyttäjien ansiosta, jotka tuottavat 70 prosenttia kaikista ohjelmistoista ja vaikuttavat yhä enemmän tähän alaan. Ohjelmistovaltaisten järjestelmien kehityksen ja seurannan kysyntä kehittyy nopeammin kuin tarjonta. Näin ollen kaikkien teollisuusmaiden on tarpeen kasvattaa tuottavuutta ja parantaa laatua. Mukautettavien ja kehityskelpoisten ohjelmistovaltaisten järjestelmien kohtuuhintaisista tuotantomenetelmistä ja -välineistä muodostuu kuitenkin kaikkien yritysten tärkein edellytys. Ammattitaito ja hyvin vahvistetut teolliset lähestymistavat ovat myös tarpeen. Uudet sovellukset tuovat mukanaan jatkuvan virran uusia, ohjelmistojen ammattimaisille tuottajille suunnattuja teknisiä haasteita.

Nykyaikaisista tiedonkäsittelyjärjestelmistä ilmenee toimintojen ja tietojen kasvavan hajautumisen suuntaus, jolla vastataan paremmin järjestelmien palvelemien organisaatioiden luonnetta. Tämä kehitys ei ole ilmeinen pelkästään tietojen liiketoiminnallisessa käsittelyssä, vaan myös teollisissa ohjausjärjestelmissä ja integroiduissa järjestelmissä. Suurin osa massamarkkinoiden elektroniikkatuotteista sisältää yhä suuremman osan integroituja ohjelmistoja. Näiden tuotteiden monipuolisuus, toimivuus ja monimuotoisuus lisääntyvät huomattavasti. Käyttöliittymistä tulee hyvin tärkeitä. Näillä ominaisuuksilla varustettujen käyttövarmojen, laajennettavien ja käyttökelpoisten järjestelmien luominen muodostaa kuitenkin erityisen haasteen. Tällaiset järjestelmät vähentävät jo nyt huomattavasti käyttäjille tietokoneen käytöstä aiheutuvia kustannuksia. Laitteistojen ja ohjelmistojen myyjille ja palvelujen tarjoajille tästä IT-markkinoiden osasta olisi muodostuttava ratkaisevassa asemassa oleva taistelukenttä 1990-luvun keskivaiheille mentäessä. Tämä on ala, jolla mikään yritys ei tässä vaiheessa ole hallitsevassa asemassa ja jolla Eurooppa on hyvässä asemassa. Tämän alan aloitteilla edistetään yhteisön teollisuuden sijoittautumista näille hyvin kilpailullisille ja strategisille markkinoille, ja toimitetaan eurooppalaiselle tietoinfrastruktuurille olennaisia elementtejä. Niillä edistetään etuja, joita sosiaalisen infrastruktuurin asteittainen atk-aikaan saattaminen voi tarjota yksittäiselle kansalaiselle ja yhteisön vähempiosaisille seuduille.

Näiden kysymysten ratkaisua varten työt keskittyvät tiettyihin aloihin: teknologiansiirto ja ohjelmistojen huippukäytäntöjen levittäminen, menetelmät ja työvälineet huippukäytäntöjä varten, uudet ohjelmistoteknologiat, avoimet hajautetun tiedonkäsittelyn suunnitelmat, ihmisen ja tietokoneen välisen vuorovaikutuksen tavoitteisiin ja kehittyneisiin tekniikkoihin suunnattujen hajautettujen tietokantojen järjestelmiin tarkoitetut teknologiat. Tiivis yhteensovittaminen turvataan muihin erityisohjelmiin liitettyjen töiden kanssa.

Työt toteutetaan tarvittaessa liitännäistoimenpiteillä, jotka on tarkoitettu nopeuttamaan uusien teknologioiden omaksumista, varmistamaan uusien mahdollisuuksien tiedostaminen, kehittämään synergiaa muiden eurooppalaisten ja kansallisten aloitteiden kanssa ja edistämään standardointiprosessiin osallistumista, myös kansainvälisellä tasolla.

Teknologiansiirtoa koskevia aloitteita esitetään uusien ohjelmistotuotantoteknologioiden käyttöön ottamisen edistämiseksi ja ammattitaidon tason nostamiseksi laaja-alaisesti. Teollisilla kokeiluilla tähdätään ohjelmistojen kehittämismenetelmien parantamiseen liittämällä niihin uusia prosesseja, uusia menetelmiä ja uusia tukityövälineitä. Huippukäytäntöjä koskevaan tehokkaampaan tiedottamiseen tähtääviä levittämistoimia toteutetaan perustamalla yleisen edun yhteisöjä eri teollisuusaloilla ja yli kansallisten rajojen, sekä aloittamalla erityisesti johtotasolle tarkoitettu, uusien käytäntöjen käyttöön ottamiseen liittyvä koulutus. Toimet sovitetaan mahdollisimman tiivisti yhteen olemassa olevien levittämismenetelmien kanssa, joita ne täydentävät, ottaen huomioon ESSI-aloitteesta saatu kokemus.

Menetelmien ja työvälineiden alalla T & K-toimia toteutetaan avointen ja hajautettujen järjestelmien integroimistekniikoiden parantamiseksi ja erityinen huomio kiinnitetään ohjelmistovaltaisten järjestelmien laatuun, käyttövarmuuteen ja turvallisuuteen. Kyseisten tekniikkojen ja työvälineiden tehtävänä on prosessimallinnuksen tukeminen ja tarpeiden ja teknologioiden nopeaan kehitykseen vastaaminen. Uusiin kehitysmalleihin, kuten samanaikainen suunnittelu ja yhteistyökehitys, kohdistetut työt toteutetaan sellaisten täydellisten menetelmien ja työvälineiden tarjoamiseksi, joita yritys kokonaisuudessaan voi käyttää ohjelmistojensa tukena. Lisäksi töitä kohdistetaan myös ohjelmistojen kehitysprosessin organisaatioon.

Kolmas tutkimusala tähtää uusien ohjelmistoteknologioiden kehittämiseen ja kokeiluun, erityisesti niiden, jotka on tarkoitettu signaalin numeeristen käsittelytekniikoiden yhdistämiseksi integroituihin ohjelmistoihin. Nämä teknologiat ovat kehityksen ytimenä yhteiskunnan infrastruktuurin asteittaisessa atk-aikaan saattamisessa. Geneerisinä teknologioina ne edistävät myös suurteholaskennan ja -verkkojen kohdennettua klusteria. Tämä ala sisältää myös uudet ohjelmistoteknologiat, jotka tarjoavat päättelykykyä, älykkyyttä, joustavuutta ja mukautuvuutta ja tukevat eri tiedon tasojen mallinnusta, uudelleenkäyttöä ja jakamista. Integroimisen rajoja ja tekniikoita tutkitaan älykkäiden yhteistoimintajärjestelmien tai hajautettujen järjestelmien luomiseksi ja tietojen mallintamiseksi yrityksen laajuisesti tai sovellusalakohtaisesti. Näitä keskipitkän aikavälin T & K-töitä ohjaavat geneeriset tarpeet, kuten sellaisten monimuotoisten, hajautettujen, paljon päätösvaltaa vaativien sovellusten kehittäminen ja esittely, joita esiintyy kaikilla elämänaloilla ja jotka vaikuttavat positiivisesti yhteisön kilpailukykyyn sekä integraatioon ja koheesioon.

Avoimiin hajautetun tiedonkäsittelyn suunnitelmiin liittyvät työt käsittelevät avointen hajautettujen järjestelmien arkkitehtuuria, kohdistuen erityisesti siirrettävyyteen, käyttövarmuuteen, yhteistoimintaan ja standardeihin, avainkomponenttien kehittämiseen, erityisesti tiedon hallintaan tarkoitettujen yksilöityjen standardiohjelmistokomponenttien kehittämiseen, tiedon saatavuuteen ja toimintojen hajautumiseen. Erityinen huomio kiinnitetään ohjelmistopakettien kehittämiseen ja edistämiseen. T & K-toimien täydentämiseksi esitetään aloitteita vuorovaikutuksen vakiinnuttamiseksi avoimiin järjestelmiin, mukaan lukien X/Open ja EWOS, liittyvien tärkeimpien käyttäjäryhmien ja standardointiryhmien välillä.

Tärkeimpiä sovellusesittelijöitä kehitetään ja hajautettujen avointen järjestelmien rakennusmenetelmiin tehdään parannuksia ohjelmiston huippukäytäntöjen toimintaan kuuluvien erityisaiheiden mukaisesti. Avointen järjestelmien suuntaus on maailmanlaajuinen ja se tulee perustumaan kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien käyttöön ottamiseen. Suhteita solmitaan sekä Amerikan yhdysvaltojen että Japanin tärkeimpien hankkeiden kanssa. Kehitysmaiden ja Itä-Euroopan maiden kanssa tehtävää yhteistyötä kannustetaan.

Yksi tutkimusala koskee hajautettuihin tietokantajärjestelmiin tarkoitettuja huipputeknologioita. Toimet kattavat tavoitteisiin suuntautuneisiin suuren luokan tietokantoihin tarkoitetut teknologiat, näihin kantoihin kohdistuvat tietojen liittämisen ja irrottamisen tekniikat, yhteistoiminnan, palautumisen ja elpymisen hajautettujen järjestelmien keskeytymisen jälkeen, näiden edistysaskelten tukemiseen ja soveltamiseen tarkoitetut menetelmät ja työvälineet.

Työt kohdistuvat hajautettujen tilastotietojen hallintaan tarkoitettuihin työvälineisiin ja edistyneistä teknologioista saataviin etuihin tietojen keräämisen, analysoinnin, levittämisen ja esittämisen alalla.

Viimeinen tutkimusala käsittelee teknologioita, jotka tarjoavat lisääntynyttä käyttömukavuutta ja inhimillistä turvaa IT-järjestelmien alalla. Olennainen tekijä näiden uusien teknologioiden käyttöönotolle on käyttäjän ja järjestelmän välinen liitäntä. Koneiden kanssa käytävästä vuoropuhelusta olisi tultava helpompaa ja vaivattomammin omaksuttavaa, myös ei-ammatillisille käyttäjille. Tätä kysymystä on käsiteltävä niin käyttäjän kuin tuottajan näkökulmasta. Inhimillinen käyttäytyminen, erityisesti kognitiiviset näkökohdat, sekä taiteellinen ja luova kyky ovat tutkimuksen olennaisia aiheita. Nämä tutkimusalat ovat yhtä tärkeitä tulevaisuuden multimediajärjestelmien hyväksynnälle ja käyttöönotolle. Tämän kehityksen ansiosta aukeaa uusia mahdollisuuksia, joita seuraa lupaus laajemmista markkinoista IT-perusteisille tuotteille. T & K-töitä toteutetaan, jotta ymmärrettäisiin paremmin käyttäjän ja järjestelmän välinen liitäntä, esimerkiksi kognitiivinen mallinnus, vuorovaikutusmallit, ilmaisuvälineet ja kielikuvat sekä yhteistyö. Ilmaantuvien teknologioiden kehittämistä ja vakiinnuttamista jatketaan. Nämä toimet liitetään tiiviisti aikaisempaan tutkimukseen, ne nojautuvat standardeihin edistäen samalla niiden määrittelyä ja auttavat tiedostamaan uusien teknologioiden mahdollisuuksia.

IT:N KOMPONENTTI- JA ALIJÄRJESTELMÄTEKNOLOGIAT

Tämän tutkimusalan tavoitteena on tarjota yhteisön teollisuudelle edistyneimpiä teknologioita ja kapasiteetteja, joiden avulla on mahdollista suunnitella ja tuottaa komponentteja ja alijärjestelmiä kolmella avainalueella: mikroelektroniikan, mikrojärjestelmien ja oheislaitteiden alalla. Ylläpidettävä lähestymistapa suuntautuu järjestelmään ja ottaa huomioon lisäarvon, jonka mikroelektroniikka, mikrosysteemit ja oheislaitteet tuottavat järjestelmiin. Kasvun mahdollisuudet ja yhteisön vahvuus esimerkiksi teleliikenteen, autoteollisuuden, viihde-elektroniikkateollisuuden, lääketieteellisten sovellusten ja muiden teollisten sovellusten alalla, määräävät tutkimuksen painopisteet.

Erittäin suorituskykyisten, käyttövarmojen ja edullisten mikroelektroniikan komponenttien ja alijärjestelmien saatavuus ajoissa on olennainen edellytys järjestelmien rakentajille, jotka haluavat luoda kilpailukykyisiä elektronisia järjestelmiä esimerkiksi viihde-elektroniikkateollisuuden, tietojenkäsittelyn, autoteollisuuden ja teleliikenteen markkinoille. Sen lisäksi, että mikroelektroniikka muodostaa perinteisten elektroniikka- ja sähkösektorin teknologisen perustan, sen vaikutus laajenee yhä enemmän laajemmille prosessi-, tuote- ja palvelualoille, käytännössä kaikille muille teollisille sektoreille, mistä on merkittäviä seurauksia yhteisön teollisuuden innovaatiolle ja sen maailmanlaajuiselle kilpailukyvylle. Eurooppalaisen osaamisen ylläpitäminen on erityisen tärkeää spesifisiin sovelluksiin tarkoitettujen kehittyneiden integroitujen piirien alalla, jolla paikalliset hankintalähteet ovat elintärkeitä lyhyiden suunnittelu- ja tuotantoviiveiden varmistamiseksi ja kilpailullista etua tuovan osaamisen turvaamiseksi sovellusten alalla.

Integroitujen mikrosysteemien teknologioiden mahdolliset taloudelliset seuraukset perustuvat sekä siihen markkinalohkoon, johon ne kohdistuvat että siihen kannustavaan vaikutukseen, joka niillä on muihin teollisuuden sektoreihin. Mikrosysteemeihin liitetyt tuotteet vaihtelevat kuulolaitteista, analyyttisistä ja lääketieteellisistä laitteista viihde-elektroniikkatuotteisiin ja autojen alijärjestelmiin, ja kohdistuvat sekä massatuotantohyödykkeisiin että suureen joukkoon erikoistuneita mikrosysteemejä, jotka on tarkoitettu korkean lisäarvon sovelluksiin, joille suorituskyvyn, koon, joustavuuden ja tukevuuden yhdistelmä muodostaa ratkaisevan menestystekijän. Lääketieteelliset diagnoosijärjestelmät ja lääkeaineita luovuttavat laitteet, keinotekoiset elimet, uudet anturit lääketieteellisiin sovelluksiin, ympäristön ja teollisten prosessien tarkkailu ja hallinta, terveys ja turvallisuus sekä energian käytön vähentäminen muodostavat sovelluskentän, jolla tämän järjestelmän vaikutukset näkyvät elämän laadun parantumisena. Litteitä näyttöjä voidaan soveltaa laajasti kannettaviin televisioihin ja teräväpiirtotelevisioihin, graafisiin järjestelmiin ja multimediajärjestelmiin sekä interaktiivisiin cd-levyihin. Puoliammatillisella alalla litteitä näyttöjä käytetään näköpuhelimissa, autoteollisuusalan sovelluksissa ja elektronisissa työasemissa. Niistä tulee erottamaton osa uusia tuotteita ja ne edellyttävät tiivistä yhteistyötä komponenttien ja laitteiden valmistajien välillä: kuten mikroelektroniikka, näyttöteknologiatkin ovat määräävässä asemassa koko teollisuuden kilpailukyvyn kannalta. Näin ollen on erittäin tärkeää kehittää eurooppalaista osaamista. Tarvittavan osaamisen hankkimiseen ja tuotantoteknologioiden hallintaan tarkoitetut toimet ovat tarpeellisia ja niitä on näin ollen vahvistettava.

Muistin alijärjestelmät muodostavat toisen oheislaiteteknologian alan, joka on elintärkeä koko elektroniikkateollisuudelle. Näitä alijärjestelmiä liitetään kaikkiin edellä mainittuihin sovelluksiin. Erityisesti korkearesoluutionäyttö, graafiset järjestelmät ja multimediajärjestelmät edellyttävät erittäin suorituskykyisiä ja nopeita muisteja. Numeerimuistin alijärjestelmiä käytetään nykyisin akustiikka-, valokuva- ja videoinformaatiossa, erityisesti kannettavissa sovelluksissa. Lisäksi kodin automaatiojärjestelmiin tarkoitettujen oheislaitteiden alalla toteutetaan valikoituja toimia, joiden tarkoituksena on integroida kodin automaatiojärjestelmät ja -laitteet yhdistetyksi järjestelmäksi, jolla edistetään esimerkiksi energian kulutuksen järkeistämistä. Näillä sektoreilla toteutetaan erityisiä töitä, jos kyseiset eurooppalaiset toimijat niihin ryhtyvät.

Mikroelektroniikan työt kohdistuvat pääasiassa teknologioihin, joiden olisi oltava laajalle levinneinä vuosikymmenen loppuun mennessä ja jotka vaikuttavat ratkaisevasti sovelluksiin. Kyse on erityisesti silikoniin perustuvista teknologioista ja lupaavimmista puolijohdeyhdisteihin, erityisesti galliumarsenidiin perustuvista teknologioista. Kaikkia prosessin vaiheita käsitellään, mukaan lukien suunnittelu, pakkaus- ja yhteenliittämistestaukset, valmistus ja varustus sekä uusien laitteiden ja valmistuslaitteiden ja -materiaalien kehittäminen. Tiettyjä töitä voidaan aloittaa yhdessä Eurekan aloitteiden kanssa, erityisesti silikoniin perustuvia teknologioita koskevan aloitteen kanssa. Tällä tähdätään 0,35 mikronin integroidun CMOS-erityisprosessin toteuttamiseen vuoteen 1996 mennessä. Erityistä huomiota kiinnitetään edistyneiden komponenttien integroimiseen spesifisiin sovelluksiin tarkoitettuihin korkean teknologian integroituihin piireihin.

T & K-tehtävät kohdistuvat seuraaviin aloihin:

- geneeriset teknologiat, joiden tarkoituksena on suurtaajuuksisiin sovelluksiin tarkoitettujen integroitujen millimetri- ja mikroaaltopiirien koon pienentäminen, kustannusten vähentäminen, toimivuuden parantaminen, monimuotoisuuden kasvattaminen, nopeuden lisääminen ja niiden energiatarpeen vähentäminen,

- järjestelmien integroinnin geneeriset teknologiat, jotka painottavat keskinäisiä sähköisiä ja optisia yhteyksiä ja pakkausta kaikilla keskinäisten yhteyksien tasoilla,

- aktiivisista ja passiivisista komponenteista koostuvat järjestelmät, erityisesti optosilikonihybridit; passiivisiin ja energiakomponentteihin kohdistuva tutkimus suunnataan integrointiin ja keskinäisiin yhteyksiin muiden komponenttien ja teknologioiden kanssa,

- numeerisiin, analogisiin ja yhdistettyihin sovelluksiin tarkoitettujen järjestelmien suunnittelun edistyneet menetelmät, työvälineet ja kokeet,

- elektronisten ja optoelektronisten laitteiden teknologiat ja järjestelmien sulauttaminen, jotka on tarkoitettu erityisesti kehittyneisiin oheislaite- ja varastointijärjestelmiin, tietoliikenneverkkoihin, tiedon optiseen käsittelyyn ja mikrosysteemeihin,

- pieni- ja suurimuotoiseen tuotantoon tarkoitettujen uuden sukupolven integrointipiirien todelliset valmistusmahdollisuudet, mukaan lukien edistyneet ja konkreettiset valmistuslaitteet ja -materiaalit,

- käsitteet ja teknologiat erityistarpeisiin tarkoitettujen kehittyneiden integroitujen piirien joustaville ja nopeasti mukautettaville valmistuskeinoille, jotka ovat vaivattomasti ja edullisesti erityisesti pk-yritysten saatavilla,

- suunnittelu- ja teknologiakapasiteettien integrointi pilottiesittelyihin, jotka on tarkoitettu taloudellisesti ja sosiaalisesti vaikuttaviin sovelluksiin tai joiden tarkoituksena on mikroelektroniikan vaikutusten laajentaminen perinteisemmille teollisuusaloille,

- anturien ja mikrojärjestelmien mikroelektroniset näkökohdat; monitoimijärjestelmän sovellukset.

Teknologian siirto- ja levittämistoimet tähtäävät yhteyksien vahvistamiseen laitteistojen ja integroitujen piirien valmistajien välillä työryhmien, teollisten yhteenliittymien tai verkostojen välityksellä; olisi myös solmittava tiiviimpiä suhteita integroitujen piirien valmistajien ja käyttäjien välillä piirien ja järjestelmien suunnittelu-, valmistus- ja testauskeskusten verkoston välityksellä. Yritys-, tutkimuskeskus- ja korkeakouluverkostoja perustetaan tukemaan koulutusta ja tarjoamaan pätevää henkilöstöä teollisuudelle innovatiivisten valmistusvälineiden ja -menetelmien valmistusta ja käyttöä varten sekä piirien ja järjestelmien valmistukseen ja testaukseen. Koulutusaloitteita esitetään myös sitä varten, että mahdolliset käyttäjät, erityisesti pk-yritykset, tulisivat paremmin tietoisiksi erityissovelluksiin integroiduista kehittyneistä piireistä ja että näille tarjottaisiin osaamista, erityisesti omien järjestelmäspesifikaatioidensa muuttamisesta laitteistospesifikaatioiksi. Erityisaloilla vahvistetaan kansainvälinen yhteistyö ja niillä toteutetaan asianmukainen yhteensovittaminen jäsenvaltioiden kansallisten aloitteiden kanssa.

Integroituihin mikrojärjestelmiin liittyvissä töissä annetaan etusija mikrojärjestelmien monitieteelliselle suunnittelulle, valmistukselle ja testaukselle sekä integrointi- ja pakkausmenetelmille yhteistyössä valmistus- ja materiaaliteknologian ohjelman kanssa ja muiden alaan liittyvien erityisohjelmien kanssa. T & K kohdistuu ensin tärkeimpien sovellusalojen, esimerkiksi autoteollisuuden teknologisiin tarpeisiin, jolla mikrojärjestelmillä on avainrooli tulevaisuuden puhtaan ja turvallisen auton toteuttamisessa, lääketieteellisen suunnittelun alaan, jolla mikrojärjestelmiä tarvitaan siirrettävien älykkäiden lääketieteellisten diagnoosijärjestelmien lääkeaineita luovuttavien laitteiden kehittämiseen, sekä teollisten prosessien seurantaan ja ohjaukseen, missä huomio kiinnittyy erityisesti ympäristön puhtauteen vaikuttaviin prosesseihin.

Suunnitellut työt liittyvät mikrojärjestelmien toteuttamisen, olemassa oleviin teknologioihin integroitavien mikrojärjestelmien muodollisen ja yksityiskohtaisen suunnittelun ja teollisten prototyyppien esittelyn kaikkiin vaiheisiin. Myös pieni- ja suurimuotoisen valmistuksen näkökohdat selvitetään. Erityisen merkittäviä toimia ovat seuraavat: mikrojärjestelmien suunnittelu; komponenttien, kuten anturien ja optisten ja biokemiallisten komponenttien integrointi alijärjestelmiin ja mikroelektronisiin komponentteihin, integroitujen mikrojärjestelmien pakkaus ja niiden keskinäiset yhteydet, liitännät muihin mikro- ja makrojärjestelmiin ja ulkomaailmaan, ohjelmistojen integrointi (järjestelmä ja sovellus), mikrosysteemien välisen kommunikoinnin mahdollistavat järjestelmät, erityiset laitevaatimukset, valmistusedellytykset ja -vaiheet, testaus ja laadun valvonta. Kohdennetun T & K:n avulla saatua osaamista ja kokemusta käytetään perustana muiden sovellusten aloittamiselle.

Näille kolmelle sovellusalalle suunnattujen töiden tukemiseksi toteutetaan uusia toimia, jotka koostuvat mikrojärjestelmien tuotannon perustan muodostavien teknologioiden, esimerkiksi mikroelektroniikan, mikro-optiikan, mikromekaniikan ja mikrokemian integroimisesta muualla puiteohjelmassa saatujen tulosten perusteella.

Mikrojärjestelmien sovellusten laajat mahdollisuudet ja mikrojärjestelmäteknologioiden hallintaan liittyvät vaikeudet edellyttävät yhteisön laajuisten tehokkaiden mekanismien kehittämistä teknologian levittämistä ja siirtoa varten. Erityisen tärkeää on kannustaa pk-yrityksiä, jotta ne kehittäisivät edullisesti innovatiivisia mikrojärjestelmiä ja integroisivat niitä tuotteisiinsa. Teknisten etujärjestöjen ja huippuosaamisverkostojen edistämällä teknologian levittämisellä ja siirrolla vastataan näihin tarpeisiin. Edullisia valmistustekniikoita ja muita, erityisesti pk-yrityksille suunnattuja avustusmuotoja on tarjolla erityisten asianmukaisiin palvelumekanismeihin liitettyjen minivalmistuskeinojen luomisen tai vahvistamisen ansiosta.

Monitieteinen mikrosysteemien kehittämis- ja käyttökoulutus on olennaisen tärkeää. Siinä käytetään hyödyksi tiettyjen myötävaikuttavien perusteknologioiden (esimerkiksi VLSI-suunnittelun koulutustoimi) olemassa olevia mekanismeja ja uusia mekanismeja. Teollisia koulutusohjelmia järjestetään olemassa olevien teollisuuden ja kaupan yhteenliittymien tuella ja huippuosaamiskeskusten avulla.

Litteiden näyttöjen alalla toteutettavat työt nojautuvat kolmannesta puiteohjelmasta saatuihin tuloksiin, erityisesti aktiivimatriisin nestekidenäytön alalla, jota tarvitaan suuria värillisiä korkearesoluutionäyttöjä vaativiin sovelluksiin. Toimet kohdistuvat edullisten korkearesoluutioisten kapearuutuisten näyttökomponenttien kehittämiseen ja niissä painotetaan näytön visuaalisen laadun parantamista, erityisesti kannettavien laitteiden osalta, sekä näyttöruudun koon ja litteyden lisäämistä. Kokotavoitteet joukkotuotantoa varten vuoteen 1997 mennessä ovat 2,8 - 5,8 tuumaa tarkennetun piirtokyvyn television ja tarkkapiirtoisten näyttöjen osalta ja enintään 15 tuumaa elektronisiin työasemiin tarkoitettujen värillisten interaktiivisten näyttöruutujen osalta. Aktiivimatriisin nestekidenäyttöteknologia on erityisen merkittävä, sillä siitä ilmenee mielenkiintoisimmat väriä ja resoluutiota koskevat ominaisuudet, mutta myös muita näyttöteknologioita voidaan käsitellä, esimerkiksi hyvin edullisiin ja pientehoisiin sovelluksiin tarkoitettuja kanavanäyttöjä, sähköluminesenssinäyttöjä ja ferrosähkönäyttöjä. Vaatimukset määritellään käyttäjän ja tuottavan teollisuuden yhteistyön avulla. Muistin alijärjestelmien alalla työt voivat kohdistua kapasiteetin lisäämiseen, kompaktisuuteen sekä luku- ja kirjoituskapasiteetteihin multimediajärjestelmien ja ajan tasalla olevan teräväpiirtovideon tukemiseksi. Käsiteltävät teknologiat pitävät sisällään magneto-optisia ja magneettisia levyjä. Kodin automaatiojärjestelmien oheislaitteisiin liittyvät työt voivat keskittyä laiteteknologioihin, joita vaaditaan liitettäessä kodin sovelluksia kodin automaatiojärjestelmään, sekä käyttäjän interaktiivisuuden tukemiseksi tarvittaviin oheislaitteisiin.

Tukitoimet sisältävät teollisen koulutusohjelman näyttöjen ja muistin alijärjestelmien suunnittelun alalla teollisuuden ja kuluttajien edustajista muodostuneita erityisiä eturyhmiä ja erityisaloitteen, jolla kannustetaan oheislaitteiden teollisuuteen tarkoitettujen strategisten laitteiden ja komponenttien eurooppalaista tuotantoa. Perustetaan yhteistyö kansallisten aloitteiden kanssa, jotta yhteisön kokonaisarvo kasvaa. Kansainvälinen yhteistyö on erityisen tärkeää näyttöteknologioiden alalla, jolla useiden teollisuuskumppaneiden etuja yhdistävät liittymät ovat elintärkeitä menestyksen kannalta.

MULTIMEDIAJÄRJESTELMÄT

Tämän alan tavoitteena on tukea strategista tutkimusta ja kehittämistä sellaisten informaatio- ja kommunikaatioteknologioiden kehittämiseksi ja integroimiseksi, jotka ovat lopulliselle käyttäjälle tarkoitettujen, uusia tietoteknologioihin perustuvia palveluja tarjoavien multimediajärjestelmien ja -sovellusten perustana. Erityisiä töitä kohdistetaan sellaisiin henkilökohtaisiin integroituihin järjestelmiin tarkoitettuihin teknologioihin, joilla mahdollistetaan yksilöille näiden olinpaikasta riippumaton henkilökohtainen pääsy tietoinfrastruktuurin ja paikallisen tiedonkäsittelyn palveluihin ja jotka tästä syystä muodostavat yhden tärkeimmistä markkinointimahdollisuuksista multimediajärjestelmien alalla. Nämä työt edistävät merkittävän markkina-aseman tarjoamista eurooppalaiselle teollisuudelle.

Äänen, videon, tekstin, animaation ja grafiikan saumattomasti toisiinsa yhdistävien multimediajärjestelmien ilmaantumista markkinoille on ennustettu jo vuosikymmenen ajan. Euroopassa kehitettävät elektroniset verkostot edistävät voimakkaasti näitä palveluja laajentamalla nopeasti näiden sisältöä ja maantieteellistä levinneisyyttä. Vasta nyt mikroelektroniikan suorituskykyjen, ohjelmistotekniikkojen, standardien ja numeerisen tietoliikenteen kehitys on mahdollistanut multimediajärjestelmien toteutumisen. On odotettavissa, että näitä multimediajärjestelmiä käytetään aluksi henkilökohtaisia sovelluksia varten yrityksissä ja kodeissa, opetuksessa, valmistuksessa, taloudellisissa palveluissa, lääketieteessä, liikenteessä, vakuutusalalla, vähittäiskaupassa, turismin alalla ja vapaa-aikana, mukaan lukien pelit, elokuvat ja televisio. Multimediatekniikoilla tullaan saavuttamaan uusia tuottavuuden tasoja yrityksissä ja opetuksessa.

Henkilökohtaisten järjestelmien markkinat ovat vasta alussaan ja niissä on huomattavia kehitysmahdollisuuksia. Mikään yritys ei ole vielä selvässä markkinajohtajan asemassa. Eurooppa on jo nyt vahva niiden tarvitsemissa teknologioissa, kuten älykortti- ja CD-ROM-alalla, turvallisuuskäytännöissä, integroitujen järjestelmien ja tiettyihin sovelluksiin kuuluvien ohjelmistojen alalla, ja on kilpailijoitaan edellä pientehoisten komponenttien sekä älykkäiden ja varmojen salauslaitteiden alalla. Nämä uudet markkinat tarjoavat Euroopalle mahdollisuuden kattaa suurin osa tuotantokehästä, mikrokomponenteista järjestelmiin ja sovellusten kehittämiseen asti, mikä tarjoaa perustan kilpailukyvyn kasvattamiseen muilla sovellusaloilla.

Tämän alan toimia sovitetaan yhteen muihin erityisohjelmiin kuuluvien töiden kanssa. Kun multimedian peruskäsittelyyn tarvittaviin työvälineisiin ja standardeihin kohdistuvat työt kuuluvat IT-ohjelmaan, kehittyneen tietoliikenteen ohjelma kattaa multimediapalvelujen siirto- ja hallintateknologiat sekä numeerisiin videopalveluihin liittyvät teknologiat, ja telematiikan ohjelma käsittelee näiden tutkimustulosten integroimista multimediajärjestelmiin ja -palveluihin valittujen sovellusalojen osalta. On odotettavissa, että ohjelman keston aikana tietoliikenteeseen, viihde-elektroniikkaan, tietojen julkaisemiseen ja vapaa-aikaan liittyvät teknologiateollisuudet lähenevät suuresti toisiaan, mikä suuntaus on otettava asianmukaisesti huomioon.

Tällä alalla kehitetään ja integroidaan geneerisiä teknologioita, joilla mahdollistetaan multimediainformaation luominen, manipulaatio, muokkaus, näyttö ja varastointi sekä multimediateknologioiden integrointi validointikokeilla, joihin kuuluu käyttäjän ja tuottajan välinen yhteistyö. T & K sisältää algoritmien ja sellaisten asianmukaisten komponenttien erittelyn, kuten videokompressio-/dekompressiopiirit, suuren kapasiteetin optiset muistit ja prosessit, nestekidenäytöt ja informaation sovellukset (mukaan lukien multimediaohjausyksiköt), sekä niiden integroinnin kehittyneisiin multimediajärjestelmiin, standardit multimediavarastointia ja -esittämistä sekä kompressiota/dekompressiota varten; geneeriset multimediaohjelmistot, mukaan lukien tukityövälineet ihmisen ja koneiden välisiä liitäntöjä varten. Ohjelmistoala sisältää olemassa oleviin järjestelmiin kuuluvien ohjelmistojen multimedialaajennukset ja -työvälineet, suunnittelutyövälineet, jotka tarjoavat ohjelmistokohteita monissa sovelluksissa, kuten video-, audio-, animaatio-, maalaus- ja piirustussovelluksissa, ja toteutustyövälineet, jotka mahdollistavat käyttäjäystävällisten multimediasovellusten luomisen mittatilauksena yksilöllisistä mediakohteista. Laitteisto- ja ohjelmistoelementtien integrointi osoitetaan järjestelmissä, jotka on tarkoitettu lopullisen käyttäjän käyttämään sovellusten joukkoon. Näitä töitä täydennetään multimediateknologioiden ja huippukäytäntöjen integrointikapasiteetteja ilmentävillä hankkeilla. Ohjelmistoteknologiat, jotka tarjoavat käyttäjälle enemmän mukavuutta ja turvallisuutta multimediajärjestelmien alalla ja ovat täten tärkeässä asemassa, muodostavat olennaisen tekijän multimediajärjestelmien hyväksynnässä.

Tämän alan työt nojautuvat aikaisempien puiteohjelmien yhteydessä jo kehitettyihin hyviin eurooppalaisiin tuloksiin, joiden joukossa on interaktiivinen cd-levy, MPEG-videostandardit ja multimediajärjestelmät ja -työvälineet. Haasteita muodostuu henkisen omaisuuden kysymyksistä, erityisesti mediakohteisiin liittyvistä kysymyksistä, käytön helppoudesta, verkoston nykyisistä rajoituksista ja teknologioiden integroinnista multimediasovelluksiin, erityisesti olemassa oleviin laitteistoihin ja ohjelmistoihin.

Integroituja henkilökohtaisia järjestelmiä koskevat työt keskittyvät kahteen aiheeseen: sellaisten integroitujen monitoimilaitteiden teknologioiden kehitykseen, joiden avulla käyttäjän on mahdollista päästä multimediatietoihin ja käsitellä niitä, mukaan lukien elektroninen raha ja henkilökohtainen ja ryhmien välinen tietoliikenne, sekä liikkuva toimistotietoliikenne, ja tiedontuottajateollisuudessa saavutetun teknologisen kehityksen soveltamiseen, jotta tiedontuottajat voisivat vastata käyttäjien tehokkaita palveluita koskevaan, jatkuvasti kasvavaan kysyntään. Nämä kaksi aihetta kattavat sovellusosat kokonaisesta järjestelmäratkaisusta joka, kokonaisvaltaista täytäntöönpanoaan varten, nojautuu johdottomaan verkkoon ja olemassaoleviin teleliikennerakenteisiin ja jossa otetaan huomioon uudet kehitystoimet teleliikenteen ja telematiikan ohjelmiin kuuluvilla aloilla.

Tukitoimet sisältävät multimediasovellusten suunnittelijoiden ja toteuttajien koulutuksen. Teknologian tuottajat ja toteuttava teollisuus varmistavat tiedon levittämisen teollisen yhteistyön tukemiseksi ja standardien määrittelyn valmistelemiseksi. Tiiviitä suhteita solmitaan muiden geneeristen teknologia-aloitteiden kanssa, erityisesti oheislaitteiden, mikroelektroniikan, ohjelmistosuunnittelun ja mikroprosessorien alalla.

PITKÄN AIKAVÄLIN TUTKIMUS

Laboratorioista markkinoille tapahtuvaan vaihdantaan tarvittavat intensiiviset T & K-ponnistelut aiheuttavat nopeasti muuttuvalla teknologian alalla "lyhyen aikavälin ajattelun" vaaran.

Lyhyen aikavälin tutkimukselle viitekehyksen tarjoava pitkän aikavälin teollinen suunnitelma on hyvin tärkeä mutta vaikea toteuttaa, kun paine on suuri seuraavan tuotteen tuomiseksi markkinoille välittömästi. Samaan aikaan lyhytaikaiseen tutkimukseen keskittyminen uhkaa riistää teollisuudelta inhimillisiä resursseja, joita tarvitaan seuraavan innovaatioaallon toteuttamiseen ja kehittynyttä tutkimusta koskeviin teollisiin erityistarpeisiin vastaamiseen. Kehittyneeseen ja pitkän aikavälin tutkimukseen kohdistuvalla yhteisön investoinnilla helpotetaan voimakasta ja kohdennettua yhteistyötä teollisuuden ja korkeakoulujen välillä ja taataan, että lyhyen aikavälin kilpailukykyämme parantamalla emme vaaranna keskipitkän ja pitkän aikavälin teknologista tulevaisuuttamme. Toimilla pyritään täten jatkuvasti varmistamaan, että:

- potentiaali "seuraavaa innovaatioaaltoa" varten pidetään yllä varmistamalla sen yhteensoveltuvuus nopeiden teknologisten muutosten vaatimien lyhyen aikavälin tavoitteiden kanssa,

- eurooppalaisen tietoteknologian T & K:ssa olevat osaamisen puutteet täytetään niiden alojen osalta, joilla tarpeet ovat pakottavimpia.

Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa huippuosaamisverkostojen ja edeltävien T & K-hankkeiden tuella.

Aihepiirikohtaiset huippuosaamisverkostot tarjoavat yhteensovittamisen kehykset T & K:lle, teknologian siirrolle, koulutukselle ja yhteiselle infrastruktuurille. Teknologinen yhteisö itse (tuottajat, käyttäjät ja tutkijat) pitää niitä dynaamisesti yllä. Näiden yhteensovittamisen kehysten, joissa teollisuuden näkemys muodostaa merkittävän tekijän, tulisi olla keskeisessä asemassa.

Edeltävät T & K-hankkeet jaotellaan kahteen luokkaan:

- edistyneet hankkeet, jotka sisältävät korkean mutta arvioitavissa olevan teknologisen riskin ja joiden onnistuminen vaikuttaisi suoraan teollisuuden kilpailukykyyn. Tähän luokkaan kuuluvat hankkeet edistävät usein sellaisten erityisongelmien ratkaisemista, jotka on tunnistettu ohjelman muiden osien kanssa suoritetun yhteensovittamisen yhteydessä - lyhyen aikavälin toimi voi edistää merkittävästi pitkän aikavälin tavoitetta. Hankkeen ei välttämättä tarvitse päätyä suoraan tuotteeseen tai palveluun, jos sillä voidaan edistää näiden tuotteiden tai palvelujen toteutumista useissa tulevissa hankkeissa,

- hankkeet, joita luonnehditaan pitkällä aikavälillä teollisuuteen mahdollisesti vaikuttavan kehityksen tuottamispotentiaalin perusteella, ja jotka ovat määritelmänsä mukaisesti täten riippumattomia milloin tahansa tulevaisuudessa suoritettavista töistä.

Näihin kahteen luokkaan kuuluvat hankkeet valitaan myös sen mukaan, mikä on niiden kyky kehittää inhimillisiä resursseja aloilla, joilla esiintyy määrittelemättömiä puutteita sekä sen mukaan, miten kootut taidot soveltuvat yhteen, erityisesti monitieteellisillä aloilla.

Käsiteltäviä teknologisia aloja ei määritellä rajoitetusti, koska ehdotusten olisi vastattava ilmeneviä mahdollisuuksia ja tarpeita. On odotettavissa, että monet toimet yhdistetään ohjelman muissa osissa toteutettujen T & K-toimien aikaisempiin näkökohtiin ja varmistetaan niiden ylläpito ja ajallinen kehitys.

Kohdennettu klusteri Aloite avoimista mikroprosessorijärjestelmistä

Avointen mikroprosessorijärjestelmien aloitteen (OMI) tavoitteena on tarjota Euroopalle tunnustettu kapasiteetti mikroprosessorijärjestelmien alalla ja edistää niiden laajaa leviämistä sovellusjärjestelmissä sekä eurooppalaisella että maailmanlaajuisella tasolla.

Mikroprosessorit ja niihin yhdistetyt ohjelmistot muodostavat elektronisten järjestelmien älyn. Niiden sovellukset vaihtelevat avaruusteknologian, robotiikan, teollisen valvonnan ja teleliikenteen alojen korkealle kehitetyistä ohjausjärjestelmistä kannettaviin puhelimiin, viihde-elektroniikkaan, autoihin ja yleisiin tietokonejärjestelmiin supertietokoneista mikroihin. Mikroprosessorien markkinoiden johtoasemassa ovat nykyisin amerikkalaiset tuottajat, jotka tuottavat CISC-teknologiaan (Complex Instruction-Set Computing) perustuvia mikroprosessoreita, jota teknologiaa käytetään yli 80 prosentissa nykyisiä järjestelmiä ja käytännössä kaikissa tietokoneissa. Uusia markkinoita avautuu kuitenkin integroiduille järjestelmille eli järjestelmille, joita lopullinen käyttäjä ei voi ohjelmoida. Asiantuntemus kehittyneen huipputeknologian RISC-mikrokäsittelyn (Reduced Instruction-Set Computing) alalla antaa eurooppalaiselle teollisuudelle mahdollisuuden parantaa kilpailuasemaansa ja turvata uusia työpaikkoja vuosikymmenen loppuun mentäessä, ei pelkästään mikroprosessorien ja järjestelmäohjelmistojen alalla, vaan myös suurimmassa osassa käyttävää teollisuutta, erityisesti integroitujen järjestelmien alalla.

OMI nojautuu kolmannen puiteohjelman yhteydessä toteutettuihin töihin, jotka puolestaan hyötyvät tiettyjen jäsenvaltioiden tukemista toimista, sekä mikroelektroniikan, ohjelmistojen ja sovellusjärjestelmien integroinnin alalla saatuihin tuloksiin sekä Espritin ja ulkopuolisten töiden kaikkia elementtejä koskeviin standardeihin. Tavoitteena on keskittää ja yhteensovittaa T & K-ponnisteluja mikroprosessorijärjestelmien alalla koko yhteisössä, jotta saavutettaisiin kriittinen massa, jonka avulla eurooppalainen teollisuus muuttuisi todella maailmanlaajuisesti kilpailukykyiseksi.

OMI-strategia koostuu integroitujen järjestelmien sovelluksiin tarkoitettujen komponenttien tarjonnasta, johon liittyy aikomus tukea tietoteollisuutta myös myöhempänä ajankohtana. Kyseeseen tulee koko mikroprosessorivalikoima, erittäin suorituskykyisistä hyvin pientehoisiin asti. OMI keskittyy olemassa olevan ei-eurooppalaisen teknologian pysäyttämisstrategiaan (vuoteen 2000 mennessä) sekä seuraavaan teknologiasukupolveen. Eurooppalaisissa yrityksissä havaittava suuri mikroprosessorien käyttöaste huomioon ottaen Euroopan pitäisi voida siirtyä vaivattomasti käytettävissä olevasta teknologiasta uuteen teknologiaan.

OMI hyödyntää yhteisön puiteohjelman kaikista osista saatavia tuloksia ja ulkopuolisia aloitteita. OMIn yhteydessä pidemmän aikavälinen geneerinen T & K kohdistaa töitä kehittyneiden mikroprosessorijärjestelmien komponentteihin ja työvälineisiin. Työ sisältää korkean suorituskyvyn mikroprosessorien käytön ja mukautuksen, mukaan lukien joukon arkkitehtuureja, numeerisen signaalin prosessorit, sumean logiikan, analogiset/numeeriset muuntajat ja muut piiritoiminnot, uusiin prosessorityyppeihin tarkoitetut edistyneet teknologiat, piirijärjestelmien suunnittelu-, kehittämis- ja kokeiluympäristöt, järjestelmäohjelmistot, mukaan lukien ohjelmistojen siirrettävyysmekanismit ja standardit.

Lisätoimilla integroidaan kolmannen puiteohjelman yhteydessä toteutettujen hankkeiden edellisen vaiheen tulokset ja tähdätään OMIn tulosten käyttöönoton nopeuttamiseen käyttävän teollisuuden piirijärjestelmien pilottisovellusten tuella. Työt keskittyvät elektronisiin alijärjestelmiin ja ohjelmistoihin, joita tarvitaan soveltamiseen, eikä normaalisti koko sovellusjärjestelmään. Eureka, Euroopan avaruusjärjestö ja muut eurooppalaiset tutkimustahot voivat tukea koko sovellusjärjestelmää, ja sitä voidaan tukea myös jäsenvaltioiden aloitteilla ja muilla yhteisön ohjelmilla. Pilottisovellukset valitaan teollisuuden sitoutuneisuuden ja edun sekä laajojen sosiaalisten ja taloudellisten hyötyjen perusteella.

Potentiaalisiin sovellusaloihin kuuluu autoliikenteen ohjausjärjestelmä saastumista, energiankulutusta, tietoliikennettä ja kulkuneuvojen maantieteellistä paikallistamista varten; tietoliikennejärjestelmiä kehittyneistä kytkennöistä kannettaviin puhelimiin; mittatilausjärjestelmät, jotka on tarkoitettu valmistusteollisuuden prosessivalvontaan ja robotiikkaan; kehittyneet multimediajärjestelmät; avaruustekniset sovellukset ja muut integroidut korkean suorituskyvyn sovellukset. Käyttävän teollisuuden osallistuminen on olennaista kaikissa T & K-töissä, jotta käyttäjien tarpeet voitaisiin välittää teknologian tuottajille ja jotta teollisuus voisi hyödyntää tuloksia varhaisessa vaiheessa. Tavoitteena on järjestelmien integraatioprosessin nopeuttaminen "poikittaisen integroinnin" avulla (mikroprosessorien valmistaja, ohjelmistojen tuottaja ja järjestelmien sulauttaja työskentelevät yhdessä), joka johtaa järjestelmiä tuottavien ja käyttävien teollisuuksien vahvistumiseen ja teknologiaan liittyvän työllisyyden kehittymiseen.

Tehokkaita mekanismeja tarjotaan tulosten levittämiseksi ja siirtämiseksi yhteisön ja koko maailman alueelle. Tämä saavutetaan konferenssien, teknisten eturyhmien ja huippuosaamisverkostojen avulla, paikallisten suunnittelukeskusten ja hyväksyntätestiryhmien avulla, jotka tähtäävät erityisesti pk-yritysten auttamiseen OMI-teknologian hyödyntämisessä sekä OMI-siirrettävyysaloitteen avulla, joka tähtää yhdelle mikropiirille integroitujen mikroprosessorijärjestelmien standardien edistämiseen ja siirrettävyyskokeiluissa arvokkaan virtuaalisen binääriliitännän standardin edistämiseen. Toimet yhteensovitetaan asianmukaisella tavalla jäsenvaltioiden tekemien aloitteiden kanssa.

Tukea myönnetään teollisille koulutusohjelmille ja korkeakoulujen ja huippuosaamiskeskusten tarjoamalle koulutukselle, esimerkiksi vahvistamalla olemassa olevia mekanismeja, kuten VLSI-koulutusaloitetta. Kansainvälistä yhteistyötä suunnitellaan Amerikan yhdysvaltojen ja Japanin kanssa, erityisesti supersolukirjastoille ja järjestelmäohjelmistoille tarkoitettujen avointen standardien alalla.

Kohdennettu klusteri Suurteholaskenta ja -verkot

Tämän kohdennetun klusterin tavoitteena on hyödyntää suurteholaskennan ja -verkkojen (HPCN) tarjoamia mahdollisuuksia, laajentaa niiden soveltamismahdollisuuksia ja nopeuttaa innovointirytmiä koko talouden hyödyksi.

Viimeaikaisesta teknologisesta kehityksestä laskennan ja verkkojen alalla ilmenee mullistavia laadullisia ja määrällisiä muutoksia laskenta- ja tietoliikennejärjestelmien uuden sukupolven käytössä. Markkinoille viemiseen käytettävän ajan lyheneminen ja tuotteiden laadun paraneminen muodostavat tärkeimmän vaikuttimen teollisten käyttäjien hyväksynnälle. Tuhatkertainen paraneminen laskenta- ja verkkojärjestelmien kustannus - suorituskyky-suhteessa mahdollistaa uusien, aiemmin toteuttamattomien sovellusten määrän lisääntymisen ja muodostaa tärkeän kysynnän liikkeellepanevan voiman. Kokeet korvataan yhä useimmissa teollisuusyrityksissä, myös perinteisessä teollisuudessa, atk-simulaatioilla. Lisäksi kaupallisiin sovelluksiin tarkoitettujen HPCN-järjestelmien käytön odotetaan laajenevan suuresti vuosikymmenen puolivälin jälkeen. Suurinopeuksisten verkkojen kohtuuhintainen kehittäminen mahdollistaa kuvaan perustuvien sovellusten toteuttamisen ja multimediapalvelujen parhaimman mahdollisen hyödyntämisen. Olemassa olevia skalaari/vektorijärjestelmiä täydennetään lyhyellä aikavälillä rinnakkaisjärjestelmillä, ja rinnakkaisjärjestelmäteknologioiden ja ryvästettyjen työasemateknologioiden odotetaan lähenevän toisiaan siten, että niistä tulee kehityskelpoisia heterogeenisiä monitietokoneverkkoja vuoteen 2000 mennessä.

Kohdennetun klusterin ensisijaiset tavoitteet ovat seuraavat:

- perusteknologioiden hyödyntämisen esteiden voittaminen, erityisesti HPCN-sovellusten ja ohjelmiston alalla, parantamalla ohjelmoitavuutta, käytön helppoutta ja siirrettävyyttä. Standardointi on avainroolissa markkinoiden näille uusille sovelluksille antaman hyväksynnän kannalta,

- tieto- ja tietoliikenteen perusteknologioiden kehittämisen kannustaminen sellaisten joustavien heterogeenisten monitietokoneverkkojen tuottamiseksi, jotka vastaavat moniin käyttäjien tarpeisiin laajennettavuuden ja yhteistoiminnan periaatteiden perusteella,

- eurooppalaisten valttien hyödyntäminen sovellusten keskittämisen, inhimillisten voimavarojen ja tieteellisen ja teknologisen kapasiteetin alalla; olemassa olevien infrastruktuurien ja ohjelmien hyödyntäminen ja tarvittaessa yhteisön lisäarvon tarjoaminen katalysaattoreina toimivien aloitteiden tuella.

Kohdennetun klusterin työt järjestetään viideksi yhteensovitetuksi toimintakokonaisuudeksi liittämällä niihin, silloin kuin se on mahdollista, muita puiteohjelman toimia ja jatkamalla niitä samoin kuin jäsenvaltioiden ja kolmansien aloitteita. Ensimmäiset kolme kokonaisuutta koskevat teollisesti erittäin merkittäviä sovelluksia. Järjestelmien ja ohjelmistojen geneerisiä perusteknologioita käsitellään neljännessä yhteensovitetussa kokonaisuudessa. Viides kokonaisuus kohdistuu yhtenäistettyihin täydentäviin aloitteisiin. Järjestelmien ja palvelujen käyttäjien ja tuottajien välisellä yhteistyöllä edistetään HPCN-järjestelmien tulevan sukupolven käyttäjien muuttuvien tarpeiden määrittämistä. Tietoliikenteen ja verkostohallinnan olennaista T & K:ta käsitellään teleliikenteen ohjelmassa.

Ensimmäinen toimintakokonaisuus koskee simulointi- ja suunnittelusovelluksia. Tavoitteena on esitellä uusia sovelluksia, joiden tyydyttävä ratkaisu edellyttää HPCN-kapasiteettejä ja jotka vaikuttavat selkeästi teollisuuden tuloksiin, markkinoille viemiseen käytettävän ajan lyhenemiseen ja tuotteiden laadun paranemiseen. Siinä painotetaan tietokoneen virtausmekaniikkaa, signaalien käsittelyä, järjestelmien simulaatioita, laitteistodynamiikkaa, elektromagnetiikkaa, molekyylien mallintamista ja muita kemiallisia ja farmaseuttisia sovelluksia.

HPCN-järjestelmiä pätevästi käyttävän henkilöstön nopeasti kasvava joukko mahdollistaa käyttäjien tarpeiden mukaisesti jakautuneet sovellukset. Pidemmän aikavälin tavoitteena on ryhtyä käsittelemään edistyneitä, monimutkaisia ja täysin kattavia monitieteellisiä simulaatiojärjestelmiä.

Informaatiohallinnan sovelluksiin liittyvillä toimilla tähdätään HPCN-tekniikkojen taloudellisen elinkelpoisuuden osoittamiseen monimutkaisia päätöksiä tukevilla aloilla ja korkean suorituskyvyn suoratoimien alalla. Toimet keskitetään monimuotoisten, monitoimisten, mukautettavien, erittäin käyttövarmojen ja turvallisten ratkaisujen tarpeiden mukaisesti. Toimet sisältävät HPCN:n sovellukset tietojen monimutkaiseen analysointiin, laajoissa hajautetuissa kannoissa olevan informaation varastointiin ja tutkimukseen ja ihmisen ja koneen välisen kuvakantaisen liitännän sovellukset. Tutkimus kohdistuu myös huippusovelluksiin asianmukaisilla aloilla, kuten pankki-, vakuutus- ja sähkönjakelualoilla sekä muilla pilottisektoreilla. Uusien ratkaisujen ja lähestymistapojen tiedostamista on johtotasolla kehitettävä erityistoimien avulla.

Kolmannen kokonaisuuden tarkoituksena on sellaisten geneeristen HPCN-teknologien käytön edistäminen, jotka on tarkoitettu taloudellisesti erittäin merkittävien integroitujen järjestelmien sovelluksiin, kuten laadunvalvontaan, kehittyneeseen tarkkailuun, monimutkaiseen ohjaukseen ja älykkäisiin koneisiin. Toimet sisältävät monimutkaisen signaalin käsittelyä, rakenteiden tunnistusta, automaattista kuvankäsittelyä ja -tulkintaa sekä sovelluksia, jotka vastaavat tosiaikaisia erityistarpeita. Siinä painotetaan yleisten komponenttien ja alijärjestelmien käyttämistä ja standardoitaviksi kelpaavien arkkitehtuurien erittelyä.

Neljäs kokonaisuus - ohjelmistojen ja järjestelmien teknologiat - painottaa käyttäjille suunnattujen HPCN-järjestelmien uusien vaiheiden kehitystä. Työt painottuvat ohjelmistojen, puolijohteiden ja multimedian teknologioita koskeviin toimiin. Niiden avulla on helpompi käyttää monia eri sovelluksia, rinnakkaisten, hajautettujen ja integroitujen järjestelmien käyttämiseen tarkoitettuja käyttäjäympäristöjä, kehittyneiden järjestelmien ja alijärjestelmien, kuten laskenta- ja informaatioservereiden ja ihminen-tietokone -liitäntöjen arkkitehtuureja ja hajautettujen tietokantojen hallintajärjestelmien ja hajautetun käsittelyn geneerisiä näkökohtia. Siinä käsitellään myös uusien laskentamenetelmien, mukaan lukien optinen käsittely ja hermoverkostot, validointia käsitteen ja taloudellisen elinkelpoisuuden tasolla. Heterogeenisten monitietokoneverkostojen ilmaantumista kannustetaan kehittämällä tietokone - tietokone- ja tietokone - verkosto-liitäntöjä sekä niiden toiminnallisia käytäntöjä ja esittelyyn ja validointiin liittyviä toimia. Standardointia ja laajan käyttäjä- ja tuottajajoukon yhteisiä käytäntöjä kannustetaan.

Tukitoimet täydentävät töitä, joiden tarkoituksena on tukea yleiseurooppalaisten HPCN-ympäristön ja -infrastruktuurin kehittämistä toteuttamalla asianmukainen yhteensovittaminen täydentävien toimien ja ohjelmien kanssa. Tämän mukaisesti yhtenäistetyt toimet järjestetään verkostoksi, jonka tarkoituksena on kannustaa koulutusta jakamalla tutkimusta ja teknologioita teollisille käyttäjille. Olemassa oleviin infrastruktuureihin tavallisesti tukeutuvia sovelluskokeiluja ja koko yhteisön kattavaa laajuutta tarvitsevia instituutioita tuetaan ja niillä autetaan käyttäjiä arvioimaan mahdollisuuksia, helpottamalla HPCN-teknologioiden nopeaa käyttöönottoa, ja näyttämään suuntaviivoja järjestelmien eurooppalaisten tuottajien markkinoiden luomiseksi. Nämä kokeilut helpottavat myös käyttäjien ja tuottajien välisiä suhteita Euroopassa.

T & K-toimia yhteensovitetaan asiaankuuluvien Eureka-hankkeiden kanssa sekä kansallisten ja alueellisten ohjelmien kanssa. Suhteita ja tarvittaessa erityinen kansainvälinen yhteistyö vahvistetaan laajalti hyväksyttyjen HPCN-tuotteiden ja -teknologioiden markkinoille viemisen nopeuttamiseksi.

Kohdennettu klusteri Liiketoimintaprosessien teknologiat

Monet yritykset tarkistavat toimintatapojaan tuotantonsa lisäämiseksi, laatunsa parantamiseksi sekä kilpailukykynsä turvaamiseksi, mikä johtaa uusiin työjärjestelyihin. Tämän tarkistamisen olennaisin piirre on myyntiä, tuotekehittelyä ja rahoitusta koskevien liiketoimintaprosessien integrointi. Toinen erityispiirre on ryhmätyön lisääntyminen, usein monien alojen välillä. Kolmas erityispiirre on siirtyminen 80-luvulla yleisestä työn suuresta hajauttamisesta tehtävien integrointiin, jossa sama henkilö tekee useita tehtäviä. Tietoteknologiat toimivat, useimpien näiden uusien järjestelyjen osalta, olennaisena tukipylväänä, jota ilman järjestelyt eivät olisi mahdollisia eivätkä kannattavia.

Uudet valmistusprosessit vaativat usein monimutkaisia päätöksiä, ovat erittäin tietovaltaisia, vaativat nopeaa vastausta ja liittyvät työvoimavirtaan. Suurta osaa uusista prosesseista on tuettava uusilla teknologioilla tai uusien teknologioiden yhdistelmillä; teknologioiden integrointi on keskeinen vaadittava tuki. Yhteisesti toteutettuja töitä ja dokumenttien hallintaa tukevat työvälineet ovat erityisen tärkeitä. Huomattava toimintavapaus sallitaan erityisesti dokumenttien hallinnan palvelujen parantamista ja tehokkuutta varten.

Kohdennetun klusterin tavoitteena on lisätä merkittävästi tietoteknologioiden osuutta organisaatioiden tehokkuuteen, aivan ensiksi parantamalla ja osoittamalla huippukäytäntöjen ymmärtämyksen tasoa liiketoimintaprosesseihin kuuluvien tietoteknologioiden käytössä, sen jälkeen kehittämällä perusteknologioita, jotka tukevat uutta organisationaalista kehitystä. Klusteri kohdistuu sovelluksiin ja käyttää niitä tukena erityisohjelman useilta aloilta tulevien teknologioiden kehittämiseen ja uusien täydentävien teknologioiden kehittämiseen. Käyttäjillä on avainrooli tässä klusterissa, sillä he näyttävät tietoteknologioiden todellisen käytön suuntaviivat. Myös työympäristöön liittyviä näkökohtia käsitellään. Kohdennettu klusteri nojautuu töihin, jotka on toteutettu liiketoimintaprosesseihin tarkoitettujen tietoteknologioiden tuen alalla Esprit-ohjelman aikaisemmissa vaiheissa. Tiivis yhteistyö vahvistetaan telematiikan ja teleliikenteen ohjelmien yhteydessä toteutettavien töiden kanssa.

Liiketoimintaprosesseihin tarkoitettujen tietoteknologioiden tutkimus on monitieteellistä ja sisältää liiketoimintaprosessien mallinnuksen, "organisaatiosuunnittelun", yrityksen tieto- ja tietoliikenneprosessien arkkitehtuurin, yrityksen tarvitsemien ohjelmistokomponenttien integroinnin ja dokumenttien integroinnin ja hallinnan monikielisissä organisaatioissa ja hallinnoissa. Maiden väliset erot organisaatiossa ja kauppatavoissa kuuluvat myös tutkimukseen. Siinä käsitellään myös kannettavien henkilökohtaisten järjestelmien integrointia.

Liiketoimintaprosesseja tukeviin teknologioihin liittyvä tutkimus noudattaa sovelluksiin kohdistunutta menettelyä, mistä seuraa useiden teknologioiden integrointi. Tutkimus koskee myös integroimismenettelyjä yrityksissä olemassa olevien sovellusten ja tietojen kanssa. Täydentävä tutkimus kohdistetaan tietokonetuettuun yhteistyöhön ja dokumenttien hallintaan.

Uudet ohjelmiston integroinnin ja kehittämisen lähestymistavat ovat tarpeen liiketoimintaprosessien uusien automatisointimuotojen sekä tavoitteisiin suunnattujen tietämyskantaisten järjestelmien integroinnin, graafisten käyttäjäliitäntöjen ja hajautetun käsittelyn tukemiseksi. Integrointi muiden telekonferenssiteknologioiden, avaruustietojärjestelmien, esimerkiksi maantieteellisten tietojärjestelmien ja siirrettävien teknologioiden kanssa on myös tarpeen. Tämä edellyttää tiivistä yhteyttä menetelmiin ja työvälineisiin liittyvien töiden kanssa ja tietämyskantaisiin järjestelmiin liittyvien töiden kanssa IT-ohjelman muissa osissa. Töitä kohdistetaan tarpeiden mukaan myös standardeihin.

Tietokonetuettujen ryhmätöiden (CSCW) alalla tutkimuksen tarkoituksena on soveltaa tietoteknologioita ihmisten väliseen vuorovaikutuksen ja yhteistoiminnan hyödyntämiseen liiketoimintaprosesseissa. CSCW:n sovellukset tukevat käyttäjiä, jotka tekevät yhteistyötä hajautetun ympäristön hankkeissa, heterogeenisissa laitteisto- ja ohjelmistojärjestelmissä, samanaikaisesti tai vuorottain. T & K kattaa työvälineet, standardit ja kohdekirjastot CSCW:n sovellusten luomiseen ja yksilöimiseen, ottaen huomioon käyttäjän liikkuvuus, joustavat työmuodot ja olemassa olevien tietojärjestelmien käyttö. Erityiset tutkimusalat sisältävät luomisyhteistyötä, ryhmätyön tukemista, elektronisia kokouksia ja hajautettuja töitä.

Tietty osa tutkimustoiminnasta toteutetaan dokumenttihallinnan alalla. Dokumenttien luomiseen liittyvissä töissä käsitellään multimediadokumenttien luomista yhteistyössä ja hajautetusti, käyttämällä erilaisia työvälineitä ja järjestelmiä, liittämällä yhteen olemassa olevia dokumentteja sekä muuntamalla vanhoja paperidokumentteja sähköiseen muotoon ja rakentamalla yhdistelmädokumentteja. Ohjelmiston kehittämistekniikoiden näkökohdat ovat tärkeitä tyyppivalvonnan, koossapysyvyyden hallinnan ja samanaikaisen suunnittelun kannalta. Työt käsittelevät myös dokumenttien joustavaa ja ajoissa tapahtuvaa tuotantoa ja painamista ja dokumenttien ja jakelumekanismien, kuten sähköpostin ja telekopiopalvelujen, välisiä suhteita. Dokumenttien varastoinnin ja hakemisen alalla kehitetään uusia käyttäjäystävällisempiä saatavuusmuotoja ja uusia dokumenttien varastoinnin, arkistoinnin ja ryhmittelyn organisointimenetelmiä ja dokumenttien osien, kuten piirrosten, sitaattien, alakohtien ja kommentaarien hakemistekniikoita.

Suhteellisen rajoitettu määrä pilottikokeiluja toteutetaan yhdessä huippukäytäntöjen ja eurooppalaisten monikansallisten yritysten alalla toteutettujen toimien kanssa. Töiden tarkoituksena on nopeuttaa eri teknologioiden parhaimpien integrointimuotojen omaksuminen liiketoimintaprosesseissa. Tämä omaksuminen on osoitettu teknologioiden käyttäjille ja tuottajille, mutta käyttäjät toimivat liikkeellepanevana voimana. Käyttäjän havaitseman riskin minimointiin tähtääviä menetelmiä tutkitaan uusien teknologioiden käyttöönoton ja täytäntöönpanon yhteydessä.

Kohdennettu klusteri Integrointi valmistuksessa

Korkeiden palkkojen taloudessa tuottavan sektorin työllisyys perustuu sellaisiin teknologisiin perustuotteisiin suuntautuvaan nopeaan kehitykseen, joiden suunnittelu- tai lisäarvoaste on korkea, sekä tuottajien kykyyn toimia mahdollisimman hyvin dynaamisesti muuttuvassa maailmanlaajuisessa kauppakumppaneiden, tuottajien, asiakkaiden ja tutkijoiden verkostossa. Koko teollisuudessa tapahtuva perustavanlaatuinen uudelleenjärjestely luo samalla kertaa muutoksen ilmapiirin ja mahdollisuuden. Uusia valmistusmalleja, yhteisiä jakeluketjuja, älykästä valmistusta, yhteistyötä ja laadun täydellistä ohjausta syntyy tukemaan jatkuvampaa ja joustavampaa lähestymistapaa. Nämä kaikki käsitteet perustuvat kehittyneiden informaatio- ja kommunikaatioteknologioiden saatavuuteen.

Aiemmat työt perustuivat perinteisten suunnittelutoimien integroinnin käsitteeseen. Nämä 1980-luvun "tietokoneella integroidut" teknologiat ovat nykyisin tarpeeksi kehittyneitä, jotta niitä voidaan käyttää myöhemmin teollisessa ympäristössä. Syntyy uusi työkulttuuri, joka valtaa kaikki liiketoimintaprosessit, myös valmistuksen ja suunnittelun; se edellyttää kehittyneitä informaatio- ja kommunikaatioteknologioita ja määrittää vastaavasti tulevaisuuden informaatio- ja kommunikaatioteknologioiden uutta kehitystä. Edistyneiden informaatio- ja kommunikaatioteknologioiden kehittymiseen on vaikutettava niiden syntymisestä alkaen, jotta niillä voitaisiin parantaa mahdollisimman paljon eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä ja teollisuuden työntekijän elämänlaatua.

Tämän alan toimien tavoitteena on kehittyneiden tietoteknologioiden tuella toimia näiden muutosten katalysaattorina ja yhdessä valmistus- ja materiaaliteknologian ohjelman kanssa edistää valmistus-, suunnittelu- ja jalostusteollisuuksien kilpailukyvyn kasvua tuotteen laadun paranemisen, kustannusten alentumisen ja markkinoille viemiseen tarvittavan ajan lyhenemisen ansiosta, vastattaessa 2000-luvun ympäristöhaasteisiin.

Informaatio- ja kommunikaatioteknologioiden alan geneeriset perusteknologiat kehittyvät erikseen nopeassa tahdissa ja niiden käyttöönottoa rajoittaa se nopea tahti, jonka mukaisesti ne voidaan integroida ammatilliseen ympäristöön. Tulevaisuuden järjestelmien arkkitehtuuria on jatkuvasti tarkistettava, jotta käyttäjät voivat saada parhaan hyödyn edistyneiden informaatio- ja kommunikaatioteknologioiden kehityksestä, ja samalla on määritettävä kehityspolut jo sovittujen investointien suojelemiseksi. Työt nojautuvat perusteknologioihin seuraavilla aloilla, jotka ne integroivat: ohjelmistosuunnittelu, avoimet järjestelmät, tietokonetuettu suunnittelu, tietojen mallintaminen ja tietokantojen suunnittelu, ohjelmistojen laadunhallinta, mikroelektroniikka, mikrojärjestelmät ja valikoivasti mekatroniikka.

Yksittäisten yritysten osalta uusiin valmistusmalleihin perustuvien kaupallisten strategioiden täytäntöönpano vaatii käytettyjen moduulien uudelleenmäärittelyä tukijärjestelmien kehittämiseksi informaatio- ja kommunikaatioteknologioihin perustuville valmistus- ja jalostusteollisuuksille. Alojen välisiä ja monitieteellisiä aloitteita tuetaan geneeristen ongelmien ratkaisemiseksi, ottaen samalla huomioon teollisuuden spesifiset tarpeet ja elämänlaatu. Kaikki teollisuudenalat tulevat hyötymään näistä tuloksista.

Työt keskittyvät kolmen teknisen alan uusiin tieto- ja tietoliikenneteollisuuteen perustuviin ratkaisuihin, joita tuetaan esilainsäädännöllisellä ja yhteistyöhön perustuvalla toiminnalla.

Yrityksen integrointikehykseen liittyvät työt keskittyvät sellaisten modulaaristen järjestelmien suunnittelumenetelmien ja -työvälineiden kehittämiseen, jotka on tarkoitettu informaatio- ja kommunikaatioteknologioihin nojautuvien valmistus- ja tuotantoyritysten tukijärjestelmiin. Myös integroitujen hallinta- ja laatujärjestelmien suunnittelua ja täytäntöönpanoa tuetaan kehittyneillä tietoteknologioilla. Käyttäjiä ja tuottajia tullaan kannustamaan heidän pyrkimyksissään päästä yhteisymmärrykseen tarpeista ja toiminnallisista vaatimuksista tällaisten järjestelmien komponenteille, ja näiden teknologioiden validoimiseen, niiden laadun arvioimiseen ja tulosten testaamiseen tähtääviä kehittyneitä sovelluksia tuetaan.

Tuotteita koskevien tietojen integroidun mallintamisen alan työt keskittyvät tuotteiden ja niiden komponenttien kuvaukseen käytettyjen tietorakenteiden laatimiseen ja standardointiin, ja täten niillä laajennetaan tuotteita koskevien tietojen mallintamisjärjestelmien toimintaa ylemmälle semanttiselle tasolle, johon kuuluu tietojen esitys ja jakaminen.

Laatustandardien noudattamisen valvontaan tarkoitetut tietoliitännät määritetään ja pannaan täytäntöön. Näin tuotteiden ja prosessien koko elinikään liittyviä teknisiä toimia voidaan tukea yhteisten periaatteiden mukaisesti.

Sekä valmistus- ja tuotantojärjestelmien tuottavuus että niiden kyky toimia turvallisesti ja tuottamatta vaaraa ihmishengille tai ympäristölle riippuu niiden ohjausjärjestelmän laadusta. Älykkääseen ohjaukseen liittyvät työt keskittyvät hajautettujen hierarkkisten ohjausjärjestelmien kehittämiseen ja integrointiin, alkaen anturien ja käyttölaitteiden tasolta, laajentuen koko tuotannon valvontaprosessiin ja päätyen korkeimmalla tasollaan kokonaisten tehdasten tai laitosten ja koko logistiikan jakeluketjun tavara- ja tilausvirtaan.

Yllä mainituilla kolmella alalla kehitetyn teknologian käyttöönottotahti riippuu paljolti siitä, miten nopeasti uusien teknologioiden käyttöön liittyvistä standardeista päästään sopimukseen. Laadun hallintajärjestelmien harmonisointi on tarpeen, jotta Euroopan tuottavassa teollisuudessa saavutetaan verrattavissa olevat arvioinnit. Toimenpiteitä toteutetaan kehitettävien standardien kokeilua varten ja käyttäjien ja tuottajien välille luodaan tiivis suhde tämän prosessin nopeuttamiseksi. Huippukäytäntöjen kaikille yhteisön alueille kohdistuvan levittämisen tukemiseen tarkoitettuja toimenpiteitä toteutetaan kansainvälisellä tasolla yhteistyötä tekevien ja kilpailevien eurooppalaisten yritysten tukemiseksi. Jäsenvaltioiden ja kansainvälisten aloitteiden kanssa vahvistetaan asianmukainen yhteensovittaminen ja yhteistoiminta.

LIITE II

TARVITTAVIEN VAROJEN ALUSTAVA JAKAUTUMINEN

>TAULUKON PAIKKA>

Varojen jakaminen eri aiheiden kesken ei estä sitä, että eri hankkeet voivat kuulua useaan eri aiheeseen.

LIITE III

YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA

Ohjelma toteutetaan välillisin toimin, joiden avulla yhteisö antaa rahoitustukea kolmansien osapuolten tai YTK-laitosten ja kolmansien osapuolten yhdessä toteuttamiin T & K-toimiin.

1 Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet:

a) yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen toteuttamat T & K-hankkeet, mukaan lukien tarvittaessa teollisesti merkittävä perustutkimus.

Yleissääntönä on, että hankkeessa olisi oltava osallisena vähintään kaksi toisistaan riippumatonta, kahden eri jäsenmaan teollista yritystä.

Yhteisön rahoitusosuus on tavallisesti enintään 50 prosenttia hankkeen kustannuksista ja pienenee sitä mukaa, kuin hanke lähenee markkinoita. Korkeakouluille ja muille laitoksille, joilla ei ole analyyttistä kirjanpitoa, korvataan 100 prosenttia lisäkustannuksista;

b) teknologinen kannustaminen, jolla pyritään rohkaisemaan ja helpottamaan PK-yritysten osallistumistaT & K-toimiin:

i) myöntämällä palkkio jonkin T & K-toimen selvitysvaiheen toteuttamisesta, mukaan lukien yhteistyökumppaneiden etsintä enintään kahdentoista kuukauden ajan. Palkkio luovutetaan ehdotusluonnoksen valinnan jälkeen, jonka esittää yleensä vähintään kaksi toisistaan riippumatonta pk-yritystä kahdesta eri jäsenvaltiosta. Palkkio kattaa 75 prosenttia selvitysvaiheen kustannuksista, ylittämättä kuitenkaan 45 000 ecua tai ainoastaan yhden pk-yrityksen ehdokkuuden erityistapauksessa 22 500 ecua

ja

ii) tukemalla yhteistyönä toteutettavia tutkimushankkeita, joissa pk-yritykset, joilla on samanlaisia teknisiä ongelmia mutta joilta puuttuu sopiva tutkimuksen perusrakenne, antavat muiden oikeudellisten yksiköiden tehtäväksi toteuttaa T & K niiden puolesta. Rahoitus, jonka yhteisö myöntää yhteistyönä toteutettaville tutkimushankkeille, joihin osallistuu yleensä vähintään neljä riippumatonta pk-yritystä vähintään kahdesta eri jäsenvaltiosta, kattaa yleensä 50 prosenttia tutkimuksen kustannuksista.

Molemmissa tapauksissa ehdotuksia voidaan ensimmäisen ehdotuspyynnön jälkeen esittää milloin tahansa sinä aikana, jota asianomainen työohjelma koskee.

Kyseisiä toimia täydennetään erityisillä valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimilla.

2 Tähän erityisohjelmaan soveltuvat toimenpiteet:

- toimenpiteet standardoinnin tukemiseksi ja ohjelman tavoitteiden yhteistä etua edustavien menettelysääntöjen luomiseksi.

Yhteisön rahoitusosuus voi olla 100 prosenttia yllä tarkoitetuista toimenpiteistä aiheutuvista kustannuksista.

3 Valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet, kuten

- tutkimukset tämän ohjelman tukemiseksi ja tulevan toiminnan valmistelemiseksi,

- tiedonvaihdolle, konferensseille, seminaareille, työpajoille ja muille tieteellisille tai teknologisille kokouksille annettu tuki, mukaan lukien eri alojen välistä tai monitieteistä yhteensovittamista koskevat kokoukset,

- ulkopuolisen asiantuntemuksen käyttö, mukaan lukien pääsy tieteellisiin tietokantoihin,

- tieteelliset julkaisut ja tulosten levittämis-, markkinointi- ja hyödyntämistoimet (yhteistyössä kolmannen toimenpidekokonaisuuden yhteydessä toteutetun toiminnan kanssa); tulosten käyttöä mahdollisesti edistävät tekijät otetaan huomioon T & K-toimien alusta alkaen ja niiden koko keston ajan ja toimiin osallistuvat yhteistyökumppanit muodostavat avainverkoston tulosten levittämiseksi ja hyödyntämiseksi,

- ohjelman sosiaalis-taloudellisten vaikutusten ja mahdollisten teknologisten vaarojen analysointi, joka edistää myös kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen ohjelmaa,

- tähän ohjelman tutkimukseen liittyvät koulutustoimet teknologioiden siirron edistämiseksi ja ammatillisen pätevyyden kehittämiseksi,

- ohjelman hallinnon ja toteuttamisen sekä toimien täytäntöönpanon riippumaton arviointi,

- tähän ohjelmaan kuuluvan toiminnan ympäristövaikutusten arviointi,

- valmistelevat tutkimukset ja pilottihankkeet, jotka on tarkoitettu käyttäjäkansalaisten ja tietoinfrastruktuurin välisten liitäntöjen tutkimiseen ja uusien tietoteknologian käyttömuotojen kokeiluun (tiiviissä yhteistyössä kehittyneiden viestintäteknologioiden ja -palveluiden ohjelman ja yleisesti kiinnostavien telemaattisten sovellusten ohjelman sekä kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen ohjelman kanssa),

- toimenpiteet pk-yrityksille suunnattua tiedotusta ja hajautettua apua tarjoavien verkostojen toiminnan tukemiseksi yhteistyössä Euromanagement-audit -nimisen T & K-toimen kanssa.

Yhteisön rahoitusosuus voi olla 100 prosenttia näistä toimenpiteistä aiheutuvista kustannuksista.

4. Yhteistoiminta, joka koskee julkisten tai yksityisten toimielinten jo rahoittamien T & K-hankkeiden yhteensovittamista, erityisesti "yhtenäisten verkostojen" välityksellä. Yhteistoimintahankkeita voidaan myös käyttää varmistamaan yhteisen edun piiriin kuuluvien ryhmien (huippuosaamisverkostot) toiminnalle välttämätön yhteensovittaminen, joka kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien T & K-toimien avulla [katso 1 a) kohta] kokoaa saman teknologisen tai teollisen tavoitteen ympärille tuottajia, palveluiden tarjoajia, käyttäjiä, korkeakouluja ja tutkimuskeskuksia.

Yhteisön rahoitusosuus voi olla 100 prosenttia yhteistoiminnasta aiheutuvista kustannuksista.