ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Vuodesta 2015 lähtien edistyminen kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämisessä on suurelta osin pysähtynyt. Slovakian talous on hyvin energiaintensiivinen, mikä johtuu osittain siitä, että teollisuus on laajalti riippuvainen fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Vuoden 2020 tietojen mukaan Slovakia on erityisen riippuvainen maakaasun (85 % verrattuna unionin keskiarvoon, joka on 44 %) ja raakaöljyn (100 % verrattuna unionin keskiarvoon, joka on 26 %) tuonnista Venäjältä. Kivihiilen osalta riippuvuus Venäjästä on kuitenkin unionin keskiarvoa pienempi (35 % verrattuna 54 %:iin) (18). Maakaasun osuus energiayhdistelmässä on hieman unionin keskiarvoa suurempi (24,9 % verrattuna unionin 24,4 %:iin) samoin kuin kiinteiden fossiilisten polttoaineiden osuus (14 % verrattuna unionin 10,8 %:iin), kun taas öljyn osuus on pienempi (21,9 % verrattuna unionin 32,7 %:iin). Ydinenergian osuus energialähteiden yhdistelmästä oli 24,6 prosenttia vuonna 2020 (unionissa osuus oli 13,1 %). Uusiutuvien energialähteiden nopeampi käyttöönotto auttaisi vähentämään Slovakian riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä ja vähentäisi energiaköyhyyden riskiä energian hintojen noustessa. Markkinasuunnittelun ja uusiutuvien energialähteiden tukemisen alalla on suunnitteilla lisäuudistuksia vuonna 2022 osana elpymis- ja palautumissuunnitelmaa. Uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa voidaan nopeuttaa entisestään nostamalla raja-arvoja, joita sovelletaan pienimuotoista uusiutuvaa energiaa koskeviin rakennuslupiin, virtaviivaistamalla hallinnollisia menettelyjä ja lupamenettelyjä keskitetyssä palvelupisteessä, alentamalla verkkoliitäntämaksuja ja parantamalla pääsyä käytettävissä olevaan verkkokapasiteettiin. Slovakia lakkautti uusien uusiutuvien energialähteiden verkkoonliittämistä koskevan moratorion huhtikuussa 2021. Sen on kuitenkin vielä otettava käyttöön ennakoiva mekanismi, joka tarjoaa avointa ja luotettavaa tietoa kapasiteetista ajoittain saatavilla olevien uusien uusiutuvien energialähteiden liittämiseksi verkkoon. Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kasvavan määrän huomioon ottamiseksi Slovakian olisi nykyaikaistettava siirto- ja jakeluverkkoja, luotava uusia energiavarastoja ja täydennettävä vihreää vetyä koskevaa sääntelykehystä.

Lisäinvestoinnit geotermiseen energiaan, kestävän kehityksen biometaaniasemiin ja uusiutuviin vetypohjaisiin ratkaisuihin, jotka täyttävät asiaankuuluvat kestävyyskriteerit, auttaisivat vähentämään maakaasun suurta kotimaista kulutusta. Kaukolämpöjärjestelmien energiatehokkuutta on myös vielä mahdollista parantaa ja ottaa nopeasti käyttöön maakaasun korvaavia uusiutuvia lämmönlähteitä. Hiilestä irtautumista voidaan parantaa myös alueellisella tasolla perustamalla alueellisia kestävän energian keskuksia.
(29)

Vuoden 2020 tietojen mukaan öljyn osuus Kreikan energiayhdistelmästä on 50 prosenttia ja kaasun osuus 24 prosenttia. Kreikan riippuvuus sekä öljyn (21) että kaasun tuonnista Venäjältä on hieman alle EU:n keskiarvon eli 18 prosenttia verrattuna EU:n 26 prosentin keskiarvoon raakaöljyn osalta ja 39 prosenttia verrattuna EU:n 44 prosentin keskiarvoon kaasun (22) osalta. Kivihiilen tuonnista 87 prosenttia on peräisin Venäjältä, mutta suuri osa ruskohiilestä saadaan kotimaasta. Jotta Kreikan riippuvuutta Venäjältä tuotavasta kaasusta voidaan vähentää ja energiavalikoimaa monipuolistaa pois fossiilisista polttoaineista sekä täyttää maan sitoumus luopua asteittain kaikesta ruskohiileen perustuvasta sähköntuotannosta vuoteen 2028 mennessä, voitaisiin edelleen toteuttaa useita Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluviin investointeihin ja uudistuksiin tukeutuvia ja niitä pidemmälle meneviä toimenpiteitä. Kreikka voisi nopeuttaa uusiutuvan energian käytön laajentamista ja sellaisen organisoidun markkinafoorumin perustamista, joka helpottaisi kahdenvälisiä sähkönhankintasopimuksia uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osalta. Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvät lupamenettelyjen uudistukset vähentävät uusiutuvan energian alalla tehtävien investointien esteitä. Kreikalla on mahdollisuus alkaa kehittää vetyinfrastruktuuria erityisesti satamissa vedyn kuljetuksen helpottamiseksi. Verkonhaltijoiden suunnittelemia infrastruktuuri-investointeja voitaisiin nopeuttaa ja laajentaa erityisesti sähköasemien osalta. Lisäksi voitaisiin lyhentää aikaa, jonka verkonhaltijat tarvitsevat liittymisehtojen käsittelyyn ja viimeistelyyn uusiutuvia energialähteitä käyttäviä uusia laitoksia varten. Uudet sähköyhdysjohdot naapurimaihin antaisivat mahdollisuuden vastaanottaa verkkoon enemmän uusiutuvaa energiaa. Kreikan on nopeutettava kaasureittien monipuolistamista saattamalla edistyneessä vaiheessa olevat investoinnit nopeasti päätökseen. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Kreikka voisi myös laajentaa nykyisten energiansäästötoimenpiteiden soveltamisalaa ja tavoitteita sekä vähentää suurta energiaköyhyyttä (17,1 % vuonna 2020) käyttämällä tarvittaessa myös koheesiopolitiikan varoja esimerkiksi rakennuskannan kunnostamiseen. Olemassa olevia markkinaesteitä, jotka rajoittavat peruskorjausten laajuutta tietyillä segmenteillä, voitaisiin lieventää kohdennetuilla lainsäädännöllisillä ja taloudellisilla kannustimilla. Kreikan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. Lisäksi vähähiilistämistä on nopeutettava öljystä edelleen erittäin riippuvaisella liikennesektorilla edistämällä kestävää liikkumista, johon kuuluvat myös julkinen liikenne ja rautatiehankkeet.
(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 4,4 prosenttia vuonna 2022 ja 3,9 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 heikompaa, 4,2 prosenttia, ja vuonna 2023 voimakkaampaa, 4,0 prosenttia. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 4,6 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa taloudellisen toimeliaisuuden kasvusta ja hätätilanteen tukitoimenpiteiden osittaisen purkamisen nettovaikutuksesta samalla kun käyttöön on otettu uusia toimenpiteitä korkeiden energianhintojen vuoksi. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 58,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja edelleen 59,4 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 5,6 prosenttia vuonna 2022 ja 4,6 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 58,5 prosenttia vuonna 2022 ja 59,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 4,5 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Maltan talouden potentiaalista kasvua.
(27)

Italia on erittäin riippuvainen Venäjältä tulevasta energiantuonnista, erityisesti kaasusta, sillä 43 prosenttia sen käyttämästä kaasusta tuodaan Venäjältä (hieman alle unionin keskiarvon, joka on 44 prosenttia) ja kaasun osuus sen energiapaletista on 42 prosenttia. Riippuvuus Venäjän raakaöljystä on pienempi, 11 prosenttia, mikä on vähemmän kuin unionin keskiarvo (26 prosenttia) (öljyn osuus Italian energiapaletista on 32 prosenttia) (21). Vaikka Italialla ei lyhyellä aikavälillä ole merkittäviä ongelmia maakaasun toimitusvarmuuden suhteen, kun otetaan huomioon sen huomattava varastointikapasiteetti ja putkiyhteydet Pohjois-Afrikkaan ja Azerbaidžaniin, Venäjän hyökkäys Ukrainaan saattaa aiheuttaa haasteita keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Italian on mahdollista poistaa pullonkauloja energiansiirtokapasiteetin lisäämiseksi sekä maan sisällä että naapurimaiden välillä. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Italia monipuolistaa parhaillaan energiapalettiaan lisäämällä uusiutuvien energialähteiden osuutta erityisesti aurinkoenergian, tuulivoiman, vedyn ja kestävän biometaanin osalta. Kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa vahvistettua uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa voitaisiin kuitenkin nopeuttaa ja lisätä entisestään, kun otetaan huomioon myös nykyisestä geopoliittisesta tilanteesta mahdollisesti aiheutuvat haasteet. Italian on mahdollista toteuttaa edelleen toimenpiteitä, joilla helpotetaan lupien myöntämistä uusiutuvaa energiaa koskeville hankkeille. Lisäksi Italian energiatehokkuutta koskevat tavoitteet eivät välttämättä riitä vastaamaan näihin haasteisiin eivätkä saavuttamaan 55-valmiuspaketin tavoitteita. Rakennusalan energiatehokkuusstrategia perustuu pääasiassa väliaikaisiin toimenpiteisiin, ja sitä olisi täydennettävä keskipitkän ja pitkän aikavälin strategialla, johon sisältyy yrityksille ja erityisesti teollisuudelle tarkoitettuja vahvempia energiatehokkuustoimenpiteitä. Lisäksi liikenteen vähähiilistämistä olisi vauhditettava muun muassa nopeuttamalla sähköajoneuvojen latauspisteiden käyttöönottoa ja edistämällä keskeisiä rautatie-, pyöräily- ja joukkoliikennehankkeita. Italian olisi oltava kunnianhimoisempi kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevissa tavoitteissaan, jotta ne olisivat linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa.
(27)

Liialliset typpilaskeumat vahingoittavat ympäristöä ja jarruttavat rakennus- ja maataloustoimintaa. Typpiylijäämä on nelinkertainen unionin keskiarvoon verrattuna ja ammoniakkipäästöt hehtaaria kohti ovat Euroopan suurimmat. Typpilaskeumat ovat liian korkeita biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Ne vaikuttavat veden laatuun ja johtavat siihen, että Alankomaat ylittää neuvoston direktiivissä 91/676/ETY (20) (nitraattidirektiivi) säädetyt raja-arvot. Ylimmän hallintotuomioistuimen vuonna 2019 antaman tuomion johdosta Alankomaiden hallituksen on ryhdyttävä toimiin typpilaskeumien vähentämiseksi Natura 2000 -alueilla. Typpilaskeumien vähentäminen vaatii siirtymistä kestävään maatalouteen, mikä edellyttää huomattavia investointeja. Maatalouden osuus typpilaskeumista on 45 prosenttia, erityisesti tehokarjankasvatuksen vuoksi. Alankomaiden eläintiheys on unionin suurin.
(35)

Unkarin energia-ala on vahvasti riippuvainen Venäjältä tuoduista fossiilisista polttoaineista. Vuoden 2020 tietojen (18) mukaan lähes kaikki maahan tuotu maakaasu on peräisin Venäjältä (95 % verrattuna unionin keskiarvoon, joka on 44 %). Myös öljyn osalta riippuvuus Venäjästä on unionin keskiarvoa suurempi (61 %, kun unionin keskiarvo on 26 %). Sen sijaan kivihiilen osalta riippuvuus (22 %) on alle unionin keskiarvon (54 %). Maakaasun osuus energiapaletissa on unionin keskiarvoa suurempi (35 % verrattuna 24 %:iin), kun taas öljyn osuus on pienempi (30 % verrattuna 33 %:iin) ja samoin kivihiilen (7 % verrattuna 11 %:iin). Uusiutuvien energialähteiden osuus (13,9 %) energian kokonaisloppukulutuksesta on unionin pienimpiä. Unkari aikoo tukeutua enemmän aurinkoenergiaan, kun taas tuuli- ja geotermisen energian potentiaalia ei edelleenkään hyödynnetä riittävästi. Sähköverkkoon on tehtävä investointeja, jotka koskevat muun muassa älykästä mittausta, tuottajakuluttajajärjestelmiä, energiayhteisöjä ja dynaamista hinnoittelua uusiutuvan energian käytön lisäämiseksi. Myös lupamenettelyjä, jotka koskevat uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten asentamista, voitaisiin yksinkertaistaa. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Riippuvuutta voidaan vähentää edelleen erityisesti parantamalla huomattavasti asuinrakennusten energiatehokkuutta. Tiukempien ympäristönormien soveltamista uusiin asuinrakennuksiin lykättiin 18 kuukaudella kesäkuuhun 2022. Voimassa olevassa asuinrakennusten peruskorjausohjelmassa ei keskitytä energiatehokkuuteen, ja käytännössä kaikkein heikoimmassa asemassa olevat perheet jäävät sen ulkopuolelle. Säännellyt energian hinnat ovat yhtä alhaiset riippumatta kotitalouksien tuloista tai kulutustasosta, mikä lisää tuloeroja eikä kannusta energiansäästöön. Unkarin on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.
Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Irlannilla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät kiertotalouteen ja jätevesiin. Jätettä syntyy Irlannissa lähes 25 prosenttia unionin keskiarvoa enemmän. Maa on unionin viidenneksi suurin yhdyskuntajätteen tuottaja henkeä kohti. Edistyminen kierrätysasteen kasvattamisessa on hidastunut viime vuosina, ja jätteen poltto on lisääntynyt merkittävästi. Kiertomateriaalien käyttöaste oli Irlannissa 1,8 prosenttia vuonna 2020 eli selvästi alle unionin keskiarvon, joka oli 12,8 prosenttia. Tarvitaan lisää kannustimia ja investointeja, jotta Irlanti voi panna täytäntöön kunnianhimoisemman jäte- ja kiertotalousstrategian ja välttää liiallisen polttokapasiteetin luomista. Enemmän on tehtävä materiaalien koko elinkaaren kattavien kiertotalouden toimintamallien tukemiseksi, jotta voidaan vähentää jätettä ja resurssien kulutusta. Vaikka jätevesihuoltoon tehtävien investointien helpottamisessa on edistytty jonkin verran, alle 50 prosenttia Irlannin jätevesistä käsitellään EU:n lainsäädännön mukaisesti. Merkittävin haitta pintaveden laadulle Irlannissa on sekä käsittelemättömästä jätevedestä että maataloudesta peräisin oleva liiallinen ravinnekuorma. Infrastruktuuria on parannettava huomattavasti, ja maataloudesta johtuvaa veden saastumista on valvottava entistä tiukemmin. Asianmukainen jätevesi-infrastruktuuri on myös keskeinen tekijä kansalaisten elämänlaadun ja terveysolojen parantamisessa. Lisäksi se edistää aluekehitystä, luo kestävää kasvua ja työpaikkoja ja hyödyttää matkailua.
Liettuan energiahuolto on erittäin riippuvainen tuonnista, sillä Liettua tuo noin kaksi kolmasosaa sähkön kokonaistarpeestaan ja suurimman osan öljystä ja kaasusta. Öljyn ja kaasun osuus maan energiayhdistelmästä on kolme neljäsosaa. Ennen kuin Venäjä hyökkäsi Ukrainaan, öljyä ja kaasua tuotiin pääasiassa Venäjältä. Vuonna 2020 Liettua toi Venäjältä 42 prosenttia maakaasustaan (lähellä unionin keskiarvoa, joka on 44 %) ja 73 prosenttia raakaöljystään (enemmän kuin unionin keskiarvo, joka on 26 %) (20). Energian kysyntään vaikuttavat suuri ajoneuvokanta, koska julkista liikennettä ja rautateitä käytetään edelleen liian vähän, suuri energiatehottomien rakennusten kanta sekä erittäin energiaintensiiviset teollisuudenalat, joiden osuus kaasun kokonaiskulutuksesta on 67 prosenttia. Lisätoimet kyseisten alojen energiaintensiteetin vähentämiseksi edistämällä teollisuuden muutosta ja innovatiivisia tuotantoprosesseja sekä uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen vähentäisivät Liettuan riippuvuutta energian kokonaistuonnista. Liettua on parantanut huomattavasti energiaturvallisuuttaan kehittämällä sähkö- ja kaasuyhteyksiä naapurijäsenvaltioihin ja Klaipėdassa sijaitsevaan nesteytetyn maakaasun terminaaliin. Liettuan on kaiken kaikkiaan jatkettava ponnistelujaan alueellisen yhteistyön lisäämiseksi naapurimaidensa kanssa, jotta kaasuntuonnin koordinointia voidaan lisätä ja hyödyntää alueellisia infrastruktuureja tehokkaasti. Tältä osin 1 päivästä toukokuuta 2022 alkaen Puolan kanssa toiminnassa ollut kaasuyhdysjohto (GIPL) ja muiden kaasuyhdysjohtojen parantaminen naapurijäsenvaltioiden kanssa auttavat turvaamaan alueen energiahuollon. Ensisijaisesti olisi kuitenkin edelleen pyrittävä siihen, että saatetaan käynnissä oleva synkronointi unionin mantereen sähköverkon kanssa päätökseen, varmistetaan riittävä kapasiteetti energiaverkkojen yhteenliittämiselle naapurijäsenvaltioiden kanssa ja toteutetaan uusiutuvia energialähteitä koskevia yhteisiä hankkeita. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Liettuan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.
(32)

Puolan energiapaletti on edelleen vahvasti riippuvainen fossiilisista polttoaineista, jotka vuonna 2020 kattoivat 86 prosenttia sen energiahuollosta. Pelkästään hiilen osuus siitä oli 40 prosenttia. Maakaasun osuus energiapaletista on 17 prosenttia, kun taas öljyn osuus on 28,9 prosenttia, ja se on viime vuosina kasvanut. Puolan vähähiilistäminen on ollut hidasta. Puolan talouden kokonaispäästöt vähenivät vuoteen 2020 mennessä vain 8 prosenttia vuoteen 2005 verrattuna (19). Kasvihuonekaasupäästöjen intensiteetti on 54 prosenttia unionin keskiarvoa suurempi. Tarkistettu, kunnianhimoisempi energiapolitiikka ja kohdennetut toimet päästökauppajärjestelmään kuulumattomilla aloilla ovat tarpeen, jotta päästöjen vähentämistä voitaisiin edistää kaikkialla taloudessa. Vaikka Puola tuottaa itse noin 80 prosenttia kuluttamastaan hiilestä, sen riippuvuus Venäjästä – laskettuna Venäjältä tuodun hiilen osuutena hiilen kokonaistuonnista – on kasvanut 74 prosenttiin vuonna 2020, kun unionin keskiarvo on 54 prosenttia. Öljyn osalta Puola on lähes kokonaan riippuvainen ulkomaisista toimittajista, ja Venäjältä tulevan tuonnin osuus ulkomaisista toimituksista on 72 prosenttia, kun unionin keskiarvo on 26 prosenttia. Maakaasun osalta Puolan riippuvuus Venäjältä tuotavasta maakaasusta oli vuonna 2020 55 prosenttia, kun unionin keskiarvo oli 44 prosenttia (20). Puolan sisällä ja sen naapurimaiden kanssa käynnissä olevien ja suunniteltujen infrastruktuurihankkeiden (mukaan lukien Liettuan kanssa 1 päivänä toukokuuta 2022 käyttöön otettu GIPL-yhdysjohto) odotetaan korvaavan kokonaan Puolan riippuvuuden venäläisestä kaasusta, jos niihin liittyy toimitussopimuksia. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta voidaan välttää hiililukkiutumat ja hukkainvestoinnit ja mahdollistaa pitkän aikavälin kestävyys muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Puolan pitkän aikavälin kaasuntoimitussopimus venäläisen Gazpromin kanssa päättyy vuoden 2022 lopussa, eikä Puola suunnittele sen uusimista. Gazpromin huhtikuussa 2022 toteuttaman kaasuntoimitusten keskeyttämisen suoraa vaikutusta Puolan energiaturvallisuuteen lieventää merkittävästi se, että Puolalla on käytössään vaihtoehtoisia toimittajia sekä unionissa että sen ulkopuolella. Kaasuntoimitusten keskeyttäminen edellyttää kuitenkin käynnissä olevien ja suunniteltujen monipuolistamishankkeiden nopeuttamista sekä muiden toimien koordinoinnin lisäämistä unionin kanssa.
Vuoden 2020 tietojen (13) mukaan Romanian energiapaletti on edelleen vahvasti riippuvainen fossiilisista polttoaineista: öljyn ja kaasun osuus on noin 30 prosenttia kummankin, ja hiilen osuus on 10 prosenttia. Romania tuottaa itse noin 80 prosenttia kuluttamastaan kaasusta ja loput tuodaan Venäjältä (unionissa tuontikaasu kattaa suurimman osan kulutuksesta, ja keskimäärin 44 % tuonnista on peräisin Venäjältä). Raakaöljystä tuodaan Venäjältä 32 prosenttia kokonaistuonnista, kun unionin keskiarvo on 26 prosenttia. Romania on sitoutunut luopumaan hiilestä vuoteen 2032 mennessä. Tämän kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan ja muihin unionin rahastoihin, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (14) perustettuun modernisaatiorahastoon, sisältyy merkittäviä investointeja, joilla edistetään hiilestä irtautumista ottamalla käyttöön lisää uusiutuvan energian kapasiteettia. Vihreä siirtymä ja ennustettu energiankulutuksen huomattava kasvu edellyttävät kuitenkin energiansiirtoverkkojen merkittäviä parannuksia ja vihreän infrastruktuurin nopeampaa käyttöönottoa. Tämä edellyttää sääntelykehyksen parantamista ja investointien ja kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä, jotta he voivat osallistua aktiivisesti sähkömarkkinoille joko yksin tai yhdessä energiayhteisöjen kautta. Aikaistamalla investointeja infrastruktuuriin, kuten varastointiin, sekä kaasu- ja sähköverkkojen yhteenliitäntöihin naapurimaiden kanssa voitaisiin nopeuttaa energiatoimitusten monipuolistamista ja lisätä markkinoiden vakautta ja sopeutumiskykyä alueellisiin vaihteluihin. Tässä yhteydessä on otettava huomioon sekä Venäjän hyökkäys Ukrainaan että tuontiriippuvuuden vähentäminen, sillä energiajärjestelmä on edelleen vahvasti riippuvainen fossiilisista polttoaineista. Mustaltamereltä löydetyt kaasukentät tarjoavat Romanialle merkittävän tilaisuuden parantaa energiaomavaraisuuttaan ja auttaa huomattavasti naapurijäsenvaltioita vähentämään riippuvuutta Venäjältä tuotavasta maakaasusta.

Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Samaan aikaan Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kaavaillaan 3 miljardin euron energiatehokkuustoimenpiteitä, jotka koskevat julkisia ja yksityisiä asuinrakennuksia sekä teollisuutta. On kuitenkin tarpeen mennä tätä ensimmäistä perusparannusaaltoa pidemmälle, jotta voidaan vähentää energiankulutusta ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, koska elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoite ei kata koko rakennuskantaa. Romanian on parannettava edelleen politiikkakehystä rakennusten kunnostamisen nopeuttamiseksi. Sen on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.