Komission tiedonanto - Terästeollisuuden ennusteohjelma vuoden 1999 ensimmäiselle puoliskolle ja koko vuodelle



Virallinen lehti nro C 024 , 29/01/1999 s. 0002 - 0013



TERÄSTEOLLISUUDEN ENNUSTEOHJELMA VUODEN 1999 ENSIMMÄISELLE PUOLISKOLLE JA KOKO VUODELLE (1999/C 24/02) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) JOHDANTO Kansainvälisen taloudellisen tilanteen heikkenemisen vaikutukset näkyivät yhteisön taloudessa ja vuoden 1998 aikana, mutta vaikutukset tulevat olemaan vielä selvempiä vuonna 1999, sillä huonontuvat vientinäkymät vähentävät investointeja ja siten myös unionin sisäistä kysyntää. Euroopan unionin talouskasvu oli voimakasta vuoden 1997 aikana ja vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla, mutta vuonna 1999 kasvu näyttäisi siis hidastuvan huomattavasti, mikä vaikuttaa etenkin teolliseen toimintaan ja näin ollen teräksen kulutukseen. Teräksen tärkeimpien käyttäjäalojen toiminta kasvoi merkittävästi kevääseen 1998 saakka, mikä loi pohjan kysynnän huomattavalle kasvulle. Tämä johti myös siihen, että tuonti yhteisön erittäin vetovoimaisille teräsmarkkinoille lisääntyi voimakkaasti. Unionin ulkopuolelta tuleva liiallinen ja markkinoiden vakautta horjuttava tarjonta johti vuoden kuluessa markkinaolosuhteiden vähittäiseen heikkenemiseen ja teräksen hinnan romahtamiseen. Talouden yleisen heikkenemisen myötä myös teräksen käyttäjäalojen toiminnan odotetaan vähenevän vuonna 1999. Tämä johtanee teräksen kysynnän supistumiseen yhteisön markkinoilla, joiden vetovoima onkin jo vähentynyt jonkin verran. Yhteisön markkinoihin kohdistuu kuitenkin jatkossakin painetta ulkoisesta ylitarjonnasta, jolle on pakko löytää markkinat. Samalla vientimahdollisuudet vähenevät entisestään. Koska on olemassa vaara, että teräsmarkkinat sekä yhteisössä että kansainvälisesti tulevat taantumaan, ja koska pikaista parannusta ei ole odotettavissa niiden alueiden tilanteeseen, joita kriisi on koskettanut kaikkein pahiten, komissio kehottaa kaikkia osapuolia sopeuttamaan toimintansa teräsmarkkinoiden nykyiseen tilanteeseen, jotta markkinoiden tasapainoa voitaisiin parantaa mahdollisimman pikaisesti. Komissio puolestaan valvoo, että kaikki osapuolet toimivat kansainvälisen kaupan sääntöjen mukaisesti. Komissio muistuttaa, että EU:lla on käytössään kauppapoliittisia välineitä, joita voidaan käyttää monenvälisen sääntöjen mukaisesti sellaisten kaupan käytäntöjen ehkäisemiseksi, jotka voisivat heikentää yhteisön teräsmarkkinoiden jo ennestään epävarmaa tilannetta. 1. EUROOPAN UNIONIN TALOUDELLINEN TILANNE Euroopan unionin talouden voimakas elpyminen, joka oli havaittavissa jo vuonna 1997, on lieventänyt kansainvälisen tilanteen heikkenemisen vaikutuksia. Niinpä komissio arvioi syksyllä esittämässään ennusteessa, että Euroopan unionin bruttokansantuotteen (BKT) kasvu vuonna 1998 olisi 2,9 prosenttia, mikä on hieman (0,1 %) enemmän kuin keväällä 1998 esitetyssä edellisessä ennusteessa. Kasvua on pitänyt ennakoitua voimakkaampana sisäinen kysyntä, joka on korvannut pienentyvää vientiä. Sisäinen kysyntä on paikannut heikkoa ulkoisen kaupan osuutta, joka on kansainvälisen taloudellisen tilanteen johdosta muuttunut alijäämäiseksi. Vaikka komission edellisessä arviossa odotettiin nopeampaa kasvua vuodelle 1999, syksyn ennusteissa esitetään kuitenkin toiminnan hidastuvan. BKT:n kasvu jäänee EU:ssa 2,4 prosentiin vuonna 1999. Tämä puolen prosenttiyksikön lasku edelliseen ennusteeseen verrattuna johtuu kansainvälisistä tapahtumista. Ei ole kuitenkaan mitään syytä epäillä, etteivätkö kotimarkkinoiden perusolosuhteet olisi vakaalla pohjalla. Tarjontaolosuhteet ovat erinomaiset, investointien kannattavuus paranee ja korko- ja inflaatiotasot ovat alhaisemmat kuin koskaan. Euron käyttöönotto vuoden 1999 alussa on vielä yksi vakautta lisäävä tekijä. Vaikka perusolosuhteet ovatkin kunnossa, kansainvälisen tilanteen heikkeneminen vaikuttanee vuonna 1999 ulkoisen osuuden lisäksi myös sisäiseen kysyntään ja etenkin investointeihin, koska viennin kysyntä heikkenee. Investointien kasvu jatkunee kuitenkin voimakkaana eli 4,6 prosentissa. Kuluttajien korkean luottamustason ja työmarkkinatilanteen parantumisen ansiosta myös yksityinen kulutus kasvaa 2,5 prosenttia. Inflaatio pysyy alhaisena ja sen kehityksen odotetaan olevan jopa suotuisampi kuin edellisessä ennusteessa. Vuonna 1999 inflaatiovauhti on vain 1,7 prosenttia koko unionin alueella ja 1,6 prosenttia 1:ssä euro-vyöhykkeen maassa. Työllisyyden kasvu on ollut ennakoitua nopeampaa vuonna 1998 eli 1,2 prosenttia ennustetun 0,8 prosentin sijaan. Vuonna 1999 kasvun odotetaan hidastuvan 0,9 prosenttiin eli ennustetta on alennettu 0,2 prosentilla. Myös työttömyyden osalta näkymät ovat parantuneet kevään jälkeen, vaikka työttömyyden aleneminen onkin ollut hitaampaa kuin työllisyyden paraneminen, mikä johtuu työssä käyvän väestön kasvusta. Unionin keskimääräinen työttömyysaste oli 10,9 prosenttia vuonna 1996, mistä sen pitäisi laskea 10 prosenttiin vuonna 1998 ja 9,5 prosenttiin vuonna 1999. Julkisen sektorin alijäämän pieneneminen jatkunee tulevina vuosina, koska jäsenvaltiot ovat toteuttaneet vakauttamistoimia Maastrichtin sopimuksessa määrättyjen perusteiden noudattamiseksi, mutta kasvu on aiempaa hitaampaa. Euroopan unionin keskimääräinen alijäämä oli 2,3 prosenttia BKT:sta vuonna 1997, mistä sen pitäisi laskea 1,8 prosenttiin vuonna 1998 ja 1,4 prosenttiin vuonna 1999. 2. TERÄSMARKKINOIDEN NYKYTILANNE JA NÄKYMÄT 2.1. RAAKATERÄKSEN TUOTANTO Euroopan unionin teräksentuotanto kasvoi huomattavasti (+ 8 %) vuonna 1997 ja kasvu on jatkunut vuoden 1998 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana. Teräksen kokonaistuotanto oli vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla 84,5 miljoonaa tonnia eli 6,5 prosenttia enemmän kuin vuoden 1997 vastaavana ajanjaksona. Edellä mainitun ajanjakson jälkeen yhteisön teräksentuotanto on kuitenkin laskenut tasaisesti ja vakiintui vuoden 1998 kolmannen neljänneksen aikana edellisen vuoden tasolle huolimatta siitä, että tuotanto laski sekä elo- että syyskuussa noin 2,4 prosenttia. Aivan viimeisimpien tilastojen mukaan yhteisön teräksentuotanto pieneni edelleen 4 prosenttia lokakuussa ja 5 prosenttia marraskuussa 1998. Kun otetaan kuitenkin huomioon yhtäältä tuonnin tuntuva kasvu vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon aikana ja tämänhetkisten varastojen suuruus sekä toisaalta odotettavissa oleva kysynnän jatkuva heikkeneminen tai kuluttajasektoreiden toiminnan väheneminen, yhteisön teräksentuotanto tulee luultavasti putoamaan jyrkästi tulevina kuukausina. Tällaisen hahmotelman perusteella voidaan olettaa, että Euroopan unionin teräksentuotanto on 162 miljoonaa tonnia vuonna 1998, kuten komission edellisessä ennusteessa (1) esitettiin. Tämä vastaa vain 1,6 prosentin kasvua vuoden 1997 tuotantoon verrattuna. Teräksen käyttäjäalojen toiminnassa vuonna 1999 odotettavissa oleva kehitys johtaa luultavasti teräksen kysynnän vakiintumiseen. Kun otetaan kuitenkin huomioon, kuinka vaikeaa on viedä terästä vakavista häiriöistä kärsiville maailmanmarkkinoille, yhteisön teräksentuotanto laskenee vuoteen 1998 verrattuna, vaikka tuonti supistuisikin. Näin ollen Euroopan unionin teräksentuotannon odotetaan olevan vuoden 1999 ensimmäisen puoliskon aikana noin 80 miljoonaa tonnia, mikä on 5 prosenttia vähemmän kuin vuoden 1998 vastaavana ajanjaksona. Markkinaolosuhteiden lievä parantuminen vuoden toisella puoliskolla nostanee vuoden 1999 kokonaistuotannon 157 miljoonaan tonniin, mikä on 2,5 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuonna. Näiden tuotannon vähennysten ei pitäisi kuitenkaan aiheuttaa suurempia ongelmia yrityksille, koska laitosten käyttöaste pysyy edelleen tyydyttävänä vuonna 1999. Komissio kehottaa kuitenkin edelleen kaikkia toimijoita varovaisuuteen, koska unionin markkinoilla samoin kuin maailmanmarkkinoilla esiintyy tiettyjä teräskaupan häiriöitä, jotka johtuvat Aasian kriisistä. Nämä häiriöt ovat ilmenneet aikaan, jolloin talouskasvun hidastumisesta ja teräksen kysynnän vähenemisestä kertovat merkit ovat käyneet yhä selvemmiksi useimmissa osissa maailmaa. Liitteen I taulukossa Raakateräksen tarjonta ja kysyntä esitetään Euroopan unionin teräksen kulutuksen, ulkomaankaupan, tuotannon ja varastojen taso sekä viimeaikainen kehitys. Lisäksi siinä esitetään vuoden 1999 ensimmäisen puoliskon ja koko vuoden kehitystä koskevat arviot. 2.2. VUODEN 1999 ENSIMMÄISEN PUOLISKON JA KOKO VUODEN NÄKYMÄT Kansainvälisen taloudellisen tilanteen heikkeneminen ei vaikuta lopulta kovinkaan paljon Euroopan unionin taloudelliseen kehitykseen vuonna 1998. Unionin erinomaisen kasvutason takaajina ovat pääasiassa erilaiset sisäiset tekijät. Sitä vastoin vuonna 1999 kansainvälisten tapahtumien vuoksi heikkenevät vientinäkymät vaikuttavat hyvistä perusolosuhteista huolimatta entistä enemmän unionin talouskasvuun ja näin myös sen teolliseen toimintaan. Aasian kriisi on tähän mennessä levinnyt nopeasti muille alueille, ja ensimmäiset merkit kriisin leviämisestä Euroopan unioniin ilmenivät jo vuonna 1998, kun teollisten toimijoiden luottamus väheni ensimmäisten viennissä kohdattujen vaikeuksien vuoksi huolimatta siitä, että kapasiteetin käyttöaste pysyi edelleen korkeana. Viimeisimpien suhdannetutkimusten mukaan nämä tapahtumat eivät kuitenkaan vielä näytä vaikuttaneen merkittävästi kuluttajien luottamukseen. Euroopan unionin teräksentuottajat ovat viimeaikaisissa tapaamisissaan ilmaisseet huolensa siitä, että teräksen tuonti yhteisön markkinoille on kasvanut ennenäkemättömän voimakkaasti, mikä on johtanut hintojen yleiseen romahtamiseen vuoden 1998 jälkimmäisen puoliskon aikana. Teräksentuottajat ovat yhtä lailla huolestuneita vuoden 1999 näkymistä, koska yhtäältä tuonnin ja varastojen tasot pysyvät edelleen korkeina ja toisaalta teräksen kysynnän odotetaan laskevan. Tuonnin osalta tuottajat toivovat komissiolta päättäväisiä toimia eräitä ulkopuolisia toimijoita vastaan, jotta niiden yhteisön markkinoille suuntautuvat virrat voitaisiin normaalistaa. Teräksen tukkukauppiaat ovat myös viimeaikaisissa tapaamisissaan tuoneet esiin ne kielteiset vaikutukset, joita yhteisön markkinoille suuntautuvalla massiivisella teräksentuonnilla on ollut hintoihin vuonna 1998. Tukkukauppiaat ovat suhtautuneet pessimistisesti vuonna 1999 odotettavissa olevaan kehitykseen, koska yhteisön sisäinen ja kansainvälinen ylitarjonta estää hintojen kohoamisen. Lisäksi useimmilla terästä käyttävillä aloilla (tärkeimmistä yksityiskohtainen selvitys jäljempänä) kevääseen 1998 saakka todettu toiminnan lisääntyminen on antanut selviä merkkejä hidastumisesta etenkin vuoden jälkimmäisellä puoliskolla. Vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon tulokset ovat olleet hieman aiempaa heikompia autoteollisuudessa sekä koneenrakennus- ja sähkölaiteteollisuudessa, kun taas rakennusala on osoittanut lievää parannusta koko vuoden ajan. Teräksen käyttäjäalojen toiminnan odotetaan vähentyvän vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla verrattuna vuoden 1998 vastaavaan jaksoon, jolloin toiminta oli tavanomaista vilkkaampaa. Toiminta saattaa kuitenkin vilkastua loppuvuodesta, jolloin koko vuoden osalta voitaisiin päästä edellistä vuotta vastaaviin tai hieman heikompiin tuloksiin. Teräksen kysyntä supistunee siis merkittävästi vuoden ensimmäisen puoliskon kuluessa, mutta voi vakiintua tyydyttävälle tasolle vuoden 1999 toisen puoliskon aikana. Tuonnin odotetaan vähenevän asteittain, mutta teräksen tuonti yhteisön markkinoille pysyy silti korkealla tasolla samalla kun yhteisön teollisuuden vienti vakiintuu vuoden 1998 tasolle. Tällaista hahmotelmaa ei ole syytä pitää erityisen dramaattisena edellyttäen, että edellä mainittuihin kehityssuuntiin liittyy edes vähittäinen hintojen nousu, mikä on välttämätöntä yhteisön terästeollisuuden kannattavuuden takaamiseksi. Liitteiden taulukoissa 2 ja 2a esitetään tärkeimpien terästä käyttävien alojen toimintaa kuvaavat tunnusluvut vuoden 1999 ensimmäisen puoliskon ja koko vuoden osalta. Lukujen perustana olevat tiedot on saatu kyseisten alojen kansallisilta edustajilta, joiden näkemykset eivät kuitenkaan aina vastaa tässä esitettyjä suuntauksia. Lukuja on siis tulkittava varovaisesti. 2.2.1. Perusterästeollisuus Kokonaisuudessaan katsottuna perusterästeollisuudessa vallitsivat vuoden 1998 alkupuoliskolle saakka erittäin suotuisat suhdanteet. Perusterästeollisuuden tuotanto sekä sen myynti yhteisön ja kansainvälisille markkinoille kasvoivat erittäin voimakkaasti, mikä mahdollisti laitosten optimaalisen käytön ja siten myös katteiden kasvattamisen. Näiden alojen suhdanteiden kirkastuminen loppui kuitenkin nopeasti vuoden 1998 toisella puoliskolla, kun tiettyjen käyttäjäalojen toiminta väheni ja samaan aikaan tuonti vaikiintui erittäin korkealle tasolle. Suuri ylitarjonta aiheutti häiriöitä kansainvälisillä markkinoilla, minkä vuoksi myös vientimahdollisuudet supistuivat voimakkaasti. Suotuisien suhdanteiden kääntyminen vaikutti tietyillä tuotannonaloilla, kuten teräsputkien valmistuksessa, voimakkaammin kuin muilla aloilla. Toisaalta pääasiassa autoteollisuuteen liittyvillä aloilla tilannetta voidaan hintojen selvistä laskutaipumuksista huolimatta pitää melko hyvänä, vaikka kysyntä onkin supistunut jonkin verran. Kun otetaan vielä huomioon, että varastot ovat korkeammalla tasolla kuin edeltävän erittäin suotuisan ajanjakson aikana, näiden suuntausten jatkuminen vuonna 1999 antaa aihetta olettaa, että tilanne heikkenee nykyisestään varsinkin teräsputkien valmistuksen alalla. A. Teräsputkien valmistus Euroopan unionin teräsputkimarkkinat kehittyivät erittäin suotuisasti vuonna 1997 ja vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla, mutta kääntyivät lyhyen hidastumisvaiheen jälkeen voimakkaaseen laskuun saman vuoden toisella puoliskolla. Sekä teräsputkien myynti että hinnat ovat laskeneet kesän jälkeen jatkuvasti ja niin voimakkaasti, että vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon erittäin hyvät tulokset luultavasti mitätöityvät vuoden viimeisten kuukausien epäsuotuisan kehityksen takia. Nämä yhteisön putkimarkkinoilla tapahtuneet perustavat muutokset ovat sekä välillistä että suoraa seurausta Kaakkois-Aasian kriisistä, joka on useimpien tuotteiden osalta johtanut samanaikaisesti tuonnin kasvuun ja hintojen merkittävään alenemiseen. Kaikkia teräsputkia ajatellen vuoden 1998 määrälliset kokonaistulokset ovat kuitenkin vertailukelpoisia vuoden 1997 tuloksiin nähden, mikä merkitsee sitä, että tuotanto laskee noin 10 prosenttia vuoden jälkimmäisellä puoliskolla. Saumattomien putkien alalla on vuoden 1998 toisella puoliskolla tapahtunut suuntauksen kääntyminen aiheuttanut sen, että saavutettavat tulokset ovat korkeintaan samat kuin vuonna 1997. Öljy- ja ydinteollisuuden kysynnän heikkeneminen ja uusien putkijohtojen rakennushankkeiden puuttuminen ovat kuitenkin aiheuttaneet alalla yhä pessimistisempiä lyhyen aikavälin odotuksia ja sen, että monet toimijat ovat siirtäneet tilauksiaan tuonnemmaksi. Lukuun ottamatta autoteollisuusalaa, jossa suuntaus jatkuu edelleen hyvänä, näiden tuotteiden markkinaolosuhteiden paranemisesta ei ole olemassa minkäänlaisia toiveita vuoden 1999 aikana, mikä merkinnee saumattomien putkien tuotannon supistumista noin 20 prosentilla. Tähän vaikuttavat tuonnin erittäin korkea taso ja vientimarkkinoiden menetykset, jotka puolestaan johtuvat öljyteollisuuden supistumisesta ja Aasian kriisistä. Pienten hitsattujen putkien (halkaisija enintään 404,6 mm) osalta kysynnän supistuminen vuoden 1998 toisella puoliskolla merkitsee sitä, ettei vuoden 1997 myyntitasoa voida saavuttaa vuoden ensimmäisen puoliskon aikana havaitusta lievästä kehityksestä huolimatta. Kysynnän laskeva suuntaus jatkuu vuonna 1999 ja pienten hitsattujen putkien kokonaistoimitukset supistuvat noin 5-10 prosenttia koko vuoden aikana. Tähän vaikuttavat alhainen kysyntä ja vienti sekä ennen kaikkea tuonnin huomattava lisääntyminen erityisesti kaasuputkien ja onttojen profiilien osalta. Suurten hitsattujen putkien (halkaisija yli 404,6 mm) markkinat ovat myös kärsineet kansainvälisen kaupan heikkenemisen seurauksista vuoden 1998 toisen puoliskon aikana, mutta vuoden ensimmäisen puoliskon hyvien tulosten ansiosta koko vuoden myynti on alalla silti hieman suurempi kuin yhteisön teollisuudessa vuonna 1997 saavutettu myynti. On kuitenkin todennäköistä, että vuonna 1999 odotettavissa oleva myynnin lasku tulee olemaan erittäin raju, koska uusia hankkeita ei ole näköpiirissä, mikä vähentää voimakkaasti uusien tilausten määrää unionissa. B. Kehitys langanvetämisen ja kirkkaaksi vetämisen aloilla Toiminta oli teräslangan vetämisen alalla erittäin tyydyttävää vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon aikana kaikkialla Euroopan unionissa Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta, ja kokonaismyynti kohosi 5-6 prosenttia vuoden 1997 kuuden ensimmäisen kuukauden myyntiin verrattuna. Tuonnin huomattavasta kasvusta huolimatta vedettyjen lankojen hinnat ovat ajanjakson kuluessa pysyneet vakaina auto- ja koneenrakennusteollisuuden vahvan kysynnän ansiosta. Sisäisen kysynnän heikkeneminen ja ennen kaikkea viennin voimakas taantuminen ovat vaikuttaneet yhteisön langanvetämisalan toimintaan vuoden 1998 toisella puoliskolla. Alan koko vuoden tuotanto ja myynti ovat 2-3 prosenttia korkeammat kuin edellisenä vuonna. Vuoden 1998 toisella puoliskolla havaittu tuotannon määrien ja hintojen aleneva suuntaus saattaa voimistua lievästi vuoden 1999 ensimmäisten kuukausien aikana vuoden 1998 vastaavan ajanjakson hyvään tilanteeseen verrattuna. Tilanne kuitenkin tasoittunee vuoden 1999 kuluessa ja tuotantomäärät vakiintunevat edellisen vuoden tasoille, koska tilanteen odotetaan parantuvan asteittain vuoden loppua kohden. Kirkkaaksi vetämisen ala on läheisesti sidoksissa autoteollisuuden toimintaan ja alalla saatiin erittäin hyviä tuloksia vuoden 1998 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana. Kysyntä on hieman heikentynyt vuoden toisella puoliskolla, koska autoteollisuusalan kehitys on ollut erilaista unionin eri jäsenvaltioissa, mutta tämä ei heikentäne merkittävästi koko vuoden tuloksia, joita alan toimijat pitävät tyydyttävinä ja joka tapauksessa edellistä vuotta parempina. Eri maiden autonvalmistajien toiminta vähenee kuitenkin vuoden 1999 kuluessa, ja yhteisön kirkkaaksi vetämisen ala kärsii suoraan tämän heikkenemisen seurauksista. On olemassa vaara, että alan tuotteiden markkinatilanne heikkenee tasaisesti ja että tämän seurauksena alan myynti laskee 2-4 prosenttia vuoden 1998 myyntiin verrattuna. C. Kylmävalssaus ja -profilointi Kylmävalssausteollisuuden toiminta on ollut erittäin korkealla tasolla vuoden 1998 aikana, vaikka tilanteen odotetaankin tasaantuvan vuoden loppua kohden. Kokonaisuudessaan voidaan arvioida, että vuonna 1998 kylmävalssattujen kapeiden nauhojen toimitukset kasvavat 10 prosenttia edellisen vuoden myyntiin verrattuna. Tämä kehitys on ollut sitäkin merkittävämpää kun otetaan huomioon, että jo vuonna 1997 saavutettiin erinomaisia tuloksia. Vastoin kaikkia odotuksia myös kylmävalssattujen kapeiden nauhojen vienti kolmansiin maihin kasvoi huomattavasti vuonna 1998 epäedullisesta kansainvälisestä tilanteesta huolimatta. Toisaalta myös tuonti Euroopan unioniin kasvoi tuntuvasti varsinkin Venäjältä, ja tuonnin osuus yhteisön markkinoista suureni. Vuoden 1998 kesän jälkeen havaitulla tilausten määrän tasaantumisella ei kuitenkaan välttämättä ole merkittäviä vaikutuksia, sillä kylmävalssausteollisuuden kapasiteetin käyttöaste on edelleen erinomainen. Alan toimijoiden ainoa huolenaihe tällä hetkellä on hintojen laskeva suuntaus, joka johtuu tuotujen tuotteiden ja EHTY:n terästeollisuuden kylmävalssattuja levyjä halkaisemalla valmistamien tuotteiden aiheuttamasta kilpailusta. Alan tuotannon ja myynnin määrät eivät vuonna 1999 välttämättä poikkea kovinkaan paljon edellisenä vuonna saavutetuista määristä huolimatta siitä, että vuoden 1998 lopussa voitiin havaita tiettyä varastojen kasvua. Hintojen suhteen näkymät ovat kuitenkin epäsuotuisammat, mikä johtuu erityisesti halkaistujen nauhojen hintojen alenemisesta. Koska leveiden tuotteiden profilointi on läheisesti riippuvainen rakennusalasta yleensä, yhteisön tällä teollisuudenalalla ei vuonna 1998 koettu samanlaista myynnin kasvua kuin perusterästeollisuuden muilla aloilla. Vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon tuotantomäärät ovat siten tuskin paremmat kuin vuoden 1997 vastaavana ajanjaksona, mikä johtuu erityisesti siitä, että poimulevyjen kysyntä on kehittynyt myönteisemmin kuin sandwich-panelien kysyntä. Rakennusalan kysynnän erittäin lievä elpyminen ei ole johtanut leveiden profiilien kulutuksen kasvuun vuoden 1998 toisen puoliskon aikana. Ylitarjonta puolestaan on kiristänyt kilpailua ja johtanut hintojen väistämättömään laskuun muun muassa korvaavien tuotteiden saatavuuden takia. Alan toimijoiden odotukset vuodelle 1999 eivät siten ole kovinkaan rohkaisevia, sillä hintojen laskusuuntausta on ylikapasiteetin vuoksi vaikea pysäyttää ja lisäksi rakennusalan kysynnän heikko kehitys ei anna aihetta odottaa leveiden profiilien kysynnän parantumista. Teollisuudenalan myynti jäänee siis vuonna 1999 jälleen kerran kahden edellisen vuoden tasolle. Pitkien tuotteiden profiloinnin alalla toiminta on ollut varsin hyvällä tasolla vuonna 1998, ja toimitusten arvioidaan kasvaneen 5-6 prosenttia vuoden 1997 lukuihin verrattuna. Tällä yleensä muita aloja haavoittuvammalla teollisuudenalalla ei kuitenkaan ole koettu tuonnin merkittävää kasvua vuonna 1998, joten alan tuotteiden hinnat ovat pysyneet vakaina koko vuoden. Toisaalta alalla vallitseva ylikapasiteetti näyttää edelleen muodostavan riskitekijän, joka saattaa pitkällä aikavälillä vaarantaa tähän saakka säilyneen sisäisten hintojen vakauden. Vuoden 1999 odotukset eivät yleisesti ottaen ole kovin lupaavia. Alan toimijat toivovat kuitenkin saavuttavansa kokonaismyynnin, joka on vain hieman vuoden 1998 myyntiä alhaisempi. Teollisuudenalalla on keskitytty lähinnä rakenteiden parantamiseen, millä pyritään monipuolistamaan tuotantoa siten, että ala pystyisi tulevaisuudessa toimittamaan tuotteitaan rakennusalan lisäksi entistä enemmän myös autoteollisuudelle ja koneenrakennusalalle. 2.2.2. Rakennusalan suhdanteet Talouden elpymisen voimistuminen Euroopan unionissa vuosina 1997 ja 1998 on vähitellen vaikuttanut myönteisesti myös rakennusalaan, jonka kokonaistoiminnan määrät osoittivat keskimäärin lievää kasvua viiden vuoden syvän laman jälkeen. Vuonna 1999 rakennustoiminta saattaa kasvaa ensimmäistä kertaa vuosiin käytännöllisesti katsoen kaikissa Euroopan unionin maissa, Saksa mukaan lukien, kun taas Tanska on ainoa maa, jossa alan tilanne jatkuu vielä vaikeana. Rakennusalan elpymisen merkit näkyvät kuitenkin vain erittäin hitaana keskimääräisenä kehityksenä yhteisön talouden kaikkiin muihin aloihin verrattuna, sillä kasvun arvioidaan olevan 1 prosentti vuonna 1998 ja 0,9 prosenttia vuonna 1999. Tästä kehityksestä huolimatta tarvitaan kuitenkin vielä jonkin verran aikaa, ennen kuin julkisesta rahoituksesta riippuvaisilla osa-alueilla voidaan saavuttaa merkittävämpiä kasvulukuja. Tästä syystä kehitelläänkin entistä useammin julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömalleja myös pienempien infrastruktuurihankkeiden rahoitukseen. Asuntorakentamisen alalla kehitys on vaihdellut voimakkaasti unionin eri jäsenvaltioissa riippuen siitä, kuinka työllisyystilanne on parantunut ja asuntolainojen korot ovat alentuneet kussakin maassa. Omistusasuntojen kysynnän kasvu on vuonna 1998 johtanut uusien asuntojen tuotannon selvään kasvuun Ruotsissa, Espanjassa, Irlannissa ja Portugalissa, kun taas Yhdistyneessä kuningaskunnassa omistusasuntojen kysyntä kasvaa vain vajaat 2 prosenttia. Ranskassa rakennuslupien määrän kasvu ei ole johtanut vastaavaan kasvuun rakennuskohteiden määrässä. Italiassa kunnostus- ja korjausrakentamiselle myönnetyt verohelpotukset ovat hillinneet uusien asuntojen rakentamista, ja Saksassa kokonaisuudessaan uusien asuntojen tuotanto supistuu. Alan odotetaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa joutuvan lamaan vuonna 1999, mikä vaikuttaa myös kaikkien unionin maiden keskimääräiseen tulokseen. Tuotantomäärän odotetaan kuitenkin kasvavan 1 prosentilla, koska kasvusuuntaus jatkuu tällä osa-alueella erittäin voimakkaana Ruotsissa ja Portugalissa ja koska elpymistä esiintyy myös muissa maissa. Euroopan unionin suotuisan taloudellisen tilanteen ansiosta muun kuin asuntorakentamisen alalla on vuonna 1998 hyödytty pikemmin yksityisen kuin julkisen sektorin toiminnasta lukuun ottamatta Italiaa, jossa julkiset investoinnit ovat kasvaneet tuntuvasti. Tällä alalla Italiassa, Espanjassa, Alankomaissa, Belgiassa ja Irlannissa todettujen myönteisten saavutusten vastapainona ovat Saksassa saadut huonot tulokset, kun taas Ranskassa toiminta on pysynyt heikkona vuoden kuluessa tapahtuneesta vähittäisestä parantumisesta huolimatta. Vuoden 1999 näykymät ovat edelleen pääasiassa suotuisia, sillä tiettyä parantumista tapahtuu myös Saksassa, ja Ranskassa yritysten tarpeiden odotetaan panevan käyntiin muun kuin asuntorakentamisen elpymisen, mikä kompensoi paikallisyhteisöjen investointihaluttomuutta. Myös maa- ja vesirakennustöiden osa-alueella kehitys on ollut hyvin erilaista eri jäsenvaltioissa vuonna 1998. Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Tanskassa tulokset ovat julkisten investointien vähäisyyden vuoksi pysyneet edelleen heikkoina, mutta erityisesti Italiassa, Espanjassa ja Ranskassa tapahtunut kehitys on säilyttänyt toiminnan vakaana koko yhteisön tasolla. Vuonna 1999 maa- vesirakennustyöt vakiintunevat vuoden 1998 tasolle, koska uusia suuria infrastruktuurihankkeita ei panna käyntiin ja koska jäsenvaltioilla on vaikeuksia tämän alan julkisten menojen elvyttämisessä. 2.2.3. Autoteollisuuden markkinat Euroopan unionin autojen kysyntä alkoi elpyä tuntuvasti vuodesta 1994 lähtien ja jatkoi nousevaa suuntaustaan aina vuoteen 1997. Tänä aikana saavutettiin merkittäviä tuloksia rekisteröityjen uusien ajoneuvojen määrissä, joiden arvioidaan kasvaneen keskimäärin 4,5 prosenttia vuodessa. Uusien autojen rekisteröinti on vuoden 1998 alun jälkeen kiihtynyt edelleen kuukausi kuukaudelta, ja vuoden 10 ensimmäisen kuukauden yhteenlasketut tulokset osoittavat 6,5 prosentin kasvua. Yhteisön markkinat ovat sirpaleiset, sillä ne koostuvat 15 maasta, jotka kyllä kaikki noudattavat vertailukelpoisia taloudellisia sääntöjä, mutta joilla on kaikilla omat erityispiirteensä. Tästä syystä autojen rekisteröinnin suuntaukset ovat joskus hyvin erilaisia eri maissa. Siten autojen rekisteröinti on Espanjassa kasvanut yli 15 prosentilla vuoden 1998 kymmenen ensimmäisen kuukauden aikana, mikä johtuu edelleen voimassa olevista kannustavista toimenpiteistä, kun taas Italiassa rekisteröintien määrä on samana aikana laskenut 0,5 prosentilla ja pudonnut erityisen jyrkästi viime kuukausien aikana, koska vastaavien toimenpiteiden voimassaolo lakkasi heinäkuussa 1998. Samoin eräissä muissa jäsenvaltioissa kuten Ranskassa, Alankomaissa, Irlannissa ja Suomessa on todettu 12-19 prosentin kasvulukuja, kun taas Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kasvu on jäänyt alle 5 prosentin. Yhteisön automarkkinoiden kehitys jatkunee suotuisana lyhyellä aikavälillä ja vuonna 1998 saavutetaan luultavasti kaikkien aikojen ennätys rekisteröityjen autojen määrässä, sillä rekisteröinnit kasvavat kokonaisuudessaan noin 4 prosenttia vuoden 1997 tuloksiin verrattuna. Koska unionin sisäinen kysyntä kehittyy erittäin suotuisasti ja vienti säilyy hyvällä tasolla, myös yhteisön autoteollisuuden tuotannossa saavutetaan vuonna 1998 uusi ennätys ja ylitetään selvästi 15 miljoonan ajoneuvon raja. Vaikka uusien ajoneuvojen rekisteröinnin yhteisön markkinoilla arvioidaan laskevan 4 prosenttia vuonna 1999, mikä johtuu lähinnä Italian markkinoiden ennakoitavissa olevasta supistumisesta, rekisteröityjen ajoneuvojen määrä lienee kuitenkin kaikkien aikojen kolmanneksi suurin vuosien 1998 ja 1992 jälkeen. Yhteisössä tuotettujen ajoneuvojen vientinäkymät ovat kuitenkin huomattavasti aiempaa epävarmemmat, koska Aasian kriisi ja tuotannon siirrot ovat aiheuttaneet häiriöitä maailmanmarkkinoilla. 2.3. TERÄSTUOTTEIDEN TUONTI- JA VIENTINÄKYMÄT 2.3.1. Euroopan unionin teräksen ulkomaankaupan tilastot Eräiden jäsenvaltioiden teräksen ulkomaankaupan tilastot ovat edelleen myöhässä, mikä vaikeuttaa huomattavasti määrällisten arvioiden tekemistä ja kehityssuuntien ennustamista. Tämä on sitäkin valitettavampaa, kun teräksen kansainvälisessä kaupassa on nähtävissä huomattavia häiriöitä, joiden voimakkuutta ei nyt voida ennakoida riittävän aikaisin. Tätä ohjelmaa laadittaessa koko Euroopan unionia koskevat käytettävissä olevat tiedot kattavat vuoden 1998 ensimmäiset kahdeksan kuukautta ja osoittavat suuria muutoksia sekä teräksen tuonnissa yhteisön ulkopuolelta että yhteisön kolmansiin maihin suuntautuvassa teräksen viennissä. Tiedoista käy ilmi, että teräksen tuonti unioniin on kasvanut voimakkaasti. Vuoden 1998 alkupuoliskolla tuonti kasvoi 66 prosenttia vuoden 1997 vastaavan ajanjakson tasosta. Määrällisesti vuoden 1998 kuuden ensimmäisen kuukauden tuonti oli noin 95 prosenttia koko vuoden 1996 teräksen tuonnista yhteisöön. Vuoden 1998 tilastotietojen tarkempi tarkastelu osoittaa, että etenkin tuonti Aasian maista on kasvanut merkittävästi. Eräiden jäsenvaltioiden kuten Italian, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Benelux-maiden osalta Aasian maat ovat nousseet suurimmaksi unionin ulkopuoliseksi teräksentoimittajaksi. Tämä on eittämättä osoitus kyseisen kehityksen voimakkuudesta tai sen koko yhteisön markkinoihin kohdistuvista välittömistä vaikutuksista, ja hintataso onkin laskenut rajusti. Tarkasteltavana ajanjaksona yhteisön teräksen vienti sen sijaan on supistunut noin 17 prosenttia verrattuna vuoden 1997 kuuden ensimmäisen kuukauden vientiin, mikä osoittaa viennin laksevan suuntauksen jatkuvan yhä voimakkaampana. Tuonnin huomattavan kasvun ja viennin pienenemisen yhteisvaikutus on mullistanut yhteisön teräsmarkkinat, jotka ovat aina aiemmin olleet ylijäämäiset, mutta olivat nyt vuoden 1998 alkupuoliskolla ensimmäistä kertaa kautta aikojen alijäämäiset. Kysynnän vähittäinen kääntyminen laskuun kuluvana vuonna ja kasvaneet varastot toimitusketjun kaikilla tasoilla johtanevat kuitenkin tuonnin kasvun vähittäiseen hidastumiseen lyhyellä aikavälillä. Tätä kehitystä tukee myöskin huolestuttavan alhainen hintataso yhteisön markkinoilla. Vuoden 1998 loppupuolella odotettavissa olevasta hidastumisesta huolimatta tuonnin kasvu koko vuoden osalta tulee todennäköisesti olemaan noin 50 prosenttia. Mikäli vienti pienenee nähtävissä olevan kehityksen mukaisesti, koko vuoden vienti jää noin 20 prosenttia vuoden 1997 tasosta. Nykyisen eri puolilla maailmaa vallitsevan kriisin vaikutukset yhteisön talouteen ja etenkin yleistaloudelliseen ilmapiiriin saattavat johtaa siihen, että vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla unionin teräksen tuonti vakiintuu melko korkealle, joskin vuoden 1998 tasoa jonkin verran alhaisemmalle tasolle. Sitä vastoin yhteisön teräksen vienti saattaa vakiintua vuoden 1998 vastaavan ajanjakson tasolle. Kokonaisuudessaan vuonna 1999 yhteisön teräksen tuonnin odotetaan joka tapauksessa pienenevän noin 20 prosenttia edellisvuoden tasosta samalla kun viennin tason odotetaan vakiintuvan. Nämä näkymät osoittavat, miten vaikeaan tilanteeseen Kaakkois-Aasian (sittemmin muihin maihin levinneellä) kriisillä käynnistyneet teräksen kansainvälisen kaupan häiriöt uhkaavat johtaa. Komissio vetoaakin jälleen kerran kaikkiin yhteisön teräsmarkkinoiden toimijoihin, jotta nämä toimisivat vastuuntuntoisesti ja ottaisivat huomioon aiempaa rajallisemmat toimintamahdollisuudet. Näin pyritään välttämään markkinatilanteen vaikeutuminen entisestään ja mahdollisuuksien mukaan edistämään markkinoiden pikaista vakauttamista. Komissio puolestaan valvoo, että kaikki osapuolet toimivat kansainvälisen kaupan sääntöjen mukaisesti. Komissio muistuttaa, että EU:lla on käytössään kauppapoliittisia välineitä, joita voidaan käyttää monenvälisten sääntöjen mukaisesti sellaisten kaupan käytäntöjen ehkäisemiseksi, jotka voisivat heikentää yhteisön teräsmarkkinoiden jo ennestään epävarmaa tilannetta. 2.3.2. Maailmantalouden kehitys vuonna 1999 Aasian ja Venäjän kriisien vaikeutuminen sekä uhka niiden leviämisestä koko Latinalaiseen Amerikkaan ovat vaikuttaneet kansainväliseen taloudelliseen ilmapiiriin ja johtaneet yleisesti talousennusteiden tarkistamiseen. Niinpä maailmantalouden kasvu vuonna 1999 jää viimeisimpien arvioiden mukaan 2,5 prosenttiin, kun vielä vuosi sitten ennustettiin 4 prosentin kasvua. Maailmantalouden kasvunäkymien heikkeneminen vuonna 1999 johtuu ensisijaisesti vaikeuksista vakauttaa Aasian maiden ja Venäjän talouksia. Päinvastaiseen suuntaan vaikuttavat kuitenkin taloudellisen toimeliaisuuden lisääntyminen Euroopassa muutaman hiljaisen vuoden jälkeen, samoin kuin kehitys Yhdysvalloissa, jossa kasvu kuitenkin näyttäisi olevan taittumassa viiden voimakkaan kasvuvuoden jälkeen. Yhdysvaltojen talouskasvun hidastumisen johdosta Eurooppa ja etenkin euro-alueen 11 maata ovat nousemassa maailmantalouden kasvukeskukseksi. Latinalaisen Amerikan maissa taloudellinen toimeliaisuus on hidastumassa kasvavan kauppavajeen takia, kun taas Aasian maat toipuvat hitaasti ja Venäjän talouden vakautuminen on osoittautunut vaikeaksi. Teräksen maailmanmarkkinoiden näkymät vuodelle 1999 antavat odottaa kulutuksen hienoista kasvua, mutta tuotanto saattaa vakiintua vuoden 1998 tasolle. Tämä johtuu kehityksen eroavaisuuksista Euroopan ja Aasian välillä ja etenkin siitä, että uutta kapasiteettia ollaan ottamassa käyttöön eräillä alueilla, jotka aiemmin ovat kärsineet tuotantovajeesta. Sitä vastoin teräksen maailmankauppa kärsii jatkossakin runsaasta ylitarjonnasta johtuvista häiriöistä. Jos joillakin markkinoilla esiintyy protektionismia, ylitarjonta saattaa hakeutua avoimemmille markkinoille. 2.3.2.1. Yhdysvallat Yhdysvaltojen talouskasvun hidastuminen on vuonna 1998 vielä vähäistä, mutta vuonna 1999 sen odotetaan hidastuvan entisestään ja jäävän noin 2 prosenttiin. Kasvua tukee investointien säilyminen vireinä. Yhdysvaltojen teollisuuden kilpailukyvyn koheneminen edistää vientiä ja pienentää osaltaan maan kauppataseen vajetta, joka oli vuonna 1998 ennätyksellisen suuri. Kaakkois-Aasian voimakkaasti kasvaneiden kansantalouksien kokemat vaikeudet sekä edessä oleva talouskasvun hidastuminen ovat vähitellen heikentäneet teollisuuden ja kuluttajien luottamusta. Kuuden voimakkaan kasvuvuoden jälkeen teräksen kulutuksen odotetaankin jonkin verran pienenevän Yhdysvalloissa vuonna 1999. Sitä vastoin teräksen tuotanto todennäköisesti kasvaa, sillä käyttöön otetaan uutta kapasiteettia, joka osaltaan pienentää maan tuotantovajetta terästuotteiden osalta. Teräksen tuontipaineet Yhdysvaltain markkinoilla säilyvät kuitenkin vahvoina vielä vuonna 1999 huolimatta osaan ulkopuolista tarjontaa kohdistuvista kauppapoliittisista toimenpiteistä, jotka ovat suunnitteilla tai jotka on jo toteutettu. 2.3.2.2. Japanin taloudellinen tilanne Vuoden 1998 voimakkaan taantuman jälkeen Japanin talouden odotetaan lähtevän hienoiseen kasvuun, jonka odotetaan olevan noin 0,5 prosenttia vuonna 1999. Japanin hallitus on ilmoittanut tervehdyttämistoimista, joihin kuuluu pääomarakenteen vahvistaminen pankkisektorilla sekä merkittäviä verohelpotuksia, ja näiden odotetaan kääntävän suhdannekehitys nousuun ja palauttavan liike-elämän luottamuksen talouden kehitykseen. Myös Japanin vienti eräisiin Aasian maihin todennäköisesti kasvaa, mutta teräksen vienti Yhdysvaltoihin saattaa supistua huomattavasti. Vuoden 1998 voimakkaan laskun jälkeen teräksen tuotannon odotetaan kasvavan 3-5 prosenttia vastauksena kasvaneeseen kotimaiseen kysyntään sekä kysynnän hienoiseen kasvuun Japanin vaikutuspiiriin kuuluvissa maissa. Tästä syystä Yhdysvaltojen ja yhteisön markkinoille tulee vähemmän japanilaista terästä. 2.3.2.3. Kaakkois-Aasian ja Kiinan talouden kehittyminen Aasian maat toipuvat kriisistä vain vähitellen. Teollisuus näissä maissa on noussut hyvin kilpailukykyiseksi monien devalvaatioiden ansiosta, ja lisäämällä voimakkaasti vientiään se edistää huomattavasti yleisen taloustilanteen kohenemista. Terästeollisuus on jo aiemmin siirtänyt tuonnemmaksi eräitä investointeja uuteen kapasiteettiin, eikä tätä kapasiteettia todennäköisesti oteta käyttöön vielä vuonna 1999. Alueen teräksentuotannon odotetaan tästä syystä kasvavan vain 1,5 prosenttia, kun kulutuksen kasvuksi ennustetaan 2 prosenttia. Lukuun ottamatta Etelä-Koreaa, jossa on voimakas terästeollisuus ja teräksen tuotanto ylittää oman kysynnän, teräksen kysyntä näissä maissa tulee ylittämään tarjonnan. Kiinaa suojaa ympäröivien maiden kriisiltä lähinnä sen suuri koko. Kiinan talouden myönteinen kehitys jatkuu hallituksen valvonta- ja nykyaikaistamistoimenpiteiden tukemana. Talouden kasvu vuonna 1998 on noin 6 prosenttia, mutta vuonna 1999 kasvuvauhdin odotetaan hidastuvan. Vuonna 1999 infrastruktuuri-investointien ja koneenrakennusteollisuuden investointien odotetaan kasvavan, mutta vienti kärsii yhä alueen muiden maiden vahvasta, devalvaatioiden vahvistamasta kilpailukyvystä. Investointien kehitys kasvattaa todennäköisesti teräksen kysyntää. Teräksen tuotanto kasvanee kuitenkin saman verran kuin kysyntä, joten Kiinan teräksen tuotantovajeessa ei juuri tapahdu muutoksia. 2.3.2.4. Latinalaisen Amerikan maiden taloudellinen tilanne Latinalaisen Amerikan maiden talouden odotetaan kasvavan hieman alle 3 prosenttia, mutta vuonna 1999 kasvu todennäköisesti hidastuu. Alueen tärkeimmän kansantalouden Brasilian kasvu riippuu pitkälti maan hallituksen kriisipaketista, joka leikkaa julkisia menoja ja kiristää veroja. Vuodelle 1999 ennustetaan teräksen kulutuksen hienoista kasvua, mutta tuotannon lievän kasvun takia tarjonta alueella ylittää kuitenkin kysynnän 8 miljoonalla tonnilla. 2.3.2.5. Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Itsenäisten valtioiden yhteisön tasavaltojen taloudellinen tilanne Useimmissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maat) jatkuu vuonna 1994 käynnistynyt talouden elpyminen. Maakohtaiset kehitysvaihtelut ovat suuria, mutta kokonaisuudessaan kehitys on myönteistä. Kysyntä paikallisilla teräsmarkkinoilla kehittyy suotuisasti. Koska tuotanto usein kehittyy samansuuntaisesti, säilyy tarjontaylijäämä, jolle on välttämättä löydettävä markkinat, jotakuinkin muuttumattomana. Teräksen kulutuksen kasvu alueen maissa näkyy muun muassa entistä korkeamman jalostusarvon omaavien yhteisön terästuotteiden viennin kasvuna. Tämä ei kuitenkaan estä unionia säilyttämästä paikkaansa maiden tarjontaylijäämän - joka on noin 40 prosenttia tuotannosta - ensisijaisena markkina-alueena. Pörssikriisi keskeytti äkkiä Venäjällä käynnistyneen talouden elpymisen ja käänsi ruplan arvon jyrkkään laskuun vuonna 1998. Venäjän talouskriisi, johon ei ole nähtävissä nopeaa ratkaisua, on lisännyt ennestään teräksen tarjontaylijäämää, mikä tulee vahvistamaan Venäjän asemaa maailmaan suurimpana teräksenviejänä. Vuonna 1999 tuotannon odotetaan supistuvan, mutta kulutus supistuu tuotantoakin enemmän, joten vienti on vaikeuksissa olevan Venäjän terästeollisuuden ainoa mahdollisuus. 2.4. HINTAKEHITYS Teräksen kysynnän lasku, joka käynnistyi Kaakkois-Aasiasta ja levisi sittemmin muihin maihin, on kasvattanut nopeasti ylitarjontaa ja aiheuttanut suuria häiriöitä teräksen maailmankaupassa. Maailmanmarkkinoilla hinnat ovat laskeneet vuoden 1998 kuuden ensimmäisen kuukauden ajan. Alle vuodessa levytuotteiden hinta on laskenut noin 25 prosenttia ja pitkien tuotteiden hinta 15-30 prosenttia. Kuumavalssattujen kelojen ja kylmävalssattujen levyjen hinta on tällä hetkellä alhaisimmillaan kymmeneen vuoteen. Talouksiensa dynaamisuuden ja sisäisen hintatasonsa ansiosta Pohjois-Amerikka ja Eurooppa ovat nopeasti nousseet kaukomailta tuotavan edullisen teräksen ensisijaisiksi vientimarkkinoiksi. Tästä syystä kysynnän ja tarjonnan tasapaino on kulutuksen hyvästä tasosta huolimatta järkkynyt voimakkaasti viime kuukausina, mikä on erittäin haitallista hintavakauden kannalta. Niinpä viimeksi kuluneen puolivuotiskauden aikana kuumavalssattujen kelojen hinta yhteisön markkinoilla on laskenut lähes 25 prosenttia. Yleiseltä hintojen laskulta ovat jossain määrin säästyneet ainoastaan pinnoitetut tuotteet, lähinnä autoteollisuuden voimakkaan kysynnän ansiosta. Pitkien tuotteiden hinnanlasku on viimeisen kuuden kuukauden aikana ollut suuruusluokkaa 15 prosenttia keveiden pitkien tuotteiden (betoniterästangot, valssilanka ja kauppaterästangot) ja noin 10 prosenttia palkkien osalta. Vaikka vuoden 1993 alussa vallinnutta kaikkien aikojen alhaisinta hintatasoa ei vielä olekaan saavutettu, teräksen hinta Euroopan unionissa lähestyy sitä nopeasti, eikä maailmantalouden nykytilanne anna paljon toivoa hintojen kääntymisestä nousuun lähikuukausina. Ainoastaan tarjonnan mukauttaminen maailmanmarkkinoiden uuteen, entistä pienempään kysyntään mahdollistaa uuden kestävän tasapainon saavuttamisen yhteisön teräsmarkkinoilla. 2.5. TUOTEKOHTAISET SUUNTAUKSET Levytuotteet - Kuumavalssatut kelat Aasian tapahtumien seurauksena kuumavalssattujen kelojen markkinat ovat heikentyneet huomattavasti. Tuonnin huomattava kasvu ja yhteisön oman tuotannon pysyminen korkeana on johtanut ylitarjontaan yhteisön markkinoilla, mikä on romahduttanut hinnat ja kasvattanut tukkukauppiaiden ja etenkin putkivalmistajien varastoja. Vuoden 1998 puolivälin jälkeen ostajien odottava asenne on vähentänyt huomattavasti yhteisön teollisuudelle toimitettavia tilauksia. Kuumavalssattujen kelojen maailmanmarkkinoilla vallitsee epätasapaino, sillä heikko dollari on kääntänyt suuren osan ylitarjonnasta unionin markkinoille, minkä lisäksi se jarruttaa yhteisön kuumavalssattujen kelojen vientiä. - Kylmävalssatut levyt Vaikka kysyntä on pysytellyt melko vahvana, kylmävalssattujen levyjen hinnat ovat laskeneet voimakkaasti. Markkinoiden tasapainoa horjuttava tuonti eräistä Euroopan unionin ulkopuolisista maista voimistuu edelleen, mikä vaikeuttaa näiden tuotteiden markkinatilannetta entisestään. Kaiken lisäksi tukkukauppiaat ja teräsalan palvelukeskukset ovat siirtyneet odottavalle kannalle ja loppukäyttäjät siirtävät tilauksiaan myöhäisemmäksi. - Pinnoitetut levyt Kaakkois-Aasian kriisi on synnyttänyt kaikkien pinnoitettujen tuotteiden paikallisen kulutusalijäämän ja kääntänyt huomattavan osan aiemmin Aasian sisäisistä kauppavirroista kohti Pohjois-Amerikan ja Euroopan markkinoita. Pinnoitetuista levyistä kuumagalvanoidut levyt ovat kärsineet eniten, koska tuonnin kasvu sattuu ajankohtaan, jolloin ollaan ottamassa käyttöön uutta tuotantokapasiteettia. Jo pitkään noususuhdanteessa olleelle autoteollisuudelle toimitettavat elektrolyyttisesti sinkkipinnoitetut levyt sen sijaan ovat kärsineet tuonnista muita pinnoitettuja levyjä vähemmän. Elektrolyttisesti sinkkipinnoitettujen levyjen kysyntä on vahva, ja hinnat ovat tällä hetkellä vakaat. - Kvarttolevyt Kvarttolevyjen kysyntä Euroopan unionissa on melko tyydyttävää. Suuria hitsattuja putkia valmistavan alan, laivanrakennusteollisuuden ja koneenrakennusteollisuuden kysyntä on pysynyt hyvin vahvana, vaikkakin näiden tuotteiden kysynnän kehitys ei välttämättä näytäkään kovin turvatulta. Sama ei päde tukkukauppiaisiin, joiden varastot ovat erityisen täynnä yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevan tuonnin ansiosta. Ylitarjonnan synnyttämä markkinapaine alentaa luonnollisesti hintoja ja saa loppukäyttäjät lykkäämään tilauksiaan hintojen laskun toivossa. Pitkät tuotteet - Raskaat profiiliteräkset ja palkit Palkkien kysyntä on kehittynyt suotuisasti Euroopan markkinoilla vuonna 1998, ja tämän kehityksen odotetaan jatkuvan vuonna 1999. Varastojen purkautuminen alkoi vuoden 1998 ensimmäisellä neljänneksellä, ja tämänhetkinen tilanne on tyydyttävä. Tästä kohtuullisen hyvästä tilanteesta huolimatta viennin asteittainen heikentyminen ja tuonnin kasvu käänsivät hinnat laskuun vuoden puolivälissä. Yhdysvaltojen markkinoiden mahdollinen sulkeutuminen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden johdosta uhkaa vahvistaa tätä kehitystä vuoden 1999 alkupuolella. - Valssilanka Hitsattuihin ristikkoihin käytettävän valssilangan kysyntä on pysynyt muuttumattomana rakennusteollisuuden matalasuhdanteen takia. Kesällä toteutetut tuotantoseisokit eivät olleet riittäviä varastojen laskemiseksi toivotulle tasolle. Itse asiassa tilanne maailmanmarkkinoilla heikkeni samanaikaisesti, mikä johti yhtäältä viennin laskuun ja toisaalta kasvaneeseen tuontiin. Kun otetaan vielä huomioon talven lähestyminen ja se, että näiden tuotteiden kulutus on yleensä pienempi talvella kuin muina vuodenaikoina, voidaan todeta, ettei käännettä parempaan ole odotettavissa moneen kuukauteen. Korkealaatuisen teräksen osalta tilanne ei ole yhtä huolestuttava, koska näitä tuotteita käyttävän teollisuuden, kuten koneenrakennusteollisuuden ja autoteollisuuden, kysyntä on pysynyt hyvänä. Muutaman viikon ajan on kuitenkin ollut havaittavissa tilausten vähenemistä, joka johtuu suurista varastoista ja heikentyneestä kysynnästä eräiden loppukäyttäjien osalta. - Betoniterästangot Yleisesti ottaen yhteisön sisäinen betoniterästankojen kysyntä ei ole laskenut vuonna 1998, mutta viennin lasku ja tuontipaine ovat kuitenkin horjuttaneet markkinoiden tasapainoa Euroopassa. Vaikka romuraudan hinta samoin kuin tuotantokustannuksetkin ovat laskeneet voimakkaasti, betoniterästankojen kannattavuus on romahtanut eurooppalaisten tuottajien osalta. - Kauppaterästangot Siitä huolimatta, että kulutus on kasvussa ja varastot ovat pienet kesäisten tuotantoseisokkien ansiosta, kauppaterästankojen hintataso on laskenut loppuvuonna muiden terästeollisuuden tuotteiden tapaan. Hintatason laskun ulottuminen myös korkealaatuisiin teräksiin selittyy lähinnä heikolla dollarilla ja romuraudan hinnan laskulla. 2.6. YHTEENVETO RAAKATERÄKSEN TILANTEESTA VUODEN 1999 ENSIMMÄISELLÄ PUOLISKOLLA JA KOKO VUONNA Yhteisön talous, joka on kehittynyt voimakkaasti koko vuoden 1997 ja suurimman osan vuotta 1998, pystyy melko hyvin vastustamaan Aasian ja Venäjän kriisien vaikutuksia. Vuonna 1999 kansainvälisen ilmapiirin heikkenemisen negatiiviset vaikutukset Euroopan unionin taloudelliseen kasvuun tulevat kuitenkin entistä tuntuvimmiksi ja hidastavat vähitellen teollista toimintaa muun muassa aiempaa heikompien vientinäkymien takia. Nämä kielteiset vaikutukset ovat olleet nähtävissä yhteisön teräsmarkkinoilla jo vuoden 1998 alusta alkaen, niin tuonnin voimakkaana kasvuna kuin viennin pienenemisenä sekä hintojen jyrkkänä laskuna. Teräksen kysynnän kehitys, joka pysyi hyvin suotuisana vuoden 1998 syksyyn asti, on nyttemmin alkanut osoittaa tyrehtymisen merkkejä, joiden odotetaan voimistuvan vuoden 1999 alkupuoliskolla terästä käyttävien alojen odotettua hiljaisemman kysynnän vuoksi. Hintojen laskun myötä yhteisön teräsmarkkinoiden houkuttelevuus on vähentynyt, ja vuonna 1999 tuontipaineiden odotetaan olevan aiempaa pienempiä. Tuotannon tason sanelee kuitenkin aikaisempaa pienempi vienti sekä tarve tasapainottaa varastoja. Kysynnän odotetaan vakiintuvan vuonna 1999 terästä käyttävien alojen noususuhdanteen ansiosta. Tämän kehityksen perusteella arvioidaan teräksen todellisen kulutuksen vuoden 1999 alkupuoliskolla olevan taulukon 1 (Raakateräksen kysyntä ja tarjonta) mukaisesti 81 miljoonaa tonnia eli 4 prosenttia vähemmän kuin vuoden 1998 vastaavan ajanjakson sinänsä erinomainen kulutus. Kun otetaan huomioon odotettavissa oleva varastojen purkaminen niiden saattamiseksi tasapainoon kysynnän kanssa, laskennallinen kulutus jää 79 miljoonaan tonniin, mikä on jo tuntuvasti tosiasiallista kulutusta vähemmän. Yhteisön teräsmarkkinat ovat huomattavasti hiljaisemmat kuin vuoden 1998 alkupuoliskolla, minkä odotetaan pienentävän tuontia, samalla kun vienti todennäköisesti kasvaa vain vähän. Tasapainotuotanto olisi näin ollen 80 miljoonaa tonnia, mikä on 5,3 prosenttia vähemmän kuin vuoden 1998 vastaavan ajanjakson ennätyksellinen tuotanto. Tilanne saattaa jonkin verran kohentua vuoden 1999 kuluessa, joten koko vuoden 1999 todellinen teräksen kulutus vakiintuu vuotta aikaisemmin saavutetulle tasolle eli 159 miljoonaan tonniin. Koska etenkin vuoden 1999 alkupuolella kuitenkin puretaan varastoja, jää laskennallinen kulutus 157 miljoonaan tonniin eli laskee 3,1 prosenttia edellisvuoden erinomaisesta tasosta. Tuonnin asteittainen pieneneminen ja viennin odotettavissa oleva vakiintuminen myötävaikuttavat siihen, että tuotantotasapainoksi arvioidaan 157 miljoonaa tonnia, mikä merkitsee 3,1 prosentin vähennystä vuoden 1998 ennätystuotannosta. 3. RAAKA-AINEET 3.1. ROMURAUDAN MARKKINAT Jo ennestään epävakaan tilanteen vaikeutuminen kansainvälisillä teräsmarkkinoilla vuonna 1998 johti romuraudan kysynnän laskuun ja sitä kautta myös tämän terästeollisuuden raaka-aineen hinnanlaskuun. Romuraudan hinnanlaskua ei ole pystytty pysäyttämään yhteisön tai Pohjois-Amerikan markkinoilla, koska näillä markkinoilla toimiva terästeollisuus on pyrkinyt rajoittamaan tuotantoaan estääkseen terästuotteiden hinnanpudotukset. Koska teräsvarastot ovat tällä hetkellä melko täydet ja kysynnän odotetaan hidastuvan vuonna 1999, romuraudan kysynnän lasku todennäköisesti jatkuu ainakin vuoden 1999 alkupuoliskolla. On mahdollista, että romuraudan hinta laskee edelleen huolimatta siitä, että tarjonta mukautuu nopeasti uuteen markkinatilanteeseen, mikä lieventää hinnanlaskua ja voi jopa johtaa hintatason vakiintumiseen vuoden aikana. 3.2. RAUTAMALMI Aasian kriisin vaikutukset ovat vuonna 1998 muuttaneet kehityksen suuntaa jopa kannattavilla teräksen osamarkkinoilla, ja lähikuukausina rautamalmikin saattaa joutua kärsimään kriisin negatiivisista vaikutuksista. Neuvottelut rautamalmin toimituksista vuodelle 1999 ovat aiempaa epävarmemmat, koska yhteisön ja Yhdysvaltojen terästeollisuus joutuu mukauttamaan tuotantoaan kansainväliseen ylitarjontaan ja pienentää siksi rautamalmitilauksiaan. Aasian maiden yleisesti heikko kysyntä, Japanin riittävät varastot ja yhteisön teollisuuden vaikeudet, jotka liittyvät edessä olevaan teräksen kulutuksen pienenemiseen, antavat odottaa rautamalmitarpeen pienenemistä vuonna 1999 ja sitä kautta tämän raaka-aineen kaupan normalisoitumista. Rautamalmin hinta voi kääntyä lievään laskuun. 3.3. FERROSEOKSET Vaikka ferroseosten kysyntä on pysynyt hyvänä vuonna 1998, tarjonnan kasvaminen kysyntää enemmän on johtanut epätasapainoon markkinoilla. Hinnat, joihin kohdistui monien tuotteiden osalta laskupaineita jo vuoden1998 alkupuoliskolla, heikkenivät edelleen loppuvuonna. Vuoden 1999 alkupuoliskolla ferroseosten kysynnän odotetaan pysyvän melko heikkona tarjontaan verrattuna. Tasapainokin on mahdollinen, jos tarjonta hintakehityksen seurauksena mukautuu markkinatilanteeseen. 3.4. TINA, SINKKI JA NIKKELI Vuoden 1998 seitsemän ensimmäisen kuukauden aikana tinan tuotanto kasvoi noin 10 prosenttia vuoden 1997 vastaavan ajanjakson tasosta. Samaan aikaan tinan laskennallinen kulutus kasvoi kuitenkin vain vähän. Ennusteiden mukaan kysyntä pysyy hyvänä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa, mutta hintojen odotetaan kuitenkin laskevan jonkin verran, koska Kiina on lisäämässä tinan vientiä. Sinkin maailmanlaajuisen kulutuksen, joka vuonna 1998 kasvoi vain vähän (0,1 %) ja nousi 7,76 miljoonaan tonniin, odotetaan vuonna 1999 kasvavan 3 prosenttia, nousten 7,99 miljoonaan tonniin. Yhteisön markkinoilla sinkin kulutus kasvanee noin 2 prosenttia vuonna 1999. Sinkin maailmanlaajuisten tuotannon kasvuksi vuonna 1998 arvioidaan 2,8 prosenttia, mikä nostaisi tuotannon 7,93 miljoonaan tonniin. Vuonna 1999 sinkintuotannon odotetaan kasvavan 2,1 prosenttia, eli se nousisi 8,09 miljoonaan tonniin. Tuonti idästä säilynee vuonna 1999 edellisvuoden tasolla. Vuonna 1998 sinkin hinta oli laskussa, mutta vuonna 1999 pieni nousu on mahdollinen, sillä eräiden kolmansien maiden kysynnän odotetaan kasvavan. International Nickel Groupin mukaan nikkelin ylitarjonta saattaa vuoden 1998 osalta ylittää 11 000 tonnia. Tuotanto pysyy näiden tietojen mukaan vakaana, kun taas kulutus pienenee maailmanlaajuisesti lukuun ottamatta Yhdysvaltoja ja Euroopan unionia, joissa se kasvaa huomattavasti. Tuottajien pyrkimyksistä huolimatta tuotannon odotetaan pysyvän ylijäämäisenä, mikä selittää nikkelin tämänhetkisen alhaisen hintatason. Tilanne saattaa kohentua vuoden 1999 alkupuoliskolla, jos markkinajohtajat leikkaavat tuotantoaan kysynnän ja tarjonnan välisen tasapainon palauttamiseksi. 4. TYÖLLISYYS Lisääntyvä erikoistuminen on jo vuosia ollut ominaista Euroopan terästeollisuuden työpaikoille. Näin ollen tekniikan kehitys yhdessä organisaatiomuutosten kanssa on johtanut lukuisien työpaikkojen häviämiseen yhteisön terästeollisuudesta. Nämä suuntaukset liittyvät kyseisen teollisuudenalan kilpailukyvyn yleiseen kohentamiseen, ja ne asettavat jatkuvasti uusia vaatimuksia ja luovat uusia henkilöstön koulutustarpeita. Viime vuosina monissa julkisissa yrityksissä on toteutettu rakenneuudistusohjelmia, minkä jälkeen yritys on usein yksityistetty sen kilpailukyvyn kohentamiseksi. Samoin eräiden yksityisten eurooppalaisten tuottajien muodostamat ryhmittymät ovat tehneet mahdolliseksi hyödyntää entistä paremmin yhteismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia, mutta ryhmittymät ovat usein lopulta johtaneet osallistujayritysten sisäisiin rakennemuutoksiin. Tämänkaltaisen kehityksen edut - uudenlaisen dynamismin synnyttäminen terästeollisuuteen - vaikuttavat kiistattomilta. Samalla on kuitenkin tärkeää, että Euroopan terästeollisuus jatkaa ponnistelujaan kansainvälisen kilpailukykynsä kohentamiseksi ja toteuttaa niitä henkilöstön vähennyksiä, jotka ovat tässä yhteydessä tarpeen. Aikaisemmin työvoimaa on vähennetty lähinnä siirtämällä vanhempia työntekijöitä varhaiseläkkeelle, niin että rakennemuutokset on voitu hoitaa mahdollisimman pehmeästi. Tämä on kuitenkin johtanut ikäjakauman vääristymiseen yrityksissä, ja samalla osa henkilöstön kokemusta on menetetty. Tästä syystä eräät yritykset ovat ottaneet käyttöön erityistoimia, joiden avulla vanhemmat työntekijät voivat jatkaa työntekoa osa-aikaisesti. Näin voidaan toteuttaa tarvittavat henkilöstön vähennykset ja hyödyntää samalla vanhimpien työntekijöiden taidot ja kokemus. Vuonna 1999 arvioidaan menetettävän noin 11 000 työpaikkaa. Tämä luku heijastelee levytuotteiden markkinoilla odotettavissa olevia vaikeuksia, vaikka tilanne on jo jonkin verran kohentunut kriisin syvimmistä vuosista. Komission sosiaalipolitiikkaa sovelletaan edelleen niihin alan työntekijöihin, jotka kärsivät rakennemuutokseen tai sulkemiseen liittyvistä toimenpiteistä. Lukuun ottamatta koulutustukea ja yrittäjäksi ryhtyville maksettavaa tukea, joiden rahoitukseen Euroopan sosiaalirahasto voi osallistua, kaikki muut 56 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaiset kahdenkeskisiin sopimuksiin perustuvat mukautustuet jatkuvat Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolon ajan, 23 päivään heinäkuuta 2002 asti. Vaikka työpaikkoja ennustetaan katoavan 11 000 vuonna 1999, EHTY:n tukeen oikeutettuja työntekijöitä ei ole aivan näin paljon. Tähän on useita syitä, mutta erityisesti se, että eräät jäsenvaltiot eivät osallistu mukautuspolitiikkaan. Vuodelle 1999 EHTY:n talousarvioon kirjatut määrärahat teräs- ja hiiliteollisuuden perinteisiin mukautustukiin ovat 75 miljoonaa EUR:a. (1) EYVL C 233, 25.7.1998. LIITE >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA>