FI Euroopan unionin virallinen lehti L 329/35

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 25 päivänä kesäkuuta 2014,

valtiontuesta SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06), jonka Tšekki on myöntänyt usealle Ústín alueen alueellisen linja-autoliikenteen toimijalle

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4081)

(Ainoastaan tšekinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/791/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Komissio vastaanotti 14 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä valituksen yritykseltä Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s., jäljempänä ’DPÚK’, väitetystä valtiontuen myöntämisestä linja-autoliikenteen toimijoille Tšekin Ústín alueella. DPÚK on osakeyhtiö ja alueellisen linja-autoliikenteen toimija Ústín alueella.

(2) Komissio pyysi tietoja Tšekin viranomaisilta 11 päivänä toukokuuta 2005, 23 päivänä tammikuuta 2006, 5 päivänä lokakuuta 2006 ja 19 päivänä heinäkuuta 2007.

(3) Tšekin viranomaiset vastasivat 22 päivänä marraskuuta 2005, 7 päivänä huhtikuuta 2006, 21 päivänä joulukuuta 2006, 17 päivänä lokakuuta 2007 ja 25 päivänä maaliskuuta 2008.

(4) DPÚK toimitti lisätietoja 21 päivänä helmikuuta 2006 ja 31 päivänä lokakuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.

(5) Komissio järjesti neuvottelun DPÚK:n kanssa 26 päivänä heinäkuuta 2007 ja Tšekin viranomaisten kanssa 28 päivänä elokuuta 2007.

(6) Komissio ilmoitti 16 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Tšekille päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely tietyistä toimenpiteistä, joiden väitetään olevan valtiontukea, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Tšekki esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 21 päivänä elokuuta 2008.

(7) Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa väitetystä tuesta julkaisemalla menettelyn aloittamista koskevan päätöksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2).

(8) Komissio sai huomautuksia yhdeltä asianosaiselta, DPÚK:lta, 22 päivänä elokuuta 2008. Se toimitti huomautukset Tšekille, jolle annettiin mahdollisuus vastata; Tšekin vastaus saatiin 4 päivänä joulukuuta 2008 päivätyssä kirjeessä.

(9) Komissio pyysi 15 päivänä heinäkuuta 2010 Tšekkiä esittämään huomautuksia komission aikomukseen tutkia tiettyjä toimenpiteitä, joista valitettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 nojalla (3). Tšekki esitti huomautuksensa 12 päivänä elokuuta 2010.

2. TOIMENPITEIDEN KUVAUS

(10) DPÚK:n mukaan Ústín alueen viranomaiset myönsivät korvauksia tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi vuosien 2004 ja 2007 välillä. Lisäksi väitettiin, että näille toimijoille olisi myönnetty useita tukitoimenpiteitä eri muodoissa, kuten korkotukilainat, avustukset, takuut, pääoman korotukset, ajoneuvojen vuokraus, linja-autoasemien vuokraus ja pysäköintimittarien hoitaminen.

(11) Komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei se voi arvioida eräiden toimenpiteiden yhteensopivuutta perustamissopimuksen kanssa, koska kyseiset toimenpiteet oli toteutettu ennen Tšekin liittymistä unioniin. Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, etteivät muut toimenpiteet olleet valtiontukea.

(12) Tämän perusteella komissio esitti epäilyjä seuraavista toimenpiteistä: a) Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä liikennepalvelujen alalla vuosina 2005 ja 2006; b) Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla; c) Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla; d) Ústí nad Labemin kunnan myöntämät takaukset yritykselle Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., jäljempänä ’DP Ústí’, 23 päivänä heinäkuuta 2004, jolloin taattiin 35 miljoonan Tšekin korunan laina, ja 11 päivänä huhtikuuta 2005, jolloin taattiin 5 miljoonan Tšekin korunan laina; e) Ústí nad Labemin kunnan vuonna 2006 järjestämä DP Ústín pääoman korotus 160 miljoonalla Tšekin korunalla.

2.1 ASIAA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ AJANJAKSOLLA 2004–2007

(13) Tšekissä julkista linja-autoliikennettä voivat tarjota ainoastaan toimijat, joilla on tähän lupa. Tšekissä on kaksi julkisen linja-autoliikenteen järjestelmää. Ensimmäinen koskee kaupallisia liikennepalveluja, jotka perustuvat toimijalupiin, eli toimijoille on myönnetty yleinen valtuutus (”koncese”) julkisen linja-autoliikenteen toimintaan. Toinen järjestelmä koskee julkisen palvelun velvoitteen mukaisia liikennepalveluja, jotka perustuvat sellaisille toimijoille myönnettäviin yksittäisten reittien lupiin, jotka ovat saaneet yleisen valtuutuksen (”koncese”) julkisen linja-autoliikenteen toimintaa varten, ja i) julkisen palvelun velvoitetta koskevaan sopimukseen tai ii) asianomaisen viranomaisen päätökseen julkisen palvelun velvoitteen määräämisestä (4).

(14) Tšekissä julkista linja-autoliikennettä voivat tarjota ainoastaan toimijat, joilla on tähän lupa. Tšekin viranomaisten mukaan viranomaiset sallivat luvalla säännöllisen julkisen liikenteen harjoittamisen. Luvan tarkoituksena on taata se, että linja-autoliikennettä hoitavat ainoastaan tietyt laatuvaatimukset täyttävät toimijat. Maantieliikenteestä annetun lain nro 111/1994, jäljempänä ’maantieliikennelaki’ (5), 18 §:n mukaan kyseisiin vaatimuksiin sisältyy erityisesti velvollisuus tarjota palveluita hyväksytyn aikataulun mukaisesti, velvollisuus varmistaa matkustajien tietty turvallisuustaso, sekä velvollisuus julkaista aikataulut ja merkitä linja-autoihin reittien nimet. Alueelliset linja-autoliikenteen palvelut olivat kokonaan vapautettuja kilpailulle Ústín alueella tarkasteltavalla ajanjaksolla, koska kaikki luvan saamista koskevat vaatimukset täyttävät toisen jäsenvaltion toimijat voivat tarjota alueellisia linja-autoliikenteen palveluja Tšekissä tarkasteltavalla ajanjaksolla. Järjestelmä on ollut voimassa tässä muodossa vuodesta 2004 lähtien.

(15) Maantieliikennelain 19 §:ssä säädetään, että julkisen palvelun velvoitteena pidetään liikenteenharjoittajan julkisen edun piiriin kuuluvaa velvoitetta, jota liikenteenharjoittaja ei muuten hyväksyisi sen taloudellisen epäedullisuuden vuoksi lainkaan tai hyväksyisi vain osittain. Liikenteenharjoittajalla oleva julkisen palvelun velvoite perustuu kirjalliseen sopimukseen asianomaisten viranomaisten kanssa (6). Julkisen palvelun velvoite määritetään suoralla viittauksella neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69 (7) 14 artiklaan, jonka 1 kohdassa säädetään, että ”sopimus julkisista palveluista voi erityisesti koskea: — liikennepalveluja, jotka täyttävät vahvistetut jatkuvuus-, säännöllisyys-, kapasiteetti- ja laatuvaatimukset; — täydentäviä liikennepalveluja; — liikennepalveluja määrätyin maksuin ja ehdoin erityisesti tietyille matkustajaryhmille tai tietyillä reiteillä; — liikenteen mukauttamista vastaamaan todellisia tarpeita”.

(16) Maantieliikennelain nojalla asiaankuuluvan viranomaisen olisi korvattava toimijalle julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuva todistettavissa oleva tappio (8). Lain 19 §:n mukaan julkisen matkustajaliikennepalvelun todistettavissa oleva tappio muodostuu ”taloudellisesti toteen osoitettujen kulujen ja riittävän voitto-osuuden (9) sekä toimijan julkisen matkustajaliikenteen palvelun suorittamisesta ansaitsemien tuottojen ja tulojen välisestä erotuksesta”.

(17) Maantieliikennelain 19 b §:n 3 momentissa säädetään, että toimijan on esitettävä objektiivinen arvio todistettavissa olevasta tappiosta koko siltä ajanjaksolta, jota julkisen palvelun velvoite koskee, ja tämä on pakollinen osa julkisen palvelun velvoitteen tekemistä koskevaa sopimusta. Alueen on korvattava todistettavissa oleva tappio enintään objektiivisen arvion määrään saakka, ja määrää voidaan korottaa ainoastaan ennakoimattomilla kustannuksilla. Todistettavissa olevan tappion objektiivinen arvio on riippumattoman asiantuntijan ennen palvelun suorittamista laatima arvio oletetusta tappiosta. Maantieliikennelain 19 b §:n 3 momentin nojalla viranomaiset pitävät kiinni ennalta vahvistetusta arvioon perustuvasta enimmäisarvosta, vaikka toimija vaatii korkeampaa korvausta sopimuksen toteuttamisesta aiheutuneista tappioista. Jos tosiasialliset tappiot ovat pienemmät kuin todistettavissa olevan tappion objektiivinen arvio, ainoastaan todistettavissa olevat tappiot korvataan. Sopimuksen toteutuksen aikana aiheutuneet ennakoimattomat kustannukset, joita ei voitu ennustaa sopimuksen tekohetkellä, voidaan myös korvata.

(18) Täytäntöönpanoasetuksessa (10) vahvistetaan todistettavissa olevan tappion määrittäminen, todistettavissa olevan tappion objektiivisen arvion laskentamenetelmä, varojen jakaminen asiaankuuluvista talousarvioista, todistettavissa olevan tappion todistusasiakirjat ja liikennepalveluiden varoja koskevan valtionvalvonnan toteuttamismenetelmä.

(19) Alueviranomaiset, myös Ústín alueen viranomaiset, ovat olleet 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien vastuussa sopimusten tekemisestä liikenteenharjoittajien kanssa alueellisten julkisten liikennepalvelujen tarjoamiseksi Tšekissä. Linja-autoliikenteen julkisten palvelujen tarjonta Tšekissä varmistetaan kahdella tavalla. Ensinnäkin perusliikennepalveluita, joita pidetään maantieliikennelain 19 a ja 19 b §:n perusteella palveluina, joilla varmistetaan alueellinen liikenne, hallinnoivat asiaankuuluvat alueviranomaiset. Alueet kattavat todistettavissa olevat tappiot talousarviostaan. Toiseksi muita liikennepalveluita, joita pidetään maantieliikennelain 19 c §:n perusteella palveluina, joilla varmistetaan kuntien liikennetarpeet alueellisten perusliikennepalveluiden lisäksi, hallinnoivat kunnat. Kunta tekee näistä muista liikennepalveluista julkisia palveluita koskevan sopimuksen toimijan kanssa sekä kattaa omasta talousarviostaan julkisen palvelun suorittamisen aiheuttaman todistettavissa olevan tappion. Korvaukset perus- ja muista liikennepalveluista eivät voi olla päällekkäisiä: jos alueviranomainen kattaa tietyn reitin tappion, kunta ei voi korvata samaa tappiota, ja päinvastoin, joten kaksinkertainen korvaus ei ole mahdollinen.

2.2 KORVAUKSET JULKISEN PALVELUN VELVOITTEIDEN TÄYTTÄMISESTÄ VUOSINA 2005 JA 2006

(20) Tšekin viranomaisten mukaan Ústín alueen viranomaiset yrittivät korvata nykyiset monivuotiset sopimukset alueellisten julkisten liikennepalveluiden tarjoamiseksi uusilla mahdollisesti edullisimmilla sopimuksilla syksyllä 2004. Ústín alue ilmoitti tätä varten tiedonkeräyksen aloittamisesta, jotta näiden palvelujen tarjoamiseen liittyvistä oletetuista markkinahinnoista saataisiin riittävästi tietoa. Sen tulokset eivät lopulta johtaneet uusien sopimusten tekemiseen.

(21) Ústín alueen viranomaiset päättivät sen sijaan jatkaa nykyisiä sopimuksia 30 päivään huhtikuuta 2005 saakka tekemällä lisäyksiä sopimuksiin seuraavien toimijoiden kanssa: ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s., jäljempänä ’ČSAD’ (11), Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., jäljempänä ’DP Ústí’, Dopravní podnik Teplice, s.r.o., jäljempänä ’DP Teplice’, Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s., jäljempänä ’DP Chomutov’, Dopravní podnik města Děčín a.s., jäljempänä ’DP Děčín’, Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s., jäljempänä ’DP Most’, Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany, jäljempänä ’Podbořany’, Miroslav Ohem — SADO, jäljempänä ’Miroslav Ohem’, Petr Frommel — FOBUS, jäljempänä ’Petr Frommel’, ja Petr Stejskal — SPORTBUS, jäljempänä ’Petr Stejskal’.

(22) Keväällä 2005 tehtiin uusia lisäyksiä, joilla sopimuksia pidennettiin 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. Tällaisia lisäyksiä tehtiin samojen toimijoiden kanssa, jotka lueteltiin edellä olevassa kappaleessa, lukuun ottamatta Petr Frommelia, joka ei ollut enää kiinnostunut liikennepalvelujen tarjoamisesta alueella. Sen sijaan uusi sopimus tehtiin yrityksen Vilém Graupner, stroj. Stav. údržba, jäljempänä ’Vilém Graupner’, kanssa.

(23) Taulukossa 1 esitetään lisäyksiin sisältyvät parametrit, jotka ovat objektiivisen arvion lähtökohta kunkin näiden toimijan todistettavissa olevasta tappiosta vuonna 2005. Taulukko 1 (12) Katsaus sopimuksiin vuonna 2005 (Tšekin toimittamat oikaistut luvut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen

2005 Kilometrimäärä Liikennepalveluiden oletettu hinta (13) CZK/km Liikennepalveluiden oletettu kokonaishinta Tšekin korunoissa Ennakoitu tuotto (14) CSK/km Ennakoitu kokonaistuotto CZK Todistettavissa oleva tappio CZK/km Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km ČSAD 11 279 177,68 30,59 345 071 757,00 14,47 163 224 589,00 16,12 181 847 168,00 DP Ústí 150 696,60 37,16 5 599 878,00 20,01 3 015 435,00 17,15 2 584 443,00 DP Teplice 409 412,40 33,35 13 653 903,00 17,56 7 191 006,00 15,79 6 462 897,00 DP Chomutov 1 155 060,00 30,40 35 113 824,00 11,55 13 340 905,00 18,85 21 772 919,00 DP Děčín 636 830,00 29,24 18 619 839,30 13,71 8 729 066,00 15,53 9 890 772,00 DP Most 229 878,90 34,51 7 933 109,00 14,25 3 275 769,00 20,26 4 657 340,00 Podbořany 395 081,00 27,06 10 689 652,00 13,65 5 392 773,00 13,41 5 296 879,00 Miroslav Ohem 68 936,00 29,00 1 999 144,00 11,54 795 642,00 17,46 1 203 502,00 Petr Frommel 14 868,00 24,00 356 832,00 7,27 108 125,00 16,73 248 707,00 Petr Stejskal 11 144,00 21,70 241 825,00 6,92 77 105,00 14,78 164 720,00 Vilém Graupner 20 492,00 21,50 440 578,00 4,63 94 878,00 16,87 345 700,00

(24) Liikennepalveluiden oletetusta kokonaishinnasta vähennetään yrityksen oletetut tulot, jotka perustuvat pääasiassa lipunmyyntiin ja muihin tuloihin. Tästä johtuva todistettavissa oleva tappio, johon sisältyy kohtuullinen voitto, muodostaa objektiivisen arvion todistettavissa olevasta tappiosta, joka on julkisen palvelun korvauksen pakollinen ja sitova enimmäismäärä, jonka Ústín alue voi maksaa toimijalle, kuten johdanto-osan 17 kappaleessa selvennetään.

(25) Tšekin viranomaisten mukaan vuonna 2005 maksetut tosiasialliset korvaukset olivat seuraavat: Taulukko 2 Tosiasiallisten tappioiden korvaaminen vuonna 2005 Toimija CZK ČSAD 181 106 734,73 DP Ústí 2 584 442,98 DP Teplice 5 972 688,46 DP Chomutov 21 024 546,00 DP Děčín 8 792 202,00 DP Most 4 491 342,03 Podbořany 5 189 441,00 Miroslav Ohem 1 203 502,00 Petr Frommel 248 707,00 Petr Stejskal 95 823,00 Vilém Graupner 338 807,50

(26) Tšekin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan DP Ústí sai vuonna 2005 ylimääräisiä julkisen palvelun korvauksia 7 335 000 ja 4 591 200 Tšekin korunaa. Kuten Tšekin viranomaiset selvensivät vastauksessa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, Ústí nad Labemin kunta myönsi korvauksia ainoastaan kunnalliseen julkiseen liikenteeseen ja ne liittyivät yksinomaan siihen. Tästä syystä korvaukset eivät liity Ústín alueen alueellisia linja-autoliikenteen palveluja varten tarjoamiin julkisen palvelun korvauksiin vaan ovat niistä selvästi erillisiä, ja ne eivät siten liity tässä päätöksessä tarkasteltuihin toimenpiteisiin.

(27) Tšekin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan DP Teplice sai myös vuonna 2005 lisää julkisen palvelun korvauksia 34 500 000 Tšekin korunaa. Lisäksi Teplicen kunnan ja DP Teplicen välillä tehtiin kaksi leasingsopimusta vuonna 2003, ja niihin tehdyt lisäykset uusien johdinautojen vuokraamisesta julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi allekirjoitettiin 5 päivänä toukokuuta 2006 ja 18 päivänä lokakuuta 2006. Kuitenkin, kuten Tšekin viranomaiset selvensivät vastauksessa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, johdinautojen vuokraus liittyi ainoastaan kunnalliseen julkiseen liikenteeseen Teplicen kunnan alueella. Tästä syystä toimenpiteet eivät liity Ústín alueen alueellisia linja-autoliikenteen palveluja varten tarjoamiin julkisen palvelun korvauksiin vaan ovat niistä selvästi erillisiä, ja ne eivät siten liity tässä päätöksessä tarkasteltuihin toimenpiteisiin.

(28) Ústín alueviranomaiset tekivät vuonna 2006 edelleen lisäyksiä sopimuksiin kaikkien toukokuun ja joulukuun 2005 välillä liikennepalveluita tarjonneiden toimijoiden kanssa DPÚK:ta lukuun ottamatta. Näihin lisäyksiin johtaneissa neuvotteluissa DPÚK pyysi, että korvauksia maksetaan enemmän, minkä Ústín alueviranomaiset hylkäsivät. Tästä syystä Ústín alue purki DPÚK:n kanssa tekemänsä sopimuksen 31 päivänä tammikuuta 2006. Sopimuksessa vahvistettu kolmen kuukauden irtisanomisaika päättyi 1 päivänä toukokuuta 2006. DPÚK tarjosi tänä aikana liikennepalveluita, joista se sai korvauksia.

(29) Tšekin viranomaiset toimittivat komissiolle lisäyksiin sisältyvät parametrit, jotka otetaan huomioon arvioitaessa seuraavien toimijoiden todistettavissa olevia tappioita vuonna 2006: Taulukko 3 (15) Katsaus sopimuksiin vuonna 2006 (Tšekin toimittamat oikaistut luvut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen

2006 Kilometrimäärä Liikennepalveluiden oletettu hinta CZK/km Liikennepalveluiden oletettu kokonaishinta Tšekin korunoissa Ennakoitu tuotto CZK/km Ennakoitu kokonaistuotto CZK Todistettavissa oleva tappio CZK/km Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km DP Ústí 151 905,00 40,49 6 150 388,18 20,39 3 097 230,55 17,49 2 657 274,00 DP Teplice 407 085,00 34,54 14 060 716,00 18,43 7 502 577,00 16,11 6 558 140,00 DP Chomutov 1 114 320,00 31,34 34 922 789,00 12,09 13 467 600,00 19,25 21 455 189,00 DP Děčín 648 974,00 32,90 21 351 245,00 14,77 9 582 505,00 16,40 10 640 675,00 DP Most 233 195,00 37,89 8 835 760,00 15,60 3 637 843,00 20,67 4 819 011,00 Podbořany 410 802,00 28,03 11 515 089,00 15,44 6 343 433,00 12,59 5 171 656,00 Miroslav Ohem 68 322,00 29,00 1 981 338,00 11,50 785 703,00 17,50 1 195 635,00 Petr Stejskal 11 032,00 30,30 334 270,00 12,69 139 996,00 17,34 191 295,00 Vilém Graupner 35 556,00 21,50 764 454,00 4,63 164 624,00 16,87 599 830,00

(30) Tosiasiallinen korvaus, joka maksettiin palveluja vuonna 2006 tarjoaville toimijoille, oli seuraava: Taulukko 4 Tosiasiallisten tappioiden korvaaminen vuonna 2006 Toimija CZK DP Ústí 2 657 274,00 DP Teplice 6 558 140,00 DP Chomutov 21 455 189,00 DP Děčín 10 640 675,00 DP Most 4 819 011,00 Podbořany 5 035 557,00 Miroslav Ohem 1 195 635,00 Petr Stejskal 191 294,80 Vilém Graupner 599 830,00

(31) Tšekin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan vuonna 2006 DP Teplice sai 35 514 000 Tšekin korunaa lisää julkisen palvelun korvauksia Teplicen kunnalta. Kuitenkin, kuten Tšekin viranomaiset selvensivät vastauksessa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, kyseinen korvaus liittyi ainoastaan kunnalliseen julkiseen liikenteeseen kyseisen kunnan alueella. Tästä syystä kyseinen korvaus ei liity tähän asiaan ja se on selvästi erillinen Ústín alueen alueellisiin linja-autoliikenteen palveluihin tarjoamien julkisen palvelun korvauksiin nähden, ja ei siten liity tässä päätöksessä tarkasteltuihin toimenpiteisiin.

(32) Kuten johdanto-osan 28 kappaleessa esitettiin, DPÚK sai korvauksia julkisesta palvelusta, jonka se suoritti vuoden 2006 tammikuun ja huhtikuun välillä. Tšekin viranomaisten mukaan korvaus oli 92 172 509,24 Tšekin korunaa. Summa laskettiin lisäyksessä vahvistettujen seuraavien parametrien perusteella: Taulukko 5 DPÚK:lle tammi-huhtikuussa 2006 maksetut korvaukset Tammikuu–huhtikuu 2006 Kilometrimäärä Oletettu hinta CSK/km Oletettu kokonaishinta CSK Ennakoitu tuotto CSK/km Ennakoitu kokonaistuotto CZK Todistettavissa oleva tappio CZK/km Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km DPÚK 3 828 910,45 39,63 151 744 748,24 15,56 59 572 239,00 24,07 92 172 509,24

(33) Ústín alueen viranomaiset aloittivat DPÚK:n vetäydyttyä sopimuksesta tarjouspyyntömenettelyn, jonka tavoitteena oli valita toimijoita, jotka olivat valmiita tarjoamaan alueellisen linja-autoliikenteen palveluita DPÚK:n aiemmin liikennöimillä reiteillä. Menettelyn tuloksena ČSAD Česká Lípa valittiin toimimaan näillä reiteillä. DPÚK tarjosi tällä välin edelleen liikennepalveluita, mutta ajanjaksolta ei maksettu korvausta, joten DPÚK päätti liikennöintinsä Ústín alueella 1 päivänä elokuuta 2006. Koska ČSAD Česká Lípa ei pystynyt aloittamaan toimintaa reiteillä kyseisenä päivänä, viranomaiset asettivat yksipuolisesti DPÚK:lle velvollisuuden tarjota liikennepalveluita edelleen 8 päivän elokuuta 2006 ja 8 päivän syyskuuta 2006 välillä asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. DPÚK:lle myönnettiin ennakkomaksu, jolla katettiin tappiot tästä määräyksestä johtuvan velvollisuuden suorittamiseksi.

2.3 KORVAUKSET JULKISEN PALVELUN VELVOITTEIDEN TÄYTTÄMISESTÄ 9 PÄIVÄN SYYSKUUTA 2006 JA 2 PÄIVÄN KESÄKUUTA 2007 VÄLISELLÄ AJANJAKSOLLA

(34) DPÚK päätti 8 päivänä syyskuuta 2006 lopullisesti liikennepalvelut Ústín alueella. ČSAD Česká Lípan piti aloittaa 9 päivänä syyskuuta 2006 toimintansa DPÚK:n aiemmin liikennöimillä reiteillä, mutta se ei edelleenkään pystynyt tähän, joten Ústín alueen viranomaiset päättivät tehdä DPÚK:n palveluja korvaavan palvelun löytämiseksi sopimuksia sellaisten toimijoiden kanssa, joiden tarjouksia ei valittu menettelyssä. Näiden toimijoiden valinta tehtiin ČSAD Česká Lípan tarjouksen jälkeen edullisimmasta tarjouksesta, toisin sanoen toiseksi parhaasta tarjouksesta. Tämä oli mahdollista yhdeksässä yhteensä viidestätoista alueesta, joilla ČSAD Česká Lípa alun perin valittiin DPÚK:n tilalle.

(35) Taulukossa 6 luetellaan toimijat, joiden kanssa Ústín alue teki julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia alueellisten linja-autoliikenteen palvelujen tarjoamiseksi DPÚK:n aiemmin liikennöimillä reiteillä, sekä parametrit, jotka otettiin huomioon, kun korvausmäärä määritettiin objektiivisen arvion perusteella todistettavissa olevasta tappiosta, joka aiheutuisi näiden palvelujen tarjoamisesta 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välillä. Taulukko 6 Katsaus sopimuksiin ajanjaksolla syyskuu 2006–kesäkuu 2007 (16) (Tšekin toimittamat oikaistut luvut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen

9. syyskuuta 2006–2. kesäkuuta 2007 Kilometrimäärä Liikennepalveluiden oletettu hinta CZK/km Liikennepalveluiden oletettu kokonaishinta Tšekin korunoissa Ennakoitu tuotto CZK/km Ennakoitu kokonaistuotto CSK Todistettavissa oleva tappio CZK/km Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km ZDAR, a.s. 391 462,00 31,50 12 331 053,00 16,10 6 300 903,59 15,40 6 030 149,41 DP Most 453 962,00 29,80 13 528 067,60 9,40 4 269 395,10 20,40 9 258 672,50 DP Most 646 065,00 29,80 19 252 737,00 11,13 7 192 416,86 18,67 12 060 320,14 Autobusy Kavka, a.s. 569 514,00 27,85 15 860 964,90 13,62 7 755 780,81 14,23 8 105 184,09 Autobusy Karlovy Vary, a.s. 334 582,00 32,30 10 806 998,60 14,68 4 911 462,09 17,62 5 895 536,51 Autobusy Karlovy Vary, a.s. 199 218,50 32,70 6 514 444,95 12,44 2 479 272,62 20,26 4 035 172,33 Autobusy Karlovy Vary, a.s. 740 074,00 31,50 23 312 331,00 13,94 10 319 904,50 17,56 12 992 426,50 ČSAD Slaný a.s. 374 460,00 27,90 10 447 434,00 12,36 4 628 845,79 15,54 5 818 588,21 ČSAD Slaný a.s. 798 764,50 28,40 22 684 911,80 13,77 11 002 327,62 14,63 11 682 584,18 ZDAR, a.s. 536 733,00 31,50 16 907 089,50 13,70 7 352 493,40 17,80 9 554 596,10

(36) Taulukko 7 osoittaa, että tosiasialliset maksut toimijoille eivät ylitä määriä, jotka vahvistettiin objektiiviseksi arvioksi tosiasiallisesta tappiosta. Taulukko 7 Tosiasiallisten tappioiden korvaaminen sopimusten perusteella 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla Toimija CZK ZDAR, a.s. 3 485 619,00 DP Most 4 300 909,19 DP Most 5 802 759,25 Autobusy Kavka, a.s. 4 893 192,50 Autobusy Karlovy Vary, a.s. 2 857 950,00 Autobusy Karlovy Vary, a.s. 2 042 809,00 Autobusy Karlovy Vary, a.s. 6 653 077,00 ČSAD Slaný a.s. 2 443 620,50 ČSAD Slaný a.s. 5 059 228,25 ZDAR, a.s. 2 613 935,34

2.4 KORVAUKSET JULKISEN PALVELUN VELVOITTEIDEN TÄYTTÄMISESTÄ 9 PÄIVÄN SYYSKUUTA 2006 JA 31 PÄIVÄN JOULUKUUTA 2006 VÄLISELLÄ AJANJAKSOLLA

(37) Kuudella viidestätoista alueesta, joilla ČSAD Česká Lípa oli alun perin suostunut ottamaan hoidettavakseen DPÚK:n palvelut, ei ollut mitään toiseksi tullutta tarjoajaa, jonka kanssa Ústín alue olisi voinut tehdä julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen. Ústín alue aloitti näillä alueilla toisen tarjouskierroksen toimiluvista, mutta niihin osallistui vain yksi tarjoaja. Tästä syystä toimijat valittiin harjoittamaan liikennettä reitillä neuvottelumenettelyiden perusteella, ja sopimukset näiden toimijoiden kanssa tehtiin ainoastaan kaudelle, joka seurasi DPÚK:n lopettamia palveluita ja jonka aikana ČSAD Česká Lípa ei pystynyt varmistamaan palveluiden häiriötöntä jatkumista (17), eli vuoden 2006 loppuun saakka, jotta alueen asukkaille varmistettiin riittävät liikennepalvelut (18).

(38) Taulukossa 8 luetellaan muut toimijat, joiden kanssa Ústín alue teki sopimuksia, ja parametrit, jotka otetaan huomioon arvioitaessa todistettavissa olevan tappion määrä. Taulukko 8 Katsaus sopimuksiin 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla (19) (Tšekin toimittamat oikaistut luvut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen

9. syyskuuta–31. joulukuuta 2006 Kilometrimäärä Liikennepalveluiden oletettu hinta CZK/km Liikennepalveluiden oletettu kokonaishinta Tšekin korunoissa Ennakoitu tuotto CZK/km Ennakoitu kokonaistuotto CZK Todistettavissa oleva tappio CZK/km Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km ČSAD Semily, a.s. 359 299,00 32,00 11 497 568,00 12,58 4 518 992,15 19,42 6 978 575,85 DP Děčín 20 572,00 32,90 676 818,80 8,87 182 496,40 24,03 494 322,40 ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. 82 189,00 32,00 2 630 048,00 7,18 590 203,09 24,82 2 039 844,91 DP Teplice 70 240,60 34,54 2 426 110,32 16,11 1 131 576,06 18,43 1 294 534,26 DP Ústí 22 654,00 38,17 864 703,18 16,72 378 774,88 21,45 485 928,30 DP Chomutov 35 443,00 31,34 1 110 783,62 6,10 216 070,92 25,24 894 712,70 Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. 86 360,00 33,00 2 849 880,00 7,20 622 061,90 25,80 2 227 818,10

(39) Taulukko 9 osoittaa, että tosiasialliset korvaukset toimijoille eivät ylitä määriä, jotka vahvistettiin objektiiviseksi arvioksi tosiasiallisesta tappiosta. Taulukko 9 Tosiasiallisten tappioiden korvaaminen sopimusten perusteella 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla Toimija CZK ČSAD Semily, a.s. 5 253 038,00 DP Děčín 484 084,00 ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. 1 726 387,00 DP Teplice 921 868,68 DP Ústí 437 498,00 DP Chomutov 823 855,10 Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. 2 227 818,00

2.5 TAKAUKSET JA PÄÄOMAN KOROTUS DP ÚSTÍN HYVÄKSI

(40) Ústí nad Labemin kunta myönsi DP Ústílle kaksi takausta, joilla taattiin kaksi lainaa, 35 000 000 Tšekin korunaa 23 päivänä heinäkuuta 2004 ja 5 000 000 Tšekin korunaa 11 päivänä huhtikuuta 2005. Lainat myönsi Komerční banka, a.s. (20). Tšekin viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että nämä takaukset, jotka kattavat 100 prosenttia lainoista, myönnettiin suhteessa lainoihin, joiden tarkoituksena oli yksinomaan rakentaa johdinautoreitti korvaamaan halvempaa, mutta saastuttavampaa linja-autoliikennettä Ústí nad Labemin kunnassa.

(41) Ústí nad Labemin kunta korotti vuonna 2006 DP Ústín pääomaa 160 000 000 Tšekin korunalla. Pääoman korotus järjestettiin yksinomaan rahoittamaan DP Ústín rakennuttamaa johdinautoreittiä (Ústí nad Labem–Střekov) Ústí nad Labemin kunnan liikenteen sähköistämistä koskevan pitkän aikavälin strategisen tavoitteen mukaisesti. Pääoman korottamiseen käytettävät varat pidettiin erillisellä tilillä.

3. MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS

(42) Komissio arvioi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä seuraavia kantajan esittämiä toimenpiteitä: a) tietyille kuljetusyrityksille myönnetyt julkisen palvelun korvaukset alueellisten linja-autopalvelujen tarjoamiseksi vuosina 2005–2006; b) tietyille kuljetusyrityksille myönnetyt julkisen palvelun korvaukset alueellisten linja-autopalvelujen tarjoamiseksi 9 päivän syyskuuta ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla; c) tietyille kuljetusyrityksille myönnetyt julkisen palvelun korvaukset alueellisten linja-autopalvelujen tarjoamiseksi 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla; d) kaksi DP Ústín saamaa takausta, 35 miljoonaa Tšekin korunaa ja 5 miljoonaa Tšekin korunaa; e) DP Ústín pääoman korotus 160 miljoonalla Tšekin korunalla; f) DP Chomutoville myönnetty 3,5 miljoonan Tšekin korunan laina; g) DP Děčínin hoidettavaksi annetut pysäköintimittarit; h) ajoneuvojen leasing DP Teplicelle (lisää ajoneuvoja vuodesta 2006 lähtien); i) tietyille kuljetusyrityksille myönnetyt julkisen palvelun korvaukset alueellisten linja-autopalvelujen tarjoamiseksi vuonna 2004; j) DP Ústín saama 30 miljoonan Tšekin korunan takaus; k) DP Chomutovin saama 5,2 miljoonan Tšekin korunan takaus; l) DP Mostin saama 245 000 Tšekin korunan tuki; m) linja-autoaseman vuokraus DP Děčínille; n) DP Teplicen saama 13,7 miljoonan Tšekin korunan avustus: o) ajoneuvojen leasing DP Teplicelle vuodesta 2003 lähtien; p) DP Mostin saama 455 000 Tšekin korunan avustus.

(43) Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen i–o kohdissa luetelluista toimenpiteistä, komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kyseiset toimenpiteet perustuvat ennen 1 päivää toukokuuta 2004 eli ennen Tšekin liittymistä unioniin, tehtyihin sopimuksiin. Tästä syystä komissio totesi, ettei sillä ollut toimivaltaa tutkia näitä toimenpiteitä. Lisäksi komissio totesi, että johdanto-osan 42 kappaleen p kohdassa tarkoitettu toimenpide myönnettiin voimassa olevan tukijärjestelmän puitteissa.

(44) Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen f kohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä, komissio totesi, että DP Chomutoville myönnetty 3,5 miljoonan Tšekin korunan laina ei ole valtiontukea.

(45) Samoin, kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen g kohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä, komissio totesi, että DP Děčínin hoitamien pysäköintimittareiden toimintaan liittyvä mahdollinen hyöty ei voi vääristää kilpailua eikä vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska toimenpide täyttää vähämerkityksistä tukea koskevat ehdot komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 nojalla (21).

(46) Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen h kohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä, komissio totesi, ettei sillä ollut toimivaltaa arvioida Teplicen kunnan DP Teplicelle järjestämää johdinautojen leasingia 10 päivänä joulukuuta 2003 tehdyn alkuperäisen sopimuksen perustella. Koska leasingsopimusta on kuitenkin kahdesti muutettu, 5 päivänä toukokuuta 2006 ja 18 päivänä lokakuuta 2006 uusien johdinautojen vuokraamista varten, komissio voisi arvioida näistä muutoksista johtuvaa leasingia. Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että koska näitä ajoneuvoja käytettiin vain julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi, kaikkia leasingsopimuksesta aiheutuvia kustannuksia olisi pidettävä osana julkisen palvelun korvauksia. Kuitenkin, kuten johdanto-osan 27 kappaleessa todetaan, nämä johdinautojen vuokraukset liittyvät yksinomaan kunnalliseen joukkoliikenteeseen Teplicen kunnassa, joten nämä toimenpiteet eivät liity Ústín alueen tarjoamiin alueellista linja-autoliikennettä koskeviin julkisen palvelun korvauksiin vaan ovat siitä selkeästi erillisiä, ja eivät liity tässä päätöksessä tarkasteltuihin toimenpiteisiin.

(47) Kun kyse on julkisen palvelun korvauksista, joita tietyille liikenteenharjoittajille myönnettiin johdanto-osan 42 kappaleen a, b ja c kohdassa luetelluilla eri ajanjaksoilla, komissio tutki menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, oliko näissä toimenpiteissä kyse unionin tuomioistuimen asiassa Altmark antamassa tuomiossa vahvistamien edellytysten (Altmark-kriteerit) mukaisesta valtiontuesta (22). Koska komissio esitti epäilyksiä, täyttyivätkö toinen, kolmas ja neljäs Altmark-kriteeri, se katsoi, ettei voitu sulkea pois sitä seikkaa, että korvaukset olivat perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea.

(48) Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen d ja e kohdassa luetelluista toimenpiteistä, komissio arvioi, olivatko DP Ústín hyväksi tehdyt takaukset ja pääoman korotus valtiontukea ja erityisesti, voitaisiinko niiden katsoa olevan sopusoinnussa markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen (MEIP) kanssa. Komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei voida sulkea pois sitä, etteivät nämä toimenpiteet ole MEIP:n mukaisia, joten ne voivat olla perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea.

(49) Komissio tarkasteli sen jälkeen, voitaisiinko johdanto-osan 42 kappaleen a–e kohdassa lueteltuja toimenpiteitä pitää sisämarkkinoille soveltuvina.

(50) Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen a, b ja c kohdassa tarkoitetuista julkisen palvelun korvauksista, komissio totesi, ettei se voinut todeta menettelyn aloittamista koskevan päätöksen yhteydessä, että korvauksen määrä ei ylitä sitä, mikä oli tarpeen kattamaan julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kustannukset, kun otetaan huomioon saadut tulot ja kohtuullinen voitto kyseisten velvoitteiden täyttämisestä.

(51) Komissio ilmaisi erityisesti epäilyjä ennakoimattomia kustannuksia koskevasta käsitteestä ja sen laskemiseen käytetystä menetelmästä, varsinkin kun se johti maksuihin, jotka ylittävät DP Teplicen ja DP Ústín oletetun korvauksen enimmäismäärän vuonna 2005 ja 2006. Lisäksi komissio esitti epäilyjä menetelmästä, jota sovellettiin sen tarkistamiseen, vastasiko toimijoiden olettama hintataso tarjottujen palveluiden erityispiirteitä. Tältä osin komissio epäili myös, voidaan hintoihin sisältyvää voittoa pitää kohtuullisena.

(52) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli voitavan epäillä, olivatko julkisen palvelun korvaukset perustamissopimuksen mukaisia. Komissio pyysi lisätietoja, erityisesti korvauksen laskentaan käytetystä menetelmästä (kun kyse on oletetun hintatason vahvistamisesta, kohtuullisen voiton tasosta ja ennakoimattomia kustannuksia koskevasta käsitteestä).

(53) Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen d ja e kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä, komissio selvitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Tšekin viranomaiset eivät ole toimittaneet sille riittävästi tietoja, jotta se olisi voinut päätellä, olivatko pääoman korotus ja kaksi takausta tarpeen ja oikeassa suhteessa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen ja vääristivätkö ne siksi kohtuuttomasti kilpailua. Sen vuoksi komissio epäili, voitiinko toimenpiteiden katsoa olevan perustamissopimuksen mukaisia.

4. TŠEKIN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(54) Yhdessä menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamansa vastauksen kanssa Tšekin viranomaiset esittivät seuraavat kolme asiakirjaa: Ústín alueen lausunto, Teplicen kunnan lausunto ja DP Ústín (yksi väitetyn tuen saaja) lausunto. Ne käyttivät myös mahdollisuutta korjata menettelyn aloittamista koskevan päätöksen taulukoiden 1, 3, 6 ja 7 tietoja. Virheet taulukoissa johtuivat eräiden liikennepalvelujen jättämisestä niiden ulkopuolelle ja virheellisestä tietojen siirrosta. Korjatut tiedot annetaan nyt edellä taulukoissa 1, 3, 6 ja 8.

4.1 HUOMAUTUKSET TUEN OLEMASSAOLOSTA, KUN KYSE ON JULKISTEN PALVELUJEN KORVAUKSISTA

(55) Tšekin viranomaisten mukaan Ústín alueen alueellisille liikenteenharjoittajille myöntämät julkisen palvelun korvaukset, jotka luetellaan johdanto-osan 42 kappaleen a, b ja c kohdassa, täyttävät neljä Altmark-kriteeriä ja eivät näin ollen ole valtiontukea.

(56) Kun kyse on ensimmäisestä Altmark-kriteeristä, Tšekin viranomaiset väittivät, että komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että tämä edellytys täyttyi kaikissa tutkittavana olevista julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista.

(57) Kun kyse on toisesta Altmark-kriteeristä, Tšekin viranomaiset selvittivät, että Ústín alue kattoi kaikkien tutkittavien julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten osalta toimijoiden todistettavissa olevan tappion laskettuna a) julkiseen palvelusopimukseen perustuvan liikennepalvelun kustannusten ja b) liikennepalvelujen tarjoajan saamien tulojen välisenä erotuksena. Liikennepalvelujen kustannuksiin sisältyivät i) liikennepalvelun tarjoajan kustannukset, jotka vastasivat keskivertoyrityksen kustannuksia, ja ii) kohtuullinen voitto. Nämä kriteerit vahvistettiin etukäteen avoimesti ja puolueettomasti, ja korvauksen enimmäismäärä rajattiin alusta alkaen asiantuntijalausunnon perusteella. Alueviranomaisilla oli myös valtuudet tarkistaa, että tällaisiin arvioihin käytetyt tiedot olivat oikeita ja vastasivat kyseisen toimijan tilannetta.

(58) Kun kyse on kutakin toimijaa varten käytetyistä erilaisista kilometrikohtaisista hinnoista, Tšekin viranomaiset vastasivat komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämiin epäilyihin, että nämä hinnat liittyvät eri linja-autopalvelujen tarjoajien kustannuksiin, asiaankuuluvaan reittiin ja toiminnan ajankohtaan sekä tiettyä reittiä koskeviin muihin erityispiirteisiin. Tšekin viranomaiset esittivät täydentävänä näkökohtana tulokset tavanomaisia pitkän aikavälin toimilupia koskevista tarjouksista, joiden hinta vaihteli maaseutualueiden 25,48 Tšekin korunan/km ja esikaupunkialueiden 45,79 Tšekin korunan/km välillä.

(59) Tšekin viranomaiset katsovat sen vuoksi, että toinen Altmark-kriteeri on täytetty kaikkien julkisen palvelun sopimusten osalta.

(60) Kun kyse on kolmannesta Altmark-kriteeristä, Tšekin viranomaiset muistuttivat, että Ústín alueen tekemiin julkisen palvelun sopimuksiin sisältyi objektiivinen alustava arvio todistettavissa olevasta tappiosta. Maantieliikennelain 19 b §:n 3 momentin mukaisesti alueen on korvattava todistettavissa oleva tappio enintään sellaiseen määrään saakka, joka ei ylitä arviota, ja tähän lisätään vain ennakoimattomat kustannukset. Jos tosiasialliset tappiot ovat tarkasteltavalla kaudella suuremmat kuin alustava arvio, Ústín alue korvaa tappiot enimmillään arvion mukaiseen määrään saakka, lukuun ottamatta ennakoimattomia kustannuksia.

(61) Tšekin viranomaiset huomauttivat tältä osin, ettei mikään liikennepalvelun tarjoaja saanut sen liikenteen peruspalveluista korvausta, joka olisi korkeampi kuin palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin vuonna 2005 ja 2006 sisältyvä objektiivinen alustava arvio todistettavissa olevasta tappiosta. Lisäksi vuonna 2006 kolme liikennepalvelujen tarjoajaa, jotka liikennöivät Ústín alueen viidellä toimialueella, kärsi taloudellisen tappion. Tšekin viranomaisten toimittamat asiakirjat osoittavat, että nämä kolme tarjoajaa yrittivät saada lisää korvauksia Ústín alueelta. Ústín alue ei kuitenkaan myöntänyt uutta korvausta ja pakotti siten liikennepalvelujen tarjoajat kantamaan liiketoiminnan riskit. Tšekin viranomaiset totesivat edelleen, että liikennepalvelun tarjoaja ei voi yksipuolisesti lopettaa liikennepalvelujen tarjontaa tietyillä reiteillä tai vaikuttaa tarjotun palvelun laajuuteen ja vuoroväliin. Jos liikennepalvelun tarjoaja ei taannut sopimuksessa vahvistettua perusliikennepalvelua, Ústín alueella olisi oikeus määrätä sopimussakkoja.

(62) Tšekin viranomaiset myönsivät kuitenkin, että maantieliikennelaissa ei ole tarkempaa määritelmää ”ennakoimattomille kustannuksille” ja että tämän käsitteen määrittely on jätetty kuljetuspalveluiden yksittäisille ostajille. Käsite ennakoimattomat kustannukset vahvistettiin yksityiskohtaisemmin julkisen palvelun sopimuksissa, joita Ústín alue teki eri liikenteenharjoittajien kanssa. Ennakoimattomat kustannukset tarkoittavat yhtiön hallinnoinnista riippumattomia tilanteita, esimerkiksi luonnonmullistukset, valtion hintainterventiot ja valmisteverojen ja arvonlisäveron muutokset. Tšekin viranomaiset toimittivat komissiolle asiaa koskevat otteet julkisen palvelun sopimuksista.

(63) Lopuksi neljännen Altmark-kriteerin osalta Tšekin viranomaisten perustelu kunkin kolmen julkisen palvelun korvaustoimenpiteistä oli hieman erilainen, ja tätä selvitetään erikseen.

(64) Kun kyse on julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista vuodelle 2005 ja 2006 (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen a kohdassa), Tšekin viranomaiset väittivät, että kun verrataan Ústín alueen liikennepalvelujen hintoja vuonna 2005 ja niitä, jotka tarjottiin toimilupaa koskevien tarjousten perusteella vuonna 2007 ja sen jälkeen, näiden sopimusten olisi katsottava täyttävän tämän edellytyksen. Koska toimilupaa koskevat tarjoukset vuonna 2007 olivat avoimia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä, näiden tarjousten perusteella tarjotut hinnat olivat markkinahintoja, joissa liikennepalvelun hintaan sisältyivät ainoastaan rationaalisen keskivertotoimijan kustannukset ja kohtuullinen voitto. Hintaerojen analyysi osoittaa, että liikennepalvelujen keskimääräinen hinta oli 30,60 Tšekin korunaa/km vuonna 2005 ja 30,24 korunaa/km vuonna 2007. Vuonna 2005 alueellisten liikennepalvelujen hinta vaihteli 21,50 Tšekin korunan/km ja 37,16 korunan/km välillä. Vuonna 2007, kun pitkäkestoista toimilupaa koskeva valintamenettely saatettiin päätökseen, hinnat vaihtelivat 25,48 Tšekin korunan/km ja 45,79 korunan/km välillä. Tšekin viranomaiset väittävät, että tämän vertailun perusteella hinta ei eronnut merkittävästi ja että hintojen vaihtelut eri alueilla olivat vuonna 2007 jopa suuremmat kuin vuonna 2005. Sama analyysi osoittaa, että voitot eivät myöskään eronneet merkittävästi vuosien 2005 ja 2007 sopimuksien välillä. Tästä syystä liikennepalveluiden tarjoajien tarkastelujaksolla saamaa voittoa olisi pidettävä neljännen Altmark-kriteerin mukaisena.

(65) Lisäksi Tšekin viranomaiset toimittivat Prahan teknillisen yliopiston (České Vysoké učení technické v Praze) professorien laatiman asiantuntijalausunnon, joka osoittaa, että palvelujentarjoajien kustannukset olivat harkitsevasti toimivien tarjoajien kaltaisia. Ainoa poikkeus oli kantelija DPÚK, jonka alueellisen liikenteen palveluiden hinnat olivat liian korkeat, ja kahden paikallisen toimijan hintojen todettiin olevan liian alhaisia.

(66) Kun kyseessä ovat sopimukset 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen b kohdassa) sekä 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen c kohdassa), Tšekin viranomaiset väittivät, että Ústín alue nimenomaisesti määritteli edellytettyjen palveluiden laajuuden ja tarjosi niistä kiinnostuneille liikennepalveluiden tarjoajille historiatietojen perusteella asiaa koskevat tuloarviot. Liikennepalvelun tarjoajan oli toimitettava asiantuntijalausunto. Valitun liikennepalvelun tarjoajan asiantuntijalausunto on sitova koko sopimuskauden ajan. Näin ollen ainoa kriteeri päätöksenteossa oli liikennepalvelun tarjoajan tarjoama hinta.

(67) Kun kyseessä ovat linja-autoliikenteen julkisen palvelun korvaukset 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen b kohdassa), Tšekin viranomaiset väittivät, että julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset, joiden perusteella nämä korvaukset maksettiin, myönnettiin avoimen, läpinäkyvän ja ehdottoman tarjouskilpailun perusteella. Se, että toiseksi paras tarjoaja lopulta valittiin, koska tarjouskilpailun voittaja kieltäytyi tarjoamasta vaadittuja palveluita, ei heikennä tarjouskilpailun avointa, läpinäkyvää ja ehdotonta luonnetta.

(68) Ensimmäisellä valintakierroksella tarjottu hinta oli hinta, joka saatiin objektiivisesti valintamenettelyssä, ja se täyttää siten kolmannen ja neljännen Altmark-kriteerin, koska sillä varmistetaan, että palveluntarjoaja ei saa palvelun suorittamisesta kohtuutonta voittoa. Toimenpiteen mukaiset sopimukset, joihin viitataan johdanto-osan 42 kappaleen b kohdassa, tehtiin yhdeksän kuukauden siirtymäajaksi yhdeksällä Ústín alueen viidestätoista toimialueesta.

(69) Jos komissio katsoo, että neljännen Altmark-kriteerin ensimmäistä osaa ei ole täytetty, kun kyseessä on johdanto-osan 42 kappaleen b kohdassa tarkoitettu toimenpide, Tšekin viranomaiset väittävät, että Altmark-kriteerin toista osaa olisi pidettävä täytettynä, koska palveluntarjoaja valittiin kohtuullista voittoa saavan tavanomaisen palveluntarjoajan kustannusarvion perusteella.

(70) Lopuksi, kun kyse on Ústín alueen myöntämistä julkisen palvelun korvauksista linja-autoliikenteeseen 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla suorilla neuvotteluilla (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen c kohdassa), Tšekin viranomaiset selvittivät Ústín alueen varmistaneen mahdollisimman hyvin, että julkisen liikenteen palvelut viidellä toimialueella, joilla ei ollut toisella sijalla olevaa tarjoajaa, tarjottiin mahdollisimman edullisesti. Toinen tarjouskierros järjestettiin, jotta julkiset perusliikennepalvelut saataisiin varmistettua siihen saakka, että tavanomaiset (ei-nopeutetut) tarjousmenettelyt voitaisiin järjestää. Ilmoitus toisesta tarjouskierroksesta julkaistiin 16 päivänä elokuuta 2006 useissa tärkeissä Tšekin päivälehdissä (23). Tšekin viranomaiset toimittivat asiakirjat toista tarjouskierrosta varten. Koska nämä sopimukset oli tehtävä kahden viikon kuluessa ČSAD Česká Lípan ennalta arvaamattoman vetäytymisen vuoksi ja koska on otettava huomioon, että kaikki toimiluvat myönnettäisiin alle neljän kuukauden väliaikaiselle kaudelle, Ústín alue sisällytti toimilupaa koskevan valintamenettelyn parametriksi sen, että voittaneen liikennepalvelun tarjoajan on varmistettava liikennepalveluiden aloittaminen 9 päivästä syyskuuta 2006 lähtien eli kahden viikon kuluessa toimilupaa koskevan valintamenettelyn ilmoittamisesta.

(71) Kuitenkin, koska sopimuksia ei ollut mahdollista tehdä toisen tarjouskierroksen perusteella, sillä Ústín alue oli saanut vain yhden tarjouksen kuudella osa-alueella (24), se teki sopimuksia suoraan käytettävissä olevien liikennepalvelujen tarjoajien kanssa. Tšekin viranomaisten mukaan kolmannen valintamenettelyn järjestämiseen ei ollut aikaa näiden sopimusten tekemiseen liittyvien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi, ja asiantuntijalausuntoa ei voitu antaa aikarajoituksen johdosta. Tšekin viranomaiset korostivat lisäksi, ettei liikennepalvelun hinta joka tapauksessa eronnut merkittävästi hinnasta, joka saatiin ensimmäisellä ja toisella tarjouskierroksella. Noin seitsemän prosentin eroa voitaisiin pitää normaalina, kun otetaan huomioon, että inhimillisen pääoman ja pääomaresurssien väliaikainen käyttö 4 kuukauden aikana oli kalliimpaa kuin pidemmällä aikavälillä.

4.2 HUOMAUTUKSET VALTIONTUEN OLEMASSAOLOSTA, KUN KYSE ON DP ÚSTÍN HYVÄKSI TEHDYISTÄ TAKAUKSISTA JA PÄÄOMAN KOROTUKSESTA

4.2.1 Takaukset

(72) Kun kyse on Ústí nad Labemin kunnan järjestämistä 5 miljoonan ja 35 miljoonan Tšekin korunan takauksista, joilla taattiin DP Ústín saamat pankkilainat, Tšekin viranomaiset väittivät, että DP Ústí olisi voinut saada nämä lainat ilman takauksia. Tšekin viranomaiset totesivat, että DP Ústí sai 40 miljoonaa Tšekin korunaa lainaa vuonna 2007 Ústí nad Labemin ja Střekovin välisen johdinautoreitin rakennustöiden viimeistelyyn ja kahden linja-auton ostoon. Lainan myönsi Komerční banka a.s. eli sama rahoituslaitos, joka myönsi DP Ústílle vuonna 2004 ja 2005 kaksi lainaa, joita varten Ústí nad Labemin kunta järjesti sittemmin riitautetut takaukset. Vakuudet 40 miljoonan Tšekin korunan lainalle muodostuivat DP Ústín varoista. Lainantarjoaja valittiin avoimessa tarjouskilpailussa, jonka perusteella valittiin paras tarjous ottamatta huomioon vaihtoehtoja lainan takaukselle eli Ústí nad Labemin kunnan takausta tai yhtiön varoihin perustuvaa takausta. Tämä osoittaa Tšekin viranomaisten mukaan, että lainaehdot vuonna 2007 eivät riippuneet takaustyypistä ja että DP Ústí pystyi saamaan lainaa samoin ehdoin myös ilman takausta. Tšekin viranomaisten mukaan tämä koski myös kahta lainaa vuosina 2004 ja 2005, joten takaus ei siten tarjonnut mitään taloudellista etua DP Ústílle.

(73) Joka tapauksessa lainoista saatuja varoja ei olisi voitu käyttää muihin tarkoituksiin kuin johdinautoreitin rakentamiseen. Ústín alueen ympäristön laatu on heikko, ja hankkeen tarkoituksena oli tämän tilanteen parantaminen. Jos pankkilainaa ei olisi myönnetty DP Ústílle, sen olisi pitänyt jatkaa linja-autoliikenteen palveluaan. Tšekin viranomaisten mukaan toimenpiteellä priorisoitiin ympäristönsuojelua johdinautoreitin rakentamiseen liittyviin korkeisiin kustannuksiin nähden, ja sitä olisi siksi pidettävä perustamissopimuksen mukaisena.

4.2.2 Pääoman korotus DP Ústín hyväksi

(74) Tšekin viranomaiset selvittivät, että varat 160 miljoonan Tšekin korunan pääoman korottamisesta varattiin yksinomaan Ústí nad Labemin–Střekovin johdinautoreitin rakentamisen rahoittamiseen. Varoja pidettiin DP Ústín erillisellä tilillä, josta maksut suoritettiin Ústí nad Labemin–Střekovin johdinautoreitin rakentamiseen.

(75) Tämä reitti on integroitu osa Ústí nad Labemin julkisen liikenteen runkoa, ja se koostuu suurikapasiteettisesta ja ympäristöystävällisestä johdinautoliikenteestä, jota kunnassa on rakennettu vuodesta 1984 lähtien ja joka on otettu asteittain käyttöön vuodesta 1988 lähtien. Tämän reitin rakentaminen merkitsee järjestelmän viimeistä rakennusvaihetta, ja sen valmistuttua suurin osa kunnan oikean rannan liikenteestä yhdistetään johdinautoliikenteen runkoverkkoon. Järjestelmän laajentamista on suunniteltu vuodesta 1996 saakka.

(76) Tšekin viranomaisten mukaan investoinnilla parannetaan merkittävästi kunnan ympäristöolosuhteita, ja erityisesti sillä vähennetään ilman pilaantumista kaupungin oikealla rannalla ja lisäksi näiden reittien liikenteen melutasoa käyttämällä johdinautoja linja-autojen sijaan (erityisesti yökäytössä), päästöjä asianomaisilla reiteillä ja savusumun riskiä Střekovin alueella.

(77) Tšekin viranomaiset väittivät, että pääoman korotus katetaan poikkeuksella, josta säädetään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1107/70 (25) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa. Tšekin viranomaisten mukaan edellytykset 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisesta täyttyvät, koska i) johdinautoverkon rakentamisella pyritään liikenteen koordinointiin ja optimointiin, ii) muiden toimijoiden, jotka käyttävät muuntyyppistä maantieliikennettä, ei tarvitse kantaa siihen liittyviä infrastruktuurikustannuksia ja iii) yhteisen tavoitteen (liikenteen koordinointi ja hiilidioksidipäästöjen vähentäminen) saavuttamiseksi ei ole muuta taloudellisesti vähemmän rasittavaa vaihtoehtoa.

4.3 HUOMAUTUKSET DP ÚSTÍLLE JA DP TEPLICELLE MYÖNNETYISTÄ TÄYDENTÄVISTÄ TOIMENPITEISTÄ

(78) DP Ústí sai julkisen palvelun velvoitteensa yhteydessä kaksi täydentävää korvausta, 4 591 200 ja 7 335 000 Tšekin korunaa. Tšekin viranomaiset selvensivät kuitenkin, että nämä Ústí nad Labemin kunnan myöntämät korvaukset koskivat yksinomaan kunnan sisäistä liikennettä ja että ne eivät liittyneet Ústín alueen myöntämiin alueellisen liikenteen korvauksiin, jotka ovat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kohde.

(79) Tšekin viranomaiset selvensivät DP Teplicelle myönnetyistä toimenpiteistä, että Teplicen kunnan myöntämät korvaukset ja ajoneuvojen leasing koskivat yksinomaan julkisen palvelun velvoitteita, jotka liittyivät kunnan sisäiseen liikenteeseen. Ne eivät siten liittyneet Ústín alueen myöntämiin alueellisen liikenteen korvauksiin, jotka ovat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kohde. Joka tapauksessa, koska DP Teplice oli ottanut käyttöön erillisen kirjanpidon, ei ollut vaaraa, että näissä korvauksissa olisi ollut kyse DP Teplicen alueellisen liikennetoiminnan ristiintuennasta. Lisäksi johdinautoja ei voida niiden luonteen vuoksi käyttää Teplicen kunnan sisäisten reittien ulkopuolella alueellisten liikennepalvelujen tarjontaan.

5. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(80) DPÚK oli ainoa osapuoli, joka esitti huomautuksia vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen.

(81) DPÚK esitti yleisiä huomautuksia julkisen palvelun korvausten oikeudellisista puitteista alueellisen linja-autoliikenteen palvelujen alalla Tšekissä. DPÚK väitti, ettei Tšekin julkisen liikenteen alaa ole vapautettu. DPÚK:n mukaan tämä merkitsee sitä, että toimijoiden velvoitteet oli määrätty selkeästi hallinnollisissa päätöksissä lupien myöntämisestä toimijoille, koska Tšekin lainsäädäntö perustuu asetuksen (ETY) N:o 1191/69 2 artiklassa tarkoitettujen ”julkisen palvelun velvoitteiden” järjestelmään eikä sen 14 artiklassa tarkoitettuihin ”julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin”. DPÚK väittää, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä julkisen palvelun korvauksen arviointiin vaikuttaa asiaa koskevan lainsäädännön virheellinen tulkinta. Se väittää lisäksi, että Altmark-tuomiota ei voida soveltaa tässä asiassa, koska kyseinen tuomio koski järjestelmää, joka perustuu julkisen palvelun sopimuksiin eikä julkisen palvelun velvoitteisiin, kuten tässä tapauksessa.

(82) Tämän perusteella DPÚK väitti, että julkisen palvelun velvoitteet ja korvauksen taso eivät voineet olla alueviranomaisten ja toimijoiden välisten neuvotteluiden kohteena. Niissä ei voitu käsitellä toimijoiden välistä kilpailua, koska tämä oli mahdotonta julkisen palvelun velvoitteisiin perustuvassa järjestelmässä, ja korvauksissa ei ollut kyse mistään tarjottujen liikennepalveluiden sopimushinnasta, vaan tappioista, jotka johtuivat oikeudellisten säännösten soveltamisesta johtuvien velvoitteiden täyttämisestä, ja ne eivät riippuneet toimijan ja viranomaisten tahdosta, joten niistä ei siksi voitu neuvotella. DPÚK väitti lisäksi, että Ústín alue rikkoi voimassa olevaa lainsäädäntöä tekemällä julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia näennäisissä tarjouskilpailuissa valittujen toimijoiden kanssa. DPÚK väitti, että tällaiset pyrkimykset soveltaa kilpailuperiaatteita ovat vastoin julkisen palvelun velvoitteisiin perustuvaa järjestelmää ja ne ovat siksi lainvastaisia. DPÚK väitti, että näille uusille toimijoille myönnetyt toimiluvat ja julkisen palvelun korvaukset ovat lainvastaisia, koska DPÚK on näiden linja-autoreittien pääasiallisten toimilupien haltija. Ústín alueen viranomaisten toimintatavan motiivina oli haluttomuus maksaa vakiintuneille toimijoille korvauksia, joihin niillä on oikeus lain perusteella, ja vakiintuneita toimijoita, jotka eivät ole valmiita hyväksymään alhaisempia toimintatukia, sorretaan ja ne korvataan uusilla toimijoilla laittomien näennäisten tarjouksien avulla. DPÚK vaati, että tilanne korjataan ja että se saa vastuulleen linja-autot ja työntekijät nykyisiltä lainvastaisesti valituilta toimijoilta ja että se voi palata täyttämään alkuperäisesti määrätyt julkisen palvelun velvoitteet, joiden oli määrä päättyä vuonna 2011. Lisäksi DPÚK väitti, että tiedot vuosilta 2006–2008 todistavat sen väitteen, että uusien toimijoiden lopulliset kustannukset alueellisen linja-autoliikenteen tarjoamisesta olisivat suuremmat.

(83) Lopuksi DPÚK totesi, että nyt valitut toimijat ovat monissa tapauksissa kunnallisia linja-autoliikenteen toimijoita, jotka asianomaiset kunnat omistavat ja joita ne tukevat, joten tällaisten toimijoiden ja alueellisen matkustajaliikenteen toimijoiden välillä esiintyy epätervettä kilpailua. DPÚK ei pitänyt hyväksyttävänä, että paikallisten linja-autoliikenteen toimijoiden annetaan liikennöidä alueellisilla reiteillä kunnan alueen ulkopuolella.

(84) Kun kyse on Ústí nad Labemin kunnan järjestämästä takauksesta ja pääoman korotuksesta, DPÚK väitti, että se oli ehdottanut viranomaisille huomattavasti halvempaa vaihtoehtoa ympäristöystävälliseksi paikalliseksi liikennepalveluksi Ústí nad Labemin ja Střekovin välisellä reitillä (joka perustuu CNG-linja-autoihin DP Ústín johdinautojen sijasta), mutta tämä vaihtoehto hylättiin.

(85) DPÚK väitti toimenpiteistä, jotka menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä katsottiin myönnetyn ennen Tšekin liittymistä Euroopan unioniin, että niillä kaikilla oli pitkäaikainen, liittymispäivää selvästi pidemmälle ulottuva vaikutus.

(86) Pysäköintimittareiden toiminnan hoitamisen siirtämistä DP Děčínille koskevasta komission arvioinnista DPÚK väitti, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen arviointi on virheellinen, koska vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää ei sovelleta julkisen liikenteen alaan.

(87) DPÚK ei esittänyt huomautuksia ennakoimattomia kustannuksia koskevasta käsitteestä. Se ei myöskään esittänyt huomautuksia siitä, että korvauksen enimmäishinnan vahvistaminen etukäteen kansallisen tilastoanalyysin perusteella voisi taata sen, että toimijoille ei makseta liikaa korvauksia.

6. TŠEKIN TASAVALLAN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISEN OSAPUOLEN HUOMAUTUKSIIN

(88) Tšekin viranomaiset eivät olleet samaa mieltä DPÚK:n huomautuksissaan esittämästä Tšekin linja-autoliikenteen alan julkisen palvelun korvauksien oikeudellisten puitteiden tulkinnasta. Tšekin viranomaiset eivät olleet myöskään samaa mieltä DPÚK:n väitteestä, että julkisia liikennepalveluja ei ollut vielä vapautettu Tšekissä.

(89) Tšekin viranomaiset väittivät, että kansalliseen lainsäädäntökehykseen sisältyi kaksi mahdollisuutta järjestää julkisia linja-autopalveluita julkisen palvelun velvoitteen järjestelmän mukaisesti: i) maantieliikennelain 9 §:n ja asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukaisen julkisen palvelun sopimuksen perusteella ja ii) julkisen palvelun velvoitteen yksipuolisesti määräävän päätöksen perusteella. Toista mahdollisuutta käytetään kuitenkin hyvin harvoin. Ústín alueella kaikki alueellisen julkisen linja-autoliikenteen toiminnot perustuvat nykyisin sopimuksiin, jotka tehdään avoimien, läpinäkyvien ja syrjimättömien tarjousmenettelyiden perusteella. Tšekin viranomaiset väittivät, että käsitteisiin liittyvistä tietyistä eroista huolimatta julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset vastasivat asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitettuja julkisia palveluhankintoja. Tämä selviää tarkasteltaessa maantieliikennelakia ja sitä koskevaa asianomaisten viranomaisten tulkintaa useissa päätöksissä.

(90) Tšekin viranomaiset selvensivät myös, että toimijat pystyivät tarjoamaan linja-autoliikenteen palveluja yksittäisillä reiteillä linja-autoliikenteen palvelujen harjoittamista koskevan luvan perusteella, mutta niissä ei ollut kyse julkisen palvelun velvoitteita koskevasta toimeksiannosta. Toimijoille asetettiin nämä velvoitteet kunkin toimijan ja asianomaisen viranomaisen (tässä tapauksessa Ústín alue) välisten julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten perusteella. Tietyillä linja-autoreiteillä voi olla useampia luvan saaneita toimijoita, mutta julkisen palvelun korvaus myönnetään ainoastaan toimijalle, joka on tehnyt sopimuksen kyseiselle reitille alueviranomaisten kanssa tai jonka velvoite on asetettu viranomaisten päätöksellä. Lisäksi lupa ei merkitse päätöstä asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklassa tarkoitetusta julkisen palvelun velvoitteiden asettamisesta, koska sen perusteella ei tarjota korvausta, joka on myönnettävä velvoitteesta johtuvan taloudellisen taakan vuoksi, kuten asetuksen 6 artiklassa edellytetään.

(91) Tšekin viranomaiset totesivat lisäksi, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten perusteella maksetut korvaukset täyttivät Altmark-kriteerit ja että niistä ei siksi ilmoitettu komissiolle.

(92) Tšekin viranomaiset väittivät, että avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän valintamenettelyn vuoksi julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvat linja-autoliikenteen palvelut Ústín alueella oli tarjottu huomattavasti aikaisempia edullisemmilla hinnoilla. Tämän vuoksi Ústín alueen resursseja käytettiin tehokkaammin kuin jos sen olisi pitänyt maksaa korvauksia tappioista, mitä DPÚK edellytti yksipuolisesti.

(93) Tarkasteltaessa DPÚK:n väitteitä Ústí nad Labemin kunnan järjestämästä takauksesta ja pääoman korotuksesta Tšekin viranomaiset selvensivät, että kunnassa oli olemassa johdinautoverkko ja että näitä toimenpiteitä käytettiin liittämään yhteen kaksi olemassa olevaa johdinautojen runkoverkkoa. Tästä syystä uudet johdinautot ainoastaan täydensivät olemassa olevaa johdinautoverkostoa, joka oli otettu vähitellen käyttöön vuodesta 1988 lähtien. Lopuksi Tšekin viranomaiset väittivät, ettei niillä ollut mitään virallista tietoa siitä, että DPÚK olisi virallisesti esittänyt vaihtoehtoista hanketta, jolla varmistetaan ympäristöystävällinen liikenne kunnassa. DPÚK:n huomautuksiin liitetty hanke on päivätty kesäkuussa 2001, joten sillä ei ollut merkitystä toimenpiteitä arvioitaessa.

7. TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

(94) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(95) Toimenpiteen katsominen perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi edellyttää siten seuraavien edellytysten täyttymistä: i) toimenpiteen on oltava valtion toteuttama ja se on myönnettävä valtion varoista; ii) toimenpiteellä on annettava etua sille, joka on toimenpiteen kohteena; iii) edun on oltava valikoiva; ja iv) toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja sen on voitava vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(96) Komissio tarkastelee kunkin edellytyksen täyttymistä seuraavan viiden toimenpiteen osalta: a) Ústín alueen myöntämät korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä yrityksille ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčínin, DP Most, Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal ja Vilém Graupner, alueellisten liikennepalvelujen tarjoamisesta vuonna 2005 ja 2006; b) Ústín alueen myöntämät korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä yrityksille Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most ja ZDAR, a.s., alueellisten liikennepalvelujen tarjoamisesta 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välillä; c) Ústín alueen myöntämät korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä yrityksille ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov ja DP Mladá Boleslav, alueellisten liikennepalvelujen tarjoamisesta 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välillä; d) Ústín alueen 23 päivänä heinäkuuta 2004 järjestämä takaus, jolla turvattiin 35 miljoonan Tšekin korunan laina, ja 11 päivänä huhtikuuta 2005 järjestämä takaus, jolla turvattiin 5 miljoonan Tšekin korunan laina; e) Ústí nad Labemin kunnan vuonna 2006 järjestämä DP Ústín pääoman korotus 160 miljoonalla Tšekin korunalla.

7.1 VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

7.1.1 Korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä (toimenpiteet, jotka mainitaan johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa)

7.1.1.1 Valtion varat

(97) Julkisen palvelun korvaukset liikennepalvelujen tarjoamisesta maksettiin Ústín alueen viranomaisten ja toimijoiden välillä tehtyjen sopimusten, jotka luetellaan johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa, perusteella, ja ne maksettiin näiden viranomaisten julkisista varoista. Korvaukset ovat siten peräisin valtiolta ja ne myönnettiin valtion varoista

7.1.1.2 Taloudellinen etu

(98) Asiassa Altmark annetun tuomion perusteella valtion yrityksille myöntämä tai valtion varoista yrityksille myönnetty korvaus julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä ei tarjoa kyseisille yrityksille etua ja ei ole siten perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos kaikki seuraavat neljä edellytystä täyttyvät: a) edunsaajayrityksen tehtävänä on tosiasiassa julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen, ja nämä velvoitteet on määritelty selvästi; b) ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi; c) korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto; d) silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

(99) Jotta taloudellisen edun esiintyminen suljetaan pois, kun korvaus myönnetään yrityksille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, asiassa Altmark annetussa tuomiossa edellytetään, että kaikki neljä kriteeriä täyttyvät kumulatiivisesti.

(100) Kun kyse on ensimmäisestä kriteeristä, maantieliikenteen julkisen palvelun velvoite on vaatimus, jolla varmistetaan sellaiset yleishyödylliset julkiset henkilöliikennepalvelut, joita toimija ei omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen ottaisi hoitaakseen tai ei hoitaisi samassa määrin tai samoilla ehdoilla ilman korvausta (26). Näin ollen jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta määritellä julkisen palvelun velvoitteet loppukäyttäjien tarpeiden mukaisesti. Komission tehtävä on varmistaa tällaisissa tapauksissa, että tätä harkintavaltaa käytetään ilman, että julkisen palvelun velvoitteen määrittelyyn liittyy ilmeisiä virheitä.

(101) Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Tšekin viranomaiset olivat esittäneet sille sopimukset, joiden perusteella Ústín alueviranomaiset järjestivät julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen toimijoiden kanssa. Näissä sopimuksissa määritellään, mikä on liikennepalvelujen tarjontaan liittyvän julkisen palvelun velvoitteen laajuus. Tarkemmin sanottuna näissä sopimuksissa määritellään reitit, joilla linja-autoliikenteen tarjoajat toimivat, aikataulut ja objektiivinen arvio todistettavissa olevasta tappiosta. Se, että nämä reitit eivät voi toimia kaupalliselta pohjalta, osoitetaan vertaamalla arvioita todistettavissa olevasta tappiosta ja kyseisten reittien todellisia tappioita, jotka esitetään edellä taulukoissa 1–9. Lisäksi toimijat eivät voi yksipuolisesti päättää lopettaa toimintaa kannattamattomilla reiteillä, eivätkä ne voi vaikuttaa liikennöimiensä reittien laajuuteen ja vuorotiheyteen. Näin ollen ne kantavat tiettyjä liiketoimintariskejä, jotka johtuvat siitä, että niille voi aiheutua taloudellista menetystä, jos niiden toiminnasta aiheutuneet tappiot ovat suuremmat kuin mitä etukäteen vahvistettiin objektiiviseksi arvioksi tosiasiallisesta tappiosta. Komissio päättelee siksi johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa luetelluista toimenpiteistä, että on olemassa etukäteen selkeästi määriteltyjä todellisia julkisen palvelun velvoitteita. Siten ensimmäinen Altmark-kriteeri täyttyy.

(102) Kun kyse on toisesta Altmark-kriteeristä, korvauksen laskemisen perustan muodostavat parametrit on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jotta voidaan varmistaa, etteivät ne tarjoa taloudellista etua, joka asettaisi korvauksen saavan yrityksen kilpailevia yrityksiä parempaan asemaan. Tarve vahvistaa korvauksen parametrit etukäteen ei tarkoita sitä, että korvaus olisi laskettava ennalta määrätyn kaavan perusteella. Tärkeää on ainoastaan se, että alusta alkaen on selvää, kuinka korvaus määritetään.

(103) Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että julkisen palvelun korvaus on laskettu näissä sopimuksissa oletetun kilometrikohtaisen hinnan ja oletetun tuoton pohjalta. Komissio katsoi, että tällaisella menetelmällä voitaisiin varmistaa objektiivisesti ja läpinäkyvästi korvauksen laskeminen ennakolta. Komissio ei ollut kuitenkaan saanut riittävästi tietoa käytetystä menetelmästä vahvistaa oletettu kilometrikohtainen hinta tässä tapauksessa ja se ei voinut sen vuoksi vielä päätellä, onko toinen Altmark-kriteeri täytetty.

(104) Tšekin viranomaiset ovat sittemmin tarkentaneet, että sovellettavassa Tšekin lainsäädännössä määritellään kaikki parametrit, joiden perusteella nämä korvaukset lasketaan, erityisesti palvelujen kustannukset, tulot ja kohtuullinen voitto. Näin ollen kukin Ústín alueen ja toimijan välinen sopimus sisälsi asiaankuuluvat parametrit, joilla objektiivinen arvio tosiasiallisesta tappiosta lasketaan. Arvio perustuu a) sopimuksessa sovitun kilometrikohtaisen hinnan ja b) toimijan asiaankuuluvista palveluista saaman tuoton väliseen eroon. Kilometrikohtainen hinta käsitti i) toimintakustannukset ja ii) kohtuullisen voiton.

(105) Kun kyse on kunkin toimijan välisestä hintaerosta kilometriä kohti, Tšekin viranomaiset ilmoittivat, että ne heijastavat kunkin toimijan erilaista tilannetta (esimerkiksi kustannukset kilometriä kohti ovat luonnollisesti erilaiset maaseudulla ja esikaupunkialueilla). Joka tapauksessa kunkin toimijan hintojen laskentaan käytetyt kaikki parametrit vahvistettiin selvästi ennakolta eri sopimuksissa. Alueviranomaisilla oli myös valtuudet tarkistaa, että tällaisiin arvioihin käytetyt tiedot olivat oikeita ja vastasivat kyseisen toimijan tilannetta.

(106) Komissio katsoi tästä syystä, että korvauksen laskemiseen sovellettavat parametrit on määritetty etukäteen objektiivisesti ja avoimesti. Toinen Altmark-kriteeri on siis täytetty johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden osalta.

(107) Kun kyse on kolmannesta Altmark-kriteeristä, komissio toteaa, että lopullinen korvauksen maksatus tapahtuu vasta, kun toimija on toimittanut asiakirjat, joilla palvelun suorittamisesta aiheutuneet tosiasialliset tappiot todistetaan. Samalla korvauksen enimmäismäärä rajoitetaan etukäteen objektiivisella arviolla tosiasiallisesta tappiosta, joka sisällytetään sopimukseen.

(108) Maantieliikennelain 19 b §:n 3 momentin mukaisesti objektiivinen arvio todistettavissa olevasta tappiosta muodostaa ennakolta vahvistettavan enimmäismäärän, jota enemmän toimivaltainen viranomainen ei voi korvata tosiasiallisia tappioita (27). Näin ollen jos toimija vaatii korkeampaa tappiokorvausta sopimuksen täyttämisen jälkeen, viranomaiset eivät voi kattaa näitä tappioita. Jos tosiasialliset tappiot ovat vähäisemmät kuin oletetut arvioidut tappiot, ainoastaan tosiasialliset tappiot korvataan.

(109) Tästä on osoituksena se, että toimijoille maksettu todellinen korvaus, kuten taulukossa 2, taulukossa 4, taulukossa 7 ja taulukossa 9 esitetään, on monessa tapauksessa alhaisempi kuin sopimuksessa eritellyt ennustetut tappiot, kuten käy ilmi sarakkeesta ”Todistettavissa oleva tappio yhteensä” taulukossa 1, taulukossa 3, taulukossa 6 ja taulukossa 8.

(110) Näiden enimmäismäärien korottaminen on mahdollista vain ennakoimattomien kustannuksien esiintyessä, mistä ei ole kuitenkaan kyse missään tässä päätöksessä tarkastellussa alueellisen liikenteen sopimuksessa. Kun kyse on käsitteestä ”ennakoimattomat kustannukset”, joista komissio ilmaisi epäilyjä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, kyseinen käsite koskee kustannuksia, jotka eivät riipu yhtiöiden hallinnointipäätöksistä, esimerkiksi luonnonmullistukset, valtion hintainterventiot ja valmisteverojen ja arvonlisäveron muutokset. Toimijan on korvausta vaatiessaan osoitettava, että nämä kustannukset aiheutuivat tosiasiallisesti julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä. Korvauksen enimmäismäärään sovellettavan poikkeuksen olemassaolo ei kuitenkaan vaaranna korvausmekanismin mahdollisuutta varmistaa, ettei toimijan saama lopullinen korvaus ylitä sen tosiasiallisia tappioita.

(111) Kun määritetään kohtuullinen voitto, joka muodostaa osan kustannusten laskentaa ja josta komissio esitti epäilyjä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, Tšekin viranomaiset osoittivat, että keskimääräinen voitto vuonna 2005 oli 1,53 Tšekin korunaa kilometriä kohti. Koska keskihinta kilometriä kohti vuonna 2005 oli 30,60 Tšekin korunaa, keskimääräinen voittomarginaali oli noin viisi prosenttia, mitä komissio pitää kohtuullisena. Vuonna 2007 keskimääräinen voitto oli 0,97 Tšekin korunaa kilometriä kohti ja keskimääräinen hinta kilometriä kohti oli 30,24 Tšekin korunaa. Keskimääräinen voittomarginaali oli siten noin 3,2 prosenttia. Tšekin viranomaiset eivät esittäneet keskimääräistä voittoa vuodelta 2006. Keskimääräinen voittomarginaali vuonna 2006 oli kuitenkin todennäköisesti samaa luokkaa kuin vuonna 2005 ja 2007, koska muut asiaankuuluvat luvut (esim. vuonna 2007 keskimääräinen hinta kilometriä kohti oli 31,72 Tšekin korunaa ja keskimääräinen todistettavissa oleva tappio kilometriä kohti oli 17,49 Tšekin korunaa) pysyivät samalla tasolla ja kohtuullisen voiton laskemiseen käytetty menetelmä oli sama (ks. alaviite 9).

(112) Tästä syystä komissio toteaa, että kolmas Altmark-kriteeri täyttyy johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden osalta.

(113) Lopuksi neljäs Altmark-kriteeri edellyttää, että julkisten palvelujen tarjoaja on valittu julkisessa hankintamenettelyssä tai että kustannukset palvelun tarjoamiseksi rajoitetaan hyvin johdetun keskivertoyrityksen kustannuksiin vertailuanalyysin perusteella.

(114) Kun kyse on Tšekin viranomaisten toimittamista tiedoista, jotka koskevat johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltuja toimenpiteitä, Ústín alueen ja toimijoiden väliset sopimussuhteet vuosina 2005 ja 2006 vahvistettiin yksinkertaisesti pidentämällä voimassa olevia sopimuksia, ja 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliset sopimukset tehtiin neuvottelumenettelyn perusteella. Kummassakin menettelyssä muita toimijoita estettiin esittämästä tarjouksia liikennepalvelujen tarjoamiseksi kyseisenä ajanjaksona ja kumpikaan ei muodostaa julkisia hankintoja koskevaa menettelyä, jossa on mahdollista valita tarjoukset markkinaolosuhteiden perusteella, mitä edellytetään neljännen Altmark-kriteerin ensimmäisessä osassa (28).

(115) Näin ollen komission on tutkittava, onko täyttyvätkö neljännen Altmark-kriteerin toisessa osassa tarkoitetun vaihtoehdon edellytykset kyseisten sopimusten osalta. Tämän vaihtoehdon mukaan korvaustaso on määritettävä tarkastelemalla niitä kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi (vertailukohta).

(116) Tšekin viranomaiset väittävät, että toimijoiden korvaustaso vuosina 2005 ja 2006 vastasi hyvin johdetun ja riittävillä välineillä varustetun keskivertoyrityksen kustannuksia. Ne väittävät, että tämä voidaan todistaa vertaamalla vuosien 2005 ja 2006 hintoja niihin, jotka perustuvat avoimiin ja läpinäkyviin palveluja koskeviin tarjouskilpailuihin vuodesta 2007 lähtien. Vuonna 2005 keskihinta oli 30,60 Tšekin korunaa kilometriä kohti (keskimääräiset kustannukset olivat 29,06 Tšekin korunaa kilometriä kohti) ja vuoden 2007 tarjouksiin perustuva keskihinta oli 30,24 Tšekin korunaa kilometriä kohti (keskimääräiset kustannukset 29,22 Tšekin korunaa kilometriä kohti). Lisäksi vaikka eri toimijoiden hinta vaihteli 21,50 ja 37,16 Tšekin korunan välillä kilometriä kohti vuonna 2005, se vaihteli 25,48 ja 45,79 Tšekin korunan välillä kilometriä kohti vuonna 2007. Tšekin viranomaiset väittävät, että koska keskimääräinen hinta kilometriä kohti ja yksittäiset hinnat eivät poikkea olennaisesti vuosien 2005 ja 2007 välillä, vuoden 2005 hintojen olisi katsottava vastaavan kustannuksia, joita aiheutuu hyvin johdetulle ja riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle. Lisäksi Tšekin viranomaiset toimittivat asiantuntijalausunnon, joka osoitti, että kantelijan poikkeuksellisen korkeita hintoja lukuun ottamatta kaikkien muiden toimijoiden hinnat vastasivat kustannuksia, joita aiheutuu hyvin johdetulle ja riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle.

(117) Komissio huomauttaa, että edeltävässä johdanto-osan kappaleessa kuvattujen tilastotietojen käytöllä pyritään näyttämään toteen, että hinta määriteltiin keskivertoyritysten kustannusten perusteella. Kuitenkin, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, historiallisten hintatilastojen käyttö ei johda päätelmään, että toimijoita, jotka suostuivat tarjoamaan palveluita vuoden 2005 hintatason mukaisesti, olisi pidettävä hyvin johdettuina toimijoina. Hintojen vakiinnuttaminen aiemman tason perusteella ei motivoi liikenteen alan toimijoiden kustannushallinnan tehokkuutta. Toisaalta jos jotkin merkittävät kustannusparametrit muuttuvat (esimerkiksi polttoaineen hinta), historialliset hintatiedot vanhentuvat välittömästi. Lisäksi Tšekin viranomaiset eivät ole soveltaneet vertailukohteena olevien yritysten tunnistamisessa mitään objektiivisia perusteita, joiden katsotaan taloudellisesta näkökulmasta edustavan tyydyttävää hallinnointia, ja ne eivät perustaneet arviota mihinkään tuottavuutta edustaviin tai toimitusten laatuun liittyviin analyyttisiin indikaattoreihin (29).

(118) Kun kyse on johdanto-osan 96 kappaleen c kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä, Tšekin viranomaiset eivät ole toimittaneet komissiolle mitään tietoja, joissa osoitetaan, että sopimusten korvaustaso 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välillä määritettiin hyvin johdetun ja riittävillä välineillä varustetun keskivertoyrityksen kustannuksista tehdyn arvion perusteella.

(119) Näin ollen, koska kaikkia vaatimuksia neljännen Altmark-kriteerin toisesta vaihtoehdosta ei ole täytetty, komissio ei voi päätellä, että johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdissa tarkoitetuista toimenpiteistä johtuva korvauksen määrä vahvistettiin tasolle, jolla taataan, ettei tietyille toimijoille koitunut etua. Sen vuoksi komissio katsoo, että johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden vuoksi myönnetyt julkisen palvelun korvaukset tarjosivat taloudellista etua samassa johdanto-osan kappaleessa tarkoitetuille alueellisen julkisen liikenteen toimijoille.

(120) Kun kyse on johdanto-osan 96 kappaleen b kohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä, 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 väliseksi ajanjaksoksi tehdyt julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset tehtiin tarjouskilpailun perusteella. Ústín alue jaettiin tarjousmenettelyssä viiteentoista toimialueeseen, joista toimijat pystyivät tekemään erillisiä tarjouksia. Tarjouspyyntöilmoitus julkaistiin Ústín alueen julkisten ilmoitusten verkkosivulla ja kahdessa koko Tšekin kattavassa päivälehdessä. Kaksikymmentäkolme toimijaa haki tarjousasiakirjat. Ratkaisuperusteet annettiin etukäteen tiedoksi: valinta tehtiin ainoastaan hinnan perusteella, mitään laatuparametreja ei arvioitu, ja tarjouksen voittaja oli toimija, joka tarjosi alimman hinnan kilometriä kohti. Tarjousmenettely oli siten riittävästi julkistettu, avoin ja läpinäkyvä.

(121) Tšekin viranomaisten mukaan tarjottu hinta vaihteli 27,57 ja 43,73 Tšekin korunan/km välillä. Jos DPÚK:n tarjousta ei oteta huomioon, hinta vaihteli 27,57 ja 33,5 Tšekin korunan/km välillä. Toimijat tarjosivat kilometrikohtaiset hinnat niitä toimialueita varten, joista ne päättivät tehdä tarjouksen. ČSAD Česká Lípa voitti kaikki 15 tarjouspyyntöä. Koska tämä toimija ei pystynyt lopulta tarjoamaan palvelua, Ústín alue teki julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset toiseksi tulleiden tarjoajien kanssa, jos tämä oli mahdollista (näin oli yhdeksällä toimialueella). Toiseksi eniten tarjoavan valitseminen tapauksessa, jossa korkeimman tarjouksen tekijä ei pysty suorittamaan palvelua, ei kumoa toteamusta, että näillä yhdeksällä toimialueella valittu tarjous lopulta valittiin riittävästi julkistetun, avoimen ja läpinäkyvän tarjouskilpailun perusteella neljännen Altmark-kriteerin ensimmäisen osan mukaisesti.

(122) Komissio katsoo siksi, että Ústín alueen myöntämä julkisen palvelun korvaus johdanto-osan 96 kappaleen b kohdassa tarkoitetun toimenpiteen vuoksi ei tarjoa etua kyseisessä johdanto-osan kappaleessa luetelluille toimijoille eikä sen vuoksi ole perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteen katsominen valtiontueksi edellyttää kyseiseen säännöksen mukaan kaikkien johdanto-osan 95 kappaleessa lueteltujen neljän kriteerin täyttymistä, joten johdanto-osan 96 kappaleen b kohdassa mainitun toimenpiteen tarkastelua ei ole tarvetta jatkaa, koska se ei tarjoa etua.

7.1.1.3 Valikoivuus

(123) Johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden vuoksi myönnetty etu on valikoiva, koska ainoastaan tietyt yritykset hyötyvät näistä korvauksista.

7.1.1.4 Kilpailun vääristyminen ja vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

(124) Valtion myöntämän toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan vastaanottajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee (30). Käytännöllisesti tarkasteltuna kilpailun katsotaan vääristyvän perustamissopimuksen 107 artiklassa tarkoitetulla tavalla, jos valtio antaa taloudellista etua yritykselle vapautetulla alalla, jossa on tai voi olla kilpailua (31).

(125) Tuen, joka on myönnetty toimijoille markkinoilla tai alalla, jota ei ole vielä vapautettu avaamalla markkinat ulkopuoliselle kilpailulle, ei katsota olevan perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska se ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Altmark-tuomiossa pannaan merkille, että useat jäsenvaltiot ovat vuodesta 1995 alkaen ryhtyneet avaamaan tiettyjä liikennemarkkinoita muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kilpailulle siten, että useat yritykset tarjoavat jo kaupunki- tai esikaupunkiliikenteen taikka alueellisen liikenteen palveluja muissa jäsenvaltioissa kuin alkuperävaltiossaan. Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, Tšekin vuodesta 2004 voimassa olleen lainsäädännön mukaan julkisen palvelun sopimuksen mukaan tarjotun alueellisen linja-autoliikenteen voivat hoitaa kaikki toimijat, joilla on lupa tietylle reitille, joilla on kaupan alan luvista annetun lain (”živnostenský zákon”) mukainen yleinen valtuutus (”koncese”) julkisen linja-autoliikenteen toimintaa varten ja jotka noudattavat sovittua aikataulua. Kuten kyseisessä johdanto-osan kappaleessa todetaan edelleen, alueellisen linja-autoliikenteen palvelut olivat tarkasteltavalla ajanjaksolla kokonaan vapautettuja Ústín alueella, koska kaikki toisen jäsenvaltion toimijat, jotka täyttivät lupakirjan saamista koskevat vaatimukset, voivat tarjota alueellisia linja-autoliikenteen palveluja Tšekissä tarkasteltavalla ajanjaksolla.

(126) Näin ollen kaikkia alueelliselle linja-autoliikenteelle myönnettäviä korvauksia olisi pidettävä toimenpiteinä, jotka ovat omiaan vääristämään kilpailua linja-autojen matkustajaliikenteessä.

(127) Lisäksi kilpailulle avoimilla markkinoilla toimivalle yritykselle myönnetyn edun voidaan yleensä olettaa vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. ”Kun valtion taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan” (32). Johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdissa tarkoitettuja toimenpiteitä olisi sen vuoksi pidettävä toimenpiteinä, jotka ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan siltä osin, kuin niillä on kielteinen vaikutus muissa jäsenvaltioissa perustettujen liikenneyritysten kykyyn tarjota palvelujaan Tšekissä ja ne vahvistavat julkisen palvelun korvauksia saavien yritysten markkina-asemaa.

7.1.2 DP Ústín saamat takaukset (johdanto-osan 96 kappaleen d kohdassa tarkoitettu toimenpide)

(128) DP Ústí sai Ústí nad Labemin kunnalta takauksina 35 miljoonaa Tšekin korunaa vuonna 2004 ja 5 miljoonan Tšekin korunaa vuonna 2005 pankkilainojen takaamiseksi. Kyseiset lainat saatiin Ústí nad Labemin ja Střekovin välisen johdinautolinjan rakentamisen viimeistelemistä varten.

(129) Jotta tällaiset takaukset muodostaisivat tuen, niiden saajien olisi saatava niistä etua. Tältä osin olisi viitattava komission tiedonantoon EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (33).

(130) Tiedonannossa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina katsotaan, että tietyissä olosuhteissa, joiden on esiinnyttävä samanaikaisesti, valtion myöntämiä takauksia ei voida pitää valtiontukena.

(131) Ensinnäkin lainanottaja ei saa olla taloudellisissa vaikeuksissa. Komissio tarkasteli DP Ústín tilejä ja totesi, että yritys ei ollut vaikeuksissa vuosina 2004 ja 2005, eli ajanjaksolla, jolloin se sai takaukset

(132) Toiseksi takauksen laajuus on määriteltävä asianmukaisesti sen myöntämisajankohtana. Tämä merkitsee, että takauksen on liityttävä tiettyyn rahoitustoimeen, sen enimmäismäärän on oltava kiinteä ja sen on oltava ajallisesti rajattu. Komissio toteaa, että tässä tapauksessa takaus oli todellakin mitattavissa, koska se liittyi suoraan kahteen pankkilainaan (35 ja 5 miljoonaa Tšekin korunaa). Lisäksi nämä lainat saatiin pelkästään julkisen liikenneinfrastruktuurin rahoittamiseen täydentävän johdinautoreitin rakentamiseksi Ústí nad Labemiin. Takaukset ovat lisäksi määräaikaisia, koska ne on myönnetty lainan takaisinmaksun ajaksi (eli 30 päivään kesäkuuta 2009 saakka 35 miljoonan Tšekin korunan lainan ja 31 päivään maaliskuuta 2010 saakka 5 miljoonan Tšekin korunan lainan osalta).

(133) Kolmanneksi takauksen ei pitäisi yleisesti ottaen kattaa yli 80 prosenttia lainasaamisen määrästä. Vaikka vaatimuksen noudattamatta jättäminen ei tarkoita, että takausta on automaattisesti pidettävä valtiontukena (EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina koskevan tiedonannon 4.4 kohta), komission on kuitenkin tutkittava kaikki takaukset, jotka kattavat kokonaan (tai lähes kokonaan) rahoitustoimen, kuten Ústí nad Labemin kunnan myöntämä takaus tekee.

(134) Komissio toteaa, että DP Ústí, Ústí nad Labemin kunnan kokonaan omistama tytäryhtiö, sai yli 95 prosenttia tuloistaan kunnallisen linja-auto- ja raitiovaunuliikenteen julkisten palveluiden toteuttamisesta. Ústí nad Labemin kunta asetti DP Ústílle nämä julkisen palvelun tehtävät julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen perusteella. Lisäksi takauksilla katetut kaksi lainaa varattiin yksinomaan sellaisen johdinautoreitin rakentamiseen, jota käytettiin DP Ústín julkisen palvelun velvoitteen mukaisesti. Siksi katetut lainat varattiin yksinomaan DP Ústín julkisen palvelun toimintaan. Lisäksi DP Ústí on yritys, jonka toiminta perustuu lähes yksinomaan asianmukaisesti asetettuun julkisen palvelun velvoitteeseen.

(135) Komissio katsoo näistä syistä, että takauksien kattaminen sataprosenttisesti on sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun tiedonannon 3.4 kohdan kanssa.

(136) Neljänneksi takauksesta olisi maksettava markkinaperusteinen hinta. Riskinkannosta pitäisi tavallisesti maksaa asianmukainen preemio taattavasta summasta. Jos takauksesta maksettu hinta on vähintään yhtä suuri kuin vastaava takaukseen liittyvän preemion viitearvo rahoitusmarkkinoilla, takaus ei ole tukea.

(137) Tässä tapauksessa takausmaksu oli 2,3 prosenttia. Tuensaaja oli pieni alueellinen linja-autoliikenteen toimija, joten asianmukaista takaukseen liittyvän preemion viitearvoa ei voitu löytää. Tšekin viranomaiset toimittivat kuitenkin näyttöä siitä, että korvaus takauksesta asetettiin kyseisenä ajankohtana riippumattoman asiantuntijan lausunnon ja markkinoilla vallitsevien tavanomaisten olosuhteiden perusteella.

(138) Lopuksi lainanottajan on periaatteessa pystyttävä hankkimaan markkinaehtoista lainaa rahoitusmarkkinoilla ilman valtion väliintuloa. Tältä osin Tšekin viranomaiset esittivät näytön saman pankin tarjoamasta toisesta lainasta elokuulta 2008, jolloin pankki tarjosi DP Ústílle 40 miljoonan Tšekin korunan lainan, johon liittyi kaksi vaihtoehtoista vakuutta: joko Ústí nad Labemin kunnan takaus tai DP Ústín omaisuutta koskeva panttaussitoumus. Lainaehdot olivat samat molemmissa vaihtoehdoissa, mikä vahvistettiin nimenomaan pankin kirjeessä. Tämä osoittaa, että DP Ústí pystyi saamaan lainaa samoin ehdoin myös ilman tarkasteltavana olevaa takausta.

(139) Vaikka tämä laina myönnettiin myöhemmin kuin tässä tapauksessa arvioidut takauksien kattamat lainat, ei ole viitteitä siitä, että DP Ústín taloudellinen tilanne oli merkitsevästi erilainen näinä kahtena kautena. DP Ústín 31 päivän joulukuuta 2004 taseen mukaan sen oma pääoma oli 668 miljoonaa Tšekin korunaa, ja sillä oli velkaa yhteensä ainoastaan 122 miljoonaa korunaa (mukaan lukien 35 miljoonan korunan taattu laina). Kun otetaan huomioon DP Ústín taloudellinen tilanne, se olisi voinut tarjota riittävät vakuudet jopa vuosina 2004 ja 2005.

(140) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vaikka takaus kattaa sata prosenttia lainoista, Tšekin viranomaiset toimittivat riittävästi näyttöä siitä, etteivät takaukset tarjonneet taloudellista etua DP Ústílle. Näin ollen komissio päättelee, että DP Ústín saamat takaukset eivät ole perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

7.1.3 DP Ústín pääoman korottaminen (johdanto-osan 96 kappaleen e kohdassa tarkoitettu toimenpide)

7.1.3.1 Valtion varat

(141) Ústí nad Labemin kunta korotti DP Ústín pääomaa. Näin ollen tähän toimenpiteeseen käytettiin valtion varoja.

7.1.3.2 Taloudellinen etu

(142) Tšekin viranomaiset väittävät, että pääoman korottamisen tarkoituksena oli rahoittaa vuodesta 1984 rakenteilla olleen johdinautoverkoston viimeinen vaihe. Ústí nad Labemin kunnan liikenneverkon sähköistämiseen tehdyt lisäinvestoinnit parantaisivat Tšekin viranomaisten mukaan ympäristöolosuhteita kunnassa.

(143) Pääoman korotuksen voidaan katsoa tarjoavan DP Ústílle etua ilman näyttöä siitä, että DP Ústí olisi voinut saada samankaltaista rahoitusta muista lähteistä tai että hypoteettinen yksityinen sijoittaja olisi voinut myös tarjota tällaisen pääoman korotuksen.

7.1.3.3 Valikoivuus

(144) Pääoman korotus on valikoiva siltä osin, että se on myönnetty vain yhdelle yritykselle, DP Ústílle.

7.1.3.4 Kilpailun vääristyminen ja vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

(145) Valtion myöntämän toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan vastaanottajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee. Käytännöllisesti tarkasteltuna kilpailun katsotaan vääristyvän perustamissopimuksen 107 artiklassa tarkoitetulla tavalla, jos valtio antaa taloudellista etua yritykselle vapautetulla alalla, jossa on tai voi olla kilpailua.

(146) Lisäksi kilpailulle avoimilla markkinoilla toimivalle yritykselle myönnetyn edun voidaan yleensä olettaa vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Jopa se, että julkista tukea myönnetään yritykselle, joka tuottaa ainoastaan paikallisia tai alueellisia palveluja eikä tarjoa mitään palveluja kotivaltionsa ulkopuolella, voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos muista jäsenvaltioista peräisin olevat yritykset voisivat tarjota tällaisia palveluita. Niinpä jos viranomainen myöntää pääoman korotuksen liikennepalveluja tarjoavalle yritykselle, näiden palvelujen tarjontaa voidaan ylläpitää tai lisätä, mikä johtaa siihen, että muiden jäsenvaltioiden yritysten mahdollisuudet tarjota liikennepalveluita kyseisen jäsenvaltion markkinoilla vähentyvät (34).

(147) Tämän vuoksi komissio päättelee, että DP Ústín pääoman korotus on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.3.5 Päätelmät

(148) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että DP Ústín Ústí nad Labemin kunnalta saama pääoman korotus on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

7.1.4 Muut DP Ústílle ja DP Teplicelle myönnetyt korvaukset/muut toimenpiteet vuosina 2005 ja 2006

(149) Kuten johdanto-osan 26, 27 ja 31 kappaleessa todetaan, Ústí nad Labemin kunnan DP Ústílle myöntämät korvaukset ja muut hyvitykset sekä DP Teplicen Teplicen kunnalta liisaamat kolme johdinautoa liittyvät yksinomaan kyseisten kuntien kunnallisiin julkisiin liikennepalveluihin, joten nämä toimenpiteet eivät liity Ústín alueen myöntämiin alueellisen linja-autoliikenteen julkisen palvelun korvauksiin, joita tarkastellaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ja tässä päätöksessä, vaan ovat niistä selkeästi erillisiä.

7.1.5 DP Děčínin hoidettavaksi annetut pysäköintimittarit

(150) Vaikka komissio nimenomaisesti totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei mikään mahdollinen etu, joka liittyy pysäköintimittarien antamiseen DP Děčínin hoidettavaksi, voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska se täyttää vähämerkityksistä tukea koskevat ehdot asetuksen (EY) N:o 69/2001 perusteella, DPÚK riitautti tämän toteamuksen väittämällä, että vähämerkityksisen tuen vähimmäistasoa ei sovelleta julkisen liikenteen alalla.

(151) Vastauksena tähän väitteeseen komissio toteaa, että pysäköintimittareiden hoitamista ei voida pitää kuljetustoimintana. Vaikka DP Děčín on linja-autoliikenteen matkustajapalveluiden tarjoaja ja toimii liikenteen alalla, sen sivutoiminen pysäköintimittarien hoitaminen ei merkitse, että niiden hoitamista olisi pidettävä liikennöintitoimintana, johon ei sovelleta vähämerkityksisen tuen vähimmäistasoa. Komissio pitäytyy tästä syystä päätelmässään, että DP Děčínin saamat maksut pysäköintimittarien hoitamisesta kuuluvat asetuksen (EY) N:o 69/2001 soveltamisalaan.

7.2 TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

(152) Perustamissopimuksen 93 artiklan mukaan ”tuki on perussopimusten mukainen, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä”. Kyseisellä artiklalla on lex specialis -luonne suhteessa perustamissopimuksen 106 ja 107 artiklaan. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (35) perusteella maantiekuljetukselle myönnetty tuki voidaan todeta perustamissopimuksen 93 artiklan mukaiseksi vain tarkoin määritellyissä tapauksissa, jotka eivät vaaranna unionin yleistä etua.

(153) Komissio on todennut, että johdanto-osan 96 kappaleen a, c ja e kohdassa luetellut toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Kun kyse on näiden toimien soveltuvuudesta sisämarkkinoille, komissio tarkastelee johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltuja toimenpiteitä yhdessä, koska molemmat koskevat Ústín alueen maksamia korvauksia julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, kun taas e kohdassa tarkoitettu toimenpide koskee Ústí nad Labemin kunnan järjestämää DP Ústín pääoman korotusta.

7.2.1 Korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä liikennepalvelujen tarjoamista varten (toimenpiteet, jotka mainitaan johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa)

(154) Koska johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden julkisen palvelun korvaus perustuu Ústín alueen ja valittujen toimijoiden välillä tehtyihin julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin eikä yksipuolisesti asetettuihin julkisen palvelun velvoitteisiin, Tšekin viranomaiset eivät voi vedota vapautukseen ennakkoilmoituksen tekemisestä komissiolle, mistä säädetään asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdassa. Asiassa Combus annetun tuomion mukaan käsitettä ”julkisen palvelun korvaus” on tulkittava kyseisen säännöksen perusteella erittäin tiukasti (36). Vapautus 17 artiklan 2 kohdassa säädetystä ilmoitusvelvollisuudesta kattaa ainoastaan yrityksen saaman korvauksen kyseisen asetuksen 2 artiklan mukaisesta yksipuolisesti määrättävästä julkisen palvelun velvoitteesta, joka lasketaan käyttämällä mainitun asetuksen 10–13 artiklassa kuvattua menetelmää (yhteinen hyvitysmenettely); se ei kata asetuksen 14 artiklan mukaisia julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia. Sen sijaan asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan mukainen julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen nojalla maksettu korvaus olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle ennen kuin sitä myönnettiin. Jos näin ei tehdä, tätä korvausta pidetään lainvastaisesti myönnettynä tukena (37).

(155) Näin ollen komissio katsoo, että tutkinta julkisen palvelun korvauksien vaatimustenmukaisuudesta olisi tehtävä asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti (38). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sellaisia valtiontuen soveltuvuuden arviointia koskevia sääntöjä, periaatteita ja kriteereitä, jotka ovat voimassa ajankohtana, jolloin komissio tekee päätöksensä, voidaan lähtökohtaisesti pitää kilpailutilanteeseen parhaiten soveltuvina (39). Asetusta (ETY) N:o 1191/69 ei enää sovelleta maanteiden henkilöliikenteen palveluihin, koska se korvattiin 3 päivästä joulukuuta 2009 alkaen asetuksella (EY) N:o 1370/2007. Näin ollen toimenpiteen yhteensopivuuden arviointi on tehtävä niiden säännösten perusteella, jotka ovat voimassa, kun komissio tekee päätöksensä siitä, onko tuki perittävä takaisin sen seurauksena, että se on ristiriidassa sisämarkkinoiden kanssa (40), tässä tapauksessa päätös perustuu asetukseen (EY) N:o 1370/2007, joka liittyy julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten myöntämiseen rautateiden ja maanteiden julkisten henkilöliikennepalveluiden alalla.

(156) Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artiklan 1 kohdan mukaan ”julkisen henkilöliikenteen harjoittamista tai yleisissä säännöissä vahvistettujen hintavelvoitteiden täyttämistä koskevien julkisista palveluista tämän asetuksen mukaisesti maksettavien korvausten on sovelluttava yhteismarkkinoille. Tällaisista korvauksista ei tarvitse antaa perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tietoa”. Jotta julkisen palvelun korvaus katsotaan suoritetuksi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti, tiettyjen edellytysten on täytyttävä. Asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että kaikkien suoraan myönnettyjen julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten korvausten on oltava asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan säännösten sekä asetuksen liitteessä vahvistettujen säännösten mukaisia, jotta varmistetaan, että korvaus ei ylitä sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen toteuttamiseksi.

(157) Kuten 2.2 ja 2.4 luvussa esitetään, julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, jotka tehtiin johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden osalta, ei myönnetty tarjouksen perusteella (41), vaan ne myönnettiin suoraan kyseessä oleville toimijoille. Jotta kyseisiin sopimuksiin perustuvan korvauksen voidaan katsoa olevan asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukainen ja siten soveltuvan sisämarkkinoille ja jotta se voidaan vapauttaa komissiolle tehtävästä ennakkoilmoituksesta, korvauksen on täytettävä asetuksen 4 artiklan ja sen liitteen säännökset.

(158) Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklassa vahvistetaan julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten ja yleisten sääntöjen pakollinen sisältö. a) Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa edellytetään, että julkisen palvelun velvoitteet on määriteltävä selkeästi. Lisäksi, jotta näissä sopimuksissa vahvistetut julkisen palvelun velvoitteet kuuluisivat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 soveltamisalaan, niiden on oltava asetuksen 2 artiklan e kohdassa vahvistetun määritelmän mukaisia (42). Kuten johdanto-osan 101 kappaleessa todetaan, liikennepalveluiden tarjoamista koskevan julkisen palvelun velvoitteen laajuus määritellään sopimuksissa, joiden perusteella Ústín alueen viranomaiset ovat järjestäneet julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisen johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltujen liikenteenharjoittajien kanssa. Lisäksi nämä reitit eivät voi toimia kaupalliselta pohjalta, mikä osoitetaan vertaamalla oletettavaa todistettavissa olevaa tappiota ja kyseisten reittien todellista tappiot