Komission asetus (EY) N:o 124/2000, annettu 20 päivänä tammikuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Australiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa



Virallinen lehti nro L 016 , 21/01/2000 s. 0030 - 0049



KOMISSION ASETUS (EY) N:o 124/2000, annettu 20 päivänä tammikuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Australiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98(2), ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A MENETTELY 1) Komissio ilmoitti 22 päivänä huhtikuuta 1999 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella(3) Australiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta ja käynnisti asiassa tutkimuksen. 2) Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli tehnyt kansainvälinen raion- ja synteettikuitukomitea (International Rayon and Synthetic Fibres Committee, CIRFS) edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan yhteisön polyesterikatkokuitujen tuotannosta. Valituksessa esitetyt todisteet tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. 3) Samana päivänä ilmoitettiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella(4) samaa tuotetta koskevan rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta muun muassa Australiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevassa tuonnissa. 4) Polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä sovelletaan tällä hetkellä Valko-Venäjältä (neuvoston asetus (EY) N:o 1490/96(5)) ja Taiwanista (neuvoston asetus (EY) N:o 1728/1999(6)) peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuontiin. Korean tasavaltaa koskevat toimenpiteet kumottiin elokuussa 1999 (asetus (EY) N:o 1728/1999(7)). 5) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tehneille yhteisön tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille ja yhteisön käyttäjille ja tavarantoimittajille. Osapuolille, joita asia suoraan koski, annettiin mahdollisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. 6) Useat asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat sekä valituksen tehneet yhteisön tuottajat, yhteisön käyttäjät ja tuojat esittivät kantansa kirjallisesti. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille osapuolille, jotka olivat sitä edellä mainitun määräajan kuluessa pyytäneet ja ilmoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. 7) Koska Indonesiassa on paljon vientiä harjoittavia tuottajia, komissio käytti sen osalta otantamenetelmää asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä "perusasetus", 17 artiklan mukaisesti. Komissio sai yksityiskohtaisia tietoja edustavalta otokselta indonesialaisia vientiä harjoittavia tuottajia, kuten jäljempänä johdanto-osan 18 ja 19 kappaleessa selostetaan. Komissio sai vastaukset kyselyynsä myös yhdeltä australialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja neljältä thaimaalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Merkittävinä ja täydellisinä pidetyt vastaukset saatiin myös seitsemältä valitukseen osallistuneelta yhteisön tuottajalta ja kahdelta yhteisön käyttäjältä. 8) Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tarkastuksia seuraavien yritysten toimitiloissa: a) valituksen tehneet yhteisön tuottajat Saksa - Dupont De Nemours GmbH, Frankfurt - Trevira GmbH & Co KG, Frankfurt Irlanti - Wellman International Ltd, Mullagh, Kells, Co. Meath Espanja - Catalana De Polimers, Barcelona Italia - Montefibre SpA, Milano b) Viejämaiden vientiä harjoittavat tuottajat Australia - Leading Synthetics Pty Ltd, Campbellfield, Melbourne Indonesia - P.T. Indorama Synthetics Tbk, Jakarta - T. Panasia Indosyntec, Bandung Thaimaa - Indo Poly (Thailand) Ltd, Nakornpathom - Teijin Polyester (Thailand) Ltd, Bangkok - Teijin (Thailand) Ltd, Bangkok - Tuntex (Thailand) Public Co., Ltd, Bangkok. 9) Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 1998 ja 31 päivän maaliskuuta 1999 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahinkoa koskeva tarkastelu koski vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson lopun välistä ajanjaksoa. B TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote 10) Tarkasteltavana ovat karstaamattomat, kampaamattomat tai muuten kehruuta varten käsittelemättömät polyesteriä olevat synteettikatkokuidut, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 5503 20 00. Niistä käytetään yleisesti nimitystä polyesterikatkokuidut. 11) Tuotetta käytetään perusaineena tekstiilituotteiden valmistuksen eri vaiheissa asianomaisten tekstiilien luonteesta riippuen. Noin 60 prosenttia yhteisössä kulutetusta polyesterikatkokuidusta käytetään kehruuseen eli tekstiilien tuotannossa käytettävän filamentin valmistukseen, jolloin siihen voidaan yhdistää myös muita kuituja kuten puuvillaa tai villaa. Noin 25 prosenttia käytetään täyteaineena eli tiettyjen tekstiilituotteiden (esimerkiksi tyynyjen, auton istuinten, takkien) pehmusteina tai toppauksina ja loput 15 prosenttia muihin kuitukangastarkoituksiin (nk. non-woven) ja erityisesti mattojen tuotantoon. Asianomaista tuotetta myydään eri tuotetyyppeinä, jotka voidaan erottaa toisistaan erilaisten ominaisuuksien perusteella (esim. denier tai desitex, kiilto, silikonikäsittely). Sitä myydään lisäksi ykköslaatuisena tai alempiin laatuluokkiin kuuluvana. Vaikka erityyppisten myynnissä olevien polyesterikatkokuitujen erityiskäyttötarkoitukset ja laatu saattavat vaihdella, niiden fyysiset perusominaisuudet eivät kuitenkaan eroa tämän vuoksi merkittävästi toisistaan. Niitä pidetään tästä syytä yhtenä tuotteena tässä tutkimuksessa. 2. Samankaltainen tuote 12) Komissio totesi, että Australiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta yhteisöön tuotujen polyesterikatkokuitujen ja valituksen tehneiden yhteisön tuottajien tuottamien ja yhteisön markkinoilla myymien polyesterikatkokuitujen fyysisissä perusominaisuuksissa ja käyttötarkoituksissa ei ollut eroja. Lisäksi todettiin, että Australiassa, Indonesiassa ja Thaimaassa tuotetut ja niistä Euroopan yhteisöön viedyt polyesterikatkokuidut eivät eronneet kyseisten maiden kotimarkkinoilla myydyistä polyesterikatkokuiduista. Tästä syystä pääteltiin, että sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamat ja myymät että Australian, Indonesian ja Thaimaan kotimarkkinoilla tuotetut ja myydyt polyesterikatkokuidut olivat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla samanlaisia kuin tarkastelun kohteena olevasta kolmesta maasta yhteisöön tuodut polyesterikatkokuidut. C INDONESIAA KOSKEVA OTANTA a) Otanta 13) Jotta komissio voisi valita otoksen, vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla ilmoittautumaan kolmen viikon kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan perustiedot viennistään, kotimarkkinoilla tapahtuvasta myynnistään ja asianomaisen tuotteen tuotantoon liittyvistä toimistaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien polyesterikatkokuitualalla toimivien yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta. Indonesian viranomaiset ja vientiä harjoittavia tuottajia edustava järjestö, joihin komissio otti myös yhteyttä asiassa, eivät vastustaneet otantamenetelmän käyttöä. b) Yhteistyössä toimivien yritysten alustava valinta 14) Seitsemän indonesialaista yritystä ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa kolmen viikon määräajassa. Näitä yrityksiä pidettiin alustavasti yhteistyössä toimivina ja ne otettiin huomioon otoksen valinnassa. Kolmen viikon määräajan kuluessa ilmoittautuneet yritykset vastasivat käytännöllisesti katsoen kokonaisuudessaan Indonesian viennistä yhteisöön. 15) Yhteistyössä toimiville yrityksille, joita ei sisällytetty lopulliseen otokseen, ilmoitettiin, että niiden viennissä mahdollisesti käyttöön otettava polkumyyntitulli laskettaisiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. 16) Yrityksiä, jotka eivät ilmoittautuneet kolmen viikon määräajassa, pidettiin yhteistyöhön osallistumattomina yrityksinä. c) Otoksen valinta 17) Otokseen valittiin aluksi kolme indonesialaista yritystä vientiä harjoittavia tuottajia edustavan järjestön kuulemisen jälkeen. Kyseinen indonesialainen järjestö ehdotti kahden alun perin valitun yrityksen korvaamista kahdella muulla yrityksellä, joita ei kuitenkaan voitu pitää alun perin valittuja edustavampina. Asiasta ilmoitettiin Indonesian viranomaisille. 18) Näille kolmelle yritykselle lähetettiin kyselylomakkeet. Yhdeltä näistä yrityksistä saatiin epätyydyttävä vastaus, joka ei vastannut sen aiemmin otantaa varten toimittamia perustietoja, ja toinen yritys ei vastannut kyselyyn, vaikka määräaikaa pidennettiin sen osalta kahdesti. Tämän vuoksi näille kahdelle yritykselle ilmoitettiin, että niitä ei enää pidetty tutkimuksessa yhteistyössä toimivana yrityksinä ja että tutkimuksen tulos saattaa olla niiden osalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa että ne olisivat toimineet yhteistyössä. 19) Koska otokseen alustavasti valitut yritykset eivät toimineet riittävässä määrin yhteistyössä, otokseen lisättiin se ainut muu yhteistyössä toiminut indonesialainen yritys, joka oli toimittanut tyydyttävän vastauksen kyselyyn yksilöllisen tarkastelun saamiseksi (ks. johdanto-osan 21 kappale). Asiasta ilmoitettiin indonesialaisia vientiä harjoittavia tuottajia edustavalle järjestölle ja Indonesian viranomaisille, jotka eivät esittäneet vastalauseita asian johdosta. 20) Niille kahdelle yritykselle, jotka lopulta muodostivat otoksen ja toimivat täysin yhteistyössä tutkimuksessa, määritettiin oma polkumyyntimarginaali ja yksilöllinen tulli. d) Yksilöllinen tarkastelu otannan yhteydessä 21) Komissiolle toimitettiin kaksi yksilöllistä tarkastelua koskevaa pyyntöä tätä tarkoitusta varten perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti asetetussa määräajassa. Vain toiseen näistä pyynnöistä liittyi tyydyttävä vastaus kyselyyn, ja kyseinen yritys lisättiin tutkimusta varten muodostettuun otokseen, kuten edellä johdanto-osan 19 kappaleessa todettiin, kun kaksi alustavasti valittua yritystä ei toiminut riittävässä määrin yhteistyössä. 22) Toinen yksilöllistä tarkastelua pyytänyt vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut kyselyvastausta asetetussa määräajassa, mistä syystä sille ei voitu myöntää oikeutta yksilölliseen tarkasteluun. Sitä pidettiin kuitenkin edelleen yhteistyössä toimivana yrityksenä, sillä se oli toimittanut tyydyttävät perustiedot otantaa varten eikä sitä ollut sisällytetty otokseen. D POLKUMYYNTI 23) Tässä jaksossa selostetaan ensin sitä yleistä menetelmää, jota on käytetty määritettäessä, onko tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotu yhteisöön polkumyynnillä (johdanto-osan 24-35 kappale). Tämän jälkeen tarkastellaan tutkimuksessa kunkin maan osalta esiin nousseita erityiskysymyksiä (johdanto-osan 36-63 kappale). 1. Normaaliarvo 24) Komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kukin vientiä harjoittava tuottaja myynyt polyesterikatkokuituja edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia vastaavasta vientimyynnistä yhteisöön. Tästä tarkastelusta kävi ilmi, että kaikki vientiä harjoittavat tuottajat olivat myyneet polyesterikatkokuituja edustavassa määrin kotimarkkinoillaan tutkimusajanjakson aikana. 25) Tuotetyypeittäin tehdyssä tarkastelussa komissio katsoi johdanto-osan 12 kappaleen mukaisesti, että koti- ja vientimarkkinoilla myydyt tuotetyypit, jotka olivat laatunsa, denierin, kiillon, silikonikäsittelyn ja käyttötarkoituksensa puolesta samanlaisia, olivat keskenään suoraan vertailtavissa. Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat vaativat heikompilaatuisten polyesterikatkokuitujen jakamista edelleen eri laatuluokkiin. Vaatimusten tueksi ei kuitenkaan esitetty sellaisia yleisesti hyväksyttyjä arviointiperusteita, joiden avulla alemmat laatuluokat voitaisiin erotella toisistaan, joten kyseiset vaatimukset hylättiin tässä tutkimuksen alustavassa vaiheessa. 26) Tietyn tuotetyypin myyntiä kotimarkkinoilla pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli vähintään 5 prosenttia vastaavan tuotetyypin kokonaisviennistä yhteisöön. 27) Komissio tutki tämän jälkeen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, voitiinko kunkin yrityksen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus kunkin vietyjä tuotetyyppejä vastaavan tyypin myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli kannattavaa tutkimusajanjaksona. a) Jos yli 80 prosenttia tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla ja jos sen myyntihintojen painotettu keskiarvo oli vähintään sama kuin tuotantokustannusten painotettu keskiarvo, kyseisen tuotetyypin normaaliarvo määritettiin sen kaikessa kotimarkkinamyynnissä sovellettujen hintojen painotettuna keskiarvona. b) Jos vähintään 10 mutta enintään 80 prosenttia tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sen normaaliarvo määritettiin vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla tapahtuneessa kotimarkkinamyynnissä sovellettujen hintojen painotettuna keskiarvona. c) Jos alle 10 prosenttia tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sitä ei katsottu myytävän tavanomaisessa kaupankäynnissä, mistä syystä sen normaaliarvo määritettiin laskennallisesti. 28) Kun johdanto-osan 26 kappaleessa ja 27 kappaleen a ja b alakohdissa asetetut ehdot täyttyivät, normaaliarvo määritettiin viejämaan kotimarkkinoiden riippumattomien asiakkaiden asianomaisesta tuotetyypistä tutkimusajanjaksona tosiasiallisesti maksamien tai niiden maksettaviksi tulevien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. 29) Normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti edellä c alakohdassa tarkoitettujen tuotetyyppien osalta samoin kuin niiden tuotetyyppien osalta, joiden myynti kotimarkkinoilla ei ollut johdanto-osan 26 kappaleessa tarkoitetulla tavalla edustavaa. Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti lisäämällä vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksona niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyvät myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä niiden saama painotettu keskimääräinen voitto. 2. Vientihinta 30) Koska kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien koko tarkasteltavana olevan tuotteen vienti suuntautui suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 3. Vertailu 31) Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, tuontimaksujen ja välillisten verojen, pakkauskustannusten, luottokustannusten, myynnin jälkeisten kustannusten, palkkioiden sekä alennusten ja hyvitysten erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin vapaasti tehtaalla -tasolla. a) Tutkittujen yritysten polkumyyntimarginaali 32) Johdanto-osan 27 kappaleen mukaisesti määritettyä tuotetyyppikohtaista painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti johdanto-osan 30 kappaleessa tarkoitettuun vientihintojen painotettuun keskiarvoon. b) Yhteistyössä toimineiden, otokseen kuulumattomien yritysten polkumyyntimarginaali 33) Niiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka ilmoittautuivat perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti mutta joita ei tarkasteltu yksilöllisesti, polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti otokseen kuuluvien yritysten polkumyyntimarginaalien painotettuna keskiarvona. c) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali 34) Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka eivät vastanneet komission kyselylomakkeeseen (ks. johdanto-osan 19 kappale) eivätkä muuten ilmoittautuneet, polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 35) Yhteistyön laajuuden määrittämiseksi suoritettiin kunkin tarkasteltavana olevan maan osalta vertailu, jossa verrattiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamia, yhteisöön suuntautuvan viennin määrää koskevia tietoja ja vastaavia Eurostatin tuontitilastoja: a) Jos yhteistyöhön osallistumisen todettiin olleen asianomaisessa maassa laajaa, yhteistyöhön osallistumattomia yrityksiä koskeva jäännöspolkumyyntimarginaali katsottiin aiheelliseksi vahvistaa korkeimman kyseisen maan yhteistyössä toimineelle yritykselle määritetyn polkumyyntimarginaalin tai ainoan yhteistyössä toimineen yrityksen polkumyyntimarginaalin suuruiseksi. Näin meneteltiin, koska ei ole mitään syytä uskoa, että minkään asianomaisen maan yhteistyöhön osallistumaton vientiä harjoittava tuottaja olisi harjoittanut polkumyyntiä vähäisemmässä määrin kuin saman maan yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja. b) Jos yhteistyöhön osallistumisen todettiin olleen asianomaisessa maassa vähäistä, yhteistyöhön osallistumattomia yrityksiä koskeva jäännöspolkumyyntimarginaali katsottiin aiheelliseksi vahvistaa korkeammaksi kuin korkein kyseisen maan yhteistyössä toimineelle yritykselle määritelty polkumyyntimarginaali. On nimittäin syytä olettaa, että yhteistyöhalukkuuden vähäisyys on seurausta siitä, että asianomaisen maan yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien harjoittama polkumyynti on yleensä ottaen suurempaa kuin minkään saman maan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyynti. Edellä selostettua menettelyä pidettiin yhteistyöhön osallistumattomien yritysten osalta välttämättömänä myös siitä syystä, että ne eivät pääsisi hyötymään yhteistyöhaluttomuudestaan. 4. Polkumyynnin määrittämiseen liittyvät erityiskysymykset maittain a) Australia i) Normaaliarvo 36) Australialainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja myi merkittäviä määriä asianomaista tuotetta siihen etuyhteydessä olevalle käyttäjälle kotimarkkinoilla. Tätä myyntiä ei perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti pidetty tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, mistä syystä sitä ei otettu huomioon normaaliarvoa määritettäessä. Ilmoitettuja tuotantokustannuksia ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa, ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja normaaliarvon muodostamiseen. Muilta osin normaaliarvo määritettiin johdanto-osan 24-29 kappaleessa selostettua yleistä menetelmää käyttäen. Näin ollen normaaliarvo määritettiin joko kotimarkkinoilla sovellettujen myyntihintojen tai laskennallisten arvojen perusteella tuotetyypistä riippuen. ii) Vientihinta 37) Australialainen vientiä harjoittava tuottaja myi asianomaista tuotetta yhteisön markkinoilla ainoastaan riippumattomille asiakkaille. Yrityksen vientihinnat määritettiin johdanto-osan 30 kappaleessa kuvatun yleisen menetelmän mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. iii) Vertailu 38) Oikaisuja tehtiin johdanto-osan 31 kappaleessa selostetun yleisen menetelmän mukaisesti kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, luottokustannusten ja palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. 39) Australialainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi oikaisun tekemistä pakkauskustannusten erojen huomioon ottamiseksi, koska tavara toimitettiin eräille kotimaisille asiakkaille kuormalavoilla. Tähän pyyntöön ei kuitenkaan suostuttu, koska kuormalavoista laskutettiin asiakasta erikseen. 40) Australialainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi normaaliarvonsa oikaisemista vakuuksien, takausten, teknisen avun ja palvelujen toimittamiseen liittyvien kustannusten erojen mukaisesti. Yritys ei kuitenkaan selittänyt tyydyttävästi pyyntönsä luonnetta eikä esittänyt riittäviä perusteluja tai asiakirjanäyttöä esittämiensä oikaisumäärien tueksi. Se ei myöskään pystynyt osoittamaan, että kyseiset tekijät olisivat johtaneet koti- ja vientimarkkinoiden asiakkailta veloitettavien hintojen eroihin. Näin ollen tämä pyyntö evättiin. iv) Polkumyyntimarginaali 41) Väliaikainen polkumyyntimarginaali määritettiin johdanto-osan 32-35 kappaleessa selostetulla tavalla. 42) Ainoan yhteistyössä toimineen australialaisen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin vastaavan kaikesta Australiasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä. Australiaa koskeva jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin tästä syystä johdanto-osan 35 kappaleen a alakohdan mukaisesti eli ainoalle yhteistyössä toimineelle yritykselle, Leading Synthetics Pty Ltd:lle, määritetyn polkumyyntimarginaalin suuruiseksi. 43) Väliaikainen polkumyyntimarginaali on prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna 19,6 prosenttia. b) Indonesia i) Normaaliarvo 44) Toinen tutkituista indonesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista myi jonkin verran asianomaista tuotetta siihen etuyhteydessä olevalle käyttäjälle kotimarkkinoilla. Tätä myyntiä ei perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti pidetty tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, mistä syystä sitä ei otettu huomioon normaaliarvoa määritettäessä. Ilmoitettuja tuotantokustannuksia ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa, ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja normaaliarvon muodostamiseen. Muilta osin normaaliarvo määritettiin johdanto-osan 24-29 kappaleessa selostettua yleistä menetelmää käyttäen. Normaaliarvo määritettiin molempien vientiä harjoittavien tuottajien osalta tuotetyypistä riippuen joko kotimarkkinoilla sovellettujen myyntihintojen tai laskennallisten arvojen perusteella. ii) Vientihinta 45) Molemmat tutkitut indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät asianomaista tuotetta yhteisön markkinoilla ainoastaan riippumattomille asiakkaille. Yritysten vientihinnat määritettiin johdanto-osan 30 kappaleessa kuvatun yleisen menetelmän mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. iii) Vertailu 46) Oikaisuja tehtiin johdanto-osan 31 kappaleessa selostetun yleisen menetelmän mukaisesti alennusten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, luottokustannusten ja palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. iv) Polkumyyntimarginaali 47) Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit määritettiin molempien tutkittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta johdanto-osan 32 kappaleessa selostetulla tavalla. 48) Otokseen kuulumattomia yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia (ks. johdanto-osan 13-22 kappale) koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin otokseen kuuluneiden kahden yrityksen polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon perusteella. 49) Lisäksi kaksi otokseen alun perin valittua indonesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei, kuten edellä johdanto-osan 18 kappaleessa todettiin, enää toiminut tutkimuksessa yhteistyössä sen jälkeen, kun otoksen valinta oli saatettu päätökseen. Näiden yritysten osuus asianomaisen tuotteen viennistä yhteisöön on noin 30 prosenttia. Tästä syystä jäännöspolkumyyntimarginaali katsottiin aiheelliseksi vahvistaa johdanto-osan 35 kappaleen b alakohdan mukaisesti eli korkeammaksi kuin korkein otokseen kuuluvalle, yhteistyössä toimineelle yritykselle määritetty polkumyyntimarginaali. Niinpä Indonesiaa koskeva jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin niiden kahden tuotetyypin marginaalien painotetun keskiarvon perusteella, joille oli määritetty korkeimmat yksittäiset polkumyyntimarginaalit ja joita vietiin yhteisöön edustavassa määrin. 50) Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> c) Thaimaa 51) Kaikkiaan neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui ja toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kaksi näistä tuottajista oli keskenään etuyhteydessä. i) Normaaliarvo 52) Normaaliarvo määritettiin johdanto-osan 24-29 kappaleessa selostettua yleistä menetelmää käyttäen. Normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti johdanto-osan 27 kappaleen c alakohdassa tarkoitettujen tuotetyyppien osalta sekä yhden yrityksen yhden sellaisen tuotetyypin osalta, jonka myynti kotimarkkinoilla ei ollut edustavaa verrattuna saman tyypin yhteisöön suuntautuvan viennin määrään. Kaikissa muissa tapauksissa normaaliarvo määritettiin kotimarkkinoilla sovellettujen myyntihintojen perusteella. Ilmoitettuja tuotantokustannuksia ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa, ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja normaaliarvojen muodostamiseen. 53) Yksi yhteistyössä toiminut yritys pyysi, että tiettyä tuotetyyppiä ei otettaisi huomioon polkumyyntimarginaalia laskettaessa, koska sen kustannuksiin ja hintoihin oli vaikuttanut perustamisvaihe; lisäksi se pyysi sopivaksi katsottavan oikaisun tekemistä, jos tähän pyyntöön ei suostuttaisi. Yritys ei kuitenkaan tehnyt mitään ehdotusta sopivasta oikaisumäärästä. Koska kyseinen myynti edusti arvon perusteella laskettuna yli 59:ää prosenttia asianomaisen tuotteen kokonaisviennistä yhteisöön tutkimusajanjaksona, sen jättämistä pois polkumyyntimarginaalia koskevista laskelmista ei pidetty asianmukaisena. Koska perustamisvaihe ulottui tutkimusajanjaksoa pidemmälle, tämän tuotannon osalta otettiin perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon perustamisvaiheen lopun keskimääräiset tuotantokustannukset, jos niitä koskevat tiedot oli toimitettu ennen tarkastuskäyntejä ja kolmen kuukauden kuluessa tutkimuksen vireillepanosta. ii) Vientihinta 54) Yhteistyössä toimineet neljä thaimaalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa myivät asianomaista tuotetta yhteisön markkinoilla ainoastaan riippumattomille asiakkaille. Yritysten vientihinnat määritettiin johdanto-osan 30 kappaleessa kuvatun yleisen menetelmän mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. iii) Vertailu 55) Oikaisuja tehtiin johdanto-osan 31 kappaleessa selostetun yleisen menetelmän mukaisesti kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, tuontimaksujen ja välillisten verojen, pakkauskustannusten, luottokustannusten, myynnin jälkeisten kustannusten, palkkioiden sekä alennusten ja hyvitysten erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. 56) Kaikki neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysivät kaupan porrasta koskevan oikaisun tekemistä. Yhden tuottajan osalta pyynnön perusteita pidettiin kuitenkin epäasianmukaisina; toinen yritys ei puolestaan pystynyt osoittamaan sellaisia pysyviä ja selviä eroja eri kaupan portaiden toiminnoissa ja hinnoissa kotimarkkinoilla, jotka eivät olisi jo sisältyneet muihin pyydettyihin oikaisuihin. Yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään perustellut tyydyttävästi esittämänsä kaupan porrasta koskevan oikaisun määrää. Näin ollen kaupan portaiden erojen mukaisia oikaisuja ei tehty lainkaan tässä vaiheessa. 57) Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi valuutan muuntamiseen liittyvää oikaisua sillä perusteella, että viennin laskutusvaluutan kurssi oli tutkimusajanjakson aikana alentunut jatkuvasti suhteessa kirjanpidossa käytettyyn valuuttaan. Valuuttakurssissa todettiin kuitenkin tapahtuneen tutkimusajanjaksona vaihteluja, eikä niinkään pitkän aikavälin muutoksia, mistä syystä pyyntö evättiin. 58) Yksi yritys pyysi tullinpalautukseen liittyvää oikaisua mutta esitti pyynnön liian myöhään eli lähes kaksi kuukautta kyselylomakkeiden palauttamiselle asetetun määräajan jälkeen. Yritys ei myöskään toimittanut kyselylomakkeessa pyydettyjä lainsäädännöllisiä asiakirjoja eikä osoittanut, että tullit oli tosiasiallisesti palautettu. Näin ollen oikaisua ei voitu tehdä. 59) Kolme yritystä pyysi oikaisun tekemistä yritysten oman henkilöstön antaman teknisen avun huomioon ottamiseksi. Nämä pyynnöt kuitenkin evättiin, koska kyseisestä teknisestä avusta ei säädetty lailla tai määrätty tarkastelluissa myyntisopimuksissa, koska todisteita siitä, että kyse oli myynnin jälkeisistä kustannuksista, ei esitetty ja koska toimitetun teknisen avun ei osoitettu vaikuttavan hintoihin. iv) Polkumyyntimarginaali 60) Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit määritettiin tutkittujen neljän vientiä harjoittavan tuottajan osalta johdanto-osan 32 kappaleessa selostetulla tavalla. 61) Komission vakiintuneena käytäntönä on vahvistaa etuyhteydessä oleville yrityksille yksi painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali. Tämä johtuu siitä, että yksilöllisten polkumyyntimarginaalien määrittäminen voisi rohkaista yrityksiä kiertämään polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ja siten tehdä niistä tehottomia, koska keskenään etuyhteydessä olevilla tuottajilla olisi mahdollisuus ohjata yhteisöön suuntautuva vientinsä sen yrityksen kautta, jonka yksilöllinen polkumyyntimarginaali on alhaisin. Tämän käytännön mukaisesti kahdelle samaan yhtymään kuuluvalle etuyhteydessä olevalle tuottajalle määritettiin yksi yhteinen polkumyyntimarginaali laskemalla ensin molemmille yrityskohtainen polkumyyntimarginaali ja määrittämällä tämän jälkeen näiden marginaalien painotettu keskiarvo. 62) Yhteistyöhön osallistumisen todettiin olevan Thaimaassa erittäin laajaa (lähes 100 prosenttia). Thaimaata koskeva jäännöspolkumyyntimarginaali, joka ilmaistiin prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta, vahvistettiin tästä syystä johdanto-osan 35 kappaleen a alakohdan mukaisesti eli korkeimman yhteistyössä toimineelle yritykselle määritetyn polkumyyntimarginaalin suuruiseksi. 63) Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> E VAHINKO 1. Yhteisön tuotannonalan määritelmä 64) Tiedossa olevia polyesterikatkokuitujen tuottajia on yhteisössä neljätoista. Yhdeksän niistä oli mukana tähän tutkimukseen johtaneen valituksen tekemisessä, mutta vain kahdeksan vastasi komission kyselylomakkeeseen. Lisäksi yksi näistä kahdeksasta tuottajasta ei vastannut komission lähettämiin, puutteellisia tietoja koskeviin kirjeisiin. Tämän vuoksi katsottiin, että kyseiset kaksi valitukseen osallistunutta yhteisön tuottajaa eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Tämä huomioon ottaen voitiin todeta, että valituksen tehneiden seitsemän yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan osuus polyesterikatkokuitujen koko tuotannosta yhteisössä oli tutkimusajanjaksona noin 85 prosenttia. Tästä syystä katsotaan, että kyseiset seitsemän yhteisön tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Yhteistyössä toimineista yhteisön tuottajista käytetään jäljempänä nimitystä "yhteisön tuotannonala". 2. Polyesterikatkokuitujen markkinat yhteisössä a) Yhteisön kulutus 65) Valitukseen osallistumattomat yhteisön tuottajat eivät toimittaneet tietoja myyntimääristään, joten seuraavassa taulukossa esitetyt yhteisön kulutusta koskevat luvut on laskettu yhteisön tuotannonalan yhteenlasketun myyntimäärän, tarkasteltavina olevista maista tulevan tuonnin määrän, muista kolmansista maista tulevaa tuontia koskevien Eurostat-tietojen ja yhteistyöhön osallistumattomien yhteisön tuottajien myyntimääriä koskevien arvioiden perusteella. >TAULUKON PAIKKA> b) Polyesterikatkokuitujen tuonti yhteisöön asianomaisista maista i) Tuonnin kumulatiivinen arviointi 66) Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuontia arvioitava kumulatiivisesti. Tutkimus osoitti seuraavaa: a) polkumyyntimarginaali ylitti jokaisen maan osalta vähimmäistason, kuten edellä osoitettiin; b) yksittäisistä maista tuodut määrät eivät olleet vähäpätöisiä verrattuna yhteisön kulutukseen; c) tuotujen polyesterikatkokuitujen ja yhteisön tuotteiden välisten kilpailuedellytysten ja tuotujen polyesterikatkokuitujen keskinäisten kilpailuedellytysten tarkastelu osoitti, että - kaikista viejämaista tuodut polyesterikatkokuidut ja yhteisössä tuotetut polyesterikatkokuidut ovat, kuten johdanto-osan 12 kappaleessa todetaan, samankaltaisia tuotteita, - kaikista viejämaista tuotuja polyesterikatkokuituja myytiin samoille asiakkaille samoja myyntikanavia käyttäen, ja - kaikista viejämaista tuotuja polyesterikatkokuituja myytiin samankaltaisilla hinnoilla; d) asianomaiset viejämaat myivät polyesterikatkokuituja suoraan riippumattomille asiakkaille kuten tekstiilitehtaille ja tyynyjen ja peitteiden valmistajille sekä polyesterikatkokuitujen kauppiaille. Tutkimuksesta kävi ilmi, että yhteisön tuotannonala myi samankaltaista tuotetta samoja myyntikanavia käyttäen ja samoille asiakasryhmille, vaikkakin niiden myynti suuntautui pääosin loppukäyttäjille. Näin ollen todettiin, että asianomaisista maista tulevan tuonnin kumuloimiselle oli olemassa riittävästi perusteita. ii) Tuonnin määrä 67) Asianomaisista maista peräisin oleva tuonti kehittyi vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Comext 2. iii) Asianomaisen tuonnin markkinaosuus 68) Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla. >TAULUKON PAIKKA> Edellä olevista taulukoista ilmenevä kehityssuunta vahvistaa, että yhteisön markkinoille asianomaisista maista suuntautunut tuonti kasvoi sekä absoluuttisesti että markkinaosuudeltaan jyrkästi. iv) Keskimääräinen tuontihinta 69) Asianomaisista maista tuotujen polyesterikatkokuitujen myyntihinnat yhteisön markkinoilla laskivat jatkuvasti vuodesta 1996 tutkimusajanjaksoon, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee: >TAULUKON PAIKKA> v) Hinnan alittavuus 70) Hinnan alittavuuden määrittämiseksi komissio tarkasteli tutkimusajanjaksoa koskevia tietoja. Hinnan alittavuus vahvistettiin vientihintaa ja yhteisön tuotannonalan veloittamia hintoja vertaamalla. Tarkasteltavina olleet yhteisön tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomien asiakkaiden maksamia hintoja, joita tarvittaessa oikaistiin vapaasti tehtaalla -tasolle, eli kuljetuskustannuksia ei otettu huomioon. Koska yhteisön tuotannonalan myynti suuntautui pääosin loppukäyttäjille, kun taas vientiä harjoittavien tuottajien myynti suuntautui sekä loppukäyttäjille että jälleen- ja tukkumyyjille, tehtiin vientiä harjoittavien tuottajien myyntihintoihin (cif yhteisön rajalla -hintoihin) oikaisut kaupan portaan erojen ja maksetun tullin mukaisesti. Kaikkia hintoja verrattiin alennusten ja hyvitysten poissulkemisen jälkeen. Painotettuja keskimääräisiä hintoja verrattiin samankaltaisten polyesterikatkokuitujen osalta komission kyselylomakkeessa selostetulla tavalla. Painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli yhteisön tuotannonalan myyntihintojen keskiarvosta prosentteina ilmaistuna Indonesian osalta 34,7 prosenttia, Australian osalta 21 prosenttia ja Thaimaan osalta 32,7 prosenttia. 3. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne a) Alustavat huomautukset 71) Vahinkoa koskeva tarkastelu kattaa ajanjakson vuodesta 1996 tutkimusajanjakson loppuun. Olisi huomattava, että kyseisenä ajanjaksona Korean tasavaltaan, Taiwaniin ja Valko-Venäjään sovellettiin polkumyyntitoimenpiteitä, mikä vaikutti yhteisön tuotannonalaan. b) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttö 72) >TAULUKON PAIKKA> Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että yhteisön tuotannonalan tuotanto oli yleensä ottaen vakaa. 73) Kapasiteetin osalta olisi huomattava, että polyesterikatkokuitujen tuotantovälineitä käytetään myös sellaisten tuotteiden tuotannossa, joita tämä menettely ei koske, kuten touvi ja topsit. Sen johdosta polysterikatkokuitujen tuotantokapasiteetti määritettiin ottaen huomioon näiden eri tuotteiden polyesterikatkokuidut mukaan lukien, todellinen tuotanto. Kapasiteetin lasku oli näin tarkasteltuna 7 prosenttia. Tuotantokapasiteetin laskun voidaan katsoa johtuneen joidenkin yhteisön tuotannonalan tuotantolinjojen ja -laitosten sulkemisesta tai niiden muuttamisesta kapasiteetin käyttöasteen lisäämiseksi sellaisten tuotteiden tuotantoon soveltuviksi, joita tämä tutkimus ei koske. 74) Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, tuotantokapasiteetin käyttöaste nousi tarkasteltavana olevana ajanjaksona 8 prosenttia. Käyttöasteen nousu on kuitenkin suoraa seurausta tuotantokapasiteetin laskusta. c) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä 75) Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, yhteisön tuotannonalan polyesterikatkokuitujen myynnin määrä yhteisön markkinoilla laski tarkasteltavana olevana ajanjaksona 6 prosenttia. >TAULUKON PAIKKA> Tämä kehitys osoittaa, että yhteisön tuotannonalan myynti ei seurannut kehitystä kulutuksessa, joka nousi tarkasteltavana olevana ajanjaksona 27 prosenttia, kuten edellä johdanto-osan 65 kappaleessa selostetaan. Myynti seurasi itse asiassa kulutuksen kehitystä osittain vain vuosina 1996-1997, jolloin kulutuksen kasvaessa 14 prosenttia myynti kasvoi 3 prosenttia. Tämän jälkeen myyntimäärät laskivat jatkuvasti tutkimusajanjaksoon asti. d) Keskimääräinen myyntihinta ja hintojen kehitys 76) Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän asianomaisen tuotteen painotetut keskimääräiset hinnat laskivat huomattavasti tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, hinnat laskivat tuona aikana keskimäärin 11 prosenttia: >TAULUKON PAIKKA> Tutkimuksessa on ilmennyt, että polyesterikatkokuitujen hintoihin on vaikuttanut myös perusraaka-aineiden kuten puhtaan tereftaalihapon, dimetyylitereftalaatin ja glykolin hintakehitys; kyseiset perusraaka-aineet muodostavat 60-70 prosenttia valmiin tuotteen tuotantokustannuksista. e) Markkinaosuus 77) Myynnin määrän ja yhteisön kulutuksen vertailu osoittaa, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski merkittävästi tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Kehitys ilmenee seuraavasta taulukosta: >TAULUKON PAIKKA> Yllä olevasta taulukosta ilmenee, että laskeva suuntaus jatkui koko tarkasteltavana olevan ajanjakson ajan. Vuosina 1996-1997 markkinaosuuden lasku oli tosin suhteellisen vähäistä, 6,4 prosenttiyksikköä. Sen sijaan vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana markkinaosuus laski huomattavasti eli 18 prosenttiyksikköä. f) Varastot 78) >TAULUKON PAIKKA> Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, varastot lisääntyivät huomattavasti eli 22 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. g) Kannattavuus 79) Vuonna 1996 yhteisön tuotannonalan painotettujen keskimääräisten tappioiden osuus nettomyynnistä oli 4 prosenttia. >TAULUKON PAIKKA> Yllä olevasta taulukosta ilmenee, että taloudellinen tilanne parani erityisesti vuoden 1998 aikana (6,34 prosentin voitto). Tilanteen paraneminen oli seurausta rakenneuudistuksista, joita yhteisön tuotannonala oli toteuttanut tuotantomenetelmien tehostamiseksi, sekä eräiden tuotantolinjojen käytöstä sellaisten erikoistuotteiden valmistukseen, joiden voittomarginaali on korkeampi. Edellä mainittua voittomarginaalia tarkasteltaessa on kuitenkin huomattava, että 10 prosentin voittoa pidetään vähimmäisvoittomarginaalina, jolla tämän tyyppinen tuotannonala voi säilyttää elinkelpoisuutensa pitkällä aikavälillä. On myös mainittava, että tutkimusjakson aikana saavutettuun voittoon vaikutti pääosin erityisaloilla saavutettu tulos (18,85 prosenttia). Voitto jäi pienemmäksi kuitukangaskäyttöön (nk. non-woven) tarkoitettujen tavanomaisten kuitujen (0,86 prosenttia) ja onttojen kuitujen (1,37 prosenttia) osalta, joita tuodaan erityisen paljon yhteisöön. Tutkimuksessa ilmeni myös, että yhteisön tuotannonalan rakenneuudistusten johdosta myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset vähenivät 15,3 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusjakson välisenä aikana. On myös tärkeää huomioida, että perusraaka-aineiden hinnat laskivat merkittävästi tarkasteltavana olevana ajanjaksona: tarkastuksen aikana käytettävissä olleiden tietojen mukaan tereftaalihapon hinta laski tarkasteltavana olevana ajanjaksona 35,6 prosenttia ja glykolin hinta 14,3 prosenttia. Näiden raaka-aineiden hintojen laskun arvioitiin yhdessä vähentäneen polyesterikatkokuitujen valmistuskustannuksia 31 prosenttia. Molempien edellä mainittujen tekijöiden eli myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksien vähenemisen sekä raaka-aineiden hintojen laskun vaikutuksesta tuotantokustannukset laskivat myyntihintoja nopeammin. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonala alkoi jälleen tuottaa voittoa vuodesta 1998. Katsotaan, että voitot ovat nykyisellään suurimmat, mitä tuonnin aiheuttamat hintapaineet huomioon ottaen on mahdollista saavuttaa. Tuotannonalan tehokkuutta, jota jo on lisätty, ei voida enää lyhyellä aikavälillä parantaa. h) Investoinnit 80) >TAULUKON PAIKKA> Yhteisön tuotannonala teki tarkasteltavana olevana ajanjaksona vuosittain merkittäviä investointeja, mikä ilmenee edellä olevasta taulukosta. Olisi huomattava, että kyseiset huomattavat investoinnit on suurimmaksi osaksi tehty korvaaviin koneisiin osana yleistä rakenneuudistusohjelmaa. i) Työllisyys 81) Tuotantokapasiteetin jonkin asteisen laskun sekä rakenneuudistuksen takia työllisyys laski kyseisen tuotteen tuotannonalalla tarkasteltavana olevana ajanjaksona noin 20 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee. >TAULUKON PAIKKA> j) Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskeva päätelmä 82) Edellä esitetyssä tarkastelussa on ilmennyt, että eräät taloudelliset indikaattorit kuten kapasiteetti (- 7 prosenttia), myynnin määrä (- 6 prosenttia), myyntihinnat (- 11 prosenttia), markkinaosuus (- 26 prosenttia), varastot (+ 22 prosenttia), investoinnit (- 9 prosenttia) ja työllisyys (- 20 prosenttia) ovat kehittyneet kielteiseen suuntaan erityisesti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. 83) Samanaikaisesti tuotanto kasvoi vain vähän, yhdellä prosentilla. Tuotantokapasiteetin laskun seurauksena kapasiteetin käyttöaste nousi 8 prosenttia. Kannattavuus, joka oli vuosina 1996-1997 negatiivista, muuttui vuonna 1998 ja tutkimusajanjaksolla positiiviseksi saavuttamatta kuitenkaan tasoa, jota voitiin pitää tyydyttävänä. 84) Tutkimus osoitti myös, että yhteisön tuotannonala on kärsinyt huomattavista hintapaineista. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin osalta todettiin merkittävä hinnan alittavuus (keskimäärin 40 prosenttia). 85) Edellä esitetyn tarkastelun ja erityisesti markkinaosuuden huomattavan laskun ja myyntihintojen laskun perusteella pääteltiin, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut vahinkoa, jota voidaan pitää merkittävänä. F SYY-YHTEYS 1. Johdanto 86) Komissio tutki, oliko yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko aiheutunut Indonesiasta, Thaimaasta ja Australiasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös muut tekijät varmistaakseen, ettei muista tekijöistä aiheutuneen vahingon katsottaisi virheellisesti aiheutuneen tutkimuksen kohteena olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. 2. Yleistä 87) Yhteisön toimielimet ovat äskettäin todenneet, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut vahinkoa useasta maasta, kuten Taiwanista ja Valko-Venäjältä, tulleesta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista tuotannonalan tilanne on näin ollen vireillä olevan tutkimuksen alusta lähtien ollut heikko, ja sen katsottiin olleen haavoittuva koko tarkasteltavana olevan ajanjakson ajan. 3. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus 88) Vireillä olevassa tutkimuksessa on ilmennyt, että tuonti asianomaisista maista yhteisöön kasvoi huomattavasti, jopa seitsenkertaistui, tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Vuonna 1996 asianomaisista maista tuotiin 7549 tonnia polyesterikatkokuituja, kun tuonnin määrä tutkimusajanjaksona oli 51911 tonnia. Mainitun tuontikehityksen johdosta asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi 1,66 prosentista vuonna 1996 8,97 prosenttiin tutkimusajanjaksona. Samana ajanjaksona mainitun tuonnin keskimääräiset myyntihinnat laskivat 22 prosenttia. Hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 40 prosentilla. 89) Tämä kehitys tapahtui vaiheessa, jolloin yhteisön tuotannonala oli erityisen haavoittuva ja toipumassa muista kolmansista maista pitkään jatkuneen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksista. 90) Seurauksena oli tilanne, jossa yhteisön tuotannonala heikkeni entisestään, vaikka sen olisi pitänyt hyötyä hyvän kauppatavan mukaisen kaupan edellytysten palauttamisesta, kun muista kolmansista maista tulevaan tuontiin alettiin soveltaa polkumyyntitoimenpiteitä. Vahinkoa koskevassa tutkimuksessa havaittiin, kuten edellä on selostettu, että kyseisen tuotannonalan tilanne yleisesti ottaen heikkeni markkinaosuuden (- 26 prosenttia), myynnin määrän (- 6 prosenttia) ja myyntihintojen (- 11 prosenttia) laskiessa huomattavasti. 91) On myös mainittava, että yhteisön tuotannonalan menetykset olivat suuria niiden polyesterikatkokuitutyyppien osalta, joita tuodaan pääosin asianomaisista maista. Kudontaan tarkoitettujen polyesterikatkokuitujen tuonnin osuus asianomaisten maiden polyesterikatkokuitujen kokonaistuonnista on nimittäin 50 prosenttia ja tavanomaisten kuitukangaskäyttöön tarkoitettujen kuitujen (nk. non-woven) osuus on 29 prosenttia. Näiden tuotetyyppien osalta yhteisön tuotannonala saavutti 3,1 prosentin ja 0,86 prosentin voiton, kun erikoistuotteiden osalta, joiden tuonti oli vähäisempää, voitto oli noin 18,85 prosenttia. 92) Tämä on merkittävää erityisesti siksi, että tuodut ja yhteisön tuotannonalan valmistamat polyesterikatkokuidut ovat samankaltaisia tuotteita, joita myydään yhteisön markkinoilla samojen myyntikanavien kautta. Näin ollen sillä, että markkinoilla oli kasvava määrä asianomaisista maista polkumyynnillä tuotuja polyesterikatkokuituja, on ollut merkittävä vaikutus kyseisiin markkinoihin yleensä. Koska markkinat ovat lisäksi avoimet, asianomaisista maista tuotujen polyesterikatkokuitujen alhaisilla hinnoilla, jotka olivat kaikkien yhteisön markkinoiden potentiaalisten asiakkaiden tiedossa, on ollut huomattava vaikutus yhteisön tuotannonalan hintatasoon. 93) Edellä esitetyn perusteella todettiin, että polkumyynnillä tapahtuneella halpatuonnilla on ollut merkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. 4. Muiden tekijöiden vaikutus a) Kulutuksen kehitys 94) Kuten edellä johdanto-osan 65 kappaleessa todettiin, kulutus yhteisön markkinoilla kasvoi 27 prosenttia vuodesta 1996 tutkimusajanjaksoon, mikä osoittaa polyesterikatkokuitujen markkinoiden kasvaneen voimakkaasti. Näin ollen ei voida katsoa, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko olisi johtunut kulutuksen kehityksestä. b) Polyesterikatkokuitujen tuonti muista kolmansista maista 95) Polyesterikatkokuitujen kokonaistuonti yhteisön markkinoille muista maista kuin Indonesiasta, Thaimaasta ja Australiasta kehittyi seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 96) On korostettava, että kahta suurta viejämaata, Taiwania ja Etelä-Koreaa, koskeva tukien vastainen tutkimus pantiin vireille rinnakkain tämän tutkimuksen kanssa. Tukien vastaisessa tutkimuksessa on todettu, että Etelä-Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut vientituella. Ilmeni kuitenkin, että Taiwanista tuleva tuettu tuonti yhdessä nyt tarkasteltavista maista tulevan tuonnin kanssa myötävaikuttivat yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Etelä-Korean ja Taiwanin tuontihintojen kehityksen tarkastelu osoitti, että myös ne olivat lisänneet yhteisön hintoihin kohdistuvaa painetta. Käytettävissä olevien tietojen perusteella voidaan todeta, että näistä maista tulevan tuonnin keskihinnat vaihtelivat tässä menettelyssä tarkasteltavina olevien maiden soveltamien hintojen ja yhteisön tuotannonalan hintojen välillä. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin osalta todettiin, että mainitun tuonnin vähäisyys sekä yhteisön tuotannonalan hintatasoa vastaavat hinnat osoittavat, että kyseinen tuonti ei ole myötävaikuttanut yhteisön markkinoilla havaittuun hintatason laskuun. Edellä mainitun perusteella ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Etelä-Koreasta ja Taiwanista tapahtunut yhteisöön suuntautunut tuonti on vaikuttanut yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Kun otetaan huomioon mainitun tuonnin taso ja hinnat, on todettava, että kyseinen tuonti ei kuitenkaan poista asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. c) Vienti ja muu yhteisön tuotannonalan toiminta 97) Viennillä kolmansiin maihin on aina ollut yhteisön tuotannonalan toiminnassa vähäinen osuus. Vuonna 1996 sen osuus kokonaismyynnistä oli 9 prosenttia, mutta tutkimusajanjakson aikana se laski 5 prosentin tasolle. Viennin määrät ilmenevät seuraavasta taulukosta: >TAULUKON PAIKKA> Yhteisön tuotannonalan vientimyynti lähes puoliintui tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla. Tätä myyntiä voidaan kuitenkin pitää vähäisenä yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantoon verrattuna. Näin ollen mahdollisella vientimyynnin vähentymisestä aiheutuneella tuotannon vähentymisellä on ollut hyvin vähäinen vaikutus aiheutuneeseen vahinkoon. 98) On väitetty, että tuonti on kasvanut aikana, jolloin yhteisön tuotannonala vähensi tuotantokapasiteettiaan 7 prosenttia; tämä vastaa merkittävää osaa tuonnin määrästä, minkä vuoksi tuontia olisi ollut pakko lisätä, jotta kysyntään olisi pystytty vastaamaan. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että yhteisön tuotannonalalla on edelleen käyttämätöntä kapasiteettia. Lisäksi kapasiteetin lasku vastaa suurin piirtein vain noin puolta asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin kasvusta. Lisäksi tutkimuksessa on ilmennyt, että kapasiteetin lasku oli seurausta eräiden tuotantolaitosten sulkemisesta tai niiden muuttamisesta muiden tuotteiden tuotantoon soveltuviksi sen vuoksi, että niiden toiminta ei ollut taloudellisesti kannattavaa alhaisilla hinnoilla tapahtuneen tuonnin vuoksi. Mikäli toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön nyt tarkasteltavana olevassa tapauksessa, tuotantolaitosten sulkemisia voisi olla odotettavissa lisää. Toisaalta, jos hyvän kauppatavan mukaisen kaupan edellytykset palautettaisiin, yhteisön tuotannonala voisi tulevaisuudessa saavuttaa yhteisön markkinoilla suuremman markkinaosuuden, kun otetaan huomioon sen aiemmat tulokset ja se, että tietyt tuotantolinjat voidaan muuntaa takaisin polyesterikatkokuitutuotteiden tuotantoon sopiviksi. 5. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät 99) Ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että muut tekijät kuin asianomaisista maista yhteisöön suuntautunut tuonti ja erityisesti muista kolmansista maista tapahtuva tuonti, joka on rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn kohteena, on vaikuttanut yhteisön tuotannonalan vaikeaan asemaan. Asianomaisista maista tapahtuvan tuonnin merkittävällä kasvulla sekä huomattavalla hintojen laskulla ja hinnan alittavuudella oli kuitenkin merkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Näin ollen pääteltiin, että mainitusta tuonnista on erikseen tarkasteltuna aiheutunut yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. G YHTEISÖN ETU 1. Johdanto 100) Lopullisia päätelmiä varten komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio tarkasteli toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin. 2. Yhteisön tuotannonalan etu 101) Yhteisön tuotannonala on jo melkein vuosikymmenen kärsinyt polyesterikatkokuidun polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Mahdollisesti käyttöön otettavien polkumyyntitoimenpiteiden tavoitteena on palauttaa terve kilpailu yhteisön markkinoilla yhteisön tuottajien ja kolmansien maiden vientiä harjoittavien tuottajien välille. Yhteisön tuotannonala on ponnistellut huomattavasti tuottavuutensa parantamiseksi viime vuosina pyrkien alentamaan tuotantokustannuksiaan ja parantamaan kilpailukykyään näillä hintaherkillä markkinoilla. Se on toteuttanut erityisiä rationalisointitoimia tutkimusajanjaksona. Esimerkkinä mainittakoon, että eräs yhteisön tuottaja sulki kaksi tuotantolaitosta kustannusten alentamiseksi ja tuottavuutensa parantamiseksi. Ottaen huomioon yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon luonteen ja erityisesti sen, että tuotannonalan toipuminen muun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta vahingosta estyi, komissio katsoo, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne tulee hyvin todennäköisesti heikkenemään entisestään. Tämä voisi merkitä työllisyyden heikkenemistä entisestään ja voisi lopulta johtaa yhteisön tuottajien määrän vähenemiseen. Lisäksi yhteisön tuotannonalan meneillään olevat rakenneuudistustoimenpiteet osoittavat, että se ei ole halukas luopumaan tästä tuotantolohkosta etenkään kun markkinat ovat voimakkaassa kasvussa. Tämän vuoksi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi yhteisön tuotannonalan edun mukaista. 3. Vaikutus yhteisön tuojiin ja käyttäjiin 102) Komissio lähetti kyselylomakkeet yhdelletoista tiedossa olevalle tuojalle, jotka eivät olleet etuyhteydessä asianomaisten maiden vientiä harjoittaviin tuottajiin, sekä neljälletoista polyesterikatkokuitujen yhteisön käyttäjälle. Yksikään tuojista ei vastannut komission tämän tutkimuksen aikana lähettämään kyselylomakkeeseen, mutta vastauksia saatiin kolmelta käyttäjältä. Myös kaksi käyttäjäjärjestöä esitti tätä menettelyä koskevia vastauksia. 103) Kolmen käyttäjäyrityksen toimittamien tietojen tarkastelussa ilmeni, että ainoastaan yksi näistä oli tuonut polyesterikatkokuituja tässä menettelyssä tarkasteltavista maista. Tämä käyttäjä väitti, että yhteisön tuotannonala ei lainkaan valmista tietyn tyyppistä polyesterikatkokuitua, jota käyttäjä tarvitsee lopputuotteensa valmistuksessa, ja että tämän vuoksi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto heikentäisi sen tuottavuutta. Komissio kuitenkin totesi mainitun käyttäjän tuoman polyesterikatkokuidun kuvauksen perusteella, että ainakin kolme valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa tarjoaa kyseistä tuotetta yhteisön markkinoilla. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei kuitenkaan missään tapauksessa estäisi kyseisen tuotteen tuontia yhteisöön, vaan ainoastaan palauttaisi hyvän kauppatavan mukaisen kaupan edellytykset. Näin ollen katsottiin, että käyttäjän esittämää väitettä ei voida hyväksyä. Koska käyttäjät eivät esittäneet muuta näyttöä siitä, että polkumyyntitoimenpiteistä aiheutuisi niiden liiketoiminnalle haittaa, muita tarkasteluja ei suoritettu. 104) Yksi yhteisön käyttäjäjärjestö pyysi, että tietyn tyyppiset polyesterikatkokuidut, joita yhteisön tuotannonala ei sen mukaan valmista, jätettäisiin tarkastelun ulkopuolelle. Tätä väitettä ei kuitenkaan perusteltu riittävillä teknisillä tiedoilla. Komissio ei näin ollen voinut todeta väitteen paikkansapitävyyttä. 105) Edellä sanotun perusteella voidaan päätellä, että käyttäjien tilanne ei huonontuisi merkittävästi, jos ollenkaan, mikäli asianomaisista maista peräisin olevaan polyesterikatkokuitujen tuontiin sovellettaisiin polkumyyntitoimenpiteitä. 4. Päätelmä 106) Erityisesti edellä esitettyjen tosiasioitten ja huomioiden perusteella sekä yhteisön tuotannonalan ja kyseisen tuotteen käyttäjien esittämien väitteiden tutkimisen jälkeen katsottiin, että ei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön Indonesiasta, Australiasta ja Thaimaasta tulevaa tuontia koskevia toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa tasapuolisiin hinnoittelukäytäntöihin perustuvat kilpailuedellytykset ja estää vahingon aiheutuminen yhteisön tuotannonalalle. H VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET 107) Jotta kyseisestä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi lisävahinkoa ennen tutkimuksen päättämistä, olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet. Nämä toimenpiteet olisi toteutettava arvotullien muodossa. 1. Vahingon korjaava taso 108) Väliaikaisten tullien tasoa määrittäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittava tullin määrä. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että kaikille samankaltaisen tuotteen eri tyypeille lasketut hinnan alittavuuden marginaalit olivat huomattavasti vastaavia polkumyyntimarginaaleja korkeampia. Tästä johtuen myös vahingon poistava taso olisi prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta ilmaistuna korkeampi kuin vastaavat vientiä harjoittaville tuottajille vahvistetut polkumyyntimarginaalit. Tässä yhteydessä on huomattava, että vahingon poistava taso määritetään vientihinnan ja yhteisön tuottajien tuotantokustannusten erotuksena, johon lisätään se voiton määrä, joka voidaan olettaa saatavan, jos polkumyyntiä ei esiinny; hinnan alittavuuden marginaali määritetään käyttäen samoja vientihintoja, mutta alempaa yhteisön tuotannonalan todellista myyntihintaa. 2. Väliaikaiset toimenpiteet 109) Koska polkumyyntimarginaalit todettiin kaikissa tapauksissa hinnanalittavuuden marginaaleja alhaisemmiksi ja näin ollen tässä tarkastelussa myös vahingon poistavaa tasoa alhaisemmiksi, olisi väliaikaisen tullit vahvistettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti todettujen polkumyyntimarginaalien tasoiseksi. 110) Rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn huomioon ottaen on kuitenkin todettava, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97(8) (jäljempänä "tukien vastainen perusasetus") 24 artiklan 1 kohdan ja perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti mihinkään tuotteeseen ei voida samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja polkumyynnistä tai vientituen myöntämisestä aiheutuneen saman tilanteen korjaamiseksi. Tässä tutkimuksessa todettiin, että olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa asianomaista tuotetta Australiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta, ja näin ollen on määritettävä, johtuvatko tuki- ja polkumyyntimarginaalit samasta tilanteesta ja missä määrin. 111) Rinnakkaisessa tukien vastaisessa menettelyssä todettiin muun muassa, että Indonesian ja Thaimaan osalta myönnetyt tuet alittivat vähimmäistason, joten tasoitustulleja ei tule näin ollen ottaa käyttöön. 112) Australian osalta ehdotettiin tukien vastaisen perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti väliaikaisen tasoitustullin käyttöönottoa tuen määrän tasoisena, jonka todettiin olleen vahinkomarginaalia alhaisempi. Australian osalta kaikkien tutkittujen tukijärjestelmien todettiin olevan tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaista vientitukea. Tuet vaikuttavat australialaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintoihin ja johtavat näin ollen polkumyyntimarginaalin kasvuun. Toisin sanoen ainoalle yhteistyössä toimineelle australialaiselle tuottajalle vahvistettu väliaikainen polkumyyntimarginaali aiheutuu osittain vientitukien olemassaolosta. Tässä tilanteessa ei pidetä asianmukaisena, että käyttöön otettaisiin väliaikaisesti vahvistettuja tuki- ja polkumyyntimarginaaleja täysimääräisesti vastaavat tasoitus- ja polkumyyntitullit. Näin ollen väliaikaista polkumyyntitullia on tarpeen oikaista, jotta se vastaisi sitä todellista polkumyyntimarginaalia, joka on jäljellä, kun vientitukien vuoksi käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vaikutus on otettu huomioon. 113) Edellä todetun perusteella väliaikaiset tullit ovat prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> 114) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset tullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat sen aikana mainittujen yritysten osalta vallinnutta tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin maanlaajuisia "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavia tulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten, ja näin ollen tarkkaan määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Minkä tahansa muun yrityksen (mukaan lukien etuyhteydessä olevat yritykset), jota ei ole mainittu erikseen nimineen ja osoitteineen tämän asetuksen artiklaosassa, tuottamiin tuotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavaa tullia. 115) Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimen muutoksesta tai uuden tuotanto- tai myyntiyksikön perustamisesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle(9), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai uuteen tuotanto- tai myyntiyksikköön mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Komissio muuttaa tätä asetusta tarvittaessa neuvoa antavaa komiteaa kuultuaan saattaakseen ajan tasalle luettelon niistä yrityksistä, joihin yksilöllisiä tulleja voidaan soveltaa. I LOPPUSSÄÄNNÖKSET 116) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jossa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat alustavia ja niitä voidaan joutua muuttamaan mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli CN-koodiin 5503 20 00 kuuluvien Australiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien karstaamattomien, kampaamattomien tai muuten kehruuta varten käsittelemättömien polyesteriä olevien synteettikatkokuitujen tuonnissa. 2. Australiaan sovellettavaa väliaikaista polkumyyntitullia on oikaistu, jotta se vastaisi sitä todellista polkumyyntimarginaalia, joka on jäljellä, kun (komission asetuksessa (EY) N:o 123/2000)(10) väliaikaisesti määritetty tasoitustulli on otettu käyttöön. 3. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen tulli on seuraavien yritysten tuotteiden osalta seuraava: >TAULUKON PAIKKA> 4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla Rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 20 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Pascal LAMY Komission jäsen (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. (2) EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18. (3) EYVL C 111, 22.4.1999, s. 7. (4) EYVL C 111, 22.4.1999, s. 3. (5) EYVL L 189, 30.7.1996, s. 13. (6) EYVL L 204, 4.8.1999, s. 3. (7) EYVL L 204, 4.8.1999, s. 3. (8) EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1. (9) Euroopan komissio Kauppapolitiikan pääosasto (Trade) Linja C DM 24 - 8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles/Brussel (10) Ks. tämän virallisen lehden sivu 3.