Valtion- ja hallituksen päämiesten kokoonpanossa kokoontuvan neuvoston päätös,

tehty 21 päivänä maaliskuuta 2003,

Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 10.2 artiklan muuttamisesta

(2003/223/EY)

VALTION- JA HALLITUSTEN PÄÄMIESTEN KOKOONPANOSSA KOKOONTUVA NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön(1) ja erityisesti sen 10.6 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin suosituksen(2),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(3),

ottaa huomioon komission lausunnon(4),

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Euroalueen laajentuminen johtaa Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston jäsenten lukumäärän kasvuun. On tarpeen ylläpitää EKP:n neuvoston mahdollisuuksia tehokkaaseen ja joutuisaan päätöksentekoon laajentuneella euroalueella euron käyttöönottavien jäsenvaltioiden lukumäärästä riippumatta. Tätä varten EKP:n neuvostossa äänioikeutettujen kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärän on oltava EKP:n neuvostoon kuuluvien kansallisten keskuspankkien pääjohtajien kokonaismäärää pienempi. Vuorottelujärjestelmä on tasapuolinen, tehokas ja hyväksyttävä tapa jakaa äänioikeudet EKP:n neuvostoon kuuluvien kansallisten keskuspankkien pääjohtajien kesken. Se, että kansallisten keskuspankkien pääjohtajilla on 15 äänioikeutta, on asianmukaisella tavalla sopusoinnussa toisaalta nykyisen järjestelyn jatkuvuuden kanssa, mihin sisältyy tasapuolinen äänioikeuksien jakaminen johtokunnan kuuden jäsenen ja EKP:n neuvoston muiden jäsenten välillä, ja toisaalta sen seikan kanssa, että on tarpeen huolehtia päätöksenteon tehokkuudesta kooltaan aiempaa merkittävästi suuremmassa EKP:n neuvostossa.

(2) Jokaisella johtokunnan jäsenellä on säilytettävä pysyvä äänioikeus EKP:n neuvostossa, kun otetaan huomioon heidän nimittämisensä Euroopan tasolla perustamissopimuksen mukaista menettelyä noudattaen sekä heidän roolinsa EKP:ssä, jonka toimivalta käsittää koko euroalueen.

(3) EKP:n neuvoston äänestysmenettelyjä mukautetaan perussäännön 10.6 artiklan nojalla. Koska kyseinen artikla koskee ainoastaan perussäännön 10.2 artiklan muuttamista, äänestysmenettelyjen mukautus ei vaikuta perussäännön 10.3, 10.6 eikä 41.2 artiklan mukaisesti tehtäviä päätöksiä koskeviin äänestyksiin.

(4) Valittu äänioikeuksien vuorottelujärjestelmä koostuu tekijöistä, joissa kuvastuu viisi perusperiaatetta. Kaikkiin äänioikeutettuihin EKP:n neuvoston jäseniin sovelletaan edelleen EKP:n neuvoston päätöksenteon perusperiaatetta "yksi jäsen, yksi ääni". Kaikki EKP:n neuvoston jäsenet osallistuvat edelleen EKP:n neuvoston kokouksiin henkilökohtaisesti ja itsenäisesti siitä riippumatta, onko heillä kulloinkin äänioikeus vai ei. Vuorottelujärjestelmä on siinä mielessä kestävä, että se kykenee mukautumaan euroalueen laajentumiseen aina nyt kaavailtuun jäsenvaltioiden enimmäismäärään asti. Vuorottelujärjestelmän avulla vältetään myös tilanteet, joissa äänioikeutetut kansallisten keskuspankkien pääjohtajat ovat keskuspankeista, joita vastaavien jäsenvaltioiden ei yhdessä katsota edustavan euroalueen taloutta kokonaisuudessaan. Vuorottelujärjestelmä on lisäksi avoin.

(5) Sillä, että kansallisten keskuspankkien pääjohtajat jaetaan ryhmiin ja näille ryhmille osoitetaan tietty määrä äänioikeuksia, on tarkoitus varmistaa, että äänioikeutetut kansallisten keskuspankkien pääjohtajat ovat keskuspankeista, joita vastaavat jäsenvaltiot yhdessä tarkasteltuina edustavat euroalueen taloutta kokonaisuudessaan. Kansallisten keskuspankkien pääjohtajilla on äänioikeus eri aikavälein riippuen siitä, kuinka suuri heidän keskuspankkiaan vastaavan jäsenvaltion talous on suhteessa koko euroalueeseen. Kansallisten keskuspankkien pääjohtajien jakaminen ryhmiin on näin ollen riippuvainen siitä, millä sijalla heidän keskuspankkiaan vastaava jäsenvaltio on järjestyksessä, joka määräytyy kahdesta osatekijästä koostuvan indikaattorin perusteella: jäsenvaltion osuus niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat ottaneet euron käyttöön, i) yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta markkinahinnoin (jäljempänä "BKT markkinahinnoin") ja ii) rahalaitosten yhteenlasketun taseen kokonaisvaroista. Jäsenvaltion taloudellinen painoarvo, sellaisena kuin se kuvastuu jäsenvaltion BKT:stä markkinahinnoin, on asianmukainen osatekijä, koska keskuspankkipäätösten vaikutus niissä jäsenvaltioissa, joiden talous on suurempi, on merkittävämpi kuin niissä jäsenvaltioissa, joiden talous on pienempi. Tämän ohella keskuspankin päätösten kannalta on erityistä merkitystä myös jäsenvaltion rahoitussektorien suuruudella, koska keskuspankkioperaatioiden vastapuolet kuuluvat tähän sektoriin. BKT:lle markkinahinnoin annetaan painoarvo 5/6, ja rahalaitosten yhteenlasketun taseen kokonaisvaroille annetaan painoarvo 1/6. Tällainen painotus on asianmukainen, koska näin rahoitussektori on edustettuna riittävästi ja mielekkäästi.

(6) Jotta vuorottelujärjestelmän käyttöönotto tapahtuu sujuvasti, se tehdään kahdessa vaiheessa. Ensi vaiheessa kansallisten keskuspankkien pääjohtajat jaetaan kahteen ryhmään niin pian kuin heidän lukumääränsä ylittää 15. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvilla kansallisten keskuspankkien pääjohtajilla on äänioikeus vähintään yhtä usein kuin toiseen ryhmään kuuluvilla kansallisten keskuspankkien pääjohtajilla. Kun merkittävä määrä uusia jäsenvaltioita on liittynyt euroalueeseen eli kun kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä ylittää 21, kansallisten keskuspankkien pääjohtajat jaetaan kolmeen ryhmään. Kansallisten keskuspankkien pääjohtajilla on kunkin ryhmän sisällä äänioikeus yhtä pitkän ajan. EKP:n neuvosto hyväksyy kaikkien jäsentensä, sekä äänioikeutettujen että vailla äänioikeutta olevien, kahden kolmasosan enemmistöllä kyseisiä kahta periaatetta koskevat yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännökset sekä tekee mahdollisen päätöksen lykätä vuorottelujärjestelmän aloittamista sellaisen tilanteen välttämiseksi, jossa jonkin ryhmän sisällä kansallisten keskuspankkien pääjohtajilla olisi aina äänioikeus.

(7) Kutakin kansallista keskuspankkia vastaavan jäsenvaltion osuutta euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKT:stä markkinahinnoin ja rahalaitosten yhteenlasketun taseen kokonaisvaroista tarkistetaan aina silloin, kun yhteenlaskettua BKT:tä markkinahinnoin tarkistetaan perussäännön 29.3 artiklan mukaisesti tai kun EKP:n neuvostoon kuuluvien kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä kasvaa. Näissä säännöllisin väliajoin tehtävissä tarkistuksissa määräytyviä uusia osuuksia sovelletaan seuraavan vuoden ensimmäisestä päivästä alkaen. Kun yhdestä tai useammasta kansallisen keskuspankin pääjohtajasta tulee EKP:n neuvoston jäsen, viiteajanjaksojen, joita noudatetaan laskettaessa osuutta, joka kyseistä keskuspankkia vastaavalla jäsenvaltiolla on euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKT:stä markkinahinnoin ja rahalaitosten yhteenlasketun taseen kokonaisvaroista, olisi vastattava osuuksien viimeisimmän viisivuotistarkistuksen yhteydessä noudatettuja viiteajanjaksoja. Tällaisissa muissa kuin säännöllisin väliajoin tehtävissä tarkistuksissa määräytyviä uusia osuuksia sovelletaan siitä päivämäärästä alkaen, jona kyseessä olevasta yhdestä tai useammasta kansallisen keskuspankin pääjohtajasta tulee EKP:n neuvoston jäsen. Nämä tekniset yksityiskohdat ovat osa täytäntöönpanosäännöksiä, joiden antaminen kuuluu EKP:n neuvostolle,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä seuraavasti:

Korvataan perussäännön 10.2 artikla seuraavasti:

"(10.2) Kullakin EKP:n neuvoston jäsenellä on yksi ääni. Siitä päivästä alkaen, jona EKP:n neuvoston jäsenten lukumäärä ylittää 21, kullakin johtokunnan jäsenellä on yksi ääni ja äänioikeutettujen kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä on 15. Viimeksi mainitut 15 äänioikeutta jaetaan ja ne kiertävät seuraavalla tavalla:

- Siitä päivästä alkaen, jona kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä ylittää 15, siihen saakka, kunnes lukumäärä on 22, kansallisten keskuspankkien pääjohtajat jaetaan kahteen ryhmään sillä perusteella, millä sijalla heidän keskuspankkejaan vastaava jäsenvaltio on järjestyksessä, joka määräytyy sen mukaan, miten suuri osuus kullakin jäsenvaltiolla on euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta markkinahinnoin ja rahalaitosten yhteenlasketun taseen kokonaisvaroista. Osuuksille yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta markkinahinnoin annetaan paino 5/6, ja osuuksille rahalaitosten yhteenlasketun taseen kokonaisvaroista annetaan paino 1/6. Ensimmäinen ryhmä koostuu viidestä kansallisen keskuspankin pääjohtajasta ja toinen ryhmä jäljelle jäävistä kansallisten keskuspankkien pääjohtajista. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvilla kansallisten keskuspankkien pääjohtajilla on oltava äänioikeus vähintään yhtä usein kuin toiseen ryhmään kuuluvilla kansallisten keskuspankkien pääjohtajilla. Jollei edellisestä virkkeestä muuta johdu, ensimmäiselle ryhmälle osoitetaan neljä äänioikeutta ja toiselle ryhmälle yksitoista äänioikeutta.

- Siitä päivästä alkaen, jona kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumääräksi tulee vähintään 22, kansallisten keskuspankkien pääjohtajat jaetaan kolmeen ryhmään edellä esitettyjen arviointiperusteiden mukaan määräytyvän järjestyksen mukaisesti. Ensimmäinen ryhmä koostuu viidestä kansallisen keskuspankin pääjohtajasta, ja ryhmälle osoitetaan neljä äänioikeutta. Toiseen ryhmään kuuluu puolet kansallisten keskuspankkien pääjohtajien kokonaismäärästä, missä yhteydessä mahdollinen murtoluku pyöristetään ylöspäin lähimpään kokonaislukuun, ja ryhmälle osoitetaan kahdeksan äänioikeutta. Kolmas ryhmä koostuu jäljelle jäävistä kansallisten keskuspankkien pääjohtajista, ja ryhmälle osoitetaan kolme äänioikeutta.

- Kullakin kansallisen keskuspankin pääjohtajalla on kunkin ryhmän sisällä äänioikeus yhtä pitkän ajan.

- Osuuksien laskemiseen yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta markkinahinnoin sovelletaan 29.2 artiklaa. Rahalaitosten yhteenlasketun taseen kokonaisvarat lasketaan Euroopan yhteisössä laskentahetkellä sovellettavien tilastointimenetelmien mukaisesti.

- Ryhmien kokoa ja/tai koostumusta mukautetaan edellä mainittuja periaatteita noudattaen aina kun yhteenlaskettua bruttokansantuotetta markkinahinnoin tarkistetaan perussäännön 29.3 artiklan mukaisesti tai kun kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä kasvaa.

- EKP:n neuvosto, joka tekee päätöksensä kahden kolmasosan enemmistöllä kaikista sekä äänioikeutetuista että vailla äänioikeutta olevista jäsenistään, toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet edellä esitettyjen periaatteiden täytäntöönpanemiseksi ja voi päättää lykätä vuorottelujärjestelmän aloittamisen siihen päivään, jona kansallisten keskuspankkien pääjohtajien lukumäärä ylittää 18.

Äänioikeutta käytetään henkilökohtaisesti. Poiketen tästä säännöstä 12.3 artiklassa tarkoitetussa työjärjestyksessä voidaan määrätä, että EKP:n neuvoston jäsenet voivat äänestää teleneuvottelussa. Työjärjestyksessä määrätään myös, että EKP:n neuvoston jäsen, joka on pidemmän aikaa estynyt osallistumasta EKP:n neuvoston kokouksiin, voi nimetä varajäsenen EKP:n neuvoston jäseneksi.

Edellisten kohtien säännöksillä ei rajoiteta kaikilla EKP:n neuvoston äänioikeutetuilla ja vailla äänioikeutta olevilla jäsenillä 10.3, 10.6 eikä 41.2 artiklan nojalla olevia äänioikeuksia.

Jollei tässä perussäännössä toisin määrätä, EKP:n neuvoston päätökset tehdään äänioikeutettujen jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Jos äänet menevät tasan, puheenjohtajan ääni ratkaisee.

EKP:n neuvosto on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen äänioikeutetuista jäsenistä on läsnä. Jos EKP:n neuvosto ei ole päätösvaltainen, puheenjohtaja voi kutsua koolle ylimääräisen kokouksen, jossa vähimmäisjäsenmäärä ei ole päätösvaltaisuuden edellytyksenä."

2 artikla

1. Kaikkien jäsenvaltioiden on ratifioitava tämä päätös valtiosääntöjensä mukaisesti. Ratifioimiskirjat talletetaan Italian tasavallan hallituksen huostaan.

2. Tämä sopimus tulee voimaan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun viimeisenä tämän muodollisuuden suorittava allekirjoittajajäsenvaltio on tallettanut ratifioimiskirjansa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2003.

Valtion- tai hallituksen päämiesten kokoonpanossa kokoontuvan neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. Simitis

(1) Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyllä pöytäkirjalla vahvistettu perussääntö, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Nizzan sopimuksella.

(2) EUVL C 29, 7.2.2003, s. 6.

(3) Lausunto annettu 13. maaliskuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(4) Lausunto annettu 21. helmikuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).