1999/798/EY: Komission päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaista siirtymäkausijärjestelyä koskevasta Tanskan hakemuksesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1551/8) (Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)



Virallinen lehti nro L 319 , 11/12/1999 s. 0047 - 0052



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaista siirtymäkausijärjestelyä koskevasta Tanskan hakemuksesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1551/8) (Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen) (1999/798/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY(1) ja erityisesti sen 24 artiklan, on ilmoittanut jäsenvaltioille Tanskan kuningaskunnan tekemästä hakemuksesta, sekä katsoo seuraavaa: I TAUSTAA 1. Menettely 1) Helmikuun 19. päivänä 1998 päivätyssä kirjeessään Tanskan ympäristö- ja energiaministeriö haki direktiivin 24 artiklan mukaisesti siirtymäkausijärjestelyä. 2) Kesäkuun 25. päivänä 1998 pidettiin Brysselissä komission yksiköiden ja Tanskan ympäristö- ja energiaministeriön edustajien välinen kokous, jossa keskusteltiin hakemuksesta. Ministeriöltä pyydettiin yksityiskohtaisempia tietoja. 3) Ministeriö antoi tiedot 16 päivänä lokakuuta 1998 päivätyssä kirjeessään. 2. Sähköalan rakenne ja kehittyminen Tanskassa 4) Vuonna 1997 Tanskassa toimi 111 sähköalan yritystä. Näistä 46 oli kuntien suorassa omistuksessa ja hallinnassa, 43 kuluttajien omistamia osuustoimintayrityksiä, 9 avoimia yhtiöitä, 11 yksityisiä säätiöitä ja 2 osakeyhtiöitä. 5) Siirtoverkko on jaettu Tanskassa kahteen erilliseen vertikaalisesti integroituun järjestelmään. Eltra (erillinen oikeudellinen yksikkö ja erillinen johto ja hallitus) käyttää verkkoa, joka kattaa Tanskan länsiosat (Jyllannin ja Fynin saaren) ja joka on liitetty UCPTE-verkkoon. Elkraft System (joka on osa Elkraftin organisaatiota mutta jolla on erillinen johto) käyttää verkkoa, joka kattaa Tanskan itäosat ja joka liittyy Nordel-verkkoon. Jakeluyhtiöt vastaavat sähkön myynnistä kuluttajille sekä pien- ja keskijänniteverkon suunnittelusta, käytöstä ja ylläpidosta. 6) Sähkön tuotannosta huolehtii kahdeksan yhtiötä, jotka ovat jakeluyhtiöiden omistuksessa. Sähkön tuotantoa ja myyntiä jakeluyhtiöille koordinoivat Elsam (Eltran alueella) ja Elkraft. 7) Kolme sähköyritystä toimii sekä tuottajina että jakelijoina: Københavns Belysningsvæsen (Kööpenhaminan kaupunki), Østkraft Bornholmin saarella ja Randersin kunta. 8) Sähköntuotanto on yleensä yhdistetty lämmöntuotantoon. Voimaloiden polttoaineena käytetään etupäässä hiiltä, joskin kaasun merkitys on lisääntymässä. Perinteisiä vain sähköä tuottavia voimaloita on viime vuosina poistettu vähitellen käytöstä. Lisäksi biomassan ja tuulivoiman kaltaisten uusiutuvien energianlähteiden osuus sähköntuotannosta on lisääntymässä. Tanskan politiikkana on jatkaa tätä kehitystä. 9) Tanska on aikaisemmin ollut sähkön nettotuoja, mutta vuodesta 1995 sillä on ollut sähköylijäämä, jota on viety ulkomaille. 3. Sähköntoimituslaki ja sähkön sisämarkkinadirektiivin täytäntöönpano 10) Tanskan sähkömarkkinoita säädellään sähköntoimituslailla, joka tuli voimaan vuonna 1977. Lakiin on sittemmin tehty lukuisia muutoksia, mutta sen rakenne on säilynyt ennallaan. 11) Siirtyminen markkinalähtöisempään järjestelmään alkoi parlamentin tehtyä muutoksen sähköntoimituslakiin toukokuussa 1996. Muutoksen tarkoituksena oli vapauttaa kilpailu Tanskassa ja varmistaa samalla, että sähköala täyttäisi tietyt julkisen palvelun velvoitteet, jotka liittyvät ympäristönsuojeluun, sähkönjakelun varmuuteen ja kuluttajansuojaan. Muutos astui voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998 komission hyväksyttyä lakiehdotuksen tietyt osat 3 päivänä joulukuuta 1997 (valtiontukimenettely)(2). 12) Tammikuun 1. päivästä 1998 lähtien vaatimukset täyttävinä asiakkaina on pidetty jakeluyhtiöitä, jotka toimittavat sähköä yli 100 GWh vuodessa, ja loppukäyttäjiä, joiden kulutuspaikkakohtainen vuotuinen sähkönkulutus ylittää 100 GWh. Tanskan sähkömarkkinoille on ominaista, että niillä on vain muutama sähkön suurkuluttaja. Vain seitsemän kuluttajaa ylittääkin 100 GWh:n rajan, ja niiden osuus markkinoista on noin 5 % Tanskan koko sähkönkulutuksesta. Kun otetaan mukaan sähkön jakelijat, potentiaaliset markkinat, joita asia koskee epäsuorasti, kasvavat noin 90 %:iin koko markkinoista. 13) Tanska on valinnut neuvotteluihin perustuvan kolmansien osapuolien verkkoon pääsyn nykyisessä lainsäädännössään. Käytännössä kuitenkin Eltra ja Elkraft System ovat ottaneet käyttöön järjestelmän, jossa kolmansien osapuolten pääsy siirtoverkkoihin tapahtuu julkaistujen tariffien pohjalta. Kolmansien osapuolten pääsy jakeluverkkoon perustuu edelleen neuvotteluihin. 14) Uudessa lainsäädännössä täytyy vielä ottaa huomioon muutamia avoimia kysymyksiä, jotta se olisi täysin direktiivin mukainen. Tanskan hallitus on valmistelemassa lainsäädäntöä, jossa käsitellään muun muassa näitä jäljellä olevia kysymyksiä. 4. Tanskan ilmoittamat siirtymäkausijärjestelyt 4.1 Johdanto 15) Tanska on ilmoittanut siirtymäkausijärjestelyistä kolmentyyppisten sitoumusten osalta: 1) ota tai maksa -kaasusopimukset, 2) voimaloiden sulkeminen, 3) eläkevelvoitteet. 4.2 Ota tai maksa -kaasusopimukset Sitoumukset 16) Kaksi tanskalaista yhtiötä, Elkraft AmbA ja I/S Elsam, ovat tehneet kolme ota tai maksa -kaasusopimusta Dangas A/S:n kanssa. - vuoden 1991 sopimus, joka on voimassa vuodesta 1996 vuoteen 2020 ja edellyttää Elkraftia ottamaan vähintään [...](3) miljoonaa Nm3 vuodessa, - vuoden 1994 sopimus, joka on voimassa vuodesta 1996 vuoteen 2020 ja edellyttää Elsamia ottamaan vähintään [...](4) miljoonaa Nm3 vuodessa, - vuoden 1995 sopimus, joka on voimassa vuodesta 2001 vuoteen 2010 ja edellyttää Elsamia ottamaan vähintään [...](5) miljoonaa Nm3 vuodessa ja Elkraftia ottamaan vähintään [...](6) miljoonaa Nm3 vuodessa. 17) Kaasun hinta on [...](7). 18) Sopimuksiin sisältyy ehto, [...](8). 19) Sopimuksia [...](9). 20) Kaasu on tarkoitettu käytettäväksi neljässä keskitetyssä lämmön ja sahkön yhteistuotantolaitoksessa, jotka kuuluvat osittain Tanskan CHP-takuun (lämmön ja sähkön yhteistuotantotakuun) piiriin. Takuun mukaan tanskalaisten jakeluyhtiöiden on ostettava näiden voimaloiden lämpövoimalla tuottama sähkö tuotantohintaan, ellei sähköä voida myydä vapailla markkinoilla tappiotta. Komissio on tutkinut takuun ja hyväksynyt sen perustamissopimuksen valtiontukisäännösten mukaisena (ks. alaviite 2). Takuu on myös arvioitu direktiivin säännösten kannalta, ja komissio on alustavassa arviossaan todennut järjestelyn olevan direktiivin mukainen. Arvio on toimitettu ympäristö- ja energiaministeriölle(10). 21) CHP-takuu jatkuu vuoteen 2006. Voimalaitoksista kolmessa - H. C. Ørstedsværketissä, Svanemølleværketissä ja Avedøreværkets Blok 2:ssa - takuu kattaisi pääosan sähköntuotannosta, koska sähkö tuotetaan yhteisesti lämmön kanssa. Tanskan hallitus ei siksi ennakoi mitään ota tai maksa -velvoitteisiin liittyviä ongelmia näille voimalaitoksille ennen vuotta 2006, sillä CHP-takuu varmistaa, että lämmön kanssa tuotettu sähkö voidaan myydä hintaan, jolla peitetään tuotantokustannukset. Neljännen voimalan, Skærbækværketin, sähköntuotannosta vain 30 prosentin arvioidaan olevan CHP-takuun piirissä, ja tämän voimalan osalta kaasun ota tai maksa -sopimukset voivat aiheuttaa ongelmia sen mukaan, miten kaasun markkinahinnat kehittyvät sopimuksissa sovittuihin hintoihin nähden. Hukkakustannusten suuruus 22) Tanskan hallitus on laskenut kolmeen ota tai maksa -sitoumukseen liittyvän yhteissitoumuksen olevan 8,9 miljardia Tanskan kruunua. Tämä on yhtä paljon kuin sähköntuotantoon tarkoitetun, CHP-takuun ulkopuolelle jäävän maakaasun arvo, kun oletetaan maakaasun hinnan pysyvän vakaana. Luku on laskettu sillä perusoletuksella, että sähkön hinta pudotettaisiin nollaan. 23) Hallitus pitää kuitenkin realistisempana sitä, että sähkön markkinahinta nousisi nykyisestä 0,12 Tanskan kruunusta/kWh (Tanskan hallituksen kirjeessään 16 päivänä lokakuuta 1998 ilmoittama senhetkinen hinta pohjoismaisessa sähköpörssissä) 0,15 kruunuun/kWh vuoteen 2000. Sen jälkeen hallitus odottaa [...](11). 24) Jos oletetaan edellä mainitut sähkön ja kaasun kohoavat markkinahinnat, hallitus on arvioinut ota tai maksa -sopimuksiin liittyvät hukkakustannukset yhteensä 993 miljoonaksi Tanskan kruunuksi vuosina 1999-2020. Kustannusten kattaminen 25) Hallitus harkitsee, että se sallisi sähköyrityksille lisämaksun perimisen sähkön kulutuksesta. Maksu perittäisiin loppukäyttäjiltä. Maksun määrä laskettaisiin jälkikäteen, ja sillä saisi kattaa vain todelliset tappiot. Liikaa perityt maksut tulee palauttaa kuluttajille. Yrityksillä tulee olla erilliset tilit tätä tukea varten, jotta vältettäisiin ristikkäiset tuet ja taattaisiin avoimuus. Määrä on ilmoitettava erikseen kuluttajille sähkölaskussa. 4.3 Voimaloiden sulkeminen Sitoumus 26) Tanskalaiset sähköntuottajat eivät ole toistaiseksi saaneet tehdä varauksia tuotantolaitosten sulkemisesta ja purkamisesta aiheutuvien tulevien kustannusten kattamiseksi. Purkamisesta aiheutuneet kustannukset onkin katettu niiden ilmetessä sähkömaksuilla, joita on voitu tarvittaessa korottaa kustannusten peittämiseksi. 27) Markkinoilla, joilla ei ole kilpailua, tämä ei ole tuottanut ongelmia sähköntuottajille, koska kustannukset on viime kädessä sälytetty loppukäyttäjille. Kilpailulle avatuilla markkinoilla, joilla kuluttajat eivät ole sidottuja, ei ole ehkä enää mahdollista siirtää näitä kustannuksia eteenpäin. 28) Tanskan hallitus on ilmoittanut, että vuosina 1999-2025 arvellaan suljettavan ja purettavan 30 tuotantoyksikköä ja että 6 tuotantoyksikköä on vastikään suljettu ja parhaillaan purettavana. Tuotantoyksikön tavanomainen elinikä on arviolta 30 vuotta. Joissakin tapauksissa energiavirasto on määrännyt yksikön suljettavaksi ja purettavaksi ympäristösyistä. Purku voi tapahtua vain energiaviraston luvalla, vrt. sähköntoimituslain 5 pykälän 1 momentti. Hukkakustannusten laajuus 29) Hallitus on arvioinut purkukustannusten olevan tuotantoyksikköä kohti 100-170 miljoonaa Tanskan kruunua yksikön koon mukaan. Vuonna 1996 suljetun 137 MW:n yksikön (Nordjyllandsværket Blok 1) purkukustannukset on arvioitu 87 miljoonaksi kruunuksi. Nämä kustannukset ovat kuitenkin Tanskan ilmoituksen mukaan normaalia alhaisemmat, sillä osaa yksiköstä ei pureta, koska sitä käytetään tämän voimalan muiden yksiköiden yhteydessä. 30) Sen jälkeen kun uusi sähköntoimituslaki on hyväksytty (arviolta vuoden 1999 aikana), sähköyhtiöt voivat varautua tällaisiin kustannuksiin. Siksi hallitus onkin ilmoittanut kustannukset vain niiden voimalayksiköiden osalta, joiden purkulupa annetaan tai ennakoidaan annettavan 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 2007 välisenä aikana. Yhtiöiden, joilla on tämän päivämäärän jälkeen suljettavia voimaloita, on varauduttava riittävällä tavalla voimaloiden käytöstä poistoon ennen sulkemista. Hukkakustannusjärjestelyllä pyritäänkin rahoittamaan joko kokonaan tai osittain ennen tätä päivämäärää tapahtuvat laitosten sulkemiset. Näiden laitosten osalta ei ole vielä varauduttu käytöstä poistamisesta aiheutuviin kustannuksiin eikä aikaa ole enää tarpeeksi riittävien varauksien tekemiseen ennen sulkemista. Järjestely kattaa kaikkiaan 21 yksikköä ja 6 voimalaa, joita ollaan parhaillaan purkamassa. 31) Hallitus arvioi hukkakustannusten kokonaismääräksi 2750 miljoonaa Tanskan kruunua. Tämä jakautuu seuraavasti: - Sjællandske Kraftværker (osa Elkraftin aluetta): 800 miljoonaa kruunua, jotka liittyvät 8 voimalayksikköön, - Københavns Belysningsvæsen (osa Elkraftin aluetta): 600 miljoonaa kruunua, jotka liittyvät 6 voimalayksikköön, - Elsam: 1350 miljoonaa kruunua, jotka liittyvät 7 voimalayksikköön ja 6:n parhaillaan alasajettavan voimalan kustannuksiin. 32) Hallitus ennakoi tukevansa enintään 170 miljoonalla kruunulla kutakin yksikköä, jonka purkulupaa on haettu energiavirastolta ennen 1 päivää tammikuuta 2001. Enimmäistukea vähennetään tämän päivämäärän jälkeen tehdyille hakemuksille. Vuonna 2001 enimmäismäärä on 102 miljoonaa kruunua, ja määrää vähennetään 17 miljoonalla kunakin seuraavana vuonna. Purkaminen on aloitettava viimeistään vuoden kuluttua luvan myöntämisestä. 33) Tukijärjestelyiden kaikkinaisten kustannusten määräksi Tanskan hallitus on laskenut 2300 miljoonaa Tanskan kruunua. Kustannusten kattaminen 34) Tuen rahoittamiseksi hallitus harkitsee kahta erillistä järjestelyä, joista toinen koskee Elsamia, toinen Elkraftia. Elsam ja Elkraft saavat luvan periä lisämaksun sähkönkulutuksesta alueidensa loppukäyttäjille lankeavan erillisen maksun muodossa. Näin kustannusten maksajiksi tulevat sekä Elsamin ja Elkraftin tuottaman sähkön kuluttajat että kolmansilta osapuolilta sopimuksilla ostetun sähkön kuluttajat. 35) Jos lisämaksua peritään liikaa, se on tilitettävä takaisin kuluttajille. Yrityksillä täytyy olla erilliset tilit tätä tukea varten, jotta vältettäisiin ristikkäiset tuet ja taattaisiin avoimuus. Lisämaksun määrä on ilmoitettava kuluttajille erikseen sähkölaskussa. 4.4 Eläkesitoumukset Sitoumus 36) Sähköalan kunnalliset yritykset ovat perinteisesti palkanneet paljon henkilökuntaa kunnan virkamiehinä. Työehdot velvoittavat kunnallisia yhtiöitä maksamaan eläkkeelle jääneille työntekijöilleen säännöllisiä eläkkeitä. Eläkkeistä aiheutuvia tämänhetkisiä ja tulevia kustannuksia varten ei ole laitettu rahaa syrjään. Kustannukset on sen sijaan sisällytetty sähkön hintaan sitä mukaa kuin niitä on syntynyt. 37) Tammikuun 1. päivästä 1997 lähtien henkilöstöä on palkattu työsopimuksilla, ja sähköyhtiöt suorittavat eläkemaksuja koko työsuhteen ajan. Siirtyminen henkilökunnan palkkaamisesta virkamiehinä henkilökunnan palkkaamiseen työsopimuksilla tarkoittaa sitä, että kunnallisten yritysten on muutamien vuosien ajan maksettava sekä eläkemaksuja nykyisistä työntekijöistään että eläkkeitä vanhoille työntekijöilleen, joiden eläkkeisiin ei ollut varauduttu. 38) Tanskan hallitus arvioi, että tämä aiheuttaa ongelmia vain sähköntuotantoyhtiöille, sillä jakeluyhtiöillä on jatkossakin sähköntoimitusmonopoli omalla jakelualueellaan, ja ne voivat siten aina kattaa kustannukset lisäämällä eläkkeistä aiheutuvat kulut jakelumaksuihin. Vain yksi sähköntuottaja, Københavns Belysningsvæsen, joka on myös jakelija, tarvitsee siirtymäkausijärjestelyn. Yhtiö ei ole palkannut uutta työvoimaa virkamiesehdoilla 1 päivän tammikuuta 1997 jälkeen, mikä on ennen direktiivin voimaantuloa. Hukkakustannusten suuruus 39) Assurandørgruppen (Vakuuttajien ryhmä) on laskenut, että Københavns Belysningsvæsenin eläkesitoumusten pääoma-arvo on 600-700 miljoonaa Tanskan kruunua (vuoden 1997 lopussa), sen mukaan mikä on sitoumuksen piiriin kuuluvien työntekijöiden oletettu eläkeikä. 40) Virkasuhteessa olevien työntekijöiden tulevista eläkeoikeuksista aiheutuvien kustannusten kattamiseksi Københavns Belysningsvæsen maksaa eläkemaksun, joka on 15 % palkasta. Kustannusten kattaminen 41) Hallitus harkitsee siirtymäkausijärjestelyä, jossa Københavns Belysningsvæsen saa kymmeneksi vuodeksi oikeuden kerätä 700 miljoonaa kruunua sähkön kuluttajilta. Ilmoituksessa ei ole lähempiä tietoja siitä, kuinka järjestely aiotaan suunnitella. 42) Jos korvausta kerätään liikaa, ylijäämä on maksettava takaisin kuluttajille. Yrityksellä on oltava erilliset tilit tätä tukea varten, jotta vältetään ristikkäiset tuet ja taataan avoimuus. Kuluttajilta näin peritty määrä on ilmoitettava erikseen sähkölaskussa. II OIKEUDELLINEN ARVIOINTI 1. Oikeusperusta: direktiivin 96/92/EY 24 artikla 43) Tanskan ilmoituksella haetaan nimenomaisesti direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaista siirtymäkausijärjestelyä. 2. Direktiivin 24 artiklan vaatimukset 44) Tarkasteltaessa asiaa EY:n perustamissopimuksen valossa tilanne on se, että direktiivin 24 artiklan 1 ja 2 kohta edellyttävät, että komissio tarkastelee siirtymäkausijärjestelyhakemuksia käsitellessään seuraavia seikkoja: A. Sitoumuksiin ja toimintaa koskeviin takeisiin liittyvät vaatimukset 1) Sitoumusten tai toimintaa koskevien takeiden olemassaolo on todistettava. 2) Sitoumukset tai toimintaa koskevat takeet on oltava annettu ennen 20 päivää helmikuuta 1997. 3) On osoitettava, että direktiivin voimaantulon ja toisaalta sen, ettei sitoumusta kyetä täyttämään, välillä vallitse syy-yhteys. B. Kyseisten tavoitteitten saavuttamiseksi ehdotettuihin toimiin liittyvät vaatimukset 1) Siirtymäkausijärjestelyn sisältämien toimenpiteiden on oltava poikkeuksia direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvun säännöksistä. 2) Siirtymäkausijärjestelyjen voimassaoloajan on oltava rajoitettu, ja se on sidottava kyseisten sitoumusten tai toimintaa koskevien takeiden voimassaoloon. 3) Siirtymäkausijärjestelmän sisältämien toimenpiteiden on oltava sellaisia, että kauppaa ja kilpailua rajoitetaan ainoastaan sen verran kuin tavoitteitten saavuttamisen kannalta on perustellusti välttämätöntä. Myös näiden tavoitteitten on oltava oikeutettuja. Tehdessään näitä seikkoja koskevia päätöksiä komission on otettava huomioon muun muassa asianomaisen verkon koko, verkon yhteenliittymisaste ja jäsenvaltion sähköteollisuuden rakenne. 3. Ilmoituksen arviointi 45) Ilmoitetun siirtymäkausijärjestelyn osalta ei ole tarpeen tarkistaa, täyttyvätkö vaatimukset A.1, A.2 ja A.3 tai B.2 ja B.3. Kyseiset toimenpiteet eivät nimittäin ole poikkeuksia direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvuista, joten ne eivät täytä edellä mainittua vaatimusta B.1. 46) Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 ja 2 kohdassa todetaan seuraavaa: "1. Jäsenvaltiot, joissa ennen tämän direktiivin voimaantuloa annettuja sitoumuksia tai toimintaa koskevia takeita ei voida täyttää tämän direktiivin säännösten vuoksi, voivat hakea siirtymäkausijärjestelyitä, jotka komissio voi myöntää niille ottaen huomioon muun muassa asianomaisen verkon koon, verkon yhteenliittymisasteen ja sen sähköteollisuuden rakenteen. Komissio ilmoittaa ennen päätöstään jäsenvaltioille näistä hakemuksista luottamuksellisuutta noudattaen. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2. Siirtymäkausijärjestelyt ovat voimassa rajoitetun ajan, ja ne on sidottava 1 kohdassa tarkoitettujen sitoumusten tai takeiden voimassaoloon. Siirtymäkausijärjestelyihin voi kuulua poikkeuksia tämän direktiivin IV, VI ja VII luvusta. Siirtymäkausijärjestelyitä koskevista hakemuksista on ilmoitettava komissiolle vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta." 47) Jotta kyse olisi direktiivin 96/92/EY 24 artiklassa tarkoitetusta siirtymäkausijärjestelystä, jäsenvaltion on siksi selvästikin valittava sellainen järjestelmä, jolla poiketaan mainitun direktiivin IV, VI tai VII luvussa säädetyistä vaatimuksista. 48) Siten puhdasta korvausjärjestelmää, jossa jäsenvaltio perii maksuja voidakseen myöntää korvauksia direktiivin soveltamisen aiheuttamista hukkakustannuksista, ei voida pitää direktiivin 96/92/EY 24 artiklassa tarkoitettuna siirtymäkausijärjestelynä. Tällaisen maksun periminen ei edellytä poikkeusta edellä mainituista direktiivin luvuista. 49) Omaksuttuun kantaan ei vaikuta se, että tarkasteltavien kaltaiset toimenpiteet saattavat vääristää sähkön sisämarkkinoitten toimintaa huomattavastikin. Komissio katsookin, että kyseisen tyyppisillä maksuilla voi olla samankaltaisia taloudellisia vaikutuksia kuin sillä, että joistakin direktiivin 96/92/EY IV, VI tai VII luvun säännöksistä poikettaisiin kokonaan tai osittain. Nämä vääristymät ovat kuitenkin jo perusluonteeltaan sellaisia, etteivät ne voi olla direktiivissä tarkoitetun kaltaisen poikkeuksen tuloksia. Tietyille sähköntuottajille maksettavat korvaukset, jotka rahoitetaan kuluttajilta perittävin maksuin, eivät näin ollen kuulu suoraan direktiivin soveltamisalaan, vaan niitä on tarkasteltava suhteessa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan. Tässä oletetaan, että taloudellisilta vaikutuksiltaan samanlaisia toimenpiteitä käsitellään yhtenäisellä tavalla riippumatta yksittäisissä tapauksissa sovellettavista menettelyistä. 50) Koska asiaan ei voida soveltaa direktiivin 96/92/EY 24 artiklaa, edellä mainittuja vaatimuksia 2 ja 3 ei tarvitse arvioida, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Ehdotettu siirtymäkausijärjestely liittyy Tanskan hallituksen kirjeessään 19 päivänä helmikuuta 1998 ilmoittamiin tanskalaisten sähköalan yritysten tekemiin sitoumuksiin, jotka koskevat ota tai maksa -kaasusopimuksia, voimaloiden sulkemista ja eläkevelvoitteita. 2 artikla Tanskan hallituksen ilmoittama siirtymäkausijärjestely ei sisällä sellaisia toimenpiteitä, jotka muodostaisivat direktiivin 24 artiklan 2 kohdassa määritellyn poikkeuksen direktiivin IV, VI tai VII luvun säännöksiin. Tanskan hallituksen ilmoittamaan siirtymäkausijärjestelyyn ei näin ollen sovelleta direktiivin 24 artiklaa. 3 artikla Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Christos PAPOUTSIS Komission jäsen (1) EYVL L 27, 30.1.1997, s. 20. (2) Valtiontuki N 305/96 - Tanska - Keskitettyjen sähkövoimaloiden tukitoimet. (3) Liikesalaisuus. (4) Liikesalaisuus. (5) Liikesalaisuus. (6) Liikesalaisuus. (7) Liikesalaisuus. (8) Liikesalaisuus. (9) Liikesalaisuus. (10) Komission PO XVII:n 31 päivänä lokakuuta 1997 ympäristö- ja energiaminsteriölle lähettämä kirje. (11) Liikesalaisuus.