Komission päätös,

tehty 11 päivänä heinäkuuta 2001,

valtiontukiohjelmasta, jonka Espanja on toteuttanut uusien yritysten hyväksi Guipúzcoassa (Espanjassa)

(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 1761)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2002/540/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artikloiden mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

(1) Komissio sai Daewoo Electronics Manufacturing España SA:lle(2) sekä Ramondín SA:lle ja Ramondín Cápsulas SA:lle(3) myönnetyistä valtiontuista tehtyjen kanteluiden seurauksena aloitetussa menettelyssä koottujen tietojen perusteella tietoonsa ilmoittamatta jätetyn investointiverotukiohjelman. Espanja oli myöntänyt Álavassa sen perusteella verotukia, jotka muodostuivat eräille uusille yrityksille myönnetystä veronperustan alennuksesta. Komissio vastaanotti lisäksi epävirallisia tietoja, joiden mukaan samankaltaisia toimenpiteitä oli toteutettu myös Guipúzcoassa, joka on Álavan tavoin verotuksellisesti autonominen alue.

(2) Komissio ilmoitti Espanjan kuningaskunnalle 29 päivänä syyskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (viite SG(99) D/7813) päätöksestään aloittaa kyseistä tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely.

(3) Espanjan viranomaiset esittivät pysyvän edustustonsa 2 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä, 6 päivänä joulukuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kyseisen menettelyn mukaisia huomautuksia.

(4) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(4). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksia tästä tuesta kuukauden kuluessa edellä mainitusta päätöksen julkaisupäivästä.

(5) Komissio on saanut tukea koskevia huomautuksia 17 päivänä maaliskuuta 2000 Kastilian ja Leónin autonomiselta alueelta, 24 päivänä maaliskuuta 2000 La Riojan aluehallitukselta ja 27 päivänä maaliskuuta 2000 Confederación Empresarial Vascalta - Euskal Entrepresarien Konfederakuntzalta (jäljempänä "Confebask"). Lisäksi se sai määräajan päätyttyä lisähuomautuksia 29 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä, 3 päivänä tammikuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Huomautuksia tekivät myös 27 päivänä maaliskuuta 2000 Colegio Vasco de Economistas - Ekonomilarien Euskal Elkargoa, 27 päivänä maaliskuuta 2000 Círculo de Empresarios Vascos ja 28 päivänä maaliskuuta 2000 Asociación Profesional de Asesores Fiscales de la Comunidad del País Vasco. Komissio toimitti huomautukset 17 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä D/52998 Espanjan kuningaskunnalle lausuntoa varten. Espanja ei ole kuitenkaan toimittanut sille lausuntoa huomautuksista.

(6) Espanjan viranomaiset ilmoittivat komissiolle pysyvän edustustonsa 22 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä Guipúzcoan autonomisen alueen 13 päivänä maaliskuuta 2000 annetusta alueellisesta säädöksestä Norma Foral 3/2000(5), joka tuli voimaan 18 päivänä maaliskuuta 2000 ja jolla kumottiin 4 päivänä heinäkuuta 1996 annetun Norma Foralin 7/1996(6) 26 §, joka muodosti kyseisten verotukien käyttöönoton oikeusperustan.

II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

(7) Komission saamien tietojen mukaan kyseisten verotukien käyttöönoton oikeusperusta oli yhtiöverosta 4 päivänä heinäkuuta 1996 annetun Norma Foralin 7/1996(7) 26 §. Espanjan viranomaiset ja muut asianomaiset eivät ole kiistäneet kyseisiä tietoja. Mainitun 26 §:n sisältö on seuraava(8): "1) Liiketoimintaansa aloittavat yritykset ovat oikeutettuja neljänä peräkkäisenä verovuonna liiketoimintansa tuloksesta laskettavaan positiivisen veronperustan alennukseen, joka voi olla ensimmäisenä vuonna 99 %, toisena 75 %, kolmantena 50 % ja neljäntenä 25 % ennen veroperustan tasaamista aikaisemmilla negatiivisilla veroperustoilla. Alennus myönnetään ensimmäisestä verovuodesta alkaen, jolloin ne ensimmäisen neljän toimintavuotensa aikana saavuttavat positiivisen veroperustan.

[...]

2) Tämän alennuksen saamiseksi yritysten on täytettävä seuraavat edellytykset:

a) Niiden maksetun alkupääoman on oltava vähintään 20 miljoonaa Espanjan pesetaa.

[...]

f) Yrityksen on kahden ensimmäisen toimintavuotensa aikana investoitava aineelliseen käyttöomaisuuteen vähintään 80 miljoonaa Espanjan pesetaa; tätä omaisuutta on käytettävä yrityksen toimintaan eikä sitä saa vuokrata eikä luovuttaa kolmansien käyttöön. Tämän vaatimuksen täyttämiseksi rahoitusleasingin avulla hankittu omaisuus on myös katsottava investoinniksi aineelliseen käyttöomaisuuteen, jos yritys sitoutuu ostamaan sen.

g) Yrityksen on luotava vähintään kymmenen työpaikkaa kuuden kuukauden kuluessa liiketoiminnan aloittamisesta ja sen on pidettävä työvoima vuosittain keskimäärin tällä samalla tasolla siihen vuoteen asti, jona sen oikeus veroperustasta myönnettävään alennukseen päättyy.

[...]

i) Yrityksellä on oltava liiketoimintasuunnitelma, joka kattaa vähintään viisi vuotta.

3) [...]

4) Edellä 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu vähimmäisinvestointi ja 2 kohdan g alakohdassa mainittu työpaikkojen vähimmäismäärä eivät sovi minkään muun samaa investointia tai samoja työpaikkoja koskevan veronhuojennuksen perustaksi.

5) Tässä artiklassa määrättyä alennusta haetaan verohallinnolle osoitettavalla hakemuksella. Verohallinto tarkastaa perusvaatimusten täyttymisen ja ilmoittaa sitten hakijayritykselle tilapäisestä luvasta, joka on virallisesti annettava Guipúzcoan maakuntaneuvoston päätöksellä.

[...].".

(8) Komissio toteaa, että kyseisen Norma Foralin johdanto-osan mukaan tuen tarkoituksena on edistää uusien yritysten perustamista.

(9) Komissio katsoo, että kyseisten verotukien kohteena on yhtiöveron perusta, joka on laskettu liiketoiminnan tuloksesta ennen veroperustan tasaamista aiempien tilikausien tappioilla. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tuensaajat ovat yrityksiä, jotka ovat aloittaneet toimintansa mainittujen Norma Foralien voimaantulopäivämäärän jälkeen, investoineet aineelliseen käyttöomaisuuteen vähintään 80 miljoonaa pesetaa (480810 euroa) ja luoneet vähintään kymmenen uutta työpaikkaa. Komissio korostaa myös, että tuensaajayrityksillä on oltava toimintastrategia, joka kattaa vähintään viisi vuotta, ja niiden maksetun alkupääoman on oltava vähintään 20 miljoonaa pesetaa (120202 euroa).

(10) Komissio toteaa, että tuki koostuu liiketoiminnan tuloksesta laskettavasta positiivisen veroperustasta neljänä peräkkäisenä vuonna myönnettävästä alennuksesta, joka voi olla ensimmäisenä vuonna 99, toisena 75, kolmantena 50 ja neljäntenä 25 prosenttia. Alennus myönnetään alkaen ensimmäisestä verovuodesta, jolloin yritykset ensimmäisen neljän toimintavuotensa aikana saavuttavat positiivisen veroperustan.

(11) Komissio toteaa, että kyseisen verotuen kohdeyritykset eivät harjoita tietynlaista toimintaa eivätkä kuulu tietyille aloille, koska tukea voidaan myöntää mihin tahansa toimintaan tai mille tahansa alalle. Tarkasteltavana olevaa tukea ei ole suunnattu myöskään tietyille yritysryhmille, kuten pk-yrityksille, sillä sitä voidaan myöntää kaikille niille yrityksille, jotka täyttävät edellä mainitut edellytykset.

(12) Komissio toteaa, että kyseisiä veroperustojen alennuksia on sovellettu 1 päivänä tammikuuta 1996 alkaneesta verovuodesta. Kumuloitumisesta toisten tukien kanssa se toteaa, että kyseisiä verotukia ei voida yhdistää muihin sellaisiin veroetuuksiin, joita voidaan myöntää vähimmäisinvestointeihin tai työpaikkojen luomiseen tiettyyn vähimmäismäärään asti. Kyseisen verotuen yhdistäminen muihin kuin verotukiin on kuitenkin mahdollista. Tällaisia tukia ovat muun muassa vastaaviin investointeihin kohdistuvat avustukset, tuetut lainat, takaukset, pääomasijoitukset jne. Verotuki voidaan yhdistää myös muihin verotukiin, joilla on erilainen määräytymisperuste (eli olosuhde, joka johtaa etujen myöntämiseen). Nämä ehdot täyttäviä verotukia ovat esimerkiksi verohyvitykset.

(13) Kyseisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio muistutti, että sillä, ovatko kyseiset toimenpiteet luonteeltaan verotuksellisia vai eivät, ei ole vaikutusta yhteisön valtiontukisääntöjen soveltamiseen, sillä perustamissopimuksen 87 artiklaa sovelletaan "muodossa tai toisessa" myönnettyihin tukiin. Komissio on kuitenkin painottanut, että jotta toimenpiteet katsottaisiin tueksi, niiden on täytettävä kaikki 87 artiklassa määrätyt neljä edellytystä, joita käsitellään jäljempänä.

(14) Komissio huomauttaa ensiksikin, että mainitut 99, 75, 50 ja 25 prosentin alennukset veroperustasta tuovat tuensaajille edun, joka supistaa niiden taloutta tavallisesti rasittavia kustannuksia alentamalla osittain normaalia veromäärää.

(15) Toiseksi komissio katsoo, että veroperustan alennus merkitsee verotulojen menetystä, joka vastaa valtion varojen käyttöä verovaroilla kustannettavien menojen tavoin.

(16) Kolmanneksi komissio on katsonut, että veroperustan alennus vaikuttaa kilpailuun ja jäsenvaltioiden kauppaan. Koska tuensaajat harjoittavat sellaista taloudellista toimintaa, joka voi olla jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena, tuki vahvistaa tuensaajayritysten asemaa suhteessa muihin yhteisön markkinoilla toimiviin kilpaileviin yrityksiin. Tuki vaikuttaa tästä syystä jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi tuensaajayritysten kannattavuus paranee niiden nettotuloksen (voitto verojen jälkeen) parantuessa. Tämän ansiosta ne pystyvät kilpailemaan tukiohjelman ulkopuolelle jääneiden yritysten kanssa.

(17) Komissio katsoo myös, että kyseinen veroperustan alennus on erityinen tai valikoiva siinä mielessä, että se suosii tiettyjä yrityksiä. Tämä johtuu siitä, että tukien myöntämiselle asetetut edellytykset sulkevat käytännössä tuensaajien ulkopuolelle yritykset, jotka on perustettu ennen mainittujen Norma Foralien voimaantuloa vuoden 1996 puolivälissä, joiden investoinnit jäävät 80 miljoonan pesetan (480810 euron) raja-arvon alle, jotka luovat alle kymmenen työpaikkaa ja joiden maksettu alkupääoma on alle 20 miljoonaa pesetaa (120202 euroa). Komissio on lisäksi katsonut tässä vaiheessa, että kyseistä verotukea ei voida perustella järjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella.

(18) Komissio on toisaalta arvioinut, että tuen valikoiva luonne johtuu myös veroviranomaisten harkintavallasta. Tarkasteltavana olevaa tukea ei myönnetä automaattisesti, vaan tukihakemukset tutkitaan Guipúzcoan maakuntaneuvostossa (Diputación Foral de Guipúzcoa), joka tekee mahdollisesti päätöksen tuen myöntämisestä.

(19) Komissio on tullut siihen tulokseen, että kyseinen veroperustan alennus on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä se täyttää kaikki valtiontuelle asetetut neljä edellytystä, on jäsenvaltion valtion varoista myöntämää, vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua suosimalla joitakin yrityksiä.

(20) Koska tarkasteltavana oleviin verotukiin ei sovelleta ehtoa, jonka mukaan tuet eivät saa ylittää 100000 euron rajaa kolmen vuoden aikana, komissio on katsonut, että kyseisiä verotukia ei voida katsoa tuiksi, joihin sovelletaan vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä (de minimis -sääntöä)(9).

(21) Komissio on ilmoittanut, että jos on kyse valtiontuista, joihin ei sovelleta vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä, tuet kuuluvat perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa ja ETA-sopimuksen 62 artiklan 2 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan. Koska Espanjan viranomaiset eivät ole kuitenkaan noudattaneet tätä velvollisuutta, komissio on katsonut, että tukia voidaan pitää sääntöjenvastaisina.

(22) Komissio on todennut, että vaikka tukien ehtona on vähimmäisinvestointien tekeminen ja työpaikkojen vähimmäismäärän luominen, kyseiset vero-ohjelmat eivät takaa alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön sääntöjen noudattamista. Tästä syystä komissio on katsonut, että kyseisiä tukia ei voida katsoa investointi- tai työllisyystuiksi.

(23) Komissio on sitä vastoin katsonut, että kyseiset verotuet ovat luonteeltaan toimintatukea. Ne vapauttavat yritykset kustannuksista, joista ne olisivat joutuneet vastaamaan tavallisissa hallinto- ja toimintaolosuhteissaan.

(24) Komissio on muistuttanut, että toimintatuet ovat periaatteessa kiellettyjä. Niiden myöntäminen voidaan kuitenkin sallia poikkeuksellisesti, kuten alueilla, joille on myönnetty alueellisia poikkeuksia määrätyin ehdoin. Tarkasteltavina oleviin tukiin ei sovelleta kyseisiä ehtoja. Tämän vuoksi komissio epäilee, että kyseiset verotuet eivät sovellu yhteismarkkinoille alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa asetettujen sääntöjen nojalla.

(25) Tarkasteltavana oleva veron perusteen alennus, jota ei ole rajattu tiettyihin aloihin, voidaan myöntää yrityksille, jotka kuuluvat yhteisön alakohtaisten sääntöjen soveltamisalaan. Näistä syistä komissio on epäillyt kyseisten tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille siinä tapauksessa, että tuensaaja toimii alalla, johon sovelletaan yhteisön erityissääntöjä.

(26) Komissio on lisäksi epäillyt tarkasteltavien verotukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksien nojalla. Tarkasteltavana olevia tukia ei voida pitää 87 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuina sosiaalisina tukina, ne eivät ole 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettua tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi eivätkä ne kuulu määrättyjä Saksan liittotasavallan alueita koskevien 87 artiklan 2 kohdan c alakohdan määräysten soveltamisalaan. Muiden kuin edellä mainittujen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisten poikkeusten osalta komissio on katsonut, että näiden verotukien tarkoituksena ei ole tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämistä eikä poistaa jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Kyseisiä tukia eivät koske myöskään muut 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräykset "tietyn taloudellisen toiminnan ... kehityksen edistämisestä", koska niissä ei oteta mitenkään huomioon tuensaajayritysten toiminnan laatua. Niitä ei ole myöskään tarkoitettu kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan merkityksessä.

(27) Sen lisäksi, että komissio kehotti Espanjan viranomaisia toimittamaan sille perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan menettelyn mukaisesti kyseisiä tukia koskevat huomautuksensa, se kehotti viranomaisia toimittamaan sille myös kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen Guipúzcoan alueen uusille yrityksille veroperustan alennuksena myönnettävien verotukien arvioimiseksi. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa pyydettiin seuraavia merkityksellisiä tietoja: kopiot kaikista veroperustan alennuksen myöntämistä koskevista päätöksistä, tiedot kunkin tuensaajan tekemistä investoinneista, luoduista työpaikoista, osakepääomasta, kunkin yrityksen saaman alennuksen määrästä ja maksamatta olevasta määrästä.

III ESPANJAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(28) Espanjan viranomaiset toimittivat huomautuksensa pysyvän edustustonsa 2 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Espanjan viranomaiset katsovat, että kyseinen veroperustan alennus ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan mukaista valtiontukea, vaan kyse on yleisestä tukitoimenpiteestä, joka ei kuulu valtiontukia koskevien määräysten soveltamisalaan. Viranomaiset huomauttavat lisäksi, että kyseinen toimenpide, jonka tavoitteena on edistää investointeja, on eri maissa yleisesti sovellettu talouspoliittinen toimenpide.

(29) Viranomaiset vetoavat myös siihen, ettei tuki ole luonteeltaan erityinen eikä valikoiva. Ne ovat sitä mieltä, että koska kaikilla ehdot täyttävillä aloilla ja verovelvollisilla on mahdollisuus hyötyä kyseisestä toimenpiteestä, tukea ei voida pitää erityisenä. Tuella on yleinen soveltamisala myös käytännössä. Tukea ei voida pitää erityisenä myöskään 80 miljoonan pesetan investointeja ja kymmenen työpaikan luomista koskevien edellytysten perusteella, sillä kyseiset edellytykset eivät ole luonteeltaan syrjiviä vaan objektiivisia ja niiden tarkoituksena on taata toimenpiteen tehokkuus asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

(30) Espanjan viranomaiset kyseenalaistavat myös toimenpiteiden harkinnanvaraisuuden, sillä kyseiset tuet myönnetään automaattisesti, jos edellä mainitut objektiiviset edellytykset täyttyvät. Guipúzcoan maakuntaneuvoston tehtävät rajoittuvat sen tarkistamiseen, että asetetut edellytykset täyttyvät, eikä se voi tehdä muutoksia tukeen tai tiukentaa sen myöntämiselle asetettuja edellytyksiä. Myöskään 26 §:n 5 kohdassa säädetty menettely, jota noudatetaan verotukien myöntämisessä, ei ole harkinnanvarainen. Tämän 26 §:n mukaan "[...] viranomaiset ilmoittavat hakijayritykselle mahdollisesta tilapäisestä luvasta, joka vahvistetaan virallisesti Guipúzkoan maakuntaneuvoston päätöksellä". Tätä menettelyä on tulkittava siten, että tuki myönnetään sen jälkeen kun on todettu, että kaikki objektiiviset edellytykset täyttyvät. Ilmauksen "mahdollisesta" ei tästä syystä voida katsoa viittaavan harkinnanvaraisuuteen.

(31) Espanjan viranomaiset väittävät lisäksi, että Guipúzcoassa myönnetty veroperustan alennus vastaa muissa jäsenvaltioissa käytössä olevia toimenpiteitä tai Espanjan keskusviranomaisten vuonna 1993(10) toteuttamia toimenpiteitä. Komissio ei kuitenkaan ole luokitellut kaikkia näitä toimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisiksi valtiontuiksi. Koska Guipúzcoassa toteutettujen ja keskushallintoviranomaisten toteuttamien tukitoimenpiteiden välillä on monia yhtäläisyyksiä, voidaan päätellä, että jos toiseen toimenpiteeseen ei liity erityisominaisuuksia, niitä ei liity myöskään toiseen. Espanjan viranomaiset huomauttavat toisaalta, että sekä Guipúzcoassa toteutetut että keskusviranomaisten toteuttamat toimenpiteet kattavat vain osan Espanjaa. Jos komissio ei ole katsonut Espanjan keskushallintoviranomaisten käyttöön ottamia verotustoimenpiteitä erityistoimenpiteinä, sen ei pitäisi luokitella sellaisiksi myöskään Guipúzcoassa toteutettuja toimenpiteitä.

(32) Espanjan viranomaiset väittävät myös, että vaikka komissio pitäisi toimenpidettä erityisenä, toimenpidettä voidaan perustella järjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon 98/C 384/03(11) mukaisesti. Tarkasteltavana olevaa tukitoimenpidettä voidaan perustella verojärjestelmän luonteella ja taloudellisella rakenteella, sillä tuen myöntämiselle asetetut edellytykset ovat objektiivisia ja horisontaalisia.

(33) Espanjan viranomaiset kyseenalaistavat myös komission väitteen, jonka mukaan kyseiset verosäännöt eivät täyttäisi alakohtaisille säännöille asetettuja edellytyksiä. Viranomaisten mukaan komission olisi määriteltävä ne edellytykset, joita mainitut verosäännöt rikkovat. Espanjan viranomaiset katsovat, että koska kyse ei ole valtiontuista, aluetukisääntöjen soveltaminen ei ole tässä tapauksessa asianmukaista.

(34) Espanjan viranomaiset eivät hyväksy myöskään sitä komission näkemystä, jonka mukaan tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan siitä syystä, että tuensaajayritysten harjoittamaan taloudelliseen toimintaan liittyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Espanjan viranomaisten näkemyksen mukaan tuen vaikutusta kauppaan ei voida todeta yleisesti, kuten komissio tekee, vaan tapauskohtaisesti, sillä on mahdollista löytää tapauksia, joissa vaikutusta kauppaan ei ole havaittavissa. Tällaisissa tapauksissa voi olla kyse sellaisilla aloilla toimivista yrityksistä, jolla kilpailua ei ole vielä vapautettu, tai yrityksistä, jotka toimivat pelkästään paikallismarkkinoilla. Nämä tapaukset eivät täytä kaikkia valtiontueksi luokiteltavan viranomaisten toimenpiteen edellytyksiä.

(35) Komission väitteestä, jonka mukaan kyseiset verotuet olisivat luonteeltaan toimintatukea, Espanjan viranomaiset toteavat, että vaikka kyseinen veroetuus perustuu veroperustaan eikä investointiin, se on katsottava kannustimeksi investoinnille. Näitä verotukia ei tästä syystä voida luokitella toimintatuiksi.

(36) Espanjan viranomaiset katsovat edellä esitettyjen syiden perusteella, että komission on lopetettava menettely, jonka se aloitti tehtyään päätöksen kyseisten verotoimenpiteiden yhteensopimattomuudesta valtiontuille asetettujen edellytysten kanssa.

(37) Espanjan viranomaiset huomauttavat lisäksi, että Espanjan verosääntöjen mukaan veroviranomaiset voivat luovuttaa verovelvollisia koskevia tietoja vain tietyissä poikkeustapauksissa. Tietojen toimittaminen komissiolle ei kuulu näihin poikkeustapauksiin. Tästä syystä Espanjan viranomaiset eivät aio toimittaa menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä pyydettyjä tietoja.

IV MUUT KOMISSIOLLE TOIMITETUT HUOMAUTUKSET

(38) Komissio huomauttaa, että jäljempänä käsitellyt huomautukset eivät vaikuta arvioon siitä, voidaanko niiden tekijät katsoa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuiksi asianomaisiksi osapuoliksi.

Kastilian ja Leónin autonomisen alueen esittämät huomautukset

(39) Kastilian ja Leónin autonominen alue muistuttaa, että kyseiset verotoimenpiteet ovat osa sellaisia maakuntaneuvoston käyttöön ottamia verotoimenpiteitä, jotka on kielletty sekä Espanjassa että yhteisössä. Kastilian ja Leónin autonominen alue huomauttaa, että menettelyn aloittamisen kohteena ollutta verotoimenpidettä koskenut 26 § kumottiin Baskimaan ylioikeuden antamalla tuomiolla(12).

(40) Kastilian ja Leónin autonominen alue toteaa myös, että kyseiset verotoimenpiteet ovat valtiontukea, koska ne täyttävät kaikki perustamissopimuksen 87 artiklassa määrätyt neljä edellytystä. Väitteensä tueksi kyseinen alue esittää pääasiassa samat perusteet kuin komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Kastilian ja Leónin autonominen alue tarkentaa toisaalta, että toimenpide on valikoiva myös viranomaisten käyttämän harkintavallan perusteella(13). Se huomauttaa myös, ettei kyseisiä verotoimenpiteitä voida perustella järjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella, sillä toimenpiteiden tavoitteena on edistää uusien yritysten perustamista.

(41) Kastilian ja Leónin autonominen alue katsoo lisäksi, ettei käsiteltävinä olevien verotukien voida katsoa kuuluvan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan poikkeuksien soveltamisalaan. Sen mukaan kyseisissä toimenpiteissä on kyse jatkuvasta toimintatuesta, joka ei liity määrätyn hankkeen toteuttamiseen. Toimintatukien voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille vain määrätyin ehdoin perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla tukialueilla. Koska Baskimaa kuuluu 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisiin tukialueisiin, kyseisten toimintatukien ei voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Näitä tukia myönnettäessä ei ole noudatettu myöskään perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyä ilmoitusvelvollisuutta.

(42) Kastilian ja Leónin autonominen alue onkin sitä mieltä, että kyseisten verotoimenpiteiden on katsottava olevan valtiontukia, sääntöjenvastaisia tukia 88 artiklan 3 kohdan ilmoitusvelvollisuuden laiminlyönnin takia ja soveltumattomia yhteismarkkinoille.

La Riojan aluehallituksen esittämät huomautukset

(43) La Riojan aluehallitus toteaa, että kyseiset verotoimenpiteet ovat valtiontukea, koska ne täyttävät kaikki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa määrätyt neljä edellytystä. Väitteensä tueksi La Riojan aluehallitus esittää, että veroperustan alennuksen tarkoituksena ja vaikutuksena on tuensaajan vapauttaminen osasta verorasitusta, joka olisi maksettuna heikentänyt sen tuottavuutta. Alennus antaa näin ollen tuensaajayrityksille taloudellisen edun, joka aiheuttaa vastikkeettomuutensa takia verotulojen menetyksen. Verorasituksen keveneminen edistää myös tuensaajien liiketoimintaa. Tuensaajat saavat näin ollen kilpailuedun suhteessa muihin yrityksiin. La Riojan aluehallituksen mukaan veroperustan alennuksen katsomista harkinnanvaraiseksi voidaan 20 miljoonan pesetan vähimmäisosakepääomaa, 80 miljoonan pesetan vähimmäisinvestointia ja vähintään kymmenen työpaikan luomista koskevien erityisvaatimusten lisäksi perustella toisaalta viranomaisten mahdollisuudella määrittää tukikelpoiset investoinnit, määräajat ja raja-arvot ja toisaalta sillä, että veroperustan alennusta ei myönnetä automaattisesti.

(44) La Riojan aluehallitus katsoo, että kyseistä verotoimenpidettä ei voida perustella sillä, että Espanjassa on viisi verojärjestelmää. Aluehallitus muistuttaa tältä osin, että päätelmissä, jotka julkisasiamies Saggio esitti yhdistetyissä asioissa C-400/97, C-401/97 ja C-402/97, joissa pyydettiin ennakkoratkaisua, katsottiin, että asema jonkin alueen veroviranomaisena ei oikeuta kyseiselle alueelle sijoittautuneita yrityksiä suosivaan syrjivään kohteluun. Toimenpiteitä ei voida perustella myöskään Guipúzcoan verojärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella, sillä niiden tavoitteena on tuensaajayritysten kilpailukyvyn parantaminen. La Riojan aluehallitus muistuttaa lisäksi, että Baskimaan ylioikeus(14) on todennut kyseisten verotoimenpiteiden olevan suhteettomia eikä niillä voida saavuttaa taloudellisen toiminnan edistämistä koskevaa tavoitetta, sillä toimenpiteet voivat vaikuttaa välillisesti henkilöiden ja tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen ja luoda sen myötä kilpailuetuja, joita ei voida hyväksyä.

(45) La Riojan aluehallitus katsoo, ettei kyseisten verotukien voida katsoa kuuluvan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan poikkeusten soveltamisalaan. Espanjan viranomaiset laiminlöivät lisäksi kyseisten tukien ilmoitusvelvollisuuden, josta määrätään perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa.

(46) La Riojan aluehallitus onkin sitä mieltä, että kyseisten verotoimenpiteiden on katsottava olevan sääntöjenvastaisia valtiontukia 88 artiklan 3 kohdan ilmoitusmenettelyn laiminlyönnin takia ja yhteismarkkinoille soveltumattomia tukia.

Confederación Empresarial Vascan - Euskal Entrepresarien Konfederakuntzan (Confebask) esittämät huomautukset

(47) Confebask kiinnittää huomautuksissaan aluksi huomiota Guipúzcoan nykyisen verotusta koskevan autonomisen toimivallan historiallisiin taustatekijöihin. Confebaskin huomautusten pääkohdat ovat seuraavat:

a) Verovelan väitetty pienentäminen: Komissio katsoo virheellisesti, että on olemassa verovelka, jonka pienentäminen aiheuttaa valtion verotulojen menetyksen. Jos komission päätelmä pitäisi paikkansa, kaikki verovähennykset aiheuttaisivat aina verotulojen menetyksen suhteessa määrään, joka verovelvollisen olisi pitänyt maksaa normaalisti. Confebask pyytääkin komissiota tarkistamaan näkemystään, sillä muussa tapauksessa kyseinen näkemys voi johtaa verokantojen aiheettomaan yhdenmukaistamiseen laskettaessa tavanmukaisesti kannettavan veron määrää, jota varten olisi määritettävä mahdolliset verotulojen menetykset.

b) Vaikutus kauppaan: Komissio väittää, että koska tuensaajat käyvät kauppaa, kyseiset verotoimenpiteet johtavat kaupan vääristymiseen. Verojärjestelmien väliset erot vaikuttavat kuitenkin aina kauppaan. Määrittääkseen kauppaan kohdistuvat vaikutukset komission olisikin analysoitava yksittäisten sääntöjen sijaan koko verojärjestelmää. Confebask huomauttaa lisäksi, että erään tutkimuksen mukaan Baskimaan verotus on muita Espanjan alueita kireämpi. Komission olisikin selvitettävä, miksi nimenomaan nämä verotoimenpiteet vaikuttavat kauppaan, kun muut verojärjestelmien väliset erot eivät niin tee. Vaikka kyseinen toimenpide vaikuttaisikin kauppaan, tämä vaikutus olisi poistettava verotuksen yhdenmukaistamisen eikä valtiontukien avulla.

c) Tukien valikoivuus: Confebask katsoo, että verotoimenpiteiden valikoivuutta olisi arvioitava joko siltä kannalta, että on kyse säännöstä, jonka nojalla veroviranomaiset valtuutetaan myöntämään jälkikäteen yksittäisiä etuuksia tai jonka nojalla veroetuus myönnetään suoraan edunsaajalle vaatimatta jälkikäteen toimitettavia tositteita. Komission käyttämistä perusteista toisessa sovelletaan kuitenkin ensin mainittua sääntöä ja toisessa jälkimmäistä. Koska ensimmäinen ja toinen sääntö ovat vaihtoehtoisia, komission olisi selvennettävä, kumpaan sääntöluokkaan tarkasteltavana olevat verotoimenpiteet kuuluvat, sillä molempien käyttö olisi ristiriitaista.

- Confebask kyseenalaistaa kyseisten verotoimenpiteiden luokittelun valtuutussäännöiksi, sillä alennus myönnetään automaattisesti eivätkä viranomaiset näin ollen voi käyttää harkintavaltaa sitä myöntäessään. Viranomaisten toimivalta rajoittuu sen tarkistamiseen, että hakija täyttää tukien myöntämisedellytykset. Jos kyseisiä verotoimenpiteitä taas pidetään valtuutussääntöinä, joiden nojalla tukien myöntäminen voidaan sallia myöhemmin, tätä tapausta koskeva menettely, jossa on kyse sääntöjen eikä niiden soveltamisen tutkimisesta, menettää merkityksensä. Komission jäsenvaltioille lähettämän kirjeen ensimmäisen kappaleen mukaan(15) etuuksien myöntämistä koskeva yleisluontoinen määräys katsotaan tueksi vain silloin, kun on käytössä "lainsäädäntömekanismi, joka mahdollistaa sen myöntämisen ilman lisämuodollisuuksia". Valtuutussääntöä, joka on luonteeltaan abstrakti, ei sitä vastoin voida katsoa valtiontueksi eikä sitä näin ollen voida arvioida siltä kannalta, mitkä ovat sen vaikutukset kilpailuun tai jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

- Kyseisten verotoimenpiteiden luokittelusta säännöksi, jonka nojalla tukia myönnetään suoraan edunsaajille, Confebask muistuttaa, että edellä mainitun tiedonannon 98/C 384/03 19, 20 ja 17 kohdan mukaan verotoimenpide voi olla erityistoimenpide ja siten myös valtiontukea, kun sen on suunnattu vain julkisille yrityksille, tietyille yritysmuodoille tai tietyn alueen yrityksille. Käsiteltävinä olevilla verotoimenpiteillä ei kuitenkaan ole tällaisia ominaisuuksia eivätkä ne koske tiettyjä alueita, sillä niitä sovelletaan koko sillä alueella, joka kuuluu niiden käyttöönotosta vastanneiden alueviranomaisten toimivaltaan. Raja-arvojen - 20 miljoonan pesetan alkupääoman, 80 miljoonan pesetan investointien ja kymmenen uuden työpaikan - erityisyydestä Confebask toteaa pitävänsä objektiivisten raja-arvojen soveltamista yleisenä käytäntönä kansallisissa ja yhteisön verosäännöissä. Confebask huomauttaa monien yhteisöjen tuomioistuimen tuomioiden ja komission päätösten perusteella myös siitä, että raja-arvot eivät ole toistaiseksi yhdessäkään tapauksessa johtaneet toimenpiteen luokitteluun erityiseksi. Komissio myöntää lisäksi itsekin edellä mainitun tiedonantonsa 14 kohdassa, että se, että toimenpide hyödyttää joitakin aloja, ei välttämättä merkitse toimenpiteen katsomista erityiseksi.

- Confebask huomauttaa, että Guipúzcoassa toteutetussa veroperustan alennuksessa on kyse vain Espanjan keskushallintoviranomaisten vuonna 1993 toteuttaman toimenpiteen (joka on mainittu edellä Espanjan viranomaisten huomautusten yhteydessä) muunnoksesta. Confebaskin mukaan kyseisiä toimenpiteitä koskevat säännöt ovat määrällisiä raja-arvoja lukuun ottamatta samat. Guipúzcoassa toteutetun veroperustan alennuksen vaikutus kilpailuun kumoutuu näin ollen, sillä myös Baskimaan lähialueiden uudet yritykset saavat veroetuuksia. Jos kilpailuvaikutuksia ilmenee, ne johtuvat todennäköisesti edellä mainituista Espanjan keskushallintoviranomaisten toteuttamista toimenpiteistä, sillä kyseiset toimenpiteet voivat hyödyttää suurempaa edunsaajajoukkoa. Confebask huomauttaa myös, että muissa jäsenvaltioissa on voimassa samantyyppisiä toimenpiteitä, joiden tutkimiseksi komissio ei ole aloittanut menettelyitä ja joita Primarolo-ryhmä ei ole luokitellut haitallisiksi toimenpiteiksi. Confebaskin mukaan Ranskassa on myönnetty vuodesta 1994 uusille yrityksille viideksi vuodeksi vapautuksia ja alennuksia yhtiöverosta (joillakin alueilla kymmeneksi vuodeksi, ja lisäksi Korsikalla verojärjestelmät ovat vieläkin suotuisampia). Luxemburgissa on käytössä kahdeksan vuotta voimassa oleva 25 prosentin alennus yhtiöverosta. Etelä-Italiassa myönnetään kymmeneksi vuodeksi vapautuksia IRPEG- (oikeushenkilöiltä kannettava tulovero) ja ILOR-veroista (kunnallisvero). Portugalissa puolestaan on käytössä 7-10 vuodeksi myönnettävä 25 prosentin alennus yhtiöverosta. Kaikki viittaakin siihen, että Guipúzcoassa käytössä olevassa veroperustan alennusjärjestelmässä ei ole kyse sellaisesta poikkeuksellisesta järjestelmästä, jolla olisi erityiskohde. Kyse on jäsenvaltioissa laajasti käytössä olevasta järjestelmästä.

d) Oikeusvarmuuden merkitys: Confebask väittää, että se, että komissio luokittelee tarkasteltavana olevan veronalennuksen sääntöjenvastaiseksi tueksi, kyseenalaistaa luottamuksensuojan, toimielinten mielivaltaisten päätösten kieltämisen, oikeusvarmuuden ja suhteellisuuden periaatteet, sillä komissio katsoi jo vuonna 1993 tekemässään päätöksessä Baskimaan verojärjestelmän sääntöjenmukaiseksi. Komissio voi muuttaa kantaansa tulevissa tapauksissa, muttei aiempien tapausten osalta.

e) Toimenpiteiden soveltumattomuus yhteismarkkinoille: Jos tarkasteltavana olevia verotoimenpiteitä pidetään valtuutussääntöinä, Confebask katsoo, ettei toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille voida arvioida, koska tukea ei myönnetä hallinnollisella päätöksellä. Menettely menettää merkityksensä, koska se on luonteeltaan sellainen, ettei siinä voida arvioida tuloksekkaasti tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Jos verotoimenpiteitä taas pidetään sääntöinä, joilla tukia myönnetään suoraan edunsaajille, Confebask katsoo, että komission ja yhteisöjen tuomioistuimen soveltamat käytännöt edellyttävät tukitoimenpiteiden olevan alakohtaisia, jotta voitaisiin arvioida, soveltuvatko ne yhteismarkkinoille. Lisäksi olisi määritettävä yritysten kokonaisverotuksen kireys ja vertailukohtana olevan verotuksen kireys. Tämä lähestymistapa johtaisi absurdiin päätelmään, jonka mukaan kireimmän verotuksen jäsenvaltiota alhaisempi verotus olisi katsottava aina valtiontueksi. Confebask kyseenalaistaa myös komission näkemyksen, jonka mukaan kyseiset verotoimenpiteet eivät sovellu yhteismarkkinoille siksi, etteivät ne sisällä ala- tai aluekohtaisia tukia, suuriin investointihankkeisiin myönnettävää tukea jne. koskevia erityismääräyksiä, sillä verosäännöt eivät voi eivätkä saa sisältää tällaisia tarkentavia määräyksiä. Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan(16) komission on eriteltävä päätöksissään tuen kielteiset kilpailuvaikutukset ja määriteltävä tarkastelemiensa toimenpiteiden todelliset vaikutukset. Yksittäisessä verojärjestelmässä havaittuja abstrakteja tilanteita ei voida luokitella yhteismarkkinoille soveltumattomiksi, sillä siinä tapauksessa kaikki verojärjestelmien väliset erot muuttuisivat väistämättä tuiksi. Confebask toistaa tämän mukaisesti näkemyksensä, jonka mukaan kyseiset verotoimenpiteet eivät pienennä tavanomaista verovelkaa.

f) Confebask kehottaa tästä syystä komissiota tekemään menettelyn lopettamiseen johtavan lopullisen päätöksen ja ilmoittamaan tarkasteltavana olevien verotoimenpiteiden olevan yhteisön oikeuden mukaisia.

(48) Joulukuun 29 päivänä 2000 päivätyllä, 3 päivänä tammikuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä toimitettuja Confebaskin lisähuomautuksia ei otettu huomioon tässä yhteydessä, sillä ne saapuivat komissioon määräajan päätyttyä(17). Komissio huomauttaa lisäksi, ettei Confebask ole pyytänyt määräajan pidentämistä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(18) 6 artiklan 1 kohdan nojalla.

Colegio Vasco de Economistasin - Ekonomilarien Euskal Elkargoan (jäljempänä "CVE") esittämät huomautukset

(49) CVE katsoo, etteivät jokaisen Baskimaakunnan verojärjestelmät täytä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan erityisyysperustetta, sillä niitä sovelletaan vain osassa Espanjaa. Näkemyksensä tueksi CVE väittää, että komission tavanomainen käytäntö, jonka mukaan verotoimenpide katsotaan erityiseksi silloin, kun sitä sovelletaan osassa jäsenvaltiota, on asianmukainen siinä tapauksessa, että kyseisessä jäsenvaltiossa sovelletaan yhtä ainoata verojärjestelmää. Käytäntö ei kuitenkaan ole soveltamiskelpoinen silloin, kun samassa jäsenvaltiossa on käytössä monta eri verojärjestelmää. Käytäntö on lisäksi ristiriidassa Espanjan verojärjestelmän perusajatuksen kanssa, sillä järjestelmän luonteelle on ominaista se, että siitä on käytössä useita eri versioita. Kutakin järjestelmää sovelletaan vain osassa Espanjaa. Järjestelmät eivät näin ollen ole alueellisia järjestelmiä vaan tietyssä maakunnassa sovellettavia järjestelmiä. Keskushallinto ei toteuteta varainsiirtoja verotoimenpiteistä johtuvien verotulojen menetysten kattamiseksi. Menetykset onkin katettava joko korottamalla muita veroja tai leikkaamalla julkisia menoja. Espanjan verojärjestelmän erityispiirteiden takia ei pitäisi määrätä seuraamuksia yhteisön oikeuden nojalla. Viiden eri verojärjestelmän soveltamisesta mahdollisesti aiheutuvia kilpailunvääristymiä olisi käsiteltävä verotuksen yhdenmukaistamista koskevien yhteisön sääntöjen puitteissa.

(50) CVE ei kuitenkaan sulje pois sitä mahdollisuutta, että maakuntaneuvostot voivat hyväksyä verotusta koskevan autonomiansa mukaisesti verotoimenpiteitä, jotka kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Se katsoo kuitenkin, ettei tarkasteltavana oleva veroperustan alennus kuuluu kyseisen kohdan soveltamisalaan, sillä se täyttää ainoastaan valtion varoista myöntämistä koskevan edellytyksen. Alennus ei vääristä kilpailua, sillä sen maksamisen edellytyksenä on positiivinen veroperusta. Alennuksen määrää ei myöskään voida määrittää ennakkoon, sillä tukea ei makseta esimerkiksi siinä tapauksessa, että alue ei ole saanut toiminnastaan tuottoa. Sama koskee myös alennuksen vaikusta kauppaan. Vaikutuksia olisi tarkasteltava tapauskohtaisesti, sillä pelkkä mahdollisuus vaikutusten olemassaoloon ei ole riittävä peruste niiden toteamiselle. CVE tarkastelee myös kysymystä siitä, johtuuko tuen erityisyys veronalennuksen edellytyksenä olevista raja-arvoista vai maakuntaneuvoston harkintavallasta alennuksen myöntämisessä. CVE katsoo, etteivät kyseiset raja-arvot tee toimenpiteistä erityisiä, sillä ne ovat objektiivisia ja syrjimättömiä. Veronalennuksen myöntämisestä CVE toteaa, että kyse ei ole harkintavallan käytöstä vaan sen tarkistamisesta, että hakijat täyttävät kaikki edellytykset.

(51) CVE päättelee, että veroperustan alennus, joka on kyseisten maakuntien verotuksellisen toimivallan puitteissa hyväksytty yleinen toimenpide, ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalaan.

Círculo de Empresarios Vascosin ja Asociación Profesional de Asesores Fiscales de la Comunidad del País Vascon (jäljempänä "CEV-APCPV") esittämät huomautukset

(52) Koska nämä järjestöt ovat esittäneet samantyyppisiä tai jopa täysin samoja huomautuksia, seuraava yhteenveto koskee niitä molempia.

(53) CEV-APCPV kyseenalaistaa komission näkemyksen, jonka mukaan tarkasteltavana oleva veroperustan alennus on erityinen tai valikoiva siksi, että ennen veronalennuksen voimaantuloa perustetut yritykset ja olemassa olevat yritykset on jätetty sen ulkopuolelle ja alennuksen ehdoksi on asetettu joitakin raja-arvoja. Verosääntöjä sovelletaan aina niiden voimaantulosta lähtien ja taannehtivasti vain poikkeustapauksissa. Koska kyseisen toimenpiteen tavoitteena on lisätä investointeja, on täysin loogista, että veronalennuksen myöntäminen on rajattu uusiin yrityksiin. Raja-arvojen osalta on ilmeistä, että ne ovat objektiivisia ja hyvin yleisessä käytössä verotuksen piirissä. Maakuntaneuvoston suostumuksen asettamisesta veroperustan alennuksen ehdoksi CEV-APCPV toteaa, että siitä on kyse on mitä ilmeisimmin ennakkotarkastuksesta, jonka tarkoituksena on varmistaa asetettujen edellytysten täyttyminen. Tarkastuksen jälkeen alennus myönnetään automaattisesti.

(54) Kauppaan kohdistuvista vaikutuksista CEV-APCPV toteaa, että komission laatiman yleisen analyysin sijaan olisi laadittava tapauskohtaisia analyyseja. Osa tuensaajista voi esimerkiksi harjoittaa toimintaa ainoastaan paikallisilla markkinoilla. Tällöin verotoimenpiteet eivät vaikuta yhteisössä käytävään kauppaan. Sama koskee myös kilpailuun kohdistuvaa vaikutusta. Sellaisille tuensaajille myönnetty veroperustan alennus, jotka harjoittavat toimintaa markkinoilla, joilla kilpailua ei ole vielä vapautettu, ei voi vääristää kilpailua. Verotulojen menetystä ei voida arvioida, jos tarkasteltavana on yksi ainoa toimenpide - tässä tapauksessa veroperustan alennus - ottamatta huomioon kokonaisverorasitusta. CEV-APCPV huomauttaa tältä osin, että Baskimaan kokonaisverorasitus on muita Espanjan alueita suurempi.

(55) CEV-APCPV katsoo, että vaikka komissio pitäisi edellä esitetyistä huomautuksista riippumatta tarkasteltavana olevaa veroperustan alennusta edelleen erityistoimenpiteenä, erityisyyttä voitaisiin perustella järjestelmän luonteella ja taloudellisella rakenteella. CEV-APCPV tukee väitettään toteamalla, että verotoimenpidettä sovelletaan kaikkiin toimijoihin toimialasta riippumatta. Toimenpiteen soveltaminen kaikkiin toimijoihin on lisäksi järjestelmän toimivuuden ja tehokkuuden kannalta välttämätön tekijä, sillä toimenpiteen mahdollisen epätasapuolisuuden arviointi edellyttää sen tarkastelemista koko järjestelmän kannalta, minkä jälkeen voidaan määrittää, pienentääkö se verorasitusta. Verotoimenpide noudattaa sitä paitsi tasapuolisuuden periaatetta, sillä uudet yritykset eivät ole samassa asemassa kuin jo olemassa olevat yritykset.

(56) CEV-APCPV pyytää komissiota ottamaan toimenpiteen arvioinnissa huomioon myös seuraavat seikat: samantyyppisiä toimenpiteitä on käytössä myös muissa jäsenvaltioissa (esimerkiksi Irlannissa), Espanjan keskushallintoviranomaiset ovat soveltaneet samantapaisia toimenpiteitä vuodesta 1993 ja veroperustan alennusta sovelletaan koko Espanjan alueeseen. CEV-APCPV huomauttaa, että komissio ei ole koskaan katsonut kyseisten toimenpiteiden kuuluvan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalaan. CEV-APCPV kyseenalaistaa myös kyseisten verotoimenpiteiden katsomisen toimintatuiksi, sillä toimintatukia ei myönnetä uusille yrityksille vaan olemassaolevien yritysten pitämiseen keinotekoisesti toimintakykyisinä. CEV-APCPV on sitä mieltä, että komissio aloitti veroperustan alennusta koskevan menettelyn verotuksen yhdenmukaistamiseksi. Se käyttää kuitenkin tätä tarkoitusta varten EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa. Tästä syystä on kyse toimivallan väärinkäytöstä.

(57) CEV-APCPV päättelee edellä esitetyn perusteella, että tarkasteltavana oleva veroperustan alennus ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalaan.

V MUIDEN OSAPUOLTEN ESITTÄMIEN HUOMAUTUSTEN TOIMITTAMINEN ESPANJALLE

(58) Komissio toimitti mainitun asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artiklan 2 kohdan nojalla muut edellä mainittujen kolmansien esittämät huomautukset 18 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä Espanjan pysyvälle edustustolle ja kehotti Espanjaa toimittamaan komissiolle huomautuksensa kuukauden kuluessa kirjeen päiväyksestä. Espanja ei ole esittänyt huomautuksia muista mainituista lausunnoista.

VI ARVIOINTI TUESTA

VII TUEN LUONNE

(59) Komissio muistuttaa, että toimenpiteiden verotuksellisella luonteella ei ole vaikutusta yhteisön valtiontukisääntöjen soveltamiseen, sillä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklaa sovelletaan "muodossa tai toisessa" myönnettyyn tukeen. Komissio korostaa kuitenkin, että jotta toimenpide luokiteltaisiin tueksi, sen on täytettävä kaikki 87 artiklassa määritellyt neljä perustetta, joita kuvataan seuraavassa:

(60) Ensinnäkin toimenpiteen on muodostettava tuensaajille etu, joka alentaa liiketoiminnan harjoittamisen tavallisesti aiheuttamia kustannuksia. Etu voidaan myöntää erilaisina yrityksen verorasituksen huojennuksina ja erityisesti verovelvollisuudesta myönnettynä vapautuksena tai huojennuksena. Kyseisen veroperustan alentaminen 99, 75, 50 tai 25 prosentilla täyttää tämän perusteen, sillä se alentaa tuensaajayritysten verorasitusta määrällä, joka vastaa alennusta, joka syntyisi, jos veroprosenttia sovellettaisiin alennettuun veroperustaan. Ilman veroperustan alennusta tuensaajayritys joutuisi maksamaan veron koko veroperustasta. Veroperustan alennus muodostaakin poikkeuksen yleisesti sovellettavasta verojärjestelmästä.

(61) Komissio katsoo myös, että koska kyseinen veroperustan alennus aiheuttaa verotulojen menetyksen, siinä on kyse valtion varojen käyttämisestä veromenojen kattamiseen. Tätä perustetta sovelletaan myös jäsenvaltioiden alue- tai paikallishallinnon myöntämiin tukiin(19). Valtiontuki voidaan myöntää myös verotoimenpiteinä, joista on säädetty lailla tai asetuksella tai hallintokäytännöllä tai jotka voivat perustua verohallinnon päätökseen. Tässä tapauksessa valtion tukitoimenpiteen toteuttamisesta vastaa Guipúzcoan maakuntaneuvosto, joka on antanut asiasta lainsäädännöllisen määräyksen.

(62) Joidenkin kolmansien esittämissä huomautuksissa väitettiin paikkansapitämättömäksi, että 99, 75, 50 ja 25 prosentin alennus veronperustasta aiheuttaisi verotulojen menetyksen verrattuna (komission määrittämään) tavanmukaisesti maksettavan veron määrään. On kuitenkin huomautettava, että tavanmukaisesti kannettavan veron määrä perustuu kyseiseen verojärjestelmään eikä komission päätökseen. On lisäksi muistettava, että edellä mainitun tiedonannon 9 kohdan (98/C 384/03) ensimmäisen alakohdan ja toisen luetelmakohdan mukaan, valtiontueksi luokittelun edellytykset ovat seuraavat: "Tuensaajien on ensinnäkin saatava toimenpiteestä etua, joka keventää niiden taloutta yleensä rasittavia maksuja. Etu voi koostua yrityksen verotuksen keventämisestä esimerkiksi seuraavasti: [...] veron määrän täydellinen tai osittainen alentaminen (verovapautus, verohyvitys jne.)". Mainittu 99, 75, 50 tai 25 prosentin osittainen alennus veroperusteesta on nämä edellytykset täyttävä veroetu. Kyseinen väite ei näin ollen pidä paikkaansa.

(63) Kolmanneksi toimenpiteen on vaikutettava kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tältä osin on huomautettava, että Baskimaan talouden ulkoisesta riippuvuudesta vuosina 1990-1995 laaditun raportin(20) mukaan Baskimaan vienti Espanjan ulkopuolelle kasvaa(21) ei pelkästään rahamääräisenä vaan myös suhteellisesti tarkasteltuna muualle Espanjaan suuntautuvan viennin kustannuksella. Espanjan ulkopuoliset markkinat korvasivat näin ollen osittain muusta Espanjasta koostuvat markkinat. Erään toisen Baskimaan ulkomaankauppaa käsittelevän tilastoraportin(22) mukaan viennin osuus Baskimaan taloudesta (vienti suhteessa bruttokansantuotteeseen), joka on noin 28,9 prosenttia, ylittää viennin osuuden Saksan ja muiden Euroopan maiden taloudesta (noin 20 prosenttia). Kyseisen raportin mukaan Baskimaan kauppatase oli selkeästi ylijäämäinen vuosina 1993-1998. Vuonna 1998 jokaista 100 pesetan tuontimäärää kohden vietiin 144 pesetalla. Baskimaan talouden suhteet ulkomaihin ovat erittäin avoimet, ja sen tuotannosta suuri osa menee vientiin. Nämä Baskimaan talouden ominaispiirteet aiheuttavat sen, että tuensaajayritykset harjoittavat taloudellista toimintaa, joka voi olla jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena. Tämä aiheuttaakin sen, että tuki vahvistaa tuensaajayritysten asemaa suhteessa muihin yhteisön markkinoilla niiden kanssa kilpaileviin yrityksiin. Tuki vaikuttaa tämän seurauksena jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi tuensaajayritysten kannattavuus paranee niiden nettotuloksen (voitto verojen jälkeen) parantuessa. Tämän ansiosta ne pystyvät kilpailemaan tukiohjelman ulkopuolelle jääneiden yritysten kanssa.

(64) Koska tarkasteltavana olevat verosäännöt ovat luonteeltaan yleisiä ja abstrakteja, komissio huomauttaa, että tukiosuuksia on tarkasteltava pelkästään yleisellä ja abstraktilla tasolla. Yksittäisten markkinoiden, alojen tai tuotteiden tukiosuuksien määrittely on mahdotonta, kuten edellä mainituista kolmansien huomautuksista ilmenee. Tämä näkemys on vahvistettu toistuvasti yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä(23).

(65) Huomautuksesta, jonka mukaan komission olisi arvioitava yhteisön kauppaan kohdistuvaa vaikutusta suhteessa yhteisön kaikkiin verojärjestelmiin, komissio muistuttaa, että perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen menettelyn kohteena olevat kilpailunvääristymät perustuvat poikkeussääntöön, joka suosii joitakin yrityksiä (tässä tapauksessa vasta perustettuja yrityksiä) suhteessa kyseisen jäsenvaltion muihin yrityksiin. Menettelyn tarkoituksena ei ole tutkia sellaisia mahdollisia kilpailunvääristymiä, jotka aiheutuvat jäsenvaltioiden verojärjestelmien välisistä eroista, jotka puolestaan voivat kuulua perustamissopimuksen 93-97 artiklan soveltamisalaan.

(66) Edellytyksestä, jonka mukaan valtiontukien on oltava luonteeltaan erityisiä tukia, komissio toteaa, että tarkasteltavana oleva veroperustan alennus on luonteeltaan erityinen tai valikoiva toimenpide. Se suosii joitakin yrityksiä, koska tukien myöntämisedellytykset sulkevat tukien ulkopuolelle ne yritykset, jotka on perustettu ennen edellä mainitun Norma Foralin voimaantuloa, joiden tekemät investoinnit alittavat 80 miljoonan pesetan (480810 euron) raja-arvon, joiden maksettu alkupääoma on alle 20 miljoonaa pesetaa (120202 euroa) ja jotka luovat alle kymmenen uutta työpaikkaa. Komissio muistuttaa tässä yhteydessä, että eurooppalaisia yrityksiä koskevan viidennen kertomuksen(24) mukaan vuonna 1995 Euroopan yhteisössä oli 16767000 yritystä, joissa oli alle kymmenen palkattua työntekijää tai ei lainkaan palkattuja työntekijöitä. Tämä on 92,89 prosenttia(25) yhteisön yritysten kokonaismäärästä. Espanjan osalta tämä prosentuaalinen osuus oli vieläkin korkeampi eli noin 95 prosenttia(26). Nämä prosenttiluvut ovat luultavasti vieläkin korkeammat uusien yritysten osalta, sillä yritysten henkilöstömäärä kasvaa yleensä niiden aseman vahvistumisen ja kasvun käynnistymisen myötä. Espanjassa tämä prosenttiluku oli vuonna 1995 vielä korkeampi eli noin 98 prosenttia(27). Kaikki viittaakin siihen, että yksi tukien myöntämiselle asetetuista edellytyksistä aiheuttaa sen, että suuri osa yrityksistä jää tuen ulkopuolelle. Kyseisen raja-arvon objektiivisuus ei estä tukien valikoivuutta ja sellaisten yritysten jäämistä tuen ulkopuolelle, jotka eivät täytä asetettuja edellytyksiä, vaikka joidenkin kolmansien huomautuksissa niin väitetäänkin.

(67) Veroviranomaisten mahdollisesta harkintavallasta komissio huomauttaa, että tukea ei myönnetä automaattisesti. Guipúzcoan maakuntaneuvosto tutkii tukihakemukset ennakkoon ja voi myöntää tutkimusten perusteella hakijalle mahdollista tukea. Espanjan viranomaisten mukaan kyse on ainoastaan kaikkien edellytysten täyttymisen varmistamisesta. Viranomaiset eivät kuitenkaan anna selvitystä siitä, miksi varmistaminen on toteutettava ennakkoon eikä jälkikäteen, kuten yleensä verotulojen hallinnossa.

(68) Huomautuksissa väitettiin myös, että muissa jäsenvaltioissa on sovellettu vastaavia verotoimenpiteitä veroperustan alennuksen muodossa ilman, että komissio olisi pitänyt niitä erityistoimenpiteinä siksi, että ne on suunnattu uusille yrityksille. Tämä on eräiden kolmansien esittämien huomautusten mukaan uusille yrityksille myönnettäviä verotukia koskevan luottamuksensuojan lähtökohta. Komissio korostaa, että eräiden kolmansien huomautuksissa mainitut järjestelyt poikkeavat joissakin suhteissa tarkasteltavana olevasta veroperustan alennuksesta. Vaikka oletettaisiin, että joissakin jäsenvaltioissa sovelletaan samantyyppisiä järjestelmiä, joihin komissio ei olisi reagoinut, ei olisi perusteltua noudattaa tätä virheellistä tarkastelutapaa myös tässä tapauksessa. On huomattava, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan perustamissopimuksen nojalla jäsenvaltiolle kuuluvien, 92 artiklaan sisältyvään kieltoon liittyvien velvollisuuksien mahdollista laiminlyöntiä ei voida perustella sillä, että muutkaan jäsenvaltiot eivät noudata kyseistä velvollisuutta. Monien kilpailunvääristymien vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ei tasoitu, vaan päinvastoin kasautuu keskinäisessä vuorovaikutuksessa, mikä lisää yhteismarkkinoihin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia(28).

(69) Eräiden kolmansien huomautuksissa pohdittiin, onko tuissa kyse valtuutussäännöstä vai tukien suoraa myöntämistä koskevasta säännöstä. Komissio toteaa tähän, että tässä tapauksessa säännöt, joilla kyseinen veroperustan alennus otettiin käyttöön, vastaavat luonteeltaan tukiohjelmaa. Tämän näkemyksen tueksi voidaan viitata edellä mainitun asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan d alakohtaan, jossa esitetyn määritelmän mukaan tukiohjelmalla tarkoitetaan "säädöstä tai päätöstä, jonka perusteella yksittäisiä tukia voidaan myöntää yrityksille, jotka määritellään säädöksessä tai päätöksessä yleisesti ja käsitteellisesti ilman, että edellytetään muita täytäntöönpanotoimenpiteitä". Tukiohjelman luonne ei kuitenkaan määrää sitä, käytetäänkö ohjelman täytäntöönpanossa harkintavaltaa vai ei, kuten joidenkin kolmansien huomautuksissa väitetään. Tukien myöntämistä koskeva harkintavalta riippuu ohjelman konkreettisista ominaisuuksista. Komissio korostaa lisäksi, että muiden toimenpiteen erityisyyteen liittyvien seikkojen puuttuessa tukitoimenpiteeseen voidaan katsoa sisältyvän tukiosia jo sen perusteella, että veroviranomaisilla on tiettyä harkintavaltaa.

(70) Tarkasteltaessa veroperustan alennuksen perustelemista verojärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella komissio korostaa, että tällöin on tutkittava, liittyvätkö kyseiset verotoimenpiteet verojärjestelmälle ominaisiin tavoitteisiin vai muihin tavoitteisiin, jotka voivat olla oikeutettuja, mutta eivät liity kyseiseen verojärjestelmään. Sen määrittäminen, noudattavatko kyseiset toimenpiteet verojärjestelmän sisäistä logiikkaa, kuuluu(29) kuitenkin asianomaiselle jäsenvaltiolle. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Espanjan viranomaiset väittävät, että kyseiset toimenpiteet noudattavat verojärjestelmän sisäistä logiikkaa objektiivisuuteensa ja horisontaalisuuteensa perusteella. Toimenpiteen objektiivisuus ja horisontaalisuus ei kuitenkaan ole osoitus sen yhdenmukaisuudesta verojärjestelmän sisäisen logiikan kanssa. Objektiivinen ja horisontaalinen luonne ei ole riittävä peruste sille, että toimenpiteen katsottaisiin noudattavan kaikille verojärjestelmille ominaista päätavoitetta (joka on valtion menojen rahoittamiseen käytettävien varojen keruu) tai Espanjan verojärjestelmälle ominaisia tasapuolisuuden ja progressiivisuuden periaatteita(30).

(71) Espanjan viranomaiset väittävät huomautuksissaan myös, että tarkasteltavana olevan veroperustan alennuksen tavoitteena on lisätä investointeja. Alennus noudattaa Baskimaan asettamia teollisuuspoliittisia tavoitteita. Baskimaan hallituksen laatiman Política Industrial. Marco General de Actividades 1996-1999 -asiakirjan mukaan "[...] veropolitiikka on olennaista talouskasvun mahdollistamiselle ja myös sellaisten teollisuushankkeiden edistämiselle, jotka tukevat (Baski)maan teollisuuden kehittämistä" (s. 131). Luvussa, jonka otsikko on "Veropolitiikan välineet" todetaan, että "[...] verotusautonomiamme (siis Baskimaan) voi saada meidät myös kehittämään luovia 'mittatilauskohtelun' muotoja esimerkiksi painopistehankkeille tai myöntämään verokannustimia suuryrityksille" (sivu 133). Tästä seuraa, että kyseinen veroperustan alennus on osa teollisuuspolitiikkaa, jonka tavoitteet eivät ole verojärjestelmille ominaisia tavoitteita.

(72) Komissio toteaa Espanjan viranomaisten tavoin, että veroperustan alennukselle asetettu talouspoliittinen tavoite ei ole verojärjestelmälle ominainen tavoite. Alennusta ei näin ollen voida perustella järjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella.

(73) Eräiden kolmansien huomautuksissa esitetystä väitteestä, jonka mukaan Baskimaan verotus on muita Espanjan alueita kireämpi, komissio toteaa jälleen, ettei kyseisellä väitteellä ole merkitystä tarkasteltavana olevassa tapauksessa, sillä menettely aloitettiin yksittäisen toimenpiteen tutkimiseksi eikä kunkin Baskimaassa sijaitsevan kolmen alueen verojärjestelmän tutkimiseksi kokonaisuuden kannalta.

(74) Päätelmänä voidaan todeta, että komissio katsoo kyseisen veroperustan alennuksen olevan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä kyse on valtion myöntämästä ja valtion varoista myönnetystä tuesta, joka vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan suosimalla tiettyjä yrityksiä.

VIII VEROPERUSTAN ALENNUKSEN SÄÄNTÖJENVASTAISUUS

(75) Koska tarkasteltavana oleva tukiohjelma ei edellytä Espanjan viranomaisten sitoutuvan myöntämään tuet vähämerkityksisten tukien myöntämisedellytysten mukaisesti(31), komissio katsoo, ettei kyseisten tukien voida katsoa kuuluvan de minimis -säännön soveltamisalaan. Espanjan viranomaiset eivät ole väittäneet menettelyn missään vaiheessa, että kyseiset tuet olisivat kokonaan tai osittain luonteeltaan vähämerkityksisiä tukia. Kyseiset tuet eivät voisi noudattaa vähämerkityksistä tukea koskevia sääntöjä varsinkaan siksi, ettei ole mitään takeita siitä, että tuki ei ylitä 100000 euron rajaa. Nämä tuet eivät ole myöskään voimassa olevia tukia, sillä ne eivät täytä asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdassa säädettyjä edellytyksiä.

(76) Valtiontuet, joihin ei sovelleta de minimis -sääntöä ja jotka eivät ole voimassa olevia tukia, kuuluvat perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa ja ETA-sopimuksen 62 artiklan 2 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan. Koska Espanjan viranomaiset eivät ole kuitenkaan noudattaneet tätä velvollisuutta, komissio katsoo, että tukia on pidettävä sääntöjenvastaisina. Komissio pahoittelee, etteivät Espanjan viranomaiset ole täyttäneet ennakkoilmoitusvelvollisuuttaan.

(77) Komissio katsoo, että sen on hylättävä joidenkin kolmansien huomautuksissa esitetty väite luottamuksensuojan ja oikeusvarmuuden periaatteiden oletetusta rikkomisesta. Tarkasteltavana oleva tuki ei ole voimassa olevaa tukea, koska siitä ei ole tehty perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusta, eikä komissio ole voinut tehdä päätöstä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Tuensaajat eivät näin ollen voi vedota valtiontukia koskevan luottamuksensuojan tai oikeusvarmuuden periaatteisiin kyseisen veroperustan alennuksen osalta. Tässä yhteydessä on muistutettava, että "vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan luottamuksensuojaansa saa vedota oikeussubjekti, joka on tilanteessa, josta käy ilmi, että yhteisön viranomaiset ovat luoneet hänelle perusteltuja odotuksia [...]. Sitä vastoin kukaan ei voi väittää luottamuksensuojan periaatetta loukatun, jos viranomaiset eivät ole antaneet täsmällisiä vakuutuksia asiassa"(32). Luottamuksensuojan tai oikeusvarmuuden periaatteiden rikkomista koskeva väite on tästä syystä hylättävä. Komissio muistuttaa, että se oli katsonut päätöksessään 93/337/ETY(33) eräät Álavan, Guipúzcoan ja Biskajan maakuntien vuonna 1988 käyttöön ottamat verotoimenpiteet valtiontuiksi.

IX ARVIOINTI TUKIEN SOVELTUVUUDESTA YHTEISMARKKINOILLE

(78) Komissio muistuttaa aluksi, että tarkasteltavana oleva veroperustan alennus katsotaan tukiohjelmaksi. Tukiohjelman yleisyyden ja abstraktisuuden vuoksi komissio ei ole tietoinen tukea jo saaneiden tai tulevaisuudessa saavien yritysten tilanteesta. Se ei voi myöskään tutkia yksittäisten yritysten vaikutusta kilpailuun. Tässä yhteydessä onkin vain vahvistettava, että mahdolliset tuensaajayritykset voivat saada tukia, jotka eivät ole yhdenmukaisia alalla sovellettavien direktiivien, suuntaviivojen ja puitteiden kanssa. Komissio korostaa lisäksi, että se pyysi menettelyn aloittamista koskeneessa päätöksessään osapuolia toimittamaan sille kaikki kunkin tuensaajan saamiin tukiin ja erityisolosuhteisiin liittyvät tiedot. Espanjan viranomaiset eivät kuitenkaan ole toimittaneet näitä tietoja. Tästä syystä on epäjohdonmukaista syyttää komissiota siitä (kuten joidenkin kolmansien huomautuksissa tehdään), että sen arviointi ei ole riittävän yksityiskohtainen, kun samaan aikaan kieltäydytään toimittamasta pyydettyjä yksityiskohtaisia tietoja.

(79) Koska kyseinen tukiohjelma kattaa vain NUTS III -alueisiin(34) kuuluvan Guipúzcoan maakunnan, on tutkittava, voidaanko kyseisessä maakunnassa myönnettäville tuille myöntää 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohtien mukaisia alueellisia poikkeuksia. Komissio muistuttaa Guipúzcoan tukikelpoisuudesta, ettei kyseiselle maakunnalle ole koskaan myönnetty 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista poikkeusta, koska sen sijaintipaikan Baskimaan NUTS II -alueiden bruttokansantuote asukasta kohden(35) on aina ollut yli 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Alueellisten sääntöjen(36) mukaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen poikkeuksen myöntämisedellytykset täyttyvät vain siinä tapauksessa, että alueella, joka vastaa NUTS II -tason alueyksikköä, BKT asukasta kohden ei ylitä 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta.

(80) Guipúzcoan maakunnan kuulumisesta perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen soveltamisalaan komissio muistuttaa ehdottaneensa perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti Espanjan aluetukikartan muuttamisesta 26 päivänä heinäkuuta 1995 tehdyssä päätöksessä(37), että Espanjan viranomaiset muuttaisivat aluekarttaa siten, että koko Guipúzcoa katsottaisiin vastedes alueeksi, jonka alueelliseen kehitykseen myönnetyt tuet voitaisiin katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen nojalla. Espanjan viranomaiset hyväksyivät komission ehdotuksen pysyvän edustustonsa 26 päivänä syyskuuta 1995 päivätyllä kirjeellä. Uusi kartta tuli näin ollen voimaan kyseisenä päivänä. Myöhäisemmän ajankohdan osalta komissio muistuttaa, että se hyväksyi 11 päivänä huhtikuuta 2000 tekemällään päätöksellä Espanjan aluetukikartan vuosiksi 2000-2006. Kyseisen kartan mukaan Guipúzcoan maakunta luokitellaan edelleen alueeksi, jonka alueelliseen kehitykseen myönnettävät tuet voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen nojalla.

(81) Veroperustan alennuksena myönnetyt valtiontuet edistävät sellaisten uusien yritysten perustamista Guipúzcoaan, joiden alkuinvestoinnit ja luotujen työpaikkojen määrä ylittävät määrätyt rajat. Vaikka vähimmäisinvestoinnit ja luotujen työpaikkojen vähimmäismäärä ylittyisivätkin, kyseiset verotuet eivät ole luonteeltaan investointi- eivätkä työllisyystukia. Kyseisten verotukien perustana ei ole investoinnin määrä, luotujen työpaikkojen lukumäärä eivätkä kyseisiin työpaikkoihin liittyvät palkkakustannukset vaan veroperusta. Tukea ei toisaalta myöskään myönnetä investoinnin määrästä, työpaikkojen lukumäärästä tai palkkakustannuksista laskettuna prosentuaalisena osuutena ilmaistuun rajaan saakka, vaan veroperustasta laskettuun prosentuaaliseen osuuteen saakka. Komissio muistuttaa, että alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 98/C 74/06 liitteessä I huomautetaan, että "verohelpotuksen muodossa annettuja tukia voidaan pitää investointeihin liittyvinä tukina, kun niiden perustana on tietty kyseiselle alueelle tehty investointi. Lisäksi kaikki verohelpotuksen muodossa annetut tuet voidaan liittää investointeihin, jos niille määrätään yhteinen yläraja, joka ilmaistaan prosentteina alueelle tehdyistä investoinneista." Tämän mukaisesti investointitukena ei voida pitää verotukia, jotka eivät täytä näitä kriteereitä - kuten tässä tapauksessa.

(82) Koska kyseiset tuet alentavat kuitenkin osittain tuensaajayritysten yhtiöveroa, ne ovat luonteeltaan toimintatukia. Verovelvollisten yritysten on maksettava yhtiöveroa säännöllisesti osana tavanomaista liiketoimintaansa. Kyseisiä verotukia onkin aiheellista tarkastella tällaisiin toimintatukiin mahdollisesti sovellettavien poikkeuksien kannalta.

(83) Komissio muistuttaa tältä osin, että toimintatuiksi katsottavat aluetuet ovat alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 98/C 74/06 nojalla periaatteessa kiellettyjä. Poikkeuksellisesti tämäntyyppisiä tukia voidaan kuitenkin myöntää alueilla, joihin sovelletaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta edellyttäen, että tuki täyttää kyseisten suuntaviivojen 4.15-4.17 kohdassa määrätyt ehdot, sitä myönnetään syrjäisimmillä tai harvaanasutuilla alueilla lisäkuljetuskustannusten korvaamiseen. Guipúzcoan NUTS III -tason alueeseen ei kuitenkaan sovelleta perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta eivätkä mainitut toimintatuet täytä kyseisiä edellytyksiä. Guipúzcoan NUTS III -tason alue ei kuulu myöskään syrjäisimpiin(38) eikä harvaanasuttuihin alueisiin(39). Veroperustan alennukseen sisältyvät toimintatukiosat ovat näin ollen kiellettyjä erityisesti siksi, että niitä ei myönnetä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeuksen mukaisella alueella, syrjäisimpiin kuuluvalla alueella eikä harvaanasutulla alueella. Kyseiset tuet eivät näin ollen sovellu yhteismarkkinoille.

(84) Komissio katsookin, ettei tarkasteltavana olevan verotukiohjelman voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan alueellisten poikkeusten nojalla, sillä se ei ole aluetukisääntöjen mukainen.

(85) Sen lisäksi, että tutkitaan tietyn taloudellisen toiminnan kehittämiseen myönnettävän perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen soveltamista alueellisiin toimenpiteisiin, on tutkittavat myös mahdollisuutta soveltaa kyseistä poikkeusta muihin tarkoituksiin. Voidaan todeta, että kyseisen veroperustan alennuksen tavoitteena ei ole edistää tiettyä taloudellista toimintaa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tällaista toimintaa ovat varsinkin tämän asian kannalta merkityksellisten yhteisön sääntöjen mukainen pienten ja keskisuurten yritysten toiminnan kehittäminen, tutkimus- ja kehitystyö, ympäristönsuojelu, uusien työpaikkojen luominen tai koulutus. Kyseisiin verotukiin ei tästä syystä voida soveltaa tietyn taloudellisen toiminnan kehittämistä koskevaa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

(86) Koska veroperustan alennuksen myöntämiselle ei ole asetettu alakohtaisia rajoituksia, sitä voidaan myöntää rajoituksetta yhteisön erityissääntöjen soveltamisalaan kuuluvilla herkillä aloilla toimiville yrityksille. Tällaisia aloja ovat esimerkiksi perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden tuotanto, jalostus ja kaupan pitäminen, kalastus, hiili- ja terästeollisuus, liikenne, laivanrakennus, synteettiset kuidut ja autoteollisuus(40). Komissio katsoo tämän mukaisesti, että veroperustan alennuksena myönnettävät verotuet eivät välttämättä noudata mainittuja alakohtaisia sääntöjä. Kyseinen veroperustan alennus ei täytä edellytystä, jonka mukaan tuki ei saa edistää uutta tuotantokapasiteettia, jotta herkillä aloilla perinteisesti ilmenevät liikakapasiteettiongelmat eivät pahenisi. Komissio katsookin, että jos tuensaaja toimii mainituilla aloilla, mutta ei kuulu kyseisiä aloja koskevien sääntöjen soveltamisalaan, tarkasteltavana olevat tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille tietyn taloudellisen toiminnan edistämistä koskevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c) alakohdan poikkeuksen nojalla.

(87) Tukiin, joihin ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan poikkeuksia, ei voida soveltaa myöskään muita 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksia. Kyseisiä tukia ei voida katsoa 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisiksi sosiaalisiksi tuiksi eikä 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisiksi luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettäviksi tuiksi. Kyseisten tukien tarkoituksena ei ole myöskään tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämistä eikä jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamista 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tukiin ei voida soveltaa myöskään 87 artiklan 3 kohdan d alakohtaa, sillä kyse ei ole tuesta kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen. Tarkasteltavana olevat tuet eivät näin ollen sovellu yhteismarkkinoille.

(88) Koska veroperustan alennus kattaa useita verovuosia, osa verotuista voi olla tällä hetkellä vielä maksamatta. Nämä tuet ovat kuitenkin sääntöjenvastaisia ja yhteismarkkinoille soveltumattomia. Espanjan viranomaisten onkin peruutettava tuensaajille myönnetyn veroperustan alennuksen mahdollisen jäljellä olevan osan maksaminen.

(89) Jo maksettujen, yhteismarkkinoille soveltumattomien tukien osalta on muistettava, että edellä mainittujen perusteiden mukaan tuensaajat eivät voi vedota yhteisön oikeuden yleisperiaatteisiin, esimerkiksi luottamuksensuojan tai oikeusvarmuuden periaatteisiin. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan soveltamiselle ei näin ollen ole estettä. Kyseisen kohdan mukaan "sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta". Espanjan viranomaisten onkin toteutettava tässä tapauksessa kaikki tarvittavat toimenpiteet jo maksetun tuen perimiseksi takaisin palauttaakseen ennalleen taloudellisen tilanteen, jossa tuensaajayritykset olisivat ilman sääntöjenvastaista tukea. Tuet on perittävä takaisin Espanjan lainsäädännön määräysten ja menettelyiden mukaan. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä ajankohdasta, kun tuki myönnettiin, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa Espanjassa käytettyyn viitekorkoon(41).

(90) Tämä päätös koskee koko tukiohjelmaa ja se on pantava täytäntöön välittömästi, myös kyseisestä ohjelmasta myönnetyt yksittäiset tuet on perittävä takaisin. Komissio muistuttaa, että tämä päätös ei estä sitä, että yksittäisten tukien katsotaan ominaisuuksiensa perusteella olevan kokonaan tai osittain yhteismarkkinoille soveltuvia joko komission jälkikäteen tekemän päätöksen tai poikkeusasetusten nojalla.

X PÄÄTELMÄT

(91) Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että

- Espanja on ottanut sääntöjenvastaisesti käyttöön Guipúzcoassa investointien veroperustan alennuksen ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa;

- kyseinen veroperustan alennus ei sovellu yhteismarkkinoille;

- Espanjan viranomaisten on peruutettava mahdollisesti joillekin tuensaajille vielä maksamatta oleva tuen loppuosa; Espanjan viranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet jo maksetun, yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen perimiseksi takaisin palauttaakseen ennalleen taloudellisen tilanteen, jossa tuensaajayritykset olisivat ilman sääntöjenvastaista tukea.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Veroperustan alennuksena myönnettävä sääntöjenvastainen valtiontuki, joka on otettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti käyttöön Espanjassa, Guipúzcoan historiallisessa maakunnassa 4 päivänä heinäkuuta 1996 annetun Norma Foralin 7/1996 26 §:n nojalla, ei sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

Espanjan on poistettava käytöstä 1 artiklassa mainittu tukiohjelma, koska sen vaikutukset jatkuvat edelleen.

3 artikla

1. Espanjan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajille sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin.

Espanjan on peruutettava maksamatta olevan tuen maksaminen.

2. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyiden mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon.

4 artikla

Espanjan on ilmoitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2001.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL C 55, 26.2.2000, s. 2.

(2) Komission päätös 1999/718/EY (EYVL L 292, 13.11.1999, s. 1).

(3) Komission päätös 2000/795/EY (EYVL L 318, 16.12.2000, s. 36).

(4) Ks. alaviite 1.

(5) Historiallisen Álavan seutukunnan (Territorio Histórico de Álava) virallinen lehti, 5.4.2000.

(6) Guipúzkoan historiallinen seutukunta: yhtiöverosta 4 päivänä heinäkuuta 1996 annettu Norma Foral 7/1996.

(7) Guipúzkoan virallinen lehti, 17.7.1996.

(8) Tässä lainataan vain määräyksiä, jotka ovat tarpeen tuen arvioimiseksi.

(9) Ks. pk-yrityksille myönnettäviä tukia koskevien yhteisön suuntaviivojen 3.2 kohta (EYVL C 213, 19.8.1992) ja vähämerkityksisestä tuesta annettu komission tiedonanto (EYVL C 68, 6.3.1996).

(10) Verotoimenpiteistä, julkishallinnon oikeusjärjestelmän uudistamisesta ja työttömyyssuojasta 29 päivänä joulukuuta 1993 annettu laki 22/1993 (Espanjan virallinen lehti, 31.12.1993). Toimenpiteessä oli kyse yhtiöveron perustan alentamisesta 95 prosenttia varainhoitovuosina 1994-1996 sellaisten vuoden 1994 aikana perustettujen yritysten osalta, jotka investoivat vähintään 15 miljoonaa pesetaa ja loivat vähintään kolme ja enintään 19 työpaikkaa.

(11) EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3.

(12) Tuomio nro 718/1999, annettu 30.9.1999.

(13) Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-241/94, annettu 26.9.1996.

(14) Ks. 30.9.1999 ja 7.10.1999 annetut tuomiot kyseisistä verotoimenpiteistä.

(15) Komission kirje jäsenvaltioille SG(89) D/5521, päivätty 27.4.1989.

(16) Asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.9.1994 (Kok. 1994, s. I-4103).

(17) Huomautusten toimittamiselle asetettu määräaika päättyi kuukauden kuluttua ilmoituksen julkaisemisesta 26 päivänä helmikuuta 2000 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

(18) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(19) Asia 248/84, Saksa v. komissio, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.10.1987 (Kok. 1994, s. 4013).

(20) "La dependencia exterior vasca en el periodo 1990-1995", Paxti Garrido Espinosan ja Victoria García Olean laatima raportti, jonka Baskimaan aluehallituksen tilastotoimisto Euskal Estatistika-Erakundea/Instituto Vasco de Estadística (EUSTAT) on julkaissut.

(21) Espanjan ulkopuolelle suuntautuneen viennin osuus kokonaisviennistä oli 28,5 prosenttia vuonna 1990 ja 40,8 prosenttia viisi vuotta myöhemmin.

(22) EUSTATin laatima raportti "Estadística de Comercio Exterior para la Comunidad Autónoma de Euskadi en el año 1998".

(23) Ks. asia C-75/97 ("Maribel"), Belgia v. komissio, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.6.1999, 48 ja 51 kohta; asia T-298/97, Alzetta, Mauro ym. v. komissio, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.6.2000, 80-82 kohta; julkisasiamies Ruiz-Jarabon päätelmät asiassa C-310/99, Italian tasavalta v. komissio, 17.5.2001, 54 ja 55 kohta; ja julkisasiamies Saggion päätelmät asiassa C-156/98, Saksa v. komissio, 27.1.2000, 31 kohta: "Tässä yhteydessä on korostettava, että yleisen tukijärjestelmän kauppaan kohdistuvien vaikutusten määrittämiseksi riittää, että ennakkoarvioinnissa voidaan kohtuullisella varmuudella katsoa, että järjestelmä vaikuttaa kauppaan. Jos yrityksen asema (tai kuten tässä tapauksessa, joidenkin yritysten asema) vahvistuu tukijärjestelmän ansiosta, kyseisen yrityksen saama etu voi periaatteessa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun."

(24) Enterprises in Europe - Fifth report (Yritykset Euroopassa - viides kertomus), Eurostat.

(25) Kyseisen kertomuksen sivulla 31 olevassa taulukossa olevien tietojen perusteella.

(26) Kyseisen kertomuksen sivulla 224 olevassa taulukossa olevien tietojen perusteella.

(27) Kyseisen kertomuksen sivulla 73 olevassa taulukossa olevien tietojen perusteella.

(28) Ks. asia C-78/76, Steinike & Weinlig v. Saksan liittotasavalta, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 22.3.1977, 24 kohta. Asiassa C-313/90, Comité International de la rayonne et des fibres synthétiques ym v. komissio, 24.3.1993 annetun yhteisöjen tuomioistuimen tuomion johdanto-osan 45 kappaleessa todetaan toisaalta, ettei myöskään yhdenvertaisen kohtelun tai luottamuksensuojan periaatteisiin voida vedota sen perustelemiseksi, että tointa tulkitaan uudestaan virheellisesti.

(29) Ks. julkisasiamies Ruiz-Jarabon asiassa C-6/97 esittämien päätelmien 27 kohta.

(30) Espanjan perustuslain 31 §.

(31) Tukia koskevan arvioinnin tulokset ovat samat riippumatta siitä, perustuuko arviointi komission tiedonantoon vähämerkityksisestä tuesta (EYVL C 68, 6.3.1996) vai EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 69/2001 (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30).

(32) Yhdistetyt asiat T-132/96 ja T-143/96, Freistaat Sachsen ym. v. komissio, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.12.1999, 300 kohta (Kok. 1999, s. II-3663).

(33) EYVL L 134, 3.6.1993, s. 25.

(34) Tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö (Nomenclature of Territorial Units for Statistics, NUTS).

(35) Bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden ostovoimastandardina mitattuna.

(36) Jäljempänä olevat viittaukset alueellisiin sääntöihin perustuvat vain alueellisia valtiontukia koskeviin suuntaviivoihin (98/C 74/06). Kyseisten tukien arvioinnin tulos olisi joka tapauksessa sama myös siinä tapauksessa, että arviointi perustuisi edellä mainittuihin sääntöihin. Ks. alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 3.5 kohta.

(37) Ks. EYVL C 25, 31.1.1996, s. 3.

(38) Alue ei sisälly perustamissopimuksen 299 artiklassa olevaan syrjäisimpien alueiden luetteloon.

(39) Ks. alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 3.14 kohta (98/C 74/06).

(40) Tällä hetkellä voimassa olevat alakohtaiset säännöt ovat saatavilla Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/.

(41) Komission kirje jäsenvaltioille SG(91) D/4577, 4.3.1991. Ks. myös asia 142/87, Belgia v. komissio, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.3.1990 (Kok. 1990, s. I-950).