EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2021/1148,

annettu 7 päivänä heinäkuuta 2021,

rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan ja 79 artiklan 2 kohdan d alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 67 artiklan 3 kohdan mukainen unionin tavoite korkean turvallisuustason varmistamisesta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella olisi saavutettava muun muassa henkilöiden rajanylitystä sisärajoilla ja rajavalvontaa ulkorajoilla koskevien yhteisten toimenpiteiden sekä yhteisen viisumipolitiikan avulla, samalla kun pidetään yllä henkilöiden vapaan liikkuvuuden ja turvallisuuden välistä herkkää tasapainoa.

(2) SEUT 80 artiklan mukaisesti unionin rajavalvonta-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikassa ja sen toteuttamisessa noudatetaan jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatetta, myös rahoituksen osalta.

(3) Maaliskuun 25 päivänä 2017 allekirjoitetussa Rooman julistuksessa 27 jäsenvaltion johtajat vakuuttivat sitoutuvansa kehittämään turvallista ja suojattua Eurooppaa ja rakentamaan unionin, jossa kaikki kansalaiset tuntevat olonsa turvalliseksi ja voivat liikkua vapaasti, joka huolehtii ulkorajojen turvallisuudesta ja harjoittaa tehokasta, vastuullista ja kestävää kansainvälisten normien mukaista muuttoliikepolitiikkaa, sekä rakentamaan Eurooppaa, joka torjuu päättäväisesti terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta.

(4) Kaikki tällä asetuksella perustettavasta rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineestä, jäljempänä ’rahoitusväline’ rahoitettavat toimet, myös kolmansissa maissa toteutettavat toimet, olisi pantava täytäntöön noudattaen täysimääräisesti unionin säännöstössä ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, vahvistettuja oikeuksia ja periaatteita, ja niiden olisi oltava sellaisten unionin ja jäsenvaltioiden kansainvälisten velvoitteiden mukaisia, jotka johtuvat kansainvälisistä välineistä, joiden osapuolia ne ovat, erityisesti varmistamalla syrjimättömyyden ja palauttamiskiellon periaatteen noudattaminen.

(5) Rahoitusvälineen toimintapoliittisena tavoitteena on kehittää ja toteuttaa vahva ja tehokas Euroopan yhdennetty rajaturvallisuus ulkorajoilla ja siten edistää sisäisen turvallisuuden korkeaa tasoa unionissa samalla, kun suojataan henkilöiden vapaa liikkuvuus unionin sisällä ja noudatetaan täysimääräisesti asiaankuuluvaa unionin säännöstöä sekä unionin ja jäsenvaltioiden kansainvälisiä velvoitteita, jotka johtuvat sellaisista kansainvälisistä välineistä, joiden osapuolia ne ovat.

(6) Euroopan yhdennetystä rajaturvallisuudesta, jota toteuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/1896 (3) perustettu eurooppalainen raja- ja merivartiosto, vastaavat yhdessä Euroopan raja- ja merivartiovirasto ja rajaturvallisuudesta vastaavat kansalliset viranomaiset, mukaan luettuna merivartiostot, silloin kun ne toteuttavat rajavalvontatehtäviä. Sen olisi autettava helpottamaan laillisia rajanylityksiä, ehkäisemään ja havaitsemaan laitonta maahanmuuttoa ja rajat ylittävää rikollisuutta sekä hallitsemaan muuttovirtoja.

(7) Uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta 23 päivänä syyskuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa todettiin laillisen matkustamisen helpottamisen ja laittoman muuttoliikkeen ja turvallisuuteen liittyvien riskien ehkäisemisen olevan yksi unionin lähestymistavan päätavoitteista.

(8) Unionin talousarvion kautta saatava rahoitustuki on välttämätöntä Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden toteuttamiseksi, jotta jäsenvaltioita voidaan tukea perusoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen ulkorajojen ylittämisen tehokkaassa hallinnoinnissa ja tuleviin haasteisiin vastaamisessa näillä rajoilla, millä puututtaisiin osaltaan vakavaan rajat ylittävään rikollisuuteen.

(9) Jäsenvaltioille olisi annettava riittävästi unionin rahoitustukea Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden täytäntöönpanon edistämiseksi ja sen operatiivisen toteutumisen varmistamiseksi. Euroopan yhdennetty rajaturvallisuus koostuu muun muassa seuraavista asetuksessa (EU) 2019/1896 vahvistetuista osatekijöistä: rajavalvonta; etsintä- ja pelastusoperaatiot rajavalvonnan yhteydessä; riskien analysointi; Euroopan raja- ja merivartioviraston koordinoima yhteistyö jäsenvaltioiden välillä, mukaan lukien tuki; virastojen välinen yhteistyö, mukaan lukien säännöllinen tietojenvaihto; yhteistyö kolmansien maiden kanssa; Schengen-alueella toteutettavat tekniset ja operatiiviset toimenpiteet, jotka liittyvät rajavalvontaan ja joiden tarkoituksena on puuttua laittomaan maahanmuuttoon ja torjua rajat ylittävää rikollisuutta paremmin; uusimman teknologian käyttäminen; sekä laadunvalvonta- ja yhteisvastuumekanismit.

(10) Rahoitusvälineestä olisi voitava antaa tarvittavaa tukea jäsenvaltioille ulkorajojen valvonnan yhteisten vähimmäisnormien täytäntöönpanoa varten jäsenvaltioiden, Euroopan raja- ja merivartioviraston sekä komission toimivallan mukaisesti.

(11) Koska jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat ottaneet vastuulleen yhä enemmän tehtäviä, jotka ulottuvat usein turvallisuusalalle ja jotka toteutetaan ulkorajoilla, on tärkeää vahvistaa virastojen välistä yhteistyötä Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden osatekijänä asetuksen (EU) 2019/1896 mukaisesti. Ulkorajoilla tapahtuvan raja- ja tullivalvonnan täydentävyys on tarpeen varmistaa antamalla jäsenvaltioille riittävästi unionin rahoitustukea. Virastojen välisellä yhteistyöllä paitsi tehostetaan tullitarkastuksia, jotta voidaan torjua kaikkia laittoman kaupan muotoja, myös helpotetaan laillista kauppaa ja matkustusta ja edistetään turvallista ja tehokasta tulliliittoa.

(12) Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa seuraajarahasto Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) N:o 513/2014 (4) ja (EU) N:o 515/2014 (5) perustetulle vuosien 2014–2020 sisäisen turvallisuuden rahastolle perustamalla muun muassa yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto, jäljempänä ’rahasto’.

(13) SEUT V osaston oikeudellisten erityispiirteiden ja ulkoraja- ja tullivalvontapolitiikkoja koskevien erilaisten sovellettavien oikeusperustojen vuoksi rahastoa ei ole oikeudellisesti mahdollista perustaa yhtenä rahoitusvälineenä.

(14) Sen vuoksi rahasto olisi perustettava kokonaisvaltaisena kehyksenä, josta myönnetään unionin rahoitustukea rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan alalla ja joka käsittää rahoitusvälineen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1077 (6) perustettavan tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineen. Kyseistä kehystä olisi täydennettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1060 (7), johon tässä asetuksessa olisi viitattava yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia koskevien sääntöjen osalta.

(15) Rahoitusvälineen olisi perustuttava sen edeltäjien tuloksiin ja investointeihin; näitä edeltäjiä olivat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 574/2007/EY (8) vuosiksi 2007–2013 perustettu ulkorajarahasto ja asetuksella (EU) N:o 515/2014 vuosiksi 2014–2020 perustettu ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusväline osana sisäisen turvallisuuden rahastoa, ja rahoitusvälinettä olisi laajennettava niin, että voidaan ottaa huomioon uudet kehityssuuntaukset.

(16) Yhdenmukaisen ja korkeatasoisen ulkorajavalvonnan varmistamiseksi ja laillisen rajanylitysliikenteen helpottamiseksi rahoitusvälineellä olisi edistettävä Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden kehittämistä, mihin sisältyvät toimia, jotka liittyvät politiikkaan, lainsäädäntöön, järjestelmälliseen yhteistyöhön, taakan jakamiseen, laittomien maahanmuuttajien rajanylityspaikkojen tilanteen ja muuttuvien olosuhteiden arviointiin, henkilöstöön, laitteistoon ja teknologiaan; näitä toimia voivat toteuttaa eri tasoilla jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja Euroopan raja- ja merivartiovirasto yhteistyössä muiden toimijoiden, kuten muiden unionin elinten ja laitosten, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1726 (9) perustetun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan Euroopan unionin viraston (eu-LISA), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/794 (10) perustetun Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) sekä tarvittaessa kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa.

(17) Rahoitusvälineellä olisi autettava tehostamaan viisumihakemusten käsittelyä siten, että helpotetaan vilpittömässä mielessä matkustavien henkilöiden viisumimenettelyjä ja voidaan havaita ja arvioida turvallisuuteen ja laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvät riskit. Rahoitusvälineestä olisi erityisesti annettava taloudellista tukea viisumihakemusten käsittelyn digitalisointiin, jonka tavoitteena on mahdollistaa nopeat, suojatut ja asiakaslähtöiset viisumimenettelyt sekä viisuminhakijoiden että konsulaattien eduksi. Rahoitusvälineellä olisi edistettävä myös mahdollisuuksia pitää yllä kattavia konsulipalveluja eri puolilla maailmaa. Rahoitusvälineestä olisi myös katettava yhteisen viisumipolitiikan yhdenmukainen täytäntöönpano ja sen uudistaminen sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EY) N:o 767/2008 (11) johtuvat toimenpiteet; samoin siitä olisi katettava jäsenvaltioille annettava apu viisumien myöntämistä varten, myös alueellisesti rajoitettujen viisumien, jotka myönnetään humanitaarisista syistä tai kansallisen edun tai kansainvälisten velvoitteiden vuoksi viisumeja koskevan unionin säännöstön mukaisesti.

(18) Rahoitusvälineestä olisi tuettava ulkorajojen valvontaan liittyviä, Schengenin säännöstöä soveltavien maiden alueella toteutettavia toimenpiteitä osana Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden toteuttamista, millä vahvistetaan Schengen-alueen yleistä toimivuutta.

(19) Ulkorajojen valvonnan parantamiseksi, laillisen matkustamisen helpottamiseksi, laittomien rajanylitysten ehkäisyn ja torjumisen edistämiseksi, yhteisen viisumipolitiikan toteuttamiseksi ja korkean turvallisuustason edistämiseksi unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella rahoitusvälineestä olisi tuettava laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä rajaturvallisuuden alaa koskevan unionin oikeuden mukaisesti. Siitä olisi myös tuettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2019/817 (12) ja (EU) 2019/818 (13) perustetun unionin tietojärjestelmien välisen yhteentoimivuuden toteuttamista jäsenvaltioissa; nämä tietojärjestelmät ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/2226 (14) perustettu rajanylitystietojärjestelmä (EES), asetuksella (EY) N:o 767/2008 perustettu viisumitietojärjestelmä (VIS), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1240 (15) perustettu Euroopan matkustustieto- ja lupajärjestelmä (ETIAS), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 603/2013 (16) perustettu Eurodac, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2018/1860 (17), (EU) 2018/1861 (18) ja (EU) 2018/1862 (19) perustettu Schengenin tietojärjestelmä (SIS) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/816 (20) perustettu niiden jäsenvaltioiden tunnistamista koskeva keskitetty järjestelmä, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden tuomioita koskevia tietoja (ECRIS-TCN), ja tarkoituksena on, että kyseiset unionin tietojärjestelmät ja niiden tiedot täydentäisivät toisiaan. Rahoitusvälineestä olisi myös edistettävä kansallisella tasolla tarvittavaa kehitystä sen jälkeen, kun keskustasolla on pantu täytäntöön yhteentoimivuuden komponentit eli eurooppalainen hakuportaali (ESP), yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu (yhteinen BMS), yhteinen henkilötietorekisteri (CIR) ja rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistin (MID).

(20) Jotta voidaan hyödyntää niiden erillisvirastojen osaamista ja asiantuntemusta, joilla on toimivaltaa rajaturvallisuuden, viisumipolitiikan ja laaja-alaisten tietojärjestelmien alalla, komission olisi otettava asianomaiset virastot hyvissä ajoin mukaan tällä asetuksella perustetun sisäasioiden rahastoja käsittelevän komitean työskentelyyn erityisesti ohjelmakauden alussa ja puolessavälissä. Tarvittaessa komission olisi myös voitava ottaa asiaankuuluvat unionin elimet ja laitokset mukaan seurantaan ja arviointiin erityisesti sen varmistamiseksi, että rahoitusvälineellä tuetut toimet ovat asiaankuuluvan unionin säännöstön ja sovittujen unionin painopisteiden mukaisia. Rahoitusvälineellä olisi täydennettävä ja tehostettava toimia, joilla pannaan täytäntöön Euroopan yhdennetty rajaturvallisuus jäsenvaltioiden ja Euroopan raja- ja merivartioviraston välisen vastuunjaon ja yhteisvastuun periaatteiden mukaisesti, jotka edustavat eurooppalaisen raja- ja merivartioston kahta pilaria. Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä hallinnoitavia ohjelmiaan laatiessaan otettava huomioon analyyttiset välineet sekä operatiiviset ja tekniset ohjeistukset, joita Euroopan raja- ja merivartiovirasto on kehittänyt, sekä sen kehittämät koulutussuunnitelmat kuten rajavartijakoulutuksen yhteiset perusvaatimukset, mukaan lukien kyseisten perusvaatimusten perusoikeuksiin ja kansainvälisen suojelun saatavuuteen liittyvät komponentit. Jotta Euroopan raja- ja merivartioviraston tehtävät ja jäsenvaltioiden vastuulla oleva ulkorajavalvonta täydentäisivät toisiaan ja jotta varmistettaisiin yhdenmukaisuus ja vältettäisiin kustannustehottomuutta, komission olisi hyvissä ajoin kuultava Euroopan raja- ja merivartiovirastoa jäsenvaltioiden toimittamien ohjelmaluonnosten, sikäli kuin ohjelmat kuuluvat kyseisen viraston toimivaltaan, etenkin operatiivisella tuella rahoitettavien toimien osalta.

(21) Rahoitusvälineestä olisi asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä tuettava 13 päivänä toukokuuta 2015 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan muuttoliikeagenda” esitetyn, Eurooppa-neuvoston 25 ja 26 päivänä kesäkuuta 2015 hyväksymän ja asetuksessa (EU) 2019/1896 tarkennetun hotspot-lähestymistavan täytäntöönpanoa. Hotspot-lähestymistapa tarjoaa operatiivista tukea jäsenvaltioille, joihin kohdistuu suhteettomia muuttoliikkeeseen liittyviä haasteita unionin ulkorajoilla. Se tarjoaa yhdennettyä, kokonaisvaltaista ja kohdennettua apua yhteisvastuun ja vastuun jakamisen hengessä.

(22) Yhteisvastuullisuuden ja vastuun jakamisen hengessä niiden ulkorajojen suojelemiseksi, joilla on havaittu haavoittuvuuksia tai riskejä, erityisesti neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 (21) mukaisesti tehdyn Schengen-arvioinnin jälkeen, asianomaisen jäsenvaltion olisi riittävällä tavalla puututtava asiaan käyttämällä ohjelmastaan varoja pannakseen täytäntöön kyseisen asetuksen nojalla annetut suositukset yhdenmukaisesti Euroopan raja- ja merivartioviraston asetuksen (EU) 2019/1896 mukaisesti tekemien haavoittuvuusarviointien kanssa.

(23) Rahoitusvälineen olisi tarjottava rahoitustukea niille jäsenvaltioille, jotka soveltavat ulkorajoja koskevia Schengenin säännöstön määräyksiä täysimääräisesti, ja niille jäsenvaltioille, jotka valmistautuvat osallistumaan Schengeniin täysimääräisesti, ja jäsenvaltioiden olisi käytettävä rahastoa siten, että edistetään ulkorajojen valvontaa koskevaa unionin yhteistä politiikkaa.

(24) Vaikka rahoitusvälineestä annetaan tukea rajaturvallisuutta koskeviin jäsenvaltioiden investointeihin, siitä ei saisi rahoittaa uusia, pysyviä infrastruktuureja ja kiinteistöjä sellaisilla sisärajoilla, joilla tarkastuksia ei ole vielä poistettu. Rahoitusvälineellä olisi kuitenkin tuettava kyseisillä sisärajoilla tehtäviä investointeja rajavalvonnassa käytettävään liikuteltavaan infrastruktuuriin sekä olemassa olevan infrastruktuurin ylläpitoa, rajoitettua uudistamista tai vaihtamista, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 (22) jatkuva noudattaminen edellyttää.

(25) Vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteenä olevan, henkilöiden kauttakulusta maitse Kaliningradin alueen ja Venäjän federaation muiden osien välillä tehdyn pöytäkirjan N:o 5 mukaisesti rahoitusvälineestä olisi katettava mahdolliset lisäkustannukset, joita aiheutuu tällaista kauttakulkua koskevan unionin säännöstön erityissäännösten eli neuvoston asetusten (EY) N:o 693/2003 (23) ja (EY) N:o 694/2003 (24) täytäntöönpanosta. Menetettyjen viisumimaksujen korvaamiseen tarkoitetun jatkuvan rahoitustuen tarve olisi kuitenkin määriteltävä unionin ja Venäjän federaation välillä voimassa olevan viisumijärjestelyn perusteella.

(26) Jäsenvaltioiden olisi rahoitusvälineen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi varmistettava, että niiden ohjelmiin sisältyy kaikkiin rahoitusvälineen erityistavoitteisiin kohdistuvia toimia ja että määrärahojen kohdentamisella erityistavoitteiden kesken varmistetaan, että tavoitteet ovat saavutettavissa.

(27) Tehokkuusperiaatetta noudattaen olisi pyrittävä kehittämään synergioita ja yhdenmukaisuutta muiden unionin rahastojen kanssa, ja toimien päällekkäisyyttä olisi vältettävä.

(28) Niiden kolmansien maiden kansalaisten palauttaminen, joista jokin jäsenvaltio on antanut palauttamispäätöksen, on yksi asetuksessa (EU) 2019/1896 säädetyistä Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden osatekijöistä. Palauttamisen alalla toteutettavat toimenpiteet eivät luonteensa ja tavoitteensa vuoksi kuitenkaan kuulu rahoitusvälineestä annettavan tuen soveltamisalaan, vaan ne katetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU)2021/1147 (25).

(29) Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten ulkorajoilla tekemän tärkeän työn tunnustamiseksi ja sen varmistamiseksi, että niillä on käytössään riittävät keinot toteuttaa laaja-alaisia tehtäviään kyseisillä rajoilla, tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineestä olisi myönnettävä kyseisille kansallisille viranomaisille tarvittavaa rahoitusta, jotta ne voivat investoida tullitarkastuslaitteisiin, sekä laitteita, joita voidaan tullivalvonnan lisäksi käyttää myös muihin tarkoituksiin, kuten rajavalvontaan.

(30) Useimmat tullitarkastuslaitteet sekä tieto- ja viestintätekniset järjestelmät voisivat olla yhtä soveltuvia tai satunnaisesti soveltuvia muiden unionin säädösten, kuten rajaturvallisuutta, viisumeja tai poliisiyhteistyötä koskevien säännösten, noudattamiseen liittyviin tarkastuksiin. Rahasto on sen vuoksi suunniteltu niin, että siinä on kaksi toisiaan täydentävää välinettä, joilla on erilliset mutta täydentävät soveltamisalat laitteiden hankintaan. Rahoitusvälineestä tuetaan ensinnäkin taloudellisesti pääasiassa yhdennettyyn rajaturvallisuuteen tarkoitettuja laitteita sekä tieto- ja viestintäteknisiä järjestelmiä, ja se sallii niiden käytön myös täydentävällä tullivalvonnan alalla. Tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineestä puolestaan tuetaan taloudellisesti pääasiassa tullitarkastuksiin tarkoitettuja laitteita, ja se sallii niiden käytön muihin tarkoituksiin, kuten rajavalvontaan ja turvatoimiin. Tällainen roolien jako edistää virastojen välistä yhteistyötä Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden osatekijänä asetuksessa (EU) 2019/1896 säädetyllä tavalla ja mahdollistaa siten tulli- ja rajaviranomaisten välisen yhteistyön ja maksimoi unionin talousarviovaikutuksen valvontalaitteiden yhteiskäytön ja yhteentoimivuuden kautta.

(31) Merirajojen valvonta on yksi unionin merialueilla suoritettavista rannikkovartiostojen tehtävistä. Rannikkovartiostojen tehtäviä suorittavat kansalliset viranomaiset ovat myös vastuussa monenlaisista tehtävistä, joihin voisivat kuulua muun muassa meriturvallisuus, turvallisuus, etsintä- ja pelastusoperaatiot, rajavalvonta, kalastuksenvalvonta, tullivalvonta, yleinen lainvalvonta ja ympäristönsuojelu. Rannikkovartiostojen laajan tehtävänkuvauksen vuoksi ne kuuluvat unionin eri politiikkojen toimialoihin, joissa olisi kehitettävä synergioita vaikuttavampien ja tehokkaampien tulosten aikaansaamiseksi.

(32) Kun jäsenvaltiot toteuttavat rahoitusvälineestä rahoitettuja merirajojen valvontaan liittyviä toimia, niiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota merellä toteutettavia etsintä- ja pelastusoperaatioita koskeviin kansainvälisiin velvoitteisiinsa. Tältä osin rahoitusvälineestä tuettuja laitteita ja järjestelmiä olisi voitava käyttää etsintä- ja pelastusoperaatioissa tilanteissa, joita voi tulla eteen merirajojen valvontaoperaatiossa.

(33) Sen lisäksi, että unioni tekee yhteistyötä rannikkovartiostojen tehtävien osalta Euroopan raja- ja merivartioviraston, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1406/2002 (26) perustetun Euroopan meriturvallisuusviraston ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/473 (27) perustetun Euroopan kalastuksenvalvontaviraston kanssa, merialalla toteutettavien toimien yhdenmukaisuutta olisi parannettava myös kansallisella tasolla. Meriympäristön eri toimijoiden välisten synergioiden olisi oltava Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden strategian ja merellisen turvallisuusstrategian mukaisia.

(34) Jotta täydentävyyttä voidaan vahvistaa ja merialan toimintojen yhdenmukaisuutta tehostaa toimien päällekkäisyyden välttämiseksi ja talousarvioon liittyvien rajoitteiden lieventämiseksi merialan kaltaisella kalliiden toimintojen alalla, rahoitusvälinettä olisi voitava käyttää myös luonteeltaan monialaisten merioperaatioiden tukemiseen.

(35) Rahoitusvälineestä rahoitettavia laitteita ja tieto- ja viestintäteknisiä järjestelmiä olisi myös voitava käyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1149 (28) perustetun sisäisen turvallisuuden rahaston sekä asetuksella (EU) 2021/1147 perustetun turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston tavoitteiden saavuttamiseen. Tällaisten laitteiden ja tieto- ja viestintäteknisten järjestelmien olisi edelleen oltava saatavilla ja käytettävissä tehokkaisiin ja turvattuihin rajavalvontatoimiin, ja tällaisten laitteiden ja tieto- ja viestintäteknisten järjestelmien käyttöaikaa sisäisen turvallisuuden rahaston ja turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston tavoitteita varten olisi rajoitettava.

(36) Rahoitusvälineen olisi sen erityistavoitteiden mukaisesti ensisijaisesti palveltava unionin sisäistä toimintapolitiikkaa. Rahoitusvälineellä olisi samalla voitava tarvittaessa tukea kolmansissa maissa toteutettavia ja niihin liittyviä unionin painopisteiden mukaisia toimia. Näiden toimien synergiaa olisi hyödynnettävä täysimääräisesti ja noudatettava yhdenmukaisuutta sellaisten muiden unionin ulkopuolella toteutettavien toimien kanssa, jotka saavat tukea unionin ulkoisen avun rahoitusvälineistä, ja täydennettävä kyseisiä toimia. Tällaiset toimet olisi etenkin toteutettava niin, että varmistetaan täysin yhdenmukaisuus unionin ulkopolitiikan kanssa ja noudatetaan kehityspoliittisen johdonmukaisuuden periaatetta, sekä johdonmukaisesti kyseisen alueen tai maan strategista ohjelmasuunnittelua koskevien asiakirjojen kanssa. Tällaisten toimien olisi myös keskityttävä muihin kuin kehitystä tukeviin toimenpiteisiin, palveltava unionin sisäisen toimintapolitiikan etuja ja oltava johdonmukaisia unionissa toteutettujen toimien kanssa. Väliarvioinnissaan ja jälkiarvioinnissaan komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kolmansissa maissa toteutettavien tai niihin liittyvien toimien toteuttamiseen.

(37) Unionin talousarviosta myönnettävä rahoitus olisi keskitettävä toimiin, joissa unionin toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Koska unionilla on jäsenvaltioita paremmat edellytykset laatia puitteet, joiden avulla osoitetaan unionin yhteisvastuullisuutta rajaturvallisuuden ja yhteisen viisumipolitiikan alalla, ja tarjota foorumi näiden politiikkojen perustana olevien yhteisten laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiselle, tämän asetuksen perusteella myönnettävän rahoitustuen olisi edistettävä erityisesti kansallisten ja unionin tason valmiuksien kehittämistä näillä aloilla.

(38) Tehdessään tunnetuksi rahoitusvälineestä tuettuja toimia unionin rahoituksen saajien olisi annettava tiedot kohdeyleisön kielellä tai kielillä. Unionin rahoituksen näkyvyyden varmistamiseksi kyseisen rahoituksen saajien olisi toimesta tiedottaessaan mainittava rahoituksen alkuperä. Tätä varten rahoituksen saajien olisi varmistettava, että kaikessa tiedotusvälineissä ja suurelle yleisölle näkyvässä viestinnässä näytetään unionin tunnus ja mainitaan nimenomaisesti unionin rahoitustuki.

(39) Komission olisi voitava käyttää rahoitusvälineestä myönnettäviä taloudellisia resursseja edistääkseen parhaita käytäntöjä ja tietojenvaihtoa rahoitusvälineen täytäntöönpanon osalta.

(40) Komission olisi julkaistava tiedot suoraan tai välillisesti hallinnoitavasta temaattisesta välineestä myönnetystä tuesta oikea-aikaisesti ja päivitettävä tällaiset tiedot tarvittaessa. Tiedot olisi voitava luokitella erityistavoitteen, tuensaajan nimen, määrän, josta on tehty oikeudellinen sitoumus, sekä toimenpiteen luonteen ja tarkoituksen perusteella.

(41) Jäsenvaltion voidaan katsoa jättäneen noudattamatta asiaankuuluvaa unionin säännöstöä, myös rahoitusvälineen mukaisen operatiivisen tuen käytön osalta, jos jäsenvaltio ei ole täyttänyt perussopimusten mukaisia velvoitteitaan rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan tai perusoikeuksien alalla, jos on olemassa selvä vaara, että jäsenvaltio loukkaa vakavasti unionin arvoja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan alan säännöstöä täytäntöön pannessaan tai jos asetuksessa (EU) N:o 1053/2013 säädetyn Schengenin arviointi- ja valvontamekanismin puitteissa laaditussa arviointikertomuksessa on havaittu puutteita asiaankuuluvalla alalla.

(42) Rahoitusvälineessä olisi varmistettava, että resurssit jakautuvat tavalla, joka on oikeudenmukainen ja avoin siten, että saavutetaan tässä asetuksessa vahvistetut tavoitteet. Avoimuutta koskevien vaatimusten täyttämiseksi komission olisi julkaistava temaattisen välineen vuotuisia ja monivuotisia työohjelmia koskevat tiedot. Kunkin jäsenvaltion olisi asetuksen (EU) 2021/1060 mukaisesti varmistettava, että kuuden kuukauden kuluttua sen ohjelman hyväksymisestä käytettävissä on verkkosivusto, jolla on sen ohjelmaa koskevaa tietoa, joka kattaa ohjelman tavoitteet, toiminnot, saatavilla olevat rahoitusmahdollisuudet ja saavutukset.

(43) Tässä asetuksessa olisi vahvistettava jäsenvaltioiden ohjelmiin osoitettavat alkuperäiset määrät, jotka muodostuvat liitteessä I vahvistetuista kiinteistä määristä ja kyseisessä liitteessä vahvistettujen kriteereiden perusteella lasketusta määrästä ja joissa otetaan huomioon ohjelman pituus ja vaikutustasot maa- ja meriulkorajaosuuksilla, työmäärä lentoasemilla ja konsulaateissa sekä konsulaattien määrä. Kun otetaan huomioon niiden jäsenvaltioiden erityistarpeet, joiden turvapaikkahakemusten määrä henkeä kohti oli suurin vuosina 2018 ja 2019, on aiheellista korottaa kiinteitä määriä Kyproksen, Maltan ja Kreikan osalta.

(44) Jäsenvaltioiden ohjelmiin osoitettavien alkuperäisten määrien olisi muodostettava perusta jäsenvaltioiden pitkän aikavälin investoinneille. Jotta otettaisiin huomioon alkutilanteessa tapahtuneet muutokset, kuten paine ulkorajoilla ja työmäärä ulkorajoilla ja konsulaateissa, jäsenvaltioille olisi osoitettava ohjelmakauden puolessavälissä lisämäärä, jonka olisi perustuttava tilastotietoihin liitteen I mukaisesti ottaen huomioon niiden ohjelmien toteutuksen tilanteen.

(45) Komission olisi suoritettava tämän asetuksen väliarviointi. Kyseistä väliarviointia olisi käytettävä rahoitusvälineen tehokkuuden ja unionin tason lisäarvon arvioimiseen ja rahoitusvälineen täytäntöönpanoa koskevan avoimen yleiskatsauksen laatimiseen.

(46) Koska rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan alan haasteet muuttuvat jatkuvasti, rahoituksen jakaminen on tarpeen mukauttaa viisumipolitiikan ja rajaturvallisuuden painopisteissä tapahtuviin muutoksiin, mukaan lukien muutokset, jotka johtuvat paineen lisääntymisestä rajoilla, ja kohdentaa rahoitus painopisteisiin, joilla on suurin unionin tason lisäarvo. Jotta voidaan vastata kiireellisiin tarpeisiin ja politiikassa ja unionin painopisteissä tapahtuviin muutoksiin ja kohdentaa rahoitusta toimiin, joilla on suuri unionin tason lisäarvo, osa rahoituksesta olisi jaettava säännöllisin väliajoin temaattisen välineen kautta erityistoimiin, unionin toimiin ja hätäapuun. Temaattinen väline tuo joustavuutta rahoitusvälineen hallinnointiin, ja se voitaisiin myös panna täytäntöön jäsenvaltioiden ohjelmien kautta.

(47) Jäsenvaltioita olisi kannustettava käyttämään osa niiden ohjelmaan myönnetyistä määrärahoista liitteessä IV lueteltujen toimien rahoittamiseen myöntämällä niille suurempi unionin rahoitusosuus.

(48) Rahoitusvälineestä olisi osaltaan tuettava rajaturvallisuuteen, yhteiseen viisumipolitiikkaan ja laaja-alaisiin tietojärjestelmiin liittyvien operatiivisten kustannusten kattamista, jotta jäsenvaltiot voivat pitää yllä valmiuksiaan, jotka ovat koko unionin kannalta olennaisen tärkeitä. Tällaiseen tukeen olisi kuuluttava rahoitusvälineen tavoitteisiin liittyvien erityisten kustannusten täysi korvaaminen, ja sen olisi kuuluttava erottamattomana osana jäsenvaltioiden ohjelmiin.

(49) Osa käytettävissä olevista rahoitusvälineen varoista voitaisiin alkuperäisen määrän lisäksi osoittaa sellaisiin jäsenvaltioiden ohjelmiin, joilla toteutetaan erityistoimia. Kyseiset erityistoimet olisi määriteltävä unionin tasolla ja niiden olisi liityttävä unionin tason lisäarvoa tuottaviin toimiin, jotka edellyttävät jäsenvaltioiden yhteistyötä, tai toimiin, jotka ovat tarpeen sellaisen unionissa tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi, jonka vuoksi yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle on myönnettävä lisärahoitusta; kyseessä voi olla esimerkiksi Euroopan raja- ja merivartioviraston operatiiviseen toimintaansa tarvitsemien teknisten laitteiden hankkiminen jäsenvaltioiden ohjelmien kautta, viisumihakemusten käsittelyn uudistaminen, laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittäminen ja kyseisten järjestelmien välisen yhteentoimivuuden toteuttaminen. Komission olisi vahvistettava kyseiset erityistoimet työohjelmissaan.

(50) Rahoitusvälineen toimintapoliittisten tavoitteiden täytäntöönpanon täydentämiseksi kansallisella tasolla jäsenvaltioiden ohjelmien kautta rahoitusvälineestä olisi myös tuettava unionin tason toimia. Tällaisilla toimilla olisi edistettävä yleisiä strategisia tavoitteita rahoitusvälineen toiminta-alan puitteissa, kun toimet liittyvät politiikan analysointiin ja innovointiin, kansainväliseen keskinäiseen oppimiseen ja kumppanuuksiin sekä uusien aloitteiden ja toimien testaamiseen kaikkialla unionissa.

(51) Jotta voidaan vahvistaa unionin valmiutta vastata välittömästi kiireellisiin erityistarpeisiin hätätilanteessa, kuten esimerkiksi silloin, kun suuri tai suhteeton määrä kolmansien maiden kansalaisia saapuu niille rajaosuuksille, joille on asetuksen (EU) 2019/1896 mukaisesti määritetty korkea tai kriittinen vaikutustaso, sekä muissa tilanteissa, joiden osalta on asianmukaisesti perusteltu, että ulkorajoilla vaaditaan välittömiä toimia, olisi oltava mahdollista myöntää hätäapua tässä asetuksessa vahvistetun kehyksen mukaisesti.

(52) Tässä asetuksessa vahvistetaan rahoitusvälineen koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (29) 18 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Rahoitusvälineeseen osoitettua ensisijaista rahoitusohjetta korotetaan 1 miljardin euron lisämäärällä vuoden 2018 hintoina neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (30) liitteessä II esitetyn mukaisesti.

(53) Rahoitusvälineeseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 2018/1046 (31), jäljempänä ’varainhoitoasetus’. Varainhoitoasetuksessa vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä hallinnointia, rahoitusvälineitä, talousarviotakuita, rahoitusapua ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevat säännöt.

(54) Yhteistyössä hallinnoitavien toimien täytäntöönpanon osalta rahoitusvälineen olisi oltava osa yhdenmukaista kehystä, joka koostuu tästä asetuksesta, varainhoitoasetuksesta ja asetuksesta (EU) 2021/1060.

(55) Asetuksella (EU) 2021/1060 luodaan puitteet Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahasto plussan, koheesiorahaston, Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston, sisäisen turvallisuuden rahaston ja, osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa, rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen toiminnalle ja vahvistetaan erityisesti yhteistyössä hallinnoitavien unionin rahastojen ohjelmasuunnittelua, seurantaa, arviointia, hallinnointia ja valvontaa koskevat säännöt. Lisäksi tässä asetuksessa on tarpeen määritellä rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan osalta rahoitusvälineen tavoitteet ja antaa erityissäännöksiä niiden toimien osalta, joille voidaan myöntää rahoitusta rahoitusvälineestä.

(56) Rahoitusvälinettä koskevasta ennakkomaksujärjestelmästä säädetään asetuksessa (EU) 2021/1060, ja tässä asetuksessa asetetaan erityinen ennakkomaksuosuus. Jotta voidaan varmistaa, että hätätilanteisiin voidaan reagoida nopeasti, on lisäksi aiheellista asettaa erityinen ennakkomaksuosuus hätäapua varten. Ennakkomaksujärjestelmällä olisi varmistettava, että jäsenvaltioilla on varat, jotka ne tarvitsevat myöntääkseen tukea tuensaajille ohjelmiensa toteuttamisen aloittamisesta alkaen.

(57) Tämän asetuksen mukaiset rahoituksen muodot ja toteuttamismenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja noudattamatta jättämisen riski. Kyseistä valintaa tehtäessä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusmuotoa, joka ei perustu toimien kustannuksiin.

(58) Varainhoitoasetuksen 193 artiklan 2 kohdan mukaisesti avustusta voidaan myöntää jo aloitettuun toimeen, jos hakija voi osoittaa, että toimi oli aloitettava ennen avustussopimuksen allekirjoittamista. Ennen avustushakemuksen jättämispäivää aiheutuneisiin kustannuksiin ei kuitenkaan voida myöntää unionin rahoitusta, paitsi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa. Jotta vältettäisiin unionin tuen keskeytyminen, joka voisi vahingoittaa unionin etuja, tämän asetuksen nojalla tuetuista suoraan hallinnoiduista ja jo alkaneista toimista aiheutuneisiin kustannuksiin olisi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen alkuun ajoittuvan rajoitetun määräajan puitteissa voitava myöntää unionin rahoitusta 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen, vaikka kyseiset kustannukset olisivat aiheutuneet ennen avustushakemuksen tai tukipyynnön jättämistä.

(59) Jotta yhden tarkastuksen periaatetta voidaan hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti, on tarpeen vahvistaa sellaisten hankkeiden valvontaa ja tarkastusta koskevat erityissäännöt, joissa tuensaajia ovat kansainväliset järjestöt, joiden sisäisen valvonnan järjestelmät ovat saaneet komissiolta myönteisen arvion. Hallintoviranomaisilla olisi tällaisten hankkeiden osalta olisi oltava mahdollisuus rajoittaa tekemiään hallinnon tarkastuksia edellyttäen, että tuensaaja toimittaa oikea-aikaisesti kaikki tarvittavat tiedot hankkeen edistymisestä ja menojen tukikelpoisuudesta. Lisäksi jos tällaisen kansainvälisen järjestön toteuttama hanke on osa tarkastettavaa otosta, tarkastusviranomaisen olisi voitava suorittaa työnsä International Standard on Related Services (ISRS) 4400 -standardin (Toimeksiannot taloudelliseen informaatioon kohdistuvien erikseen sovittujen toimenpiteiden suorittamisesta) periaatteiden mukaisesti.

(60) Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (32) sekä neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 (33), (Euratom, EY) N:o 2185/96 (34) ja (EU) 2017/1939 (35) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien, mukaan lukien petokset, ehkäisemiseen, havaitsemiseen, korjaamiseen ja tutkimiseen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintään ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määräämiseen liittyvät toimenpiteet. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on valtuudet erityisesti asetusten (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirastolla (EPPO) on asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti valtuudet nojalla tutkia unionin taloudellisia etuja vahingoittavia rikoksia sekä nostaa niistä syyte Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (36) mukaisesti. Unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on varainhoitoasetuksen mukaisesti toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, tilintarkastustuomioistuimelle ja niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön, EPPOlle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä täysipainoista yhteistyötä ja annettava kaikki tarvittava tuki unionin toimielimille, virastoille ja elimille unionin taloudellisten etujen suojelemiseksi.

(61) Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Kyseisissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan erityisesti menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla hyväksyttäviin sääntöihin sisältyy myös yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi.

(62) Merentakaisiin maihin tai merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU (37) nojalla saada rahoitusta rahoitusvälineen sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

(63) SEUT 349 artiklan nojalla ja neuvoston 12 päivänä huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä hyväksymän 24 päivänä lokakuuta 2017 annetun komission tiedonannon "Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa" mukaisesti asiaankuuluvien jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden ohjelmissa puututaan syrjäisimpien alueiden kohtaamiin uusiin uhkiin. Rahoitusvälineestä olisi tarvittaessa tuettava kyseisiä jäsenvaltioita riittävillä resursseilla syrjäisimpien alueiden auttamiseksi.

(64) Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (38) 22 ja 23 kohdan nojalla rahoitusvälinettä olisi arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen samalla erityisesti jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta ja ylisääntelyä. Kyseisiin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällyttävä mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella arvioidaan rahoitusvälineen käytännön vaikutuksia. Rahoitusvälineen saavutusten arvioimiseksi olisi määriteltävä rahoitusvälineen kuhunkin erityistavoitteeseen liittyvät indikaattorit ja tavoitteet. Näihin indikaattoreihin olisi kuuluttava laadullisia ja määrällisiä indikaattoreita.

(65) Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen (39) täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteita koskevan sitoumuksen mukaisesti, tämän asetuksen mukaisilla toimilla olisi edistettävä yleistä tavoitetta, jonka mukaan 30 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen kaikista menoista käytetään ilmastotavoitteiden valtavirtaistamiseen, ja tavoitetta, jonka mukaan talousarviosta käytetään luonnon monimuotoisuuteen liittyviin menoihin 7,5 prosenttia vuonna 2024 sekä 10 prosenttia vuosina 2026 ja 2027 ottaen samalla huomioon ilmastoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden nykyiset päällekkäisyydet. Rahoitusvälineestä olisi tuettava toimia, jotka ovat unionin ilmasto- ja ympäristönormien ja -prioriteettien mukaisia eivätkä aiheuttaisi merkittävää haittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (40) 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille.

(66) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 514/2014 (41) ja kaikkia muita ohjelmakautta 2014–2020 koskevia säädöksiä olisi edelleen sovellettava sellaisiin ohjelmiin ja hankkeisiin, joita tuetaan rahoitusvälineestä ohjelmakaudella 2014–2020. Koska asetuksen (EU) N:o 514/2014 täytäntöönpanokausi on päällekkäinen tämän asetuksen kattaman ohjelmakauden kanssa ja jotta voitaisiin varmistaa tiettyjen kyseisellä asetuksella hyväksyttyjen hankkeiden toteutuksen jatkuvuus, olisi vahvistettava säännökset hankkeiden vaiheistamisesta. Hankkeen kukin yksittäinen vaihe olisi toteutettava sen ohjelmakauden sääntöjen mukaisesti, jolta se saa rahoituksensa.

(67) Komission ja jäsenvaltioiden olisi indikaattoreiden ja taloudellisen raportoinnin kautta seurattava rahoitusvälineen täytäntöönpanoa asetuksen (EU) 2021/1060 ja tämän asetuksen asiaankuuluvien säännösten mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi vuodesta 2023 alkaen toimitettava komissiolle viimeisimmän tilivuoden kattavat vuotuiset tuloksellisuuskertomukset. Kyseisten kertomusten olisi sisällettävä tiedot jäsenvaltioiden ohjelmien toteuttamisessa saavutetusta edistymisestä. Jäsenvaltioiden olisi myös toimitettava komissiolle tiivistelmät kyseisistä kertomuksista. Komission olisi käännettävä kyseiset tiivistelmät kaikille unionin virallisille kielille ja asetettava ne julkisesti saataville verkkosivustollaan yhdessä linkkien kanssa, jotka johtavat asetuksessa (EU) 2021/1060 tarkoitetuille jäsenvaltioiden verkkosivustoille.

(68) Tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämiseksi ja muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteessä III olevaa toimien luetteloa, liitteessä IV olevaa luetteloa toimista, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia, ja liitteen VII mukaista operatiivista tukea sekä seuranta- ja arviointikehyksen kehittämistä edelleen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

(69) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (42) mukaisesti. Tarkastelumenettelyä olisi käytettävä sellaisten täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen, joissa vahvistetaan jäsenvaltioiden yhteiset velvoitteet, erityisesti ne velvoitteet, jotka koskevat tietojen toimittamista komissiolle, ja neuvoa-antavaa menettelyä olisi käytettävä sellaisten täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen, jotka liittyvät yksityiskohtaisiin järjestelyihin tietojen toimittamiseksi komissiolle suunnittelun ja raportoinnin puitteissa, kun otetaan huomioon niiden puhtaasti tekninen luonne. Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, jotka liittyvät tässä asetuksessa säädetyn hätäavun antamista koskevien päätösten hyväksymiseen, kun tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät tällaisen avun luonteeseen ja tarkoitukseen.

(70) Jäsenvaltio ei saisi osallistua rahoitusvälineeseen samanaikaisesti, kun se osallistuu unionin väliaikaiseen rahoitusvälineeseen, jolla autetaan tukea saavia jäsenvaltioita rahoittamaan muun muassa toimia unionin uusilla ulkorajoilla Schengenin raja- ja viisumisäännöstön täytäntöön panemiseksi ja ulkorajavalvonnan harjoittamiseksi.

(71) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(72) Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (43) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (44) 1 artiklan A ja B kohdassa tarkoitettuun alaan.

(73) Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (45) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A ja B kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (46) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

(74) Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (47) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A ja B kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (48) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

(75) Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvien maiden rahoitusvälineeseen osallistumisen luonteen ja osallistumistapojen määrittämiseksi unionin ja näiden maiden välillä olisi niiden assosiaatiosopimusten asiaankuuluvien määräysten mukaisesti tehtävä lisäjärjestelyjä. Tällaisten järjestelyjen olisi oltava SEUT 218 artiklassa tarkoitettuja kansainvälisiä sopimuksia. Sen ajankohdan, jolloin rahoitusvälineestä tulee sitova asianomaisessa maassa, ja järjestelyjen voimaantulohetken väliin mahdollisesti jäävän ajan minimoimiseksi on asianmukaista aloittaa neuvottelut tällaisista järjestelyistä mahdollisimman pian sen jälkeen, kun asianomainen maa on ilmoittanut neuvostolle ja komissiolle päätöksestään hyväksyä rahoitusvälineen sisältö ja saattaa se osaksi sisäistä oikeusjärjestystään. Tällaiset järjestelyt olisi tehtävä sen jälkeen, kun asianomainen maa on ilmoittanut kirjallisesti täyttäneensä kaikki sisäiset vaatimuksensa.

(76) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanskan olisi päätettävä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

(77) Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (49) mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

(78) On asianmukaista yhdenmukaistaa tämän asetuksen soveltamiskausi vastaamaan neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 soveltamiskautta.

(79) Jotta varmistetaan jatkuvuus tuen tarjonnassa asiaankuuluvalla toimintapolitiikan alalla ja jotta toteutus voidaan käynnistää vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen alusta, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti ja sitä olisi sovellettava taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2021,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla Kohde Tällä asetuksella perustetaan rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukiväline, jäljempänä ’rahoitusväline’, osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa, jäljempänä ’rahasto’, 1 päivänä tammikuuta 2021 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2027 päättyvälle kaudelle. Tällä asetuksella yhdessä asetuksen (EU) 2021/1077 kanssa perustetaan rahasto 1 päivänä tammikuuta 2021 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2027 päättyvälle kaudelle. Tässä asetuksessa vahvistetaan rahoitusvälineen toimintapoliittinen tavoite, rahoitusvälineen erityistavoitteet ja toimenpiteet kyseisten erityistavoitteiden täytäntöönpanemiseksi, talousarvio 1 päivänä tammikuuta 2021 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2027 päättyvälle kaudelle, unionin rahoituksen muodot ja tällaisen rahoituksen myöntämistä koskevat säännöt.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 1) ’rajanylityspaikalla’ asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 8 alakohdassa määriteltyä rajanylityspaikkaa; 2) ’Euroopan yhdennetyllä rajaturvallisuudella’ asetuksen (EU) 2019/1896 3 artiklassa tarkoitettua Euroopan yhdennettyä rajaturvallisuutta; 3) ’ulkorajoilla’ asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 2 alakohdassa määriteltyjä ulkorajoja sekä sisärajoja, joilla tarkastuksia ei ole vielä poistettu; 4) ’ulkorajaosuudella’ asetuksen (EU) 2019/1896 2 artiklan 11 alakohdassa määriteltyä ulkorajaosuutta; 5) ’hotspot-alueella’ asetuksen (EU) 2019/1896 2 artiklan 23 alakohdassa määriteltyä hotspot-aluetta; 6) ’sisärajoilla, joilla tarkastuksia ei ole vielä poistettu’: a) yhteistä rajaa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavan jäsenvaltion ja sellaisen jäsenvaltion välillä, jonka on määrä soveltaa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti liittymisasiakirjansa mukaisesti, mutta jonka osalta asianomainen neuvoston päätös, jossa se valtuutetaan soveltamaan kyseistä säännöstöä täysimääräisesti, ei ole vielä tullut voimaan; b) yhteistä rajaa kahden sellaisen jäsenvaltion välillä, joiden on määrä soveltaa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti liittymisasiakirjojensa mukaisesti, mutta joiden osalta asianomainen neuvoston päätös, jossa ne valtuutetaan soveltamaan kyseistä säännöstöä täysimääräisesti, ei ole vielä tullut voimaan; 7) ’hätätilanteella’ kiireellisestä tai poikkeuksellisesta paineesta johtuvaa tilannetta, jossa suuri tai suhteeton määrä kolmansien maiden kansalaisia on ylittänyt, ylittää tai heidän odotetaan ylittävän yhden tai useamman jäsenvaltion ulkorajan tai jossa yhden tai useamman jäsenvaltion ulkorajoilla ilmenee laittomaan muuttoliikkeeseen tai rajat ylittävään rikollisuuteen liittyviä tapahtumia, ja kyseisillä tapahtumilla on ratkaiseva vaikutus rajaturvallisuuteen siinä määrin, että ne uhkaavat vaarantaa Schengen-alueen toiminnan, tai mitä tahansa muuta tilannetta, jonka osalta on asianmukaisesti perusteltu, että edellytetään välittömiä toimia ulkorajoilla rahoitusvälineen tavoitteiden puitteissa; 8) ’erityistoimilla’ rahoitusvälineen tavoitteiden mukaisia kansainvälisiä tai kansallisia hankkeita, jotka tuovat unionin tason lisäarvoa ja joiden osalta yksi, useampi tai kaikki jäsenvaltiot voivat saada lisärahoitusta ohjelmiinsa; 9) ’operatiivisella tuella’ jäsenvaltion määrärahojen osaa, joka voidaan käyttää tukemaan viranomaisia, jotka vastaavat sellaisten tehtävien suorittamisesta ja palvelujen tarjoamisesta, jotka muodostavat unionin hyväksi suoritettavan julkisen palvelun; 10) ’unionin toimilla’ rahoitusvälineen tavoitteiden mukaisesti toteutettavia kansainvälisiä hankkeita tai unionin etujen kannalta erityisen tärkeitä hankkeita.

3 artikla Rahoitusvälineen tavoitteet 1. Rahoitusvälineen toimintapoliittisena tavoitteena on rahaston osana varmistaa vahva ja tehokas Euroopan yhdennetty rajaturvallisuus ulkorajoilla ja siten edistää sisäisen turvallisuuden korkean tason varmistamista unionissa samalla, kun suojataan henkilöiden vapaa liikkuvuus unionin sisällä ja noudatetaan täysimääräisesti asiaankuuluvaa unionin säännöstöä sekä unionin ja jäsenvaltioiden kansainvälisiä velvoitteita, jotka johtuvat sellaisista kansainvälisistä välineistä, joiden osapuolia ne ovat. 2. Edellä 1 kohdassa vahvistetun toimintapoliittisen tavoitteen puitteissa rahoitusvälineellä edistetään seuraavia erityistavoitteita: a) tuetaan eurooppalaisen raja- ja merivartioston ulkorajoilla toteuttamaa tehokasta Euroopan yhdennettyä rajaturvallisuutta, josta vastaavat yhdessä Euroopan raja- ja merivartiovirasto ja rajaturvallisuudesta vastaavat kansalliset viranomaiset, laillisten rajanylitysten helpottamiseksi, laittoman maahanmuuton ja rajat ylittävän rikollisuuden ehkäisemiseksi ja havaitsemiseksi ja muuttovirtojen hallitsemiseksi tehokkaalla tavalla; b) tuetaan yhteistä viisumipolitiikkaa viisumien myöntämiseen sovellettavan yhdenmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi ja laillisen matkustamisen helpottamiseksi sekä autetaan ehkäisemään muuttoliike- ja turvallisuusriskejä. 3. Edellä 2 kohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden puitteissa rahoitusväline pannaan täytäntöön toteuttamalla liitteessä II luetellut täytäntöönpanotoimet.

4 artikla Syrjimättömyys ja perusoikeuksien kunnioittaminen Rahoitusvälineestä rahoitettavat toimet on toteutettava noudattaen täysimääräisesti unionin säännöstössä ja perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia ja periaatteita sekä perusoikeuksia koskevia unionin kansainvälisiä velvoitteita, erityisesti varmistamalla syrjimättömyyden ja palauttamiskiellon periaatteiden noudattaminen.

5 artikla Tuen soveltamisala 1. Rahoitusvälineen tavoitteiden puitteissa ja liitteessä II lueteltujen täytäntöönpanotoimien mukaisesti rahoitusvälineestä tuetaan erityisesti liitteessä III lueteltuja toimia. Odottamattomiin tai uusiin olosuhteisiin reagoimiseksi komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 31 artiklan mukaisesti, jotta se voi muuttaa liitteessä III olevaa toimien luetteloa uusien toimien lisäämiseksi siihen. 2. Rahoitusvälineen tavoitteiden saavuttamiseksi rahoitusvälineestä voidaan tukea unionin painopisteiden mukaisesti liitteessä III tarkoitettuja toimia, jotka tarvittaessa toteutetaan kolmansissa maissa ja liittyvät kolmansiin maihin, 20 artiklan mukaisesti. 3. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat yhdessä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa omien vastuualueidensa mukaisesti kolmansissa maissa toteutettavien ja niihin liittyvien toimien koordinoinnin asiaankuuluvien unionin politiikkojen, strategioiden ja välineiden kanssa. Ne varmistavat erityisesti, että kolmansissa maissa toteutettavat ja niihin liittyvät toimet a) toteutetaan siten, että niissä hyödynnetään synergiaa ja noudatetaan johdonmukaisuutta muiden sellaisten unionin ulkopuolella toteutettavien toimien kanssa, joita tuetaan muiden unionin rahoitusvälineiden kautta; b) noudattavat unionin ulkopolitiikkaa ja kehityspoliittisen johdonmukaisuuden periaatetta ja ovat johdonmukaisia kyseisen alueen tai maan strategista ohjelmasuunnittelua koskevien asiakirjojen kanssa; c) keskittyvät muihin kuin kehitystä tukeviin toimenpiteisiin; ja d) palvelevat unionin sisäisten toimintapolitiikkojen etuja ja ovat johdonmukaisia unionin sisällä toteutettavien toimien kanssa. 4. Seuraavat toimet eivät ole tukikelpoisia: a) liitteessä III olevan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut toimet sisärajoilla, joilla tarkastuksia ei ole vielä poistettu; b) toimet, jotka liittyvät rajavalvonnan väliaikaiseen palauttamiseen asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 1 alakohdassa tarkoitetuille sisärajoille; c) toimet, joiden päätarkoituksena on tullivalvonta. Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos kyseessä on hätätilanne, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut toimet voidaan katsoa tukikelpoisiksi.

II LUKU

RAHOITUS- JA TÄYTÄNTÖÖNPANOKEHYS

1 JAKSO

Yhteiset säännökset

6 artikla Yleiset periaatteet 1. Rahoitusvälineestä myönnettävän tuen on täydennettävä kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimia ja pyrittävä tuomaan unionin tason lisäarvoa rahoitusvälineen tavoitteiden saavuttamiseen. 2. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että jäsenvaltioiden rahoitusvälineestä myöntämä tuki on johdonmukaista unionin asiaankuuluvien toimien, politiikkojen ja painopisteiden kanssa ja että se täydentää muista unionin rahoitusvälineistä myönnettävää tukea. 3. Rahoitusvälinettä hallinnoidaan suoraan, yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai välillisesti varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohdan mukaisesti.

7 artikla Talousarvio 1. Rahoituspuitteet rahoitusvälineen toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2027 välisellä kaudella ovat 5 241 000 000 euroa käypinä hintoina. 2. Asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 5 artiklassa säädetyn ohjelmakohtaisen mukautuksen nojalla tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun määrään lisätään 1 000 000 000 euron lisämääräraha vuoden 2018 kiinteinä hintoina mainitun asetuksen liitteen II mukaisesti. 3. Rahoituspuitteet käytetään seuraavasti: a) 3 668 000 000 euroa kohdennetaan jäsenvaltioiden ohjelmiin, josta 200 568 000 euroa kohdennetaan 17 artiklassa tarkoitettuun erityiseen kauttakulkujärjestelyyn; b) 1 573 000 000 euroa kohdennetaan 8 artiklassa tarkoitettuun temaattiseen välineeseen. 4. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu lisämääräraha osoitetaan temaattiseen välineeseen. 5. Komission aloitteesta enintään 0,52 prosenttia rahoituspuitteista osoitetaan asetuksen (EU) 2021/1060 35 artiklassa tarkoitettuun tekniseen apuun rahoitusvälineen täytäntöönpanoa varten. 6. Schengenin säännöstön määräysten täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvien maiden rahoitusvälineeseen osallistumisen luonteen ja osallistumistapojen määrittämiseksi toteutetaan järjestelyjä asianomaisten assosiaatiosopimusten asiaankuuluvien määräysten mukaisesti. Mahdollisimman pian sen jälkeen, kun asianomainen maa on ilmoittanut päätöksestään hyväksyä rahoitusvälineen sisältö ja saattaa se osaksi sisäistä oikeusjärjestystään asiaankuuluvan assosiaatiosopimuksen mukaisesti, komissio toimittaa neuvostolle SEUT 218 artiklan 3 kohdan mukaisesti suosituksen kyseisiä järjestelyjä koskevien neuvottelujen aloittamisesta. Vastaanotettuaan suosituksen neuvosto tekee viipymättä päätöksen luvan antamisesta aloittaa kyseiset neuvottelut. Näiden maiden rahoitusosuudet lisätään 1 kohdassa tarkoitetuista rahoituspuitteista saataviin kokonaismäärärahoihin. 7. Asetuksen (EU) 2021/1060 26 artiklan mukaisesti voidaan enintään 5 prosenttia kyseisen asetuksen minkä tahansa yhteistyössä hallinnoitavan rahaston jäsenvaltiolle osoitetuista alkuperäisistä määrärahoista kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä siirtää suoraan tai välillisesti hallinnoitavaan rahoitusvälineeseen. Komissio käyttää kyseisiä varoja suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti kyseisen alakohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.

8 artikla Temaattisen välineen toteuttamista koskevat yleiset säännökset 1. Edellä 7 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu määrä kohdennetaan joustavasti temaattisen välineen kautta käyttäen yhteistyöhön perustuvaa, suoraa tai välillistä hallinnointia työohjelmissa esitetyn mukaisesti. Kun otetaan huomioon rahoitusvälineen sisäinen luonne, temaattinen väline palvelee ensisijaisesti unionin sisäistä toimintapolitiikkaa 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden mukaisesti. Temaattisesta välineestä saatava rahoitus käytetään sen seuraaviin osiin: a) erityistoimet; b) unionin toimet; ja c) 25 artiklassa tarkoitettu hätäapu. Asetuksen (EU) 2021/1060 35 artiklassa tarkoitetun komission aloitteesta annettavan teknisen avun on myös saatava tukea tämän asetuksen 7 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta määrästä. 2. Temaattisesta välineestä saatava rahoitus osoitetaan painopisteisiin, joilla on suuri unionin tason lisäarvo, tai se käytetään kiireellisiin tarpeisiin liitteessä II esitettyjen sovittujen unionin painopisteiden mukaisesti, mukaan lukien tarve suojella ulkorajoja sekä ehkäistä ja havaita rajat ylittävää rikollisuutta ulkorajoilla, erityisesti maahantulijoiden salakuljetusta ja ihmiskauppaa sekä laitonta maahanmuuttoa ja hallita tehokkaasti muuttovirtoja ja tukea yhteistä viisumipolitiikkaa. Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla rahoituksella, lukuun ottamatta hätäapuun 25 artiklan mukaisesti käytettävää rahoitusta, tuetaan ainoastaan liitteessä III lueteltuja toimia. 3. Komissio tekee yhteistyötä kansalaisjärjestöjen ja asiaankuuluvien verkostojen kanssa erityisesti rahoitusvälineestä rahoitettavia unionin toimia koskevien työohjelmien valmistelemiseksi ja arvioimiseksi. 4. Kun temaattisesta välineestä myönnetään jäsenvaltioille suoraan tai välillisesti hallinnoitavaa rahoitusta, komissio varmistaa, ettei sellaisia hankkeita valita, joihin vaikuttaa komission sellaisen SEUT 258 artiklassa tarkoitetun rikkomusmenettelyn yhteydessä antama perusteltu lausunto, joka kyseenalaistaa menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden tai hankkeiden toteuttamisen. 5. Jos temaattisesta välineestä saatavaa rahoitusta hallinnoidaan yhteistyössä, asianomaisen jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2021/1060 23 artiklan ja 24 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi varmistettava, ettei suunniteltuihin toimiin vaikuta komission sellaisen SEUT 258 artiklassa tarkoitetun rikkomismenettelyn yhteydessä antama perusteltu lausunto, joka kyseenalaistaa menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden tai toimien toteuttamisen, ja komissio arvioi, vaikuttaako tällainen perusteltu lausunto kyseisiin toimiin. 6. Komissio vahvistaa kokonaismäärän, joka on määrä antaa käyttöön temaattiseen välineeseen unionin talousarvion vuotuisista määrärahoista. 7. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetut rahoituspäätökset temaattisen välineen osalta ja määrittää tuettavat tavoitteet ja toimet sekä kullekin tämän artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetulle osalle osoitettavat määrät. Rahoituspäätökset voivat olla yksi- tai monivuotisia ja ne voivat kattaa tämän artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun temaattisen välineen yhden tai useamman osan. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 32 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 8. Komissio varmistaa, että määrärahat jaetaan oikeudenmukaisesti ja avoimella tavalla 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden kesken. Komissio raportoi temaattisen välineen käytöstä ja jakautumisesta tämän artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen osien kesken, myös kolmansissa maissa toteutettaviin tai niihin liittyviin toimiin unionin toimien puitteissa myönnettävästä tuesta. 9. Kun 7 kohdassa tarkoitettu rahoituspäätös on hyväksytty, komissio voi vastaavasti muuttaa jäsenvaltioiden ohjelmia.

2 JAKSO

Tuki ja täytäntöönpano yhteistyöhön perustuvassa hallinnoinnissa

9 artikla Soveltamisala 1. Tätä jaksoa sovelletaan 7 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun määrään ja lisävaroihin, joita hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 8 artiklassa tarkoitetun temaattisen välineen osalta tehdyn rahoituspäätöksen mukaisesti. 2. Tämän jakson mukaista tukea hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varainhoitoasetuksen 63 artiklan ja asetuksen (EU) 2021/1060 mukaisesti.

10 artikla Talousarviomäärärahat 1. Edellä 7 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu määrä kohdennetaan jäsenvaltioiden ohjelmiin alustavasti seuraavasti: a) 3 057 000 000 euroa liitteen I mukaisesti; b) 611 000 000 euroa 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden ohjelmiin kohdennettavien määrärahojen mukauttamista varten. 2. Jos tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua määrää ei kohdenneta täysimääräisesti, jäljellä oleva määrä voidaan lisätä 7 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun määrään.

11 artikla Ennakkomaksut 1. Rahoitusvälineen ennakkomaksut maksetaan asetuksen (EU) 2021/1060 90 artiklan 4 kohdan mukaisesti vuotuisina erinä ennen kunkin vuoden heinäkuun 1 päivää edellyttäen, että käytettävissä on riittävästi varoja, seuraavasti: a) 2021: 4 %; b) 2022: 3 %; c) 2023: 5 %; d) 2024: 5 %; e) 2025: 5 %; f) 2026: 5 %; 2. Jos jäsenvaltion ohjelma hyväksytään 1 päivän heinäkuuta 2021 jälkeen, aiemmat erät maksetaan ohjelman hyväksymisvuonna.

12 artikla Yhteisrahoitusosuudet 1. Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus hankkeen kaikista tukikelpoisista menoista on enintään 75 prosenttia. 2. Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 90 prosenttiin erityistoimien puitteissa toteutettavien hankkeiden kaikista tukikelpoisista menoista. 3. Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 90 prosenttiin liitteessä IV lueteltujen toimien kaikista tukikelpoisista menoista. 4. Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 100 prosenttiin operatiivisen tuen kaikista tukikelpoisista menoista, mukaan lukien 17 artiklassa tarkoitettu erityinen kauttakulkujärjestely. 5. Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 100 prosenttiin kaikista tukikelpoisista menoista asetuksen (EU) 2018/1240 85 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisesti. 6. Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 100 prosenttiin 25 artiklassa tarkoitetun hätäavun kaikista tukikelpoisista menoista. 7. Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 100 prosenttiin kaikista jäsenvaltioiden aloitteesta annettavan teknisen avun tukikelpoisista menoista asetuksen (EU) 2021/1060 36 artiklan 5 kohdan b alakohdan vi alakohdassa vahvistetuissa rajoissa. 8. Jäsenvaltion ohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä vahvistetaan yhteisrahoitusosuus ja rahoitusvälineestä annettavan tuen enimmäismäärä 1–7 kohdassa tarkoitettujen rahoitusosuuksien kattamien toimityyppien osalta. 9. Jäsenvaltion ohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä vahvistetaan kunkin toimityypin osalta, sovelletaanko yhteisrahoitusosuutta a) kokonaismäärään, mukaan luettuina julkiset ja yksityiset rahoitusosuudet, vai b) ainoastaan julkiseen rahoitusosuuteen.

13 artikla Jäsenvaltioiden ohjelmat 1. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen ohjelmassa olevat painopisteet ovat yhdenmukaisia rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan alan unionin painopisteiden ja haasteiden kanssa ja että niillä vastataan näihin painopisteisiin ja haasteisiin, ja että ne ovat täysin asiaankuuluvan unionin säännöstön sekä sellaisten unionin ja jäsenvaltioiden kansainvälisten velvoitteiden mukaisia, jotka johtuvat kansainvälisistä välineistä, joiden osapuolia ne ovat. Ohjelmiensa painopisteitä määrittäessään jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä II luetellut täytäntöönpanotoimet otetaan riittävällä tavalla huomioon niiden ohjelmissa. Kun otetaan huomioon rahoitusvälineen sisäinen luonne, jäsenvaltioiden ohjelmien on palveltava ensisijaisesti unionin sisäistä toimintapolitiikkaa tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden mukaisesti. Komissio arvioi jäsenvaltioiden ohjelmia asetuksen (EU) 2021/1060 23 artiklan mukaisesti. 2. Kunkin jäsenvaltion on kohdennettava ohjelmassaan 10 artiklan 1 kohdassa kohdennetuista määrärahoista vähintään 10 prosenttia 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa vahvistettuun erityistavoitteeseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 3 kohdan soveltamista. 3. Jäsenvaltio voi kohdentaa varoja 2 kohdassa tarkoitettua vähimmäisprosenttiosuutta vähemmän vain, jos se laatii ohjelmaansa yksityiskohtaisen selvityksen siitä, miksi kyseisen määrän alittavien varojen kohdentaminen ei vaikuttaisi haitallisesti asiaankuuluvan tavoitteen saavuttamiseen. 4. Komissio varmistaa, että kansallisten ohjelmien kehittämisessä otetaan varhaisessa vaiheessa ja oikea-aikaisesti huomioon asiaankuuluvien erillisvirastojen, erityisesti Euroopan raja- ja merivartioviraston, eu-LISAn ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 168/2007 (50) perustetun Euroopan unionin perusoikeusviraston, tietämys ja asiantuntemus niiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla. 5. Komissio kuulee Euroopan raja- ja merivartiovirastoa operatiiviseen tukeen sisältyvistä toimista sen varmistamiseksi, että Euroopan raja- ja merivartioviraston ja jäsenvaltioiden rajaturvallisuutta koskevat toimet ovat yhdenmukaisia ja täydentäviä, jotta vältetään kaksoisrahoitus ja saavutetaan kustannustehokkuus. Komissio kuulee tarvittaessa eu-LISAa operatiiviseen tukeen sisältyvistä toimista, joiden osalta eu-LISAlla on toimeksiantonsa mukaisesti erityisasiantuntemusta. 6. Komissio voi tarvittaessa ottaa asiaankuuluvia erillisvirastoja, myös 4 kohdassa tarkoitettuja erillisvirastoja, mukaan 5 jaksossa esitettyihin seuranta- ja arviointitehtäviin erityisesti sen varmistamiseksi, että rahoitusvälineen tuella toteutettavat toimet ovat asiaankuuluvan unionin säännöstön ja sovittujen unionin painopisteiden mukaisia. 7. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien, asetuksen (EU) N:o 1053/2013 mukaisesti annettujen suositusten ja asetuksen (EU) 2019/1896 mukaisesti tehtyjen haavoittuvuusarviointien yhteydessä annettujen suositusten hyväksymisen jälkeen asianomaisen jäsenvaltion on tarkasteltava yhdessä komission kanssa asianmukaisinta tapaa vastata kyseisiin suosituksiin rahoitusvälineen tuella. 8. Komissio ottaa tarvittaessa Euroopan raja- ja merivartioviraston mukaan prosessiin, jossa tarkastellaan 7 kohdassa tarkoitettua asianmukaisinta tapaa vastata suosituksiin rahoitusvälineen tuella. Tässä yhteydessä komissio voi tarvittaessa hyödyntää unionin muiden elinten ja laitosten asiantuntemusta niiden toimivaltaan kuuluvissa erityisissä kysymyksissä. 9. Pannessaan täytäntöön 7 kohtaa asianomaisen jäsenvaltion on asetettava ohjelmassaan etusijalle toimenpiteiden toteuttaminen havaittujen puutteiden korjaamiseksi, erityisesti vakavien puutteiden korjaamiseksi ja noudattamatta jättämistä koskeviin arviointeihin vastaamiseksi. 10. Kyseisen jäsenvaltion ohjelmaa on tarvittaessa muutettava asetuksen (EU) 2021/1060 24 artiklan mukaisesti tämän artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen suositusten huomioon ottamiseksi. 11. Yhteistyössä komission ja Euroopan raja- ja merivartioviraston kanssa, kyseisen viraston toimivaltaan kuuluvien alojen mukaisesti, ja niitä kuullen asianomainen jäsenvaltio voi kohdentaa ohjelmansa mukaiset varat uudelleen, mukaan luettuina operatiiviseen tukeen osoitetut varat, jotta voidaan toteuttaa 7 kohdassa tarkoitetut suositukset, kun kyseisillä suosituksilla on rahoitusvaikutuksia. 12. Jos jäsenvaltio päättää toteuttaa rahoitusvälineen tuella hankkeen kolmannen maan kanssa tai kolmannessa maassa, asianomaisen jäsenvaltion on kuultava komissiota ennen hankkeen hyväksymistä. 13. Jos jäsenvaltio päättää toteuttaa rahoitusvälineen tuella kolmannen maan kanssa, kolmannessa maassa tai kolmannen maan osalta toimen, joka liittyy luvattomien rajanylitysten seurantaan, havaitsemiseen, tunnistamiseen, jäljittämiseen, estämiseen ja pysäyttämiseen tarkoituksena havaita, ehkäistä ja torjua laitonta maahanmuuttoa ja rajat ylittävää rikollisuutta tai auttaa suojelemaan muuttajia ja pelastamaan heitä hengenmenetykseltä, kyseisen jäsenvaltion on varmistettava, että se on ilmoittanut komissiolle kaikki kyseisen kolmannen maan kanssa tehdyt kahden- tai monenväliset yhteistyösopimukset asetuksen (EU) 2019/1896 76 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 14. Niiden laitteiden, mukaan lukien kulkuneuvot, ja tieto- ja viestintäteknisten järjestelmien osalta, joita tarvitaan tehokasta ja turvattua rajavalvontaa, myös etsintä- ja pelastusoperaatioita, varten ja jotka on hankittu rahoitusvälineen tuella, a) jäsenvaltioiden on varmistettava, että asetuksen (EU) 2019/1896 16 ja 64 artiklassa vahvistetut standardit täyttyvät käynnistettäessä hankintamenettelyjä, jotka koskevat rahoitusvälineen tuella kehitettäviä laitteita ja tieto- ja viestintäteknisiä järjestelmiä; b) kaikki rajavalvontaan tarvittavat suuret toimintavälineet, kuten ilma- ja meriliikenteen kuljetus- ja valvontavälineet, jotka jäsenvaltio on hankkinut, on rekisteröitävä Euroopan raja- ja merivartioviraston kalustoreserviin, jotta kyseiset toimintavälineet voidaan asettaa saataville asetuksen (EU) 2019/1896 64 artiklan 9 kohdan mukaisesti; c) kyseisiä laitteita ja tieto- ja viestintäteknisiä järjestelmiä voidaan lisäksi käyttää seuraavilla täydentävillä aloilla: tullivalvonta, luonteeltaan monialaiset merioperaatiot ja sisäisen turvallisuuden rahaston sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston tavoitteiden saavuttaminen; d) Euroopan raja- ja merivartioston johdonmukaisen voimavarojen kehittämissuunnittelun ja mahdollisten yhteisten hankintojen käytön tukemiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle osana 29 artiklan mukaista raportointivaatimusta käytettävissä oleva monivuotinen suunnittelu laitteista, jotka aiotaan hankkia rahoitusvälineen puitteissa, ja komissio toimittaa kyseiset tiedot Euroopan raja- ja merivartiovirastolle. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja laitteita ja tieto- ja viestintäteknisiä järjestelmiä voidaan tukea rahoitusvälineestä vain, jos ensimmäisen alakohdan a alakohdassa säädetty vaatimus täyttyy. Ensimmäisen alakohdan c alakohdan soveltamiseksi laitteiden ja tieto- ja viestintäteknisten järjestelmien on edelleen oltava saatavilla ja käytettävissä tehokkaiden ja turvattujen rajavalvontatoimien toteuttamista varten. Laitteiden käyttö c alakohdassa tarkoitetuilla täydentävillä aloilla saa olla enintään 30 prosenttia kyseisten laitteiden kokonaiskäyttöajasta. Ensimmäisen alakohdan c alakohdan soveltamiseksi kehitettävistä tieto- ja viestintäteknisistä järjestelmistä on tarjottava tietoa ja palveluja kansallisille tai unionin tason rajaturvallisuusjärjestelmille. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle vuotuisessa tuloksellisuuskertomuksessa ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetusta monikäyttöisten laitteiden ja tieto- ja viestintäteknisten järjestelmien monialaisesta käytöstä ja käyttöpaikasta. 15. Kun jäsenvaltiot toteuttavat rahoitusvälineen mukaisia toimia, niiden on kiinnitettävä erityistä huomiota merellä toteutettavia etsintä- ja pelastusoperaatioita koskeviin kansainvälisiin velvoitteisiinsa. Edellä 14 kohdan ensimmäisen alakohdan a–d alakohdassa tarkoitettuja laitteita ja järjestelmiä voidaan käyttää etsintä- ja pelastusoperaatioissa tilanteissa, joita voi tulla eteen merirajojen valvontaoperaatioissa. 16. Rahoitusvälineen tuella toteutettavan rajaturvallisuuden alan koulutuksen on perustuttava asiaankuuluviin yhdenmukaistettuihin ja laatuvarmistettuihin eurooppalaisiin raja- ja merivartijoiden yhteisiin koulutusstandardeihin, erityisesti asetuksen (EU) 2019/1896 62 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuihin koulutuksen yhteisiin perusvaatimuksiin. 17. Jäsenvaltioiden on edistettävä ohjelmissaan erityisesti liitteessä IV lueteltuja toimia. Odottamattomiin tai uusiin olosuhteisiin reagoimiseksi ja rahoituksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 31 artiklan mukaisesti, jotta se voi muuttaa liitteessä IV olevaa luetteloa toimista, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia. 18. Asetuksen (EU) 2021/1060 22 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun ohjelmasuunnittelun on perustuttava tämän asetuksen liitteessä VI olevassa taulukossa 1 esitettyihin tukitoimityyppeihin ja sisällettävä suunniteltujen määrärahojen alustava jakautuminen tukitoimityyppien mukaan kunkin tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistetun erityistavoitteen osalta.

14 artikla Väliarviointi 1. Komissio kohdentaa vuonna 2024 asianomaisten jäsenvaltioiden ohjelmiin 10 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun lisärahoituksen liitteessä I olevissa 1 kohdan c alakohdassa ja 2–10 kohdassa tarkoitettujen kriteereiden mukaisesti. Määräraha perustuu liitteessä I olevissa 1 kohdan c alakohdassa ja 2–10 kohdassa tarkoitettujen kriteereiden osalta tuoreimpiin käytössä oleviin tilastotietoihin. Rahoitus tulee voimaan 1 päivästä tammikuuta 2025. 2. Jos vähintään 10 prosentista tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista ohjelman alkuperäisistä määrärahoista ei ole tehty asetuksen (EU) 2021/1060 91 artiklan mukaisesti toimitettuja maksatushakemuksia, asianomainen jäsenvaltio ei voi saada ohjelmaansa tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua lisärahoitusta. 3. Kun kohdennetaan määrärahoja tämän asetuksen 8 artiklassa tarkoitetusta temaattisesta välineestä 1 päivästä tammikuuta 2025 alkaen, komissio ottaa huomioon jäsenvaltioiden edistymisen asetuksen (EU) 2021/1060 16 artiklassa tarkoitetun suoritusperusteisen kehyksen välitavoitteiden saavuttamisessa ja täytäntöönpanossa havaitut puutteet.

15 artikla Erityistoimet 1. Jäsenvaltio voi 10 artiklan 1 kohdan mukaisen osuutensa lisäksi saada rahoitusta erityistoimiin edellyttäen, että kyseinen rahoitus merkitään myöhemmin sen ohjelmassa erityistoimiin osoitetuksi rahoitukseksi ja käytetään edistämään rahoitusvälineen tavoitteiden toteuttamista. 2. Erityistoimiin suunnattua rahoitusta ei saa käyttää muihin jäsenvaltion ohjelman toimiin paitsi asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa ja jos komissio hyväksyy sen jäsenvaltion ohjelmaan tehtävällä muutoksella.

16 artikla Operatiivinen tuki 1. Jäsenvaltio voi käyttää enintään 33 prosenttia määrästä, joka on osoitettu rahoitusvälineestä sen ohjelmaan, rahoittaakseen operatiivista tukea viranomaisille, jotka vastaavat sellaisten tehtävien suorittamisesta ja palvelujen tarjoamisesta, jotka muodostavat unionin hyväksi suoritettavan julkisen palvelun. 2. Operatiivista tukea käyttäessään jäsenvaltion on noudatettava asiaankuuluvaa unionin säännöstöä. 3. Jäsenvaltion on selitettävä ohjelmassaan ja 29 artiklassa tarkoitetuissa vuotuisissa tuloksellisuuskertomuksissa, miten operatiivisen tuen käyttö edistää rahoitusvälineen tavoitteiden saavuttamista. Ennen jäsenvaltion ohjelman hyväksymistä komissio arvioi alkutilanteen niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat ilmoittaneet aikovansa käyttää operatiivista tukea, kuultuaan Euroopan raja- ja merivartiovirastoa sekä tarvittaessa eu-LISAa kyseisten virastojen toimivaltaan kuuluvilla aloilla 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja ottaen huomioon kyseisten jäsenvaltioiden toimittamat tiedot ja tarvittaessa Schengen-arviointien ja haavoittuvuusarviointien perusteella saatavilla olevat tiedot, mukaan lukien Schengen-arviointien ja haavoittuvuusarviointien jälkeen annetut suositukset. 4. Operatiivinen tuki keskitetään liitteessä VII vahvistettujen menojen kattamiin toimiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 artiklan 4 kohdan c alakohdan soveltamista. 5. Odottamattomiin tai uusiin olosuhteisiin reagoimiseksi ja rahoituksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 31 artiklan mukaisesti, jotta se voi muuttaa liitettä VII niiden menojen osalta, joihin voidaan myöntää operatiivista tukea.

17 artikla Erityiselle kauttakulkujärjestelylle myönnettävä operatiivinen tuki 1. Rahoitusvälineestä myönnetään tukea kattamaan menetettyjä kauttakulkuviisumimaksuja ja ylimääräisiä kustannuksia, joita aiheutuu kauttakulun helpottamista koskevan järjestelmän täytäntöönpanosta asetusten (EY) N:o 693/2003 ja (EY) N:o 694/2003 mukaisesti. 2. Liettualle erityistä kauttakulkujärjestelyä varten 7 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti osoitetut määrärahat asetetaan saataville operatiivisena lisätukena Liettualle, myös infrastruktuuri-investointeja varten, niiden liitteessä VII tarkoitettujen menojen mukaisesti, joihin voidaan myöntää sen ohjelmassa operatiivista tukea. 3. Poiketen siitä, mitä 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, Liettua voi käyttää sille 7 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti osoitetut määrärahat operatiivisen tuen rahoittamiseen 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun määrän lisäksi. 4. Komissio ja Liettua tarkastelevat tämän artiklan soveltamista uudelleen, jos tapahtuu muutoksia, jotka vaikuttavat erityisen kauttakulkujärjestelyn olemassaoloon tai toteutukseen. 5. Erityistä kauttakulkujärjestelyä varten 7 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti osoitettuja määrärahoja tarkastellaan Liettuan perustellusta pyynnöstä uudelleen ja tarvittaessa mukautetaan ennen 8 artiklassa tarkoitetun temaattisen välineen viimeisen työohjelman hyväksymistä, 7 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen määrärahojen puitteissa 8 artiklassa tarkoitetun temaattisen välineen kautta.

18 artikla Kansainvälisten järjestöjen toteuttamien hankkeiden hallinnon tarkastukset ja muut tarkastukset 1. Tätä artiklaa sovelletaan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin kansainvälisiin järjestöihin tai niiden erityisjärjestöihin, joiden järjestelmille, säännöille ja menettelyille on tehty kyseisen asetuksen 154 artiklan 4 ja 7 kohdan mukainen komission myönteinen arviointi unionin talousarviosta rahoitettujen avustusten välillistä toteuttamista varten, jäljempänä ’kansainväliset järjestöt’. 2. Jos kansainvälinen järjestö on asetuksen (EU) 2021/1060 2 artiklan 9 alakohdassa määritelty tuensaaja, hallintoviranomainen ei ole velvollinen suorittamaan asetuksen (EU) 2021/1060 74 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja hallinnon tarkastuksia edellyttäen, että kansainvälinen järjestö toimittaa hallintoviranomaiselle varainhoitoasetuksen 155 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut asiakirjat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2021/1060 83 artiklan ensimmäisen alakohdan a alakohdan ja varainhoitoasetuksen 129 artiklan soveltamista. 3. Johdon vahvistuslausumassa, joka kansainvälisen järjestön on määrä toimittaa, on vahvistettava, että hanke on sovellettavan oikeuden ja hankkeelle asetettujen tukiedellytysten mukainen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen 155 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan soveltamista. 4. Kun kustannukset on tarkoitus korvata asetuksen (EU) 2021/1060 53 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, johdon vahvistuslausumassa, joka kansainvälisen järjestön on määrä toimittaa, on lisäksi vahvistettava, että a) laskut ja tositteet siitä, että tuensaaja on maksanut ne, on tarkastettu; b) tuensaajan ylläpitämä kirjanpito tai kirjanpitokoodit on tarkastettu hallintoviranomaiselle ilmoitettuihin menoihin liittyvien toimien osalta. 5. Jos kustannukset on tarkoitus korvata asetuksen (EU) 2021/1060 53 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdan mukaisesti, johdon vahvistuslausumassa, joka kansainvälisen järjestön on määrä toimittaa, on vahvistettava, että menojen korvaamisen edellytykset täyttyvät. 6. Varainhoitoasetuksen 155 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut asiakirjat on toimitettava hallintoviranomaiselle yhdessä tuensaajan jättämän kunkin maksatushakemuksen kanssa. 7. Tuensaajan on toimitettava selvitys kirjanpidosta hallintoviranomaiselle vuosittain viimeistään 15 päivänä lokakuuta. Selvitykseen kirjanpidosta on liitettävä mukaan riippumattoman tarkastuselimen lausunto, joka on laadittu kansainvälisesti hyväksyttyjen tilintarkastusstandardien mukaisesti. Kyseisestä lausunnosta on käytävä ilmi, toimivatko käytössä olevat valvontajärjestelmät moitteettomasti ja ovatko ne kustannustehokkaita ja ovatko tilien perustana olevat toimet laillisia ja sääntöjenmukaisia. Kyseisessä lausunnossa on myös ilmoitettava, antaako tarkastustyö aihetta epäillä kansainvälisen järjestön toimittamissa johdon vahvistuslausumissa esitettyjä tietoja, mukaan lukien tiedot petosepäilyistä. Kyseisessä lausunnossa on annettava varmuus siitä, että kansainvälisen järjestön hallintoviranomaiselle toimittamiin maksatushakemuksiin sisältyvät menot ovat laillisia ja sääntöjenmukaisia. 8. Rajoittamatta olemassa olevia mahdollisuuksia suorittaa varainhoitoasetuksen 127 artiklassa tarkoitettuja lisätarkastuksia hallintoviranomaisen on laadittava asetuksen (EU) 2021/1060 74 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan f alakohdassa tarkoitettu johdon vahvistuslausuma. Hallintoviranomainen laatii sen kansainvälisen järjestön tämän artiklan 2–5 ja 7 kohdan mukaisesti toimittamien asiakirjojen pohjalta sen sijaan, että se turvautuisi kyseisen asetuksen 74 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin hallinnon tarkastuksiin. 9. Asetuksen (EU) 2021/1060 73 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tukiedellytykset vahvistavan asiakirjan on sisällettävä tässä artiklassa säädetyt vaatimukset. 10. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta ja näin ollen hallintoviranomaisen on suoritettava hallinnon tarkastukset, jos: a) hallintoviranomainen havaitsee, että kansainvälisen järjestön käynnistämän tai toteuttaman hankkeen yhteydessä erityisen sääntöjenvastaisuuden riskin tai viitteitä petoksesta; b) kansainvälinen järjestö ei toimita kyseiselle hallintoviranomaiselle 2–5 ja 7 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja; c) edellä 2–5 ja 7 kohdassa tarkoitetut ja kansainvälisen järjestön toimittamat asiakirjat ovat puutteellisia. 11. Jos hanke, jossa kansainvälinen järjestö on asetuksen (EU) 2021/1060 2 artiklan 9 alakohdassa määritelty tuensaaja, on osa kyseisen asetuksen 79 artiklassa tarkoitettua otosta, tarkastusviranomainen voi suorittaa tehtävänsä kyseiseen hankkeeseen liittyvien toimien alaotoksen perusteella. Jos alaotoksessa havaitaan virheitä, tarkastusviranomainen voi tarvittaessa pyytää kansainvälisen järjestön tarkastajaa arvioimaan kyseisen hankkeen virheiden täyttä laajuutta ja kokonaismäärää.

3 JAKSO

Tuki ja täytäntöönpano suorassa tai välillisessä hallinnoinnissa

19 artikla Soveltamisala Komissio toteuttaa tämän jakson mukaisen tuen joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti kyseisen alakohdan c alakohdan mukaisesti.

20 artikla Tukikelpoiset yhteisöt 1. Seuraavat yhteisöt voivat saada unionin rahoitusta: a) oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet i) jäsenvaltioon tai siihen sidoksissa olevaan merentakaiseen maahan tai merentakaiselle alueelle; ii) kolmanteen maahan, joka luetellaan työohjelmassa, 3 kohdassa vahvistetuin edellytyksin; b) rahoitusvälineen kannalta merkitykselliset unionin oikeuden mukaisesti perustetut oikeussubjektit tai mikä tahansa kansainvälinen järjestö. 2. Luonnolliset henkilöt eivät voi saada unionin rahoitusta. 3. Edellä 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen on osallistuttava osana yhteenliittymää, johon kuuluu vähintään kaksi riippumatonta yhteisöä, joista vähintään yksi on sijoittautunut jäsenvaltioon. Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen yhteenliittymän osana osallistuvien yhteisöjen on varmistettava, että toimet, joihin ne osallistuvat, ovat perusoikeuskirjassa vahvistettujen periaatteiden mukaisia ja edistävät rahoitusvälineen tavoitteiden saavuttamista.

21 artikla Unionin toimet 1. Komission aloitteesta rahoitusvälinettä voidaan käyttää sellaisten unionin toimien rahoittamiseen, jotka liittyvät rahoitusvälineen tavoitteisiin, liitteen III mukaisesti. 2. Unionin toimista voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa, erityisesti avustuksina, palkintoina ja hankintoina. 3. Suoran hallinnoinnin kautta toteutettavat avustukset myönnetään ja niitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen VIII osaston mukaisesti. 4. Varainhoitoasetuksen 150 artiklassa tarkoitetun ehdotuksia arvioivan arviointikomitean jäsenet voivat olla ulkopuolisia asiantuntijoita. 5. Riski, joka liittyy varojen perintään takaisin tuensaajilta, voidaan kattaa keskinäiseen vakuutusjärjestelmään suoritettavilla maksuilla, jotka katsotaan varainhoitoasetuksessa tarkoitetuksi riittäväksi vakuudeksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/695 (51) 37 artiklan 7 kohtaa sovelletaan.

22 artikla Komission aloitteesta annettava tekninen apu Asetuksen (EU) 2021/1060 35 artiklan mukaisesti rahoitusvälineestä voidaan tukea komission aloitteesta tai puolesta toteutettavaa teknistä apua 100 prosentin rahoitusosuudella.

23 artikla Tarkastukset Henkilöiden tai yhteisöjen, mukaan lukien muut kuin unionin toimielinten, elinten tai laitosten valtuuttamat henkilöt tai yhteisöt, tekemät unionin rahoitusosuuden käyttöä koskevat tarkastukset muodostavat yleisen varmuuden perustan varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti.

24 artikla Tiedotus, viestintä ja julkisuus 1. Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava kyseisen rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys, erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia, tarjoamalla johdonmukaista, olennaista, merkityksellistä ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa useille kohderyhmille, mukaan lukien tiedotusvälineet ja suuri yleisö. Unionin rahoituksen näkyvyys on varmistettava ja tällaiset tiedot on annettava lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia, joissa tällaisten tietojen paljastaminen ei ole mahdollista tai asianmukaista tai tällaisten tietojen paljastamista on rajoitettu lailla erityisesti turvallisuuteen, yleiseen järjestykseen, rikostutkintoihin tai henkilötietojen suojaan liittyvistä syistä. Unionin rahoituksen näkyvyyden varmistamiseksi unionin rahoituksen saajien on asianomaisesta toimesta tiedottaessaan mainittava rahoituksen alkuperä ja esitettävä unionin tunnus. 2. Mahdollisimman laajan yleisön saavuttamiseksi komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat rahoitusvälinettä, rahoitusvälineen nojalla toteutettuja toimia ja saavutettuja tuloksia. Rahoitusvälineelle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia prioriteetteja koskevaa yhteisötiedotusta sikäli kuin kyseiset prioriteetit liittyvät rahoitusvälineen tavoitteisiin. 3. Komissio julkaisee 8 artiklassa tarkoitetun temaattisen välineen työohjelmat. Suoran tai välillisen hallinnoinnin kautta myönnettävän tuen osalta komissio julkaisee varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot julkisesti saatavilla olevalla verkkosivustolla ja päivittää kyseisiä tietoja säännöllisesti. Kyseiset tiedot on julkaistava avoimessa koneluettavassa muodossa, joka mahdollistaa tietojen lajittelun, hakujen tekemisen sekä tietojen poiminnan ja vertailun.

4 JAKSO

Tuki ja täytäntöönpano yhteistyöhön perustuvassa, suorassa tai välillisessä hallinnoinnissa

25 artikla Hätäapu 1. Rahastosta myönnetään rahoitustukea kiireellisiin tarpeisiin ja erityistarpeisiin vastaamista varten asianmukaisesti perustelluissa hätätilanteissa. Tällaisiin asianmukaisesti perusteltuihin hätätilanteisiin reagoimiseksi komissio voi päättää myöntää hätäapua käytettävissä olevien varojen rajoissa. 2. Hätäapua voidaan myöntää erillisvirastoille suoraan myönnettävinä avustuksina. 3. Jäsenvaltioiden ohjelmiin voidaan 10 artiklan 1 kohdan mukaisen osuuden lisäksi kohdentaa hätäapua edellyttäen, että se sidotaan myöhemmin jäsenvaltioiden ohjelmissa hätäavuksi. Kyseistä rahoitusta ei saa käyttää muihin jäsenvaltion ohjelman toimiin paitsi asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa ja jos komissio hyväksyy sen jäsenvaltion ohjelmaan tehtävällä muutoksella. Hätäavun ennakkorahoitus voi olla 95 prosenttia unionin rahoitusosuudesta, jos varoja on käytettävissä. 4. Suoran hallinnoinnin kautta toteutettavat avustukset myönnetään ja niitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen VIII osaston mukaisesti. 5. Hätäapuun voidaan sisällyttää menoja, jotka ovat aiheutuneet ennen avustushakemuksen tai kyseistä toimea koskevan tukipyynnön jättämispäivää, edellyttäen että kyseiset menot eivät ole aiheutuneet ennen 1 päivää tammikuuta 2021, jos tämä on välttämätöntä toimen toteuttamiseksi. 6. Hätäapu on toimitettava tavalla, joka on täysin yhdenmukainen sekä asiaankuuluvan unionin säännöstön että unionin ja jäsenvaltioiden sellaisista kansainvälisistä sopimuksista johtuvien kansainvälisten velvoitteiden kanssa, joiden osapuolia ne ovat. 7. Asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa ja hätäapuun tarkoitettujen varojen oikea-aikaisen saatavuuden varmistamiseksi komissio voi hyväksyä varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetun erillisen rahoituspäätöksen hätäavusta välittömästi sovellettavalla täytäntöönpanosäädöksellä 32 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Tällainen säädös on voimassa enintään 18 kuukauden ajan.

26 artikla Kumulatiivinen ja vaihtoehtoinen rahoitus 1. Toimi, joka on saanut rahoitusta rahoitusvälineestä, voi saada rahoitusta myös jostakin muusta unionin ohjelmasta, myös yhteistyössä hallinnoiduista rahastoista, edellyttäen, että rahoitusosuuksilla ei kateta samoja kustannuksia. Unionin asiaankuuluvan ohjelman sääntöjä sovelletaan sitä vastaavaan toimelle myönnettyyn rahoitusosuuteen. Kumulatiivisen rahoituksen määrä ei saa ylittää toimen avustuskelpoisia kokonaiskustannuksia. Unionin eri ohjelmista myönnettävä tuki voidaan laskea määräsuhteen mukaisesti tukiehtoja koskevissa asiakirjoissa vahvistetulla tavalla. 2. Asetuksen (EU) 2021/1060 73 artiklan 4 kohdan mukaisesti Euroopan aluekehitysrahastosta tai Euroopan sosiaalirahasto plussasta voidaan tukea toimia, joille on myönnetty kyseisen asetuksen 2 artiklan 45 alakohdassa määritelty huippuosaamismerkki. Jotta toimille voidaan myöntää huippuosaamismerkki, niiden on täytettävä seuraavat kumulatiiviset edellytykset: a) ne on arvioitu rahoitusvälineeseen perustuvan ehdotuspyynnön yhteydessä; b) ne täyttävät kyseisessä ehdotuspyynnössä esitetyt laatua koskevat vähimmäisvaatimukset; ja c) niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön perusteella talousarviorajoitteiden takia.

5 JAKSO

Seuranta, raportointi ja arviointi

1 alajakso

Yhteiset säännökset

27 artikla Seuranta ja raportointi 1. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoja tämän asetuksen liitteessä V luetelluista keskeisistä tuloksellisuuden indikaattoreista noudattaen varainhoitoasetuksen 41 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan h alakohdan iii alakohdassa säädettyjä raportointivaatimuksiaan. 2. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 31 artiklan mukaisesti liitteen V muuttamiseksi, jotta kyseisessä liitteessä lueteltuihin keskeisiin tuloksellisuuden indikaattoreihin voidaan tehdä tarvittavat mukautukset. 3. Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan rahoitusvälineen edistymisestä 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä VIII. Tuotosindikaattorien perustasona käytetään nollaa. Vuodelle 2024 asetettujen välitavoitteiden ja vuodelle 2029 asetettujen tavoitteiden on oltava kumulatiivisia. 4. Komissio myös raportoi 8 artiklassa tarkoitetun temaattisen välineen käytöstä kolmansissa maissa toteutettavien tai niihin liittyvien toimien tukemiseen ja temaattisesta välineestä tällaisten toimien tukemiseen käytettävästä osuudesta. 5. Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten on asetettava unionin varojen saajille ja tarvittaessa jäsenvaltioille oikeasuhteiset raportointivaatimukset. 6. Sen varmistamiseksi, että rahoitusvälineen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunutta edistymistä arvioidaan tehokkaasti, siirretään komissiolle valta antaa 31 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä VIII indikaattoreiden tarkistamiseksi tai täydentämiseksi tarpeen mukaan sekä täydennetään tätä asetusta seuranta- ja arviointikehyksen perustamista, mukaan luettuina jäsenvaltioiden toimittamat tiedot, koskevilla säännöksillä. Liitteeseen VIII tehtyjä muutoksia sovelletaan ainoastaan kyseisen muutoksen voimaantulon jälkeen valittuihin hankkeisiin.

28 artikla Arviointi 1. Komissio suorittaa tämän asetuksen väliarvioinnin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. Sen lisäksi, mitä asetuksen (EU) 2021/1060 45 artiklan 1 kohdassa säädetään, väliarvioinnissa on arvioitava seuraavaa: a) rahoitusvälineen tehokkuus, mukaan lukien edistyminen sen tavoitteiden saavuttamisessa, ottaen huomioon kaikki jo käytettävissä olevat asiaankuuluvat tiedot, erityisesti 29 artiklassa tarkoitetut vuotuiset tuloksellisuuskertomukset ja liitteessä VIII vahvistetut tuotos- ja tulosindikaattorit; b) rahoitusvälineelle osoitettujen varojen käytön ja rahoitusvälineen täytäntöönpanemiseksi käyttöön otettujen hallinto- ja valvontatoimenpiteiden tehokkuus; c) liitteessä II lueteltujen täytäntöönpanotoimien jatkuva merkityksellisyys ja asianmukaisuus; d) rahoitusvälineestä tuettujen toimien ja muista unionin rahastoista myönnettävän tuen välinen koordinointi, johdonmukaisuus ja täydentävyys; e) rahoitusvälineen mukaisesti toteutettujen toimien unionin tason lisäarvo. Kyseisessä väliarvioinnissa on otettava huomioon osana sisäisen turvallisuuden rahastoa perustetun ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen vaikutusten jälkiarvioinnin tulokset kauden 2014–2020 osalta. 2. Sen lisäksi, mitä asetuksen (EU) 2021/1060 45 artiklan 2 kohdassa säädetään, jälkiarvioinnin on sisällettävä tämän artiklan 1 kohdassa luetellut seikat. Lisäksi on arvioitava rahoitusvälineen vaikutuksia. 3. Väliarviointi ja jälkiarviointi on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa, myös tarvittaessa tämän asetuksen tarkistuksessa. 4. Komissio varmistaa, että väli- ja jälkiarviointien tiedot asetetaan julkisesti saataville lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia, joissa kyseisten tietojen paljastamista on rajoitettu lailla erityisesti ulkorajojen toimintaan tai turvallisuuteen osana Euroopan yhdennettyä rajaturvallisuutta, turvallisuuteen, yleiseen järjestykseen, rikostutkintoihin tai henkilötietojen suojaan liittyvistä syistä. 5. Väliarvioinnissa ja jälkiarvioinnissa komissio kiinnittää erityistä huomiota kolmansien maiden kanssa toteutettujen, niissä toteutettujen tai niihin liittyvien toimien arviointiin 5 artiklan ja 13 artiklan 12 ja 13 kohdan mukaisesti.

2 alajakso

Yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia koskevat säännöt

29 artikla Vuotuiset tuloksellisuuskertomukset 1. Jäsenvalt