ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Lähentymisperusteista tehdyn pöytäkirjan N:o 13, jäljempänä ’pöytäkirja’, 1 artiklan mukaan perussopimuksen 140 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla hintatason vakauden arviointiperusteella tarkoitetaan, että jäsenvaltio on saavuttanut kestävän hintatason vakauden ja tarkasteluajankohtaa edeltävän vuoden aikana todetun keskimääräisen rahanarvon alentumisasteen, joka ylittää enintään 1,5 prosenttiyksiköllä enintään kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavan asteen. Hintavakautta arvioitaessa inflaatiota mitataan yhdenmukaistetuilla kuluttajahintaindekseillä (YKHI), jotka on määritelty yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä 23 päivänä lokakuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2494/95 (9). Hintavakausperusteen arvioimiseksi jäsenvaltion inflaatiota on mitattu kahdentoista kuukausi-indeksin aritmeettisen keskiarvon prosentuaalisena muutoksena verrattuna edellisen jakson kahdentoista kuukausi-indeksin aritmeettiseen keskiarvoon. Komission ja EKP:n kertomuksissa on käytetty viitearvoa, joka on saatu laskemalla kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion inflaation yksinkertainen aritmeettinen keskiarvo, johon on lisätty 1,5 prosenttiyksikköä.

Maaliskuussa 2010 päättyneen vuoden aikana inflaation viitearvoksi saatiin 1,0 prosenttia, kun hintavakaudessa parhaiten suoriutuneet jäsenvaltiot olivat Portugali, jonka inflaatioaste oli – 0,8 prosenttia, Viro, jonka inflaatioaste oli – 0,7 prosenttia, ja Belgia, jonka inflaatioaste oli – 0,1 prosenttia. Nykyisessä taloustilanteessa, jota kuvaa yleinen ja laaja romahdus ja jossa useissa maissa inflaatioasteet ovat ajoittain olleet negatiivisia, on perusteltua lukea parhaiten suoriutuneista maista pois ne, joiden keskimääräinen inflaatioaste on suurella marginaalilla kaukana euroalueen keskimääräisestä inflaatioasteesta (0,3 prosenttia maaliskuussa 2010), mikä on sopusoinnussa vuoden 2004 lähentymiskertomuksen ennakkotapauksen kanssa; tällaisia selvästi poikkeavia maita ei nimittäin voida kohtuudella pitää parhaina suoriutujina hintavakaudessa, ja niiden sisällyttäminen vaikuttaisi selvästi viitearvoon ja sitä kautta arviointiperusteen oikeudenmukaisuuteen. Maaliskuussa 2010 tämä tarkoittaa sitä, että pois luetaan Irlanti, joka on ainoa maa, jonka 12 kuukauden keskimääräinen inflaatioaste (– 2,3 prosenttia maaliskuussa 2010) poikkesi laajalla marginaalilla euroalueen ja muiden jäsenvaltioiden keskimääräisestä inflaatioasteesta lähinnä sen talouden jyrkän laskusuhdanteen vuoksi.
(1)

Syngenta Seeds S.A.S. toimitti 17 päivänä huhtikuuta 2007 komissiolle Syngenta Crop Protection AG:n puolesta asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5, 11, 17 ja 23 artiklan mukaisesti hakemuksen maissista Bt11 valmistettujen olemassa olevien elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien (elintarvikelisäaineet mukaan luettuina), maissia Bt11 sisältävän, siitä koostuvan tai siitä valmistetun olemassa olevan rehun (rehun lisäaineet ja rehuaineet mukaan luettuina) sekä muiden maissia Bt11 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden kuin elintarvikkeiden ja rehun, lukuun ottamatta viljelyyn tarkoitettuja tuotteita, joista on annettu mainitun asetuksen 8 artiklan 1 kohdan a tai b alakohdan ja 20 artiklan 1 kohdan a tai b alakohdan mukainen ilmoitus, markkinoille saattamisen jatkumista koskevan luvan uusimiseksi, jäljempänä ’hakemus’. Hakemus kattaa myös niiden elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien luvan uusimisen, jotka on hyväksytty muuntogeenisestä maissilinjasta Bt11 peräisin olevan sokerimaissin markkinoille saattamisen sallimisesta uuselintarvikkeena tai elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti 19 päivänä toukokuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/657/EY (2). Syngenta Seeds S.A.S. pyysi hakemuksessaan myös lupaa Bt11-rehumaissia sisältäville tai siitä koostuville elintarvikkeille ja elintarvikkeiden ainesosille, joille ei aikaisemmin ole myönnetty lupaa unionissa.
2.

Yhteisö käyttää jaettua toimivaltaa jäsenvaltioiden kanssa vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjumista koskevissa toimissa, tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaassa liikkuvuudessa, maataloudessa, rautatie-, maantie-, meri- ja lentoliikenteessä, verotuksessa, sisämarkkinoissa, miesten ja naisten samapalkkaisuudessa, Euroopan laajuisia verkkoja koskevassa politiikassa ja tilastoissa. Euroopan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta liittyä tähän yleissopimukseen kyseisten asioiden osalta ainoastaan siinä määrin kuin yleissopimuksen määräykset tai yleissopimuksen täytäntöönpanemiseksi hyväksytyt oikeudelliset asiakirjat vaikuttavat Euroopan yhteisön aiemmin vahvistamiin yhteisiin sääntöihin. Jos yhteisön sääntöjä on olemassa, mutta niihin ei vaikuteta, etenkin siinä tapauksessa, että yhteisön säännöksissä vahvistetaan ainoastaan vähimmäisvaatimukset, toimivalta on jäsenvaltioilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön toimivaltaa kyseisellä alalla. Muissa tapauksissa toimivalta kuuluu jäsenvaltioille. Luettelo Euroopan yhteisön antamista asiaankuuluvista säädöksistä on lisäyksessä. Niistä johtuvan Euroopan yhteisön toimivallan laajuus on arvioitava kunkin säädöksen täsmällisten säännösten mukaisesti ja erityisesti sen perusteella, missä määrin niissä säädetään yhteisiä sääntöjä.
(1)

Asetuksen (EU) N:o 53/2010 liitteessä II B olevassa 5.1 kohdassa vahvistetaan niiden päivien enimmäismäärä, joina kokonaispituudeltaan vähintään 10 metriä pitkä unionin kalastusalus, jolla on mukanaan silmäkooltaan vähintään 32 millimetrin trooleja, ankkuroituja kierrenuottia ja vastaavia pyydyksiä ja silmäkooltaan vähintään 60 millimetrin verkkoja sekä pohjasiimoja, saa olla ICES-alueilla VIII c ja IX a, Cádizinlahtea lukuun ottamatta, 1 päivän helmikuuta 2010 ja 31 päivän tammikuuta 2011 välisenä aikana.
(5)

Komissio on sitoutunut toimittamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomukset erilaisista siipikarjan tainnutusmenetelmistä (eläinten suojelusta lopetuksen yhteydessä 24 päivänä syyskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2009 (3) 27 artiklan 3 kohta), kuljetettavien eläinten hyvinvoinnista ja elävien eläinten kauppavirroista laajentuneessa unionissa (eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana sekä direktiivien 64/432/ETY ja 93/119/EY ja asetuksen (EY) N:o 1255/97 muuttamisesta 22 päivänä joulukuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2005 (4) 32 artikla) ja geneettisten parametrien vaikutuksesta tunnistettuihin epäkohtiin, jotka heikentävät kanojen hyvinvointia (lihantuotantoa varten pidettävien kanojen suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 28 päivänä kesäkuuta 2007 annetun neuvoston direktiivin 2007/43/EY (5) 6 artiklan 1 kohta).
(10)

Kuten 30 artiklaa koskevista komission päätöksistä (9) ilmenee, komission vakiintunut käytäntö sähköntuotannon osalta on se, että ”yksi kansallisten markkinoiden kilpailuastetta kuvaavista indikaattoreista on kolmen suurimman tuottajan kokonaismarkkinaosuus”. Italian viranomaisten mukaan vuonna 2009 kolmen suurimman sähköntuottajan osuus pohjoisen makrovyöhykkeellä oli 49,7 prosenttia. Tämä keskittymisaste eli kolmen suurimman sähköntuottajan kokonaismarkkinaosuus on alhaisempi kuin Itävallan osalta päätöksessä 2008/585/EY mainittu taso (52,2 %), Puolan osalta päätöksessä 2008/741/EY mainittu taso (58 % bruttotuotannosta) ja paljon alhaisempi kuin Suomen osalta päätöksessä 2006/422/EY mainittu taso (73,6 %) ja Ruotsin osalta päätöksessä 2007/706/EY mainittu taso (86,7 %). Ala on kuitenkin keskittyneempää kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa (39 %), ks. päätökset 2006/211/EY ja 2007/141/EY. Tätä tasoa pidetään kuitenkin tarpeeksi alhaisena, ja sitä olisi siksi pidettävä osoituksena siitä, että sähkön tuotantoon ja tukkutoimituksiin pohjoisen makrovyöhykkeellä kohdistuu tietynlaajuista suoraa kilpailua.
62.

Jalokaasujen havainnoinnin merkitys on korostunut viime vuosina johtuen pitkälti Pohjois-Korean demokraattisen tasavallan vuosina 2006 ja 2009 tekemistä kahdesta ydinkokeesta. Näiden valmiuksien kehittämisellä etenkin paikan päällä suoritettavia tarkastuksia varten on siksi keskeinen merkitys varmistettaessa CTBT:n noudattamisen todentaminen tulevaisuudessa. Viimeaikaiset paikan päällä suoritettavia tarkastuksia koskeneet harjoitukset, kuten Kazakstanissa vuonna 2008 suoritettu integroitu kenttäharjoitus (IFE08), vuonna 2006 tehty radioaktiivisen ksenonin mittauslaitteiston alustava testi sekä jalokaasukokeilun puitteissa Slovakiassa syksyllä 2009 tehty harjoitus (NG09) ovat antaneet arvokasta operatiivista kokemusta vaatimuksista, joita paikan päällä suoritettaviin tarkastuksiin soveltuva OSI XeFDS edellyttää. Noista harjoituksista tehdyssä analyysissä on ilmennyt, että nykyiset jalokaasujärjestelmät eivät täytä todellisessa paikan päällä suoritettavassa tarkastuksessa esiintyviä tyypillisiä kenttä- ja toimintavaatimuksia (1). Tähän on kolme pääasiallista teknistä syytä: — Näytteen määrityksen osalta maaperän kaasupitoisuuksien näytteenottostrategiat osoittivat, että kenttäpäivää kohden on käsiteltävä 10–30 näytettä. Paikan päällä suoritettavien tarkastusten aikana jopa neljä näytteenottoryhmää kerää kentällä kokoomanäytteitä ja maaperän kaasupitoisuusnäytteitä, jolloin yksi vain kahdella anturilla varustettu analyysiyksikkö ei riitä käsittelemään näitä määriä. Tämä on koko jalokaasumenetelmän pullonkaula. — IFE08-harjoituksesta saadut kokemukset osoittavat, että paikan päällä suoritettavien tarkastusten operatiiviset tarpeet perustuvat tiukkaan ja suljettuun käsittelyketjuun. — Jalokaasujärjestelmän kokonaispainoa ja tilavuutta on vähennettävä paikan päällä suoritettavia tarkastuksia varten ottaen huomioon tiukat logistiset vaatimukset ja odotettavissa olevat operaatiot syrjäseuduilla ankarissa ilmasto-olosuhteissa samoin kuin rajallisen energiasaannin asettamat vaatimukset. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että järjestelmän on oltava erityisen lujatekoinen kenttäolosuhteissa toimimista varten.
(10)

Ylijäämävarastojen taloudellisten seurausten laskemista varten olisi laskettava niiden poistamiskustannukset. Koska säilötyille sienille, joiden varastojen on todettu olevan merkittävästi ylijäämäisiä, ei ole myönnetty vientitukea, on vastaavan lähestymistavan varmistamiseksi aiheellista ottaa perustaksi sisäisten ja ulkoisten keskihintojen erotus. Koska ylijäämävarastojen määrittämisestä johtuvat taloudelliset seuraukset ovat luonteeltaan väliaikaisia, asianomaisten jäsenvaltioiden olisi maksettava vastaavat määrät unionin talousarvioon. On tarpeen vahvistaa kyseisille maksuille maksupäivämäärä. Ottaen huomioon Romanian mainitsema nykyinen vaikea taloustilanne on katsottu aiheelliseksi pidentää näiden maksujen maksuaika neljäksi vuodeksi.
2)

Korvataan 5 artikla seuraavasti: ”5 artikla Rahoitus 1. Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 1 päivänä maaliskuuta 2010 alkavalla ja 31 päivänä elokuuta 2010 päättyvällä kaudella 1 855 000 euroa. 2. Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 1 päivänä syyskuuta 2010 alkavalla ja 28 päivänä helmikuuta 2011 päättyvällä kaudella 1 410 000 euroa. 3. Menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti. 4. Erityisedustajan ja komission välillä tehdään sopimus menojen hallinnoinnista. Erityisedustaja on tilivelvollinen komissiolle kaikista menoista.”
f)

luoda asianmukaisia yhteyksiä ja kehittää yhteistyötä alueen keskeisten toimijoiden ja kaikkien merkityksellisten alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, mukaan lukien Shanghain yhteistyöjärjestö (Shanghai Cooperation Organisation, SCO), Euraasian talousyhteisö (Eurasian Economic Community, EURASEC), vuorovaikutusta ja luottamusta herättäviä toimia Aasiassa edistävä konferenssi (Conference on Interaction and Confidence-Building Measures in Asia, CICA), kollektiivista turvallisuussopimusta käsittelevä järjestö (Collective Security Treaty Organisation, CSTO), Keski-Aasian alueellinen talousyhteistyöohjelma (Central Asia Regional Economic Cooperation Program, CAREC) ja Keski-Aasian tiedotus- ja koordinaatiokeskus (Central Asian Regional Information and Coordination Centre, CARICC);
2)

Korvataan 5 artikla seuraavasti: ”5 artikla Rahoitus 1. Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 1 päivänä maaliskuuta 2010 alkavalla ja 31 päivänä elokuuta 2010 päättyvällä kaudella 730 000 euroa. 2. Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivänä syyskuuta 2010 alkavalle ja 28 päivänä helmikuuta 2011 päättyvälle kaudelle on 585 000 euroa. 3. Menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti. 4. Erityisedustajan ja komission välillä tehdään sopimus menojen hallinnoinnista. Erityisedustaja on tilivelvollinen komissiolle kaikista menoista.”
2)

Korvataan 5 artikla seuraavasti: ”5 artikla Rahoitus 1. Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivänä huhtikuuta 2010 alkavalle ja 31 päivänä elokuuta 2010 päättyvälle kaudelle on 340 000 euroa. 2. Erityisedustajan toimeksiantoon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivänä syyskuuta 2010 alkavalle ja 28 päivänä helmikuuta 2011 päättyvälle kaudelle on 310 000 euroa. 3. Menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti. 4. Erityisedustajan ja komission välillä tehdään sopimus menojen hallinnoinnista. Erityisedustaja on tilivelvollinen komissiolle kaikista menoista.”
(9)

Tapahtumatason tietojen luottamuksellisuuden säilyttäminen on äärimmäisen tärkeää. Tästä syystä pääsy tapahtumatason tietoihin ja niiden käyttö on rajattava pieneen ryhmään nimettyjä keskuspankin työntekijöitä. Keskuspankin henkilökuntaan sovellettavien työtehtävissä käyttäytymiseen ja luottamuksellisuuteen liittyvien sääntöjen lisäksi Euroopan keskuspankkijärjestelmän maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitean (PSSC) olisi vahvistettava tapahtumatason tietoihin pääsyä ja niiden käyttöä koskevat erityiset säännöt. Keskuspankkien on varmistettava se, että niiden nimetyt työntekijät noudattavat näitä sääntöjä ja PSSC:n on valvottava mainittujen sääntöjen noudattamista.
—

Entistä useampi valtio on liittynyt ydinaineita ja ydinlaitoksia koskevista turvajärjestelyistä tehtyyn yleissopimukseen (CPPNM) ja ydinterrorismin torjumisesta tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen (International Convention for the Suppression of ACTS of Nuclear terrorism) ja/tai ilmoittanut aikomuksestaan panna täytäntöön ydinturvaa koskevat puitteet.
(3)

Jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, ja Luxemburgin lain mukaisen, European Financial Stability Facility, Société Anonyme -nimisen (Euroopan rahoitusvakausväline, ERVV) osakeyhtiön välillä on tehty ERVV-puitesopimus. Jäsenvaltiot, joiden rahayksikkö on euro, ovat ERVV:n osakkaina. ERVV-puitesopimus tuli voimaan ja sitovaksi 4 päivänä elokuuta 2010.
(33)

Ranskan mukaan tämä on Euroopan unionin oikeuden mukaista. Yhtiöveron varsinaisena tavoitteenahan on verottaa voittoa tavoittelevaa toimintaa. Tähän periaatteeseen nojautuen Ranska muistuttaa, että tiedonannossaan valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (10), jäljempänä ‘välitöntä verotusta koskeva tiedonanto’, komissio itse katsoo, että on verojärjestelmän luonteen mukaisesti perusteltua, että voittoa tavoittelemattomat yritykset on vapautettu tuloverosta.
1)

Osapuolten yhteistyötoimien osalta yhteisen tutkimuksen eli kummankin osapuolen tukeman tutkimuksen tuloksena syntyviä teollis- ja tekijänoikeuksia käsitellään teknologian hallintasuunnitelmassa (Technology Management Plan, TMP) seuraavien periaatteiden mukaisesti: a) osapuolet ilmoittavat kohtuullisen ajan kuluessa toisilleen tästä sopimuksesta tai siihen liittyvistä täytäntöönpanojärjestelyistä syntyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista; b) jollei toisin sovita, kummallakin osapuolella on oikeus hyödyntää yhteisen tutkimuksen aikana syntyneisiin teollis- ja tekijänoikeuksiin omaisuuteen liittyviä oikeuksia ja intressejä ilman alueellisia rajoituksia; c) kumpikin osapuoli hankkii ajoissa suojan sellaisille teollis- ja tekijänoikeuksille, joiden suhteen sillä teknologian hallintasuunnitelman mukaisesti on oikeuksia ja intressejä; d) kummallakin osapuolella on yksityisoikeudeton, peruuttamaton ja korvauksista vapautettu lisenssi käyttää tästä sopimuksesta johtuvia teollis- ja tekijänoikeuksia, mutta ainoastaan tutkimus- ja kehitystarkoituksiin; ja e) teollis- ja tekijänoikeuksien tuottamiseen osallistuneille vieraileville tutkijoille myönnetään teollis- ja tekijänoikeudet ja oikeudet korvauksiin, jotka isäntälaitos on saanut tällaisia teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien käytänteidensä nojalla myöntämien lisenssien johdosta. Osapuolet kohtelevat vierailevia tutkijoita samalla tavalla kuin omia kansalaisiaan, kun on kyse edellä mainittujen teollis- ja tekijänoikeuksien sekä korvausten myöntämisestä. Lisäksi kukin keksijäksi nimetty vieraileva tutkija on isäntälaitoksen käytänteiden ja osapuolten asiaa koskevien lakien mukaisesti oikeutettu samaan kohteluun kuin isäntänä olevan osapuolen kansalaiset, kun kyse on palkinnoista, palkanlisistä, eduista tai muista palkkioista.
D.

1) Osapuolten tai 5 artiklan nojalla nimettyjen täytäntöönpanosta vastaavien virastojen välisten yhteistyötoimien osalta yhteisen tutkimuksen eli kummankin osapuolen tukeman tutkimuksen tuloksena olevia teollis- ja tekijänoikeuksia käsitellään teknologian hallintasuunnitelmassa seuraavien periaatteiden mukaisesti: a) osapuolet tai niiden 5 artiklan nojalla nimetyt täytäntöönpanosta vastaavat laitokset ilmoittavat kohtuullisen ajan kuluessa toisilleen tästä sopimuksesta johtuvista teollis- ja tekijänoikeuksista; b) jollei muuta sovita, kumpikin osapuoli tai niiden 5 artiklan nojalla nimetyt täytäntöönpanosta vastaavat laitokset ovat oikeutettuja hyödyntämään yhteisen tutkimuksen aikana syntyneisiin teollis- ja tekijänoikeuksiin omaisuuteen liittyviä oikeuksia, palkkioita ja intressejä ilman alueellisia rajoituksia; c) kumpikin osapuoli tai 5 artiklan nojalla nimetyt täytäntöönpanosta vastaavat laitokset hankkivat ajoissa suojan sellaiselle henkiselle omaisuudelle, jonka suhteen niillä teknologian hallintasuunnitelman mukaisesti on oikeuksia ja intressejä; d) kummallakin osapuolella tai niiden 5 artiklan nojalla nimetyillä täytäntöönpanosta vastaavilla laitoksilla on yksityisoikeudeton, peruuttamaton ja tekijänpalkkioista vapautettu oikeus käyttää osapuolten asiaa koskevien lakien mukaisesti tästä sopimuksesta johtuvia teollis- ja tekijänoikeuksia ainoastaan tutkimus- ja kehitystarkoituksiin; e) teollis- ja tekijänoikeuksien tuottamiseen osallistuneille vieraileville tutkijoille myönnetään teollis- ja tekijänoikeudet ja isäntälaitosten tällaisten teollis- ja tekijänoikeuksien lisensoinnista saamat palkkio-osuudet isäntälaitosten käytänteiden mukaisesti. Kumpikin osapuoli kohtelee vierailevia tutkijoita vähintään samalla tavalla kuin omia kansalaisiaan, kun on kyseessä edellä mainittujen teollis- ja tekijänoikeuksien ja palkkio-osuuksien myöntäminen. Lisäksi kukin keksijäksi nimetty vieraileva tutkija on isäntälaitoksen käytänteiden ja osapuolten asiaa koskevien lakien mukaisesti oikeutettu samaan kohteluun kuin isäntämaan kansalaiset, kun on kyseessä palkinnot, palkanlisät, edut tai muut palkkiot. 2) Kun on kyseessä muut yhteistyötoimet kuin II jakson D kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu yhteinen tutkimus, kumpikin osapuoli edellyttää siltä osin kuin sen laeissa ja asetuksissa vaaditaan, että kaikki toimen osallistujat tekevät erityisiä sopimuksia yhteisten tutkimustoimien toteuttamisesta sekä osallistujien oikeuksista ja velvollisuuksista. Teollis- ja tekijänoikeuksien osalta tällaisissa sopimuksissa käsitellään tavanomaisesti muun muassa omistusoikeutta, suojaa, käyttöoikeuksia tutkimustarkoituksiin, hyödyntämiseen ja levittämiseen, yhteistä julkaisemista koskevat järjestelyt mukaan lukien, vierailevien tutkijoiden oikeuksia ja velvollisuuksia sekä kiistojen sovittelumenettelyjä. Sopimuksissa voidaan käsitellä myös muita kysymyksiä kuten tulosaineiston ja tausta-aineiston saatavuutta sekä lisensointia ja suoritteita.
(2)

Yhteisen julistuksen V mukaan sekakomitea tarkastelee tarvetta jatkaa päätöksen N:o 2/2000 liitteen III lisäyksessä II a olevissa 2 ja 3 huomautuksessa vahvistettujen alkuperäsääntöjen soveltamista 30 päivän kesäkuuta 2003 jälkeen, jos taloudelliset olosuhteet, joihin kyseisissä huomautuksissa vahvistetut säännöt perustuvat, ovat edelleen olemassa. EU–Meksiko-sekakomitea teki 22 päivänä maaliskuuta 2004 päätöksen N:o 1/2004 päätöksen N:o 2/2000 liitteen III lisäyksessä II a olevissa 2 ja 3 huomautuksessa vahvistettujen alkuperäsääntöjen soveltamisen jatkamisesta 30 päivään kesäkuuta 2006 ja 14 päivänä kesäkuuta 2007 päätöksen N:o 1/2007 päätöksen N:o 2/2000 liitteen III lisäyksessä II a olevissa 2 ja 3 huomautuksessa vahvistettujen alkuperäsääntöjen soveltamisen jatkamisesta 30 päivään kesäkuuta 2009.
(226)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa minkään seikan ei voida katsoa luoneen riidanalaisten tukien saajien keskuudessa täyttä varmuutta siitä, että kyse oli sääntöjenmukaisista tuista. On ensiksikin täsmennettävä, että tuet on otettu käyttöön odottamatta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua komission lopullista päätöstä. Yhteisöjen tuomioistuin (58) on lisäksi todennut toistuvasti, että ottaen huomioon komission perustamissopimuksen 93 artiklan (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artikla) nojalla harjoittaman valtiontukien valvonnan pakottavuuden, tuensaajayritykset voivat lähtökohtaisesti perustellusti luottaa siihen, että niille myönnetty tuki on sääntöjenmukainen, ainoastaan silloin, kun tukea myönnettäessä on noudatettu mainitun artiklan mukaista menettelyä, ja huolellisen taloudellisen toimijan on yleensä varmistettava, että tätä menettelyä on noudatettu. Tuomioistuin on todennut myös, että jäsenvaltio, jonka viranomaiset ovat myöntäneet tuen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklassa (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artikla) vahvistettujen menettelymääräysten vastaisesti, ei sen sijaan voi vedota edunsaajien perusteltuun luottamukseen vapautuakseen velvollisuudestaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sellaisen komission päätöksen täytäntöönpanemiseksi, jolla komissio on määrännyt kyseisen jäsenvaltion perimään tuen takaisin. Jos tämä olisi mahdollista, kyseenalaistettaisiin näin perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artikla) määräysten tehokas vaikutus, koska kansalliset viranomaiset voisivat tällä tavoin vaarantaa perustamissopimuksen nojalla tehtyjen komission päätösten tehokkuuden käyttäen perusteena omaa lainvastaista menettelyään tai laiminlyöntiään (59).
(1)

Rahalaitossektorin taseesta (uudelleen laadittu toisinto) 19 päivänä joulukuuta 2008 annetussa Euroopan keskuspankin asetuksessa (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) (4) ja korkotilastoista, jotka koskevat rahalaitosten soveltamia kotitalouksien ja yritysten talletus- ja lainakorkoja, 20 päivänä joulukuuta 2001 annetussa Euroopan keskuspankin asetuksessa (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) (5) säädetään Euroopan keskuspankin (EKP) tilastointiin liittyvistä tiedonantovaatimuksista, joita tiedonantajien on noudatettava.