KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/1325,

annettu 27 päivänä toukokuuta 2019,

Yhdistyneen kuningaskunnan pyytämän, Pohjois-Irlantia koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 3816)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Komission päätöksessä 2007/863/EY (2) myönnettiin direktiivin 91/676/ETY mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan pyytämä, Pohjois-Irlantia koskevan poikkeus, jonka mukaan on sallittua levittää enintään 250 kilogrammaa typpeä sisältävä määrä karjanlantaa hehtaarille vuodessa tietyin edellytyksin Pohjois-Irlannissa tiloilla, joiden maasta vähintään 80 prosenttia on nurmea.

(2) Komission päätöksellä 2011/128/EU (3) jatkettiin poikkeuksen voimassaoloa 31 päivään joulukuuta 2014 saakka, ja komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2015/346 (4) myönnettiin samanlainen poikkeus 31 päivään joulukuuta 2018 saakka.

(3) Täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2015/346 myönnetty poikkeus koski 478:aa tilaa eli noin 1,9:ää prosenttia kaikista tiloista ja 4:ää prosenttia Pohjois-Irlannin maatalousmaan kokonaisnettomäärästä vuonna 2018.

(4) Yhdistynyt kuningaskunta pyysi 20 päivänä helmikuuta 2019 komissiolta direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaista poikkeusta Pohjois-Irlannin alueen osalta.

(5) Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa toimintaohjelmaa direktiivin 91/676/ETY 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti Pohjois-Irlannin koko alueella.

(6) Komission kertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanosta vuosina 2012–2015 (5) käy ilmi, että Pohjois-Irlannin alueella 98,2 prosenttia seuranta-asemista on ilmoittanut pohjaveden keskimääräisen nitraattipitoisuuden olevan alle 25 mg/l ja 1,2 prosenttia seuranta-asemista on ilmoittanut pohjaveden keskimääräisen nitraattipitoisuuden olevan yli 50 mg/l. Pintaveden keskimääräiseksi nitraattipitoisuudeksi kaikki seuranta-asemat ilmoittivat alle 25 mg/l.

(7) Pohjois-Irlannin maatilojen lukumäärä kasvoi 2 prosenttia mutta maatalousmaan kokonaispinta-ala pysyi ennallaan kauden 2008–2011 ja kauden 2012–2015 välillä. Nautakarjan määrä ei muuttunut mutta lampaiden määrä kasvoi 2 prosenttia, sikojen 18 prosenttia ja siipikarjan 14 prosenttia vuosina 2012–2015 verrattuna vuosiin 2008–2011. Karjanlannasta aiheutuva keskimääräinen typpikuormitus oli 98 kg/ha vuosina 2012–2015, mikä on 1,2 prosenttia enemmän kuin vuosina 2008–2011. Keskimääräinen fosforiylijäämä oli 11,4 kg/ha vuosina 2012–2015, mikä on 16 prosenttia vähemmän kuin vuosina 2008–2011. Kemiallisten typpilannoitteiden keskimääräinen käyttö kasvoi 4,1 prosenttia vuosina 2012–2015 verrattuna vuosiin 2008–2011. Kemiallisten fosforilannoitteiden keskimääräinen käyttö kasvoi 26 prosenttia vuosina 2012–2015 verrattuna vuosiin 2008–2011. Kemiallisten fosforilannoitteiden keskimääräinen käyttö vuosina 2012–2015 oli silti kuitenkin 40 prosenttia vähäisempää verrattuna kyseisen lannoitteen keskimääräiseen käyttöön vuosina 2004–2007.

(8) Pohjois-Irlannissa 93 prosenttia maatalousmaasta on nurmea. Nurmitiloilla 42 prosenttia maa-alasta viljellään laajaperäisesti, eläintiheys on alle 1 karjayksikköä hehtaaria kohti ja lannoitteita käytetään vähän. Maa-alasta 4 prosenttia viljellään maatalouden ympäristöohjelmien puitteissa, ja vain 25 prosentilla maa-alasta viljely on voimaperäisempää ja eläintiheys on 2 karjayksikköä hehtaaria kohti tai suurempi. Peltoviljelyyn käytetään 4 prosenttia. Nurmella kemiallisia lannoitteita käytetään keskimäärin 76 kg/ha typpeä ja 5 kg/ha fosforia.

(9) Pohjois-Irlannissa sataa runsaasti ja maaperän läpäisykyky on enimmäkseen huono. Huonon läpäisykyvyn vuoksi maaperän denitrifikaatiopotentiaali on suurimmassa osassa Pohjois-Irlantia suhteellisen suuri, mikä vähentää maaperän nitraattipitoisuutta ja myös mahdollisesti huuhtoutuvan nitraatin määrää.

(10) Pohjois-Irlannin ilmastolle on luonteenomaista tasaisesti ympäri vuoden jakautuva sade ja suhteellisen vähäiset vuotuiset lämpötilavaihtelut. Tämän vuoksi nurmen kasvukausi on pitkä ja se vaihtelee 270 päivästä vuodessa itärannikolla noin 260 päivään vuodessa maan keskiosan alangoilla.

(11) Tutkittuaan Yhdistyneen kuningaskunnan esittämän Pohjois-Irlannin aluetta koskevan pyynnön direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti ja otettuaan huomioon Nutrients Action Programme (Northern Ireland) 2019 -säädökset (6) ja päätöksellä 2007/863/EY ja täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2015/346 myönnetyistä poikkeuksista saadut kokemukset komissio katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan Pohjois-Irlannin alueelle levitettäväksi ehdottama laiduntavan karjan lannan määrä, joka vastaa 250:tä kilogrammaa typpeä, ei estä direktiivin 91/676/ETY tavoitteiden saavuttamista edellyttäen, että tässä päätöksessä vahvistetut edellytykset täyttyvät.

(12) Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamista asiaa tukevista tiedoista käy ilmi, että ehdotettu 250 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa tiloilla, joista vähintään 80 prosenttia on nurmea, on puolueettomasti perusteltavissa esimerkiksi pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla.

(13) Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/346 voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2018. Jotta voidaan varmistaa, että asianomaiset viljelijät voivat hyötyä pyydetystä poikkeuksesta, on tarpeen hyväksyä tämä päätös.

(14) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/2/EY (7) vahvistetaan yleiset säännöt, joiden tavoitteena on unionin ympäristöpolitiikkoja ja ympäristöön mahdollisesti vaikuttavia politiikkoja tai toimintoja tukevan Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustaminen. Tämän päätöksen yhteydessä kerättyjen paikkatietojen olisi tapauksen mukaan oltava kyseisen direktiivin säännösten mukaisia. Hallinnollisen taakan vähentämiseksi ja tietojen johdonmukaisuuden parantamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan on tämän poikkeuksen yhteydessä tarvittavia tietoja kerätessään käytettävä tarvittaessa tietoja, jotka on hankittu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (8) V osaston II luvun mukaisesti perustetun yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän puitteissa.

(15) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla Poikkeus Myönnetään 4–10 artiklassa säädetyin edellytyksin Yhdistyneen kuningaskunnan 19 päivänä helmikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä Pohjois-Irlannin osalta pyytämä poikkeus sen sallimiseksi, että maahan levitetään karjanlannan sisältämää typpeä direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä säädettyä määrää suurempi määrä.

2 artikla Soveltamisala Edellä olevan 1 artiklan mukaista poikkeusta sovelletaan nurmitiloihin, joille on myönnetty lupa 5 artiklan mukaisesti.

3 artikla Määritelmät Tässä päätöksessä tarkoitetaan a) ’nurmella’ pitkä- tai lyhytikäistä nurmikasvustoa; b) ’nurmitiloilla’ tiloja, joiden lannanlevitykseen käytettävissä olevan maatalousmaan pinta-alasta vähintään 80 prosenttia on nurmea; c) ’laiduntavalla karjalla’ nautakarjaa (lukuun ottamatta lihavasikoita), lampaita, peuroja, vuohia ja hevosia; d) ’lohkolla’ yksittäistä peltoa tai peltojen ryhmää, joiden sato, maaperätyyppi ja lannoituskäytännöt ovat samanlaiset; e) ’lannoitussuunnitelmalla’ suunniteltua käyttöä ja käytettävissä olevia ravinteita koskevaa ennakkolaskelmaa; f) ’lannoitekirjanpidolla’ ravinnetasetta, joka perustuu ravinteiden todelliseen käyttöön ja hyödyntämiseen.

4 artikla Lupahakemukset 1. Nurmiviljelijät voivat toimittaa toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen vuosittaisesta luvasta, joka oikeuttaa levittämään 250 kilogrammaa typpeä sisältävän määrän karjanlantaa hehtaaria kohden vuodessa. Hakemukseen on sisällyttävä ilmoitus, jossa nurmiviljelijä sitoutuu kaikkiin 9 artiklassa säädettyihin tarkastuksiin. 2. Hakijan on 1 kohdassa tarkoitetussa vuosittaisessa hakemuksessa sitouduttava kirjallisesti täyttämään 6 ja 7 artiklassa säädetyt edellytykset.

5 artikla Lupien myöntäminen Luvat, jotka oikeuttavat levittämään 250 kilogrammaa typpeä sisältävän määrän karjanlantaa hehtaaria kohden vuodessa, on myönnettävä 6 ja 7 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

6 artikla Lannan ja muiden lannoitteiden käytön edellytykset 1. Nurmitiloilla voidaan vuosittain levittää maahan enintään sellainen määrä laiduntavan karjan lantaa, mukaan lukien eläinten itsensä levittämä määrä, joka sisältää enintään 250 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohti, ja lisäksi on noudatettava 2–8 kohdassa säädettyjä edellytyksiä. 2. Lisättävän typen kokonaismäärä ei saa ylittää kasvuston ennakoitua ravinnetarvetta eikä nurmitilaan sovellettavaa enimmäislannoitemäärää, joka on vahvistettu Nutrients Action Programme (Northern Ireland) 2019 -säädöksillä, ja siinä on otettava huomioon maaperästä saatava typpi. 3. Kullakin nurmitilalla on laadittava ja säilytettävä lannoitussuunnitelma, jossa esitetään kyseisen viljelymaan viljelykierto sekä suunniteltu lannan ja muiden lannoitteiden käyttö. Lannoitussuunnitelmaan on sisällyttävä ainakin seuraavat: a) viljelykiertosuunnitelma, jossa eritellään — nurmella olevien lohkojen pinta-ala; — muilla kasveilla kuin nurmella olevien lohkojen pinta-ala; — yksittäisten lohkojen sijainti karttaluonnoksena; b) eläinten lukumäärä nurmitilalla; c) eläinsuojaa ja lannan varastointia koskevan järjestelmän kuvaus käytettävissä olevan lantavaraston koko mukaan luettuna; d) nurmitilalla tuotetun lannan sisältämää typpeä ja fosforia koskeva laskelma; e) nurmitilan ulkopuolelle toimitettavan tai nurmitilalle tuotavan lannan määrä, laji ja ominaispiirteet; f) arvio viljelykasvien tarvitsemista typen ja fosforin määristä kullakin lohkolla; g) maaperän typen ja fosforin määrää koskevien maaperäanalyysien tulokset, jos tällaisia analyysejä on tehty; h) käytettävien lannoitteiden luonne; i) lannan sisältämän typen ja fosforin levitystä koskeva laskelma kultakin lohkolta; j) kemiallisten ja muiden lannoitteiden sisältämän typen ja fosforin levitystä koskeva laskelma kultakin lohkolta. Lannoitussuunnitelman on oltava käytettävissä nurmitilalla kunakin kalenterivuotena ennen kyseisen vuoden 1 päivää maaliskuuta. Sitä on tarkistettava seitsemän päivän kuluessa nurmitilan maatalouskäytännöissä tapahtuneista muutoksista. 4. Kunkin nurmitilan osalta on laadittava ja pidettävä lannoitekirjanpitoa, joka sisältää typen ja fosforin lisäyksiin sekä likavesien hoitoon liittyvät tiedot. Kirjanpito on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kalenterivuosittain seuraavan kalenterivuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä. 5. Kullakin nurmitilalla on suoritettava säännöllisesti maaperänäytteiden otto ja maaperäanalyysi typen ja fosforin osalta. Näytteenotto ja analyysi on tehtävä vähintään neljän vuoden välein kullakin viljelykierron ja maaperän ominaisuuksien suhteen yhtenäisellä nurmitilan osalla. Analyyseja on tehtävä vähintään yksi kultakin viiden hehtaarin viljelyalalta. Maaperän typpi- ja fosforianalyysin tulosten on oltava saatavilla nurmitilalla. 6. Karjanlantaa ei saa levittää syksyllä ennen nurmen muokkausta. 7. Jokaisella nurmitilalla viljelijän on varmistettava, ettei Nutrients Action Programme Regulations (Northern Ireland) 2019 -säädöksissä vahvistettua menetelmää käyttäen laskettu fosforitase ylitä 10 kilogrammaa hehtaarilta vuodessa olevaa fosforiylijäämää. 8. Vähintään 50 prosenttia tilalla tuotetusta lietelannasta on levitettävä kunkin vuoden 15 päivään kesäkuuta mennessä. Lietelannan levityksessä on kunkin vuoden 15 päivän kesäkuuta jälkeen käytettävä vähäpäästöisiä lannanlevityslaitteita.

7 artikla Maankäyttöä koskevat edellytykset 1. Lyhytikäiset nurmet on kynnettävä keväällä. 2. Kaikilla maannoksilla on välittömästi nurmen kyntämisen jälkeen viljeltävä runsaasti typpeä tarvitsevia kasveja. 3. Viljelykiertoon ei saa sisältyä ilmakehän typpeä sitovia palko- tai muita kasveja. Viljelykiertoon saa kuitenkin sisältyä apilaa nurmessa, jossa apilan osuus on alle 50 prosenttia, eikä muita palkokasveja, joiden aluskasvina käytetään nurmikasveja.

8 artikla Seuranta 1. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että laaditaan kartat, joista ilmenevät seuraavat seikat: a) lupien piiriin kuuluvien nurmitilojen prosentuaalinen osuus kaikissa piirikunnissa (district); b) lupien piiriin kuuluvan karjan prosentuaalinen osuus kaikissa piirikunnissa (district); c) lupien piiriin kuuluvan maatalousmaan prosentuaalinen osuus kaikissa piirikunnissa (district); d) paikallinen maankäyttö. Kartat on päivitettävä vuosittain. 2. Toimivaltaisten viranomaisten on seurattava maaperää, pintavesiä ja pohjavettä ja toimitettava komissiolle tietoja maaveden typpi- ja fosforipitoisuudesta, maaprofiilin mineraalitypestä ja pohjaveden ja pintavesien nitraattipitoisuuksista sekä poikkeukseen liittyvien olosuhteiden että tavanomaisten olosuhteiden osalta. Seurantaa on tehtävä sekä yksittäisten tilojen pelloilla että maatalousalueiden valuma-alueiden seurantapaikoissa. Seurantapaikkojen on oltava pääasiallisten maannosten, voimaperäistämisasteiden, vallitsevien lannoituskäytäntöjen ja pääasiallisten viljelykasvien osalta edustavia. 3. Toimivaltaisten viranomaisten on tehostettava veden laadun seurantaa kaikkein pilaantumisalttiimpien vesistöjen lähistöllä sijaitsevilla maatalousalueiden valuma-alueilla. 4. Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tutkimuksia paikallisesta maankäytöstä, viljelykierroista ja maatalouskäytännöistä lupien piiriin kuuluvien nurmitilojen osalta. 5. Edellä 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista ravinneanalyyseista ja tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta seurannasta saatuja tietoja on käytettävä mallipohjaisissa laskemissa, joilla lasketaan typpi- ja fosforihävikki lupien piiriin kuuluvilla nurmitiloilla.

9 artikla Valvonta ja tarkastukset 1. Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä kaikkien lupahakemusten osalta hallinnollisia tarkastuksia, joilla arvioidaan 6 ja 7 artiklassa säädettyjen edellytysten täyttyminen. Jos tarkastuksessa ilmenee, että edellytykset eivät täyty, hakemus on hylättävä ja hakijalle on ilmoitettava hylkäämisen perusteet. 2. Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava riskianalyysiin perustuva luvan piiriin kuuluvien nurmitilojen peltotarkastusohjelma, jossa tarkastukset tehdään sopivin väliajoin ottaen huomioon aikaisempien vuosien tarkastusten tulokset ja direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanolainsäädännön soveltamista koskevien yleisten pistokoetarkastusten tulokset sekä mahdolliset tiedot siitä, etteivät 6 ja 7 artiklassa säädetyt edellytykset täyty. 3. Peltotarkastuksia on tehtävä vähintään viidessä prosentissa luvan piiriin kuuluvista nurmitiloista, ja niissä on arvioitava 6 ja 7 artiklassa säädettyjen edellytysten täyttyminen. 4. Jos jonakin vuonna käy ilmi, että luvan piiriin kuuluva nurmitila ei täytä 6 ja 7 artiklassa säädettyjä edellytyksiä, luvanhaltijaa rangaistaan kansallisten sääntöjen mukaisesti eikä luvanhaltijalle myönnetä lupaa seuraavalle vuodelle. 5. Toimivaltaisille viranomaisille on annettava tarvittavat valtuudet ja keinot, jotta ne voivat todentaa tämän päätöksen nojalla myönnettyä lupaa koskevien edellytysten noudattamisen.

10 artikla Raportointi Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava komissiolle vuosittain viimeistään 30 päivänä kesäkuuta kertomus, johon sisältyvät seuraavat tiedot: a) 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kartat, joista käy ilmi luvan piiriin kuuluvien tilojen, karjan ja maatalousmaan prosentuaalinen osuus kaikissa piirikunnissa (district), sekä kartat paikallisesta maankäytöstä; b) tulokset 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta pohja- ja pintavesien nitraattipitoisuuksien seurannasta, myös tiedot veden laadun muutossuuntauksista poikkeuksen alaisissa ja tavanomaisissa olosuhteissa sekä tiedot poikkeuksen vaikutuksista veden laatuun; c) tulokset 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta, maaperässä olevan veden typpi- ja fosforipitoisuuksia ja maaprofiilin mineraalityppeä koskevasta maaperäseurannasta poikkeuksen alaisissa ja tavanomaisissa olosuhteissa; d) tiivistelmä 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta tehostetusta veden laadun seurannasta saaduista tiedoista ja niiden arviointi; e) 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen kartoitusten tulokset paikallisesta maankäytöstä sekä viljelykierroista ja maatalouskäytännöistä; f) 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen mallipohjaisten laskemien tulokset nitraatti- ja fosforihävikistä tiloilla, joille lupa on myönnetty; g) 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu hallinnollisiin tarkastuksiin ja tilatarkastuksiin perustuva arviointi lupaan liittyvien edellytysten täyttymisestä; h) eläinten lukumäärän sekä lannan tuotannon kehityssuuntaukset kustakin eläinryhmästä Pohjois-Irlannissa ja nurmitiloilla, joille lupa on myönnetty; i) vertaileva analyysi lupien piiriin kuuluvien nurmitilojen ja muiden nurmitilojen tarkastuksista Pohjois-Irlannissa. Kertomukseen sisältyvien paikkatietojen on tarvittaessa oltava direktiivin 2007/2/EY säännösten mukaisia. Tarvittavia tietoja kerätessään toimivaltaisten viranomaisten on käytettävä tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1306/2013 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetun yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän puitteissa tuotettuja tietoja.

11 artikla Soveltamisaika Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2022.

12 artikla Osoitus Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä toukokuuta 2019. Komission puolesta Karmenu VELLA Komission jäsen

(1) EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

(2) Komission päätös 2007/863/EY, tehty 14 päivänä joulukuuta 2007, Yhdistyneen kuningaskunnan pyytämän, Pohjois-Irlantia koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti (EUVL L 337, 21.12.2007, s. 122).

(3) Komission päätös 2011/128/EU, annettu 24 päivänä helmikuuta 2011, Yhdistyneen kuningaskunnan pyytämän, Pohjois-Irlantia koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti tehdyn päätöksen 2007/863/EY muuttamisesta (EUVL L 51, 25.2.2011, s. 21).

(4) Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/346, annettu 9 päivänä helmikuuta 2015, Yhdistyneen kuningaskunnan pyytämän, Pohjois-Irlantia koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti (EUVL L 60, 4.3.2015, s. 42).

(5) Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille, annettu 4 päivänä toukokuuta 2018, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanosta, laadittuna jäsenvaltioiden vuosia 2012–2015 koskevien kertomusten perusteella (COM(2018) 257 final).

(6) SR 2019 No 81.

(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta (EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1).

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).