Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että vuotta 2014 koskevien julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on optimistinen verrattuna komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteeseen. Mainittu skenaario on realistinen vuodesta 2015 alkaen. Tämä edellyttää kuitenkin, että hyväksytyt rakenneuudistukset toteutetaan täysimääräisesti, mikä on edelleen haasteellista. Uusi hallitus vahvisti vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian, ja parlamentti hyväksyi sen. Sen tavoitteena on pitää alijäämä alle perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan, saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite vuonna 2013 ja vähentää valtionvelkaa suhteessa BKT:hen vuodesta 2014 alkaen. Vakausohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite, joka on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema. Alijäämä supistui perussopimuksen mukaiseen 3 prosentin viitearvoon suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan alijäämän odotetaan pysyvän perussopimuksen viitearvon alapuolella vuosina 2013–2014. Arvioidaan, ettei Italian hallituksen 17 päivänä toukokuuta hyväksymillä säännöksillä ole huomattavaa vaikutusta alijäämään, jos ne pannaan täytäntöön johdonmukaisesti. Kuten neuvoston 21 päivänä kesäkuuta 2013 antamassa päätöksessä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kumoamisesta todetaan, lainsäädäntöön on sisällytetty kaksi suojalauseketta julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. Rakenteellinen rahoitusasema parani kumulatiivisesti 2,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2009–2012, ja jos oletetaan, että politiikka ei muutu, rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan paranevan yhdellä prosenttiyksiköllä ja olevan –0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, mutta heikentyvän sen jälkeen hieman vuonna 2014.

Rakenteellinen perusjäämä olisi lähes 5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Vuodeksi 2013 ennustettu rakenteellinen sopeutus on asianmukainen myös menoanalyysin perusteella, kun menoista on vähennetty harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet. Sen sijaan komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen perusteella näyttää siltä, että vuonna 2014 poiketaan keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta sopeutusuralta. Vakausohjelman mukaan julkinen velka olisi suurimmillaan vuonna 2013, minkä jälkeen se alkaisi supistua muun muassa yksityistämistulojen ansiosta. Näiden tulojen suuruus on yksi prosenttiyksikkö suhteessa BKT:hen vuodessa. Ennusteen mukaan ja olettaen, että politiikka pysyy ennallaan, velka suhteessa BKT:hen kasvaa kuitenkin edelleen aina 132,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2014, mikä johtuu osaksi myös kauppaluottojen maksamisesta. Tämän vaikutus on noin 2,5 prosenttiyksikköä vuosina 2013–2014, mutta tässä luvussa ei oteta huomioon yksityistämistuloja, sillä niitä koskevia yksityiskohtaisia tietoja ei ole vielä määritetty. Italia on vuodesta 2013 alkaen kolmevuotisessa siirtymävaiheessa velkakriteerin noudattamisen osalta, ja vakausohjelmassa esitetty velkakehitys varmistaa riittävän edistymisen kohti sen noudattamista. Vakausohjelmassa esitetyt alijäämää ja velkaa koskevat ennusteet nojautuvat julkisten talouden toimenpiteiden täysimääräiseen toteuttamiseen ja rakenneuudistusten hyväksymiseen. Nämä toimenpiteet ovat olennaisia markkinoiden luottamuksen vakiinnuttamiseksi sekä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi.