4)

Lisätään liite seuraavasti: ”LIITE III a 31 artiklan 2 c kohdassa tarkoitettua hankejoukkolainojen riskinjakovälinettä koskevat keskeiset ehdot ja menettelyt EIP on riskinjakokumppani ja hallinnoi unionin puolesta unionin rahoitusosuutta hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen. Välineen yksityiskohtaisemmat täytäntöönpanoehdot, myös sen seurantaa ja valvontaa koskevat ehdot, vahvistetaan komission ja EIP:n välisessä yhteistyösopimuksessa ottaen huomioon tässä liitteessä olevat säännökset. a) EIP:n rahoitusmekanismi 1. Hankejoukkolainan liikkeeseen laskemisen helpottamiseksi hankejoukkolainojen riskinjakoväline laaditaan kutakin tukikelpoista hanketta varten etuoikeudettomaksi järjestelyksi, joka muodostuu velkainstrumentista tai ehdollisesta järjestelystä (takaus) tai molemmista. 2. Jos EIP on tai jos siitä tulee hankkeen velkoja, EIP:n hankejoukkolainojen riskinjakovälineen mukaiset oikeudet ovat alisteisia etuoikeutetun saatavan velanhoidolle mutta etuoikeutettuja pääomarahoitukseen ja pääomarahoitukseen liittyvään rahoitukseen nähden. 3. Järjestely saa olla enintään 20 prosenttia etuoikeutetun saatavan kokonaismäärästä. b) Määrärahat Tieto- ja viestintätekniikka: 2013: Enintään 20 miljoonaa euroa. Siirtopyyntö edellä mainitun määrän maksamista varten on esitettävä 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä, ja sen tueksi on esitettävä ennuste sovitun unionin rahoitusosuuden tarpeesta. Ennusteen pohjalta voidaan tarvittaessa toteuttaa vuoden 2013 määrärahojen kysyntäperusteinen vähentäminen, josta päätetään 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. c) Varainhoitotili 1. EIP avaa varainhoitotilin, jolla unionin rahoitusosuutta ja siitä saatavia tuloja pidetään. 2. Koska pilottivaiheen kesto on rajoitettu, varainhoitotileistä saatavat korot ja unionin rahoitusosuudesta saatavat muut tulot, kuten EIP:n maksamista määristä saadut vakuuspalkkiot, korot ja riskimarginaalit, lisätään varainhoitotilin varoihin. Komissio voi kuitenkin päättää 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, että ne on palautettava kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tieto- ja viestintätekniikkaa koskevaan budjettikohtaan. d) Unionin rahoitusosuuden käyttö EIP käyttää unionin rahoitusosuutta seuraaviin tarkoituksiin: 1. tukikelpoisen hankesalkun sisältämiin etuoikeudettomiin järjestelyihin liittyvien riskien varalta tehtäviin suuririskisimpään osaan perustuviin varauksiin, joissa noudatetaan soveltuvia EIP:n sääntöjä sekä riskinarviointia, jonka EIP toteuttaa toimintatapojensa mukaisesti, 2. kattamaan muut kuin hankkeeseen liittyvät tukikelpoiset kustannukset, joita aiheutuu hankejoukkolainojen riskinjakovälineen perustamisesta ja hallinnosta, sen arviointi mukaan lukien. e) Riskin ja tulojen jako Edellä olevan d kohdan mukaista riskinjakomallia sovelletaan siten, että riskikorvaus, jonka EIP veloittaa vastapuolelta kunkin salkun sisältämän instrumentin osalta, jaetaan asianmukaisesti unionin ja EIP:n kesken. f) Hinnoittelu Hankejoukkolainajärjestelyiden hinnoittelu perustuu riskikorvaukseen EIP:n asiaan liittyvien tavanomaisten sääntöjen ja perusteiden mukaisesti. g) Hakumenettely Hakemukset, jotka koskevat riskien kattamista hankejoukkolainojen riskinjakovälineen kautta, osoitetaan EIP:lle sen tavanomaisen hakumenettelyn mukaisesti. h) Hyväksymismenettely EIP suorittaa taloudelliset, tekniset, oikeudelliset ja riskiä koskevat due diligence -tarkastukset ja päättää hankejoukkolainojen riskinjakovälineen käytöstä sekä valitsee asianmukaisen etuoikeudettoman järjestelyn lajin noudattaen tavanomaisia sääntöjään ja perusteitaan, erityisesti EIP:n luottoriskien arvioinnin ja hallinnon suuntaviivoja sekä sosiaali-, ympäristö- ja ilmastoalalla sovellettavia valintaperusteita. i) Kesto 1. Unionin rahoitusosuus hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen on sidottava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. EIP:n hallintoneuvoston on varsinaisesti hyväksyttävä hankejoukkolainajärjestelyt viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014. 2. Jos hankejoukkolainojen riskinjakoväline lakkautetaan nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloaikana, varainhoitotilillä olevat mahdolliset varat, joita ei ole sidottu tai joita ei tarvita muiden tukikelpoisten kustannusten ja menojen kattamiseen, on palautettava kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tieto- ja viestintätekniikkaa koskevaan budjettikohtaan. 3. Hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen osoitetut varat maksetaan takaisin asianomaiselle varainhoitotilille, kun järjestelyt erääntyvät tai ne maksetaan takaisin, edellyttäen, että riskit on edelleen katettu riittävästi. j) Kertomukset Komissio ja EIP sopivat hankejoukkolainojen riskinjakovälineen täytäntöönpanoa koskevien vuosikertomusten laatimismenettelystä. Lisäksi komissio esittää EIP:n tuella Euroopan parlamentille ja neuvostolle täytäntöönpanokertomuksen kuuden kuukauden välein ja ensimmäistä kertaa kuuden kuukauden kuluttua 31 artiklan 2 c kohdassa tarkoitetun yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta. k) Seuranta, valvonta ja arviointi Komissio seuraa välineen täytäntöönpanoa ja tekee myös tarvittaessa tarkastuksia paikan päällä; se toteuttaa tarkastukset ja valvonnan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (7) mukaisesti. EIP hallinnoi etuoikeudettomia järjestelyitä noudattaen omia sääntöjään ja menettelyjään, joihin sisältyvät asianmukaiset tarkastus-, valvonta- ja seurantamenettelyt. Lisäksi EIP:n hallintoneuvosto, jossa komissio ja jäsenvaltiot ovat edustettuina, hyväksyy kunkin etuoikeudettoman järjestelyn ja seuraa, että EIP:tä johdetaan sen perussäännön ja valtuuston antamien yleisten ohjeiden mukaisesti. Komissio ja EIP esittävät Euroopan parlamentille ja neuvostolle välikertomuksen hankejoukkolainojen riskinjakovälineen pilottivaiheen toiminnasta vuoden 2013 toisella puoliskolla, jotta välineen rakenne saadaan optimoitua. Täysimittainen riippumaton arviointi toteutetaan vuonna 2015, kun lopulliset hankejoukkolainoihin liittyvät toimet on hyväksytty. Siinä on tarkasteltava muun muassa lisäarvoa, täydentävyyttä suhteessa muihin unionin tai jäsenvaltioiden välineisiin sekä muihin pitkän aikavälin vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen muotoihin, saavutettua kerrannaisvaikutusta, asiaan liittyviä riskejä sekä mahdollisten vääristävien vaikutusten syntymistä tai korjaamista. Arvioinnissa on käsiteltävä myös vaikutusta hankkeen taloudelliseen elinkelpoisuuteen, joukkolainojen liikkeeseenlaskun määrää, ehtoja ja kustannuksia, vaikutusta laajempiin joukkolainamarkkinoihin sekä määräävässä asemassa olevaan velkojaan ja julkisiin hankintoihin liittyviä näkökohtia. Siinä on mahdollisuuksien mukaan esitettävä kustannusvertailu vaihtoehtoisten hankerahoitustapojen, muun muassa pankkilainojen, kanssa. Pilottivaiheen aikana jokainen valittu hanke on arvioitava.