2)

korvataan liitteessä III oleva 6.1 kohta seuraavasti: ”6.1 Suorat sijoitukset Suorat sijoitukset liittyvät sijoitussuhteeseen, jossa yhteen kansantalouteen sijoittautuneella yksiköllä on merkittävää vaikutusvaltaa toiseen kansantalouteen sijoittautuneen yrityksen hallinnossa. Kansainvälisten standardien mukaan (BPM6) tällainen suhde on olemassa, jos yhteen kansantalouteen sijoittautuneella sijoittajalla on joko suoraan tai muiden yritysten kautta omistusosuuden perusteella vähintään 10 prosentin äänivalta toiseen kansantalouteen sijoittautuneessa yrityksessä. Tämän periaatteen mukaisesti useiden toisiinsa sidoksissa olevien yritysten välillä voi olla suora sijoitussuhde riippumatta siitä, muodostuuko suhde yhden tai useamman omistusketjun kautta. Tämä voi ulottua suoran sijoituskohteen tytäryhtiöihin, näiden tytäryhtiöihin sekä osakkuusyhtiöihin. Kun suoran sijoituksen suhde on syntynyt, kaikki myöhemmät rahoitusvirrat/rahoitusvarat näiden talousyksiköiden välillä kirjataan suorien sijoitusten virtoihin/kantoihin. Oma pääoma käsittää oman pääoman sivuliikkeissä ja kaikki osakkeet tytär- ja osakkuusyhtiöissä. Uudelleen sijoitetut voitot on vastaerä kohtaan ”sijoitustulot” kirjattaville erille, jotka kuvaavat suoran sijoittajan osuutta voitoista, joita tytär- tai osakkuusyhtiöt eivät ole jakaneet osinkoina tai joita sivuliikkeet eivät ole maksaneet sijoittajille (ks. 3.2.3). Suorien sijoitusten oma pääoma ja velkainstrumentit jaotellaan edelleen yhteisöjen välisten suhteiden sekä sijoituksen suunnan mukaan. Yhteisöjen välisten suhteiden mukaan jaoteltaessa luokkia on kolme: a) Suoran sijoittajan sijoitukset kohdeyritykseen. Tähän luokkaan kuuluvat sijoitusvirrat (ja kannat) suorasta sijoittajasta kohdeyritykseen (siihen katsomatta, onko kohdeyritys suoran sijoittajan välillisen tai välittömän määräysvallan tai vaikutusvallan alainen). b) Käänteinen sijoitus. Tämä suhde kattaa sijoitusvirrat (ja kannat) kohdeyrityksestä suoraan sijoittajaan. c) Sisaryritysten välillä. Tämä kattaa sijoitusvirrat (ja kannat) sellaisten yritysten välillä, jotka eivät ole toistensa määräysvallassa tai vaikutusvallassa mutta jotka ovat saman suoran sijoittajan määräysvallassa tai vaikutusvallan alaisia. Suorien sijoitusten kantatietojen osalta pörsseissä noteeratut oman pääoman kannat arvostetaan markkinahintaan. Vastaavasti pörssissä noteeraamattomien suorien sijoituskohteiden osalta oman pääoman kannat arvostetaan kirjanpitoarvoon noudattaen yhteistä määritelmää, johon sisältyvät seuraavat kirjanpidon erät: a) maksettu osake- tai muu oma pääoma (pois lukien omat osakkeet ja mukaan lukien ylikurssirahastot); b) kaikentyyppiset vararahastot (mukaan lukien investointiavustukset, jos ne luokitellaan kirjanpito-ohjeissa yhtiön vararahastoon kuuluviksi); c) jakamaton voitto tappioiden vähentämisen jälkeen (mukaan lukien kuluvan vuoden tulos). Noteeraamattomien yhtiöiden osakkeiden osalta saattaa olla eroavaisuuksia rahoitustaseeseen kirjattujen taloustoimien ja ulkomaiseen varallisuusasemaan kirjanpitoarvoon kirjattujen omien varojen välillä. Tällaiset erot kirjataan muista hintamuutoksista johtuviin arvostusmuutoksiin. Saamisten ja velkojen arvostuksen yhtenäistämiseksi noteeraamattomien suorien sijoituskohteiden oman pääoman kannat voidaan vaihtoehtoisesti arvostaa noudattaen yhtä BPM6:n 7.16 kohdassa mainituista muista arvostusmenetelmistä, jos kyseessä on vähintään yksi seuraavista tilanteista: a) vähintään yksi sijoitusketjun yrityksistä on noteerattu pörssissä kun taas vähintään yksi ei ole, ja tämä vääristää merkittävästi ketjussa olevan yhden yhtiön ulkomaista nettovarallisuusasemaa; noteeratun yhtiön markkina-arvoa voidaan tällöin käyttää vertailukohtana asianomaisten noteeraamattomien yhtiöiden arvostamisessa; tai b) jos hankitun liikearvon (goodwill) kirjaamisessa esiintyy eroja suorien sijoituskohteiden muodostamassa yritysketjussa, ja nämä erot vääristävät merkittävästi sen maan nettovarallisuusasemaa, johon ketjussa keskimmäisenä oleva yritys on sijoittautunut; tai c) jos suorien sijoituskohteiden muodostamassa ketjussa olevien yritysten tilit ovat eri valuuttojen määräisiä, ja kurssivaihtelut vääristävät merkittävästi sen maan ulkomaista nettovarallisuusasemaa, johon ketjussa keskimmäisenä oleva yritys on sijoittautunut. Jos suorien sijoitusten kohteena olevien noteeraamattomien yhtiöiden oman pääoman kantojen arvostuksessa käytetään vaihtoehtoista menetelmää, ulkomaista varallisuusasemaa koskevien tilastojen laatijaa kehotetaan ilmoittamaan vaihtoehtoisesta menetelmästä vastapuolimaan tilastojen laatijalle ja tekemään tämän kanssa yhteistyötä, jotta voitaisiin mahdollisimman hyvin välttää poikkeamisten vaara kahdenvälisissä tiedoissa. Tämä tieto on välitettävä EKPJ:n sisällä nykyisten järjestelyjen puitteissa ja julkistettava myös EKP:n julkaisussa ”European Union balance of payments/international investment position statistical methods”, jonka avulla valvotaan käsitteiden, määritelmien ja tilastojen laatimismenetelmien käyttöä euroalueen jäsenvaltioissa (liitteessä V kuvatulla tavalla). Parhaana käytäntönä suositellaan, että kaikki jäsenvaltiot laativat suorien sijoitusten oman pääoman kannat ja uudelleen sijoitetut voitot vähintään vuosittain kerättävillä suorien sijoitusten kyselyiden tiedoilla. (1)