NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 25 päivänä tammikuuta 1999,

tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta, jonka yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan yhteisölle suorina toimina (1998-2002) (1999/174/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),

sekä katsoo, että

1) Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellään 182/1999/EY (4) hyväksyneet tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä `TTK`) koskevan Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (jäljempänä `viides puiteohjelma`) vuosiksi 1998-2002; puiteohjelmassa esitetään elämänlaadun ja luonnonvarojen hoitamisen alalla toteutettavien toimien pääperiaatteet sekä tieteelliset ja teknologiset tavoitteet, jotka yhteinen tutkimuskeskus (YTK) toteuttaa Euroopan yhteisölle,

2) perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön puiteohjelman kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin ja että kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista,

3) Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY (5) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman suoran toiminnan täytäntöönpanemiseksi toteutettavia erityisohjelmia koskevan neuvoston päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio on teettänyt ulkopuolisen arvioinnin ja toimittanut sen sekä sitä koskevat päätelmänsä ja huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle,

4) perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustuloksista saatujen tietojen levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä "osallistumista ja tietojen levittämistä koskevat säännöt") 25 päivänä joulukuuta 1998 tehtyä neuvoston päätöstä 1999/65/EY (6) sovelletaan tähän erityisohjelmaan; kyseisissä säännöissä sallitaan yhteisen tutkimuskeskuksen osallistuminen tähän erityisohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin,

5) tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksenmukaiseksi tehdä Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen tai assosiaatiosopimukseen perustuvan yhteistyön lisäksi kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa erityisesti perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla,

6) tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyjä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja hyödyntää TTK:n tuloksia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) käyttöön, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta,

7) viidennen puiteohjelman mukaiset tutkimustoimet on suunnattava myös innovaatioon muun muassa ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden edistämiseksi; YTK:n olisi aktiivisesti harjoitettava innovaatioon ja teknologian siirtoon liittyvää toimintaa,

8) tämän ohjelman toteuttamisessa on otettava huomioon yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva yhteisön politiikka,

9) tämän ohjelman täytäntöönpanoa on syytä seurata, jotta ohjelmaa voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen ja tarpeisiin; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arviointi ohjelman toteuttamisen etenemisestä,

10) komissio kuulee ohjelman täytäntöönpanossa YTK:n hallintoneuvostoa YTK:n organisaatiota koskevan komission päätöksen asiaankuuluvien säännösten mukaisesti; nykyiset säännökset ovat komission päätöksessä 96/282/Euratom (7), ja

11) YTK:n hallintoneuvostoa on kuultu tämän erityisohjelman tieteellisestä ja teknisestä sisällöstä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti 25 päivän tammikuuta 1999 ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi YTK:n suorina toimina toteuttamaa tutkimusta, teknologista kehittämistä sekä esittelyä koskeva erityisohjelma (jäljempänä `erityisohjelma`).

2 artikla

1. Tähän ohjelmaan kuuluvien suorien toimien toteuttamista varten YTK:lle tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä on 739 miljoonaa euroa.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta rahamäärästä varataan

- 189 miljoonaa euroa kaudeksi 1998-1999

ja

- 550 miljoonaa euroa kaudeksi 2000-2002.

Neuvosto mukauttaa viimeksi mainittua määrää viidennen puiteohjelman 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa määritellyin edellytyksin viidennen puiteohjelman 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa. Erityisohjelmaa toteutettaessa ei ennen neuvoston päätöstä saa ylittää ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyä määrää.

3. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä asetettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten ottaen huomioon monivuotisten rahoitusnäkymien perusteella käytettävissä olevat varat.

3 artikla

1. Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet käyvät ilmi liitteestä II. Ne ovat yhdenmukaiset viidennen puiteohjelman liitteessä I esitettyjen periaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden kanssa.

2. Tähän erityisohjelmaan sovelletaan tietojen levittämistä koskevia sääntöjä.

3. Yhteisön osallistumista puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa.

Suorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV.

Ohjelman täytäntöönpanosäännöt annetaan tämän päätöksen liitteessä III.

4 artikla

Ottaen huomioon 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio:

a) seuraa kulloinkin soveltuvalla riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella erityisohjelman täytäntöönpanoa ja tekee tarvittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvostolle ehdotuksia erityisohjelman mukauttamiseksi; ja

b) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvioinnin erityisohjelmaan kuuluvilla aloilla toteutettavista toimista.

5 artikla

1. Komissio laatii työohjelman, jossa määritellään:

a) yksityiskohtaisesti liitteessä II olevat tavoitteet ja TTK:n painopisteet;

b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu;

2. Työohjelma päivitetään tarvittaessa, ja komissio antaa sen kaikkien asianomaisten osapuolten käyttöön käyttäjäystävällisessä muodossa, myös sähköisessä muodossa.

6 artikla

1. Komissio vastaa tämän erityisohjelman täytäntöönpanosta, ja sen toteuttaa YTK.

2. Komissio kuulee tässä tehtävässä YTK:n hallintoneuvostoa (jäljempänä `hallintoneuvosto`) YTK:n organisaatiota koskevien asiaankuuluvien säännösten mukaisesti.

3. Komissio tiedottaa hallintoneuvostolle säännöllisesti tämän erityisohjelman toteutuksesta.

7 artikla

1. Komissio voi pyytää YTK:ta toteuttamaan yhteisen edun nimissä hankkeita kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeushenkilöiden kanssa, kun näillä voidaan tosiasiallisesti edistää suorien toimien toteuttamista.

8 artikla

Komissio tiedottaa säännöllisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille ohjelman toteuttamisen yleisestä edistymisestä.

9 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 1999.

Neuvoston puolesta

J. FISCHER

Puheenjohtaja

(1) EYVL C 260, 18.8.1998, s. 105.

(2) Lausunto annettu 15. joulukuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(3) EYVL C 407, 28.12.1998, s. 123.

(4) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1.

(5) EYVL L 126, 18.5.1994, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18.12.1997, s. 1).

(6) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 46.

(7) EYVL L 107, 30.4.1996, s. 12.

LIITE I

TARPEELLISEKSI ARVIOIDUN RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN

>TAULUKON PAIKKA>

LIITE II

YLEISLINJAT, TIETEELLISET JA TEKNISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET

A. YTK:N TEHTÄVÄ

Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on antaa asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea yhteisön politiikan suunnittelulle, kehittämiselle, toteutukselle ja seurannalle eri aloilla. Euroopan komission yksikkönä YTK toimii yhteisön tieteen ja teknologian viitekeskuksena. Se on lähellä päätöksentekokoneistoa, ja se palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja, samalla kun se on riippumaton kaupallisista tai kansallisista eduista.

YTK tekee korkealuokkaista erikoisalojen tutkimusta läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja muiden laitosten kanssa sekä tukee päätöksentekijöitä paneutumalla yksittäisten kansalaisten huolenaiheisiin, vähentämällä ihmisen ja ympäristön välistä vastakkainasettelua ja edistämällä kestävää kehitystä.

YTK pyrkii tehtävässään koordinoimaan jäsenvaltioissa toteutettavia TTK-toimia. Sen työ edellyttää tehokasta verkottumista jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten laitosten kanssa esimerkiksi tutkimusverkkojen, yhteishankkeiden tai henkilöstönvaihdon avulla. Tämä on tärkeää, sillä YTK:n tehtävä on täydentää viidennen puiteohjelman epäsuoria toimia koskevaa osuutta. Epäsuorat toimet ovat edelleen pääasiallinen tapa kehittää ja testata uusia ideoita, mutta YTK:n tehtävä on auttaa ideoiden soveltamisessa päätöksentekijöiden avuksi.

B. TAVOITE: TUKEA MUUTOKSEN HALLINTAA

Teknologian kehitys erityisesti biotieteissä ja tietotekniikassa muuttaa elintapojamme, työtapojamme ja maailmaa. Muutokset ovat monisyisiä ja toisistaan riippuvaisia, joten politiikan laatimisessa mukana olevat tarvitsevat tukea ymmärtääkseen, miten teknologia voidaan valjastaa tarjoamaan kansalaisille parempia palveluja, miten teollisuus voi hyödyntää uusia tilaisuuksia ja miten voidaan harjoittaa sellaista politiikkaa, joka suojelee kansalaisia muutoksista saatavan hyödyn mukana tulevilta riskeiltä. Koska YTK on komission tieteellinen työväline, sen on voitava vahvistaa muutoksen hallintaa tukemalla yhteisön päätöksentekoprosessia edistämällä esille tulevien asioiden ymmärtämistä, antamalla tieteellistä ja teknistä tukea politiikan laadintaa ja toteuttamista varten sekä seuraamalla realistisesti poliittisten toimenpiteiden toimivuutta.

Valittaessa YTK:n toteutettavia toimia sovelletaan kahta periaatetta:

- merkityksellisyys yhteisön politiikan kannalta. Koska YTK tuntee poliittiset tavoitteet, se voi tehdä tutkimustyötään tarvittavan nopeasti ja tukea politiikan muotoilua niissä kysymyksissä, joissa sen apua eniten tarvitaan,

- toissijaisuus. Tähän liittyy kaksi näkökohtaa. Ensinnäkin tutkimusta on tehtävä aloilla, joilla yhteisön osallistuminen on tarkoituksenmukaista, ja toiseksi on oltava perusteltua, että Euroopan unionin osallistuminen tapahtuu juuri YTK:n kautta. YTK toimii siis muun muassa rajatylittävien asioiden kuluttajansuojan ja petosten torjunnan aloilla, joilla sen ainutlaatuisesta yleiseurooppalaisesta luonteesta koituu lisäarvoa.

C. YTK:N OHJELMA

Viidenteen puiteohjelmaan kuuluva YTK:n erityisohjelma heijastaa niitä suuria muutoksia, joita Euroopassa ja koko maailmassa on tapahtunut viimeisten kymmenen vuoden aikana. Muutokset ovat edistäneet kasvua ja hyvinvointia, mutta on huolehdittava siitä, että kasvu jatkuu, että Euroopan teollisuus voi kilpailla oikeudenmukaisesti sisämarkkinoilla ja laajemmilla maailmanmarkkinoilla, että kasvu on kestävää ja että Euroopan kansalaiset voivat elää puhtaassa ja turvallisessa ympäristössä.

YTK:n ohjelma on näin ollen jaettu kolmeen pääaihealueeseen:

I Kansalaisten palveleminen

II Kestävän kehityksen edistäminen

III Euroopan kilpailukyvyn tukeminen

Ensimmäisessä aihealueessa on tavoitteena tukea politiikkaa, jolla suojellaan yksityisiä kansalaisia. Tähän kuuluvilla toimenpiteillä pyritään siihen, että kuluttaja voi luottaa siihen, että hänen ostamansa ja syömänsä elintarvikkeet on määritelty ja merkitty oikein, että hän on suojassa petoksilta, että hän saa käyttää nykyaikaisen lääketieteen tarjoamia mahdollisuuksia täysimääräisesti, että hänen saamansa tiedot ovat luotettavia ja että häntä suojellaan luonnon ja ihmisen aiheuttamilta vaaroilta.

Toinen pääaihealue on kestävä kehitys. Tämä merkitsee kasvun jatkumista samalla kun ympäristöä suojellaan, luonnonvaroja säilytetään, biologista monimuotoisuutta ylläpidetään ja varmistetaan se, että yhteisö voi edelleen rahoittaa näiden alojen politiikkaa ja estää se, että petokset heikentäisivät näitä pyrkimyksiä. Yksi yhteisön tärkeimpiä poliittisia tavoitteita on ympäristönäkökohtien sisällyttäminen kaikkeen muuhun politiikkaan, ja lainsäätäjille on suuri haaste laatia sellainen lainsäädäntö, jonka avulla tämä sisällyttäminen on mahdollista samalla kun säilytetään laaja vapaamarkkinapolitiikka. YTK tukee kestävyystavoitetta analysoimalla politiikkavaihtoehtojen ympäristövaikutuksia, tukemalla petosten vastaisia toimenpiteitä maatalous- ja kalastuspolitiikassa, tukemalla kansainvälisiä pyrkimyksiä estää maailmanlaajuista ympäristömuutosta ja tutkimalla sitä, miten Euroopan ekosysteemit muuttuvat ja miten ne voitaisiin säilyttää.

Kolmannen aihealueen päätavoitteena on edistää yhteisön teollisuuden kilpailukykypolitiikkaa tukemalla tiedon ja tutkimustulosten siirtoa tiedeyhteisöstä teollisuudelle. YTK esimerkiksi hyödyntää erityisasiantuntemustaan auttaessaan uusia teollisuusaloja käyttämään viimeisintä tekniikkaa, kuten maapallon tilan seurantaa ja kehittyneitä materiaaleja (esimerkiksi biomateriaaleja). Myös muilla sopivilla toimilla tuetaan tärkeimpiä poliittisia tavoitteita, kuten Euroopan unionin laajenemista ja hakijamaiden mukaantuloa yhteisiin sisämarkkinoihin, liittymistä edeltävää strategiaa sekä Euroopan unionin ja Välimeren maiden välistä yhteistyötä. Näillä aloilla Euroopan unionin ja sen kumppanimaiden tiede- ja teollisuusyhteisöjen välisten mahdollisten synergioiden lisäämiseksi on vielä tehtävä työtä.

Kaksi horisontaalista tekijää yhdistää kaikkia kolmea YTK:n tutkimusaihealuetta. Ensimmäiseen niistä kuuluvat mittaustekniikka, standardit ja testaus, jotka muodostavat yhden YTK:n tärkeimmistä erikoisaloista. Toinen on teknis-taloudellinen tieto, jonka ansiosta Euroopan unionin toimielimille voidaan tarjota nopeaa neuvontaa uusien teknologioiden kehittämisestä, läpimurtojen todennäköisyydestä, niiden mukana ilmenevistä yhteiskunnallisista haasteista sekä niiden mahdollisesta vaikutuksesta politiikkaan. Tähän kuuluu muiden suurten teollistuneiden markkina-alueiden kehityksen seuraaminen ja siitä oppiminen. Kummatkin tehtävät kuuluvat erottamattomasti kaikkeen YTK:n toimintaan, vaikkei niitä erikseen mainittaisi.

Seuraavassa esitettävää ohjelmaa ei pitäisi tarkastella jähmeänä YTK:n työohjelmaluonnoksena seuraaviksi neljäksi vuodeksi, vaan pikemminkin yleislinjauksena, jossa on otettu huomioon nykyiset politiikkatavoitteet ja niiden painopisteet. YTK:n ohjelmaan on odotettavissa muutoksia sitä mukaa kuin tiede ja teknologia kehittyvät ja poliittiset tavoitteet ja asiakkaiden tärkeinä pitämät tavoitteet muuttuvat.

I KANSALAISTEN PALVELEMINEN

Ensimmäinen YTK:n tutkimusaihealueista keskittyy kansalaisiin. Tavoitteena on tukea yhteisön politiikkaa niillä aloilla, joiden on tarkoitus suojella kansalaisia, antaa heille tietoa, ylläpitää heidän terveyttään ja taata heidän turvallisuutensa.

Kuluttajapolitiikka ja kuluttajien terveyden suojelu ovat keskeisiä aiheita yhteisön politiikassa, ja Amsterdamin sopimus laajentaa entisestään kuluttajansuojan oikeusperustaa. Politiikan päätavoitteita ovat kuluttajan suojelu sisämarkkinoilla, markkinoiden avoimuuden vahvistaminen, kuluttajien luottamuksen lisääminen varsinkin täydellisemmän ja tehokkaamman tiedotuksen ja valistuksen avulla, vuoropuhelu- ja kuulemisjärjestelmän kehittäminen Euroopan komission ja kuluttajajärjestöjen välille sekä kuluttajajärjestöjen ja teollisuuden välisen vuoropuhelun parantaminen ja sen varmistaminen, että kuluttajien edut otetaan riittävällä tavalla huomioon yhteisön politiikan kehittämisessä muilla aloilla. YTK antaa tälle politiikalle tieteellistä tukea.

Tietotekniikka on bioteknologian ohella nopeimmin kehittyvä tekniikan ala, ja EY:n tietoyhteiskunta-aloitteessa, jossa tosin tunnustetaan markkinavoimien ohjaavan kehitystä, varmistetaan, että politiikassa hyödynnetään kaikki tekniikan tuomat edut ja että ihmiset voivat luottaa turvallisesti käsiteltyyn tietoon. YTK tukee aloitetta antamalla teknistä neuvontaa palvelujen luotettavuudesta ja helpottamalla tiedonsaantia.

Kolmas ala, jolla YTK pyrkii palvelemaan kansalaisia, on terveys. Tavoitteena on hyödyntää niitä tekniikan erityisaloja, joilla YTK:lla on ainutlaatuista tautien diagnosoimiseksi ja hoitamiseksi tarvittavaa teknologiaa ja asiantuntemusta.

Kansalaisten turvallisuuden takaamiseksi toteutettaviin yhteisön toimenpiteisiin kuuluvat elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden ohella muun muassa autojen turvallisuutta koskeva lainsäädäntö, direktiivit työturvallisuudesta sekä rakennusalan ohjeet. YTK antaa teknistä tukea näille toimenpiteille, määrittää, miten uudella teknologialla voidaan reagoida rajat ylittäviin luonnononnettomuuksiin, kuten tulviin, ja edistää Euroopan unionin työtä henkilömiinojen poistamiseksi asianmukaisin koordinaatio- ja tukitoimin.

I.1 Kuluttajansuoja

Kuluttajien terveyden suojaamiseksi EY:n toimielinten alaisuudessa toimii tiedekomiteoita, joiden työskentely perustuu korkeaan laatuun, riippumattomuuteen ja avoimuuteen, ja jotka varmistavat tarkastuksin, että hygienia- ja elintarviketurvallisuussääntöjä noudatetaan, sekä arvioivat kuluttajien terveyttä mahdollisesti uhkaavia vaaroja.

Syynä tähän kuluttajapolitiikan selvään vahvistamiseen on ollut yleinen halu sovittaa yhteen toisaalta kehittyneiden tekniikoiden tarjoamat, nopeasti lisääntyvät mahdollisuudet lisätä markkinoilla olevien tuotteiden valikoimaa ja alentaa niiden kustannuksia ja toisaalta riittävät kuluttajansuojatoimenpiteet. On selvää, että tämä politiikka edellyttää vahvaa tieteellistä tukea, jotta kyseessä olevat monitahoiset kysymykset voitaisiin ymmärtää ja jotta tuotteiden laadun ja alkuperän tarkastamiseen voidaan soveltaa viimeisintä teknologiaa. YTK tukee yhteisön politiikkaa tällä alalla soveltamalla uutta teknologiaa kuluttajansuojatoimenpiteisiin, ja se on valmis arvioimaan uusia vaaroja ja reagoimaan niihin sitä mukaa kuin niitä ilmenee. Työhön kuuluu:

- tutkimuksia, joilla tuetaan rehujen, elintarvikkeiden, juomien ja kulutustavaroiden laadun ja turvallisuuden analysointimenetelmien yhdenmukaistamista ja validointia, mihin sisältyy luonnonmukaisia elintarvikkeita ja rehuja koskevien standardien mahdollinen yhdenmukaistaminen Euroopassa; vertailutietojen kehittämistä elintarvikkeiden ja juomien aitouden ja alkuperän määrittämiseksi, tarkastusmenetelmien laatimiseksi ja riskien arvioimiseksi; menetelmiä ja vertailutietoja elintarvikkeiden merkintöjen ja petostenvastaisten tekniikkojen kehittämiseksi,

- tuki yhteisön bioteknologiapolitiikan täytäntöönpanolle, mukaan lukien geneettisesti muunnettujen organismien seuranta- ja tunnistusmenetelmät ja riskinarviointitutkimukset,

- toksikologiset tutkimukset elintarvikkeissa esiintyvien erilaisten vieraiden aineiden, toksisten kemikaalien (esimerkiksi hormonien toimintaa vahingoittavien aineiden) ja patogeenisten mikro-organismien terveys- ja muista vaikutuksista; riskinarviointimallien ja -menetelmien laatiminen,

- turvallisten vaihtoehtojen validointi in vivo -kokeille, joilla nykyään määritetään kemikaalien, lääketuotteiden ja kulutustavaroiden toksikologisia vaaroja.

I.2 Lääketieteen ja terveysalan sovellukset

Useilla YTK:ssa kehitetyillä tekniikoilla, jotka liittyvät ydintekniikkaan, mittaustekniikkaan, tietotekniikkaan ja materiaalitieteisiin, on sovellusmahdollisuuksia lääketieteen ja terveydenhuollon alalla, ja ne ovat riittävän kypsiä jatkokehittämistä varten. Tämän tehtävän toteuttaminen perustuu YTK:n laitteistojen ja ainutlaatuisen asiantuntemuksen hyödyntämiseen, ja sitä jatketaan edelleen verkoissa yhdessä lääketieteen ja farmasian yhteisöjen kanssa. Toimintaan kuuluvat:

- ydinteknologiaan perustuvien syövän hoitokeinojen, boorineutronisieppaushoidon ja alfaimmunoterapian sovellusten sekä lääketieteellisen kuvantumisen kehittämisen aktiivinen tukeminen validointi ja standardointi mukaan luettuna,

- biologisesti yhteensopivien materiaalien ja biomekaanisten komponenttien testausmenetelmien normien laatimista edeltävä tutkimus ja validointi; joidenkin lääkinnällisten laitteiden kelpuuttaminen normien ja standardien yhdenmukaistamista varten; vertailumateriaalien kehittäminen, tuotanto ja sertifiointi kliinisiä diagnooseja varten sekä koelaitteiden validointi,

- tuki telemaattisille järjestelmille, joilla vaihdetaan turvallisesti lääkevalmisteiden sääntelyä koskevaa tietoa EY:ssä.

I.3 Tietoyhteiskunnasta hyötyminen

YTK:n asiantuntemusta tietotekniikassa käytetään EY:n tietoyhteiskunta-aloitteen käyttövarmuusseikkojen tukemiseen ja petosten vastaisten valvontatoimenpiteiden lujittamiseen. Työhön kuuluvat:

- tuki käyttövarmuusaloitteelle, johon kuuluvat määritellyt testit ja välineet luotettavuuden toteamiseksi, järjestelmien elinkelpoisuuden tutkiminen, palvelujen käyttövarmuuden määrittely ja sulautettujen järjestelmien hyväksymismenetelmät; uusien verkkotekniikoiden, päätöksenteon tukijärjestelmien ja lääketieteellisten tietojärjestelmien sovellukset ja esittelyt; tutkimustulosten käyttö tilastollisissa ja maantieteellisissä sovelluksissa,

- tuki petostenvastaisille toimenpiteille, mukaan lukien tehokkaiden, luotettavien ja turvallisten viestintäjärjestelmien kehittäminen ja käyttö jäsenvaltioiden julkisten viranomaisten keskuudessa ja komissiossa, pikahälytysjärjestelmän kehittäminen ja eri lähteistä saatavien suurien tietomäärien analyysi- ja valvontamenetelmät.

I.4 Kansalaisten turvallisuus: ihmisen aiheuttamat vaarat ja luonnonuhat

EY käyttää erilaisia keinoja suojellakseen ihmisiä vaaroilta. Näitä ovat henkilöautojen ja korkeapainelaitteiden valmistusstandardit, vaarallisten kemikaalien merkintä- ja ilmoitusvelvollisuudet sekä velvollisuus ilmoittaa onnettomuuksista. YTK:lla on aktiivinen rooli näiden periaatteiden toteuttamisessa ja uusien turvallisuustoimenpiteiden kehittämisen tukemisessa.

- Tuki yhteisön työturvallisuusmääräyksille analysoimalla työtapaturmia koskevia tietoja, antamalla tietoja toimivaltaisille viranomaisille ja teollisuudelle sekä antamalla teknistä neuvontaa komissiolle.

- Korkeapainelaitteiden suunnittelu ja kehittäminen sekä niitä koskevien tarkastusmenetelmien validointi ja yhdenmukaistaminen turvallisuuden maksimoimiseksi työpaikalla; tuki uusien standardien kehittämiselle ja käyttöönotolle. Vedyn vuorovaikutus rakennusaineiden kanssa ja työturvallisuusnormien ja -standardien laadinta.

- Kemiallisten tuotteiden seuranta, valvonta ja hallinta: uusien ja jo käytössä olevien kemikaalien ilmoitus-, luvananto-, luokitus- ja merkintämääräysten täytäntöönpano ja parantaminen; ympäristöriskien arviointia koskeva tutkimus.

- Henkilömiinojen poistamisen tieteellisenä ja teknisenä perustana toimivan tutkimusfoorumin ylläpito ja kehittäminen; luettelon laatiminen miinatyypeistä ja niiden tunnisteista; miinakenttien tutkimissuunnitelmien laatiminen ja luotettavien paikantamis- ja hävittämismenetelmien luominen; vertailuperusteiden ja -standardien laatiminen sekä raivausmenetelmien ja käytettävissä olevien laitteiden validointi.

- Laittomien huumausaineiden kemiallinen karakterisointi ja välineet niiden alkuperän määrittämiseksi.

- Kuljetusajoneuvojen ja suojakaiteiden rakenteellisen turvallisuuden määrittäminen; jäsenvaltioiden testauslaitteistojen kalibrointi sekä perinteisiä törmäystestejä täydentämään tarkoitettujen simulointimenetelmien validointi.

- Tuki lennoilla tapahtuneita vaaratilanteita koskevan yhteisen eurooppalaisen raportointijärjestelmän perustamiselle, johon kuuluu inhimillisen virheen vaikutusten tutkiminen.

- Rakennusstandardien (Eurocodes) laadinnan ja kehittämisen tukeminen; rakennusten ja tie- ja vesirakennustekniikan rakenteiden turvallisuuden ja luotettavuuden varmistamiseen seismisten liikkeiden, voimakkaiden iskujen ja liikenteen aiheuttaman tärinän varalta tähtäävät tutkimukset, joihin kuuluvat Euroopan kulttuuriperintöön kuuluvien merkittävien muistomerkkien suojaamissovellukset, niiden rappeutumisen arviointi ja niiden restaurointitekniikat.

- Maapallon tilan seurantatekniikoiden sovellukset riskien ja vahinkojen arviointia varten sekä luonnonuhkien (esimerkiksi metsäpalojen, tulvien, maanvyörymien, kuivuuden ja rannikkomyrskyjen) seuranta ja kriisien jälkihoito.

II KESTÄVÄN KEHITYKSEN EDISTÄMINEN

Teknologinen kehittäminen, kestävä kehitys, ympäristön kunnioittaminen ja siitä huolehtiminen ovat yhteisölle tärkeitä tavoitteita, jotka on mainittu perustamissopimuksessa ja joihin pyritään yhteisellä politiikalla ja yhteisillä toimilla.

Yhteisön viides ympäristötoimintaohjelma (1992-2000) on EY:n ympäristöpolitiikan perusta. Siinä mainitaan 1990-luvun haasteeksi kestävään kehitykseen pyrkiminen. Hiljattain julkaistussa toimintasuunnitelmassa mainitaan viisi ensisijaista alaa, joilla yhteisön toimintaa olisi vauhditettava. Ensimmäinen niistä on ympäristöasioiden ottaminen huomioon muissa politiikoissa, kuten maatalous-, liikenne-, energia-, teollisuus- ja matkailupolitiikassa. Toinen on laajemman välinevalikoiman käyttö, erityisesti markkinakeinojen mutta myös rakennepolitiikan käyttö yhteisön politiikan täytäntöönpanossa. Kolmas on yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon ja sen noudattamisen valvonnan voimistaminen. Neljäs on yleisön tietoisuuden lisääminen ja viides unionin profiilin nostaminen kansainvälisissä asioissa: yhteistyön lujittaminen Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Välimeren kumppanuusmaiden kanssa, Euroopan unionin roolin vahvistaminen kansainvälisessä ympäristötoiminnassa sekä kauppa- ja ympäristökysymysten hoitaminen.

YTK:n tieteelliset ja tekniset palvelut antavat tarvittavaa asiantuntemusta, joka auttaa kyseessä olevien asioiden ymmärtämistä ja tukee toimintaohjelman kaikkien viiden kohdan toteuttamista. Sen laaja tiedepohja edistää perusteltujen ja realististen raja-arvojen asettamista pilaaville aineille, yleisesti hyväksyttyjen vertailumateriaalien tuottamista ja niiden seurantaan käytettäviä mittauksia, ehdotetun lainsäädännön vaikutusten ennakointia, parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden määrittämistä, teollisuusprosessien parantamista ja pilaantumisen vähentämistä varten saatavilla olevan tieteellisen tiedon arviointia, maailmanlaajuisten ilmastonmuutosprosessien ja niiden vaikutuksen ymmärtämistä sekä sellaisten uusien tekniikoiden tunnistamista, jotka voivat vaikuttaa kestävään kehitykseen. Erityisen paljon työtä aiotaan tehdä energia- ja liikennealoilla.

Kestävyyden parantamiseen tähtäävä YTK:n tutkimustyö tukee komissiota, Euroopan parlamenttia, jäsenvaltioita ja alalla toimivia EU:n virastoja, ja siihen kuuluvat seuraavat kohdistetut tehtävät:

II.1 Ympäristönsuojelun sisällyttäminen yhteisön muuhun politiikkaan

Perustamissopimuksen mukaisesti komission on arvioitava kaikkien sellaisten ehdotusten seuraukset, jotka vaikuttavat ympäristöön, ja pyrittävä sisällyttämään kestävyyttä koskevat tavoitteet kaikkiin alakohtaisiin politiikkoihin, kuten maatalous-, energia-, liikenne- ja aluekehityspolitiikkaan. YTK tukee näitä pyrkimyksiä

- sosiaalis-taloudellisilla ja teknis-taloudellisilla tutkimuksilla, joilla pyritään parantamaan ympäristönsuojelun sisällyttämistä yhteisön alakohtaisiin politiikkoihin. Näihin kuuluu tapaustutkimuksia ja sääntelyvälineiden mittaus- ja analysointimenetelmien kehittämistä (esimerkiksi ympäristökirjanpito),

- maanpinnan ja maankäytön dynamiikan tutkimisella sekä alue- ja kaupunkirakentamisen suuntausten tutkimisella, maataloutta ja ympäristöä koskevien kysymysten tutkimisella käyttäen pääasiassa maapallon tilan seurantaa, rannikkoalueiden hallinnalla sekä ympäristön heikkenemisen indikaattorien kehittämisellä ja yhdenmukaistamisella.

II.2 Ympäristön pilaantuminen

Yhteisön lainsäädäntö edellyttää, että uusissa teollisuuslaitoksissa käytetään parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa ympäristön pilaantumisen vähentämiseksi yhdennetysti, toisin sanoen niin, että ilman, maaperän ja veden pilaantuminen otetaan huomioon. Tämän ja muiden pilaantumisen vähentämiseen tähtäävien hallintatoimenpiteiden tukemiseksi on välttämätöntä, että pilaavien aineiden havaitsemiseksi kehitetään järjestelmiä ja että mittaukset yhdenmukaistetaan kaikkialla yhteisössä. YTK:n työhön kuuluu siksi:

- tuki ympäristölainsäädännölle (esimerkiksi veden, ilman ja maaperän) pilaantumisen yhdennetyksi ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi teollisuudessa, viitekehyksen laatiminen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden käytölle useilla teollisuudenaloilla sekä kilpailukykyyn ja työllisyyteen kohdistuvien lainsäädännön vaikutusten arviointi,

- tuki ympäristön pilaantumisen seurantatekniikoiden kansainväliselle yhdenmukaistamiselle, vertailumateriaalien ja -mittausten kehittäminen ja tuotanto eri ympäristöissä (esim. maaperä, vesi, ilma tai eliöt) ympäristön pilaantumisen vähentämiseksi,

- tutkimukset vertailumenetelmien yhdenmukaistamisen ja validoinnin edistämiseksi veden laadun analysoinnissa, veden seurannassa, veden käsittelyssä ja vesihuollossa, vettä pilaavien aineiden aiheuttamien toksikologisten riskien arviointi, toiminta hätätilanteissa, veden laadunvalvontamenetelmät ja -kriteerit, tutkimukset vesihuoltokäytännöistä ja niiden vaikutuksista EY:n lainsäädännöllä suojelluilla maantieteellisillä alueilla sekä tulvien ja kuivuuden uhkaamilla alueilla,

- teollisesta toiminnasta aiheutuvan maaperän saastumisen paikantamistekniikoiden kehittäminen ja meren pilaantumisen (esimerkiksi levien kukinnan tai öljyvuotojen) seurantatekniikoiden kehittäminen, mukaan lukien pilaantumista aiheuttavien alusten tunnistaminen,

- tutkimukset ilmanlaadun valvontamenetelmien ja kaupunkialueiden ilmanlaadun arviointiperusteiden yhdenmukaistamisen ja validoinnin edistämiseksi, vaihtoehtoisten polttoaineiden vaikutus ilmanlaatuun ja mikrohiukkaspäästöihin, ympäristön radioaktiivisuuden valvonta, alueelliset ohjelmat tiettyjen alueiden ympäristön seurannan toteuttamiseksi (esimerkiksi Alppeja koskeva yleissopimus).

II.3 Maailmanlaajuinen ilmastonmuutos

Allekirjoittamalla Kioton pöytäkirjan teollisuusmaat sitoutuivat vähentämään kasvihuonekaasujen päästöjä. Euroopan unioni, joka neuvotteli jäsenvaltioidensa puolesta, on luvannut vähentää päästöjään 8 prosentilla vuoden 1990 tasosta. Euroopan unioni tarvitsee vahvaa teknistä tukea säilyttääkseen uskottavuutensa ilmastonmuutossopimuksen sopimuspuolena, vahvistaakseen asemaansa kansainvälisissä yhteyksissä, ymmärtääkseen Euroopan tulevaisuuden eri vaihtoehtoja, joihin kuuluvat hallitusti ja hallitsemattomasti käytettyihin luonnonvaroihin, kansanterveyteen ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat seuraukset tuodakseen esiin riskit ja epävarmat tekijät ja laatiakseen asianmukaisen politiikan. YTK tukee yhteisön politiikkaa seuraavin keinoin:

- tutkimalla kasvihuonekaasujen ja aerosolien virtaamista, tutkimalla kasvihuonepäästöihin johtavia prosesseja, arvioimalla Kioton pöytäkirjan vaikutuksia päästötasoihin, ilmanlaatuun, ilmastonmuutokseen ja Euroopan talouteen, tukemalla Euroopan poliittisia aloitteita,

- käyttämällä maapallon tilan seurantaa tärkeimpien globaalisten, merten ja maan luonnonvarojen kartoittamiseen, seurantaan ja inventoimiseen maailmassa. Globaaleilla tietojärjestelmillä ja malleilla tuetaan havaittujen suuntausten analysointia ja ymmärtämistä. Eurooppalaisille tutkimusverkoille annetaan pääsy maailmanlaajuisiin tietokantoihin.

II.4 Energia ja liikenne

Energian loppukulutus jakautuu Euroopassa lähes tasan teollisuuden (29 %), liikenteen (32 %) ja kotitalouksien ja palvelusektorin (39 %) kesken. Suurin osa on tuotettu fossiilisilla polttoaineilla. Öljytuotteet ovat hallitsevassa asemassa liikennealalla, ja lähes kaksi kolmannesta kivihiilestä käytetään sähkön tuotantoon. Eurooppa voi noudattaa kansainvälisiä sopimuksia ja saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteen vain toteuttamalla tehokkaita päästönvähennystoimia ja korvaamalla fossiiliset polttoaineet uusiutuvilla energialähteillä. Vuonna 1996 julkaistussa vihreässä kirjassa uusiutuvista energialähteistä todettiin, että EY:n perustamissopimus tarjoaa monia mahdollisuuksia edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä, ja ehdotettiin, että yhteisö lujittaa politiikkaansa saavuttaakseen energian kokonaiskulutuksen 12 prosentin kotimaisuusasteen vuoteen 2010 mennessä. YTK tukee yhteisön politiikkaa seuraavilla tavoilla:

- uusiutuvat energiamuodot sisällytetään energiajärjestelmiin ja niihin liittyviin sosiaalis-taloudellisiin tutkimuksiin. Kehitetään uusia testaustekniikoita ja esitetään ehdotuksia normien ja standardien laatimiseksi aurinkosähkö- ja aurinkolämpöjärjestelmille uuden sukupolven energian varastointijärjestelmille, polttokennoille, eristysmateriaaleille sekä muille energiatehokkaille materiaaleille ja laitteille. Tutkitaan vedyn käyttöä polttoaineena kiinnittäen erityistä huomiota turvallisuuteen ja teknisten ja taloudellisten näkökohtien analyysiin,

- osallistutaan suurtehoisten energiantuotantojärjestelmien ja korkeissa lämpötiloissa toimivien järjestelmien materiaalien ja komponenttien testausmenetelmien, tarkastusmenettelyjen, normien ja standardien kehittämiseen ja yhdenmukaistamiseen. Erityistä huomiota kiinnitetään turvallisuuden ja toimintaiän kohottamiseen sekä päästöjen vähentämiseen,

- tutkitaan neutronien ja materiaalien välistä vuorovaikutusta, tuotetaan neutroneja koskevaa vertailutietoa energiantuotantoa varten kansainvälisten sopimusten puitteissa. Tehdään alan teknis-taloudellista tutkimusta ja tarjotaan korkean tason koulutusta teollisuuden tueksi kiinnittäen erityistä huomiota laajentumiskumppaneihin ja liittymistä edeltävässä vaiheessa oleviin valmistautuviin maihin,

- kehitetään ja validoidaan uusia päästönvalvonta- ja päästönrajoitustekniikoita maa-, ilma- ja meriliikennejärjestelmiä varten. Analysoidaan eri päästönrajoitustekniikoita koskevaa tietoa ja luodaan vertailulaboratorio kiertotestausten ja -verkkojen koordinointia varten. Tehdään kustannus-hyöty-tutkimuksia ja toteutetaan teknis-taloudellista mallintamista ja kehitetään pohjaa teknisille standardeille,

- tehdään soveltuvia, yhteisön liikennepolitiikkaa tukevia tutkimuksia, joilla arvioidaan kaupunki- ja alueliikennejärjestelmien kysynnän kehitystä.

II.5 Maatalous, maaseudun kehittäminen ja kalatalous

Yhteisön politiikan tavoitteena on tehdä maataloudesta kilpailukykyisempää maailmanmarkkinoilla ja asettaa maaseudun kestävä kehittäminen, kuluttajaystävälliset tuotteet ja ympäristöystävällisemmät käytännöt ensiarvoiseen asemaan. EU:n itään tapahtuvaan laajentumiseen on valmistauduttava, sillä se merkitsee maatalousalueen lisääntymistä 50 prosentilla ja maatalouden työvoiman määrän kaksinkertaistumista. Petosten ehkäisy on tärkeää, koska kysymys on suuresta budjetista, koska maatalouteen liittyy terveysnäkökulmia ja koska kalatalouteen liittyy kestävyyskysymyksiä. YTK tukee politiikkaa tulevaisuudessakin aktiivisesti seuraavilla keinoilla:

- teknis-taloudellinen tulevaisuudentutkimus ja skenaariot, joilla pyritään saamaan lisää tietoa ravintoketjuun ja aluekehityspolitiikkaan liittyvien toimintaperiaatteiden pitkän aikavälin kehityksestä. Tutkimuksessa painotetaan tieteen ja teknologian osuutta näillä keskeisillä yhteisön politiikan aloilla ja tarkastellaan laajempia poliittisia yhteyksiä (esim. laajentumista ja Välimeren-politiikkaa),

- maaseutuympäristön kehityksen tutkimus, maaseutu- ja rannikkoalueilla tapahtuvien muutosten seuranta (ympäristövaikutukset, metsien kehitys ja metsänhoito, maatalouden ja vesiviljelyn suuntaukset, matkailu) maapallon tilan seurantatekniikka, rannikkoalueiden hallinta,

- kalatalousalan säännellyn toiminnan valvontamenetelmien kehittäminen ja arviointi,

- agrometeorologisten mallien kehittäminen satojen ennakoimista varten (erityisesti Euroopan unionin laajentumista ajatellen), tulosten seuranta yhdenmukaisuuden varmistamiseksi yhteisen maatalouspolitiikan toimintalinjojen ja petosten vastaisen toiminnan kanssa, viljelijöiden tekemien ilmoitusten perusteella jäsenvaltioissa tehtävän työn yhdenmukaistaminen ja laadunvalvonta, maatalouden tietojärjestelmien suuntaaminen maataloustoiminnan painopistealoille, kehittyneiden tilastomenetelmien ja näytteenottostrategioiden kehittäminen tukien valvomiseksi ratkaisevassa tilien tarkastamis- ja hyväksymisvaiheessa,

- tietokannan suunnittelu ja käyttö karjan liikkeiden rekisteröimiseksi ja seuraamiseksi kaikkialla yhteisössä, tekninen tuki yhteisön karjan luotettavan tunnistus- ja merkintäjärjestelmän toteuttamiselle, mukaan lukien yleinen laadunvalvonta ja elektronisten järjestelmien varmentaminen,

- sertifioitujen vertailumateriaalien kehittäminen ja tuotanto ja vertailumenetelmien kehittäminen maataloustuotteiden laadun turvaamiseksi (esimerkiksi ravintoaineet ja raaka-aineissa esiintyvät epäpuhtaudet).

III EUROOPAN KILPAILUKYVYN TUKEMINEN

Merkittävimmät tavat, joilla yhteisö edistää talouden kehitystä, kasvua ja työpaikkojen luomista, ovat teollisuuden kilpailukyvyn edistäminen ja toimivien sisämarkkinoiden rakentaminen kaikkia tuotteita ja palveluja varten. Yhteisö myös neuvottelee kolmansien maiden kanssa kauppasopimuksia, jotka takaavat yhteisön tuotteille oikeudenmukaisen pääsyn markkinoille ja edistävät talouskasvua kehitysmaissa. Talouskasvu on myös rakennerahastotoiminnan tavoitteena. Tähän toimintaan kuuluvat muun muassa Phare- ja Tacis-ohjelmat, joilla autetaan heikommassa asemassa olevia alueita ja maita integroitumaan paremmin sisämarkkinoihin ja maailman talouteen.

Hyvän kauppatavan mukainen kauppa riippuu kansainvälisesti sovituista standardeista, ja YTK tukee jatkossakin hyvin perusteltujen eurooppalaisten ja kansainvälisten normien, standardien, käytännesääntöjen ja vertailuvälineiden edistämistä ja kehittämistä. Rakennepolitiikalle annettavaan tukeen kuuluu YTK:ssa kehitetyn teknologian siirto teollisuudelle sekä toimenpiteet, joilla edistetään uusien teollisuusalojen kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla. Sellainen on muun muassa maapallon tilan seuranta, jossa YTK:lla on erityisasiantuntemusta. Lisäksi siihen kuuluu tieteellisen infrastruktuurin kehittäminen Välimeren kumppanuusmaissa. Lisäksi pyritään yleisten tutkimusten avulla määrittelemään, miten teknologia siirtyy tutkimuksesta teollisuuteen ja miten teollisuuden muuttuvat toimintamallit vaikuttavat työllisyyteen.

III.1 Työllisyys, teknologia ja teollisuuden kilpailukyky

Työllisyyttä ja kilpailukykyä koskevat asiat hallitsevat poliittista keskustelua Euroopassa vielä tulevinakin vuosina. YTK antaa tukeaan seuraavilla keinoilla:

- tutkitaan teknologian, työllisyyden ja kilpailukyvyn välisiä suhteita. Yksilöidään parhaita käytäntöjä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. Analysoidaan yhteiskunnallisten tekijöiden (iän, sukupuolen jne.), eri alojen rakenteellisten muutosten (teollisuuden, palvelujen, instituutioiden jne.), tekniikan muutosten sekä yhteisön politiikan (euron, laajentumisen, sääntelyn purkamisen jne.) vaikutuksia kilpailukykyyn ja työllisyyteen tulevaisuuden Euroopassa,

- analysoidaan tekijöitä, jotka rajoittavat epäsuotuisammassa asemassa olevien Euroopan alueiden kehitystä, ongelmakohtien poistamiseksi ja kilpailukyvyn ja työllisyyden lisäämiseksi. Tehdään tulevaisuudentutkimusta yhteisön tutkimuksen painopisteistä ja tieteen ja teknologian merkityksestä aluekehitykselle.

III.2 Kansainvälisen kauppajärjestelmän tukeminen normeilla

Teollisuus tarvitsee ennakoitavia ja luotettavia markkinoille pääsyn edellytyksiä ennen kuin se ryhtyy suuriin investointeihin, joita uusille markkinoille pääsy vaatii. Kaikkien markkinoilla toimivien on myös voitava tukeutua vakiintuneisiin, varmistettaviin ja kansainvälisesti hyväksyttyihin mittauksiin, jotta markkinoiden sääntely olisi varmasti avointa ja jotta epäoikeudenmukaiselta kilpailulta ja turhilta oikeudenkäynneiltä vältyttäisiin. YTK pyrkii näihin tavoitteisiin seuraavilla keinoilla:

- yhteisön vertailumittaustoimiston (BCR) sertifioimien vertailumateriaalien kuvaus, tuottaminen ja varastointi ja niiden stabiliteetin testaus ja niiden kansainvälinen jakelu on kuvaavaa YTK:n toiminnalle eri politiikkojen tukemiseksi (ympäristö-, kuluttajansuoja- ja terveyspolitiikan, teollisuuden kilpailukyvyn jne.). Sertifioituja teollisia vertailumateriaaleja tuotetaan erityisesti silloin, kun tarvitaan nopeaa toimintaa tai kun varastot on korvattava,

- primaarien isotooppimittausten suunnittelu ja toteutus, isotooppivertailumateriaalien valmistus ja virtuaalitutkimuslaitoksen perustaminen kansallisten mittauslaitosten kanssa primaareja isotooppimittauksia varten kemiallisten mittausten kansainvälisen vertailukelpoisuuden edistämiseksi, akkreditointilaitosten ja laadunvarmistusjärjestelmien tukemiseksi ja kemiallisten mittausten jäljitettävyyden toteuttamiseksi käyttäen yhteisiä vertailukohtia sekä tuki jäsenvaltioille niiden omien mittausjärjestelmien laatimisessa,

- analyyttisten vertailumenetelmien kehittäminen ja validointi eri alkuaineille ja niiden kemiallisille muodoille, radionuklideille ja orgaanisille komponenteille, radionuklideja koskevien mittausmenetelmien tutkimus primaaristandardien valmistamista varten, laitteiden kalibrointi ja pieninä määrinä esiintyvien aineiden määrittäminen,

- normien laatimista edeltävä tutkimus ja tuki materiaalien mittaus- ja testausstandardien kehittämiselle uusia teknologioita kuten nanoteknologioita varten.

III.3 Innovaatio ja teknologiansiirto

On yleisesti tunnustettua, että innovaatio tuo mukanaan kilpailukykyä ja kasvua. YTK tukee pyrkimyksiä ymmärtää prosesseja, jotka hallitsevat tiedon siirtoa tutkimussektorilta yksityissektorille, ja pyrkii maksimoimaan oman teknologiansa teollisuudelle tuoman hyödyn. Tämä sisältää:

- Euroopan innovaatiojärjestelmään liittyviä tutkimuksia, joilla pyritään parantamaan Euroopan tieteellisten ja teknologisten mahdollisuuksien hyödyntämistä. Erityistä huomiota kiinnitetään parhaiden menetelmien ja käytäntöjen selvittämiseen tiedon hankkimista, siirtoa, ostamista ja myymistä varten, yritysten organisaatioon, koulutuksen vaatimuksiin, pk-yritysten erityistarpeisiin sekä YTK:n verkostojen yhteyksiin yrityspolitiikan verkostojen kanssa,

- tuki kilpailukykyisen ja kestävää lisäarvoa omaavan maapallon tilan seurannan kehittämiselle Euroopassa määrittelemällä uusia käyttäjiä, kehittämällä uusia tuotteita ja palveluja ja kehittämällä välineitä maapallon tilan seurannan avulla saatavia tietoja ja palveluja käyttävien asiakkaiden hyväksi,

- YTK:n tutkimustulosten hyödyntäminen, käyttäjien tarpeiden tutkimus, innovaatio- ja teknologiansiirtohankkeiden valinta YTK:n kehittämiä tekniikoita varten, demonstrointi käyttäjille ja mahdollisille sijoittajille. Etusijalle asetetaan yhteistyö huipputeknologian pk-yritysten kanssa.

III.4 Unionin laajentuminen, jäsenyyttä edeltävät toimenpiteet ja kansainvälinen yhteistyö

Markkinoiden maailmanlaajuistumisesta johtuvat teknologiavirrat, Euroopan unionin nykyiset ulkopoliittiset tavoitteet ja tarve turvata EY:n taloudelliset edut vaativat lujittamaan vuoropuhelua ja yhteistyötä tiede- ja teknologia-asioissa tulevien kumppanuusmaiden kanssa. YTK tukee unionin laajentumisprosessia jakamalla tietämystään tulevien jäsenvaltioiden tutkijoiden kanssa, ottamalla heitä vastaan ja kannustamalla heitä käyttämään YTK:n laitteistoja ja liittymään sen verkostoihin. Erityisesti YTK:

- edistää Euroopan unionin jäseneksi hakeneiden maiden ja muiden Euroopan unionin ulkopuolisten maiden organisaatioiden liittymistä kansainvälisiin mittausarviointiohjelmiin ja kehittyneitä materiaaleja ja standardeja koskevien verkkojen ulottamista kyseisten maiden teollisuuteen ja tutkimuslaitoksiin,

- kehittää yhteistyötä Välimeren etelä- ja itäpuolisten kumppanuusmaiden kanssa parhaiden käytäntöjen ja tieteellisen tiedon vaihtamiseksi ja teknis-taloudellisen panoksen antamiseksi Barcelonan prosessin tavoitteita varten,

- kehittää monitieteisen tietokannan, joka sisältää yhdenmukaista maantieteellistä tietoa laajentuvaa Euroopan unionia varten. YTK huolehtii tarvittavasta teknisestä koordinaatiosta ja edistää standardien laatimista ohjelmistoille ja sellaisten menetelmien luomista, joilla maantieteelliset tietojärjestelmät saadaan täysin yhteensopiviksi.

LIITE III

OHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖT

1. Komissio toteuttaa suorat toimet liitteessä II kuvailtujen tieteellisten ja teknisten tavoitteiden ja sisällön perusteella kuultuaan YTK:n hallintoneuvostoa. Tähän liittyvä toiminta toteutetaan yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) asianomaisissa tutkimuslaitoksissa.

2. Toimintaansa toteuttaessaan YTK osallistuu tarpeen vaatiessa ja mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten laboratorioiden verkostoihin tai eurooppalaisiin tutkimusyhteenliittymiin taikka organisoi sellaisia. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön teollisuuden, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, kanssa. Yhteisön ulkopuolisiin maihin sijoittautuneet tutkimuslaitokset voivat osallistua tieteellisiin ja teknisiin hankkeisiin Euroopan yhteisön ja kyseisten yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton tutkimuslaboratorioiden ja -laitosten kanssa.

Hankkeiden toteuttamisen myötä saatavia tietoja levittää YTK itse (ottaen huomioon mahdolliset luottamuksellisuudesta aiheutuvat rajoitukset).

3. Liitännäistoimenpiteisiin kuuluvat:

- apurahansaajien, vierailevien tutkijoiden ja työkomennuksella olevien asiantuntijoiden vierailut YTK:n tutkimuslaitoksissa

- YTK:n henkilöstön tilapäinen työskentely kansallisissa laboratorioissa, teollisuuden laboratorioissa ja korkeakouluissa

- järjestelmällinen tiedonvaihto muun muassa järjestämällä tieteellisiä seminaareja, työpajoja ja kongresseja sekä tieteellisten julkaisujen kautta

- erikoiskoulutus, jossa painotetaan monitieteisyyttä

- hankkeiden ja ohjelmien toimivuuden riippumaton tieteellinen ja strateginen arviointi.