Komission päätös,

tehty 23 päivänä heinäkuuta 2003,

EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä

(COMP/C.2-37.398 - UEFA:n Mestarien liigan kaupallisten oikeuksien yhteismyynti)

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 2627)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2003/778/EY)

SISÄLLYSLUETTELO

>TAULUKON PAIKKA>

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon 6 päivänä helmikuuta 1962 annetun neuvoston asetuksen N:o 17 eli perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimmäisen täytäntöönpanoasetuksen(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1/2003(2), ja erityisesti sen 6 ja 8 artiklan,

ottaa huomioon asetuksen N:o 17 2 artiklan mukaisesti UEFA:n 1 päivänä helmikuuta 1999 jättämän puuttumattomuustodistusta koskevan hakemuksen ja asetuksen N:o 17 4 artiklan mukaisesti UEFA:n 1 päivänä helmikuuta 1999 jättämän poikkeuslupaa koskevan ilmoituksen, sellaisina kuin ne ovat muutettuina 13 päivänä toukokuuta 2002,

ottaa huomioon 18 päivänä heinäkuuta 2001 komission tekemän päätöksen aloittaa asian käsittely,

on antanut niille yrityksille, joita asia koskee, mahdollisuuden(3) ilmoittaa näkökantansa komission esittämistä väitteistä asetuksen N:o 17 19 artiklan 1 kohdan ja komission asetuksen (EY) N:o 2842/98, annettu 22 päivänä joulukuuta 1998, kuulemisesta tietyissä EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan mukaisissa menettelyissä,(4) mukaisesti,

on kuullut kilpailurajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa,

ottaa huomioon kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen tästä asiasta(5),

sekä katsoo seuraavaa:

1. JOHDANTO

(1) Tämä päätös koskee Euroopan jalkapalloliiton (Union des Associations Européennes de Football, UEFA) ja sen jäsenten sääntöjä ja niiden tekemiä täytäntöönpanopäätöksiä UEFA:n Mestarien liigan, yleiseurooppalaisen seurajoukkueiden jalkapallokilpailun, kaupallisten oikeuksien(6) yhteismyyntiä koskevan järjestelyn osalta. UEFA:n Mestarien liigan säännöt antavat UEFA:lle yhteismyyntielimenä yksinoikeuden myydä tietyt UEFA:n Mestarien liigan kaupalliset oikeudet liigaan osallistuvien jalkapalloseurojen nimissä. Yhteismyyntijärjestely rajoittaa jalkapalloseurojen välistä kilpailua, koska siinä koordinoidaan hinnoittelupolitiikka ja kaikki muut kaupankäyntiehdot kaikkien niiden yksittäisten jalkapalloseurojen nimissä, jotka tuottavat UEFA:n Mestarien liigan materiaalin. Komissio katsoo kuitenkin, että tällaisille rajoittaville säännöille voidaan tässä erityistapauksessa myöntää poikkeus. UEFA:n yhteismyyntijärjestely antaa kuluttajille sen edun, että he saavat käyttöönsä tähän yleiseurooppalaiseen jalkapalloseurojen kilpailuun liittyviä, liigaan keskittyviä mediatuotteita, joita myydään yhdestä myyntipisteestä ja joita ei voitaisi muulla tavoin tuottaa eikä jakaa yhtä tehokkaasti.

2. OSAPUOLET

(2) UEFA on Sveitsin siviilioikeuden mukaisesti yritysrekisteriin kirjattu yritys, jonka toimipaikka sijaitsee Nyonissa Sveitsissä(7). UEFA on kansallisten jalkapalloliittojen muodostama järjestö. Sen jäseniä ovat Euroopan kansalliset jalkapalloliitot(8). UEFA:ssa on nykyisin 51 jäsentä. Näistä 21 on Euroopan talousalueella(9).

(3) UEFA on Euroopan jalkapallon sääntelystä vastaava elin. Sillä on yksinomainen toimivalta järjestää ja lakkauttaa Euroopassa pidettäviä kansainvälisiä kilpailuja, joihin jäsenliitot tai niihin kuuluvat jalkapalloseurat osallistuvat. Muut kansainväliset kilpailut ja turnaukset vaativat UEFA:n hyväksyntää(10) lukuun ottamatta niitä, jotka järjestää Kansainvälinen jalkapalloliitto FIFA. Mestarien liigan lisäksi UEFA järjestää useita muitakin eurooppalaisia jalkapalloturnauksia.

(4) UEFA:n liittokokous on UEFA:n ylin hallintoelin. Jokaisella kansallisella jalkapalloliitolla on liittokokouksessa yksi ääni(11). Liittokokous hyväksyy UEFA:n perussäännöt. Se valitsee puheenjohtajan(12) ja hallituksen(13). Hallitus koostuu puheenjohtajasta ja 13 jäsenestä, joilla on oltava toimi jossakin kansallisessa jäsenliitossa(14). Hallitus johtaa UEFA:a niitä tehtäviä lukuun ottamatta, jotka se on delegoinut pääjohtajalle(15), jonka se myös nimittää(16). Hallitus laatii UEFA:n kilpailuihin osallistumisen ja niiden järjestämisen ehtoja koskevat säännöt, mukaan luettuina UEFA:n Mestarien liigan säännöt. UEFA:n Mestarien liigan kilpailuihin mukaan pääsemisen ehtona on, että kukin jäsenliitto tai jäsenliittoon kuuluva jalkapalloseura sitoutuu noudattamaan toimivaltaisten UEFA:n elinten perussääntöjä, muita sääntöjä ja päätöksiä(17).

3. ILMOITETTU SOPIMUS

3.1 UEFA:n Mestarien liiga

3.1.1 UEFA:n Mestarien liigan historiaa

(5) UEFA:n Mestarien liiga on UEFA:n arvostetuin seurajoukkueiden kilpailu. Se luotiin alun perin Euroopan Mestarijoukkueiden Cupiksi ottelukauden 1955/1956 edellä, mutta kilpailun muoto ja nimi muuttuivat ennen ottelukautta 1992/1993. UEFA:n Mestarien liigaan voivat osallistua jokaisen kansallisen jalkapalloliiton mestarit sekä ne joukkueet, jotka ovat sijoittuneet kansallisessa mestaruussarjassa seuraaviksi. Eri jalkapalloliitoista hyväksyttävien joukkueiden määrä riippuu kunkin liiton sijoituksesta UEFA:n ranking-listalla. Karsintavaiheet mukaan luettuina UEFA:n Mestarien liigaan osallistuu yhteensä 96 jalkapallojoukkuetta.

3.1.2 UEFA:n Mestarien liigan pelitapa

(6) Ilmoitusta(18) jätettäessä sovellettava UEFA:n Mestarien liigan pelitapa koostui kahdesta UEFA:n Mestarien liigaa edeltävästä karsintavaiheesta. Varsinainen UEFA:n Mestarien liiga koostui lohkovaiheen otteluista sekä neljännesvälierät, puolivälierät ja loppuottelun käsittävästä lopullisesta pudotuspelivaiheesta. UEFA:n hallitus päätti 10 ja 11 päivänä heinäkuuta 2002 korvata kilpailun toisen lohkovaiheen pudotuspelivaiheella kaudesta 2003/2004 alkaen. Kun toinen lohkovaihe jää pois, kauden 2003/2004 UEFA:n Mestarien liigassa on yhteensä 125 ottelua ja kaikkiaan 13 ottelupäivää.

(7) Kaudella 2003/2004 kilpailu koostuu seuraavista vaiheista: Yhteensä 80 jalkapallojoukkuetta osallistuu kolmelle alkukarsintakierrokselle ja pelaa yhteensä 160 ottelua, joiden perusteella karsitaan 16 joukkuetta niiden 16 kärkijoukkueen lisäksi, jotka pelaavat automaattisesti UEFA:n Mestarien liigassa. UEFA:n hallinto sijoittaa jalkapalloseurat karsintakierroksille ja lohkovaiheeseen kauden alussa määriteltyjen seurasijoitusten perusteella. Nämä sijoitukset laaditaan kansallisten jalkapalloliittojen kertoimen mukaan sekä sen perusteella, miten jalkapalloseurat ovat menestyneet UEFA:n seurajoukkueiden kilpailussa samalla kaudella. Karsintakierroksilla keskenään pelaavat joukkueet määritellään arpomalla sijoitettujen ja sijoittamattomien jalkapalloseurojen kesken. Kolmatta karsintakierrosta varten UEFA:n hallinnolla on valtuudet muodostaa lohkot sovittujen periaatteiden mukaan. Arvontaa varten UEFA:n Mestarien liigan lohkovaiheeseen osallistuvat 32 jalkapallojoukkuetta sijoitetaan kahdeksaan neljän joukkueen lohkoon yllä mainittujen sijoitusten mukaisesti. Kaikki ottelut pelataan UEFA:n ottelukalenterin mukaan. Niiden kansallisten liittojen, joiden jalkapallojoukkueita osallistuu otteluihin, on vahvistettava kaikkien karsintaotteluiden ottelupaikat ja -päivät sekä aloitusajat ja ilmoitettava ne UEFA:n hallintoon.

(8) Jäsenliitot ja niiden jäseninä olevat järjestöt tai jalkapalloseurat myyvät itse näiden kolmen karsintakierroksen mediaoikeudet. UEFA ei osallistu näiden oikeuksien myyntiin, eikä se näin ollen kanna muita otteluiden järjestämiseen liittyviä tai hallintovastuita kuin arvonnan suorittamisen sekä sääntöjen ja kurin noudattamista valvovien erotuomareiden ja otteludelegaatin nimittämisen. UEFA ei osallistu sellaisten ulkopuolisten palveluntarjoajien valintaan tai nimittämiseen, joiden palveluja tarvitaan ottelun yhteydessä. UEFA ei liioin osallistu eri otteluiden audiovisuaalisen selostuksen tuottamiseen eikä kaupallisten yhteistyökumppaneiden, sponsorien, tavaran- ja palveluntoimittajien tai lisenssinhaltijoiden nimittämiseen.

(9) Jalkapalloseurat eivät ole ulottaneet yhteismyyntimenettelyä näihin kolmeen karsintakierrokseen, joten se, miten tämän oikeudet myydään, ei sen vuoksi ole oleellista tämän päätöksen kannalta. Vaikuttaisi siltä, että UEFA ja jalkapalloseurat ovat päättäneet, että yhteismyyntimenettely ei koske näitä otteluita, koska tällaisten alkuvaiheen karsintaotteluiden kysyntä on melko pientä ja luonteeltaan paikallista. Pienten ja suurten jalkapalloseurojen välisillä otteluilla, jotka pelataan UEFA:n sijoitusjärjestelmän takia, ei ole rajatylittävää yleiseurooppalaista mielenkiintoa. Niillä on kysyntää lähinnä otteluun osallistuvien seurojen kotimaiden yleisradiopalvelun harjoittajien keskuudessa. Lisäksi UEFA:n Mestarien liigan yhtenäisen tuotekuvan luomisesta ja esittämisestä aiheutuisi UEFA:lle huomattavasti suuremmat kustannukset, jos sen olisi sisällytettävä yhteismyyntikonseptiin myös kaikki karsintaottelut (yli 100 ottelua). UEFA joutuisi tutkimaan kaikki karsintaotteluiden ottelupaikat ja käymään niissä kaikissa. Se joutuisi huolehtimaan siitä, että kaikkia UEFA:n Mestarien liigan yleisradiointia koskevia vakiovaatimuksia noudatetaan. Se joutuisi huolehtimaan muun muassa myös siitä, että UEFA:n Mestarien liigan kaupallisille yhteistyökumppaneille tarjottaisiin käyttöön "puhtaat" stadionit. UEFA joutuisi valvomaan kaikkia muitakin velvoitteita, jotka jalkapalloseurat on täytettävä voidakseen osallistua UEFA:n Mestarien liigaan. Tämä voisi olla syynä siihen, että UEFA ja jalkapalloseurat eivät pidä näiden mediaoikeuksien yhteismyyntiä tehokkaana eivätkä jalkapalloseurojen oman markkinoinnin rajoittamista välttämättömänä.

(10) Karsintavaiheen ottelut pelataan pudotuspelijärjestelmän mukaisesti siten, että jokainen joukkue pelaa jokaista vastaan sekä koti- että vierasottelun. Se joukkue, joka tekee yhteensä enemmän maaleja kussakin kahdessa ottelussa, selviää seuraavaan vaiheeseen (tapauksen mukaan toinen karsintakierros, kolmas karsintakierros tai UEFA:n Mestarien liigan lohkovaihe). Ensimmäisellä ja toisella karsintakierroksella hävinneet joukkueet karsiutuvat kilpailusta. Kolmannella karsintakierroksella hävinneet 16 joukkuetta ovat oikeutettuja pelaamaan nykyisen UEFA-cupin ensimmäisellä kierroksella.

(11) Syyskuusta lähtien nämä 32 jalkapallojoukkuetta kilpailevat ensimmäisessä lohkovaiheessa, joka koostuu kahdeksasta neljän joukkueen lohkosta. Näiden kahdeksan lohkon kaksi parasta - kaikkiaan 16 joukkuetta - jatkavat toiseen pudotuspelivaiheeseen, jossa kaikki pelaavat kaikkia vastaan sekä koti- että vierasottelun. Jatkoon päässeet joukkueet kilpailevat neljännesvälierissä. Neljännesvälierissä (8 joukkuetta) ja puolivälierissä (4 joukkuetta) joukkueet pelaavat toisiaan vastaan kaksi ottelua kotona ja vieraissa, ja yhteensä enemmän maaleja tehnyt joukkue selviää aina seuraavalle kierrokselle. Ne kaksi joukkuetta, jotka voittavat puolivälierät, pelaavat loppuottelussa, joka järjestetään yhtenä otteluna.

(12) Ottelut pelataan tiistai- tai keskiviikkoiltaisin syyskuusta alkaen ja loppuottelu pelataan toukokuussa. UEFA:n Mestarien liigan ottelut alkavat yleensä klo 20.45 Keski-Euroopan aikaa. UEFA:n Mestarien liiga ei näin osu päällekkäin kotimaisten liigaotteluiden kanssa, jotka pelataan useimmiten viikonloppuisin, eikä UEFA-cupin kanssa, jota pelataan yleensä torstaisin.

3.1.3 UEFA:n rooli UEFA:n Mestarien liigassa

(13) UEFA vastaa UEFA:n Mestarien liigan järjestämisestä ja hallinnosta. UEFA huolehtii arvonnasta ja hyväksyy osallistujat. Se nimittää erotuomarit, otteludelegaatit ja erotuomaritarkkailijat sekä kattaa heidän kustannuksensa. UEFA on kurinpitoelin, joka valvoo kilpailua kaikilta osin. Se valitsee ja nimittää erilaiset ulkopuoliset palveluntarjoajat, joiden palveluja tarvitaan ottelun yhteydessä(19).

(14) Television Event and Media Marketing AG (TEAM), joka on itsenäinen markkinointiyritys, avustaa UEFA:a Mestarien liigan kaupallisten näkökohtien toteutuksessa ja seurannassa. TEAM toimii agenttina, jota UEFA valvoo ja josta se on vastuussa, ja se hoitaa neuvottelut kaupallisten yhteistyökumppanien kanssa. Sopimukset allekirjoittaa ja panee täytäntöön UEFA, joka kantaa kaiken laillisen vastuun.

(15) UEFA järjestää jokaisen ottelun täydellisen audiovisuaalisen kuvauksen ja selostuksen. UEFA:n yleisradiopalvelua harjoittavat yhteistyökumppanit johtavat lähetystoimintaa omalla alueellaan järjestettävien otteluiden osalta. UEFA vastaa yleisradiopalvelun harjoittajille siitä, jos jokin ottelu peruutetaan tai siirretään.

(16) Mediaoperaattorien lisäksi UEFA:lla on kolmenlaisia kaupallisia yhteistyökumppaneita: sponsoreita, tavaran- ja palveluntoimittajia(20) ja lisenssinhaltijoita(21).

3.1.4 Jalkapalloseurojen rooli UEFA:n Mestarien liigassa

(17) Liigaan osallistuvat jalkapalloseurat kokoavat joukkueen ja järjestävät käyttöön stadionin. UEFA:lla ei ole suoria yhteyksiä stadionien omistajiin. Jalkapalloseurat ovat velvollisia noudattamaan UEFA:n antamia määräyksiä ja toimimaan UEFA:n valvonnassa. Ne vastaavat turvallisuusvaatimusten täyttämisestä. Seurat järjestävät myös tilat lehdistölle sekä VIP-tilat, toimistot, työtilat ja istuimet UEFA:n kaupallisille yhteistyökumppaneille. UEFA nimittää stadiontiimin, joka tutkii stadionin sen varmistamiseksi, että siellä voidaan järjestää UEFA:n Mestarien liigan ottelu.

3.2 Ilmoitus

(18) UEFA ilmoitti yhteismyyntiä koskeviin järjestelyihinsä liittyvistä säännöistä, määräyksistä ja toimeenpanopäätöksistä komissiolle 19 päivänä helmikuuta 1999. Ilmoitus sisälsi televisiotoiminnan harjoittajien, sponsorien ja tavaran- ja palveluntoimittajien kanssa tehtävät, oikeuksia koskevat vakiosopimukset. Komissio antoi 18 päivänä heinäkuuta 2001 väitetiedoksiannon, jossa se totesi, että ilmoitettu televisiointioikeuksien yhteismyyntiä koskeva järjestely rikkoo EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa. Se totesi myös, että yhteismyyntiä koskevaan järjestelyyn ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan eikä ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan mukaista poikkeuslupaa.

(19) Väitetiedoksiannossa todettiin, että ilmoitettu yhteismyyntiä koskeva järjestely esti UEFA:n Mestarien liigaan osallistuvia yksittäisiä jalkapalloseuroja tekemästä itsenäisesti televisiointioikeuksien käyttöä koskevia liiketoimia ja että se poisti seurojen keskinäisen kilpailun, joka koskee televisiointioikeuksien toimittamista ostajille yksittäin. Tällainen yhteismyyntijärjestely johti kilpailun rajoittumiseen. Kolmansien osapuolten kannalta vaikutus on se, että niillä on vain yksi toimituslähde. Lisäksi väitetiedoksiannossa katsottiin, että UEFA:n soveltama kaupallinen toimintaperiaate mitätöi yhteismyynnin yleisradiotoiminnan markkinoilla mahdollisesti tarjoamat tehokkuusedut ja hyödyt. Syynä oli se, että UEFA myi kaikki maksuttomaan televisiotoimintaan ja maksutelevisiolähetyksiin liittyvät oikeudet kullakin alueella yksinoikeudella useiksi vuosiksi yhdelle televisiotoiminnan harjoittajalle. Koska yleisradiointioikeuksia koskevat sopimukset kattoivat kaikki UEFA:n Mestarien liigan televisiointioikeudet, yksi ainoa suuri yleisradiopalvelun harjoittaja kullakin alueella pystyi saamaan kaikki UEFA:n Mestarien liigan televisiointioikeudet, jolloin kaikki muut yleisradiopalvelun harjoittajat jäivät ilman näitä oikeuksia. Lukuisia oikeuksia jäi samalla myös käyttämättä. Tällainen laaja yksinoikeus ei hyödyttänyt televisiointitoiminnan markkinoita, eikä se liioin vastannut urheilua koskevaa selvitystä Helsingissä kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle(22).

(20) Jalkapallo on useimmissa maissa maksutelevisiopalvelujen kehittämisen käyttövoima, ja se kuuluu maksuttoman televisiolähetystoiminnan keskeiseen ohjelma-ainekseen. Maksuttomaan ja maksulliseen televisiotoimintaan liittyvien oikeuksien yhteismyynnillä yhdistettynä laajoihin yksinoikeuksiin on sen vuoksi merkittävä vaikutus televisiotoiminnan markkinoiden rakenteeseen, koska se voi lisätä median keskittymistä ja estää yleisradiopalvelun harjoittajien välistä kilpailua. Jos yhdellä yleisradiopalvelun harjoittajalla on kaikki merkitykselliset jalkapallon televisiointioikeudet tai useimmat niistä yhdessä jäsenvaltiossa, kilpailevien yleisradiopalvelun harjoittajien on erittäin vaikeaa tulla kyseisille markkinoille.

3.3 UEFA:n tekemä ilmoituksen muutos

(21) UEFA toimitti vastauksensa väitetiedoksiantoon 16 päivänä marraskuuta 2001. UEFA esitteli uutta yhteismyyntijärjestelyä koskevan alustavan luonnoksen 8 päivänä tammikuuta 2002. Lisäksi UEFA esitteli 12 päivänä maaliskuuta 2002 UEFA:n Mestarien liigan televisiointioikeuksien ja kaikkien mediaoikeuksien käytön jakamista koskevan taulukon. Näitä oikeuksia ovat radio- ja tv-lähetysoikeudet, Internet- ja UMTS-oikeudet sekä fyysisiä tiedonsiirtovälineitä (kuten DVD-levyt, VHS-videokasetit ja CD-ROM-levyt) koskevat oikeudet.

(22) UEFA:n ehdotus uudeksi yhteismyyntijärjestelyksi tarkoittaa, että UEFA:n yksinoikeus myydä UEFA:n Mestarien liigan mediaoikeudet vähenee. Uusi yhteismyyntijärjestely antaisi myös jalkapalloseuroille mahdollisuuden myydä muuten kuin yksinmyyntioikeudella rinnakkain UEFA:n kanssa tiettyjä mediaoikeuksia niihin otteluihin, joihin ne osallistuvat. UEFA:n ehdotus viittaa myös mediaoikeuksien eriyttämiseen jakamalla ne useiksi oikeuksia käsittäviksi paketeiksi, joita tarjottaisiin myytäviksi erillisinä kokonaisuuksina kolmansille osapuolille.

(23) UEFA:n ehdotusta uudeksi yhteismyyntijärjestelyksi käsiteltiin useissa UEFA:n ja komission välisissä kokouksissa ja sitä muutettiin useista kohdin komission pyynnöstä. Kun nämä muutokset oli tehty, komission alustava näkemys oli, että UEFA:n ehdotus korjaisi väitetiedoksiannossa esitetyt kilpailuongelmat. Sen vuoksi komissio aikoi alustavasti hyväksyä UEFA:n ehdotuksen, jonka tämä ilmoitti komissiolle 13 päivänä toukokuuta 2002. Komission alustava hyväksyntä oli kuitenkin ehdollinen, koska kolmansille osapuolille annettiin mahdollisuus kommentoida ehdotusta asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan mukaisen tiedonannon julkaisemisen jälkeen.

(24) Tiedonanto julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 17 päivänä elokuuta 2002, ja siihen vastasivat lukuisat asianomaiset osapuolet. Kolmansien osapuolten kommentit, jotka on esitetty tiivistettyinä jäljempänä 5 artiklassa, johtivat siihen, että komissio pyysi UEFA:lta lisää muutoksia sen yhteismyyntijärjestelyyn. UEFA suostui muuttamaan yhteismyyntijärjestelyään useimmilta osin, mutta ei kaikilta. UEFA:lle ilmoitettiin 4 päivänä huhtikuuta 2003 pidetyssä kokouksessa, että komissio aikoi asettaa ehtoja poikkeuslupapäätökselle. Tästä ilmoitettiin myös 5 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, jossa UEFA:a pyydettiin ilmoittamaan kantansa komission aikomuksesta ehdollistaa päätös. UEFA osoitti 15 päivänä toukokuuta 2003 päivätyssä vastauksessaan, että se voi hyväksyä komission aikomuksen.

3.4 UEFA:n muutettu yhteismyyntijärjestely

(25) UEFA ehdottaa yleisenä periaatteena, että mediaoikeuksia koskevat sopimukset tehdään enintään kolmeksi UEFA:n Mestarien liigan ottelukaudeksi.

3.4.1 Televisiointioikeudet

3.4.1.1 Jalkapallo-ottelut, joita yhteismyynti koskee

(26) Kuten johdanto-osan 9 kappaleessa on selitetty, UEFA:n yhteismyyntijärjestely ei koske UEFA:n Mestarien liigaa edeltäviä kolmea alkukarsintakierrosta. Yksittäiset jalkapalloseurat myyvät näiden otteluiden televisiointioikeudet yksittäin. Tämä sääntö koskee 80:tä jalkapalloseuraa ja 160:tä ottelua. UEFA:n yhteismyyntijärjestely koskee ainoastaan UEFA:n Mestarien liigan lohkovaihetta ja loppuvaiheen pudotuspelejä. Yhteismyyntijärjestely koskee sen vuoksi kaikkiaan 32:ta jalkapalloseuraa, jotka pelaavat yhteensä 125 ottelua kaikkiaan 13 ottelupäivänä syyskuusta toukokuulle. UEFA:n terminologian mukaan ottelupäivä käsittää kaksi kalenteripäivää (nykyisin tiistai ja keskiviikko).

3.4.1.2 Tarjousmenettely

(27) Oikeuksia koskevat sopimukset tehdään tarjouspyyntömenettelyn perusteella, jossa kaikille hyväksytyille yleisradiopalvelun harjoittajille annetaan yhtäläinen mahdollisuus tehdä oikeuksista tarjous ja jossa tarjoajille on selvitetty tärkeimmät ehdot.

(28) UEFA julkaisee aika ajoin kriteerit, jotka yleisradiopalvelun harjoittajien on täytettävä, jotta ne voisivat televisioida UEFA:n Mestarien liigaa. Hyväksytty yleisradiopalvelun harjoittaja on televisiotoimintaa harjoittava organisaatio, jolla on lupa harjoittaa televisiotoimintaa alueellaan ja jolla on UEFA:n Mestarien liigan otteluiden lähettämiseksi vaadittava infrastruktuuri, resurssit ja asema. Oikeuksia koskevista sopimuksista ilmoitetaan UEFA:n Internet-sivustolla (www.uefa.com) sopivina ajankohtina, ja sopimusalueen kaikilla hyväksyttävillä yleisradiopalvelun harjoittajilla on oikeus pyytää tarjouspyyntöasiakirjat. Kaikki oikeuksien paketit tuodaan markkinoille periaatteessa samanaikaisesti.

(29) Tarjouspyyntöasiakirjoista käyvät ilmi merkitykselliset tiedot kaikista oikeuksia käsittävistä paketeista, tärkeimmät ehdot sekä selitys niistä tiedoista, jotka asianomaisten osapuolten on toimitettava tarjouksensa mukana. Kaikilla hyväksyttävillä yleisradiopalvelun harjoittajilla on oikeus pyytää esittelyä, jossa niille selitetään tarjolla olevat oikeuksia käsittävät paketit ja myyntiprosessi. Kaikille hyväksyttäville yleisradiopalvelun harjoittajille annetaan kohtuullinen aika, jonka kuluessa niiden on jätettävä tarjouksensa.

(30) UEFA on osoittanut, että se arvioi tarjoukset puolueettomien perusteiden mukaisesti; näitä ovat erityisesti seuraavat:

a) oikeudet käsittävistä paketeista tarjottava hinta;

b) hyväksyykö tarjoaja kaikki yleisradiolähetyksiin liittyvät velvoitteet;

c) tarjoajan tavoittaman yleisön määrä sopimusalueella;

d) ehdotettu jakelu- tai lähetysmenetelmä;

e) ehdotettu UEFA:n Mestarien liigalle tarjottava promootiotuki;

f) tuotantokapasiteetti ja kokemus lähetyksistä vastaavana organisaationa toimimisesta;

g) sopimusalueella tarjottavien, oikeudet käsittävien pakettien yhdistelmä;

h) tasapaino maksuttomien ja maksutelevisiopalvelujen välillä.

(31) Neuvotteluja voidaan käydä yksittäisten tarjoajien kanssa saatujen tarjousten pohjalta. Kaikkien tarjousten sisältö pysyy luottamuksellisena.

3.4.1.3 Oikeuksien yhdistäminen paketeiksi

(32) UEFA tarjoaa televisiointioikeuksiaan useina pieninä markkinakohtaisina paketteina. Pakettien täsmällinen koostumus voi vaihdella sen jäsenvaltion televisiomarkkinoiden rakenteen mukaan, jonne oikeuksia tarjotaan.

(33) UEFA:lla on yksinoikeus myydä kaksi pääotteluiden suoria lähetyksiä koskevien oikeuksien pakettia joko maksuttoman televisiotoiminnan tai maksutelevisiotoiminnan välityksellä tapahtuviin lähetyksiin siten, että kumpaankin pakettiin sisältyy kaksi ottelua otteluiltaa kohti(23). UEFA:n Mestarien liigan ottelut pelataan nykyisin tiistaisin ja keskiviikkoisin. Paketteihin sisältyy yleensä kaksi ottelua ottelupäivää kohti. Nämä kaksi pakettia sisältäisivät 47 ottelua yhteensä 125 pelattavasta ottelusta. Kun kilpailu on edennyt loppuvaiheisiin, pääotteluiden suoria lähetyksiä koskevien oikeuksien kahteen pakettiin sisältyvät näin kaikki UEFA:n Mestarien liigan televisiointioikeudet.

(34) UEFA:lla on myös alustava yksinoikeus myydä jäljelle jäävät ottelut(24). UEFA on päättänyt myydä ne lähetettäviksi suorina lähetyksinä maksutelevision tai kertamaksutelevision välityksellä. Jos UEFA ei kuitenkaan ole onnistunut myymään oikeuksia viikon sisällä UEFA:n Mestarien liigan lohkovaiheen arvonnasta, se menettää yksinoikeutensa myydä näitä televisiointioikeuksia. Tämän ajankohdan jälkeen UEFA:lla ja kotiotteluissa pelaavilla yksittäisillä seuroilla on yhtäläiset oikeudet myydä televisiointioikeuksia(25). UEFA:n oikeuksien jako tarkoittaa, että suoria televisiolähetyksiä koskevien oikeuksien pakettia 5 myyvät jalkapalloseurat voivat myydä ottelut lähetettäviksi ainoastaan maksutelevisio- tai kertamaksutelevision välityksellä.

(35) UEFA:n ja yksittäisten jalkapalloseurojen oikeus myydä näiden jäljelle jääneiden otteluiden lähetysoikeuksia riippuu siitä, mitkä ottelut pääotteluiden suorien lähetysoikeuksien paketit ostaneet yleisradiopalvelun harjoittajat ovat valinneet televisioitaviksi.

(36) UEFA:lla on lisäksi yksinoikeus myydä UEFA:n Mestarien liigan kaikki ottelut kattavat otteluiden huippukohdat pakettina, joka on käytettävissä klo 22.45 alkaen kunakin otteluiltana(26).

(37) UEFA:n Mestarien liigan lähetysoikeuksia käyttävien yksittäisten jalkapalloseurojen on esitettävä ottelut seurakeskeisellä tavalla, ja nämä oikeudet koskevat ainoastaan otteluita, joihin ne itse osallistuvat. Yksittäisten seurojen myymiä televisiointioikeuksia käyttävät yleisradiopalvelun harjoittajat eivät saa paketoida tällaisia oikeuksia yhdeksi tuotteeksi, joka voisi vaikuttaa UEFA:n Mestarien liigan merkkituotteelta. Erityisesti suoria televisiolähetyksiä koskevien oikeuksien osalta UEFA määrittelee UEFA:n Mestarien liigan merkkituoteohjelman siten, että se sisältää enemmän kuin kaksi UEFA:n Mestarien liigan suorana lähetettävää ottelua päivää kohti.

(38) Torstain keskiyön jälkeen (eli yksi päivä otteluviikon viimeisten otteluiden jälkeen) jalkapalloseurat voivat hyödyntää nauhoitettujen televisiolähetysten oikeuksia rinnakkain UEFA:n kanssa. UEFA:n omien lähetysoikeuksien käytön on katettava kaikki UEFA:n Mestarien liigan tapahtumat. Yksittäisten jalkapalloseurojen lähetysoikeuksien käytön on koskettava vain niitä otteluita, joissa kyseiset seurat pelaavat. Yksittäin myytyjen otteluiden lähetykset on tarjottava seuran tuotemerkillä, eikä näitä oikeuksia saa tarjota pakettina yhdessä muiden seurojen oikeuksien kanssa siten, että luotaisiin vaihtoehtoinen UEFA:n Mestarien liigan ohjelmatarjonta. Tässä yhteydessä UEFA hyväksyy nauhoitetut televisio-ohjelmat seurojen kanavilla, jotka sisältävät yksinomaan UEFA:n Mestarien liigan aineistoa. Seurojen makasiinityyppiset ohjelmat UEFA määrittelee UEFA:n Mestarien liigan merkkituotteiksi, jos niiden sisällöstä yli 50 prosenttia on UEFA:n Mestarien liigan aineistoa. Yleisessä ohjelmatarjonnassa ohjelma ei saisi sisältää yli 30:tä prosenttia UEFA:n Mestarien liigan aineistoa, jotta sitä ei määriteltäisi UEFA:n Mestarien liigan merkkituotteeksi. Jos koko ottelu (eli täydet 90 minuuttia) esitetään nauhoitettuna seuran makasiinityyppisessä ohjelmassa tai yleisenä ohjelmatarjontana, 50 prosentin ja 30 prosentin sääntö ei päde, vaan ohjelma voisi koostua suurimmaksi osaksi tai yksinomaan tuosta yhdestä ottelusta.

(39) UEFA:lla on yksinoikeus myydä suorien lähetysten televisiointioikeuksia Euroopan talousalueen ulkopuolella. Seurojen käytettävissä olevia nauhoitettujen lähetysten oikeuksia koskevat samat säännöt Euroopan talousalueella ja sen ulkopuolella.

3.4.2 Internet-oikeudet

(40) Sekä UEFA:lla (kaikkien otteluiden osalta) että jalkapalloseuroilla (niiden otteluiden osalta, joihin ne osallistuvat) on oikeus tarjota Internetin välityksellä videoaineistoa puolentoista tunnin kuluttua ottelun päättymisestä eli otteluillan jälkeen keskiyöstä alkaen. Suora virtaustoisto (ns. streaming) ei ole mahdollista, koska Internetin tämänhetkinen tekninen kehitysaste ei salli riittävän korkean laatutason ylläpitämistä. Tämä muuttuu tietenkin ajan mittaan, niin että julkaisuvapauden viivettä on tarpeen tarkastella uudelleen ennakoitavissa olevana ajanjaksona.

(41) UEFA tarjoaa kilpailukohtaisia tai UEFA:n merkkituotteita, kun taas jalkapalloseurat tarjoavat seurakohtaisia tai seuran merkkituotteita. Internet-oikeuksien osalta UEFA hyväksyy sellaiset seurojen kanavien ohjelmat, jotka sisältävät yksinomaan UEFA:n Mestarien liigan aineistoa. Seurojen makasiinityyppiset ohjelmat voivat sisältää enintään 50 prosenttia UEFA:n Mestarien liigan aineistoa, ilman että ne määriteltäisiin UEFA:n Mestarien liigan merkkituotteiksi. Yleisessä ohjelmatarjonnassa UEFA:n Mestarien liigan aineiston osuus ohjelmasta saa olla enintään 30 prosenttia. Jos koko ottelu (eli täydet 90 minuuttia) esitetään nauhoitettuna seuran makasiinityyppisessä ohjelmassa tai yleisenä ohjelmatarjontana, 50 prosentin ja 30 prosentin sääntö ei päde, vaan ohjelma voisi koostua suurimmaksi osaksi tai yksinomaan tuosta yhdestä ottelusta.

(42) Sekä UEFA että jalkapalloseurat voivat tarjota Internet-palvelunsa itse tai Internet-palveluntarjoajien välityksellä. Tämä aineisto perustuu televisiolle tuotettuun raakamateriaaliin. UEFA aikoo luoda UEFA:n Mestarien liigan videoaineistoa tuottavan palvelun, jonka aineistoa levitetään Internettiä käyttävän virtaustoiston välityksellä. Tätä palvelua voidaan käyttää sekä www.uefa.com-verkkosivuston että jalkapalloseurojen verkkosivustojen kautta. UEFA tarjoaa seuroille teknistä osaamista uusien medioiden alueella.

(43) Seurat voivat joko hankkia raakamateriaalin UEFA:lta tai osallistua UEFA:n palveluun. Seurat voivat mukauttaa ja editoida aineistoa luodakseen oman seuran suorituksiin keskittyvän ja sen tuotemerkillä tarjottavan tuotteen. UEFA soveltaa uusista medioista saatuihin tuloihin tulonjakojärjestelmäänsä. Ensimmäisten kolmen vuoden ajalta (kaudet 2003/2004 - 2005/2006) jalkapalloseurat eivät kuitenkaan maksa raakamateriaalista vaan korvaavat ainoastaan tekniset kustannukset; tämä tilanne tarkistetaan toisen kauden (2004/2005) lopussa. Korvauksen on oltava paitsi avoin ja tasapuolinen myös kohtuullinen ja syrjimätön, ja sitä koskevat mahdolliset ristiriidat käsitellään välimiesmenettelyssä. UEFA perustaa www.uefa.com-verkkosivustosta saatujen tulojen jakamiseksi tulonjakojärjestelmän.

3.4.3 Kolmannen sukupolven matkaviestintä- ja UMTS-oikeudet

(44) Sekä UEFA:lla (kaikkien otteluiden osalta) että seuroilla (niiden otteluiden osalta, joihin ne osallistuvat) on oikeus tarjota audio- ja videoaineistoa UMTS-palvelujen välityksellä siten, että aineisto on saatavilla enintään 5 minuutin kuluttua kyseisestä tapahtumasta (teknisen muuntamisen vaatima viive). Tämä aineisto perustuu televisiolle tuotettuun raakamateriaaliin. UEFA soveltaa raakamateriaalista ja UMTS-aineistosta saatuihin tuloihin tulonjakojärjestelmää.

(45) UEFA aikoo luoda kolmannen sukupolven matkaviestintä- ja UMTS-tuotteen, joka perustuu sen kehittämään laajaan videotietokantaan. UEFA tarjoaa oikeuksia yksinoikeudella tai muutoin kuin yksinoikeudella UMTS-luvan saaneille operaattoreille ensin poikkeuksellisesti neljäksi vuodeksi ja sen jälkeen kolmeksi vuodeksi kerrallaan.

(46) Seurat voivat joko hankkia raakamateriaalin UEFA:lta tai osallistua UEFA:n palveluun. Seurat voivat mukauttaa ja editoida aineistoa luodakseen oman seuran suorituksiin keskittyvän ja sen tuotemerkillä tarjottavan tuotteen. Tämä tuote ei saa koostua yksinomaan tai suurimmaksi osaksi UEFA:n Mestarien liigan aineistosta, vaan siihen on sisällyttävä myös muuta seuraan liittyvää multimedia-aineistoa. Seurat maksavat UEFA:n langattoman matkaviestintäpalvelun ja/tai raakamateriaalin käytöstä korvauksen. Korvauksen on oltava paitsi avoin ja tasapuolinen myös kohtuullinen ja syrjimätön, ja sitä koskevat mahdolliset ristiriidat käsitellään välimiesmenettelyssä.

3.4.4 Fyysisiä tiedonsiirtovälineitä koskevat mediaoikeudet

(47) Sekä UEFA:lla että jalkapalloseuroilla on oikeus käyttää fyysisiä tiedonsiirtovälineitä (kuten DVD-levyt, VHS-videokasetit ja CD-ROM-levyt) koskevia oikeuksia UEFA:n Mestarien liigan edellisen ottelukauden tapahtumien taltioimiseksi; nämä taltioinnit ovat julkaisuvapaita 48 tunnin kuluttua loppuottelun päättymisestä. UEFA:n oikeudet kattavat kaikki UEFA:n Mestarien liigan ottelut, mutta jalkapalloseurojen oikeudet koskevat ainoastaan niitä otteluita, joihin ne osallistuvat.

3.4.5 Audio-oikeudet

(48) Sekä UEFA:lla (kaikkien otteluiden osalta) että jalkapalloseuroilla (niiden otteluiden osalta, joihin ne osallistuvat) on oikeus myydä radiointioikeuksia, joiden perusteella UEFA:n Mestarien liigan jalkapallo-otteluita voidaan välittää suorina lähetyksinä ilman yksinoikeutta.

3.4.6 Muut kaupalliset oikeudet

(49) UEFA myy yhteismyynnin kautta myös muita UEFA:n Mestarien liigaan liittyviä kaupallisia oikeuksia, jotka yhdistävät kolmansia osapuolia UEFA:n Mestarien liigan tuotemerkkiin. Näitä ovat sponsorointioikeudet, toimitusoikeudet, lisenssioikeudet ja muut teollis- ja tekijänoikeudet.

3.4.6.1 Sponsorointioikeudet

(50) UEFA:lla on UEFA:n Mestarien liigan sponsorointipaketti, jossa tapahtumasponsorointiin liittyviin perinteisiin elementteihin yhdistyy ohjelmasponsorointi sekä mainosaika tapahtumien lähetyksissä. Sponsorit ostavat määritellyn paketin, joka kattaa tapahtumaan liittyvät oikeudet, mukaan luettuina kentän mainostaulut, sponsorin logon näkyminen taustakuvissa, pääsyliput, mainos jokaisen ottelupäivän ohjelmassa, sponsorin logo pääsylipuissa sekä oikeus käyttää virallisia tunnusmerkkejä ja UEFA:n Mestarien liigan logoa.

(51) Sponsorit voivat saada myös mediaoikeudet, joihin sisältyvät muiden muassa lähetyksen sponsorointioikeudet enintään kahdelle sponsorille ohjelmaa kohti, mainokset UEFA:n Mestarien liigan ohjelmien alku- ja loppujaksoissa sekä mainoskatkojen yhteydessä esitettävät toimitukselliset graafiset aineistot(27). Sponsorit saavat myös mahdollisuuden ostaa mainosaikaa UEFA:n Mestarien liigan ohjelmien aikana, niiden edellä ja niiden jälkeen UEFA:n kautta.

3.4.6.2 Toimitusoikeudet

(52) Sponsorointioikeuksien lisäksi UEFA:n Mestarien liigan konseptiin sisältyy neljä toimittajapakettia. Esimerkiksi eräs tietotekniikka- ja tietoliikennetoimittaja antaa teknistä tukea lähetysten grafiikkapalvelulle ja saa puolestaan nimensä näkyviin kaikissa Euroopan otteluiden suorissa lähetyksissä ja otteluiden huippukohtiin keskittyvissä ohjelmissa.

3.4.6.3 Lisenssioikeudet

(53) Valikoidut yritykset voivat UEFA:n Mestarien liigan lisensointikonseptin mukaisesti valmistaa UEFA:n Mestarien liigaan liittyviä korkealuokkaisia tuotteita, joista esimerkkejä ovat UEFA:n Mestarien liigan videopeli, UEFA:n Mestarien liigan videot ja UEFA:n Mestarien liigan jalkapalloaiheinen CD-ROM-tietosanakirja.

3.4.6.4 Muut teollis- ja tekijänoikeudet

(54) UEFA on erilaisten teollis- ja tekijänoikeuksien, esimerkiksi tavaramerkki- ja mallinsuojaoikeuksien rekisteröity haltija; tällaisia oikeuksia ovat esimerkiksi UEFA:n Mestarien liigan tähtipallologo, joka on UEFA:n Mestarien liigan rekisteröity tavaramerkki, sekä UEFA:n Mestarien liigan musiikki. UEFA:n Mestarien liigan logo, nimi ja palkinto on suojeltu tavaramerkkeinä. UEFA:n tilaama virallinen musiikki muodostaa osan UEFA:n Mestarien liigan kilpailua. Tämä hymni soitetaan aina televisiossa otteluiden alussa ja lopussa sekä kaikkien UEFA:n Mestarien liigan otteluiden alkupotkun lähtölaskennassa eri puolilla Eurooppaa. UEFA:lla on tekijänoikeus tähän musiikkiin. Seurat, jotka on hyväksytty UEFA:n Mestarien liigaan, voivat käyttää UEFA:n Mestarien liigan logosta kehitettyjä ortografisia, musiikki- ja taiteellisia versioita ei-kaupallisiin myynninedistämistarkoituksiin kilpailun ajan.

4. MERKITYKSELLISET MARKKINAT

4.1 Tuotemarkkinat

4.1.1 UEFA:n näkökanta

(55) UEFA katsoo, että vaikka UEFA:n Mestarien liiga onkin hyvin tärkeä urheilutapahtuma, se ei muodosta erillisiä merkityksellisiä tuotemarkkinoita. UEFA väittää, että se on osa paljon laajempia markkinoita, joilla on UEFA:n Mestarien liigan lisäksi runsaasti muitakin urheilutapahtumia, esimerkiksi kansalliset jalkapalloliigat; näiden tapahtumien ansiosta yleisradiopalvelun harjoittajat, sponsorit ja tavaran- ja palveluntoimittajat voivat saavuttaa saman kaupallisen tavoitteen. Lisäksi markkinoilla on muitakin arvostettuja ja laadukkaita urheilutapahtumia. Lisäksi hyvin huomattavia yleisömääriä voivat saavuttaa myös muut kuin urheiluohjelmat, erityisesti suositut elokuvat, saippuaoopperat ja komediasarjat. Edelleen UEFA väittää, että komission tulisi eriyttää ne UEFA:n Mestarien liigan ottelut, joihin osallistuu kotimaisia joukkueita, ja ne ottelut, joihin ei osallistu kotimaisia joukkueita. UEFA väittää myös, että maksuttoman televisiotoiminnan markkinat ja maksutelevisiotoiminnan markkinat muodostavat erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat.

4.1.2 Markkinat

(56) Komissio katsoo, että seuraavat markkinat ovat merkityksellisiä yhteismyyntijärjestelyjen vaikutusten arvioinnin kannalta:

a) tuotantoketjun alkupään markkinat, jotka koskevat maksuttoman, maksullisen ja kertamaksuihin perustuvan televisiotoiminnan televisiointioikeuksien myyntiä ja hankintaa;

b) tuotantoketjun loppupään markkinat, joilla yleisradiotoiminnan harjoittajat kilpailevat mainostuloista, jotka riippuvat yleisöstä sekä katsojamäärästä ja maksutelevisio- ja kertamaksutelevisiolähetysten tilaajamäärästä;

c) tuotantoketjun alkupäässä sijaitsevat langattoman viestinnän, kolmannen sukupolven matkaviestinnän ja UMTS-oikeuksien, Internet-oikeuksien ja tilausvideo-oikeuksien markkinat; nämä ovat sekä tuotantoketjun alku- että loppupäässä sijaitsevia kehittyviä uusien medioiden markkinoita, jotka ovat rinnastettavissa maksutelevisiosektorin markkinoiden kehittymiseen;

d) muiden kaupallisten oikeuksien eli sponsorointi-, toimitus- ja lisenssioikeuksien markkinat.

4.1.3 Tuotantoketjun alkupäässä sijaitsevat, säännöllisesti joka vuosi pelattavien jalkapallotapahtumien televisiointioikeuksien hankinnan markkinat

(57) Katsojien mieltymykset ovat ratkaisevia kaikentyyppisten yleisradiotoiminnan harjoittajien ohjelmien hankintapolitiikan kannalta ja määräävät siten ohjelmien arvon yleisradiotoiminnan harjoittajille(28). Kaikki yleisradiopalvelun harjoittajat ovat jalkapallotapahtumien televisiointioikeuksien todellisia tai potentiaalisia ostajia, ja jalkapallolähetykset ovat kaikkien yleisradiopalvelun harjoittajien kannalta yhtä tärkeitä riippumatta siitä, millä markkinoilla ne toimivat(29). Yleisradiopalvelun harjoittajat hankkivat ohjelmia herättääkseen laajan yleisön kiinnostuksen ja lisäksi myydäkseen mainostajille tilaisuuksia tälle yleisölle kohdistettuun mainostamiseen (toimintansa kokonaan tai osittain mainostuloilla rahoittavat yleisradiopalvelun harjoittajat) tai täyttääkseen julkisen palvelun velvoitteensa (ilman mainostuloja toimivat yleisradiopalvelun harjoittajat). Maksutelevisiotoiminnan harjoittajat ostavat ohjelmia saadakseen yleisön tilaamaan tarjoamiaan palveluja.

(58) Yleisradiointioikeuksien markkinat voidaan rajata niiden ohjelmien ominaisuuksien perusteella, joiden avulla haluttu tavoite voidaan saavuttaa. Korvattavuus voidaan tämän vuoksi määritellä analysoimalla, missä määrin tämä tavoite voidaan saavuttaa muiden ohjelmien avulla. Jos tietynsisältöiset ohjelmat saavuttavat säännöllisesti suuren yleisömäärän tai tietyn erityisryhmän taikka tarjoavat tietyn tuotekuvan, joita ei voida saavuttaa muunsisältöisten ohjelmien avulla, voidaan katsoa, että nämä ohjelmat muodostavat erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat. Ei siis ole olemassa muita ohjelmia, jotka loisivat kilpailupainetta kyseisten ohjelmien televisiointioikeuksien haltijoiden mahdollisuudelle määrittää näiden oikeuksien hinta.

(59) Koko yhteisön tilannetta koskevat komission tutkimukset viittaavat siihen, että säännöllisesti vuosittain pelattavien jalkapallotapahtumien televisiointioikeuksien hankinnalle voi olla olemassa erilliset markkinat. Tällä päätelmällä laajennetaan aiemmissa tapauksissa tehtyjä päätelmiä.

(60) Komissio katsoi äskettäin asiassa TPS(30) yleisesti tunnustetuksi tosiseikaksi, että elokuvat ja urheilutapahtumat ovat maksutelevision kaksi suosituinta tuotetta, ja se esitti, että urheilutapahtumien yleisradiointioikeuksille saattoi olla erilliset markkinat. Komissio totesi, että urheiluohjelmilla on erityispiirteensä; niiden avulla saavutetaan korkeita katsojalukuja ja tunnistettavissa oleva kohdeyleisö, johon tietyt mainostajat erityisesti tähtäävät. Komissio ei kuitenkaan tuossa tapauksessa antanut tarkkaa markkinoiden määritelmää.

(61) Asiassa UEFA:n yleisradiointisäännöt(31) komissio esitti tutkimustensa perusteella, että säännöllisesti vuosittain pelattavien jalkapallotapahtumien televisiointioikeuksien hankinnalle on todennäköisesti olemassa erilliset markkinat. Tähän määritelmään kuuluisivat käytännössä lähinnä kansalliset kahden ylimmän jalkapallosarjan ottelut ja cup-kilpailujen ottelut sekä UEFA:n Mestarien liigan ja UEFA-cupin ottelut. Näistä voitaisiin erottaa sellaisten jalkapallotapahtumien markkinat, jotka eivät toistu säännöllisesti vuosittain. Syynä on se, että tällaiset tapahtumat eivät tarjoa yleisradiopalvelun harjoittajille yhtä säännöllistä ohjelmalähdettä. Vaikka päätöksessä todettiinkin, että oli olemassa perustelut määritellä säännöllisesti vuosittain pelattavien jalkapallotapahtumien televisiointioikeuksille erilliset markkinat, komissio ei kuitenkaan tässä tapauksessa määritellyt merkityksellisiä tuotemarkkinoita.

(62) Komission suorittama markkinatutkimus urheilutapahtumien mediaoikeuksilla kauppaa käyvien tytäryhtiöiden Sport+ SNC ja UFA Sports GmbH sulauttamista Groupe Jean-Claude Darmon S.A:han koskevassa asiassa(32) osoitti, että vaikka urheilutapahtumien yleisradiointioikeudet voivatkin muodostaa muusta television ohjelmatarjonnasta erillisen alan, tämä ala tulisi jakaa edelleen muihin erillisiin tuotemarkkinoihin; lisäksi komissio katsoi, että ainakaan Euroopan talousalueella jalkapallotapahtumien yleisradiointioikeuksia ei voida pitää muiden urheilutapahtumien yleisradiointioikeuksia korvaavina oikeuksina. Sen vuoksi komissio katsoi, että säännöllisesti vuosittain pelattavien jalkapallotapahtumien yleisradiointioikeuksien hankinnalle ja jälleenmyynnille on olemassa erilliset markkinat. Käytännössä näitä tapahtumia ovat kansallisten liigojen (pääasiassa ensimmäisen divisioonan) ja cup-kilpailujen sekä UEFA:n Mestarien liigan ja UEFA-cupin ottelut. Komissio totesi, että tämä markkinoiden määritelmä ei koske harvoin pelattavia tapahtumia(33).

(63) Myös tarkasteltavana olevassa tapauksessa komissio katsoo, että merkitykselliset tuotemarkkinat voidaan määritellä säännöllisesti vuosittain pelattavien jalkapallotapahtumien televisiointioikeuksien hankinnan markkinoiksi. Tähän määritelmään kuuluisivat käytännössä lähinnä kansalliset kahden ylimmän jalkapallosarjan ottelut ja cup-kilpailujen ottelut sekä UEFA:n Mestarien liigan ja UEFA-cupin ottelut. Jalkapallotapahtumien televisiointioikeudet luovat televisiokanavalle erityisen tuotekuvan ja antavat yleisradiopalvelun harjoittajalle mahdollisuuden saavuttaa vähittäismyyntitasolla tietty katsojakunta, jota ei voida saavuttaa muiden ohjelmien avulla. Maksutelevisiotoiminnassa jalkapallo on tärkein tilauksien myyntiä lisäävä tekijä. Maksuttomassa televisiotoiminnassa jalkapallo houkuttelee tietyntyyppisiä katsojia ja siten mainostajia, joita ei voida saavuttaa toisenlaisen ohjelmatarjonnan avulla.

4.1.3.1 Kanavan tuotekuva

(64) Jalkapallon tärkeys yleisradiopalvelun harjoittajien kannalta johtuu sen kyvystä toimia kanavan tuotekuvan luojana. Jalkapallolla on arvostettu ja muusta tarjonnasta erottuva ohjelmaprofiili haluttujen katsojaryhmien parissa. Jalkapallon katsojaluvut ovat yleisesti korkeat, ja jalkapallotapahtumia järjestetään säännöllisesti suurimman osan vuotta(34). Tapahtumat ovat luonteeltaan lisäksi sellaisia, että katsojia ei kiinnosta ainoastaan yksittäinen ottelu vaan myös koko turnaus. Jalkapalloturnaukset - eivätkä vähiten UEFA:n Mestarien liigan kaltaiset merkkituotteet - takaavat sen vuoksi katsojamäärät pidemmiksi ajoiksi ja vaikuttavat siihen, että katsojat tottuvat seuraamaan säännöllisesti tietyn kanavan ohjelmia ja mieltävät jalkapallon kuuluvan kanavan ohjelmistoon. Tämä luo osaltaan kanavan tuotekuvaa.

(65) Oman tuotekuvan kehittäminen on entistä tärkeämpää televisiotoiminnan alalla, jolla katsojien valittavina olevien kanavien määrä kasvaa nopeasti ja jonka tarjoamat tuotteet on laajasti ottaen yhtenäistetty(35). Katsojien valittavana olevien kanavien määrän kasvaessa televisiokanavien on entistä vaikeampaa houkutella yleisöä ja säilyttää sen kiinnostus. Oman tuotekuvan kehittäminen auttaa sen vuoksi katsojia liittämään tietty televisiokanava seuraamiensa kanavien joukkoon. Tällainen kiinnostus voidaan kuitenkin saavuttaa ainoastaan tarjoamalla muusta tarjonnasta erottuva tuote, johon kuuluu katseenvangitsevia ohjelmia, ja liittämällä kanavan tuotekuva kiinteästi näihin ohjelmiin. Jos kanava yleensä lähettää tiettyjä ohjelmia, kuten UEFA:n Mestarien liigaa, jolla on jo tapahtumana vahva tuotekuva, katsojat voivat ohjelmavalintojaan tehdessään tottua tarkistamaan ensimmäiseksi kyseisen kanavan ohjelmatarjonnan. Kanavan tuotekuvaan perustuvan katsojauskollisuuden luominen johdattaa katsojat käyttämään kanavan ohjelmatarjontaa televisionkatsomisensa perustana. Tämä vaikuttaa edullisesti kanavan muidenkin ohjelmien seurantaan.

(66) Kanavan tuotekuvaan perustuvan katsojauskollisuuden luominen on tärkeää kaikentyyppisille kanaville, mutta erityisen tärkeää se on mainostuloilla rahoitetuille televisiokanaville. Niiden on pystyttävä osoittamaan mainostajille, että kaikilla niiden lähettämillä ohjelmilla on yleisöä, tai muussa tapauksessa ne eivät saa mainosaikaansa myydyksi. Jalkapallo on tässä mielessä erityisen kiinnostavaa, sillä lajia seuraa laaja yleisö ja sen katsojaluvut ovat säännöllisesti erittäin korkeat. Katsojat, jotka haluavat nähdä tietyn ottelun, vaihtavat kyseiselle kanavalle jo hyvissä ajoin ennen ottelua, ja jotkut voivat jäädä sille vielä ottelun jälkeenkin nähdäkseen, onko myös seuraava lähetys kiinnostava. Joissakin tapauksissa tämä heijastuu mainosajan hinnoissa, jotka eivät ole korkeita ainoastaan välittömästi ennen ottelua ja sen jälkeen lähetettävien mainoskatkojen aikana, vaan myös ennen ottelua ja sen jälkeen lähetettävien ohjelmien mainoskatkojen aikana.

(67) Komission tutkimukset vahvistavat, että tuotekuvan kehittäminen on tärkeässä asemassa silloin, kun yleisradiopalvelun harjoittajat päättävät, hankkivatko ne jalkapallo-otteluiden televisiointioikeuksia(36). Yleisradiopalvelun harjoittajien mukaan jalkapallolähetykset auttavat niitä kehittämään tuotekuvan, jota ilman niiden kanavien ei olisi mahdollista kehittyä. Vaihtoehtoisten ohjelmien saatavuus ei vaikuta niiden kiinnostukseen hankkia jalkapallotapahtumien televisiointioikeuksia, eikä sillä siten ole vaikutusta tällaisten oikeuksien kysyntään(37).

(68) Jalkapallotapahtumien säännöllisyys tekee lajin erityisen arvokkaaksi yleisradiopalvelun harjoittajille tuotekuvan kehittämisen kannalta. Monista muista urheilutapahtumista poiketen jalkapalloa luonnehtivat kansalliset ja Euroopan turnaukset, joiden otteluita pelataan säännöllisesti suurimman osan vuotta. UEFA:n Mestarien liiga on näistä turnauksista arvostetuimpia, ja sillä on vahvasti kehittynyt oma tuotekuva. Yleisradiopalvelun harjoittajat voivat siten jalkapallon avulla saavuttaa korkeat katsojaluvut, joita luonnehtii säännöllisyys ja jatkuvuus, jos ne vain saavat näitä oikeuksia. Muut urheilulajit eivät tarjoa tällaista mahdollisuutta. Vaikka myös muissa urheilulajeissa järjestetään liigamuotoisia tapahtumia ja vaikka tällaiset urheilutapahtumat voivat saavuttaa laajan yleisön, niiden katsojaluvut eivät ole yhtä jatkuvia kuin jalkapallon. Tämä on erityisen tärkeää kanavan tuotekuvan luomisen kannalta, sillä oma tuotekuva voidaan saavuttaa vasta kestävän kehitysjakson jälkeen.

(69) Oman tuotekuvan tavoitteleminen on niin voimakas vaikutin, että yleisradiotoiminnan harjoittajat käyttävät eräissä tapauksissa kernaasti varojaan yksittäisten ohjelmien hankkimiseen, jos nämä ohjelmat houkuttelevat katsojia kyseiselle kanavalle. Joidenkin yleisradiotoiminnan harjoittajien voidaan katsoa käyttävän jalkapalloa eräänlaisena houkuttimena, koska ne voivat olla halukkaita investoimaan enemmän televisiointioikeuksien hankkimiseen kuin ne voivat tarkkaan ottaen toivoa saavansa takaisin, kun otetaan huomioon ne mahdolliset tulot, joita ne voivat erikseen saada yksittäisistä lähetyksistä(38).

(70) Näistä jalkapallon lähetysoikeuksien ominaispiirteistä johtuu, että yleisradiopalvelun harjoittajat ovat valmiita maksamaan niistä hintoja, jotka ylittävät kaikkien muiden urheilutapahtumien lähetysoikeuksien hinnat, Formula 1 -kilpailut mukaan luettuina(39). ONDigital toteaa, että "Jalkapallon televisiointioikeudet ovat kaikista urheilulajeista kalleimmat ..."(40). Urheiluoikeuksien hankkimiseen käytettyjen varojen kokonaismäärä on kasvanut huomattavasti viime vuosina. Jalkapallo-oikeudet muodostivat suurimman yksittäisen osuuden televisiokanavien urheiluun käyttämien varojen kokonaismäärästä(41). Euroopassa osuus oli keskimäärin 44,6 prosenttia vuonna 1998(42). Jalkapallon televisiointioikeuksien hankintaan käytettyjen varojen suuri osuus osoittaa, miten tärkeänä yleisradiopalvelun harjoittajat pitävät jalkapalloa muiden urheilutapahtumien televisiointioikeuksien hankintaan verrattuna.

4.1.3.2 Erityisyleisö

(71) Mahdollisimman laajan yleisön saavuttamiseksi yleisradiopalvelun harjoittajien tavoitteena on monipuolisista lähetyksistä koostuva ohjelmisto. Suuren yleisön katsomismieltymyksiin vastaaminen on osa julkisen palvelun yleisradiotoiminnan harjoittajien julkisen palvelun tehtävää. Maksutelevisiotoiminnan harjoittajat pyrkivät vastaamaan mahdollisimman laajan yleisön katsomismieltymyksiin myydäkseen tilaajaliittymiä. Kaupallisten maksuttomaan televisioon liittyvän yleisradiotoiminnan harjoittajien toimintamotiivina tasapainotettuun ohjelmistoon pyrkimisessä on, että ne myyvät mainosaikaa yleensä eri ohjelmien yhteyteen jaettuina "paketteina" sen sijasta, että ne myisivät tiettyyn ohjelmaan liittyviä yksittäisiä mainosaikoja(43). Valmistajien, jotka haluavat mainostaa tuotteitaan esimerkiksi UEFA:n Mestarien liigan otteluiden aikana, on tämän vuoksi ostettava mainosaikaa myös muuntyyppisten ohjelmien yhteydestä. Tämä heijastelee mainostajan kannalta optimaalista strategiaa, jossa pyritään tavoittamaan mahdollisimman suuri osa potentiaalisista asiakkaista. Tämä tapahtuu parhaiten esittämällä mainoksia huolellisesti valittujen erityyppisten ohjelmien yhteydessä, joita katsoo kulloinkin erilainen potentiaalisten asiakkaiden ryhmä(44). Jalkapallo-otteluiden luonne säännöllisinä ja toistuvina, korkeat katsojaluvut saavuttavina tapahtumina vahvistaa niiden arvoa mainospakettien osana, sillä ne tarjoavat mainostajille säännöllisesti toistuvia tilaisuuksia tavoittaa asiakasprofiililtaan muista erottuvia potentiaalisia asiakkaita.

(72) Paketin sisällöstä päättäessään mainostajat eivät valitse sattumanvaraisesti ohjelmia, joiden aikana mainokset halutaan esittää. Ratkaiseva tekijä on erityisesti sen yleisön asiakasprofiili, jota kyseinen ohjelma kiinnostaa. Tämä liittyy mainonnan tarkoitukseen: yritykset mainostavat tuotteitaan pääasiassa siksi, että ne haluavat saada uusia asiakkaita tai säilyttää entiset asiakkaansa. Jotta mainos täyttäisi tämän tavoitteen, esiteltävästä tuotteesta ainakin potentiaalisesti kiinnostuneiden asiakkaiden on nähtävä se(45).

(73) Kaikki katsojaryhmät eivät ole samanarvoisia yleisradiopalvelun harjoittajille (ja mainostajille). Jotkut ihmiset katsovat televisiota enemmän kuin toiset. Katsojien ostovoima ja kulutustavat poikkeavat myös toisistaan. Kaikkein halutuimpiin katsojiin kuuluvat keskimääräistä korkeamman ostovoiman omaavat 16-20- ja 35-40-vuotiaat miehet, koska heidän kulutustottumustensa katsotaan olevan vakiintumattomampia vanhempiin kuluttajiin verrattuna. He haluavat siten todennäköisemmin kokeilla uusia tuotteita ja palveluja. Yleisradiopalvelun harjoittajien ja mainostajien ongelmana on se, että merkittävä osa näiden ryhmien jäsenistä on satunnaisia televisionkatsojia(46), jotka katsovat yleensä televisiota vain vähän. Mainostajien on siten huomattavasti vaikeampi tavoittaa televisiomainonnalla tämä kohderyhmä verrattuna muihin ryhmiin, kuten yli 55-vuotiaisiin naisiin, jotka katsovat keskimäärin paljon enemmän televisiota. Kohderyhmän kiinnostavuuden ja vaikean tavoitettavuuden vuoksi sen katsomat ohjelmat ovat erittäin arvokkaita yleisradiopalvelun harjoittajien kannalta. Tämän vuoksi ne haluavat ohjelmistoonsa tätä yleisöä kiinnostavia ohjelmia.

(74) Komission tutkimukset jäsenvaltioiden tilanteesta osoittavat, että suurta yleisöä kiinnostavaan ja korkeita katsojalukuja saavuttavaan jalkapalloon liittyvät lähetykset ovat tehokkain väline tämän erityisryhmän tavoittamiseksi. Kaksi kolmannesta jalkapallon katsojista on miehiä ja kuuluu kyseisiin ikäryhmiin(47).

(75) Koska jalkapallolähetykset ovat se väline, jonka avulla vaikeasti tavoitettava yleisö voidaan tavoittaa, yleisradiopalvelun harjoittajat voivat veloittaa jalkapallon yhteydessä lähetetyistä mainoksista korkeampaa hintaa muihin ohjelmiin verrattuna. Jalkapallolähetysten aikana lähetettyjen mainosten hinta on korkeampi kuin muiden urheilulajien lähetyksiin liittyvän mainosajan hinta; esimerkiksi UEFA:n Mestarien liigan otteluiden yhteydessä brittiläiset yleisradiopalvelun harjoittajat voivat veloittaa mainosajasta 10-50 prosenttia tavanomaista enemmän kulloinkin pelaavien joukkueiden ja turnausvaiheen mukaan(48).

(76) Urheiluohjelmien kiinnostavuus ja siten niiden televisiointioikeuksista käytävän kilpailun tiukkuus vaihtelee urheilulajin ja tapahtuman mukaan. Massaurheilulajit kuten jalkapallo kiinnostavat yleensä suurta yleisöä. Harvinaisempien urheilulajien katsojaluvut jäävät sitä vastoin varsin alhaisiksi. Jalkapallo saavuttaa useimmissa jäsenvaltioissa säännöllisesti korkeimmat katsojaluvut. Vuonna 1997 25:stä Euroopan katsotuimmasta urheilulähetyksestä 21 oli jalkapallo-otteluita. Jalkapallon suosio katsojien parissa käy ilmi myös eri urheilulajien lähettämiseen käytetystä ajasta. Vuosina 1996-1997 jalkapallolähetyksiin käytettiin 13939 tuntia. Toiseksi eniten lähetetty urheilulaji oli tennis, jonka lähetyksiin käytettiin alle puolet jalkapallon lähetysajasta (5115 tuntia)(49). Lukujen perusteella Kaganin kirjoittajat huomauttivat, että "television urheilulähetyksiin käytetyn ajan jakautuminen osoittaa jalkapallon aseman tärkeimpänä televisioitavana urheilulajina"(50). Kagan vahvistaa havaintonsa vuoden 2002 raportissaan, jossa se toteaa, että "Jalkapallolähetykset ovat kaikkein suosituimpia televisio-ohjelmia Länsi-Euroopassa, jossa ne muodostivat peräti 79 prosenttia kaikista urheiluohjelmista vuonna 2000."(51)

4.1.3.3 Päätelmä tuotantoketjun alkupään markkinoista

(77) Komission tutkimukset osoittavat, että ei ole olemassa ohjelmia, jotka loisivat kilpailupainetta säännöllisesti vuosittain järjestettävien jalkapallotapahtumien televisiointioikeuksien haltijoiden mahdollisuudelle määrittää näiden televisiointioikeuksien hinta. Muiden urheilutapahtumien tai muuntyyppisten ohjelmien, esimerkiksi pitkien elokuvien televisiointioikeudet eivät luo kilpailupainetta tällaisten jalkapallotapahtumien televisiointioikeuksien haltijoille. Tällaisten oikeuksien sisällyttäminen markkinoiden määritelmään tekisi määritelmästä liian laajan. Jalkapallotapahtumien televisiointioikeuksien ja muuntyyppisten ohjelmien televisiointioikeuksien välillä ei toisin sanoen ole korvattavuutta.

(78) On esitetty, että olisi myös kapeampia markkinoiden määritelmiä, jotka kattaisivat esimerkiksi ainoastaan ottelut kotimaisten seurojen välillä. Vaikka tällaiset markkinoiden määritelmät pitäisivätkin paikkansa, ne eivät kuitenkaan merkittävästi muuttaisi UEFA:n markkinaosuutta. Tämän vuoksi tarkasteltavana olevassa tapauksessa ei olekaan tarpeen tutkia tällaisia vaihtoehtoisia markkinoiden määritelmiä.

(79) Sen vuoksi komissio katsoo, että säännöllisesti vuosittain pelattavien jalkapallotapahtumien televisiointioikeuksien hankinnalle on olemassa erilliset markkinat. Tähän määritelmään kuuluisivat käytännössä lähinnä kansalliset liigasarjan ottelut ja cup-kilpailujen ottelut sekä UEFA:n Mestarien liigan ja UEFA-cupin ottelut.

4.1.4 Tuotantoketjun loppupään markkinat, joilla yleisradiopalvelun harjoittajat kilpailevat katsojaosuudesta ja maksutelevisiotoiminnan tilaajamäärästä riippuvaisista mainostuloista

(80) Jalkapallotapahtumien televisiointioikeuksien hankkiminen liittyy läheisesti tuotantoketjun loppupään televisiotoiminnan markkinoihin, joilla jalkapallotapahtumien lähetykset kuuluvat tärkeänä osana yleisradiopalvelun harjoittajien maksuttomien televisiolähetysten mainostajista käymään kilpailuun; kilpailu riippuu katsojien kiinnostuksesta, katsojamääristä ja maksutelevisiolähetysten tilaajista, jotka voidaan erityisesti jalkapallon avulla houkutella tilaamaan jokin televisiokanava.

4.1.5 Tuotantoketjun alku- ja loppupäässä sijaitsevat, uusia medioita (langaton kolmannen sukupolven matkaviestintä, UMTS ja Internet) koskevien jalkapallotapahtumien mediaoikeuksien hankinnan markkinat

(81) UEFA:n yhteismyyntiä koskevat järjestelyt eivät rajoitu televisiointioikeuksiin, vaan ne kattavat myös kaikki muut UEFA:n Mestarien liigan mediaoikeuksien muodot. Vaikka niitä ei käsitelty komission väitetiedoksiannossa, ne sisältyivät korjauksiin, jotka UEFA teki ilmoitettuun uuteen yhteismyyntijärjestelyyn.

(82) Uusia medioita koskevien oikeuksien, esimerkiksi langattoman matkaviestinnän ja Internetin sisällöntuotannon oikeuksien markkinat ovat aivan kehityksen alkuvaiheissa. Tämä johtuu paljolti näiden tekniikoiden nykyisestä kehitysvaiheesta sekä siitä, että tällä hetkellä ei ole olemassa infrastruktuuria, jonka avulla näitä palveluja voitaisiin toimittaa kuluttajille. Tämän vuoksi ei ole olemassa selviä kokemuspohjaisia todisteita, joille markkinoiden määritelmät voisi perustaa. On kuitenkin mahdollista tehdä joitakin yleisluonteisia päätelmiä, joiden perusteella voidaan realistisesti arvioida, missä määrin UEFA:n yhteismyyntijärjestely rajoittaisi näitä uusien medioiden markkinoita.

(83) Ensinnäkin näissä uusissa palveluissa tarvitaan sisältöoikeuksia samalla tavoin kuin televisiointipalveluissakin, joissa jalkapallo-otteluiden avulla houkutellaan kuluttajia tilaamaan maksutelevisiokanavia ja tehdään televisiokanavat houkutteleviksi mainostajille. Koska nämä uudet palvelut mahdollistavat sisällön toimittamisen yhä kapeammille kohderyhmille, on mahdollista tunnistaa kapea-alaisia asiakkaiden vaatimuksia ja vastata niihin paremmin kuin nykyisillä mediajakelujärjestelmillä. Kun otetaan huomioon mahdollisuus palvella kapeitakin markkinoita tuotantoketjun loppupäässä, on todennäköistä, että tuotantoketjun alkupäähän muodostuu suhteellisen kapeat sisällön markkinat. Sen vuoksi on todennäköistä, että televisiointioikeuksien yhteydessä määritellyt jalkapallolähetyksiin liittyvät sisältöoikeudet muodostavat omat merkitykselliset tuotemarkkinat ja että jalkapallolähetyksillä on samanlainen tehtävä myös uusissa medioissa. On todennäköistä, että uusien medioiden alalla toimivat operaattorit haluavat hankkia jalkapallolähetyksiä houkutellakseen mainostajia ja tilaajia.

(84) Toiseksi on todennäköistä, että kutakin erilaista oikeuksien hyödyntämistapaa käytetään tietyn palvelun tarjoamiseen tietyille kuluttajille. Langattomien matkaviestimien tai Internetin välityksellä toimitettavat tilauspalvelut eivät kilpaile suorien televisiolähetysten kanssa. Matkaviestimien videoleikepalvelut eivät liioin kilpaile otteluiden huippukohdat sisältävien, television välityksellä lähetettävien ohjelmapakettien kanssa(52).

(85) Sen vuoksi on todennäköistä, että sekä tuotantoketjun alku- että loppupäähän kehittyy uusien medioiden markkinoita, jotka ovat rinnastettavissa maksutelevisiosektorin markkinoiden kehittymiseen.

4.1.6 Tuotantoketjun alku- ja loppupäässä sijaitsevat muiden kaupallisten oikeuksien markkinat: sponsorointi-, toimitus- ja lisenssioikeuksien markkinat

(86) UEFA myy yhteismyyntinä monenlaisia UEFA:n Mestarien liigaan liittyviä kaupallisia oikeuksia, esimerkiksi sponsorointi-, toimitus- ja tuotelisenssioikeuksia. Nämä kaupalliset oikeudet muodostavat yleensä kaupallista mainontaa varten osan laajempia tuotemarkkinoita. Koska ei kuitenkaan ole todennäköistä, että UEFA:n harjoittama näiden kaupallisten oikeuksien myynti rajoittaisi kilpailua merkittävästi, ei käsiteltävänä olevan asian tarkastelemiseksi ole tarpeen määritellä merkityksellisten tuotemarkkinoiden laajuutta täsmällisesti.

4.2 Maantieteelliset markkinat

(87) UEFA väittää, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat kulttuuristen tekijöiden ja kansallisen yleisön mieltymysten takia luonteeltaan kansallisia.

4.2.1 Tuotantoketjun alkupään markkinoiden maantieteellinen laajuus

(88) UEFA:n Mestarien liigan kaltaisten jalkapallotapahtumien mediaoikeudet myydään yleensä kansallisesti. Tämä johtuu siitä, että jakelu tapahtuu kansallisten sääntelyjärjestelmien, kielimuurien ja kulttuuristen tekijöiden vuoksi kansallisesti. Sen vuoksi komissio katsoo, että tuotantoketjun alkupäässä sijaitsevat mediaoikeuksien markkinat ovat maantieteelliseltä laajuudeltaan kansallisia.

(89) Muiden kaupallisten oikeuksien osalta merkityksellisten tuotemarkkinoiden maantieteellinen laajuus voisi olla kansallista laajempi, koska muiden muassa sponsorit mieltävät toimivansa yhteistyössä UEFA:n Mestarien liigan eivätkä yksittäisten jalkapalloseurojen kanssa. Koska ei kuitenkaan ole todennäköistä, että näitä kaupallisia oikeuksia koskeva UEFA:n yhteismyyntijärjestely rajoittaisi kilpailua merkittävästi, ei käsiteltävänä olevan asian tarkastelemiseksi ole tarpeen määritellä merkityksellisten tuotemarkkinoiden laajuutta täsmällisesti.

4.2.2 Tuotantoketjun loppupään markkinoiden maantieteellinen laajuus

(90) Ratkaisevia myös tuotantoketjun loppupään markkinoilla ovat syyt, joiden vuoksi tuotantoketjun alkupään markkinoiden maantieteellinen laajuus tulee määritellä kansalliseksi, esimerkiksi erilaiset sääntelyjärjestelmät, kielimuurit ja kulttuuriset tekijät. Maksutelevisiotoiminnan harjoittaja myy tavallisesti tilaajaliittymiä vain tietyllä alueella asuville katsojille. Televisiomainonta mukautetaan tavallisesti tietyn alueen kuluttajien makujen ja heidän puhumiensa kielten mukaan. Sama näyttäisi koskevan uusiin medioihin liittyviä palveluja. Komissio katsoo sen vuoksi, että tuotantoketjun loppupään markkinat ovat maantieteelliseltä laajuudeltaan kansallisia tai että ne ainakin rajoittuvat kielialueiden mukaan.

5. KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

(91) Komissio julkaisi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä neuvoston asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan mukaisen tiedonannon, johon vastasivat monet asianomaiset osapuolet.

(92) Jalkapalloliitot suhtautuvat kompromissiin myönteisesti. Erityisesti eurooppalaisten jalkapalloseurojen taloudellisia intressejä puolustava ryhmittymä G14, jonka 18 perustajajäsentä ovat Euroopan johtavia jalkapalloseuroja, katsoo, että mediaoikeuksien jakaminen osiin kumoaa tyydyttävällä tavalla komission esittämät väitteet. Lisäksi G14 katsoo, että yhteis- ja yksittäismyynnin yhdistelmä takaa oikean tasapainon solidaarisuuden, kuluttajansuojan sekä yksittäisten seurojen vapauden välillä. G14 tukee sen vuoksi kompromissiratkaisua ja uutta markkinointimallia, samalla kun se korostaa, että niiden toteutukseen tulisi asianomaisten osapuolten osallistua aktiivisesti UEFA:n päätöksentekoelimissä.

(93) Jotkin maksutelevisiotoiminnan harjoittajat ovat huolissaan siitä, että UEFA:n Mestarien liigan mediaoikeuksien myyntijärjestelmän uudelleenjärjestely lisää kilpailua televisioinnin markkinoilla eikä siten ota huomioon Euroopan maksutelevisiotoiminnan nykyistä taloudellista tilannetta. Yksinoikeuksien väheneminen jakamalla oikeudet useiksi paketeiksi ja lyhyet julkaisuvapauden viiveet vähentävät oikeuksien arvoa yleisradiopalvelun harjoittajien kannalta. Ne katsovat, että urheilutapahtumalla on arvo vain silloin, kun sen yleisradioinnista vastaa yksinoikeudella yksi yleisradiopalvelun harjoittaja. Komission tavoitteena olevaan oikeuksien jakamiseen liittyy se riski, että tapahtuman arvo alenee, jolloin jalkapallo voisi lisääntyä (liiaksi) televisiossa ja katsojat voisivat joutua ostamaan useita tilaajaliittymiä. Ne pelkäävät myös kilpailua Internetin ja UMTS:n taholta ja toivovat, että uusien medioiden oikeuksia rajoitettaisiin enemmän muun muassa asettamalla pidemmät julkaisukiellot, mikä estäisi näiden uusien medioiden kehittymistä.

(94) Toiset, maksuttoman televisiotoiminnan harjoittajat suhtautuvat myönteisesti uuden ratkaisun tarjoamiin mahdollisuuksiin ja toteavat muun muassa, että käytäntö osoittaa, antaako pakettiratkaisu useammalle kuin yhdelle maksuttoman televisiotoiminnan harjoittajalle mahdollisuuden UEFA:n kilpailujen yleisradiointiin. Ne toteavat, että UEFA-cupissa jo useampi kuin yksi maksuttoman televisiotoiminnan harjoittaja voi yleisradioida UEFA:n kilpailuja. Eräs maksuttoman televisiotoiminnan harjoittaja toteaa, että se ei esitettyjen tosiasioiden perusteella pysty määrittelemään, lieventäisikö uusi järjestelmä väitetiedoksiannossa esiin tuotuja huolenaiheita. Se on kuitenkin huolestunut oikeuksien paketoimisen aiheuttamasta yksinoikeuden tason laskusta. Suorien lähetysoikeuksien kolmannella paketilla ei ole todellista arvoa yleisradiopalvelun harjoittajille, koska kansalliset ottelut sisältyvät automaattisesti Gold- ja Silver-paketteihin.

(95) Yksi urheiluoikeuksien agentti onnittelee UEFA:ta ja komissiota siitä, että ne ovat sopineet kompromissista, jonka mukaan yhteismyynnin periaate hyväksytään yleisellä tasolla. Se katsoo, että tämä periaate takaa tuotteen houkuttelevuuden ja sen, että UEFA:n Mestarien liigan tavaramerkki vastaa kuluttajien etuja; se katsoo myös, että tämän periaatteen avulla kaikki eri intressit voidaan parhaiten sovittaa yhteen. Sen mielestä on kuitenkin valitettavaa, että paketti 5 poikkeaa yhteismyyntiperiaatteesta, koska tämä voi vaikuttaa kielteisesti UEFA:n Mestarien liigan tuotekuvaan.

(96) Muut urheiluoikeuksien agentit eivät ole vakuuttuneita siitä, että kompromissi, joka vastaa 15-40:tä prosenttia säännöllisesti järjestettävien jalkapallotapahtumien yleisradiointioikeuksien arvosta, ratkaisee komission väitetiedoksiannossaan ilmoittamat jalkapallotapahtumien yleisradiointioikeuksiin liittyvät ongelmat. Ne väittävät, että yhteismyyntijärjestely ei ole tarpeen UEFA:n Mestarien liigan vakiinnuttamiseksi tavaramerkkinä. Ne eivät liioin katso, että solidaarisuus tai yksi myyntipiste ovat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan nojalla merkityksellisiä perusteluja. Edelleen ne väittävät, että kompromissi toimii todennäköisesti mallina muille jalkapallokilpailuille, myös UEFA-cupille. Ne katsovat, että paketteihin 1 ja 2 sisältyvät kaikki kaupallisesti arvokkaat ottelut, kun taas pakettiin 5 sisältyvillä otteluilla on hyvin vähän kaupallista arvoa. Vain UEFA voi markkinoida koko UEFA:n Mestarien liigan kattavaa matkaviestintä- ja Internetpalvelua. Lisäksi jalkapalloseurat voivat markkinoida ainoastaan omalla tuotemerkillään tarjottavia ja niihin liittyviä palveluja. Sen vuoksi ne ovat huolestuneita siitä, että seurat eivät pysty luomaan UEFA:n Mestarien liigan kanssa kilpailevaa tuotetta. Ne huomauttavat myös, että seurojen on maksettava raakamateriaalista ja että Internet-oikeuksia voi käyttää vasta keskiyöstä alkaen.

(97) Eräs televiestintäoperaattori, jolla on intressejä sekä maksuttomaan televisiotoimintaan että Internet- ja matkaviestintäpalveluihin, suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen avata UEFA:n Mestarien liigan mediaoikeuksien myynnin markkinat. Se katsoo, että paketit 1 ja 2 tulisi eriyttää, niin että yleisradiopalvelun harjoittajilla olisi mahdollisuus tehdä tarjouksia yksittäisistä otteluista ja että ainakaan yleisradiopalvelun harjoittajan ei pitäisi saada yhdistää nämä kaksi pakettia. Se väittää myös, että sekä maksuttoman että maksutelevisiotoiminnan harjoittajalle pitäisi myydä sama paketti. Lisäksi se katsoo, että televisiotoiminnan harjoittajien pitäisi saada myydä oikeudet edelleen Internet-palvelun ja matkaviestintäpalvelun tarjoajille.

(98) Internet-palveluntarjoajat haluaisivat saada oikeudet suoriin lähetyksiin. Ne katsovat, että nauhoitettujen lähetysten julkaisuvapauden viive on liian pitkä ja että Internet ja televisio muodostavat kahdet erilliset markkinat. Ne pahoittelevat sitä, että nauhoitettujen lähetysten mediaoikeudet on varattu UEFA:lle ja jalkapalloseuroille ja että Internet-palveluntarjoajat eivät voi kilpailla näistä oikeuksista.

(99) Vain yksi kansallinen kilpailuviranomainen toimitti komissiolle huomautuksensa. Se katsoo, että kompromissi ei ratkaise väitetiedoksiannossa esitettyjä ongelmia eikä sen vuoksi riitä poikkeusluvan myöntämiseen. Se katsoo, että horisontaalisella tasolla UEFA:n järjestely rajoittaa kilpailua edelleen, koska UEFA:lla on yhä yksinoikeus myydä kaikki ottelut. Vertikaalisellakaan tasolla uusi kaupallinen malli ei lievennä kilpailuongelmia, koska kaksi tärkeintä pakettia ovat käytännössä ainoastaan suurien yleisradiopalvelun harjoittajien ulottuvilla. Lisäksi se katsoo, että jalkapalloseuroille annettu mahdollisuus myydä pakettia 5 maksu- tai kertamaksutelevisiotoiminnan harjoittajille on pelkkä harha, koska Saksassa on vain yksi kertamaksutelevisiotoiminnan harjoittaja.

(100) Radioyhtiöt kysyvät lisäksi, miten UEFA pystyy myymään radiointioikeuksia, kun otetaan huomioon yleisön tiedonsaantioikeus. Ne väittävät, että yleisön tiedonsaantioikeutta ei voida pitää markkinoina samalla tavoin kuin televisiota.

(101) UEFA:lle ilmoitettiin, että komissio oli kolmansien osapuolten huomautuksien perusteella todennut tiettyjä ongelmia, joiden osalta kompromissia olisi muutettava. Kolmansien osapuolten huomautuksien perusteella todettuja ongelmia käsiteltiin UEFA:n kanssa useissa kokouksissa ja kirjeenvaihdossa, minkä jälkeen UEFA suostui muuttamaan yhteismyyntijärjestelyään sen mukauttamiseksi näihin huomautuksiin. Muutokset liittyvät erityisesti jalkapalloseurojen mediaoikeuksien yksittäismyyntiä koskeviin rajoituksiin (esimerkiksi oikeuksien yhdistäminen ja käyttöalaa koskevat rajoitukset) sekä siihen, että saadaan aikaan oikeudenmukainen tasapaino yhteis- ja yksittäismyynnin välillä ja näiden myyntitapojen oikeudenmukainen yhdistelmä. Internet-palveluntarjoajille myönnettiin myös entistä parempi pääsy aineistoon.

6. EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 81 ARTIKLAN JA ETA-SOPIMUKSEN 53 ARTIKLAN SOVELTAMINEN

6.1 Toimivalta

(102) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa komissio on toimivaltainen elin, joka voi soveltaa sekä EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa että ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa ETA-sopimuksen 56 artiklan nojalla, koska UEFA:n yhteismyyntijärjestelyllä on huomattava vaikutus sekä kilpailuun yhteismarkkinoilla että jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.2 EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohta ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohta

(103) EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltumattomia ja kiellettyjä ovat sellaiset yritysten väliset sopimukset, yritysten yhteenliittymien päätökset sekä yritysten yhdenmukaistetut menettelytavat, jotka voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joiden tarkoituksena on estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla.

(104) ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaan (joka vastaa perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa) sisältyy samanlainen kielto. Perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa mainittu viittaus "jäsenvaltioiden väliseen kauppaan" on siinä kuitenkin korvattu viittauksella "sopimuspuolten väliseen kauppaan", ja viittaus kilpailuun "yhteismarkkinoilla" on korvattu viittauksella kilpailuun "[tämän] sopimuksen soveltamisalueella".

6.3 Yritysten ja yritysten yhteenliittymien väliset sopimukset ja päätökset

(105) Yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että yhteisön tavoitteet huomioon ottaen urheiluun sovelletaan yhteisön lainsäädäntöä siinä määrin kuin on kysymys EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan mukaisesta taloudellisesta toiminnasta(53).

(106) Jalkapalloseurat harjoittavat taloudellista toimintaa(54) ja ovat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä. Kansallisten jalkapalloliittojen jäsenistö koostuu tällaisista jalkapalloseuroista. Kansalliset jalkapalloliitot ovat siten EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yritysten yhteenliittymiä. Kansalliset jalkapalloliitot ovat itsekin yrityksiä siinä määrin kuin ne harjoittavat taloudellista toimintaa(55). UEFA:n jäsenet ovat kansallisia jalkapalloliittoja. UEFA on siten sekä yritysten yhteenliittymien yhteenliittymä että yritysten yhteenliittymä. Se on lisäksi itsekin yritys, koska se harjoittaa taloudellista toimintaa myös suoraan.

(107) UEFA, kansalliset jalkapalloliitot ja niiden alaiset seurat ovat näin ollen EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä huolimatta siitä, että eräät näistä yhteisöistä ovat voittoa tavoittelemattomia elimiä.

(108) EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohta ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohta koskevat yritysten yhteenliittymiä siinä määrin kuin

- yhteenliittymän tai siihen kuuluvien yritysten toiminnan lasketaan tuottavan tuloksia, joita EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa pyritään estämään,(56) sekä

- yhteenliittymä pyrki koordinoimaan ja koordinoi jäsentensä käyttäytymistä markkinoilla(57).

(109) UEFA:n Mestarien liigan säännöt ovat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritysten yhteenliittymien yhteenliittymän tekemä päätös(58).

(110) UEFA:n Mestarien liigan säännöt muodostavat sääntelyperustan sille, millä tavoin UEFA:n Mestarien liigan kaupallisia oikeuksia myydään. UEFA:n hallitus hyväksyy UEFA:n Mestarien liigan säännöt. Hallituksen nimittää UEFA:n liittokokous, johon osallistuvat kansalliset jalkapalloliitot, joissa jäseninä ovat jalkapalloseurat. UEFA:n Mestarien liigan säännöt sitovat kansallisia jalkapalloliittoja ja niiden alaisia jalkapalloseuroja. UEFA:n Mestarien liigassa pelaavat jalkapallojoukkueet, jotka ovat Mestarien liigan kaupallisten oikeuksien yhteisomistajia, vahvistavat UEFA:n perussääntöjen, UEFA:n Mestarien liigan sääntöjen ja UEFA:n toimivaltaisten elinten tekemien, kilpailua koskevien muiden päätösten sitovuuden hakemuslomakkeessa, jonka ne allekirjoittavat ilmoittautuessaan UEFA:n Mestarien liigaan.

(111) Yhdessä edellä mainittujen UEFA:n toimivaltaisten elinten, liittojen ja jalkapalloseurojen kanssa UEFA hyväksyi UEFA:n Mestarien liigan mediaoikeuksien uuden yhteismyyntijärjestelyn, jonka sisältö on esitetty tiivistetysti 1.4-1.6 kohdassa.

(112) UEFA tekee jatkossa oikeuksia koskevia sopimuksia kolmansien osapuolten kanssa ilmoitetussa yhteismyyntijärjestelyssä kuvattujen periaatteiden mukaisesti. Alun perin ilmoitettuja vertikaalisia oikeuksia koskevia sopimuksia televisiotoiminnan harjoittajien kanssa ei enää sovelleta uuden yhteismyyntijärjestelyn käyttöönoton jälkeen, eikä niitä sen vuoksi käsitellä tässä päätöksessä.

6.4 Kilpailunrajoitukset

(113) Ilmoitettu yhteismyyntijärjestely antaa UEFA:lle yksinoikeuden myydä tiettyjä UEFA:n Mestarien liigan kaupallisia oikeuksia liigaan osallistuvien jalkapalloseurojen nimissä. Näihin oikeuksiin sisältyvät mediaoikeudet, jotka liittyvät koko UEFA:n Mestarien liigaan ja kaikkiin UEFA:n Mestarien liigan otteluihin. Nämä mediaoikeudet, jotka on lueteltu edellä 1.6 kohdassa, liittyvät kaikentyyppisiä medioita koskeviin oikeuksiin, eivätkä ne rajoitu tiettyjä markkinoita koskeviin oikeuksiin. UEFA:n yhteismyyntijärjestelyn rajoittavat vaikutukset voivat käydä ilmi millä tahansa markkinoilla, joilla oikeuksia voitaisiin käyttää.

(114) UEFA:n yhteismyyntijärjestely vaikuttaa siten, että sopimus, joka koskee UEFA:n Mestarien liigan kaupallisten oikeuksien hyödyntämistä yhteisesti yksinoikeudella yhteismyyntiä harjoittavan elimen, UEFA:n välityksellä, estää yksittäisiä jalkapalloseuroja markkinoimasta itsenäisesti näitä oikeuksia. Tämä estää jalkapalloseurojen keskinäistä mutta myös UEFA:n ja jalkapalloseurojen välistä kilpailua niiden molempien toimittaessa UEFA:n Mestarien liigan kaupallisia oikeuksia kiinnostuneille ostajille tuotantoketjun alkupään markkinoilla. Kolmansien osapuolten kannalta vaikutus on se, että niillä on vain yksi toimituslähde. Kolmansina osapuolina toimivat kaupalliset operaattorit joutuvat siten hankkimaan tarvitsemansa oikeudet niillä ehdoilla, jotka on yhteisesti määritelty yhteismyyntiä harjoittavan elimen toimittamassa tarjouspyynnössä. Tämä tarkoittaa, että yhteismyyntiä harjoittava elin rajoittaa kilpailua, koska se määrittelee hinnat ja kaikki muut kaupankäyntiehdot kaikkien niiden yksittäisten jalkapalloseurojen nimissä, jotka tuottavat UEFA:n Mestarien liigan materiaalin. Jos yhteismyyntisopimusta ei olisi, jalkapalloseurat voisivat määritellä hinnat ja ehdot toisistaan riippumatta ja toistensa kanssa kilpaillen. Yhteismyyntijärjestelyn aiheuttama kilpailun väheneminen johtaa sen vuoksi yhdenmukaisiin hintoihin verrattuna tilanteeseen, jossa myynti tapahtuisi itsenäisesti.

(115) UEFA:n yhteismyyntijärjestely vaikuttaa myös siten, että tietyt rajoitukset koskevat jalkapalloseuroja niiden kaupallisten oikeuksien hyödyntämisen osalta, joita ne eivät ole luovuttaneet UEFA:lle yhteismyyntiä varten vaan joita ne itse hyödyntävät. Yksittäisiä jalkapalloseuroja koskevat erityisesti seuraavat rajoitukset:

a) rajoitus, joka koskee jalkapalloseurojen itse myymiä, suoria televisiolähetyksiä koskevia oikeuksia, jonka takia ne voivat myydä tällaisia suoriin lähetyksiin liittyviä oikeuksia ainoastaan maksutelevisio- ja kertamaksutelevisiotoiminnan harjoittajille ja joka estää näiden oikeuksien myymisen maksuttoman televisiotoiminnan harjoittajille (paketti 5 oikeuksien käytön jakamista koskevassa taulukossa);

b) nauhoitettuja lähetyksiä koskevien mediaoikeuksien, erityisesti televisiointi- ja Internet-oikeuksien, hyödyntämisessä olevat julkaisuvapauden viiveet (paketit 6, 7 ja 12 oikeuksien käytön jakamista koskevassa taulukossa);

c) rajoitus, joka koskee yksittäin myytyjen, suoria ja nauhoitettuja lähetyksiä koskevien mediaoikeuksien yhdistämistä ja estää jalkapalloseuroja myymästä näitä yksittäin myytyjä mediaoikeuksia loppukäyttäjille (yleisradiopalvelun harjoittajille), jotka käyttäisivät näitä oikeuksia UEFA:n Mestarien liigaan keskittyvänä tuotteena (paketit 5, 6, 11 ja 12 oikeuksien käytön jakamista koskevassa taulukossa).

(116) UEFA:n yhteismyyntijärjestely rajoittaa tuotantoketjun alkupään markkinoilla sekä jalkapalloseurojen keskinäistä että myös UEFA:n ja jalkapalloseurojen välistä kilpailua niiden toimittaessa kaupallisia oikeuksia kiinnostuneille ostajille. Lisäksi ilmoitettu yhteismyyntijärjestely vaikuttaa tuotantoketjun loppupäässä oleviin yleisradioinnin markkinoihin, koska jalkapallotapahtumat kuuluvat tärkeänä osana televisiotoiminnan harjoittajien mainostajista tai maksutelevisiolähetysten ja kertamaksupalvelujen tilaajista käymään kilpailuun. Tällaisella järjestelyllä on kilpailua rajoittava vaikutus. Sen vuoksi sitä myös koskee EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa mainittu kielto(59).

6.4.1 Tämän menettelyn soveltamisala

(117) Uuden myyntipolitiikan mukaisesti kaikkia mediaoikeuksia ei enää tarjota yhdelle operaattorille, vaan ne jaetaan useiksi pieniksi oikeuksien paketeiksi. Tämän menettelyn tavoitteena ei ole tarkistaa, rajoittaisivatko UEFA:n ja yleisradiopalvelun harjoittajan väliset yksittäiset, oikeuksia koskevat sopimukset kilpailua EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän menettelyn mukaan ei liioin ole mahdollista tarkistaa, rajoittuisiko kilpailu, jos yksittäinen operaattori hankkisi useita oikeuksien paketteja. Sen vuoksi tässä päätöksessä ei käsitellä UEFA:n ja kolmansien osapuolten välisiä yksittäisiä, oikeuksia koskevia sopimuksia, eikä se vaikuta niiden arviointiin Euroopan yhteisön kilpailulainsäädännön nojalla.

6.5 EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan soveltaminen

6.5.1 Liigan oikeudet ja yksittäisten jalkapalloseurojen oikeudet

(118) Kuhunkin yksittäiseen UEFA:n Mestarien liigassa pelattuun otteluun osallistuvat kaksi jalkapallojoukkuetta voivat vaatia ottelun kaupallisia oikeuksia itselleen. Tämä johtuu siitä, että olisi vaikea kieltää, että pelikenttää käyttävällä yksittäisellä kotijoukkueella on oikeus kieltää pääsy mediaoperaattoreilta, jotka haluavat nauhoittaa kyseiset ottelut. Vastaavasti olisi vaikea kieltää, että vierailevalla joukkueella, joka on jalkapallo-ottelun välttämätön osanottaja, on oltava oikeus vaikuttaa siihen, nauhoitetaanko ottelu, miten se nauhoitetaan ja kuka sen nauhoittaa.

(119) Koko jalkapalloturnausta tarkasteltaessa vaikuttaisi siltä, että jokaisella jalkapallojoukkueella olisi oikeuksia niihin eri otteluihin, joissa ne pelaavat, mutta että niiden omistusoikeuden ei voitaisi katsoa ulottuvan tätä kauemmas. Jalkapalloturnauksessa on siten suuri joukko yksittäisiä omistusoikeuksia, jotka eivät ole riippuvaisia toisistaan. Se seikka, että jalkapallojoukkueet pelaavat turnauksessa, ei tarkoita, että niiden omistusoikeus ulottuu kaikkiin turnauksen otteluihin. Se ei liioin tarkoita, että omistusoikeudet liittyisivät yhteen siinä määrin, että olisi katsottava, että kaikilla joukkueilla on omistusosuus koko liigasta sellaisenaan ja jokaiseen yksittäiseen otteluun.

(120) UEFA väittää, että juuri sen henkiset ponnistukset ja järjestelyvastuu ovat luoneet jalkapalloliigan, jonka oma tuotekuva erottuu siihen osallistuvien jalkapalloseurojen tuotekuvasta. Jos minkäänlaista yhteismyyntijärjestelyä ei olisi, ei siten olisi kaupallisia oikeuksiakaan. UEFA väittää, että hoitamiensa tehtävien ansiosta se omistaa UEFA:n Mestarien liigan teollis- ja tekijänoikeudet. Siinä määrin kuin UEFA myy omaa omaisuuttaan, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa ei voida soveltaa. UEFA:n mukaan kyse ei siten ole yhteismyyntijärjestelystä vaan ehdoista, joilla oikeuksia myydään kolmansille osapuolille. UEFA väittää siis, että niin kauan kuin nämä ehdot eivät rajoita kilpailua, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa ei ole rikottu.

(121) Lisäksi UEFA väittää, että jos sitä ei voida pitää teollis- ja tekijänoikeuksien ainoana omistajana, sitä olisi pidettävä näiden oikeuksien yhteisomistajana. Ilmoitettu yhteismyyntijärjestely poikkeaa UEFA:n mukaan sen vuoksi pohjimmaltaan kaikista perinteisistä yhteismyyntijärjestelyistä, joissa yksittäiset yritykset yhdistävät yksittäin omistamansa oikeudet ja myyvät ne yhteisesti, koska tarkasteltavana olevassa tapauksessa UEFA myös hyödyntää omia teollis- ja tekijänoikeuksiaan. UEFA korostaa näkökantaansa teollis- ja tekijänoikeustilanteesta viittaamalla yksittäisissä jäsenvaltioissa vallitsevaan tilanteeseen(60).

(122) Komissio toteaa sen seikan, että jalkapallotapahtumien mediaoikeuksien teollis- ja tekijänoikeuksien omistajuuden suhteen ETA:n jäsenvaltioissa ei ole yleistä ja yhdenmukaista konseptia ja että liioin ei ole yhteisön eikä ETA:n lainsäädäntökonseptia(61). Vaikka UEFA olisikin jossakin jäsenvaltiossa oikeuksien ainoa omistaja, kilpailun horisontaalista rajoittamista ei tapahtuisi sen perusteella, että UEFA myisi kaupalliset oikeudet. UEFA:n toimittamien tietojen perusteella UEFA:ta voi parhaimmillaankin pitää oikeuksien yhteisomistajana mutta missään tapauksessa ei ainoana omistajana. Omistajuuskysymys on ratkaistava kansallisella lainsäädännöllä, ja komission arvio ongelmasta ei tässä tapauksessa puutu kansallisten tuomioistuimien harkintavaltaan.

(123) Komissio pitää sen vuoksi lähtökohtana sitä, että jalkapalloseurat ja UEFA omistavat yhdessä yksittäiset ottelut mutta että yhteisomistajuus ei koske horisontaalisesti kaikkia jalkapalloturnaukseen liittyviä oikeuksia. Omistusosuuksien määrittelyä ei tässä tapauksessa katsota tarpeelliseksi.

(124) Riittää, kun todetaan, että UEFA:n Mestarien liigan kaupallisilla oikeuksilla on useita omistajia. Kolmen omistajan (kahden jalkapalloseuran ja UEFA:n), jotka tarvitaan yhden ottelun yleisradiointia koskevan lisenssin tuottamiseksi, väliseen sopimukseen ei sovellettaisi EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa eikä ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa. Koska UEFA:n yhteismyyntijärjestelyä koskevan sopimuksen soveltamisala on kuitenkin tätä laajempi, tällaiseen järjestelyyn sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa.

6.5.2 Urheilun erityispiirteet

(125) UEFA:n käsityksen mukaan jalkapalloseurojen välistä suhdetta ei ole tarpeen arvioida vapaan kilpailun periaatteella, koska jalkapalloseurat eivät ole aidosti riippumattomia kilpailijoita. UEFA katsoo, että vapaan kilpailun periaatetta voi käyttää arvioitaessa sellaisten riippumattomien yritysten välisiä sopimuksia, jotka kilpailisivat toisensa kanssa normaalioloissa.

(126) Lisäksi UEFA:n mukaan EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa ei voi soveltaa, koska UEFA:n Mestarien liigan rakenteen ja toiminnan tarkoituksena on edistää eikä rajoittaa kilpailua Euroopan jalkapallossa. UEFA katsoo, että taloudellisen solidaarisuuden malli auttaa pitämään yllä tasapainoa seurojen välillä ja kannustaa rekrytoimaan nuoria pelaajia, mikä puolestaan edistää kilpailua Euroopan jalkapallossa. UEFA:n toteuttamien taloudellisten toimintaperiaatteiden seurauksena seurojen välinen kilpailu on Euroopassa parantunut, ja kilpailijoiden määrä markkinoilla on lisääntynyt.

(127) Yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että yhteisön tavoitteet huomioon ottaen urheiluun sovelletaan yhteisön lainsäädäntöä siinä määrin kuin on kysymys EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan mukaisesta taloudellisesta toiminnasta(62).

(128) UEFA ja jalkapalloseurat ovat taloudellisia kilpailijoita, kun ne myyvät jalkapallo-otteluiden kaupallisia oikeuksia (teollis- ja tekijänoikeuksia ja mediaoikeuksia). Jos minkäänlaista yhteismyyntijärjestelyä ei olisi, nämä osapuolet myisivät oikeuksia itsenäisesti ja siten kilpailisivat keskenään.

(129) Ilmoitetun sopimuksen kohteena ei itse asiassa olekaan UEFA:n Mestarien liigan organisaatio vaan sen kaupallisten oikeuksien myynti. Komissio tunnustaa, että jonkinlainen yhteistyö osanottajien välillä on tarpeen jalkapalloliigan organisoimiseksi ja että tässä yhteydessä seurojen välillä on tiettyä keskinäistä riippuvuutta. Tämä kaikkien seurojen välinen keskinäinen riippuvuus ei kuitenkaan ulotu UEFA:n Mestarien liigan osanottajien kaikkiin toimintoihin. Seurat kilpailevat jo keskenään sponsoroinnissa, stadionmainonnassa ja oheistuotemyynnissä. Seurat kilpailevat myös pelaajista. Yritysten yhteenliittymien yhteenliittymän päätös myydä kaupalliset oikeudet yhteisesti jäsentensä nimissä ei siten EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan perusteella ole tarpeen jalkapalloliigan järjestämiseksi, koska tällä alueella seurat ovat taloudellisia kilpailijoita. Tällaiseen järjestelyyn sovelletaan sen vuoksi näitä säännöksiä. EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan nojalla tulee tarkastella myös tarvetta ottaa huomioon urheilun erityispiirteet, esimerkiksi mahdollista tarvetta suojata heikompia seuroja ristikkäistuen avulla eli siirtämällä varoja rikkaammilta seuroilta köyhemmille tai jollakin muulla tavoin.

(130) UEFA:n mukaan sen yhteismyyntijärjestely on edellytys UEFA:n Mestarien liigan olemassaololle. UEFA ei järjestäisi UEFA:n Mestarien liigaa ilman yhteismyyntijärjestelyään tai jos se ei voisi jakaa tuloja uudelleen. UEFA katsoo, että yhteismyyntijärjestely ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että UEFA:n tulojen uudelleenjakamisen tarkoituksena on laajentaa kilpailullista perustaa Euroopan jalkapallossa. UEFA:n käsityksen mukaan yhteisöjen tuomioistuin on asiassa Bosman(63) hyväksynyt sen taloudellisten toimintaperiaatteiden tavoitteet eli pyrkimyksen pitää yllä tasapaino seurojen välillä suojelemalla tietynasteista tasa-arvoa ja kannustamalla pelaajien rekrytointia.

(131) Komissio tunnustaa täysin urheilun erityispiirteet, koska ne on ilmaistu esimerkiksi Nizzan Eurooppa-neuvoston julistuksessa joulukuussa 2000. Tuolloin neuvosto kannusti televisiointioikeuksien myynnistä saatavien tulojen osittaiseen jakamiseen asianmukaisilla tasoilla, koska se lisää urheilun kaikkien tasojen ja kaikkien urheilulajien välistä solidaarisuutta. Vaikka UEFA:n kiinnostus kaupallisiin näkökohtiin onkin ymmärrettävää, se ei ole osoittanut, että yhteismyyntijärjestely on tulojen uudelleenjaon välttämätön edellytys. UEFA-cup osoittaa, että yleiseurooppalainen jalkapallokilpailu on mahdollinen ilman televisiointioikeuksien yhteismyyntiä koskevaa järjestelyä, koska tässä tapauksessa yksittäiset jalkapalloseurat myyvät näitä oikeuksia itsenäisesti. Tästä on myös kansallisia esimerkkejä Espanjassa, Italiassa ja Kreikassa. Tulojen uudelleenjako voidaan tehdä muillakin tavoin ilman yhteismyyntijärjestelyjä. Se voidaan toteuttaa verotusjärjestelmän kautta tai vapaaehtoisilla maksuilla. Tällaiseen yhteismyyntijärjestelyyn sovelletaan sen vuoksi EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohtaa. Joka tapauksessa on asianmukaisempaa tarkastella tällaisia väitteitä EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan nojalla.

6.5.3 Tuntuva kilpailunrajoitus

(132) Arvioidessaan kilpailunrajoitusten merkittävyyttä komissio toteaa, että arvostettuja urheilulajeja, erityisesti jalkapalloa, pidetään televisiotoiminnan tärkeimpinä käyttövoimina. UEFA myi vuonna 1999 UEFA:n Mestarien liigan televisiointioikeudet yli 800 miljoonasta Sveitsin frangista (526 miljoonaa euroa). Kaudella 1999/2000 UEFA:n Mestarien liigan televisiointioikeuksista maksettiin yhteisössä keskimäärin noin 20 prosenttia koko siitä summasta, jonka yleisradiopalvelun harjoittajat maksoivat jalkapallotapahtumien televisiointioikeuksista(64). Kun otetaan huomioon, että televisiokanavien urheiluoikeuksiin käyttämistä kuluista suurin osa liittyy jalkapalloon(65), komissio katsoo, että UEFA:n yhteismyyntijärjestelyn tavoitteena on saada aikaa merkittävä kilpailunrajoitus yleisradioinnin markkinoilla.

6.6 Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

(133) EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa sovelletaan sopimuksiin, jotka voivat haitata jäsenvaltioiden välisten yhtenäismarkkinoiden saavuttamista joko jakamalla kansalliset markkinat osiin tai vaikuttamalla kilpailun rakenteeseen yhtenäismarkkinoilla. ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohta koskee vastaavasti sopimuksia, jotka haittaavat yhtenäisen Euroopan talousalueen saavuttamista.

(134) UEFA:n Mestarien liigan kaupallisia oikeuksia myydään koko ETA-alueella. UEFA:n yhteismyyntijärjestely vaikuttaa siten jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Jos mediaoikeuksien myynnistä vastaisivat yksittäiset jalkapalloseurat tai jos oikeudet myytäisiin muuten kuin yksinoikeudella, se muuttaisi televisiointioikeuksien kauppaa.

(135) UEFA:n Mestarien liiga on arvostetuin yleiseurooppalainen jalkapalloturnaus, johon osallistuu 32 Euroopan parasta seuraa. UEFA:n Mestarien liigaan osallistuvien jalkapalloseurojen välisellä, yhteismyyntijärjestelyä koskevalla sopimuksella on huomattava vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7. EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 81 ARTIKLAN 3 KOHTA JA ETA-SOPIMUKSEN 53 ARTIKLAN 3 KOHTA

(136) Samalla kun komissio on arvioinut UEFA:n yhteismyyntijärjestelyn luomia kilpailunrajoituksia EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdassa esitettyjen poikkeuslupia koskevien kriteerien perusteella, se on tarkastellut myös kilpailua rajoittavan järjestelyn luomia etuja. Jos nämä edut kompensoivat kilpailua rajoittavat vaikutukset, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan mukainen poikkeuslupa on perusteltu.

(137) EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan nojalla on sen vuoksi arvioitava, ovatko ilmoitetun yhteismyyntijärjestelyn luomat edut suurempia kuin sen kielteiset vaikutukset, toisin sanoen

a) jalkapalloseurojen UEFA:lle myöntämä yksinoikeus myydä tiettyjä UEFA:n Mestarien liigaan liittyviä kaupallisia oikeuksia; ja

b) jalkapalloseurojen hyväksymät rajoitukset, jotka koskevat niiden kaupallisten oikeuksien myyntiä yksittäin.

(138) EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdassa säädetään, että EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan määräykset eivät koske yritysten välistä sopimusta, joka osaltaan tehostaa tuotantoa tai tuotteiden jakelua taikka edistää teknistä tai taloudellista kehitystä jättäen kuluttajille kohtuullisen osuuden näin saatavasta hyödystä ja joka ei aseta asianomaisille yrityksille rajoituksia, jotka eivät ole välttämättömiä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi, eikä anna näille yrityksille mahdollisuutta poistaa kilpailua merkittävältä osalta kysymyksessä olevia tuotteita. Seuraavissa luvuissa arvioidaan kutakin näistä neljästä ehdosta.

7.1 Tuotannon tai tuotteiden jakelun tehostaminen tai teknisen tai taloudellisen kehityksen edistäminen

(139) UEFA katsoo, että sen yhteismyyntijärjestely helpottaa UEFA:n kaupallisten yhteistyökumppanien liiketoimintaa luomalla yhden myyntipisteen. Yhden myyntipisteen luomisella on UEFA:n Mestarien liigan kaltaiselle kansainväliselle turnaukselle erityinen arvo, koska turnaukseen osallistuu suuri määrä jalkapalloseuroja monista maista. Tästä aiheutuvien käytännön vaikeuksien lisäksi on otettava huomioon se seikka, että seurojen omistusrakenteet vaihtelevat jäsenvaltioittain, minkä vuoksi kunkin ottelun mediaoikeudet voivat olla jaettu useiden eri yhteisomistajien kesken. Lisäksi kysyntä on hajautunut useiden yleisradiopalvelun tarjoajien kesken, jotka edustavat samoin useita eri kansallisuuksia ja toimivat useilla eri kansallisilla markkinoilla.

(140) UEFA väittää lisäksi, että yhden myyntipisteen luominen on edellytys UEFA:n Mestarien liiga -tuotteen olemassaololle. Koska mikään yksittäinen jalkapalloseura ei voi tietää ennen kauden alkua, kuinka pitkälle se etenee turnauksessa, se ei voi myöskään tehdä yleisradiopalvelun tarjoajan kanssa kaupallista sopimusta, joka antaisi tälle varmuuden siitä, että seura pysyy kilpailussa mukana UEFA:n Mestarien liigan ottelukauden loppuun asti. Tämä on epävarmuustekijä yleisradiopalvelun tarjoajien kannalta. UEFA:n harjoittaman oikeuksien yhteismyynnin ansiosta myös sponsorit ja muut tavaran- ja palveluntoimittajat voivat saada kilpailun ajaksi yhdenmukaisen paketin, joka takaa niille näkyvyyden mediassa koko tapahtuman ajan ja jonka ansiosta ne voivat laatia mainosbudjettinsa sen mukaan.

(141) UEFA katsoo lisäksi, että sen yhteismyyntijärjestely antaa UEFA:lle mahdollisuuden pitää yllä "tuotteen" tasaista ja yhdenmukaista laatua sellaisella tasolla, jonka saavuttaminen ei olisi mahdollista, jos mediaoikeuksia käsittelisivät yksittäiset jalkapalloseurat, jotka myisivät niitä aina eri operaattoreille. Tämä on tärkeää UEFA:n Mestarien liigan muista poikkeavan tuotekuvan ylläpitämisen kannalta, koska tuotekuvalla on UEFA:n kaupallisille yhteistyökumppaneille erityinen arvo.

(142) UEFA katsoo myös, että UEFA:n taloudellisen solidaarisuuden malli tukee jalkapallon kehittymistä ruohonjuuritasolta ylöspäin. Se parantaa tuotantoa ja edistää urheilulajin kehittymistä pienissä maissa. Tästä on seurauksena Euroopan jalkapallon kilpailullisen perustan paraneminen tulevaisuudessa, niin että myös pienimmät ja taloudellisesti heikoimmat jalkapalloseurat voivat kilpailla suurimpien ja vahvimpien seurojen kanssa.

7.1.1 Liigatuotteen myynti yhdestä pisteestä

(143) Jalkapalloturnauksen mediaoikeuksien yhteismyynnistä on etua mediaoperaattoreille, jalkapalloseuroille ja katsojille, koska sen ansiosta syntyy vain yksi myyntipiste, josta liigatuotepaketteja voi hankkia.

(144) Yhden myyntipisteen edut ovat kansallisen jalkapalloturnauksen lisäksi erityisen kiinnostavia kansainvälisen kilpailun kannalta, koska siinä oikeuksien myyntiin liittyvät vaikeudet ovat suurempia. Yhteismyynnin tehokkuusedut voivat tällöin olla huomattavasti suuremmat. Yhden myyntipisteen luomisella on UEFA:n Mestarien liigan kaltaiselle kansainväliselle turnaukselle erityinen arvo, koska turnaukseen osallistuu suuri määrä jalkapalloseuroja monista maista. Tästä aiheutuvien käytännön vaikeuksien lisäksi on otettava huomioon se seikka, että seurojen omistusrakenteet vaihtelevat jäsenvaltioittain. Lisäksi kysyntä on hajautunut useiden yleisradiopalvelun tarjoajien kesken, jotka edustavat samoin useita eri kansallisuuksia ja toimivat useilla eri kansallisilla markkinoilla.

(145) Yhteismyynti mahdollistaa lisäksi UEFA:n Mestarien liigan oikeuksien myymisen paketteina. Mediaoperaattorit voivat siten tarjota koko liigan kattavia lähetyksiä kuluttajille koko ottelukauden ajan. Yhden myyntipisteen luominen tukee UEFA:n Mestarien liiga -tuotteen olemassaoloa, kun otetaan huomioon UEFA:n Mestarien liigan luonne kilpailuna, jossa yhdistyvät liigaluonteinen ja karsintakilpailu, joiden perusteella ainoastaan suppea joukko jalkapalloseuroja etenee kilpailun loppuvaiheeseen. Tämän vuoksi mikään yksittäinen seura ei voisi tehdä kaupallista sopimusta, joka takaisi sen, että yleisradiopalvelun tarjoajat voisivat suunnitella ohjelma-aikataulun UEFA:n Mestarien liigan koko ottelukaudelle aina loppuotteluihin asti. Televisiointioikeuksien yhteismyynti ratkaisee tämän ongelman, koska yleisradiopalvelun tarjoajat eivät osta yksittäisten jalkapalloseurojen oikeuksia vaan tiettyinä päivinä pelattavien otteluiden televisiointioikeudet.

(146) Tämän pakettiratkaisun edut ovat ilmeisiä jokaisella otteluviikolla, koska koko UEFA:n Mestarien liigaan liittyvät oikeudet mahdollistavat kattavan otteluiden huippukohdat esittävän ohjelman tuottamisen; tällainen ohjelma tarjoaa mahdollisuuden näyttää kyseisten ottelupäivien tai -viikkojen kiinnostavimmat hetket.

(147) Edut käyvät ilmi myös suorista lähetyksistä. Yhteismyynti antaa mediaoperaattoreille ja kuluttajille yleiskuvan koko UEFA:n Mestarien liigasta, mistä on etua esimerkiksi niille katsojille, jotka ovat kiinnostuneita yleensä koko UEFA:n Mestarien liigasta. Huolehtimalla siitä, että seurat myöntävät UEFA:lle oikeudet, jotka sitten lisensoidaan mediaoperaattoreille, UEFA voi tarjota näille operaattoreille täydellisen oikeudet kattavan paketin. Pakettiin sisältyy nykyisin esimerkiksi kunkin ottelupäivän ensimmäinen ottelu. Kauden alussa on tietenkin mahdotonta tietää, mitkä ottelut ovat kiinnostavimpia koko kaudella. Pakettiratkaisu antaa siksi mediaoperaattoreille mahdollisuuden ostaa ja sen jälkeen myydä kuluttajille muista erottuva, arvokas mediapalvelu, joka takaa kiinnostavimpien otteluiden lähettämisen koko kauden ajan.

(148) On mahdollista, että mediaoperaattorit voisivat rakentaa tällaisen paketin myös ilman yhteismyyntiä. Tämä vaatisi kuitenkin sen, että niiden pitäisi hankkia huomattavasti enemmän oikeuksia kuin nykyisin. Jos mediaoperaattori loisi saman lopputuotteen ostamalla kaikki mediaoikeudet yksittäin, se ottaisi samalla riskin, että sen tehokkuus laskisi huomattavasti, koska hankinta- ja muut kustannukset olisivat suuria(66). Mediaoperaattori voisi taata yhtä mielenkiintoisen otteluvalikoiman vain, jos se ostaisi kaikki saatavilla olevat oikeudet yksittäin joko ennen jalkapallokauden alkua tai vähitellen kauden edetessä sen mukaan, miten seurat menestyvät.

(149) Lisäksi sen sijasta, että yleisradiopalvelun harjoittajat joutuisivat neuvottelemaan UEFA:n kaikkien 51 jäsenmaan jalkapalloseurojen kanssa, selviytymään näihin neuvotteluihin todennäköisesti liittyvistä viestintäongelmista ja kattamaan niihin liittyvät kustannukset, ne voivat hankkia liigan mediaoikeudet paketteina oikeuksien alkuperäisiltä haltijoilta yhden myyntipisteen