Neuvoston asetus (ETY) N:o 1454/82, annettu 18 päivänä toukokuuta 1982, tavallisen vehnän, rukiin, ohran, maissin ja durumvehnän vakiolaaduista annetun asetuksen (ETY) N:o 2731/75 muuttamisesta



Virallinen lehti nro L 164 , 14/06/1982 s. 0011 - 0015

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 15 s. 0035

Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 25 s. 0178

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 15 s. 0035

Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 25 s. 0178



NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 1454/82, annettu 18 päivänä toukokuuta 1982, tavallisen vehnän, rukiin, ohran, maissin ja durumvehnän vakiolaaduista annetun asetuksen (ETY) N:o 2731/75 muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2727/75(), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1451/82(), ja erityisesti sen 3 artiklan 6 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(), sekä katsoo, että kuivauksessa lämpövioittuneiden jyvien laadun enimmäisvaatimukset ja ohran rikkoutuneiden jyvien prosenttimäärä olisi tarkennettava ja määriteltävä vakiolaadulta vaadittavat ominaisuudet; tämä johtaa moitteetonta laatua olevien perusviljojen prosenttimäärän mukauttamiseen ohran osalta, on ilmeisesti tarpeen tarkentaa säännökset, jotka koskevat durumvehnässä olevista jyvistä koostuvia epäpuhtauksia, asetuksen (ETY) N:o 2731/75() liitteessä I olevan A osan 4 kohdan a alakohdan ilmaisu "rikkakasvien siemenet" antaa liikaa sen vaikutelman, että kaikki kyseiset siemenet on määritelty haitallisiksi; tämän vuoksi on suotavaa korvata ilmaisu "rikkakasvien siemenet" ilmaisulla "muiden kasvilajien siemenet"; näille muiden kasvilajien siemenille olisi lisäksi laadittava yleinen määritelmä, joka mahdollistaisi intervention yhteydessä todella haitallisten siemenien ja muiden siemenien erottamisen toisistaan, ja on saatettava asetuksen (ETY) N:o 2731/75 liitteessä II oleva kosteuspitoisuuden määrityksessä käytetty vertailumenetelmä yhdenmukaiseksi kansainvälisten suositusten kanssa, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (ETY) N:o 2731/75 seuraavasti: 1. Korvataan 1 artiklan c alakohdan - toinen luetelmakohta seuraavasti: "- jyvistä koostuvien epäpuhtauksien prosenttimäärä: 1,5 prosenttia (`jyvistä koostuvilla epäpuhtauksilla` tarkoitetaan kuivettuneita jyviä, muiden viljojen jyviä, tuholaisten vioittamia jyviä, jyviä, joiden alkiossa on värivikoja ja kuivauksessa lämpövioittuneita jyviä)," - neljännen luetelmakohdan ilmaisu "rikkakasvien siemenet" ilmaisulla "muiden kasvilajien siemenet". 2. Korvataan 2 artiklan c alakohdan - toinen luetelmakohta seuraavasti: "- jyvistä koostuvien epäpuhtauksien prosenttimäärä: 1,5 prosenttia (`jyvistä koostuvilla epäpuhtauksilla` tarkoitetaan kuivettuneita jyviä, muiden viljojen jyviä, tuholaisten vioittamia jyviä ja kuivauksessa lämpövioittuneita jyviä)," - neljännen luetelmakohdan ilmaisu "rikkakasvien siemenet" ilmaisulla "muiden kasvilajien siemenet". 3. Korvataan 3 artiklan c alakohta seuraavasti: "c) Niiden ainesten kokonaisprosenttimäärä, jotka eivät ole moitteettoman laatuista perusviljaa: 6 prosenttia, josta: - rikkoutuneiden jyvien prosenttimäärä: 2 prosenttia, - jyvistä koostuvien epäpuhtauksien prosenttimäärä: 2 prosenttia (`jyvistä koostuvilla epäpuhtauksilla` tarkoitetaan kuivettuneita jyviä, muiden viljojen jyviä, tuholaisten vioittamia jyviä ja kuivauksessa lämpövioittuneita jyviä), - itäneiden jyvien prosenttimäärä: 1 prosentti, - erilaisten epäpuhtauksien prosenttimäärä: 1 prosentti (`erilaisia epäpuhtauksia` ovat muiden kasvilajien siemenet, vaurioituneet jyvät, varsinaiset epäpuhtaudet, kuoret, kuolleet hyönteiset ja hyönteisten osat)." 4. Korvataan 4 artiklan c alakohdan - toinen luetelmakohta seuraavasti: "- jyvistä koostuvien epäpuhtauksien prosenttimäärä: 4 prosenttia (`jyvistä koostuvilla epäpuhtauksilla` tarkoitetaan muiden viljojen jyviä, tuholaisten vioittamia jyviä, kuivauksessa lämpövioittuneita jyviä ja väriltään poikkeavia jyviä; viimeksi mainitut ovat jyviä, joiden väri on kuumentumisen vuoksi mustanruskea suurehkossa osassa siemenkuorta ja ydintä ja jotka eivät ole vaurioituneita jyviä)," - neljännen luetelmakohdan ilmaisu "rikkakasvien siemenet" ilmaisulla "muiden kasvilajien siemenet". 5. Korvataan 5 artiklan b alakohdan - kolmas luetelmakohta seuraavasti: "- jyvistä koostuvien epäpuhtauksien prosenttimäärä: 1,5 prosenttia (`jyvistä koostuvilla epäpuhtauksilla` tarkoitetaan kuivettuneita jyviä, muiden viljojen kuin durumvehnän ja tavallisen vehnän jyviä, tuholaisten vioittamia jyviä, jyviä, joiden alkiossa on värivikoja, pilkukkaita jyviä ja kuivauksessa lämpövioittuneita jyviä)," - viidennen alakohdan ilmaisu "rikkakasvien siemenet" ilmaisulla "muiden kasvilajien siemenet". 6. Korvataan liitteessä I olevan A osan 2 kohdan b alakohta seuraavasti: "b) Muut viljat: `muilla viljoilla` tarkoitetaan kaikkia jyviä, jotka eivät ole samaa lajia kuin näytteen jyvät. Koska läpikuultavuutensa menettäneiden durumvehnän jyvien prosenttimäärässä sallitaan 4 prosentin enimmäismäärä tavallisen vehnän jyviä, durumvehnän näytteessä tavallisen vehnän jyviä ei lasketa muiden viljojen joukkoon." 7. Lisätään liitteessä I olevan A osan 2 kohtaan seuraava: "c) Kuivauksessa lämpövioittuneita siemeniä ovat siemenet, joissa on ulkoisia palamisjälkiä, mutta jotka eivät ole vaurioituneita siemeniä." 8. Korvataan liitteessä I olevan A osan 4 kohdan a alakohta seuraavasti: "a) Muiden kasvilajien siemenet Muiden kasvilajien siemeniä ovat viljeltyjen tai viljelemättömien kasvien, muiden kuin viljojen, siemenet. Muiden kasvilajien siemenet koostuvat siemenistä, joilla ei ole hyötyarvoa, kotieläimille käyttökelpoisista siemenistä sekä haitallisista siemenistä. `Haitallisina siemeninä` pidetään ihmisille ja eläimille myrkyllisiä siemeniä, siemeniä jotka haittaavat tai vaikeuttavat viljojen puhdistusta ja jauhamista sekä siemeniä, jotka muuttavat viljasta jalostettujen tuotteiden laatua." 9. Korvataan liitteessä I olevan A osan 4 kohdan b alakohdan toinen alakohta seuraavasti: "Tähän ryhmään kuuluvat myös lämmön tai liian voimakkaan kuivaamisen vioittamat jyvät; nämä jyvät ovat täysin kehittyneitä jyviä, joiden siemenkuori on väriltään harmahtavanruskean ja mustan välillä, kun taas niiden ytimen poikkileikkaus on väriltään kellanharmaan ja ruskeanmustan välillä." 10. Korvataan liite II tämän asetuksen liitteen tekstillä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 1982. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 18 päivänä toukokuuta 1982. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja P. de KEERSMAEKER () EYVL N:o L 281, 1.11.1975, s. 1 () EYVL N:o L 164, 14.6.1982, s. 1 () EYVL N:o C 104, 26.4.1982, s. 25 () EYVL N:o C 114, 6.5.1982, s. 1 () EYVL N:o L 281, 1.11.1975, s. 22 LIITE "LIITE II KÄYTÄNNÖN VERTAILUMENETELMÄ KOSTEUSPITOISUUDEN MÄÄRITTÄMISEKSI 1. PERIAATE Tuote kuivataan 130-133 °C:n lämpötilassa tavallisessa ilmanpaineessa osasten koon mukaan vahvistetun keston ajan. 2. SOVELTAMISALA Tätä kuivausmenetelmää sovelletaan jauhettujen viljojen osasiin, joista vähintään 50 % läpäisee 0,5 mm:n seulan ja joista jää seulontajäännöstä enintään 10 % 1 mm:n pyöreäreikäiseen seulaan. Sitä sovelletaan myös jauhoihin. 3. VÄLINEISTÖ Tarkkuusvaaka. Kosteutta imemättömästä materiaalista valmistettu, helposti puhdistettava jauhatuslaite, jolla saadaan aikaan nopea, tasainen jauhautuminen ilman havaittavissa olevaa kuumentumista ja jossa vältetään ulkopuolisen ilman vaikutus mahdollisimman hyvin ja joka täyttää 2 kohdassa esitetyt vaatimukset (esimerkiksi kartiomylly). Ruostumattomasta metallista tai lasista valmistettu astia, jossa on hiottu kansi; pinta-alan on oltava sellainen, että näytettä voidaan levittää sille 0,3 g/cm². 130-133 °C:n lämpötilaan(1) säädetty sähkölämmitteinen tasalämpöinen lämpökaappi, jossa on riittävä tuuletusjärjestelmä(2). Eksikaattori, jossa on paksu, rei'itetty, metallinen tai posliininen levy ja joka sisältää tehokasta kuivausainetta. 4. SUORITUS a) Kuivaus Punnitaan etukäteen punnitussa astiassa ± 1 mg:n tarkkuudella sellainen määrä jauhettua ainetta, joka vastaa noin 5 g pienijyväisiä viljoja ja noin 8 g maissia. Asetetaan astia 130 °C:n lämpötilaan kuumennettuun lämpökaappiin. Jottei lämpökaapin lämpötila laske liikaa, astia on asetettava sisään mahdollisimman nopeasti. Annetaan pienijyväisten viljojen kuivua 2 tuntia ja maissin 4 tuntia siitä hetkestä lähtien, jolloin lämpökaappi on saavuttanut uudelleen 130 °C:n lämpötilan. Otetaan astia pois lämpökaapista, suljetaan nopeasti kannella, annetaan jäähtyä 30-45 minuutin ajan eksikaattorissa ja punnitaan (punnitukset on tehtävä ± 1 mg:n tarkkuudella). b) Esikuivaus Jyvät, joiden kosteuspitoisuus on yli 17 % (kauran ja maissin osalta 15 %), on esikuivattava seuraavasti: Pienijyväiset viljat: punnitaan etukäteen punnitussa astiassa ± 1 mg:n tarkkuudella 20 g jauhamattomia jyviä, annetaan kuivua lämpökaapissa 7-10 minuuttia 130 °C:n lämpötilassa, otetaan pois lämpökaapista, annetaan jyvien jäähtyä ilman kantta laboratoriossa 2 tuntia ja punnitaan (punnitukset on tehtävä ± 1 mg:n tarkkuudella). Osittain kuivatut jyvät jauhetaan ja jäljelle jäävä kosteuspitoisuus määritetään a alakohdassa esitetyllä tavalla. Maissi: punnitaan metallisessa kupissa (jonka pinta-ala on riittävä siementen levittämiseen yhtenäiseksi kerrokseksi) 10 mg:n tarkkuudella noin 100 g näytettä, annetaan kuivua 60-80 °C:n lämpötilaan säädetyssä lämpökaapissa, kunnes vesipitoisuus on laskenut 9-15 %:iin otetaan pois lämpökaapista, annetaan jyvien jäähtyä ilman kantta laboratoriossa vähintään 2 tuntia ja punnitaan 10 mg:n tarkkuudella. Jauhetaan noin 30 g osittain kuivattuja jyviä, homogenoidaan lastalla ja määritetään kosteuspitoisuus a alakohdassa esitetyllä tavalla. 5. LASKENTAMENETELMÄ JA KAAVAT E = näytteen alkumassa grammoina; M = näytteen massa grammoina käsittelyn jälkeen; M' = näytteen massa grammoina jauhamisen jälkeen; m = näytteen massa grammoina kuivauksen jälkeen. Kosteuspitoisuus prosentteina tuotteesta sellaisenaan on yhtä suuri kuin: - ilman esikäsittelyä (E - m) × >NUM>100 >DEN>E - esikäsittelyn jälkeen [ >NUM>(M' - m) M >DEN>M' + E - M ] × >NUM>100 >DEN>E = 100 ( 1 - >NUM>Mm >DEN>EM' )On tehtävä vähintään kaksi koetta. 6. TOISTETTAVUUS Saman henkilön samanaikaisesti tai lyhyin väliajoin tekemien kahden rinnakkaisen määrityksen tulosten välinen ero ei saa olla suurempi kuin 0,15 g kosteudesta 100 g:n näytteillä. Jos määrä on suurempi, määritykset on toistettava. (1) Ilman lämpötila lämpökaapin sisäpuolella. (2) Lämpökaapilla on oltava sellainen lämmityskyky, että 131 °C:n lämpötilaan etukäteen säädettynä kaapin lämpötila palautuu ennalleen alle 45 minuutissa sen jälkeen, kun siihen on asetettu suurin mahdollinen määrä näytteitä kuivumaan samanaikaisesti. Lämpökaapin tuuletuksen on oltava sellainen, että kaikkien lämpökaappiin mahtuvien pienijyväisten viljojen (tavallisen vehnän, durumvehnän, ohran, kauran ja rukiin) ryynien näytteiden kahden tunnin kuivauksen jälkeen tai kaikkien lämpökaappiin mahtuvien maissin näytteiden neljän tunnin kuivauksen jälkeen saadut tulokset eroavat alle 0,15 % pienijyväisten viljojen kolmen tunnin kuivauksen ja maissin viiden tunnin kuivauksen jälkeen saaduista tuloksista."