FI Euroopan unionin virallinen lehti L 250/165

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1586,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2015,

valtiontuesta SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ja ex 12/N) – Puola – Gdynia-Kosakowon lentoaseman muuttaminen

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 1281)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Komission soveltama menettely

(1) Oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä Puola ilmoitti komissiolle 7 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä suunnitellusta rahoituksesta, jolla on tarkoitus muuttaa Gdynian lähellä Puolan pohjoisosassa sijaitseva sotilaslentoasema siviili-ilmailuun käytettäväksi lentoasemaksi. Toimenpide kirjattiin valtiontukiasiaksi numerolla SA.35388.

(2) Komissio pyysi 7 päivänä marraskuuta 2012 ja 6 päivänä helmikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä lisätietoja ilmoitetusta toimenpiteestä. Puola toimitti lisätietoja 7 päivänä joulukuuta 2012 ja 15 päivänä maaliskuuta 2013. Komission ja Puolan välillä järjestettiin kokous 17 päivänä huhtikuuta 2013. Puola vahvisti kokouksessa, että ilmoitettu rahoitus oli jo myönnetty peruuttamattomasti.

(3) Komissio ilmoitti Puolalle 15 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä siirtävänsä asian ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin, koska suurin osa komissiolle ilmoitetusta rahoituksesta oli jo myönnetty peruuttamattomasti. Puola toimitti lisätietoja 16 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

(4) Komissio ilmoitti Puolalle 2 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (2), jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee Gdynian kaupungin, jäljempänä ’Gdynia’, ja Kosakowon kunnan, jäljempänä ’Kosakowo’, yhtiölle Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o., jäljempänä ’Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö’ tai ’lentoaseman pitäjä’, myöntämää rahoitusta. Puola esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 6 päivänä elokuuta 2013.

(5) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä.

(6) Komissio ei saanut asianomaisilta osapuolilta huomautuksia. Puolalle ilmoitettiin asiasta 9 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

(7) Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Puola toimitti lisätietoja 4 ja 15 päivänä marraskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Komission ja Puolan edustajien välinen kokous järjestettiin 26 päivänä marraskuuta 2013. Puola toimitti lisätietoja 3 päivänä joulukuuta 2013 ja 2 päivänä tammikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä.

(8) Komissio antoi 11 päivänä helmikuuta 2014 päätöksen 2014/883/EU (4), jossa se katsoi, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle sääntöjenvastaisesti myönnetty valtiontuki ja valtiontuki, jonka Puolan viranomaiset aikoivat myöntää saman lentoaseman pitäjälle, eivät sovellu sisämarkkinoille. Päätöksessä määrättiin, että Puolan viranomaisten on perittävä Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle jo myönnetty tuki takaisin.

1.2 Menettely unionin tuomioistuimessa ja tuen takaisinperintä

(9) Kosakowo nosti 9 päivänä huhtikuuta 2014 ja Gdynia ja lentoaseman pitäjä nostivat 16 päivänä huhtikuuta 2014 Euroopan unionin tuomioistuimessa kanteen päätöksen 2014/883/EU kumoamiseksi (5). Kantajat väittivät muun muassa, että komissio on perusteettomasti yhdistänyt tutkinnan kohteena olevaan toimenpiteeseen myös menoja, jotka liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin.

(10) Gdynia ja lentoaseman pitäjä vaativat 8 päivänä huhtikuuta 2014 ja Kosakowo vaati 9 päivänä huhtikuuta 2014 välitoimien määräämistä kyseisissä asioissa.

(11) Pohjois-Gdanskin alioikeus (Sąd Rejonowy Gdańsk-Północ) antoi 7 päivänä toukokuuta 2014 päätöksen, jolla Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö julistettiin konkurssiin. Kaikkia velkojia kehotettiin ilmoittamaan saatavansa kolmen kuukauden kuluessa. Kosakowo ilmoitti 5 päivänä kesäkuuta 2014 saataviensa määräksi 6,28 miljoonaa Puolan zlotya (noin 1,57 miljoonaa euroa) korkoineen. Gdynia ilmoitti 22 päivänä elokuuta 2014 saataviensa määräksi 85,44 miljoonaa Puolan zlotya (noin 21,36 miljoonaa euroa) korkoineen.

(12) Väliaikaistoimia koskevat hakemukset hylättiin 20 päivänä elokuuta 2014 tuomioistuimen presidentin päätöksillä (6). Tuomioistuimen presidentti katsoi erityisesti, että päätöstä 2014/883/EU ei voida pitää ratkaisevana syynä Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön konkurssiin, koska yhtiö itse julistautui konkurssiin jo kauan ennen kuin Puolan viranomaiset toteuttivat toimenpiteet komission päätöksen täytäntöönpanoa varten.

(13) Puolan viranomaiset esittivät 15 päivänä lokakuuta 2014 kummassakin asiassa väliintulon, jonka mukaan päätös 2014/883/EU on kumottava siltä osin kuin siinä määrätään niiden lentoaseman pitäjälle myönnettyjen varojen takaisinperimisestä, joilla oli rahoitettu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.1.1 kohdassa tarkoitettuja yleisen edun piiriin kuuluvia toimia.

(14) Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan pesänhoitaja oli ottanut Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön hallintaansa meneillään olevan konkurssimenettelyn myötä, jossa yhtiön omaisuus on tarkoitus muuttaa rahaksi (7).

1.3 Kumoaminen

(15) Tuomioistuinmenettelyn yhteydessä kävi ilmi, että päätöksellä 2014/883/EU sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsottuun tukeen sisältyy myös eräitä investointeja, jotka menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaan eivät ole valtiontukea.

(16) Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 25 kappaleessa, että investoinnit palomiehiä, tullivirkailijoita, lentoaseman vartijoita, poliiseja ja rajavartijoita varten tarvittaviin rakennuksiin ja laitteisiin liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin, minkä vuoksi ne eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tästä syystä nämä investoinnit eivät olleet muodollisen tutkintamenettelyn kohteena.

(17) Komissio kuitenkin katsoi päätöksessä 2014/883/EU, että Puolan lainsäädännön mukaan lentoaseman pitäjillä on velvollisuus rahoittaa tällaiset investoinnit omista varoistaan. Yksityinen talouden toimija ottaisi sen vuoksi huomioon tällaiset kustannukset ennen kuin tekisi päätöksen toteuttaa investointeja lentoasemaan (kuten Puolan viranomaiset totesivat omassa analyysissaan), sillä tällaisten investointien julkinen rahoitus voitaisiin katsoa valtiontueksi.

(18) Koska investoinnit palomiehiä, tullivirkailijoita, lentoaseman vartijoita, poliiseja ja rajavartijoita varten tarvittaviin rakennuksiin ja laitteisiin eivät menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaan ole valtiontukea, komissio katsoo, että tätä päätelmää ei pidä asettaa kyseenalaiseksi kyseistä toimenpidettä koskevassa lopullisessa päätöksessä. Päätös 2014/883/EU olisi tämän vuoksi kumottava ja korvattava tällä päätöksellä. Koska oikeudenkäyntiasiakirjoissa on esitetty kaikki tutkinnan kohteena olevan toimenpiteen arviointia varten tarvittavat tiedot, ei ole tarpeen suorittaa uutta muodollista tutkintamenettelyä.

2. TOIMENPITEEN KUVAUS JA MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

2.1 Tutkinnan tausta

(19) Asia koskee Gdynian kaupungin ja Kosakowon kunnan välisellä rajalla (Pommerin voivodikunnassa) 25 kilometrin päässä Gdanskin lentoasemasta sijaitsevan uuden siviili-ilmailuun käytettävän lentoaseman rahoitusta (8). Uutta lentoasemaa hallinnoi Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö. Lentoaseman pitäjä on kokonaan Gdynian ja Kosakowon omistuksessa.

(20) Investointihankkeen tavoitteena on ottaa käyttöön Kosakowossa sijaitsevan sotilaslentoaseman infrastruktuuriin perustuva Pommerin voivodikunnan toinen lentoasema (9). Uutta lentoasemaa käytettäisiin lähinnä yleisilmailussa (esimerkiksi yksityislentokoneet, purjelentokoneet/pien- ja urheilulentokoneet) sekä halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden toiminnassa. Ilmoituksen tekohetkellä lentoaseman odotettiin aloittavan toimintansa vuoden 2014 alussa. PricewaterhouseCoopersin, jäljempänä ’PWC’, vuonna 2012 laatimassa raportissa esitetään ensimmäisten toimintavuosien matkustajamääristä seuraavat ennusteet: vuonna 2014 noin […], vuonna 2017 noin […], vuonna 2020 noin […] ja vuonna 2028 noin […].

(21) Hanke sai alkunsa huhtikuussa 2005, jolloin useat alueelliset viranomaiset, puolustusministeriö ja Gdanskin lentoaseman edustajat (10) tekivät aiesopimuksen Kosakowossa sijaitsevan sotilaslentoaseman infrastruktuuriin perustuvan uuden lentoaseman käyttöönotosta Pommerin voivodikunnan alueella.

(22) Sopimuksen mukaan tulevan Gdynia-Kosakowon lentoaseman hallinnosta vastaisi Gdanskin lentoasema. Liikenneministeri ja puolustusministeri vahvistivat päätöksen elokuussa 2006.

(23) Heinäkuussa 2007 Gdynian ja Kosakowon paikallisviranomaiset perustivat Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön. Joulukuussa 2009 Gdynia ja Kosakowo saivat liikenneministeriön suostumuksen siihen, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö olisi vastedes vastuussa uudesta lentoasemasta.

(24) Puolan parlamentti Sejm hyväksyi 10 päivänä heinäkuuta 2008 eräiden valtiokonttorin sekä puolustusvoimien omaisuuserien hallinnasta 30 päivänä toukokuuta 1996 annetun lain (11), jäljempänä ’30 päivänä toukokuuta 1996 annettu laki, sellaisena kuin se on muutettuna’, muutoksen, jonka nojalla sotilaslentoasemia voidaan muuttaa siviililentoasemiksi.

(25) Puolan hallitus hyväksyi 24 päivänä joulukuuta 2008 täytäntöönpanoasetuksen, joka koskee 30 päivänä toukokuuta 1996 annettua lakia, sellaisena kuin se on muutettuna. Täytäntöönpanoasetuksessa luetellaan ne sotilaslentoasemat tai niiden osat, joita voidaan käyttää siviililentoasemien perustamista tai laajentamista varten. Täytäntöönpanoasetuksessa mainitaan Gdynia-Kosakowon sotilaslentoasema (tai tarkemmin sen osa) luettelossa niistä sotilaslentoasemista, joita voidaan 30 päivänä toukokuuta 1996 annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaan vuokrata paikallisviranomaisille vähintään 30 vuodeksi yksinomaan siviililentoaseman perustamista tai laajentamista varten. Jos paikallisviranomaiset eivät itse perusta lentoasemaa, ne voivat 30 päivänä toukokuuta 1996 annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaan vuokrata tätä tarkoitusta varten vuokraamansa kiinteistöt edelleen siviililentoaseman perustavalle tai sitä hallinnoivalle yritykselle vähintään 30 vuodeksi.

(26) Pommerin voivodi teki valtiokonttorin edustajana 30 päivänä toukokuuta 1996 annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna, ja 9 päivänä syyskuuta 2010 annetun täytäntöönpanoasetuksen nojalla Kosakowon kunnan kanssa vuokrasopimuksen 30 vuodeksi (9 päivästä syyskuuta 20109 päivään syyskuuta 2040) 253 hehtaarin maa-alueesta, jolla sotilaslentoasema sijaitsee. Vuokrasopimuksen mukaan Kosakowon on osoitettava 30 prosenttia vuokratuloista puolustusvoimien uudistamisrahastoon (Fundusz Modernizacji Sił Zbrojnych) (12).

(27) Kosakowo vuokrasi 11 päivänä maaliskuuta 2011 kyseisen maa-alueen 30 vuodeksi (9 päivään syyskuuta 2040) lentoaseman pitäjälle eli Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle. Kosakowon ja lentoaseman pitäjän välisessä vuokrasopimuksessa määritellään osapuolten oikeudet ja velvollisuudet sekä vuokra, jota lentoaseman pitäjän on tästedes maksettava Kosakowon kunnalle.

(28) Osakkaat (eli Gdynia ja Kosakowo) allekirjoittivat niin ikään 11 päivänä maaliskuuta 2011 sopimuksen siviililentoaseman toiminnan aloittamista varten tehtävän investoinnin rahoitusehdoista. Sopimuksessa Gdynia sitoutui sijoittamaan hankkeeseen vuosina 2011–2013 yhteensä 59 miljoonaa Puolan zlotya. Kosakowo puolestaan sitoutui sijoittamaan osuutensa apporttina muuntamalla velkaa osakkeiksi vuosina 2011–2040.

(29) Lisäksi 7 päivänä maaliskuuta 2011 allekirjoitettiin lentokentän sotilaskäyttäjän kanssa toimintasopimus, jossa määritellään periaatteet, joita sovelletaan lentoaseman ja sen infrastruktuurin yhteiskäyttöön Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön ja sotilaskäyttäjän toimesta (13).

Investointihanke (14)

(30) Koska olemassa olevaa Gdynia-Kosakowon (Gdynia-Oksywie) lentoasemaa oli alun perin käytetty ainoastaan sotilaallisiin tarkoituksiin, uuden lentoaseman pitäjä voi käyttää olemassa olevaa infrastruktuuria (kuten 2 500 metriä pitkää kiitotietä, rullausteitä, asematasoa ja suunnistuslaitteita). Muutoshankkeen arvioidut kokonaisinvestointikustannukset ovat nimellisarvoltaan 164,9 miljoonaa Puolan zlotya (41,2 miljoonaa euroa (15)) ja reaaliarvoltaan 148,4 miljoonaa Puolan zlotya (37,1 miljoonaa euroa). Taulukossa 1 esitetään yleiskatsaus lentoaseman asteittaisesta rakentamisesta, joka on jaettu neljään vaiheeseen. Puolan viranomaisten mukaan kokonaisinvestointikustannuksiin sisältyy myös yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviä investointeja (16), jotka ovat yhteensä (kaikkien neljän vaiheen osalta) noin […] miljoonaa Puolan zlotya ([…] miljoonaa euroa). Taulukko 1 Gdynia-Kosakowon lentoasemaan tehtävän investoinnin nimellismääräiset kokonaiskustannukset vuosina 2007–2030 Investointihanke Kustannukset miljoonaa Puolan zlotya Kustannukset miljoonaa euroa I vaihe: 2007–2011 […] […] Valmistelutyöt (esim. tontin raivaus, rakennusten ja puiden poisto) ja toteutettavuustutkimukset, suunnittelu II vaihe: 2012–2013 […] […] — Terminaali (valmistuu kesäkuussa 2013 ja käytetään aluksi yleisilmailuun) — Rakennus lentoaseman hallintoa ja palokuntaa varten — Asematason uudistaminen — Energiainfrastruktuuri, suunnistusvalot ja lentoaseman aita — Lentoaseman kunnossapito- ja turvallisuuslaitteet — Suunnistuslaitteiden säätö — Liittymätiet, huoltoasema ja pysäköintialue III vaihe: 2014–2019 […] […] — Suurempia lentokoneita varten tarvittavat investoinnit (esim. Boeing 737 tai Airbus A320), kuten rullaustien laajennus, asematason ja lentoaseman laitteet — Muut matkustajien palvelemiseen liittyvät investoinnit (esim. pysäköintialueen laajennus) IV vaihe: 2020–2030 […] […] — Terminaalin laajennus — Lentoaseman hallinnon ja palokunnan rakennuksen laajennus — Asematasojen, rullausteiden ja pysäköintialueiden laajennus Investointikustannukset yhteensä 164,90 41,02 Lähde: Puolan viranomaisten toimittamat tiedot.

Investointihankkeen rahoitus

(31) Investointihanke rahoitetaan julkisten osakkaiden (Gdynia ja Kosakowo) pääomasijoituksilla. Niillä on tarkoitus kattaa sekä investointikustannukset että lentoaseman toimintakustannukset sen toiminnan alkuvaiheessa (eli vuoden 2019 loppuun asti). Julkiset osakkaat odottavat, että lentoaseman pitäjä alkaa tuottaa voittoa ja pystyy siten rahoittamaan kaiken toimintansa omista tuloistaan vuonna 2020.

(32) Ennen kuin hankkeesta ilmoitettiin komissiolle (eli ennen 7 päivää syyskuuta 2012), Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön julkiset osakkaat olivat jo sopineet myöntävänsä yhteensä noin 207,48 miljoonaa Puolan zlotya (17) (noin 51,87 miljoonaa euroa) investointihankkeen toteuttamiseen ja lentoaseman ensimmäisten toimintavuosien tappioiden kattamiseen. Gdynian osuus olisi 142,48 miljoonaa Puolan zlotya (noin 35,62 miljoonaa euroa) rahasijoituksina vuosina 2007–2019. Kosakowo teki 0,1 miljoonan Puolan zlotyn (noin 25 000 euron) rahasijoituksen, kun yhtiö perustettiin. Lisäksi Kosakowo sijoittaisi hankkeeseen vuosina 2011–2040 apporttina 64,9 miljoonaa Puolan zlotya (noin 16,2 miljoonaa euroa) muuntamalla osan vuokrasopimuksen mukaan lentoaseman pitäjän maksettavaksi tulevasta maa-alueen vuosivuokrasta lentoaseman osakkeiksi (ks. taulukko 2). Taulukko 2 Investointihankkeen rahoitus pääomankorotuksilla miljoonaa Puolan zlotya miljoonaa euroa ennen 18. kesäkuuta 2012 Gdynian pääomasijoitukset rahasijoituksina 60,73 15,18 Kosakowon pääomasijoitukset rahasijoituksina 0,10 0,03 Kosakowon sijoitus velan muuntamisena osakkeiksi 3,98 1,00 Sijoitukset ennen 18. kesäkuuta 2012 yhteensä 64,81 16,20 Ennuste ajanjaksolle 18. kesäkuuta 2012 jälkeen Gdynian pääomasijoitukset rahasijoituksina: 81,75 20,44 joista: vuonna 2013 29,90 7,48 vuonna 2014 […] […] vuonna 2015 […] […] vuonna 2016 […] […] vuonna 2017 […] […] vuonna 2018 […] […] vuonna 2019 […] […] Kosakowon sijoitus velan muuntamisena osakkeiksi 60,92 15,23 josta: vuosina 2013–2039 (27 * […] Puolan zlotya) […] […] vuonna 2040 […] […] Ennakoidut sijoitukset 18. kesäkuuta 2012 jälkeen yhteensä 142,67 35,67 Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön ennakoitu pääoma yhteensä 207,48 51,87 Lähde: Perustuu Puolan viranomaisten toimittamiin tietoihin.

2.2 Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen ja alustava arviointi

2.2.1 Johdanto

(33) Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käsiteltiin seuraavia kysymyksiä: — Ensinnäkin onko investointihankkeen julkinen rahoitus markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista erityisesti seuraavilta osin: i) periaatteen ajallinen soveltaminen ja soveltamismenetelmä sekä ii) perustuuko Puolan viranomaisten tekemä markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi, jonka mukaan rahoitus johtaa positiiviseen nettonykyarvoon (18), realistisiin ja luotettaviin oletuksiin; — Toiseksi voidaanko Gdynian lentoasemalle myönnetyn toiminta- ja investointituen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

2.2.2 Markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi

(34) Ensimmäisen kysymyksen osalta komissio suhtautui epäilevästi siihen, voidaanko markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä käyttää valtiontuen olemassaolon arviointiin, kun se on tehty vasta vuonna 2012 eli sen jälkeen, kun julkiset osakkaat olivat jo tehneet peruuttamattoman päätöksen rahoittaa lentoaseman muuttamista. Tämän vuoksi komissio epäili, oliko vaihtoehtoinen skenaario, jossa investoinnin oletetaan päättyneen vuonna 2012, asianmukainen.

(35) Kun otetaan huomioon, että Gdynian lentoasemalla on samanlainen liiketoimintamalli (jossa keskitytään halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden toimintaan sekä yleisilmailuun) kuin olemassa olevalla Gdanskin lentoasemalla, jolla on yhä ylimääräistä kapasiteettia ja laajentumissuunnitelmia ja joka sijaitsee vain 25 kilometrin päässä, komissio epäili, perustuuko Gdynian lentoaseman tuloennuste realistisiin oletuksiin erityisesti lentoasemamaksujen tason ja odotetun matkustajaliikenteen tason osalta. Komissio totesi erityisesti, että Gdynian lentoaseman liiketoimintasuunnitelmassa ennakoitu matkustajamaksu on korkeampi kuin Gdanskin lentoasemalla ja muilla vastaavilla Puolan alueellisilla lentoasemilla alennusten/hyvitysten vähentämisen jälkeen perittävä matkustajamaksu.

(36) Lisäksi komissio epäili, otetaanko liiketoimintasuunnitelmassa huomioon kaikki suunnitellut kannustimet (kuten markkinointituki, hyvitykset tai muut reittien kehittämisen kannustimet), jotka Gdynian lentoasema itse, sen osakkeenomistajat tai muut alueelliset viranomaiset aikovat myöntää lentoyhtiöille niiden houkuttelemiseksi avaamaan uusia reittejä kyseiseltä lentoasemalta.

(37) Koska yritys ei yleensä kasva nopeammin kuin talous, jossa yritys toimii (BKT:n kasvulla mitattuna), komissio epäili, onko päätearvon laskemiseen käytetty […] prosentin liikevaihdon kasvu asianmukainen (19). Esitetty epäilys vaikuttaa suoraan investointihankkeen kannattavuuden arviointiin, koska uuden lentoaseman oman pääoman arvo on positiivinen vain, kun otetaan huomioon vuodelle 2040 laskettu hankkeen päätearvo (kumulatiiviset diskontatut kassavirrat ovat negatiivisia ennustejaksolla 2010–2040).

(38) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että investointihankkeelle myönnetystä julkisesta rahoituksesta koituu valikoivaa taloudellista etua Gdynian lentoaseman pitäjälle. Julkinen rahoitus myös myönnettiin valtion varoista, ja se on valtion toteuttama toimenpide. Lisäksi rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Koska kaikki valtiontuelle määritellyt kumulatiiviset perusteet täyttyivät, komissio katsoi julkisen rahoituksen olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2.2.3 Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

(39) Toisen kysymyksen osalta komissio suhtautui epäilevästi siihen, voidaanko lentoaseman pitäjälle myönnetyn investointi- ja toimintatuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

(40) Investointituen osalta komissio epäili, täyttääkö tuki kaikki vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa (20) vahvistetut perusteet, jotka koskevat lentoasemien investointituen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio epäili erityisesti, vastaako kyseinen investointi jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta, onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen ja ovatko sen käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi komissio epäili, onko vaikutus kaupan kehitykseen yhteisen edun mukainen.

(41) Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle sen ensimmäisten toimintavuosien aikaisten liiketappioiden rahoittamisen muodossa annettavan toimintatuen osalta komissio epäili, voidaanko tällaiseen tukeen soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista poikkeusta. Komissio epäili erityisesti, voitaisiinko toimintatuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (21) mukaisesti.

3. PUOLAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

3.1 Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen ja valtiontuen olemassaolo

(42) Puolan viranomaiset katsovat edelleen, että Gdynian lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista ja ettei se ole sen vuoksi valtiontukea. Tässä yhteydessä Puolan viranomaiset viittaavat investointia varten vuosina 2010–2012 tehtyihin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeihin. Puolan viranomaiset toteavat, että kaikkien testien tulosten mukaan rahoitus johtaa positiiviseen nettonykyarvoon ja pääoman kustannusta suurempaan sisäiseen korkokantaan (22).

3.1.1 Päätöksentekoprosessi ja markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin metodologinen asianmukaisuus

(43) Puolan viranomaisten mukaan keskustelut ja työ Gdynia-Kosakowon sotilaslentoaseman muuttamiseksi siviili-ilmailuun käytettäväksi lentoasemaksi alkoivat jo vuonna 2005. Tuolloin mukana oli muita osapuolia (kuten Gdanskin lentoasema). Lisäksi Puolan viranomaiset selittävät, että Gdynia ja Kosakowo perustivat vuonna 2007 Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön, joka on sittemmin vastannut investoinnista.

(44) Menettelyjen aikana Puolan viranomaiset toimittivat kolme PWC:n tekemää markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä. Ensimmäinen (16 päivänä heinäkuuta 2010 päivätty) testi, jäljempänä ’vuoden 2010 tutkimus’, tehtiin heinäkuussa 2010. PWC päivitti testin myöhemmin kahdesti: ensimmäisen kerran toukokuussa 2011 (päivätty 13 päivänä toukokuuta 2011, jäljempänä ’vuoden 2011 tutkimus’) ja toisen kerran heinäkuussa 2012 (päivätty 13 päivänä heinäkuuta 2012, jäljempänä ’vuoden 2012 tutkimus’). Päivitykset sisältävät matkustajaliikennettä koskevia uusia ennusteita, hankkeen laajuuden muutoksia, investointikustannusten muutoksia sekä muutoksia metodologiassa ja nettonykyarvolaskelmien peruslähtötiedoissa (kuten beeta ja diskonttokorko). Marraskuussa 2013 Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja, joiden mukaan uudet tulolähteet (eli polttoainemyynti ja suunnistuspalvelujen tarjoaminen) parantaisivat hankkeen nettonykyarvoa. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekoajankohtana Puolan viranomaiset olivat toimittaneet vain vuoden 2012 tutkimuksen.

(45) Puolan viranomaiset selittävät myös Gdynian ja Kosakowon Gdynian lentoasemaa koskevan investointihankkeen aikataulua. Tältä osin viranomaiset korostavat, että investointiprosessi voidaan jakaa kahteen hankkeen toteutusvaiheeseen:

i. Ensimmäinen vaihe (2007–2009) käsitti uuden lentoaseman perustamista koskevat valmistelutyöt ja toteutettavuustutkimukset (tämä liittyy taulukossa 1 kuvailtuun vaiheeseen I):

(46) Puolan viranomaiset selittävät, että ensimmäisessä vaiheessa Gdynian ja Kosakowon perustama yhtiö toteutti valmistelutehtäviä (esimerkiksi laatimalla investoinnin yleissuunnitelman, lentoaseman pitäjän aseman saamiseksi tarvittavat asiakirjat, investoinnin ympäristövaikutuksia koskevan kertomuksen ja suunnitteluasiakirjat).

(47) Puolan viranomaiset katsovat, ettei ensimmäisessä vaiheessa tehty merkittäviä pääomasijoituksia ja että lentoaseman pitäjälle myönnetty julkinen rahoitus oli vähämerkityksistä tukea koskevien sääntöjen (23) mukaista. Puola toteaa, että yhtiöön ennen 26 päivää kesäkuuta 2009 tehdyt pääomasijoitukset olivat yhteensä 1,691 miljoonaa Puolan zlotya (noin 423 000 euroa).

ii. Toinen vaihe (vuodesta 2010 lähtien) koski lentoaseman varsinaista muuttamista (tämä liittyy taulukossa 1 kuvailtuihin vaiheisiin II–IV):

(48) Puolan viranomaiset selittävät edelleen, että ensimmäinen, valmisteleva vaihe päättyi vuonna 2010, jolloin saatettiin päätökseen sekä yleissuunnitelma (24) että vuonna 2010 tehty ensimmäinen Gdynian lentoasemaa koskeva markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi. Puolan viranomaiset huomauttavat, että koska kyseisten kahden paikallisviranomaisen investointi toteutettaisiin vuoden 2010 perusteella markkinaehdoin (eli se ei olisi valtiontukea), yhtiön osakepääoma nousisi 6,05 miljoonaan Puolan zlotyyn (noin 1,5 miljoonaan euroon).

(49) Vuoden 2010 tutkimuksessa investointihankkeen nettonykyarvo lasketaan vapaa kassavirta yritykselle -mallilla (free cash flow to the firm, FCFF) (25). Laskelma perustuu oletukseen, että kaikki investointisuunnitelman mukaiset pääomasijoitukset tehdään investointihankkeen toteuttamiseksi. Tätä arvonmääritysmenetelmää käytetään laskettaessa kaikkien yrityksen pääomaa hallussaan pitävien (sekä oman pääoman haltijoiden että joukkovelkakirjojen haltijoiden) ennustejakson aikana saamia kassavirtoja. Kassavirtaennusteet diskontataan keskimääräisellä pääomakustannuksella (weighted average cost of capital, WACC) (26), jolloin saadaan ennustejakson aikainen yrityksen diskontattu kassavirta. Tämän jälkeen lasketaan päätearvo jatkuvan kasvun mallilla (perpetuity growth model, jossa oletuksena on viimeisimmän ennustejakson vapaaseen kassavirtaan perustuva tasainen kasvu). Nettonykyarvo on ennustejakson diskontatun kassavirran ja päätearvon summa. Tässä tapauksessa vuoden 2010 tutkimuksessa esitetään kassavirtaennusteet ajanjaksolle 2010–2040 käyttämällä […] prosentin keskimääräistä pääomakustannusta (27). Näitä syöttötietoja käyttämällä tutkimuksessa saatiin ajanjakson 2010–2040 diskontatuksi kassavirraksi – […] miljoonaa Puolan zlotya (– […] miljoonaa euroa) ja (diskontatuksi) päätearvoksi noin […] miljoonaa Puolan zlotya ([…] miljoonaa euroa). Tällä perusteella koko hankkeen nykyarvoksi arvioidaan […] miljoonaa zlotya (tai […] miljoonaa euroa), olettaen, että lentoasema tuottaa voittoa jatkuvasti ja vakaasti vuodesta 2040 alkaen niin, että kasvu on […] prosenttia vuodessa.

(50) Puolan viranomaiset lisäävät samalla, että vaikka markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi osoitti, ettei investointi ollut valtiontukea, osakkeenomistajat alkoivat valmistella komissiolle lähetettävää ilmoitusta, joka oli tarkoitus esittää ainoastaan oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä.

(51) Puolan viranomaiset selittävät edelleen, että uusi markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi tehtiin toukokuussa 2011. Puolan viranomaiset toteavat, että tämä testi oli vuoden 2010 tutkimuksen päivitys, joka tehtiin ottaen huomioon valmistelujen edistyminen sekä investointisuunnitelmaa, sen aikataulua ja rahoitusta koskevien aiempaa tarkempien tietojen saatavuus. Puolan viranomaiset selittävät, että vuosien 2010 ja 2011 tutkimusten laatimisen välisenä aikana: — osakkeenomistajat tekivät 11 päivänä maaliskuuta 2011 sopimuksen siviililentoaseman toiminnan aloittamiseen tehtävän investoinnin rahoitusehdoista. Sopimuksessa Gdynian kaupunki sitoutui sijoittamaan yhteensä 59 miljoonaa Puolan zlotya vuosina 2011–2013. Kosakowon kunta puolestaan sitoutui sijoittamaan osuutensa apporttina muuntamalla velkaa osakkeiksi vuosina 2011–2040 (kuten taulukossa 2 esitetään); — Gdynian lentokentän muuttamisesta vastaava yhtiö teki niin ikään 11 päivänä maaliskuuta 2011 Kosakowon kanssa lentoaseman maa-alueesta vuokrasopimuksen (jossa määriteltiin muun muassa vuokrattava maa-alue, vuokranmaksun ehdot ja verotusta koskevat kysymykset); — investointisuunnitelmaan sisältyviä investointikustannuksia täsmennettiin ja päivitettiin.

(52) Puolan viranomaiset selittävät, että myös vuoden 2011 tutkimuksen mukaan nettonykyarvo on positiivinen. Puolan viranomaiset ilmoittavat lisäksi, että lentoaseman pitäjän julkiset osakkaat tekivät tämän perusteella myöhemmin uusia pääomasijoituksia. Puolan viranomaiset huomauttavat, että yhtiön oma pääoma korotettiin 33,801 miljoonaan Puolan zlotyyn (8,45 miljoonaan euroon) heinäkuussa 2011 ja 64,810 miljoonaan Puolan zlotyyn (16,20 miljoonaan euroon) huhtikuussa 2013.

(53) Vuoden 2011 tutkimuksessa diskontattu kassavirta laskettiin ennustejakson 2011–2040 diskontatun kassavirran perusteella. Päivitetty diskontattu kassavirta oli (– […]) miljoonaa Puolan zlotya (– […] miljoonaa euroa) ja viittasi aiempaa suurempiin tappioihin, kun taas päätearvo laski […] miljoonaan Puolan zlotyyn (noin […] miljoonaan euroon). Nettonykyarvo alennettiin sen vuoksi […] miljoonaan Puolan zlotyyn (eli alle […] miljoonaan euroon). Keskimääräinen pääomakustannus alennettiin […] prosenttiin (28) ja päätearvon laskennassa käytetty tasainen kasvuvauhti […] prosentista […] prosenttiin. Näissä laskelmissa ei ole otettu huomioon menoja, jotka liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin, eli investoinnin kannattavuutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon sellaisen infrastruktuurin rahoittamiseen tarvittavaa pääomaa, jonka on vahvistettu liittyvän yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin.

(54) Puolan viranomaiset toteavat, että makrotalouden tilanteen muutos (rahoituskriisi ja talouden hidastuminen) johti hankkeen uudelleenarviointiin vuonna 2012 ja edelleen uuteen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiin (eli vuoden 2012 tutkimukseen). Puolan viranomaiset toteavat, että aiempien testien olettamuksiin tehtiin seuraavat muutokset vuoden 2012 tutkimusta varten: — Gdynian lentoaseman ennustettuja matkustajamääriä pienennettiin; — investoinnin laajuutta supistettiin vähentämällä investointikustannuksia […] miljoonaa Puolan zlotya ([…] miljoonaa euroa); — ajatuksesta rakentaa pääterminaali (sekä siihen liittyvä tieinfrastruktuuri ja pysäköintialueet) luovuttiin ja päätettiin sen sijaan laajentaa yleisilmailuun käytettävän terminaalin kapasiteettia […] prosenttia toisessa investointivaiheessa; — markkinatilanteen tarkistamisen jälkeen turvallisuuteen liittyviä investointikustannuksia oli lisättävä […] miljoonaa Puolan zlotya ([…] miljoonaa euroa); — investoinnin supistaminen johti aiempaa lyhyempään investoinnin takaisinmaksuaikaan (nimellismääräisesti […] vuotta lyhyempään eli […] vuodesta ja […] kuukaudesta […] vuoteen ja […] kuukauteen).

(55) Lisäksi Puolan viranomaiset toteavat, että aiemmissa testeissä käytettyä menetelmää muutettiin vuoden 2012 tutkimusta varten seuraavasti: — Jotta rahoituksen rakenne ja velanhoitokustannukset voitaisiin ottaa aiempaa paremmin huomioon, vapaa kassavirta yritykselle -malli (free cash flow to the firm, jäljempänä ’FCFF-malli’) korvattiin vapaa kassavirta omalle pääomalle -mallilla (free cash flow to equity, jäljempänä ’FCFE-malli’) (29). — Rahoitusmarkkinoilla (arvopaperimarkkinoilla) tapahtuneiden muutosten vuoksi riskitön korko ja beeta-kerroin päivitettiin. Lisäksi Euroopan ulkopuoliset yhtiöt poistettiin vertailuanalyyseista. Näin saatiin uusi diskonttokorko. — Nettonykyarvon laskennassa käytetty diskonttokorko määriteltiin vastaavien yhtiöiden analyysin perusteella. Analyysissa tarkasteltiin sekä lentoasemayhtiöitä että lentoasemapalveluja tarjoavia yhtiöitä (joiden taloudelliset tulokset korreloivat läheisesti lentoasemayhtiöiden tulosten kanssa) (30). — Oletuksena oli, että hanke rahoitettaisiin ensisijaisesti osakkeenomistajien varoista ja vasta sitten ulkopuolisista lähteistä (käyttöpääomalainat) ja toiminnan tuloista.

(56) Diskontattu kassavirta laskettiin vuoden 2012 tutkimuksessa ennustejakson 2012–2030 diskontatun kassavirran perusteella (eli edellisessä tutkimuksessa käytettyä ennustejaksoa lyhennettiin 10 vuotta). Päivitetty diskontattu kassavirta oli (– […] miljoonaa) Puolan zlotya (noin (– […]) miljoonaa euroa), kun taas päätearvo kasvoi merkittävästi ja nousi […] miljoonaan Puolan zlotyyn ([…] miljoonaan euroon). Siitä vähennettiin jo tehtyjen investointien pääomitettu arvo ([…] miljoonaa Puolan zlotya). Tämän seurauksena vuonna 2012 päivitetty nettonykyarvo oli […] miljoonaa Puolan zlotya (eli […] miljoonaa euroa). Nettonykyarvon laskennassa käytettiin […] prosentin oman pääoman kustannusta (31), ja päätearvon laskennassa käytettyä tasaista kasvuvauhtia alennettiin edelleen […] prosentista […] prosenttiin.

(57) Puolan viranomaiset huomauttavat, että vuoden 2012 tutkimuksen tulokset olivat yhä positiivisia ja johtivat osakkeenomistajien tekemiin uusiin pääomasijoituksiin. Puolan viranomaiset totesivat, että yhtiön osakepääoma oli korotettu 91,310 miljoonaan Puolan zlotyyn (22,8 miljoonaan euroon) huhtikuuhun 2013 mennessä eikä se muuttunut enää tämän jälkeen vuonna 2013, kuten taulukossa 3 esitetään. Taulukko 3 Gdynian ja Kosakowon tekemät Gdynian lentoaseman pitäjän pääomankorotukset Osakkeiden rekisteröintiä koskevan päätöksen päivämäärä Pääoman korottamista koskevan päätöksen päivämäärä Osakkeenomistajan nimi Päätöksen kohde Osakkeiden arvo Osakepääoma Kumulatiivinen osuus vuonna 2013 loppuun mennessä tehdyistä pääoman korotuksista (miljoonaa Puolan zlotya) (miljoonaa Puolan zlotya) 28.8.2007 23.7.2007 Gdynia uusien osakkeiden luominen 0,030 0,030 0,03 % 28.8.2007 23.7.2007 Kosakowo uusien osakkeiden luominen 0,020 0,050 0,05 % 4.3.2008 6.12.2007 Gdynia uusien osakkeiden luominen 0,120 0,170 0,19 % 4.3.2008 6.12.2007 Kosakowo uusien osakkeiden luominen 0,080 0,250 0,27 % 11.9.2008 21.7.2008 Gdynia uusien osakkeiden luominen 0,500 0,750 0,82 % 28.7.2009 26.6.2009 Gdynia 404 Gdynian kunnan omistamaa osaketta mitätöitiin ilman korvausta osakkeenomistajalle – 0,404 0,346 0,38 % 28.7.2009 26.6.2009 Gdynia uusien osakkeiden luominen 1,345 1,691 1,85 % 8.12.2010 29.7.2010 Gdynia uusien osakkeiden luominen 4,361 6,052 6,63 % 8.7.2011 7.6.2011 Gdynia uusien osakkeiden luominen 25,970 32,022 35,07 % 1.9.2011 26.7.2011 Kosakowo uusien osakkeiden luominen 1,779 33,801 37,02 % 25.4.2012 5.4.2012 Gdynia uusien osakkeiden luominen 28,809 62,610 68,57 % 25.4.2012 5.4.2012 Kosakowo uusien osakkeiden luominen 2,200 64,810 70,98 % 27.5.2013 8.4.2013 Gdynia uusien osakkeiden luominen 4,269 69,079 75,65 % 27.5.2013 8.4.2013 Kosakowo uusien osakkeiden luominen 2,200 71,279 78,06 % 17.6.2013 25.4.2013 Gdynia uusien osakkeiden luominen 20,031 91,310 100,00 % Lähde: Puolan viranomaisten toimittamat tiedot.

(58) Puolan viranomaiset toteavat yhteenvetona, että vaikka paikallisviranomaiset aloittivat Gdynian lentoaseman muuttamiseen liittyvät valmistelut jo vuonna 2005, hanke sai lopullisen muotonsa vasta yleissuunnitelman ja ensimmäisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin laatimisen yhteydessä eli vuonna 2010. Viranomaisten mukaan hankkeen alussa tehtyjä oletuksia tarkistettiin huomattavasti ulkoisissa olosuhteissa tapahtuneiden muutosten vuoksi. Puolan viranomaiset esittävät, että julkisten osakkaiden lopullinen päätös hankkeen toteuttamisesta ja lopullisesta muodosta tehtiin vuonna 2012. Ne korostavat myös, että kaikki kolme markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä vahvistivat hankkeen kannattavuuden ja osoittivat, että markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja olisi toteuttanut hankkeen.

(59) Vaihtoehtoisesta skenaariosta Puolan viranomaiset toteavat, että kansallisen lainsäädännön mukaan Kosakowolla oli oikeus käyttää maata, jolla Gdynian lentoasema sijaitsee, vain uuden siviililentoaseman perustamiseen. Tältä osin Puolan viranomaiset selittävät, että lentoaseman alue vuokrattiin Kosakowolle 30 vuodeksi. Puolan viranomaiset ilmoittavat, että valtiokonttorin kanssa tehdyn vuokrasopimuksen mukaan Kosakowo voi vuokrata alueen vain yhteisölle, joka perustaa siviililentoaseman ja/tai pitää siviililentoasemaa. Viranomaisten mukaan valtio olisi voinut ottaa alueen takaisin, jos Kosakowo ei olisi vuokrannut sitä lentoaseman perustamiseen kuuden kuukauden kuluessa, jos sitä olisi käytetty muihin tarkoituksiin tai jos lentoasema ei olisi aloittanut toimintaansa kolmen vuoden kuluessa. Koska skenaario, jossa Gdynia-Kosakowon lentoaseman aluetta käytettäisiin tai alue vuokrattaisiin muuhun kuin ilmailuun, ei ollut mahdollinen, sitä ei voitu käyttää vaihtoehtoisena skenaariona.

3.1.2 Vuoden 2012 tutkimuksen tärkeimpien oletusten luotettavuus

Liikennemäärää ja tuloja koskevat ennusteet

(60) Puolan viranomaiset selittävät, että suunnitellut lentoasemamaksut perustuvat julkisesti saatavilla oleviin muiden lentoasemien hinnastoihin, jotta nykyisiä markkinoita ei häiritä, mutta samalla varmistetaan hankkeen asianmukainen kannattavuus ennustetun matkustajaliikennemäärän perusteella. Puolan viranomaisten mukaan maksut eivät poikkea merkittävästi pienten lentoasemien perimistä vakiomaksuista. Esimerkiksi kaksi hiljattain Modlinissa ja Lublinissa avattua alueellista lentoasemaa perivät vakiolentoasemamaksuja, jotka ovat samanlaisia kuin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä Gdynian lentoasemalle ennakoidut maksut.

(61) Vastauksena komission huomautukseen, että Gdynian lentoasemalle ennakoidut maksut (25 Puolan zlotya (6,25 euroa) lähtevää matkustajaa kohti kahtena ensimmäisenä vuonna ja 40 Puolan zlotya (10 euroa) sen jälkeen) ovat korkeampia kuin Gdanskin lentoasemalla perittävät maksut, joista on vähennetty alennukset (24 Puolan zlotya eli 6 euroa) lähtevää matkustajaa kohti kansainvälisellä reitillä vähintään kaksi kertaa viikossa liikennöivälle halpalentoyhtiön alukselle ja 12,5 Puolan zlotya (3,1 euroa) kotimaan reiteillä), Puolan viranomaiset toteavat, että liiketoimintasuunnitelmassa esitetty maksujen taso vastaa koko ennustejakson (2014–2030) keskiarvoa, ottaen huomioon, että Gdanskin lentoasemalla perittävät maksut odotettavasti nousevat pitkällä aikavälillä, kun lentoaseman palvelutaso paranee.

(62) Lisäksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että hankkeen voittomarginaali, tarkistettu (hieman suurempi) ilmaliikenteen ennuste ja tiettyjen toimintakustannusten jakaminen puolustusvoimien kanssa tarkoittavat sitä, että Gdynian lentoaseman pitäisi pystyä pitämään matkustajamaksut alhaisempina pidemmän ajanjakson ajan (alempia maksuja voitaisiin periä vuoden 2021 loppuun asti) ja silti nettonykyarvo pysyisi positiivisena julkisille osakkaille.

(63) Puolan viranomaiset esittävät myös, että (maaliskuussa 2013) päivitetyssä Pommerin liikenne-ennusteessa oletettu liikennemäärä on suurempi kuin vuoden 2012 tutkimuksessa. Tuoreimpien lukujen mukaan Gdynian lentoaseman matkustajamäärä olisi 1 149 978 vuonna 2030 eikä 1 083 746. Koko Pommerin alueella matkustajamäärien ennustetaan kasvavan 7,8 miljoonasta niin, että määrä vuonna 2030 on 9 miljoonaa.

(64) Puolan viranomaisten näkemyksen mukaan nämä luvut vahvistavat, että Gdanskin ja Gdynian lentoasemat voivat olla ja toimia yhdessä Pommerin markkinoilla kannattavasti. Puolan viranomaiset katsovat, että vaikka Gdanskin lentoasemaa laajennettaisiin suunniteltuun 7 miljoonan matkustajan kapasiteettiin, Pommerin kehittyvillä ilmailumarkkinoilla on yhä tilaa toiselle pienelle alueelliselle lentoasemalle (jonka kapasiteetti on miljoona matkustajaa), joka täydentäisi Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja. Taulukko 4 Vuoden 2012 tutkimuksen mukaisten Gdynian lentoaseman liikennemääräennusteiden ja maaliskuussa 2013 päivitettyjen liikennemääräennusteiden vertailu Vuosi Kaupallinen liikenne Kaupallinen liikenne Yleisilmailu Matkustajia (tuhatta) Nousuja ja laskuja Nousuja ja laskuja Perustuu vuoden 2012 tutkimukseen Päivitetty ennuste Perustuu vuoden 2012 tutkimukseen Päivitetty ennuste Perustuu vuoden 2012 tutkimukseen Päivitetty ennuste Yhteensä Yhteensä Yhteensä Yhteensä Yhteensä Yhteensä 2009 […] […] […] […] […] […] 2010 […] […] […] […] […] […] 2011 […] […] […] […] […] […] 2012 […] […] […] […] […] […] 2013 […] […] […] […] […] […] 2014 […] […] […] […] […] […] 2015 […] […] […] […] […] […] 2016 […] […] […] […] […] […] 2017 […] […] […] […] […] […] 2018 […] […] […] […] […] […] 2019 […] […] […] […] […] […] 2020 […] […] […] […] […] […] 2021 […] […] […] […] […] […] 2022 […] […] […] […] […] […] 2023 […] […] […] […] […] […] 2024 […] […] […] […] […] […] 2025 […] […] […] […] […] […] 2026 […] […] […] […] […] […] 2027 […] […] […] […] […] […] 2028 […] […] […] […] […] […] 2029 […] […] […] […] […] […] 2030 1 083 746 1 149 978 […] […] […] […] Lähde: Perustuu Puolan viranomaisten toimittamiin tietoihin.

Toimintakustannukset (lentoyhtiöille annettavat kannustimet, lentoaseman sotilaskäyttöön liittyvät kustannukset)

(65) Puolan viranomaiset selittävät, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä otetaan huomioon lentoaseman markkinointi- ja myynninedistämistoimenpiteet arvioitaessa i. toimintakustannuksia, jotka arvioidaan Puolan kaikkien suurimpien lentoasemien saatavilla olevien tilinpäätösten perusteella ii. lajeittain muita kustannuksia, jotka arvioidaan Gdynian lentoasemalle varovaisesti korkean tason mukaan ottaen huomioon muiden lentoasemien vastaavat kustannukset.

(66) Lisäksi Puolan viranomaiset toteavat, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä oletettiin, että sijoittaja vastaisi kaikista toimintakustannuksista, joten siinä ei otettu huomioon, että lentoaseman sotilaskäyttäjä osallistuu toimintakustannuksiin. Puolan viranomaiset esittävät, että yhteisen infrastruktuurin toimintakustannusten jaon oletettiin olevan […] siviili- ja sotilaslentojen määrän mukaan. Puolan viranomaiset selittävät myös, että uudistamis- ja rakentamiskustannukset ovat […]. Puolan viranomaiset korostavat, että lentoaseman yhteistä käyttöä koskevien sääntöjen hyväksyminen (sotilaskäyttäjän ja lentoaseman välistä muodollista sopimusta ei ole vielä tehty) vähentää kolmannen osapuolen tarjoamien palvelujen kustannuksia ja palkkakustannuksia vähintään […]. Puolan viranomaisten mukaan tämän tekijän huomioon ottaminen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä johtaisi hankkeen parempaan ennakoituun kannattavuuteen.

Pitkän aikavälin kasvu

(67) Puolan viranomaiset selittävät, että markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testissä käytetty […] prosentin kasvu viittaa päätearvoon nimellismääräisenä.

(68) Puolan viranomaiset toteavat myös, että […] prosentin kasvu on yhtä suuri kuin Puolan kansallisen keskuspankin päätöksentekoelimen rahapolitiikkaneuvoston (Rada Polityki Pieniężnej) Puolalle asettama inflaatiotavoite. Puolan viranomaiset toteavat, että Kansainvälisen valuuttarahaston heinäkuussa 2013 julkaiseman tuoreimman ennusteen mukaan Puolan BKT kasvaa 2,2 prosenttia vuonna 2014, 3 prosenttia vuonna 2015, 3,3 prosenttia vuonna 2017 ja 3,8 prosenttia vuonna 2018.

Marraskuussa 2013 tehty päivitys

(69) Marraskuussa 2013 Puolan viranomaiset ilmoittivat, että lentoaseman pitäjä oli saanut Puolan tulliviranomaisilta ja Puolan sähkömarkkinoiden sääntelyvirastolta (Urząd Regulacji Energetyki) hallinnolliset päätökset, joiden nojalla lentoaseman pitäjällä on oikeus myydä polttoainetta suoraan ilma-aluksille. Lentoaseman pitäjän harjoittama polttoainemyynti olisi lisätulonlähde ja parantaisi liiketoimintasuunnitelmassa esitettyä taloudellista tulosta.

(70) Puolan viranomaisten mukaan kaikissa tähän mennessä tehdyissä markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeissä oletettiin, että polttoainemyynnistä vastaa ulkopuolinen toimija. Lentoaseman pitäjän harjoittama polttoainemyynti nostaisi yhtiön voittomarginaalia tämän toiminnan osalta […] Puolan zlotysta ([…] eurosta) litralta (kun polttoaineen myy ulkopuolinen toimija) […] Puolan zlotyyn ([…] euroon) litralta (kun polttoaineen myy suoraan lentoaseman pitäjä).

(71) Puolan näkemyksen mukaan tämä lisätulo parantaisi vuoden 2012 päivityksessä esitettyä tulosta. Puolan viranomaiset huomauttavat, että hankkeen nettonykyarvon odotetaan siten kasvavan […] miljoonasta Puolan zlotysta ([…] miljoonasta eurosta) […] miljoonaan Puolan zlotyyn ([…] miljoonaan euroon). Puolan viranomaiset selittävät myös, että sisäinen korkokanta nousisi […] prosentista […] prosenttiin.

(72) Puolan viranomaiset selittävät, että polttoaineen myynnistä saatavan lisätulon ansiosta voitaisiin vaihtoehtoisesti pitää lentoyhtiöiltä perittävät lentoasemamaksut alemmalla tasolla pitkällä aikavälillä.

(73) Puolan viranomaiset selittävät, että lentoaseman pitäjän harjoittamaa polttoaineen myyntiä ei otettu huomioon markkinataloudessa toimivan sijoittajan testeissä varovaisuussyistä. Testien tekoajankohtana lentoaseman pitäjällä ei ollut myyntiin tarvittavia lupia tai takeita siitä, että luvat olisi mahdollista saada.

(74) Lisäksi Puolan viranomaiset toteavat, että yhtiö aikoo tarjota lentoyhtiöille suunnistuspalveluja (Puolan lennonvarmistuspalveluviraston (Polska Agencja Żeglugi Powietrznej) tarjoamien palvelujen sijaan. Puolan viranomaiset huomauttavat, että lentoyhtiöiden maksamaa terminaalimaksua (joka nyt maksetaan virastolle) voitaisiin tämän ansiosta alentaa ja Gdynian lentokentästä voitaisiin tehdä siten lentoyhtiöiden kannalta houkuttelevampi. Lentoaseman pitäjä pystyisi siten tarjoamaan lentoyhtiöille naapurilentoasemien lentoasemamaksuja kilpailukykyisemmät maksut.

3.2 Tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskeva arviointi

3.2.1 Investointituki

(75) Puolan viranomaisten mukaan kaikki vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa vahvistetut lentoasemien investointituen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat perusteet täyttyvät.

Vastaako investointi jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta?

(76) Puolan viranomaisten mukaan lentoaseman perustaminen Gdyniaan osana Pommerin liikennejärjestelmää optimoi käytettävissä olevan infrastruktuurin käytön ja vaikuttaa myönteisesti aluekehitykseen erityisesti lentoaseman tarjoamien työpaikkojen lisääntymisen, ilmailumarkkinoiden toimitusketjusta saatavien tulojen ja matkailun kehityksen ansiosta.

(77) Puolan viranomaiset viittaavat vuosia 2007–2020 koskevaan Pommerin seutuliikenteen kehitysstrategiaan, joka perustuu alueen lentoliikenne-ennusteisiin ja jossa todetaan, että on tarpeen luoda keskenään tiiviissä yhteistyössä toimivien lentoasemien keskus, jotta voidaan vastata kolmen kaupungin alueen (obszar Trójmiasta (32)) väestön tarpeisiin.

(78) Puolan viranomaisten mukaan tärkeimmät perusteet lentoasemien keskuksen rakentamiseksi kolmen kaupungin alueelle ovat: lentoliikenteen lisääntyminen Puolassa, riittämättömät mahdollisuudet lisätä Gdanskin lentoaseman kapasiteettia ja kaupunkialueen ulottuminen lähes 60 kilometrin etäisyydelle asti (tai yli 100 kilometrin etäisyydelle asti, jos Tczewin ja Wejherowon kaupungit otetaan mukaan alueeseen). Puolan viranomaiset esittävät, että vaikka Gdanskin lentoaseman kapasiteetti on nykyisin noin 5 miljoonaa matkustajaa, joidenkin lentoliikenne-ennusteiden mukaan lentoaseman mahdollinen matkustajaliikenne voi olla vuonna 2035 yli 6 miljoonaa matkustajaa. Toisaalta viranomaiset esittivät huomautuksissaan, että ympäristörajoitteet ja asuntojen rakentaminen Gdanskin lentoaseman lähellä rajoittavat mahdollisuuksia laajentaa lentoasemaa lisää. Toisaalta Puolan viranomaiset vetosivat 6 päivänä joulukuuta 2012 esittämissään huomautuksissa Gdanskin lentoaseman yleissuunnitelmaan ja esittivät, ettei Gdanskin lentoaseman laajentamista koskevia rajoitteita ole.

(79) Puolan viranomaiset toteavat, että myös lentoturvallisuus edellyttää lentoasemien keskuksen rakentamista kolmen kaupungin alueelle, jolloin Gdynia-Kosakowon lentoasema toimisi varalentoasemana (laskeutuminen Gdynian lentoasemalle on mahdollista noin 80 prosentissa tapauksista, joissa pilven alaraja ja näkyvyys estävät laskeutumisen Gdanskin lentoasemalle).

(80) Lopuksi Puolan viranomaiset esittävät, että Gdynia-Kosakowon lentoaseman kehittäminen vastaa kansallisissa ja alueellisissa strategia-asiakirjoissa esitettyjä Puolan ilmailuinfrastruktuurin kehittämistä koskevia tavoitteita. Puolan viranomaiset selittävät, että Gdynia-Kosakowon lentoaseman kehittämisen odotetaan vaikuttavan myönteisesti Pommerin kehitykseen ja olemassa olevan sotilasinfrastruktuurin käyttöön ja että lentoasema täydentää Gdanskin lentoaseman tarjoamia palveluja.

Infrastruktuurin tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus

(81) Puolan viranomaisten mukaan infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen määriteltyyn tavoitteeseen nähden, kun otetaan huomioon lentoaseman toiminnan pienimuotoisuus (1,55 prosentin osuus Puolan ilmailumarkkinoista vuonna 2030), matkustajamääräennusteet, jotka ylittävät Gdanskin lentoaseman laajentumiskapasiteetin, alueen houkuttelevuus matkailukohteena ja ennustettu Pommerin nopea kehitys.

(82) Puolan viranomaiset painottavat Gdynian sotilaslentoaseman strategista asemaa alueella ja toteavat, että olemassa olevan infrastruktuurin käyttäminen minimoi investointikustannukset ja maksimoi aluekehitykseen kohdistuvan myönteisen vaikutuksen.

(83) Puolan viranomaiset huomauttavat myös, että kustannukset on minimoitu ja investoinnin tehokkuutta parannettu teknisillä ratkaisuilla, kuten rakentamalla yleisilmailuterminaali sekä yleisilmailua että matkustajaliikennettä varten, sijoittamalla valtaosa lentoasemapalveluista (rajavartijat, tulli, poliisi, palokunta, johto) samaan rakennukseen ja mukauttamalla olemassa olevia rakennuksia niiden käytön optimoimiseksi. Lisäksi infrastruktuurin toimintakustannukset jaetaan puolustusvoimien kanssa.

Tyydyttävät käyttöön liittyvät odotukset keskipitkällä aikavälillä

(84) Puolan viranomaiset huomauttavat, että Gdynia-Kosakowon lentoaseman käyttöön liittyvät odotukset ovat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä seuraavista syistä: BKT:n kasvu, jonka odotetaan Pommerissa ylittävän Puolan ja EU:n keskimääräisen kasvun, alueen houkuttelevuus matkailukohteena, alueen asema ulkomaisten sijoitusten keskuksena ja ennustettu lentoliikenteen kasvu.

(85) Puolan viranomaiset korostavat, että myös suunniteltu yhteistyö Gdanskin lentoaseman kanssa ja näiden kahden lentoaseman tarjoamat toisiaan täydentävät palvelut (Gdynian lentoasema palvelee pääasiassa yleisilmailuliikennettä) parantavat Gdynia-Kosakowon lentoaseman käyttöön liittyviä odotuksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

(86) Puolan viranomaiset selittävät edelleen, että lentoasema aikoo lisäksi kehittää lentoaseman alueella ilmailuun liittyviä erikoistuneita toimia, kuten yksinkertaisten varaosien tuotantoa, ilma-alusten osien korjausta tai muiden osien/tuotteiden tuotantoa juuri haluttuna ajankohtana toimitettuina.

(87) Puolan viranomaiset viittaavat liikepankin allekirjoittamaan aiesopimukseen, joka osoittaa, että pankki on halukas aloittamaan neuvottelut Gdynia-Kosakowon lentoaseman investoinnin rahoittamisesta, lisätodisteena hankkeen houkuttelevuudesta.

Vaikutus kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa

(88) Koska Gdynia-Kosakowon lentoaseman markkinaosuus tulee olemaan pieni (lentoasema palvelee alle miljoonaa matkustajaa vuodessa), Puolan viranomaiset katsovat, ettei hanke vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa. Kun otetaan huomioon lentoliikenteen ennustettu kasvu, Puolan viranomaiset odottavat Gdanskin ja Gdynian lentoasemien muodostavan yhteistyössä toimivan ilmailun keskuksen, joka palvelee Pommerin kolmen kaupungin aluetta ja tarjoaa toisiaan täydentäviä palveluja.

(89) Puolan viranomaiset korostavat, että Gdynian lentoasemasta ei tule Gdanskin lentoaseman kilpailijaa, sillä Gdynian lentoasema keskittyy tarjoamaan palveluja yleisilmailun alalla (huolto-, korjaus- ja tarkastuspalvelut, lentokoulu) ja tekemään yhteistyötä Gdynian merisataman kanssa.

(90) Puolan viranomaiset esittävät edelleen, että Gdynia-Kosakowon lentoaseman tilaus- ja halpalentoliikenne ei tapahdu Gdanskin lentoaseman kustannuksella vaan perustuu vaurauden ja liikkuvuuden kokonaiskasvuun. Puolan viranomaiset huomauttavat, että Gdanskin lentoaseman kasvunopeus ja sen palveleman lentotoiminnan luonne johtavat väistämättä tämän lentoaseman käsittelemien lentojen määrän rajoittamiseen ennemmin tai myöhemmin. Puolan viranomaiset toteavat, että nämä päätelmät esitetään Gdanskin Lech Wałęsa -lentoaseman laajennushankkeen ympäristövaikutusten arviointikertomuksessa.

(91) Puolan viranomaiset selittävät, että investointi Gdynia-Kosakowon lentoasemaan voi rajoittaa mahdollisesta Gdanskin lentoaseman toiminnan rajoittumisesta aiheutuvia taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia. Puolan viranomaiset huomauttavat, että kun osa lentoliikenteestä siirretään Gdanskin lentoasemalta Gdynian lentoasemalle, molempien lentoasemien kapasiteettia voidaan käyttää entistä paremmin.

Tuen tarpeellisuus ja kannustava vaikutus

(92) Puolan viranomaiset esittävät, ettei yhtiö olisi toteuttanut hanketta ilman julkista rahoitusta. Ne toteavat, että tuki rajoitettiin välttämättömään ja että hankkeen kustannuksia vähennettiin ja optimoitiin käyttämällä olemassa olevaa sotilasinfrastruktuuria.

(93) Gdynian lentoasemaan tehdyt pääomasijoitukset ovat Puolan viranomaisten mukaan tarpeellisia ja ne on rajattu välttämättömään, mistä ovat osoituksena i. hankkeen sisäinen tuottoprosentti, joka on […] prosenttia ja vain hieman korkeampi kuin diskonttokorko (oman pääoman kustannus), joka on […] prosenttia (vuoden 2012 tutkimuksen perusteella); ii. talousennusteessa ennustettu tarve ottaa käyttöpääomalaina lentoaseman toiminnan rahoittamiseksi, koska Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö voi muuten menettää maksuvalmiutensa; iii. se, että kokonaisrahoitus omasta pääomasta on pienempi kuin kokonaispääomamenot (omalla pääomalla katetun rahoituksen osuus on alle […] ennustejakson kokonaiskassamenoista, joihin sisältyvät myös kokonaispääomamenot).

(94) Puolan viranomaiset selittävät edelleen tukitoimenpiteen oikeasuhteisuutta vertaamalla toimenpiteen julkista rahoitusta (reaaliarvoltaan noin 148 miljoonaa Puolan zlotya) täysin uuden investoinnin (Lublin-Świdnikin lentoasema, jonka nettorakennuskustannukset olivat noin 420 miljoonaa Puolan zlotya) rahoitukseen ja sotilaslentoasemaan perustuvan investoinnin rahoitukseen (Varsova-Modlinin lentoasema, jonka rakentaminen on tähän mennessä maksanut lähes 454 miljoonaa Puolan zlotya).

3.2.2 Toimintatuki

(95) Puolan viranomaisten mukaan hanke täyttää soveltuvuusperiaatteet, jotka on asetettu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan kattamalle toimintatuelle alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa. Puolan viranomaiset katsovat, että hankkeelle myönnetty toimintatuki i. on tarkoitettu etukäteen määritellyn menokokonaisuuden rahoittamiseen; ii. on rajattu välttämättömään ja myönnetään väliaikaisesti (toimintakustannuksien tukea myönnetään siinä määrin ja siksi ajaksi, joka tarvitaan lentoaseman käynnistämiseksi eli vuoden 2018 loppuun asti): iii. on asteittain vähenevää siten, että tuki on […] prosenttia pääomamenoista vuonna 2013 ja […] prosenttia vuonna 2018; iv. on suunniteltu niin, että se vastaa hankkeen aluekehitystavoitteita ja lieventää olemassa olevia rajoitteita. Kun otetaan huomioon tuen määrä suhteessa niihin suotuisiin vaikutuksiin, joita tuella on Pommerin kehitykseen, Puolan viranomaiset esittävät, että tuen on katsottava olevan oikeasuhteista.

(96) Puolan viranomaiset korostavat myös, että tuki on tarkoitettu pienelle lentoasemalle, jonka enimmäiskapasiteetti on miljoona matkustajaa vuodessa. Tämä tarkoittaa sitä, että kilpailun vääristymisen ja yhteisen edun vastaisen vaikutuksen vaara on erittäin vähäinen, erityisesti kun otetaan huomioon Gdynian ja Gdanskin lentoasemien välinen suunniteltu yhteistyö ja niiden yhteistyön toistensa toimintaa täydentävä luonne.

(97) Lisäksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että yhteistyö, josta neuvotellaan parhaillaan lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa, ja tämän osallistuminen lentoaseman toimintakustannuksiin vähentävät yhtiön tappioita ja toimintakustannuksia.

4. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

(98) Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta julkaistuaan päätöksensä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee Gdynian ja Kosakowon Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle myöntämää rahoitusta.

5. ARVIOINTI

5.1 Valtiontuen olemassaolo

(99) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

(100) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Sen määrittämiseksi, onko toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, täyttyvätkö kaikki seuraavat edellytykset. Taloudellinen tuki — on valtion myöntämää tukea tai myönnetään valtion varoista; — suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja; — vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua; ja — vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.1.1 Taloudellinen toiminta ja yrityksen käsite

(101) Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin tutkittava, onko Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Yrityksen käsite kattaa kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta (33). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (34).

(102) Asiassa Leipzig-Hallen lentoasema antamassaan tuomiossa unionin tuomioistuin vahvisti, että lentoaseman toiminnan harjoittaminen kaupallisiin tarkoituksiin ja lentoasemien infrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (35). Kun lentoaseman pitäjä harjoittaa taloudellista toimintaa tarjoamalla lentoasemapalveluja korvausta vastaan, lentoaseman pitäjä katsotaan oikeudellisesta muodostaan tai rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi, ja sopimuksessa vahvistettuja valtiontukisääntöjä voidaan siten soveltaa valtion lentoaseman pitäjälle myöntämiin tai valtion varoista myönnettyihin etuihin (36).

(103) Tässä suhteessa komissio toteaa, että lentoaseman pitäjä eli Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiö aikoo käyttää tässä päätöksessä tarkasteltavana olevaa infrastruktuuria kaupallisiin tarkoituksiin. Koska lentoaseman pitäjä veloittaa vastaisuudessa käyttäjiä infrastruktuurin käytöstä, infrastruktuuria on pidettävä kaupallisesti hyödynnettävänä. Näin ollen kyseistä infrastruktuuria hyödyntävä yksikkö on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys.

(104) Kaikki lentoaseman pitäjän toiminta ei kuitenkaan välttämättä ole taloudellista toimintaa (37). Unionin tuomioistuin on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Lentoasemalla sellaisen toiminnan kuin lennonjohto, poliisi, tulli ja palokunta sekä toiminta, joka on tarpeen siviili-ilmailun turvaamiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, ja tällaisen toiminnan harjoittamiseen tarvittaviin infrastruktuuriin ja laitteisiin liittyvien investointien katsotaan periaatteessa liittyvän yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin, minkä vuoksi niitä ei pidetä luonteeltaan taloudellisena toimintana (38). Tällaiseen toimintaan myönnetty julkinen rahoitus ei ole valtiontukea, mutta sen tulee rajoittua ainoastaan toiminnasta aiheutuvien kustannusten kattamiseen eikä sitä saa siirtää muun taloudellisen toiminnan hyväksi (39).

(105) Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on kuitenkin kyse edusta silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (40). Tästä johtuu, että jos tietyn oikeusjärjestelmän mukaan on yleisenä käytäntönä, että lentoaseman pitäjät vastaavat tiettyjen palvelujen kustannuksista, on mahdollista, että sellaiset lentoaseman pitäjät, joiden ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, saavat etua, vaikka palvelut katsottaisiinkin muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi. Siksi on tarpeen analysoida lentoaseman pitäjään sovellettava oikeuskehys, jotta voidaan arvioida, edellytetäänkö kyseisessä oikeuskehyksessä lentoaseman pitäjien vastaavan jonkin sellaisen toiminnan kustannuksista, jota voidaan pitää muuna kuin taloudellisena toimintana, mutta joka on olennainen osa niiden taloudellisen toiminnan harjoittamista.

(106) Komissio katsoo, että 2 päivänä heinäkuuta 2013 tehdyssä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei arvioida sitä, velvoitetaanko lentoaseman pitäjät Puolan lainsäädännössä vastaamaan muiden kuin taloudelliseksi toiminnaksi katsottujen palvelujen kustannuksista. Sen sijaan kyseisessä päätöksessä todetaan selkeästi, että investoinnit palomiehiä, tullivirkailijoita, lentoaseman vartijoita, poliiseja ja rajavartijoita varten tarvittaviin rakennuksiin ja laitteisiin liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin, minkä vuoksi ne eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (41). Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa selitetään, komissio katsoo, että tätä päätelmää ei pidä asettaa kyseenalaiseksi kyseistä toimenpidettä koskevassa lopullisessa päätöksessä.

(107) Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittu […] miljoonan Puolan zlotyn ([…] miljoonan euron) määrä, joka liittyy yleisen edun piiriin kuuluvia rakennuksia ja laitteita varten tehtäviin investointeihin, perustuu vuoden 2012 tutkimukseen. Vuoden 2010 tutkimuksen mukaan julkisen vallan käyttöön liittyvien kustannusten määrä oli […] miljoonaa Puolan zlotya ([…] miljoonaa euroa) (42), kun taas vuoden 2011 tutkimuksen mukaan määrä oli […] miljoonaa Puolan zlotya ([…] miljoonaa euroa) (43).

(108) Tämän vuoksi ja edellä esitetyn perusteella komissio vähentää vuosien 2010 ja 2011 tutkimuksia koskevasta arviostaan investointien sen osan, joiden on vahvistettu liittyvän julkisen vallan käyttöön. Koska näiden investointien rahoitusta ei katsota valtiontueksi, komissio ei määrää sitä perittäväksi takaisin.

5.1.2 Valtion varat ja valtion toimenpide

(109) Tuen käsitteeseen kuuluu kaikentyyppinen suosiminen, joka rahoitetaan suoraan tai välillisesti valtion varoista joko valtion itsensä tai valtion valtuuttamien laitosten toimesta (44). SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea tarkasteltaessa paikallisviranomaisten varat ovat valtion varoja (45). Esillä olevassa asiassa Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiöön sijoitettu pääoma on peräisin kahden paikallisviranomaisen, Gdynian kaupungin ja Kosakowon kunnan, talousarvioista. Näin ollen komissio katsoo, että niiden varat ovat valtion varoja.

(110) Komissio katsoo, ettei ole olennaista, myönnettiinkö toimenpide suorana avustuksena (Gdynian ja Kosakowon rahasijoitus) vai vaihdettiinko lisäksi osa lentoaseman pitäjän velvoitteista jompaakumpaa julkista osakasta kohtaan yhtiön osakkeiksi (Kosakowolle maksettu vuokra). Vuokratuloista tulee osa Kosakowon varoja, minkä vuoksi ne ovat valtion varoja.

(111) Tämän vuoksi komissio katsoo, että Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön hyväksi toteutetut pääomasijoitukset on rahoitettu valtion varoista, joten toimenpide voidaan katsoa valtion toteuttamaksi.

5.1.3 Taloudellinen etu

5.1.3.1 Johdanto

(112) Komissio huomauttaa Puolan viranomaisten esittävän toisaalta, että pääomasijoitukset ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia, ja katsovan toisaalta, että tuki soveltuu sisämarkkinoille, koska lentoaseman pitäjä ei olisi tehnyt investointia ilman julkista rahoitusta.

(113) Sen määrittelemiseksi, aiheuttaako käsiteltävänä oleva toimenpide Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, komission on verrattava lentoaseman pitäjän julkisten osakkaiden käyttäytymistä sellaisen markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan käyttäytymiseen, jonka käyttäytymistä ohjaavat pidemmän aikavälin kannattavuusnäkymät (46).

(114) Lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset olisi jätettävä arvioinnissa huomiotta, sillä unionin tuomioistuin on todennut, että markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan toimittaessa on pyrittävä ratkaisemaan kysymys, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (47).

(115) Puolan viranomaiset esittävät, että käsiteltävänä olevat toimenpiteet eivät aiheuta taloudellista etua Gdynian lentoasemalle, koska ne ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Kuten 3.1 jaksossa kuvataan, Puolan viranomaiset toimittivat tämän väitteen tueksi kolme PWC:n tekemää markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testiä (48). Puolan viranomaiset toimittivat marraskuussa 2013 lisätietoja, joiden mukaan uudet tulolähteet (eli polttoainemyynti ja suunnistuspalvelujen tarjoaminen) parantaisivat hankkeen nettonykyarvoa. Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekohetkellä Puolan viranomaiset olivat toimittaneet vain vuoden 2012 tutkimuksen.

(116) Siitä huolimatta, että vuonna 2011 tehty osakkaiden sopimus velvoitti Gdynian ja Kosakowon osallistumaan investointihankkeen rahoitukseen rahasijoitusten ja apporttien muodossa vuoteen 2040 asti, Puolan viranomaiset esittävät, että ainoastaan vuoden 2012 tutkimus ja myöhemmät tiedot lisätulovirroista ovat merkityksellisiä arvioitaessa, soveltuvatko pääomasijoitukset sisämarkkinoille.

(117) Jäljempänä komissio arvioi ensin Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan lentoaseman pitäjälle mahdollisesti aiheutunutta etua on arvioitava vuoden 2012 tutkimuksen ja jäljempänä esitettyjen tietojen eikä vuosien 2010 ja 2011 tutkimusten perusteella (ks. 5.1.3.2 jakso). Sen jälkeen komissio arvioi, täyttyvätkö markkinataloussijoittajaperiaatteen edellytykset vuoden 2010 tutkimuksen (5.1.3.3 jakso) tai vuoden 2011 tutkimuksen tai vuoden 2012 tutkimuksen (5.1.3.4) perusteella.

5.1.3.2 Vuoden 2010 tutkimuksen soveltuvuus taloudellista etua koskevan arvioinnin kannalta

(118) Asiassa Stardust Marine tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (49).

(119) Lisäksi tuomioistuin vahvisti asiassa EDF antamassaan tuomiossa, että ”[…] kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä osoittamaan sitä, että tämä jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen osakkeenomistajan ominaisuudessaan” (50).

(120) Voidakseen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta komission on otettava huomioon entisen sotilaslentoaseman muuttamista siviililentoasemaksi koskevien yksittäisten päätösten tekohetkellä vallinneet olosuhteet. Lisäksi komission on käytettävä arviointinsa perustana tietoja ja oletuksia, jotka olivat julkisten osakkaiden käytettävissä investointihankkeen rahoitusjärjestelyjä koskevien päätösten tekohetkellä.

(121) Komissio katsoo, että vuoden 2010 tutkimus on merkityksellisin analyysi määriteltäessä sitä, toimivatko Gdynia ja Kosakowo kuten yksityinen sijoittaja olisi toiminut. Itse asiassa sitä, onko valtion tukitoimenpide markkinaolosuhteiden mukainen, olisi arvioitava ennakkoarvioinnin perusteella ottaen huomioon tiedot, jotka olivat käytettävissä investoinnista päätettäessä.

(122) Komissio huomauttaa, että vuoteen 2010 mennessä kyseistä investointihanketta varten oli tehty ainoastaan tutkimuksia ja valmistelutöitä. Näitä olivat esimerkiksi investointihankkeen yleissuunnitelma, ympäristökertomus, yleisilmailuun käytettävän terminaalin suunnitteluasiakirjat, hallintorakennuksen ja paloaseman suunnitteluasiakirjat, ilmailua koskevat asiakirjat ja muut tutkimukset. Vuoden 2010 loppuun mennessä näiden tutkimusten kustannukset olivat […] miljoonaa Puolan zlotya ([…] euroa) (51).

(123) Kuten Puolan viranomaiset toteavat, lentoaseman pitäjän julkiset osakkaat saattoivat vuonna 2010 päätökseen kyseisen investointihankkeen valmistelut. Samana vuonna julkiset osakkaat korottivat yhtiön osakepääoman 6,05 miljoonaan Puolan zlotyyn (noin 1,5 miljoonaan euroon) investointihankkeen toteuttamiseksi. Tärkeimmät investoinnit käyttöomaisuuteen (kuten yleisilmailuun käytettävän terminaalin rakentaminen) piti suunnitelman mukaan aloittaa vuonna 2011, mutta ne aloitettiin vasta vuonna 2012. Komissio katsoo, että yksityinen sijoittaja olisi tuolloin arvioinut hankkeen odotetun kannattavuuden. Jos tuottoprosentti ei olisi ollut investointisuunnitelman mukaan hyväksyttävä tai jos investointisuunnitelma olisi perustunut kyseenalaisiin oletuksiin, yksityinen sijoittaja ei olisi aloittanut suunnitelman toteuttamista eikä olisi käyttänyt siihen enää enempää varoja johdanto-osan 122 kappaleessa mainittuihin valmistelutöihin jo käytettyjen varojen lisäksi. Pääomasijoituksista komissio toteaa, että päätös ensimmäisestä merkittävästä 4,4 miljoonan Puolan zlotyn pääomasijoituksesta tehtiin 29 päivänä heinäkuuta 2010 (jolloin silloinen 1,7 miljoonan Puolan zlotyn pääoma lähes nelinkertaistettiin), eli heti 16 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyn vuoden 2010 tutkimuksen valmistumisen jälkeen. Lisäksi osakkaat allekirjoittivat (johdanto-osan 28 kappaleessa mainitun) sopimuksen vuoteen 2040 asti toteutettavista uusista pääomasijoituksista muutoshankkeen rahoittamiseksi 11 päivänä maaliskuuta 2011 (52) (eli ennen 13 päivänä toukokuuta 2011 päivätyn toisen tutkimuksen valmistumista). Samaan aikaan tehtiin lisäksi toimintasopimus lentoaseman sotilaskäyttäjän kanssa (7 päivänä maaliskuuta 2011) ja yhtiön maa-aluetta koskeva (johdanto-osan 27 kappaleessa mainittu) vuokrasopimus (11 päivänä maaliskuuta 2011). Lisäksi Kosakowo teki valtiokonttorin kanssa sopimuksen niiden maa-alueiden vuokraamisesta, joilla sotilaslentoasema sijaitsee, 9 päivänä syyskuuta 2010, eli muutama kuukausi vuoden 2010 tutkimuksen laatimisen jälkeen (ks. johdanto-osan 26 kappale). Maa-alueita sai käyttää ainoastaan uuden siviililentoaseman perustamiseen (ks. johdanto-osan 25 ja 59 kappale).

(124) Lisäksi komissio korostaa, että Puolan viranomaiset vahvistivat (53), että 29 päivänä heinäkuuta 2010 päätetyt pääomasijoitukset perustuivat vuoden 2010 tutkimukseen sisältyvään hankkeen taloudelliseen arviointiin. Tämän perusteella on selvää, että julkiset osakkaat olivat yksiselitteisesti päättäneet sitoutua kyseiseen investointihankkeeseen, jonka toteuttamisen oli tarkoitus kestää 30 vuotta ja johon liittyi osapuolten tekemän sopimuksen nojalla sopimussakko siinä tapauksessa, että osapuolet eivät ole täyttäneet velvoitteitaan siihen mennessä kun sopimuksen voimassaolo päättyy syyskuussa 2040 (ks. viittaus johdanto-osan 28 kappaleessa).

(125) Siihen mennessä kun markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testi päivitettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, julkiset osakkaat olivat sijoittaneet yhtiöön jo 6,05 miljoonaa Puolan zlotya (ks. taulukko 3). Siihen mennessä kun markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testin toinen päivitys valmistui heinäkuussa 2012, julkiset osakkaat olivat sijoittaneet yhteensä 64,810 miljoonaa Puolan zlotya (eli noin 70 prosenttia kaikesta sijoitetusta pääomasta).

(126) Edellä kuvattujen, lentoaseman pitäjän hyväksi tehtyjen pääomasijoitusten lisäksi Puolan viranomaisten esittämissä markkinataloudessa toimivan sijoittajan testeissä mainitaan pääomamenoja (capex) vuoteen 2030 saakka. Kuten erityisesti taulukosta 1 käy ilmi, vuoden 2012 tutkimus osoittaa, että käyttöomaisuuteen tehtävät investoinnit on jaettu neljän vaiheeseen. Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan pääomamenot olivat vuonna 2012 yhteensä […] miljoonaa Puolan zlotya (josta yli puolet käytettiin jo ennen vuoden 2012 tutkimuspäivityksen aloittamista). Kaaviossa 1 esitetään vuotuiset (nimellismääräiset) pääomamenot vuoden 2012 tutkimuksen mukaisesti (luvusta on kuitenkin vähennetty menot, jotka liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin). Kaavio 1 Vuotuiset pääomamenot (vuoden 2012 tutkimus, yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien) […]

(127) Vuosien 2011 ja 2012 tutkimuksissa arvioitiin vain muutoksia, jotka oli tehty investointihankkeeseen osallistumista koskevaan alkuperäiseen päätökseen, joka oli tehty vuonna 2010 vuoden 2010 tutkimuksen perusteella. Nämä kaksi myöhempää tutkimusta osoittavat, että osakkaiden käyttäytymistä ohjasi markkinakehitys ja että ne sopeuttivat hankkeen laajuutta sen mukaisesti (joko suurentaen tai pienentäen investointeja investoinnin tyypin mukaan). Nämä muutokset olivat kuitenkin vähäisiä verrattuna päätökseen muuttaa sotilastukikohta siviililentoasemaksi. Kaaviossa 2 esitetään (nimellismääräiset) pääomamenot vuosien 2010, 2011 ja 2012 tutkimusten mukaisesti (yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien). Vaikka investointien ajoitusta ja laajuutta päivitettiin sekä vuonna 2011 että vuonna 2012, luvut osoittavat, että muutokset eivät olleet hankkeen kokonaislaajuuteen verrattuna merkittäviä. Vuonna 2010 nimellismääräisten pääomamenojen määrä oli noin […] miljoonaa zlotya, ja vuonna 2011 määrä kasvoi […] miljoonaan zlotyyn (lähinnä tieinfrastruktuuriin tehtyjen lisäinvestointien vuoksi). Kaavio 2 Ennuste pääomamenoista (tuhatta zlotya) vuosien 2010, 2011 ja 2012 tutkimusten mukaisesti (yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien) […]

(128) Johdanto-osan 122 ja 127 kappaleen perusteella komissio katsoo, että sen arvioimiseksi, vastasiko Gdynian ja Kosakowon toiminta markkinataloudessa toimivan sijoittajan toimintaa, komission on käytettävä arviointinsa perustana vuoden 2010 tutkimusta ja jätettävä huomiotta myöhempi kehitys ja tiedot, jotka eivät olleet julkisten osakkaiden käytettävissä kyseisen investointihankkeen toteuttamista koskevan päätöksen tekohetkellä.

(129) On odotettavissa, että yksityinen sijoittaja muuttaa investointisuunnitelmaa muuttuvien olosuhteiden vuoksi sen toteuttamisen aikana. Tarkasteltavana olevassa asiassa komission on kuitenkin arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja ryhtynyt toteuttamaan hanketta, jonka tarkoituksena oli muuttaa sotilaslentoasema siviililentoasemaksi. Tätä varten on määriteltävä, milloin periaatepäätös hankkeen toteuttamisesta tosiasiallisesti tehtiin. Oikeudellisiin asiakirjoihin (pääomasijoitukset ja lentoaseman aluetta koskevat vuokrasopimukset valtiokonttorin ja Kosakowon sekä Kosakowon ja lentoasemayhtiön välillä) sisältyvän näytön perusteella tärkeimmät päätökset tehtiin jo ennen vuoden 2011 tutkimuksen laatimista. Ottaen huomioon, että jokainen yksityinen sijoittaja arvioisi hankkeen kannattavuutta etukäteen ennen kuin sijoittaisi siihen huomattavasti varoja tai sitoutuisi siihen sopimusvelvoittein, vuoden 2010 tutkimus on tärkein analyysi arvioitaessa investoinnin soveltuvuutta sisämarkkinoille.

(130) Vuosien 2011 ja 2012 tutkimukset sisältävät muutoksia suhteessa alkuperäiseen investointisuunnitelmaan, jonka perusteella alkuperäinen päätös sotilaslentoaseman muutoshankkeeseen osallistumisesta tehtiin. Sen vuoksi näiden myöhempien tutkimusten perusteella tehtyjä pääomasijoituksia ei voida tarkastella erikseen.

5.1.3.3 Markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltaminen vuoden 2010 tutkimuksen perusteella

(131) Vuoden 2010 tutkimus perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, jossa ennustetaan vuosien 2010–2040 kassavirrat. Tutkimuksen tekoajankohtana Puolan viranomaiset odottivat, että lentoasema alkaisi palvella yleisilmailuliikennettä vuonna 2011, tilauslentoliikennettä vuonna 2013 ja halpalentoyhtiöitä vuonna 2015. Tällöin lentoaseman matkustajamäärä kasvaisi tasaisesti, eli vuonna 2013 matkustajia olisi […], vuonna 2024 lähes […] miljoonaa ja vuonna 2040 noin 1,753 miljoonaa (ks. taulukko 5). Taulukko 5 Gdynian lentoaseman liikennemääräennuste vuoden 2010 tutkimuksen mukaan (tuhatta matkustajaa) Vuoden 2010 tutkimuksessa käytetty liikennemääräennuste Vuosi 2013 2014 2015 2016 2020 2024 2028 2032 2036 2040 Matkustajien määrä […] […] […] […] […] […] […] […] […] 1 752 835

(132) Puolan viranomaisten esittämä vuoden 2010 tutkimus kattaa myös pääoman, joka tarvitaan niiden kustannusten rahoittamiseksi, joiden katsotaan kuuluvan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin. Siinä ei kuitenkaan täsmennetä näiden kustannusten määrää. Vuoden 2011 tutkimus sen sijaan ei kata näitä pääomakustannuksia, mutta siinä ilmoitetaan niiden määrä. Investointihankkeen laajuus on vuosien 2010 ja 2011 tutkimuksissa periaatteessa sama. Vuoden 2011 tutkimus poikkeaa vuoden 2010 tutkimuksesta paitsi siksi, että siitä on poistettu yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät kustannukset, myös siksi, että siinä esitetään ainoastaan päivitetyt tiedot kustannusten määrästä ja diskonttokorosta, tieinfrastruktuurin tarkistetuista kustannuksista, Kosakowon ja lentoaseman pitäjän välillä tehdyn vuokrasopimuksen taloudellisesta tuloksesta sekä Kosakowon ja Gdynian hyväksymä pääomasijoitusten toteuttamisaikataulu. Vähentääkseen mainitut yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät kustannukset vuoden 2010 tutkimukseen sisältyvästä nykyarvoa koskevasta laskelmasta komissio sovelsi samaa menetelmää, jonka mukaan vuoden 2011 tutkimuksessa on määritetty yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvien kustannusten osuus pääomasijoituksista. Vuoden 2011 tutkimuksesta käy ilmi erityisesti se (54), että […] prosenttia terminaalin (matkustajaterminaali ja yleisilmailuun käytettävä terminaali) kustannuksista katsotaan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviksi; […] prosenttia palokunnan käyttöön tarkoitetun monitoimirakennuksen kustannuksista katsotaan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviksi; lisäksi kaikki aitausten sekä valvontaan ja matkatavaroiden tarkastukseen käytettävien laitteiden ja lentoaseman vartijoiden käytössä olevien laitteiden kustannukset katsotaan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyviksi (yhteensä […] miljoonaa Puolan zlotya eli […] miljoonaa euroa). Komissio laski niiden vuoden 2010 tutkimukseen sisältyvien investointikustannusten osuuden, jotka tämän päätöksen tarkoituksia varten on erotettava tuosta tutkimuksesta sen vuoksi, että ne liittyvät yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin. Tätä varten se erotti erikseen samat pääomamenot ja sovelsi samaa yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvien kustannusten osuutta eri rakennuksiin (koska kyseiset arvot perustuvat näiden turvallisuuden varmistamiseen tarkoitettujen rakennusten pinta-alaan, joka ei muuttunut tutkimusten välisenä aikana). Näitä kustannuksia oli […] miljoonaa Puolan zlotya ([…] miljoonaa euroa).

(133) Lisäksi yhtiö olisi vuoden 2010 tutkimuksen mukaan kannattava EBITDA:n (earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation; tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia) tasolla vuodesta 2018 alkaen. Kumulatiivisesti tarkasteltuna (eli kun lasketaan vuosittain yhteen aiempien vuosien kassavirrat) diskontatun kokonaiskassavirran koko ajanjaksolta 2010–2040 odotetaan kuitenkin olevan negatiivinen (kuten kaaviossa 3 esitetään). Toisin sanoen vuodesta 2018 alkaen syntyvien positiivisten kassavirtojen odotetaan olevan niin pieniä, etteivät ne riitä kattamaan alkuvaiheen investointikausien selvästi negatiivisia kassavirtoja. Kuten kaaviosta käy ilmi, vuoteen 2040 asti kertyvät hankkeen diskontatut kassavirrat ovat edelleen negatiivisia. Kaavio 3 Diskontattu kassavirta, tuhatta Puolan zlotya (vuoden 2010 tutkimus) […] Lähde: Vuoden 2010 tutkimuksen perusteella, yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot pois lukien.

(134) Vuoden 2040 jälkeen lentoaseman pitäjän arvon odotetaan kasvavan ikuisesti vapaan kassavirran kasvunopeuden ollessa tasaisesti […] prosenttia. Puolan viranomaiset laskivat lentoaseman pitäjän päätearvon vuodelle 2040 tämän oletuksen mukaisesti. Diskontattu päätearvo on […] miljoonaa Puolan zlotya. Vuoden 2010 alkuperäisen tutkimuksen mukaan rahoitus johtaa oman pääoman (55) positiiviseen arvoon, joka on […] miljoonaa Puolan zlotya (eli noin […] miljoonaa euroa). Oman pääoman positiivinen arvo johtuu päätearvon erotuksesta, joka on […] miljoonaa Puolan zlotya, eli suhteellisesti suurempi kuin vapaa kassavirta yritykselle (FCFF), jonka määräksi arvioidaan ([…] miljoonaa Puolan zlotya vuosina 2010–2040. Investointihankkeen sisäiseksi tuottoprosentiksi on arvioitu […] prosenttia, mikä on suurempi kuin lentoaseman pitäjän pääomakustannuksia koskeva ennuste ([…] prosenttia). Sen jälkeen kun yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin liittyvät menot on erotettu erikseen, vapaa kassavirta yritykselle (FCFF) on edelleen negatiivinen ja arvoltaan ([…]) miljoonaa Puolan zlotya, ja hanke muuttuu kannattavaksi vasta kun laskennallinen päätearvo on […] miljoonaa Puolan zlotya. Hankkeen oman pääoman positiivinen arvo (julkisen vallan käyttöön liittyvät menot pois lukien) on näin ollen […] miljoonaa Puolan zlotya (eli noin […] miljoonaa euroa).

(135) Näin ollen hankkeesta tulee kannattava vain jos oletetaan, että lentoaseman pitäjä toimii 30 vuoden vuokrasopimuksen jälkeen edelleen rajoittamattoman aikaperspektiivin mukaisesti lentoaseman pitäjänä ja että sen kasvu on vuosittain tasaisesti […] prosenttia (päätearvo (56)). Kuten johdanto-osan 25–27 kappaleessa todetaan, lentoasema sijaitsee valtiokonttorin omistamalla tontilla, jonka tämä on vuokrannut Kosakowon kunnalle 30 vuodeksi syyskuuhun 2040 saakka. Kosakowo puolestaan on vuokrannut tontin edelleen Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiölle 30 vuodeksi. Sovellettavan Puolan lainsäädännön (siviilikoodeksin 48 ja 191 §) mukaisesti rakennukset ja muut vuokratulle kiinteistölle rakennetut laitokset, jotka ovat kiinteästi sidoksissa maa-alueeseen, ovat kiinteistön haltijan (valtiokonttorin) omaisuutta, eivät Gdynia-Kosakowon lentoasemayhtiön tai Kosakowon kunnan. Valtiokonttorin ja Kosakowon välisen vuokrasopimuksen mukaan vuokrakohde palautuu vuokraajalle […] kuluttua vuokrasopimuksen voimassaolon päättymisestä (4 kappaleen 16 kohta). Vuokrasopimuksessa ei määrätä oikeudesta pidentää vuokra-aikaa yksipuolisesti sen päätyttyä eikä oikeudesta saada korvausta lentoasemaan tehdyistä infrastruktuuri-investoinneista. Ei myöskään ole selvää, olisiko mahdollista esittää tällaisia vaatimuksia Puolan siviilioikeuden yleisten säännösten nojalla. Kummassakin vuokrasopimuksessa (valtiokonttorin ja Kosakowon välisen sopimuksen 4 kappaleen 11 kohdassa/Kosakowon ja lentoasemayhtiön välisen sopimuksen 5 kappaleen 4 kohdassa) määrätään myös, että jos lentoaseman pitäjän taloudellinen toiminta päättyy, infrastruktuuri siirtyy valtiolle ilman korvausta. Näyttää siis siltä, että tutkimuksessa määriteltyyn osuuteen vetoaminen ei ole perusteltua, koska 9 päivänä syyskuuta 2010 tehdyn, valtiokonttorin ja Kosakowon välisen vuokrasopimuksen mukaan lentoaseman infrastruktuuria eivät omista sen enempää lentoaseman pitäjä kuin lentoasemayhtiön osakkaatkaan. Tämän vuoksi investoinnin päätearvo, johon tutkimus perustuu, on epäuskottava ja mitä todennäköisimmin huomattavasti liioiteltu.

(136) Komissio toteaa lisäksi, että Gdynian lentoaseman pitäjän vastaisten kassavirtojen tärkein osatekijä ovat odotetut tulot, jotka riippuvat matkustajamääristä ja lentoyhtiöiltä perittävien lentoasemamaksujen tasosta. Vuoden 2010 tutkimuksessa halpalentoyhtiöiden lennoista ja tilauslennoista saatavien tulojen (matkustaja-, laskeutumis- ja paikoitusmaksut) osuus on [80–90] prosenttia kaikista tuloista vuonna 2040 ja keskimäärin [80–90] prosenttia kaikista tuloista koko arviointikauden aikana eli vuosina 2010–2040. Tämä on ristiriidassa Puolan viranomaisten toteamusten kanssa, joiden mukaan Gdynian lentoaseman toiminta täydentäisi Gdanskin lentoaseman toimintaa, koska Gdynia keskittyisi yleisilmailuliikenteen palvelemiseen. Itse asiassa halpalentoyhtiöiden lennot ja tilauslennot ovat tärkein tulolähde useimpina ennusteen kattamina vuosina, kuten edellä esitetyt tiedot osoittavat. Kuten jäljempänä selitetään tarkemmin, myös suurin osa Gdanskin lentoaseman tuloista tulee kuitenkin halpalentoyhtiöiden lennoista ja tilauslennoista (ks. johdanto-osan 140 kappale).

(137) Matkustajien ja lentoyhtiöiden aiheuttaman kysynnän yhteydessä komissio huomauttaa, että Gdynian lentoasemalla olisi sama vaikutusalue kuin Gdanskin lentoasemalla, joka sijaitsee vain noin 25 kilometrin päässä Gdynia-Kosakowon lentoasemasta. Gdanskin lentoasemaa laajennettiin vuonna 2012 palvelemaan jopa 5:tä miljoonaa matkustajaa, ja lisälaajennus jopa 7 miljoonan matkustajan palvelemiseksi on suunnitteilla vuodeksi 2015. Tämä laajennusaikataulu oli jo julkistettu vuonna 2010 eli vuoden 2010 tutkimuksen tekoajankohtana (57). Lisäksi julkisesta rahoituksesta Gdanskin lentoaseman kapasiteetin laajentamiseksi 5 miljoonaan matkustajaan ilmoitettiin myös komissiolle 24 päivänä syyskuuta 2008 valtiontukiasiana nro N 472/08, ja komissio hyväksyi rahoituksen 5 päivänä helmikuuta 2009 (58).

(138) Puola ilmoitti komissiolle, että Gdanskin lentoasemalle vuonna 2010 laaditussa yleissuunnitelmassa (59) varaudutaan kiitotien, asematasojen ja muun lentoasemainfrastruktuurin laajennukseen, jonka ansiosta Gdanskin lentoasema pystyisi tulevaisuudessa käsittelemään yli 10 miljoonaa matkustajaa vuodessa.

(139) Komissio huomauttaa lisäksi, että vuonna 2010 Gdanskin lentoasema käsitteli 2,2 miljoonaa matkustajaa (eli se käytti 45 prosenttia kapasiteetistaan, kun mukaan lasketaan rakenteilla oleva kapasiteetti). Gdanskin lentoasemalle tehdyn ennusteen mukaan käytettävissä olevasta kapasiteetista vain 50–60 prosenttia on käytössä vuoteen 2020 mennessä (60). Näissä ennusteissa ei oteta huomioon Gdynian lentoaseman toiminnan aloittamista (eli oletuksena on, että kaikki vaikutusalueen kysyntä tyydytetään Gdanskin lentoaseman palvelujen avulla). Komissio toteaa, että Gdanskin lentoasema pystyy tyydyttämään alueen kysynnän pitkään eli ainakin vuoteen 2030 asti, vaikka oletuksena olisi matkustajaliikenteen dynaaminen kasvu.

(140) Kuten edellä on todettu, Gdynian lentoasemaa koskevassa vuoden 2010 tutkimuksessa odotetaan, että suurin osa lentoaseman tuloista (keskimäärin [80–90] prosenttia koko ajanjaksona 2012–2040) tulee halpa- ja tilauslentoyhtiöiltä. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että myös Gdanskin lentoasema palvelee pääasiassa halpa- ja tilauslentoyhtiöiden liikennettä. Vuonna 2010 halpalentoyhtiöiden lentojen ja tilauslentojen osuus oli 72 prosenttia kaikista Gdanskin lentoaseman kautta kulkeneista matkustajista (61).

(141) Kun otetaan huomioon, että aivan lähellä Gdynian lentoasemaa sijaitsee toinen asemansa vakiinnuttanut ja ruuhkaton lentoasema, jolla on samanlainen liiketoimintamalli ja pitkällä aikavälillä merkittävästi ylimääräistä kapasiteettia, komissio katsoo, että Gdynian lentoaseman pitäjän kyky houkutella liikennettä ja matkustajia riippuu pitkälti lentoyhtiöille tarjottavien lentoasemamaksujen tasosta, erityisesti lähimpien kilpailijoiden maksuihin verrattuna.

(142) Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että vuoden 2010 tutkimuksessa ennakoitu matkustajamaksu on tilauslennoille ja halpalentoyhtiöiden lennoille 25 Puolan zlotya/matkustaja (6,25 euroa) vuoteen 2014 asti ja 40 Puolan zlotya/matkustaja (10 euroa) vuodesta 2015 alkaen (vuoteen 2040 asti). Laskeutumismaksuksi saman luokan lennoille asetettiin 25 Puolan zlotya/tonni (6,25 euroa) koko ajanjakson ajaksi (keskimääräisen suurimman sallitun lentoonlähtöpainon oletettiin olevan 70 tonnia), kun taas paikoitusmaksun arvioitiin olevan 4 Puolan zlotya/24 h/tonni (1,0 euroa) (kun keskimääräinen suurin sallittu lentoonlähtöpaino on 70 tonnia). Vuoden 2010 tutkimuksen mukaan hinnat asetettiin tasolle, joka vastasi muiden alueellisten lentoasemien hintatasoa tutkimuksen tekoajankohtana. Gdynian lentoaseman hinnat asetettiin myös olettaen, ettei Gdanskin lentoasema kilpaile Gdynian lentoaseman kanssa.

(143) Komissio toteaa myös, että Gdanskin lentoaseman 31 päivästä joulukuuta 2008 alkaen noudattamassa hinnastossa vakiomatkustajamaksu on 48 Puolan zlotya/matkustaja (12,0 euroa), vakiolaskeutumismaksu yli kaksi tonnia painavalle ilma-alukselle (myös kaikille tilaus- ja halpalentoyhtiöiden koneille) 25 Puolan zlotya/tonni (6,25 euroa) ja paikoitusmaksu 4,5 Puolan zlotya/24 h/tonni (1,25 euroa).

(144) Komissio toteaa kuitenkin, että Gdanskin lentoaseman hinnasto käsittää myös erilaisia alennuksia ja hyvityksiä, jotka koskevat muun muassa halpalentoyhtiöiden lentoja. Gdanskin lentoasema tarjoaa 24 Puolan zlotyn/matkustaja (6 euroa) alennetun matkustajamaksun kaikille uusille yhteyksille (1 päivästä tammikuuta 2004 lähtien) ja kaikille lentovuorojen tihennyksille, kun lentokoneen suurin sallittu lentoonlähtöpaino on 50–100 tonnia (esimerkiksi Airbus A320- ja Boeing 737 -koneet ja muut halpalentoyhtiöiden käyttämät lentokoneet). Myös tällaisilta yhteyksiltä perittävää laskeutumismaksua alennetaan 50 prosenttia (eli maksu on 12,5 Puolan zlotya/tonni). Paikoitusmaksua ei peritä ollenkaan, jos yhteydellä on vuoroja vähintään kuusi viikossa. Lisäksi vakiomatkustajamaksusta vähennetään lähtevien matkustajien osalta ensin 23 Puolan zlotya kaikilla kotimaan reittilennoilla. Tämän jälkeen sovelletaan asianmukaista alennusta. Komissio katsoo, että kun otetaan huomioon Gdanskin lentoasemalla myönnettävät alennukset ja hyvitykset, Gdynian lentoaseman ennakoidut keskimääräiset lentoasemamaksut olivat merkittävästi korkeampia kuin asemansa vakiinnuttaneella naapurilentoasemalla perittävät maksut. Soveltamalla kyseisiä lentoasemamaksuja Gdynian lentoasema ei pysty uutena toimijana houkuttelemaan merkittävästi liikennettä, kun samalla vaikutusalueella on asemansa vakiinnuttanut lentoasema, jolla on ylimääräistä kapasiteettia ja joka soveltaa alhaisempia nettomaksuja uusiin yhteyksiin ja vuorojaan tihentäviin olemassa oleviin yhteyksiin. Komissio toteaa myös, että Gdanskin lentoaseman hinnaston mukaan alennettuja maksuja sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2028 asti. Koska vuoden 2010 tutkimuksessa (joka perustuu lentoaseman pitäjän silloiseen liiketoimintasuunnitelmaan) pidetään lentoasemamaksuja lentoaseman pitäjän päätulonlähteenä, komissio katsoo tämän ratkaisun todistavan, ettei vuoden 2010 tutkimus ole riittävän luotettava ja uskottava osoittamaan, että yksityinen sijoittaja olisi toteuttanut kyseisen investointihankkeen.

(145) Kun otetaan huomioon, että sekä Gdynian lentoasema että Gdanskin lentoasema keskittyisivät pääasiassa halpa- ja tilauslentoyhtiöiden palvelemiseen, että Gdanskin lentoasema ei käytä koko kapasiteettiaan, että todelliset maksut ovat alhaisempia kuin Gdynian liiketoimintasuunnitelmassa oletetut maksut ja että lentoasemat sijaitsevat hyvin lähellä toisiaan, komissio katsoo vääräksi myös sen olettamuksen, ettei näiden kahden lentoaseman välillä olisi hintakilpailua.

(146) Lisäksi komissio toteaa, että vuoden 2010 tutkimuksen tekoajankohtana Bydgoszczin lentoasema (joka sijaitsee 196 kilometrin eli 2 tunnin ja 19 minuutin automatkan päässä Gdynian lentoasemasta) ja Szczecinin lentoasema (joka sijaitsee 296 kilometrin eli 4 tunnin ja 24 minuutin automatkan päässä Gdynian lentoasemasta) eli toiseksi ja kolmanneksi lähimpänä Puolassa sijaitsevat alueelliset lentoasemat perivät merkittävästi alempia nettomaksuja (vakiomaksut, joista on vähennetty sovellettavat alennukset) (62).

(147) Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon toisen ruuhkattoman ja samanlaista liiketoimintamallia toteuttavan lentoaseman läheisyyden komissio katsoo, että vuoden 2010 tutkimuksessa ennakoidut lentoasemamaksut, jotka ovat korkeampia kuin Gdanskin lentoaseman ja muiden lähellä sijaitsevien alueellisten lentoasemien perimät maksut, ovat epärealistisia. Ottaen huomioon Gdynian lentoaseman kilpailutilanteen vuoden 2010 tutkimuksen liikennemääräennusteet perustuvat epärealistisiin oletuksiin.

(148) On myös pantava merkille, ettei vuoden 2010 tutkimus käsittänyt herkkyysanalyysia eikä mitään arviota lopputuloksen todennäköisyyksistä (kuten parhaimman mahdollisen tilanteen, pahimman mahdollisen tilanteen ja perustilanteen skenaarioita). Komissio toteaa tämän vuoksi, että vuoden 2010 tutkimuksessa esitettävä skenaario näyttää perustuvan matkustajaliikenteen kehityksen ja maksujen tason osalta liian optimistisiin oletuksiin.

(149) Komissio on suorittanut useita herkkyyslaskelmia ja toteaa, että jo […] prosentin vähennys halpalentoyhtiöiden liikenteeseen ja tilauslentoliikenteeseen liittyvistä matkustajamaksuista saatuihin vuotuisiin tuloihin (ennustejaksolla 2010–2040) riittää tekemään hankkeesta kannattamattoman, huolimatta merkittävästä päätearvosta, joka itsessään on epävarma tekijä, kuten johdanto-osan 135 kappaleessa selitetään. Tällainen tulojen supistuminen voisi tapahtua, jos maksut ovat alempia ja/tai liikenne vähäisempää kuin on oletettu. Tältä osin on syytä panna merkille, että vuoden 2010 tutkimukseen käytetyssä liiketoimintasuunnitelmassa esitettävät lentoasemamaksut ovat jo […] prosenttia korkeampia kuin Gdanskin lentoaseman perimät maksut (63). Tässä tilanteessa on hyvin epätodennäköistä, että Gdynian lentoasema pystyisi houkuttelemaan liikennettä myöntämättä merkittäviä alennuksia liiketoimintasuunnitelmassa esitettävään 40 Puolan zlotyn (10 euron) maksuun. Nettonykyarvon suuri herkkyys näennäisen vähäiselle lentoasemamaksujen alenemiselle (joka perustuu realistisiin oletuksiin) antaa merkittävää aihetta epäillä alkuperäisen liiketoimintasuunnitelman uskottavuutta.

(150) Vaikka vuoden 2010 tutkimus perustui tekoajankohtana saatavilla oleviin liikennemääräennusteisiin eikä jälkikäteen käytettävissä olevia tietoja pitäisi käyttää tutkimuksen suoraan arviointiin, komissio huomauttaa silti, miten ylioptimistisia ennusteet olivat. Erityisesti vuosien 2010 ja 2012 liikennemääräennusteiden vertailu osoittaa, että niiden välillä on merkittäviä eroja. Sen lisäksi, että hankkeen aloittamista lykättiin, ”positiivisen EBITDA:n” kauden liikennemääräennusteita alennettiin […] prosentista […] prosenttiin jokaisen vuoden osalta. Näin merkittävä korjaus vain kahden vuoden jälkeen ja ilman merkittävää olosuhteiden muutosta merkitsee hyödyllistä alkuperäisten oletusten järkevyyden tarkistamista. Korjaus osoittaa myös, että komission tekemät herkkyystarkistukset (jotka ovat korjaukseen verrattuna vähäisiä) osoittavat selvästi hankkeen kannattavuutta tukevien oletusten epärealistisuuden. Taulukko 6 Vuosien 2010 ja 2012 tutkimuksissa käytettyjen liikennemääräennusteiden vertailu 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 Matkustajien kokonaismäärä 2010 tutkimuksen mukaan […] […] […] […] […] […] […] […] […] Matkustajien kokonaismäärä 2012 tutkimuksen mukaan — […] […] […] […] […] […] […] […] Erotus – 53 % – 69 % – 55 % – 38 % – 36 % – 29 % – 27 % – 25 % 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028 2029 2030 Matkustajien kokonaismäärä 2010 tutkimuksen mukaan […] […] […] […] […] […] […] […] 1 343 234 Matkustajien kokonaismäärä 2012 tutkimuksen mukaan […] […] […] […] […] […] […] […] 1 083 746 Erotus – 23 % – 21 % – 19 % – 17 % – 17 % – 18 % – 18 % – 19 % – 19 %

(151) Uudet herkkyystestit viittaavat siihen, että hankkeesta tulisi kannattamaton, jos kokonaistulot olisivat vuosittain vain […] prosenttia pienemmät koko ennustejakson ajan tai jos tulot olisivat […] prosenttia pienemmät ja toimintakustannukset […] prosenttia suuremmat. Hankkeen kannattavuus on siis erittäin herkkä perusoletusten vähäisille muutoksille. Komissio katsoo, että tällaiset muutokset ovat vähäisiä peräkkäisiin markkinaolosuhteissa toimivan sijoittajan testeihin tehtyihin muutoksiin verrattuna.

(152) Komissio huomauttaa lisäksi, että vuoden 2010 tutkimuksen positiiviset tulokset riippuvat myös suurelta osin hankkeen päätearvosta liiketoimintasuunnitelman kattaman ajanjakson lopussa (eli vuonna 2040). Itse asiassa yhtiön diskontattu kassavirta ajanjaksolta 2010–2040 on negatiivinen eli (– […]) miljoonaa Puolan zlotya. Diskontattu päätearvo 30 päivänä kesäkuuta 2010 on […] miljoonaa Puolan zlotya.

(153) Päätearvo on laskettu olettaen, että hankkeen kassavirran vuosittainen kasvu vuoden 2040 jälkeen olisi aina […] prosenttia. Vakiokäytännön mukaan yrityksen kasvunopeuden ei pitäisi olla suurempi kuin sen talouden kasvunopeus, jossa yritys toimii (BKT:n kasvuna ilmaistuna). Sitä paitsi päätearvo lasketaan ajankohtana, jona yrityksen odotetaan olevan täysin kehittynyt ja jolloin yrityksen nopean kasvun vaihe on jo ohi. Koska talouden odotetaan käsittävän nopeasti kasvavia yrityksiä ja tasaisesti kasvavia yrityksiä, täysin kehittyneiden yritysten kasvunopeuden odotetaan siksi olevan pienempi kuin koko talouden keskimääräinen kasvunopeus. Puolan viranomaiset eivät ilmoittaneet huomautuksissaan, minkä perusteella ne valitsivat pitkän aikavälin kasvuksi […] prosenttia, mutta selittivät, että kyse on nimellisestä kasvusta. Komissio totesi Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) saatavissa olevien tietojen perusteella, että vuoden 2010 alussa käytettävissä olleet Puolan reaalisen BKT:n kasvun ennusteet osoittivat, että Puolan talouden nimellinen kasvu vaihtelisi vuodelle 2011 ennustetusta 5,6 prosentista vuodelle 2015 ennustettuun 6,6 prosenttiin. Kun inflaatio olisi suunnilleen 2,5 prosenttia, reaalisen BKT:n voitaisiin odottaa kasvavan 4 prosenttia. Näin ollen […] prosentin nimellisen kasvun valitsemista Gdynian lentoaseman kasvunopeudeksi voitaisiin ensi näkemältä pitää kyseisenä ajankohtana käytettävissä olevien tietojen ja sen vakiokäytännön mukaisena, että valitaan talouden kasvunopeutta pienempi kasvunopeus. Valitsemalla inflaatiota (jonka vauhdiksi huhtikuussa 2010 arvioitiin 2,5 prosenttia) suurempi pitkän aikavälin kasvunopeus liiketoimintasuunnitelmassa kuitenkin oletettiin, että lentoaseman kasvu jatkuisi joka vuosi myös vuoden 2040 jälkeen. Taulukko 7 IMF:ltä huhtikuussa 2010 saatavissa olleet BKT:tä ja inflaatiota koskevat tiedot ja ennusteet 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 BKT:n kasvu (kiinteät hinnat) (%) 1,70 2,70 3,20 3,90 4,00 4,00 4,00 BKT:n kasvu (käyvät hinnat) (%) 5,50 4,40 5,60 6,20 6,60 6,50 6,60 inflaatio (%) 4,20 3,50 2,30 2,40 2,50 2,50 2,50 Lähde: Kansainvälinen valuuttarahasto, World Economic Outlook Database, huhtikuu 2010 (ladattu osoitteesta http://www.imf.org/external/data.htm).

(154) Lisäksi komissio toteaa, että tässä tapauksessa, kun otetaan huomioon erityisen pitkä ennustejakso ja sen ajankohdan kaukaisuus, jota varten päätearvo laskettiin, asianmukaisimman kasvunopeuden määrittäminen on erityisen monimutkaista ja epävarmuus sitäkin suurempi. Itse asiassa BKT:n kasvuennusteita laaditaan harvoin viittä vuotta pidemmäksi ajanjaksoksi, kun taas tässä tapauksessa mallilla oli ennustettava lentoasemalle 30 toimintavuoden jälkeinen perusteltu kasvunopeus. Tämä osoittaa, että järkevästi toimiva sijoittaja olisi tehnyt herkkyystestejä.

(155) Tässä tapauksessa päätearvon laskemiseen käytetty tasaisen kasvun malli edellyttää myös oletusten tekemistä siitä ajankohdasta, jolloin yritys alkaa kasvaa tasaisella nopeud