FI Euroopan unionin virallinen lehti L 284/27

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 22 päivänä lokakuuta 2007,

Irlannin pyytämän poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 5095)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2007/697/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Jos jäsenvaltio aikoo sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja a alakohdassa mainituista määristä poikkeavan karjanlantamäärän käytön hehtaaria kohden vuodessa, kyseinen määrä on asetettava sellaiseksi, ettei se vaaranna kyseisen direktiivin 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista ja määrä on voitava perustella puolueettomin perustein, kyseessä olevassa tapauksessa esimerkiksi pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla.

(2) Irlanti pyysi 12 päivänä marraskuuta 2004 komissiolta direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaista poikkeusta. Lokakuun 18 päivänä 2006 esitettiin ajantasaistettu pyyntö, joka perustuu vuoden 2006 European Communities (Good Agricultural Practice for the Protection of Waters) Regulations -säädökseen (Statutory Instrument N:o 378, 2006).

(3) Pyydetyn poikkeuksen mukaan Irlannin sallima määrä olisi 250 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden tiloilla, joista vähintään 80 prosenttia on nurmea. Poikkeuksen soveltamisalaan arvioidaan Irlannissa kuuluvan enintään 10 000 karjatilaa, mikä merkitsee 8 prosenttia kaikista tiloista, 8 prosenttia käytetystä maatalousmaasta ja 20 prosenttia eläinyksiköistä.

(4) Direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanevaa Irlannin lainsäädäntöä (European Communities (Good Agricultural Practice for the Protection of Waters) Regulations, 2006 (Statutory instrument N:o 378, 2006)) sovelletaan myös pyydettyyn poikkeukseen.

(5) Irlannin antamaan direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanolainsäädäntöön sisältyy sekä typpeen että fosfaatteihin sovellettavia lannoituksen enimmäismääriä. Lannoituksen enimmäismäärät vaihtelevat sen mukaan, mikä on maaperän typpi- ja fosfaattipitoisuus, joten niissä otetaan huomioon, kuinka paljon maaperästä tulee typpeä ja fosfaattia.

(6) Komissiolle esitetyistä nitraattidirektiivin täytäntöönpanoa Irlannissa koskevasta kolmannesta kertomuksesta ja hiljattaisista ympäristönsuojeluviraston raporteista (vuodet 2000–2003) käy ilmi, että pohjaveden keskimääräinen nitraattipitoisuus on 2,5 mg/l ja että nitraattipitoisuuksia, jotka ylittävät 50 mg/l, kirjattiin vain 2 prosentissa näytteenottopisteistä. Jokien vedenlaatua vuosina 2000–2003 koskevista tiedoista käy ilmi, että Eurowaternet-ohjelman seuranta-asemien keskiarvo oli 6,9 mg/l.

(7) Nitraattipitoisuudet olivat vakaita tai laskussa 70 prosentissa pohjavesien seurantakohteista. Jokien vedenlaatu oli parantunut kaudella 2001–2003 edelliseen raportointikauteen 1995–1997 verrattuna, ja 1980-luvun lopusta alkaen huononemaan päin olevassa vedenlaadussa on tapahtunut käänne parempaan. Erittäin runsasravinteisten järvien määrä on myös laskussa.

(8) Irlanti soveltaa direktiivin 91/676/ETY 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti koko alueellaan toimintaohjelmaa, joka perustuu vuoden 2006 European Communities (Good Agricultural Practice for the Protection of Waters) Regulations -säädökseen (Statutory instrument N:o 378, 2006).

(9) Karjan määrä ja kemiallisten lannoitteiden käyttö väheni viime vuosikymmenellä. Nautojen määrä väheni 7 prosenttia, sikojen määrä 3 prosenttia ja lampaiden määrä 17 prosenttia vuosina 1997–2004. Karjanlannasta aiheutuva keskimääräinen typpikuormitus oli 103 kg/ha vuonna 2004 eli kuormitus on vähentynyt huomattavasti verrattuna 140 kg:aan/ha vuonna 1998. Fosforin (P) keskimääräinen kuormitus oli 16 kg/ha. Kemiallisten typpilannoitteiden määrä väheni 21 prosenttia vuosina 1999–2005, fosfaattilannoitteiden määrä puolestaan väheni 37 prosenttia vuosina 1995–2005.

(10) Irlannissa 90 prosenttia maatalousmaasta on nurmea. Tästä suurin osa soveltuu hyvin nurmituotantoon. Nurmitiloilla 47 prosenttia maa-alasta viljellään laajaperäisesti, joten eläintiheys on suhteellisen alhainen ja lannoitteita käytetään vähän. Maa-alasta 36 prosenttia kuuluu maatalouden ympäristöohjelmiin (maaseutuympäristön suojeluohjelma), ja ainoastaan 7 prosenttia viljellään voimaperäisesti. Peltoviljelyyn käytetään 10 prosenttia. Nurmella kemiallisia lannoitteita käytetään keskimäärin 82 kg/ha typpeä ja 7,6 kg/ha fosforia.

(11) Irlannin ilmastolle on luonteenomaista tasaisesti ympäri vuoden jakautuva sade ja suhteellisen vähäiset vuotuiset lämpötilavaihtelut. Tämä vuoksi nurmen kasvukausi on pitkä. Se vaihtelee 330 päivästä vuodessa maan lounaisosissa noin 250 päivään maan koillisosissa.

(12) Irlannin ilmoitukseen liitetystä teknisestä ja tieteellisestä asiakirja-aineistosta ilmenee myös, että ehdotettu 250 kilogrammaa laiduntavan karjan lannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden tiloilla, joista vähintään 80 prosenttia on nurmea, on puolueettomasti perusteltavissa esimerkiksi pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla.

(13) Komissio katsoo sen vuoksi, että Irlannin pyynnössä mainittu lantamäärä ei estä direktiivin 91/676/ETY tavoitteiden saavuttamista, jos eräitä tiukkoja edellytyksiä noudatetaan.

(14) Tätä päätöstä olisi sovellettava Irlannin toimintaohjelman kanssa (European Communities (Good Agricultural Practice for the Protection of Waters) Regulations, 2006 (Statutory instrument N:o 378, 2006)).

(15) Tämä päätös on direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukainen,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Myönnetään tässä päätöksessä säädetyin edellytyksin Irlannin 18 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä pyytämä poikkeus, jonka tarkoituksena on sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja a alakohdassa mainittuja määriä suuremman karjanlannan määrän käyttö.

2 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

a) ’nurmitiloilla’ tiloja, joiden lannanlevitykseen käytettävissä olevasta maatalousmaan pinta-alasta vähintään 80 prosenttia on nurmea;

b) ’laiduntavalla karjalla’ tarkoitetaan nautakarjaa (lukuun ottamatta lihavasikoita), lampaita, peuroja, vuohia ja hevosia;

c) ’nurmella’ pitkä- tai lyhytikäistä nurmikasvustoa (lyhytikäisen nurmen kesto on yleensä alle neljä vuotta).

3 artikla

Soveltamisala

Tätä päätöstä sovelletaan yksittäistapauksissa ja noudattaen 4, 5 ja 6 artiklassa säädettyjä nurmitiloja koskevia edellytyksiä.

4 artikla

Vuosittainen lupa ja sitoumus

1. Viljelijöiden, jotka haluavat käyttää poikkeusta hyväkseen, on tehtävä toimivaltaisille viranomaisille vuosittain hakemus.

2. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen hakemuksen yhteydessä viljelijöiden on kirjallisesti sitouduttava täyttämään 5 ja 6 artiklassa säädetyt edellytykset.

3. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kaikkiin poikkeushakemuksiin sovelletaan hallinnollista valvontaa. Jos kansallisten viranomaisten toteuttamassa 1 kohdassa tarkoitettujen hakemusten valvonnassa ilmenee, että 5 ja 6 artiklassa säädettyjä edellytyksiä ei ole täytetty, hakijalle on ilmoitettava tästä. Tällaisessa tapauksessa hakemusta on pidettävä hylättynä.

5 artikla

Lannan ja muiden lannoitteiden levittäminen

1. Nurmitiloilla voidaan vuosittain levittää maahan laiduntavan karjan lantaa, eläinten omat jätökset mukaan luettuina, määrä, joka sisältää enintään 250 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohden, ja lisäksi on noudatettava 2–7 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.

2. Typen kokonaismäärä ei saa ylittää kyseessä olevan kasvuston ennakoitua ravinnetarvetta, maaperästä saatu ravinnemäärä huomioon ottaen. Levitettävän typen kokonaismäärän on vaihdeltava eläintiheyden ja nurmen tuottavuuden mukaan.

3. Kullakin tilalla on laadittava lannoitussuunnitelma, jossa esitetään viljelymaan viljelykierto sekä suunniteltu lannan ja typpi- ja fosfaattilannoitteiden käyttö. Lannoitussuunnitelman on oltava tilalla viimeistään 1 päivänä maaliskuuta.

Lannoitussuunnitelmaan on sisällyttävä seuraavat tiedot:

a) karjan lukumäärä, kuvaus säilytys- ja varastointijärjestelmistä, mukaan luettuna käytettävissä olevat lannanvarastointitilat;

b) laskelma tilalla tuotetun lannan sisältämän typen määrästä (josta on vähennetty säilytyksen ja varastoinnin aikainen hävikki) sekä fosforin määrästä;

c) viljelykierto ja kunkin kasvuston pinta-ala, mukaan luettuna luonnoskartta yksittäisten peltojen sijainnista;

d) arvio kasvustojen tarvitseman typen ja fosforin määristä;

e) tilalla käytettävän tai muualle toimitettavan lannan määrä ja laji;

f) typen ja fosforin määrää maaperässä koskevien maaperäanalyysien tulokset, jos tällaisia analyysejä on tehty;

g) lannasta peräisin oleva typen ja fosforin määrä kullakin pellolla (kasvuston ja maaperätyypin suhteen yhtenevillä lohkoilla);

h) typen ja fosforin käyttö kemiallisissa ja muissa lannoitteissa kullakin pellolla.

Suunnitelmia on tarkistettava viimeistään seitsemän päivän kuluttua viljelykäytäntöjen muuttumisesta sen varmistamiseksi, että suunnitelmat ja tosiasialliset käytännöt vastaavat toisiaan.

4. Kullakin tilalla on pidettävä lannoitekirjanpitoa, joka sisältää likavesien hoitoon liittyvät tiedot. Tämä kirjanpito on toimitettava kalenterivuosittain toimivaltaiselle viranomaiselle.

5. Jokaisen poikkeusta hyväkseen käyttävän nurmitilan on hyväksyttävä se, että 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemus, lannoitussuunnitelma sekä lannoitekirjanpito voidaan tarkastaa.

6. Kullakin poikkeusta hyväkseen käyttävällä tilalla on tehtävä maaperän typpi- ja fosforianalyysejä, joita on toteutettava vähintään neljän vuoden välein kullakin viljelykierron ja maaperän ominaisuuksien suhteen yhtenevällä tilan osalla. Analyysejä on tehtävä vähintään yksi kutakin viiden hehtaarin alaa kohden.

7. Lantaa ei saa levittää syksyllä ennen nurmen kylvöä.

6 artikla

Maankäyttö

Tiloilla lannanlevitykseen käytettävissä olevasta pinta-alasta vähintään 80 prosenttia on oltava nurmiviljelmää. Poikkeusta hyväkseen käyttävien viljelijöiden on toteutettava seuraavat toimenpiteet:

a) lyhytikäiset nurmet kynnetään keväällä;

b) kaikilla maaperätyypeillä on välittömästi nurmen kyntämisen jälkeen viljeltävä runsaasti typpeä käyttäviä kasveja;

c) viljelykiertoon ei saa sisältyä ilmakehän typpeä sitovia palko- tai muita kasveja. Tämä ei kuitenkaan koske apilaa nurmessa, jossa apilan osuus on alle 50 prosenttia, eikä viljaa ja hernettä, jonka aluskasvina käytetään nurmikasveja.

7 artikla

Muut toimenpiteet

Irlannin on varmistettava, että poikkeuksen soveltaminen ei rajoita toimenpiteitä, joita tarvitaan yhteisön ympäristölainsäädännön noudattamiseksi.

8 artikla

Seuranta

1. Toimivaltaisen viranomaisen on laadittava kartat, joista käy ilmi nurmitilojen ja karjan sekä kussakin läänissä poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvan maatalousmaan prosenttimäärä, sekä ajantasaistettava nämä kartat vuosittain. Kyseiset kartat on toimitettava komissiolle ensimmäisen kerran ennen 1 päivää maaliskuuta 2008 ja sen jälkeen vuosittain.

2. Toimintaohjelman ja poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvien tilojen seuranta on toteutettava Irlannin toimintaohjelman mukaisissa maatalousalueiden valuma-alueiden seurantakohteissa. Vertailun mahdollistavien valuma-alueiden seurantakohteiden on edustettava erilaisia maaperätyyppejä, voimaperäistämisastetta ja lannoituskäytäntöjä.

3. Tutkimusten ja jatkuvien ravinneanalyysien on tuotettava tietoa poikkeusta hyväkseen käyttävien tilojen paikallisesta maankäytöstä, viljelykierroista ja -käytännöistä. Tätä tietoa voidaan käyttää mallipohjaisissa laskelmissa, joilla selvitetään nitraatin huuhtoutumista ja fosforin hävikkiä pelloilta, joille levitetään hehtaarille enintään 250 kilogrammaa typpeä sisältävä määrä laiduntavan karjan lantaa vuodessa.

4. Maatalousalueiden valuma-alueiden seurantakohteisiin kuuluvien tilojen matalista pohjavesistä, maavesistä, valumavesistä ja vesivirroista on kerättävä tietoja, joista käy ilmi juuristovyöhykkeestä pohja- ja pintaveteen siirtyvän veden nitraatti- ja fosforipitoisuus.

5. Vedenlaadun seurantaa on lisättävä kaikkein haavoittuvaisimpien järvien ja erityisen haavoittuvaisten vesivarojen lähistöllä sijaitsevilla maatalousalueiden valuma-alueilla.

6. On toteutettava tutkimus, jonka avulla poikkeusjakson loppuun mennessä kerätään yksityiskohtaista tieteellistä tietoa Irlannin voimaperäisestä nurmiviljelystä. Tutkimuksessa on keskityttävä nitraatin huuhtoutumiseen voimaperäisissä maidontuotantojärjestelmissä, joiden sijaintipaikkana on haavoittuvainen maatyyppi (hiekka ja hiekkapitoinen hiesu) edustavilla alueilla.

9 artikla

Tarkastukset

1. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on tehtävä kaikkien poikkeusta hyväkseen käyttävien tilojen osalta hallinnollisia tarkastuksia, joilla valvotaan, että enimmäismäärää, joka on 250 kilogrammaa laiduntavan karjan lannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden, ei ylitetä ja että typen ja fosforin käyttöä koskevia lannoituksen enimmäismääriä ja maankäytön edellytyksiä noudatetaan.

2. On laadittava peltotarkastusohjelma, joka perustuu riskianalyysiin, aikaisempien vuosien tarkastusten tuloksiin ja direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanolainsäädännön noudattamiseksi suoritettujen yleisten pistokokeiden tuloksiin. Peltotarkastuksia on tehtävä vähintään kolmelle prosentille poikkeusta hyväkseen käyttävistä maatiloista, ja tarkastusten on koskettava 5 ja 6 artiklassa vahvistettujen edellytysten noudattamista.

10 artikla

Raportointi

1. Toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava vuosittain komissiolle seurannan tulokset sekä tiivistetty kertomus vedenlaadun kehityksestä sekä arviointimenetelmistä. Kertomuksessa on selvitettävä, miten poikkeusta koskevien edellytysten noudattamista on arvioitu tiloilla suoritettavin tarkastuksin, sekä annettava tietoja hallinnollisissa tarkastuksissa ja peltotarkastuksissa todetuista tiloista, jotka eivät täytä edellytyksiä. Ensimmäinen kertomus on toimitettava kesäkuuhun 2008 mennessä ja sen jälkeen kertomukset on toimitettava vuosittain kesäkuuhun mennessä.

2. Komissio ottaa näin saadut tulokset huomioon mahdollisen uuden pyynnön yhteydessä.

11 artikla

Soveltaminen

Tätä päätöstä sovelletaan Irlannin toimintaohjelman kanssa, sellaisena kuin toimintaohjelma on täytäntöönpantuna 18 päivänä heinäkuuta 2006 annetulla European Communities (Good Agricultural Practices for Protection of Waters) Regulations 2006 -säädöksellä (Statutory Instrument N:o 378, 2006). Sen voimassaolo päättyy 17 päivänä heinäkuuta 2010.

12 artikla

Tämä päätös on osoitettu Irlannille.

Tehty Brysselissä 22 päivänä lokakuuta 2007. Komission puolesta Stavros DIMAS Komission jäsen

(1) EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).