II
(Säädökset, joita ei tarvitse julkaista)
KOMISSIO
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 28 päivänä heinäkuuta 2006,
Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto —
tavaraliikenteen vaunut” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä
(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3345)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2006/861/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimi-
vuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopanparlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY (
1) ja erityisesti
sen 6 artiklan 1 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä on
direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan c alakohdan mukaan
jaettu rakenteellisiin ja toiminnallisiin osajärjestelmiin.
(2) Direktiivin 23 artiklan 1 kohdan mukaan osajärjestelmää
”liikkuva kalusto —tavaraliikenteen vaunut” varten on
laadittava yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE).
(3) YTE:n laadinnan ensimmäinen vaihe on, että yhteiseksi
edustuselimeksi nimetty Euroopan rautatiejärjestelmien
yhteentoimivuuden liitto (AEIF) laatii YTE-esityksen.
(4) AEIF:lle on annettu toimeksi laatia osajärjestelmää ”liikkuva
kalusto —tavaraliikenteen vaunut” koskeva YTE-esitys
direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti.Kyseisen YTE-esityksen perusparametrit hyväksyttiin direk-
tiivissä 2001/16/EY tarkoitettujen ”melua”, ”tavaraliikenteen
vaunuja” ja”tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia”
koskevien yhteentoimivuuden teknisten eritelmienperusparametrien määrittelemisestä 29 päivänä huhtikuuta
2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/446/EY (
2).
(5) Perusparametrien pohjalta laadittuun YTE-esitykseen liittyi
direktiivin 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti kustannus-
hyötyanalyysin sisältävä alustava raportti.
(6) Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän
yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 anne-
tulla neuvoston direktiivillä 96/48/EY (3) perustettu ja
direktiivin 2001/16/EY 21 artiklassa tarkoitettu komiteaon tutkinut kyseisen YTE-esityksen ottaen huomioonalustavan raportin.
(7) Direktiiviä 2001/16/EY ja YTE:iä sovelletaan uudistamiseen
muttei kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen. Jäsenvalti-
oita kannustetaan kuitenkin soveltamaan mahdollisuuk-siensa mukaan YTE:iä myös kunnossapitoon liittyvään
korvaamiseen, kun se on kunnossapitoon liittyvien töiden
laajuuden vuoksi aiheellista.
(8) Uusien, uudistettujen tai parannettujen vaunujen käyttöön-
otossa on myös otettava kaikilta osin huomioon ympäris-
tövaikutukset; tämä koskee myös meluvaikutuksia. Senvuoksi on tärkeää, että tämän päätöksen kohteena olevaYTE otetaan käyttöön yhdessä melua koskevan YTE:nvaatimusten kanssa siltä osin kuin melua koskevaa YTE:ääsovelletaan tavaraliikenteen vaunuihin.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/1
(1) EYVL L 110, 20.4.2001, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on
muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2004/50/EY (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 114, oikaisu EUVL L 220,21.6.2004, s. 40).(2) EUVL L 155, 30.4.2004, s. 1, oikaisu EUVL L 193, 1.6.2004, s. 1.
(3) EYVL L 235, 17.9.1996, s. 6. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 2004/50/EY.
(9) YTE:n nykyisessä versiossa ei käsitellä kaikilta osin kaikkia
yhteentoimivuuteen liittyviä näkökohtia; käsittelemättä
jääneet kysymykset on luokiteltu ”avoimiksi kohdiksi”
YTE:n liitteessä JJ. Koska yhteentoimivuus on direktiivin2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaan tarkastettavasuhteessa YTE:n vaatimuksiin, on tarpeen vahvistaa ehdot,jotka on täytettävä liitteenä olevassa YTE:ssä nimenomaanmainittujen ehtojen lisäksi tämän päätöksen julkaisemisenja liitteenä olevan YTE:n täydellisen käyttöönoton välisenäsiirtymäkautena.
(10) Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava toisille jäsenvaltioille ja
komissiolle kansallisista teknisistä säännöistä, joita käyte-
tään yhteentoimivuuden saavuttamiseksi ja direktiivin2001/16/EY olennaisten vaatimusten täyttämiseksi, jaelimistä, jotka se nimittää suorittamaan vaatimustenmukai-suuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyn,sekä käytössä olevasta, direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan2 kohdan mukaisesta osajärjestelmien yhteentoimivuudentarkastusmenettelystä. Viimeksi mainittua tarkoitusta vartenjäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan sovellettavadirektiivin 2001/16/EY periaatteita ja perusteita 16 artiklan2 kohdan säännösten panemiseksi täytäntöön käyttämällädirektiivin 2001/16/EY 20 artiklan mukaisesti ilmoitettujaelimiä. Komission olisi analysoitava tiedot, jotka jäsenvaltiotovat toimittaneet kansallisista säännöistä, menettelyistä,täytäntöönpanomenettelyistä vastaavista elimistä ja menet-
telyjen kestosta sekä tarvittaessa keskusteltava komitean
kanssa lisätoimenpiteiden tarpeellisuudesta.
(11) Kyseisessä YTE:ssä ei tulisi edellyttää erityisten tekniikoiden
tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on
Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmänyhteentoimivuuden kannalta ehdottomasti tarpeen.
(12) YTE perustuu parhaisiin asiantuntijatietoihin, jotka olivat
käytettävissä, kun sitä koskeva esitys laadittiin. Tätä YTE:ää
voi olla tarpeen muuttaa tai täydentää tekniikan kehityksentai toiminnallisten, turvallisuutta koskevien tai yhteiskun-nallisten vaatimusten kehityksen vuoksi. Tarvittaessa aloi-tetaan tarkastusmenettely tai ajantasaistamismenettelydirektiivin 2001/16/EY 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(13) Liitteenä olevaa YTE:ää olisi innovoinnin edistämiseksi ja
saatujen kokemusten huomioon ottamiseksi tarkistettava
säännöllisesti.
(14) Jos innovatiivisia ratkaisuja ehdotetaan, valmistajan tai
hankintayksikön on ilmoitettava poikkeamat asianomai-
sesta YTE:n osasta. Euroopan rautatievirasto viimeisteleeratkaisun aiheelliset toiminnalliset ja rajapintaeritelmät jakehittää arviointimenetelmät.
(15) Nykyään tavaraliikenteen vaunujen käyttöä säännellään
voimassa olevilla kansallisilla, kahdenvälisillä, monikansal-
lisilla tai kansainvälisillä sopimuksilla. On tärkeää, ettäkyseiset sopimukset eivät estä yhteentoimivuuden alallanykyään tai tulevaisuudessa tapahtuvaa edistystä. Senvuoksi on tarpeen, että komissio tutkii kyseiset sopimukset
selvittääkseen, onko tässä päätöksessä esitettyä YTE:äätarkistettava vastaavasti.
(16) Sekaannusten välttämiseksi on tarpeen vahvistaa, että
päätöksen 2004/446/EY säännöksiä, jotka koskevat Euroo-
pan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän peruspara-
metrejä, ei enää sovelleta.
(17) Tämän päätöksen säännökset ovat direktiivin 96/48/EY
21 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Komissio vahvistaa direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdassa
tarkoitetun, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestel-män osajärjestelmää ”liikkuva kalusto —tavaraliikenteen vaunut”
koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän (” YTE”).
YTE on tämän päätöksen liitteenä.YTE:ää sovelletaan kaikilta osin direktiivin 2001/16/EY liitteessä I
määriteltyihin Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestel-män tavaraliikenteen vaunuihin ottaen huomioon tämän pää-töksen 2 ja 3 artikla.
2 artikla
1. Kun on kyse YTE:n liitteessä JJ ”avoimiksi kohdiksi”
luokitelluista kysymyksistä, ovat direktiivin 2001/16/EY 16 artik-lan 2 kohdassa tarkoitetussa yhteentoimivuuden tarkastamisessanoudatettavia ehtoja ne sovellettavat tekniset säännöt, jotka ovatkäytössä tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvalle osajärjes-telmälle käyttöönottoluvan myöntävässä jäsenvaltiossa.
2. Kunkin jäsenvaltion on annettava muille jäsenvaltioille ja
komissiolle tiedoksi kuuden kuukauden kuluessa tämän päätök-
sen tiedoksi antamisesta
a) luettelo 1 kohdassa mainituista sovellettavista teknisistä
säännöistä;
b) vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt,
joita on noudatettava mainittujen sääntöjen soveltamisessa;
c) elimet, jotka jäsenvaltio nimittää suorittamaan kyseiset
vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt.
3 artikla
Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi seuraavantyyp-
piset sopimukset kuuden kuukauden kuluessa liitteenä olevanYTE:n voimaantulosta:
a) jäsenvaltioiden ja rautatieyritysten tai infrastruktuurien
haltijoiden väliset pysyvät tai väliaikaiset kansalliset,kahden- tai monenväliset sopimukset, jotka ovat suunni-tellun liikennepalvelun hyvin erityisen tai paikallisenluonteen vuoksi välttämättömiä;L 344/2 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
b) rautatieyritysten, infrastruktuurien haltijoiden tai turvalli-
suusviranomaisten kahdenväliset tai monenväliset sopi-mukset, joilla saadaan aikaan merkittävää paikallista taialueellista yhteentoimivuutta;
c) yhden tai useamman jäsenvaltion ja vähintään yhden
kolmannen maan väliset kansainväliset sopimukset taijäsenvaltioiden rautatieyritysten tai infrastruktuurien halti-joiden ja vähintään yhden kolmannen maan rautatieyrityk-sen tai infrastruktuurin haltijan väliset kansainvälisetsopimukset, joilla saadaan aikaan merkittävää paikallistatai alueellista yhteentoimivuutta.
4 artikla
Päätöksen 2004/446/EY säännöksiä, jotka koskevat Euroopan
laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän perusparametrejä, eisovelleta enää tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.5 artikla
Tämä päätös tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitä
päivästä, jona se on annettu tiedoksi.
6 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2006.
Komission puolesta
Jacques BARROT
Varapuheenjohtaja8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/3
YHTEENTOIMIVUUDEN TEKNINEN ERITELMÄ
Osajärjestelmä: liikkuva kalusto soveltamisala: tavaravaunut
1. Johdanto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
1.1. ASIAKIRJAN TEKNINEN SOVELTAMISALA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 191.2. ASIAKIRJAN MAANTIETEELLINEN SOVELTAMISALA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
1.3. TÄMÄN YTE:N SISÄLTÖ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2. Osajärjestelmän määritelmä/soveltamisala . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2.1. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2.2. OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNOT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20
2.3. OSAJÄRJESTELMÄN LIITÄNNÄT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203. Olennaiset vaatimukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
3.1. YLEISTÄ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
3.2. OLENNAISET VAATIMUKSET LIITTYVÄT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 223.3. YLEISET VAATIMUKSET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3.1. Turvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3.2. Luotettavuus ja käyttökunto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.3 Terveys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.4. Ympäristönsuojelu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.5. Tekninen yhteensopivuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 253.4. LIIKKUVAN KALUSTON OSAJÄRJESTELMÄN ERITYISVAATIMUKSET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
3.4.1. Turvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
3.4.2. Luotettavuus ja käyttökunto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
3.4.3. Tekninen yhteensopivuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
3.5. KUNNOSSAPITOA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.1. Terveys ja turvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.2. Ympäristönsuojelu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.3. Tekninen yhteensopivuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6. MUIDEN OSAJÄRJESTELMIEN ERITYISVAATIMUKSET, JOTKA KOSKEVAT MYÖS LIIKKUVAN
KALUSTON OSAJÄRJESTELMÄÄ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6.1. Infrastruktuurin osajärjestelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6.1.1. Turvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28L 344/4 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
3.6.2. Energian osajärjestelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.2.1. Turvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.2.2. Ympäristönsuojelu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.2.3 Tekninen yhteensopivuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.3. Liikenteenohjaus ja valvonta sekä opasteet/merkinanto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.3.1. Turvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.3.2. Tekninen yhteensopivuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.4. Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
3.6.4.1. Turvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.4.2. Luotettavuus ja käyttökunto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.4.3. Tekninen yhteensopivuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.5. Henkilö- ja tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
3.6.5.1. Tekninen yhteensopivuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.5.2. Luotettavuus ja käytettävyys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 313.6.5.3. Terveys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 313.6.5.4. Turvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314. Osajärjestelmän kuvaus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.1. JOHDANTO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.2. OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.2.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.2.2. Rakenteet ja mekaaniset osat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
4.2.2.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.1. Puskimet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.2. Vetolaitteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.3. Veto- ja puskinlaitteiden vuorovaikutus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344.2.2.2. Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344.2.2.3 Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 358.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/5
4.2.2.3.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
4.2.2.3.2. Poikkeukselliset kuormitukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364.2.2.3.2.1. Pitkittäissuuntaiset mitoituskuormitukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364.2.2.3.2.2. Maksimipystykuorma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364.2.2.3.2.3. Kuormitusyhdistelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37
4.2.2.3.2.4. Nostaminen nosturilla tai tunkilla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37
4.2.2.3.2.5. Laitteiden kiinnitys (mukaan luettuna runko/teli) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.2.6. Muut poikkeukselliset kuormitukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3. Käytön aikaiset (väsyttävät) kuormitukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3.1. Kuormituksen aiheuttajat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3.2. Väsymislujuuden osoittaminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4. Vaunun päärakenteen jäykkyys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.1. Taipumat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.2. Värähtelymuodot (ominaismuodot ja -taajuudet) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.3. Vääntöjäykkyys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.4. Laitteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.5. Lastin kiinnittäminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.4. Ovien sulkeminen ja lukitus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.5. Tavaravaunujen merkitseminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39
4.2.2.6. Vaaralliset aineet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39
4.2.2.6.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 394.2.2.6.2. Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettua liikkuvaa kalustoa koskeva lainsäädäntö . . . . . . . . . . . . . . 394.2.2.6.3. Säiliöitä koskeva lainsäädäntö . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404.2.2.6.4. Kunnossapitoa koskevat säädökset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404.2.3. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40
4.2.3.1. Kinemaattinen ulottuma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404.2.3.2. Staattinen akselipaino ja pitkittäissuuntainen kuormitus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 414.2.3.3. Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 434.2.3.3.1. Sähkövastus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43L 344/6 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
4.2.3.3.2. Kuumakäynti-ilmaisin . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43
4.2.3.4. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 434.2.3.4.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 434.2.3.4.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 444.2.3.4.2.1. Raiteilla pysyminen ja kulun vakaus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 44
4.2.3.4.2.2. Kiskoilla pysyminen ajettaessa kaarteisella radalla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 45
4.2.3.4.2.3. Kunnossapitoa koskevat määräykset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.4.2.4. Jousitus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 464.2.4. Jarrutus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47
4.2.4.1. Jarrutuskyky . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2.1. Ohjauskanava . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2.2. Jarrutuskyvyn osatekijät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2.3. Mekaaniset osat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 524.2.4.1.2.4. Energian varastointi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52
4.2.4.1.2.5. Energiarajat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52
4.2.4.1.2.6. Luistonestojärjestelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 534.2.4.1.2.7. Paineilma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 534.2.4.1.2.8. Seisontajarru . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 534.2.5. Tiedonsiirto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54
4.2.5.1. Vaunujen kyky siirtää tietoja vaunujen välillä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544.2.5.2. Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544.2.5.2.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544.2.5.2.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544.2.5.2.3. Kunnossapitoa koskevat määräykset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 558.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/7
4.2.6. Ympäristöolot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1. Ympäristöolot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.2.1. Korkeus merenpinnasta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1.2.2. Lämpötila . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1.2.3. Kosteus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.4. Tuuli . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.5. Sade . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.6. Lumi, jää ja rakeet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.1.2.7. Auringon säteily . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.1.2.8. Kestävyys saasteita ja epäpuhtauksia vastaan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.2. Ilmavirran vaikutukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.3. Sivutuulet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7. Järjestelmän suojaus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57
4.2.7.1. Hätätoimenpiteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2. Paloturvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58
4.2.7.2.2.1. Määritelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58
4.2.7.2.2.2. Standardiviitteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.3. Suunnittelusäännöksiä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.4. Materiaalia koskevat vaatimukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.5. Paloturvallisuuden ylläpito . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3. Sähköinen suojaus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2.1. Tavaravaunujen maadoitus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2.2. Tavaravaunun sähkölaitteiden maadoitus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 60L 344/8 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
4.2.7.4. Loppuopastinten kiinnitys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.4.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2.1. Ominaisuudet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2.2. Sijainti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.5. Tavaravaunujen hydraulisia/pneumaattisia laitteita koskevat säännökset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.5.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.5.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.8. Kunnossapito: huoltokansio . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.8.1. Huoltokansion kuvaus, sen sisältö ja sitä koskevat arviointiperusteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 624.2.8.1.1. Huoltokansio . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 624.2.8.1.2. Huoltokansion hallinnointi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 644.3. LIITTYMÄKOHTIEN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 654.3.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65
4.3.2. Liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 66
4.3.2.1. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus (4.2.3.2 kohta) 664.3.2.2. Pyörät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 664.3.2.3. Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.2.4. Jarrutus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.2.4.1. Jarrutuskyky . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3. Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.2. Ovien sulkeminen ja lukitus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.3. Lastin kiinnittäminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.4. Tavaravaunujen merkitseminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.5. Vaaralliset aineet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.6. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.7. Jarrutuskyky . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.8. Tiedonsiirto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 688.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/9
4.3.3.8.1. Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68
4.3.3.9. Ympäristöolot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.10. Ilmavirran vaikutukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.11. Sivutuulet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.12. Hätätoimenpiteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68
4.3.3.13. Paloturvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.4. Tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5. Infrastruktuurin osajärjestelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.2. Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.3. Kinemaattinen ulottuma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.4. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.5. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.6. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.7. Ympäristöolot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.8. Paloturvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.6. Energian osajärjestelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.7 Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite (RID) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.7.1. Vaaralliset aineet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.8. Tavanomaisen rautatiejärjestelmän melua koskeva YTE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.4. KÄYTTÖÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.5. KUNNOSSAPITOA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.6. AMMATILLINEN PÄTEVYYS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.7. TERVEYTTÄ JA TURVALLISUUTTA KOSKEVAT EHDOT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.8. INFRASTRUKTUURIREKISTERI JA LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 714.8.1. Infrastruktuurirekisteri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
4.8.2. Liikkuvan kaluston rekisteri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5. Yhteentoimivuuden osatekijät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5.1. MÄÄRITELMÄ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71L 344/10 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
5.2. INNOVATIIVISET RATKAISUT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5.3. OSATEKIJÖIDEN LUETTELO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.1. Rakenteet ja mekaaniset osat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.1.1. Puskimet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.1.2. Vetolaitteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.1.3. Merkintöjen siirtokuvat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.2. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.2.1. Teli ja pyörästö . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.2.2. Pyöräkerrat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.2.3. Pyörät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.2.4. Akselit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3. Jarrutus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.1. Toimintaventtiili . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.2. Säädettävä releventtiili/kuormavaihdeventtiili . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.3. Luistonestojärjestelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.4. Vivustonsäädin . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.5. Jarrusylinteri/käyttölaite . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.6. Letkukytkimet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.7. Kytkinhana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.8. Toimintaventtiilin sulkulaite . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.9. Jarrupala . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.10. Jarruanturat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.11. Hätäjarrukiihdytin . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.12. Kuormajarruventtiili ja kuormavaihde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.4. Tiedonsiirto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.5. Ympäristöolot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.6. Järjestelmän suojaus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.4. OSATEKIJÖIDEN SUORITUSTASOT JA ERITELMÄT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.4.1. Rakenteet ja mekaaniset osat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 728.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/11
5.4.1.1. Puskimet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.4.1.2. Vetolaitteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 735.4.1.3. Merkintöjen siirtokuvat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 735.4.2. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73
5.4.2.1. Teli ja pyörästö . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73
5.4.2.2. Pyöräkerrat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.2.3. Pyörät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.2.4. Akselit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.3. Jarrutus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.1. Tämän YTE:n julkaisuhetkellä hyväksytyt osatekijät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.3.2. Toimintaventtiili . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.3.3. Säädettävä releventtiili/kuormavaihdeventtiili . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.4. Luistonestojärjestelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.5. Vivustonsäädin . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.6. Jarrusylinteri/käyttölaite . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.7. Letkukytkimet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.8. Kytkinhana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.9. Toimintaventtiilin sulkulaite . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.10. Jarrupala . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.11. Jarruanturat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.12. Hätäjarrukiihdytin . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
5.4.3.13. Kuormajarruventtiili ja kuormavaihde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6. Osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointi sekä osajärjestel-
män tarkastus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6.1. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6.1.1. Arviointimenettelyt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6.1.2. Moduulit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 76
6.1.2.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 766.1.2.2. Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat olemassa olevat ratkaisut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 766.1.2.3. Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat innovatiiviset ratkaisut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77L 344/12 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
6.1.2.4. Käyttöönsoveltuvuuden arviointi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3. Yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointia koskeva eritelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.1. Rakenteet ja mekaaniset osat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.1.1. Puskimet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.1.2. Vetolaitteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.1.3. Tavaravaunujen merkitseminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.2. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.2.1. Teli ja pyörästö . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.2.2. Pyöräkerrat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 78
6.1.3.2.3. Pyörät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.1.3.2.4. Akselit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.1.3.3. Jarrutus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.2. TAVANOMAISTEN RAUTATEIDEN LIIKKUVAN KALUSTON TAVARAVAUNUJEN OSAJÄRJES-
TELMÄ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.1. Arviointimenettelyt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.2. Moduulit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.2.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.2.2.2. Innovatiiviset ratkaisut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.2.3. Huollon arviointi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3. Osajärjestelmän arviointia koskevat eritelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.1. Rakenteet ja mekaaniset osat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.1.1. Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.2. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.2.1. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.2.1.1. Osittaisen tyyppihyväksyntämenettelyn soveltaminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.2.1.2. Uusien vaunujen varmentaminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 816.2.3.2.1.3. Vapautukset dynaamisen käyttäytymisen testistä vaunuille, jotka on rakennettu tai muunnettu
kulkemaan nopeudella 100 km/t tai 120 km/t . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 81
6.2.3.2.2. Sivupuskimin varustettuihin tavaravaunuihin vaikuttavat pitkittäissuuntaiset puristusvoimat . . . . . . . . . 81
6.2.3.2.3. Tavaravaunujen mittaus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 816.2.3.3. Jarrutus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 828.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/13
6.2.3.3.1. Jarrutuskyky . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 82
6.2.3.3.2. Jarrujärjestelmän vähimmäistestaus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 826.2.3.4. Ympäristöolot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 846.2.3.4.1. Lämpötila ja muut ympäristöolot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 84
6.2.3.4.1.1. Lämpötila . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 84
6.2.3.4.1.2. Muut ympäristöolot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 846.2.3.4.2. Ilmavirran vaikutukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 856.2.3.4.3. Sivutuulet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 857. Täytäntöönpano . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.1. YLEISTÄ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 857.2. YTE:N TARKISTUS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 857.3. TÄMÄN YTE:N SOVELTAMINEN UUTEEN LIIKKUVAAN KALUSTOON . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4. NYKYINEN LIIKKUVA KALUSTO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4.1. Tämän YTE:n soveltaminen nykyiseen liikkuvaan kalustoon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4.2. Nykyisen liikkuvan kaluston parantaminen ja uudistaminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.4.3. Vaunujen merkintää koskevat lisävaatimukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5. VAUNUT, JOIDEN KÄYTTÖÄ SÄÄTELEVÄT KANSALLISET, KAHDENVÄLISET, MONENVÄLISET TAI
KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5.1. Voimassa olevat sopimukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5.2. Tulevat sopimukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.6. VAUNUJEN KÄYTTÖÖNOTTO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 877.7. ERITYISTAPAUKSET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 877.7.1. Johdanto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.7.2. Erityistapausten luettelo . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.7.2.1. Rakenteet ja mekaaniset osat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1.1. Raideleveys 1 524 mm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1.2. Raideleveys 1 520 mm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1.3. Raideleveys 1 520 mm / 1 524 mm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 917.7.2.1.1.4. Raideleveys 1 520 mm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91L 344/14 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
7.7.2.1.1.5. Raideleveys 1 668 mm —puskimien keskilinjojen välinen etäisyys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91
7.7.2.1.1.6. Vaunujen välinen liityntä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 917.7.2.1.1.7. Yleinen erityistapaus: 1 000 mm:n tai kapeamman raideleveyden verkko . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91
7.7.2.1.2. Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92
7.7.2.1.2.1. Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä —Irlanti ja Pohjois-Irlanti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92
7.7.2.1.3. Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 927.7.2.1.3.1. Raideleveys 1 520 mm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 927.7.2.1.3.2. Raideleveys 1 668 mm —nostaminen nosturilla ja tunkilla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 94
7.7.2.2. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1. Kinemaattinen ulottuma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.1. Kinemaattinen ulottuma —Iso-Britannia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.2. Raideleveydellä 1 520 mm ja 1 435 mm käytettävät vaunut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 957.7.2.2.1.3. Kinemaattinen ulottuma —Suomi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.4. Kinemaattinen ulottuma —Espanja ja Portugali . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.5. Kinemaattinen ulottuma —Irlanti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus . . . . . . . . . . . . . . 967.7.2.2.2.1. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus —Suomi . . . . 96
7.7.2.2.2.2. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus —Iso-
Britannia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.3. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus —Liettua,
Latvia, Viro . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.4. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus —Irlanti ja
Pohjois-Irlanti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.3. Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 977.7.2.2.4.1. Luettelo pyörän halkaisijoiden erityistapauksista, jotka liittyvät erilaisiin raideleveyksiin . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.2. Pyörien materiaali . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.3. Erityiskuormitukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 977.7.2.2.4.4. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen —Espanja ja Portugali . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.5. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen —Irlanti ja Pohjois-Irlanti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.5. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 988.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/15
7.7.2.2.5.1. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat —Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja
Viro . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6. Teli ja pyörästö . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6.1. Teli ja pyörästö —Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6.2. Teli ja pyörästö —Espanja ja Portugali . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 99
7.7.2.3. Jarrutus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1. Jarrutuskyky . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1.1. Jarrutuskyky —Iso-Britannia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1.2. Jarrutuskyky —Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1.3. Jarrutuskyky —Suomi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.1.4. Jarrutuskyky —Espanja ja Portugali . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.1.5. Jarrutuskyky —Suomi, Ruotsi, Norja, Viro, Latvia ja Liettua . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.1.6. Jarrutuskyky —Irlanti ja Pohjois-Irlanti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.2. Seisontajarru . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.3.2.1. Seisontajarru —Iso-Britannia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.3.2.2. Seisontajarru —Irlanti ja Pohjois-Irlanti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4. Ympäristöolot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.1. Ympäristöolot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.4.1.1. Ympäristöolot —Espanja ja Portugali . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.2. Paloturvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.2.1. Paloturvallisuus —Espanja ja Portugali . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.3. Sähköinen suojaus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104
7.7.2.4.3.1. Sähköinen suojaus —Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro . . . . . . . . 104
7.7.3. Taulukko erityistapauksista jäsenvaltioittain . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104L 344/16 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Sisällysluettelo: liitteet
Liite Otsikko
A Rakenteet ja mekaaniset osat
B Rakenteet ja mekaaniset osat, tavaravaunujen merkintäC Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, kinemaattinen ulottumaD Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja
pitkittäissuuntainen kuormitus
E Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pyöräkertojen mitat ja standardiraideleveyden
vaihteluvälit
F Tiedonsiirto, vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välilläG Ympäristöolot, kosteusH Infrastruktuurirekisteri ja liikkuvan kaluston rekisteri: liikkuvan kaluston rekisteriI Jarruihin liittyvien yhteentoimivuuden osatekijöiden liittymäkohdatJ Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, teli ja pyörästöK Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pyöräkerta
L Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pyörät
M Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, akselitN Rakenteet ja mekaaniset osat, staattisten testimenetelmien sallitut jännityksetO Ympäristöolot, T
RIV-vaatimukset
P Jarrutuskyky, yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointiQ Arviointimenettelyt, yhteentoimivuuden osatekijätR Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pitkittäissuuntaiset puristusvoimatS Jarrutus, jarrutuskykyT Erityistapaukset, kinemaattinen ulottuma, Iso-Britannia
U Erityistapaukset, kinemaattinen ulottuma, raideleveys 1 520 mm
V Erityistapaukset, jarrutuskyky, Iso-BritanniaW Erityistapaukset, kinemaattinen ulottuma, Suomi, staattinen ulottuma FIN1X Erityistapaukset, jäsenvaltiot: Espanja ja PortugaliY Osatekijät, telit ja pyörästötZ Rakenteet ja mekaaniset osat, törmäyskoeAA Arviointimenettelyt, osajärjestelmien tarkastusBB Rakenteet ja mekaaniset osat, loppuopastimien asennusCC Rakenteet ja mekaaniset osat, väsytyskuormituksen aiheuttajatDD Huoltojärjestelyjen arviointi
EE Rakenteet ja mekaaniset osat, askelmat ja kädensijat
FF Jarrutus, luettelo hyväksytyistä jarrukomponenteista8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/17
Liite Otsikko
GG Erityistapaukset, irlantilaiset kuormaulottumat
HH Erityistapaukset, Irlanti ja Pohjois-Irlanti, vaunujen välinen liityntäII Arviointimenettely: Tavaravaunujen muutokset, jotka eivät vaadi uutta hyväksyntääJJ Avoimet kohdatKK Infrastruktuurirekisteri ja liikkuvan kaluston rekisteri: infrastruktuurirekisteriYY Rakenteet ja mekaaniset osat, lujuusvaatimukset tietyille vaunujen komponenteilleZZ Rakenteet ja mekaaniset osat, venymäkriteeriin perustuva sallittu jännitysL 344/18 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
EUROOPAN LAAJUINEN TAVANOMAINEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄ
Yhteentoimivuuden tekninen eritelmä Osajärjestelmä: liikkuva kalusto Soveltamisala: tavaravaunut
1. JOHDANTO
1.1. ASIAKIRJAN TEKNINEN SOVELTAMISALA
Tämä YTE koskee direktiivin 2001/16/EY liitteessä II olevan 1 kohdan luettelon mukaista liikkuvan kaluston
osajärjestelmää.
Liikkuvan kaluston osajärjestelmä määritellään jäljempänä 2 luvussa.
Tämä YTE koskee vain tavaravaunuja.
1.2. ASIAKIRJAN MAANTIETEELLINEN SOVELTAMISALA
Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on direktiivin 2001/16/EY liitteessä I kuvattu Euroopan laajuinen
tavanomainen rautatiejärjestelmä.
1.3. TÄMÄN YTE:N SISÄLTÖ
Direktiivin 2001/16/EY 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tässä YTE:ssä:
a) ilmoitetaan tarkoitettu soveltamisala (liitteessä I mainitun verkon tai liikkuvan kaluston osa; liitteessä II
mainittu osajärjestelmä tai osajärjestelmän osa) —2 luku
b) täsmennetään olennaiset vaatimukset kyseiselle osajärjestelmälle ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa
oleville liitännöille —3 luku
c) määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sillä muiden osajärjestelmien
kanssa olevien liitäntöjen on täytettävä. Tarvittaessa nämä eritelmät voivat poiketa toisistaan
osajärjestelmän käytön mukaan, esimerkiksi direktiivin liitteessä I mainittujen rataluokkien, solmukoh-tien ja/tai liikkuvan kaluston mukaan —4 luku
d) määritetään yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset
eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen
tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi —5 luku
e) ilmoitetaan kussakin käsiteltävässä tapauksessa vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden
arviointia koskevat menettelyt. Tämä tarkoittaa erityisesti päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä
moduuleja tai tarvittaessa erityismenettelyjä, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden
vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa sekä osajärjestelmien EY-tarkastuksessa—6 luku
f) ilmoitetaan YTE:n käyttöönottostrategia. Erityisesti täsmennetään välivaiheet, joiden kautta siirrytään
asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on yleistä —
7 luku
g) ilmoitetaan kyseisen henkilöstön osalta ammattipätevyyttä ja työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat
edellytykset, joita tarkoitetun osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n käyttöönotto edellyttävät —
4 luku.
Lisäksi voidaan 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrittää erityistapauksia kutakin YTE:ää varten; ne on
selostettu 7 luvussa.
Tämän YTE:n 4 lukuun sisältyvät myös edellä 1.1 ja 1.2 kohdassa mainittua soveltamisalaa koskevat käyttö- ja
kunnossapitosäännöt.
2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ/SOVELTAMISALA
2.1. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ
Tätä YTE:ää sovellettaessa liikkuvalla kalustolla tarkoitetaan tavaravaunuja, jotka todennäköisesti liikkuvat
Euroopan laajuisella tavanomaisella rautatieverkolla tai sen osalla. Tavaravaunuksi katsotaan myös liikkuvakalusto, jota käytetään kuorma-autojen kuljetuksiin.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/19
Tätä YTE:ää sovelletaan uusiin, parannettuihin tai uusittuihin tavaravaunuihin, jotka on otettu käyttöön sen
jälkeen, kun tämä YTE on tullut voimaan.
YTE:ää ei sovelleta vaunuihin, joita koskeva sopimus on allekirjoitettu ennen YTE:n voimaantuloa.YTE:n 7.3, 7.4 ja 7.5 kohdassa kuvataan YTE-vaatimusten noudattamisen ehdot ja poikkeukset.
Liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä kattaa vaunujen rakenteen, jarrulaitteet, kytkentälaitteet ja
pyörästöt (telit, akselit jne.), jousituksen, ovet ja tiedonsiirtojärjestelmät.
Tähän YTE:ään sisältyvät myös huoltotöiden menettelyt, jotka mahdollistavat pakollisten korjaavien ja ennalta
ehkäisevien huoltotoimien toteuttamisen turvallisen käytön ja tarvittavan suorituskyvyn takaamiseksi. Ne
määritellään 4.2.8 kohdassa.
Tavaravaunujen aiheuttamaan meluun liittyvät vaatimukset eivät huoltonäkökohtia lukuun ottamatta sisälly
tähän YTE:ään, sillä tavaravaunujen, vetureiden, junayksiköiden ja matkustajavaunujen aiheuttamaa melua
käsitellään erillisessä YTE:ssä.
2.2. OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNOT
Tavaravaunut tukevat seuraavia toimintoja:
”Rahdin lastaus” — tavaravaunut tarjoavat keinon käsitellä ja kuljettaa rahtia turvallisesti.
”Liikkuvan kaluston siirto” — tavaravaunuja voidaan siirtää turvallisesti rataverkossa, ja ne auttavat junan
jarruttamisessa.
”Liikkuvaa kalustoa, infrastruktuuria ja aikatauluja koskevien tietojen ylläpito ja tarjoaminen” — huoltokansion
eritelmä ja huoltolaitosten sertifiointi mahdollistavat tavaravaunujen kunnossapidon valvonnan. Tavaravaunuja
koskevat tiedot esitetään liikkuvan kaluston rekisterissä, merkitään vaunuihin ja tarjotaan tarvittaessa vaunujenvälisten sekä vaunujen ja maan välisten tiedonsiirtolaitteiden avulla.
”Junan käyttö” — tavaravaunua voidaan käyttää turvallisesti kaikissa odotettavissa olevissa ympäristöoloissa ja
joissakin odottamattomissa tilanteissa.
”Palvelujen tarjoaminen rahtiasiakkaille” — asiakkaille tarjottavien rahtipalvelujen tukemiseksi tavaravaunuun
liittyviä tietoja esitetään liikkuvan kaluston rekisterissä, merkitään vaunuihin ja tarjotaan tarvittaessa vaunujenja maan välisten tiedonsiirtolaitteiden avulla.
2.3. OSAJÄRJESTELMÄN LIITÄNNÄT
Liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmällä on seuraavat liitännät muihin osajärjestelmiin:
Liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä
— Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin
— kuumakäynti-ilmaisimet
— pyöräkerran sähköinen havainnointi
— akselinlaskimet
— Jarrutuskyky
Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä
— Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä
— Ovien sulkeminen ja lukitusL 344/20 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
— Lastin kiinnittäminen
— Lastaussäännöt
— Vaaralliset aineet
— Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat
— Jarrutuskyky
— Ilmavirran vaikutukset
— Kunnossapito
Tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmä
— Liikkuvan kaluston viitetietokannat
— Vaunuja ja yhdistettyjen kuljetusten yksiköitä koskeva toiminnallinen tietokanta
Infrastruktuurin osajärjestelmä
— Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä
— Puskimet
— Kinemaattinen ulottuma
— Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus
— Vaunun dynaaminen käyttäytyminen
— Jarrutuskyky
— Paloturvallisuus
Energian osajärjestelmä
— Sähköinen suojaus
Melutaso
— Kunnossapito
Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite (RID)
— Vaaralliset aineet
3. OLENNAISET VAATIMUKSET
3.1. YLEISTÄ
Tämän YTE:n soveltamisalalla niiden eritelmien noudattaminen, jotka on kuvattu
— osajärjestelmän osalta 4 luvussa
— ja yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta 5 luvussa,
mikä osoitetaan seuraavista arvioinneista saatavalla myönteisellä tuloksella:
— yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuus ja/tai käyttöönsoveltuvuus
— ja 6 luvussa kuvattu osajärjestelmien tarkastus,
varmistaa tämän YTE:n 3 luvussa kuvattujen olennaisten vaatimusten täyttymisen.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/21
Jos osaan olennaisista vaatimuksista sovelletaan kansallisia määräyksiä seuraavista syistä:
— YTE:ssä olevat avoimet kohdat ja varaukset,
— direktiivin 2001/16/EY 7 artiklan nojalla myönnetty poikkeus,
— tämän YTE:n 7.7 kohdassa kuvatut erityistapaukset,
vastaava vaatimustenmukaisuuden arviointi on tehtävä asianomaisen jäsenvaltion vastuualueeseen kuuluvien
menettelyjen mukaisesti.
Direktiivin 2001/16/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän,
osajärjestelmien ja yhteentoimivuuden osatekijöiden, liitännät mukaan luettuina, on täytettävä direktiivin 2001/
16/EY liitteen III mukaiset olennaiset vaatimukset.
3.2. OLENNAISET VAATIMUKSET LIITTYVÄT
— turvallisuuteen
— luotettavuuteen ja käyttökuntoon
— terveyteen
— ympäristönsuojeluun
— tekniseen yhteensopivuuteen.
Näihin vaatimuksiin sisältyvät sekä yleiset vaatimukset että kutakin osajärjestelmää koskevat erityisvaatimukset.
3.3. YLEISET VAATIMUKSET
3.3.1. TURVALLISUUS
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.1 kohdan olennainen vaatimus
Turvallisuuden kannalta olennaisten komponenttien ja erityisesti junien liikkumiseen liittyvien laitteiden
suunnittelun, rakentamisen tai valmistamisen sekä huollon ja valvonnan on taattava sellainen turvallisuustaso,joka vastaa rataverkolle vahvistettuja tavoitteita, myös määritellyissä vajaatoimintatilanteissa.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa— 4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä)
— 4.2.2.2 (turvallinen pääsy ja poistuminen)
— 4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus)
— 4.2.2.5 (tavaravaunujen merkitseminen)
— 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)
— 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat)
— 4.2.4 (jarrutus)
— 4.2.6 (ympäristöolot)
— 4.2.7 (järjestelmän suojaus), paitsi 4.2.7.3 (sähköinen suojaus)
— 4.2.8 (kunnossapito).L 344/22 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.2 kohdan olennainen vaatimus
Pyörien ja kiskojen kosketuksessa vaikuttavien parametrien on oltava sellaisten kulun vakautta koskevien
perusteiden mukaisia, että niillä taataan turvallinen liikenne sallitulla enimmäisnopeudella.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa
— 4.2.3.2 (akselipaino ja pyöräkuormitus)
— 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)
— 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat).
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.3 kohdan olennainen vaatimus
Käytettävien laitteiden on kestettävä käyttöaikanaan niille määritetyt tavanomaiset tai poikkeukselliset
rasitukset. Niiden satunnaisista vioista turvallisuudelle aiheutuvia seurauksia on rajoitettava asianmukaisillakeinoilla.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa
— 4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä)
— 4.2.2.2 (turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä)
— 4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus)
— 4.2.2.4 (ovien sulkeminen)
— 4.2.2.6 (vaaralliset aineet)
— 4.2.3.3.2 (kuumakäynti-ilmaisin)
— 4.2.4 (jarrutus)
— 4.2.6 (ympäristöolot)
— 4.2.8 (kunnossapito).
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.4 kohdan olennainen vaatimus
Kiinteät laitteistot ja liikkuva kalusto on suunniteltava ja käytettävät materiaalit valittava siten, että tulipalon
sattuessa tulen ja savun syntymistä ja leviämistä sekä niiden vaikutuksia voidaan rajoittaa.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa
— 4.2.7.2 (paloturvallisuus).
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.5 kohdan olennainen vaatimus
Käyttäjien käsiteltäviksi tarkoitetut laitteet on suunniteltava siten, etteivät ne vaaranna laitteiden turvallista
käyttöä tai käyttäjien terveyttä ja turvallisuutta, jos niitä käytetään ennakoitavissa olevalla tavalla ohjeiden
vastaisesti.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa
— 4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä)
— 4.2.2.2 (turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä)8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/23
— 4.2.2.4 (ovien sulkeminen)
— 4.2.4 (jarrutus).
3.3.2. LUOTETTAVUUS JA KÄYTTÖKUNTO
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.2 kohdan olennainen vaatimusJunien liikkumiseen liittyvien kiinteiden tai liikkuvien osatekijöiden seuranta ja huolto on järjestettävä ja
toteutettava sekä niiden laajuus määritettävä siten, että ne pysyvät toimintakuntoisina tarkoitetuissaolosuhteissa.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa
— 4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä)
— 4.2.2.2 (turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä)
— 4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus)
— 4.2.2.4 (ovien sulkeminen)
— 4.2.2.5 (vaunujen merkitseminen)
— 4.2.2.6 (vaaralliset aineet)
— 4.2.4.1 (jarrujärjestelmä)
— 4.2.7.2.2.5 (paloturvallisuuden ylläpito)
— 4.2.8 (kunnossapito).
3.3.3. TERVEYS
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.3.1 kohdan olennainen vaatimusMateriaaleja, jotka voivat käyttötapansa takia vaarantaa niiden kanssa kosketuksiin joutuvien ihmisten
terveyden, ei saa käyttää junissa eikä rautateiden infrastruktuureissa.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa
— 4.2.8 (kunnossapito).
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.3.2 kohdan olennainen vaatimus
Materiaalit on valittava, ja niitä on käytettävä siten, että voidaan rajoittaa haitallisten ja vaarallisten savujen tai
kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa
— 4.2.7.2 (paloturvallisuus)
— 4.2.8 (kunnossapito).
3.3.4. YMPÄRISTÖNSUOJELU
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.1 kohdan olennainen vaatimusEuroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän toteuttamisen ja käytön ympäristövaikutukset on
arvioitava ja otettava huomioon järjestelmää suunniteltaessa voimassaolevien yhteisön säännösten mukaisesti.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.L 344/24 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.2 kohdan olennainen vaatimus
Junissa ja infrastruktuureissa käytettyjen materiaalien on oltava sellaisia, että voidaan välttää ympäristölle
haitallisten tai vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa— 4.2.7.2 (paloturvallisuus)
— 4.2.8 (kunnossapito).
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.3 kohdan olennainen vaatimus
Liikkuva kalusto ja energiansyöttöjärjestelmät on suunniteltava ja toteutettava siten, että ne ovat sähkö-
magneettisilta ominaisuuksiltaan yhteensopivia sellaisten julkisten tai yksityisten laitteistojen, laitteiden ja
verkkojen kanssa, joihin ne saattavat vaikuttaa.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa
— 4.2.3.3 (tiedonsiirto vaunun ja maan välillä).
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.4 kohdan olennainen vaatimus
Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän käytössä on noudatettava säädettyjä melutasoja.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa
— 4.2.8 (kunnossapito)
— 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen).
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.5 kohdan olennainen vaatimus
Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttö ei saa aiheuttaa maaperässä sen tasoista
värähtelyä, että se tavanomaisessa kunnossa ollessaan häiritsee liikaa infrastruktuurin lähellä suoritettaviatoimintoja ja radan ympäristöä.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa
— 4.2.3.2 (staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus)
— 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)
— 4.2.8 (kunnossapito).
3.3.5. TEKNINEN YHTEENSOPIVUUS
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.5 kohdan olennainen vaatimus
Infrastruktuurien ja kiinteiden laitteistojen teknisten ominaisuuksien on sovittava yhteen keskenään sekä
Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä liikkuvien junien ominaisuuksien kanssa.
Jos näiden ominaisuuksien noudattaminen osoittautuu vaikeaksi verkon tietyissä osissa, voidaan toteuttaa
väliaikaisia ratkaisuja, joiden avulla taataan yhteensopivuus tulevaisuudessa.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa
— 4.2.3.1 (kinemaattinen ulottuma)
— 4.2.3.2 (staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus)8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/25
— 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)
— 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat)
— 4.2.4 (jarrutus)
— 4.2.8 (kunnossapito).
3.4. LIIKKUVAN KALUSTON OSAJÄRJESTELMÄN ERITYISVAATIMUKSET
3.4.1. TURVALLISUUS
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.4.1 kohdan olennainen vaatimus
Liikkuvan kaluston ja vaunujen välisten liityntöjen rakenteet on suunniteltava siten, että matkustaja- ja
ohjaamotilat ovat suojattuja, jos junat törmäävät tai suistuvat raiteilta.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.Sähkölaitteet eivät saa vaarantaa ohjaus-, valvonta- ja opastinlaitteiden toimintavarmuutta.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.
Jarrutustekniikoiden ja -tehojen on oltava yhteensopivia raiteiden, teknisten rakenteiden ja opastejärjestelmien
kanssa.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa— 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat)
— 4.2.4 (jarrutus).
On ryhdyttävä toimiin pääsyn estämiseksi jännitteisiin laitteisiin, jotta ihmisten turvallisuus ei vaarantuisi.Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa
— 4.2.2.5 (tavaravaunujen merkitseminen)
— 4.2.7.3 (sähköinen suojaus)
— 4.2.8 (kunnossapito).
Vaaratilanteita varten on oltava käytettävissä laitteita, joiden avulla matkustajat voivat ilmoittaa vaarasta
kuljettajalle ja junahenkilökunta voi olla yhteydessä häneen.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.Ovissa on oltava matkustajien turvallisuuden takaava sulkemis- ja avausjärjestelmä.Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.Käytössä on oltava hätäuloskäyntejä, ja ne on merkittävä.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.
On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin pitkien tunneleiden asettamien erityisten turvallisuusvaatimusten
huomioon ottamiseksi.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.L 344/26 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Junissa on oltava riittävän tehokas hätävalaistusjärjestelmä, jolla on riittävä oma tehonlähde.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.
Junissa on oltava kuulutusjärjestelmä, jonka avulla junahenkilökunta ja valvontakeskus voivat välittää viestejä
matkustajille.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.
3.4.2. LUOTETTAVUUS JA KÄYTTÖKUNTO
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.4.2 kohdan olennainen vaatimusElintärkeät ajo-, veto- ja jarrutuslaitteet sekä ohjaus- ja valvontalaitteet on suunniteltava siten, että määritellyssä
vajaatoimintatilanteessa juna voi jatkaa matkaansa ilman, että siitä on haittaa käyttöön jääville laitteille.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa
— 4.2.4.1.2.6 (luistonestojärjestelmä, ks. myös 5.3.3.3 kohta ja liite I)
— 5.4.1.2 (vetolaitteet)
— 5.4.2.1 (teli ja pyörästö)
— 5.4.2.2 (pyöräkerta)
— 5.4.3.8 (toimintaventtiilin sulkulaite).
3.4.3. TEKNINEN YHTEENSOPIVUUS
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.4.3 kohdan olennainen vaatimusSähkölaitteiden on oltava yhteensopivia ohjaus-, valvonta- ja opastinlaitteiden toiminnan kanssa.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.
Jos vetovoima tuotetaan sähköllä, virranottolaitteiden on oltava sellaisia, että junat voivat kulkea Euroopan
laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän energiansyöttöjärjestelmän avulla.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.Liikkuvan kaluston ominaisuuksien on oltava sellaisia, että se voi kulkea kaikilla rataosuuksilla, joilla sitä
aiotaan käyttää.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa
— 4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus)
— 4.2.3.1 (kinemaattinen ulottuma)
— 4.2.3.2 (staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus)
— 4.2.3.3 (liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin)
— 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)
— 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat)
— 4.2.4 (jarrutus)
— 4.2.6 (ympäristöolot)8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/27
— 4.2.8 (kunnossapito)
— 4.8.2 (liikkuvan kaluston rekisteri).
3.5. KUNNOSSAPITOA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET
3.5.1. TERVEYS JA TURVALLISUUS
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.5.1 kohdan olennainen vaatimus
Keskuksissa käytettävien teknisten laitteiden ja menetelmien on taattava kyseisen osajärjestelmän turvallinen
käyttö, eikä niistä saa aiheutua vaaraa terveydelle ja turvallisuudelle.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa
— 4.2.8 (kunnossapito).
3.5.2. YMPÄRISTÖNSUOJELU
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.5.2 kohdan olennainen vaatimus
Huoltokeskuksissa käytettävät tekniset laitteet ja menetelmät eivät saa ylittää ympäristön kannalta hyväksyttäviä
haittatasoja.
Tätä olennaista vaatimusta ei täytetä toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä tämän YTE:n soveltamisalalla.
3.5.3. TEKNINEN YHTEENSOPIVUUS
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.5.3 kohdan olennainen vaatimus
Tavanomaisessa liikkuvassa kalustossa käytettävien huoltolaitteiden on oltava sellaisia, että niillä voidaan
suorittaa turvallisuuteen, terveyteen ja mukavuuteen liittyvät toimet sille kalustolle, joita varten ne on
suunniteltu.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa
— 4.2.8 (kunnossapito).
3.6. MUIDEN OSAJÄRJESTELMIEN ERITYISVAATIMUKSET, JOTKA KOSKEVAT MYÖS LIIKKUVAN KALUSTON
OSAJÄRJESTELMÄÄ
3.6.1. INFRASTRUKTUURIN OSAJÄRJESTELMÄ3.6.1.1. Turvallisuus
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.1.1 kohdan olennainen vaatimus
On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin, jotta estetään pääsy tai asiaton tunkeutuminen laitteistoihin.
On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin ihmisille aiheutuvan vaaraan rajoittamiseksi erityisesti junien kulkiessa
asemien läpi.
Infrastruktuurit, joihin yleisöllä on pääsy, on suunniteltava ja toteutettava siten, että rajoitetaan ihmisille
aiheutuvia turvallisuusriskejä (infrastruktuurien vakaus, tulipalot, pääsytiet, evakuointi, laiturit jne.).
On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin pitkien tunneleiden asettamien erityisten turvallisuusvaatimusten
huomioon ottamiseksi.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.L 344/28 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
3.6.2. ENERGIAN OSAJÄRJESTELMÄ
3.6.2.1. Turvallisuus
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.2.1 kohdan olennainen vaatimusEnergian syöttölaitteiden toiminta ei saa vaarantaa junien eikä ihmisten (käyttäjät, käyttöhenkilökunta,
ratavarren asukkaat, sivulliset) turvallisuutta.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.
3.6.2.2. Ympäristönsuojelu
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.2.2 kohdan olennainen vaatimusSähkö- tai lämpöenergiansyöttölaitteiden toiminnasta aiheutuvien ympäristöhaittojen on pysyttävä määritel-
lyissä rajoissa.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.
3.6.2.3. Tekninen yhteensopivuus
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.2.3 kohdan olennainen vaatimusSähkö- tai lämpöenergian syöttöjärjestelmien on
— mahdollistettava se, että junat saavuttavat määritellyt suoritustasot,
— sähkönsyöttöjärjestelmien osalta sovittava yhteen juniin asennettujen virranottolaitteiden kanssa.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.
3.6.3. LIIKENTEENOHJAUS JA VALVONTA SEKÄ OPASTEET/MERKINANTO
3.6.3.1. Turvallisuus
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.3.1 kohdan olennainen vaatimusKäytettyjen ohjaus-, valvonta- ja opastinlaitteiden ja niiden toiminnan on mahdollistettava junaliikenne, jonka
turvallisuustaso vastaa verkolle asetettuja tavoitteita. Ohjaus-, valvonta- ja opastinjärjestelmien on edelleen
mahdollistettava verkossa luvallisesti liikkuvien junien turvallinen liikkuminen määritellyssä vajaatoimintati-lanteessa.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.
3.6.3.2. Tekninen yhteensopivuus
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.3.2 kohdan olennainen vaatimusUudet infrastruktuurit ja uusi liikkuva kalusto, joka on rakennettu tai kehitetty yhteensopivien ohjaus-,
valvonta- ja opastinjärjestelmien käyttöönoton jälkeen, on mukautettava näiden järjestelmien käyttöön. Junien
ohjaamoihin asennettujen ohjaus-, valvonta- ja opastelaitteiden on mahdollistettava tavanomainen
käyttötoiminta määritellyissä olosuhteissa Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa
— 4.2.3.3.1 (sähkövastus)
— 4.2.4 (jarrutus).8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/29
3.6.4. KÄYTTÖTOIMINTA JA LIIKENTEEN HALLINTA
3.6.4.1. Turvallisuus
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.6.1 kohdan olennainen vaatimus
Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt ja lisäksi kuljettajilla sekä junien ja valvontakeskusten
henkilökunnalla riittävä pätevyys, jotta voidaan taata turvallinen käyttö, ottaen huomioon rajat ylittävien jasisäisten palvelujen erilaiset vaatimukset.
Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan ja valvontakeskusten henkilökunnan koulutuksen ja
pätevyyden sekä asianomaisten liikenteenharjoittajien valvonta- ja huoltokeskuksissa käyttämän laadunvarmis-tusjärjestelmän on oltava sellaiset, että ne takaavat korkean turvallisuustason.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa— 4.2.2.5 (tavaravaunujen merkitseminen)
— 4.2.4 (jarrutus)
— 4.2.8 (kunnossapito).
3.6.4.2. Luotettavuus ja käyttökunto
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.6.2 kohdan olennainen vaatimus
Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan ja valvontakeskusten henkilökunnan koulutuksen ja
pätevyyden sekä asianomaisten liikenteenharjoittajien valvonta- ja huoltokeskuksissa käyttämän laadunvarmis-tusjärjestelmän on oltava sellaiset, että ne takaavat korkean luotettavuus- ja käyttötason.
Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa— 4.2.8 (kunnossapito).
3.6.4.3. Tekninen yhteensopivuus
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.6.3 kohdan olennainen vaatimusVerkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt sekä kuljettajilla, junahenkilökunnalla ja liikenteen hallinnasta
vastaavalla henkilökunnalla riittävä pätevyys, jotta voidaan taata Euroopan laajuisen tavanomaisen
rautatiejärjestelmän tehokas käyttö, ottaen huomioon kotimaisten ja rajat ylittävien palvelujen erilaiset
vaatimukset.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.
3.6.5. HENKILÖ- JA TAVARALIIKENTEEN TELEMAATTISET SOVELLUKSET
3.6.5.1. Tekninen yhteensopivuus
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.7.1 kohdan olennainen vaatimusTelemaattisten sovellusten olennaiset vaatimukset, joilla taataan palvelujen vähimmäislaatu matkustajille ja
tavaraliikenteen asiakkaille, koskevat erityisesti teknistä yhteensopivuutta.
Näiden sovellusten osalta on varmistettava, että— tietokannat, ohjelmat ja tiedonsiirtoprotokollat suunnitellaan siten, että niillä taataan suurin mahdollinen
tietojenvaihto eri sovellusten ja eri liikenteenharjoittajien välillä sulkien pois liiketoimintaan liittyvätluottamukselliset tiedot.
— tiedot ovat helposti käyttäjien saatavilla.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.L 344/30 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
3.6.5.2. Luotettavuus ja käytettävyys
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.7.2 kohdan olennainen vaatimus
Näiden tietokantojen, ohjelmien ja tiedonsiirtoprotokollien käyttö-, hallinta-, päivitys- ja ylläpitomenettelyjen
on taattava näiden järjestelmien tehokkuus ja palvelujen laatu.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.
3.6.5.3. Terveys
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.7.3 kohdan olennainen vaatimusNäiden järjestelmien käyttäjäliittymissä on noudatettava ergonomian ja työsuojelun vähimmäisvaatimuksia.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.
3.6.5.4. Turvallisuus
Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.7.4 kohdan olennainen vaatimus
On varmistettava riittävä yhtenäisyyden ja käyttövarmuuden taso turvallisuuteen liittyvien tietojen
tallentamisessa ja siirrossa.
Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.
4. OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS
4.1. JOHDANTO
Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä, johon sovelletaan direktiiviä 2001/16/EY ja johon
kuuluu liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä, on integroitu järjestelmä, jonka vaatimustenmukai-suus on tarkastettava. Vaatimustenmukaisuus on tarkastettava erityisesti siltä osin, kuin on kyse osajärjestelmäneritelmistä, sen liitännöistä järjestelmään, johon se on integroitu, sekä käyttö- ja kunnossapitosäännöistä.
Osajärjestelmän ja sen liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka on kuvattu 4.2 ja 4.3 kohdassa, eivät
edellytä tiettyjen tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on ehdottoman tarpeellistaEuroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon yhteentoimivuuden kannalta. Yhteentoimivuuden innovatii-
viset ratkaisut saattavat edellyttää uusia eritelmiä ja/tai uusia arviointimenetelmiä. Teknisen innovoinnin
mahdollistamiseksi nämä eritelmät ja arviointimenetelmät kehitetään 6.1.2.3 ja 6.2.2.2 luvussa kuvaillunprosessin mukaisesti.
Liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä kuvataan tässä 4 luvussa kaikki sovellettavat olennaiset
vaatimukset huomioiden.
4.2. OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT
4.2.1. YLEISTÄ
Edellä 3 luvussa luetellut olennaiset vaatimukset huomioon ottaen liikkuvan kaluston tavaravaunujen
osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät ovat seuraavat:
— rakenteet ja mekaaniset osat
— vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat
— jarrutus
— tiedonsiirto
— ympäristöolot
— järjestelmän suojaus8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/31
— kunnossapito.
Näiden otsikoiden alle kuuluvat seuraavat perusparametrit:Rakenteet ja mekaaniset osat
vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin)
turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä
vaunun päärakenteen lujuuslastin kiinnittäminenovien sulkeminen ja lukitustavaravaunujen merkitseminenvaaralliset aineetVaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat
kinemaattinen ulottuma
staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus
liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin
vaunun dynaaminen käyttäytyminenpitkittäissuuntaiset puristusvoimatJarrutus
jarrutuskyky
Tiedonsiirto
vaunujen kyky siirtää tietoja vaunujen välillä
vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välilläYmpäristöolot
ympäristöolot
ilmavirran vaikutuksetsivutuulet
Järjestelmän suojaus
hätätoimenpiteet
paloturvallisuussähköinen suojausKunnossapito
huoltokansio
Kunkin perusparametrin osalta esitellään käsiteltävät kohdat kohdassa ”Yleistä”.
Kyseisissä kohdissa tarkennetaan ehdot, jotka on täytettävä kohdassa ”Yleistä” esitettyjen vaatimusten
noudattamiseksi.L 344/32 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
4.2.2. RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT
4.2.2.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin)
4.2.2.1.1. Yleistä
Vaunuissa on oltava kestävät puskimet ja vetolaitteet molemmissa päissä.
Vaunuryhmiä, joita käytetään liikenteessä aina yksikkönä, pidetään tämän vaatimuksen soveltamisen kannalta
yhtenä vaununa. Näiden vaunujen välisissä liitynnöissä on oltava kestävä kytkinjärjestelmä, joka kykeneekestämään aiottujen käyttöolojen rasitukset.
Junia, joita käytetään liikenteessä aina yksikkökäytössä, pidetään tämän vaatimuksen soveltamisen kannalta
yhtenä vaununa. Myös näissä junissa on oltava edellä mainitun kaltainen kestävä kytkinjärjestelmä. Jos
tavanomaista ruuvikytkintä ja puskimia ei ole käytössä, on niiden molempiin päihin voitava asentaa hätäkytkin.
4.2.2.1.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät
4.2.2.1.2.1. Puskimet
Jos vaunuun on asennettu puskimet, on niiden oltava samanlaisia vaunun molemmissa päissä. Puskimien on
oltava kokoonpainuvia. Puskimien keskilinjan on oltava 940–1 065 mm:n korkeudella kiskon tasostamitattuna kaikilla erilaisilla kuormilla.
Puskimien keskilinjojen välisen nimellisen standardietäisyyden on oltava 1 750 mm, ja puskimien on sijaittava
symmetrisesti tavaravaunun keskilinjaan nähden.
Puskimien on oltava kooltaan sellaisia, etteivät vaunujen puskimet voi juuttua yhteen kaarre- ja vastakaarre
tapauksissa. Pienin hyväksyttävä peittoalue on 50 mm.
Infrastruktuurin YTE:ssä tarkennetaan pienimmän kaarre- ja vastakaarresäteen ominaisuudet.Vaunuissa, joiden puskimien iskunpituus ylittää 105 mm, on aina oltava neljä (joustoltaan ja iskunpituudeltaan)
identtistä puskinta, joilla on samat rakenteelliset ominaisuudet.
Jos puskimien on oltava vaihtokelpoisia, on päädyssä oltava vapaa tila kiinnityslevylle. Puskin on kiinnitettävä
vaunun puskinpalkkiin neljällä lukitulla M24-ruuvilla, joiden lujuusluokan mukainen myötöraja on vähintään
640 N/mm
2(ks. liitteen A kuva A1).
— Puskimen ominaisuudet
Puskimen iskunpituuden on oltava vähintään 105 mm0–5mm, ja niiden on kyettävä absorboimaan
vähintään 30 kJ energiaa.
Puskimissa on oltava kuperat päät, ja niiden kosketuspinnan kaarevuussäteen on oltava 2 750 mm
± 50 mm.
Puskimen pään vähimmäiskorkeus on 340 mm tasavälisesti puskimen pituusakseliin nähden.Puskimissa on oltava tunnusmerkintä. Siitä on selvittävä ainakin puskimen iskunpituus millimetreinä
sekä puskimen energian absorptiokyky.
4.2.2.1.2.2. Vetolaitteet
Vaunujen välisten standardivetolaitteiden on oltava jaettua mallia, ja niissä on oltava koukkuun pysyvästi
kiinnitetty ruuvikytkin, vetokoukku ja vetotanko joustolaitteineen.
Vetokoukun keskilinjan on oltava 950–1 045 mm:n korkeudella kiskon tasosta kaikilla erilaisilla kuormilla.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/33
Vaunun kummassakin päässä on oltava ruuvikytkimen lepoteline käyttämättömälle ruuvikytkimelle. Mikään
kytkimen osa ei saa olla 140 mm:ä lähempänä kiskojen yläpinnan tasoa, kun kytkimen keskilinja on alimmassasallitussa asennossaan, kun huomioidaan kuluminen ja jousien liike.
— Vetolaitteen ominaisuudet
Vetolaitteen jousituksen staattisen absorptiokyvyn on oltava 8 kJ.
Vetokoukun ja -tangon on kestettävä katkeamatta 1 000 kN:n voima.Ruuvikytkimen on kestettävä katkeamatta 850 kN:n voima. Ruuvikytkimen murtolujuuden on oltava
alhaisempi kuin muiden vetolaitteen osien.
Ruuvikytkin on suunniteltava siten, etteivät junan sisäiset voimat voi aiheuttaa ruuvikytkimen kiertymistä
auki tahattomasti.
Ruuvikytkimen maksimipaino ei saa ylittää 36 kg.Ruuvikytkimien ja vetokoukkujen (ks. liitteen A kuva A6) mitat esitetään liitteen A kuvissa A2 ja A3.
Ruuvikytkimen pituus mitattuna lenkin silmukan sisäpinnalta vetotangon tapin keskilinjaan:
— 986 mm
+10-5mm, kun ruuvikytkin on kokonaan kierretty auki
— 750 mm± 10mm, kun ruuvikytkin on kokonaan kierretty kiinni.
4.2.2.1.2.3. Veto- ja puskinlaitteiden vuorovaikutus
Puskimien ja vetolaitteiden ominaisuuksien on oltava sellaiset, että juna kykenee turvallisesti kulkemaan
kaarteissa, joiden kaarevuussäde on 150 m.
Kun kaksi telivaunua, jotka on kytketty puskimet yhteen suoralla rataosuudella, kulkevat kaarteessa, jonka
kaarevuussäde on 150 m, ei kosketuksessa olevien puskimien puristusvoima saa ylittää 250 kN:a.
Kaksiakselisille vaunuille ei ole määritelty vaatimuksia.— Vetolaitteiden ja puskimien ominaisuudet:
Vetokoukun kidan etureunan ja täysin ulostyöntyneen puskimen etureunan välisen etäisyyden on uutena
oltava 355 mm + 45 / - 20 mm liitteen A kuvassa A4 esitetyllä tavalla.
4.2.2.2. Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä
Vaunut on suunniteltava siten, että henkilöstö ei joudu tarpeettomasti alttiiksi vaaralle kytkiessään ja
irrottaessaan vaunuja. Jos käytetään ruuvikytkimiä ja sivupuskimia, liitteen A kuvassa A5 näkyvissä tiloissa ei
saa olla kiinteitä osia. Tässä tilassa saa olla liitinkaapeleita ja letkuja. Puskimien alla ei saa olla mitään laitteita,
jotka vaikeuttavat pääsyä tähän tilaan.
Vetokoukun yläpuolella oleva vapaa tila esitetään liitteen A kuvassa A7.Jos vaunussa on automaattikytkimen ja ruuvikytkimen yhdistelmä, automaattikytkimen pää saa tulla ns.
”Bernin suorakulmion” alueelle vasemmalle puolelle (ks. liitteen A kuva A5) silloin, kun automaattikytkimen
sijasta käytetään ruuvikytkintä.
Jokaisen puskimen alla on oltava kädensija. Kädensijojen on oltava riittävän vahvat kestämään se, että
järjestelyhenkilöstö ottaa niistä tukea mennessään puskimien väliin.
Vaunun päädyissä ei saa olla kiinteitä osia 40 mm:n etäisyydellä pystysuorasta tasosta, joka kulkee täysin
sisäänpainuneiden puskimien etureunan kautta.
Ainoastaan kiinteäkytkentäisissä junissa käytettäviä vaunuja lukuun ottamatta vaunun molemmilla puolilla on
oltava vähintään yksi järjestelyhenkilökunnan käyttöön tarkoitettu askelma ja kädensija. Askelmien yläpuolellaL 344/34 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
ja ympärillä on oltava riittävästi tilaa järjestelyhenkilökunnan turvallisuuden takaamiseksi. Askelmien ja
kädensijojen rakenteen on kestettävä järjestelyhenkilökunnan aiheuttama kuormitus. Askelmien on oltavavähintään 150 mm:n päässä täysin sisäänpainuneiden puskimien päiden kautta kulkevasta pystysuorastatasosta. Askelmien sekä käytön, lastauksen ja purkamisen aikana tarvittavien kulkuteiden pintojen on oltavaliukastumista estäviä (ks. liite EE).
Jokaisen sellaisen vaunun päässä, joka saattaa olla junan päässä, on oltava laitteet loppuopastimen
asentamiseksi. Pääsyä on tarpeen mukaan helpotettava askelmin ja kädensijoin.
Kädensijat ja askelmat on tarkastettava normaalien määräaikaishuoltojen yhteydessä, ja kaikki havaitut
olennaiset vauriot, murtumat tai korroosiovauriot on korjattava.
4.2.2.3. Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen
4.2.2.3.1. Yleistä
Vaunujen rakennesuunnittelu on tehtävä standardin EN12663 3 osan vaatimusten mukaisesti, ja rakenteen on
täytettävä mainitun standardin 3.4–3.6 kohtien vaatimukset.
Aiemmin selostettujen kriteerien lisäksi voidaan standardin EN12663 3.4.3 kohdassa määriteltyä varmuus-
kerrointa valittaessa ottaa huomioon materiaalin murtovenymä. Liitteessä ZZ kuvataan, miten varmuuskerroinja sallittu jännitys määritellään.
Rakenteiden väsymislujuutta arvioitaessa on tärkeää varmistaa se, että käytetyt kuormitukset ovat aiotun
käytön kannalta edustavia ja käytettävän suunnittelusäännöstön mukaisia. Kaikkia käytettävän suunnittelus-äännöstön merkityksellisiä tulkintaohjeita on noudatettava.
Vaunujen rakenteissa käytettävien materiaalien sallitut jännitykset on määritettävä standardin EN12663 5
osassa määritellyllä tavalla.
Vaunun rakenne on tarkastettava normaalien määräaikaishuoltojen yhteydessä, ja kaikki havaitut olennaiset
vauriot, murtumat tai korroosiovauriot on korjattava.
Tässä osassa määritellään vaunujen kantavien rakenteiden vähimmäisvaatimukset ja liittymäkohdat laitteisiin ja
hyötykuormaan.
Nämä vaatimukset kattavat seuraavat alueet:— Poikkeukselliset kuormitukset:
— Pitkittäissuuntaiset mitoituskuormitukset
— Maksimipystykuorma
— Kuormitusyhdistelmät
— Nostaminen nosturilla tai tunkilla
— Laitteiden kiinnitys (mukaan luettuna runko/teli)
— Muut poikkeukselliset kuormitukset
— Käytön aikaiset (väsyttävät) kuormitukset:
— Kuormituksen aiheuttajat
— Hyötykuormien jakauma
— Radan aiheuttama kuormitus
— Veto ja jarrutus8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/35
— Ilmanvastuksen aiheuttama kuormitus
— Väsyttävät kuormitukset liitynnöissä
— Rungon/telin liitos
— Laitteiden kiinnitys
— Kytkimien aiheuttama kuormitus
— Väsyttävien kuormitusten yhdistelmät
— Vaunun päärakenteen jäykkyys
— Taipumat
— Värähtelymuodot (ominaismuodot ja -taajuudet)
— Vääntöjäykkyys
— Laitteet
— Lastin kiinnitys
On pidettävä huolta siitä, ettei lasti tai osia siitä putoa tavaravaunusta käytön aikana.
Kiinnitysjärjestelmiä tai -laitteita, kuten tappeja tai kiinnitysrenkaita, koskevat vaatimukset eivät ole pakollisia
tämän YTE:n alalla.
4.2.2.3.2. Poikkeukselliset kuormitukset
4.2.2.3.2.1. Pitkittäissuuntaiset mitoituskuormitukset
Eri arvot koskevat erilaisia standardin EN12663 mukaan luokiteltuja tavaravaunuja, nimittäin:
F-I vaunut, joilla ei ole vaihtotyörajoituksia,
F-II vaunut, jotka eivät saa kulkea laskumäen kautta eikä ilman saattamista.
Rakennetta koskevissa perusvaatimuksissa oletetaan, että edellä mainittuihin luokkiin kuuluvissa vaunuissa on
niiden käytön edellyttämät puskimet ja kytkimet.
Rakenteen on oltava standardin EN12663 3.4 kohdan mukainen, kun siihen kohdistuu poikkeuksellisia
kuormituksia.
Vaunujen rungon on täytettävä lujuusvaatimukset pitkittäiskuormitustapauksille, jotka on esitetty standardin
EN12663 taulukoissa 1, 2, 3 ja 4, soveltuvin osin, niissä rakenteissa, missä pitkittäissuuntaisia kuormia esiintyy.
HUOM. 1 Vaunun päähän kohdistuvalla voimalla on oltava vastavoima (tukireaktio), joka kohdistuu
vastaavaan kohtaan toisessa päässä.
HUOM. 2 Voimat johdetaan vaakasuorassa kiinnityskohtien rakenteisiin, ja ne jaetaan tasan molempien
puskimien sijoituskohtien akseleille tai kytkimen akselille.
HUOM. 3 Jos törmäyskoetta (ks. liite Z) ei suoriteta, laskelmilla on osoitettava, että vaunun rakenne
kestää käytössä odotettavissa olevat suurimmat mahdolliset törmäyskuormitukset.
4.2.2.3.2.2. Maksimipystykuorma
Vaunun rungon on täytettävä standardin EN12663 taulukon 8 vaatimukset sellaisina, kuin ne ovat muutettuina
jäljempänä huomautuksessa 1 esitetyllä tavalla.
Vaunun runko on myös suunniteltava kestämään lastaamisen ja purkamisen aikana esiintyvät enimmäiskuor-
mitukset. Kuormitus voidaan määritellä joko voimana tai kiihtyvyytenä, joka kohdistuu lisättävään massaan
sekä rungon ja entisen hyötykuorman yhteenlaskettuun massaan. Suunnittelun pohjaksi on otettavaepäedullisimmat olot, joissa käyttäjä aikoo vaunua käyttää (mukaan luettuna ennustettavissa olevaväärinkäyttö).L 344/36 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
HUOM. 1 Standardin EN12663 8 taulukossa esitetyn kertoimen 1,95 sijaan käytetään kerrointa 1,3, eikä
huomautusta a sovelleta.
HUOM. 2 Kuormat voidaan jakaa tasaisesti koko kuormaa kantavalle alalle, joko tietylle alalle tai
tiettyihin paikkoihin. Suunnittelun pohjaksi on otettava vaativin tapaus.
HUOM. 3 Jos vaunun lattialla on tarkoitus käyttää pyörillä varustettuja ajoneuvoja (kuten trukkeja tms.),
rakenteessa on otettava huomioon tämän aiheuttamat paikalliset kuormitushuiput.
4.2.2.3.2.3. Kuormitusyhdistelmät
Rakenteen on myös täytettävä standardin EN12663 3.4 kohdan vaatimukset silloin, kun siihen kohdistuvat
standardin EN12663 4.4 kohdassa määritellyt mahdollisimman epäedulliset kuormitusyhdistelmät.
4.2.2.3.2.4. Nostaminen nosturilla tai tunkilla
Vaunun rungossa on oltava nostokohdat, joista koko vaunua voidaan turvallisesti nostaa nosturilla tai tunkilla.
Vaunun toinen pää on myös voitava nostaa (teleineen, pyöräkertoineen) niin, että toinen pää on tuettu toisen
pyöräkerran tai telin varaan.
Standardin EN12663 4.3.2 kohdassa määritellyt kuormitustapaukset koskevat nostamista nosturilla tai tunkilla
korjaamolla ja huoltotöiden yhteydessä.
Kun vaunua nostetaan raiteilta suistumisen tai muun epänormaalin tapahtuman vuoksi, jolloin rakenteelle
voidaan sallia jonkinasteinen pysyvä muodonmuutos, taulukoiden 9 ja 10 kuormituskerrointa voidaan alentaaarvosta 1,1 arvoon 1,0.
Jos kelpuutustestissä käytetään kerrointa 1,0, yhdenmukaisuus korkeamman kertoimen kanssa osoitetaan
ekstrapoloimalla mitatut jännitykset.
Nostaminen on tehtävä siihen tarkoitetuista nostokohdista. Nostokohtien sijainti on määriteltävä asiakkaan
toimintavaatimuksissa.
4.2.2.3.2.5. Laitteiden kiinnitys (mukaan luettuna runko/teli)
Laitteiden kiinnitys on suunniteltava
— kestämään standardin EN12663 4.5 osan taulukoissa 12, 13 ja 14 esitetyt kuormitukset
tai vaihtoehtoisesti— se on kelpuutettava suorittamalla liitteessä Z kuvailtu törmäyskoe.
4.2.2.3.2.6. Muut poikkeukselliset kuormitukset
Vaunun rungon rakenneosien, kuten sivu- ja päätyseinärakenteiden, ovien, pilarien ja lastin kiinnitysjärjes-
telmien, on oltava rakenteeltaan sellaiset, että ne kestävät niille suunnitellussa käytössä esiintyvätenimmäiskuormitukset. Kuormitustapaukset on määritettävä standardissa EN12663 esitettyjä rakennesuun-nitteluperiaatteita käyttäen.
Liitteessä YY esitetään asianmukaiset suunnitteluvaatimukset yleisessä käytössä oleville tavanomaisille
vaunutyypeille. Niitä käytetään kuitenkin vain silloin, kun niitä voidaan soveltaa.
Uusia vaunutyyppejä suunniteltaessa kuormitustapaukset on määritettävä annettuja vaatimuksia varten
noudattaen standardissa EN12663 esitettyjä periaatteita.
4.2.2.3.3. Käytön aikaiset (väsyttävät) kuormitukset
4.2.2.3.3.1. Kuormituksen aiheuttajat
Kaikki syklistä kuormitusta aiheuttavat tekijät, jotka voivat aiheuttaa väsymismurtumia, on tunnistettava.
Liitteessä N luetellut kuormituksen aiheuttajat on otettava huomioon standardin EN12663 4.6 kohdanmukaisesti, ja niitä on kuvattava ja yhdistettävä tavalla, joka on sopusoinnussa tavaravaunun suunnitellun
käytön kanssa. Kuormituksen määritelmän on oltava sopusoinnussa myös standardin EN12663 5.2 kohdassa
kuvaillun materiaalin väsymislujuusmitoitussäännöstön ja 6.3 kohdassa kuvaillun kelpuutusmenetelmänkanssa. Kun erilaiset väsyttävät kuormitukset vaikuttavat yhdessä, ne on otettava huomioon kuormitustenluonteen ja käytettävän suunnitteluanalyysin ja väsymislujuusmitoitussäännöstön mukaan.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/37
Useimpien tavanomaisten vaunurakenteiden osalta standardin EN12663 taulukossa 16 määritellyn
kuormituksen voidaan katsoa edustavan riittävän hyvin väsytyskuormitusjaksojen tosiasiallista kokonaisyh-distelmää.
Jos yksityiskohtaisia tietoja ei ole saatavilla, väsyttävän kuormituksen pääasialliset aiheuttajat määritellään
liitteen CC avulla.
4.2.2.3.3.2. Väsymislujuuden osoittaminen
Standardin EN12663 5.2 kohdan mukaan materiaalien käyttäytymisen väsytyskuormituksessa on noudatettava
voimassa olevaa eurooppalaista standardia tai muita vastaavanlaisia lähteitä silloin, kun sellaisia on saatavilla.Hyväksyttäviä materiaalin väsymislujuusmitoitussäännöstöjä ovat Eurocode 3 ja Eurocode 9 sekä liitteessä Nkuvailtu menetelmä.
4.2.2.3.4. Vaunun päärakenteen jäykkyys
4.2.2.3.4.1. Taipumat
Kuormitukset tai niiden yhdistelmät eivät saa aiheuttaa sellaisia taipumia, että vaunu tai sen lasti ylittää sallitun
ulottuman (ks. liite C ja liite T).
Taipumat eivät myöskään saa heikentää koko vaunun tai siihen asennettujen osien tai järjestelmien
toiminnallisuutta.
4.2.2.3.4.2. Värähtelymuodot (ominaismuodot ja -taajuudet)
Suunnitteluprosessissa on otettava huomioon, että vaunun rungon ominaisvärähtelytaajuuksien on kaikilla
kuormitusolettamuksilla riittävästi erottava jousituksen ominaisvärähtelytaajuuksista, jottei millään ajono-
peuksilla esiinny ei-toivottavia resonansseja (tai rungon ja jousituksen ominaisvärähtelyjen vaikutus on jollainmuulla tavoin kytkettävä irti toisistaan). Asia on huomioitava kaikilla kuormitusolettamuksilla, tyhjä vaunumukaan luettuna.
4.2.2.3.4.3. Vääntöjäykkyys
Vaunun rungon vääntöjäykkyyden on oltava sopusoinnussa jousituksen ominaisuuksien kanssa siten, että
vaunun radalla pysymisen ehdot täyttyvät kaikilla kuormitusolettamuksilla, tyhjä vaunu mukaan luettuna.
4.2.2.3.4.4. Laitteet
Laitteiden ominaisvärähtelyt kiinnikkeissään on riittävästi eristettävä tai muulla tavoin kytkettävä irti vaunun
rungon tai jousituksen ominaisvärähtelyistä, jottei millään ajonopeuksilla esiinny ei-toivottavia resonansseja.
4.2.2.3.5. Lastin kiinnittäminen
Liitteessä YY esitetään asianmukaiset suunnitteluvaatimukset yleisessä käytössä oleville tavanomaisille
laitetyypeille. Niitä käytetään kuitenkin vain silloin, kun niitä voidaan soveltaa.
4.2.2.4. Ovien sulkeminen ja lukitus
Tavaravaunujen ovet ja luukut on suunniteltava pidettäväksi suljettuna ja lukittuna. Tämä pätee myös vaunun
ollessa osa liikkuvaa junaa (paitsi silloin, kun kyse on normaaliin lastin purkamiseen liittyvästä menettelystä).
Tämän vuoksi on käytettävä lukituslaitteita, joista näkyy niiden tila (auki/kiinni) ja jotka näkyvät junanulkopuolelle.
Lukituslaitteet on varmistettava niin, ettei niitä voi avata vahingossa junan liikkuessa. Sulkemis- ja
lukitusjärjestelmät on suunniteltava sellaisiksi, ettei käyttöhenkilöstölle aiheudu tarpeetonta vaaraa.
Jokaisen lukituslaitteen lähelle kiinnitetään tarkoituksenmukaiset ja selkeät käyttöohjeet, jotka ovat käyttäjän
näkyvillä.
Sulkemis- ja lukituslaitteet on suunniteltava kestämään lastin aiheuttamat kuormitukset normaaleissa,
tavanomaisissa oloissa ja kun lasti on siirtynyt ennakoitavalla tavalla.
Sulkemis- ja lukituslaitteet on suunniteltava kestämään kuormitukset, joita esiintyy junien kohdatessa toisensa
kaikissa oloissa, tunneleissa tapahtuvat kohtaamiset mukaan luettuina.
Sulkemis- ja lukituslaitteiden tulee olla avattavissa ja suljettavissa sellaisella voimalla, että käyttäjä ei tarvitse
siihen työkaluja. Poikkeuksia tähän sallitaan tapauksissa, joissa työkalut ovat varta vasten saatavilla tai käytetäänL 344/38 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
moottoroituja mekanismeja.
Sulkemis- ja lukituslaitteet on tarkastettava normaalien määräaikaishuoltojen yhteydessä, ja kaikki havaitut
olennaiset vauriot, murtumat tai korroosiovauriot on korjattava.
4.2.2.5. Tavaravaunujen merkitseminen
Vaunuissa olevilla merkinnöillä on seuraava tarkoitus:
— Ne yksilöivät jokaisen vaunun omalla numerollaan, joka annetaan liikenteen toimintaa ja hallintaa
koskevan YTE:n mukaisesti ja tallennetaan rekisteriin.
— Ne antavat junansuorittamisessa vaadittavia tietoja, kuten jarrupaino, pituus puskimesta puskimeen,
taarapaino, kuorman mukainen nopeustaulukko eri rataluokille.
— Ne antavat henkilöstölle tiedon käyttörajoituksista, kuten maantieteellisistä ja vaunujen vaihtamiseen
liittyvistä rajoituksista.
— Ne antavat tärkeitä turvallisuuteen liittyviä tietoja käyttö- tai pelastushenkilöstölle, kuten jännitteellisistä
ajolangoista ja sähkölaitteista varoittavat kyltit, nostokohdat ja vaunukohtaiset turvaohjeet.
Nämä merkinnät luetellaan liitteessä B, ja niitä havainnollistetaan tarvittaessa kuvilla. Merkinnät on
sijoitettava mahdollisimman korkealle vaunun rakenteeseen, ei kuitenkaan yli 1 600 mm:n korkeudellekiskon tasosta mitattuna. Varoituskyltit sijoitetaan siten, että ne näkyvät ennen vaara-alueelle saapumista.Jos vaunussa ei ole +/- 10 asteen pystysuoria sivuja, merkinnät on tehtävä erityisiin tauluihin.
Merkinnät voidaan tehdä maalaamalla tai siirtokuvia käyttäen.
Vaarallisten aineiden merkintä tapahtuu direktiivin 96/49/EY voimassa olevan liitteen mukaisesti.
Jos vaunussa tapahtuu muutoksia, jotka edellyttävät sen merkintöjen muuttamista, merkintöjen
muutosten on oltava yhtäpitäviä liikkuvan kaluston rekisteriin tehtävien muutosten kanssa.
Merkinnät on puhdistettava tai uusittava tarvittaessa, jotta ne pysyvät luettavina.
4.2.2.6. Vaaralliset aineet
4.2.2.6.1. Yleistä
Vaarallisia aineita kuljettavien vaunujen on täytettävä tämän YTE:n vaatimukset sekä lisäksi RID-asiakirjan
vaatimukset.
Tätä koskevaa säännöstöä kehittää edelleen kansainvälinen työryhmä (RID-komitea), joka koostuu
kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevan yleissopimuksen (COTIF) allekirjoittajavaltioiden edustajista.
4.2.2.6.2. Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettua liikkuvaa kalustoa koskeva lainsäädäntö
Liikkuva kalusto Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa
olevina versioinaan
Merkinnät Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa
olevina versioinaan
Puskimet Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa
olevina versioinaan
Kipinäsuojaus Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa
olevina versioinaan8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/39
Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettujen
vaunujen käyttäminen pitkissä tunneleissaEuroopan komission valtuuttamien työryhmien (AEIF
ja RID) tutkittavana
4.2.2.6.3. Säiliöitä koskeva lainsäädäntö
Säiliö Neuvoston direktiivi 1999/36/EY kuljetettavista pai-
nelaitteista (TPED) voimassa olevana versionaan
Säiliön testaus, tarkastus ja merkintä EN 12972: vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoi-
tetut säiliöt: metallisten säiliöiden testaus, tarkastus ja
merkitseminen huhtikuusta 2001 lähtien
4.2.2.6.4. Kunnossapitoa koskevat säädökset
Säiliö- ja tavaravaunujen kunnossapito on tehtävä seuraavan standardin ja neuvoston direktiivin mukaisesti:
— Testaus ja tarkastus EN 12972: vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoi-
tetut säiliöt: metallisten säiliöiden testaus, tarkastus ja
merkitseminen huhtikuusta 2001 lähtien
— Säiliön ja sen laitteiden kunnossapito Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voi-
massa olevina versioinaan
— Keskinäiset sopimukset säiliöiden tarkastajista Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voi-
massa olevina versioinaan
4.2.3. VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT
4.2.3.1. Kinemaattinen ulottuma
Tässä osassa määritellään vaunujen suurimmat sallitut ulkomitat sen varmistamiseksi, että ne pysyvät aukean
tilan ulottuman sisällä. Tämän vuoksi huomioon otetaan vaunun suurin mahdollinen sivuttaisliike. Tätäkutsutaan kinemaattiseksi ääriviivaksi.
Liikkuvan kaluston kinemaattinen ääriviiva määritellään vertailuprofiilin ja siihen liittyvien sääntöjen avulla. Se
saadaan soveltamalla sääntöjä, jotka pienentävät viiteprofiilia ja joita liikkuvan kaluston eri osien on
noudatettava.
Nämä pienennykset riippuvat seuraavista tekijöistä:— kyseisen liikkuvan kaluston geometria,
— poikkileikkauksen asema telikeskiöön tai akseleihin nähden,
— tarkasteltavan kohdan korkeus radan pinnasta,
— rakenteelliset toleranssit,
— suurin sallittu kuluma,
— jousituksen jousto-ominaisuudet.
Suurinta rakenteellista ulottumaa tarkasteltaessa on otettava huomioon liikkuvan kaluston sekä sivuttais- että
pystysuuntaiset liikkeet, jotka lasketaan vaunun geometrian ja jousituksen ominaisuuksien perusteella erilaisissakuormitusolosuhteissa.
Tietyllä rataosuudella kulkevan liikkuvan kaluston rakenteellisen ulottuman on oltava asianmukaisen
turvamarginaalin verran pienempi kuin kyseisen rataosuuden pienin aukean tilan ulottuma.
Liikkuvan kaluston ulottuma koostuu kahdesta perustekijästä: vertailuprofiilista ja sitä koskevista säännöistä.
Sen avulla voidaan määrittää liikkuvan kaluston enimmäismitat ja radan kiinteiden rakenteiden sijainti.L 344/40 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Jotta liikkuvan kaluston ulottuma olisi sovellettavissa, sen seuraavat kolme osaa on määriteltävä:
— vertailuprofiili,
— säännöt, joiden nojalla määritetään vaunujen suurin rakenteellinen ulottuma,
— säännöt, joiden nojalla määritetään turvavälit rakenteisiin ja rataan.
Liitteessä C määritellään vertailuprofiili ja vaunujen suurinta rakenteellista ulottumaa koskevat säännöt.
Tähän liittyvät säännöt, joiden nojalla määritetään turvavälit rakenteisiin, on esitetty infrastruktuuria
koskevassa YTE:ssä.
Kaikki vaunujen sivu- ja korkeusmittoihin vaikuttavat laitteet ja osat on tarkastettava määräaikaishuoltojen
yhteydessä.
Jotta vaunu pysyisi kinemaattisen ulottuman sisällä, huoltosuunnitelmassa on oltava määräykset seuraavien
kohtien tarkastamisesta:
— pyörien profiili ja kuluminen,
— telin runko,
— jouset,
— sivutyynyt,
— runkorakenne,
— rakenteelliset välykset,
— suurin kulumisvara,
— jousituksen jousto-ominaisuudet,
— akseliohjainten kuluma,
— vaunun joustokertoimeen vaikuttavat tekijät,
— kallistuskeskiöön vaikuttavat tekijät,
— ulottumaan vaikuttavia liikkeitä aiheuttavat laitteet.
4.2.3.2. Staattinen akselipaino ja pitkittäissuuntainen kuormitus
Vaunujen akselipaino ja akseliväli määräävät niiden rataan kohdistaman pystysuuntaisen kvasistaattisen
kuormituksen.
Vaunujen kuormitusrajoissa on otettu huomioon niiden geometria, paino akselia kohden ja paino pituuden
metriä kohden.
Niiden on oltava jäljempänä olevassa taulukossa eri rataosuusluokille A, B1, B2, C2, C3, C4, D2, D3 ja D4
määriteltyjen arvojen mukaiset.
Tässä YTE:ssä ei käsitellä 22,5 tonnia ylittäviä akselipainoja; radoilla, joilla näitä akselipainoja voidaan käyttää,
sovelletaan edelleen olemassa olevia kansallisia säännöksiä.
Luokitus Massa akselia kohden = P
A B C D E F G
Massa pituusyksikköä kohden = p 16 t 18 t 20 t 22,5 t 25,0 t 27,5 t 30 t
5,0 t/m A B18.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/41
Luokitus Massa akselia kohden = P
A B C D E F G
6,4 t/m B2 C2 D2
7,2 t/m C3 D38,0 t/m C4 D4 E4
8,8 t/m E5
10 t/m
p= Massa pituusyksikköä kohden eli vaunun ja sen kuorman yhteenlaskettu massa jaettuna vaunun metreinä
ilmaistulla pituudella, joka on mitattu puskimesta puskimeen niiden ollessa sisään painumattomina.
P= Massa akselia kohden.
Radan luokitus määritetään käyttäen junaa, joka koostuu liitteen D taulukon D.1 mukaisesti vaunuista, joissa
on kaksi kaksiakselista teliä.
Rata tai rataosuus on luokiteltava kuuluvaksi yhteen näistä luokista, kun se kykenee kantamaan
rajoittamattoman määrän vaunuja, joilla on edellä olevan taulukon mukaiset vastaavat paino-ominaisuudet.
P:hen eli suurimpaan sallittuun massaan akselia kohden perustuva luokitus ilmaistaan isolla kirjaimella (A, B, C,
D, E, F, G); p:hen eli suurimpaan sallittuun massaan pituusyksikköä kohden perustuva luokitus ilmaistaanarabialaisella numerolla (1, 2, 3, 4, 5, 6), paitsi luokan A kohdalla.
Tällä tavoin luokitelluilla radoilla voidaan käyttää seuraavia vaunuja:
— Kaksi- tai kolmeakseliset vaunut ja vaunut, joissa on kaksiakseliset telit, kun a- ja b-mitat ovat yhtä suuret
tai suuremmat kuin liitteen D taulukossa D.1 esitetyt arvot, mikäli P ja p eivät ylitä edellä olevassa
taulukossa esitettyjä arvoja.
— Vaunut, joissa on kaksi kaksiakselista teliä, kun a- ja b-mitat ovat pienemmät kuin liitteen D taulukossa
D.2 esitetyt arvot, mikäli niiden massaa akselia kohden on pienennetty siten, että pienennetty massa Prvastaa liitteen D taulukossa D.3 a- ja b-mittojen yhteydessä annettuja arvoja.
— Vaunut, joissa on kaksi teliä, joissa on kolme tai neljä akselia teliä kohden, mikäli niiden massaa akselia
kohden on pienennetty siten, että pienennetty massa Pr vastaa liitteen D taulukoissa D.4 ja D.5 a- ja b-mittojen yhteydessä annettuja arvoja.
— Vaunut, joissa on kolme tai neljä kaksiakselista teliä, mikäli niiden massaa akselia kohden on pienennetty
siten, ettei pienennetty massa Pr ylitä liitteen D taulukossa D.6 geometrian yhteydessä annettuja arvoja, ja
mikäli ne ovat tällaisia vaunutyyppejä säätelevien erityissääntöjen mukaisia.
HUOM.: Poikkeuksellisesti voidaan 20 tonnin akselipainot ylittää enintään 0,5 tonnilla luokan C
radoilla seuraavissa tapauksissa:
— hyötykuorman nostamiseksi 25 tonniin kaksiakselisilla vaunuilla, joiden pituus
puskimesta puskimeen on 14,10–15,50 metriä;
— 22,5 tonnin akselipainoille suunniteltujen vaunujen kohdalla kompensoimaan sitä
vaunun painon lisääntymistä, joka on aiheutunut niiden rakentamisesta kestämäännämä akselipainot.
Vaunut, joiden epäsäännöllinen akseliväli ei ole liitteen D kohtien D.3, D.4 ja D.5 mukainen, tarkastetaan lisäksi
tekemällä laskelmia, joilla varmistetaan, etteivät minkään jännevälin yksittäiseen palkkiin kohdistuvatsuurimmat taivutusmomentit ja leikkausvoimat ylitä vaunuille laskettuja arvoja, jotka on määritelty liitteen D
osassa D.1. Tätä sovelletaan rajoittamattomaan määrään vaunuja.
Vaunun enimmäiskuormitus radan ja rakenteiden näkökulmasta on pienin arvo, joka saadaan seuraavilla
kaavoilla:
X = n × P —T
Y = L × p —TL 344/42 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Z = n × Pr —T
joissa:
n: vaunun akselien lukumäärä
p: massa pituusyksikköä kohden ilmaistuna tonneissa metriä kohden
L: pituus puskimesta puskimeen ilmaistuna metreissäT: vaunun taara ilmaistuna tonneissa ja pyöristettynä yhden desimaalin tarkkuudella
P: massa akselia kohden ilmaistuna tonneissa
Pr: pienennetty massa akselia kohden ilmaistuna tonneissa
Huomioitava taara on keskimääräinen taara, joka määritellään seuraaville vaunuryhmille kussakin
merkittävässä valmistussarjassa:
— vaunut, joissa on paineilmajarru,
— vaunut, joissa on paineilmajarru ja käsijarrulla varustettu ylikulku.
Liitteessä II on lueteltu rajoitukset tavaravaunujen muutoksille, joille ei tarvitse hakea uutta hyväksyntää.Liitteen D kohdissa D.6 ja D.7 annetaan vertailuihin pohjautuvat kuormitusrajat kaksiakselisille vaunuille ja
tavanomaisimmille vaunuille, joissa on kaksi kaksiakselista teliä (a = 1,80 m, b = 1,50 m (ks. määritelmäliitteessä D)).
Vertailun pohjalta valittava X-, Y- tai Z-arvo pyöristetään alaspäin joko lähimpään puoleen tonniin tai
lähimpään tonnin kymmenykseen siten, että kukin sopimuspuoli voi valita vapaasti jommankumman näistävaihtoehdoista vaunutyypin mukaan.
Lämpöeristettyjen, jäähdytettyjen tai jäähdytyskoneella varustettujen vaunujen, säiliövaunujen ja jauhemaisten
aineiden kuljettamiseen käytettävien umpivaunujen osalta X-, Y- tai Z-arvo pyöristetään kuitenkin lähimpään
tonnin kymmenykseen.
Vaunuun merkittävä arvo ei välttämättä vastaa edellä määriteltyä arvoa. Jos kuormitusraja on vaunun
ominaisuuksien tai RID-säännösten (COTIF-sopimuksen liitteen D kohta D.3) johdosta alhaisempi, vaunuunmerkitään tämä alhaisempi arvo.
Pyöräkertojen enimmäiskuormitukset vaunuille, joissa on
yleensä vähintään kaksi akselia 5,0 t
neljä akselia ja jarruanturat 4,0 t
enemmän kuin neljä akselia ja jarruanturat 3,5 t
Jos infrastruktuurirekisterissä sallitaan (ks. erityistapaus ”rollende Landstrasse”)
kahdeksan akselia 2,0 t
kaksitoista akselia 1,3 t
4.2.3.3. Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin
4.2.3.3.1. Sähkövastus
Pyöräkertojen vierintäpintojen väliltä mitattu sähköinen vastus ei saa olla yli 0,01 ohmia uusilla pyöräkerroilla
tai uusista osista uudelleen kootuilla pyöräkerroilla.
Nämä vastusmittaukset on tehtävä käyttäen 1,8–2,0 V:n tasajännitettä.
4.2.3.3.2. Kuumakäynti-ilmaisin
Avoin kohta, joka tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.
4.2.3.4. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen
4.2.3.4.1. Yleistä
Vaunun dynaaminen käyttäytyminen vaikuttaa suuresti sen raiteilla pysymiseen ja kulun vakauteen. Vaunun
dynaamisen käyttäytymisen määräävät seuraavat seikat:
— suurin nopeus8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/43
— radan staattiset ominaisuudet (suoruus, raideleveys, raiteen kallistus, kiskon kallistus sekä erilliset ja
jaksoittaiset virheet)
— radan dynaamiset ominaisuudet (radan poikittais- ja pystysuuntainen jäykkyys ja vaimennus)
— pyörän ja kiskon kosketuksen parametrit (pyörän ja kiskon profiili, raideleveys)
— pyörien viat (lovet, epäpyöreys)
— vaunun rungon, telien ja pyöräkertojen massa ja hitausmomentti
— vaunujen jousituksen ominaisuudet
— hyötykuorman jakauma.
Turvallisuuden ja kulun vakauden takaamiseksi on tehtävä mittauksia eri oloissa tai vertailevia tutkimuksia
(kuten simulointeja tai laskelmia) hyväksi tunnetun rakenteen kanssa dynaamisen käyttäytymisen arvioimiseksi.
Liikkuvan kaluston ominaisuuksien on mahdollistettava vakaa kulku sallitulla enimmäisnopeudella.
4.2.3.4.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät
4.2.3.4.2.1. Raiteilla pysyminen ja kulun vakaus
Raiteilla pysymisen ja kulun vakauden takaamiseksi pyörän ja kiskon välisiä voimia on rajoitettava. Erityisesti
kyseeseen tulevat poikittaiset voimat Y ja pystysuuntaiset voimat Q.
— Rataan vaikuttava poikittainen voima Y
Raiteen siirtymisen estämiseksi on yhteentoimivan liikkuvan kaluston täytettävä Prud'hommen ehto
suurimmalle poikittaisvoimalle.
(ΣY)lim = α(10 + P / 3), jossa α= 0,85 ja P = suurin sallittu staattinen akselipaino
tai
(H2m)lim((H 2m) on akseliin vaikuttavan poikittaisvoiman liukuva keskiarvo 2 m:n matkalta mitattuna)
Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.
Kaarteissa ulompaan pyörään vaikuttavan kvasistaattisen poikittaisvoiman raja-arvo on
Yqst, lim
Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.
— Y- ja Q-voimien suhde
Jotta pyörä ei kiipeäisi pois kiskolta, poikittaisvoiman Y ja pystysuuntaisen voiman Q suhde ei saa ylittää
seuraavia arvoja:
(Y/Q) lim= 0,8 laajoissa kaarteissa (R ≥250 m)
(Y/Q) lim= 1,2 tiukoissa kaarteissa (R < 250 m)
— Pystysuuntainen voima
Kiskoihin vaikuttavan dynaamisen pystysuuntaisen voiman suurin arvo on
Qmax
Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.L 344/44 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kaarteissa ulompaan pyörään vaikuttavan kvasistaattisen pystysuuntaisen voiman raja-arvo on
Qqst, lim
Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.
4.2.3.4.2.2. Kiskoilla pysyminen ajettaessa kaarteisella radalla
Vaunut kykenevät kulkemaan kaarteisella radalla, kun suhde Y/Q kaarteessa, jonka kaarevuussäde R = 150 m, ei
ylitä edellä 4.2.3.4.2.1 kohdassa esitettyjä arvoja ja kun kyseisellä kaarteisella radalla radan kierous on:
akselivälin ollessa 1,3 m ≤2a*
— glim= 7‰, kun 2a+< 4 m
— glim= 20/2a++ 2, kun 2a+> 4 m
— g lim = 20/2a*+2, kun 2a* < 20 m
— g lim = 3 ‰, kun 2a* > 20 m
Akseliväli 2a* tarkoittaa kaksiakselisten vaunujen akselin väliä tai telivaunun telikeskiöväliä. Akseliväli 2a+
tarkoittaa telin akselin väliä.
4.2.3.4.2.3. Kunnossapitoa koskevat määräykset
Seuraavista turvallisuuteen ja kulun vakauteen vaikuttavista tekijöistä on pidettävä huolta huoltosuunnitelman
mukaisesti:
— jousituksen ominaisuudet
— rungon ja telin liitokset
— pyörän kulkupinnan profiili.
Standardiraideleveyttä koskevat pyöräkertojen ja pyörien enimmäis- ja vähimmäismitat esitetään liitteessä E.
Muita raideleveyksiä käsitellään luvussa 7.
4.2.3.4.2.4. Jousitus
Tavaravaunujen jousitus on suunniteltava siten, että 4.2.2.1.2.2 ja 4.2.2.1.2.3 kohdassa määriteltyjä arvoja
noudatetaan, kun vaunut ovat tyhjiä ja kun ne on lastattu kuormitusrajaan asti. Jousituslaskelmilla onosoitettava, ettei jousituksen taipumaa ylitetä, kun vaunut ovat täydessä kuormassa ja kun otetaan huomioondynaamiset vaikutukset.
4.2.3.5. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat
4.2.3.5.1. Yleistä
Tässä parametrissa kuvaillaan suurimmat pitkittäissuuntaiset puristusvoimat, jotka voivat vaikuttaa
yhteentoimivaan tavaravaunuun tai yhteentoimivan junan yksittäiseen vaunuun tai erityisesti kytkettyynvaunuryhmään jarrutettaessa tai työnnettäessä ilman, että on vaaraa vaunun kiskoilta suistumisesta.
Vaunun kulun on pysyttävä turvallisena, vaikka siihen kohdistuu pitkittäissuuntaisia puristusvoimia. Jotta
voidaan taata kiskoilla pysyminen, vaunu tai yhteen liitetty vaunujärjestelmä on arvioitava kokeiden tailaskelmien avulla tai vertaamalla hyväksyttyjen (todistuksen saaneiden) vaunujen ominaisuuksiin.
Vaunun on kiskoilta suistumatta kestettävä sen UIC-kytkimellä, hyväksytyllä keskuskytkimellä tai vetotangolla /
lyhyellä kytkimellä varustetusta rakenteesta (kaksiakselinen, telivaunu, pysyvästi kytketty vaunuryhmä,Combirail, Road-Railer™, jne.) riippuvaa raja-arvoa suurempi pitkittäissuuntainen voima.
Vaunujen, kiinteästi kytkettyjen vaunuryhmien ja kytkettyjen vaunuryhmien hyväksyntää koskevat ehdot
esitetään 4.2.3.5.2 kohdassa.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/45
Mm. seuraavat tekijät vaikuttavat siihen suurimpaan pitkittäissuuntaiseen puristusvoimaan, jonka vaunu kestää
suistumatta kiskoilta:
— kallistusvajaus
— junan ja vaunun jarrujärjestelmä
— vaunujen ja erityisesti kytkettyjen vaunuryhmien vetolaite- ja puskinjärjestelmä
— vaunun rakenneominaisuudet
— radan ominaisuudet
— veturinkuljettajan toimet, erityisesti jarrutettaessa
— pyörän ja kiskon välisen kosketuksen parametrit (pyörän ja kiskon profiili, raideleveys)
— kuorman jakautuminen eri tavaravaunuissa.
Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat vaikuttavat suuresti vaunun kiskoilla pysymiseen. Sen vuoksi on tehty
mittauksia erilaisissa käyttöoloissa, jotta saataisiin selville, kuinka suuria pitkittäissuuntaisia puristusvoimia
vaunuun voidaan kohdistaa ilman kiskoilta suistumisen vaaraa. Jotta vaunua ei tarvitsisi testata, sen on oltavaominaisuuksiltaan kansallisten turvallisuusviranomaisten hyväksymien tai niiden puolesta hyväksyttyjenvaunujen mukainen tai rakennettu vaunujen hyväksyttyjen rakenneominaisuuksien mukaiseksi ja varustettuhyväksytyillä osilla, kuten vaatimustenmukaisuustodistuksen saaneilla teleillä.
Vertailutesti esitetään 6.2 kohdassa. Eri vaunutyypeistä saadut kokemukset ovat johtaneet erilaisiin
hyväksymismenettelyihin eri tekijöiden, kuten taarapainon, pituuden, akselivälin, pääty-ylityksen, telikeskiö-välin jne. mukaan.
4.2.3.5.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät
Osajärjestelmän on kestettävä junaan kohdistuvia pitkittäissuuntaisia puristusvoimia ilman, että vaunu suistuu
kiskoilta tai vaurioituu. Erityisesti seuraavat tekijät vaikuttavat asiaan:
— pyöriin ja kiskoihin vaikuttavat poikittaisvoimat -Y-
— pystysuorat voimat -Q-
— akselien laakeripesiin vaikuttavat sivuttaisvoimat -H
ij—
— jarrutusvoimat (jotka aiheutuvat pyörän ja kiskon välisestä kosketuksesta, dynaamisesta jarrutuksesta
sekä vaunujen ja junien eri jarrutusryhmistä)
— puskimien diagonaaliset ja pystysuuntaiset voimat
— kytkinvoimat ±Z
— puskimien ja kytkimien voimien vaimennus
— ruuvikytkimen kireyden vaikutus
— kytkimen välyksen vaikutus
— junan liikkeiden ja kytkinvälyksen aiheuttamat nykäisyt
— pyörän nousu
— akseliohjainten taipuminen.
Pitkittäissuuntaisiin puristusvoimiin vaikuttavat monet tekijät. Ne on esitetty vaunujen rakennetta ja käyttöoloja
koskevissa asiakirjoissa, ja eri radoilla ja erilaisissa oloissa normaalissa liikenteessä käytettävät vaunut onhyväksyttävä ne huomioon ottaen.L 344/46 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Jotta vaunut voidaan hyväksyä sekalaiseen liikenteeseen Euroopan rataverkossa, erityisellä testiradalla tehtävien
kokeiden avulla ja käyttämällä junia eri radoilla on todennettu, että vaunut kestävät tietyn pitkittäissuuntaisenvähimmäisvoiman kiskoilta suistumatta. Vaunuille on määritelty seuraavaa:
Vaunujen sekä vaunuryhmien (joissa vaunujen välissä on kytkintanko / lyhyt kytkin), joiden päissä on
ruuvikytkimet ja sivupuskimet, on kestettävä vähintään seuraava vertailutestissä mitattu pitkittäissuuntainenvoima:
— 200 kN, kun kyseessä on kaksiakselinen tavaravaunu, jossa on UIC-vetolaite
— 240 kN, kun kyseessä on kaksiakselisin telein varustettu tavaravaunu, jossa on UIC-vetolaite
— 500 kN, kun kyseessä on tavaravaunu, jossa on keskuskytkimet (kaikki mallit) ilman puskimia.
Muille kytkinjärjestelmille ei vielä ole määritelty raja-arvoja.Puskimien päiden kitkakertoimen on täytettävä suurimmille poikittaisvoimille YTE:ssä asetetut vaatimukset.Kunnossapitoa koskevat määräykset:Jos puskimien päät on oikean kitkakertoimen saavuttamiseksi voideltava, huoltosuunnitelmassa on oltava
määräykset kitkakertoimen pitämiseksi tällä tasolla.
4.2.4. JARRUTUS
4.2.4.1. Jarrutuskyky
4.2.4.1.1. Yleistä
Junan jarrujärjestelmän tarkoitus on varmistaa, että junan nopeutta voidaan vähentää tai juna voidaan pysäyttää
pisimmän sallitun jarrutusmatkan puitteissa. Tärkeimmät jarrutusprosessiin vaikuttavat tekijät ovat jarrutus-voima, junan massa, nopeus, sallittu jarrutusmatka, kitka ja radan kaltevuus.
Junan jarrutuskyky on tuloksena prosessista, jossa junan nopeutta hidastetaan määrätyissä rajoissa, sekä
kaikista energian muuntamiseen ja pois johtamiseen liittyvistä tekijöistä, kuten junan kulkuvastuksesta.Yksittäisten vaunujen jarrutuskyky on määritelty siten, että koko junan jarrutuskyky voidaan johtaa niistä.
Vaunuissa on oltava läpikytkettävät itsetoimiset jarrut.Jarrut ovat läpikytkettävät, kun signaalit ja energia voivat kulkea keskusohjausyksiköstä koko junaan.Läpikytkettävät jarrut ovat itsetoimiset, jos ne toimivat automaattisesti kaikkialla koko junassa, mikäli jokin
ohjauskanava, kuten jarrujohto, katkeaa.
Jos jarrujen tilaa ei voida muuten havaita, on vaunun molemmilla sivuilla oltava niiden tilan osoitin.Jarrutukseen käytettävän energian varastoja (kuten itsetoimisen paineilmajarrujärjestelmän ilmasäiliöitä tai
jarrujohdoissa olevaa ilmaa) tai jarruvoiman synnyttämiseen käytettävää energiaa (kuten itsetoimisenpaineilmajarrujärjestelmän jarrusylintereistä purkautuvaa ilmaa) ei saa käyttää muuhun kuin jarruttamiseen.
4.2.4.1.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät
4.2.4.1.2.1. Ohjauskanava
Jarrutuksen ohjaussignaalin on kuljettava vähintään nopeudella 250 m/s.
4.2.4.1.2.2. Jarrutuskyvyn osatekijät
Jarrutuskyvyssä on otettava huomioon keskimääräinen jarrujen kiinnittymisaika, hetkellinen hidastuvuus,
massa ja lähtönopeus. Jarrutuskyky määritetään sekä hidastuvuusprofiilien että jarrupainoprosentin perusteella.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/47
Hidastuvuusprofiili:
Hidastuvuusprofiili kuvaa joko yksittäisen vaunun tai koko junan ennustettua hetkellistä hidastuvuutta
normaalioloissa.
Junan hidastuvuusprofiili voidaan laskea junan vaunujen yksittäisten hidastuvuusprofiilien perusteella.
Hidastuvuusprofiiliin vaikuttavat seuraavat tekijät:
a) jarrutustarpeen alkamisesta täyden jarrutusvoiman saavuttamiseen kuluva aika
Teon ekvivalenttinen jarrutusvoiman kehittymisaika, joka määritellään seuraavasti:
Te= t1+ (t 2/ 2)
Paineilmajarruille aikavälin t 2loppuhetki vastaa 95 %:a jarrusylinterin loppupaineesta.
b) vastaava funktio (hidastuvuus = f(nopeus)) määriteltynä sarjana tasaisen hidastuvuuden jaksoja
Huom: Hetkellistä hidastuvuutta merkitään a:lla ja hetkellistä nopeutta V:llä.L 344/48 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Jarrupainoprosentti:
Jarrupainoprosentti (lambda) on yhteenlaskettujen jarrupainojen suhde vaunujen yhteenlaskettuun massaan.Jarrupainoprosenttia kokonaismassasta käytetään edelleen hidastuvuusprofiileihin perustuvan menetelmän
rinnalla; valmistajan on esitettävä nämä arvot. Tiedot on merkittävä liikkuvan kaluston rekisteriin.
Yksittäisen vaunun jarrutusvoima on määritettävä hätäjarrutuksella kullekin vaunulle käytettävälle jarrulajille
(joita ovat G, P, R, P ja Ep) käyttäen useita erilaisia kuormia, mukaan luettuina tyhjä ja täyteen lastattu vaunu.
G-jarrulaji: tavarajunille käytettävä jarrulaji, jossa on tietty jarrujen kiinnitys- ja irrotusaika.
P-jarrulaji: tavarajunille käytettävä jarrulaji, jossa on tietty jarrujen kiinnitys- ja irrotusaika sekä tietty
jarrupainoprosentti.
R-jarrulaji: matkustajajunille ja nopeille tavarajunille käytettävä jarrulaji, jossa on tietty jarrujen kiinnitys- ja
irrotusaika —kuten P-jarrulajissa —sekä tietty pienin jarrupainoprosentti.
Ep-jarrutus (itsetoiminen sähköpneumaattinen jarrutus): itsetoimista paineilmajarrua avustava järjestelmä,
jossa käytetään sähköistä ohjausta ja vaunuissa olevia magneettiventtiilejä, joiden ansiosta jarrut toimivatnopeammin ja vähemmän nykien kuin tavanomaiset paineilmajarrut.
Hätäjarrutus: hätäjarrutus on jarrutuskomento, jonka avulla juna pysäytetään turvallisuussyistä ilman, että
jarrujärjestelmä mitenkään vaurioituu.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/49
G- ja P-jarrulajien jarrutuskyvyn on oltava vähintään seuraavassa taulukossa esitetyn mukainen:
Jarrulaji
—
Tevaihteluväli (s)Vaunu-tyyppi Ohjaus-laite Kuormitus Vaatimus, kun ajonopeus on 100 km/t Vaatimus, kun ajonopeus on 120 km/t
Enintään Vähintään Enintään Vähintään
P-jarrulaji 1,5 ≤Te≤3s Kaikki Kaikki TYHJÄ S = 480 m
λ= 100 % (1)
γ= 0,91m/s2(1)Tapaus A —jarruanturat
komposiittimateriaalista:
S = 390 m, λ= 125 %,
γ= 1,15 m/s2
Tapaus B —muut tapauk-
set:
S = 380 m, λ= 130 %,
γ= 1,18 m/s2S = 700 m
λ= 100 %
γ= 0,88 m/s2Tapaus A —jarruanturat
komposiittimateriaalista:
S = 580 m, λ= 125 %,
γ= 1,08 m/s2
Tapaus B —muut tapauk-
set:
S = 560 m, λ= 130 %,
γ= 1,13 m/s2
”S1” (2) Kuorma-
vaihde-venttiiliKeskitason kuormi-
tusS = 810 m
λ= 55 %
γ= 0,5 m/s
2Tapaus A —jarruanturat
komposiittimateriaalista:
S = 390 m, λ= 125 %,
γ= 1,15 m/s2
Tapaus B —muut tapauk-
set:
S = 380 m, λ= 130 %,
γ= 1,18 m/s2
KUOR-MATTU
(enintään 22,5 t /
akseli)S = 700 m
λ= 65 %
γ= 0,60m/s2Tapaus A —jarrutetaan
vain pyörillä (jarruantu-
rat):
S = suurempi seuraavista
(S = 480 m, λ= 100 %,
γ= 0,91m/s2) tai (S, joka on
saatu keskimääräisellä
hidastusvoimalla 16,5 kN
akselia kohti (5).
Tapaus B —muut tapauk-
set:
S = 480 m, λ= 100 %,
γ= 0,91 m/s2
”S2” (3) Säädettävä relevent-
tiiliKUOR-MATTU
(enintään 22,5 t /
akseli)S = 700 m
λ= 65 %
γ= 0,60m/s2Tapaus A —jarrutetaan
vain pyörillä (jarruantu-
rat):
S = suurempi seuraavista
(S = 480 m, λ= 100 %,
γ= 0,91m/s2) tai (S, joka on
saatu keskimääräisellä
hidastusvoimalla 16,5 kN
akselia kohti (5).
Tapaus B —muut tapauk-
set:
S = 480 m, λ= 100 %,
γ= 0,91 m/s2L 344/50 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Jarrulaji
—
Tevaihteluväli (s)Vaunu-tyyppi Ohjaus-laite Kuormitus Vaatimus, kun ajonopeus on 100 km/t Vaatimus, kun ajonopeus on 120 km/t
”SS” (4) Säädettävä relevent-
tiiliKUOR-MATTU
(enintään 22,5 t /
akseli)Tapaus A —jarrutetaan vain pyörillä (jarruanturat):
S = suurempi seuraavista (S=700 m, λ= 100 %, γ= 0,88
m/s2) tai (S, joka on saatu keskimääräisellä hidastus-
voimalla 16 kN akselia kohti (6).
Tapaus B —muut tapaukset:
S = 700 m, λ= 100 %, γ= 0,88 m/s2
G-jarrulaji 9 ≤Te≤15s Jarrutuskykyä ei erikseen arvioida G-jarrulajilla. Vaunun
jarrupainon G-jarrulajilla pitää olla sama kuin P-
jarrulajilla.
(1) S perustuu liitteeseen S, ”λ”= ((C/S)-D) liitteen S mukaisesti, ”γ”= ((nopeus (km/t))/3,6)2)/(2×(S-((Te)×(nopeus (km/t)/3,6)))), kun Te = 2 sek.
(2) S1-vaunu on vaunu, jossa on kuormavaihdeventtiili
(3) S2-vaunu on vaunu, jossa on säädettävä releventtiili
(4) SS-vaunu on varustettu säädettävällä releventtiilillä.
(5) Suurin hyväksytty keskimääräinen hidastusvoima (ajonopeudelle 100 km/t) on 18 × 0,91 = 16,5 kN/akseli. Tämä arvo perustuu kaksipuolisella jarrulla varustetun pyörän, jonka nimellishalkaisija uutena on [920 mm ; 1 000 mm], jarrutukseen
käytettävään suurimpaan sallittuun energiapanokseen jarrutuksen aikana (jarrupaino on rajoitettu 18 tonniin). Pyörät, joiden nimellishalkaisija uutena on pienempi kuin 920 mm ja/tai joissa on yksipuoliset jarrut, hyväksytään kansallisten
sääntöjen mukaisesti.
(6) Suurin hyväksytty keskimääräinen hidastusvoima (ajonopeudelle 120 km/t) on 18 × 0,88 = 16 kN/akseli. Tämä arvo perustuu kaksipuolisella jarrulla varustetun pyörän, jonka nimellishalkaisija uutena on [920 mm ; 1 000 mm], jarrutukseen
käytettävään suurimpaan sallittuun energiapanokseen jarrutuksen aikana (jarrupaino on rajoitettu 18 tonniin). Pyörät, joiden nimellishalkaisija uutena on pienempi kuin 920 mm ja/tai joissa on yksipuoliset jarrut, hyväksytään kansallisten
sääntöjen mukaisesti.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/51
Tämän taulukon tiedot perustuvat vertailunopeuteen 100 km/t ja akselipainoon 22,5 tonnia sekä nopeuteen
120 km/t ja akselipainoon 22,5 tonnia. Suurempia akselipainoja voidaan hyväksyä tietyissä oloissa kansallistensääntöjen mukaisesti. Suurimman sallitun akselipainon on oltava infrastruktuurin vaatimusten mukainen.
Jos vaunu on varustettu luistonestojärjestelmällä, edellä mainittu teho on saavutettava ilman luistonesto-
järjestelmän aktivoitumista ja liitteessä S esitettyjen ehtojen mukaisesti.
Muut jarrulajit (esim. R-jarrulaji) hyväksytään kansallisten sääntöjen mukaisesti, ja luistonestojärjestelmän
pakollista käyttöä käsitellään 4.2.4.1.2.6 kohdassa.
Hätäjarrukiihdytin
Jos vaunuun on asennettu erillinen hätäjarrukiihdytin, se on voitava eristää jarrujohdosta erityisellä laitteella.
Tämä eristyslaite on merkittävä selkeästi vaunuun, tai laite on lukittava avoimeen asentoon lyijykkeellä.
4.2.4.1.2.3. Mekaaniset osat
Jarrutusosien kokoonpanossa on pyrittävä ehkäisemään näiden osien osittainen tai täydellinen irtoaminen.
— Vivustonsäädin
Laite, joka automaattisesti säilyttää suunnitellun välin kitkapintojen välillä, on pakollinen.
Vivustonsäätimen ulkopintojen ja muiden komponenttien väliin on jäätävä vähintään 15 mm:n vapaa
tila.
Vivustonsäätimen ääripäille ja liittimille on varmistettava tarpeellinen vapaa tila kaikkina aikoina.
Teliin asennetuille vivustonsäätimille ei ole määriteltyjä ulkomittoja. Kaikkien rakenteiden osalta on
kuitenkin varmistettava, että vivustonsäätimen ja muiden osien väliin jää vähimmäistila estämään niidenjoutuminen kosketuksiin. Jos vaadittu vapaa tila on pienempi, on osoitettava, miten kosketuksiin
joutuminen on estetty.
— Letkukytkimet
Itsetoimisen paineilmajarrun kytkinpään aukon on oltava vaunun perältä katsottuna vasemmalla
puolella. Pääsäiliön kytkinpään aukon on oltava vaunun perältä katsottuna oikealla puolella.
Vaunuihin on asennettava laitteet, joilla käyttämättömät kytkimet voidaan ripustaa vähintään 140 mm:n
korkeuteen kiskojen yläpuolelle vaurioiden ehkäisemiseksi ja sikäli kuin se on mahdollista, vieraidenesineiden pääsyn estämiseksi kytkimen sisäosiin.
4.2.4.1.2.4. Energian varastointi
Energiaa on oltava varastossa riittävästi, jotta vaunua voidaan sen kuormauksesta riippumatta jarruttaa
maksimiteholla hätäjarrutuksen aikana ilman, että tarvitaan lisäenergiaa (esim. itsetoimisessa paineilmajarru-järjestelmässä tämä tarkoittaa, että jarrujohdossa oleva ilma riittää eikä pääsäiliöstä tarvita lisää ilmaa). Jos
vaunussa on luistonestojärjestelmä, esitetty ehto koskee tilannetta, jossa se on täysin käytössä (ja näin ollen sen
ilmankulutus otetaan huomioon).
4.2.4.1.2.5. Energiarajat
Jarrujärjestelmä on suunniteltava siten, että vaunu kykenee toimimaan kaikilla Euroopan laajuisen
tavanomaisen rautatiejärjestelmän radoilla.
Jarrujärjestelmän on pysäytettävä lastattu vaunu ja pidettävä vaunun nopeus samana ilman mitään
kuumenemisen aiheuttamia tai mekaanisia vaurioita seuraavissa tapauksissa:
1. Kaksi perättäistä hätäjarrutusta maksiminopeudesta suoralla ja tasaisella radalla tyynellä säällä kiskojen
ollessa kuivat.L 344/52 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
2. Nopeuden säilyminen 80 km/t mäessä, jonka keskimääräinen kaltevuus on 21 ‰ja pituus 46 km.
(Vertailumäkenä käytetään St. Gotthardin radan etelärinnettä Airolon ja Biascan välillä.)
4.2.4.1.2.6. Luistonestojärjestelmä
Luistonestojärjestelmän tarkoitus on hyödyntää kitkaa parhaalla mahdollisella tavalla vuoroin vähentämällä ja
lisäämällä jarrutusvoimaa hallitusti, jotta pyöräkerrat eivät lukkiudu ja liu'u hallitsemattomasti, ja täten lyhentääpysähtymisen vaatimaa matkaa. Luistonestojärjestelmä ei saa muuttaa jarrujen toiminnallisia ominaisuuksia.
Vaunun paineilmalaitteet on mitoitettava siten, että luistonestojärjestelmän paineilman kulutus ei huononna
paineilmajarrujen toimintaa. Luistonestojärjestelmän suunnittelussa on otettava huomioon, ettei järjestelmälläsaa olla haitallisia vaikutuksia vaunun osiin (jarrulaitteisiin, pyörien kosketuspintoihin, akselien laakeripesiinjne.).
Seuraaviin vaunutyyppeihin on asennettava luistonestojärjestelmä:a) Vaunuissa on valurautaiset tai sintratut jarruanturat, joilla saavutettava suurin keskimääräinen pitokyvyn
hyödynnettävyys (δ) on suurempi kuin 12 % (lambda ≥135 %). Suurin keskimääräinen pitokyvyn
hyödynnettävyys saadaan laskemalla erilaisilla sallituilla vaunun massoilla saavutettuja yksittäisiäjarrutusmatkoja vastaavat suurimmat keskimääräiset pitokyvyt (δ). Suure δliittyy näin ollen jarrutus-
kyvyn määrittämisessä tarvittaviin mitattuihin jarrutusmatkoihin (δ = f(V, Te, jarrutusmatka)).
b) Vaunuissa on vain levyjarrut, joilla saavutettava suurin keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys
(suurin keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys (δ) on määritelty edellä) on suurempi kuin 11 % japienempi kuin 12 % (125 % < lambda ≤135 %).
c) Suurin sallittu ajonopeus ≥160 km/t.
4.2.4.1.2.7. Paineilma
Tavaravaunut on suunniteltava siten, että ne kykenevät toimimaan paineilmalla, joka täyttää vähintään
standardissa ISO 8573-1 määritellyn luokan 4.4.5 vaatimukset.
4.2.4.1.2.8. Seisontajarru
Seisontajarrun tarkoitus on estää pysäköityä liikkuvaa kalustoa liikkumasta itsekseen tietyissä oloissa, joihin
vaikuttavat paikka, tuuli, radan kaltevuus ja liikkuvan kaluston kunto.
Kaikkia vaunuja ei tarvitse varustaa seisontajarruin. Toimintasäännöt, joissa otetaan huomioon se, ettei kaikkia
junan vaunuja ole varustettu näillä jarruilla, on esitetty käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:
ssä.
Jos vaunussa on seisontajarru, sen on täytettävä seuraavassa esitetyt vaatimukset.
Seisontajarrun on saatava käyttövoimansa eri lähteestä kuin itsetoiminen käyttö- ja hätäjarru.
Seisontajarrun on vaikutettava ainakin puoleen vaunun pyöräkerroista, kuitenkin vähintään kahteen vaunun
pyöräkertaan.
Jos seisontajarrun tilaa ei voi nähdä, vaunun molemmilla sivuilla on oltava sen tilan osoitin.Vaunun seisontajarrua on voitava käyttää maasta tai vaunusta käsin. Seisontajarrua on käytettävä kahvan tai
käsipyörän avulla, mutta maasta käsin käytettävien jarrujen on oltava käsipyörällä käytettäviä. Maasta käsinkäytettävien seisontajarrujen on oltava käytettävissä vaunun molemmilta puolilta. Kahvan tai käsipyörän onkytkettävä jarrut päälle myötäpäivään käännettäessä.
Jos seisontajarrun hallintalaitteet ovat vaunun sisällä, niihin on oltava pääsy vaunun molemmilta puolilta. Jos
seisontajarrua voidaan käyttää yhdessä muiden jarrujen kanssa joko liikkeellä tai pysähdyksissä ollessa, vaununtai laitteiden on kyettävä kestämään syntyvät kuormitukset koko vaunun käyttöiän ajan.
Seisontajarru on voitava hätätilanteissa irrottaa manuaalisesti vaunun seistessä paikoillaan.Seisontajarrujen on oltava seuraavassa taulukossa esitettyjen vaatimusten mukaiset:8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/53
Vaunut, joita ei ole jäljempänä erikseen mainittu. Vähintään 20 % junayhtiön kalustosta on varustettava
vaunusta (tasanteelta tai käytävältä) taikka maasta
käsin käytettävällä seisontajarrulla.
Vaunut, jotka on rakennettu erityisesti seuraavien
varotoimia edellyttävien lastien kuljettamiseen ja/tai
neuvoston direktiivin 96/49/EY (RID) mukaistenlastien kuljettamiseen:
karja, helposti särkyvä lasti, paine- tai nestekaasut,
palavia kaasuja veden kanssa kosketuksiin joutues-
saan kehittävät aineet, jotka aiheuttavat palamista,
hapot, syövyttävät tai palavat nesteet, itsestään
syttyvä, tulenarka tai helposti räjähtävä lasti.Yksi vaunusta (tasanteelta tai käytävältä) käsin
käytettävä jarru vaunua kohden.
Vaunut, joiden erityisiä lastinkäsittelylaitteita on
kohdeltava varoen, kuten koripulloja, ruukkuja tai
tynnyreitä kuljettavat vaunut, alumiiniset säiliöt,
kovakumilla tai emalilla vuoratut säiliöt, nosturivau-
nut (ja/tai neuvoston direktiivin 96/49/EY (RID)
mukaiset).Yksi vaunusta (tasanteelta tai käytävältä) käsin
käytettävä jarru vaunua kohden.
Vaunut, joiden ylärakenteet on tehty varta vasten
ajoneuvojen kuljettamiseen, mukaan luettuina moni-
kerroksiset autonkuljetusvaunut.Yksi vaunusta (tasanteelta tai käytävältä) käsin
käytettävä jarru vaunua kohden, ja 20 %:ssa näistä on
seisontajarrun oltava käytettävissä myös vaunun
lattialta käsin.
Vaunut vaakasuoraan siirrettävien vaihtorunkojen
kuljettamiseen.Yksi maasta käsin käytettävä jarru vaunua kohden.
Useista kiinteästi liitetyistä yksiköistä koostuvat
vaunut.Vähintään kahdella akselilla (yhdessä yksikössä).
Seisontajarru on suunniteltava siten, että täydessä lastissa olevat vaunut pysyvät paikoillaan mäessä, jonka
jyrkkyys on 4,0 %, kun suurin pitokyky on 0,15 ja on tyyntä.
4.2.5. TIEDONSIIRTO
4.2.5.1. Vaunujen kyky siirtää tietoja vaunujen välillä
Tätä parametria ei vielä sovelleta tavaravaunuihin.
4.2.5.2. Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä
4.2.5.2.1. Yleistä
Tunnisteiden käyttö ei ole pakollista. Jos vaunussa on radiotaajuudella toimivat tunnistuslaitteet (RFID-
tunniste), on noudatettava seuraavaa eritelmää.
4.2.5.2.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät
Vaunuun on asennettava kaksi passiivista tunnistetta, yksi vaunun kummallekin puolelle liitteen F kuvassa F.1
osoitetuille alueille siten, että vaunun yksilöllinen tunnusnumero voidaan lukea radan varrella olevan laitteen
(tunnisteenlukija) avulla.
Radan varressa olevia laitteita (tunnisteenlukijat ) käytettäessä niiden on kyettävä tulkitsemaan tunnisteiden tiedot
vaunun ohittaessa paikan enintään 30 km/t:n nopeudella ja toimitettava nämä tiedot radan varrella olevaantiedonsiirtojärjestelmään.
Liitteen F kuvassa F.2 esitetään tyypilliset asennusvaatimukset, joissa lukijan on oltava määritellyn kartion
sisällä.
Lukulaitteen ja tunnisteen fyysisen vuorovaikutuksen, käytettävien protokollien ja komentojen sekä
törmäystenselvitysmenettelyjen on oltava standardin ISO18000-6 tyypin A mukaisia.
Jos tunnisteenlukijoita käytetään, ne on asennettava sellaisiin lisäys- ja poistokohtiin, joissa junan kokoonpanoa
voidaan muuttaa.L 344/54 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Tunnisteenlukijan on toimitettava kaikkien tiedonsiirtojärjestelmien liittymiin vähintään seuraavat tiedot:
— tunnisteenlukijan yksiselitteiset tunnistetiedot, joiden avulla se voidaan erottaa myös toisista samaan
paikkaan asennetuista laitteista, jotta voidaan tunnistaa valvottava rata,
— jokaisen ohi kulkevan vaunun yksilölliset tunnistetiedot,
— päivä ja kellonaika, jolloin kukin vaunu on kulkenut lukijan ohi.
Päiväyksen ja kellonajan on oltava riittävän tarkkoja, jotta tietojenkäsittelyjärjestelmä kykenee saamaan selville
sen hetkisen junan kokoonpanon.
4.2.5.2.3. Kunnossapitoa koskevat määräykset
Seuraavien asioiden tarkastaminen on sisällyttävä huoltosuunnitelmaan:
— tunnisteiden paikallaanolo,
— oikea vastaussignaali,
— prosessit, joilla varmistetaan, etteivät tunnisteet vahingoitu huoltotöitä tehtäessä.
4.2.6. YMPÄRISTÖOLOT
4.2.6.1. Ympäristöolot
4.2.6.1.1. Yleistä
Liikkuvan kaluston ja sen mukana kulkevien laitteiden suunnittelussa on otettava huomioon, että ne on voitava
ottaa käyttöön ja niitä on voitava käyttää normaalisti niissä oloissa ja niillä ilmastovyöhykkeillä, joille laitteet onsuunniteltu ja joilla liikkuvaa kalustoa todennäköisesti käytetään tässä YTE:ssä kuvatulla tavalla.
Ympäristöolot on ilmaistu lämpötila- ja muina luokkina, jolloin käyttäjä voi valita, hankkiiko tämä vaunun,
joka soveltuu käytettäväksi kaikkialla Euroopassa, vai vaunun, joka soveltuu rajoitettuun käyttöön.
Infrastruktuurirekisterissä määritellään ne ympäristöolojen vaihtelurajat, jotka todennäköisesti pätevät eri
radoille. Samoja vaihtelurajoja käytetään viitetietoina toimintasäännösten yhteydessä.
Vaihtelurajat on määritelty siten, että niiden ylittyminen tai alittuminen on hyvin epätodennäköistä. Kaikki
määritellyt arvot ovat enimmäis- tai raja-arvoja. Ne voidaan saavuttaa, mutta vain satunnaisesti. Se, kuinkausein ne saavutetaan, vaihtelee tilanteen mukaan.
4.2.6.1.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät
4.2.6.1.2.1. Korkeus merenpinnasta
Vaunujen on toimittava vaaditulla tavalla aina 2 000 m:n korkeuteen saakka.
4.2.6.1.2.2. Lämpötila
Kaikkien kansainväliseen liikenteeseen tarkoitettujen tavaravaunujen on oltava vähintään lämpötilaluokan T
RIV
vaatimusten mukaisia.
Luokka T RIVvastaa täysin kaikkien ennen tämän YTE:n voimaantuloa valmistettujen RIV-vaatimusten
mukaisten vaunujen lämpötilakelpoisuutta. Luokan T RIVsuunnitteluvaatimukset esitetään liitteessä O.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/55
Suunnitteluluokan T RIVlisäksi on olemassa ulkoilman lämpötilaluokat Ts ja Tn.
Luokat Suunnitteluluokat
TRIV Osajärjestelmillä ja osilla on erilaiset lämpötilavaatimukset. Yksityis-
kohtaiset tiedot annetaan liitteessä O.
Ulkoilman lämpötilan vaihtelurajat [oC]:
Tn - 40 + 35
Ts - 25 + 45
TRIV-luokan vaunua voidaan käyttää seuraavasti:
— jatkuvassa käytössä Ts-luokan radoilla,
— jatkuvassa käytössä Tn-luokan radoilla niinä vuodenaikoina, joina lämpötilan odotetaan olevan
korkeampi kuin - 25oC,
— tilapäisessä käytössä Tn-luokan radoilla niinä vuodenaikoina, joina lämpötilan odotetaan olevan
alhaisempi kuin - 25oC.
Huomautus: hankintayksikkö voi valita vaunun lämpötilaluokituksen sen aiotun käytön mukaan (Tn, Ts,
Tn + Ts tai pelkästään T RIV).
4.2.6.1.2.3. Kosteus
On varauduttava seuraaviin ilman kosteusarvoihin:
Vuoden keskiarvo: ≤75 %:n suhteellinen kosteus.
30 päivänä vuodessa ilman suhteellinen kosteus yhtäjaksoisesti välillä 75–95 %,muulloin satunnaisesti 95–100 %.
Suurin absoluuttinen kosteus: 30 g/m
3tunneleissa.
Käytön aikana harvoin tapahtuva vähäinen kosteuden tiivistyminen ei saa aiheuttaa toimintahäiriöitä tai vikoja.Liitteen G kuvien G1 ja G2 kaavioissa määritellään kullekin lämpötilaluokalle sellaiset suhteellisen kosteuden
vaihtelurajat, joita ei arvioida ylitettävän useammin kuin 30 päivänä vuodessa.
Jäähdytetyillä pinnoilla saattaa esiintyä 100 %:n suhteellista kosteutta, joka tiivistyy laitteiden osiin; tämä ei saa
aiheuttaa toimintahäiriöitä tai vikoja.
Ilman lämpötilan äkilliset vaihtelut vaunun ympärillä voivat aiheuttaa veden tiivistymistä laitteiden osiin;
lämpötila saattaa muuttua nopeudella 3
oC/s, ja suurin muutos voi olla 40oC.
Nämä olot, joita esiintyy erityisesti tunneliin tultaessa ja sieltä poistuttaessa, eivät saa aiheuttaa laitteiden
toimintahäiriöitä tai vikoja.
4.2.6.1.2.4. Tuuli
Tavaravaunujen suunnittelussa huomioon otettavia tuulen nopeuksia käsitellään kohdassa ”Ilmavirran
vaikutukset”.
4.2.6.1.2.5. Sade
On varauduttava sateeseen, jonka voimakkuus on 6 mm/min. Sateen vaikutus on otettava laitteiden
asennustavan mukaan huomioon yhdessä tuulen ja vaunun liikkeiden vaikutusten kanssa.L 344/56 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
4.2.6.1.2.6. Lumi, jää ja rakeet
Kaikentyyppisen lumen, jään ja/tai rakeiden vaikutukset on otettava huomioon. Rakeiden suurimpana
halkaisijana on pidettävä 15 mm:ä; tätä suurempia saattaa esiintyä poikkeustapauksissa.
4.2.6.1.2.7. Auringon säteily
Laitteita suunniteltaessa on varauduttava suoraan auringon säteilyyn, jonka teho on 1120 W/m2enintään 8
tunnin ajan.
4.2.6.1.2.8. Kestävyys saasteita ja epäpuhtauksia vastaan
Saasteiden ja epäpuhtauksien vaikutus on otettava laitteiden ja osien suunnittelussa huomioon. Vaikutukset
vaihtelevat laitteiden sijainnin mukaan. Niitä voidaan vähentää tehokkaasti suojaamalla. Seuraavien saasteidenja epäpuhtauksien vaikutukset on otettava huomioon:
Kemiallisesti aktiiviset aineet Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 5C2
Saastuttavat nesteet Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 5F2 (sähkö-
moottori)
Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 5F3 (lämpö-
voimakone)
Biologisesti aktiiviset aineet Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 5B2
Pöly Määritelty standardin EN 60721-3-5:1997 luokassa
5S2
Kivet ja muut esineet Radan aluspenkereen sepeli ja muut kivet, joiden
halkaisija on enintään 15 mm
Heinäkasvit ja lehdet, siitepöly, lentävät hyönteiset,
kuidut jne.Otettava huomioon ilmanvaihtoputkistoa suunnitel-
taessa
Hiekka Standardin EN 60721-3-5:1997 mukaanMeriveden pärskeet Standardin EN 60721-3-5:1997
luokan 5C2 mukaan
4.2.6.2. Ilmavirran vaikutukset
Avoin kohta, joka tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.
4.2.6.3. Sivutuulet
Avoin kohta, joka tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.
4.2.7. JÄRJESTELMÄN SUOJAUS
4.2.7.1. Hätätoimenpiteet
Tavaravaunujen hätäuloskäynneistä tai niihin liittyvistä opasteista ei ole säännöksiä. Onnettomuuksien varalta
on kuitenkin oltava pelastussuunnitelma ja siihen liittyvät tiedotteet.
4.2.7.2. Paloturvallisuus
4.2.7.2.1. Yleistä
— Rakenteen on rajoitettava tulen syttymistä ja leviämistä.
— Tässä YTE:ssä ei määritellä myrkyllisiä kaasuja koskevia vaatimuksia.
— Tavaravaunuissa kuljetettavaa lastia ei tarvitse ottaa huomioon sen enempää ensisijaisena palon
sytyttäjänä kuin sen leviämisen aiheuttajanakaan.
— Jos tavaravaunuissa kuljetetaan vaarallisia aineita, niihin on sovellettava kaikkia RID-liitteen paloturvalli-
suusohjeita.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/57
— Tavaravaunuissa olevat tavarat on suojattava ennakoitavissa olevia palon syttymisen syitä vastaan.
— Tavaravaunuissa käytettyjen materiaalien on rajoitettava tulen syttymistä ja leviämistä sekä savun
kehittymistä 3 minuutin ajan, kun tulen ensisijaisen syttymislähteen teho on enintään 7 kW.
— Näitä suunnittelusääntöjä on sovellettava kaikkiin vaunun kiinteisiin laitteisiin, jotka saattavat sytyttää
tulipalon, kuten polttoainetta sisältäviin jäähdytyslaitteisiin.
— Jäsenvaltio ei saa vaatia savuhälyttimien asentamista tavaravaunuihin.
— Joustavien peitteiden ei tarvitse täyttää mitään paloturvallisuusvaatimuksia.
— Lattiamateriaalien ei tarvitse täyttää mitään paloturvallisuusvaatimuksia, jos lattiat on suojattu
4.2.7.2.2.3 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.
4.2.7.2.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät
4.2.7.2.2.1. Määritelmät
Palokestoisuus:
Palokestoisuus on eristävän rakenne-elementin kyky estää liekkien, kuumien kaasujen ja muiden palon
tuotosten pääsy elementin toiselle puolelle.
Lämpöeristys:Lämpöeristys on eristävän rakenne-elementin kyky estää liiallinen lämmön siirtyminen.
4.2.7.2.2.2. Standardiviitteet
1 EN 1363-1
lokakuu 1999Palokestoisuustestit
Osa 1: Yleiset vaatimukset
2 EN ISO 4589-2
lokakuu 1998Palokäyttäytymisen määritys happi-indeksin avulla
Osa 2: Ympäristölämpötilatesti
3 ISO 5658-2
1996-08-01Reagointi palokokeissa —Liekkien leviäminen
Osa 2: Sivusuuntainen leviäminen pystysuoraan asennetuissa rakennusmate-
riaaleissa
4 EN ISO 5659-2
lokakuu 1998Muovi —Savun kehittyminen
Osa 2: Optisen tiheyden määrittäminen yksikammiotestin avulla
5 EN 50355
marraskuu 2002Rautatiesovellukset —Rautateiden liikkuvan kaluston kaapelit, joilla on
erityinen tulenkestävyys —Ohut- ja normaalipäällysteiset —Käyttöopas
4.2.7.2.2.3. Suunnittelusäännöksiä
Lasti on erikseen kipinäsuojattava, jos vaunun lattia ei anna tätä suojaa.
Jos kipinäsuojausta ei ole, vaunun lattian alapuoli on lämpöeristettävä ja palosuojattava kestämään paloa
lämpökäyrän EN 1363-1 [1] mukaisesti 15 minuuttia kohdista, jotka ovat alttiina mahdollisillepalonaiheuttajille.
4.2.7.2.2.4. Materiaalia koskevat vaatimukset
Seuraavassa taulukossa on lueteltu vaatimuksien ja ominaisuuksien määrittelyssä käytettävät parametrit. Siinä
mainitaan myös, onko esitetty numeroarvo pienin vai suurin sallittu arvo.L 344/58 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Tarkalleen vaadittua raja-arvoa vastaava testitulos katsotaan hyväksyttäväksi.
Testimenetelmä Parametri Yksikkö Vaadittu arvo
EN ISO 4589-2 [2] LOI % happea pienin sallittu
ISO 5658 [3] CFE KWm-2pienin sallittu
EN ISO 5659-2 [4] D s max Dimensioton suurin sallittu
Testimenetelmien lyhyt selitys:
— EN ISO 4589-2 [2] Palokäyttäytymisen määritys happi-indeksin avulla
Tässä testissä tarkennetaan menetelmät, joilla määritellään pienin typen ja hapen seoksen happipitoisuus,
joka ylläpitää pienten pystysuorien testikappaleiden palamista tietyissä testioloissa. Testin tuloksetesitetään happi-indeksin arvoina tilavuusprosentteja kohden.
— ISO 5658 –2 [3] Reagointi palokokeissa —Liekkien leviäminen —Osa 2 Sivusuuntainen
leviäminen pystysuoraan asennetuissa rakennusmateriaaleissa
Tässä testissä tarkennetaan menetelmä, jolla mitataan liekin sivusuuntaista leviämistä pystysuoraan
asennetun tuotteen pinnalla. Se tarjoaa tietoja, joiden perusteella voidaan verrata sellaisten olennaisesti
litteiden materiaalien, yhdistelmien tai kokoonpanojen suorituskykyä, joita käytetään pääasiallisestiseinien palolle alttiina pintoina.
— EN-ISO 5659-2 [4] Savun kehittyminen Osa 2: Optisen tiheyden määrittäminen yksikammio-
testin avulla
Tuotteen koekappale asennetaan vaakatasossa kammioon, ja sen yläpinta altistetaan lämpösäteilylle
vakiosäteilyn 50 kW/m
2määritellyillä tasoilla ilman sytytysliekkiä.
VähimmäisvaatimuksetOsat tai materiaalipinnat, joiden pinta-ala on jäljempänä esitettyä luokittelua pienempi, on testattava
vähimmäisvaatimusten mukaan.
Testi-menetelmä Parametri Yksikkö Vaatimus
EN ISO 4589-2 [2] LOI % happea ≥26
Pinnoitteina käytettäviä materiaaleja koskevat vaatimukset
Menetelmä: Ehdot Para-
metriParametri Yksikkö Vaatimus
ISO 5658-2 [3]
CFECFE kWm-2≥18
EN ISO 5659-2 [4]
50kWm-2Dsmax Dimensioton ≤600
Pintojen luokitus
Kaikkien käytettävien materiaalien on täytettävä vähimmäisvaatimukset, kun niiden pinta-ala on vähemmän
kuin 0,25m2ja
sisäkatossa:
— pinnan suurin mitta mihin suuntaan tahansa on alle 1 m ja
— o sen etäisyys toisesta pinnasta on suurempi kuin sen suurin mitta (mitattuna vaakasuoraan mihin
suuntaan tahansa);8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/59
seinällä:
— pinnan suurin pystymitta on alle 1 m ja
— sen etäisyys toisesta pinnasta on suurempi kuin sen suurin mitta (mitattuna pystysuoraan).
Jos pinta-ala on suurempi kuin 0,25 m2, sovelletaan pinnoitteina käytettäviä materiaaleja koskevia vaatimuksia.
Kaapeleita koskevat vaatimuksetTavaravaunujen sähköasennuksissa käytettävien kaapeleiden on oltava standardin EN 50355 [5] mukaisia.
Paloturvallisuuden osalta on noudatettava vaaraluokan 3 vaatimuksia.
4.2.7.2.2.5. Paloturvallisuuden ylläpito
Tavaravaunujen palonkestoisuuden ja lämpöeristyksen (kuten lattioiden suojauksen, pyörien kipinäsuojauksen)
tila on tarkastettava kaikkien määräaikaishuoltojen yhteydessä sekä niiden välillä, kun käytettävä rakenne jakäytännön kokemus sitä edellyttävät.
4.2.7.3. Sähköinen suojaus
4.2.7.3.1. Yleistä
Kaikki ne tavaravaunun metalliosat, jotka ovat vaarassa joutua kosketuksiin korkeiden jännitteiden kanssa tai
jotka saattavat aiheuttaa mistä hyvänsä syystä syntyneen sähkövarauksen aiheuttamia onnettomuuksia, onpidettävä kiskojen kanssa samassa potentiaalissa.
4.2.7.3.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät
4.2.7.3.2.1. Tavaravaunujen maadoitus
Metalliosien ja kiskon välinen sähkövastus ei tavaravaunuissa saa ylittää 0,15 ohmia.
Nämä arvot mitataan käyttäen 50 A:n tasavirtaa.Jos näitä arvoja ei saavuteta materiaalien huonon sähkönjohtavuuden takia, vaunuihin on asennettava
seuraavanlaiset maadoitusjohtimet:
— runko on yhdistettävä kehykseensä ainakin kahdesta kohdasta,
— rungon kehys on yhdistettävä teliin ainakin yhdestä kohdasta.
Jokainen teli on maadoitettava luotettavasti ainakin yhteen laakeripesään.Jos vaunussa ei ole telejä, tätä maadoitusta ei tarvita.Kaikki maadoitusjohdotukset on tehtävä käyttäen joustavaa ja korroosionkestävää tai korroosiosuojattua
materiaalia, jolla on vähintään käytetyn johdinmateriaalin edellyttämä poikkileikkaus (vertailukohtana 35 mm
2
kuparijohtimille).
Erikoisvaunuissa, kuten katottomissa matkustajavaunuissa, joissa matkustajat ovat omissa autoissaan, ja
vaarallisten aineiden kuljetukseen käytettävissä vaunuissa (jotka on lueteltu direktiivissä 96/49/EY ja sen
voimassa olevassa RID-liitteessä), on suojaus tehtävä erityisen varmaksi.
4.2.7.3.2.2. Tavaravaunun sähkölaitteiden maadoitus
Tavaravaunut, joissa on sähkölaitteita, on suojattava riittävän hyvin sähköiskuilta. Jos tavaravaunussa on
sähkölaitteita, kaikki niiden kosketeltavat metalliosat on maadoitettava luotettavasti, jos niissä esiintyvänormaalijännite ylittää seuraavat arvot:
— 50 V:n tasajännite
— 24 V:n vaihtojänniteL 344/60 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
— 24 V:n jännite vaiheiden välillä, kun nollapistettä ei ole maadoitettu
— 42 V:n jännite vaiheiden välillä, kun nollapiste on maadoitettu.
Maadoitusjohtimen poikkipinnan on oltava sähkölaitteessa esiintyvien virtojen mukainen ja riittävä takaamaan
suojalaitteiden toiminta vian sattuessa.
Kaikki tavaravaunujen ulkopuolelle asennetut antennit on täysin suojattava ajojohdon tai ajovirtakiskon
jännitteeltä, ja järjestelmän on muodostettava erillinen yhdestä pisteestä maadoitettu yksikkönsä. Jos
tavaravaunun ulkopuolelle asennettu antenni ei täytä näitä ehtoja, se on eristettävä.
4.2.7.4. Loppuopastinten kiinnitys
4.2.7.4.1. Yleistä
Kaikkien tavaravaunujen molemmissa päissä on oltava kaksi loppuopastinten pidikettä.
4.2.7.4.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät
4.2.7.4.2.1. Ominaisuudet
Loppuopastinten pidikkeillä on oltava liitteen BB kuvassa BB1 määritellyt kiinnitysaukot.
4.2.7.4.2.2. Sijainti
Loppuopastinten pidikkeet sijoitetaan vaunun päätyihin siten, että
— ne sijaitsevat aina, kun se on mahdollista, puskimien ja vaunujen kulmien välissä,
— niiden välinen etäisyys on yli 1 300 mm,
— aukon keskilinja on kohtisuorassa vaunun keskilinjaan nähden,
— loppuopastimen pidikkeen yläpuoli on alle 1 600 mm kiskon yläpinnasta. Jos vaunuun on asennettu
kiinteät sähkötoimiset loppuopasteet, loppuopasteen keskilinja on alle 1 800 mm kiskon yläpinnasta,
— loppuopastimen kokonaismitat noudattavat liitteen BB kuvassa BB2 annettuja mittoja.
Loppuopastinten pidikkeet on sijoitettava siten, ettei opastin peity ja että sitä pääsee helposti käsittelemään.
4.2.7.5. Tavaravaunujen hydraulisia/pneumaattisia laitteita koskevat säännökset
4.2.7.5.1. Yleistä
Hydraulisten ja pneumaattisten laitteiden rakenteellisella lujuudella ja sopivien osien käytöllä varmistetaan,
etteivät laitteet rikkoudu tavallisessa käytössä.
Laitteisiin asennetut hydrauliset järjestelmät suunnitellaan siten, ettei hydraulinesteen vuotoa ole havaittavissa.
4.2.7.5.2. Toiminnalliset ja tekniset eritelmät
Hydraulisten/pneumaattisten järjestelmien tahaton käynnistys on estettävä asianmukaisilla suojatoimenpiteillä.
Vaunussa on oltava ilmaisin, joka osoittaa, että hydraulisesti tai pneumaattisesti toimivat läppä-/luistiventtiilit
on lukittu kunnolla.
4.2.8. KUNNOSSAPITO: HUOLTOKANSIO
Kaikki liikkuvan kaluston huoltotoimet on toteutettava tämän YTE:n määräysten mukaisesti.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/61
Huolto toteutetaan aina liikkuvaan kalustoon sovellettavan huoltokansion mukaisesti.
Huoltokansiota hallinnoidaan tässä YTE:ssä vahvistettujen määräysten mukaisesti.Sen jälkeen kun toimittaja on luovuttanut liikkuvan kaluston ja se on hyväksytty, liikkuvan kaluston ylläpito ja
huoltokansion hallinnointi siirtyy yhden yksikön vastuulle.
Kunkin jäsenvaltion pitämässä liikkuvan kaluston rekisterissä nimetään liikkuvan kaluston ylläpidosta ja
huoltokansion hallinnoinnista vastaava yksikkö.
4.2.8.1. Huoltokansion kuvaus, sen sisältö ja sitä koskevat arviointiperusteet
4.2.8.1.1. Huoltokansio
Vaunun mukana toimitetaan huoltokansio, joka tarkastetaan tämän YTE:n 6.2.2.3 kohdan mukaisesti ennen
vaunun käyttöönottoa.
Tässä kohdassa esitetään huoltokansion tarkastamisessa käytettävät arviointiperusteet.
Huoltokansio sisältää seuraavat asiakirjat:
— Huollon suunnittelun perustelut
Huollon suunnittelun perusteluissa kuvaillaan menetelmät, joilla huolto on suunniteltu, kuvaillaan
toteutetut testit, tutkimukset ja laskelmat, esitetään tähän tarkoitukseen käytetyt merkitykselliset tiedot japerustellaan niiden alkuperä.
Tiedosto sisältää seuraavat seikat:— Huollon suunnittelusta vastaavan organisaation kuvaus
— Vaunun huollon suunnittelussa käytettävät ennakkotapaukset, periaatteet ja menetelmät
— Käyttöprofiili (vaunun tavallisen käytön rajoitukset (km/kuukaudessa, ilmasto-olot, sallitut
kuormitukset jne.), joka otetaan huomioon huollon suunnittelussa)
— Toteutetut testit, tutkimukset ja laskelmat
— Huollon suunnittelussa käytetyt merkitykselliset tiedot ja niiden alkuperä (kokemukset, testien
tulokset jne.)
— Suunnitteluprosessin vastuut ja jäljitettävyys (kunkin asiakirjan laatijan ja hyväksyjän nimi, pätevyys
ja asema).
— Huoltoasiakirjat
Huoltoasiakirjoihin kuuluvat kaikki vaunun huollon hallinnoinnissa ja toteutuksessa tarvittavat asiakirjat.Huoltoasiakirjoihin sisältyvät seuraavat seikat:— Rakenteellinen/toiminnallinen kuvaus (rakenteen erittely)
Rakenteen erittelyssä rajataan tavaravaunun puitteet luettelemalla kaikki kyseisen tavaravaunun
rakenteeseen kuuluvat osat ja erittelemällä liikkuvan kaluston eri osa-alueiden väliset suhteetkäyttäen sopivaa määrää erillisiä tasoja. Kunkin haaran viimeinen osa on vaihdettava yksikkö.
— OsaluetteloL 344/62 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Luettelossa esitetään varaosien (vaihdettavien yksiköiden) tekninen kuvaus oikeiden varaosien
tunnistusta ja hankintaa varten.
— Turvallisuuden/yhteentoimivuuden kannalta merkitykselliset raja-arvot
Asiakirjassa esitetään turvallisuuden/yhteentoimivuuden kannalta merkityksellisten komponenttien
tai osien osalta mitattavat raja-arvot, jotka eivät saa ylittyä käytössä (käyttö vajaatoimintatilassamukaan luettuna).
— Lakisääteiset velvoitteet
Joillekin komponenteille tai järjestelmille on vahvistettu lakisääteisiä velvoitteita (esim. jarrujen
säiliöt, vaarallisten aineiden säiliöt). Nämä velvoitteet on lueteltava.
— Huoltosuunnitelma
— o suunniteltujen ehkäisevien huoltotoimenpiteiden luettelo, aikataulu ja arviointiperusteet,
— o ehdollisten ehkäisevien huoltotoimenpiteiden luettelo ja arviointiperusteet,
— o korjaavien huoltotoimenpiteiden luettelo,
— o erityisten käyttöehtojen säätelemät huoltotoimenpiteet.
Huoltotoimenpiteiden taso on kuvailtava. Myös rautatieyrityksen toteuttamat huoltotoimet
(huollot, tarkastukset, jarrutuskokeet jne.) on kuvailtava.
Huom: Jotkin huoltotoimenpiteet, kuten peruskorjaukset (4. taso) ja kunnostus, muuntami-
nen tai perusteelliset korjaukset (5. taso) voidaan määritellä vasta sen jälkeen, kun vaunu onotettu käyttöön. Tässä tapauksessa on kuvailtava näiden huoltotoimenpiteiden määrittelynvastuut ja menettelyt.
— Huolto-oppaat ja -lehtiset
Huolto-oppaassa selitetään kunkin huoltosuunnitelmassa luetteloidun huoltotoimenpiteen yhtey-
dessä toteutettavat tehtävät.
Jotkin huoltotehtävät saattavat koskea useita erilaisia toimia tai erilaisia vaunuja. Nämä tehtävät
selitetään erityisissä huoltolehtisissä.
Oppaisiin ja lehtisiin sisältyvät seuraavat tiedot:— erityiset työkalut ja laitteet
— henkilöstön standardinmukaiset tai lakisääteiset erityispätevyydet (hitsaus, ainetta rikkoma-
ton testaus jne.)
— kone-, sähkö-, valmistus- ja muihin teknisiin taitoihin liittyvät yleiset vaatimukset
— työterveyttä ja -turvallisuutta ja käyttöturvallisuutta koskevat määräykset (mukaan luettuna
muttei yksinomaan voimassa oleva lainsäädäntö, joka liittyy terveydelle ja turvallisuudelle
vaarallisten aineiden valvottuun käyttöön)
— ympäristömääräykset
— tehtävää koskevat yksityiskohtaiset tiedot, joihin sisältyvät ainakin
— purku-/kokoamisohjeet
— huoltokriteerit8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/63
— tarkastukset ja testit
— tehtävän toteuttamiseen tarvittavat osat
— tehtävän toteuttamiseen tarvittavat tavarat
— testit ja menettelyt, jotka on toteutettava jokaisen huoltotoimen jälkeen ennen käyttöönottoa
— jäljitettävyys ja tallenteet
— Vianetsintäopas (vikojen määritys)
Mukaan luettuina järjestelmien toiminta- ja kytkentäkaaviot.
4.2.8.1.2. Huoltokansion hallinnointi
Jos rautatieyritys suorittaa käyttämänsä liikkuvan kaluston huollon, sen on varmistettava prosessit liikkuvan
kaluston huollon ja toimintavarmuuden hallinnointiin, mukaan luettuina:
— tiedot liikkuvan kaluston rekisterissä
— omaisuudenhoito, mukaan luettuina tallenteet liikkuvalle kalustolle suoritetusta ja suoritettavasta
huollosta (arkistoissa säilyttämisen erilaisille tasoille on tarkennetut aikarajat)
— ohjelmistot tarvittaessa
— vastaanotto- ja käsittelymenettelyt liikkuvan kaluston toimintavarmuuteen liittyville erityisille tiedoille,
jotka voivat olla peräisin erilaisista tilanteista, mukaan luettuina muttei yksinomaan toiminta- taihuoltotilanteet, jotka saattavat vaikuttaa liikkuvan kaluston turvallisuuteen
— tunnistus-, tuotanto- ja levitysmenettelyt liikkuvan kaluston toimintavarmuuteen liittyville erityisille
tiedoille, jotka voivat olla peräisin erilaisista tilanteista, mukaan luettuina muttei yksinomaan toiminta- tai
huoltotilanteet, jotka saattavat vaikuttaa liikkuvan kaluston turvallisuuteen ja jotka tunnistetaan
huoltotoiminnan yhteydessä
— liikkuvan kaluston käyttöprofiilit (mukaan luettuina muttei yksinomaan tonnikilometrit ja kokonaiski-
lometrit)
— näiden järjestelmien suojaamis- ja kelpuutusprosessit.
Direktiivin 2004/94 liitteen III mukaan rautatieyrityksen turvallisuusjohtamisjärjestelmässä on osoitettava, että
olennaisten vaatimusten ja YTE:n vaatimusten, myös huoltokansiota koskevien vaatimusten, noudattaminen on
varmistettu asianmukaisilla huoltojärjestelyillä.
Jos muu yksikkö kuin liikkuvaa kalustoa käyttävä rautatieyritys vastaa liikkuvan kaluston huollosta, liikkuvaa
kalustoa käyttävän rautatieyrityksen on varmistettava, että kaikki asianmukaiset huoltoprosessit on määriteltyja että niitä todella sovelletaan. Tämä on myös osoitettava rautatieyrityksen turvallisuusjohtamisjärjestelmässä.
Vaunun huollosta vastaavan yksikön on varmistettava, että liikkuvaa kalustoa käyttävällä rautatieyrityksellä on
käytössään luotettavaa tietoa huoltoprosesseista samoin kuin tiedot, jotka sille on YTE:n mukaan annettava, ja
huollosta vastaavan yksikön on rautatieyrityksen pyynnöstä osoitettava, että näillä prosesseilla varmistetaan
vaunun yhdenmukaisuus niiden olennaisten vaatimusten kanssa, jotka on esitetty direktiivissä 2001/16/EY,sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY.L 344/64 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
4.3. LIITTYMÄKOHTIEN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT
4.3.1. YLEISTÄ
Edellä luvussa 3 esitetyt olennaiset vaatimukset huomioon ottaen liittymäkohtien toiminnalliset ja tekniset
eritelmät on järjestetty osajärjestelmittäin seuraavaan järjestykseen:
— Liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä
— Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä
— Tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmä
— Infrastruktuurin osajärjestelmä
— Energian osajärjestelmä.
Seuraavaan neuvoston direktiiviin on lisäksi ylimääräinen liittymäkohta:
— Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite (RID)
Myös tavanomaisen rautatiejärjestelmän melua koskevaan YTE:ään on liittymäkohta.
Eritelmät on kunkin liittymäkohdan osalta järjestetty samaan järjestykseen kuin 4.2 kohdassa seuraavasti:
— Rakenteet ja mekaaniset osat
— Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat
— Jarrutus
— Tiedonsiirto
— Ympäristöolot
— Järjestelmän suojaus
— Kunnossapito
Seuraavassa luettelossa esitetään, millä osajärjestelmillä on liittymäkohta tämän YTE:n perusparametreihin:
Rakenteet ja mekaaniset osat (4.2.2 kohta):
Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien väliset liitynnät (esim. kytkin): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan
osajärjestelmä jainfrastruktuurin osajärjestelmä
Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä (4.2.2.2 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan
osajärjestelmä
Vaunun päärakenteen lujuus (4.2.2.3.1 kohta): infrastruktuurin osajärjestelmä
Käytön aikaiset (väsyttävät) kuormitukset (4.2.2.3.3 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia
Vaunun päärakenteen jäykkyys (4.2.2.3.4 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia
Lastin kiinnittäminen (4.2.2.3.5 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä
Ovien sulkeminen ja lukitus (4.2.2.4 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia
Tavaravaunujen merkitseminen (4.2.2.5 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä
Vaaralliset aineet (4.2.2.6 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä janeuvoston direktiivi 96/
49/EY ja sen RID-liite8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/65
Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat (4.2.3):
Kinemaattinen ulottuma (4.2.3.1 kohta): infrastruktuurin osajärjestelmä
Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus (4.2.3.2 kohta):
liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä jainfrastruktuurin osajärjestelmä
Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin (4.2.3.3 kohta): liikenteenoh-
jauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä
Vaunun dynaaminen käyttäytyminen (4.2.3.4 kohta): infrastruktuurin osajärjestelmä
Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat (4.2.3.5 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä ja
infrastruktuurin osajärjestelmä
Jarrutus (4.2.4 kohta):
Jarrutuskyky (4.2.4.1 kohta): liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä ja
käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä
Tiedonsiirto (4.2.5 kohta):
Vaunujen kyky siirtää tietoja vaunujen välillä (4.2.5.1 kohta): ei sovelleta vielä tavaravaunuihin
Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä (4.2.5.2 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia
Ympäristöolot (4.2.6 kohta):
Ympäristöolot (4.2.6.1 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä jainfrastruktuurin
osajärjestelmä
Ilmavirran vaikutukset (4.2.6.2 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä
Sivutuulet (4.2.6.2 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä
Järjestelmän suojaus (4.2.7 kohta):
Hätätoimenpiteet (4.2.7.1 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä
Paloturvallisuus (4.2.7.2 kohta): infrastruktuurin osajärjestelmä
Sähköinen suojaus (4.2.7.3 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia
Kunnossapito
Huoltokansio (4.2.8 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä jamelua koskeva YTE
4.3.2. LIIKENTEENOHJAUKSEN JA VALVONNAN SEKÄ OPASTEIDEN/MERKINANNON OSAJÄRJESTELMÄ
4.3.2.1. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus (4.2.3.2 kohta)
Tämän YTE:n 4.2.3.2 kohdassa määritellään pienimmät akselipainot. Vastaavat eritelmät esitetään
liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n liitteen A lisäyksessä 1 olevassa
3.1 kohdassa.
Liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevassa YTE:ssä määritellään raidevirtapiireille
asetetun vaatimuksen täyttämiseen vaadittava suurin akseliväli. Vastaavat eritelmät esitetään liikenteenohjaustaja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n liitteen A lisäyksessä 1 olevassa 2.1 kohdassa.
4.3.2.2. Pyörät
Pyörät määritellään 5.4.2.3 kohdassa. Vastaavat eritelmät esitetään liikenteenohjausta ja valvontaa sekä
opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n 4.2.11 kohdassa.L 344/66 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
4.3.2.3. Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin
— Kuumakäynti-ilmaisin (ks. 4.2.3.3.2 kohta) (tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen
yhteydessä). Vastaavat eritelmät esitetään liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa
koskevan YTE:n 4.2.10 kohdassa.
— Pyöräkerran sähköinen havainnointi (4.2.3.3.1 kohta). Pyöräkerran sähköistä havainnointia koskevat
vaatimukset kuvaillaan liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:nliitteen A lisäyksessä 1 olevassa 3.5 kohdassa.
— Liikkuvan kaluston yhteensopivuus junien ilmaisuun käytettävien järjestelmien kanssa.
Vastaavat eritelmät esitetään liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n
4.2.11 kohdassa.
4.3.2.4. Jarrutus
4.3.2.4.1. Jarrutuskyky
Liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n liitteen A luettelokohdassa
4 saatetaan määritellä hidastuvuuskäyrän vaiheiden enimmäismäärä (ks. 4.2.4.1.2.2 kohdan b alakohta).
4.3.3. KÄYTTÖTOIMINNAN JA LIIKENTEEN HALLINNAN OSAJÄRJESTELMÄ
Liittymäkohtia käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmään tarkastellaan vielä (viittaukset tähän
YTE:ään ovat avoimia kysymyksiä).
4.3.3.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä
Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä tai kansallisissa vaihtoliikettä koskevissa
toimintasäännöissä määritellään vaihtoliikkeen nopeudet 4.2 kohdassa määritellyn puskimen energianabsorptiokyvyn mukaan.
Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä tarkennetaan junan enimmäismassa maantieteelliset
olot huomioon ottaen 4.2 kohdassa määritellyn kytkimen lujuuden mukaan.
4.3.3.2. Ovien sulkeminen ja lukitus
Ei liittymäkohtaa.
4.3.3.3. Lastin kiinnittäminen
Lastaussäännöissä on tarkennettava, miten tavaravaunut on lastattava ottaen huomioon tapa, jolla
tavaravaunussa on suunniteltu kuljetettavan tiettyjä tavaroita.
4.3.3.4. Tavaravaunujen merkitseminen
Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä määritellään vaunujen numerointiin liittyvät
vaatimukset.
4.3.3.5. Vaaralliset aineet
Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmää koskevassa YTE:ssä tarkennetaan, että kun junaan
kuuluu vaarallisia aineita kuljettavia tavaravaunuja, junan kokoonpanon on täytettävä neuvoston direktiivin 96/49/EY ja sen liitteen voimassa olevassa versiossa asetetut vaatimukset.
4.3.3.6. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat
Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmää koskevassa YTE:ssä tarkennetaan pitkittäissuuntaisten
puristusvoimien alalla toiminnalliset vaatimukset seuraaville:
— junien kuljettaminen
— junien käsittely, mukaan luettuna jarrutus erilaisissa linjaolosuhteissa
— junien työntö tai vaihto linjojen ja verkkojen mukaan
— erityisten vaunutyyppien (Road-Railer™ , Kombirail) kytkentä ja käsittely
— junaan hajautetut veturit.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/67
4.3.3.7. Jarrutuskyky
Uuden vaunun hidastuvuusprofiilin laskentamenetelmä kuvaillaan tässä YTE:ssä vaunun teknisiä parametreja
käyttäen.
Menetelmä, jolla lasketaan junan jarrutusvoima käyttöoloissa, kuvaillaan käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa
koskevassa YTE:ssä.
Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä määritellään säännöt seuraavien aiheiden käsittelyyn:— junien vaihtotyö
— jarrun kytkeminen pois päältä, jarrujen vapauttaminen ja jarrulajin valinta
— vaunujen pysäköintikeinojen ja -olojen tiedottaminen juna- ja maahenkilöstölle
— nopeuden vähentäminen linjan tosiasiallisten kitkaolosuhteiden mukaan
— pysäytyskenkien asettaminen raiteiden viereen tarvittaessa; tavaravaunujen ei tarvitse kuljettaa
pysäytyskenkiä
— toiminta vajaatoimintatilassa, erityisesti lyhyiden junien osalta
— jarrujen testaus (toiminnallinen tarkastus)
— vaunun sellaisen jarrun sulkeminen, jonka hidastuvuus on liian suuri junan muihin osiin verrattuna.
4.3.3.8. Tiedonsiirto
Ei liittymäkohtaa.
4.3.3.8.1. Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä
Ei liittymäkohtaa.
4.3.3.9. Ympäristöolot
Kun tämän YTE:n 4.2.6.1.2 kohdassa määritelty ilmasto-olojen raja ylittyy, järjestelmä on vajaatoimintatilassa.
Tällöin harkitaan käyttörajoituksia ja asiasta tiedotetaan rautatieyritykselle tai junan kuljettajalle. Liikkuvankaluston rekisterissä ja infrastruktuurirekisterissä annetaan lämpötilan osalta arvot tavanomaista käyttöä varten.
4.3.3.10. Ilmavirran vaikutukset
Tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.
4.3.3.11. Sivutuulet
Tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.
4.3.3.12. Hätätoimenpiteet
Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n mukaan on vahvistettava järjestelyt hätätilanteita varten
ja laadittava pelastussuunnitelmat. Asiaan liittyviin ohjeisiin sisältyvät yksityiskohtaiset tiedot siitä, mitenvaunut nostetaan takaisin kiskoille ja miten vahingoittuneet vaunut saatetaan turvallisiksi kuljetusta varten.Rautatieyritysten on myös kiinnitettävä huomiota oman henkilöstönsä ja pelastusviranomaisten kouluttami-seen, käytännön simulointiharjoitukset mukaan luettuina.
Hätätilanteita varten laadittavissa ohjeissa on otettava huomioon pelastushenkilöstölle mahdollisesti aiheutuvat
vaarat, ja niissä on esitettävä yksityiskohtaisesti, miten kyseiset vaarat hallitaan. Rautatieyritykselle annetaanyksityiskohtaiset tiedot tavaravaunun rakenteesta johtuvista riskeistä ja neuvoja näiden riskien vähentämiseksi,jotta tavaravaunun suunnittelija tai valmistaja voisi laatia tai sen puolesta voitaisiin laatia kattavat ohjeet.L 344/68 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Ohjeisiin on sisällyttävä myös luettelo vahingoittuneessa tai kiskoilta suistuneessa tavaravaunussa
vajaatoimintatilanteessa tarkastettavista parametreista.
4.3.3.13. Paloturvallisuus
Infrastruktuurin hallinnon tiedotus kuljettajille Toimintaa palon tapahtuessa koskevien sääntöjen ja
pelastussuunnitelmien tarjoaminen
4.3.4. TAVARALIIKENTEEN TELEMAATTISTEN SOVELLUSTEN OSAJÄRJESTELMÄ
Näiden kahden osajärjestelmän välillä ei ole liittymäkohtia.
4.3.5. INFRASTRUKTUURIN OSAJÄRJESTELMÄ
Määritellään myöhemmin, kun infrastruktuurin osajärjestelmää koskeva YTE on saatavilla.
4.3.5.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä
4.3.5.2. Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen
4.3.5.3. Kinemaattinen ulottuma
4.3.5.4. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus
4.3.5.5. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen
4.3.5.6. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat
4.3.5.7. Ympäristöolot
4.3.5.8. Paloturvallisuus
4.3.6. ENERGIAN OSAJÄRJESTELMÄ
Näiden kahden osajärjestelmän välillä ei ole liittymäkohtia.
4.3.7. NEUVOSTON DIREKTIIVI 96/49/EY JA SEN LIITE (RID)
4.3.7.1. Vaaralliset aineet
Kaikki vaarallisten aineiden kuljetusta koskevat erityissäännöt on vahvistettu neuvoston direktiivin 96/49/EY ja
sen liitteen (RID) voimassa olevassa versiossa. Myös kaikki poikkeukset, rajoitukset ja vapautukset on luetteloituneuvoston direktiivin 96/49/EY voimassa olevan version osassa II.
4.3.8. TAVANOMAISEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄN MELUA KOSKEVA YTE
Vaunuja on ylläpidettävä asianmukaisesti, jotta ne noudattaisivat tavanomaisen rautatiejärjestelmän melua
koskevassa YTE:ssä asetettuja melutasoja (ks. mainitun YTE:n 4.5 kohta).
Edellä 4.2.8 kohdassa määriteltyyn huoltokansioon on sisällyttävä asianmukaiset toimenpiteet pyörien
kosketuspintojen vikojen käsittelyyn.
4.4. KÄYTTÖÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT
T
RIV-luokan vaunujen osalta liikkuvan kaluston suunnitteluvaiheessa on otettava huolellisesti huomioon
ympäristöolot (ks. tämän YTE:n 4.2.6.1 kohta), alhaiset lämpötilat (-25oC—- 40oC) ja/tai lumi-/jääolot.
Käytön aikana on silti toisinaan hyväksyttävä ja hallittava alhaisempi toimivuustaso. Tämä kompensoidaankäyttöä koskevilla menettelyillä, joilla varmistetaan vastaava yleinen turvallisuustaso. On myös tärkeää, ettäkäyttäjillä on tarvittava pätevyys tai taito toimia tällaisissa oloissa.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/69
4.5. KUNNOSSAPITOA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
Edellä 3 luvussa esitetyt olennaiset vaatimukset huomioon ottaen tämän YTE:n alaan kuuluvan liikkuvan
kaluston tavaravaunujen osajärjestelmän kunnossapitoa koskevat määräykset on kuvattu seuraavissa kohdissa:
— 4.2.2.2 Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä
— 4.2.2.3 Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen
— 4.2.2.4 Ovien sulkeminen ja lukitus
— 4.2.2.6 Vaaralliset aineet
— 4.2.3.1 Kinemaattinen ulottuma
— 4.2.3.4 Vaunun dynaaminen käyttäytyminen
— 4.2.3.4.2.3 Kunnossapitoa koskevat määräykset
— 4.2.3.5 Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat
— 4.2.5.2 Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä
— 4.2.7.2 Paloturvallisuus
ja erityisesti kohdassa— 4.2.8 Kunnossapito.
Kunnossapitoa koskevien määräysten on oltava sellaiset, että vaunu voi täyttää 6 luvussa määritellyt
arviointiperusteet koko käyttöikänsä ajan.
Edellä 4.2.8 kohdassa määritellyn huoltokansion hallinnasta vastaava taho määrittelee toleranssit ja aikavälit,
joilla varmistetaan määräysten jatkuva noudattaminen. Se myös päättää käytönaikaiset arvot silloin, kun niitä eiole määritelty tässä YTE:ssä.
Tämän YTE:n 6 luvussa kuvaillut arviointimenettelyt on siis läpäistävä tyyppihyväksyntää varten, eikä niitä
välttämättä sovelleta kunnossapitoon. Kaikkia testejä ei voida tehdä jokaisen huollon yhteydessä, ja niille, jotka
tehdään, voidaan sallia suuremmat toleranssit.
Edellä mainituilla määräyksillä varmistetaan, että vaunu täyttää olennaiset vaatimukset koko käyttöikänsä ajan.
4.6. AMMATILLINEN PÄTEVYYS
Tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmän käytön edellyttämä ammatillinen
pätevyys selostetaan käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä.
Tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmän huoltotöiden edellyttämä ammatillinen
pätevyys on selostettava huoltosuunnitelmassa (ks. 4.2.8 kohta). Huoltotasoon 1 liittyvien toimintojen
edellyttämää ammatillista pätevyyttä ei ole määritelty tässä liikkuvan kaluston YTE:ssä, sillä kyseiset toiminnateivät kuulu sen soveltamisalaan, vaan ne kuuluvat käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:nsoveltamisalaan.
4.7. TERVEYTTÄ JA TURVALLISUUTTA KOSKEVAT EHDOT
Huolto- ja käyttöhenkilöstön terveyttä ja turvallisuutta koskevien voimassa olevien eurooppalaisten säädösten
ja niiden kanssa yhdenmukaisten kansallisten säädösten lisäksi ei ole muita vaatimuksia kuin ne, jotkamääritellään tässä YTE:ssä huollon suunnittelun yhteydessä (ks. 4.2.8 kohta).
Huoltotasoon 1 liittyvät toiminnot eivät kuulu tämän YTE:n soveltamisalaan, vaan ne kuuluvat käyttötoimintaa
ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n soveltamisalaan. Näihin toimintoihin liittyviä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia ehtoja ei määritellä tässä liikkuvaa kalustoa koskevassa YTE:ssä.L 344/70 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
4.8. INFRASTRUKTUURIREKISTERI JA LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERI
4.8.1. INFRASTRUKTUURIREKISTERI
Infrastruktuurirekisteriin on sisällyttävä liitteessä KK luetteloidut pakolliset tiedot.
Vaatimukset, jotka koskevat tavanomaisten rautateiden infrastruktuurirekisterin sisältöä liikkuvan kaluston
osajärjestelmän osalta, on määritelty 4.2.6.1 kohdassa (ympäristöolot). Infrastruktuurin hallinto vastaainfrastruktuurirekisteriin sisällytettävän tiedon paikkansapitävyydestä.
4.8.2. LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERI
Liikkuvan kaluston rekisteriin on sisällyttävä kaikkien tavaravaunujen osalta liitteessä H luetteloidut pakolliset
tiedot, jotka ovat tämän YTE:n mukaisia.
Jos rekisteröintijäsenvaltio muuttuu, liikkuvan kaluston rekisterin kyseistä vaunua koskeva sisältö siirretään
alkuperäisestä rekisteröintivaltiosta uuteen rekisteröintivaltioon.
Liikkuvan kaluston rekisteriin sisältyviä tietoja tarvitsee— jäsenvaltio sen varmistamiseksi, että tavaravaunu täyttää vaatimukset tämän YTE:n mukaisesti;
— infrastruktuurin hallinto sen varmistamiseksi, että tavaravaunu on yhteensopiva sen infrastruktuurin
kanssa, jolla sitä on tarkoitus käyttää;
— rautatieyritys sen varmistamiseksi, että tavaravaunu vastaa sen kuljetustarpeita.
Tavaravaunuihin, jotka tulevat EU:n ulkopuolisista naapurivaltioista tai menevät niihin, sovelletaan kaikkien
jäsenvaltioiden alueella näissä naapurivaltioissa voimassa olevia vaatimuksia sekä lisävaatimuksia, jotkamäärittelevät tavaravaunujen ja infrastruktuurin välisten liitäntöjen sekä näiden tavaravaunujen ja vetureiden
liitäntöjen vähimmäisperusteet.
Jos näistä tavaravaunuista ei ole saatavilla kaikkia liikkuvan kaluston rekisteriin vaadittavia tietoja,
rautatieyrityksen on luotava järjestelyt, joilla varmistetaan, että vaunuja on turvallista käyttää YTE:n mukaisellainfrastruktuurilla.
5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT
5.1. MÄÄRITELMÄ
Direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan d kohdan mukaan:
Yhteentoimivuuden osatekijät ovat ”sellaisessa osajärjestelmässä olevia tai siihen tarkoitettuja perusosia,
perusosien ryhmiä, osakokonaisuuksia tai kokonaisuuksia, josta Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatie-verkon yhteentoimivuus on suoraan tai epäsuorasti riippuvainen. Osatekijän käsite kattaa aineellisten esineidenlisäksi myös aineettomat hyödykkeet kuten tietokoneohjelmat”.
Jäljempänä 5.3 kohdassa kuvaillut yhteentoimivuuden osatekijät ovat osatekijöitä, joiden tekniikka, rakenne,
materiaali, valmistus- ja arviointiprosessit on määritelty siten, että niistä voidaan laatia eritelmä ja ne voidaan
arvioida.
5.2. INNOVATIIVISET RATKAISUT
Kuten tämän YTE:n 4.1 kohdassa mainitaan, innovatiiviset ratkaisut saattavat edellyttää uusia eritelmiä ja/tai
uusia arviointimenetelmiä. Nämä eritelmät ja arviointimenetelmät kehitetään 6.1.2.3 (ja 6.2.2.2) kohdassakuvaillun prosessin mukaan.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/71
5.3. OSATEKIJÖIDEN LUETTELO
Yhteentoimivuuden osatekijöihin sovelletaan direktiivin 2001/16/EY merkityksellisiä säännöksiä, ja ne on
luetteloitu jäljempänä.
5.3.1. RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT
5.3.1.1. Puskimet
5.3.1.2. Vetolaitteet
5.3.1.3. Merkintöjen siirtokuvat
5.3.2. VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT
5.3.2.1. Teli ja pyörästö
5.3.2.2. Pyöräkerrat
5.3.2.3. Pyörät
5.3.2.4. Akselit
5.3.3. JARRUTUS
5.3.3.1. Toimintaventtiili
5.3.3.2. Säädettävä releventtiili/kuormavaihdeventtiili
5.3.3.3. Luistonestojärjestelmä
5.3.3.4. Vivustonsäädin
5.3.3.5. Jarrusylinteri/käyttölaite
5.3.3.6. Letkukytkimet
5.3.3.7. Kytkinhana
5.3.3.8. Toimintaventtiilin sulkulaite
5.3.3.9. Jarrupala
5.3.3.10. Jarruanturat
5.3.3.11. Hätäjarrukiihdytin
5.3.3.12. Kuormajarruventtiili ja kuormavaihde
5.3.4. TIEDONSIIRTO
5.3.5. YMPÄRISTÖOLOT
5.3.6. JÄRJESTELMÄN SUOJAUS
5.4. OSATEKIJÖIDEN SUORITUSTASOT JA ERITELMÄT
5.4.1. RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT5.4.1.1. Puskimet
Yhteentoimivuuden osatekijöinä olevien puskimien eritelmät on kuvailtu puskimia koskevassa 4.2.2.1.2.1 koh-
dassa”puskimien ominaisuudet”.
Yhteentoimivuuden osatekijöinä olevien puskimien liittymäkohdat käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan
osajärjestelmään on kuvailtu 4.3.3.1 kohdassa ja infrastruktuurin osajärjestelmään 4.3.5.1 kohdassa.L 344/72 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
5.4.1.2. Vetolaitteet
Yhteentoimivuuden osatekijöinä olevien vetolaitteiden eritelmät on kuvailtu vetolaitteita koskevassa
4.2.2.1.2.2 kohdassa ”vetolaitteiden ominaisuudet” ja vetolaitteiden ja puskimien vuorovaikutuksia koskevassa
4.2.2.1.2.3 kohdassa ”vetolaitteiden ja puskimien ominaisuudet”.
Yhteentoimivuuden osatekijöinä olevien vetolaitteiden liittymäkohdat käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan
osajärjestelmään on kuvailtu 4.3.3.1 kohdassa ja infrastruktuurin osajärjestelmään 4.3.5.1 kohdassa.
5.4.1.3. Merkintöjen siirtokuvat
Kun merkinnät tehdään siirtokuvilla, ne ovat yhteentoimivuuden osatekijöitä. Nämä merkinnät määritellään
liitteessä B.
5.4.2. VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT
5.4.2.1. Teli ja pyörästö
Telin ja pyörästön rakenteen eheys on tärkeä rautatiejärjestelmän turvallisen käytön kannalta.
Telin ja pyörästön kuormitusympäristön määrittelevät— suurin nopeus
— radan staattiset ominaisuudet (suoruus, raideleveys, raiteen kallistus, kiskon kallistus, kiskojen
epätasaisuudet)
— radan dynaamiset ominaisuudet (radan vaaka- ja pystysuuntainen jäykkyys ja vaimennus)
— pyörän ja kiskon kosketuksen parametrit (pyörän ja kiskon profiili, raideleveys)
— pyörien viat (esim. lovet, epäpyöreys)
— vaunun rungon, telien ja pyöräkertojen massa, hitausmomentti ja jäykkyys
— vaunujen jousituksen ominaisuudet
— hyötykuorman jakauma
— jarrutuskyky.
Yhteentoimivuuden osatekijöinä olevien telien ja pyörästöjen eritelmät on kuvailtu vaunun ja radan
vuorovaikutusta sekä ulottumia koskevassa 4.2.3.4.1, 4.2.3.4.2.1 ja 4.2.3.4.2.2 kohdassa.
Telejä voidaan käyttää muissa sovelluksissa ilman lisäkelpuutusta (testausta), mikäli sovellettavat parametrit
(myös ne, jotka koskevat vaunun runkoa) pysyvät uudessa sovelluksessa aiempien tasolla.
Telien ja pyörästöjen turvallisen käytön varmistamiseksi ne on suunniteltava kestämään kuormitukset, joita
niihin odotetaan kohdistuvan käytössä. Telien ja pyörästöjen on erityisesti täytettävä 6 luvussa määritellyttestivaatimukset.
Liitteessä Y esitetään luettelo telimalleista, joiden katsotaan julkaisuhetkellä täyttävän tämän YTE:n vaatimukset
tiettyjen sovellusten osalta.
Yhteentoimivuuden osatekijöinä olevien telien ja pyörästöjen liittymäkohdat liikenteenohjauksen ja valvonnan
sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmään akselivälin osalta on kuvailtu 4.3.2.1 kohdassa ”Staattinen
akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus”.
Tavaravaunut on suunniteltava siten, että ne voivat kulkea kaarteissa ja rampeilla ja pääsevät lautoille ilman, että
teli joutuu kosketuksiin vaunun rungon kanssa. Telivaunujen sivutyynyillä on oltava riittävä peittoalue
pienimmällä kaarteen säteellä, jolle vaunu on suunniteltu. Jos vaunu voidaan ajaa lauttaan vain alle 2,5 asteen
kulmassa, siihen on asennettava liitteen B kuvan B25 mukainen merkintä. Jos vaunua voidaan käyttää vain yli35 metrin kaarteen säteellä, siihen on asennettava liitteen B kuvan B24 mukainen merkintä.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/73
5.4.2.2. Pyöräkerrat
Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, jarrutusta koskeva 4.2.4.1.2.5 kohta ja järjestelmän suojausta
koskeva 4.2.7.3.2.1 kohta.
Yksityiskohtainen eritelmä kuvaillaan sähkövastusta koskevassa 4.2.3.3.1 kohdassa, energiarajoja (jarrutuk-
sessa) koskevassa 4.2.4.1.2.5 kohdassa, liitteessä K ja liitteessä E, jossa esitetään joitakin malliratkaisuja.
Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan pyöräkerran kattava toiminnallinen eritelmä laaditaan vasta tämän YTE:
n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.
Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan pyöräkerran liittymäkohdat liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä
opasteiden/merkinannon osajärjestelmään on kuvailtu 4.3.2.1 kohdassa ”Staattinen akselipaino, dynaaminen
pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus”.
5.4.2.3. Pyörät
Yksityiskohtainen eritelmä kuvaillaan liitteessä L, jossa esitetään joitakin malliratkaisuja, ja liitteessä E.
Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan pyörän kattava toiminnallinen eritelmä laaditaan vasta tämän YTE:n
seuraavan tarkistuksen yhteydessä.
Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan pyörän liittymäkohdat liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä
opasteiden/merkinannon osajärjestelmään on kuvailtu 4.3.2.1 kohdassa ”Staattinen akselipaino, dynaaminen
pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus”.
5.4.2.4. Akselit
Yksityiskohtainen eritelmä kuvaillaan liitteessä M, jossa esitetään joitakin malliratkaisuja.
Yhteentoimivuuden osatekijänä olevien akselien kattava toiminnallinen eritelmä laaditaan vasta tämän YTE:n
seuraavan tarkistuksen yhteydessä.
Yhteentoimivuuden osatekijänä olevien akselien liittymäkohdat liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä
opasteiden/merkinannon osajärjestelmään on kuvailtu 4.3.2.1 kohdassa ”Staattinen akselipaino, dynaaminen
pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus”.
5.4.3. JARRUTUS
5.4.3.1. Tämän YTE:n julkaisuhetkellä hyväksytyt osatekijät
Liitteessä FF esitetään luettelo jarrujärjestelmien ja osatekijöinä olevien jarrujen malleista, joiden katsotaan
julkaisuhetkellä täyttävän tämän YTE:n vaatimukset tiettyjen sovellusten osalta.
5.4.3.2. Toimintaventtiili
Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan toimintaventtiilin toiminnallinen eritelmä kuvaillaan 4.2.4.1.2.2 koh-
dassa”Jarrutuskyvyn osatekijät” ja 4.2.4.1.2.7 kohdassa ”Paineilma”.
Yhteentoimivuuden osatekijän liittymäkohdat kuvaillaan liitteessä I olevassa I.1 kohdassa.
5.4.3.3. Säädettävä releventtiili/kuormavaihdeventtiili
Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan säädettävän releventtiilin/kuormavaihdeventtiilin toiminnallinen
eritelmä kuvaillaan 4.2.4.1.2.2 kohdassa ”Jarrutuskyvyn osatekijät” ja 4.2.4.1.2.7 kohdassa ”Paineilma”.
Yhteentoimivuuden osatekijän liittymäkohdat kuvaillaan liitteessä I olevassa I.2 kohdassa.
5.4.3.4. Luistonestojärjestelmä
Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan luistonestojärjestelmän toiminnallinen eritelmä kuvaillaan
4.2.4.1.2.6 kohdassa ”Luistonestojärjestelmä” ja 4.2.4.1.2.7 kohdassa ”Paineilma”.
Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.3 kohdassa.L 344/74 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
5.4.3.5. Vivustonsäädin
Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan vivustonsäätimen toiminnallinen eritelmä kuvaillaan 4.2.4.1.2.3 koh-
dassa”Mekaaniset osat”.
Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.4 kohdassa.
5.4.3.6. Jarrusylinteri/käyttölaite
Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan jarrusylinterin/käyttölaitteen toiminnallinen eritelmä kuvaillaan
4.2.4.1.2.2 kohdassa ”Jarrutuskyvyn osatekijät”, 4.2.4.1.2.8 kohdassa ”Seisontajarru”, 4.2.4.1.2.5 kohdassa
”Energiarajat” ja 4.2.4.1.2.7 kohdassa ”Paineilma”.
Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.5 kohdassa.
5.4.3.7. Letkukytkimet
Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.6 kohdassa.
5.4.3.8. Kytkinhana
Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.7 kohdassa.
5.4.3.9. Toimintaventtiilin sulkulaite
Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.8 kohdassa.
5.4.3.10. Jarrupala
Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.9 kohdassa.
5.4.3.11. Jarruanturat
Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.10 kohdassa.
5.4.3.12. Hätäjarrukiihdytin
Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.11 kohdassa.
5.4.3.13. Kuormajarruventtiili ja kuormavaihde
Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.12 kohdassa.
6. OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI
SEKÄ OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS
6.1. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT
6.1.1. ARVIOINTIMENETTELYT
Yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettely
perustuu eurooppalaisiin eritelmiin tai direktiivin 2001/16/EY mukaisesti hyväksyttyihin eritelmiin.
Käyttöönsoveltuvuuden osalta näissä eritelmissä esitetään kaikki mitattavat, seurattavat tai tarkkailtavat
parametrit, ja niissä kuvaillaan asiaan liittyvät testimenetelmät ja mittausmenettelyt joko testipenkissä tehtävällesimuloinnille tai oikeassa rautatieympäristössä tehtävälle testaukselle.
Yhteentoimivuuden osatekijän valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on
laadittava EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus tai EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutus direktiivin 2001/16/EY13 artiklan 1 kohdan ja liitteen IV mukaisesti, ennen kuin yhteentoimivuuden osatekijä saatetaan markkinoille.
Tämän YTE:n 5 luvussa määriteltyjen yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden arviointi-
menettelyt on tehtävä käyttäen 6.1.2 kohdassa kuvailtuja moduuleja.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/75
Ilmoitettu laitos, jolle valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja esittää asiaa koskevan pyynnön,
suorittaa yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnin, josmenettelyssä on näin määritelty.
Moduuleja voidaan yhdistellä ja käyttää valikoivasti osatekijästä riippuen.
Moduulit on kuvattu tämän YTE:n liitteessä Q.Tämän YTE:n 5 luvussa määriteltyjen yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja
käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyjen vaiheet esitetään tämän YTE:n liitteessä Q olevassa taulukossa
Q.1.
6.1.2. MODUULIT
6.1.2.1. Yleistä
Liikkuvan kaluston osajärjestelmään kuuluvien yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden
arviointimenettelyssä valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja voi valitaseuraavat moduulit:
Joko
a) suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli B) yhdistettynä tuotantovai-
hetta koskevaan moduuliin: joko tuotantovaihetta koskeva tuotannon laadunvarmistusmenettely(moduuli D) tai tuotteen tarkastusmenettely (moduuli F),
tai vaihtoehtoisestib) kaikkia vaiheita koskeva täydellinen laadunvarmistus ja suunnitteluvaiheen katselmus (moduuli H2)taic) täydellinen laadunvarmistusmenettely (moduuli H1).
Moduuli D voidaan valita vain, jos valmistajalla on käytössään valitsemansa ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja
valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa tuotannon, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen. Hitsauspro-sessien arviointi tehdään kansallisten sääntöjen mukaan.
Moduuli H1 tai H2 voidaan valita vain, jos valmistajalla on käytössään valitsemansa ilmoitetun laitoksen
hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa suunnittelun, tuotannon, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja
testauksen.
Vaatimustenmukaisuuden arvioinnin on käsitettävä ne vaiheet ja ominaisuudet, jotka on merkitty X:llä tämän
YTE:n liitteen Q taulukossa Q1.
6.1.2.2. Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat olemassa olevat ratkaisut
Jos jokin yhteentoimivuuden osatekijää koskeva ratkaisu on Euroopan markkinoilla jo ennen tämän YTE:n
voimaantuloa, sovelletaan seuraavaa menettelyä.
Valmistajan on osoitettava, että yhteentoimivuuden osatekijät ovat läpäisseet testit ja tarkastukset aiempien
hakemusten yhteydessä vastaavissa olosuhteissa. Tällöin nämä arvioinnit jäävät voimaan uuden hakemuksenosalta.
Tyyppi voidaan näin ollen katsoa hyväksytyksi, eikä sitä tarvitse enää arvioida.
Erilaisia yhdenmukaisuuden osatekijöitä koskevien arviointimenettelyjen mukaisesti valmistaja tai tämän
yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja käyttää
— joko sisäistä tuotannonvalvontamenettelyä (moduuli A),
— tai sisäistä suunnittelun valvontaa yhdessä tuotannon tarkastusmenettelyn kanssa (moduuli A1),
— tai täydellistä laadunvarmistusmenettelyä (moduuli H1).
Jos ratkaisun aiempaa hyväksyntää ei voida osoittaa, sovelletaan 6.1.2.1 kohtaa.L 344/76 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
6.1.2.3. Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat innovatiiviset ratkaisut
Kun yhteentoimivuuden osatekijäksi ehdotettu ratkaisu on 5.2 kohdan mukaisesti innovatiivinen, valmistajan
on ilmoitettava poikkeama YTE:n asianmukaisesta kohdasta. Euroopan rautatievirasto vahvistaa osatekijöidenasianmukaiset toiminnalliset ja liitäntää koskevat eritelmät ja laatii arviointimenettelyt.
Asianmukaiset toiminnalliset ja liitäntää koskevat eritelmät ja arviointimenettelyt sisällytetään YTE:ään
tarkistusprosessin kautta. Heti kun nämä asiakirjat on julkaistu, valmistaja tai tämän yhteisön alueellesijoittautunut valtuutettu edustaja voi valita yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointimenettelyn 6.1.2.1 koh-dan mukaisesti.
Sen jälkeen kun direktiivin 2001/16/EY 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty komission päätös on tullut
voimaan, innovatiivista ratkaisua voidaan käyttää, ennen kuin se on sisällytetty YTE:ään.
6.1.2.4. Käyttöönsoveltuvuuden arviointi
Kun liikkuvan kaluston osajärjestelmään kuuluvan yhteentoimivuuden osatekijän arviointimenettely on
käynnistetty käytössä saadun kokemuksen pohjalta, valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneenvaltuutetun edustajan on käytettävä käyttökokemuksiin perustuvaa tyyppihyväksyntää (moduuli V).
6.1.3. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖIDEN ARVIOINTIA KOSKEVA ERITELMÄ
6.1.3.1. Rakenteet ja mekaaniset osat
6.1.3.1.1. Puskimet
Puskimet arvioidaan puskimia koskevaan 4.2.2.1.2.1 kohtaan ”Puskimien ominaisuudet” sisältyvää eritelmää
vasten.
6.1.3.1.2. Vetolaitteet
Vetolaitteet arvioidaan vetolaitteita koskevaan 4.2.2.1.2.2 kohtaan ”Vetolaitteiden ominaisuudet” ja
vetolaitteiden ja puskimien vuorovaikutuksia koskevaan 4.2.2.1.2.3 kohtaan ”Vetolaitteiden ja puskimien
ominaisuudet” sisältyvää eritelmää vasten.
6.1.3.1.3. Tavaravaunujen merkitseminen
Merkintään käytettävät siirtokuvat arvioidaan liitteeseen B sisältyvää eritelmää vasten.
6.1.3.2. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat
6.1.3.2.1. Teli ja pyörästö
Rungon ja telin liitoksen, telin rungon, laakeripesän ja kaikkien asennettujen laitteiden rakenteen eheys on
varmistettava. Varmistus tehdään käyttämällä riittäviä menetelmiä, joita ovat muun muassa osoittaminen
penkkikokeilla, luotettava mallintaminen, vertailu kansallisen hyväksyntäjärjestelmän mukaisesti hyväksyttyynrakenteeseen, joka on samankaltaisessa käytössä samankaltaisissa oloissa, tai muut menetelmät.
Normaaliraideleveyksisellä radalla nopeuden ja radan laadun suhteen tavanomaisissa olosuhteissa kulkevien
telien testiolot määritellään liitteessä J. Nämä testiolot ovat kaikille erilaisille telien runkotyypeille tehtävientestien yhteinen osa.
Yleisluonteisia testejä on mahdotonta määritellä kullekin telin osalle, erityisesti laakeripesälle, telin ja rungon
liitokselle, vaimentimille ja jarruille. Nämä testit laaditaan tapauskohtaisesti edellä määriteltyjen testien pohjalta.Tähän mennessä määriteltyjen testien tavoitteet ja parametrien määritelmät esitetään jäljempänä.
Tämä huomio koskee myös telien runkoja, joita on tarkoitus käyttää poikkeavalla raideleveydellä tai selkeästi
poikkeavissa oloissa, sekä telejä, joiden rakenne on uudenlainen.
Liitteen J kohdissa J1, J2 ja J3 kuvaillun kolmen testin tavoitteena on— optimoida telin rungon rakenne (paino, nopeus)8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/77
— täydentää laskelmista saatavia tietoja
— varmistaa, että telien rungot kestävät käyttökuormitukset ilman, että niihin ilmestyy muodonmuutoksia
tai murtumia, jotka saattavat heikentää turvallisuutta tai nostaa kunnossapitokustannuksia.
Kokemus on osoittanut, että jos mitään vertailukelpoista ratkaisua ei ole saatavilla, tarvitaan kolme testiä: kaksi
staattista testiä (liitteen J kohdat J1 ja J2) ja yksi dynaaminen testi (liitteen J kohta J3).
Kaksi staattista testiä suoritetaan ensin; niillä voidaan erityisesti hylätä kaikki telit, jotka eivät täytä lujuutta
koskevia vähimmäisvaatimuksia.
Dynaamisella testillä (väsytyskokeella) varmistetaan, onko telin rakenne oikea ja saattaako käytössä ilmetä
väsymishalkeamia.
Testien määrittelyssä käytetyt kuormitusarvot on johdettu erityisesti käyttötesteistä.Liitteen J kohdan J1 testien katsotaan edustavan enimmäiskuormituksia, joita käytössä saattaa ilmetä, ottamatta
huomioon onnettomuuksista johtuvia kuormituksia.
Liitteen J kohtien J2 ja J3 testien katsotaan edustavan telin käyttöiän aikana ilmenevien vaihtelevien
kuormitusten keskimääräistä kokonaismäärää.
Väsytyskokeen jaksojen määrä on valittu siten, että se simuloi käyttöä 30 vuoden ajan 100 000 kilometriä
vuodessa. Jos tämä ei vastaa suunniteltua elinkaarta, kuormituksia on tarkistettava.
Jaksot on jaettu kolmeen erilliseen kuormitusvaiheeseen telien runkojen rakenteiden optimoimiseksi. Erityisesti
halkeamien mahdollinen ilmeneminen viimeisessä kuormitusvaiheessa auttaa tunnistamaan alueet, joilla rasitus
on voimakkain ja joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota valmistuksessa, tuotantovaiheen testauksessa jahuoltotoimissa.
Liitteen J kohdissa J1, J2 ja J3 määriteltyjen testien pätevyyden varmistamiseksi on kiinnitettävä erityistä
huomiota niiden käytännön toteutukseen. Erityisesti:
Liitteen J kohtien J1 ja J2 staattisissa testeissä telien runkoihin kiinnitetään yksisuuntaiset venymäanturit niihin
paikkoihin, joissa rasitusta ilmenee yhteen selkeästi määriteltyyn suuntaan; muissa paikoissa käytetäänkolmisuuntaisia venymäantureita.
Näiden antureiden aktiivinen osa ei saa olla pitempi kuin 10 mm.
Venymäanturit kiinnitetään telin runkoon kaikkiin paikkoihin, joihin kohdistuu voimakasta rasitusta ja
erityisesti alueille, joihin rasitus keskittyy.
Testiasetelma määritellään siten, että se jäljittelee telin runkoon käytössä kohdistuvia voimia ja sen vääntymistä.
Tietyissä tapauksissa useille elementeille (esim. telikeskiöille, jousille ja rajoittimille) jakautuvan pystysuoran javaakasuoran kuormituksen siirtoon on kiinnitettävä erityistä huomiota.
Staattiset testit tehdään jousituksella varustetulle täydelliselle telille. Käytännön syistä tätä järjestelyä ei
useimmiten voida käyttää väsytyskokeisiin, vaan testiasetelman määrittelyä varten on suoritettava erillinentutkimus.
Kolmeen testiin käytettävien telien runkojen on oltava täydellisiä kaikkine liitoselementteineen (mm. puskimia
ja jarruja varten). Niiden on oltava täysin rakennepiirustusten mukaisia ja valmistettu samoissa oloissa kuin
sarjavalmisteiset telien rungot.
Jos väsytyskokeessa ilmenee valmistusvirheestä johtuvia murtumia tai halkeamia, joita ei ole havaittu telin
rungolle tehdyissä staattisissa testeissä, testi uusitaan toisella rungolla. Jos viat ilmenevät uudelleen, rakenteen eikatsota täyttävän vaatimuksia.
6.1.3.2.2. Pyöräkerrat
Pyöräkerran arviointi kuvataan liitteessä K.L 344/78 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
6.1.3.2.3. Pyörät
Rakenteen ja tuotteen arviointi kuvataan liitteessä L.
6.1.3.2.4. Akselit
Rakenteen ja tuotteen arviointi kuvataan liitteessä M.
6.1.3.3. Jarrutus
Katso liite P.
6.2. TAVANOMAISTEN RAUTATEIDEN LIIKKUVAN KALUSTON TAVARAVAUNUJEN OSAJÄRJESTELMÄ
6.2.1. ARVIOINTIMENETTELYT
Ilmoitettu laitos tekee EY-tarkastuksen direktiivin 2001/16/EY liitteen VI mukaisesti hankintayksikön tai tämän
yhteisöön sijoittautuneen edustajan pyynnöstä.
Jos hankintayksikkö voi osoittaa, että tavanomaisten rautateiden liikkuvan kaluston osajärjestelmään liittyvät
testit ja tarkastukset ovat antaneet hyväksyttävän tuloksen jonkin aiemman hakemuksen yhteydessä, nämäarvioinnit otetaan huomioon vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa.
Liitteessä II esitettyjen rajojen puitteissa muutettujen tavaravaunujen vaatimustenmukaisuutta ei tarvitse
arvioida uudelleen.
Painon muutosten vaikutuksia turvallisuuden kannalta olennaisiin komponentteihin, turvallisuuteen
vaikuttaviin komponentteihin, infrastruktuurin ja tavaravaunun vuorovaikutukseen sekä 4.2.3.2 kohdanmukaiseen rataluokitukseen on aina tarkasteltava.
Tavanomaisten rautateiden liikkuvan kaluston osajärjestelmän EY-tarkastuksessa on otettava huomioon sen
liittymäkohdat muihin tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmiin, sikäli kuin ne on määritelty tässä
YTE:ssä.
Hankintayksikön on laadittava liikkuvan kaluston osajärjestelmän EY-tarkastusvakuutus direktiivin 2001/16/EY
18 artiklan 1 kohdan ja liitteen V mukaisesti.
6.2.2. MODUULIT
6.2.2.1. Yleistä
Tarkastusmenettelyissä käytettävät moduulit määritellään liitteessä AA.
Edellä 4 luvussa esitettyjen tavaravaunuja koskevien vaatimusten tarkastamiseksi hankintayksikkö tai tämän
yhteisöön sijoittautunut valtuutettu edustaja voi valita seuraavat moduulit:
a) suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotantovai-
hetta koskevaan moduuliin:
— joko tuotantovaiheen laadunvarmistusmenettely (moduuli SD)
— tai tuotteen tarkastusmenettely (moduuli SF)
tai
b) kaikkia vaiheita koskeva täydellinen laadunvarmistus ja suunnitteluvaiheen tarkastusmenettely (moduuli
SH2).
Moduuli SD voidaan valita vain, jos hankintayksiköllä tai mahdollisesti käytettävillä pääurakoitsijoilla on
ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa valmistuksen, tuotteen lopullisentarkastuksen ja testauksen. Hitsausprosessien arviointi tehdään kansallisten sääntöjen mukaan.
Moduuli SH2 voidaan valita vain, jos hankintayksiköllä tai mahdollisesti käytettävillä pääurakoitsijoilla on
ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa suunnittelun, valmistuksen, tuotteenlopullisen tarkastuksen ja testauksen.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/79
Moduulien käytössä on lisäksi otettava huomioon seuraavat vaatimukset:
— Moduuli SB: moduulin 4.3 kohdan osalta vaaditaan suunnittelun katselmus;
— Tuotantovaiheen moduulit SD, SF ja SH2: näiden moduulien käytöllä mahdollistetaan vaunujen
yhdenmukaisuus tyyppitarkastustodistuksessa kuvaillun hyväksytyn tyypin kanssa. Erityisesti niidenkäyttämisellä osoitetaan, että valmistus ja kokoonpano on toteutettu samoja komponentteja ja teknisiäratkaisuja käyttäen kuin hyväksytyssä tyypissä.
6.2.2.2. Innovatiiviset ratkaisut
Kun tavaravaunuun sisältyy 4.1 kohdassa määritelty innovatiivinen ratkaisu, valmistajan tai hankintayksikön on
ilmoitettava poikkeama YTE:n asianmukaisesta kohdasta.
Euroopan rautatievirasto vahvistaa tämän ratkaisun asianmukaiset toiminnalliset ja liitäntää koskevat eritelmät
ja laatii arviointimenettelyt.
Asianmukaiset toiminnalliset ja liitäntää koskevat eritelmät ja arviointimenettelyt sisällytetään YTE:ään
tarkistusprosessin kautta. Heti kun nämä asiakirjat on julkaistu, valmistaja tai hankintayksikkö tai sen yhteisönalueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja voi valita tavaravaunun arviointimenettelyn 6.2.2.1 kohdanmukaisesti.
Sen jälkeen kun direktiivin 2001/16/EY 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty komission päätös on tullut
voimaan, innovatiivista ratkaisua voidaan käyttää, ennen kuin se on sisällytetty YTE:ään.
6.2.2.3. Huollon arviointi
Direktiivin 2001/16/EY 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettu laitos laatii tekniset asiakirjat, joihin kuuluu
huoltokansio.
Huollon vaatimustenmukaisuuden arviointi on kunkin asianomaisen jäsenvaltion vastuulla. Liitteessä DD (joka
on toistaiseksi avoin kohta) kuvataan menettely, jolla kukin jäsenvaltio varmistaa, että huoltojärjestely täyttää
tämän YTE:n vaatimukset ja että osajärjestelmä on koko käyttöikänsä ajan perusparametrien ja olennaistenvaatimusten mukainen.
6.2.3. OSAJÄRJESTELMÄN ARVIOINTIA KOSKEVAT ERITELMÄT
6.2.3.1. Rakenteet ja mekaaniset osat
6.2.3.1.1. Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen
Rakenteen kelpuutuksessa on noudatettava standardin EN12663 6 kohdan vaatimuksia.
Testiohjelmaan on sisällyttävä liitteessä Z kuvailtu törmäyskoe, ellei rakenteen törmäyksenkestävyyttä ole
osoitettu laskelmilla.
Jos testit on tehty aiemmin samankaltaisille komponenteille tai osajärjestelmille, niitä ei tarvitse toistaa, mikäli
aiempien testien soveltuvuus voidaan osoittaa selkeällä turvallisuusperustelulla.
6.2.3.2. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat
6.2.3.2.1. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen
6.2.3.2.1.1. Osittaisen tyyppihyväksyntämenettelyn soveltaminen
Hyväksytyn vaunun dynaamiseen käyttäytymiseen vaikuttavien tiettyjen ominaisuuksien (ks. 4.2.3.4.1 kohta)
tai käyttöolojen muuttaminen saattaa edellyttää ylimääräistä testiä.L 344/80 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
6.2.3.2.1.2. Uusien vaunujen varmentaminen
Jos uusien vaunujen hyväksyntää varten on teetettävä testejä, nämä testit suoritetaan
1) mittaamalla pyöriin ja kiskoihin vaikuttavat voimat
tai
2) mittaamalla kiihtyvyydettai3) luotettavalla mallintamisella
tai
4) vertailulla olemassa oleviin vaunuihin.
Täsmälliset raja-arvot vaihtelevat testaus- ja analysointimenetelmän mukaan.
6.2.3.2.1.3. Vapautukset dynaamisen käyttäytymisen testistä vaunuille, jotka on rakennettu tai muunnettu kulkemaan nopeudella 100
km/t tai 120 km/t
Tavaravaunut saavat kulkea nopeudella 100 km/t tai 120 km/t ilman, että niiden tarvitsee läpäistä dynaamisen
käyttäytymisen testiä, jos ne täyttävät seuraavissa kohdissa määritellyt ehdot:
— pitkittäissuuntaiset puristusvoimat, 4.2.3.5 kohta
— staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus, 4.2.3.2 kohta
ja jos niihin on asennettu jäljempänä lueteltu jousitus tai teli.Kaksiakseliset vaunut
Tavaravaunut on varustettava liitteen Y kaksiakselisiin vaunuihin liittyvässä taulukossa luetteloidulla
jousitustyypillä.
Kaksiakselisin telein varustetut vaunut
Tavaravaunut on varustettava telityypeillä tai variaatioilla sillä edellytyksellä, että perustyyppiin tehdyt
muutokset koskevat vain elementtejä, jotka eivät vaikuta dynaamiseen käyttäytymiseen. Nämä telit onluetteloitu liitteen Y kahdessa taulukossa, jotka liittyvät kaksiakselisin telein varustettuihin vaunuihin.
Kolmiakselisin telein varustetut vaunut
Tavaravaunut on varustettava telityypeillä tai variaatioilla sillä edellytyksellä, että perustyyppiin tehdyt
muutokset koskevat vain elementtejä, jotka eivät vaikuta dynaamiseen käyttäytymiseen. Nämä telit onluetteloitu liitteen Y taulukossa, joka liittyy kolmiakselisin telein varustettuihin vaunuihin.
6.2.3.2.2. Sivupuskimin varustettuihin tavaravaunuihin vaikuttavat pitkittäissuuntaiset puristusvoimat
Jos sallittava pitkittäissuuntainen puristusvoima on hyväksyttävä testeissä, ne on suoritettava liitteessä R
kuvaillun menetelmän mukaisesti ainakin kyseisessä liitteessä määriteltyjen mittausalueiden osalta.
6.2.3.2.3. Tavaravaunujen mittaus
Tavaravaunun alustojen ja telien mittauksella on todistettava, että poikkeamat nimellismitoista ovat sallituissa
vaihteluväleissä (EN 13775 osat 1–3 ja prEN 13775 osat 4–6).8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/81
6.2.3.3. Jarrutus
6.2.3.3.1. Jarrutuskyky
Jarrutuskyvyn määrittelyn menetelmät on kuvailtu liitteessä S.
6.2.3.3.2. Jarrujärjestelmän vähimmäistestaus
Jäljempänä esitettävät testit ja raja-arvot koskevat vaunuja, joissa on tavarajunien tavanomaiset paineilmajarrut.
Nämä testit suoritetaan vaunuille, jotka on varustettu vain jarrujohdolla. Myös järjestelmille, joissa
apuilmasäiliötä täytetään jatkuvasti pääsäiliöjohdosta, on suoritettava testit sen osoittamiseksi, ettei jarruntoiminta heikenny.
Tavanomaisen paineilmajarrun normaali käyttöpaine on 5 baaria. Testit suoritetaan tällä paineella. Otostesteillä
varmistetaan lisäksi, ettei jarrun toiminta heikenny, jos käyttöpaine laskee tai nousee enintään yhden baarin.
Testit tehdään P- ja G-jarrulajeille, jos vaunussa on sellaiset. Säädettävä jarrujärjestelmä tai kuormavaihde-
jarrujärjestelmä testataan ”kuormattu”- ja ”tyhjä”-asennossa sen varmistamiseksi, ettei jarrun toiminta heikkene
ja että se on tämän YTE:n vaatimusten mukainen.
Jarrua voidaan ohjata sähköisesti tai muilla tavoin, kunhan tämän YTE:n periaatteita noudatetaan.
Turvallisuuden säilyminen vaaditulla tasolla on osoitettava.
Seuraavassa taulukossa luetteloidut testit tehdään paikallaan seisovalle erilliselle vaunulle tai junalle.
Yksittäisten yhteentoimivuuden osatekijöiden suunnittelun ja tuotteen arviointi on kuvailtu liitteessä P.
Paineilmajarrun ominaisuudet
Nro Ominaisuus Raja-arvo
1 Jarrusylinterin täyttymisaika 95 %:iin enimmäis-
paineestaP-jarrulaji
3–5 sekuntia (3–6 sekuntia kuormavaihdejarrun osalta)G-jarrulaji18–30 sekuntia
2 Jarrusylinterin tyhjentymisaika 0,4 baarin pai-
neeseenP-jarrulaji
15–20 sekuntiaKun kokonaispaino on vähintään 70 tonnia, tyhjenty-
misaika voi olla 15–25 sekuntia.
G-jarrulaji45–60 sekuntiaSellaisten jarrujen, joissa on paineilmakäyttöinen laite
jarruvoiman muunteluun, tyhjentymisaika on aika, joka
kuluu, ennen kuin releen ohjauskammiossa näkyy 0,4
baarin paine (esiohjauspaine).
3 Jarrusylinterin enimmäispaineen saavuttamiseen
tarvittava jarrujohdon paineen alennus1,5±0,1 baaria
4 Jarrusylinterin enimmäispaine 3,8±0,1 baariaL 344/82 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Paineilmajarrun ominaisuudet
Nro Ominaisuus Raja-arvo
5 Herkkyys/epäherkkyys
Jarrun epäherkkyyden jarrujohdon paineen
hitaaseen alenemiseen on oltava sellainen, ettei
jarru kiinnity, jos normaali käyttöpaine laskee 0,3
baaria yhdessä minuutissa.
Jarrun herkkyyden jarrujohdon paineen alenemi-
seen on oltava sellainen, että jarru kiinnittyy 1,2sekunnissa, jos normaali käyttöpaine laskee 0,6
baaria kuudessa sekunnissa.Jarru ei kiinnity, jos paine laskee 0,3 baaria yhdessä
minuutissa.
Jarru kiinnittyy 1,2 sekunnissa, jos paine laskee 0,6
baaria kuudessa sekunnissa.
6 Jarrujohdon vuoto 5 baarin lähtöpaineesta Enintään 0,2 baarin painehäviö viidessä minuutissa.
7 Jarrusylinterin, apuilmasäiliön ja ohjaussäiliön
vuoto jarrusylinterin 3,8 +/– 0,1 baarin lähtö-
paineesta, kun jarrujohdon paine on 0 baaria.Enintään 0,15 baarin painehäviö viidessä minuutissa
varasäiliössä mitattuna.
8 Itsetoimisen paineilmajarrun manuaalinen irrotus Jarru irrottuu
9 Jarrujohdon paineen kiinnitys- ja irrotusvariaati-
oiden porrastettavuusEnintään 0,1 baaria
10 Täyttöasentoon palautumista jarrun irrotuksen
aikaan vastaava paineJarrujohto:
0,15 baaria alle todellisen käyttöpaineenJarrusylinteri:< 0,3 baaria
11 Itsetoimisen paineilmajarrun ilmaisin Ilmaisimen on osoitettava jarrujen tila —kiinnitetty tai
irrotettu
12 Vivustonsäädin testataan luomalla liian suuri
jarrun kitkaparin väli ja osoittamalla, että toistu-
villa kiinnitys-/irrotusjaksoilla palautetaan oikea
väliKitkaparin jarrupalan/-anturan väli on ohjeen mukainen
13 Jarrupalan/-anturan kuormituksen vaatimusten-
mukaisuusJarrupalan/-anturan kuormituksen on oltava ohjearvon
mukainen
14 Jarruvivuston on voitava liikkua vapaasti ja
sallittava jarrupalojen/-kenkien vapauttaa jarrule-
vyt/pyörät irrotustilassa alentamatta kiinnitysvoi-
mia alle ohjearvojen.Jarruvivuston on voitava liikkua vapaasti
15 Seisontajarrun komponenttien on liikuttava
vapaasti, ja niiden on tarvittaessa oltava voidellut.Vapaa liikkuminen: jarru kiinnittyy ja irrottuu takerte-
lematta.
16 Seisontajarrun ohjauksen ja tehon on oltava
sellaiset, että jos jarruvivun päähän tai käsipyörän
kehään kohdistuu 500 N:n voima, seisontajarru
kiinnittyy täydellisesti.500 N:n käyttövoima
17 Seisontajarrun manuaalinen irrotus Seisontajarru irrottuu
18 Seisontajarrun ilmaisimen on osoitettava jarrun
tila.Ilmaisimen on osoitettava jarrun tila —kiinnitetty tai
irrotettu
Huomioita edellä olevasta taulukosta:
1. Ajat mitataan yhden vaunun hätäjarrutuksesta. Sen jälkeen kun paine on noussut nopeasti noin 10 %:
iin lopullisesta jarrusylinterin paineesta, se nousee porrastetusti. Täyttymisaika alkaa, kun ilmaa alkaa
kulkea sylinteriin, ja se päättyy, kun paine yltää 95 %:iin lopullisesta arvosta; sen on vastattavailmoitettua arvoa.
2. Kun erillisen vaunun jarru irrottuu täydellisesti ja pysyvästi hätäjarrutuksen jälkeen, jarrusylinterin
paineen on laskettava porrastetusti. Tyhjennysaika alkaa, kun ilma alkaa poistua sylinteristä, ja se
päättyy, kun paine on 0,4 baaria; sen on vastattava ilmoitettua arvoa.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/83
3. Jarrusylinterin enimmäispaineen saavuttamiseksi jarrujohdon painetta on alennettava 1,4–1,6 baaria
normaalista käyttöpaineesta.
4. Jarrusylinterin enimmäispaineen, joka saadaan alentamalla jarrujohdon painetta 1,4–1,6 baaria, on
oltava 3,7–3,9 baaria.
5. Jarrun epäherkkyyden jarrujohdon paineen hitaaseen alenemiseen on oltava sellainen, ettei jarru
kiinnity, jos normaali käyttöpaine laskee 0,3 baaria yhdessä minuutissa.
Jarrun herkkyyden jarrujohdon paineen alenemiseen on oltava sellainen, että jarru kiinnittyy 1,2
sekunnissa, jos normaali käyttöpaine laskee 0,6 baaria kuudessa sekunnissa.
6. Kun jarrujohdon paine on nostettu 5 baariin, jarrujohto suljetaan, paineen annetaan tasoittua ja sen
jälkeen varmistetaan, ettei vuoto ylitä raja-arvoa.
7. Kun jarrujohdon paine on hätäjarrutuksen jälkeen 0 baaria, paineen annetaan tasoittua ja sen jälkeen
varmistetaan mittaamalla, ettei vuoto kokonaisuudessaan ylitä raja-arvoa.
8. Jarrussa on oltava laite, jolla se voidaan irrottaa manuaalisesti.
9. Jarrun on oltava sellainen, että jarrusylinterin paine vastaa jatkuvasti jarrujohdon paineen vaihteluja.
Jarrujohdon paineen +/- 0,1 baarin vaihtelun on saatava toimintaventtiili muuttamaan vastaavasti
jarrusylinterin painetta.
Jarrusylinterin paine ei saa vaihdella kutakin jarrujohdon paineen arvoa kohti enempää kuin 0,1 baaria
kiinnityksen ja irrotuksen aikana. (Jarrutettaessa paineilmatoimisilla releventtiileillä jarruvoimanvaihtelua varten esiohjauspaineeseen sovelletaan 0,1 baarin arvoa.)
10. Jarruissa, joissa on releventtiilit jarruvoiman vaihtelua varten, 0,3 baarin paine vastaa painetta
paineilmatoimisessa releventtiilissä (ohjaussäiliössä).
11. Vaunut, joissa itsetoimisen paineilmajarrun kiinnitettyä/irrotettua tilaa ei voida tarkistaa menemättä
vaunun alle (esim. vaunut, joissa on akseleihin kiinnitetyt levyjarrut), on varustettava itsetoimisenjarrun tilan ilmaisimella.
12. Vivustonsäätimen kunnollinen toiminta varmistetaan luomalla liian suuri jarrun kitkaparin väli ja
osoittamalla, että toistuvilla kiinnitys-/irrotusjaksoilla palautetaan oikea väli.
13. Vaunusarjan ensimmäisessä vaunussa mitataan jarrupalan tai -anturan kiinnitysvoima ja varmistetaan,
että se on ohjearvon mukainen.
14. Jarruvivuston on voitava liikkua vapaasti siten, että jarrupalat tai -anturat voivat vapauttaa jarrulevyt/
pyörät, kun jarrut irrotetaan, eivätkä kiinnitysvoimat laske alle ohjearvojen.
15. Seisontajarrun komponenttien, vivuston, johtoruuvien ja muttereiden yms. on liikuttava vapaasti ja
niiden on oltava voideltuja, jos niin vaaditaan.
16. Vaunusarjan ensimmäisen vaunun hidastusvoima mitataan, kun jarruvivun päähän tai käsipyörän
kehään kohdistetaan 500 N:n voima. Mitatun voiman on oltava ohjearvon mukainen.
17. Seisontajarru kiinnitetään ja irrotetaan manuaalisesti ilman, että tämä vaikuttaa kielteisesti kitkaparin
väliin irrotetussa tilassa.
18. Seisontajarrulla on oltava ilmaisin, joka osoittaa, onko seisontajarru kiinnitetty vai irrotettu.
Testimenetelmien on oltava eurooppalaisten standardien mukaisia.
R-jarrulajilla varustetuille tavaravaunuille tehdään erityiset testit. Testien on oltava eurooppalaisten standardien
mukaisia.
6.2.3.4. Ympäristöolot
6.2.3.4.1. Lämpötila ja muut ympäristöolot
6.2.3.4.1.1. Lämpötila
Kaikki komponentit ja komponenttiryhmät on testattava 4.2 kohdassa ja 6 luvussa esitettyjen vaatimusten sekä
mainittujen eurooppalaisten standardien mukaisesti siten, että otetaan huomioon 4.2.6.1.2.2 kohdassamääritelty lämpötilaluokka, johon vaunu hyväksytään.
6.2.3.4.1.2. Muut ympäristöolot
Toimittajalta vaaditaan vain vaatimustenmukaisuusvakuutus, josta ilmenee, miten seuraavissa kohdissa
käsitellyt ympäristöolot on otettu huomioon vaunun suunnittelussa:
4.2.6.1.2.1 (Korkeus merenpinnasta)4.2.6.1.2.3 (Kosteus)L 344/84 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
4.2.6.1.2.5 (Sade)
4.2.6.1.2.6 (Lumi, jää ja rakeet)
4.2.6.1.2.7 (Auringon säteily)
4.2.6.1.2.8 (Kestävyys saasteita ja epäpuhtauksia vastaan)
Ilmoitettu laitos tarkistaa, että vakuutus on annettu ja että sen sisältö on kelvollinen.
Tämä ei vaikuta 4 tai 6 luvussa esitettyihin ympäristöoloja koskeviin erityisiin testivaatimuksiin. Ne on
täytettävä ja varmistettava. Testit on mainittava vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa.
6.2.3.4.2. Ilmavirran vaikutukset
Avoin kohta, joka tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.
6.2.3.4.3. Sivutuulet
Avoin kohta, joka tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.
7. TÄYTÄNTÖÖNPANO
7.1. YLEISTÄ
YTE:iä täytäntöön pantaessa on otettava huomioon tavanomaisen rautatieverkon kehittäminen kokonaisuutena
kohti täyttä yhteentoimivuutta.
Tämän kehityksen tukemiseksi YTE:issä sallitaan vaiheittain tapahtuva eteneminen ja muiden YTE:ien kanssa
koordinoitu täytäntöönpano.
Tämän YTE:n täytäntöönpano koordinoidaan tiivisti melua koskevan YTE:n kanssa.
7.2. YTE:N TARKISTUS
Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, 6 artiklan 3 kohdan
mukaan Euroopan rautatievirasto vastaa YTE:ien tarkistuksen ja ajan tasalle saattamisen valmistelusta. Lisäksirautatievirasto antaa asianmukaiset suositukset direktiivin 21 artiklassa mainitulle komitealle, jotta tekninen
kehitys tai sosiaaliset vaatimukset otetaan huomioon. Myös toisten YTE:ien vähitellen tapahtuvalla
käyttöönotolla ja tarkistuksella voi olla vaikutuksia tähän YTE:ään. Tähän YTE:ään ehdotetut muutoksettarkistetaan perusteellisesti, ja ajan tasalle saatetut YTE:t julkaistaan periaatteessa kolmen vuoden välein.
Rautatievirastolle on ilmoitettava kaikista tarkasteltavina olevista innovatiivisista ratkaisuista, jotta se voisi
päättää niiden sisällyttämisestä YTE:ään.
7.3. TÄMÄN YTE:N SOVELTAMINEN UUTEEN LIIKKUVAAN KALUSTOON
Edellä esitetyt 2 ja 6 luku sekä jäljempänä 7.7 kohdassa olevat erityiset määräykset koskevat käyttöön otettavia
tavaravaunuja seuraavin poikkeuksin:
— 4.2.4.1.2.2 kohdan (jarrutuskyvyn osatekijät) määräykset, jotka koskevat jarrutusvoiman hidastuvuus-
profiilia ja joiden täytäntöönpanon ajankohta vahvistetaan YTE:n tulevissa tarkistuksissa.
YTE:ää ei sovelleta vaunuihin, joita koskeva sopimus on allekirjoitettu tai joita koskeva tarjouskilpailumenettely
on loppuvaiheessa ennen YTE:n voimaantuloa.
7.4. NYKYINEN LIIKKUVA KALUSTO
7.4.1. TÄMÄN YTE:N SOVELTAMINEN NYKYISEEN LIIKKUVAAN KALUSTOON
Nykyisillä tavaravaunuilla tarkoitetaan tavaravaunuja, jotka on otettu käyttöön ennen tämän YTE:n
voimaantuloa.
Tätä YTE:ää ei sovelleta nykyiseen liikkuvaan kalustoon, ellei sitä uudisteta tai paranneta.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/85
7.4.2. NYKYISEN LIIKKUVAN KALUSTON PARANTAMINEN JA UUDISTAMINEN
Parannettujen ja uudistettujen tavaravaunujen, joille on hankittava uusi käyttöönottolupa direktiivin 2001/16/
EY 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti, on oltava yhdenmukaisia seuraavien kanssa:
— 4.2, 5.3, 6.1.1 ja 6.2 kohta sekä jäljempänä 7.7 kohdassa olevat erityiset määräykset heti, kun tämä YTE
tulee voimaan, ja
seuraavin poikkeuksin:— 4.2.3.3.2 kuumakäynti-ilmaisin (määritellään tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä);
— 4.2.4.1.2.2 jarrutusvoiman hidastuvuusprofiili;
— 4.2.6 ympäristöolot;
— 4.2.6.2 ilmavirran vaikutukset (määritellään tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä);
— 4.2.6.3 sivutuulet (määritellään tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä);
— 4.2.8 huoltokansio.
Näiden poikkeusten osalta sovelletaan kansallisia sääntöjä.Jäljempänä 7.5 kohdassa määriteltyjen sopimusten puitteissa liikennöivien vaunujen uudistamiseen tai
parantamiseen sovelletaan kyseisissä sopimuksissa mahdollisesti mainittuja ehtoja. Ellei tällaisia ehtoja ole,sovelletaan tätä YTE:ää.
7.4.3. VAUNUJEN MERKINTÄÄ KOSKEVAT LISÄVAATIMUKSET
Edellä esitettyjen parannettuja tai uudistettuja tavaravaunuja koskevien yleisten vaatimusten lisäksi kaikkien
nykyisten yhteentoimivien tavaravaunujen on täytettävä tässä YTE:ssä vaunujen merkitsemisen osalta kuvaillut
vaatimukset, kun vaunut seuraavan kerran maalataan kokonaan uudelleen. Tämä ei edellytä ilmoitetultalaitokselta mitään toimia. Jäsenvaltio voi määritellä tämän vaatimuksen täyttämiselle aikaisemman määräajan.
7.5. VAUNUT, JOIDEN KÄYTTÖÄ SÄÄTELEVÄT KANSALLISET, KAHDENVÄLISET, MONENVÄLISET TAI
KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET
7.5.1. VOIMASSA OLEVAT SOPIMUKSET
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tämän YTE:n voimaantulosta seuraavat
sopimukset, jotka koskevat tämän YTE:n soveltamisalaan (tämän YTE:n 2 luvussa määriteltyjen vaunujenrakentaminen, uudistaminen, parantaminen, käyttöönotto, käyttö ja hallinta) kuuluvia tavaravaunuja:
— jäsenvaltioiden ja rautatieyhtiöiden tai infrastruktuurin hallintojen välillä tehdyt kansalliset, kahdenväliset
tai monenväliset sopimukset, jotka on tehty joko toistaiseksi voimassaoleviksi tai määräajaksi ja jotka
ovat välttämättömiä aiotun kuljetuspalvelun erityisluonteen vuoksi
— rautatieyhtiöiden, infrastruktuurin hallintojen tai turvallisuusviranomaisten välillä tehdyt kahden- tai
monenväliset sopimukset, joiden avulla merkittävästi parannetaan paikallista tai alueellista yhteentoimi-vuutta
— yhden tai useamman jäsenvaltion ja vähintään yhden kolmannen maan välillä tehdyt tai jäsenvaltioiden
rautatieyhtiöiden tai infrastruktuurin hallintojen ja vähintään yhden kolmannen maan rautatieyhtiön taiinfrastruktuurin hallinnon välillä tehdyt kansainväliset sopimukset, joiden avulla merkittävästiparannetaan paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta.
Sopimusten soveltamisalaan kuuluvien vaunuja käyttöä/kunnossapitoa voidaan jatkaa, kunhan ne ovat yhteisön
lainsäädännön mukaisia.
Näiden sopimusten yhteensopivuutta EU:n lainsäädännön kanssa, myös niiden syrjimättömyyttä ja erityisesti
yhteensopivuutta tämän YTE:n kanssa, arvioidaan, ja komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin, joita voivat
esimerkiksi olla tämän YTE:n tarkistukset, joilla siihen sisällytetään mahdollisia erikoistapauksia taisiirtymätoimenpiteitä.L 344/86 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
RIV-sopimuksesta ja COTIF-asiakirjoista ei ilmoiteta.
7.5.2. TULEVAT SOPIMUKSET
Kaikissa tulevissa sopimuksissa tai voimassa olevien sopimusten muutoksissa on otettava huomioon EU:n
lainsäädäntö ja erityisesti tämä YTE. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisista sopimuksista taisopimusten muutoksista. Tällöin sovelletaan 7.5.1 kohdan mukaista menettelyä.
7.6. VAUNUJEN KÄYTTÖÖNOTTO
Direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 1 kohdan mukaan EY-tarkastusvakuutus, jonka jokin jäsenvaltio on
myöntänyt tämän YTE:n vaatimukset täyttävälle tavaravaunulle, on tunnustettava vastavuoroisesti kaikissajäsenvaltioissa.
Hakiessaan direktiivin 2004/49/EY 10 artiklan mukaista turvallisuustodistusta (todistuksen osa B) tai direktiivin
2001/16/EY 14 artiklan 1 kohdan mukaista käyttöönottolupaa rautatieyritykset voivat hakea todistusta taikäyttöönottolupaa vaunuryhmälle. Vaunut voidaan ryhmitellä sarjan tai tyypin mukaan.
Kun vaunuryhmälle on myönnetty yhdessä jäsenvaltiossa turvallisuustodistus tai käyttöönottolupa, se on
tunnustettava vastavuoroisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jotta turvallisuusviranomaisten ei tarvitsisi tarkistaa
turvallisuutta ja yhteentoimivuutta useaan kertaan.
Tämän YTE:n sisältämien avoimien kohtien osalta käyttöönottolupa on tunnustettava vastavuoroisesti
liitteessä JJ määriteltyjä poikkeuksia lukuun ottamatta.
On kuitenkin varmistettava, että vaunuja käytetään yhteensopivilla infrastruktuureilla. Tämä voidaan tehdä
infrastruktuurirekisterin ja liikkuvan kaluston rekisterin avulla.
7.7. ERITYISTAPAUKSET
7.7.1. JOHDANTO
Seuraavat erityismääräykset koskevat jäljempänä esitettyjä erityistapauksia.
Erityistapaukset jakaantuvat kahteen ryhmään: tapauksiin, joissa määräykset ovat voimassa pysyvästi (tapaus
”P”) ja tapauksiin, joissa määräykset ovat voimassa tilapäisesti (tapaus ”T”). Tilapäisesti voimassa olevien
määräysten osalta on suositeltavaa, että asianomaiset jäsenvaltiot saattaisivat kyseisen osajärjestelmänvaatimusten mukaiseksi joko vuoteen 2010 mennessä (tapaus ”T1”) yhteisön suuntaviivoista Euroopan
laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyn Euroopan parlamentin janeuvoston päätöksen N:o 1692/96/EY mukaisesti tai vuoteen 2020 mennessä (tapaus ”T2”).
7.7.2. ERITYISTAPAUSTEN LUETTELO
Yleinen erityistapaus: 1 524 mm:n raideleveyden verkkoJäsenvaltio: SuomiTapaus ”P”:
Suomen alueella ja Ruotsin rajanylitysasemalla Haaparannassa (1 524 mm) telit, pyöräkerrat ja muut
raideleveyden liitäntöihin liittyvät yhteentoimivuuden osatekijät ja/tai osajärjestelmät, jotka on rakennettu1 524 mm:n raideleveyden verkolle, hyväksytään vain, jos ne ovat yhdenmukaisia seuraavien raideleveydenliitäntöjä koskevien suomalaisten erityistapausten kanssa. Kaikki yhteentoimivuuden osatekijät ja/tai
osajärjestelmät, jotka täyttävät 1 435 mm:n raideleveyttä koskevat YTE-vaatimukset, hyväksytään Suomen
rajanylitysasemalla Torniossa (1 435 mm) ja 1 435 mm:n raideleveyden junalauttasatamissa, sanotunkuitenkaan rajoittamatta edellä mainittua rajoitusta (1 524 mm:n raideleveys).8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/87
7.7.2.1. Rakenteet ja mekaaniset osat
7.7.2.1.1. Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin)
7.7.2.1.1.1. Raideleveys 1 524 mm
Jäsenvaltio: Suomi
Tapaus ”P”
Suomessa liikennöitäviksi tarkoitetuissa vaunuissa puskimien keskilinjojen välinen etäisyys saa olla 1 830 mm.
Tällaiset vaunut voidaan vaihtoehtoisesti varustaa SA-3-kytkimillä tai SA-3-yhteensopivilla kytkimilläsivupuskimien kanssa tai ilman niitä.
Jos puskimien keskilinjojen välinen etäisyys Suomessa liikennöitäviksi tarkoitetuissa vaunuissa on 1 790 mm,
puskinlaattaa on levennettävä ulospäin 40 mm.
7.7.2.1.1.2. Raideleveys 1 520 mm
Jäsenvaltio: Puola, Slovakia, Liettua, Latvia, Viro, Unkari
Tapaus ”P”
Kaikkien vaunujen, joita on tarkoitus käyttää satunnaisesti 1 520 mm:n raideleveydellä Puolassa ja
Slovakiassa tietyillä 1 520 mm:n raiteilla sekä Liettuassa, Latviassa ja Virossa, on täytettävä seuraavat
vaatimukset:
Kaikki vaunut, jotka ovat tämän YTE:n mukaisia raideleveyksillä 1 520 mm ja 1 435 mm, on varustettava sekä
automaattisella kytkimellä että ruuvikytkimellä käyttäen yhtä seuraavista ratkaisuista:
— kytkinlajia voidaan vaihtaa 1 435 mm:n ja 1 520 mm:n verkkojen välisellä rajalla,
tai— vaunu voidaan varustaa puskimilla ja SA3-tyyppisellä automaattisella kytkimellä ja apukytkimellä,
tai— vaunu voidaan varustaa piilopuskimilla ja automaattikytkimellä; kun puskimet ovat esillä, vaunua on
voitava käyttää ruuvikytkimellä tai apukytkimellä.L 344/88 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Puskimet ja vetolaitteet —versio C
Kytkin —versio D
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/89
Puskin ja kytkin –versio D
Vaarallisten aineiden säiliövaunut on varustettava kytkimien iskunvaimentimilla, jotka ovat seuraavien
parametrien mukaiset:
— dynaaminen absorptio vähintään 130 kJ
— puristusvoima kvasistaattisessa kuormituksessa vähintään 1 000 kN.L 344/90 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
7.7.2.1.1.3. Raideleveys 1 520 mm / 1 524 mm
Jäsenvaltio: Liettua, Latvia, Viro, Suomi ja Puola
Tapaus ”P”
Tämän YTE:n 4 ja 5 lukua ei sovelleta vaunuihin, joita käytetään tai joita on tarkoitus käyttää pysyvästi
jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten valtioiden välisessä kahdenvälisessä liikenteessä 1 520 mm:n / 1 524 mm:n raiteilla.
7.7.2.1.1.4. Raideleveys 1 520 mm
Jäsenvaltio: Liettua, Latvia ja Viro.
Tapaus ”T”
Tämän YTE:n 4 ja 5 lukua ei sovelleta vaunuihin, joita käytetään jäsenvaltioiden välillä pysyvästi 1 520 mm:n
raiteilla, ennen tämän YTE:n seuraavaa tarkistusta. Seuraavassa tarkistuksessa otetaan huomioon tämän YTE:n
7.5.1 kohdassa esitetyn prosessin mukaisesti yksilöidyt erityistapaukset.
7.7.2.1.1.5. Raideleveys 1 668 mm —puskimien keskilinjojen välinen etäisyys
Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali
Tapaus ”P”
Espanjassa tai Portugalissa liikennöitäviksi tarkoitetuissa vaunuissa puskimien keskilinjojen välinen etäisyys saa
olla 1 850 mm (± 10 mm). Tällöin on osoitettava yhteensopivuus puskimien kanssa standardijärjestelyssä.
Puskinlaattojen mitat kaksiakselisissa vaunuissa ja telivaunuissa:
Espanjassa tai Portugalissa liikennöitäviksi tarkoitettujen vaunujen puskinlaattojen yhdistetyn leveyden (kun
keskilinjojen välinen etäisyys on 1 850 mm) on oltava 550 mm tai 650 mm sovellettavissa kansallisissa
säädöksissä määriteltyjen vaunujen ominaisuuksien mukaan.
7.7.2.1.1.6. Vaunujen välinen liityntä
Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti
Tapaus ”P”
Irlannissa puskimien keskilinjojen välinen etäisyys on 1 905 mm, ja puskimien ja vetolaitteiden keskilinjojen
on oltava vähintään 1 067 mm:n ja enintään 1 092 mm:n korkeudella raiteesta, kun vaunua ei ole kuormattu.Tavaravaunuissa voidaan sallia ”Instantor”-nivelkytkimet vaunujen liitännän ja irrottamisen helpottamiseksi
vaihtoliikkeessä (ks. liite HH).
7.7.2.1.1.7. Yleinen erityistapaus: 1 000 mm:n tai kapeamman raideleveyden verkko
Jäsenvaltio: Kreikka
Tapaus ”T1”
Kansallisia sääntöjä sovelletaan olemassa olevaan erilliseen rautatiehen, jonka raideleveys on 1 000 mm ja joka
ei kuulu tämän YTE:n soveltamisalaan.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/91
7.7.2.1.2. Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä
7.7.2.1.2.1. Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä —Irlanti ja Pohjois-Irlanti
Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti
Tapaus ”P”
Irlannissa vaatimuksena on, että mahdollisia askelmia ja kädensijoja saa käyttää ainoastaan vaunusta
nousemiseen ja poistumiseen, eikä järjestelyhenkilöstö saa käyttää niitä matkustaakseen vaunun ulkopuolella.
Liitettä EE ei sovelleta Irlannissa eikä Pohjois-Irlannissa.
7.7.2.1.3. Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen
7.7.2.1.3.1. Raideleveys 1 520 mm
Jäsenvaltio: Puola, Slovakia, Liettua, Latvia, Viro, Unkari
Tapaus ”P”
Vaunujen, joita on tarkoitus käyttää pysyvästi tai satunnaisesti 1 520 mm:n raideleveydellä, on täytettävä
seuraavat vaatimukset:
MitoituskuormituksetPitkittäissuuntaiset mitoituskuormitukset
Luokka Vähimmäisarvot [kN]
Puristusvoima automaattikytkimen tasolla 3 000
Vetovoima automaattikytkimen tasolla 2 500Puristusvoima kunkin puskimen keskilinjassa 1 000Puristusvoima epäkeskeisesti (50 mm) kohdennettuna kunkin puskimen
keskilinjasta750
Puristusvoima kohdennettuna diagonaalisesti sivupuskimien kautta (jos
sellaiset on)400
Vaunuja, jotka täyttävät nämä vaatimukset, voidaan järjestellä rajoituksitta.
— Maksimipystykuorma
Vaunun kuormitus rakenteen äärioloissa, jotka ovat 150 % enimmäiskuormituksesta, ei saa aiheuttaa
pysyvää muodonmuutosta.
Pysähdyksissä olevan vaunun rungon taipuma ei saa olla suurempi kuin 3 ‰kuningaspultin aluslevystä.
— Kuormitusyhdistelmät
Rakenteen on täytettävä kuormitusyhdistelmien vaatimukset hankalimmassa tapauksessa, jossa
pystysuora kuormitus on yhdistetty 3 000 kN:n puristusvoimaan automaattikytkimessä ja jokaisenpuskimen keskilinjaan kohdistuu voimia.
Pystysuora dynaaminen ylijäämä, joka johtuu vaunun ja sen vaakasuorien komponenttien runkoon
vaikuttavan kuormituksen hitausvoiman reagoimisesta poikittain raiteisiin, selvitetään laskelmalla.
Säiliövaunujen osalta otetaan lisäksi huomioon sisäinen paine, osittainen tyhjiö ja hydraulisen iskun
aiheuttama paine.L 344/92 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
— Kuormitus nostamisen aikana
Vaunun on kestettävä nostamisen aikaiset voimat ilman, että se venyy pysyvästi. Vaunuille, joita käytetään
1 520 mm:n raiteilla, tulisi harkita ylimääräisiä tukipisteitä.
Automaattikytkimeen kohdistuvia dynaamisia voimia koskevat vaatimukset— Yleistä
Kuormatun ja tyhjän tavaravaunun on kestettävä törmäysvaunun isku. Tämä osoitetaan suoralla raiteella
tehtävällä testillä. Törmäysvaunun painon on oltava vähintään yhtä suuri kuin testattavan vaunun paino.
Kaksiakselisten vaunujen testeihin suositellaan 100 ± 3 t:n törmäysvaunua.
Törmäysvaunu on varustettava SA3-tyyppisellä automaattikytkimellä ja kytkimen iskunvaimentimella.
Automaattikytkimien akseleiden välinen ero ei saa olla suurempi kuin 50 mm.
Testin on täytettävä seuraavat vaatimukset:— yksittäinen testivaunu ei jarruta
— ryhmäksi kootun kolmen tai neljän vaunun vastakappaleen massa on vähintään 300 t.
Kohdistuva voima kuormatussa tilassa on 3 000 kN ± 10 %.
Vastakappaleena toimivan vaunuryhmän vieriminen estetään käsijarrulla tai jarruanturoilla.
— Isku kuormittamattomana
Törmäysvaunun nopeus on 12 km/t. Testattavaa vaunua ei jarruteta.Kuormitus ei saa aiheuttaa mitään pysyvää muodonmuutosta. Jännitykset tietyissä kriittisissä kohdissa,
kuten telin ja kehyksen liitoksissa ja kehyksen ja vaunun rungon ja päällysrakenteen liitoksissa, mitataan.
— Isku kuormitettuna
Testattava vaunu kuormitetaan enimmäiskuormituksella.Törmäysvaunun suurin sallittu nopeus on 12 km/t. Törmäyskokeessa nopeutta nostetaan portaittain
aloittamalla nopeudella 2–3 km/t.
Koe suoritetaan seuraavilla nopeusalueilla:— enintään 5km/t,
— 5–10 km/t,
— yli 10 km/t.
Kullakin nopeusalueella tehdään vähintään viisi törmäystä. Lisäksi tehdään kolme törmäystä, joissa
puristusvoiman isku on 3 000 kN. Tämä iskuvoima osoitetaan laskelmalla.
Iskun puristusvoima ei testissä saa ylittää raja-arvoa yli 10 %:lla. Jos raja-arvo 3 000 kN ± 10 %
saavutetaan, kun nopeus on hieman alle 12 km/t, nopeutta ei saa lisätä.
Pitkän aikavälin kestävyyden simuloimiseksi tehdään lisäksi 40 törmäyskoetta, joissa joko nopeus on
12 km/t tai iskun puristusvoima on 3 000 kN:n.
Kuormitus ei saa aiheuttaa mitään pysyvää muodonmuutosta.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/93
— Dynaaminen lujuus vaunujen käytön aikana
Vaunujen on kestettävä 1 000 kN:n pitkittäissuuntaiset puristusvoimat ja vetovoimat nopeudessa
120 km/t.
7.7.2.1.3.2 Raideleveys 1 668 mm —nostaminen nosturilla ja tunkilla
Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali
Tapaus ”P”
Kaksiakseliset vaunut:
— Jousen laskeutumista vaunun noston yhteydessä on rajoitettava.
Liitteen X kuvassa 3 esitetään ratkaisuesimerkki.
— Tunkilla tapahtuvaa nostamista varten (joka on rajoitettu liittimiin) kukin vaunu varustetaan neljällä
pohjalevyllä —kaksi kunkin alustan pitkittäisparrun alla –, jotka asetetaan symmetrisesti suhteessa
vaunun poikittaisakseliin.
Tämä järjestely saattaa soveltua myös uuden akselin vaihtoon (mukaan luettuina vaunuryhmät tai -
yhdistelmät, joiden yksiköiden määrää ei ole rajoitettu).
Pohjalevyjen mitat:— vaunun pituussuunnassa: enintään 150 mm
— vaunun poikittaissuunnassa: 100 mm
— paksuus: 15 mm.
Pohjalevyjen on oltava ristiinuritetut siten, että urat ovat yhdensuuntaiset ja kohtisuoraan vaunun
pitkittäisakseliin nähden:
— urien syvyys: noin 5–7 mm.
— urien leveys: noin 4–6 mm.
Vaunun perusrakenteen on oltava sellainen, että pyöräkerroille jää vapaata tilaa, kun levyt ovat nostetussa
tilassa (tunkin normaali liikkuma on 800 mm) enintään 1 550 mm:n korkeudella kiskojen yläpinnasta.
Liitteen X kuvassa 6 esitetään tilat, jotka vaunuissa on jätettävä vapaiksi tunkin päiden kiinnittämistä
varten.
Telivaunut:
— Telit, joissa on vaihdettavat akselit, on varustettava laitteella, joka rajoittaa jousien laskeutumista, kun
vaunuja nostetaan teleineen.
Tässä suositellaan käytettäväksi liitteen X kuvassa 10 esitettyä laitetta.
— Vaunun enimmäispituus puskimesta puskimeen mitattuna ei saa olla suurempi kuin 24,486 m. Alustan
rakenteen on kestettävä telien runkojen paino noston aikana seuraavassa kappaleessa määritellyissäoloissa.
— Tunkit on sijoitettava työmailla liitteen X kuvassa 13 esitetyn kaavion mukaisesti.
Järjestely soveltuu kaikille vaunuille, joiden kokonaispituus ei ole suurempi kuin 24,480 m.
Vaunujen nosto toteutetaan siten, että alustaa ja telien runkoja nostetaan samanaikaisesti. Vaunut on
varustettava kaapeleilla, joilla telien rungot kiinnitetään vaunun runkoon nostotoimenpiteiden ajaksi.Liitteen X kuvassa 14 esitetään laitteet, jotka on kiinnitetty teleihin neljästä kohdasta ja vaunun alustaanL 344/94 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
kahdeksasta kohdasta, jotta nosto voidaan varmistaa ja kaapelit voivat olla syrjässä, kun niitä ei käytetä.
Vaunujen alustat on varustettava pohjalevyillä, joiden mitat ovat:
— pituus vaunun pituussuunnassa: vähintään 250 mm,
— leveys vaunun poikittaissuunnassa: 100 mm,
— paksuus: 15 mm.
Pohjalevyjen kosketuspinta on uritettava edellä kaksiakselisia vaunuja koskevassa kohdassa esitettyjen
ohjeiden mukaisesti.
Pohjalevyjen sijainti vaunun alustassa ja tunkeille jätettävät vapaat tilat esitetään liitteen X kuvassa 15.
Sijoitus soveltuu uusien akselien vaihtoon (mukaan luettuina vaunuryhmät tai -yhdistelmät, joidenyksiköiden määrää ei ole rajoitettu).
Vaunun perusrakenteen on oltava sellainen, että pyöräkerroille jää vapaata tilaa, kun pohjalevyt ovat
nostetussa tilassa (tunkin normaali liikkuma on 900 mm) enintään 1 650 mm:n korkeudella kiskojenyläpinnasta.
7.7.2.2. Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat
7.7.2.2.1. Kinemaattinen ulottuma
7.7.2.2.1.1. Kinemaattinen ulottuma —Iso-Britannia
Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta
Tapaus ”P”
Ison-Britannian rataverkolla käytettäviä vaunuja käsitellään liitteessä T.
7.7.2.2.1.2. Raideleveydellä 1 520 mm ja 1 435 mm käytettävät vaunut
Jäsenvaltio: Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro
Tapaus ”P”
Vaunuja, joita käytetään 1 520 mm:n ja 1 453 mm:n raideleveydellä, käsitellään liitteessä U.
7.7.2.2.1.3. Kinemaattinen ulottuma —Suomi
Jäsenvaltio: Suomi
Tapaus ”P”
Yksinomaan Suomessa ja Ruotsin rajanylitysasemalla Haaparannassa (1 524 mm) liikennöivien vaunujen
ulottuma ei saa olla suurempi kuin liitteessä W määritelty FIN 1 -ulottuma.
7.7.2.2.1.4. Kinemaattinen ulottuma —Espanja ja Portugali
Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali
Tapaus ”P”
Pystysuorien siirtymäkaarien (mukaan luettuina järjestelyratapihojen laskumäet) sekä jarrutus-, järjestely- tai
pysäytyslaitteiden ohitus.
Telien on voitava kulkea lauttoihin nousukulmassa, joka on 2
o30' vaakatasoon nähden 120 metrin kaarteessa.
Kulku kaarteessa.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/95
Vaunujen on voitava kulkea kaarteessa, jonka säde on avovaunuille 60 m ja muille vaunutyypeille 75 m
normaaliraideleveyksisellä radalla, sekä kaarteessa, jonka säde on 120 m leveäraiteisella radalla.
7.7.2.2.1.5. Kinemaattinen ulottuma —Irlanti
Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti
Tapaus ”P”
Vaunun dynaaminen kuormaulottuma:
Irlannin ja Pohjois-Irlannin välillä kulkevien tavaravaunujen on täytettävä Iarnród Éireannin vaunujen
dynaamista kuormaulottumaa koskevat vaatimukset ja Pohjois-Irlannin (GNR) vaunujen dynaamistakuormaulottumaa koskevat vaatimukset, jotka esitetään yhdistettyä ulottumaa koskevassa liitteen HHpiirroksessa nro 07000/121. Myös piirroksessa esitettyjä staattisen vaunun ulottuman mittoja on noudatettava.
Vaunun rakenteellinen ulottuma:
Vaunujen suurin rakenteellinen ulottuma määritellään kansallisten sääntöjen mukaan.
7.7.2.2.2. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus
7.7.2.2.2.1. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus —Suomi
Jäsenvaltio: Suomi
Tapaus ”P”
Suomessa liikennöitäviksi tarkoitettujen vaunujen suurin sallittu akselipaino on 22,5 tonnia, kun suurin sallittu
nopeus on 120 km/t, ja 25 tonnia, kun suurin sallittu nopeus on 100 km/t, pyörien halkaisijan ollessa 920–840 mm.
7.7.2.2.2.2. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus —Iso-Britannia
Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta
Tapaus ”P”
Radat ja rataosuudet luokitellaan Isossa-Britanniassa ilmoitetun kansallisen standardin (Railway Group
Standard GE/RT8006 ”Interface between Rail Vehicle Weights and Underline Bridges”) mukaan. Vaunut, joita
on tarkoitus käyttää Isossa-Britanniassa, luokitellaan tämän standardin mukaisesti.
Vaunun luokitus määräytyy sen geometrian ja kunkin akselin painon mukaan.
7.7.2.2.2.3. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus —Liettua, Latvia, Viro
Jäsenvaltio: Liettua, Latvia, Viro.
Tapaus ”P”
Vaunun ulottumaan sovelletaan kansallisia sääntöjä.
7.7.2.2.2.4. Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus —Irlanti ja Pohjois-Irlanti
Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti
Tapaus ”P”
Vaunujen staattisen akselipainon raja-arvo on 15,75 tonnia Irlannin rataverkossa, mutta tietyillä reiteillä
voidaan käyttää telivaunuja, joiden akselipaino on 18,8 tonnia.L 344/96 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
7.7.2.2.3. Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin
7.7.2.2.4. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen
Luokka ”P” — pysyvä
7.7.2.2.4.1. Luettelo pyörän halkaisijoiden erityistapauksista, jotka liittyvät erilaisiin raideleveyksiin
NimitysPyörän halkaisija
(mm)Raideleveys
(mm)Vähimmäisarvo
(mm)Enimmäisarvo
(mm)
Laipan ulkopintojen välinen
etäisyys (S R)≥8401 520 1 487 1 509
1 524 1 487 1 514
1 602
1 668 1 643 1 659
Laipan sisäpintojen välinen etäi-
syys (A R)≥8401 520 1 437 1 443
1 524 1 442 1 4481 602
1 668 1 590 1 596
Kehän leveys (B
R) ≥330 1 520 133 140 (1)
Laipan paksuus (S d)≥840 1 520 24 33
< 840 ja = 330 muut 27,5 33
Laipan korkeus (S h)≥760 28 36
< 760 ja = 630 30 36
< 630 ja = 330 32 36
Laipan pinta (Q R) ≥330 6.5
Edellä esitetyt koot on ilmaistu kiskon yläpinnan korkeuden funktiona, ja ne koskevat sekä tyhjiä että täysiä vaunuja.
(1) Ulkonema mukaan luettuna
Pysyvästi 1 520 mm:n raideleveydellä kulkevien tavaravaunujen pyöräkerrat mitataan 1 520 mm:n rataverkkojen
tavaravaunuille määritellyn pyöräkerran mittausmenettelyn mukaan.
7.7.2.2.4.2. Pyörien materiaali
Pohjoismaiden ilmasto-olojen takia Suomessa ja Norjassa käytetään yleensä erityistä pyörämateriaalia. Se on
samankaltainen kuin ER8, mutta se sisältää enemmän mangaania ja piitä, jotka parantavat sen ominaisuuksia
halkeilemista vastaan. Tätä materiaalia voidaan käyttää kotimaan liikenteessä, jos osapuolet niin sopivat.
7.7.2.2.4.3. Erityiskuormitukset
Jos radan parametrit tuottavat korkeampia voimia, käytetään ylimääräisiä voimia
(esim. tiukat kaarteet).
7.7.2.2.4.4. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen —Espanja ja Portugali
Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali
Tapaus ”P”
Kehän leveys.
Akseleina, jotka on suunniteltu 22,5 tonnin kuormalle, voidaan käyttää sellaisia, joiden piirrokset esitetään
liitteen X kuvassa 1 ja jotka on mukautettu ERRI-standardiakselin mallista. Joissakin tapauksissa tarvitaan8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/97
lisäjärjestelyjä tässä YTE:ssä esitettyjen akselin pyörien laippojen aktiivisten pintojen kokoa koskevien
vaatimusten noudattamiseksi.
7.7.2.2.4.5. Vaunun dynaaminen käyttäytyminen —Irlanti ja Pohjois-Irlanti
Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti
Tapaus ”P”
Liikkuva kalusto tulisi suunnitella siten, että se kulkee turvallisesti, kun raiteen kierous on enintään 17o/oo
akselivälin ollessa 2,7 m ja enintään 4o/ooakselivälin ollessa 11,2 m.
SR:n ja A R:n enimmäis- ja vähimmäisarvot ovat seuraavat:
SR Kaikki pyörien halkaisijat vähintään 1 571 mm enintään 1 588 mm
AR Kaikki pyörien halkaisijat vähintään 1 523 mm enintään 1 524 mm
BR Kaikki pyörien halkaisijat vähintään 127 mm enintään 135 mm
Sd Kaikki pyörien halkaisijat vähintään 24 mm enintään 32 mm
Sh Kaikki pyörien halkaisijat vähintään 30,5 mm enintään 38 mm
QR Kaikki pyörien halkaisijat 6,5
7.7.2.2.5. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat
7.7.2.2.5.1. Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat —Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro
Jäsenvaltio: Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro
Tapaus ”P”
Raideleveydellä 1 520 mm käytettäviä vaunuja koskevia vaatimuksia sovelletaan raideleveydellä 1 435 mm
kulkeviin vaunuihin, jotta ne voisivat kulkea 1 520 mm:n rautatieverkossa.
Maat: Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro.Automaattikytkimillä varustettujen vaunujen on kestettävä 1 000 kN:n pitkittäissuuntaisia puristusvoimia ja
vetovoimia nopeudessa 120 km/t.
7.7.2.2.6. Teli ja pyörästö
7.7.2.2.6.1. Teli ja pyörästö —Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro
Jäsenvaltio: Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro
Tapaus ”P”
Puolassa ja Slovakiassa tietyillä 1 520 mm:n radoilla sekä Liettuassa, Latviassa ja Virossa 1 520 mm:n
rautatieverkossa käytettäviä vaunuja, joiden pyörästön raideleveyttä voidaan vaihtaa 1 435 mm:n ja 1 520 mm:n välillä, koskevat seuraavat vaatimukset.
a) Yleistä
Kaksiakselisten telien pyöräkertojen välinen etäisyys saa olla 1 800–2 400 mm.
Pyörästöjen, joita on tarkoitus käyttää 1 520 mm:n eurooppalaisessa rautatieverkossa, on kestettävä
käytössä - 40
oC—+ 40oC lämpötila. Aasian 1 520 mm:n verkossa pyörästön on kestettävä - 60oC—
+ 45olämpötila ja 0–100 %:n suhteellinen kosteus.L 344/98 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
b) Pyörästön kehys
Pyörästön kehys voi olla hitsattu tai valettu. Kehyksessä käytettävää terästä on voitava hitsata ilman
esikuumennusta, ja sen vetolujuuden on oltava vähintään 370 N/mm2. Lovi-iskukokeessa (ISO-testille
määritelty V-koe) saatavat vähimmäisarvot esitetään seuraavassa taulukossa:
Lovi-iskulujuus [J]
- 20oC - 40oC - 60oC
27 27 21
Näyttöä vaaditaan vain käyttöön 1 520 mm:n verkossa.
7.7.2.2.6.2. Teli ja pyörästö —Espanja ja Portugali
Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali
Tapaus ”P”
Telin äärimitat
Vaihdettavilla akseleilla varustettujen telien akselivälin on oltava vähintään 1,80 m ja kannatintasojen välisen
etäisyyden on oltava 2,170 m. Telin äärimitat esitetään liitteen X kuvassa 7. Määritellyt äärimitat koskevat teliä,joka soveltuu S-jarrutukseen. Ranskan ja Espanjan kansallisia viranomaisia on kuultava SS-jarrutuksen osalta.
Telikeskiöiden korkeuden on oltava 925 mm raidetason yläpuolella, ja vaappulaakerin säteen on oltava
190 mm, kuten normaaliraideleveyksisten telien kohdalla. Keskiön on oltava liitteen X kuvan 8 mukainen.
Telivaunujen laakeripesä
Laakeripesien on oltava liitteen X kuvan 9 mukaisia.Sisäänvedettävä turvalaite, joka liittää akselin telin runkoonAkselipesään on kuuluttava turvajärjestelmä, jolla akselit voidaan kiinnittää telin runkoon. Tällainen liitteen X
kuvassa 11 esitetty laite on voitava vetää sisään akselin vaihto-operaatioiden yhteydessä.
PyörätKaksiakseliset vaunut:
Uusien pyörien kulkukehän halkaisija saa olla enintään 1 000 mm.
Telivaunut:Uusien pyörien kulkukehän halkaisija saa olla enintään 920 mm.PyöräkerratPyöräkerroissa on oltava sarjanumero, tyyppinumero ja omistajan tunnus.Nämä merkinnät samoin kuin pyöräkerran viimeisen huollon ajankohta (kuukausi ja vuosi), omistavan tai
rekisteröineen rautatieyrityksen koodi-indeksi ja huollon suorittaneen paikan indeksi, on esitettävä akselin
varteen kiinnitetyssä liikkuvassa renkaassa.
Omistavan tai rekisteröineen rautatieyrityksen koodinumero ja viimeisen huollon ajankohta (kuukausi ja vuosi)
on merkittävä valkoisella maalilla kunkin laakeripesän etuosaan.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/99
Laakeripesä ja suojalevyt
Laakeripesät, akselien suojukset ja jousien siteet on suunniteltava siten, että ne noudattavat kuvassa 2 esitettyjä
ohjeita (laakeripesän yläosassa olevan aukon halkaisijan on oltava sellainen, että jousituksen mukautukseenvoidaan käyttää rengasta tai pidäkettä liitteessä X esitetyllä tavalla).
Leveäraiteisen akselin pyörät ovat melko lähellä vaunun alustaa, joten 14 tai 10 mm:n akselin suojukselle on
käytettävä kiinnitintä, ks. kuva 18.
Akselien suojusten kiinnittämiseen suositellaan tukia, jotka voidaan poistaa ja koota nopeasti. Ne on
kiinnitettävä kahdella M-20 × 55 pultilla, jotka on varustettu aluslevyillä. Rakenteessa aukkojen keskipisteidenvälisen etäisyyden on oltava 483 +1/0 mm.
Pyöräkertojen kokonaispinta-alaVaunujen alustoissa on oltava täysin esteetön tila kunkin pyörän tasolla, kuten kuvassa 4 esitetään.Akselin rakenneAkselien on kestettävä enimmäiskuormitus, joka on määritelty 20 tonnin akselikuormille (luokan C radat) tai
22,5 tonnin akselikuormille (luokan D radat) soveltuville radoille. Ne on varustettava rulla-akselilaakereilla, ja
ne on voitava vaihtaa nykyisten akselien kanssa. Uudet akselit on suunniteltava tässä YTE:ssä esitettyjen
määräysten mukaisesti. Automaattisesti säädettävän raideleveyden pyöräkertoja, jotka soveltuvat sekä1 435 mm:n että 1 668 mm:n radoille, voidaan käyttää Espanjan ja Ranskan kautta kulkevaan kansainväliseenliikenteeseen vain kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten luvalla.
7.7.2.3. Jarrutus
7.7.2.3.1. Jarrutuskyky
7.7.2.3.1.1. Jarrutuskyky —Iso-Britannia
Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta
Tapaus ”P”
Ison-Britannian rataverkossa käytettäviä tavaravaunuja käsitellään liitteen V osassa V2.
7.7.2.3.1.2. Jarrutuskyky —Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro
Jäsenvaltio: Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro
Tapaus ”P”
— Toimintaventtiilit
Jotta raideleveydelle 1 435 mm tarkoitettuja yhteentoimivia vaunuja voitaisiin käyttää raideleveydellä
1 520 mm, ne on varustettava ylimääräisillä jarrujärjestelmillä seuraavien vaatimusten mukaisesti:
Vaihtoehto 1: vaunuun asennetaan kaksi toimintaventtiiliä ja vaihtolaite
— 1 435 mm raideleveydelle: liitteen I mukainen toimintaventtiili
— 1 520 mm raideleveydelle: 483-tyypin toimintaventtiili.
Vaihtoehto 2: vaunuun asennetaan standarditoimintaventtiili tai hyväksytty KE/483 toimintaventtiiliyh-
distelmä, joka täyttää jarrutuksen tekniset vaatimukset sekä 1 435 mm:n että 1 520 mm:n
raideleveyksisillä rautateillä, ja vaihtolaite, jolla järjestelmä voidaan vaihtaa oikeaan toimintamalliin.
Vaihtoehdossa 1 vaunun jarrulaitteeseen on sisällyttävä ”jarru auki-suljettu”- ja ”G-P”-vaihtolaitteet sekä
”kuormattu-tyhjä”-laite, ellei vaunussa ole liitteessä I esitettyä automaattista kuormajarrua, sekä ”jarru
auki-suljettu”- ja ”tyhjä —osittain kuormattu —kuormattu” -laite, joka täyttää 1 520 mm:n raiteidenL 344/100 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
standardit ja RF-pajoissa rakennettujen vaunujen jarrulaitteiden tekniset vaatimukset (” Technical
Requirements for the Brake Equipment of Wagons built in RF Workshops”).
Kullakin toimintaventtiilillä on oltava oma irrotusventtiili irrotusvetimineen vaunun molemmilla puolilla.Vaihtoehdossa 2 toimintaventtiiliä olisi hyvä käyttää yhdessä automaattisen kuormajarrun kanssa. Kun
jarruasento kytketään manuaalisesti kuormituksen mukaan, jarrutusvoimalle on oltava ainakin kaksi
porrastettua asentoa.
— Kuormajarru, jarrutusvoima ja jarrutuskyky
Vaunun jarrujen on taattava, etteivät jarrupainon ja teoreettisen jarrutusvoiman kertoimen raja-arvot
ylity, kun vaunu kulkee 1 435 mm:n ja 1 520 mm:n raiteilla suurimmalla sallitulla nopeudella.
Jotta vaunua voitaisiin käyttää 1 435 mm:n raiteilla, se on varustettava joko käsikäyttöisellä
kuormajarruasettimella tai automaattisella kuormajarrulla, joka täyttää liitteessä I esitetyt vaatimukset.
Jotta vaunua voitaisiin käyttää 1 520 mm:n raiteilla, se on varustettava joko automaattisella
kuormajarrulla tai käsikäyttöisellä kuormajarruasettimella, jossa on vähintään kaksi asentoa. Automaat-tisen järjestelmän käytössä ja sen asetusten määrittämisessä 1 520 mm:n raiteille on otettava huomioontelin rakenne ja raideleveyden vaihtotapa.
Jarrutuskyky lasketaan tavara- ja kylmävaunujen tavallisen jarrutuksen laskelmaohjeen (”Standard
Braking Calculation for Freight and Refrigerator Wagons”) pohjalta. Vaunun jarruanturan voimallejarrutusjärjestelmän ollessa 1 520 mm:n raideleveyden asennossa laskettavan teoreettisen kertoimen onnoudatettava seuraavia raja-arvoja:
— K-jarruanturat (komposiittimateriaalista): vähintään 0,14 ja enintään 0,31 täydessä kuormassa
olevalle vaunulle, ja vähintään 0,22 ja enintään 0,37 tyhjälle vaunulle;
— GG-jarruanturat (valuraudasta): vähintään 0,36 ja enintään 0,70 täydessä kuormassa olevalle
vaunulle, ja vähintään 0,62 ja enintään 0,81 tyhjälle vaunulle.
Erilaiset vaunujen jarrutusvoimat, jotka on määritelty 1 435 mm:n ja 1 520 mm:n raideleveyttä
koskevissa standardeissa, voidaan sovittaa säätämällä jarruvivustoa tai jarrusylinteriä.
— Vaihtolaite, jolla vaihdetaan raideleveys 1 435 mm:stä 1 520 mm:iin
Vaihto jakojärjestelmältä toiselle tapahtuu raideleveyden vaihto-operaation yhteydessä käyttäen
1 435 mm / 1 520 mm vaihtolaitetta. Tämän laitteen käynnistämisen on oltava mahdollisimmanvaivatonta, ja sen on pysyttävä luotettavasti loppuasennossaan. Valitun loppuasennon on vastattava vainyhtä jarrujärjestelmää ja estettävä toisen jarrujärjestelmän käyttö. Kun jarrujärjestelmä pettää, on voitavakäyttää toista jarrujärjestelmää, mikäli vaunussa on kaksi erillistä toimintaventtiiliä.
Jarrujärjestelmää on voitava vaihtaa vain raideleveyden vaihdon yhteydessä joko manuaalisesti (erityisellä
laitteella) tai automaattisesti.
Valitun jarrujärjestelmän on oltava selkeästi osoitettu silloinkin, kun vaihto tapahtuu automaattisesti.Jos vaihto tapahtuu automaattisesti, olisi parasta käyttää automaattista kuormajarrua.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/101
7.7.2.3.1.3. Jarrutuskyky —Suomi
Jäsenvaltio: Suomi
Tapaus ”P”
Yksinomaan 1 524 mm:n raideleveydellä käytettävien vaunujen jarrutuskyky määritellään vähintään 1 200 m
välimatkalla opastimien välillä Suomen rautatieverkossa. Pienin sallittu jarrupainoprosentti on 55 %, kun
nopeus on 100 km/t, ja 85 %, kun nopeus on 120 km/t.
Energiarajoja koskevat vaatimukset, jotka liittyvät mäkeen, jonka keskimääräinen kaltevuus on 21 ‰ja pituus
46 km (St. Gotthardin radan mäki), eivät koske vaunuja, joita käytetään yksinomaan 1 524 mm:nraideleveydellä.
Yksinomaan 1 524 mm:n raideleveydellä käytettävien vaunujen seisontajarru on suunniteltava siten, että
täydessä lastissa olevat vaunut pysyvät paikallaan mäessä, jonka jyrkkyys on 2,5 %, kun suurin pitokyky on
0,15 ja on tyyntä. Ajoneuvojen kuljettamiseen tarkoitetuissa vaunuissa seisontajarrua käytetään maasta käsin.
7.7.2.3.1.4. Jarrutuskyky —Espanja ja Portugali
Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali
Tapaus ”P”
Jarruanturoiden asettelu.Kaksiakseliset vaunut:
Jarruanturat asetellaan piirroksessa 5 esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Myös telivaunuille voidaan käyttää
piirroksessa 12 esitettyä asettelua.
Telivaunut:Jarruanturat asetellaan piirroksessa 12 esitettyjen määräysten mukaisesti.
7.7.2.3.1.5. Jarrutuskyky —Suomi, Ruotsi, Norja, Viro, Latvia ja Liettua
Jäsenvaltio: Suomi, Ruotsi, Norja, Viro, Latvia ja Liettua
Tapaus ”T1”
Nykyisten UIC-määreiden ja testimenetelmien pohjalta hyväksyttyjen komposiittimateriaaleista valmistettujen
jarruanturoiden käytöstä tässä YTE:ssä esitetyt vaatimukset eivät yleensä ole voimassa Suomessa, Norjassa,Ruotsissa, Virossa eivätkä Liettuassa.
Komposiittimateriaaleista valmistetut jarruanturat arvioidaan kansallisesti talviolosuhteet huomioon ottaen.
Tämä erityistapaus on voimassa siihen asti, kunnes eritelmiä ja arviointimenetelmiä on kehitetty ja ne on
todistettu riittäviksi pohjoismaisiin talvioloihin.
Tämä ei estä muista jäsenvaltioista peräisin olevien tavaravaunujen käyttöä Pohjoismaissa ja Baltian maissa.
7.7.2.3.1.6. Jarrutuskyky —Irlanti ja Pohjois-Irlanti
Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti
Tapaus ”P”
Käyttöjarru: Suoralla ja tasaisella radalla Irlannin rautatieverkossa kulkevan uuden vaunun jarrutusmatka ei saa
olla pidempi kuin
jarrutusmatka = (v2/(2 × 0,55) mL 344/102 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(jossa v = vaunun suurin sallittu nopeus Irlannin rautatieverkossa ilmaistuna metreinä sekunnissa)
Suurin sallittu nopeus saa olla enintään 120 km/t. Nämä ehdot on täytettävä kaikissa kuormitusoloissa.
7.7.2.3.2. Seisontajarru
7.7.2.3.2.1. Seisontajarru —Iso-Britannia
Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta
Tapaus ”P”
Ison-Britannian rataverkossa käytettäviä tavaravaunuja käsitellään liitteen V osassa V1.
7.7.2.3.2.2. Seisontajarru —Irlanti ja Pohjois-Irlanti
Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti
Tapaus ”P”
Yksinomaan Irlannin rataverkossa käytettävät uudet vaunut on varustettava seisontajarrulla, joka pitää täyteen
lastatun vaunun paikallaan mäessä, jonka jyrkkyys on 2,5 %, kun pitokyky on enintään 10 % ja on tyyntä.
Irlanti pyytää, että vaatimuksesta, jonka mukaan seisontajarrua on käytettävä vaunusta käsin, voitaisiin poiketa
vaatimalla, että seisontajarrua on voitava käyttää joko vaunusta tai maasta käsin.
7.7.2.4. Ympäristöolot
7.7.2.4.1. Ympäristöolot
7.7.2.4.1.1. Ympäristöolot —Espanja ja Portugali
Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali
Tapaus ”P”
Espanjassa ja Portugalissa ulkolämpötilan yläraja on 4.2.6.1.2.2 kohdassa lämpötilaluokalle Ts määritellyn + 45
asteen sijasta + 50 astetta.
7.7.2.4.2. Paloturvallisuus
7.7.2.4.2.1. Paloturvallisuus —Espanja ja Portugali
Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali
Tapaus ”P”
Kipinäsuojaus.Luokka ”P” — pysyvä
Kaksiakseliset vaunut:Kipinäsuojukset on valmistettava ja sijoitettava kuvan 16 mukaisesti.Suojusten ulkopinta on suunnattava alaspäin, ja niiden yläosan on oltava kaareva.Niiden yläosan leveyden on oltava 415 +5/0 mm, ja niiden sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava
1 120 mm.
Suojusten pystysuoran osan on oltava 115 mm korkea, ja sen on osoitettava alaspäin 32 mm 30 asteen
kulmassa. Suojusten etäisyyden lattiasta on oltava 20 mm, ja kaarevan osan säteen on oltava 1 800 mm.Ranskan ja Espanjan väliseen liikenteeseen hyväksyttyjen akselivaunujen, joissa kuljetetaan RID-luokkiin 1a ja8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/103
1b kuuluvia vaarallisia aineita, jarrut on eristettävä ajon ajaksi.
Telivaunut:
— Kipinäsuojukset on valmistettava ja sijoitettava kuvan 17 mukaisesti.
— Niiden on oltava sileitä ja 500 mm leveitä.
— Niiden sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava 1 100 mm ± 10.
— Suojusten vähimmäisetäisyys lattiasta on 80 mm.
7.7.2.4.3. Sähköinen suojaus
7.7.2.4.3.1. Sähköinen suojaus —Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro
Jäsenvaltio: Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro
Tapaus ”P”
1 520 mm:n ja 1 435 mm:n raideleveydellä kulkevien vaunujen on täytettävä lisävaatimuksia, jotta niitä
voitaisiin käyttää 1 520 m:n rataverkossa.
7.7.3. TAULUKKO ERITYISTAPAUKSISTA JÄSENVALTIOITTAIN
Maa Kohta Parametri Erityistapaus Luokka
Kaikki maat 4.2.3.4 Vaunun dynaaminen käyt-
täytyminen7.7.2.2.4.1. P
Suomi 4.2.2.1 Vaunujen välinen liityntä
(esim. kytkin)7.7.2.1.1.1 P
Suomi 4.2.3.1 Kinemaattinen ulottuma 7.7.2.2.1.3 P
Suomi 4.2.3.2 Staattinen akselipaino,
dynaaminen pyöräkuormi-
tus ja pitkittäissuuntainen
kuormitus7.7.2.2.2.1 P
Suomi 4.2.4.1 Jarrutuskyky 7.7.2.3.1.3 P
Suomi, Ruotsi, Norja, Viro,
Latvia ja Liettua6.2.3.3 (liite P) Jarrutuskyky 7.7.2.3.1.5 T1
Suomi, Viro, Latvia, Liettua
ja Puola4 ja 5 luku Osajärjestelmän kuvaus ja
yhteentoimivuuden osateki-
jät7.7.2.1.1.3 P
Suomi ja Norja 5.3.2.3 Pyörät 7.7.2.2.4.2 P
Iso-Britannia 4.2.3.1 Kinemaattinen ulottuma 7.7.2.2.1.1 PIso-Britannia 4.2.3.2 Staattinen akselipaino,
dynaaminen pyöräkuormi-
tus ja pitkittäissuuntainen
kuormitus7.7.2.2.2.2 P
Iso-Britannia 4.2.4.1.2.2 Jarrutuskyky 7.7.2.3.1.1 P
Iso-Britannia 4.2.4.1.2.8 Seisontajarru 7.7.2.3.2 PKreikka 4.2.3.4 Vaunun dynaaminen käyt-
täytyminen7.7.2.1.1.6 T1
Puola, Slovakia, Liettua, Lat-
via ja Viro4.2.2.1 Vaunujen välinen liityntä
(esim. kytkin)7.7.2.1.1.2 PL 344/104 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Maa Kohta Parametri Erityistapaus Luokka
Puola, Slovakia, Liettua, Lat-
via ja Viro4.2.2.3 Vaunun päärakenteen lujuus 7.7.2.1.3.1 P
Puola, Slovakia, Liettua, Lat-
via ja Viro4.2.3.1 Kinemaattinen ulottuma 7.7.2.2.1.2 P
Liettua, Latvia ja Viro 4.2.3 Staattinen akselipaino,
dynaaminen pyöräkuormi-
tus ja pitkittäissuuntainen
kuormitus7.7.2.2.2.3 P
Liettua, Latvia ja Viro 4 ja 5 luku Osajärjestelmän kuvaus ja
yhteentoimivuuden osateki-
jät7.7.2.1.1.4 T
Puola, Slovakia, Liettua, Lat-
via ja Viro4.2.3.4 Vaunun dynaaminen käyt-
täytyminen7.7.2.2.4 P
Puola, Slovakia, Liettua, Lat-
via ja Viro4.2.3.5 Pitkittäissuuntaiset puristus-
voimat7.7.2.2.5.1 P
Puola, Slovakia, Liettua, Lat-
via ja Viro5.3.2.1 Teli ja pyörästö 7.7.2.2.6.1 P
Puola, Slovakia, Liettua, Lat-
via ja Viro4.2.4.1 Jarrutuskyky 7.7.2.3.1.2 P
Puola, Slovakia, Liettua, Lat-
via ja Viro4.2.7.3 Sähköinen suojaus 7.7.2.4.3.1 P
Irlanti ja Pohjois-Irlanti 4.2.1 Vaunujen välinen liityntä
(esim. kytkin)7.7.2.1.1.5 P
Irlanti ja Pohjois-Irlanti 4.2.2.2 Turvallinen pääsy ja poistu-
minen7.7.2.1.2.1 P
Irlanti ja Pohjois-Irlanti 4.2.3 Staattinen akselipaino,
dynaaminen pyöräkuormi-tus ja pitkittäissuuntainen
kuormitus7.7.2,2.2.4 P
Irlanti ja Pohjois-Irlanti 4.2.3.4 Vaunun dynaaminen käyt-
täytyminen7.7.2.2.4.5 P
Irlanti ja Pohjois-Irlanti 4.2.4.1 Jarrutuskyky 7.7.2.3.1.5 P
Irlanti ja Pohjois-Irlanti 4.2.4.1.2.8 Seisontajarru 7.7.2.3.2.2 P
Espanja ja Portugali 4.2.2.1 Vaunujen välinen liityntä
(esim. kytkin)7..2.1.1.4 P
Espanja ja Portugali 4.2.2.3 Vaunun päärakenteen lujuus 7.7.2.1.3.2 P
Espanja ja Portugali 4.2.3.1 Kinemaattinen ulottuma 7.7.2.2.1.4 PEspanja ja Portugali 4.2.3.4 Vaunun dynaaminen käyt-
täytyminen7.7.2.2.4.4 P
Espanja ja Portugali 5.3.2.1 Teli ja pyörästö 7.7.2.2.6.2 P
Espanja ja Portugali 4.2.4.1 Jarrutuskyky 7.7.2.3.1.4 PEspanja ja Portugali 4.2.6.1.2.2 Ympäristöolot 7.7.2.4.1.1 PEspanja ja Portugali 4.2.7.2 Paloturvallisuus 7.7.2.4.2.1 P8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/105
LIITE A
RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT
A.1 Puskimet
Kuva A1
Puskimen kiinnityslevy
A.2 Vetolaitteet
Kuva A2
Vetokoukku —mitat
L 344/106 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva A3
Ruuvikytkimen sanka
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/107
Kuva A4
Yhdistetty veto- ja puskinlaite
L 344/108 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva A5
Bernin suorakulmio
VAUNUN ÄÄRIPISTEISTÄ MITATUT VAPAAT TILAT8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/109
Kuva A6
Ruuvikytkin ja vetokoukut
Kuva A7
Vaunun ääripisteistä mitatut vapaat tilat vetokoukun yläpuolella
L 344/110 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE B
RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT
TAVARAVAUNUJEN MERKINTÄ
B.1. VAUNUN YKSILÖNUMERO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.2. VAUNUN TAARAPAINO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.3. VAUNUN KUORMITUSTAULUKKO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.4. PITUUS PUSKIMINEEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 115
B.5. ISOON-BRITANNIAAN SUUNTAUTUVAN LIIKENTEEN TUNNUKSET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 115
B.6. ERI RAIDELEVEYKSIÄ KÄYTTÄVIEN MAIDEN VÄLISEEN LIIKENTEESEEN VALMISTETUT VAUNUT . 116
B.7. AUTOMAATTISESTI ERI RAIDELEVEYKSILLE SÄÄDETTÄVÄT PYÖRÄKERRAT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 116B.8. VAIHTOTYÖ KIELLETTY NIISSÄ LASKUMÄISSÄ, JOISSA MÄEN PYSTYKAARRESÄDE ON PIENEMPI
KUIN ALLA OLEVASSA KUVASSA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 116
B.9. TELIVAUNUT, JOISSA AKSELEIDEN VÄLI ON YLI 14 000 MM JA JOILLA VAIHTOTYÖ ON SALLITTU
LASKUMÄESSÄ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.10. VAUNUT, JOILLA EI OLE SALLITTUA OHITTAA RAIDEJARRUJA TAI MUITA PYSÄYTINLAITTEITA
KÄYTTÖTILASSA. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.11. HUOLTOAIKATAULU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.12. SUURJÄNNITEVAROITUS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 118
B.13. NOSTOKOHTIEN SIJAINTI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 119B.14. VAUNUN ENIMMÄISKUORMITUS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.15. SÄILIÖVAUNUN KAPASITEETTI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.16. KONTTIENKULJETUSVAUNUN LATTIAKORKEUS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.17. PIENIN KAARRESÄDE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121
B.18. MERKINTÄ TELIVAUNUILLE, JOILLA VOIDAAN AJAA VAIN SELLAISILLE JUNALAUTTOJEN
RAMPEILLE, JOIDEN SUURIN MUUTOSKULMA ON 2
o30’. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121
B.19. YKSITYISVAUNUJEN MERKINNÄT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121
B.20. TAVARAVAUNUN ERITYISRISKEIHIN LIITTYVÄT MERKINNÄT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121
B.21. KUORMIEN SIJOITTAMINEN: AVOVAUNUT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 122
B.22. ULOMMAISTEN PYÖRÄKERTOJEN TAI TELIKESKIÖIDEN VÄLISET ETÄISYYDET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 125
B.23. VAUNUT, JOISSA VAIHTOTYÖ VAATII ERITYSTÄ HUOLELLISUUTTA (ESIM. BI MODAL UNIT) . . . . . . 126
B.24. KÄSIKÄYTTÖINEN SEISONTAJARRU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 126B.25. KÄYTTÖ- JA TURVAOHJEET ERIKOISLAITTEITA VARTEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 126
B.26. PYÖRÄKERTOJEN NUMEROINTI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1268.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/111
B.27. VAUNUJEN JARRUMERKINNÄT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.1. Paineilmajarrutyypin osoittavat merkinnät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2. Kaluston jarrupainon merkintä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2.1. Vaunut, joissa ei ole kuormajarruasettimia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127B.27.2.2. Käsikäyttöisillä asetinlaitteilla varustetut vaunut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2.3. Kalusto, jossa on kahdet tai useammat jarrulaitteet ja erilliset kuormajarrulaitteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 128
B.27.2.4. Kalusto, jossa on automaattinen jatkuvasti tai portaattaisesti säätyvä kuormajarru . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 128B.27.2.5. Vaunut, joissa on automaattiset kuormajarrun ohjauslaitteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 129
B.27.3. Muut jarrumerkinnät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 130
B.27.3.1. Merkintä, joka osoittaa, että kalustoon on asennettu suurnopeusjarrujärjestelmä, jossa on ”R”-jarrulaji . 130
B.27.3.2. Merkintä, joka osoittaa, että kalustossa on komposiittimateriaalista valmistetut jarruanturat . . . . . . . . . . . 130
B.27.3.3. Merkintä, joka osoittaa, että kalustossa on levyjarrut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 131
B.28. VAUNU, JOSSA ON OSSHD-STANDARDIN MUKAINEN AUTOMAATTIKYTKIN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 131B.29. ”KÄYTTÖ SALLITTU 1 520 MM:N RAITEILLA ”-KYLTTI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 132
B.30. VAUNU, JOSSA ON ERI RAIDELEVEYKSILLE (1 435 MM/1 520 MM) TARKOITETUT PYÖRÄKERRAT 132
B.31. ERI RAIDELEVEYKSILLE (1 435 MM/1 520 MM) TARKOITETUILLA PYÖRÄKERROILLA VARUSTET-
TUJEN TELIEN MERKINTÄ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 132
B.32. ULOTTUMA-ARVOJA GA, GB TAI GC VARTEN VALMISTETTUJEN VAUNUJEN MERKINTÄ . . . . . . . . . . . 132L 344/112 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
B.1. VAUNUN YKSILÖNUMERO
(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)
Vaunun numeron on oltava vähintään 80 mm korkea ja sen on sijaittava enintään 2 m korkeudella kiskon yläpinnasta.
Numero on sijoitettava niin, ettei se peity vaunua peittävään suojapeitteeseen.
Lisätietoja löytyy eurooppalaisesta standardista, jota on pyydetty.
B.2. VAUNUN TAARAPAINO
(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)
Kuva B1
Vaunun taarapaino, kun vaunua ei ole varustettu käsijarrulla
Kuva B2
Vaunujen taarapainon ja jarrupainon merkintä, kun vaunut on varustettu käsijarruilla.
Jos käsijarru on maan tasalta käytettävä, jälkimmäisen numeron on oltava punaisissa kehyksissä.
Jos vaunuun on asennettu enemmän kuin yksi jarru ja jarrut ovat yksittäistoimisia, jarrujen määrä on merkittävä
jarrupainon eteen (esim. 2 x 0,00 t ).
B.3. VAUNUN KUORMITUSTAULUKKO
(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)
Kuva B3
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/113
Kuva B4
Kuva B5
Kuvissa olevat viitenumerot:
1) Vaunujen suurin hyötykuorma tonneina junissa, joiden suurin nopeus on 100 km/t
2) Vaunujen suurin hyötykuorma tonneina junissa, joiden suurin nopeus on 120 km/t
3) Vaunut, joiden suurin nopeus on 120 km/t vain tyhjänä.4) Vaunuihin, joita voidaan ajaa samalla kuormituksella kuin S-liikenteessä nopeudella 120 km/t, on merkittävä ”* *”
enimmäiskuormitusmerkinnän oikealle puolelle. ”
**”-merkinnän soveltamisala (vain parannetut/uudistetut vaunut vai
uudet ja parannetut/uudistetut vaunut) on vielä avoin kohta.
HUOM:
D-ratatyypin merkintöjä voidaan käyttää vain vaunuissa, joissa D-tyypille sallitaan suurempi akselipaino kuin C-
tyypille.
Kuva B6
Kuormitustaulukon mitat
L 344/114 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
B.4. PITUUS PUSKIMINEEN
(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)
Kuva B7
B.5. ISOON-BRITANNIAAN SUUNTAUTUVAN LIIKENTEEN TUNNUKSET
(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)
Kuva B8
Junalautalle hyväksytyt vaunut
Kuva B9
Kanaalin tunneliin hyväksytyt vaunut
Kuva B10
Junalautoille ja Kanaalin tunneliin hyväksytyt vaunut
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/115
B.6. ERI RAIDELEVEYKSIÄ KÄYTTÄVIEN MAIDEN VÄLISEEN LIIKENTEESEEN VALMISTETUT VAUNUT
(Sijainti: oikealla, kummallakin puolella)
Kuva B11
B.7. AUTOMAATTISESTI ERI RAIDELEVEYKSILLE SÄÄDETTÄVÄT PYÖRÄKERRAT
(Sijainti: oikealla, kummallakin puolella)Pyörästö, jossa automaattinen raideleveyden vaihto-ominaisuus 1 435 –1 668 mm leveyksille
Kuva B12
B.8. VAIHTOTYÖ KIELLETTY NIISSÄ LASKUMÄISSÄ, JOISSA MÄEN PYSTYKAARRESÄDE ON PIENEMPI KUIN ALLA
OLEVASSA KUVASSA
(Sijainti: kummankin runkopalkin vasemmalla puolella)
Kuva B14
Merkinnästä näkyy, mikä on pienin kulkukelpoinen huipun tai notkon pystysuuntainen kaarevuussäde vaunuilla, jotka ovat
rakenteeltaan sellaisia, että ne todennäköisesti vaurioituisivat kulkiessaan sellaisen laskumäen yli, jonka kaarevuussäde on250 m.L 344/116 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
B.9. TELIVAUNUT, JOISSA AKSELEIDEN VÄLI ON YLI 14 000 MM JA JOILLA VAIHTOTYÖ ON SALLITTU
LASKUMÄESSÄ
(Sijainti: kummankin runkopalkin vasemmalla puolella)
Merkintää käytetään telivaunuissa, joissa kahden peräkkäisen akselin väli on yli 14 000 mm.
Siinä ilmoitetaan peräkkäisten akselien suurin etäisyys.
Kuva B14
B.10. VAUNUT, JOILLA EI OLE SALLITTUA OHITTAA RAIDEJARRUJA TAI MUITA PYSÄYTINLAITTEITA KÄYTTÖTI-
LASSA.
(Sijainti: kummankin runkopalkin vasemmalla puolella)
Kuva B15
Merkintä tarkoittaa vaunuja, jotka rakenteensa takia eivät saa kulkea raidejarrujen tai muiden ohjaus- ja jarrulaitteiden läpi
ollessaan käyttötilassa.
B.11. HUOLTOAIKATAULU
(Sijainti: kummankin runkopalkin oikealla puolella)
Huoltojärjestelmän on mahdollistettava se, että huoltokilvessä olevat tiedot voidaan osoittaa paikkansapitäviksi.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/117
Kuva B16
1) Huoltolevyn voimassaoloaika
2) Sen konepajan tunnus, joka vastaa huollosta ja voi muuttaa voimassaoloaikaa
3) Huoltotyön suorituspäivä (päivä, kuukausi, vuosi)
4) Lisämerkintöjä. Tätä saa käyttää vain omistajayhtiö.
B.12. SUURJÄNNITEVAROITUS
Kuva B17
Merkintä 1.1.1987 jälkeen valmistetussa kalustossa
L 344/118 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Tämä merkintä on vaunuissa, joissa on astinlautoja yli 2 000 mm:n korkeudella kiskon yläpinnasta tai portaita, joiden
yläpää on tällä korkeudella näiden laitteiden vieressä. Se on sijoitettu niin, että se näkyy ennen kuin ollaan varsinaisestivaaravyöhykkeellä.
B.13. NOSTOKOHTIEN SIJAINTI
Tämä merkintä on kummankin runkopalkin vasemmalla ja oikealla puolella nostokohdan korkeudella.
Kuva B17
Merkintä 1.1.1987 jälkeen valmistetussa kalustossa
Kuva B19
Nosto neljästä kohdasta pyörästön kanssa tai ilman sitä.
Kuva B20
Nosto pyörästön kanssa tai ilman sitä tai kiskoillenosto vain toisesta päästä tai toisen pään lähellä olevasta
kohdasta
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/119
B.14. VAUNUN ENIMMÄISKUORMITUS
(Sijainti: kummankin runkopalkin oikealla puolella)
Merkintä on tarkoitettu vaunuille, joiden kuormatila on suurempi kuin merkitty suurin enimmäiskuormitus, ja vaunuille,
joissa ei ole enimmäiskuormitusmerkintää. Siitä näkyy kyseisen vaunun suurin sallittu kuormitus.
Kuva B21
B.15. SÄILIÖVAUNUN KAPASITEETTI
(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)
Mm. säiliövaunuissa on alla oleva merkintä, joka osoittaa kuormitettavuuden kuutiometreissä, hehtolitroissa tai litroissa.
Kuva B22
B.16. KONTTIENKULJETUSVAUNUN LATTIAKORKEUS
(Sijainti: oikealla, kummallakin puolella)
Kuva B23
Tämä merkintä on konttienkuljetusvaunuissa, jotka on tarkoitettu suurten konttien ja/tai vaihtokuormatilojen kuljetukseen.
Siinä ilmoitetaan vaunun kuormaustason korkeus millimetreinä, kun vaunussa ei ole kuormaa.L 344/120 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
B.17. PIENIN KAARRESÄDE
(Sijainti: kummankin runkopalkin vasemmalla puolella)
Merkintä on tarkoitettu telivaunuille, jotka pystyvät kulkemaan vain kaarteista, joiden säde on yli 35 m, ja se osoittaa
pienimmän sallitun kaarevuussäteen.
Kuva B24
B.18. MERKINTÄ TELIVAUNUILLE, JOILLA VOIDAAN AJAA VAIN SELLAISILLE JUNALAUTTOJEN RAMPEILLE, JOIDEN
SUURIN MUUTOSKULMA ON 2°30’
(Sijainti: kummankin runkopalkin vasemmalla puolella)
Merkintä on tarkoitettu telivaunuille, joilla voidaan ajaa vain sellaisen junalauttarampin yli, jonka kulma on alle 2°30’.
Merkintä tarkoittaa suurinta sallittua rampin kulmaa kyseiselle vaunulle.
Kuva B25
B.19. YKSITYISVAUNUJEN MERKINNÄT
(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)
Yksityisiin tavaravaunuihin on merkittävä rekisteröidyn omistajan nimi ja osoite.B.20. TAVARAVAUNUN ERITYISRISKEIHIN LIITTYVÄT MERKINNÄT
(a) Jos vaunun kuormatilat (päällysrakenteet) liikkuvat helposti suhteessa alustaan (iskunvaimentimilla varustetut vaunut
jne.), osiin, joihin vaikutus todennäköisesti ulottuu, on maalattava mustat vinoviivat keltaiselle pohjallevaaravyöhykkeiden osoittamiseksi.
(b) Yli 150 mm ulos työntyvien kaapelikoukkujen aiheuttaman vaaran välttämiseksi koukut on maalattava seuraavasti:
— kaapelikoukku ja suojalaite: keltainen
— kaapelikoukkujen kannattimet
— 250 mm tai sitä vähemmän ulos työntyvä kannatin: keltainen
— yli 250 mm ulos työntyvä kannatin: mustat vinoviivat keltaisella pohjalla.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/121
B.21. KUORMIEN SIJOITTAMINEN: AVOVAUNUT
(Sijainti: kummankin runkopalkin keskellä)
Avovaunuissa, joiden käytettävissä oleva lattiapituus on yli 10 metriä, ja avoimissa korkealaitaisissa vaunuissa, jotka on
valmistettu 1. tammikuuta 1968 jälkeen, lastien enimmäiskorkeus, kun ne on kuormattu vähintään kolmelle eri pituiselle
kantopinnalle, on merkittävä kuten kuvassa B28 tai B29.
Muissa vaunuissa tämä tieto on vapaaehtoinen.Merkintä on vapaaehtoinen kaikissa muissa vaunuissa, joihin voidaan tarvittaessa kiinnittää kuvien B26, B27, B28 tai B29
mukainen merkintä.
Kuva B26
Esimerkki, jossa on eripituisille kantopinnoille kuormattuja keskitettyjä kuormia ja kahden erillisen tuen päällä
olevia kuormia (kantoleveys ≥2 m)
L 344/122 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva B27
Esimerkki, jossa on eripituisille kantopinnoille kuormattuja keskitettyjä kuormia ja kahden erillisen tuen päällä
olevia kuormia (kantoleveys ≥1,20 m)
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/123
Kuva B28
Esimerkki, jossa on eripituisille kantopinnoille kuormattuja keskitettyjä kuormia (kantoleveys ≥2 m)
L 344/124 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva B29
Esimerkki, jossa on eripituisille kantopinnoille kuormattuja keskitettyjä kuormia (kantoleveys ≥1,20 m)
B.22. ULOMMAISTEN PYÖRÄKERTOJEN TAI TELIKESKIÖIDEN VÄLISET ETÄISYYDET
(Sijainti: kummankin runkopalkin oikealla puolella)
Muissa kuin telivaunuissa takimmaisten pyöräkertojen ja telivaunuissa telikeskiöiden välinen etäisyys on merkittävä alla
olevassa kuvassa osoitetulla tavalla.
Kuva B30
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/125
B.23. VAUNUT, JOISSA VAIHTOTYÖ VAATII ERITYSTÄ HUOLELLISUUTTA (ESIM. BI MODAL UNIT)
Vaunuissa, joissa vaihtotyö vaatii erityistä huolellisuutta, tai intermodaaliliikenteen päätyteleissä alla oleva merkintä
tarkoittaa:
— tasamaavaihto ja laskumäkitoiminta eivät ole sallittuja
— saatettava vetoyksiköllä
— ei saa heittää - saattaen vaihdettava.
Käsikäyttöinen seisontajarru
B.24. KÄSIKÄYTTÖINEN SEISONTAJARRU
Kuva B32
B.25. KÄYTTÖ- JA TURVAOHJEET ERIKOISLAITTEITA VARTEN
Vaunuissa, joissa on erikoislaitteita (automaattinen tyhjennys, avautuva katto jne.), on oltava laitteen käyttöä koskevia ohjeita
ja varoituksia, jotka on sijoitettava näkyvälle paikalle ja mikäli mahdollista usealla kielellä. Ohjeita voidaan selventää kuvin.
B.26. PYÖRÄKERTOJEN NUMEROINTI
Vaunun runkopalkkiin on merkittävä kunkin laakeripesän yläpuolelle akselin numero, joka määräytyy sen mukaan, kuinka
mones akseli on tietyn vaunun päästä lukien kasvavassa järjestyksessä.L 344/126 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
B.27. VAUNUJEN JARRUMERKINNÄT
B.27.1. Paineilmajarrutyypin osoittavat merkinnät
Vaunuissa olevien junajarrun tyyppiä osoittavien merkintöjen on oltava alla olevien lyhenteiden mukaisia. Katso näiden
jarrulajien merkitys YTE:n 4.2.4.1.2.2 kohdasta.
Jarrulaji G
Jarrulaji P
Jarrulaji RGP-jarrulajiasetin GPPR-jarrulajiasetin PRG/P/R-jarrulajiasetin GPR
Automaattinen jatkuvasti tai portaattain säätyvä kuormajarru A
B.27.2. Kaluston jarrupainon merkintä
Seuraavissa kuvissa kirjain ”x”tarkoittaa painoa ja kirjain ”y”vaihtopainoa. Kirjain
kehyksissä tarkoittaa muuttuvia
jarrupainoja, jotka näkyvät ikkunoissa.
B.27.2.1. Vaunut, joissa ei ole kuormajarruasettimia
Jarrupaino on merkittävä runkopalkkeihin lähelle jarrujärjestelmän merkintää kuten kuvassa B33.
Kuva B33
B.27.2.2. Käsikäyttöisillä asetinlaitteilla varustetut vaunut
— G/P-jarrulajiasetin ”tavara-matkustajajuna”
Jos kalusto on varustettu G/P-jarrulajiasettimella (tavara-matkustajajuna), vaihto jarrulajista toiseen on tehtävä kuvan B34
mukaisesti asetinta käyttämällä.
G-jarrulajilla (tavarajuna) asetin osoittaa vinosti ylös vasemmalle.
P-jarrulajilla (matkustajajuna) asetin osoittaa vinosti ylös oikealle.Jarrupainot on merkitty asettimen takana olevaan levyyn kummankin asennon, G (tavarajuna) tai P (matkustajajuna),
viereen.
Kuva B34
— Kuormavaihteella varustetut vaunut.
Jarrupainot ja vaihtopainot on ilmoitettava kuormavaihdekilvissä. Jarrupainoja ei saa merkitä muiden asettimien lähelle.Jos kalustossa on vain kuormavaihde ja ainoastaan kaksi asettimen asentoa (”tyhjä”-asento ja vain yksi ”kuormattu”-asento),
jarrupainot on merkittävä sen levyn keskiviivan oikealle ja vasemmalle puolelle, jossa asetinta liikutellaan, kummankin8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/127
asennon kohdalle. Vaihtopainon on oltava näkyvillä asettimen akselin alla tai kahden edellä mainitun jarrupainon
merkinnän välissä. (ks. kuva B35).
Kuva B35
Jos kalustossa on vain kuormavaihde ja useita asettimen asentoja (”tyhjä”-asento ja useita ”kuormattu”-asentoja), asettimen
kutakin asentoa vastaavan jarrupainon on oltava nähtävissä ikkunassa, joka on ylhäällä keskellä levyä, jonka takana asetinliikkuu. (ks. kuva B36).
Kuva B36
Myös kuvassa B37 näkyvää laitetta voidaan käyttää, eli jarrupainot ovat jatkuvasti näkyvissä asettimen vieressä vastaavassa
asennossa.
Kuva B37
Vaihtopainot on merkittävä levyyn asettimen akselin alle. Asettimeen asennettu osoitin näyttää asettimen liikkuessa sen
asentoa vastaavan vaihtopainon. (ks. kuvat B36 ja B37).
B.27.2.3. Kalusto, jossa on kahdet tai useammat jarrulaitteet ja erilliset kuormajarrulaitteet
Kunkin kuormajarrulaitteen kummassakin levyssä on oltava merkittynä kyseisen laitteen valvomaan laitteiston osaan liittyvä
jarrupaino ja koko kaluston vaihtopaino kohdan B.27.2.2 mukaisesti.
B.27.2.4. Kalusto, jossa on automaattinen jatkuvasti tai portaattaisesti säätyvä kuormajarru
Kalustossa on kunkin asettimen lähellä oltava kuvan B38 mukainen merkintä.
Kuva B38
Vaunuissa, joissa on useampia toimintaventtiilejä (esim. vaunuyksiköt), toimintaventtiilikohtainen jarrupaino on ilmoitettava
suluissa koko jarrupainon jäljessä (esim. jos toimintaventtiilejä on kolme: MAX 203t (80t + 43t + 80t)).L 344/128 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Jokaisessa toimintaventtiilin sulkuhanassa on oltava merkittynä kyseistä toimintaventtiiliä vastaava jarrupaino sekä
”ilmajarru käytössä” -tunnus, ks. kuva B39.
Kuva B39
Lisäksi toimintaventtiilin sulkuhanaa vastaavat jarrutetun akselin numerot on merkittävä kehyksiin, ks. kuva B40.
Kuva B40
B.27.2.5. Vaunut, joissa on automaattiset kuormajarrun ohjauslaitteet
Jarrupainot ja vaihtopaino on ilmoitettava erityisessä kilvessä tai runkopalkissa: ylhäällä vasemmalla:tyhjän vaunun jarrupainoylhäällä oikealla: kuormitetun vaunun jarrupainoalhaalla keskellä: vaihtopaino.Jos vaunun jarrupaino on erilainen G-asennossa (tavarajuna) kuin P-asennossa (matkustajajuna), tämä on ilmoitettava G-P-
asettimen kummankin asennon kohdalla. Ks. kuva B41.
Kuva B41
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/129
Jos vaunun jarrupaino on sama G-asennossa (tavarajuna) kuin P-asennossa (matkustajajuna), merkinnän G-P-asettimen
lähellä on oltava kuvan B42 mukainen.
Kuva B42
Jos vaunussa on vain G-asento (tavarajuna) tai P-asento (matkustajajuna), se merkitään kuvan B43 osoittamalla tavalla.
Kuva B43
B.27.3. Muut jarrumerkinnät
Kummankin runkopalkin keskellä on oltava seuraavat merkinnät.
B.27.3.1. Merkintä, joka osoittaa, että kalustoon on asennettu suurnopeusjarrujärjestelmä, jossa on ”R”-jarrulaji
Kuva B44
B.27.3.2. Merkintä, joka osoittaa, että kalustossa on komposiittimateriaalista valmistetut jarruanturat
Kuva B45
L 344/130 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
B.27.3.3. Merkintä, joka osoittaa, että kalustossa on levyjarrut
Jarrujen kunnon tarkastukseen on annettava ohjeet.
Kuva B46
B.28. VAUNU, JOSSA ON OSSHD-STANDARDIN MUKAINEN AUTOMAATTIKYTKIN
Kuva B47
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/131
B.29.”KÄYTTÖ SALLITTU 1 520 MM:N RAITEILLA ”-KYLTTI
Kuva B48
B.30. VAUNU, JOSSA ON ERI RAIDELEVEYKSILLE (1 435 MM/1 520 MM) TARKOITETUT PYÖRÄKERRAT
Kuva B49
B.31. ERI RAIDELEVEYKSILLE (1 435 MM/1 520 MM) TARKOITETUILLA PYÖRÄKERROILLA VARUSTETTUJEN TELIEN
MERKINTÄ
Kuva B50
B.32. ULOTTUMA-ARVOJA GA, GB TAI GC VARTEN VALMISTETTUJEN VAUNUJEN MERKINTÄ.
Jää avoimeksiL 344/132 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE C
Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat
C.1. SOVELTAMISALA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138
C.2. YLEINEN OSA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138
C.2.1. Käytetyt merkinnät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138
C.2.2. Määritelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C.2.2.1. Normaalikoordinaatit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C.2.2.2. Vertailuprofiili . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C.2.2.3. Geometrinen ylitys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C.2.2.4. Kallistuskeskiö C . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C.2.2.5. Epäsymmetria . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141
C.2.2.6. Liikkuvan kaluston suurin rakenteellinen ulottuma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141
C.2.2.7. Kinemaattinen ulottuma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C.2.2.8. Kvasistaattiset liikkeet z . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C.2.2.9. Projektiot S (kuva C5) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C.2.2.10. Kavennukset Ei tai Ea . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C.2.2.11. Radan varren aukean tilan ulottuma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 143
C.2.3. Yleisiä kommentteja menetelmästä, jolla liikkuvan kaluston suurin sallittu rakenteellinen ulottuma
lasketaan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 143
C.2.3.1. Eri ulottumien keskinäiset asemat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 144
C.2.4. Liikkuvan kaluston suurimman rakenteellisen ulottuman määrittelevää vertailuprofiilia koskevat
säännöt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145
C.2.4.1. Pystysuuntaiset liikkeet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145
C.2.4.1.1. Kiskon pinnan yläpuolella olevien vähimmäiskorkeuksien määrittely . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145
C.2.4.1.2. Pystysuuntaisten siirtymäkaarien (myös järjestelyratapihojen laskumäkien) sekä jarru-, vaihto- ja
pysäytinlaitteiden ylitys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 146
C.2.4.1.3. Kiskon pinnan yläpuolella olevien suurimpien sallittujen korkeuksien määrittely . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 151
C.2.4.2. Sivuttaisliikkeet (D) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 152C.2.4.2.1. Vaunun ajoasento radalla ja siirtymiskerroin (A) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 152
C.2.4.2.2. Suuntaa vaihtavalla ohjaamolla (ohjausvaunu) varustettuja junayksiköitä ja henkilövaunuja koskevat
erityistapaukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 155
C.2.4.2.3. Kvasistaattinen liike (z) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1558.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/133
C.2.5 Kavennusten määrittely laskemalla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156
C.2.5.1. Liikkeiden (D) laskennassa huomioon otetut termit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156
C.2.5.1.1. Termit, jotka koskevat vaunun ajoasentoa kaarteessa (geometrinen ylitys) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156C.2.5.1.2. Sivusuuntaista välystä koskevien termien ryhmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 157
C.2.5.1.3. Kvasistaattiset liikkeet (termi koskee vaunun [vaunujen] taipumaa jousituksen varaan ja vaunun
epäsymmetriaa, kun taipuma on suurempi kuin 1
o) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 157
C.3. ULOTTUMA G1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 158
C.3.1. Staattisen ulottuman G1 vertailuprofiili . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 159
C.3.1.1. Kavennuskaavat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 159C.3.2. Kinemaattisen ulottuman G1 vertailuprofiili . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160
C.3.2.1. Kaikille vaunuille yhteinen osa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160
C.3.2.2. Vaunujen 130 mm:ä alempana oleva osa, joka ei saa ylittää laskumäkiä, raidejarruja tai muita
toiminnassa olevia vaihto- ja pysäytyslaitteita . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161
C.3.2.3. Vaunujen 130 mm:ä alempana oleva osa, joka saa ylittää laskumäet, raidejarrut tai muut toiminnassa
olevat vaihto- ja pysäytyslaitteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162
C.3.2.3.1. Vaihtolaitteiden käyttö kaartuvalla raideosuudella . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162
C.3.3. Sallitut projektiot So (S) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 163
C.3.4. Kavennuskaavat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164
C.3.4.1. Moottoroiduissa vaunuissa sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164
C.3.4.2. Junayksiköissä sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 166
C.3.4.3. Matkustajavaunuissa sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 167C.3.4.4. Tavaravaunuissa sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 169
C.3.5. Virroittimien ja katolla olevien eristämättömien jännitteisten virtapiirin osien vertailuprofiili . . . . . . . . 171
C.3.6. Liikkuvan kaluston rakenteellisen ulottuman määrittämiseen käytettävää vertailuprofiilia koskevat
säännöt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171
C.3.6.1. Virroittimin varustetut junayksiköt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171
C.3.6.2. Virroittimin varustetut moottorivaunut: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.3.6.3. Virroittimet ala-asennossa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.3.6.4. 25 kV:n virransyötön eristystä koskeva turvamarginaali . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173C.4. VAUNUJEN ULOTTUMAT GA, GB, GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.4.1. Staattisen ulottuman vertailuprofiilit ja niihin liittyvät säännöt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.4.1.1. Staattiset ulottumat GA ja GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 174L 344/134 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
C.4.1.2. Staattinen ulottuma GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 175
C.4.2. Kinemaattisen ulottuman vertailuprofiilit ja niihin liittyvät säännöt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 175
C.4.2.1. Vetoyksiköt (paitsi moottorivaunut ja junayksikön moottoroidut matkustajavaunut) . . . . . . . . . . . . . . . . . 176C.4.2.1.1. Kinemaattiset ulottumat GA ja GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 176
C.4.2.1.2. Kinemaattinen ulottuma GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178
C.4.2.2. Moottorivaunut ja junayksikön moottoroidut matkustajavaunut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178C.4.2.2.1. Kinemaattiset ulottumat GA ja GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178
C.4.2.2.2. Kinemaattinen ulottuma GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179
C.4.2.3. Matkustajavaunut ja matkatavaravaunut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179
C.4.2.3.1. Kinemaattiset ulottumat GA ja GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179
C.4.2.3.2. Kinemaattinen ulottuma GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181C.4.2.4. Tavaravaunut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181
C.4.2.4.1. Kinemaattiset ulottumat GA ja GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181
C.4.2.4.2. Kinemaattinen ulottuma GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183
C.5. KAHDEN- TAI MONENVÄLISIÄ SOPIMUKSIA VAATIVAT RAIDEVÄLIT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183
C.5.1. Ulottuma G2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183C.5.1.1. Staattisen ulottuman G2 vertailuprofiili . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183
C.5.1.2. Kinemaattisen ulottuman G2 vertailuprofiili . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185
C.5.2. Ulottumat GB1 ja GB2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185
C.5.2.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185
C.5.2.2. Staattiset vertailuprofiilit GB1 ja GB2 (kuormaulottumat) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 186C.5.2.3. Staattisia vertailuprofiileja GB1 ja GB2 koskevat säännöt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 187
C.5.2.4. Kinemaattiset vertailuprofiilit GB1 ja GB2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 187
C.5.2.5. Kinemaattisia vertailuprofiileja GB1 ja GB2 koskevat säännöt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188C.5.3. Ulottuma 3.3 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188
C.5.3.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188
C.5.3.2. Kinemaattisen ulottuman 3.3 vertailuprofiili . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1898.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/135
C.5.3.3. Rakenteellisen ulottuman määrittämiseen vaadittavaa vertailuprofiilia koskevat säännöt . . . . . . . . . . . . . 189
C.5.3.3.1. Sallitut projektiot So (S) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 189C.5.3.3.2. Kvasistaattiset siirtymät z. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190C.5.3.4. Kavennuskaavat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190C.5.3.4.1. Vetoyksiköihin sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190
C.5.3.4.2. Junayksiköihin sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)* . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 191
C.5.3.4.3. Matkustajavaunuihin sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 192C.5.4. Ulottuma GB-M6 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 194C.5.4.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 194C.5.4.2. Kinemaattisen ulottuman GB.M6 vertailuprofiili . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195C.5.4.3. Kavennuskaavat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195C.5.4.3.1. Vetävät vaunut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195C.5.4.3.2. Vedettävät vaunut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 197C.6. LIITE 1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198C.6.1. Liikkuvan kaluston kuormaulottuma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198C.6.1.1. Ovia, portaita ja astinlautoja koskevat ehdot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198C.7. LIITE 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199C.7.1. Liikkuvan kaluston kuormaulottuma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199C.7.1.1. Tukiristikon B, C ja D ulkopuolella olevien alueiden jousitusten kokoonpuristuminen . . . . . . . . . . . . . . . 199
C.8. LIITE 3 LIIKKUVAN KALUSTON KUORMAULOTTUMA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201
C.8.1. Kallistuvien vaunujen kuormaulottuman laskeminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201C.8.1.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201C.8.1.2. Tarkoitus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201C.8.1.3. Soveltamisala . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.1.4. Taustaa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.1.5. Turvallisuuteen liittyvät ehdot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.1.6. Käytetyt tunnusmerkit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.2. TBV-vaunujen kuormaulottuman määrittelyn perusehdot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.2.1. Korin kallistusjärjestelmien tyypit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203L 344/136 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
C.8.3. Kaavojen analyysi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204
C.8.3.1. Peruskaavat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204C.8.3.2. Kaavoihin TBV-vaunuja varten tehtävät muutokset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204C.8.3.2.1. Sivusuuntaisten välysten arvoja kallistuneessa korissa koskeva lauseke . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204C.8.3.2.2. TBV:n kvasistaattiset siirtymät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205
C.8.3.2.2.1. Kaarteen sisäreunan kavennusten kvasistaattisia siirtymiä z
Pkoskeva lauseke . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205
C.8.3.2.2.2. Kaarteen ulkoreunan kavennusten kvasistaattisia siirtymiä z Pkoskeva lauseke . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 206
C.8.3.2.3. AKTIIVISET järjestelmät: korin väännöstä johtuvat siirtymät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208C.8.4. Kaavoja koskevat säännöt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209C.8.5. Huomautuksia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209C.8.5.1. Taipuman korjausta koskeva ehto (aktiivisella järjestelmällä varustetut TBV-junat) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209C.8.5.2. TBV-vaunujen nopeutta koskeva ehto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210C.8.6. Liite 4 Liikkuvan kaluston kuormaulottuma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2108.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/137
C.1. SOVELTAMISALA
Eri maissa käytettävissä olevat kuormaulottumat on luokiteltu seuraavasti:
— Ulottuma sallittu ilman rajoituksia: G1
Tavoitearvo, käytettävissä kaikilla radoilla (paitsi Yhdistynyt kuningaskunta, ks. liite T)
— Ulottuma, jota voidaan käyttää vapaasti vain tietyillä tarkkaan määritellyillä reiteillä: Ulottumat GA, GB, GC
— Ulottumat, joiden käyttö edellyttää infrastruktuurista vastaavien tahojen välistä sopimusta: Ulottumat G2, 3.3, GB-M6,
GB1, GB2 jne.
— Vaunuissa kuljetettavat kuormat
Kun vaunuissa kuljetetaan kuormaa, vain liitteessä 6 mainitut kuormausprofiilit ja -menetelmät hyväksytään.
— Yhdistetty kuljetus
Yhdistetyn kuljetuksen liikenteen tarpeisiin, volyymiltään tarkkaan määriteltyjen kuormayksiköiden (vaihtokuorma-
tilat, kontit ja puoliperävaunut) käyttö määritellyissä vaunuissa (viite PTU, 3.2.1 kohta).
— Yhteentoimivat suurnopeusjunavaunut
Suurnopeusjunien vaunujen, jotka ovat yhteentoimivia Euroopan yhteisön alueella, on kuormaulottumaltaan oltava
liikkuvan kaluston YTE:n 4.1.4 kohdan mukaisia.
— Liikkuva kalusto, jossa on kallistuksen vajauksen kompensointijärjestelmä
Kyseinen liikkuva kalusto on tarkastettava liitteessä 3 kuvatulla menetelmällä.
— Virroittimet
Virroittimien ja katolle asennettavan laitteiston viemän tilan ääriviivat on tarkastettava kohdan 4.2.2.5 mukaan.
— OSSJD-maiden kuormaulottumat
OSSJD:n jäsenvaltiot käyttävät tiettyjä kuormaulottumia. Kun tekniset ja sovellusasiakirjat ovat saatavilla, niiden
tiedoista tehdään liite 7.
— Ovet ja portaat
Ovia ja portaita koskevat säännöt on esitetty liitteessä 1.
— Tukiristikon B —C—D ulkopuolella olevien alueiden jousitusten kokoonpuristuminen
Tätä koskevat säännöt on esitetty liitteessä 2.
— Infrastruktuurin tarjoamien marginaalien hyväksikäyttö vaunuissa, joissa on määritellyt parametrit
Kyseinen liikkuva kalusto on tarkastettava liitteessä 4 kuvatulla menetelmällä.
C.2. YLEINEN OSA
C.2.1. Käytetyt merkinnät
A : telin kääntymäkulmakerroin
a : yksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen tai telivaunujen telikeskiöiden välinen etäisyys (ks. huomautukset)b : vaunun puolileveys (ks. kaavio liitteessä 2)b1 : primääriripustusjousten välinen puolietäisyys (ks. kaavio liitteessä 2)b2 : sekundääriripustusjousten välinen puolietäisyys (ks. kaavio liitteessä 2)bG : sivutukien välinen puolietäisyysbw : virroittimen kaaren puolileveysC : kallistuskeskiö (ks. kuva 3)d : pyörän laippojen ulkoetäisyys mitattuna kohdasta, joka on 10 mm kosketuspintojen alapuolella, kun laipat ovat
kuluneet sallittuun rajaan asti absoluuttisen rajan ollessa 1,410 m; raja voi vaihdella tarkasteltavan vaunun
kunnossapitokriteerien mukaan
dga : ylitys ulkokaarteessadgi : ylitys sisäkaarteessaD : sivuttaisliikeL 344/138 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Ea : ulkoinen kavennus
Ei : sisäinen kavennus
E'a : ulkoinen poikkeama verrattuna virroittimen ylemmän tarkastuspisteen (6,5 m) sallittuun liikkeeseen
E'i : sisäinen poikkeama verrattuna virroittimen ylemmän tarkastuspisteen (6,5 m) sallittuun liikkeeseen
E"a : ulkoinen poikkeama verrattuna virroittimen alemman tarkastuspisteen (5,0 m) sallittuun liikkeeseen
E"i : sisäinen poikkeama verrattuna virroittimen alemman tarkastuspisteen (5,0 m) sallittuun liikkeeseen
ea : ulkoinen pystysuuntainen kavennus vaunujen alaosissa
ei : sisäinen pystysuuntainen kavennus vaunujen alaosissa
f : pystysuuntainen riippuma (ks. liite 2)
h : korkeus kiskon pinnasta
hc : vaunun poikittaisen poikkileikkauksen kallistuskeskiön korkeus kiskon pinnasta
ht : virroittimen alemman nivelen asennuskorkeus kiskon pinnasta
J : sivutukien välys
J'a, J'i : laskennan tuloksena saatujen liikkeiden ja välyksen vaikutuksesta johtuvien liikkeiden välinen ero
l : raideleveys
n : tarkasteltavan osan ja sen vieressä olevan päätypyöräkerran tai lähimmän telikeskiön välinen etäisyys (ks.
huomautus)
na : n, kun osat sijaitsevat akselien tai telikeskiöiden ulkopuolella
ni : n, kun osat sijaitsevat akselien tai telikeskiöiden välissä
nμ : tarkastellun osan etäisyys junayksikön vetotelin telikeskiöstä (ks. huomautus)
p : telin akseliväli
p' : junayksiköiden vetotelin akseliväli
q : sivuttaisvälys akselin ja telin rungon välissä tai akselin ja vaunun korin välissä, jos kyse on akselivaunusta
R : tasamaalla olevan kaarteen säde
Rv : pyöristyssäde
s : vaunun joustokerroin
S : projektio
So : suurin sallittu projektio
t : virroittimen joustoindeksi: metreinä ilmoitetut sivuttaisliikkeet, joihin kaari joutuu mukautumaan, kun se on 6,50
m:n korkeudella ja siihen vaikuttaa 300 N:n sivusuuntainen voima
w : telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys
w∞ : telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys suoralla radalla
wa : telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys kaarteen ulkoreunalla
wi : telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys kaarteen sisäreunalla
wa(R) : telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys kaarteen ulkoreunalla, kun kaarteen säde on R
wi(R) : telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys kaarteen sisäreunalla, kun kaarteen säde on R
w'∞—w'a—w'i—w'a(R) —w'i(R) ovat samat junayksiköiden vetoteleissä.
xa : lisäkavennus erikoispitkissä vaunuissa telikeskiöiden ulkopuolella
xi : lisäkavennus erikoispitkissä vaunuissa telikeskiöiden välissäy : etäisyys telin tehollisesta telikeskiöstä geometriseen telikeskiöön (ks. huomautus)z : kvasistaattisesta taipumasta ja epäsymmetriasta johtuva poikkeama verrattuna mediaaniasemaanz' : virroittimen ylemmän tarkistuspisteen laskelmiin perustuvan sivusuuntaisen taipuman ja todellisen taipuman eroz" : virroittimen alemman tarkistuspisteen laskelmiin perustuvan sivusuuntaisen taipuman ja todellisen taipuman eroα : sivutukien välyksestä johtuva vaunun korin lisätaipuma
δ : kallistetun raiteen taipuma (ks. kuva 3)
ηο : rakenteellisista toleransseista, jousituksen korjauksesta ja epätasaisesti jakaantuneesta lastista johtuva vaunun
epäsymmetrisyyskulma
θ : jousituksen korjauksen toleranssi: vaunun korin mahdollinen jousituksen korjauksen puutteista johtuva taipuma
vaunun ollessa tyhjänä tasaisella maalla olevalla radalla (radiaaneissa)
μ : kiskon ja pyörän kitkakerroin
τ : virroittimen rakenteellinen ja asennustoleranssi: poikkeama, joka sallitaan vaunun korin keskiviivan ja kaaren
keskustan välillä, kun kaari on 6,5 m:n korkeudessa eikä siinä ole sivusuuntaista rasitusta
Huom . Jos vaunuissa ei ole kiinteitä telikeskiöitä, a- ja n-arvot määritellään siten, että telin pitkittäissuuntaisen keskiviivan
ja vaunun korin pitkittäissuuntaisen keskiviivan yhtymiskohtaa pidetään kuvitteellisena telikeskiönä, joka onmääritelty graafisesti, kun vaunu on säteeltään 150 m:n kaarteessa, välysten vaikutukset ovat jakaantuneet tasaisesti
ja akselit on keskitetty raiteelle. Jos y on kuvitteellisen telikeskiön etäisyys telin geometrisesta keskikohdasta (yhtä
kaukana taka-akseleista), kaavoissa p
2korvataan lausekkeella p2 −y2 ja p'2lausekkeella (p02−y2).8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/139
C.2.2. Määritelmät
C.2.2.1. Normaalikoordinaatit
Ilmaisua ”normaalikoordinaatit” käytetään ortogonaalisista akseleista, jotka on määritelty tasonormaalissa radan
keskiviivaan nimellisasemassa. Toinen näistä akseleista, joskus horisontaaliseksi kutsuttu, on määritellyn tason ja kiskonpinnan leikkausviiva, toinen on kohtisuorassa tähän leikkausviivaan nähden oleva akseli, joka on yhtä kaukana kiskoista.
Laskennallisista syistä on oletettava, että tämä keskiviiva ja vaunun keskiviiva kohtaavat toisensa, jotta voitaisiin verrata
toisiinsa vaunun rakenteellista ulottumaa ja radan varren aukean tilan ulottumien raja-arvoja, jotka kumpikin on laskettu
käyttäen kinemaattisen ulottuman vertailuprofiilia, joka on molemmille yhteinen.
Kuva C1
C.2.2.2. Vertailuprofiili
Normaalikoordinaatteihin liittyvä profiili, johon aina kuuluvat määräykset, joita käytetään liikkuvassa kalustossa vaunun
suurimman rakenteellisen ulottuman määrittelyä varten.
C.2.2.3. Geometrinen ylitys
Kaarteessa, jonka säde on R, sijaitsevan vaunun osan geometrinen ylitys tarkoittaa kyseisen vaunun osan ja radan
keskipisteen etäisyyden ja toisaalta suoralla radalla olevan vaunun osan ja radan keskipisteen etäisyyden eroavuutta. Akselitovat kummassakin tapauksessa mediaaniasemassa radalla, välys on jakaantunut tasaisesti ja vaunu symmetrinen eikäkallistunut jousitusten päälle. Toisin sanoen geometrinen ylitys on se vaunun osan poikkeama, joka johtuu radankaarevuudesta.
Kaikilla samalla puolella radan keskiviivaa olevilla pisteillä, jotka ovat vaunun korin samalla poikkileikkauksella, on sama
geometrinen ylitys.
Kuva C2
C.2.2.4. Kallistuskeskiö C
Kun vaunun koriin vaikuttaa kiskon pinnan suuntainen sivuttainen voima (painovoimakomponentti, ks. kuva 3a, tai
keskipakoisvoima, ks. kuva 3b), se kallistuu jousituksen varaan.
Jos vaunun sivuttainen välys ja vaimentimiin kohdistuva vaikutus ovat saavuttaneet raja-arvon tässä tilanteessa, sivuttaisen
leikkauksen keskiviiva XX' siirtyy asemaan X1X'1.L 344/140 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Tavallisesti vaunun liikkuessa sivulle pisteen C asema ei riipu sivuttaisliikkeen määrästä. Pistettä C kutsutaan vaunun
kallistuskeskiöksi ja sen etäisyyttä h ckiskon pinnasta kallistuskeskiön korkeudeksi.
Arvo h cvoidaan mitata tai laskea. Jos vaunu tai teli on ääriasemassa suurinta rakenteellista ulottumaa laskettaessa, korkeus h c
on laskettava kyseessä olevasta vaunun korin tai telin töyssyvaimentimesta (keskellä olevasta tai kääntyvästä); ellei sitä voida
mitata tai laskea, h con yhtä kuin 0,5 m.
Kuva C3
C.2.2.5. Epäsymmetria
Vaunun epäsymmetria on kulma ηo, joka muodostuu tasaisella maalla olevalla raiteella paikallaan seisovan vaunun
pystysuoran viivan ja keskiviivan välille, kun kitkaa ei ole (ks. kuva 3c).
Epäsymmetrian syynä voivat olla rakenteelliset viat, epätasaisesti säädetty jousitus (jarrukiilat, sivutuet, pneumaattiset
tasoitusventtiilit jne.) ja epätasaisesti jakaantuneesta lastista.
2.2.6 Joustokerroin s (ks. kuva C3)
Aina, kun vaunu seisoo kallistetulla raiteella kiskon pinnan ollessa kulmassa δvaakatasoon nähden, vaunun kori on
jousitustensa varassa ja muodostaa kulman ηraiteen yläpintaan nähden kohtisuoran viivan kanssa. Vaunun joustokerroin s
määritellään seuraavasti:
s¼η
δ
Suhde voidaan laskea tai mitata (ks. UIC-määrelehti 505-5). Se riippuu erityisesti vaunun kuormituksesta.
Vakiopainoiset vetoyksiköt: Veturit ym.: ajokunnossa ilman lastia
Ei-vakiopainoiset vaunut: Junayksiköt, matkustajavaunut, tavaravaunut, ohjaamolla varustetut matkustajavaunut jne.
Ilman lastia ajokunnossa ja poikkeuksellisesti kuormattuna (suurin sallittu kuorma)
Ei-vakiopainoiset vaunut: Tavaravaunut: ilman lastia ajokunnossa ja suurimmalla sallitulla kuormalla lastattuna
C.2.2.6. Liikkuvan kaluston suurin rakenteellinen ulottuma
Suurin sallittu rakenteellinen ulottuma on suurin sallittu profiili, joka on saatu soveltamalla liikkuvan kaluston eri osissa
noudatettavia, vertailuprofiiliin verrattuna tehtäviä kavennuksia koskevia sääntöjä. Nämä kavennukset riippuvat kyseisenliikkuvan kaluston geometrisista ominaisuuksista, poikkileikkauksen asemasta telikeskiöön tai akseleihin nähden,8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/141
tarkasteltavan kohdan korkeudesta verrattuna kiskon pintaan, rakenteellisesta välyksestä, suurimmasta sallitusta kulumasta
ja jousituksen jousto-ominaisuuksista.
Tehollisen rakenteellisen ulottuman käyttöön (askelmien, kädensijojen ym. asentamiseen) tarvitaan yleensä vain osaa
suurimman rakenteellisen ulottuman sisäpuolella olevasta viivoittamattomasta alueesta.
Kuva C4
C.2.2.7. Kinemaattinen ulottuma
Kinemaattinen ulottuma käsittää uloimmat asemat, joihin liikkuvan kaluston eri osat todennäköisesti ulottuvat verrattuna
normaalikoordinaattien keskikohtiin, kun otetaan huomioon akselien kaikkein epäedullisimmat asennot radalla,sivuttaissuuntaiset välykset ja kvasistaattiset liikkeet, jotka johtuvat liikkuvasta kalustosta ja radasta.
Kinemaattisessa ulottumassa ei oteta huomioon tiettyjä satunnaistekijöitä (heilahtelu, epäsymmetria, jos ηo≤1
o). Näin ollen
vaunujen jousitetut osat voivat ylittää kinemaattisen ulottuman vaunun heilahdellessa. Radan kunnossapito-osasto ottaahuomioon nämä liikkeet.
C.2.2.8. Kvasistaattiset liikkeet z
”z”on se osa sivuttaisliikkeestä, joka johtuu liikkuvasta kalustosta (kun kallistuksen vajaus on 50 mm) ja on seurausta
jousitusten tekniikasta ja jousto-ominaisuuksista (joustokerroin s). Vaunu on alttiina keskipakovoiman vaikutukselle, jotakallistus ei kompensoi, tai kallistusta on liikaa (ks. kuva 3a tai 3b), ja vaunuun vaikuttaa epäsymmetria ηo (ks. kuva 3c).
Tämä arvo riippuu kyseessä olevan kohdan korkeudesta h.
C.2.2.9. Projektiot S (kuva C5)
Vertailuprofiilin ulkopuolella oleva osa, kun vaunu on kaarteessa ja/tai radalla, jonka raideleveys on suurempi kuin 1,435 m.
Vaunun puolileveys plus D-liikkeet miinus vertailuprofiilin puolileveys samalla tasolla on yhtä kuin todellinen projektion S
suhde vertailuprofiiliin.
Katso myös 3.3 kohta ”Sallitut projektiot”.
C.2.2.10. Kavennukset Ei tai Ea
Sen varmistamiseksi, ettei raiteella oleva vaunu ylitä ”vaunun aseman raja-arvoa” D-liikkeiden takia, puolileveysmittoja on
kavennettava arvolla Ei tai Ea suhteessa vertailuprofiiliin, jolloin:
Ei tai Ea ≥D - So.
Arvojen ero on seuraava:
—Ei: vertailuprofiilin puolileveysmittojen kavennusarvo osissa, jotka sijaitsevat yksittäisakselisten vaunujen päätypyö-
räkertojen välissä tai telivaunujen telikeskiöiden välissä
—Ea: vertailuprofiilin puolileveysmittojen kavennusarvo osissa, jotka sijaitsevat yksittäisakselisten vaunujen päätypyö-
räkertojen ulkopuolella tai telivaunujen telikeskiöiden ulkopuolellaL 344/142 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
C.2.2.11. Radan varren aukean tilan ulottuma
Suhteessa radan normaalikoordinaattien akseleihin määritelty profiili, jonka sisälle mikään rakenne ei saa ulottua huolimatta
radan joustavista tai joustamattomista liikkeistä.
C.2.3. Yleisiä kommentteja menetelmästä, jolla liikkuvan kaluston suurin sallittu rakenteellinen ulottuma
lasketaan
Suurinta rakenteellista ulottumaa tarkasteltaessa otetaan huomioon liikkuvan kaluston sekä sivuttais- että pystysuuntaiset
liikkeet, jotka lasketaan vaunun geometrian ja jousitusominaisuuksien perusteella erilaisilla kuormauksilla.
Vaunun suurin sallittu rakenteellinen ulottuma määritellään yleensä ni- tai na-arvoilla, jotka vastaavat vaunun ja
puskinpalkin keskikohtaa. Tarkistettava on tietenkin kaikki projektiokohdat sekä ne kohdat, jotka sijaintinsa vuoksi
todennäköisesti joutuvat vaunun suurimman sallitun rakenteellisen ulottuman läheisyyteen tarkastellussa osassa.
Vastaavasti, kun otetaan huomioon vaunun korin liikkeet, jotka on laskettu osassa ni- tai na sijaitsevasta kohdasta
korkeudella h kiskon pinnasta, vaunun suurimman rakenteellisen ulottuman puolileveyksien on oltava mahdollisimman
yhtä suuret kuin vertailuprofiilin vastaavat kullekin vaunutyypille ominaiset puolileveydet, joita on kavennettu arvoilla Ei taiEa.
Kavennusten on oltava suhteen Ei tai Ea ≥D - So mukainen, jossa:
— D tarkoittaa niitä liikkeitä, joiden arvot on laskettu 1.4.2 kohdassa annettujen kaavojen mukaan.
— So tarkoittaa suurimpia sallittuja projektioita, joiden arvot esitetään 3.3 kohdassa ”Sallitut projektiot”.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/143
C.2.3.1. Eri ulottumien keskinäiset asemat
Kuvassa C5 näkyvät eri ulottumien keskinäiset asemat sekä liikkuvan kaluston suurimman rakenteellisen ulottuman
määrittelemiseen vaikuttavat päätekijät.
Kuva C5
L 344/144 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
C.2.4. Liikkuvan kaluston suurimman rakenteellisen ulottuman määrittelevää vertailuprofiilia koskevat
säännöt
Vaunun suurimman rakenteellisen ulottuman määrittelyyn tarvittavien vertailuprofiilien säännöissä on otettava huomioon
seuraavat asiat:
— pystysuuntaiset liikkeet
— poikittaiset liikkeet.
Rakenteelliset toleranssit on otettu osittain huomioon epäsymmetrialaskuissa.
Vaunun nimellisleveyden arvo saadaan suurimman rakenteellisen profiilin ulottuvuuksista.
Toleranssiarvoja ei saa käyttää systemaattisesti vaunun ulottuvuuksien suurentamiseksi.
C.2.4.1. Pystysuuntaiset liikkeet
Näiden liikkeiden avulla voidaan määritellä vaunun tai sen osan pienin ja suurin sallittu korkeus kiskon pinnan yläpuolella.
Tämä koskee erityisesti seuraavia osia:
— ulottuman alemman osan lähellä olevat osat (alaosat)
— porras 1 170 mm:n korkeudella kiskon pinnasta vertailuprofiililla
— vaunujen yläosassa olevat osat.
On huomattava, että yli 400 mm:n korkeudella kiskon pinnasta olevien osien kvasistaattisten liikkeiden pystysuuntaista
komponenttia ei oteta huomioon.
C.2.4.1.1. Kiskon pinnan yläpuolella olevien vähimmäiskorkeuksien määrittely
Kiskon pinnan yläpuolella olevat vähimmäiskorkeudet osille, jotka sijaitsevat ulottuman alaosan lähellä (1 170 mm:n
korkeudella ja sitä alempana), määritellään ottaen huomioon pystysuuntaiset liikkeet, joita kuvataan seuraavissa kohdissa.
Tutkittaessa vaununkorien riippumaa (ks. myös liite 2) on otettava huomioon seuraavassa kaaviossa esitetty jako.
Kuva C6
Riippumat, joihin kuormitus ja jousituksen tila eivät vaikuta
Taipumia on tarkasteltava kaikkien vaunun korin alueiden (A, B, C ja D) osalta, ja tarkasteltavina ovat seuraavat osat:
—pyörät : kaikkien vaunutyyppien suurin sallittu kuluma
—eri osat : suurin sallittu kuluma —esimerkkejä: sivutuet, jarruvivusto jne. kussakin vaunussa ja kunkin
erityisasennuksen osalta
—laakeripesät : kuluma jätetään huomiotta
—telin runko : valmistusta koskevat toleranssit, jotka aiheuttavat taipumista verrattuna nimellismittoihin: jätetään
huomiotta
—korirakenteet : valmistusta koskevat toleranssit, jotka aiheuttavat taipumista verrattuna nimellismittoihin: jätetään
huomiotta kaikissa tavanomaisissa ja erikoisvaunuissa.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/145
Taipuma, joka riippuu vaunujen kuormituksesta ja jousituksen tilasta
1–Rakenteellinen kierous: riippumat kaikkien vaunun korin alueiden (A, B, C ja D) osalta.
— akselit Taipumaa ei oteta huomioon
— telin runko Taipumaa ei oteta huomioon
— kori Poikittainen taipuma, jätetään huomiotta
Kiertyminen, jätetään huomiotta
Pituussuuntainen taipuma, jätetään huomiotta kaikissa vaunuissa, paitsi
niissä, joissa pituussuuntainen riippuma on
otettava huomioon kinemaattisten rasitusten
vuoksi, kun enimmäiskuorma kasvaa
30 prosenttia.
2—Jousitusten taipuma
Jousityypit:
Primääri- ja sekundääriripustuksiin kuuluu erityyppisiä jousia, joiden taipuma on otettava huomioon:
— teräsjousi taipuma staattisella kuormalla,
lisätaipuma kinemaattisessa rasituksessa,
jouston toleransseista johtuva taipuma.
— kumijousi samat taipumat kuin teräsjousissa
— pneumaattinen jousi täydellinen taipuma, kun tyynyt tyhjenevät (myös varajousitus, jos sellainen
kuuluu varustukseen)
— Jousituksen taipumia koskevat ehdot
— yhtä suuret ja samanaikaiset taipumat jousituksessa (alueilla A, B, C ja D)
— ”tavanomaiset” vaunut: täydellinen taipuma (pohjaaminen).
— erikoisvaunut: taipuma, joka johtuu jousitetun painon 30 prosentin ylikuormituksesta (tarkoituksena on
hyödyntää ulottumaa mahdollisimman paljon erityisesti silloin, kun on kyseessä yhdistetty
kuljetus tai tilaa vievät lastit), tai täydellinen taipuma (pohjaaminen).
— muut taipumat, ks. liite 3.
C.2.4.1.2. Pystysuuntaisten siirtymäkaarien (myös järjestelyratapihojen laskumäkien) sekä
jarru-, vaihto- ja pysäytinlaitteiden ylitys
a) Vaunut, joiden vertailuprofiili (130 mm:n alapuolella oleva osa) on C.3.2.3 kohdan mukainenPystysuuntaisten kavennusten ei tai ea normaaliarvot, jotka on otettava huomioon tyhjissä henkilövaunuissa, tyhjissä tai
kuormatuissa vaunuissa ja tavaravaunuissa.
Kun näissä vaunuissa on laskumäkitoiminta sallittu, niiden on pystyttävä ylittämään toiminnassa olevat raidejarrut ja muut
vaihto- tai pysäytinlaitteet, jotka sijaitsevat radalla, joka ei ole pystysuuntaisesti kaareva, ja ulottuvat 115 mm:n ja 125 mm:nkorkeudelle kiskon pinnasta, viimeistään 3 m ennen kuperan siirtymäkaaren päättymistä, kun siirtymäkaaren säde on Rv≥250 m (mitta d).
Niiden pitää myös pystyä ylittämään kyseiset laitteet, jotka sijaitsevat siirtymäkaaren sisäpuolella tai lähellä, kun
siirtymäkaaren säde on Rv ≥300 m.
Kun näitä ehtoja sovelletaan, vaunujen alaosien korkeuden, kun on otettu huomioon 1.4.1 kohdan mukaisesti arvioidut
pystysuuntaiset liikkeet, on oltava kiskon pinnasta vähintään yhtä kuin 115 mm tai 125 mm plus seuraavat ei- tai ea-arvot:L 344/146 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva C7
ei tai
ea: liikkuvan kaluston laitteiston alaosan pystysuuntainen kavennus verrattuna mittoihin 115 mm tai 125 mm.
ev: raidejarrujen alaslasku verrattuna mittoihin 115 mm tai 125 mm.
Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden väliset osat (normaaliarvot metreinä) ei- ja e'i-arvoihin lisätyn tunnusluvun
tarkoituksena on erottaa normaaliarvot kavennetuista arvoista:
ei1¼n
a:a−n−3 ð Þ2
500kun a 17,80 m ja n <a−3
n
ei1¼a−3ð Þ3
3375awh kun a 17,80 m ja n a−3
3(1)
ei1¼27
4:n
a−3 
1−n
a−3h i
2a2
3375−0,04 
kun a >17,80 m ja n <a−3
3
ei1¼a2
3375−0,04 kun a >17,80 m ja n a−3
3(1)
HUOMAUTUKSET
(1) Tämä kaava n a−3
3antaa suuremmat tai yhtä suuret n-arvon kavennukset kuin kaavasta n <a−3
3saatava tulos.
Kun tyhjissä henkilövaunuissa ja tyhjissä tai kuormatuissa tavaravaunuissa on sallittu vaihtotyö laskumäen yli, niiden on
myös pystyttävä ylittämään kupera siirtymäkaari, jonka säde on ≥250 m, ilman että muu osa kuin pyörän laippa laskee
kiskon pinnan alapuolelle.
Tämä ehto, joka koskee vaunujen keskiosaa, on otettava huomioon niiden ehtojen lisäksi, jotka johtuvat pitkiä vaunuja
koskevista e i-kaavoista.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/147
Kuva C8
Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat (arvot metreinä)
Kuva C9
Pienennetyt arvot, kun ei suurenee (päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden väliset osat), jotka on otettava huomioon tietyissä
vaunuissa ylitettäessä kaltevia siirtymäkaaria, myös laskumäkiä.
Näitä pienennettyjä arvoja voidaan käyttää vain tietyissä vaunutyypeissä, koska ne vaativat enemmän tilaa kuin
normaaliarvoja käyttäen määritelty tila. Niitä ovat esimerkiksi yhdistetyissä kuljetuksissa käytettävät syvennyksillä varustetutvaunut sekä muut samanlaiset tai samantyyppiset mallit.
Näiden pienennettyjen arvojen käyttö voi vaatia joillakin järjestelyratapihoilla erityisiä varotoimia laskumäen alla olevien
jarrujen suhteen.
Näissä vaunuissa ulottuvuuden d arvo on 5 m.
Kuva C10
(pienennetyt arvot metreinä)L 344/148 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
ei2¼n
a:a−n−5 ð Þ2
500kun a 15,80 m ja n <a−5
3
ei2¼a−5ð Þ3
3375akun a 15,80 m ja n a−5
3
ei227
4:n
a−5 
1−n
a−5h i
2a2
3375−0,05 
kun a >15,80 m ja n <a−5
3
ei2¼a2
3375−0,05 si a >15,80 m et n a−5
3(1)
HUOMAUTUKSET
(1) Tämä kaava n a−5
3antaa suuremmat tai yhtä suuret n-arvon kavennukset kuin kaavasta n <a−5
3saatava tulos.
Kun vaunuille on sallittu vaihtotyö laskumäen yli, niiden on myös pystyttävä ylittämään kupera siirtymäkaari, jonka säde on
suurempi tai yhtä suuri kuin 250 m, ilman että muu osa kuin pyörän laippa laskee kiskon pinnan alapuolelle.
Tämä ehto, joka koskee vaunujen keskiosaa, on otettava huomioon niiden ehtojen lisäksi, jotka johtuvat pitkiä vaunuja
koskevista ei -kaavoista.
Kuva C11
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/149
Teleissä a = p.
Taulukko C1, jossa arvot E ija e' ion esitetty millimetreinä ja arvot a ja n metreinä.
b) Vaunut, joilla vaihtotyö laskumäen yli on kielletty vaunun pituuden takia
Tyhjien henkilövaunujen, kansainväliseen liikenteeseen sopivien vaunujen ja tyhjien tai kuormattujen vaunujen, joilla
järjestelyratapihojen laskumäkien ylitys on kiellettyä vaunujen pituuden takia, on kuitenkin noudatettava C.3.2.3 kohdassaesitettyä profiilia, kun ne sijoitetaan radalle, joka ei ole pystysuuntaan kaareva, jotta vaihto- ja pysäytinlaitteita voidaan
käyttää.
c) Kaikki vaunut
Kaikkien vaunujen on pystyttävä ylittämään kuperat ja koverat siirtymäkaaret, joiden säde R
v≥500 m, ilman että muu osa
kuin pyörän laippa laskee kiskon pinnan alapuolelle.
Tämä voi koskea pääradan kalustoa, jonka
— akseliväli on yli 17,8 m
— korinylitys on yli 3,4 mL 344/150 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
d) Erityistapaukset
Seuraavat erityistapaukset on otettava huomioon:
— pystysuuntaiset siirtymäkaaret, kun vaunussa on automaattikytkin.
— junalautoilla käytettävien vaunujen taipumakulma.
C.2.4.1.3. Kiskon pinnan yläpuolella olevien suurimpien sallittujen korkeuksien määrittely
Liikkuvan kaluston, jonka h ≥3 250 mm, yläosien pystysuuntaisten liikkeiden huomioon otettava arvo määritellään siten,
että otetaan huomioon ajokunnossa olevan kulumattoman tyhjän liikkuvan kaluston ylöspäin suuntautuvat kinemaattiset
liikkeet.
Vaunun tämä osa tulee lähelle vertailuprofiilia, mikä johtuu
1) heilahtelusta ylöspäin
2) kvasistaattisen taipuman pystysuuntaisesta komponentista
3) poikittaisista liikkeistä.
Siitä seuraa, että vertailuprofiilin pystysuuntaisia mittoja on pienennettävä näiden liikkeiden synnyttämillä arvoilla ξ, jos ne
voidaan laskea, tai muutoin kiinteällä arvolla, joka on 15 mm per jousituksen vaihe.
On kuitenkin huomattava, että kun vaunuun kohdistuu kvasistaattista taipumaa, taipuman vastakkainen puoli nousee, mutta
samanaikaisesti siirtyy kauemmas vertailuprofiilista niin, ettei kosketuksen pelkoa ole. Käänteisesti taipuman puoleinen sivulaskee ja kompensoi näin osan ylöspäin suuntautuvista liikkeistä.
Kun liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus on 50 mm, vertailuprofiilin pystysuora kavennus ΔV(h) nimelliskorkeuksien
ollessa suurempia kuin h=3,25 m ilmaistaan likiarvona:
ΔVðhÞ ¼ ξ−1
2LCRðhÞ −Ei tai a 
s
308
>><
>>:9
>>=
>>;
jossa:
1
2LCRðhÞ on vertailuprofiilin puolileveys
Eitai E aovat poikittaissuuntaisia kavennuksia
s on vaunun joustokerroin
ξon vaunun joustavuus (kiinteä tai laskettu termi)
Esimerkki: vaunulle, jonka kavennus E iotai E aon 217 mm korkeuden ollessa h = 3,25 m, saadaan:
kavennukset pois leikatuissa sivuissa vertailuprofiilin yläosassa.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/151
Kuva C12
C.2.4.2. Sivuttaisliikkeet (D)
Nämä liikkeet ovat seuraavien liikkeiden summa:
— geometriset liikkeet, jotka johtuvat vaunun kulkemisesta kaarteissa ja suoralla radalla (projektiot, sivusuuntainen välys
jne.), joissa vaunun keskiviivan katsotaan olevan kohtisuoraan kiskon pintaan nähden
— kvasistaattiset liikkeet, jotka johtuvat painovoiman (kallistettu rata) ja/tai keskipakoisvoiman lisäämän vauhdin (kaarre)
aiheuttamasta jousitettujen osien taipumisesta
— vaunun korin sivusuuntaista riippumaa ei yleensä oteta huomioon, paitsi erikoisvaunuissa tai raskaassa lastissa
olevissa vaunuissa, joissa nämä arvot ovat erityisen suuria.
C.2.4.2.1. Vaunun ajoasento radalla ja siirtymiskerroin (A)
Vaunun eri ajoasentoihin radalla vaikuttaa vaunun korin ja radan välisten osien poikittainen välys sekä pyörästön
kokoonpano.
Sen vuoksi on tarpeen tarkastella eri asemia, joissa vaunu voi olla radalla, jotta voitaisiin ottaa huomioon siirtymiskertoimet
A, joita sovelletaan sisäisten E ija ulkoisten E akavennusten laskemisessa käytettävien peruskaavojen tiettyihin termeihin.
Siirtymiskerroin ja vaunun ajoasento radalla on esitetty seuraavassa taulukossa. Jos jotakin akselin kokoonpanoa ei ole
esitetty taulukossa, on otettava huomioon kaikkein epäedullisimmat olosuhteet ajoasennon suhteen.
Jos kyseessä on nivelvaunu, on suositeltavaa tarkastella tavanomaisten kaksitelisten vaunujen ajoasentoa.L 344/152 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Taulukko 2 Siirtymiskerroin ja vaunun asema radalla
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/153
L 344/154 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva C13
C.2.4.2.2. Suuntaa vaihtavalla ohjaamolla (ohjausvaunu) varustettuja junayksiköitä ja
henkilövaunuja koskevat erityistapaukset
Tässä liikkuvassa kalustossa telit luokitellaan käynnistyksen kitkakertoimen μmukaan.
Josμ≥0,2, teli on tarkoitettu vetoteliksi
Jos 0 < μ< 0,2, teli katsotaan vedettäväksi teliksi
Josμ= 0, teli on vedettävä teli.
C.2.4.2.3. Kvasistaattinen liike (z)
Nämä liikkeet otetaan huomioon laskettaessa arvoja Ei tai Ea. Ne riippuvat joustokertoimesta s, tarkastellun kohdan
korkeudesta h kiskon pinnasta ja kallistuskeskiön hc korkeudesta.
Radan kunnossapito-osaston on määriteltävä radan varren kulkuvälys korkeudella h > 0,5 m, kun tehollinen liiallinen
kallistus tai kallistuksen vajaus radalla on yli 0,05 m, siten, että lasketaan tavanomaisella tavalla ylimääräinen kvasistaattinen
taipuma liikkuvalle kalustolle, jonka joustokerroin on 0,4 ja kallistuskeskiön korkeus 0,5 m.
Liikkuvasta kalustosta vastaavan osaston on määriteltävä Ei ja Ea ottaen huomioon:
— liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus 0,05 m
— tarvittaessa liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus 0,2 m, kun arvot s ja hc johtavat siihen, että radan kunnossapito-
osaston määrittelemä ulottuma ylitetään (ks. seuraavassa oleva kuva ja 1.5.1.3 kohta)
— suunnittelun ja säätöjen (1) toleransseista (sivutukien välys) ja normaalin kuorman epätasaisesta jakautumisesta
johtuvan epäsymmetrian vaikutus, jos se on yli 1o; alle 1oepäsymmetrian vaikutus otetaan huomioon radan varren
kulkuvälyksessä, samoin satunnaiset sivusuuntaiset heilahdukset, jotka johtuvat sekä liikkuvaan kalustoon että rataanliittyvistä syistä (erityisesti resonanssi-ilmiöistä).8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/155
Suora rata Yhtälö Johda viereisistä yhtälöistä pituudet alla
oleville janoille, joiden arvot näkyvätmyös 8.1.3 kohdassa Erityistapauksia
CoNz¼0,4:0,05 h−0,5
1,5Liiallinen kallistus tai kallistuksen
vajaus = 0,05 m
M0N01¼s:0,05h−hc
1,5¼s
30h−hc j jz¼s:0,05h−hc
1,5
z¼0,4:0,2h−0,5
1,5
CN'1z¼s:0,2h−hc
1,5¼4s
30h−hc j jLiiallinen kallistus tai kallistuksen
vajaus = 0,2 m
MQ ou M00Q00¼S
30þS
10 
h−hc j j
¼4s
30h−hc j j
CoPNP¼0,4 0,2 −0,05 ð Þh−0,5
1,5
¼0,04 h −0,5ð Þ
CQ
CQ"}
(yllä olevissa kaavoissa mitat ovat metreinä)
C.2.5. Kavennusten määrittely laskemalla
Kavennukset E ija E amääritellään seuraavan perussuhteen avulla:
Kavennus E itai E a= liike D itai D a—projektio So
Sisäiset kavennukset
Ei¼ani−n2
iþp2
4Að Þ
2Rþ1,465 −d
2ðAÞ þ qþwðAÞ þ zþxi−So
ja ulkoiset kavennukset
Ea¼anaþn2
a−p2
4ðAÞ
2Rþ1,465 −d
2ðAÞ þ qðAÞ þ wðAÞ þ zþxa−So
Näissä kaavoissa:
— siirtymiskerroin A kuvaa akseleiden asentoa radalla; A:n arvot on annettu C.2.4.2.1 kohdassa.
— Ditai D aon seuraavassa kappaleessa määriteltyjen liikkeiden summa.
— So on suurin sallittu projektio.
xija x aovat erikoistermejä niitä vaunuja varten, joiden akseliväli on erittäin suuri.
C.2.5.1. Liikkeiden (D) laskennassa huomioon otetut termit
Vaunutyyppien erityispiirteiden vuoksi on tarpeen lisätä termejä, ja jotkut parametrit voivat muuttaa seuraavia termejä:
C.2.5.1.1. Termit, jotka koskevat vaunun ajoasentoa kaarteessa (geometrinen ylitys)
1
2Rani−n2
iþp2
4 
¼Tietyn osan geometrinen ylitys kohti sisäkaarretta, kun kaarteen säde on R (probleema, jossa vaunun
korin osat sijaitsevat telikeskiöiden tai akseleiden sisäpuolella).L 344/156 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
1
2Ranaþn2
a−p2
4 
¼Tietyn osan geometrinen ylitys kohti ulkokaarretta, kun kaarteen säde on R (probleema, jossa
vaunun korin osat sijaitsevat telikeskiöiden tai akseleiden ulkopuolella).
Huom. Jos kyseessä ovat erityisteleillä varustetut erikoisvaunut, kaavoja on mahdollisesti mukautettava.
C.2.5.1.2. Sivusuuntaista välystä koskevien termien ryhmä
Kaikkien näiden välysten arvo mitataan akseleihin tai telikeskiöihin nähden kohtisuoraan, kun kaikki osat ovat kuluneet
maksimirajaan asti.
Kohdassa 7.2.2 esitettyjen vaunun ajoasentojen avulla voidaan välykset ottaa huomioon kaavoissa ja määritellä sovellettavan
siirtymiskertoimen arvo, jolloin voidaan laskea välysten vaikutus tarkasteltuun osaan.
1,465 −d
2= akselin välys radalla
q = akseleiden ja alustan välinen ja/tai akselin ja vaunun korin välinen välys. Toisin sanoen akselien laakeripesien ja
akselitappien välinen sivusuuntainen liike plus alustan ja laakeripesien välinen sivusuuntainen liike verrattuna
keskiasemaan kummallakin puolella.
w = telikeskiöiden tai keskiöpalkkien välys. Tämä on telikeskiöiden ja keskiöpalkkien mahdollinen sivusuuntainen
liike keskiasemaan nähden kummallakin puolella, tai jos kyseessä ovat vaunut, joissa ei ole telikeskiöitä, vaununkorin mahdollinen sivusuuntainen liike suhteessa telin runkoon, laskettuna keskiasennosta sekä kaarteen säteen ja
liikkeen suunnan mukaan.
Jos w:n arvo vaihtelee kaarteen säteen mukaan:
— w
i(R) tarkoittaa, että arvoa w tarkastellaan säteen ollessa R, ja niin, että kyseessä on sisäkaarre
— wa(R) tarkoittaa, että arvoa w tarkastellaan säteen ollessa R, ja niin, että kyseessä on ulkokaarre
— w∞tarkoittaa, että arvoa w tarkastellaan suoralla radalla.
Vaunutyypin erikoisominaisuuksien mukaan termiä on mahdollista vuorotella: w', w i, w' i, jne. Se voi myös olla yhtä kuin
joidenkin näiden merkintöjen summa: w i+ w a, jne., ja näihin termeihin voi vaikuttaa vastaava siirtymiskerroin.
C.2.5.1.3. Kvasistaattiset liikkeet (termi koskee vaunun [vaunujen] taipumaa jousituksen
varaan ja vaunun epäsymmetriaa, kun taipuma on suurempi kuin 1o)
Kohdassa C.2.4.2.3. ”Kvasistaattiset liikkeet” on piirros, jossa esitetään termin z muodostavat osat
z = poikkeama radan keskiasemasta; tämä poikkeama on yhtä kuin kahden termin summa:
—s
30h−hc j j : termi, joka tarkoittaa jousituksesta johtuvaa taipumaa (jousituksen joustosta johtuva sivuttaisliike, johon
vaikuttaa liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus 0,5 m)
tgη0−1o 
h−hc j j : termi, joka tarkoittaa epäsymmetriaa, (sivuttaisliike, joka johtuu siitä osasta epäsymmetriaa, joka ylittää
arvon 1)
Summaan voidaan lisätä:
s
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0: termi, johon sisältyy liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus 0,2 m ja jota voidaan
soveltaa 1.4.2.3 kohdassa määritellyin ehdoin.
Korkeudella h sijaitseville jousitetuille osille saadaan kaavasta arvo:
z¼s
30þtgη0−1o 
>0h i
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
a) Erityistapaukset
— kunh>hcja 0,5
s0,4
η01o
z¼s
30h−hc ð Þ8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/157
— kunh<0,5 m
η01o
ja h c:lla ja s:llä on mikä tahansa arvo
z¼4s
30hc−h j j
— kun h = hc z = 0
Jousittamattomissa osissa z = 0.
b) Sivutukien välyksen vaikutus teleillä varustetuissa vaunuissa
— Teleillä varustetuissa vaunuissa, joiden sivutukien välys on 5 mm tai sen alle, 1oepäsymmetriakulman katsotaan
kattavan tämän välyksen, ja tällöin on sovittu käytettäväksi kaavaa η0 = 1o.
Termin ”z”kaava, jossa otetaan huomioon sivutukien 5 mm:n tai sitä pienempi välys, on seuraava:
z¼s
30h i
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
ja edellä mainitut erityistapaukset on otettava huomioon.
— Kun teleillä varustettujen vaunujen sivutukien välys on yli 5 mm, huomioon on otettava vaunun korin lisätaipuma α,
joka ilmaistaan seuraavasti:
α¼arctgJ−0,005
bG
Lisätaipuma αaiheuttaa jousituksen kokoonpuristumista, joka kerrottuna joustokertoimella s ilmaistaan vaunun korin
vääntönä: αs (jossa s on joustokerroin).
Koko lisätaipuma voidaan ilmaista seuraavasti:
α(1 + s)
Jos termissä z otetaan huomioon sivutukien välys, joka on suurempi kuin 5 mm, saadaan:
z¼s
30þtan η0
0þarctanJ−0,005ð Þ >0
bG 
1þs ð Þ −1o 
>0 
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
Huom.: jj>0tarkoittaa, että hakasulkeiden välissä oleva lauseke tulisi ottaa huomioon omana arvonaan, jos arvo on
positiivinen, tai nollana, jos arvo on negatiivinen tai nolla.
η’0= epäsymmetria, kun sivutukien välys on 5 mm.
c) Erikoistermit x ija x a
Termit, jotka ilmaisevat korjauksia, joita on tehtävä tiettyihin kaavoihin laskettaessa kavennuksia E ija E atelikeskiöistä etäällä
oleville osille, kun vaunussa on erittäin leveä raideväli ja/tai suuri korinylitys. Tarkoituksena on pienentää tilan tarvetta
kaarteissa, joiden säde on 250–150 m:
On huomattava että
— xisopii kaavoihin vain, josa2þp2
4>100 > 100, eli likimääräinen arvo, kun a on 20 m
— arvoa x asovelletaan vain, jos an aþn2
a−p2
4>120 (poikkeustapaus)
Arvoa x akoskeva erityisehto:
Termiä x aei käytetä sellaisiin vaunuihin sovellettavissa kavennuslaskelmissa, joiden korinylitys noudattaa automaattikytki-
melle määrättyjä ehtoja.
C.3. ULOTTUMA G1
Vuonna 1991 päätettiin, ettei staattista ulottumaa koskevia määräyksiä tulisi enää käyttää vaunujen valmistuksessa.L 344/158 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Tämän vuoksi staattista ulottumaa koskevia määräyksiä sovelletaan vain erityisesti kuormitusta varten määriteltyihin
ulottumiin, kuten ulottumiin GA, GB, GB1, GB2 ja GC.
Jäljempänä mainittuihin staattista ulottumaa koskeviin määräyksiin kuuluvat:
1. vertailuprofiili (yläosat)
2. tähän profiiliin liittyvät kavennuskaavat.
C.3.1. Staattisen ulottuman G1 vertailuprofiili
Kuva C14
C.3.1.1. Kavennuskaavat
Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden väliset osat
Ei¼Δi
500þ1,465 −d
2þqþwþxi>0−0,075 
>0
jossa: Δi¼7,5 jos an −n2þp2
47,5 
Δi¼an−n2þp2
4 
jos tämä suure > 7,5
xi¼1
750an−n2þp2
4−100 8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/159
Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat
Ea¼Da
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþxa½ >0−0,075 
>0
jossa: Δa¼7,5 jos an þn2−p2
4 
7,5
Δa¼ anþn2−p2
4 
jos tämä suure > 7,5
xa¼1
750anþn2−p2
4−120 
C.3.2. Kinemaattisen ulottuman G1 vertailuprofiili
C.3.2.1. Kaikille vaunuille yhteinen osa
Kuva C15
Kinemaattisessa vertailuprofiilissa G1 otetaan huomioon Manner-Euroopan kaikkein rajoittavimmat radan varren
rakenteiden asemat ja raiteiden keskipisteiden etäisyydet.
Se on jaettu kahteen osaan, joista toinen on 400 mm:n rajan yläpuolella ja toinen sen alapuolella, mikä on myös
projektioiden laskennan raja:
— yläosaksi määritellään osa, joka on 400 mm:n korkeudella kiskon pinnasta olevan tason yläpuolella; määritelmä on
yhteinen kaikille vaunuille
— alaosaksi määritellään osa, joka on 400 mm:n korkeudella kiskon pinnasta olevan tason kohdalla tai sen alapuolella;
alaosa on erilainen sen mukaan, onko kaluston ylitettävä laskumäkien töyssyjä, raidejarruja ja muita toiminnassa
olevia vaihto- tai pysäytinlaitteita (alle 130 mm korkeudella oleva osa).
Alle 130 mm korkeudella oleva osa on erilainen vaunutyypin mukaan.L 344/160 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuormatuissa matkustajavaunuissa on noudatettava C.3.2.2 kohdan ehtoja, kun ne ajavat radalla, jossa ei ole
pystysuuntaista kaarretta.
Tavaravaunujen on tyhjänä ja kuormattuna noudatettava C.3.2.3 kohdan määräyksiä, lukuun ottamatta kaivosvaunuja ja
tiettyjä yhdistettyjä kuljetusvaunuja.
Kun kyseessä ovat vaunut, jotka on tarkoitettu Suomen rataverkon transitoliikenteeseen, alaosien ulottumien on oltava
erityisstandardien mukaiset.
Vaunuissa, joilla ei ylitetä laskumäkiä, joiden kaarteen säde on 250 m, tai raidejarruja ja muita vaihto- ja pysäytyslaitteita— ei saa olla RIV-merkintää, ellei standardeissa niin erikseen määrätä
— on oltava asianmukainen merkintä.
C.3.2.2. Vaunujen 130 mm:ä alempana oleva osa, joka ei saa ylittää laskumäkiä, raidejarruja tai muita toiminnassa olevia vaihto-
ja pysäytyslaitteita
Akseleista kohtisuoraan mitatussa ulottumassa on otettava huomioon tiettyjä rajoituksia silloin, kun vaunut ovat lattiatason
alle sijoitetun pyöräsorvin päällä pyörien profiilin korjaamista varten.
Kuva C16
a) alue etäällä pyöristä olevia laitteita varten
b) alue pyörien välittömässä läheisyydessä olevia laitteita varten
c) alue kontaktiluiskan harjaa vartend) alue pyöriä ja muita kiskojen kanssa kosketuksiin tulevia osia varten
e) alue vain pyöriä varten
1) Akselinpäiden ulkopuolelle sijoitettujen laitteiden (kärkiaura, hiekoitin jne.) sijainnin raja, jota ei saa ylittää
paukkuopasteiden yli ajettaessa. Tämä raja voidaan kuitenkin ylittää pyörien välissä sijaitsevien osien osaltaedellyttäen, että ne ovat kokonaan pyörien sisäpuolella.
2) Laipan profiilin suurin teoreettinen paksuus vastakiskojen kohdalla.3) Pyörän ja siihen liittyvien osien ulkopinnan suurin tehollinen raja-asema.4) Vaunun ollessa mielivaltaisessa asennossa kaarteessa, jonka säde R = 250 m (pienin säde, johon kontaktiluiska
voidaan asentaa) radalla, jonka raideväli on 1 465 mm, ei kontaktiharjan lisäksi mikään vaunun osa, joka saattaalaskeutua 100 mm:ä lähemmäksi kiskojen yläpinnasta, saa olla 125 mm:ä lähempänä radan keskiviivaa.Telien sisäpuolella sijaitseville osille tämä mitta on 150 mm.
5) Pyörän sisäpinnan tehollinen raja-asento, kun akseli on painunut vastakkaisen kiskon suuntaan. Tämä mitta
muuttuu raidevälin kasvaessa.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/161
C.3.2.3. Vaunujen 130 mm:ä alempana oleva osa, joka saa ylittää laskumäet, raidejarrut tai muut toiminnassa olevat vaihto- ja
pysäytyslaitteet
Kuva C17
a) alue etäällä pyöristä olevia laitteita varten
b) alue pyörien välittömässä läheisyydessä olevia laitteita vartenc) alue standardoitujen jarrukenkien ulostyöntymistä vartend) alue pyöriä ja muita kiskojen kanssa kosketuksiin tulevia laitteita vartene) alue vain pyöriä vartenf) alue irrotettuna olevia raidejarruja varten(1) Akselinpäiden ulkopuolelle sijoitettujen laitteiden (kärkiaura, hiekoitin jne.) sijainnin raja, jota ei saa ylittää
paukkuopasteiden yli ajettaessa.
(2) Laipan profiilin suurin teoreettinen paksuus vastakiskojen kohdalla.(3) Pyörän ja siihen liittyvien osien ulkopinnan suurin ulottuma.(4) Tämä mitta osoittaa myös liikkuvan kaluston kiilaukseen tai hidastukseen käytettävien jarrukenkien suurimman
mahdollisen korkeuden.
(5) Mikään osa liikkuvasta kalustosta ei saa ulottua tälle alueelle.(6) Pyörän sisäpinnan tehollinen raja-asento, kun akseli on painunut vastakkaisen kiskon suuntaan. Tämä mitta
muuttuu raidevälin kasvaessa.
(7) Katso kohta ”Vaihtolaitteiden käyttö kaartuvalla raideosuudella”.
C.3.2.3.1. Vaihtolaitteiden käyttö kaartuvalla raideosuudella
Raidejarrut ja muut vaihto- ja pysäytyslaitteet, jotka ollessaan toiminnassa voivat ulottua 115 tai 125 mm:n korkeuteen,
erityisesti 125 mm korkeat jarrukengät, voidaan sijoittaa kaarteisiin, joiden säde R ≥150 m.L 344/162 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva C18
Tästä seuraa, että 115 mm:n tai 125 mm:n ulottuvuuksien soveltamisen raja, joka on vakioetäisyydellä (80 mm) kiskon
sisäreunasta, on vaihtelevalla etäisyydellä D vaunun keskiviivasta, kuten kuvassa 17 on esitetty.
Tästä voidaan laskea: (1) (arvot metreinä)
Di¼0,008 þ1,465 −1,410
2þan−n2þp2
4
300¼0,840 þan−n2þp2
4
300
Da¼0,008 þ1,465 −1,410
2þan−n2−p2
4
300¼0,840 þanþn2−p2
4
300
HUOM: (1) Vaihtolaitteiden käyttöä koskevassa erityistapauksessa välysten q + w vaikutuksen voidaan katsoa olevan
mitätön.
C.3.3. Sallitut projektiot S o(S)
Teholliset projektiot S eivät saa ylittää seuraavassa taulukossa olevia arvoja S o.
Projektioarvot S o(1)
Vaunutyypit RataEilaskelma (3) E alaskelma (3)
Yksittäisakselisten vaunujen päätyakselien
tai telivaunujen telikeskiöiden välissä olevat
osatYksittäisakselisten vaunujen päätyakselien
tai telivaunujen telikeskiöiden ulkopuolella
olevat osat
h≤0,400 h > 0,400 h ≤0,400 h > 0,400
Kaikki mootto-
roidut tai hinaa-
vat vaunutsuora 0,015 0,015 0,015 0,015
Moottorivaunut
taka-akselivau-
nut
Teli yksinään ja
siihen liittyvät
osatkaarre 250 0,025 0,030 0,025 0,030
kaarre 150 0,025 þ100ð2Þ
750¼0,15830,030 þ100ð2Þ
750¼0,16330,025 þ120ð2Þ
750¼0,1850,030 þ120ð2Þ
750¼0,1908.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/163
Vaunutyypit RataEilaskelma (3) E alaskelma (3)
Yksittäisakselisten vaunujen päätyakselien
tai telivaunujen telikeskiöiden välissä olevat
osatYksittäisakselisten vaunujen päätyakselien
tai telivaunujen telikeskiöiden ulkopuolella
olevat osat
h≤0,400 h > 0,400 h ≤0,400 h > 0,400
Takatelillä varus-
tettu kalusto tai
vastaavakaarre 250 0,010 0,015 0,025 0,030
kaarre 150 0,010 þ100ð2Þ
750¼0,14330,015 þ100ð2Þ
750¼0,14830,025 þ120ð2Þ
750¼0,1850,030 þ120ð2Þ
750¼0,190
(1) Arvot on laskettu raidevälin ollessa l, minkä johdosta kavennus E on hyvin rajoittava. Arvo on L = l max. = 1 465 m kaikissa
tapauksissa paitsi takatelillä varustetun kaluston tai vastaavien vaunujen kansainvälisessä kavennuksessa E i, jolloin on tarpeen käyttää
lmin= 1 435 m. Lisäksi moottoroiduissa yksiköissä ja moottorivaunuissa, joissa on yksi vetäväksi tarkoitettu teli ja yksi vedettävä tai
vedettäväksi katsottava teli (ks. 7.2.2.1 kohta), kansainvälisen kavennuksen Ei kaavoissa huomioon otettava raiteen leveys on
1 435 m vedettävälle telille ja 1 465 m vetotelille. Asian yksinkertaistamiseksi voidaan laskettaessa kavennuksia graafisesti kuitenkin
käyttää kummallekin telille seuraavia arvoja: l = 1 435 m suoralla radalla ja 1 465 m 250 m:n kaarteessa. Viimeksi mainitussa
tapauksessa vaunun korin leveyttä pienennetään kohtisuoraan vedettävästä telistä mitattuna.
(2) Termi x itai x akavennuskaavoissa.
(3) Näitä arvoja ei sovelleta vertailuprofiiliin katolla olevien osien osalta.
C.3.4. Kavennuskaavat
Huom. Seuraavassa esitettyjä kaavoja on käytettävä laskettaessa sellaisten nivelöityjen vaunujen ulottumia, joiden
pyöräkertojen tai telien keskiviivat ovat vaunujen korien nivelten keskiviivojen kanssa kohdakkain. Jos nivelöidyn vaununrakenne on toisenlainen, kaavat pitää mukauttaa todellisiin geometrisiin ominaisuuksiin.
C.3.4.1. Moottoroiduissa vaunuissa sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)
Moottoroidut vaunut, joissa välys w ei riipu radan asemasta tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.
Sisäiset kavennukset E
i(jossa n = n i)
Yksittäisakselisten moottoroitujen vaunujen päätypyöräkertojen tai moottoroitujen telivaunujen telien telikeskiöiden välissä
olevat osat.
kun an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
 j5ð1Þ
7,5ð2Þ
asema suoralla radalla vallitseva:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (101)
kun an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>j5ð1Þ
7,5ð2Þ
asema kaarteessa vallitseva:
Ei¼an−n2þp2
4
500þ1,465 −d
2þqþwið250Þ þzþ ½xi>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(102)
jossa x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ (103)
Ulkoiset kavennukset E a(jossa n = n a)
Yksittäisakselisten moottoroitujen vaunujen päätypyöräkertojen tai moottoroitujen telivaunujen telien keskiöiden
ulkopuolella olevat osat.L 344/164 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
kun an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
 j5ð1Þ
7,5ð2Þ
asema suoralla radalla vallitseva:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015(106)
kun an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>j5ð1Þ
7,5ð2Þ
asema kaarteessa vallitseva:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
aþq 2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ ½xa>0−
j0,025ð1Þ
0,030ð2Þ(107)
jossa x a¼1
750an−n2−p2
4−120 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a(108)
HUOMAUTUKSET
(1) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena alaviitteessä (1) tarkoitetut
osat.
(2) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, ja osiin, jotka voivat laskea tätä
alemmaksi kulumisen tai pystysuuntaisten liikkeiden johdosta.
Moottoroidut yksiköt, joissa liikevara w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan (poikkeustapaus)
— Toisin kuin kaarteissa, joiden säde R on 150 m ja 250 m, joiden osalta kaavat (104), (105) ja (109), (110) ovat
identtiset kaavojen (101), (102) ja (106), (107) kanssa, kaavoja (104), (105), (109) ja (110) on sovellettava sillä R:n
arvolla, jolle w:n vaihtelu funktiona1
Rosoittaa jatkumattomuutta, toisin sanoen sillä R:n arvolla, josta lähtien
vaihtelevat pysäytykset vaikuttavat.
— Moottoroidun yksikön kullekin osalle saatava kavennus on suurin niistä, jotka saadaan sovellettaessa kaavoja, joissa
käytettävä R:n arvo on se, joka antaa suurimman arvon hakasulkeiden välissä olevalle osalle.
Sisäinen kavennus Ei (jossa n = n i)
kun∞> R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (104)
kun 250 > R ≥150
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþzþ j0,175 ð1Þ
0,170 ð2Þ(105) (3)
Ulkoinen kavennus Ea (jossa n = na)
kun∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015 (109)8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/165
kun 250> R ≥150
Ea¼anþn2−p2
4−120
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþzþ j0,215ð1Þ
0,210ð2Þ(110) (3)
HUOMAUTUKSET
(1) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella ja osiin, jotka voivat laskea tätä
alemmaksi kulumisen tai arvioitujen pystysuuntaisten liikkeiden johdosta.
(2) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena alaviitteessä (1) tarkoitetut
osat.
(3) Käytännössä kaavoilla (105) ja (110) ei ole vaikutusta, koska liikevaran w vaihtelu alkaa vaikuttaa vaihtelevien
pysäytysten johdosta, kun R > 250.
C.3.4.2. Junayksiköissä sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)
Junayksiköt, joissa on yksi vetoteli ja yksi vedettävä teli (ks. seuraava taulukko)
Junayksiköt, joissa on: μ:n arvo kussakin telissä Ajoasennot § 2.4.2.2 Kavennuskaavat
kaksi vetoteliä μ≥0,2 tapaukset 2 ja 5 3.4.1 kohta
kaksi vedettäväksi tarkoitettua teliä 0 < μ< 0,2 tapaukset 2 ja 7 3.4.3 kohta
yksi vedettäväksi tarkoitettu teli
ja yksi vedettävä teli0 < μ< 0,2
μ= 0
yksi vetoteli ja
yksi vedettävä telitai vedettäväksi tarkoitettu teliμ≥0,2
μ= 0
0 < μ< 0,2tapaukset 3 ja 6 3.4.2 kohta (
3)
tai3.4.1 kohta (
3)
Sisäiset kavennukset E i(4)
Telikeskiöiden väliset osat
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞a−nμ
aþw0
∞nμ
aþz−0,015 (101a)
Ei¼anμ−n2
μþp2
4:a−nμ
aþp2
4:nμ
a
500þ1,465 −d
2:a−nμ
aþqþwið250Þa−nμ
aþw0
ið250Þnμ
aþzþ
½xi>0−j0,010ð1Þ
0,015ð2Þ−0,015a−nμ
a(102a)
jossa x i¼1
750anμ−n2
μ−p2
4:a−nμ
aþp02
4:nμ
a−100" #
þwið150Þ−wið250Þ  a−nμ
aþ
w0ið150Þ−w0ið250Þ  nμ
a(103a)
HUOMAUTUKSET
(3) Kohdissa 3.4.1 ja 3.4.2 esitetyistä kaavoista saatavat tulokset ovat hyvin samanlaisia. Tämän vuoksi käytetään yleisesti
2.4.1 kohdan kaavoja, ja 3.4.2 kohdan kaavat on varattu tapauksiin, joissa suurimman rakenteellisen ulottumanpuolileveydestä saatava lisääntynyt kavennus on erityisen merkittävä (0–12,5 mm tarkastellun vaunun osan mukaan).
(
4) Tiettyyn arvoon n sovellettava kavennus on suurin seuraavista kaavoista saatava kavennus:
— (101 a) tai (102 a) ja (103 a)
— (106 a) tai (107 a) ja (108 a)
— (106 b) tai (107 b) ja (108 b).
Ulkoiset kavennukset E a(4), vetotelin pää (ajosuunnassa edessä)
Telikeskiöiden ulkopuoliset osat (jossa n = na)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞nþa
aþw0∞n
aþz−0,015 (106a)L 344/166 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Ea¼anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþw0ið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ
½xa>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(107a)
jossa x a¼1
750anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a−120" #
þw0ið150Þ−w0ið250Þ  n
aþ
wað250Þ −wað250Þ  nþa
a(108a)
Ulkoiset kavennukset E a(4), vedettävän telin pää (ajosuunnassa edessä)
Telikeskiöiden ulkopuoliset osat (jossa n = na)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞n
aþw0∞nþa
aþz−0,015 (106b)
Ea¼anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþw0að250Þnþa
aþzþ
½xa>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(107b)
jossa x a¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−120" #
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþ
w0að250Þ −w0að250Þ  nþa
a(108b)
HUOMAUTUKSET
(4) Tiettyyn arvoon n sovellettava kavennus on suurin seuraavista kaavoista saatava kavennus:
— (101 a) tai (102 a) ja (103 a)
— (106 a) tai (107 a) ja (108 a)
— (106 b) tai (107 b) ja (108 b).
(1) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena edellä olevassa viitteessä (1)
tarkoitetut osat.
(2) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella ja osiin, jotka voivat laskea tätä
alemmaksi kulumisen tai pystysuuntaisten liikkeiden johdosta.
(4)
C.3.4.3. Matkustajavaunuissa sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)
a) Telimatkustajavaunut, poikkeuksena itse telit ja niihin liittyvät osat
Matkustajavaunut, joissa välys w ei riipu radan aseman säteestä tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.
Huom. Seuraavassa esitettyjä kaavoja on käytettävä myös akseleilla varustettujen matkustajavaunujen ulottumissa.Sisäiset kavennukset E
i
Telikeskiöiden väliset osat (jossa n = ni)
Kun an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ
asema suoralla radalla on vallitseva:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (201)
Kun an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/167
asema kaarteessa on vallitseva:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþ ½xi>0−j0,010ð1Þ
0,015ð2Þ(202)
jossa x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ −wið250Þ(203)
HUOMAUTUKSET
(1) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena edellä olevassa viitteessä (1)
tarkoitetut osat.
(2) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, ja osiin, jotka voivat laskea tätä
alemmaksi kulumisen tai pystysuuntaisten liikkeiden johdosta.
Ulkoiset kavennukset Ea
Telikeskiöiden ulkopuoliset osat (jossa n = n a)
Kunan þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ
asema suoralla radalla on vallitseva:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
si an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ
asema kaarteessa on vallitseva:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ ½xa>0−j0,025ð1Þ
0,030ð2Þ
jossa
xa¼1
750anþn2−p2
4−120 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a
HUOMAUTUKSET
(1) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena edellä olevassa viitteessä (1)
tarkoitetut osat.
(2) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, ja osiin, jotka voivat laskea tätä
alemmaksi kulumisen tai pystysuorien liikkeiden johdosta.
Matkustajavaunut, joissa välys w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan
Suoralla radalla kavennukset lasketaan kaavoilla 201 ja 206.Kaarteissa kavennukset lasketaan säteillä R = 150 m ja R = 250 m käyttäen kaavoja (204), (205), (209) ja (210).On huomattava, että kun säde R = 250 m, kaavat (204) ja (209) ovat identtiset kaavojen (202) ja (207) kanssa.
Lisäksi kaavoja (204), (205) ja (209), (210) on sovellettava niillä R:n arvoilla, joilla w:n vaihtelu funktiona
1
Rosoittaa
jatkumattomuutta (askelmuutos), toisin sanoen niillä R:n arvoilla, joista lähtien vaihtelevat pysäytykset alkavat vaikuttaa.
atkustajavaunun kullekin osalle valittava kavennus on suurin niistä, jotka saadaan sovellettaessa edellä mainittuja kaavoja,
joissa on käytettävä sitä R:n arvoa, joka antaa suurimman arvon hakasulkeiden välissä olevalle osalle.L 344/168 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Sisäiset kavennukset E i(jossa n = n i)
Kun∞> R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz (204)
Kun 250 > R ≥150
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþzþ j0,190 ð1Þ
0,185 ð2Þ(205) (3)
Ulkoiset kavennukset Ea (jossa n = n a)
Kun∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ
1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz−0,015(209)
Kun 250 > R ≥150
Ea¼anþn2−p2
4−120
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ
1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþzþ j0,215 ð1Þ
0,210 ð2Þ(210) (3)
HUOMAUTUKSET
(1) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, ja osiin, jotka voivat laskea tätä
alemmaksi kulumisen tai pystysuorien liikkeiden johdosta.
(2) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena edellä olevassa viitteessä (1)
tarkoitetut osat.
(3) Käytännössä kaavoilla (205) ja (210) ei ole vaikutusta, koska välyksen w vaihtelu alkaa vaihtelevien pysäytysten
vaikutuksesta vasta, kun R > 250.
b) Telit ja niihin liittyvät osat
Sovellettavat kavennuskaavat on esitetty 4.2.1.8.2 kohdassa. Useimmissa tapauksissa pääty pyöräkertojen ja telien etäisyydet
ovat kuitenkin sellaiset, että voidaan soveltaa kaavoja (201) ja (206), jotka ovat identtisiä kaavojen (101) ja (106) kanssa.
C.3.4.4. Tavaravaunuissa sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)
a) Erillisakseliset vaunut ja itse telit sekä niihin liittyvät osat (w = 0)
Kaksiakselisissa vaunuissa ja vain niissä osissa, jotka sijaitsevat alle 1,17 m korkeudella kiskon pinnasta, voidaan termiä Z
kaavoissa (301) —(307) pienentää 0,005 metriä, kun (z-0,005) > 0. Se on katsottava nollaksi, kun (z-0,005) ≤0.
1) Sisäiset kavennukset E i—päätypyöräkertojen väliset osat (jossa n = n i)
Kun an −n2 j5ð1Þ
7,5ð2Þla position sur voie en alignement est prépondérante:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (301)
Kun an −n2>j5ð1Þ
7,5ð2Þ, asema suoralla radalla on vallitseva:
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþz−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(302)8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/169
2) Ulkoiset kavennukset E a—päätypyöräkertojen ulkopuolella olevat osat (jossa n = n a)
Kun an þn2 j5ð1Þ
7,5ð2Þasema suoralla radalla on vallitseva:
Ea¼1,465 −d
2 2nþa
aþz−0,015 (306)
Kun an þn2>j5ð1Þ
7,5ð2Þasema kaarteessa on vallitseva:
Ea¼anþn2
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(307)
HUOMAUTUKSET
(1) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, ja osiin, jotka voivat laskea tätä
alemmaksi kulumisen tai pystysuuntaisten liikkeiden johdosta.
(2) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena edellä olevassa viitteessä (1)
tarkoitetut osat.
b) Telivaunut
Telivaunut, joissa välyksen katsotaan olevan vakio paitsi itse teleissä ja niihin liittyvissä osissa.
Erityishuomautus z:n laskemiseen: ks. 1.5.1.3 kohta.1) - Sisäiset kavennukset E
i—telikeskiöiden väliset osat (jossa n = n i)
Kun an −n2þp2
4250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ, asema suoralla radalla on vallitseva:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (311)
Kun an −n2þp2
4>250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ, asema kaarteessa on vallitseva:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwþzþ ½xi>0−j0,010 ð1Þ
0,015 ð2Þ(312)
jossa x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
(313)
2) Ulkoiset kavennukset E a—telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat (jossa n = n a)
Kun an þn2−p2
4250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ, asema suoralla radalla on vallitseva:
Ea¼1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,015 (316)
Kun an þn2−p2
4>250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ, asema kaarteessa on vallitseva:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþqþw ð Þ2nþa
aþ
zþ ½xa>0þ j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(317)L 344/170 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
jossa x i¼1
750anþn2−p2
4−120 
(318)
HUOMAUTUKSET
(1) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, ja osiin, jotka voivat laskea tätä
alemmaksi kulumisen tai pystysuuntaisten liikkeiden johdosta.
(2) Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena edellä olevassa viitteessä (1)
tarkoitetut osat.
C.3.5. Virroittimien ja katolla olevien eristämättömien jännitteisten virtapiirin osien vertailuprofiili
Kuva C19
Huom. Sähköistetyillä radoilla käytettävissä vaunuissa varjostettuja alueita voidaan käyttää ala-asennossa olevan virroittimen
kaaren ulottumaan.
Sähköistämättömillä radoilla samaa mahdollisuutta voidaan käyttää, jos rautatieviranomaiset ovat tehneet asiasta erityisen
tutkimuksen.
C.3.6. Liikkuvan kaluston rakenteellisen ulottuman määrittämiseen käytettävää vertailuprofiilia koskevat
säännöt
C.3.6.1. Virroittimin varustetut junayksiköt
Virroitin virranottoasennossa
Tämä standardi perustuu sellaisten virroittimien ominaisuuksiin, jotka on asennettu normaalilla raideleveydellä toimiviin
junayksiköihin.
Jotta virroittimin varustetut junayksiköt noudattaisivat vertailuprofiilista johtuvaa raja-asentoa, kyseisten vaunujen
ominaisuuksien (virroitinta kantavan osan välys ja joustokerroin) ja virroittimen aseman akseleihin nähden on oltavasellainen, että suureet E'i ja E'a (kun virroittimet on nostettu 6,5 metriin kiskon pinnasta) sekä E"
ija E" a(virroittimet nostettu
5 metriin kiskon pinnasta) ovat negatiiviset tai nolla.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/171
Ehto täyttyy, jos virroittimen kaaren toiminta-alue on sijoitettu lähelle telien poikittaista keskiviivaa eli jos n on hyvin pieni
tai nolla.
Raja-asento määritetään sitten katolla olevia laitteita koskevan vertailuprofiilin avulla, joka on esitetty 2.5 kohdassa. Se
vastaa virroittimen kaaren suurinta sallittua geometrista ylitystä2,5
R.
a) Alustavat laskelmat
Arvojen E' i, E' a, E" iand E" alaskemiseksi tarvitaan seuraavat alustavat laskelmat (1):
j'i = q + w i- 0,0375 (2)
j0
a¼q2nþa
aþwanþa
aþwin
a−0,0375 (2)
kun s ≤0,225 (yleensä)
z0¼8
30s−0,225ð Þ þ t−0,03ð Þ þ τ−0,01ð Þ þ 6θ−0,005ð Þ
mutta jos s > 0,225, se edellyttää arvoa
z0¼8
10s−0,225ð Þ þ t−0,03ð Þ þ τ−0,01ð Þ þ 6θ−0,005ð Þ
kun s ≤0,225 (yleensä)
z00¼6
30sþﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
th−ht
6,5−ht  2
þτ2þθh−hc ð Þ ð Þ2r
−0,0925
mutta jos s > 0,225, se edellyttää arvoa
z00¼6
10sþﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
th−ht
6,5−ht  2
þτ2þθh−hc ð Þ ð Þ2r
−0,1825
b) Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden väliset osat
Lausekkeet suureille E' ija E" i(jossa n = n i)
Kunan −n2þp2
45, asema suoralla radalla on vallitseva:
h = 6,5 m E' i= j' i+ z' (111)
h = 5 m E'' i= j' i+ z'' (115)
Kun an −n2þp2
4>5 asema suoralla radalla on vallitseva:
h = 6,5 m
E0i¼an−n2þp2
4−5
300þj0
iþz0(112)
h = 5 m
E00
i¼an−n2þp2
4−5
300þj0
iþz00 (116)
c) Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat
Lausekkeet suureille E' aja E" a(jossa n = n a)L 344/172 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Moottoroidut yksiköt, joissa ei ole kiinteitä telikeskiöitä, ks. huomautus 1.1 kohdassa.
(2) Jos välys vaihtelee radan asennon säteen mukaan, suurin sallittu wi:n arvo keskiön tasolla (todellinen tai teoreettinen) on vähennettävä
arvosta j'i ja suurin sallittu wa:n sekä sitä vastaavan wi:n arvo on vähennettävä arvosta j'a.
Kun an −n2þp2
45 asema suoralla radalla on vallitseva:
h = 6,5 mE0a¼j0
aþz0þ1,465 −d
2:2n
a(113)
h = 5 mE00a¼j0
aþz00þ1,465 −d
2:2n
a(117)
Kun an −n2þp2
4>5 asema suoralla radalla on vallitseva:
h = 6,5 m
E0a¼anþn2−p2
4−5
300þj0
aþz0þ1,465 −d
2:2n
a(114)
h = 5 m
E00a¼anþn2−p2
4−5
300þj0
aþz00þ1,465 −d
2:2n
a(118)
C.3.6.2. Virroittimin varustetut moottorivaunut:
Virrottimien raja-asento moottorivaunussa, jossa on yksi vetoteli ja yksi vedettävä teli, on määriteltävä olettaen, että
molemmat telit ovat identtiset sen telin kanssa, jonka yläpuolelle virroitin on sijoitettu.
C.3.6.3. Virroittimet ala-asennossa
Alas lasketun virroittimen, johon tarvittaessa sovelletaan eristystä koskevia ehtoja, on sijoituttava kokonaan määritellyn
ulottuman sisäpuolelle.
C.3.6.4. 25 kV:n virransyötön eristystä koskeva turvamarginaali
25 kV:n virransyöttöä käyttävien vaunujen kaikki eristämättömät osat, joissa voi olla jännitettä, on suunniteltava siten, että
ne sijoittuvat 0,170 m:n vertailuprofiilin sisäpuolelle.
C.4. VAUNUJEN ULOTTUMAT GA, GB, GC
Verrattuna ulottumaan G1 ulottumat GA, GB ja GC ovat suurempia vaunun yläosassa.
Suurennettujen ulottumien GA, GB tai GC mukaisten kuormien ja vaunujen käyttö on sallittava vain ulottumien mukaisiksi
levennetyillä radoilla. Kyseiset radat on lueteltu infrastruktuurirekisterissä. Kaikkea GA-, GB- ja GC-liikennettä radoilla, joita
ei ole mainittu kyseisessä luettelossa, on käsiteltävä erikoisrahtiliikenteenä.
Ulottumien GA, GB tai GC mukaisesti valmistetut tavara- ja matkustajavaunut on voitava tunnistaa merkinnästä, joka on
määritelty liitteessä B 32.
C.4.1. Staattisen ulottuman vertailuprofiilit ja niihin liittyvät säännöt
Staattisten ulottumien GA GB ja GC vertailuprofiileja (ks. kuva 20) ja niihin liittyviä sääntöjä sovelletaan yksinomaan
määriteltäessä suurimpia sallittuja kuormausprofiileja edellyttäen, että vaunun ja sen kuorman joustokerroin ei ole suurempikuin tarkastellun tyypillisen kuorman joustokerroin, kun kuorman ominaisuudet ovat seuraavat:
q+w=0,023m; p = 1,8m; d = 1,41m;
J = 0,005 m η
0< 1ohC= 0,5 m
s = 0,3
pystysuuntaiset heilahtelut 0,03m (GA, GB), 0,05m (GC)
Kun katsotaan keskityksen toleransseja, puolileveyksien olisi oltava mahdollisimman yhtä kuin vertailuprofiilien
puolileveydet kavennettuina seuraavilla arvoilla E ija E a.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/173
STAATTISTEN ULOTTUMIEN GA, GB JA GC VERTAILUPROFIILIT (kuormaulottumat)
Kuva C20
Huom. Ulottumien GA, GB ja GC vertailuprofiili on sama kuin ulottuman G1 vertailuprofiili 3 220 mm:n korkeuteen asti.
C.4.1.1. Staattiset ulottumat GA ja GB
— Korkeus h ≤3,22 m. Sovellettavat kavennuskaavat E ija E aovat staattiseen ulottumaan G1 liittyvät kaavat.
— Korkeus h > 3,22 m. Sovellettavat kavennuskaavat E ija E aovat seuraavat:
a) Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen välissä olevat osat
Kun an −n2þp2
4 
7,5þ32,5k Δi= 7,5 + 32,5k
Kun an −n2þp2
4 
>7,5þ32,5k Δi¼an−n2þp2
4
Ei¼Δi
500þ1,465 −d
2þqþwþxi>0−0,075 −0,065k 
>0(601)
jossa x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
;
k= (ks. taulukko 1)L 344/174 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
b) Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen ulkopuolella olevat osat
Kun an þn2−p2
4 
7,5þ32,5k Δa¼7,5þ32,5k
Kun an þn2−p2
4 
>7,5þ32,5k Δa¼anþn2−p2
4
Ea¼Δa
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþxa>0−0,075 −0,065k 
>0(602)
jossa x a¼1
750anþn2−p2
4−100 
;
k= (ks. taulukko 1)
TAULUKKO 1:ULOTTUMA GA
jos 3,22<h<3,85m, k ¼
h−3,22
0,63
jos h ≥3,85 m, k = 1
ULOTTUMA GB
jos 3,22<h<4,08 m, k ¼h−3,22
0,86
jos h ≥4,08 m, k = 1
C.4.1.2 Staattinen ulottuma GC
Sovellettavat kavennuskaavat E ija E aovat staattiseen ulottumaan G1 liittyvät kaavat lukuun ottamatta h:n arvoa.
C.4.2 Kinemaattisen ulottuman vertailuprofiilit ja niihin liittyvät säännöt
Kinemaattisten ulottumien GA, GB ja GC vertailuprofiilien (ks. kuva 21) ja niihin liittyvien sääntöjen avulla voidaan
määritellä suurin sallittu rakenteellinen profiili vaunuille samalla tavoin kuin käyttäen ulottumaa G1.
Kinemaattisten laskelmien sääntöjä voidaan soveltaa selvästi määriteltyihin kuormiin.
”Selvästi määritelty kuorma” on ymmärrettävä seuraavasti: geometrialtaan tunnetut siirrettävät kuormayksiköt, kuten kontit
ja vaihtokuormatilat, joita kuljetetaan kuormien sijoittamiseen tarvittavilla laitteilla varustetuissa kuljetusvaunuissa, sekäpuoliperävaunut, joissa on ilmajousitus tai mekaaninen jousitus ja tunnettu kallistuman joustokerroin ja joita kuljetetaansyvennyksellä varustetuissa vaunuissa.
Jos näitä ehtoja noudatetaan, vaunun ja sen kuorman yhdistelmää voidaan käsitellä tavanomaisena yksittäisvaununa.
Kinemaattisten ulottumien GA, GB ja GC vertailuprofiilit8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/175
Kuva C21
Huom. Ulottumien GA, GB ja GC vertailuprofiili on sama kuin ulottuman G1 vertailuprofiili 3 220 mm:n korkeuteen asti.
C.4.2.1. Vetoyksiköt (paitsi moottorivaunut ja junayksikön moottoroidut matkustajavaunut)
C.4.2.1.1. Kinemaattiset ulottumat GA ja GB
— Korkeus h ≤3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja.
— Korkeus h > 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja, poikkeuksena alla kohdissa a) ja b) annetut kaavat.
a) Vaunut, joissa välys w ei riipu kiskon aseman säteestä tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.
1) Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen välissä olevat osat
Kun an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
7,5þ32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (603)
Kun an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>7,5þ32,5k
Ei¼an−n2þp2
4
500þ1,465 −d
2þqþwið250Þ þxi>0−0,030 −0,065k(604)
jossa x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ
kja z = (ks. taulukko 2)L 344/176 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
2) Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen ulkopuolella olevat osat
Kun an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wið250Þ  nþa
ah i
7,5þ32,5k
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015 (605)
Kun
anþn2−p2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wið250Þ  nþa
ah i
>7,5þ32,5k
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþxa>0−
0,030 −0,065k(606)
jossa
xa¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
þWið150Þ−Wið250Þ  n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a
kja z = (ks. taulukko 2)
b) Vaunut, joissa välys w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan
1) Telikeskiöiden tai yksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen välissä olevat osat
Kussakin vaunun osassa valittava E i:n arvo on
suurin, joka saadaan sovellettaessa:
— edellä olevaa kaavaa (603)
— seuraavassa olevista kaavoista (607) ja (608) sitä, jossa valittava R:n arvo maksimoi hakasulkeissa olevan
osuuden
Ei¼an−n2þp2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (607)
jossa ∞> R≥250 m
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,170 −0,065k (608)
jossa 250 > R ≥150 m
kja z = (ks. taulukko 2)
2) Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen ulkopuolella olevat osat
Kussakin vaunun kohdassa valittava arvo Ea on suurin, joka saadaan sovellettaessa
— edellä olevaa kaavaa (605)
— seuraavassa olevista kaavoista (609) ja (610) sitä, jossa valittava R:n arvo maksimoi hakasulkeissa olevan
osuuden.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/177
Ea¼anþn2−p2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþ
z−0,015(609)
jossa ∞> R≥250 m
Ea¼anþn2−p2
4−120−20k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþ
z−0,210 −0,105k(610)
jossa 250 > R ≥150 m
kja z = (ks. taulukko 2)
TAULUKKO 2:ULOTTUMA GA
jos 3,25<h<3,88, k ¼
h−3,25
0,63
jos h ≥3,88 m, k = 1
ULOTTUMA GB
jos 3,25<h<4,11, k ¼h−3,25
0,86
jos h ≥4,11 m, k = 1
z¼s
30þtanη0−1° 
>0h i
h−hc ð Þ þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,5ð Þh i
>0
C.4.2.1.2. Kinemaattinen ulottuma GC
Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja lukuun ottamatta arvoa h.
C.4.2.2. Moottorivaunut ja junayksikön moottoroidut matkustajavaunut
Huom. Moottorivaunujen ja junayksikön moottoroitujen matkustajavaunujen, joiden telejä voidaan pitää joko vetoteleinä tai
vedettävinä teleinä, ulottumien ominaisuuksia kuvataan 3.4.2 kohdassa.
C.4.2.2.1. Kinemaattiset ulottumat GA ja GB
— Korkeus h ≤3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja.
— Korkeus h > 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja, poikkeuksena seuraavat kaavat:
— moottorivaunut ja junayksiköiden moottoroidut matkustajavaunut, joiden kaikki telit katsotaan vetäviksi: kaavat on
annettu 3.4.1 kohdassa (Vetoyksiköt)
— moottorivaunut ja junayksiköiden moottoroidut matkustajavaunut, joissa katsotaan olevan vain vedettäviä telejä:
kaavat on annettu 3.4.3 kohdassa (Matkustajavaunut ja matkatavaravaunut)
— moottorivaunut, joissa on vetoteli ja vedettävä teli: 3.4.1 kohdassa annettuja kavennuskaavoja voidaan soveltaa
sellaisinaan tai voidaan käyttää seuraavia kaavoja, jotka tarjoavat valmistajille pieniä etuja vaunun korin keskiosan japäätyjen osalta.L 344/178 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
a) Telikeskiöiden välissä (1)
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞a−nµ
aþw0∞nµ
aþz−0,015 (603a)
Ei¼anµþn2
µþp2
4:a−nµ
aþp02
4:nµ
a
500þ1,465 −d
2:a−nµ
aþqþwið250Þa−nµ
aþw0ið250Þnµ
aþ
zþxi>0−0,015 −0,015a−nµ
a−0,065k(604a)
jossa x i¼1
750anµ−n2
µþp2
4:a−nµ
aþp02
4:nµ
a−100 !
þwið150Þ−wið250Þ  a−nµ
aþw0ið250Þ−W0ið150Þ  nµ
a
kja z = (ks. taulukko 2)
b) Telikeskiöiden ulkopuolella vetotelin puolella (1)
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (605b)
Ea¼anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþw0ið250Þn
aþw0að250Þnþa
aþ
zþxi>0−0,030 −0,065k(606b)
jossa
xa¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−120−20k ð Þ !
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþw0að150Þ −W0að250Þ  nþa
a
kja z = (ks. taulukko 2)
C.4.2.2.2. Kinemaattinen ulottuma GC
Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja lukuun ottamatta arvoa h.
C.4.2.3. Matkustajavaunut ja matkatavaravaunut
C.4.2.3.1. Kinemaattiset ulottumat GA ja GB
— Korkeus h ≤3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja.
— Korkeus h > 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja, poikkeuksena alla kohdissa a) ja b) annetut kaavat.
a) Vaunut, joissa välys w ei riipu radan aseman säteestä tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.
1) Telikeskiöiden välissä olevat osat
Kun an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
≤250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþwþz−0,015 
(611)
Kun an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþxi>0−0,015 −0,065k(612)
jossa x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/179
(1) Samalla n:n arvolla sovellettava pienennys on suurin kaavoista (603a) ja (604a) saatava
kja z = (ks. taulukko 3)
2) Telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat
Kun
anþn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wið250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (613)
Kun
anþn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþxa>0−
0,030 −0,065k(614)
jossa x a¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −Wað250Þ  nþa
a
kja z = (ks. taulukko 3)
b) Vaunut, joissa välys w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan
1) Telikeskiöiden välissä olevat osat
Kussakin vaunun kohdassa valittava arvo Ei on suurin, joka saadaan sovellettaessa— edellä olevaa kaavaa (611)
— seuraavassa olevista kaavoista (615) ja (616) sitä, jossa valittava R:n arvo maksimoi hakasulkeissa olevan
osuuden.
E
i¼an−n2þp2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz (615)
jossa ∞> R≥250 m
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþzþ0,185 −0,065k (616)
jossa 250 > R ≥150 m
kja z = (ks. taulukko 3)
2) Telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat
Kussakin vaunun kohdassa valittava arvo Ea on suurin, joka saadaan sovellettaessa— edellä olevaa kaavaa (613)
— seuraavassa olevista kaavoista (617) ja (618) sitä, jossa valittava R:n arvo maksimoi hakasulkeissa olevan
osuuden.L 344/180 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Ea¼anþn2−p2
4−7,5−32,5k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþ
z−0,015(617)
jossa ∞> R≥250 m
Ea¼anþn2−p2
4−120−20k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq:2nþa
aþ
z−0,120 −0,105k(618)
jossa 250 > R ≥150 m
kja z= (ks. taulukko 3)
TAULUKKO 3:ULOTTUMA GA
jos 3,25<h<3,88 m, k ¼
h−3,25
0,63
jos h ≥3,88 m, k = 1
ULOTTUMA GB
jos 3,25<h<4,11 m, k ¼h−3,25
0,86
jos h ≥4,11 m, k = 1
z¼s
30þtanη0−1° 
>0h i
h−hc ð Þ þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,5ð Þh i
>0
C.4.2.3.2. Kinemaattinen ulottuma GC
Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja lukuun ottamatta arvoa h.
C.4.2.4. Tavaravaunut
C.4.2.4.1. Kinemaattiset ulottumat GA ja GB
— Korkeus h ≤3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja.
— Korkeus h > 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja, poikkeuksena alla kohdissa a) ja b) annetut kaavat.
a) Yksittäisakseliset vaunut
Päätypyöräkertojen väliset osat
Kun an -n2≤7,5 + 32,5 k
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (619)
Kun an -n2≤7,5 + 32,5 k
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþwþz−0,030 −0,065k (620)
kja z = (ks. taulukko 4)
Päätypyöräkertojen ulkopuoliset osat8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/181
Kun an + n2≤7,5 + 32,5 k
Ea¼1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,015 (621)
Kun an + n2> 7,5 + 32,5 k
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,030 −0,065k (622)
kja z = (ks. taulukko 4)
b) Telivaunut
Telikeskiöiden välissä olevat osat
Kun an −n2þp2
4250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþwþz−0,015 (623)
Kun an −n2þp2
4>250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼anþn2−p2
4
500þqþwið250Þ þzþxi>0−0,015 −0,065k(624)
jossa x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ
kja z = (ks. taulukko 4)
Telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat
Kun an þn2−p2
4250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (625)
Kun an þn2−p2
4>250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþqþw ð Þ:2nþa
aþzþxa>0−0,030 −0,065k(614)
jossa x a¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
kja z= (ks. taulukko 4)
TAULUKKO 4:ULOTTUMA GA
jos 3,25<h<3,88 m, k ¼
h−3,25
0,63
jos h≥3,88 m, k=1
ULOTTUMA GBL 344/182 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
jos 3,25<h<4,11 m, k ¼h−3,25
0,86
jos h≥4,11 m, k = 1
z¼s
30þtan η0þarctanJ−0,005ð Þ >0
bG 
1þs ð Þ −1° 
>0h−hc ð Þ>0þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,05ð Þh i
>0
C.4.2.4.2. Kinemaattinen ulottuma GC
Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja lukuun ottamatta arvoa h.
C.5. KAHDEN- TAI MONENVÄLISIÄ SOPIMUKSIA VAATIVAT RAIDEVÄLIT
Eri maiden infrastruktuurista vastaavat henkilöt voivat tehdä vapaasti keskenään kahden- tai monenvälisiä sopimuksia, joilla
sallitaan muiden kuin G1-, GA-, GB- tai GC-profiilien mukaisten vaunujen kulku kaikilla maan radoilla tai tietyillärataosuuksilla.
Sopimusten tekemiseen riittää, että määritellään radan kinemaattinen vertailuprofiili ja annetaan siihen liittyvät säännöt.
C.5.1. Ulottuma G2
C.5.1.1. Staattisen ulottuman G2 vertailuprofiili
Jotkut rautatieyhtiöt (
1) sallivat junien, jotka kuljettavat seuraavassa esitettyyn, staattisen ulottuman G1 sääntöjä soveltavaan
vertailuprofiiliin sopivia kuormia, kulkevan radoillaan.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/183
(1) Sallittu seuraavilla radoilla: HSH, GySEV, BHEV, PKP, BDZ, CFR, CD, ZSR, MAV, JZ, CH, TCDD, DB, ÖBB, CFL, NS, DSB, CFS, BV ja IRR,
paitsi näillä asemilla:
JZ: Divaca, Sezana, Hrpelje-Kozina, Koper, Kilovce, Ilirska, Bistrica, Sapljane, Jurdani, Opatija-Matulji, Rijeka,
MAV: Budapest-Deli pu.-Budapest.Kelenföld
Kuva C22
Staattista ulottumaa koskevia sääntöjä on sovellettava.L 344/184 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
C.5.1.2. Kinemaattisen ulottuman G2 vertailuprofiili
Seuraavaa kinemaattista vertailuprofiilia on pidettävä vastaavan arvoisena sovellettaessa kinemaattisiin profiileihin liittyviä
standardeja.
Kuva C23
C.5.2. Ulottumat GB1 ja GB2
C.5.2.1. Yleistä
Ulottumat GB1 ja GB2 kehitettiin tiettyjen yhdistettyjen kuljetusten yhteydessä vuonna 1989 ilmenneiden tarpeiden
perusteella.
Ulottumien GB1 ja GB2 käyttö edellyttää infrastruktuurista vastaavien tekemiä kahden- tai monenvälisiä sopimuksia.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/185
C.5.2.2. Staattiset vertailuprofiilit GB1 ja GB2 (kuormaulottumat)
Staattinen vertailuprofiili GB1
Kuva C24
Huom. Ulottuman GB1 vertailuprofiili on sama kuin ulottuman G1 vertailuprofiili 3 220 mm:n korkeuteen asti.
Staattinen vertailuprofiili GB1
Kuva C25
Huom. Ulottuman GB2 vertailuprofiili on sama kuin ulottuman G1 vertailuprofiili 3 220 mm:n korkeuteen asti.L 344/186 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
C.5.2.3. Staattisia vertailuprofiileja GB1 ja GB2 koskevat säännöt
Sovelletaan GB-ulottuman sääntöjä paitsi taulukossa 1 annettua kerrointa k, jonka arvo annetaan seuraavassa taulukossa:
ULOTTUMAT GB1 JA GB2
jos 3,22<h<4,18 m, k ¼h−3,22
0,96
jos h ≥4,18 m, k = 1
C.5.2.4. Kinemaattiset vertailuprofiilit GB1 ja GB2
Kinemaattinen vertailuprofiili GB1
Kuva C26
Huom. Ulottuman GB1 vertailuprofiili on sama kuin ulottuman G1 vertailuprofiili 3 220 mm:n korkeuteen asti.
Kinemaattinen vertailuprofiili GB18.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/187
Kuva C27
Huom. Ulottuman GB2 vertailuprofiili on sama kuin ulottuman G1 vertailuprofiili 3 220 mm:n korkeuteen asti.
C.5.2.5. Kinemaattisia vertailuprofiileja GB1 ja GB2 koskevat säännöt
Sovelletaan GB-ulottuman sääntöjä paitsi taulukoissa 2, 3 ja 4 annettua kerrointa k, jonka annetaan seuraavassa taulukossa:
ULOTTUMAT GB1 ja GB2
jos 3,25<h<4,21 m, k ¼h−3,25
0,96
jos h ≥4,21 m, k = 1
C.5.3. Ulottuma 3.3
C.5.3.1. Yleistä
Kinemaattista ulottumaa 3.3 voidaan käyttää Ranskan rataverkoston liikenteessä (Réseau Ferré National —RFN).
Tässä ulottumassa on ylöspäin enemmän tilaa verrattuna ulottumaan G1. Sitä voivat käyttää vaunut (esimerkiksi
kaksikerrosvaunut), jotka kulkevat vain radoilla, joiden ulottuma on 3.3.
Ulottuma 3.3 koskee vain vertailuprofiilin yli 3,25 metrin korkeudessa olevaa yläosaa alaosan ollessa yhteinen ulottuman
G1 kanssa. Kuten muutkin ulottumat, se on yhteydessä vertailuprofiiliin ja siihen liittyviin sääntöihin.L 344/188 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
C.5.3.2. Kinemaattisen ulottuman 3.3 vertailuprofiili
Kuva C28
C.5.3.3. Rakenteellisen ulottuman määrittämiseen vaadittavaa vertailuprofiilia koskevat säännöt
Ulottuman 3.3 vertailuprofiilin säännöt ovat samanlaiset kuin ulottuman G1 vertailuprofiilissa, paitsi seuraavissa
erikoistapauksissa:
— sallitut projektiot S o(S)
— kvasistaattiset siirtymät z.
C.5.3.3.1. Sallitut projektiot S o(S)
— Osissa, jotka ovat yli 3 500 m korkeudella kiskon pinnasta, huomioon otettava projektion arvo S okaarteen funktiona
kavennusten E ija E alaskemiseksi on37,5
Rriippumatta vaunutyypistä.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/189
— Näin ollen teholliset projektiot S eivät saa ylittää seuraavia S o:n arvoja:
— 0,15 m kaarteissa, joiden säde on 250 m
— 0,15 m kaarteissa, joiden säde on 150 m.
Lisäksi suoralla radalla (tangentti) S o:n arvoksi määritellään 0,015 m.
— Osien, jotka ovat yli 3,250 m korkeudella kiskon pinnasta mutta alempana kuin 3,500 m, eli vertailuprofiilin tasojen
A ja B välissä olevien osien suurimman projektion arvon S omäärittelyä koskevia sääntöjä ei ole. Näiden kahden tason
välinen rakenteellinen ulottuma määritellään yhdistämällä tasoa A vastaavan suurimman rakenteellisen ulottumanpiste, joka saadaan laskemalla kavennukset ulottuman G1sääntöjen mukaisista projektioista, tasoa B vastaavansuurimman rakenteellisen ulottuman pisteeseen, joka saadaan laskemalla kavennukset edellä mainituista projektioista.
— Osiin, jotka ovat alle 3,250 m korkeudella kiskon pinnasta, sovelletaan ulottuman G1 yleistä sääntöä.
C.5.3.3.2. Kvasistaattiset siirtymät z.
Korkeudella h sijaitseville jousitetuille osille saadaan z:n arvo seuraavalla kaavalla:
Z¼
S
30þtgη0−1o 
>0 
׀h−hC׀þS
10׀h−hC׀−0,03 h −0,5½ >0 
>0
C.5.3.4. Kavennuskaavat
Seuraavassa esitetään kavennuskaavat, joita voidaan soveltaa
— vetokalustoon (veturit, vetovaunut) C.5.3.4.1 kohta
— junayksiköihin C.5.3.4.2 kohta
— matkustajavaunuihin C.5.3.4.3 kohta
C.5.3.4.1. Vetoyksiköihin sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)
Vetoyksiköt, joissa välys w ei riipu radan aseman säteestä tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.
Sisäiset kavennukset E i(jossa n = n i)
Yksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden välissä olevat osat
kun an −n2þP2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
67,5, asema suoralla radalla on vallitseva:
Ei¼1,465 −d
2þqþW∞þz−0,015 (101)
kun an −n2þP2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>67,5, asema kaarteessa on vallitseva:
Ei¼an−n2þP2
4
500þ1,465 −d
2þqþið250Þ þZþxi½ >0−0,150(102)
jossa x i¼1
750an−n2þP2
4−75 
þWið150Þ−Wið250Þ (103)
Ulkoiset kavennukset E a(jossa n = n a)
y ksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen tai vetävien telivaunujen telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat
kun an þn2−P2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wað250Þ  nþa
ah i
67,5, asema suoralla radalla on vallitseva:
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015 (106)L 344/190 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
kun an þn2−P2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wað250Þ  nþa
ah i
>67,5, asema kaarteessa on vallitseva:
Ea¼anþn2−P2
4
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþWið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþxa½ >0−0,150(107)
jossa x a¼1
750anþn2−P2
4−75 
þWið150Þ−Wið250Þ  n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a(108)
Vetävät vaunut, joissa välys w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan (poikkeustapaus)
Vetävän vaunun kussakin osassa valittava kavennus on suurin niistä, jotka saadaan sovellettaessa edellä mainituista kaavoista
sitä, jossa käytettävä R:n arvo antaa suurimman arvon hakasulkeiden välissä olevalle osalle, ja kaavaa (191) tai (196).
Sisäiset kavennukset E i(jossa n = n i)
Kun∞> R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−67,5
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (104)
Kun 250 > R ≥150
Ei¼an−n2þp2
4−75
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz (105)
Käytännössä kaavoilla (105) ja (110) ei ole vaikutusta, koska välyksen w vaihtelu, joka johtuu vaihtelevista pysäytyksistä,
alkaa vaikuttaa vasta, kun R>250 m.
Kun∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015
Kun 250 > R ≥150
Ea¼anþn2þp2
4−75
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz
Ulkoiset kavennukset E a(jossa n = n a)
Kun∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015 (109)
Kun 250> R ≥150
Ea¼anþn2þP2
4−75
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz (110)
C.5.3.4.2. Junayksiköihin sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)*
Junayksiköt, joissa on vetoteli ja vedettävä teli (ks. ulottuman G1 taulukko):
Sisäiset kavennukset E i(1)
Telikeskiöiden väliset osat8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/191
Ei¼1,465 −d
2þqþW∞a−nμ
aþW0
∞nμ
aþz−0,015 (101a)
Ei¼anμ−n2
μþP2
4:a−nμ
aþP02
4:nμ
a
500þ1,465 −d
2:a−nμ
aþqþWið250Þa−nμ
aþW0
ið250Þnμ
aþzþ
xi½ >0−0,150(102a)
jossa
xi¼1
750anμ−n2
μþP2
4:a−nμ
aþP02
4:nμ
a−75 
þWið150Þ−Wið250Þ  a−nμ
aþ
W0
ið150Þ−W0
ið250Þ nμ
a(103a)
Ulkoiset kavennukset E a(2), vetotelin pää (ajosuunnassa edessä)
Telikeskiöiden ulkopuoliset osat (joissa n = n a)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþW∞nþa
aþW0
∞n
aþz−0,015 (106a)
Ea¼anþn2−P2
4:nþa
aþP02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþW0
ið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþ
xa½ >0−0,150(107a)
jossa
xa¼1
750anþn2−P2
4:nþa
aþP02
4:n
a−75 
þW0
ið150Þ−W0
ið250Þ n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a(108a)
(1), (2) Tietylle arvolle n sovellettava kavennus on suurin seuraavista kaavoista saatava kavennus:
— (101 a) tai (102 a) ja (103 a)
— (106 a) tai (107 a) ja (108 a).
Ulkoiset kavennukset E a(1), vedettävän telin pää (ajosuunnassa edessä)
Telikeskiöiden ulkopuoliset osat (joissa n = n a)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞n
aþw0
∞nþa
aþz−0,015 (106b)
Ea¼anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþw0
að250Þnþa
aþzþ
xa½ >0−0,150(107b)
xa¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−75 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþw0
að150Þ−w0
að250Þ nþa
a(108b)
(1) Tietylle arvolle n sovellettava kavennus on suurin seuraavista kaavoista saatava kavennus:
(106 b) tai (107 b) ja (108 b).
C.5.3.4.3. Matkustajavaunuihin sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)
Telihenkilövaunut, poikkeuksena itse telit ja niihin liittyvät osat
Matkustajavaunut, joissa välys w ei riipu radan aseman säteestä tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.Sisäiset kavennukset E
i
Telikeskiöiden väliset osat (jossa n = n i)
kun an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
250 1,465 −d ð Þ þ 67,5
asema suoralla radalla on vallitseva:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (201)L 344/192 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
kun an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ þ 67,5
asema kaarteessa on vallitseva:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþxi½ >0−0,150(202)
jossa x i¼1
750an−n2þp2
4−75 
þwið150Þ−wið250Þ (203)
Ulkoiset kavennukset Ea
Telikeskiöiden ulkopuoliset osat (jossa n = n a)
Kun an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ67,5
asema suoralla radalla on vallitseva:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (206)
kun an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ67,5
asema kaarteessa on vallitseva:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþxa½ >0−0,150(207)
jossa x a¼1
750anþn2−p2
4−75 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a(208)
Matkustajavaunut, joissa välys w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan.
Vetävän vaunun kussakin osassa valittava kavennus on suurin niistä, jotka saadaan sovellettaessa edellä mainituista kaavoista
sitä, jossa käytettävä R:n arvo antaa suurimman arvon hakasulkeiden välissä olevalle osalle, ja kaavaa (201) tai (206).
Sisäiset kavennukset E i(jossa n = n i)
Kun∞> R≥150
Ei¼an−n2þp2
4−75
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz(204)
Ulkoiset kavennukset Ea (jossa n = n a)
Kun∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz−0,015
Kun 250 > R ≥150
Ea¼anþn2−p2
4−75
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/193
C.5.4. Ulottuma GB-M6
C.5.4.1. Yleistä
Kinemaattista ulottumaa GB-M6 voidaan käyttää Belgian rataverkoston liikenteessä (SNCB).
Kinemaattinen ulottuma GB-M6 perustuu samoihin periaatteisiin kuin ulottuma G1. Se on mukautettu SNCB:n
infrastruktuuriin. Myös sen kavennuskaavoja on mukautettu tarkastussäteiden ja kaarteessa sallittujen projektioiden osalta.
Sallitut projektiot ovat väljempiä kuin ulottumalla G1 ja mahdollistavat siksi liikennöinnin leveämmillä vaunuilla.SNCB-infrastruktuuriin hyväksytään UIC 505-1 -sääntöjen mukaisten 1 950 mm leveillä virroittimilla varustettujen
vaunujen lisäksi myös 1 760 mm leveillä virroittimilla varustetut vaunut, jotka ovat joustavampia ja joiden ominaisuudetovat: s ≤0,4 ja (q + w) ≤0,065 m.
Tämän ulottuman mukaisesti rakennettujen vaunujen telien ja niiden apulaitteiden on noudatettava tarkasti ulottumaa G1.Jousitetut osat, jotka sijaitsevat alle 100 mm:n korkeudella kiskon pinnasta tai jotka voivat pystysuuntaisten siirtymien
johdosta laskeutua näin alas, lasketaan ulottuman G1 sääntöjen mukaan.
Jos lähellä korkeutta 1 170 mm sijaitseva osa voi pystysuuntaisten liikkeiden johdosta nousta tämän tason yläpuolelle tai
laskea sen alle, on tarpeen ottaa huomioon pienin sallittu leveys käyttämällä joko 1 170 mm:n yläpuolella olevia osia
koskevia kaavoja tai 1 170 mm:n korkeudella ja sen alapuolella olevia osia koskevia kaavoja.
Valinta vetoyksiköiden ja vedettävien vaunujen kaavojen välissä tehdään samoin kuin ulottumassa G1 sen mukaan, mikä on
kitkakerroin käynnistettäessä.L 344/194 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
C.5.4.2. Kinemaattisen ulottuman GB.M6 vertailuprofiili
Kuva C29
C.5.4.3. Kavennuskaavat
C.5.4.3.1. Vetävät vaunut
a) Kavennuskaavat, kun h >1 170 mm.
Telikeskiöiden väliset osat
Kunn a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
0,015
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
Kunn a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
>0,015
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
800þwið400Þ þ1,465 −d
2þqþzþxiþ ðyiÞ>0 
>0−0,0308.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/195
jossa x i¼6
10n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,042 −wið400Þ−wið250Þ 
jossa yi¼16
15n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,108 −wið250Þ−wið150Þ 
Telikeskiöiden ulkopuoliset osat
Kunn aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
0,015
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
Kunn aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
>0,015
Ea¼n aþn ð Þ −p2
4
800þqþwið400Þ  n
aþqþwað400Þ  nþa
aþ1,465 −d
2 2nþa
aþzþxaþ ðyaÞ>0 
>0−0,030
jossa x a¼6
10n aþn ð Þ −p2
4
8002
6643
775−0,042 −w
ið400Þ−wið250Þ  n
aþwað400Þ −wað250Þ  nþa
ah i
jossa ya¼16
15n aþn ð Þ −p2
4
8002
6643
775−0,108 −wið250Þ−wið150Þ  n
aþwað250Þ −wað150Þ  nþa
ah i
c) Kavennuskaavat, kun 100 < h ≤1 170 mm.
Telikeskiöiden väliset osat
Kunn a−nð Þ þP2
4
2000−W∞−Wið1000Þ 
0,005
E1¼1,465 −d
2þqþW∞þz−0,015
Kunn a−nð Þ þP2
4
2000−W∞−Wið1000Þ 
>0,005
Ei¼n a−nð Þ þP2
4
2000þ1,465 −d
2þqþWið1000Þ þzþxi½ >0−0,020
jossa x i¼17
3n a−nð Þ þP2
4
20002
6643
775−0,150 −Wið1000Þ −Wið150Þ 
Telikeskiöiden ulkopuoliset osat
Kunn aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
0,005L 344/196 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015
Kunn aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
>0,005
Ea¼n aþn ð Þ −P2
4
2000þ1,465 −d
2 2nþa
aþqþWið1000Þ  n
aþqþWað1000Þ  nþa
aþzþxa½ >0−0,020
jossa xa¼17
3n aþn ð Þ −P2
4
20002
6643
775−0,150 −W
ið1000Þ −Wið150Þ  n
aþWað1000Þ −Wað150Þ  nþa
ah i
C.5.4.3.2. Vedettävät vaunut
a) Kavennuskaavat, kun korkeus h >1 170 mm.
Telikeskiöiden väliset osat
Kunn a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
1,465 −d
2
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
Kunn a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
>1,465 −d
2
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
800þqþwið400Þ þzþxiþyi 
>0h i
>0−0,015
jossa x i¼6
10n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,042 −wið400Þ−wið250Þ 
jossa yi¼16
15n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,108 −w
ið250Þ−wið150Þ 
Telikeskiöiden ulkopuoliset osat
Kunn aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
1,465 −d
2 n
aþ0,015
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
Kunn aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
>1,465 −d
2 n
aþ0,015
Ea¼n aþn ð Þ −p2
4
800þqþwið400Þ  n
aþqþwað400Þ  nþa
aþ1,465 −d
2 nþa
aþzþxaþya 
>0h i
>0−0,030
jossa x a¼6
10n aþn ð Þ −p2
4
8000
BB@1
CCA−0,042 −wið400Þ−wið250Þ  n
aþwað400Þ −wað250Þ  nþa
ah i8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/197
jossa ya¼16
15n aþn ð Þ −p2
4
8000
BB@1
CCA−0,108 −wið250Þ−wið150Þ  n
aþwað250Þ −wað150Þ  nþa
ah i
b) Kavennuskaavat korkeuksille 100 < h ≤1 170 mm.
Telikeskiöiden väliset osat
Kunn a−nð Þ þp2
4
2000−w∞−wið1000Þ 
1,465 −d
2−0,010
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
Kunn a−nð Þ þp2
4
2000−w∞−wið1000Þ 
>1,465 −d
2−0,010
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
2000þqþwið1000Þ þzþ ½xi>0−0,005
jossa x i¼17
3n a−nð Þ þp2
4
20000
BB@1
CCA−0,150 −wð1000Þ −wið150Þ 
Telikeskiöiden ulkopuoliset osat
Kunn aþn ð Þ −p2
4
2000−w∞−wið1000Þ  n
aþw∞−wað1000Þ  nþa
ah i
1,465 −d
2 n
aþ0,005
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
Kunn aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
>1,465 −d ð Þ
2 n
aþ0,005
Ea¼n aþn ð Þ −P2
4
2000þ1,465 −d
2 nþa
aþqþWið1000Þ  n
aþqþWað1000Þ  nþa
aþzþxa½ >0−0,020
jossa
xa¼17
3n aþn ð Þ −P2
4
20000
BB@1
CCA−0,050 −Wið1000Þ −Wið150Þ  n
aþWað1000Þ −Wað150Þ  nþa
ah i
C.6. LIITE 1
C.6.1. Liikkuvan kaluston kuormaulottuma
C.6.1.1. Ovia, portaita ja astinlautoja koskevat ehdot
1. Vaunun ovet
a) Ollessaan avoinna vaunun ovet, joiden alareuna on vähintään 1 050 mm:n korkeudella kiskojen pinnasta vaunun
puskurien ollessa alimmassa sallitussa asennossa, saavat ulottua enintään 200 mm vaunun kavennetun kulkuvälinulkopuolelle.L 344/198 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Ovien on täytettävä tämä vaatimus myös silloin, kun ovi avataan, jos vaunu on valmistettu 1. tammikuuta 1986
jälkeen.
Vaatimus ei koske ennen 1. tammikuuta 1980 valmistettujen vaunujen saranoituja ovia.
b) Kun vaihtonopeus on korkeintaan noin 30 km/t, sivusuuntainen välys ei yleensä ylitä 0,02 m.
Kun kyseessä on telikeskiöiden ulkopuolella korin sivussa oleva ovi, jonka alareuna on alle 1 050 mm kiskon
yläpinnasta, ulottuman kavennusta, joka tarvitaan puskurin ollessa alimmassa sallitussa korkeudessa (980 mm),
voidaan vähentää
— oven avaamista ja
— auki olemista varten
enintäänwa−0,02 ð Þ nþa ð Þ
a
Tätä sovelletaan vain, jos w a> 0,02 m
Sekä a) että b) kohdan vaatimukset täyttävien ovien käyttö on sallittava. Tällöin a) kohdan vaatimusten on täytyttävä
myös ovea avattaessa.
2. Portaat ja astinlaudat
Jos alin askelma on sisäänvedettävä, kuormaulottuman vaatimaa kavennusta voidaan alentaa ajettaessa askelma alhaalla
enintään seuraavasti:
win
aþwanþa
a
C.7. LIITE 2
C.7.1. Liikkuvan kaluston kuormaulottuma
C.7.1.1. Tukiristikon B, C ja D ulkopuolella olevien alueiden jousitusten kokoonpuristuminen
Koko kalustossa ja erityisesti tavaravaunuissa voi olla tarpeen ottaa huomioon vaunun korin taipuman (kallistus,
nyökkäily) aiheuttamat pystysuuntaiset liikkeet fz, joita voi esiintyä esimerkiksi kuorman ollessa toispuoleinen taipneumaattisen jousituksen tyhjentyessä.
Nämä lisäpuristukset voi laskea seuraavassa olevilla yksinkertaistetuilla kaavoilla:
— Sivusuuntainen puristus: koskee alueita B ja C
Puristus kohdistuu samavaiheisesti kahteen teliin ja yhteen kiskoon.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/199
— Pitkittäissuuntainen puristus: koskee alueita C ja D
Puristus kohdistuu yhteen teliin tai akseliin.
— Primääri- ja sekundääriripustusjousten taipuma tai pneumaattisen jousituksen tyhjentyminen
(alueen C laskentaperiaate)L 344/200 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Taipuma (alkuvaihe)
C.8. LIITE 3 LIIKKUVAN KALUSTON KUORMAULOTTUMA
C.8.1. Kallistuvien vaunujen kuormaulottuman laskeminen
C.8.1.1. Yleistä
Liikkuvan kaluston, johon on asennettu kallistuvan korin mahdollistavia järjestelmiä, hyväksyminen kansainväliseen
liikenteeseen edellyttää kyseisten rautatieyhtiöiden kahden- tai monenvälisiä sopimuksia.
C.8.1.2. Tarkoitus
Tässä liitteessä käsitellään kallistuvakoristen vaunujen, joita jäljempänä kutsutaan lyhenteellä TBV, kuormaulottuman
laskemismenetelmää.
Kohdissa 2, 3 ja 4 käsitellään TBV-vaunujen kuormaulottumien laskentaa koskevaa teknistä analyysiä.Kohdassa 5 käsitellään TBV-kaluston kallistamista ja nopeutta koskevia ehtoja.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/201
C.8.1.3. Soveltamisala
TBV määritellään vaunuksi, jonka kori voi kallistua suhteessa pyörästöön, kun vaunu kulkee kaarteessa. Kallistuksen
tarkoitus on kompensoida keskipakoisvoiman lisäämää vauhtia.
Kun vaunuja, joihin on asennettu kallistuvan korin mahdollistavia järjestelmiä, aletaan liikennöidä kansainvälisessä
liikenteessä, on tavanomaisten vaunujen kuormaulottumalaskelmia koskeviin sääntöihin tehtävä tiettyjä muutoksia.
Tässä liitteessä käsitellään sääntöjä, joilla lasketaan TBV-vaunujen suurin sallittu kuormaulottuma ottaen huomioon
vaunujen rakenne.
C.8.1.4. Taustaa
TBV-konseptia alettiin kehittää useissa Euroopan maissa vuosina 1970–80, jotta voitaisiin ajaa suuremmilla nopeuksilla sen
aikaisilla radoilla ilman, että matkustajien mukavuus kärsii.
Rautatievaunujen nopeutta kaarteissa rajoittaa poikittaiskiihtyvyys, koska se vaikuttaa matkustajiin: tämä kompensoimatto-
man kiihtyvyyden raja on luokkaa 1 - 1,3 ms-2.
Varsinkin aktiivisilla järjestelmillä varustetut TBV-yksiköt voivat ajaa korkeammilla kompensoimattoman kiihtyvyyden
arvoilla (esimerkiksi FIAT ETR 450 -junassa arvo on 1,82 ms-2, mikä vastaa 278 mm:n kallistuksen vajausta), koska
matkustajien kokemaa poikittaiskiihtyvyyttä voidaan vähentää korin kallistuksen avulla.
C.8.1.5. Turvallisuuteen liittyvät ehdot
TBV-vaunujen valmistajien on osoitettava, että vaunut ovat kuormaulottumaa koskevien vaatimusten mukaiset kaikissa
suunnitelluissa käyttötapauksissa.
Valmistajan on kuormaulottuman laskemisen lisäksi toimitettava raportti käytetyistä arvosteluperusteista ja turvallisuuden
takeena olevista laitteista, joiden on oltava vikatilanteissa turvallisia.
Valmistajan on tutkittava vikatapaukset, joita TBV-junissa mahdollisesti ilmenee niiden ylittäessä vertailuprofiilin. Vikojen
vakavuuden mukaan rautatieyhtiöiden on ryhdyttävä erityistoimiin, jotka voivat koskea rautatieliikennettä, hälytyksiä,kuljettajalle annettavia varoituksia jne.
Valmistajan on myös varmistettava, että kallistusjärjestelmä on suunnittelultaan sellainen, ettei juna voi ajaa kallistus-
järjestelmän mahdollisesti rikkoonnuttua korkeammilla kompensoimattoman kiihtyvyyden arvoilla kuin tavanomaisille
vaunuille on sallittua.
C.8.1.6. Käytetyt tunnusmerkit
Tässä liitteessä käytetään entisten lisäksi seuraavia tunnusmerkkejä:
IP = TBV-vaunuissa huomioon otettava kallistuksen vajauksen arvo
IC = rataosaston sallima suurin kallistuksen vajauksen arvo (
1)
E = kallistuksen arvo
zP = TBV-vaunujen vaatimusten mukaan määritellyt kvasistaattiset siirtymät
C.8.2. TBV-vaunujen kuormaulottuman määrittelyn perusehdot
Kun lasketaan TBV-junien kuormaulottumia, kaikki ajamista koskevat ehdot on tutkittava sekä kallistusjärjestelmän ollessa
aktiivinen että sen ollessa passiivinen.
On tutkittava pahimmat mahdolliset tilanteet, erityisesti seuraavat:
TILANNE 1: vaunu ajaa kaarteesta, jossa on suurin sallittu kallistuksen vajaus (korin enimmäiskallistus)
TILANNE 2: vaunu on liikkumattomana kaarteessa. Kun TBV, jonka kallistusjärjestelmä on aktiivinen, pysähtyy
kaarteessa, sen asema ei poikkea tavanomaisen vaunun asennosta, ja siksi tilanteessa voidaan käyttää
tavanomaiseen vaunuun sovellettavia periaatteita ja kaavoja.
On huomattava, että joissakin passiivisella järjestelmällä varustetuissa TBV-vaunuissa, kuten TALGOssa, ei ole joustavuudesta
johtuvaa kvasistaattista taipumaa z, eli s = 0.L 344/202 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Rataosaston vahvistamat perustelut tämän parametrin huomioon ottamiselle liikkuvan kaluston ulottuvuuksien laskelmissa on esitetty
tässä liitteessä olevassa 3.2.2 kohdassa.
C.8.2.1. Korin kallistusjärjestelmien tyypit
Edellisen lisäksi kallistusjärjestelmien eri mallit voidaan jakaa ryhmiin korin kallistusmenetelmän mukaan. Kallistus voidaan
toteuttaa joko luonnollisella tai sitä vastaavalla kallistusliikkeellä (passiivinen kallistus), kun korin vääntöpiste on korienasemien painopisteen yläpuolella, kuten TALGO-järjestelmässä, tai kallistamalla tunkeilla koria kaarteen säteen ja nopeudenmukaan (aktiivinen kallistusliike, kuten FIAT-järjestelmässä).
Seuraavassa tarkastellaan erilaisten korinkallistusjärjestelmien aiheuttamia korin taipumia:Jos TBV-vaunuihin on asennettu AKTIIVISET järjestelmät, koreihin kohdistuu kvasistaattinen kallistus, joka johtuu
kompensoimattomasta kiihdytyksestä. Tämä ei kuitenkaan ole samaa kuin järjestelmän erikseen ilmaisema korin kallistus.
Kuvassa 1a on esitetty sellaisen vaunun taipuman periaate, jossa on aktiivinen kallistusjärjestelmä.
Kuva C30
Todelliset liikkeet voidaan jakaa kallistuksesta johtuvaan vääntöön (liike 1) ja vääntöön, jonka aktiivinen järjestelmä
aiheuttaa tämän lisäksi (liike 2).
PASSIIVISISSA järjestelmissä kori kallistuu luonnollisesti keskipakovoiman vaikutuksesta, joka on verrannollinen
kallistuksen vajaukseen.
Kuvassa 1b on esitetty sellaisen vaunun taipuman periaate, jossa on luonnollinen eli passiivinen kallistusjärjestelmä.
Kuva C31
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/203
C.8.3. Kaavojen analyysi
C.8.3.1. Peruskaavat
Tarkasteltavien TBV-tyyppien (matkustajavaunut, vetovaunut tai junayksiköiden moottoroidut matkustajavaunut) mukaan
käytetään ulottuman G1 vastaavia kaavoja, joihin on tehtävä tässä liitteessä esitetyt muutokset.
C.8.3.2. Kaavoihin TBV-vaunuja varten tehtävät muutokset
TBV-vaunujen kaavoissa on otettava huomioon suurinta sallittua kallistuksen vajausta vastaava korin enimmäiskallistus IP.
Tämän vuoksi kavennuskaavoissa on muutettava seuraavat termit:
a) Sivusuuntaiset välykset: (1,465-d)/2, q ja w (1)
Sivusuuntaisia siirtymiä koskevassa merkissä olisi yleensä otettava huomioon keskipakovoiman vaikutus.Muutoksia käsitellään 8.3.2.1 kohdassa.
b) Kvasistaattiset siirtymät ”z”.
Termi z on voimassa edellyttäen, että vaunut eivät kulkiessaan ylitä kallistuksen vajauksen arvoa IP = 200 mm.Koska TBV-vaunut voivat ylittää tämän arvon ja koska ne yleensä saavat kulkea suuremmilla kallistuksen vajauksen
arvoilla IP kuin mitä rataosasto on määritellyt (IC), kaavaan on tehtävä joitakin muutoksia, joita käsitellään8.3.2.2 kohdassa.
c) Joissakin, erityisesti aktiivisella järjestelmällä varustetuissa TBV-tyypeissä, on kavennusten laskentakaavaan lisättävä
vielä termi, jolla otetaan huomioon järjestelmän ilmaisema korin kallistus (ks. 8.3.2.3 kohta).
C.8.3.2.1. Sivusuuntaisten välysten arvoja kallistuneessa korissa koskeva lauseke
Korin enimmäiskallistus toteutuu vain silloin, kun vaunu ajaa kaarteesta, jonka IP -arvo on suurin sallittu.
Koska vaunuun kohdistuu hyvin suuri keskipakovoima, joka työntää sitä kaarteen ulkoreunaa kohti, sivusuuntaisten
siirtymien termit on muutettava.
— Välys w on mitattava läheltä kaarteen ulkoreunaa.
— Välyksiä (1,465 - d)/2 ja q laskettaessa on erotettava toisistaan telivaunut ja vaunut, joissa on erilliset pyörät.
Telivaunut, välyksen laskeminen kaarteen sisäreunassa:Radan varrella tehdyt testit ovat osoittaneet, että telivaunujen jotkut akselit kulkevat kaarteesta siten, että laippa koskettaa
ulompaan kiskoon, ja jotkut akselit taas eivät ole jatkuvasti kosketuksissa kiskoon. Tämän vuoksi ja turvallisuudentakaamiseksi edellä mainittujen välysten on oltava yhtä kuin nolla.
Telivaunut, välyksen laskeminen kaarteen ulkoreunassa:Välykset (1,465 - d)/2 ja q on mitattava niin ikään turvallisuussyistä kaarteen ulkoreunasta.
Vaunut, joissa on erilliset pyörät:
Testit ovat osoittaneet, että välyksiä (1,465 - d)/2 ja q esiintyy lähellä kaarteen ulkoreunaa.L 344/204 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) TBV-laskelmassa tämä termi on mitattava korkeudelta h ckiskon pinnasta. Sillä voi olla eri arvot, vaikka vaunu olisi sama, mikä johtuu
vaunun kokoonpanosta, kallistustekniikasta ja korin mahdollisesta uudelleenkeskittämisestä.
C.8.3.2.2. TBV:n kvasistaattiset siirtymät
Jotta rakenteille saadaan tarpeeksi vapaata väliä, rataosaston on lisättävä vertailuprofiilin ulottuvuuksiin joitakin termejä.
Vaunujen kvasistaattiset siirtymät lasketaan seuraavalla kaavalla:
0,4
1,5·EouI−0,05 ½ >0·h−0,5ð Þ>0
Suurin sallittu arvo E taiI on 200 mm.
Jokaisen infrastruktuurista vastaavan tahon on vahvistettava omien ratojensa suurin sallittu arvo I. Käytettävät arvot ovat
yleensä 90–180 mm.
Vaunut eivät saa ajon aikana ylittää tätä enimmäisarvoa.Toisaalta on muistettava, että TBV:t voivat ylittää tämän arvon. Tämä tarkoittaa, että niiden mitat on tarkistettava toisella
laskelmalla kvasistaattisten siirtymien osalta.
Aivan kuten tavanomaisissakin vaunuissa, kallistuksen vajauksen vaikutus aiheuttaa TBV-vaunuissa korin kallistumisen
pitkittäisakselin ympäri. Vääntö johtuu jousitusjärjestelmän joustosta. Kaavoissa tätä vääntöä vastaavat kvasistaattisetsiirtymät otetaan huomioon termissä ”z”. Koska TBV:t voivat kulkea kallistuksen vajauksen ollessa jopa I
p, termin (zP)
laskemista on tarkasteltava uudelleen. On aiheellista ottaa käyttöön tämä uusi termi zP, joka on muodostettu ottaenhuomioon arvosta IP johtuva kvasistaattinen kokonaiskallistus verrattuna rataosaston huomioon ottamaan arvoon IC (ks.3.2.2.1 ja 3.2.2.2 kohdat).
Lisäksi aktiivisissa kallistusjärjestelmissä on otettava huomioon yksi lisätermi (ks. 3.2.3 kohta), koska korin kallistus, joka
kompensoi keskipakovoiman aiheuttamaa kiihtyvyyttä, ei ole riippuvainen väännön aiheuttamasta kallistuksesta.
C.8.3.2.2.1. Kaarteen sisäreunan kavennusten kvasistaattisia siirtymiä zP koskeva
lauseke
Kun IP -arvot ovat suuremmat kuin 0, niihin liittyvän sivusuuntaisen kiihtyvyyden vaikuttaessa vaunun kori kallistuu
jousitusten vuoksi kohti kaarteen ulkoreunaa, jos käytetään aktiivista kallistusta, ja kohti kaarteen sisäreunaa, jos käytetäänpassiivista kallistusta. Seuraavissa kuvissa esitetään tämän tyyppinen siirtymä asemasta I = 0. Koska kallistustavat ovaterilaisia, aktiivisen kallistusjärjestelmän siirtymät ovat suurimmat vaunun korin yläosassa, kun taas passiivisen
kallistusjärjestelmän siirtymät ovat suurimmat vaunun korin alaosassa.
Kuva C32:
AKTIIVINEN järjestelmä
Huom. Järjestelmän ilmaisemaa kallistusta ei esitetä tässä.
— Koska vertailuprofiilia tarkastellaan sisäkaarteen kannalta, vaunun kohdat, jotka ovat korkeudella h>h c, siirtyvät
kauemmas profiilista. Tämän siirtymän arvo on laskelmassa miinusmerkkinen.
Asia on päinvastoin kohdissa, jotka sijaitsevat korkeudella h < h c.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/205
Kuva C33:
PASSIIVINEN järjestelmä
— Koska vertailuprofiilia tarkastellaan sisäkaarteen kannalta, vaunun kohdat, jotka ovat korkeudella h<hc, siirtyvät
kauemmas profiilista. Tämän siirtymän arvo on laskelmassa miinusmerkkinen.
— Asia on päinvastoin kohdissa, jotka sijaitsevat korkeudella h > h c.
Kuvissa 2a ja 2b esitettyjä erilaisia kallistuksia vastaavat siirtymät käsitellään seuraavassa.
Aktiivisella kallistusjärjestelmällä varustetussa TBV-vaunussa, joka ajaa kaarteessa, jonka kallistuksen vajaus on IP,
kvasistaattiset siirtymät ovat:
Zp¼S
1,5·Ip·h−hc ð Þ jossa η0<1°
Passiivisella kallistusjärjestelmällä varustetussa TBV-vaunussa, johon vaikuttaa kallistuksen vajaus IP, kvasistaattiset
siirtymät ovat:
Zp¼S
1,5·Ip·h−hc ð Þ jossa η0<1°
On tarpeen huomioida, että s:n arvo riippuu laskettavasta tilanteesta, minkä vuoksi korin kallistusjärjestelmän toiminta voi
vaikuttaa siihen.
C.8.3.2.2.2. Kaarteen ulkoreunan kavennusten kvasistaattisia siirtymiä zP koskeva
lauseke
Vaunun kori kallistuu aktiivisessa TBV-järjestelmässä sivusuuntaisen kiihtyvyyden vaikutuksesta (kun arvot IP>0) jousitusten
vuoksi kohti kaarteen ulkoreunaa ja passiivisessa järjestelmässä kohti kaarteen sisäreunaa.
Kuten kuvissa 2a ja 2b, myös kuvissa 3a ja 3b esitetään tämän tyyppinen siirtymä verrattuna asemaan I = 0.L 344/206 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva C34:
AKTIIVINEN järjestelmä
Huom. Järjestelmän ilmaisemaa kallistusta ei esitetä tässä.
— Koska vertailuprofiilia tarkastellaan ulkokaarteen kannalta, vaunun kohdat, jotka ovat korkeudella h>h c, siirtyvät
lähemmäs profiilia. Tämän siirtymän arvo on laskelmassa plusmerkkinen.
— Asia on päinvastoin kohdissa, jotka sijaitsevat korkeudella h < h c.
Kuva C35:
PASSIIVINEN järjestelmä
— Koska vertailuprofiilia tarkastellaan ulkokaarteen kannalta, vaunun kohdat, jotka ovat korkeudella h<hc, siirtyvät
lähemmäs profiilia. Tämän siirtymän arvo on laskelmassa plusmerkkinen.
— Asia on päinvastoin kohdissa, jotka sijaitsevat korkeudella h > hc.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/207
Kun vaunut ajavat kaarteessa, ne siirtyvät (niiden ulkosivu siirtyy) lähemmäs vertailuprofiilia verrattuna arvoon IP. Jos ehto
IP >IC on voimassa, rataosaston määrittelemät etäisyydet esteisiin eivät riitä. Koska esteiden sijaintia ei voida asettaakyseenalaiseksi, vaunuille laskettavia kavennuksia on tarvittaessa lisättävä arvolla, joka vastaa arvosta IP johtuvienkvasistaattisten siirtymien ja rataosaston huomioon ottamien arvojen välistä eroa, tai:
Aktiivinen järjestelmä
z¼
s
1,5:Iph−hc ð Þ −0,4
1,5:Ic−0,05ð Þ: h−0,5ð Þ>0>0
Passiivinen järjestelmä
z¼−s
1,5:Iph−hc ð Þ −0,4
1,5:Ic−0,05ð Þ: h−0,5ð Þ>0 
>0
On muistettava, että
— sovelletaan kaavoja, joissa IP > IC
— sovellusvaiheessa, joka vastaa todellista tilannetta, on löydettävä yhdistelmä, jossa IP ja IC antavat mahdollisimman
suuren kavennuksen antavan arvon zp:
— vaunun kallistusjärjestelmän on varmistettava, että seuraava toteutuu IP:n väliarvoilla (merkitään IP'), joita vastaavat
kallistuksen vajauksen väliarvot Ic':
I0
pIp
Ic:I0
c
Lisäksi 5.1 kohdassa annettujen ehtojen on täytyttävä.
C.8.3.2.3. AKTIIVISET järjestelmät: korin väännöstä johtuvat siirtymät
Kun aktiivisella järjestelmällä varustettu TBV ajaa kaarteessa nopeudella, jossa IP>0 mitattuna tiettyjen parametrien (nopeus,
kallistuksen jyrkkyys, kaarteen säde) arvoista, kallistusjärjestelmä aiheuttaa koriin kallistuskulman β.
Kulma βei ole riippuvainen jousitusten jouston aiheuttamasta kallistuksesta.
Kuva C36
L 344/208 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuvassa 4 on esitetty seuraavat arvot:
ho: järjestelmän määräämä korin vääntöpisteen korkeus.
β: korin kallistuskulman arvo suhteessa järjestelmän kannatinalustaan. Tämä järjestelmän määräämä arvo riippuu
kallistuksen vajauksesta IP.
Koska kulma βvoi olla jopa 10o, siirtymän pystysuuntaista komponenttia ei voi jättää huomiotta, vaan se on otettava
huomioon todellisia tapauksia laskettaessa. Jos tarkastellaan ainoastaan sivusiirtymiä, likiarvot saadaan seuraavasta kaavasta:
Tämä termi on järjestelmän määräämän vääntösuunnan huomioon ottaen
tanβ(h - h 0)
Tämä termi on järjestelmän määräämän vääntösuunnan huomioon ottaen
— plusmerkkinen laskelmissa, jotka koskevat sisäkaarretta
— miinusmerkkinen laskelmissa, jotka koskevat ulkokaarretta.
C.8.4. Kaavoja koskevat säännöt
— Kaavoja sovelletaan siten, että IP > IC
— Termiä zP koskeva lauseke on eriteltävä ja selitettävä tapauskohtaisesti, kun kaavoja sovelletaan eri järjestelmiin, ottaen
huomioon erilaiset pysäytykset, kallistuskeskiö jne.
— On painotettava sitä, että tietyn vaunun parametreilla s, h cja w on TBV:tä koskevien teknisten periaatteiden mukaisesti
erilaiset arvot laskettavan tapauksen mukaan.
— Kavennusten enimmäisarvot on laskettava niiden todennäköisten arvojen mukaan, joita IP ja IC (sekä kulma β, kun
kyseessä ovat aktiiviset TBVs, ks. 3.2.3 kohta) saavat. Tämän vuoksi TBV:n valmistajan on pidettävä mielessä kaikkeinsuurimmat korille sallittavat ulkonemat ajettaessa eri rataosuuksilla (suoralla radalla, siirtymissä, kaarteissa) jamahdolliset toleranssit, kun otetaan huomioon vaunun tehollinen asema (johon vaikuttaa järjestelmänaktivoitumisessa tapahtunut viive, inertia, kitka jne.).
— Niihin TBV:n osiin, jotka eivät ole yhteydessä koriin ja jotka eivät sen vuoksi kallistu, kohdistuu aina suurempi
kompensoimattoman kiihdytyksen arvo kuin mikä normaalisti hyväksytään. Näitä kohtia (samoin kuin telejä ja joskusvirroittimia) varten on kallistuvaa koria tarkistettaessa käytettävä lisätermiä, jossa otetaan huomioon kavennus.
Termi on muodossa:
S
1,5Ip−Ic ð Þ h−hc ð Þ
Lisäksi näiden osien osalta ei tule ottaa huomioon termiä tan β(h - h 0)(ks. 3.2.3 kohta).
— Tämä liite on laadittu tällä hetkellä liikenteessä olevien TBV-vaunuihin sovellettavien tietojen pohjalta. Kaavoihin
voidaan lisätä hypoteeseja ja tehdä muutoksia tulevaisuudessa, kun on kehitetty uusia TBV-vaunutyyppejä.
— Kun olennaisiksi katsottujen tapausten tutkinta on päättynyt, on tehtävä vertailu eri puolileveysmittojen välillä ja
valittava pienin arvo kussakin tarkastellussa korkeudessa h.
C.8.5. Huomautuksia
C.8.5.1. Taipuman korjausta koskeva ehto (aktiivisella järjestelmällä varustetut TBV-junat)
Jotta tässä liitteessä annetut TBV-vaunujen kuormaulottuman laskemista koskevat kaavat olisivat voimassa, kallistus-
järjestelmän on taattava, että kori taipuu suhteessa kallistuksen vajauksen vaihteluun. Passiivisissa järjestelmissä ehtoluonnollisesti täyttyy, koska korin kallistuksen aiheuttaa raiteen mataluus.
Toisaalta aktiivisella kallistusjärjestelmällä varustetuissa TBV-vaunuissa järjestelmän koreilta vaatimat arvot on vahvistettu
suunnittelulla tai säädöillä.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/209
Näiden arvojen on täytettävä seuraavat ehdot, jotta korit eivät ylittäisi määriteltyä profiilia:
a) Väliarvojen I’P, I’C ja E' nollan ja kunkin koon enimmäisarvon välillä on täytettävä kallistusjärjestelmän korjauksen
näkökulmasta seuraava ehto:
I0
P
IP¼I0
C
IC¼E0
E
b) Lisäksi tarkistettaessa kaarteen ulkoreunaa keskipakovoiman kallistaessa koria ulkoreunaa kohti (kvasistaattinen
siirtymä zP) on noudatettava seuraavaa, korjauksen arvoa βkoskevaa ehtoa:
tanβ(h - h 0)≥zp
Toisin sanoen järjestelmän vaikutuksen on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin kvasistaattinen vaikutus.
C.8.5.2. TBV-vaunujen nopeutta koskeva ehto
TBV-vaunuissa on sallittua laskea enimmäisnopeus kuormaulottuman perusteella toisin kuin muissa vaunuissa.
Vertailukohteena käytetään seuraavaa lauseketta, jossa kallistuksen vajaus liitetään yhteen nopeuden kanssa:
IPorC¼0,01186·V2
PorC
R−E
Nopeus vP on TBV:n nopeuden arvo ja nopeus vC radalle sallittu vastaava arvo radan määräävän nopeuden mukaan.
Tällöin: V PﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃIPþE
ICþEr
·vC
Tästä kaavasta voidaan päätellä seuraavan kaavan avulla enimmäisnopeus, jota TBV ei saa ylittää:
VPﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃIPþE
ICþEr
·VC
C.8.6. Liite 4 Liikkuvan kaluston kuormaulottuma
Olemassa olevaan infrastruktuuriin kuuluvien kunnossapitoalueiden käyttö, kun vaunuissa on ennalta määritellyt parametrit
Tämän liitteen soveltaminen edellyttää kahdenvälistä sopimusta.
Esimerkki:Tehtäessä huoltoa suoralla radalla ja hyvissä olosuhteissa, kun radan geometriassa on tavanomaiset puutteet, tärkein kriteeri
on kahden raiteen välin suurin etäisyys. Se on yhtä kuin vaunun vertailuprofiilin leveys plus satunnaisten liikkeidenmarginaalit, jotka johtuvat radan geometrian puutteista (D).
D¼ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
d
2
iþd2
aq
di,a¼1,2ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
Σt2
i,aq
tiji¼5
i¼1
taja¼5a¼1L 344/210 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
t1 = radan sivusuuntainen liike
t2 = kallistuksen tai poikittaisen kaltevuuden viallisuuden vaikutus 0,015 m
t3ia = heilahtelu sisään- tai ulospäin
t4jat5= epätasapainossa olevan kuorman ja muun epäsymmetrisyyden vaikutus
t1¼0,025
t2¼0,15h
1,5þ0,015 h−hC ð ÞS
1,5
t3,i¼0,007 h−hc ð ÞS
1,5
t3,a¼0,039 h−hc ð ÞS
1,5
t4¼0,05 h−hc ð ÞS
1,5
t5¼0,015 h−hc ð ÞS
1,5
G1-vertailuprofiiliin lisättävät marginaalit (kunnossapitoalueet) määritellään seuraavien parametrien avulla:
h = 3,25 mh
c= 0,5 m
s = 0,4
Tässä voidaan käyttää tarkasteltavan vaunun ennalta määriteltyjä parametreja, esimerkiksi:h = 1,8 m (tietyn korin osan korkeus kiskon pinnasta)h
c= 0,7 m
s = 0,24
Edellä mainittujen parametrien perusteella saadaan seuraavat arvot:
— G1-profiili D = 0,113 m
— vaunu, jonka parametrit on määritelty ennalta D’ = 0,058 m
Erotusta D–D’ = 0,055 m voidaan käyttää perusteena levennettäessä vaunua, jolla on ennalta määritellyt parametrit.
Ellei satunnaiset liikkeet kattavaa lisäaluetta lasketa kuvatulla tavalla, mutta on määritelty yhdenmukainen yleisarvo, ja jos
tuloksena ovat pienemmät ulottuvuudet, se tulisi ottaa huomioon laskettaessa arvoa D–D’ .
Esimerkki: SNCF, V ≤120 km/t: D SNCF= 0,05 + 0,03 = 0,08 m.
Vaunua, jonka parametrit on määritelty ennalta, voidaan leventää 0,022 m 1,8 metrin korkeudelta.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/211
LIITE D
VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT
Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus
D.1. RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.
Radan luokkien määrittelyssä käytettäviä vaunuja esittävä kaavakuva
a = telin akseliväli
b = ensimmäisen akselin etäisyys lähimmän puskimen päästä
c = kahden sisäpuolisen akselin etäisyys
LuokkaMassa akselia
kohdenMassa pituu-
syksikköä
kohden
A P = 16 t p = 5,0 t/m 1,50 1,80 6,20 1,80 1,50
12,80
B1 P = 18 t p = 5,0 t/m 1,50 1,80 7,80 1,80 1,50
14,40
B2 P = 18 t p = 6,4 t/m 1,50 1,80 4,65 1,80 1,50
11,25
C2 P = 20 t p = 6,4 t/m 1,50 1,80 5,90 1,80 1,50
12,50
C3 P = 20 t p = 7,2 t/m 1,50 1,80 4,50 1,80 1,50
11,10
C4 P = 20 t p = 8,0 t/m 1,50 1,80 3,40 1,80 1,50
10,00
D2 P = 22,5 t p = 6,4 t/m 1,50 1,80 7,45 1,80 1,50
14,05
D3 P = 22,5 t p = 7,2 t/m 1,50 1,80 5,90 1,80 1,50
12,50
D4 P = 22,5 t p = 8,0 t/m 1,50 1,80 4,65 1,80 1,50
11,25
Avoin kysymys E-, F- ja G-ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osaltaL 344/212 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
D.2. RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.
KAKSIAKSELISIN TELEIN VARUSTETUT VAUNUT
Suurin sallittu massa akselia kohden eli P reri rataluokissa suhteessa mittoihin a ja b
Mitat Rataluokat
A b D4 D3 D2 C4 C3 C2 B2 B1 A
M m t t T t
1,80 1,50
1,401,301,2022,5
21,520,5
2020
19
18,5
1818
17
16,5
1616
151514
1,70 1,50
1,401,301,2022
21
20
19,519,5
19
18
17,517,5
1716
15,515,5
151414
1,60 1,50
1,401,301,2021
20
19
18,519
18,517,5
1717
16,515,5
1515
14,5
14
13,5
1,50 1,50
1,401,301,2020
19,5
19
1818,5
18
17,5
1716,5
16
15,514,514,5
14
13,5
13
1,40 1,50
1,401,301,2019
18
18,517,517
17
16,515,515,5
15,5
151413,5
13,5
13
12
1,30 1,50
1,401,301,2018,5
18,5
181716,5
16,516,515,515
15
14,513,513
13
12,511,5
TÄRKEÄ HUOMAUTUS: Edellä olevassa taulukossa esitetty massa akselia kohden pätee vain, jos vaunun puskimesta toiseen
mitattu pituus L on sellainen, että pituusyksikköä kohden laskettu massa p on kyseiselle radalle annetuissa rajoissa. Muutoin
sallittu massa akselia kohden on pienempi eli kaavan
pL
4mukainen.
Avoin kysymys E-, F- ja G-ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osalta8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/213
D.3. RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.
KOLMIAKSELISIN TELEIN VARUSTETUT VAUNUT
Suurin sallittu massa akselia kohden eli P reri rataluokissa suhteessa mittoihin a ja b
Mitat Rataluokat
A b D 4 D 3 D 2 C 4 C 3 C 2 B 2 B 1 A
M m t t t t t t T t t
1,80 1,50
1,401,301,2018
18181818
18
17,5
1718
17,5
171616,5
16161616,5
16161616,5
16
15,5
1515
14,514,514,514,5
14
13,5
1313
12,5
1212
1,70 1,50
1,401,301,2017,5
17,517,517,517,5
17,5
17
16,517,5
17161616
15,515,515,516
15,515,515,516
15,5
15
14,514,5
14141414
13,5
131312,5
121212
1,60 1,50
1,40
1,301,2017
17
171717
17
16,5
1617
16
16
15,515,5
15
151515,5
15
151515,5
15
14,5
1414
13,5
13,513,513,5
13
13
12,512
12
11,511,5
1,50 1,50
1,401,301,2016,5
16,516,516,516,5
16,516,5
1616
16
15,515,515
14,514,514,515
14,514,514,515
14,514,5
1413,5
13131313
13
12,512,512
11,511,511,5
1,40 1,50
1,401,301,2015,5
15,515,515,515,5
15,515,515,515,5
15,515,515,514
14141414
14141414
14141412,5
12,512,512,512,5
12,512,512,511,5
11,511,511,5
1,30 1,50
1,40
1,30
1,2015
15
15
1515
15
15
1515
15
15
1513,5
13,5
13,5
13,513,5
13,5
13,5
13,513,5
13,5
13,5
13,512
12
12
1212
12
12
1211
11
11
11
TÄRKEÄ HUOMAUTUS: Edellä olevassa taulukossa esitetyt akselia kohti lasketut massat pätevät vain seuraavassa
tapauksessa:
1) jos mitta c on > 2b. Muussa tapauksessa mittana b ei käytetä sen todellista arvoa, vaan laskutoimituksen
c
2tulosta tai
sitä taulukossa seuraavana olevaa lähintä arvoa.
2) jos vaunun puskimesta toiseen mitattu pituus L on sellainen, että pituusyksikköä kohden laskettu massa p on
kyseiselle radalle annetuissa rajoissa. Muutoin sallittu massa akselia kohden on pienempi eli kaavanpL
6mukainen.
Avoin kysymys E-, F- ja G-ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osaltaL 344/214 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
D.4. RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.
NELIAKSELISIN TELEIN VARUSTETUT VAUNUT
Suurin sallittu massa akselia kohden eli P reri rataluokissa suhteessa mittoihin a ja b
Mitat Rataluokat
A b D 4 D 3 D 2 C 4 C 3 C 2 B 2 B 1 A
M m t t t t t t T t t
1,80 1,50
1,401,301,2017,5
1717
16,516,5
16,5
16
1515,5
1515
14,516
16161616
15,5
151515
14,5
14
13,514,5
13,513,5
1313
12,5
12
11,511,5
11
10,510,5
1,70 1,50
1,401,301,2017,5
17
16,515,516
16
151515
15
14,5
1415,5
15,515,515,515,5
15
14,514,514,5
14
13,513,514
13,5
13
12,512,5
12
11,5
1111
10,510,5
10
1,60 1,50
1,401,301,2016,5
16
15,5
1515,5
15
14,514,515
14,5
141415
15
14,514,515
14,5
141414
13,5
131313,5
13
12,5
1212
11,5
111110,5
101010
1,50 1,50
1,40
1,301,2016
15,5
151515
14,5
141414,5
14
131314,5
14,5
141414,5
14
13,5
1313,5
13
12,512,513
12,5
121211,5
11
10,510,510,5
10
9,59,5
1,40 1,50
1,401,301,2015
1515
14,514,5
14
13,5
1313
13
12,512,513
13131313
1313
12,513
12,5
12
11,512
1212
11,510,5
10,5
101010
10
9,59,5
1,30 1,50
1,401,301,2014,5
14,514,5
1414
13,5
131313
13
12,512,512,5
12,512,512,512,5
12,512,5
1212,5
12
11,511,511,5
11,511,5
1110,5
10,5
10109,5
9,5
99
TÄRKEÄ HUOMAUTUS: Edellä olevassa taulukossa esitetyt akselia kohti lasketut massat pätevät vain seuraavassa
tapauksessa:
1) jos mitta c on > 2b. Muussa tapauksessa mittana b ei käytetä sen todellista arvoa, vaan laskutoimituksen
c
2tulosta tai
sitä taulukossa seuraavana olevaa lähintä arvoa (1).
2) jos vaunun puskimesta toiseen mitattu pituus L on sellainen, että pituusyksikköä kohden laskettu massa p on
kyseiselle radalle annetuissa rajoissa. Muutoin sallittu massa akselia kohden on pienempi eli kaavanpL
8mukainen.
Avoin kysymys E-, F- ja G-ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osalta8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/215
(1) Josc
2< 1,20 m, tarvitaan erillinen tutkimus.
D.5. RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.
KOLMELLA TAI NELJÄLLÄ KAKSIAKSELISELLA TELILLÄ VARUSTETUT VAUNUT
Suurin sallittu massa akselia kohden eli P reri rataluokissa suhteessa mittoihin a, b ja c
D.5.1. Kolmella kaksiakselisella telillä varustetut vaunut
Jos c = 2b: käytetään kohdan D.2 arvoja
Jos c < 2b: käytetään kohdan D.2 arvoja, eikä mittana b käytetä sen todellista arvoa, vaan laskutoimituksenc
2tulosta tai sitä
taulukossa seuraavana olevaa lähintä arvoa (1).
D.5.2. Neljällä kaksiakselisella telillä varustetut vaunut
Jos 2,40 = c < 2b: käytetään kohdan D.2 arvoja, eikä mittana b käytetä sen todellista arvoa, vaan laskutoimituksenc
2tulosta
tai sitä kohdassa D.2 seuraavana olevaa lähintä arvoa.
Jos c < 2,40 m: käytetään kohdassa D.4 annettuja arvoja, ja a:n arvona on käytettävä pienempää mitoista a ja c.TÄRKEÄ HUOMAUTUS: Edellä olevassa taulukossa esitetty massa akselia kohden pätee vain, jos vaunun puskimesta toiseen
mitattu pituus L on sellainen, että pituusyksikköä kohden laskettu massa p on kyseiselle radalle annetuissa rajoissa. Muussatapauksessa suurin sallittu massa akselia kohden on seuraava:
pLc
6kolmella kaksiakselisella telillä varustetuille vaunuille,
pL
8neljällä kaksiakselisella telillä varustetuille vaunuille,
Avoin kysymys E-, F- ja G-ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osaltaL 344/216 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Josc
2< 1,20 m, tarvitaan erillinen tutkimus.
D.6. RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.
KAKSIAKSELISTEN VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT
Seuraavassa taulukossa on esitetty yleisesti käytettyjen eli akselipainoltaan 22,5; 20; 18 ja 16 tonnia olevien vaunujen
kokonaiskuormitukset eri rataluokille.
Kuitenkin tapauksissa, joissa vaunun tai kuorman erityisominaisuuksien takia tai lastauksen nopeuttamiseksi tarvitaan
ylimääräisiä rajoituksia, on seuraavassa taulukossa esitettyjen arvojen asemesta käytettävä tiukempia rajoja.
Kaksiakselisten vaunujen kuormitusrajat
Vaunun ominaistiedot Rataluokat
L (m) P (t) A B1 B2 C D
L > 7,20 22,5 32-T 36-T 40-T 45-T
20 32-T 36-T 40-T
18 32-T 36-T16 32-T
Avoin kysymys E-, F- ja G-ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osalta
Huom: 7,2 metriä lyhyempiä vaunuja koskevat vaatimukset on poistettu, koska näitä vaunuja ei enää valmisteta.
D.7. RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.
KAHDELLA KAKSIAKSELISELLA TELILLÄ VARUSTETTUJEN VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT
Seuraavassa taulukossa on esitetty yleisesti käytettyjen eli akselipainoltaan 22,5; 20; 18 ja 16 tonnia olevien vaunujen
kokonaiskuormitukset puskimien väliseen pituuteen L nähden eri rataluokille.
Kuitenkin tapauksissa, joissa vaunun tai kuorman erityisominaisuuksien takia tai lastauksen nopeuttamiseksi tarvitaan
ylimääräisiä rajoituksia, on seuraavassa taulukossa esitettyjen arvojen asemesta käytettävä tiukempia rajoja.
Kahdella kaksiakselisella telillä varustettujen vaunujen kuormitusrajat
Vaunun ominaistiedot Rataluokat
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
L > 14,40 22,5 64-T 72-T 80-T 90-T
20 64-T 72-T 80-T
18 64-T 72-T16 64-T
14,06 < L < 14,40 22,5 64-T 5 × L
T72-T 80-T 90-T
20 64-T 5 × L
T72-T 80-T
18 64-T 5 × L
T72-T
16 64-T
12,80 < L < 14,06 22,5 64-T 5 × L
T72-T 80-T 6,4 ×
L T90-T
20 64-T 5 × L
T72-T 80-T
18 64-T 5 × L
T72-T
16 64-T8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/217
Vaunun ominaistiedot Rataluokat
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
12,50 < L < 12,80 22,5 5 × L
T5 × L
T72-T 80-T 6,4 ×
L T90-T
20 5 × L
T5 × L
T72-T 80-T
18 5 × L
T5 × L
T72-T
16 5 × L
T5 × L
T64-T
11,25 < L < 12,50 22,5 5 × L
T5 × L
T72-T 6,4 ×
L T80-T 6,4 ×
L T7,2 ×
L T90-T
20 5 × L
T5 × L
T72-T 6,4 ×
L T80-T 6,4 ×
L T80-T
18 5 × L
T5 × L
T72-T
16 5 × L
T5 × L
T64-T
11,10 < L < 11,25 22,5 5 × L
T5 × L
T6,4 × L T 80-T 6,4 ×
L T7,2 ×
L T8 × L T
20 5 × L
T5 × L
T6,4 × L T 80-T 6,4 ×
L T80-T
18 5 × L
T5 × L
T6,4 × L T 72-T 6,4 ×
L T72-T
16 5 × L
T5 × L
T64-T
Vaunun ominaistiedot Rataluokat
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
10,00 < L < 11,10 22,5 5 × L
T5 × L
T6,4 × L T 7,2 ×
L T80 T 6,4 ×
L T7,2 ×
L T8 × L T
20 5 × L
T5 × L
T6,4 × L T 7,2 ×
L T80-T 6,4 ×
L T7,2 ×
L T80-T
18 5 × L
T5 × L
T6,4 × L T 72-T 6,4 ×
L T72-T
16 5 × L
T5 × L
T64-T
HUOMAUTUS: Telivaunuja, joiden puskimesta toiseen mitattu pituus on alle 10 metriä, ei käytännössä esiinny, eikä niitä ole
sen vuoksi otettu huomioon.
Avoin kysymys E- ja F- ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osaltaL 344/218 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE E
VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT
Pyöräkertojen mitat ja standardiraideleveyden vaihteluvälit
Taulukko E1
Nimitys Pyörän halkaisija (mm) Vähimmäisarvo (mm) Enimmäisarvo (mm)
Pyöränlaippojen väli (S R)
SR= A R+Sd(vasen pyörä)+S d(oikea pyörä)= 840 1 410 1 426
< 840 ja = 330 1 415 1 426
Pyörien sisäpintojen väli (A R)= 840 1 357 1 363
< 840 ja = 330 1 359 1 363
Kehän leveys (B R) = 330 133 140 (1)
Laipan paksuus (S d)= 840 22 33
< 840 ja = 330 27,5 33
Laipan korkeus (S h)= 760 28 36
< 760 ja = 630 30 36
< 630 ja = 330 32 36
Laipan jyrkkyys (q R) = 330 6,5
Pyörän kulkupinnan viat, kuten lovipyörät,
hilseilyt tai lohkeilut, halkeamat, urat, onkalot
jne.Kansallisia sääntöjä noudatetaan, kunnes eurooppalainen standardi julkais-
taan
(1) Reunapurse mukaan luettuna
Mitat S Rja A Rmitataan kiskon yläpinnasta, ja niitä on noudatettava kuormattujen ja tyhjien tavaravaunujen sekä irrallisten
pyöräkertojen kohdalla. Tietyille vaunuille voi niiden valmistaja määritellä pienemmät toleranssit edellä olevissa rajoissa.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/219
Kuva E1
symbolit
L 344/220 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE F
TIEDONSIIRTO
Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä
Kuva F1
Tunnisteen sijainti vaunussa.
Kuvassa F1 (yllä) mitat A1 ja A2 ovat kiskon yläpinnasta mitatut vähimmäis- ja enimmäismitat tunnisteiden keskikohdan
sijainnille kaikki vaunun kuormitustilat ja jousituksen liikkeet huomioon ottaen:
A1 = 500 mm
A2 = 1 100 mm
Kuva F2
Tunnisteen lukulaitteen asennusta koskevat rajoitukset
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/221
LIITE G
YMPÄRISTÖOLOT
Kosteus
Kuva G1
L 344/222 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva G2
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/223
LIITE H
INFRASTRUKTUURIREKISTERI JA LIIKKUVAN K ALUSTON REKISTERI
Liikkuvan kaluston rekisteri
Tavaravaunujen rekisteriä koskevat vaatimukset
TiedotYhteentoimivuuden
kannalta olennainenTurvallisuuden kannalta
olennainenPäivitystiheys
Perustiedot Kerran vuodessa
Vaunun numero √ √
Omistaja
Rekisterin pitäjä √ √
Vaunulaji
(UIC 438-2}√ √
Tekniset tiedot
Pituus puskimeen √ √
Taarapaino √ √
Kytkintyyppi √ √
Vaunun ulottuma √ √
Pyöränlaippojen väli √ √
Pyörän halkaisija √ √
Akseleiden määrä ja akselijärjestys √ √
Pyöräkertojen sijainti / sisimpien pyöräkertojen
väli / telikeskiöväli√ √
Telin akseliväli √ √
Turvallisuuden kannalta olennaiset tiedot
Jarrutyyppi √ √
Jarrupaino / jarrupainoprosentti √ √
Hidastuvuuskäyrä √ √
Käsijarrutyyppi √ √
Suurin nopeus (kuormattuna) √ √
Suurin nopeus (tyhjänä) √ √
Kantavuus √ √
Suurin akselipaino √ √
Tiedot vaarallisista aineista (useita aloja) √ √
Vaunun kuormauksessa tarvittavat tiedot
Kuormataulukko √ √L 344/224 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
TiedotYhteentoimivuuden
kannalta olennainenTurvallisuuden kannalta
olennainenPäivitystiheys
Kuormauslaiturin korkeus (avovaunut ja yhdis-
tetty kuljetus)√ √
Kuormausta koskevat rajoitukset (esim. painon
jakaantuminen)√ √
Rekisteröintitiedot
Rekisteröintivaltio √
Käyttöönottopäivä √
EY-tarkastusvakuutuksen ja ilmoitetun laitok-
sen antaman vakuutuksen päivämäärä√
Luettelo vaunuun asennetuista yhteentoimivuu-
den osatekijöistä, yhteentoimivuuden osateki-
jöiden tunnistus- ja EY-tarkastustiedot, EY-
tarkastusvakuutuksen ja ilmoitettujen laitosten
antaman vakuutuksen päivämäärä√ (√)
Erityistapauksissa vaadittavat lisätodistukset (√)
Kaikki aikaisemmat vaununumerot ja niiden
rekisteröintipäivät√ √
Huoltotiedot
Huoltosuunnitelman viitetiedot √ √
Rajoitukset
Maantieteelliset rajoitukset √ √
Ympäristörajoitukset —lämpötila-alue T(n), T
(s), T(RIV),
T(n)+T(s)√ √
Laskumäkityöskentelyä koskevat rajoitukset √ √
Pienin kaarresäde √ √
Pystysuuntaisia säteitä koskevat rajoitukset
(mäet ja notkot)√ √
Junalautalle hyväksyminen √ √
Vuodenaikaa koskevat rajoitukset √ √
Tunnusmerkit
Jos kuuluvat varustukseen √ √
Huomautus: Vaaditaan myös liikkuvan kaluston rekisteristä koodinumeroilla saatava erillinen tietokanta (erilliset tietokannat)
rekisterinpitäjistä/omistajista/rautatieyhtiöistä.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/225
LIITE I
JARRUIHIN LIITTYVIEN YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖIDEN LIITTYMÄKOHDAT
I.1. TOIMINTAVENTTIILI
Yhteentoimivuuden osatekijän ”toimintaventtiili” tekninen eritelmä on esitetty 4.2.4.1.2.2 kohdassa ”Jarrutus-
kyky” ja 4.2.4.1.2.7 kohdassa ”Paineilma”
I.1.1. Toimintaventtiilin liittymäkohdat
I.1.1.1. Toimintaventtiili
Toimintaventtiili on pneumaattinen säätöventtiili. Sen toiminta perustuu ulostulopaineen säätelyyn syöttöpaineen
vaihdellessa. Ks. kuvat I.1 ja I.2. Toimintaventtiilin toiminnot määritellään seuraavilla perusteilla:
— Jarrujen portaittainen kiinnitys ja irrotus
— Jarrun kiinnittymisaika
— Jarrun irrotusaika
— Toimintaventtiilin manuaalinen irrotusventtiili
— Automaattikäyttö
— Herkkyys ja epäherkkyys
Kuva I.1
Kuva I.2
L 344/226 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Jarrujohtopaine ohjaa toimintaventtiilin toimintaa. Junan jarrujohdon normaalin käyttöpaineen on oltava 5 baaria, kun
kuljettajaventtiili on ”irrotus”—asennossa. Toimintaventtiilin on kuitenkin toimittava normaalisti myös jarrujohtopaineen
ollessa 4–6 baaria. Jarrujohtopaineen on alennuttava 1,5 baaria ± 0,1 täysivoimaista jarrutusta varten. Tällä paineenalennuksella saatava enimmäispaine on 3,8 baaria ± 0,1. Ulostulopaine on tavallisesti rajoitettu enimmäisarvoon.Jarrujohdon normaali käyttöpaine on 5 baaria, mutta toimintaventtiilin on toimittava normaalisti jarrujohtopaineen ollessa
4–6 baaria. Toimintaventtiilin ulostulopaineen muutosnopeus määräytyy syöttöpaineen muutosnopeuden mukaan. (Ks.
kuva I.3.)
Kuva I.3
Kun jarruja käytetään, jarrujohtopaine nousee ja toimintaventtiili irrottaa vaunun jarrut päästämällä jarrusylinterin ilmaa
ilmakehään. Ks. kuva I.4.
Kuva I.4
Syöttöpainetta muuttamalla jarrupaineessa on voitava saada aikaan pieniä kiinnittymisiä ja irrotuksia, ja 0,1 baarin muutos
syöttöpaineessa aiheuttaa muutoksen ulostuloon. Jos syöttöpaine pysyy samana, ulostulopaineen muutos ei saa ylittää 0,1baaria jarrujen kiinnityksen ja irrotuksen välillä.
Toimintaventtiili ei saa kytkeä jarrujohtoa ja ohjausilmasäiliötä toisiinsa ennen kuin ulostulopaine on alle 0,3 baaria.
Kytkeminen voi tapahtua, kun jarrujohdon paine on noussut niin, että se on enintään 0,15 baaria alle käyttöpaineen.
Jarrujen kiinnittymisaika on se aika, joka tarvitaan ulostulopaineen nostamiseen 0 baarista 95 prosenttiin ulostulopaineen
enimmäisarvosta, kun syöttöpaine laskee 0 baariin alle 2 sekunnissa. Se on 3–5 sekuntia jarrujen ”P”—asennossa, kun
käytössä on yksi vaihe, 3–6 sekuntia ”P”asennossa kuormavaihteen tai kuormajarrun yhteydessä ja 18–30 sekuntia ”G”—
asennossa yksiputkisessa järjestelmässä.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/227
Jarrujen irrotusaika on se aika, joka tarvitaan ulostulopaineen laskemiseen enimmäisarvosta 0,4 baariin, kun syöttöpaine
nousee alle 2 sekunnissa käyttöpaineeseen oltuaan ensin 1,5 baaria sen alapuolella. Se on ”P”—asennossa 15–20 sekuntia ja
”G”—asennossa 45–60 sekuntia. Tavaravaunuissa, joiden kokonaispaino on yli 70 tonnia, aika voi ”P”—asennossa olla 15–
25 sekuntia.
Toimintaventtiiliä on voitava käyttää ”G”,”P”tai”G/P”—asennoissa, tai viimeksi mainitussa tapauksessa käytössä on oltava
jarrulajiasetin, joka mahdollistaa vaihdon asennosta toiseen.
Vaatimuksiin kuuluu manuaalinen irrotustoiminto, joka vaatii tarkoituksellista manuaalista toimintaa jarrun irrottamiseksi
(toimintaventtiilin irrottamiseksi).
Toimintaventtiilin on oltava automaattinen, ja sillä on voitava taata enimmäispaine silloin, kun syöttöpaine häviää.Toimintaventtiilin on oltava häipymätön, ja sen antaman tehon on oltava vähintään 85 prosenttia ulostulopaineen
enimmäisarvosta hätäjarrutuksessa kaikissa käyttöolosuhteissa. Toimintaventtiilin on pidettävä yllä ulostulopainetta, jokakompensoi ulostulovolyymien vuodot, kun apuilmasäiliössä on ilmaa.
Apuilma- ja ohjausilmasäiliön täytön yhdessä vaunussa on tapahduttava niin, että jarrujen irrotus ja säiliöiden täyttö junan
takapäässä eivät esty. Myöskään jarrujohtopaineessa ei saa tapahtua merkittäviä muutoksia, jotka voivat aiheuttaa jarrutustaviereisissä vaunuissa.
Toimintaventtiilin on reagoitava normaalisti syöttöpaineeseen, kun viereiset toimintaventtiilit on suljettu tai kun ne eivät
toimi.
Toimintaventtiilin herkkyys tarkoittaa, että se alkaa toimia 1,2 sekunnissa sen jälkeen, kun syöttöpaine laskee 0,6 baaria
normaalista käyttöpaineesta 6 sekunnissa.
Toimintaventtiilin epäherkkyys tarkoittaa, että se ei ala toimia, kun syöttöpaine laskee 0,3 baaria normaalista käyttöpaineesta
60 sekunnissa.
Kuva I.5
Vaatimuksiin kuuluu toimintaventtiilin pikakäyttötoiminto (kiihdytin). Kun jarru on irrotettuna ja sitä painetaan ja
jarrujohdon paine junan etupäässä laskee 0,3 baaria, pikatoiminnon avulla saadaan aikaan jarrujohdon paikallinen nopeailmaus enintään 0,4 baarilla. Tällä varmistetaan pneumaattisen jarrusignaalin siirtyminen junan läpi.L 344/228 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Käyttöpaineessa voi olla täyttöisku, jonka johdosta jarrujohdon paine voi nousta yli normaalin käyttöpaineen 6 baariin ja
irrotusaika lyhenee. Täyttöisku voi kestää korkeintaan 40 sekuntia ”G”—asennossa ja korkeintaan 10 sekuntia ”P”—
asennossa. Toimintaventtiili ei saa yliladata ohjausilmasäiliötä tämän jarrujohdon täyttöiskun aikana. Jarrujen täydenirrotuksen jälkeen toimintaventtiili ei saa toimia, kun jarrujohtopaine nousee 6 baariin 2 sekunniksi ja sitten normaaliinkäyttöpaineeseen palaamisen jälkeen laskee 5,2 baariin 1 sekunniksi.
Toimintaventtiilissä on oltava alkujarrutustoiminto, jonka ansiosta käytettäessä jarrua ”G”—asennossa ulostulopaine
jarrutuksen alussa nousee nopeammin. Paineen nousu on noin 10 prosenttia ulostulopaineen enimmäisarvosta. Sentarkoituksena on kitkajarrutuksen aloittamiseen tarvittavan paineen nopea muodostus.
Kuva I.6
I.2. SÄÄDETTÄVÄ RELEVENTTIILI/KUORMAVAIHDEVENTTIILI
I.2.1. Säädettävä releventtiili
Releventtiili on laite, joka muuttaa jarrujärjestelmän kiinnittymisvoiman vaunun massan mukaiseksi. Jarrutusvoimakkuuden
on muututtava automaattisesti ja jatkuvasti ilman huomattavaa viivettä vaunun massan muuttuessa. Venttiili ei saa reagoidaäkkinäisiin iskuihin eikä pyörien kuormituksen lyhytaikaisiin muutoksiin. Se ei saa muuttaa paineilmajarrun suoritustaso-ominaisuuksia (ks. YTE:n kohta 5.3.3.1), paitsi jos jarruissa on pneumaattisesti ohjattuja laitteita, jotka muuttavatjarrutusvoimakkuutta. Silloin irrotusaika on aika, jonka on kuluttava ennen kuin 0,4 baaria saavutetaan ohjauspaine-kammiossa (esiohjauspaine). Laite ei saa muuttaa jarrutuspyynnön johdosta syntynyttä jarruvoimaa jarrutuksen aikana.Laitteella on saatava suurimman ja pienimmän jarruvoiman välisellä alueella vähintään 5 jarrutusporrasta kaikissa
tapauksissa tyhjän ja kuormitetun vaunun välillä. Laitteen ilmankulutuksen on oltava mahdollisimman alhainen eikä se saa
vaikuttaa vaunun jarrutukseen.
I.2.2. Kuormavaihdeventtiili
Kuormavaihdeventtiili on laite, joka muuttaa jarrujärjestelmän kiinnittymisvoiman vaunun massa-alueen yhdessä kohdassa.
Kuormavaihde siirtyy automaattisesti tyhjä- tai kuormattu-asentoon, kun vaunun massa muuttuu alhaisemmaksi taikorkeammaksi kuin vaihtopaino. Iskut ja värinä eivät saa vaikuttaa sen suoritustasoon. Kuormavaihde ei saa muuttaapaineilmajarrun suoritustaso-ominaisuuksia (ks. YTE:n kohta 5.3.3.1).
I.3. LUISTONESTOJÄRJESTELMÄ
Luistonestojärjestelmä on osa järjestelmää, jonka tarkoituksena on käyttää mahdollisimman tehokkaasti hyväksi saatavissa
olevaa kitkaa vähentämällä ja lisäämällä jarruvoimaa hallitusti. Näin estetään pyöräkertoja lukkiutumasta ja liukumastahallitsemattomasti ja optimoidaan jarrutusmatka. Luistonestojärjestelmä ei saa muuttaa jarrujen toimintaominaisuuksia.
Pyöräkertojen pyörimisnopeus lasketaan nopeusanturien antamien ja automaattisen ohjausjärjestelmän näyttämien tietojen
perusteella. Ne välittävät luistonestoventtiileille komennon pienentää tai suurentaa jarrutusvoimaa, joko kokonaan taiosittain.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/229
Järjestelmän on otettava huomioon pyörän halkaisijan sallitut erot tietyssä vaunussa arvioidessaan nopeutta.
Luistonestojärjestelmän virransyötön on oltava suunnittelultaan sellainen, että se takaa luistonestojärjestelmän
kytkeytymisen päälle ja että virtaa on saatavissa, kun vaunu lähtee liikkeelle. Luistonjärjestelmät vaativat toimiakseenvirtaa, joka voidaan ottaa vaunusta tai itse luistonestojärjestelmästä.
Luistonestojärjestelmät on suunniteltava niin, että ne toimivat oikein jännitteen vaihdellessa ± 30 prosenttia. Jos
jännitevaihtelu ylittää tämän rajan, luistonestojärjestelmän on kytkeydyttävä pois päältä häiritsemättä jarrutusjärjestelmää.Kun syöttöjännite palaa sallitulle alueelle, luistonestojärjestelmän on palattava automaattisesti normaaliin toimintaan.
Luistonjärjestelmällä on oltava oma suojattu virtapiiri. Luistonestojärjestelmän sulakkeet ja katkaisijat on pidettävä erillään
muista vaunussa olevista niin, että niitä ei voida sekoittaa muihin eikä käyttää samalla tavoin kuin muita.
Luistonestojärjestelmään on syötettävä virtaa aina, kun sitä on saatavissa. Automaattista syötön katkaisua saa käyttäävain lepotilassa (ei liikettä) tai akun suojelemiseksi turvasyistä (kun pitkäaikainen virtakatkos on aiheuttanut akuntyhjentymisen tai alhaisen jännitteen).
Luistonestojärjestelmän on oltava rakenteeltaan sellainen, että ilman kulutus on mahdollisimman vähäistä.
Lisää teknisiä tietoja yhteentoimivuuden osatekijästä ”luistonestojärjestelmä” on YTE:n 4.2.4.1.2.6 ja 4.2.4.1.2.7 kohdassa.
I.4. VIVUSTONSÄÄDIN
Vivustonsäädintä tarvitaan pitämään automaattisesti yllä oikeansuuruista jarrutusvälystä (pyörän ja jarrutönkän tai
jarrulevyn ja jarrupalan välillä) jarrujen ominaisuuksien ylläpitämiseksi ja jarrutustehon takaamiseksi.
Vivustonsäädin ei saa vähentää jarrujen kiinnittymisvoimaa yli 2 kN. Ympäristöolot (tärinä, talviolosuhteet jne.) eivät saa
vaikuttaa vivustonsäätimen suoritustaso-ominaisuuksiin.
Vivustonsäätimien ei tarvitse olla vaihdettavia, mutta jos ne ovat vaihdettavia, sovelletaan seuraavia säätövälejä (vain
taulukossa olevia arvoja tarvitaan).
Vaihdettavat vivustonsäätimet, joita asennetaan alustoihin, eivät saa ylittää seuraavaa säätöväliä
— enintään 75 kN:n kuormille.
Kuva I.7
L 344/230 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
— yli 75 kN:n kuormille.
Kuva I.8
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/231
I.5. JARRUSYLINTERI / KÄYTTÖLAITE
Jarrusylinterien/käyttölaitteiden ei tarvitse olla vaihdettavia, mutta jos ne ovat vaihdettavia, sovelletaan seuraavaa ehtoa (vain
taulukossa olevia arvoja tarvitaan).
Tönkkäjarrujen kanssa käytettävissä vaihdettavissa jarrusylintereissä, jotka on sijoitettu alustaan tai teliin, on oltava seuraavat
kiinnitysmitat, kuva I.9.1:
Kuva I.9.1
L 344/232 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Vaihdettavien jarrusylinterien nivelliitoksissa olevien tappien ja holkkien mittojen on oltava kuvan I.9.2 mukaiset.
Kuva I.9.2
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/233
I.6. LETKUKYTKIMET
Itsetoimijarrun letkukytkimien on oltava kuvien I.10, I.12 ja joko I.13 tai I.15 mukaiset. Liitinnipan, jolla se liitetään
kytkinhanaan, on oltava kuvan I.10 mukainen ja siinä on oltava viistetyt sisäiset Whitworth (BSPP) G 1 1/4” putken kierteet.
Pääsäiliöjohdon letkukytkimien on oltava kuvien I.11, I.14 ja joko I.13 tai I.15 mukaiset. Liitinnipan, jolla se liitetään
kytkinhanaan, on oltava kuvan I.10 mukainen (sama kuin itsetoimijarrun letkukytkimessä) ja siinä on oltava viistetyt sisäisetWhitworth (BSPP) G 1 1/4” putken kierteet.
Kummankin johdon kytkentäletkujen sisähalkaisijan on oltava 25–30 mm. Pituuden on oltava kuten kuvissa I.10 ja I.11. Jos
letkuissa käytetään automaattisia kytkimiä, joissa on kääntyvä pää, niiden pituus on itsetoimijarrun letkuissa 1 080 mm ja
pääsäiliöjohdon letkussa 930 mm eikä kuten kuvissa I.10 ja I.11. Näissä liittimissä käytetään yleensä kumiletkuja, muttametalliletkuja voi käyttää, jos ne ovat riittävän joustavia.
Itsetoimijarrun letkukytkimen pään on oltava kuvan I.12 mukainen. Pääsäiliöjohdon letkukytkimenpään on oltava kuvan
I.13 mukainen. Kuvissa on kytkimen pään pakolliset mitat, mutta sen muoto ja muut mitat voivat vaihdella, kunhan päät onsuunniteltu niin, että niiden ilmanvastus on mahdollisimman pieni. Kytkimien päät voidaan valmistaa yksi- tai kaksiosaisinakuten kuvissa I.12 ja I.14 oleva * osoittaa. Jos kytkimenpää on tehty yhtenä osana, on käytettävä kuvassa I.13 näkyväätiivistettä, muutoin on käytettävä kuvassa I.15 olevaa tiivistettä.
Kuva I.10
Kuva I.11
Letkukytkin– pääsäiliöjohto
L 344/234 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva I.12
Kytkimenpää —jarrujohto
Kuva I.13
Tiiviste —yksiosainen kytkimenpää
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/235
Kuva I.14
Kytkimenpää —pääsäiliöjohto
Kuva I.15
Tiiviste —kaksiosainen kytkimenpää
L 344/236 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
I.7. KYTKINHANA
Kytkinhana on ilmajohtoon asennettu laite, josta ilma pääsee virtaamaan letkun läpi hanan ollessa auki. Jos hana on kiinni,
se estää ilmanvirtauksen letkun läpi ja tyhjentää ilman hanan toiselta puolelta.
Kytkinhanalle on asetettu seuraavat toimintavaatimukset, jotta ilma pääsee virtaamaan jarrujohdon ja pääsäiliöjohdon
lävitse. Hanojen kokonaismittojen on oltava kuvien I.17 ja I.18 tai I.19 ja I.20 mukaiset sen mukaan, käytetäänkö vaunussaautomaattikytkintä vai ei.
Auki- ja kiinni-asennot: Kahvan on oltava samassa asennossa kussakin vaunussa, joten hana avataan ja suljetaan
kääntämällä kahvan tappia vähintään 90
oja enintään 100o, vaikka 125okiertokulma on sallittu ilman automaattikytkintä
olevien vaunujen hanoissa. Kiertoliikkeen ääripäissä on oltava pysäyttimet, jolloin auki- ja kiinni-asennot voidaan asettaa
helposti. Hana on suljettu, kun sisään- ja ulostuloliitäntöjen välissä oleva virtaustie on suljettu ja ilmanpoistoaukko on auki
ja liitettynä hanaan letkukytkimen puolelta. Hanan kahva on suljettuna pystysuoraan ylöspäin vaunuun nähden. Hana onauki, kun sisään- ja ulostuloliitäntöjen välinen virtaustie on täysin auki ja ilmanpoistoaukko on kiinni. Hanan kahva onavoinna suurin piirtein vaakasuorassa.
Jos kytkinhanaa käytetään ohjausakselilla, karaan on voitava asentaa kaksihaarainen vipu siten, että hanan ääriasentojen
välinen kiertokulma on symmetrinen suhteessa hanan pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden kulkevaan pystysuoraan
viivaan (ks. kuva I.20).
Ilmanpoistoaukko: Kytkinhanassa on oltava ilmanpoistoaukko, jonka vähimmäiskoko on 80 mm
2ja joka on suunniteltu
siten, että hanan ollessa suljettuna hanan letkukytkimen päästä (syöttöliitin kalustoon) tuleva paineilma voidaan päästääilmakehään. Ilmanpoiston on alettava, kun kytkinhanan toiminta on pienentänyt hanan poikkileikkauksen läpimittaakolmanneksella. Ilmanpoistoaukon on oltava sellainen, että se ei tukkeudu, kun hana asennetaan viimeiseen vaunuun.
Käyttömomentti: Värinä tai iskut eivät saa vaikuttaa hanoihin, joissa on mekaaninen pidäke tai jotka ovat salvalla
kytkettyjä. Kytkinhanaa on voitava käyttää manuaalisesti, joten pidäkkeellisten hanojen momentin on oltava 9–20 Nm jasalvalla varustettujen hanojen momentin enintään 6 Nm.
Kytkinhanan akselin kahva: Jos kahva on irrotettava ja ainoaa mahdollista kulmaa, jolla kahva voidaan asentaa akseliin, ei
ole rakenteellisesti varmistettu, on varmistettava, että kahvaa ei voida asentaa akseliin muutoin kuin siten, että kahvanvarressa oleva merkki ja akselissa oleva vastaava merkki ovat kohdakkain. Akselin on oltava merkitty kuvan I.16 mukaisesti,
ellei valmistaja ole toisin määrännyt. Kahvan ja karan on pysyttävä samassa asennossa toisiinsa nähden kaikissa käyttö- ja
ympäristöolosuhteissa. Jos hanan kahva on irrotettavissa akselista, sen on oltava helposti löydettävissä.
Kuva I.16
Merkintä karan päässä
Laskuaika: Ilmakäytävät on suunniteltava niin, että hanan sisällä tapahtuvat häviöt ovat mahdollisimman pienet, ja niiden
läpileikkausalue ei saa olla pienempi kuin sisähalkaisijaltaan 25 mm:n johdon läpileikkausalue. Paineen laskuaika hanaa
avattaessa ei saisi olla pitempi kuin samanlaisen ja nimellishalkaisijaltaan yhtä suuren johdon paineen laskuaika.
Pneumaattiset iskut: Komponenttien on kestettävä pneumaattisia iskuja, joita hanaan kohdistuu, kun se avataan nopeasti.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/237
Liitäntä : Kytkinhanan rungossa on oltava Whitworth (BSPP) G1” tai G1.1/4” sisäkierteet jarrujohtoon tai pääsäiliöjohtoon
liittämistä varten. Rungon pään kierteiden jälkeen on oltava kuusikulmainen tai siinä on oltava tasaisia kohtia (ks. kuva I.17).Jos ostaja vaatii, virtausaukossa voi olla litteä tiivistepinta laippaliitoksia varten. Kytkinhanan rungossa on oltava ulkopuolisetkierteet letkukytkintä varten kuten kuvassa I.18.
Kuva I.17
Kaavio kytkinhanan kokonaismitoista
(mitat millimetreinä)
L 344/238 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva I.18
Kytkinhana, jonka ääriasennoissa on jousilukitus
(mitat millimetreinä)
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/239
Kuva I.19
Kaavio kytkinhanan kokonaismitoista automaattikytkimillä varustetuissa vaunuissa
(mitat millimetreinä)
L 344/240 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva I.20
Kytkinhanan käyttölaitteiden kytkentämitat automaattikytkimin varustetuissa vaunuissa
(mitat millimetreinä)
I.8. TOIMINTAVENTTIILIN SULKULAITE
Sulkulaitteen kahvan on oltava pystysuorassa alhaalla, kun jarrut ovat käytössä. Jarrut suljetaan kääntämällä kahvaa 90oeli
maksimiinsa. Hanan kahvan on oltava muodoltaan kuvan I.21 mukainen.
Kuva I.21
Sulkulaite on asennettava kalustoon siten, että suljettu-asento (closed) ja toiminnassa-asento (open) ovat selvästi nähtävissä
ja että laitetta voidaan helposti käsitellä vaunun toiselta sivulta.
Hana suositellaan asennettavaksi toimintaventtiiliin tai sen välittömään läheisyyteen.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/241
I.9. JARRUPALA
I.9.1. Tarkoitus
Jarrupala on tarkoitettu käytettäväksi osana kaluston kitkajarrua, ja jarrulevyn kitkapintaa vasten käytettäessä sillä pystytään
varmistamaan valmistajan määrittelemät ennalta määrätyt hidastustasot. Jarrupalojen on täytettävä seuraavat vaatimukset:
— Niillä on saatava aikaan tarvittava jarrutusmomentti.
— Niiden hangatessa jarrulevyn kitkapintaan kalustoa hidastava kineettinen tai potentiaalinen energia muuttuu
lämmöksi, joka johtuu jarrulevyyn.
— Painaessaan jarrulevyn kitkapintaan ne toimivat seisontajarrun osana.
I.9.2. Toiminta
Jarrupalan suunnittelussa ja valmistuksessa kaikkia aiottuja käyttöolosuhteita varten on otettava huomioon seuraavat
kriteerit.
Suorituskyky
— Suurin ilmoitettu hidastuvuus, joka saadaan aikaan täysvoimaisessa sekä hätäjarrutuksessa.
— Jarrulevyn pyörintänopeusalue
— Ilmoitetut vaatimukset kaikissa seisontajarrun käyttötiloissa.
— Jarrupalan ja jarrulevyn välinen ominaispintapainealue
— Jarrulevyn kitkapinnan valmistusmateriaali
— Muutettavan jarrutusenergianmäärä, sen muutosprosentti ja häviö
— Jarrulevyn kitkapinnan lämpötila.
Huolto- ja elinkaarikustannukset
— Jarrupalan kitkamateriaalin ja jarrulevyn kitkapinnan eheys ja kulumisprosentti
— Estettävä kitkamateriaalin kappaleiden irtoaminen jarrupalan käytettävissä olevalta paksuudelta.
— Estettävä jarrupalan selkälevyn muodonmuutokset, jotta koko jarrupalan käytettävissä oleva paksuus voidaan käyttää.
I.9.3. Jarrupalan rakenne
Yhteentoimivuuden osatekijän ”jarrupala” liittymäkohtien mittojen on oltava kuvien I.9.3.1 ja I.9.3.2 mukaiset 200 cm2:n ja
175 cm2:n jarrupaloissa.L 344/242 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva I.9.3.1
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/243
Kuva I.9.3.2
I.9.4. Kitkaominaisuudet
Yleiset vaatimuksetSamankokoiset jarrupalat, joilla on sama nimellinen kitkakerroin ja jotka ovat samanlaisessa käytössä, voivat saada aikaan
erilaisia kitkaominaisuuksia jarrupalan materiaalin tyypin ja muotoilun mukaan.
Kitkakertoimen on oltava mahdollisimman riippumaton jarrutuksen aloitusnopeudesta, jarrulevyn kitkapintaan
kohdistuvasta paineesta, jarrupinnan lämpötilasta ja ilmasto-olosuhteista. Kitkakerroin ei myöskään saa riippua jarrupalankitkapinnan sopeutumisesta jarrulevyn kitkapinnan muotoon.
ErityisvaatimuksetOstajan on toimitettava yksityiskohtaiset tiedot käyttöalueesta (enimmäisnopeus/jarrupaino levyä kohden/hidastuvuus/
levytyyppi ja -materiaali/muut erityisvaatimukset), johon jarrupalan olisi sovittava.L 344/244 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
I.10. JARRUANTURAT
I.10.1. Tarkoitus
Jarruantura on tarkoitettu käytettäväksi osana kaluston kitkajarrua, ja pyörän kulkupintaa vasten käytettäessä sillä pystytään
varmistamaan valmistajan määrittelemät ennalta määrätyt hidastustasot. Jarruanturan on täytettävä seuraavat vaatimukset:
— Niillä on saatava aikaan tarvittava jarrutusmomentti.
— Anturoiden hangatessa pyörän kulkupintaan kalustoa hidastaen kaluston kineettinen ja potentiaalinen energia
muuttuu lämmöksi, joka johtuu tönkkäjarruun.
— Painaessaan pyörän kulkupintaan ne toimivat seisontajarrun osana..
I.10.2. Materiaalit
Huoltotoimenpiteinä vaihdettavat jarruanturat voivat olla valmistettu valuraudasta, komposiittimateriaalista tai sintratusta
materiaalista. Jos antura on sintrattua materiaalia, kitkakertoimen on oltava mahdollisimman riippumaton jarrutuksenaloitusnopeudesta, pyörän kulkupintaan kohdistuvasta paineesta, jarrupinnan lämpötilasta ja ilmasto-olosuhteista.Kitkakerroin ei myöskään saa riippua jarruanturan kitkapinnan sopeutumisesta pyörän kulkupinnan muodon mukaiseksi.
Tässä liitteessä ei ole komposiittimateriaalista valmistettuihin anturoihin liittyviä eritelmiä.
I.10.3. Kiinnitys jarrukenkään
Yksinkertaisen ja kaksoisjarruanturan kiinnitysmittojen ja niiden kiinnityskiilojen on oltava kuvan I.10.3.1 mukaiset 320
mm pitkissä valurautaisissa anturoissa ja kuvan I.10.3.2 mukaiset 250 mm pitkissä kaksoisjarruanturoissa. Kuvassa I.10.3.3
esitetään, mitä erityispiirteitä on huomioitava sen varmistamiseksi, että samantyyppiset anturat ovat keskenäänvaihdettavissa ja että 320 mm pitkät komposiittimateriaalista valmistetut anturat eivät ole vaihdettavissa valurautaisiinanturoihin. Kuvassa I.10.3.4 esitetään vastaavat piirteet 250 mm pitkistä komposiittimateriaalista valmistetuistakaksoisjarruanturoista.
Katso seuraavat kuvat8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/245
Kuva I.10.3.1
Osa 1
L 344/246 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva I.10.3.1
Osa 2
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/247
Kuva I.10.3.2
Osa 1
L 344/248 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva I.10.3.2
Osa 2
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/249
Kuva I.10.3.3
Kaikki muut mitat kuten kuvassa I.10.3.1
L 344/250 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva I.10.3.4
Kaikki muut mitat kuten kuvassa I.10.3.2
I.11. HÄTÄJARRUKIIHDYTIN
Hätäjarrukiihdytin on vaunun jarrujohtoon liitetty laite, joka reagoi jarrujohdon paineen nopeaan laskuun siten, että paine
jatkaa nopeaa laskua, kunnes se on alle 2,5 baaria.
Hätäjarrukiihdyttimen on toimittava kaikkien yhteentoimivien toimintaventtiilien ja vanhojen yhteentoimivien hätäjarru-
kiihdyttimien kanssa. Hätäjarrukiihdytin on valmis toimimaan, kun paine jarrujohdossa on noussut käyttöpaineeseen.Seuraavat käyttöolosuhteet on määritelty jarrujohdon käyttöpaineen ollessa 5 baaria, mutta hätäjarrukiihdyttimen
toiminnassa ei saa tapahtua virheitä käyttöpaineen ollessa 4–6 baaria.
Kun hätäjarrutusta käytetään, hätäjarrukiihdyttimet vähentävät niin nopeasti jarrujohdon painetta, että jarrusylinterin paine
nousee äkkiä junayksikön kaikissa vaunuissa. Kun jarrujohdon paine on laskenut alle 2,5 baarin nopeasti eli alle 4sekunnissa siitä, kun kiihdytin alkaa toimia, kiihdytin lakkaa päästämästä ilmaa niin että jarrujohto voidaan täyttää nopeasti.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/251
Hätäjarrukiihdyttimen on päästettävä ilma jarrujohdosta aiheuttamatta haittaa vaunun/junan käyttäytymiselle.
Hätäjarrukiihdytin ei saa alkaa toimia käyttöpaineen täyttöiskun vaikutuksesta, kun jarrujohdon paine nousee yli normaalin
käyttöpaineen 6 baariin. Täyttöisku voi kestää korkeintaan 40 sekuntia ”G”—asennossa ja korkeintaan 10 sekuntia ”P”—
asennossa. Hätäjarrukiihdyttimen toiminta ei saa alkaa jarrujen täyden irrotuksen jälkeen, jos jarrujohdon paine nousee 6baariin 2 sekunniksi ja sitten normaaliin käyttöpaineeseen palattaessa laskee 5,2 baariin 1 sekunnissa.
Yksittäinen vaunu ei saa vaikuttaa hätäjarrukiihdyttimen toimintaan, kun siihen ei ole asennettu hätäjarrukiihdytintä tai siitä
on jarru suljettu. Tätä sovelletaan riippumatta kyseisen vaunun sijainnista ja junan kokoonpanosta.
Hätäjarrukiihdytin ei saa alkaa toimia, kun hätäjarrutusta on käytetty täysivoimaisen jarrutuksen jälkeen.Hätäjarrukiihdyttimen on alettava toimia viimeistään 2 sekunnin kuluttua siitä, kun jarrujohdon paine on laskenut 5:stä 3,2
baariin 3 sekunnissa.
Hätäjarrukiihdytin ei saa alkaa toimia, kun jarrujohdon paine laskee tasaisesti 5:stä 3,2 baariin 6 sekunnissa jarrun ollessa
toimimaton. Kun jarru on toiminnassa, jarrujohdon paineen on laskettava samassa suhteessa (5:stä 3,2 baariin 6
sekunnissa), mutta 2,5 baariin ilman, että hätäjarrukiihdytin toimii.
Hätäjarrukiihdytin ei saa toimia käyttöjarrutuksen alkuvaiheessa, joka johtuu toimintaventtiilin sisäisen kiihdytinventtiilin
toiminnasta. Tämä testi tehdään testilaitteella, jossa jarrujohdon paine laskee kuvan I.22 mukaisesti. Testilaitteen onlaskettava jarrujohdon paine 5:stä 4,5 baariin 1 sekunnissa alkuperäisen laskunopeuden ollessa 2 baaria/sekunti 5:stä 4,7baariin. Hätäjarrukiihdytin ei saa alkaa toimia tämän testin aikana.
Jos hätäjarrukiihdytin on sisäänrakennettuna toimintaventtiiliin, sen on oltava toimimaton sen jälkeen kun jarru on suljettu.
Kuva I.22
Epäherkkyystestin olosuhteet
L 344/252 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
I.12. KUORMAJARRUVENTTIILI JA KUORMAVAIHDE
I.12.1. Kuormajarruventtiili
Kuorman muutostiedon siirtyminen jarrujen ohjausjärjestelmään (säädettävä releventtiili) voi olla pelkästään mekaanista tai
pneumaattista. Pneumaattisen signaalin tuottamismenetelmä voi olla mekaanisesti toimiva pneumaattinen laite taihydropneumaattinen muuttaja tai elastomeeripneumaattinen muuttaja. Pneumaattisen järjestelmän tuottama suurin
ulostulopaine vaunun ollessa täysin kuormitettu ei saa ylittää 4,6 baaria.
I.12.2. Kuormavaihde
Kuorman muutostiedon (tyhjä tai kuormattu) siirtyminen jarrujen ohjausjärjestelmään (kuormavaihde) voi olla pelkästään
mekaanista tai pneumaattista. Pneumaattisen signaalin tuottamismenetelmä voi olla mekaanisesti toimiva pneumaattinen
laite tai hydropneumaattinen muuttaja tai elastomeeripneumaattinen muuttaja. Jos pneumaattinen laite on sellainen, että setuottaa muutoksen tyhjän ja kuormitetun välisessä ohjauspaineessa, kuormavaihteen on toimittava turvallisesti ja oikein,kun pienin ulostulopaine on 3 baaria kuormattuna.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/253
LIITE J
VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT
Teli ja pyörästö
J.1. POIKKEUKSELLISILLA KÄYTÖN AIKAISILLA KUORMITUKSILLA TEHTÄVÄT STAATTISET TESTIT
Käytettyjen kuormitusten määritelmät
Testeissä käytetään seuraavia kuormituksia:
— pysty- ja sivuttaissuuntaiset kuormitukset
— kallistumisesta aiheutuvat kuormitukset
— jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset
— vääntökuormitukset.
Pysty- ja sivuttaissuuntaiset kuormitukset
Pysty- ja sivuttaissuuntaiset kuormitukset lasketaan telin nimelliskuormitukseen verraten (esimerkiksi 20 tonnin tai 22,5
tonnin akselipainolle tarkoitettu teli).
Seuraava pätee, kun halutaan ottaa huomioon maksimaalinen dynaaminen kuormitus:— Telikeskiöön kohdistuva pystysuuntainen kuormitus on seuraava:
— F
zmax: ¼1,5 F z, missä F z¼4Qo−mþg (kaksiakselisille teleille)
— Fzmax: ¼1,5 F z, missä F z¼6Qo−mþg (kolmiakselisille teleille)
Jos halutaan simuloida vain radan epätasaisuuksien aiheuttamaa pystysuuntaista kuormitusta, on telikeskiöön kohdistettava
vain voima suuruudeltaan 2 F z.
Teliin kohdistuva sivuttaissuuntainen kuormitus on seuraava:
— Fymax: ¼2 10 þ2Q0
3 
kN (kaksiakselisille teleille)
— Fxmax: ¼8
310þ2Q0
3 
kN (kolmiakselisille teleille)
Huom: Kolmiakselisten telien sivuttaissuuntaiset kuormitukset perustuvat telityypin 714 hyväksymisen yhteydessä tehdyissä
käyttökokeissa mitattuun kuormituksen jakautumaan. Muille telityypeille on käytettävä niiden käyttökokeessa mitattujakuormitusjakautumia.
Kallistumisesta aiheutuvat kuormitukset
Kallistusvakion αarvoksi otetaan 0,3 teleille, joissa sivutyynyt ovat 1 700 mm:n etäisyydellä toisistaan (tavanomaiset
kaksiakseliset telit).
Jos sivutyynyjen etäisyys (2 b
g) toisistaan on muu kuin 1 700 mm, saadaan α:n arvo seuraavasta lausekkeesta:
α¼0,31700
2bg L 344/254 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset
Jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset F Bovat suuruudeltaan 120 % hätäjarrutuksessa syntyvistä voimista.
Testattavassa telissä nämä jarrutuksen synnyttämät kuormitukset F Baiheuttavat seuraavia kuormituksia:
— hidastuvuuskuormituksia
— kontaktikuormituksia
— jarrujen liitoksiin kohdistuvia kuormituksia.
Vääntökuormitukset
Telin runkoon kohdistuvat kuormitukset telin jousituksineen joutuessa kohtaan, jossa raiteen kierous on 10 ‰.
Testimenettely
Venymäliuskat kiinnitetään telin runkoon kaikkiin paikkoihin, joihin kohdistuu voimakasta rasitusta, ja erityisesti alueille,
joihin rasitus keskittyy. Liuskojen sijoittelu on määritettävä esimerkiksi käyttäen jännitykset ilmaisevaa lakkaa.
Testi on tehtävä kuvan 1 ja taulukon J5 mukaisesti (kaksiakselisille teleille) tai kuvan 2 ja taulukon J6 mukaisesti
(kolmiakselisille teleille).
Testikuormitukset on kohdistettava asteittain. Ennen täyden kuormituksen käyttämistä on käytettävä kuormituksia
suuruudeltaan 50 % ja 75 % enimmäisarvosta.
Saatavat tulokset
Aineen kimmoraja ei saa ylittyä millään kuormituksella.
Testikuormituksen jälkeen ei näkyvissä saa olla mitään pysyviä muodonmuutoksia.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/255
Poikkeuksellisilla käytön aikaisilla kuormituksilla tehtävät staattiset testit —kaksiakseliset telit
Kuva J1
Taulukko J5
KuormitustapausKuormituksetRaiteen kierous
g+ Jarrutusvoimat
Pystysuuntaiset Sivusuuntaiset
Sivutyyny 2
Fz2Telikeskiö F zc Sivutyyny 1F
z1Fy
1 2F z
2 0 (1-α) F zmax αFzmax 10 ‰
3 0 (1-α) F zmax αFzmax F ymax
4 αFzmax (1-α) F zmax 0 -F ymax
5 0 1,2 F z 0 F B
Fz¼4Q0−mþgFymax ¼2 10 þ2Q0
3 
Fzmax ¼1,5F z FB= Jarrutusvoimat
α¼0,31700
2bg L 344/256 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Poikkeuksellisilla käytön aikaisilla kuormituksilla tehtävät staattiset testit —kolmiakseliset telit
Kuva J2
Taulukko 6
KuormitustapausKuormitukset
Raiteen kierous
g+ Jarrutusvoima Pystysuuntaiset Sivusuuntaiset
Sivutyyny 2 F z2 Telikeskiö F zc Sivutyyny 1 F z1 Fy
1 2 F z
2 0 (1-α) F zmax αFzmax 10 ‰
3 0 (1-α) F zmax αFzmax F ymax
4 αFzmax (1-α) F zmax 0 -F ymax
5 0 1,2 F z 0 F B
Fz¼6Q0−mþgFymax ¼8
310þ2Q0
3 
Fzmax ¼1,5 Fz F B= Jarrutusvoima
α¼0,31700
2bg 
J.2. TAVANOMAISILLA KÄYTÖN AIKAISILLA KUORMITUKSILLA TEHTÄVÄT STAATTISET TESTIT
Käytettyjen kuormitusten määritelmätTesteissä käytetään seuraavia kuormituksia:
— telikeskiöön ja sivutyynyihin kohdistuvat pystysuuntaiset kuormitukset
— sivuttaiskuormitukset
— jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset
— vääntökuormitukset.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/257
Pystysuuntaiset ja kallistumisesta aiheutuvat kuormitukset
Telikeskiöön ja sivutyynyihin kohdistuvat kuormitukset on laskettava suhteessa telin nimelliskuormitukseen. Nämä
riippuvat seuraavista tekijöistä:
— Fzeli vaunun rungon kuhunkin teliin kohdistama staattinen kuormitus
— αeli kallistusvakio
— βeli ponnahdusvakio
Kallistusvakion αarvoksi otetaan 0,2 teleille, joissa sivutyynyt ovat 1 700 mm:n etäisyydellä toisistaan (tavanomaiset
kaksiakseliset telit).
Jos sivutyynyjen etäisyys (2 b g) toisistaan on muu kuin 1 700mm, saadaan α:n arvo seuraavasta lausekkeesta:
α¼0,21700
2bg 
Telin pystysuuntaista dynaamista käyttäytymistä kuvaavan ponnahdusvakion βarvoksi otetaan 0,3 (vaunun telejä koskeva
normaaliarvo).
Sivuttaissuuntainen kuormitus
Sivuttaisuuntainen kuormitus on seuraava:
— Fy¼0,4 x 0,5 F zþmþg ð Þ (kaksiakselisille teleille)
— Fy¼0,53 x 0,5 F zþmþg ð Þ (kolmiakselisille teleille)
Jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset
Jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset ovat suuruudeltaan 100 % hätäjarrutuksessa syntyvistä voimista.
Testattavassa telissä nämä jarrutuksen synnyttämät kuormitukset aiheuttavat seuraavia kuormituksia:
— hidastuvuuskuormituksia
— kontaktikuormituksia
— jarrujen liitoksiin kohdistuvia kuormituksia.
Vääntökuormitukset
Raiteen kierouden arvoksi telin akseliväliin nähden otetaan 5 ‰.
Tätä kieroutta g+on simuloitava joko siirtämällä kannattimia tai kohdistamalla teliin vastaavat lasketut vastavoimat.
Testimenettely
Venymäliuskat on kiinnitettävä telin runkoon kaikkiin paikkoihin, joihin kohdistuu voimakasta rasitusta, ja erityisesti
alueille, joihin rasitus keskittyy.
Testissä telin runkoon kohdistetaan erilaisia kuormitusyhdistelmiä, joilla simuloidaan seuraavia tilanteita:
— kulku suoralla radalla
— kulku kaarteissa
— kallistuksen ja radan epätasaisuuksien aiheuttamat dynaamisen kuormituksen vaihtelut
— jarrutus
— raiteen kierous.L 344/258 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Erilaiset käytettävät kuormitustapaukset on kuvattu kuvassa 3 ja taulukossa 7 (kaksiakselisille teleille) sekä kuvassa 4 ja
taulukossa 8 (kolmiakselisille teleille).
Kun vaunua on testattu käyttäen seitsemää ensimmäistä kuormitustapausta ilman raiteen kieroutta, on tehtävä neljä lisätestiä
toistaen kuormitustapaukset 4, 5, 6 ja 7 lisäämällä niihin raiteen kierouden aiheuttama kuormitus (jonka arvo on määritelty
kullekin teli-jousitusyhdistelmälle).
Kaikissa näissä neljässä kuormitustapauksessa on kierouden aiheuttama kuormitus kohdistettava ensin yhteen suuntaan ja
sitten toiseen.
Raiteen kierouden mukaantulo ei muuta pystysuuntaisten voimien summaa.
Testejä on tehtävä jarrutuksesta aiheutuvia kuormituksia vastaavilla kuormituksilla, jos liitteen A mukaisten testien tulokset
osoittavat ne tarpeellisiksi (kimmoraja ylitetty näiden testien aikana).
Saatavat tulokset
Jokaisessa mittauspisteessä on mitattava jännitykset σ1…σ njokaisessa edellä määritellyssä kuormitustapauksessa.
Näistä n:stä arvosta valitaan pienin σmin.ja suurin σmax., ja niiden avulla määritetään seuraavart suureet:
σmoyen ¼σmaxþσmin
2
Δσ¼σmax−σmin
2
Materiaalien sekä hitsattujen liitosten ja muuntyyppisten liitosten käyttäytymistä väsytyskuormituksessa on arvioitava
nykyisten kansainvälisten ja kansallisten standardien mukaisesti tai muiden vastaavan pätevyyden tietolähteiden, kuten ERRIB12 -komitean raporttiin RPI1 perustuvan lähteen, mukaisesti, jos niitä on käytettävissä.
Soveltuvilla tiedoilla on yleensä oltava seuraavat ominaisuudet:
korkea kestämisen todennäköisyys (eli mieluiten 97,5 %, mutta vähintään 95 %)
tietojen luokittelu komponentin tai liitoksen geometrian mukaan (mukaan luettuna jännitysten keskittyminen)
raja-arvot, jotka on saatu pienimittakaavaisista malleista testimenetelmiä käyttäen ja aiempaan kokemukseen perustuen,
minkä ansiosta niiden soveltuvuus täysikokoisiin komponentteihin on taattu.
Jos noudatettavat jännityksen raja-arvot ovat ne, jotka on annettu ERRI B12 -komitean raportissa RPI7, ne voidaan ylittää
jopa 20 %:lla muutamissa mittauspisteissä, joita on sitten seurattava erityisen tarkasti väsymistestien aikana. Jos testauksenaikana ei havaita alkavia halkeamia, hyväksytään staattisen testauksen aikana mitatut arvot ylittävät jännitykset ja telihyväksytään.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/259
Tavanomaisilla käytön aikaisilla kuormituksilla tehtävät staattiset testit —kaksiakseliset telit
Kuva J3
Taulukko J7
KuormitustapausKuormitukset
Pystysuuntaiset Sivusuuntaiset Jarrutusvoimat
Sivutyyny 2 F z2 Telikeskiö F zc Sivutyyny 1 F z1 Fy
1 0 F z 0
2 0 (1+β)F z 0
3 0 (1-β)F z 0
4 0 (1-α)(1+β) Fz α(1+β)F z Fy
5 α(1+β)F z (1-α)(1+β) Fz 0 -F y
6 0 (1-α)(1-β) Fz α(1-β)F z Fy
7 α(1-β)F z (1-α)(1-β) Fz 0 -F y
8 0 F z 0 F B
Fz¼4Q0−mþg β=0,3
α¼0,21700
2bg 
Fy¼0,40,5 F zþmþg ð ÞL 344/260 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Tavanomaisilla käytön aikaisilla kuormituksilla tehtävät staattiset testit –kolmiakseliset telit
Kuva J4
Taulukko J8
KuormitustapausKuormitukset
Pystysuorat Sivusuuntaiset Jarrutusvoimat
Sivutyyny 2 F z2 Telikeskiö F zc Sivutyyny 1 F z1 Fy
1 0 F z 0
2 0 (1+β)F z 0
3 0 (1-β)F z 0
4 0 (1-α)(1+β)F z α(1+β)F z Fy
5 α(1+β)F z (1-α)(1+β)F z 0 -F y
6 0 (1-α)(1-β)F z α(1-β)F z Fy
7 α(1-β)F z (1-α)(1-β)F z 0 -F y
8 0 F z 0 F B
Fz¼6Qo−mþg β=0,3
α¼0,21700
2bg 
Fy¼0,53 0,5 F zþmþg ð Þ8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/261
J.3 VÄSYTYSKOKEET
Käytettyjen kuormitusten määritelmät
Testeissä käytetään seuraavia kuormituksia:
— sivuttaiskuormitukset
— telikeskiöön ja sivutyynyihin kohdistuvat pystysuuntaiset kuormitukset
— jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset
— vääntökuormitukset.
Pystysuuntaiset ja kallistumisesta aiheutuvat kuormitukset
— Telikeskiöön ja sivutyynyihin kohdistuvat kuormitukset on laskettava suhteessa telin nimelliskuormitukseen. Nämä
riippuvat seuraavista tekijöistä:
— Fzeli vaunun rungon kuhunkin teliin kohdistama staattinen kuormitus
— αeli kallistusvakio, jonka arvo on 0,2
— βeli ponnahdusvakio, jonka arvo on 0,3.
Fzon staattinen kuormitus. Vakiosta αriippuvia kuormituksia pidetään kvasistaattisina. Vakiosta βriippuvia kuormituksia
pidetään dynaamisina.
Kallistusvakion αarvoksi otetaan 0,2 teleille, joissa sivutyynyt ovat 1 700 mm:n etäisyydellä toisistaan (tavanomaiset
kaksiakseliset telit). Jos sivutyynyjen etäisyys (2 b g) toisistaan on muu kuin 1 700 mm, saadaan α:n arvo seuraavasta
lausekkeesta:
α¼0,21700
2bg 
Sivuttaissuuntaiset kuormitukset
Testeissä käytetään seuraavia sivuttaissuuntaisia kuormituksia:
— Kaksiakseliset telit:
— kvasistaattinen kuormitus: F yq¼0,1 F zþmþg ð Þ
— dynaaminen kuormitus: F yq¼0,1 F zþmþg ð Þ
— Kolmiakseliset telit:
— kvasistaattinen kuormitus: F yq¼0,133 F zþmþg ð Þ
— dynaaminen kuormitus: F yd¼0,133 F zþmþg ð Þ
Jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset
Jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset ovat suuruudeltaan 100 % hätäjarrutuksessa syntyvistä voimista.
Testattavassa telissä nämä jarrutuksen synnyttämät kuormitukset aiheuttavat seuraavia kuormituksia:
— hidastuvuuskuormituksia
— kontaktikuormituksia
— jarrujen liitoksiin kohdistuvia kuormituksia.L 344/262 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Vääntökuormitukset
Raiteen kierouden arvoksi telin akseliväliin nähden on otettava 5 ‰.
Testimenettely
Väsymistesteissä käytetään vuoronperään kvasistaattisia ja dynaamisia kuormitusjaksoja, jotka vastaavat kulkua oikealle ja
vasemmalle kaartuvissa mutkissa.
Jos liitteessä B määritellyt testit ovat osoittaneet, että raiteen kierous aiheutti jännityksiä vain tietyissä telin rungon osissa,
joissa pysty- ja sivuttaissuuntaisten kuormitusten aiheuttamat jännitykset ovat vähäisiä, on väsymistesti ensi vaiheessa
tehtävä vain pysty- ja sivuttaissuuntaisia kuormituksia käyttäen.
Tässä tapauksessa pysty- ja sivuttaissuuntaisten kvasistaattisten ja dynaamisten kuormitusten on vaihdeltava ajan mukaan
siten kuin kuvien 3, 5, 6 ja 7 kuvioissa (kaksiakseliset telit) tai kuvien 5, 6, 7 ja 8 kuvioissa (kolmiakseliset telit) on esitetty.
Jokaisessa oikealle tai vasemmalle kaartuvaa mutkaa vastaavassa jaksossa on oltava 20 dynaamista pysty- ja
sivuttaissuuntaisen kuormituksen jaksoa.
Pysty- ja sivuttaissuuntaisten kuormitusten dynaamisten vaihtelujen on tapahduttava samalla taajuudella ja samassa
vaiheessa siten kuin kuvioissa on esitetty. Testissä on oltava sama määrä oikealle ja vasemmalle kaartuvia mutkia simuloiviajaksoja.
Tässä ensimmäisessä testivaiheessa on oltava 6 × 10
6dynaamisen kuormituksen vaihtelujaksoa.
Toisessa testivaiheessa on oltava 2 × 106jaksoa, joissa staattiset voimat pidetään samoina mutta kvasistaattisia ja dynaamisia
voimia kasvatetaan kertoimella 1,2.
Kolmannessa testivaiheessa on niin ikään 2 × 106jaksoa, ja se tehdään samoin kuin toinen jakso, paitsi että kertoimen 1,2
sijasta käytetään kerrointa 1,4.
Testejä on tehtävä jarrutuksesta aiheutuvia kuormituksia vastaavilla kuormituksilla, jos 2 kohdan mukaisten testien tulokset
osoittavat ne tarpeellisiksi (kimmoraja ylitetty näiden testien aikana).
Vääntökuormitukset
Testissä on oltava kaikkiaan 106vaihtelevan vääntökuormituksen jaksoa seuraavasti:
— 6 × 105ensimmäisen testivaiheen aikana
— 2 × 105molempien seuraavien testijaksojen aikana.
Vääntötestejä määriteltäessä on otettava huomioon staattisten testien tulokset ja olemassa olevien testilaitosten
mahdollisuudet.
Jos staattiset testit ovat osoittaneet, ettei raiteen kierous vaikuta telin runkoon, sitä ei oteta huomioon.Jos liitteen B mukaiset staattiset testit osoittavat, että raiteen kierouden aiheuttamat kuormitukset ovat selvästi erilaisia kuin
pysty- ja sivuttaissuuntaisten voimien aiheuttamat (esim. siksi, että ne kohdistuvat eri kohtiin), voidaan 6 × 10
5jaksoa ja
kaksi kertaa 2 × 105jaksoa vääntökuormitusta kohdistaa testattavaan kohteeseen erillisenä pysty- ja sivuttaissuuntaisista
kuormituksista. Muuten testijärjestelyn on mahdollistettava pysty- ja sivuttaissuuntaisten kuormitusten sekä vääntökuormi-tusten kohdistaminen samanaikaisesti.
Raiteen kierouden vaikutusta simuloivien kuormitusten on vastattava niitä kuormituksia, jotka syntyvät jousituksen
toimiessa vaimennettuna.
Saatavat tulokset
Ensimmäisen testivaiheen 6 × 10
6jakson jälkeen ei saa esiintyä halkeamia. Tämä on todennettava ainetta rikkomattomalla
koestuksella (magneettisella hiukkastestillä tai tunkeumaväritestillä) aina 1 × 106jakson jälkeen.
Toisen testivaiheen jälkeen voidaan hyväksyä sellaiset pienet halkeamat, jotka eivät käytön aikana edellyttäisi välitöntä
korjausta.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/263
Jännitysten kehittymistä staattisen testin aikana havaittuihin suurimpien jännitysten kohtiin (6.1.1.2.1.3 kohta) on seurattava
väsymistestin aikana venymäliuskoilla, erityisesti silloin, jos raja-arvot ylittäviä jännitysarvoja on 6.1.1.2.1.3 kohdanmukaisesti hyväksytty.
Väsymistestit kaksiakselisille teleille
Ks. kuva J3.
Telikeskiön kuormitus
Kuva J5
8
>><
>>:Fz¼4Q0−mþg
α¼0,21700
2bg 
β¼0,3
Fzc¼1−αð Þ F±β1−αð Þ Fz
Sivutyynyjen kuormitukset
Kuva J6
{Fz1¼αFz±βαFz
{Fz2¼αFz±βαFzL 344/264 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Telikeskiöön vaikuttava sivuttaissuuntainen kuormitus
Kuva J7
{Fy¼± 0,1 Fz± mþg ð Þ± 0,1 Fzþmþg ð Þ ½ 
Väsymistestit —kolmiakseliset telit
Kuva J8
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/265
Telikeskiön kuormitus
Ks. kuva J5.
8
>><
>>:Fz¼6Q0−mþg
α¼0,21700
2bg 
β¼0,3
Fzc¼1−αð Þ F±β1−αð Þ Fz
Sivutyynyjen kuormitukset
Ks. kuva J6.
n
Fz1¼αFz±βαFz
Fz2¼αFz±βαFz
Telikeskiöön vaikuttava sivuttaissuuntainen kuormitus
Ks. kuva J7.
Fy¼± 0,133 F zþmþg ð Þ þ 0,133 F zþmþg ð Þ ½ 
J.4. MERKINNÄT
Qo=staattinen pystysuuntainen voima kuormatun vaunun pyörän tasolla (kN)
m+=telin massa (t)
Qo=staattinen pystysuuntainen voima, joka kohdistuu kuormatun vaunun teliin (kN)
Fz=4Q o- m+g (kaksiakselisille teleille)
Fz=6Q o—m+g (kolmiakselisille teleille)
g=maan vetovoiman aiheuttama kiihtyvyys (9,8 m/s2)
Fy=sivuttaissuuntainen voima (kN)
FB=jarrutusvoima (kN)
g+=telin akseleihin kohdistettava raiteen kierous ( ‰)
α= kallistumista kuvaava vakio
Vakion arvo riippuu välistä 2b g.
β= ponnahdusta kuvaava vakio
2bg= sivutyynyjen väli (mm)
J.5 YLEISKATSAUS/OHJEITA
Testit voidaan jakaa kolmeen ryhmään:
— Poikkeuksellisilla käytönaikaisilla kuormituksilla tehtävät staattiset testit
Näillä testeillä todennetaan, ettei ole vaaraa siitä, että käytönaikaiset enimmäiskuormitukset aiheuttaisivat telin
runkoon pysyviä ja näkyviä muodonmuutoksia.L 344/266 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
— Normaalikäytön aikaisia dynaamisia kuormituksia simuloivat staattiset testit
Näillä testeillä todennetaan, ettei ole vaaraa käytönaikaisten kuormitusten aiheuttamista väsymismurtumista.
— Väsytyskokeet
Näiden testien tarkoitus on määrittää telin rungon käyttöikä, havaita mahdolliset heikot kohdat —erityisesti paikoissa,
joihin ei ole mahdollista kiinnittää venymäliuskoja —ja arvioida turvamarginaalia.
Koepenkkitestien yleiset vaatimukset
Testit on tehtävä käyttäen järjestelyä, joka mahdollistaa kuormitusten kohdistamisen ja jakamisen täsmälleen samoihin
kohtiin kuin missä ne esiintyvät käytön aikana samalla kun simuloidaan oikein jousituksen ja telin vaunun runkoon
liittävien osien vapaaliikettä ja vapausasteita.
Testit voidaan tehdä jousituksen kansa tai ilman sitä.Jousituksen vaimentimet on otettava pois käytöstä kitkan eliminoimiseksi.Käytettävät kuormitukset on selostettu lisäyksissä A, B ja C.Telin rakenteelliset ominaisuudet on otettava huomioon määritettäessä tapaa, jolla kuormituksia ja niistä aiheutuvia
vastavoimia kohdistetaan telin runkoon. Seuraavassa kaavakuvassa on esimerkki kuormitusten kohdistamisesta
kaksiakselisiin teleihin.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/267
LIITE K
VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT
Pyöräkerta
K.1. OSIEN KOKOONPANO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268
K.1.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268K.1.2. Pyörän napareiän ja akselin napaistukan välinen sovite . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268K.1.3. Puristusliitosta esittävä kuvio . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268
K.2. PYÖRÄKERTOJEN OMINAISUUDET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K.2.1. Kokoonpanojen mekaaninen lujuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269K.3. MITAT JA TOLERANSSIT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K.3.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K.3.2. Asennettujen pyörien ominaisuudet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269K.3.3. Pyörän navan ylitys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270
K.4. KORROOSIOSUOJAUS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270
K.1. OSIEN KOKOONPANO
K.1.1. Yleistä
Ennen asentamista on kaikkien pyöräkerran osien oltava ne määrittelevässä asiakirjassa esitettyjen geometriavaatimusten
mukaisia. Pyörien ja akselin on oltava valmiita asennettavaksi.
Pyöräkerran osat voidaan liittää kutistus- tai puristusliitoksella. Pyöräkerran laakerit on asennettava valmistajan ohjeiden
mukaisesti.
Kunkin pyöräkerran pyörien staattisen epätasapainon on oltava samassa halkaisijan tasossa ja samalla puolen akselia.
K.1.2. Pyörän napareiän ja akselin napaistukan välinen sovite
Jos ei muuta sovitetta ole erikseen määrätty, sovitteen ”j”arvon on millimetreinä ilmaistuna oltava seuraavissa rajoissa:
— kutistussovite: 0,0009 dm=j= 0,0015 dm
— puristussovite: 0,0010 dm=j= 0,0015 dm + 0,06
missä dmon pyörän napareiän halkaisija millimetreinä.
K.1.3. Puristusliitosta esittävä kuvio
Puristusliitoksessa voiman ja muodonmuutoksen välistä riippuvuutta esittävä käyrä kertoo, etteivät liitospinnat ole
vahingoittuneet ja että haluttu sovite on saatu aikaan.
Tarvittava asennusvoima riippuu K.2.1 kohdassa määritellystä voimasta Fja on suuruudeltaan:
0,85 F< asennusvoima < 1,45 FL 344/268 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
K.2. PYÖRÄKERTOJEN OMINAISUUDET
K.2.1. Kokoonpanojen mekaaninen lujuus
Pyöräkerrat on testattava, jotta nähdään, onko pyörät asennettu oikein. Testi tehdään puristimessa, jossa on laite voiman
mittaamiseksi. Voima Fon asteittain kohdistettava tasaisesti pyörän ympäri ja pidettävä 30 sekunnin ajan. Jollei suunnittelija
ole muuta ilmoittanut, voiman Fon oltava suuruudeltaan
F¼410−3dmMN
missä 0,8 dm<L < 1,1 dm
jadmon pyörän napareiän nimellishalkaisija (mm) ja Lon pyörännavan pituus (mm).
Vaadittavat tulokset:Pyörä ei saa liikkua akseliin nähden siihen kohdistetun voiman vaikutuksesta.
K.3. MITAT JA TOLERANSSIT
K.3.1. Yleistä
Pyöräkerran mittojen on oltava piirustusten mukaiset. Pyöräkerran eri osien asennuksessa käytettävät mittojen ja muotojen
toleranssit on esitetty seuraavissa kohdissa.
Mittaukset on tehtävä pyöräkerran ollessa kuormittamattomana.
K.3.2. Asennettujen pyörien ominaisuudet
Kuva K6
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/269
Taulukko K18
Kuvaus Symboli Toleranssi (mm)
≤120km/h >120 km/h
Pyörien sisäpintojen väli (1)a1+ 2 (2)
0
Mitta laipan sisäreunasta akselitapin olakkeeseen c —c1tai
c1—c≤1
Kulkupintojen halkaisijoiden ero d —d1tai
d1—d≤0,5 ≤0,3
Kulkupinnan säteen mittapoikkeama h ≤0,5 ≤0,3
Laippojen sisäpintojen aksiaalinen asematoleranssi (1) g ≤0,8 ≤0,5
(1) Mitattuna 60 mm laipan yläreunan alapuolelta.
(2) Erityisrakenteen mukaisilla pyöräkerroilla voi olla erilaiset toleranssit.
K.3.3. Pyörän navan ylitys
Akselin napaistukan ja pyörän navan leveydet on valittava niin, että pyörän napa ylittää hieman akselin napaistukan,
erityisesti akselin rungon puolella. Ylityksen tulee olla 2–7 mm.
K.4. KORROOSIOSUOJAUS
Pyöräkerran osat on suojattava niiden suunnittelun pohjana olevien teknisten tietojen mukaisesti.
Akselin napaistukan ja pyörän navan leveyseron synnyttämät aukot voidaan täyttää korroosionestoaineella.L 344/270 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE L
VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT
Pyörät
L.1. Suunnittelun arviointi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.2. Arvioitavat suunnitteluparametrit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.2.1. Geometrisen yhteensopivuuden parametrit 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.2.2. Termomekaanisen yhteensopivuuden parametrit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.2.3. Mekaanisen arvioinnin parametrit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.3. Geometrisen yhteensopivuuden arviointi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4. Termomekaanisen yhteensopivuuden arviointi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.1. Yleinen menettely . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.2. Ensimmäinen vaihe: jarrupenkkitesti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.2.1. Testimenetelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.2.2. Hyväksymiskriteerit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3. Toinen vaihe: pyörän murtokoepenkki . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3.2. Pyörän murtokokeen testimenetelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3.3. Hyväksymiskriteerit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4. Kolmas vaihe: jarrutuksen kenttätesti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4.1. Yleistä. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4.2. Testimenetelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4.3. Hyväksymiskriteerit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.5. Mekaanisen yhteensopivuuden arviointi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.1. Yleinen menettely . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.2. Ensimmäinen vaihe: laskeminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.2.1. Sovellettavat voimat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.2.2. Laskentamenetelmä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277
L.1.5.2.3. Hyväksymiskriteerit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2778.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/271
L.1.5.3. Toinen vaihe: penkkitesti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277
L.1.5.3.1. Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L.1.5.3.2. Määritelmät penkin kuormitusta ja testimenettelyä varten . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L.1.5.3.3. Hyväksymiskriteerit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L.2. Tuotteen arviointi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L.2.1. Kulumiseen liittyvät mekaaniset ominaisuudet 7 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L.2.1.1. Vetokoeominaisuudet 7 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L.2.1.2. Pyörän kulkukehän kovuusominaisuudet 8 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.1.3. Lämpökäsittelyn tasalaatuisuus 8 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.2. Turvallisuuteen liittyvät mekaaniset ominaisuudet: 8 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.2.1. Iskutestin ominaisuudet 8 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.2.2. Pyörän kulkukehän iskusitkeysominaisuudet 9 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.3. Materiaalin puhtaus 9 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.3.1. Puhtaus mikrohietutkimuksessa 9 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.3.2. Sisäinen eheys 9 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.4. Pintakäsittelytila 10 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.4.1. Saavutettavat ominaisuudet 10 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.5. Pinnan eheys 10 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 281L.2.6. Geometriset toleranssit 10 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 281L.2.7. Staattinen epätasapaino 13 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284L.2.8. Korroosionesto 13 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284L 344/272 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
L.1. SUUNNITTELUN ARVIOINTI
L.1.1. Yleistä
Tässä jaksossa kuvataan menetelmiä sen arvioimiseksi, täyttääkö pyörän suunnittelu suoritustasovaatimukset. Pyörän
suoritustason määrittelyssä on kolme pääperustetta, jotka vaikuttavat eri kohteisiin:
— geometrinen suunnittelu varmistaa, että
— pyörä sopii yhteen raiteen kanssa
— pyörä sopii yhteen akselin kanssa
— termomekaaninen suunnittelu varmistaa, että
— pyörän muodonmuutosta voidaan hallita
— ettei jarrutus riko pyöriä
— mekaaninen suunnittelu varmistaa, että
— pyörä sopii aiottuun akselipainoon
— pyöriin ei tule rasitusvikoja.
L.1.2. Arvioitavat suunnitteluparametrit
L.1.2.1. Geometrisen yhteensopivuuden parametrit
Seuraavassa esitetyt kolme parametriryhmää liittyvät pyörän toimintaan, asennukseen ja huoltoon.
— Toimintaan liittyvät parametrit
— Pyörän kosketuspinnan nimellishalkaisija: vaikuttaa puskimen korkeuteen ja kuormaulottumaan
— Pyörän kulkukehän leveys: liittymäkohtia vaihteiden ja risteysten kanssa
— Pyörän kosketuspinnan kaltevuus: vaikuttaa vaunun vakauteen
— Pyörän kosketuspinnan kartiomaisen osan profiili
— Pyörän laipan korkeus, paksuus ja kulma
— Pyörän laipan ja pyörän kosketuspinnan aktiivisen osan välinen kaltevuustaite
— Pyörän kehän asento suhteessa akselin laakerilinjaan
— Napareiän yhdensuuntaisuus
— Asennukseen liittyvät parametrit
— Napareiän halkaisija
— Pyörän navan pituus; navan on ulotuttava riittävän pitkälle akselin laakerilinjaan
— Huoltoon liittyvät parametrit
— Pyörän kosketuspinnan kulumisraja
— Kulumisuran muoto
— Pyörän kiinnitysalueen geometria työstökoneita varten
— Öljyn poistoreiän paikka
— Pyörän kehän yleinen muoto, mahdollistettava kenkäjarruilla varustettujen pyörien jäännösjännityksen
ultraäänimittaus8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/273
L.1.2.2. Termomekaanisen yhteensopivuuden parametrit
Pyörien on pystyttävä absorboimaan käytön aikana haihtuva lämpöenergia. Syntyvän energian määrä riippuu
— jarruanturoiden pyörän kosketuspintaan kohdistuvasta hankauksesta syntyvästä energiasta
— jarruanturoiden tyypistä (niiden ominaisuuksista, mitoista ja määrästä).
L.1.2.3. Mekaanisen arvioinnin parametrit
— Pyöräkerran suurin akselipaino
— Käyttökauden luonne
— ratojen kuvaus: radan geometria, kaarteiden parametrit, enimmäisnopeus jne.
— poikkeavilla radoilla ajamisen osuus ajallisesti
— Pyörän koko käyttöiän aikana ajettu matka
L.1.3. Geometrisen yhteensopivuuden arviointi
Pyörän piirustusten on oltava edellä olevan kohdan ”Geometrisen yhteensopivuuden parametrit” vaatimusten mukaiset.
L.1.4. Termomekaanisen yhteensopivuuden arviointi
L.1.4.1. Yleinen menettely
Kaikki uudet pyörämallit on arvioitava sopivilla menetelmillä sen osoittamiseksi, että ne täyttävät tässä liitteessä annetut
vaatimukset.
Arviointi koostuu kolmesta vaiheesta. Jos vaihe 1 läpäistään, muita arviointeja ei tarvita. Jos vaihetta 1 ei läpäistä, tehdään
arvio 2. Jos vaihe 2 läpäistään, muita arviointeja ei tarvita. Vaiheessa 3 arvioidaan vaiheessa 1 ja 2 ilmaantuneita pieniä
vikoja. Jos vaihetta 3 ei läpäistä, on katsottava, että pyörä ei ole yhteensopiva. Kussakin vaiheessa testit on suoritettava
pyörällä, jossa on uusi kulkukehä (kosketuspinnassa nimellishalkaisija), ja pyörällä, jossa on kulunut kulkukehä(kosketuspinnan halkaisija on kulunut enimmäisrajaan asti).
Kaikissa tapauksissa testiin valitussa pyörässä on oltava huonoin mahdollinen kulkukehän geometria, kun otetaan
huomioon termomekaaninen käyttäytyminen; valinta on vahvistettava kelpuutetulla numeerisella simuloinnilla. Ellei tässäsuhteessa huonointa pyörää saada testaukseen, tulokset on ekstrapoloitava huonoimpaan tapaukseen samalla numeerisellasimuloinnilla.
L.1.4.2. Ensimmäinen vaihe: jarrupenkkitesti
L.1.4.2.1. Testimenetelmä
Testin aikana 45 minuuttia käytetyn tehon on oltava 1,2P
a.
Pa¼m:g:V akaltevuus þmγva
jossa
m= vaunun kiskoihin kohdistuva massa pyörää kohden (kg)
g= painovoimakiihdytys (m/s2)
kalte-
vuus= radan keskimääräinen kaltevuus (kaltevuus ‰/ 1 000)
γ= junan hidastuvuus (m/s2)
Va= vaunun nopeus (m/s)
Vertailukohteena käytetään 4.2.4.1.2.5 kohdassa mainittua St. Gotthardin etelärinteen kaltevuutta, yksi laskettu jarrutus alas
St. Gotthardin rinnettä nopeudella 80 km/t.L 344/274 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
L.1.4.2.2. Hyväksymiskriteerit
Uuden ja kuluneen pyörän testissä on täytyttävä samanaikaisesti kolme kriteeriä.
Uusi pyörä:1. Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jarrutuksessa + 3/-1 mm
2. Pyörän kulkukehässä olevat jäännösjännitykset jäähdytyksen jälkeen:
— σ
rn þΣrN=mm2kolmen mittauksen keskiarvona
— σin þðΣrþ50Þ N=mm2kussakin mittauksessa
3. Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jäähdytyksen jälkeen + 1,5/- 0,5 mmSivuttaissiirtymä katsotaan positiiviseksi, kun laippojen taustojen etäisyys toisistaan kasvaa.Kulunut pyörä:1. Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jarrutuksessa + 3/-1 mm.2. Pyörän kulkukehässä olevat jäännösjännitykset jäähdytyksen jälkeen:
— σ
rw þðΣrþ75Þ N=mm2kolmen mittauksen keskiarvona
— σiw þðΣrþ100Þ N=mm2kussakin mittauksessa
3. Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jäähdytyksen jälkeen + 1,5/- 0,5 mm.Arvo Σ
rmääritellään pyörän kulkukehän vaatiman teräslaadun mukaan. Jos laatu on ER6 tai ER7 standardin EN13262
mukaan, Σr¼200 N=mm2.
Jos kyseessä on jokin muu teräslaatu, arvo Σrvoi olla muukin.
L.1.4.3. Toinen vaihe: pyörän murtokoepenkki
L.1.4.3.1. Yleistä
Toinen vaihe suoritetaan, jos ensimmäisessä vaiheessa mitatut jäännösjännitykset ovat suurempia kuin hyväksymiskritee-
reissä vaaditaan.
L.1.4.3.2. Pyörän murtokokeen testimenetelmä
Pyörän murtokokeen testauksen on oltava standardin EN13979-1 liitteen A.3 mukainen.
L.1.4.3.3. Hyväksymiskriteerit
Testattava pyörä ei saa murtua.
L.1.4.4. Kolmas vaihe: jarrutuksen kenttätesti
L.1.4.4.1. Yleistä.
Kolmas vaihe suoritetaan, jos yksi ensimmäisessä vaiheessa saatu tulos on suurempi kuin hyväksymiskriteereissä vaaditaan ja
jos pyörää ei ole hylätty toisessa vaiheessa.
L.1.4.4.2. Testimenetelmä
Tässä testissä käytettävä teho määritellään arvostelun ensimmäisessä vaiheessa.
L.1.4.4.3. Hyväksymiskriteerit
Uuden ja kuluneen pyörän testissä on täytyttävä samanaikaisesti kolme kriteeriä.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/275
Uusi pyörä:
1. Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jarrutuksessa + 3/-1 mm.2. Pyörän kulkukehässä olevat jäännösjännitykset jäähdytyksen jälkeen:
— σ
rn þðΣr−50Þ N=mm2kolmen mittauksen keskiarvona
— σin þΣrN=mm2kussakin mittauksessa
3. Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jäähdytyksen jälkeen + 1,5/- 0,5 mm.Kulunut pyörä:1. Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jarrutuksessa + 3/-1 mm.
2. Pyörän kulkukehässä olevat jäännösjännitykset jäähdytyksen jälkeen:
— σ
rw þΣrN=mm2kolmen mittauksen keskiarvona
— σiw þðΣrþ50Þ N=mm2kussakin mittauksessa
3. Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jäähdytyksen jälkeen + 1,5/- 0,5 mm.
Arvo Σrmääritellään pyörän kulkukehän vaatiman teräslaadun mukaan.
Jos laatu on ER6 tai ER7 standardin EN13262 mukaan, Σr¼200 N=mm2.
Jos kyseessä on jokin muu teräslaatu, arvo Σrvoi olla muukin.
L.1.5. Mekaanisen yhteensopivuuden arviointi
L.1.5.1. Yleinen menettely
Arviointi koostuu kahdesta vaiheesta. Jos vaihe 1 läpäistään, muita arviointeja ei tarvita. Jos vaihetta 1 ei läpäistä, suoritetaan
vaihe 2. Jos vaihetta 2 ei läpäistä, on katsottava, että pyörä ei ole yhteensopiva. Arvioinnin tarkoituksena on todentaa, ettei
pyörän keskiöön synny väsymissäröjä pyörän koko käyttöiän aikana.
Testissä on arvioitava pyörä, jonka geometria on huonoin mahdollinen mekaanisen käyttäytymisen kannalta. Ellei tässä
suhteessa huonointa pyörää saada testipenkkiin, testiparametrit on ekstrapoloitava huonoimpaan tapaukseen kelpuutetullanumeerisella simuloinnilla.
L.1.5.2. Ensimmäinen vaihe: laskeminen
L.1.5.2.1. Sovellettavat voimat
Sovellettavissa voimissa käytetään perusteena voimaa P.
P on puolet kiskoihin kohdistuvasta pystysuorasta voimasta pyöräkertaa kohden.
Laskelma tehdään ottaen huomioon kolme eri kuormaustapausta (ks. kuva L1):
— Tapaus 1: suora raide
F
z¼1,25 P
Fy1¼0
— Tapaus 2: täydet kaarteet
Fz¼1,25 P
Fy2¼0,6 P kun kyseessä ovat ei-ohjaavat pyöräkerrat
Fy2¼0,7 P kun kyseessä ovat ohjaavat pyöräkerratL 344/276 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
— Tapaus 3: vaihteiden ja risteyksien yli kulkeminen
Fz¼1,25 P
ei-ohjaavat pyöräkerrat
Fy2¼0,36 P F y3¼0,6
ohjaavat pyöräkerrat
Fy2¼0,42 P F y3¼0,6
Kuva L1
L.1.5.2.2. Laskentamenetelmä
Pyörän jännitysten laskemisessa käytetään kelpuutettua elementtianalyysia.
L.1.5.2.3. Hyväksymiskriteerit
Dynaamisten jännitysten Δσon oltava alhaisemmat kuin pyörän keskiön kaikille pisteille sallitut jännitykset.
Sallitut dynaamiset jännitykset A ovat seuraavat:
— pyörät, joissa on työstetty keskiö, A= 360 N/mm2
— pyörät, joissa on työstämätön keskiö, A= 290 N/mm2
L.1.5.3. Toinen vaihe: penkkitesti
L.1.5.3.1. Yleistä
Toinen vaihe suoritetaan, jos ensimmäisen vaiheen tulos on suurempi kuin hyväksymiskriteereissä vaadittu.
L.1.5.3.2. Määritelmät penkin kuormitusta ja testimenettelyä varten
Määritelmistä sovitaan penkin suunnittelijan ja ilmoitetun laitoksen kesken.
L.1.5.3.3. Hyväksymiskriteerit
Neljä pyörää on testattava.
Väsymissäröjä kooltaan ≥1 mm ei saa esiintyä testin jälkeen.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/277
L.2. TUOTTEEN ARVIOINTI
L.2.1. Kulumiseen liittyvät mekaaniset ominaisuudet
L.2.1.1. Vetokoeominaisuudet
Pyörän kulkukehän ja keskiön ominaisuuksien on oltava taulukon L1 mukaiset.
Taulukko L1
TeräslaatuKulkukehä Pyörän keskiö
ReH(N/mm2) (1) R m(N/mm2) A 5%Rmalennus≥ (N/
mm2) (2)A5%
ER6 ≥500 780/900 ≥15 ≥100 ≥16
ER7 ≥520 820/940 ≥14 ≥110 ≥16
ER8 ≥540 860/980 ≥13 ≥120 ≥16
(1) Ellei selvää myötörajaa ole, määritellään koekuormitus Rp0,2.
(2) Vetomurtolujuuden pienennys verrattuna samassa pyörässä olevan kulkukehän vetomurtolujuuteen.
Testinäytteiden sijainti kuvassa L2.
Kuva L2
Kuvan l2 —testinäytteiden sijainti
L 344/278 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
L.2.1.2. Pyörän kulkukehän kovuusominaisuudet
Kulkukehän koko kulutusalueen vähimmäisarvojen on oltava Brinellin kovuustestin mukaan suuremmat tai yhtä suuret kuin
taulukon L3 arvot kunkin lukeman osalta. Arvot on saatava korkeintaan 35 mm:n syvyydeltä alle nimelliskosketuspinnan,vaikka kulumissyvyys olisi suurempi kuin 35 mm.
Pyörän kehän/keskiön kaltevuustaitteessa kovuusarvojen on oltava vähintään 10 pistettä alhaisemmat kuin kulumisrajan
arvot.
Taulukko L3
Teräslaatu Brinellin kovuustestin vähimmäisarvo
ER6 225
ER7 235ER8 245
L.2.1.3. Lämpökäsittelyn tasalaatuisuus
Pyörän kulkukehästä mitattujen kovuuksien on oltava 30 HB:n alueen sisällä.
L.2.2. Turvallisuuteen liittyvät mekaaniset ominaisuudet:
L.2.2.1. Iskutestin ominaisuudet
Iskutestejä on tehtävä kaksi eri sarjaa siten, että testinäytteet ovat toisessa sarjassa + 20
oC lämpötilassa ja toisessa sarjassa –
20oC lämpötilassa. Kummassakin testisarjassa näytteitä testataan kolme (näyte 3 kuvassa L2). Taulukossa 4 on lueteltu
arvot, jotka on saavutettava. Iskutestinäytteiden merkintöjen avulla on voitava tunnistaa pituussuuntaiset pinnat, jotka ovatsamansuuntaisia kuin leikkaus A-A. Koekappaleet on valmistettava standardin EN 10045-1 mukaisesti. Loven pohjanakselin on oltava samansuuntainen kuvassa L2 olevan leikkauksen A-A kanssa. Lämpötilassa + 20
oC on käytettävä U-
lovettuja näytteitä. Lämpötilassa –20oC on käytettävä V-lovettuja näytteitä.
Taulukko L4
Teräslaatu KU (jouleina) lämpötilassa + 20oC KV (jouleina) lämpötilassa –20oC
Keskimäärin Vähintään Keskimäärin Vähintään
ER6 17 12 12 8
ER7 17 12 10 7
ER8 17 12 10 5
L.2.2.2. Pyörän kulkukehän iskusitkeysominaisuudet
Tämä ominaisuus on tarkistettava vain kenkäjarruilla varustetuista pyöristä (käyttö- tai seisontajarruna). Taulukossa L6 on
lueteltu vähimmäisarvot, jotka on saavutettava.
Taulukko L6
Teräslaatu Keskimäärin (6 koekappaleesta) Yksi koekappale vähintään
N/mm2√m N/mm2√m
ER6 100 80
ER7 80 70ER8 70 608.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/279
L.2.3. Materiaalin puhtaus
L.2.3.1. Puhtaus mikrohietutkimuksessa
Materiaalin puhtaus mitataan mikrohietutkimuksessa (ISO 4967 menetelmä A). Paikka, josta näytteet otetaan, esitetään
kuvassa L3.
Kuva L. 3
Taulukossa L6 on lueteltu arvot, jotka on saavutettava.
Taulukko L7
Inkluusiotyyppi Paksu sarja (enintään) Ohut sarja (enintään)
A (Sulfidit) 1,5 2
B (Aluminaatit) 1,5 2C (Silikaatit) 1,5 2D (Pallomaiset oksidit) 1,5 2B + C + D 3 4
L.2.3.2. Sisäinen eheys
Kaikkien pyörien sisäinen eheys on määriteltävä automaattisella ultraäänitutkimuksella. Vakiovirheitä ovat halkaisijaltaan
erilaiset tasaiset pohjareiät.
Pyörän kehän sisällä ei saa olla virheitä, jotka aiheuttavat suurempia tai yhtä suuria kaikuja kuin samassa syvyydessä olevat
vakiovirheet. Vakiovirheen halkaisija on 3 mm.
Aksiaalisen tutkimuksen aikana pohjakaiun vaimennus saa olla korkeintaan 4dB.
L.2.4. Pintakäsittelytila
L.2.4.1. Saavutettavat ominaisuudet
Pyörät voivat olla käytön mukaan kokonaan tai osittain työstetyt. Niiden pinnassa ei saa olla muita merkkejä kuin tässä
määrätyt.
Työstämättömät osat on raepuhallettava siten, että R
a<25 μm, silotettava täydellisesti ja yhdistettävä tasaisesti työstettyihin
alueisiin.
Taulukossa L8 esitetään ”viimeisteltyjen” tai”asennusvalmiiden” pyörien pinnan keskimääräinen epätasaisuus (R a) .L 344/280 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Taulukko L8
Pyörän osa Toimitustila Epätasaisuus R a(μm)
Poraus Viimeistelty ≤12,5
Asennusvalmis (1) 0,8–3,2
Pyörän keskiö ja napa Viimeistelty (2) ≤12,5
Pyörän kehän kosketuspinta Viimeistelty ≤12,5 (3)
Pyörän kehän pinnat Viimeistelty ≤12,5 (3)
(1) Jos pyörä on asennettava onttoon akseliin, saatetaan tarvita muita arvoja käytönaikaista ultraäänitutkimusta varten.
(2) Jos on niin määritelty, pyörän tämä osa voi jäädä työstämättömäksi, kunhan taulukossa annetut toleranssit saavutetaan.
(3)≤6,3, jos 2 mm:n vakiovirheen takia vaaditaan
L.2.5. Pinnan eheys
Pyörän keskiön pinnan eheys varmistetaan magneettijauhetarkastuksella tai muulla vähintään yhtä herkällä menetelmällä.
Viallisuusraja on 2 mm, jos kyse on työstetystä keskiöstä.
L.2.6. Geometriset toleranssit
Pyörien geometria ja mitat on määriteltävä piirroksella. Geometristen toleranssien on oltava taulukon L9 mukaiset. Käytetyt
symbolit on esitetty kuvassa L4.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/281
Kuva L4
Symbolit
L 344/282 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Taulukko L9
Toleranssit (mm)
Kuvaus Tunnukset (ks. kuva L4) Arvot
MitatGeometri-
nen (1)Työstämä-
tönTyöstetty
Ulkohalkaisija a 0 / + 4
Sisähalkaisija (ulompi) b 1 0 /–4
Sisähalkaisija (sisempi) b 2 0 / - 6 0 / –4
Leveys d ± 1
Kosketuspinnan profiili (3) v ≤0,5
Kosketuspinnan ympyrämäisyys s ≤0,2
Aksiaalinen kokonaisheitto t ≤0,3
Säteisheitto j ≤0,2
Uran ulkohalkaisija (kulumisviiva) w 0 / + 2
Ulkohalkaisija (ulompi) f 1 0 / + 10 0 / + 5
Ulkohalkaisija (sisempi) t 2 0 / + 10 0 / + 5
Porauksen sisähalkaisija:
”viimeistelty” g1 0 /–2
”viimeistelty, asennusvalmis” g2 Ks. liite K tai piirroksen
mukaan
Porauksen sisähalkaisijan sylinterimäisyys:
”viimeistelty” x1 ≤0,2
”viimeistelty, asennusvalmis” x2 ≤0,02 (2)
Pituus h 0 / + 2
Navan ripustus pyörään r 0 / + 2Porauksen halkaisijan kokonaisheitto:
”viimeistelty” q
1 ≤0,2
”viimeistelty, asennusvalmis” q2 ≤0,1
Pyörän keskiön asento kosketuskohdassa kehään ja
napaank ≤8 ≤8
Paksuus kosketuskohdassa kehän kanssa m +8 / 0 +5 / 0
Paksuus kosketuskohdassa navan kanssa n +10 / 0 +5 / 0
(1) Ks. ISO 1101
(2) Sallitun toleranssin rajoissa olevan pienen kartiomaisuuden on oltava sellainen kuin ”suurempi” halkaisija on porauksen siinä päässä,
josta akseli menee sisään asennettaessa.
(3) Laipan yläosasta ulkoviistotukseen asti.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/283Kulkukehä Napa Keskiö
L.2.7. Staattinen epätasapaino
Toimitustilassa olevan työstetyn pyörän suurin staattinen epätasapaino määritellään taulukossa L10.
Mittausvälineistä ja -menetelmistä sovitaan asiakkaan ja toimittajan välillä.
Taulukko L10
Vaunut, joiden nopeus on vkm/tStaattinen epätasapaino
g . mTunnus
v≤120
120 < v≤200≤125
≤75E3
E2
L.2.8. Korroosionesto
Pyörä on oltava suojattu korroosiota vastaan pyörän suunnittelua koskevan teknisen eritelmän mukaisesti.L 344/284 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE M
VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT
Akselit
M.1. SUUNNITTELUN ARVIOINTI
M.1.1. Yleistä
Akselin määrittelyssä on seuraavat päävaiheet:
a) Huomioon otettavien voimien toteaminen ja niiden akselin eri osiin synnyttämien momenttien laskeminen;b) Akselin rungon ja laakeripintojen halkaisijoiden valitseminen; Akselin muiden osien halkaisijoiden laskeminen edellä
valittujen halkaisijoiden perusteella;
c) Valitut arvot on tarkistettava seuraavasti:
— tehdään lujuuslaskelmat jokaisesta akselin osasta
— verrataan syntyviä jännityksiä suurimpiin sallittuihin arvoihin.
Suurimmat sallitut jännitykset määräytyvät pääasiassa seuraavien tekijöiden mukaan:— käytettävä teräslaatu
— akselin täyteisyys tai onttous.
M.1.2. Voimien toteaminen ja momenttien laskeminen
Laskelmissa on otettava huomioon kahdentyyppiset voimat:
— liikkuvien massojen aiheuttamat
— jarrutuksen aiheuttamat.
M.1.3. Muoto- ja mittatoleranssit
M.1.4. Laakeripintojen ja akselin rungon halkaisijoiden valitseminen
Valittaessa laakeripintojen ja akselin rungon halkaisijoita on aluksi otettava huomioon saatavissa olevien muiden osien,
kuten laakerien, koot.
Valitut halkaisijat on tarkistettava vertaamalla laskettuja jännityksiä suurimpiin sallittuihin arvoihin. Akseliin on tehtävä
matala ura (0,1–0,2 mm), jotta laakerin sisemmän renkaan pääty ei aiheuta laakeripintaan lovivaikutusta.
M.1.4.1. Akselin eri kohtien halkaisijoiden valitseminen akselin rungon tai laakeripinnan halkaisijan perusteella
M.1.4.2. LaakeriolakeJotta osia voidaan standardoida aina kuin se on mahdollista, laakeriolakkeen halkaisijan on oltava 30 mm suurempi kuin
laakeripinnan. Laakeripinnan ja olakkeen välin on oltava kuvan M3 mukainen (yksityiskohta V).
M.1.4.2.1. Laakeriolakkeen ja akselireiän väli
Jotta osia voidaan standardoida niin paljon kuin mahdollista, tällä välillä käytetään vain yhtä pyöristyssädettä 25 mm.
Jos tätä arvoa ei voida käyttää, on valittava suurin mahdollinen arvo, jotta tähän kohtaan syntyvät jännityshuiput voidaan
minimoida.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/285
M.1.5. Pyörän kiinnityskohta
Pyörän kiinnityskohdan ja akselin rungon halkaisijoiden suhteen on oltava vähintään 1,12, kun pyörän kiinnityskohdan
mitta on kulumisrajalla. On suositeltavaa, että mainittu suhde on uudella akselilla vähintään 1,15.
Näiden kahden kohdan väli on muotoiltava siten, että siinä syntyvät jännityshuiput ovat mahdollisimman pieniä.
Jotta akselin rungon ja pyörän kiinnityskohdan välille syntyisi mahdollisimman pieni jännityshuippu, on akselin rungon
puoleisen suurimman pyöristyssäteen oltava vähintään 75 mm.
M.1.6. Suurimmat sallitut jännitykset
Suurimmat sallitut jännitykset on laskettava seuraavia perusteita käyttäen:
— akselin eri kohtien väsymisraja pyörivässä taivutuksessa
— varmuuskertoimen S arvo, joka vaihtelee teräslaadun mukaan.
M.1.7. Teräslaatu EA1N
On käytettävä seuraavia arvoja:
— Täyteiselle akselille:
— 200 N/mm2ilman puristussovitetta
— 120 N/mm2käytettäessä puristussovitetta.
— Ontolle akselille:
— 200 N/mm2ilman puristussovitetta
— 110 N/mm2käytettäessä puristussovitetta (lukuun ottamatta laakerikohtaa)
— 94 N/mm2käytettäessä puristussovitetta laakerin kohdalla
— 80 N/mm2sisäreiän pinnalla.
Umpiakseleille ja ontoille akseleille käytettävä varmuuskerroin S, jolla siis väsymisrajat on jaettava laskettaessa suurimpia
sallittuja jännityksiä, on 1,2.
Ontoille akseleille näitä sallittuja jännityksiä voidaan käyttää, jos laakerikohdan halkaisijan ja sisäreiän halkaisijan suhde on
pienempi kuin 3 tai jos pyörän kiinnityskohdan halkaisijan suhde sisäreiän halkaisijaan on pienempi kuin 4.
M.1.7.1. Muut teräslaadut kuin EA1N
Väsymisraja on määritettävä seuraaville akselin kohdille:
— akselirungon pinta
— laakeripinta, kun pyörän kiinnityskohdissa on samanlaiset puristussovitteet.
Ontolle akselille on väsymisraja määritettävä myös laakeripinnalle, jossa on samanlainen laakerin asennussovite.
— sisäreiän pinta.
Varmuuskertoimen S arvo on määritettävä kyseisen teräslaadun loviherkkyyden mukaan.L 344/286 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
M.2. TUOTTEEN ARVIOINTI
M.2.1.1. Mekaaniset ominaisuudet
M.2.1.2. Vetojännitysominaisuudet
Umpiakseleille säteen puolivälissä tai ontoille akseleille sisä- ja ulkopinnan puolivälissä vaadittavat arvot on esitetty
taulukossa M1.
Taulukko M1
ReH(N/mm2) (1) Rm(N/mm2) A5%
>320 >550 >22
(1) Jos selvää myötörajaa ei havaita, on määritettävä venymäraja Rp0,2.
M.2.1.3 Iskukokeen tulokset
Iskukoe on tehtävä 20oC:n lämpötilassa sekä pituus- että poikkisuuntaan. Kustakin testattavasta kohteesta on otettava
kolme näytettä vierekkäisistä kohdista. Näytteet on otettava kuvan M1 mukaisista kohdista. Umpiakseleille säteen
puolivälissä tai ontoille akseleille sisä- ja ulkopinnan puolivälissä vaadittavat arvot on esitetty taulukossa M1.
Mikään yksittäinen arvo ei saa olla alle 70 % taulukossa M2 esitetyistä arvoista.
Kuva M1
Taulukko M2
KU pituussuuntainen (J) KU poikkisuuntainen (J)
≥30 ≥208.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/287
M.2.2. Mikrorakenne
Teräksen mikrorakenteen on koostuttava ferriitistä ja perliitistä. Raekoko ei saa olla suurempi kuin standardissa ISO 643
tyypin V kaaviossa määritelty.
M.2.3. Materiaalin puhtaus mikrokuvien avulla selvitettynä
Materiaalin puhtaus on määritettävä mikrokuvien avulla (ISO 4967 -standardin menetelmä A). Näytteet on otettava
taulukon M3 mukaisista kohdista. Paksujen sulkeumien enimmäisarvot on esitetty taulukossa M3.
Taulukko M3
Sulkeuman tyyppi Paksu sulkeuma (enimmäisarvot)
A (sulfideja) 1,5
B (aluminaatteja) 1,5C (silikaatteja) 1,5D (pallomaisia oksideja) 1,5
B + C + D 3
Kuva M2
M.2.4. Sisäinen eheys
Materiaalin sisäinen eheys on todettava ultraäänitutkimuksella.
Akseleissa ei saa olla sellaisia sisäisiä virheitä, jotka synnyttävät suuremman kaiun kuin samalle syvyydelle sijoitettu
standardivirhe. Tässä testissä käytetään standardivirheenä tasapohjaista reikää, jonka halkaisija on 3 mm.
Kaiku ei saa sulkeumien tai sisäisten virheiden johdosta heiketä enempää kuin 4 dB.
M.2.5. Ultraäänen läpäisevyys
Akseleiden on läpäistävä ultraääntä. Tämä on osoitettava jokaiselle akselille tehtävällä ultraäänikokeella, jonka tulokset
tallennetaan.L 344/288 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Testattavista akseleista saatavan kaiun on oltava amplitudiltaan vähintään 50 % koko näytöstä, kun laite on ensin kalibroitu
käyttäen standardikiilaa. Taustakohinan on oltava alle 10 % koko näytöstä.
M.2.6. Pinnan ominaisuudet
M.2.6.1. Pinnalaatu
Akselin pinnassa ei saa näkyä muita kuin tässä liitteessä määriteltyjä epätasaisuuksia.
Valmiiden tai asennusvalmiiden osien sallittu pinnankarheus (R a) on esitetty taulukossa M4. Käytetyt symbolit viittaavat
kuvaan M3.
Taulukko M4
Nimitys SymboliPinnankarheus (1) R a(μm)
Esityöstetty Valmis tai asennusvalmis
Akselin pää
Akselin pää ja viiste a — 6,3
Akselin pään keskiö (umpi- ja
ontto akseli)Ks. kohdat R1 ja R2 — 3,2
Laakerikohta
Laakerikohdan halkaisija b 12,5 0,8Jännityksiä vähentävät urat c (yksityiskohta V) 0,8
Liitososa
Liitososan halkaisijad 12,5 1,6
Pyörän kiinnityskohta
Pyörän kiinnityskohdan halkai-
sijae 12,5 0,8/1,6 (
3)
Ohjauskartio f (yksityiskohta U) 1,6
Runko
Pyörän kiinnityskohtaan johtavat
kaarevat pinnat akselin sisäosassag (yksityiskohta T) — 1,6
Akselin lieriömäinen runko-osa l 3,2 (2)
Levyjarrun kiinnityspaikka h 12,5 0,8/1,6 (3)
Laakerin ja laakeritiivisteen
paikkaj 12,5 0,8
Näiden kahden kiinnityspaikan
välinen kaareva pintak (yksityiskohta S) 1,6
Sisäreikä
Lieriömäinen osam
(yksityiskohta R1)3,2
(1) Vanhojen, suorilla laakerinkohdilla varustettujen akselien vaatimukset on esitetty niitä koskevissa standardeissa.
(2) 6,3 voidaan hyväksyä, jos sekä 5.5.2.1.4. kohdassa määritellyt väsymisrajat F1 tai F2 sekä käytön aikaisen ultraäänitarkastuksen
edellyttämä herkkyys on saavutettu.
(3) Käytönaikainen akselien ainetta rikkomaton koestus voi edellyttää hienompaa pinnanlaatua.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/289
Kuva M3 —Pinnanlaatusymbolit
Detail = Yksityiskohta
L 344/290 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
M.2.6.2. Pinnan eheys
Pinnan eheys on tarkastettava kaikkien akselien ulkopinnoille tehtävällä magneettijauhetarkastuksella sekä ontoille akseleille
tehtävällä ultraäänitutkimuksella tai vastaavalla menetelmällä. Akselin ulkopinnassa ei saa olla poikkisuuntaisia virheitä.
M.2.6.3. Muoto- ja mittatoleranssit
Vaadittavat muototoleranssit on esitetty taulukossa M5. Käytetyt symbolit viittaavat kuvaan M4.
Vaadittavat mittatoleranssit on esitetty taulukossa M6. Käytetyt symbolit viittaavat kuvaan M5.
Taulukko M5
Nimitys SymboliMuototoleranssit (1) (2)(mm)
Esityöstetty Asennusvalmis
Laakerikohta ja liitososa
Laakerikohdan lieriömäisyys n 0,015
Liitososan suoran pinnan poikkeama Y-Z-tasosta o 1 0,03
Liitososan poikkeama Y-Z-tasosta o 2 0,03
Pyörän kiinnityskohta
Poikkeama Y-Z-tasosta p 1,5 0,03Lieriömäisyys 0,1 0,015
Akselin runko-osa
Poikkeama Y-Z-tasosta t 0,5
Sisäreikä
Samankeskisyys Y-Z-tasoon nähden u 0,5
Akselin päätytulppien kiinnitysreiät
Samankeskisyys Y-Z-tasoon nähden v 0,5
Koneistuskeskiöiden poikkeama Y-Z-tasosta (kohdat R1/R2) w
1
w20,02
0,03
(1) Mitoille, joiden toleranssia ei ole esitetty tässä taulukossa, käytetään standardin EN 22768-2 mukaisia yleistoleransseja.
(2) Vanhojen, suorilla laakerinkohdilla varustettujen akselien vaatimukset on esitetty niitä koskevissa standardeissa.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/291
Kuva M4
Muotoparametrien symbolit
L 344/292 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Taulukko M6
Nimitys SymboliMittatoleranssit (1) (mm)
Asennusvalmis
Pitkittäissuuntaiset mitat:
Akselin pituus (2) A ± 1
Pyörän kiinnityskohdan pituus (olake mukaan luettuna) B 0/-0,5
Liitososien pituus (perustasojen välillä) C ± 0,5 (5)
Laakerikohdan pituus D (3)
Liitososan pituus E +1/0Laakerikohdan uran syvyys ks. yksityiskohta VLaakerikohdan uran pituus G yksityiskohta V (
3)
Halkaisijat
Laakerikohdan halkaisija H (3)
Pyörän kiinnityskohdan halkaisija ILiitososan halkaisija N (
3) (3)
Runko-osan halkaisija P +2/0
Akselin muiden osien mittojaAkselin koneistuskeskiöt
Tavalliset akselit ks. yksityiskohta R2 (
4)
Ontot akselit ks. yksityiskohta R1 (4)
Akselin päätytulppien kiinnitysreiät ks. yksityiskohta R1
(4)
Porauksen samankeskisyys 0,5
Poraussyvyys +2/0
Kierteen syvyys +2/0
Porauksen ja kierteen syvyyksien ero ≥10
Ohjauskartio
Pyörän kiinnityskohdan kartiomaisen osan pituus K (yksityiskohta U) (3) 0/-3
Pyörän kiinnityskohdan kartiomaisen osan syvyys L (yksityiskohta U) (3) 0,1
Sisäreiän halkaisija O (yksityiskohta R1) 1Pyörän kiinnityskohdan ja rungon välisen osan kaarevuussä-
teetks. yksityiskohta T (
3)
(1) Mitoille, joiden toleranssia ei ole esitetty tässä taulukossa, käytetään standardin EN 22768-2 mukaisia yleistoleransseja.
(2) On huomattava, että toleranssien pitäminen kokonaispituuden A matkalla ei salli yksittäisten toleranssien soveltamista kumuloituvasti eri
mittoihin.
(3) Tilaukseen liitettyjen piirustusten tai asiakirjojen vaatimusten mukaisesti.
(4) Tilauksessa voidaan esittää ja määritellä muita muotoja.
(5) Erityissovelluksia varten voidaan sopia muista arvoista.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/293
Kuva M5
Mittaparametrien symbolit
L 344/294 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
M.2.7. Lopullinen korroosiosuojaus
M.2.7.1. Yleistä
Kaikki paljaana olevat akselin pinnat on suojattava pyöräkerran teknisen eritelmän edellyttämällä tavalla.
M.2.7.2. Suoja erityisiä korroosiota aiheuttavia tekijöitä vastaan
Suojattaessa akselin paljaana olevia pintoja korroosiolta on otettava huomioon ympäristötekijät, vaunujen rahti, mekaaniset
vauriot jne.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/295
LIITE N
RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT
Staattisten testimenetelmien sallitut jännitykset
N.1. STAATTISET TESTIMENETELMÄT
N.1.1. Staattisten väsymislujuustestien raja-arvot
Lovitapausten määritelmät
Vaunun korien testeissä käytettävät sallitut jännitykset on määritelty kolmelle teräkselle, joiden pienin vetolujuus on 370, 420 ja
570 MPa, ja viidelle yleisellä tavalla määritellylle lovelle seuraavasti:
— Tapaus A: perusaine
— Tapaus B: päittäisliitos
— Tapaus C: päittäisliitos, inertiakitka muuttuu
— Tapaus D: pienahitsi
— Tapaus E: käsnähitsi
Nämä viisi lovitapausta eivät kata kaikkia rakenteita, ja käytännössä on valittava sopivin lovi kullekin testattavalle hitsialueelle.Jotta valinta olisi helpompaa ja yhdenmukaisempaa, taulukossa N1 olevissa kuvissa esitetään käytännön esimerkkejä
hitsausliitoksista, jotka esiintyvät usein vaununkorien rakenteissa ja telien rungoissa.
Kuva N1
Tapaus Piirros Kuvaus Kommentteja
A
 Ei hitsausta Ei hitsausta
Hiottu päittäishitsi Hiottu päittäishitsi
B
 Päittäisliitos Päittäisliitos
Päittäisliitos ja viiste
B
 Työstetty ja hitsattu sauma
C
 Kulmaliitos kulmalevyillä Päittäishitsi kulmittain olevien
osien välissäL 344/296 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Tapaus Piirros Kuvaus Kommentteja
C
 Viistoliitos
D
 Kulmaliitos Päittäisliitos 90o:n kulmassa
D
 Vahvistettu levy Limiliitokset
D
 Päittäishitsattu limisauma
D
 Kulmaliitos Pienahitsit
D
 Putken ja suoran osan väli-
nen liitos
D
 Levyn ja putken välinen
liitos
D
 Levyn ja kiskon varren väli-
nen liitos
E
 Hitsattu kiinnityskorvake
Hitsattu kiinnitystuki8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/297
Taulukko N1
Kuva N1
2σAlim[N/mm2] σmlim[N/mm2] σmaxlim [N/mm2]
Teräs (1)K = 0,3 K = 0,3
370 420 520 370 420 520 370 420 520
Lovi-
tapausA 110 118 166 183 197 277 238 258 360
B 90 90 90 150 150 150 195 195 195
C 80 80 80 133 133 133 173 173 173D 66 66 66 110 110 110 143 143 143
E 54 54 54 90 90 90 117 117 117
(1) Tyypillinen vetolujuus R mmateriaalin standardin mukainen.
(2) Rasitus määritellään elastisuuden raja-arvolla R ptai R p'.L 344/298 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE O
YMPÄRISTÖOLOT
TRIV-vaatimukset
TRIV-lämpötilaluokan suunnitteluvaatimukset
Tässä taulukossa on esitetty ennen tämän YTE:n käyttöönottoa käytössä olleissa yhteentoimivissa tavaravaunuissa
käytettyjen osien lämpötila-alueet.
Osa Tekniset tiedot
Puskimet, joiden iskunpituus on 105 mm Lämpötila-alueella - 25oC—+ 50oC tekniset arvot saavat
poiketa enintään 20 % ”huonelämpötilassa” mitatuista
arvoista
Puskimet, joiden iskunpituus on 130 tai 150 mm Lämpötila-alueella - 25oC—+ 50oC tekniset arvot saavat
poiketa enintään 20 % ”huonelämpötilassa” mitatuista
arvoista
Jarrut
Erilaisten jarrulaitteiden rakennetta koskevat määräykset —
yksinkertaiset teräksiset paineliittimet, ei lämpökäsitellyt,
rautateiden liikkuvan kaluston ilmajarrulaitteita ja muita
paineilmalaitteita vartenPaineliittimien lämpötila-alue:
-40oC—+ 100oC
Jarrut
Erilaisten jarrujärjestelmän osien valmistusta koskevat
määräykset: Vaunujen suistumisilmaisimetLämpötila-alue - 40oC—+ 70oC
Letkuliittimien (jarruletkujen) ja sähkökaapelien liittimien
mitat; paineilma- ja sähköliittimien tyypit ja niiden sijainti
UIC- ja OSJD-jäsenrautateiden automaattisilla kytkinlaitteilla
varustetuissa tavara- ja matkustajavaunuissaLämpötila-alue - 40oC—+ 70oC
Rautatiekulkuneuvojen vierintälaakeripesien voiteluun tar-
koitettujen rasvojen virallista testausta ja toimitusta koskeva
tekninen eritelmäAlin testauslämpötila: - 20oC8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/299
LIITE P
JARRUTUSKYKY
Yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointi
P.1. SUUNNITTELUN ARVIOINTI
Seuraavassa luettelossa on mainittu jarrujärjestelmiä ja jarrujen osatekijöitä, joiden on julkaisuhetkellä katsottu jo täyttävän
tämän YTE:n vaatimukset joidenkin sovellutusten osalta. Luettelo on liitteessä FF.
P.1.1. Toimintaventtiili
Avoin kohta
Testimenetelmän, jota käytetään arvioitaessa yhteentoimivuuden osatekijän ”toimintaventtiili” tuotesuunnittelua, on oltava
tämän YTE:n vaatimusten mukainen.
P.1.2. Säädettävä releventtiili ja automaattinen kuormavaihde
Avoin kohta
P.1.2.1. Säädettävä releventtiili
Tässä esitetään yhteentoimivuuden osatekijän ”säädettävä releventtiili” suunnittelun arviointi. Tekninen eritelmä on esitetty
YTE:n 4.2.4.1.2.2. kohdassa ”Jarrutuskyky” ja 4.2.4.1.2.7. kohdassa ”Paineilma” ja ominaisuudet liitteen I kohdassa I.2.1.
Releventtiilistä on testattava yksittäisenä laitteena seuraavat ominaisuudet, kun käyttölämpötila on –25oC–+ 45oC:
— Kiinnittymis- ja irrotusajat koko kuormitusalueella tämän YTE:n 4.2.4.1.2.2. kohdan mukaiset.
— Jarrujen portaittainen kiinnittyminen ja irrotus (vähintään 5 porrasta)
— Vaihtelut ulostulopaineessa kun kuormapaine vaihtuu.
— Vasteajan muuttuminen kuormapaineen muuttuessa. Muutos 1 minuutin kuluessa.
— Ei vuotoja, kun käyttölämpötila on –25oC–+ 45oC
Vaunun tai junan toiminta ei saa testituloksissa muuttua –25oC–+ 45oC lämpötiloissa.
Releventtiilistä on testattava yksittäisenä laitteena edellä mainitut ominaisuudet, kun sitä käytetään äärilämpötiloissa –40oC
– –25oC ja + 45oC–+ 70oC. Näissä ääriolosuhteissa saadut testitulokset voivat olla erilaisia kuin –25oC ja + 45oC
lämpötiloissa saadut tulokset, mutta junan käytettävyys ei saa muuttua.
Kun säädettävää releventtiiliä arvioidaan järjestelmässä, venttiilin on oltava asennettuna jarrujärjestelmään, jossa on
yhteentoimivuuden osatekijä ”toimintaventtiili”.
Seuraavat testit on suoritettava satunnaisesti valitulle yksittäiselle vaunulle, jossa on vähintään yksi säädettävä releventtiili.
Kuorman muutoksen on tapahduttava niin, että kuorma sekä suurenee että pienenee, kattaen koko kuorma-alueen, javaunua on siirrettävä ennen seuraavaa mittausta kuorman muutoksen jälkeen.
— Jarrupainoprosenttien tarkistus nopeuden ollessa 120 km/t. Jarrupainoprosentin asteittainen aleneminen 100:sta 90
prosenttiin on sallittua tönkkäjarruilla varustetuissa vaunuissa kuorman lisääntyessä 18:sta 20 tonnin akselipainoihintämän YTE:n mukaisesti.
— Jarrupainoprosenttien tarkistus nopeuden ollessa 100 km/t. Vaunun jarrupainoprosentin asteittainen aleneminen 100:
sta 65 prosenttiin on sallittua, kun kuorma on ensin 65 prosenttia vaunun suurimmasta sallitusta painosta (14,5
tonnin akselipaino, kun vaunun suunnittelun mukainen akselipaino on 22,5 tonnia) ja lisääntyy enimmäispainoonsa
tämän YTE:n mukaisesti. Valurautaisilla tönkkäjarruilla varustettujen vaunujen akselikohtainen jarrupaino ei saa ylittää18 tonnia tämänhetkisten kansainvälisten sääntöjen mukaan, joita kaikki jäsenvaltiot noudattavat.L 344/300 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
— Kiinnittymis- ja irrotusajat koko kuormitusalueella
— Jarrujen portaittainen kiinnitys ja irrotus (vähintään 5 porrasta)
— Vaihtelut ulostulopaineessa, kun kuormapaine vaihtuu
— Vasteajan muuttuminen kuormapaineen muuttuessa
— Äkkinäiset ja lyhytaikaiset kuorman vaihtelut eivät vaikuta kuormajarrun toimintaan
— Vuoto
Seuraavat asiat on tarkistettava koeajoilla:
— Laitteisto ei reagoi herkästi satunnaisiin kuorman muutoksiin, jotka johtuvat vaunun liikkumisesta
— Jarrupainoprosentit (i) tyhjänä, (ii) osakuormattuna, (iii) jarrupainoprosenttia 100 vastaavalla kuormalla ja (iv) täydellä
kuormituksella. Jarrupainoprosentti ei saa ylittää 130:tä prosenttia, kuormitusarvosta riippumatta, ja 120 km/tnopeudella täysin kuormattuina ajavissa tönkkäjarruvaunuissa se ei saa ylittää 105:tä prosenttia.
P.1.2.2. Automaattinen kuormavaihdeventtiili
Tässä esitetään yhteentoimivuuden osatekijän ”automaattinen kuormavaihdeventtiili” suunnittelun arviointi. Tekninen
eritelmä on esitetty YTE:n 4.2.4.1.2.2. kohdassa ”Jarrutuskyky” ja 4.2.4.1.2.7. kohdassa ”Paineilma” ja ominaisuudet liitteen I
kohdassa I.2.2.
Venttiilistä on testattava yksittäisenä laitteena seuraavat ominaisuudet, kun käyttölämpötila on –25
oC–+ 45oC:
— Kiinnittymis- ja irrotusajat koko kuormitusalueella
— Jarrujen portaittainen kiinnitys ja irrotus (vähintään 5 porrasta)
— Vaihtelut ulostulopaineessa kun kuormitus vaihtuu
— Vasteajan muuttuminen kuormituksen muuttuessa
— Ei vuotoja, kun käyttölämpötila on –25oC–+ 45oC.
Junan toiminta ei saa testituloksissa muuttua –25oC–+ 45oC lämpötiloissa.
Kuormavaihdeventtiilistä on testattava yksittäisenä laitteena edellä mainitut ominaisuudet, kun sitä käytetään
äärilämpötiloissa –40oC– –25oC ja + 45oC–+ 70oC. Näissä ääriolosuhteissa saadut testitulokset voivat olla erilaisia
kuin–25oC–+ 45oC lämpötiloissa saadut tulokset, mutta junan käytettävyys ei saa muuttua.
Kun automaattista kuormavaihdeventtiiliä arvioidaan järjestelmässä, venttiilin on oltava asennettuna jarrujärjestelmään,
jossa on yhteentoimivuuden osatekijä ”toimintaventtiili”. Seuraavat testit on suoritettava yksittäiselle vaunulle, jossa on
vähintään yksi automaattinen kuormavaihdeventtiili. Testit on suoritettava sekä vaunun ollessa tyhjänä että kuormattuna.Vaunua on kuormattava ja purettava portaittain sen selville saamiseksi, siirtyykö automaattinen vaihtomekanismi”kuormattu”-tilasta ”tyhjä”-tilaan kuorman lisääntyessä ja vähentyessä ±5 prosentin siirtymäpainoalueella. Jos laitteisto on
suunniteltu käyttämään vaihtelevalla kuormalla kuormavaihdetta, käyttötestit tehdään kuormattuna painoilla, jotka
vaihtelevat vaihtopainon ympärillä, sen varmistamiseksi, että normaalikäytön aikana tapahtuvat satunnaiset kuormanvaih-telut eivät vaikuta mekanismiin. Testit on tehtävä staattisesti yksittäiselle vaunulle ja junakokeet 15-vaunuiselle junalle 4-akselisia vaunuja, jotka on kaikki varustettu yhteentoimivuuden osatekijällä ”toimintaventtiili”. Jos testitulokset ovat edellä
mainittujen vaatimusten mukaiset, testit tehdään liikkuvalle yksittäiselle vaunulle. Testeihin sisältyy:
— Kiinnittymis- ja irrotusaika kummassakin tilassa
— Jarrujen portaittainen kiinnittyminen ja irrotus (vähintään 5 porrasta)
— Jarrun kiinnittymisaika kummassakin tilassa
— Jarrun irrotusaika kummassakin tilassa
— Vaihtelut ulostulopaineessa kuormituksen muuttuessa8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/301
— Vasteajan muuttuminen kuormituksen muuttuessa
— Vuoto
Käyttötestit voidaan suorittaa, jos ilmoitettu laitos sitä vaatii.
P.1.3. Luistonestolaite
Avoin kohta
Tässä esitetään yhteentoimivuuden osatekijän ”Luistonestolaite” suunnittelun arviointi. Tekninen eritelmä on esitetty YTE:n
4.2.4.1.2.6. kohdassa ”Luistonestolaite” ja 4.2.4.1.2.7. kohdassa ”Paineilma” ja ominaisuudet liitteen I kohdassa I.3.
Luistonestotestit on tehtävä joko modernilla 4-akselisella vaunulla tai hyväksytyllä testilaitteella, joka noudattaa tarkasti
radan geometriaa, tartuntakitkaa, kaluston parametreja jne. ja on kelpuutettu modernissa 4-akselisessa vaunussa.
Jos testivaunuun on asennettu jarruja, joiden toiminta ei perustu kitkaan, ne on suljettava. Kun nämä jarrut aktivoidaan,
luistoneston on toimittava oikein: tämän varmistamiseksi tarvitaan testejä. Testivaunussa on oltava sen järjestelmänmukainen jarrujärjestelmä, jota varten pyörien luistonestojärjestelmä on suunniteltu (levy- ja/tai tönkkäjarru).
Vähintään seuraavat asiat on mitattava/rekisteröitävä luistonestojärjestelmän testauksessa:
— Vaunun nopeus
— Yksittäisten akselien nopeudet
— Jarrusylinteripaineet
— Vaunun hidastuvuus
— Apuilmasäiliön paine
— Aika
— Jarrutuksen aloitus
— Luistonestoventtiilin aktivointi
— Pysähtymismatka
— Pysähdysaika
Testit on suoritettava tämän YTE:n mukaisesti.
P.1.4. Vivustonsäädin
Yhteentoimivuuden osatekijän ”vivustonsäädin” suunnittelun arviointi on tehtävä varmistamalla, että mekaaninen lujuus on
sopiva siirrettävälle voimalle. Vaihdettavat säätölaitteet ja niiden sallitut enimmäisvoimat on esitetty liitteen I kohdassa I.4.Arvioinnilla varmistetaan myös, että jarrujen välykset voidaan pitää järkevissä rajoissa, jotta jarrut eivät hankaatarkoituksettomasti, jarrutusominaisuudet säilyvät ja jarruteho voidaan varmistaa.
Käyttöikätesti tehdään sen osoittamiseksi, että laite sopii käytettäväksi rautatiekalustossa, ja jotta voitaisiin tarkistaa
rakenteellisen käyttöiän vaatiman kunnossapidon tarve. Tämä on suoritettava suurimmalla jaksoittaisella nimelliskuormi-tuksella siten, että käydään läpi koko säätöalue.
P.1.5. Jarrusylinteri / käyttölaite
Tässä esitetään yhteentoimivuuden osatekijän ”jarrusylinteri/käyttölaite” suunnittelun arviointi. Tekninen eritelmä on esitetty
YTE:n 4.2.4.1.2.2. kohdassa ”Jarrutuskyky”, 4.2.4.1.2.8. kohdassa ”Seisontajarru”, 4.2.4.1.2.5. kohdassa ”Energiarajat” ja
4.2.4.1.2.7. kohdassa ”Paineilma” ja ominaisuudet liitteen I kohdassa I.2.1.L 344/302 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Mekaanisen lujuuden arvioinnin tarkoituksena on varmistaa sen soveltuvuus ottaen huomioon siirrettävä mekaaninen
voima, mekaaniset kiinnitykset ja käytössä oleva ilmanpaine sekä myös vikatilanteissa tapahtuva paineen muutos. Myöskaikki mitat on tarkistettava. Vaihdettavat jarrusylinterit ja niiden sallitut mitat on esitetty liitteen I kohdassa I.5.
Jarrusylinteri/käyttölaite on testattava. Testattavat ominaisuudet ovat:
— Ei vuotoja pienimmällä ja suurimmalla iskunpituudella pienellä tulopaineella (noin 0,35 baaria) –25
oC–+ 45oC
lämpötiloissa.
— Ei vuotoja pienimmällä ja suurimmalla iskunpituudella suurella tulopaineella (vähintään 3,8 baaria) –25oC–+ 45oC
lämpötiloissa.
— Suurin rakenteellinen iskunpituus
— Männänvarren siirtämiseksi tarvittava paine liikkeen alussa ja täyden iskunpituuden loppupisteessä.
Junan toiminta ei saa testituloksissa muuttua –25oC–+ 45oC lämpötiloissa.
Jarrusylinteristä/käyttölaitteesta on testattava yksittäisenä laitteena edellä mainitut ominaisuudet, kun sitä käytetään
äärilämpötiloissa –40oC– –25oC ja + 45 –+ 70oC. Näissä ääriolosuhteissa saadut testitulokset voivat olla erilaisia kuin –
25oC–+ 45oC lämpötiloissa saadut tulokset, mutta junan käytettävyys ei saa muuttua.
Jos jarrusylinterissä tai käyttölaitteessa on vivustonsäädin, P.1.4. kohdassa mainitut ominaisuudet on testattava.
Käyttöikätesti tehdään sen osoittamiseksi, että jarrusylinteri tai käyttölaite sopii käytettäväksi rautatiekalustossa, ja jotta
voitaisiin tarkistaa rakenteellisen käyttöiän vaatimien huoltojen tarve. Tämä on suoritettava suurimmalla nimelliskuormi-tuksella siten, että käydään läpi koko iskunpituuden alue (ja säätöalue, jos laitteissa on säätölaitteet).
P.1.6. Letkukytkin
Letkukytkimen kaikki mitat on tarkistettava sen varmistamiseksi, että ne ovat liitteen I I.6. kohdassa annettujen tietojen ja
valmistajan piirrosten mukaiset. Vähintään 25 letkukytkintä käsittävästä erästä otetaan 10 kappaleen edustava näyte, josta
testataan kytkentä ja se, etteivät laitteet vuoda 10 baarin paineessa käyttölämpötilojen ollessa –25
oC ja + 45oC.
Letkukytkimestä on testattava yksittäisenä laitteena edellä mainitut ominaisuudet, kun sitä käytetään äärilämpötiloissa –40–
–25oC ja + 45 –+ 70oC. Näissä ääriolosuhteissa saadut testitulokset voivat olla erilaisia kuin –25oC–+ 45oC
lämpötiloissa saadut tulokset, mutta junan käytettävyys ei saa muuttua.
P.1.7. Kytkinhanat
Avoin kohta
Tässä kuvataan yhteentoimivuuden osatekijän ”kytkinhanat” suunnittelun arviointia, sen ominaisuudet esitetään liitteen I
kohdassa I.7.
Fyysisten ja geometristen ominaisuuksien tarkastus: Liitteen I I.7.4. ja I.7.7. kohdassa esitetyt edellytykset ja kuvat I.7.2. —
I.7.5. on tarkistettava soveltuvin osin.
Testit on suoritettava tämän YTE:n mukaisesti.
P.1.8. Toimintaventtiilin sulkulaite
Tässä kuvataan yhteentoimivuuden osatekijän ”toimintaventtiilin sulkulaite” suunnittelun arviointia, sen ominaisuudet
esitetään liitteen I kohdassa I.8.
Sulkulaite on testattava ja tarkistettava seuraavasti:
— Kahvan liike
— Ei vuotoja hanan kautta, kun se sulkeutuu käyttölämpötilojen ollessa –25oC–+ 45oC
— Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni pienellä tulopaineella (0,35 baaria)8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/303
— Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni suurella syöttöpaineella (7 baaria)
Toimintaventtiilin sulkulaitteesta on testattava yksittäisenä laitteena edellä mainitut ominaisuudet, kun sitä käytetään
äärilämpötiloissa - 40oC– –25oC ja + 45oC–+ 70oC. Näissä ääriolosuhteissa saadut testitulokset voivat olla erilaisia kuin
–25oC–+ 45oC lämpötiloissa saadut tulokset, mutta junan käytettävyys ei saa muuttua.
P.1.9. Jarrupalat
Testimenetelmän, jota käytetään arvioitaessa yhteentoimivuuden osatekijän ”jarrupalat” tuotesuunnittelua, on oltava tämän
YTE:n vaatimusten mukainen.
P.1.10. Jarruanturat
Yhteentoimivuuden osatekijän ”jarruanturat” suunnittelun arviointia koskevan testimenetelmän on oltava liitteen I I.10.2.
kohdassa annetun eritelmän mukainen. Eritelmä on vielä avoin komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoidenosalta.
Jo käytössä olevat komposiittijarrut ovat läpäisseet P.2.10. kohdassa esitetyn arvioinnin:Kansainvälinen rautatieliitto (UIC) pitää luetteloa hyväksytyistä komposiittimateriaalista valmistetuista jarruanturoista
(luetteloon sisältyvät maantieteelliset käyttörajoitukset P.1.10. ja P.2.10. kohdan mukaisesti).
P.1.11. Hätäjarrukiihdytin
Avoin kohta
Testimenetelmien, joita käytetään arvioitaessa yhteentoimivuuden osatekijän ”hätäjarrukiihdytin” tuotesuunnittelua, on
oltava tämän YTE:n vaatimusten mukainen.
P.1.12. Automaattinen kuormajarruventtiili ja kuormavaihdeventtiili
Avoin kohta
P.1.12.1. Automaattinen kuormajarruventtiili
Tässä kuvataan automaattisen kuormajarruventtiilin suunnittelun arviointia. Venttiilin ominaisuudet esitetään liitteen I
I.12.1. kohdassa. Seuraavassa on lueteltu testit, joilla vaatimustenmukaisuus osoitetaan:
— Kuorman ja ulostulopaineen staattinen testi kuorman kasvaessa ja vähentyessä.
— Käyttötesti, joka osoittaa, että iskut ja muutokset eivät vaikuta jarrutusvoimakkuuteen.
— Käyttötesti, joka osoittaa, ettei ilman kulutus ole liiallista eikä vaikuta paineilmajarrujärjestelmän normaaliin
toimintaan.
Testit on suoritettava tämän YTE:n mukaisesti.
P.1.12.2. Kuormavaihdeventtiili
Tässä kuvataan kuormavaihdeventtiilin suunnittelun arviointia. Venttiilin ominaisuudet esitetään liitteen I I.12.2. kohdassa.
Seuraavassa on lueteltu testit, joilla vaatimustenmukaisuus osoitetaan:
— Staattinen testi, joka näyttää mittauslaitteen liikkeen tai kuorman muutoksen aiheuttaman muutoksen ulostulopai-
neessa.
— Staattinen testi, joka näyttää mittauslaitteen liikkeen aiheuttaman yli 3 sekunnin pituisen viiveen ulostulosignaalissa,
joka voi muuttaa ulostuloa.
— Käyttötesti, joka osoittaa, että iskut tai muutokset eivät vaikuta ulostulosignaaliin.L 344/304 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
— Käyttötesti, joka osoittaa, ettei ilman kulutus ole liiallista eikä vaikuta paineilmajarrujärjestelmän normaaliin
toimintaan.
Testit on suoritettava tämän YTE:n mukaisesti.
P.2. TUOTEARVIOINTI
P.2.1. Toimintaventtiili
Jokainen toimintaventtiili on testattava. Sen ominaisuudet esitetään liitteen I I.1. kohdassa. Seuraavat ominaisuudet on
testattava:
— Jarrujen portaittainen kiinnittyminen ja irrotus
— Jarrun kiinnittymisaika
— Jarrun irrotusaika
— Toimintaventtiilin manuaalinen irrotusventtiili
— Jarrujen itsetoimivuus
— Herkkyys ja epäherkkyys
— Vuoto
— Jarrun syöttösäiliön (apuilmasäiliön) täyttöaika
— Ohjausilmasäiliön täyttöaika (ei koske sähköisesti/elektronisesti ohjattua toimintaventtiiliä)
P.2.2. Säädettävä releventtiili ja kuormavaihde
Jokainen releventtiili on testattava. Sen ominaisuudet esitetään liitteen I I.2. kohdassa. Seuraavat ominaisuudet on testattava:
— Jarrujen portaittainen kiinnittyminen ja irrotus (vähintään 5 porrasta)
— Jarrun kiinnittymisaika
— Jarrun irrotusaika
— Vaihtelut ulostulopaineessa, kun kuormapaine muuttuu
— Vasteajan muuttuminen kuormapaineen muuttuessa
— Ulostulopaineessa ei muutosta kuormapaineen muuttuessa jarrujen kiinnittymisen aikana (vain muuttuva kuorma)
— Vuoto
P.2.3. Luistonestojärjestelmä
Kaikki luistonestojärjestelmän ohjausyksiköt, tunnistimet ja luistonestoventtiilit on testattava. Luistonestojärjestelmän
ominaisuudet esitellään 4.2.4.1.2.6. kohdassa ”Luistonestojärjestelmä” ja 4.2.4.1.2.7. kohdassa ”Paineilma” ja eritellään
liitteen I I.3. kohdassa. Ominaisuudet on testattava omalla koeohjelmalla, jossa on kaikki viat tunnistava vianetsintänäyttö.
Oma testiohjelma tarkistetaan syöttämällä siihen satunnaisia vikoja.
P.2.4. Vivustonsäädin
Jokainen vivustonsäädin on testattava. Testattavat ominaisuudet ovat:
— Enimmäiskiristys8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/305
— Asetetun välyksen pito
— Asteittainen kiristys
— Pidentyminen asetettuun välykseen, kun välystä ei ole (vain kaksitoimiset yksiköt)
— Kyky palautua vähimmäispituuteen (kokoon vetäytyvä säädin) tai enimmäispituuteen (pitenevä säädin)
P.2.5. Jarrusylinteri/käyttölaite
Jokainen jarrusylinteri/käyttölaite on testattava. Testattavat ominaisuudet ovat:
— Ei vuotoja pienimmällä ja suurimmalla iskunpituudella alhaisella tulopaineella
— Ei vuotoja pienimmällä ja suurimmalla iskunpituudella suurella tulopaineella
— Suurin iskunpituus
— Männänvarren siirtopaine
Jos jarrusylinterissä tai käyttölaitteessa on vivustonsäädin, P.2.4. kohdassa mainitut ominaisuudet on testattava.
P.2.6. Letkukytkin
Kaikki letkukytkimet on testattava sen varmistamiseksi, että ne eivät vuoda 10 baarin paineessa.
P.2.7. Kytkinhanat
Jokainen kytkinhana on testattava. Sen ominaisuudet esitetään liitteen I I.7. kohdassa. Seuraavat ominaisuudet on testattava:
— Kahvan liike
— Käyttömomentti
— Hana ei vuoda suljettuna
— Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni pienellä syöttöpaineella
— Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni 10 baarin syöttöpaineella
— Hanan letkupuolen ilmanpoisto
P.2.8. Toimintaventtiilin sulkulaite
Jokainen toimintaventtiilin sulkulaite on testattava. Sen ominaisuudet esitetään liitteen I I.8. kohdassa. Seuraavat
ominaisuudet on testattava:
— Kahvan liike
— Hana ei vuoda suljettuna
— Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni pienellä syöttöpaineella
— Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni suurella syöttöpaineella
P.2.9. Jarrupalat
Kustakin jarrupalaerästä otetaan näytteitä, joiden mitat tarkistetaan.L 344/306 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
P.2.10. Jarruanturat
— Geometrinen arviointi
Kustakin jarruanturaerästä otetaan näytteitä, joiden mitat tarkistetaan.
— Komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arviointimenetelmä.
Testimenetelmä on vielä avoin
Siirtymäaikana UIC:n suorittamaan arviointitestiin on kuuluttava vähintään seuraavat testit:
Koepenkkitestaus ja analyysi
Komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arvioinnissa on käytettävä standardoitua testimenetelmää ja
standardoitua koepenkkiä (ERRI B126 / RP 18, 2. versio, maaliskuu 2001). Seuraavat arvosteluperusteet on tutkittava:
— Jarruanturan jarrutuskyky kuivissa ja märissä olosuhteissa sekä pitkäaikaisjarrutuksessa
— Pyörästä tulevan metallikerrostumien todennäköisyys
— Jarrutuskyky epäsuotuisissa talviolosuhteissa (lumi, jää, alhainen lämpötila)
— Jarrutuskyky jarrujen vikatilanteessa (jarrujen lukkiutuminen)
— Vaikutuksia pyöräkerran sähköiseen vastukseen koskeva arviointi (tähän sisältyy erityinen testi, jossa testataan
yhteensopivuutta niiden maiden raidevirtapiirien kanssa, joissa vaunua on tarkoitus käyttää)
Sääkammioarviointi
Ennen kuin tehdään vaunun suoritustasotesti varsinaisella vaunulla, komposiittimateriaalista valmistetun jarruanturan on
läpäistävä koepenkkitestausohjelma edellä kuvatun mukaisesti.
Osajärjestelmän jarrutusominaisuuksien testaus
Komposiittimateriaalista valmistetut jarruanturat on
— arvioitava tämän YTE:n liitteen S mukaisesti
— kokeiltava Pohjois-Euroopan liikenteessä yhden kokonaisen talvikauden ajan
— arvioitava sen tarkistamiseksi, onko pyörien epätasaisuus YTE:n meluvaatimusten mukainen
— arvioitava sen selvittämiseksi, mitkä ovat niiden vaikutukset pyöräkerran sähköiseen vastukseen.
Muiden uusien tuotteiden kuin komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arviointi on tehtävä 6 luvun ja
liitteen Q mukaisesti.
P.2.11. Hätäjarrukiihdytin
Jokainen hätäjarrukiihdytin on testattava. Ominaisuudet on määritelty liitteen I I.11. kohdassa.
P.2.12. Automaattinen kuormajarruventtiili ja kuormavaihde
P.2.12.1. Automaattinen kuormajarruventtiili
Jokainen kuormajarruventtiili on testattava. Sen ominaisuudet esitetään liitteen I I.12. kohdassa. Seuraavat ominaisuudet on
testattava:
— Kuorma ja ulostulopaine kuorman kasvaessa ja vähentyessä
— Ei vuotoja8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/307
P.2.12.2. Kuormavaihde
Jokainen kuormavaihde on testattava. Sen ominaisuudet esitetään liitteen I I.122. kohdassa. Seuraavat ominaisuudet on
testattava:
— Teho muuttuu mittauslaitteen liikkeestä tai kuorman muuttuessa
— Mittauslaitteen liikkeen aiheuttaman ulostulosignaalin yli 3 sekunnin pituinen viive, joka voi muuttaa tehoa.
— Ei vuotoja.
P.3. TESTIMENETTELYN OMINAISUUDET
Testimenettelyn ominaisuudet
Nro Ominaisuus Raja-arvo
Alkujarrutusvoima prosentteina jarrutönkän enimmäis-
voimasta G-jarrulajissaNoin 10 %
Jarrut eivät saa kiinnittyä täysvoimaisen jarrutuksen
jälkeen tehdyn 6 baarin täyttöiskun päätyttyä, joka onkestänyt:P-jarrulajilla:
40 sekuntia
G-jarrulajilla:
10 sekuntia
Jarruaallon etenemisnopeus hätäjarrutuksessa 250 m/s tai enemmänJunan jarrujen irrotusaika täysivoimaisen jarrutuksen
jälkeen
P-jarrulaji:
25 sekuntiin saakka
G-jarrulaji:70 sekuntiin saakka
Epätasainen täyttö, jarru irrotettuna 6 baaria (vähintään) 2 sekunnin ajan. Paluu 6
baarista 5,2 baariin sekunnissa: jarru ei saa
toimia testin aikana
Häipymättömyys. Alennusprosentti keskimääräisellä pai-
neella jarrusylinterissäEnintään 15 %
Jarrun toiminta häiriötön ja tämän YTE:n mukainen:
hätäjarrutus, täysivoimainen jarrutus, portaittainen jarru-tus, portaittainen irrotusmahdollisuusTesti on tehtävä sen osoittamiseksi, että eri
jarrutustavoissa ei ole häiriöitä ja että ne ovatvaatimusten mukaisia.
Jarrusylintereiden vuotojen automaattinen kompensaatio. Käyttö- ja hätäjarrutuksessa halkaisijaltaan
1 mm:n vuoto kompensoituu ilman viivettä.L 344/308 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE Q
ARVIOINTIMENETTELYT
Yhteentoimivuuden osatekijät
Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat moduulit:
— Ominaisuudet
— Moduuli A: Sisäinen tuotannonvalvonta
— Moduuli A1: Sisäinen suunnittelunvalvonta ja tuotteen tarkastus
— Moduuli B: Tyyppitarkastus
— Moduuli C: Tuotteen tyyppitarkastuksenmukaisuus
— Moduuli D: Tuotannon laadunvarmistus
— Moduuli F: Tuotteen tarkastus
— Moduuli H1: Täydellinen laadunvarmistus
— Moduuli H2: Täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmus
— Moduuli V: Käyttökokemuksiin perustuva tyyppihyväksyntä (Käyttöönsoveltuvuus)
Ominaisuudet
Yhteentoimivuuden osatekijöiden eri suunnittelu- ja tuotantovaiheissa arvioitavat ominaisuudet on merkitty X:llä taulukossa
Q.1.
Taulukko Q.1
Arvioitavat ominaisuudetVaihe, jossa arviointi tehdään:
Suunnittelu- ja kehitysvaiheTuotanto-
vaiheModuulit
Suunnit-
telun kat-
selmusValmistus-
prosessin
katselmusTyyppi-
testiKäytönaikaiset koke-
mukset (Moduuli V)(sarjatuo-
tanto)
Puskimet, tavanomainen malli X A, H1
Puskimet, uudentyyppiset X X X XB + F, B + D,
H1
Ruuvikytkin, tavanomainen
malliX X A, H1
Kilvet merkintöjä varten X X A, B +C, H1
Teli ja pyörästö, tavanomainen
malliX A1, H1,
Teli ja pyörästö, uudentyyppiset X X X X XB + D, B + F,
H2, V
Pyöräkerrat, tavanomainen malli X A1, H1,
Pyöräkerrat, uudentyyppiset X X X X XB + D, B, + F,
H2, V
Pyörät, tavanomainen malli X A1, H1,8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/309
Arvioitavat ominaisuudetVaihe, jossa arviointi tehdään:
Suunnittelu- ja kehitysvaiheTuotanto-
vaiheModuulit
Suunnit-
telun kat-
selmusValmistus-
prosessin
katselmusTyyppi-
testiKäytönaikaiset koke-
mukset (Moduuli V)(sarjatuo-
tanto)
Pyörät, uudentyyppiset X X X X XB+ D, B + F,
H2,V
Akselit, tavanomainen malli X A1, H1,
Akselit, uudentyyppiset X X X X XB + D, B + F,
H2, V
Rullalaakerit, tavanomainen
malliX A1, H1,
Rullalaakerit, uudentyyppiset X X X X XB + D, B + F,
H2
Toimintaventtiili (1) X X X12 KUUKAUTTA
sen jälkeen kun
vanhaa mallia on
muutettu tai 24KUUKAUTTA
muissa tapauk-
sissaB+D, B+F,
H2, V (
2)
Säädettävä releventtiili (1) X X X 12 KUUKAUTTA XB+D, B+F,
H2, V (2)
Luistonestolaite (1) X X X 12 KUUKAUTTA XB+D, B+F,
H2, V (2)
Jarruvivuston säädin (1) X X X 12 KUUKAUTTA XB+D, B+F,
H2, V (2)
Jarrusylinteri / toimielin (1) X X X 12 KUUKAUTTA XB+D, B+F,
H2, V (2)
Automaattinen kuormavaihde-
venttiili (1)X X X 12 KUUKAUTTA XB+D, B+F,
H2, V (2)
Letkukytkimen pää (1) X X X 12 KUUKAUTTA XB+D, B+F,
H2, V (2)
Kytkinhana (1) X X X 12 KUUKAUTTA XB+D, B+F,
H2, V (2)
Toimintaventtiilin sulkuhana (1) X X X 12 KUUKAUTTA XB+D, B+F,
H2, V (2)
Jarrupala ja jarrulevy (1) X X X 18 KUUKAUTTA XB+D, B+F,
H2, V (2)
Jarruantura (1) X X X 18 KUUKAUTTA XB+D, B+F,
H2, V (2)
Hätäjarrukiihdytin (1) X X X 12 KUUKAUTTA XB+D, B+F,
H2, V (2)
Automaattinen kuormajarru-
venttiilin säädin (1)X X X 12 KUUKAUTTA XB+D, B+F,
H2, V (2)
Kuormavaihde (1) X X X 12 KUUKAUTTA XB+D, B+F,
H2, V (2)
(1) Jos yhteentoimivuuden osatekijä on jo hyväksytty, sen arviointi käsittää vain ”integrointitestin”, kun se asennetaan osajärjestelmään
(uuteen vaunuun), ja ”sarjatuotantotestin” sen tuotantovaiheessa.
(2) Jos yhtä moduulia koskeva tulos sopii toiseen moduuliin, testiä ei tarvitse tehdä uudelleen.
(3) Valmistusmenetelmän arviointia ei tarvitse suorittaa uudelle tai uudentyyppiselle yhteentoimivuuden osatekijälle, jos sen valmistus-
menetelmä eroaa vain vähän tai ei lainkaan jo arvioidusta menetelmästä (esim. toimintaventtiili tai kuormavaihde).L 344/310 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT
Moduuli A: Sisäinen tuotannonvalvonta
1. Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja,
joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttääsitä koskevat YTE:n vaatimukset.
2. Valmistajan on laadittava 3 kohdassa kuvattu tekninen dokumentaatio.
3. Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida, onko yhteentoimivuuden osatekijä YTE:ssä esitettyjen
vaatimusten mukainen. Dokumentaation on katettava yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelu, valmistus,kunnossapito ja käyttö niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista. Sikäli kuin se arvioinnin kannaltaon oleellista, dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:
— yhteentoimivuuden osatekijän yleiskuvaus,
— komponenttien, osakokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja –luettelot,
— kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä yhteentoimivuuden
osatekijän kunnossapitoa ja käyttöä,
— tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaisten eritelmien (
1) asiaa koskevat kohdat, kokonaan tai osittain
sovellettuina,
— niiden ratkaisujen kuvaus, jotka on otettu käyttöön YTE:ssä esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi tapauksissa,
joissa eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu kokonaisuudessaan,
— suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne.,
— testiraportit.
4. Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan kunkin valmistettavan
yhteentoimivuuden osatekijän yhdenmukaisuus 3 kohdassa mainitun teknisen dokumentaation kanssa sekä sitäkoskevien YTE:n vaatimusten kanssa.
5. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden
osatekijää koskeva kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintäändirektiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan ja 13 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY-
vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.
Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavatkohdat:
— viittaus direktiiviin (direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat
direktiivit),
— valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi
ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),
— yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),
— vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,
— kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen
käyttöehdot,
— viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin
eritelmiin,
— sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle
sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/311
(1) Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:
ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.
6. Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on säilytettävä jäljennös EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta ja siihen
liittyvistä teknisistä asiakirjoista vähintään kymmenen vuoden ajan yhteentoimivuuden osatekijän valmistamisenjälkeen. Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknistenasiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille.
7. Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöön-
soveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojenmukaisesti.
YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT
Moduuli A1: Sisäinen suunnittelunvalvonta ja tuotteen tarkastus
8. Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja,
joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttääsitä koskevat YTE:n vaatimukset.
9. Valmistajan on laadittava 3 kohdassa kuvattu tekninen dokumentaatio.10. Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida, onko yhteentoimivuuden osatekijä YTE:ssä esitettyjen
vaatimusten mukainen. Teknisestä dokumentaatiosta on myös käytävä ilmi, että jo ennen tämän YTE:ntäytäntöönpanoa hyväksytyn yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelu on YTE:n mukainen ja että yhteentoimivuu-den osatekijä on ollut samantyyppisessä käytössä. Dokumentaation on katettava yhteentoimivuuden suunnittelu,
valmistus, kunnossapito ja käyttö niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista. Sikäli kuin se arvioinnin
kannalta on oleellista, dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:
— yhteentoimivuuden osatekijän yleiskuvaus ja käyttöehdot,
— komponenttien, osakokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot,
— kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä yhteentoimivuuden
osatekijän kunnossapitoa ja käyttöä,
— tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaisten eritelmien (
1) asiaa koskevat kohdat, kokonaan tai osittain
sovellettuina,
— niiden ratkaisujen kuvaus, jotka on otettu käyttöön YTE:ssä esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi tapauksissa,
joissa niitä eurooppalaisia eritelmiä, joihin YTE:ssä viitataan, ei ole sovellettu kokonaisuudessaan,
— suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne.,
— testiraportit.
11. Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan kunkin valmistettavan
yhteentoimivuuden osatekijän yhdenmukaisuus 3 kohdassa mainitun teknisen dokumentaation kanssa sekä sitäkoskevien YTE:n vaatimusten kanssa.
12. Valmistajan valitseman ilmoitetun laitoksen on suoritettava tarvittavat tarkastukset ja testit sen varmistamiseksi, että
valmistettava yhteentoimivuuden osatekijä on yhdenmukainen 3 kohdassa mainitun teknisen dokumentaation kanssaja vastaa YTE:n vaatimuksia. Valmistaja (
2) voi valita yhden seuraavista menetelmistä:
5.1. Tarkastus tutkimalla ja testaamalla jokainen yhteentoimivuuden osatekijä5.1.1. Kukin tuote on tutkittava yksitellen ja tehtävä asiaa koskevat testit sen todentamiseksi, että se on teknisen
dokumentaation ja sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssämainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä.
5.1.2. Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus.L 344/312 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:
ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.
(2) Valmistajan harkintavaltaa voidaan tarvittaessa rajoittaa erityistekijöiden osalta. Tällöin yhteentoimivuuden osatekijää koskeva
tarkastusprosessi määritellään YTE:ssä (tai sen liitteissä).
5.2. Tilastollinen tarkastus
5.2.1. Valmistajan on luovutettava valmistamansa yhteentoimivuuden osatekijät tasalaatuisina erinä ja tehtävä kaikki
tarvittava, jotta valmistusprosessi takaa kunkin valmistetun erän tasalaatuisuuden.
5.2.2. Kaikkien yhteentoimivuuden osatekijöiden on oltava tarkastettavissa tasalaatuisina erinä. Kustakin erästä on otettava
satunnaisnäyte. Kukin tuote on tutkittava yksitellen ja tehtävä asiaa koskevat testit sen varmistamiseksi, että se on
teknisen dokumentaation ja sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen, ja sen määrittämiseksi, onko erä hyväksytty
vai hylätty. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaaneurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä.
5.2.3. Tilastollisessa menettelyssä on käytettävä asianmukaisia elementtejä (tilastollista menetelmää, näytteenottosuunni-
telmaa jne.) arvioitavien ominaisuuksien mukaan, kuten YTE:ssä on määritelty.
5.2.4. Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus hyväksytyille
erille. Kaikki kyseisen erän sisältämät yhteentoimivuuden osatekijät voidaan saattaa markkinoille, paitsi ne
näytteeseen sisältyneet yhteentoimivuuden osatekijät, jotka eivät olleet vaatimusten mukaisia.
5.2.5. Jos erä hylätään, ilmoitetun laitoksen tai toimivaltaisen viranomaisen on ryhdyttävä vaadittaviin toimiin, jotta
kyseisen erän markkinoille pääsy estetään. Mikäli eriä joudutaan hylkäämään usein, ilmoitettu laitos voi toistaiseksi
lakkauttaa tilastolliset tarkastukset.
6. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden
osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/
48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja
sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella. Vakuutus on laadittava samallakielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:
— viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää
mahdollisesti koskevat direktiivit),
— valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi
ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),
— yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),
— vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,
— kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen
käyttöehdot,
— vaatimustenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen
(laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,
— viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin,
— sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle
sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta.
Todistus, johon viitataan, on 5 kohdassa mainittu vaatimustenmukaisuustodistus. Valmistajan tai tämän yhteisön
alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on kyettävä vaadittaessa esittämään ilmoitetun laitoksen antamatvaatimustenmukaisuustodistukset.
7. Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on säilytettävä jäljennös EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta ja siihen
liittyvistä teknisistä asiakirjoista vähintään kymmenen vuoden ajan viimeisen yhteentoimivuuden osatekijänvalmistamisen jälkeen. Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuuteknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille.
8. Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöön-
soveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojenmukaisesti.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/313
YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT
Moduuli B: Tyyppitarkastus
1. Tässä moduulissa kuvataan se menettelyn osa, jossa ilmoitettu laitos varmistaa ja vahvistaa, että aiottua tuotantoa
edustava näytekappale on sitä koskevien YTE:n määräysten mukainen.
2. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on pyydettävä tyyppitarkastusta.
Hakemukseen on sisällyttävä:
— valmistajan nimi ja osoite ja, mikäli pyynnön esittää valtuutettu edustaja, myös tämän nimi ja osoite,
— kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle,
— 3 kohdan mukainen tekninen dokumentaatio.
Tarkastusta pyytävän on annettava ilmoitetun laitoksen käyttöön aiottua tuotantoa edustava näytekappale, josta
jäljempänä käytetään nimitystä ”tyyppi”.
Tyyppi saattaa edustaa useita yhteentoimivuuden osatekijän versioita edellyttäen, että versioiden väliset erot eivät
vaikuta YTE:n määräyksiin.
Ilmoitettu laitos voi tarvittaessa pyytää lisänäytteitä, jos ne ovat tarpeen testiohjelman läpiviemiseksi.
Mikäli tyyppitarkastusmenettely ei edellytä tyyppitestejä ja 3 kohdassa kuvattu tekninen dokumentaatio määrittelee
tyypin riittävän tarkasti, voi ilmoitettu laitos päättää, ettei sen käyttöön tarvitse asettaa näytteitä.
3. Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida, onko yhteentoimivuuden osatekijä YTE:ssä esitettyjen
vaatimusten mukainen. Dokumentaation on katettava yhteentoimivuuden suunnittelu, valmistus, kunnossapito ja
käyttö niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista.
Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:
— yleinen tyyppikuvaus,
— komponenttien, osakokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot,
— kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä yhteentoimivuuden
osatekijän kunnossapitoa ja käyttöä,
— vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän integrointia järjestelmäympäristöönsä (osakokoon-
panoon, kokoonpanoon, osajärjestelmään) sekä tarvittavia liittymäkohtia koskevat vaatimukset,
— vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat
rajoitukset, kulumisrajat jne.),
— tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaisten eritelmien (1) asiaa koskevat kohdat, kokonaan tai osittain
sovellettuina,
— niiden ratkaisujen kuvaus, jotka on otettu käyttöön YTE:ssä esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi tapauksissa,
joissa eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu kokonaisuudessaan,
— suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne.,
— testiraportit.
4. Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet:
4.1. Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava tekninen dokumentaatio.L 344/314 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:
ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.
4.2. Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että kaikki testiä varten vaadittavat näytteet on valmistettu teknisen
dokumentaation vaatimusten mukaisesti, ja tehtävä tai teetettävä tyyppitestit YTE:n ja/tai asiaa koskevieneurooppalaisten eritelmien määräysten mukaisesti.
4.3. Jos YTE:ssä edellytetään suunnittelun katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava suunnittelumenetelmät ja -
työkalut sekä suunnittelun tulokset arvioidakseen, voidaanko niiden avulla täyttää yhteentoimivuuden osatekijänvaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset suunnitteluprosessin päätyttyä.
4.4. Jos YTE:ssä edellytetään valmistuksen katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava yhteentoimivuuden osatekijän
valmistusta varten luotu valmistusprosessi arvioidakseen sen vaikutusta tuotteen vaatimustenmukaisuuteen ja/taitarkastettava valmistajan suunnitteluprosessin lopuksi suorittama katselmus.
4.5. Ilmoitetun laitoksen on yksilöitävä ne elementit, jotka on suunniteltu YTE:n eurooppalaisten eritelmien asiaa
koskevien määräysten mukaisesti, sekä ne elementit, jotka on suunniteltu soveltamatta näiden eurooppalaisteneritelmien asiaa koskevia määräyksiä.
4.6. Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä 4.2., 4.3. ja 4.4. kohdan mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja
tarvittavat testit selvittääkseen, onko asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä todella noudatettu tapauksissa, joissavalmistaja on päättänyt niitä soveltaa.
4.7. Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä 4.2., 4.3. ja 4.4. kohdan mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja
tarvittavat testit selvittääkseen, ovatko valmistajan ratkaisut YTE:n vaatimusten mukaisia tapauksissa, joissa asiaakoskevia eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu.
4.8. Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa paikka, jossa tarkastukset ja tarvittavat kokeet suoritetaan.
5. Jos tyyppi täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle tyyppitarkastustodistus.
Todistuksessa on oltava valmistajan nimi ja osoite, tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot ja
hyväksytyn tyypin yksilöimiseen tarvittavat tiedot.
Voimassaoloaika ei saa ylittää viittä vuotta.
Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä
sen kopio.
Jos valmistajalta tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneelta valtuutetulta edustajalta evätään tyyppitarkastustodistus,
ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus epäämisen syistä.
Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn.
6. Hakijan on ilmoitettava sille ilmoitetulle laitokselle, jonka hallussa tyyppitarkastustodistusta koskeva tekninen
dokumentaatio on, kaikista sellaisista hyväksyttyyn tuotteeseen tehtävistä muutoksista, jotka on uudelleenhyväksyt-tävä, mikäli niillä on vaikutusta YTE:ssä esitettyjen tuotetta koskevien vaatimusten täyttämiseen tai suunniteltuun
käyttöön. Tällöin ilmoitetun laitoksen on tehtävä vain ne tarkastukset ja testit, jotka ovat asiaan kuuluvia ja muutosten
kannalta välttämättömiä. Lisähyväksyntä annetaan joko liitteenä alkuperäiseen tyyppitarkastustodistukseen taikokonaan uutena todistuksena vanhan todistuksen peruuttamisen jälkeen.
7. Mikäli 6 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa.
Hakijan on pyydettävä voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia oletehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 5 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä.Tämä menettely voidaan toistaa.
8. Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot tyyppitarkastustodistuksista ja
lisäyksistä, jotka se on antanut, peruuttanut tai evännyt.
9. Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista tyyppitarkastustodistuksista ja/tai niiden lisäyksistä.
Todistusten liitteiden (ks. 5 kohta) on oltava muiden tarkastuselinten käytettävissä.
10. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä tyyppitarkastustodistusten
ja niiden lisäysten teknisen dokumentaation kopioita kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden
mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu. Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät olesijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimi-vuuden osatekijän yhteisön markkinoille.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/315
YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT
Moduuli C: Tuotteen tyyppitarkastuksenmukaisuus
1. Tässä moduulissa kuvataan se menettelyn osa, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu
edustaja varmistaa ja vakuuttaa, että kyseessä oleva yhteentoimivuuden osatekijä on tyyppitarkastustodistuksessa
kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset.
2. Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan kunkin valmistettavan
yhteentoimivuuden osatekijän yhdenmukaisuus EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä niitäkoskevien YTE:n vaatimusten kanssa.
3. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden
osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus.
Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan
3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava
päiväyksellä ja allekirjoituksella.
Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat
kohdat:
— viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää
mahdollisesti koskevat direktiivit),
— valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi
ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),
— yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),
— vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,
— kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen
käyttöehdot,
— tyyppitarkastuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja
osoite sekä EY-tyyppitarkastustodistuksen (ja sen lisäysten) päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,
— viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin
eritelmiin, (
1),
— sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle
sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta.
4. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukai-
suusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuudenosatekijä on valmistettu.
Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen
saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille.
5. Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöön-
soveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojenmukaisesti.L 344/316 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:
ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.
YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT
Moduuli D: Tuotannon laadunvarmistus
1. Tässä moduulissa kuvataan se menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja,
joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseessä oleva yhteentoimivuuden osatekijä
on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset.
2. Valmistajalla on oltava käytössään hyväksytty tuotantoa, tuotteen lopullista tarkastusta ja testausta koskeva, 3 kohdan
mukainen laatujärjestelmä, jota valvotaan 4 kohdan mukaisesti.
3. Laatujärjestelmä3.1. Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus laatujärjestelmänsä arvioinnista kyseisten
yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta.
Hakemukseen on sisällyttävä:— kaikki oleelliset tiedot siitä tuoteryhmästä, joka edustaa aiottuja yhteentoimivuuden osatekijöitä,
— laatujärjestelmän dokumentaatio,
— hyväksytyn tyypin tekninen dokumentaatio sekä jäljennös tyyppitarkastustodistuksesta, joka on annettu
moduulin B mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen.
— kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle.
3.2. Laatujärjestelmän on varmistettava, että yhteentoimivuuden osatekijät ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun
tyypin mukaiset ja täyttävät niitä koskevan YTE:n vaatimukset. Kaikki valmistajan soveltamat elementit, vaatimukset jamääräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Laatujärjestel-män dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmaa, käsikirjoja ja tallenteita.
Dokumentointiin on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:
— laatutavoitteet ja organisaatio,
— tuotteen laatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet,
— käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunvarmistusmenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset
toimenpiteet,
— ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä
tehdään,
— laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistus-
henkilökunnan kvalifiointiraportit jne.,
— keinot, joilla tuotteen vaaditun laatutason saavuttamista ja laatujärjestelmän tehokasta toimintaa seurataan.
3.3. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2. kohdan vaatimukset. Ilmoitetun
laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa asiaa koskevanstandardin EN/ISO 9001:2000 mukaista tuotteen lopputarkastusta ja testausta, jossa otetaan huomioon senyhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.
Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia
tehdessään.
Arvioinnin on koskettava nimenomaan sitä tuoteryhmää, joka edustaa kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää.
Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta.Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti valmistajan tiloihin.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/317
Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja
arviointipäätöksen perustelut.
3.4. Valmistajan on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle
kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista.
Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen
3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava arvioinnin tulos valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät
ja arviointipäätöksen perustelut.
4. Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän valvonta.4.1. Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää asianmukaisesti hyväksytystä laatujärjestelmästä
seuraavat velvollisuutensa.
4.2. Valmistajan on sallittava tarkastajien pääsy tarkastusta varten tiloihin, joissa valmistus, tarkastus, testaus ja varastointi
tapahtuu, sekä annettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti:
— laatujärjestelmän dokumentaatio,
— laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistus-
henkilökunnan kvalifiointiraportit jne.,
4.3. Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja käyttää
laatujärjestelmää. Ilmoitetun laitoksen on myös annettava tarkastuksista raportti valmistajalle.
Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa.Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon valvonnassa.
4.4. Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä valmistajan luo. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos
voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on
annettava valmistajalle raportti käynnistä sekä testiraportti, jos testi on suoritettu.
5. Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot annetuista, perutuista tai
evätyistä laatujärjestelmien hyväksynnöistä.
Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista laatujärjestelmän hyväksynnöistä.
6. Valmistajan on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun
viimeinen asiaan liittyvä tuote on valmistettu:
— 3.1. kohdan toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio,
— 3.4. kohdan toisen alakohdan mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,
— 3.4, 4.3 ja 4.4 kohdan viimeisen alakohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.
7. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden
osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus.
Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan
3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettavapäiväyksellä ja allekirjoituksella.L 344/318 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat
kohdat:
— viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää
mahdollisesti koskevat direktiivit),
— valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi
ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),
— yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),
— vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,
— kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen
käyttöehdot,
— yhdenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen
(laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,
— viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin (1),
— sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle
sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta.
Todistukset, joihin viitataan, ovat:— 3 kohdassa määritelty laatujärjestelmän hyväksyntä,
— tyyppitarkastustodistus ja sen lisäykset.
8. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukai-
suusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen sen mukainen yhteentoimivuuden
osatekijä on valmistettu.
Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen
saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille.
9. Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöön-
soveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojenmukaisesti.
YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT
Moduuli F: Tuotteen tarkastus
1. Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja
tarkastaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä, johon sovelletaan 3 kohdan määräyksiä, on EY-
tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset.
2. Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan yhteentoimivuuden osatekijöiden
yhdenmukaisuus tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten kanssa.
3. Ilmoitetun laitoksen on suoritettava tarvittavat tarkastukset ja testit sen varmistamiseksi, että yhteentoimivuuden
osatekijä on yhdenmukainen tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa YTE:n vaatimuksia.Valmistaja (
2) voi valita joko jokaisen yhteentoimivuuden osatekijän tutkimisen ja testaamisen 4 kohdan mukaisesti tai
yhteentoimivuuden osatekijöiden tutkimisen ja testaamisen tilastollisesti 5 kohdan mukaisesti.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/319
(1) Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:
ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.
(2) Valmistajan harkintavaltaa voidaan rajoittaa erillisissä YTE:issä.
4. Tarkastus tutkimalla ja testaamalla jokainen yhteentoimivuuden osatekijä
4.1 Kukin tuote on tutkittava yksitellen ja tehtävä asiaa koskevat testit sen todentamiseksi, että se on tyyppitarkastus-
todistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevan YTE:n vaatimukset. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä(tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä (
1) tai vastaavia testejä.
4.2. Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus.4.3. Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on kyettävä vaadittaessa esittämään ilmoitetun laitoksen antamat
vaatimustenmukaisuustodistukset.
5. Tilastollinen tarkastus5.1. Valmistajan on luovutettava valmistamansa yhteentoimivuuden osatekijät tasalaatuisina erinä ja tehtävä kaikki
tarvittava, jotta valmistusprosessi takaa kunkin valmistetun erän tasalaatuisuuden.
5.2. Kaikkien yhteentoimivuuden osatekijöiden on oltava tarkastettavissa tasalaatuisina erinä. Kustakin erästä on otettava
satunnaisnäyte. Kukin tuote on tutkittava yksitellen ja tehtävä asiaa koskevat testit sen varmistamiseksi, että se ontyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin ja sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen, ja sen määrittämiseksi,onko erä hyväksytty vai hylätty. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa
standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä.
5.3. Tilastollisessa menettelyssä on käytettävä asianmukaisia elementtejä (tilastollista menetelmää, näytteenottosuunni-
telmaa jne.) arvioitavien ominaisuuksien mukaan, kuten YTE:ssä on määritelty.
5.4. Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus hyväksytyille
erille. Kaikki kyseisen erän sisältämät yhteentoimivuuden osatekijät voidaan saattaa markkinoille, paitsi ne näytteeseensisältyneet yhteentoimivuuden osatekijät, jotka eivät olleet vaatimusten mukaisia.
Jos erä hylätään, ilmoitetun laitoksen tai toimivaltaisen viranomaisen on ryhdyttävä vaadittaviin toimiin, jotta kyseisen
erän markkinoille pääsy estetään. Mikäli eriä joudutaan hylkäämään usein, ilmoitettu laitos voi toistaiseksi lakkauttaa
tilastolliset tarkastukset.
5.5. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on kyettävä vaadittaessa esittämään
ilmoitetun laitoksen antamat vaatimustenmukaisuustodistukset.
6. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden
osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot.
EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja
allekirjoituksella.
Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat
kohdat:
— viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää
mahdollisesti koskevat direktiivit),
— valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi
ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),
— yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),
— vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,
— kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen
käyttöehdot,
— yhdenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen
(laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,L 344/320 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:
ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.
— viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin,
— sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle
sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta.
Todistukset, joihin viitataan, ovat:
— tyyppitarkastustodistus ja sen lisäykset,
— 4 tai 5 kohdassa mainittu vaatimustenmukaisuustodistus.
7. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukai-
suusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen sen mukainen yhteentoimivuudenosatekijä on valmistettu.
Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen
saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille.
8. Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöön-
soveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen
mukaisesti.
YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT
Moduuli H 1: Täydellinen laadunvarmistus
1. Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja,
joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttääsitä koskevat YTE:n vaatimukset.
2. Valmistajalla on oltava käytössä hyväksytty suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva,
3 kohdan mukainen laatujärjestelmä, jota valvotaan 4 kohdan mukaisesti.
3. Laatujärjestelmä
3.1. Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus laatujärjestelmänsä arvioinnista kyseisten
yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta.
Hakemukseen on sisällyttävä:
— kaikki oleelliset tiedot tuoteryhmästä, joka edustaa aiottua yhteentoimivuuden osatekijää,
— laatujärjestelmän dokumentaatio,
— kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle.
3.2. Laatujärjestelmän on varmistettava, että yhteentoimivuuden osatekijä on sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen.
Kaikki valmistajan soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisinatoimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkitayksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.
Dokumentointiin on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:
— laatutavoitteet ja organisaatio,
— suunnitteluun ja tuotteen laatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet,8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/321
— ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät (1), joita sovelletaan, ja, mikäli
eurooppalaisia eritelmiä ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että yhteentoimivuudenosatekijää koskevat YTE:n vaatimukset täytetään,
— käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita
käytetään kyseiseen tuoteryhmään kuuluvien yhteentoimivuuden osatekijöiden suunnittelussa,
— vastaavat valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunvarmistusmenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset
toimenpiteet,
— ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä
tehdään,
— laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistus-
henkilökunnan kvalifiointiraportit jne.,
— keinot, joilla suunnittelun ja tuotteen vaaditun laatutason saavuttamista seurataan ja joilla laatujärjestelmän
tehokasta toimintaa valvotaan.
Laatuun liittyvien toimintaohjeiden ja menettelyjen on käsitettävä erityisesti arviointivaiheet, kuten suunnittelun
katselmus, valmistusprosessin katselmus ja tyyppitestit, siten kuin ne on YTE:ssä määritelty yhteentoimivuudenosatekijän eri ominaisuuksille ja suoritustasoille.
3.3. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2. kohdan vaatimukset. Ilmoitetun
laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa asiaa koskevanstandardin EN/ISO 9001:2000 mukaista suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta, jossa otetaanhuomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.
Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia
tehdessään.
Arvioinnin on koskettava nimenomaan sitä tuoteryhmää, joka edustaa kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää.
Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta.
Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti valmistajan tiloihin.
Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja
arviointipäätöksen perustelut.
3.4. Valmistajan on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän
hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista.
Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen
3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava arvioinnin tulos valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä arvioinnin
johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut.
4. Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän valvonta.4.1. Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää asianmukaisesti hyväksytystä laatujärjestelmästä
seuraavat velvollisuutensa.
4.2. Valmistajan on sallittava ilmoitetun laitoksen pääsy tarkastusta varten tiloihin, joissa suunnittelu, valmistus, tarkastus,
testaus ja varastointi tapahtuu, sekä annettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti:
— laatujärjestelmän dokumentaatio,L 344/322 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:
ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.
— suunnitteluun liittyvän laatujärjestelmän osan muistiinpanot, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset
jne.,
— laatujärjestelmän valmistukseen liittyvän osan muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointi-
tiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointiraportit jne.
4.3. Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja käyttää
laatujärjestelmää. Ilmoitetun laitoksen on myös annettava tarkastuksista raportti valmistajalle. Jos valmistajalla onkäytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon valvonnassa. Näitä tarkastuksiaon suoritettava vähintään kerran vuodessa.
4.4. Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä valmistajan luo. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos
voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Sen on annettavavalmistajalle raportti käynnistä sekä testiraportti, jos testi on suoritettu.
5. Valmistajan on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun
viimeinen asiaan liittyvä tuote on valmistettu:
— 3.1. kohdan toisen alakohdan toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio,
— 3.4 kohdan toisen alakohdan mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,
— 3.4, 4.3 ja 4.4 kohdan viimeisen alakohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.
6. Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot annetuista, perutuista tai
evätyistä laatujärjestelmien hyväksynnöistä.
Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista laatujärjestelmän hyväksynnöistä ja lisähyväksyn-
nöistä.
7. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden
osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus jasen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.
Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat
kohdat:
— viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää
mahdollisesti koskevat direktiivit),
— valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi
ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),
— yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),
— vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,
— kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen
käyttöehdot,
— vaatimustenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen
(laitosten) nimi ja osoite sekä todistuksen päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,
— viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan eurooppalaisiin eritelmiin,
— sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän valtuuttaman,
yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan puolesta.
Todistus, johon viitataan, on:— 3 kohdassa määritellyt laatujärjestelmän hyväksynnät.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/323
8. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukai-
suusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen sen mukainen yhteentoimivuudenosatekijä on valmistettu.
Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen
saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille.
9. Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöön-
soveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojenmukaisesti.
YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT
Moduuli H2: Täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmus
1. Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla ilmoitettu laitos suorittaa yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelun
katselmuksen ja jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja, joka suorittaa2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttää sitä koskevatYTE:n vaatimukset.
2. Valmistajalla on oltava käytössä hyväksytty suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva,
3 kohdan mukainen laatujärjestelmä, jota valvotaan 4 kohdan mukaisesti.
3. Laatujärjestelmä.3.1. Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus laatujärjestelmänsä arvioinnista kyseisten
yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta.
Hakemukseen on sisällyttävä:
— kaikki oleelliset tiedot tuoteryhmästä, joka edustaa aiottua yhteentoimivuuden osatekijää,
— laatujärjestelmän dokumentaatio,
— kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle.
3.2. Laatujärjestelmän on varmistettava, että yhteentoimivuuden osatekijä on sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen.
Kaikki valmistajan soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisinatoimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkitayksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.
Dokumentointiin on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:
— laatutavoitteet ja organisaatio,
— suunnitteluun ja tuotteen laatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet,
— ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät (
1), joita sovelletaan, ja, mikäli
eurooppalaisia eritelmiä ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että yhteentoimivuudenosatekijää koskevat YTE:n vaatimukset täytetään,
— käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita
käytetään kyseiseen tuoteryhmään kuuluvien yhteentoimivuuden osatekijöiden suunnittelussa,
— vastaavat valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunvarmistusmenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset
toimenpiteet,L 344/324 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:
ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.
— ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä
tehdään,
— laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistus-
henkilökunnan kvalifiointiraportit jne.,
— keinot, joilla suunnittelun ja tuotteen vaaditun laatutason saavuttamista seurataan ja joilla laatujärjestelmän
tehokasta toimintaa valvotaan.
Laatuun liittyvien toimintaohjeiden ja menettelyjen on käsitettävä erityisesti arviointivaiheet, kuten suunnittelun
katselmus, valmistusprosessien katselmus ja tyyppitestit, siten kuin ne on YTE:ssä määritelty yhteentoimivuuden
osatekijän eri ominaisuuksille ja suoritustasoille.
3.3. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2. kohdan vaatimukset. Ilmoitetun
laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa asiaa koskevanstandardin EN/ISO 9001:2000 mukaista suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta, jossa otetaanhuomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.
Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia
tehdessään.
Arvioinnin on koskettava nimenomaan sitä tuoteryhmää, joka edustaa kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää.
Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta.
Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti valmistajan tiloihin.
Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja
arviointipäätöksen perustelut.
3.4. Valmistajan on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän
hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista.
Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen
3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava arvioinnin tulos valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä arvioinnin
johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut.
4. Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän valvonta.4.1. Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää asianmukaisesti hyväksytystä laatujärjestelmästä
seuraavat velvollisuutensa.
4.2. Valmistajan on sallittava ilmoitetun laitoksen pääsy tarkastusta varten tiloihin, joissa suunnittelu, valmistus, tarkastus,
testaus ja varastointi tapahtuu, sekä annettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti:
— laatujärjestelmän dokumentaatio,
— suunnitteluun liittyvän laatujärjestelmän osan muistiinpanot, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset
jne.,
— laatujärjestelmän valmistukseen liittyvän osan muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointi-
tiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointiraportit jne.
4.3. Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja käyttää
laatujärjestelmää. Ilmoitetun laitoksen on myös annettava tarkastuksista raportti valmistajalle. Jos valmistajalla onkäytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon valvonnassa.
Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa.
4.4. Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä valmistajan luo. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos
voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Sen on annettavavalmistajalle raportti käynnistä sekä testiraportti, jos testi on suoritettu.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/325
5. Valmistajan on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun
viimeinen asiaan liittyvä tuote on valmistettu:
— 3.1 kohdan toisen alakohdan toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio
— 3.4 kohdan toisen alakohdan mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,
— 3.4, 4.3 ja 4.4 kohdan viimeisen alakohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.
6. Suunnittelun tarkastus
6.1. Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelua
koskevasta tarkastuksesta.
6.2. Hakemuksen avulla on voitava arvioida yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelua, valmistusta, kunnossapitoa ja
käyttöä sekä sitä, miten se täyttää YTE:n vaatimukset.
Siihen on sisällyttävä seuraavat tiedot:
— yleinen tyyppikuvaus,
— kokonaan tai osittain sovellettuina käytetyt suunnittelun perustana olevat tekniset eritelmät ja eurooppalaiset
eritelmät,
— tarvittavat todisteet niiden asianmukaisuudesta, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja niiden
asiaa koskevia kohtia ei ole sovellettu,
— testiohjelma,
— vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän integrointia järjestelmäympäristöönsä (osakokoon-
panoon, kokoonpanoon, osajärjestelmään) sekä tarvittavia liittymäkohtia koskevat vaatimukset,
— vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat
rajoitukset, kulumisrajat jne.),
— kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle.
6.3 Hakijan on esitettävä asianmukaisen laboratorion tämän puolesta tekemien testien tulokset (1), mukaan luettuina
mahdollisesti vaadittujen tyyppitestien tulokset.
6.4. Ilmoitetun laitoksen on tutkittava hakemus ja arvioitava testien tulokset. Jos tyyppi täyttää sitä koskevan YTE:n
vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle EY-suunnitteluntarkastustodistus. Todistuksessa on oltava
tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot, hyväksytyn suunnittelutuloksen yksilöimiseen tarvittavattiedot ja tarpeen mukaan kuvaus tuotteen toiminnasta.
Voimassaoloaika ei saa ylittää viittä vuotta.
6.5. Hakijan on ilmoitettava EY-suunnitteluntarkastustodistuksen myöntäneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista hyväksyt-
tyyn suunnittelutulokseen tehtävistä muutoksista. EY-suunnitteluntarkastustodistuksen myöntäneen ilmoitetunlaitoksen on erikseen hyväksyttävä nämä muutokset, jos niillä saattaa olla vaikutusta YTE:n vaatimustenmukaisuuteentai tuotteen määräysten mukaiseen käyttöön. Tällöin ilmoitetun laitoksen on tehtävä vain ne tarkastukset ja testit,
jotka ovat asiaan kuuluvia ja muutosten kannalta välttämättömiä. Lisähyväksyntä on annettava liitteenä alkuperäiseen
EY-suunnittelutarkastustodistukseen.
6.6. Mikäli 6.4 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa.
Hakijan on pyydettävä voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia ole
tehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 6.3 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä.
Tämä menettely voidaan toistaa.
7. Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot antamistaan, perumistaan
tai epäämistään laatujärjestelmien hyväksynnöistä ja EY-suunnitteluntarkastustodistuksista.L 344/326 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Tulokset voidaan esittää hakemusta jätettäessä tai myöhemmin.
Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset seuraavista asiakirjoista:
— annetut laatujärjestelmän hyväksynnät ja lisähyväksynnät sekä
— annetut EY-suunnitteluntarkastustodistukset ja niiden lisäykset.
8. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden
osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot.
EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja
allekirjoituksella.
Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat
kohdat:
— viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää
mahdollisesti koskevat direktiivit),
— valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi
ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),
— yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),
— vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,
— kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen
käyttöehdot,
— vaatimustenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen
(laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,
— viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan eurooppalaisiin eritelmiin,
— sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän valtuuttaman,
yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan puolesta.
Todistukset, joihin viitataan, ovat:
— 3 kohdan mukainen laatujärjestelmän hyväksyntä ja 4 kohdan mukaiset valvontaraportit,
— EY-suunnitteluntarkastustodistus lisäyksineen.
9. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukai-
suusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen sen mukainen yhteentoimivuudenosatekijä on valmistettu.
Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen
saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille.
10. Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöön-
soveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen
mukaisesti.
YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT
Moduuli V: Käyttökokemuksiin perustuva tyyppihyväksyntä (Käyttöönsoveltuvuus)
1. Tässä moduulissa kuvataan se menettelyn osa, jolla ilmoitettu laitos varmistaa ja vakuuttaa, että aiottua tuotantoa
edustava näyte täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset käyttöönsoveltuvuuden osalta, antamalla tyyppihyväksynnänkäytönaikaisten kokemusten perusteella (
1).8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/327
(1) Koekäytön aikana yhteentoimivuuden osatekijää ei saa saattaa markkinoille eikä valmistaja voi toimittaa sitä asiakkaille.
2. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle
laitokselle hakemus tyyppihyväksynnästä käytönaikaisten kokemusten perusteella.
Hakemukseen on sisällyttävä:— valmistajan nimi ja osoite ja, mikäli pyynnön esittää valtuutettu edustaja, myös tämän nimi ja osoite,
— kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle.
— 3 kohdan mukainen tekninen dokumentaatio,
— 4 kohdassa kuvattu ohjelma käytönaikaisten kokemusten arvioimiseksi,
— niiden tahojen (infrastruktuurin hallinnoijien ja/tai junayhtiöiden) nimet ja osoitteet, jotka ovat suostuneet
auttamaan käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa käytönaikaisten kokemusten perusteella
— käyttämällä yhteentoimivuuden osatekijää normaalikäytössä,
— seuraamalla sen käytön aikaista käyttäytymistä ja
— laatimalla käytön aikaisista kokemuksista loppuraportin,
— sen yrityksen nimi ja osoite, joka hoitaa yhteentoimivuuden osatekijän huollon käytönaikaisten kokemusten
keräämisen vaatiman käyttöajan tai -matkan kuluessa,
— yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus sekä
— EY-tyyppitarkastustodistus, jos YTE:ssä edellytetään moduulin B käyttöä,
— EY-suunnitteluntarkastustodistus, jos YTE:ssä edellytetään moduulin H2 käyttöä.
Hakijan on annettava aiottua tuotantoa edustava näyte tai riittävä määrä näytteitä (joista jäljempänä käytetään
nimitystä tyyppi) niiden yritysten käyttöön, jotka ovat suostuneet ottamaan kyseisen yhteentoimivuuden osatekijän
koekäyttöön. Yksi tyyppi voi edustaa useita yhteentoimivuuden osatekijän versioita, edellyttäen, että eri versioiden
väliset erot on selvitetty EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksissa ja edellä mainituissa todistuksissa.
Ilmoitettu laitos voi pyytää, että käyttöön otetaan lisänäytteitä, mikäli se on tarpeen käytönaikaisten kokemusten
arvioimiseksi.
3. Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida tuotetta YTE:n vaatimusten osalta. Dokumentaatioon on
sisällyttävä selostus yhteentoimivuuden osatekijän toiminnasta sekä myös sen suunnittelusta, valmistuksesta jakunnossapidosta, mikäli se on arvioinnin kannalta oleellista.
Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat tiedot:— yleinen tyyppikuvaus,
— se tekninen eritelmä, jonka perusteella yhteentoimivuuden osatekijän toiminta ja käytön aikainen
käyttäytyminen arvioidaan (asiaa koskeva YTE ja/tai asiaa koskevat kohdat sisältävät eurooppalaiset eritelmät),
— vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän integrointia järjestelmäympäristöönsä (osakokoon-
panoon, kokoonpanoon, osajärjestelmään) sekä tarvittavia liittymäkohtia koskevat vaatimukset,
— vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat
rajoitukset, kulumisrajat jne.),
— kuvaukset ja selonteot, jotka ovat tarpeen yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelun, valmistuksen ja käytön
ymmärtämiseksi,
sekä, sikäli kuin ne ovat arvioinnin kannalta tarpeen,— periaate- ja osapiirustukset,L 344/328 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
— tehtyjen suunnittelulaskelmien ja tarkastusten tulokset,
— testiraportit.
Mikäli YTE:ssä edellytetään, että tekninen dokumentaatio sisältää muita tietoja, ne on lisättävä.Oheen on liitettävä luettelo niistä eurooppalaisista eritelmistä, joihin teknisessä dokumentaatiossa viitataan ja joita on
sovellettu osittain tai kokonaan.
4. Käytön aikaisten kokemusten perusteella tehtävän hyväksynnän ohjelmaan on sisällyttävä seuraavat asiat:
— kokeiltavana olevalta yhteentoimivuuden osatekijältä käyttöoloissa vaadittava suoritustaso tai käyttäytyminen,
— asennustapa,
— ohjelman kesto joko aikana tai matkana ilmaistuna,
— odotettavissa olevat käytönaikaiset olot ja käyttöohjelma,
— huolto-ohjelma,
— käytön aikana mahdollisesti suoritettavat erikoistestit,
— näyte-erän koko, jos näytteitä on enemmän kuin yksi,
— tarkastusohjelma (tarkastusten luonne, lukumäärä ja toistuvuus, dokumentaatio),
— perusteet, joiden mukaan arvioidaan sallittuja vikoja, ja niiden vaikutus ohjelmaan,
— tiedot, jotka on sisällytettävä yhteentoimivuuden osatekijää koekäyttävän yrityksen laatimaan raporttiin (ks.
kohta 2).
5. Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet:5.1. Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava tekninen dokumentaatio ja käytönaikaisten kokemusten perusteella tehtävän
hyväksynnän ohjelma.
5.2. Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että tyyppi on edustava näyte ja että se on valmistettu teknisen dokumentaation
mukaisesti.
5.3. Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että käytönaikaisten kokemusten perusteella tehtävän hyväksynnän ohjelma
soveltuu yhteentoimivuuden osatekijältä vaadittavan suoritustason ja käytön aikaisen käyttäytymisen arviointiin.
5.4. Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa, mitä tarkastuksia ja testejä on tehtävä, missä ne tehdään ja mikä elin
ne tekee (ilmoitettu laitos vai muu pätevä laboratorio).
5.5. Ilmoitetun laitoksen on seurattava ja tarkastettava yhteentoimivuuden osatekijän koekäytön edistymistä sekä sen
käyttäytymistä ja huoltoa.
5.6. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava raportti, jonka yhteentoimivuuden osatekijää koekäyttävä taho (infrastruktuurin
hallinto tai junayhtiö) laatii, sekä kaikki muut asiakirjat ja menettelyn aikana saadut tiedot (testiraportit,
huoltokokemukset jne.).
5.7. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava, täyttääkö käytön aikainen käyttäytyminen YTE:n vaatimukset.
6. Jos tyyppi täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle käyttöönsoveltuvuustodistus.
Todistuksessa on oltava valmistajan nimi ja osoite, tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot jahyväksytyn tyypin yksilöimiseen tarvittavat tiedot.
Voimassaoloaika ei saa ylittää viittä vuotta.
Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä
sen kopio.
Jos hakijalta evätään käyttöönsoveltuvuustodistus, ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus
epäämisen syistä.
Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/329
7. Hakijan on ilmoitettava käyttöönsoveltuvuustodistukseen liittyvää teknistä dokumentaatiota hallussaan pitävälle
ilmoitetulle laitokselle kaikista sellaisista hyväksyttyyn tuotteeseen tehtävistä muutoksista, jotka edellyttävätlisähyväksyntää, jos niillä saattaa olla vaikutusta tuotteen käyttöönsoveltuvuuteen tai määräysten mukaiseen käyttöön.Tällöin ilmoitetun laitoksen on tehtävä vain ne tarkastukset ja testit, jotka ovat asiaan kuuluvia ja muutosten kannaltavälttämättömiä. Tämä lisähyväksyntä annetaan joko liitteenä alkuperäiseen käyttöönsoveltuvuustodistukseen tai
kokonaan uutena todistuksena vanhan todistuksen peruuttamisen jälkeen.
8. Mikäli 7 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa.
Hakijan on pyydettävä voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia oletehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 6 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä.Tämä menettely voidaan toistaa.
9. Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot käyttöönsoveltuvuustodis-
tuksista, jotka se on antanut, peruuttanut tai evännyt.
10. Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista käyttöönsoveltuvuustodistuksista ja/tai niiden
lisäyksistä. Todistusten liitteiden on oltava muiden tarkastuselinten käytettävissä.
11. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden
osatekijää koskeva EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutus.
Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan
3 kohdan mukaiset tiedot.
EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoi-
tuksella.
Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat
kohdat:
— viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY),
— valmistajan tai tämän valtuuttaman, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (annettava
toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan
toiminimi),
— yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),
— kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen
käyttöehdot,
— käyttöönsoveltuvuuden toteamisen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen
(laitosten) nimi ja osoite sekä käyttöönsoveltuvuustodistuksen päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,
— viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin
eritelmiin,
— sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle
sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta.
12. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-käyttöönsoveltu-
vuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuuden
osatekijä on valmistettu. Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu
teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille.L 344/330 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE R
VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT
Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat
R.1. TESTIOLOSUHTEET
R.1.1. Rata
Testeissä käytettävällä radalla on oltava S-muotoinen kaarre, jonka kaarevuussäde R = 150 m. Kaarteen osat erottaa 6 m:n
pituinen suora osuus.
Kuva R1
Testiradalla on oltava 0-kallistus. Keskimääräinen raideleveys on 1,450–1,465 mm.
R.1.2. Testijuna
— Standardikokoonpano
Käytetään liitevaunuja, joilla on seuraavat ominaisuudet:
Etummainen liitevaunu Jälkimmäinen liitevaunu
Tyyppi Fcs tai Tds Rs
Pituus puskimeen 9,64 m 19,90 m
Akseliväli 6,00 m 13,00 m
Kuvassa R2 on esimerkki edellä mainitun standardikokoonpanon mukaisesta testijunasta.
Liitevaunu on lastattava (20 tonnin akselipaino) ja testivaunun on oltava tyhjä.
— Koko junan kokoonpano
Pitkillä kaksiakselisilla tavaravaunuilla, joiden LoB ≥15,75 m, tarvitaan erityinen testi kolmen vaunun yhdistelmää
käyttäen (testivaunu ja kaksi samankokoista liitevaunua).8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/331
Kuva R2
Pitkittäissuuntaisen puristusvoiman laskemisessa on käytettävä kaksi- tai neliakselisia välivaunuja, joiden toinen pää on
varustettu keskuspuskinkytkennällä (ja voiman mittalaitteella) (1).
R.1.3. Puskintyyppi
Liitevaunuissa on oltava luokan A mukaiset jäykät puskimet (voima pohjaan painettuna 590 kN), joita on jo käytetty
hyötyliikenteessä. Liitevaunujen puskimissa on oltava kuperat puskupinnat, joiden kaarevuussäde R = 1 500 mm.Testivaunussa on oltava samanlainen puskin kuin sen tulevassa käytössä käytettävä.
Testin alussa ei puskupinnoissa saa olla mitään kulumisjälkiä.
R.1.4. Testimenettely
Testivaunun ja liitevaunujen kierrettävät liittimet on kiristettävä niin, että vaunujen ollessa suoralla radalla puskinlevyt
koskettavat toisiaan ilman esijännitystä.
Liitevaunujen ja testivaunun puskimien keskilinjan pystysuoran eron on oltava noin 80 mm (
2).
Puskinlevyjen pinnan on oltava vähäkitkainen, esim. kevyesti rasvattua terästä. Kaikki esimerkiksi naarmuuntumisen
tuloksena syntynyt irtonainen aines on poistettava jokaisen testin jälkeen. Jos testitulokset puskimien naarmuuntumisen taimuodonmuutoksen takia poikkeavat huomattavasti aiemmin saaduista, puskinlevyparit on vaihdettava.
Testijunan on peruutettava S-muotoisen kaarteen läpi nopeudella 4–8 km/h niin, että pitkittäissuuntainen puristusvoima
pysyy käytännöllisesti katsoen vakiona. Pitkittäissuuntaista puristusvoimaa kasvatetaan tasaisesti, kunnes jokin 4 kohdan
arviointikriteeri saavutetaan tai ylitetään. Voiman ollessa 280 kN kaikki arviointikriteerit ylittyvät, eikä voimaa enää tarvitse
kasvattaa.
Lineaarisen riippuvuuden laskemiseksi on tehtävä vähintään 20 testiä erilaisia puristusvoimia käyttäen. Tällöin
keskimääräinen pitkittäissuuntainen puristusvoima (kaksiakselisille tavaravaunuille 200 kN ja telivaunuille 240 kN) tulisiylittää noin 10 prosentilla ainakin 10 testissä.
20:n tehtävän testin kuluessa on tehtävä peräkkäin viisi pitkittäissuuntaisen puristusvoiman testiä puskimia vaihtamatta tai
puskinlevyjä huoltamatta. Mitään 4 kohdassa mainittuja kriteerejä ei saa ylittää.
R.2. MITATTAVAT SUUREET
R.2.1. Testeissä tehtävät mittaukset
Testien aikana on mitattava ja tallennettava vähintään seuraavat arvot:
— pitkittäissuuntainen puristusvoima F
Lxi
— kaikkien pyörien nouseminen d zijL 344/332 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Muita saman tuloksen antavia mittausjärjestelyjä voidaan myös käyttää.
(2) On lupa käyttää ehdollisia suunnittelutoleransseja.
— kaikkien pyörien akselien laakeripesiin vaikuttavat sivuttaisvoimat H ij
— kaikkien pyörien akselisuojusten muodonmuutokset d Aijy(koskee vain akselisuojuksilla varustettuja tavaravaunuja)
— puskurien sivuttaisliikkeet dy P1, dy P2toisiinsa nähden liite- ja testivaunujen välillä
— tiedot radan merkinnöistä (kuva R1)
— kuljettu matka (esim. metrin välein merkittynä).
Kuva R3
R.2.2. Tehtävät mittaukset ja laskelmat
— testattavan vaunun liitevaunujen vääntöjäykkyyden (c t*) mittaus
— liitevaunujen ja testivaunun puskimien staattisen ominaiskäyrän mittaus
— radan geometrian mittaus ennen testejä ja niiden jälkeen
— testivaunun akselin laakeripesän ja akselisuojuksen poikittais- ja pitkittäisvälyksen mittaus ennen testejä ja niiden
jälkeen
— liitevaunujen ja testivaunun puskimien korkeuden mittaus kiskon yläreunasta.
R.3. SALLITUN PITKITTÄISSUUNTAISEN PURISTUSVOIMAN LASKEMISESSA KÄYTETTÄVÄT ARVIOINTIKRITEERIT
— ei-ohjaavan pyörän nouseminen d zij≥50 mm matkalla, joka on ≥2 m.
— ohjaavan pyörän nouseminen d zij≥5 mm, kun pyörän kuormitus Qij < 0; kaksiakselisissa vaunuissa ohjaavia pyöriä
ovat pyörät numero 11 ja 12; tämä kriteeri on tarkistettava koko testijunien kokoonpanon osalta (ks. R 1.2 kohta).
— akselisuojusten muodonmuutos d yAij≥22 mm (1) mitattuna 380 mm alustan pitkittäisparrun alareunan alapuolelta
— stabiloitu radan jännitys H lim(2m) = 25 + 0,6 x 2 x Qo (kN)
Qo = keskimmäisen pyörän kiskoon kohdistama voima
— vähimmäismitta, jolla puskinlevyt koskettavat toisiaan vaakasuunnassa ≥25mm.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/333
R.4. ANALYYSI
Jokaisen testin osalta on laskettava seuraavat arvot:
— Hy, iDz, i,j-arvot 2 m matkalta
— dzijohjaavan pyörän nousemista kuvaavana arvona; tämä tulos on tarkastettava vain täydellisen kokoonpanon junien
osalta (ks. R 1.2 kohta)
— FLX
— dyAij(suojuksin varustettujen kaksiakselisten vaunujen osalta)
— dyp.
Arvot on esitettävä graafisesti pitkittäissuuntaisen puristusvoiman F LXfunktiona.
Suurimman sallitun pitkittäissuuntaisen puristusvoiman laskemiseksi on käytettävä lineaarista regressioanalyysiä mitattaville
suureille d zij, dyAi,j ja H yi
Suurin sallittu pitkittäissuuntainen puristusvoima on voima, joka vastaa regressiosuoran ja arviontikriteerin leikkauskohdan
x-koordinaattia (ks. kuva R4).
Kuva R4
Pienimmän F Lert-arvon antava arviointikriteeri määrää suurimman sallitun pitkittäissuuntaisen puristusvoiman. Testeistä on
laadittava raportti, jossa kuvataan tehdyt testit ja esitetään yhteenveto tärkeimistä tiedoista taulukon muodossa.L 344/334 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
R.5. EHDOT TESTISTÄ VAPAUTTAMISELLE
Kaksiakseliset vaunut: taarapainon, puskimien välin ja vääntöjäykkyyden mukaan siten, kuin seuraavassa kuvassa on
esitetty:
Kuva R5
Neliakseliset vaunut:
— taarapaino ≥16 t
— taarapainon ja pituuden suhde ≥1,0 t/m
— ylityksen arvo kuvan R6 mukaisesti ohjaavilla teleillä varustetuille vaunuille ja kuvan R7 mukaisesti Y25-tyyppisellä
telillä varustetuille vaunuille.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/335
Kuva R6
L 344/336 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva R7
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/337
LIITE S
Jarrutus Jarrutuskyky
S.1 Henkilöjuniin tarkoitetulla UIC-ilmajarrulla varustetun kaluston jarrutuskyvynmäärittäminen . . . . . . . . . . . 339
S.1.1 Yleistä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S.1.2 Jarrutuskyvyn laskennallinen määrittäminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S.1.2.1 Jarrutuskyvyn määrittäminen k-kertoimen avulla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S.1.2.2 Vaunut, joilta puuttuvat edellytykset jarrutuskyvyn laskemiseksi S.1.2.1 kohdan mukaisesti . . . . . . . . . . . . . 340
S.1.3 Jarrupainon kokeellinen määrittäminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.1. Vaunut, oiden suurin nopeus on ≤120 km/h . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.1. Yksittäisvaunukokeet (pysähtymismatkakokeet) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.1.2. Vaunuyhdistelmän pysähtymismatkakoe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.2. Vaunut, joiden suurin nopeus on yli 120 km/h mutta enintään 160 km/h . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 342
S.2. Tavarajajuniin tarkoitetulla UIC-ilmajarrulla varustettujen vaunujen jarrutuskyvyn määrittäminen . . . . . . . 343
S.3. Kokeiden suoritus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1. Koemenetelmät . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1.1. Sää . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1.2. Kokeiden määrä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1.3. Kitkapintojen ja levyjen/pyörien kunto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.2. Koetulosten arviointi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S.3.2.1. Yksittäisistä kokeista saatujen pysähtymismatkojen korjaus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S.3.2.2. Keskimääräisen pysähtymismatkan korjaaminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S.4. Jarrutuskyvyn laskennallinen määritys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 345
S.4.1. Laskeminen vaiheittain . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 345
S.4.2. Laskeminen vaiheittain muuttuvaa hidastuvuutta käyttäen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 346L 344/338 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
S.1. HENKILÖJUNIIN TARKOITETULLA UIC-ILMAJARRULLA VARUSTETUN KALUSTON JARRUTUSKYVYN MÄÄRIT-
TÄMINEN
S.1.1. Yleistä
Vaunuun merkitystä jarrupainosta on käytävä ilmi tämän vaunun jarrutuskyky 500 m pitkässä junassa, jota jarrutetaan P-
asennossa.
Useista vaunuista muodostuvan junan jarrupaino on toimivilla jarruilla varustettujen vaunujen kylkiin merkittyjen
jarrupainojen summa.
Tämä jarrupaino koskee junarunkoja, joiden pituus on ≤500 m ja joita jarrutetaan jarrut P-jarrulajilla.
S.1.2. Jarrutuskyvyn laskennallinen määrittäminen
S.1.2.1. Jarrutuskyvyn määrittäminen k-kertoimen avulla
Vaunun jarrupaino B on määritettävä laskemalla, jos seuraavat ehdot täyttyvät:
— suurin nopeus ≤120 km/t
— pyörät on varustettu kaksipuolisilla jarruilla ja pyörien nimellishalkaisija on 920–1 000 mm
— jarruanturat on valmistettu P10-valuraudasta
— tönkät ovat tyyppiä Bg (yksinkertainen) tai Bgu (kaksoisanturat)
— jarrutönkän voima on 5–40 kN käytettäessä Bg-tyyppisiä ja 5–55 kN käytettäessä Bgu-tyyppisiä tönkkiä.
Jarrupaino on laskettava käyttäen seuraavaa kaavaa:
Kaava (S1): B t ½  ¼k–½  ΣFdynkN½ 
9,81 m=s2½ 
missä ΣFdynon kaikkien jarrutönkkien voimien summa kulkuneuvon liikkuessa ja k on yksikötön kerroin, jonka arvo
riippuu käytetyn tönkän tyypistä (Bg tai Bgu) ja kunkin tönkän puristusvoimasta.
ΣFdynon laskettava käyttäen seuraavaa kaavaa:
ΣFdyn¼Fti−i*FR ð Þ  ηdyn
missä:
Ft= jarrusylinterin tehollinen voima [kN], kun sylinterien ja jarruvivuston palautusvoima on vähennetty
i = jarruvivuston kokonaisvälityssuhde
i* = pyörävipujen välityssuhde (yleensä 4 kaksiakselisille vaunuille ja 8 telivaunuille)
ηdyn= vivuston keskimääräinen hyötysuhde kulkuneuvon liikkuessa (kahden huoltokäynnin välinen keskiarvo).
Jarruvivuston tyypin mukaan hdyn voi olla jopa 0,91.
FR= vivustonsäätimen synnyttämä vastavoima (yleensä 2 kN).
Jarrupainon laskemisessa käytetyt k-käyrät saadaan seuraavantyyppisistä kaavoista:
Kaava (S2): : k¼a0þa1Fdynþa2F2
dynþa3F3
dyn
missä:
a0 a1 a2 a3
kBg 2,145 - 5,38 × 10-27,8 × 10-4- 5,36 × 10-6
kBgu 2,137 - 5,14 × 10-28,32 × 10-4- 6,04 × 10-68.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/339
S.1.2.2. Vaunut, joilta puuttuvat edellytykset jarrutuskyvyn laskemiseksi S.1.2.1 kohdan mukaisesti
Seuraavassa kuvattua laskutapaa on käytettävä suunniteltaessa jarrulaitteita vaunuille, joiden suurin nopeus on ≤120 km/h.
Vaunuun merkittävä jarrupaino on määritettävä kokeellisesti.
Jarrupaino lasketaan yleensä kahdessa vaiheessa seuraavasti:1. pysähtymismatkan laskeminen eri nopeusalueilla käytetyn jarrutusvoiman avulla2. jarrupainoprosentin määrittäminen pysähtymismatkan avulla käyttäen kuvan S1 kuvaajia (yksittäisvaunukokeet).
Kuva S1
Jarrupainoprosentin määrittelykuvaaja
Pysähtymismatka on laskettava vaihe vaiheelta (S.4.1 kohta) tai hidastuvuusarvo kerrallaan (S.4.2 kohta)
Esitetyt laskutavat soveltuvat periaatteessa yksittäisille vaunuille.
Pysähtymismatka on laskettava erikseen jokaiselle S.1.3.2 kohdassa annetulle alkunopeudelle ja S.1.3.2 kohdassa annetulle
kuormitukselle ottaen huomioon seuraavat tekijät:
— keskimääräinen dynaaminen hyötysuhde kahden huoltokäynnin välillä
— jarrusylinterin 4 sekunnin pituinen täyttymisaika
— vaunutyypissä käytettävien kitkamateriaalien alin keskimääräinen kitkakerroin.
Kun pysähtymismatkat on laskettu, on jarrupaino määritettävä alustavasti käyttäen S.1.3.2 kohdan menetelmää siten, että
pysähtymismatkoina käytetään laskettuja arvoja kokeellisesti mitattujen keskimääräisten arvojen sijasta.
S.1.2.1 kohdassa kuvatuille vaunuille, joiden suurin nopeus on 140 km/h, nopeudelle 120 km/h laskettua jarrupainoa (ks.
S.1.2.1 kohta) voidaan käyttää myös enimmäisnopeudelle 140 km/h.L 344/340 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Jarrupaino voidaan alustavasti määrittää tätä laskutapaa käyttäen, kun lisäksi otetaan huomioon seuraavat seikat:
— pysähtymismatka on laskettava jarrutuksille nopeuksista 100, 120, 140 ja 160 km/h aina vaunun suurimpaan
nopeuteen saakka
— kun pysähtymismatkat on laskettu, on jarrupaino määritettävä alustavasti käyttäen S.1.3.2 kohdan menetelmää siten,
että pysähtymismatkoina käytetään laskettuja arvoja kokeellisesti mitattujen keskimääräisten arvojen sijasta.
Vaunuun merkittävä jarrupaino on määritettävä kokeellisesti (S.1.3 kohta).
S.1.3. Jarrupainon kokeellinen määrittäminen
Tämä menettely on pakollinen aina, kun käytettävissä ei ole hyväksyttyä laskutapaa. Menettelyä voidaan soveltaa myös
S.1.2.1 kohdan mukaisiin vaunuihin (P10-anturat). Jos koetuloksena saadaan suurempi jarrupaino kuin laskemalla, ei
laskettua arvoa muuteta. Jos kokeissa saadaan jarrupaino, joka on pienempi kuin laskettu arvo, on syyt tulosten erilaisuuteen
selvitettävä.
Kokeet voidaan tehdä seuraavasti:— yksittäisvaunukokeet
Näissä kokeissa junan tai vaunun pysähtymismatka on mitattava tekemällä hätäjarrutus nopeudesta v
0suoralla ja tasaisella
radalla. Pysähtymismatka on mitattava kohdasta, jossa hätäjarrutus aloitettiin.
S.1.3.1. Vaunut, joiden suurin nopeus on ≤120 km/h
S.1.3.1.1. Yksittäisvaunukokeet (pysähtymismatkakokeet)
Testattava kulkuneuvo on kytkettävä veturiin ja kiihdytettävä nopeuteen v 0. Kun tämä nopeus on saavutettu, mekaaninen
kytkin on irrotettava ja tehtävä hätäjarrutus. Pysähtymismatka on mitattava kohdasta, jossa hätäjarrutus aloitettiin.
S.1.3.1.2. Vaunuyhdistelmän pysähtymismatkakoe
— Yksi vaunu, kun kyseessä on tavanomainen telivaunu;
— Kolmen vaunun ryhmä, kun kyseessä ovat kaksiakseliset vaunut;
— Kahden vaunun ryhmä, kun kyseessä ovat telittömät lyhytkytkentävaunut;
— Kiinteä vaunuryhmä, jonka vaunuja ei voida käyttää erillisinä.
Pysähtymismatkakokeet on tehtävä nopeuksilla 100 km/h ja 120 km/h.Jos käytössä on tyhjä–kuormattu-asetinlaitteella varustettu vaunu, pysähtymismatkakokeet on tehtävä seuraavasti:— Asettimen ollessa tyhjä-asennossa vaihtopainoa vastaavalla kuormalla (edellyttäen, että se on kyseisellä vaunutyypillä
mahdollista). Jos vaunussa on automaattinen kuormavaihde, kokeet on myös tehtävä tyhjä-asennossa lähes
vaihtopainoa vastaavalla kuormalla, mutta joka kuitenkin on riittävän paljon vaihtopainoa pienempi, jotta
automaattinen kuormavaihde pysyisi vakaana tyhjä-asennossa.
— Enimmäiskuormituksella kuormattu-asennossa.
Jos vaunuissa on automaattinen portaaton kuormajarru, pysähtymismatkakokeet on tehtävä seuraavasti:— Vaunun ollessa tyhjä (taarapainoinen) kuormajarrun tyhjä-asennossa sen tarkistamiseksi, ettei suurinta sallittua λ-
arvoa ole ylitetty;
— Enimmäiskuormalla (jolla saadaan suurin mahdollinen jarrupaino);
— Pysähtymismatkakokeet on tehtävä jarrupainon tarkistamiseksi myös tilanteessa, jossa energiahäviö on enimmillään.
Yleiset koeolot on esitetty S.3.1 kohdassa.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/341
Mitattu matka on korjattava nimelliskoeoloja (v o nom) vastaavaksi käyttäen S.3.2 kohdan mukaista menetelmää.
Vaunun jarrupainoprosentti on määritettävä keskimääräisen pysähtymismatkan perusteella (sallittujen korjattujen arvojen
keskiarvo) joko kuvan S.1 120 km/h ja/tai 100 km/h nopeutta vastaavia käyriä tai taulukon S1 kaavaa käyttäen. Onkäytettävä pienintä saatua jarrupainoprosenttia.
Taulukko S1:
λ-arvon laskeminen
S¼C
λþD
S¼C
S−D
V
[km/h]C D
100 52 840 10
120 83 634 19
140 119 179 19160 161 280 19
Nämä kaavat pätevät kuvan S1 käyrien ääripisteiden välissä oleville arvoille.
Jos vaunuun merkittävä jarrupaino on määritetty kokeellisesti, koetuloksia on korjattava ottamaan huomioon kahden
huoltokäynnin välinen keskimääräinen dynaaminen hyötysuhde (jonka arvo S.1.2.1 kohdan mukaisille vaunuille on 0,83).
P10-jarruanturoita käytettäessä jarrupainoa on korjattava jarrutönkän kohdalla mitatun dynaamisen voiman osalta
seuraavasti:
a) Määritetään jarruvivuston hyötysuhde mahdollisimman tarkkaan vaunun ollessa liikkeessä kokeen aikana arvon
η
dyn test määrittämiseksi.
Jos tätä mittausta ei ole tehty, arvoa ηdyn test = 0,91 voidaan käyttää uusille vaunuille, joissa on tavanomainen
jarruvivusto.
Muille vaunuille, joille arvoa ηdyn test ei ole mitattu, voidaan käyttää seuraavaa kaavaa:
ηdyn test ¼1þηstat test
2
Tätä kaavaa ei saa käyttää ηstat test -arvoille, jotka ovat pienempiä kuin 0,6. ηdyn test -arvo ei koskaan saa olla yli 0,91.
b) Käytettäessä kokeessa arvoa B testjarrutönkkää kohden laskettuna jarrupainona voidaan edellä olevia kaavoja (1) ja (2)
käyttää arvon F dyn test määrittämiseen tai suoraan lukea kyseinen arvo.
c) Korjattu dynaaminen voima on seuraava:
Fdyn corr ¼Fdyn test 0,83
ηdyn test
d) Tällä suureen F dyn corr arvolla voidaan samoja taulukoita käyttää korjatun jarrutönkkää kohden lasketun jarrupainon
Bcorrmäärittämiseen.
S.1.3.2. Vaunut, joiden suurin nopeus on yli 120 km/h mutta enintään 160 km/h
On käytettävä samaa menetelmää kuin S.1.3.1 kohdassa lisättynä kahdella koesarjalla, yksi nopeudelle 140 km/h ja toinen
nopeudelle 160 km/h, jos vaunu kykenee kulkemaan nopeudella 160 km/h.
Mitatut pysähtymismatkat on korjattava nimellisiä koeolosuhteita (v o nom ) vastaaviksi käyttäen S.3.2 kohdan mukaista
menetelmää.L 344/342 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Korjattuja keskimääräisiä pysähtymismatkoja on käytettävä määritettäessä neljä eri λ-arvoa (λ 100,λ120,λ140jaλ160) kuvan S1
käyristä (tai näitä käyriä vastaavista kaavoista; ks. taulukko S1).
On käytettävä pienintä arvoa λ100,λ120,λ140jaλ160.
S.2. TAVARAJAJUNIIN TARKOITETULLA UIC-ILMAJARRULLA VARUSTETTUJEN VAUNUJEN JARRUTUSKYVYN
MÄÄRITTÄMINEN
Vaunujen jarrupainoa asennossa G pidetään samana kuin asennossa P määritetty jarrupaino.
Vaunujen jarrupainoa asennossa G ei tarvitse erikseen määrittää.
S.3. KOKEIDEN SUORITUS
S.3.1. Koemenetelmät
S.3.1.1. Sää
Jotta huono sää ei vaikuttaisi tuloksiin, kokeet on tehtävä tuulen ollessa heikko ja kiskojen kuivat.
S.3.1.2. Kokeiden määrä
On tehtävä vähintään neljä hyväksyttävää koetta, joista lasketaan keskiarvo. Kaikki saadut pysähtymismatkat on korjattava
S.3.2.1 kohdan mukaisesti.
Keskiarvo on hyväksyttävä, jos se täyttää seuraavat samanaikaisesti tarkistettavat kriteerit:
Kriteeri 1:Otokseneskihajoan ðσnÞ
Otokseneskiarv ðsÞ3,0% ja
Kriteeri 2: Ääriarvo ðseÞ–keskiarvo ðsÞ j j  1,95 σn
missä s eon keskiarvosta eniten poikkeava pysähtymismatka.
Jos jompaa kumpaa kriteeriä ei täytetä, on tehtävä lisäkokeita (hyläten ääriarvo s e, jos kriteeriä 2 ei täytetty ja kokeiden
lukumäärä n ≥5).
Uusia näin saatuja arvoja käyttäen on tarkistettava kriteerien 1 ja 2 täyttyminen seuraavasti:
si= kokeessa numero i mitattu pysähtymismatka korjauksen jälkeen
s¼ keskimääräinen pysähtymismatka
n = koemäärä
σn= otoksen keskihajonta
ja
σn¼ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃΣsi−sj j2
nr
Vähintään 70 %:n kaikista tehdyistä kokeista on oltava hyväksyttäviä. S.3.2.1b kohdan mukaisesti tehtyjä kokeita ei lasketa
mukaan kokeiden kokonaismäärään.
Jos yhteensä 10 kokeen jälkeen on yksi tai kaksi kriteeriä jäänyt saavuttamatta, koesarja on keskeytettävä ja jarrujärjestelmä
tarkastettava. Kokeiden keskeyttäminen on kirjattava koeraporttiin.
S.3.1.3 Kitkapintojen ja levyjen/pyörien kunto
Ennen kokeiden aloittamista kulkuneuvon kitkapinnat (jarrupalat/-anturat) on ajettava sisään niin, että niiden kosketuspinta
on vähintään 70 % niiden kokonaispinnasta. Pysähtymismatkat lyhenevät, kun valurautaiset jarruanturat ovat kuluneet 3–
5 mm. Jos kokeissa jarrutetaan pysähdyksiin saakka märissä oloissa, on jarrupalan/-kengän etureuna ajettava sisään samaapyörimissuuntaa käyttäen.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/343
Suositus on, että kokeet tehdään tönkkäjarruisilla kulkuneuvoilla, joiden pyöriä (joko uusia tai uudelleensorvattuja) on
sisäänajettu vähintään 1 200 km:n verran.
Suositus on, että jarrulevyjen/pyörien alkulämpötila on 50oC—60oC.
S.3.2. Koetulosten arviointi
S.3.2.1. Yksittäisistä kokeista saatujen pysähtymismatkojen korjaus
Kokeessa j saatu pysähtymismatka on korjattava seuraavien tekijöiden huomioon ottamiseksi:
— nimellisnopeus verrattuna kokeessa mitattuun alkunopeuteen
— koeradan pituussuuntainen kaltevuus.
Korjaus on tehtävä käyttäen seuraavaa kaavaa:
V2
jnom
23,62sjcorr¼V2
jmeas
23,62sjmeas−g
ρi
1000
Ratkaisemalla yhtälö saadaan:
sjcorr¼3,933 ρv2
jnom
3,933 ρv2
jmeas−isjmeassjmeas
missä:
sjcorr[m] = korjattu pysähtymismatka (joka vastaa nimellisnopeutta kokeessa j)
sjmeas [m] = kokeessa j mitattu pysähtymismatka
vjnom[km/h] = nimellinen alkunopeus kokeessa j
vjmeas [km/h] = mitattu alkunopeus kokeessa j
ρ= pyörivien massojen hitauden aiheuttama korjauskerroin, joka määritellään seuraavasti:
ρ¼1þmr
m
missä:
m = koejunan tai vaunun massa
mr= pyörivien massojen ekvivalenttimassa.
(Jos tarkka arvo ei ole tiedossa, vetureille on käytettävä arvoa ρ= 1,15 ja henkilövaunuille arvoa ρ= 1,04.)
i [mm/m] = koeradan keskimääräinen kaltevuus matkalla s jmeas; arvo on positiivinen (+), jos kyseessä on ylämäki, ja
negatiivinen (-), jos kyseessä on alamäki.
Koetulos on hyväksyttävä, jos seuraavat kaksi kriteeriä täyttyvät:
a) |i| < 3 mm/m (poikkeustapauksissa 5 mm/m)
ja
b) v jmeas—vjnom≤4 km/h
S.3.2.2. Keskimääräisen pysähtymismatkan s korjaaminen
S.3.1. kohdan mukaisesti saatu keskimääräinen pysähtymismatka s on korjattava seuraavien tekijöiden huomioon
ottamiseksi:
a) Jarruvivuston dynaaminen hyötysuhde verrattuna keskimääräiseen käytön aikaiseen arvoon sekä levyjarruja
käytettäessä pyörän keskimääräinen halkaisija verrattuna puoliksi kuluneen pyörän halkaisijaan. P10-tönkkäjarrujenja tavanomaisten jarruvivustojen osalta dynaamista hyötysuhdetta on korjattava S.1.3.1 kohdassa esitetyllä tavalla.L 344/344 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Keskimääräinen pysähtymismatka on korjattava käyttäen seuraavia kaavoja:
Fcorr¼Ftestηm
ηtestdtest
dm
ja
Scorr¼tevnomþFtestþWm
FcorrþWmS−vnomte 	
joissa:
Scorr[m] = korjattu keskimääräinen pysähtymismatka
S [m] = keskimääräinen pysähtymismatka kokeessa
te[s] = jarrutusvoiman kehittymiseen kuluva ekvivalenttinen aika
Vnom[m/s] = nimellinen alkunopeus kokeessa
dtest[mm] = koevaunujen pyörän keskihalkaisija
dm[mm] = puoliksi kuluneen pyörän halkaisija
Fcorr[kN] = korjattu jarrutusvoima
Ftest[kN] = kokeidenaikainen keskimääräinen jarruvoima
ηM= jarruvivuston keskimääräinen hyötysuhde käyttöoloissa
ηtest= jarruvivuston kokeidenaikainen hyötysuhde
Wm[kN] = keskimääräinen kulkuvastus.
b) Jarrusylinterin todellinen täyttymisaika verrattuna 4 sekunnin nimellisaikaan. Tämä korjaus tehdään vain erikseen
testatuille kulkuneuvoille.
Korjaus on tehtävä seuraavalla kaavalla:
Scorr¼2−ts
2 
VnomþS
missä:
Scorr[m] = korjattu keskimääräinen pysähtymismatka
S [m] = keskimääräinen pysähtymismatka
ts[s] = jarrusylinterien mitattu keskimääräinen täyttymisaika
Vnom[m/s] = nimellinen alkunopeus kokeessa
S.4. JARRUTUSKYVYN LASKENNALLINEN MÄÄRITYS
S.4.1. Laskeminen vaiheittain
Pysähtymismatka voidaan laskea vaiheittain aloittaen dynaamiseen yhtälöön perustuvasta yleisestä menetelmästä; algoritmi
määritellään seuraavasti:
Vaihe 1 ΣFiþWi¼meai
missä:
ΣFi kaikkien käytössä olevien jarrujen hidastavien voimien summa
Wi liikettä vastustava voima ajanhetkellä i
me Kulkuneuvon ekvivalenttimassa (pyörivät massat mukaan luettuna)
ai hidastuvuus ajanhetkellä i.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/345
Vaihe 2ai¼ΣFiþWi
me
Vaihe 3 vIþ1¼vi−aiΔt
missä:
Δt peräkkäisten laskujen aikaväli (Δt ≤1s);
vi aikavälin Δt alkunopeus
vI+1 aikavälin Δt loppunopeus.
Vaihe 4:Vmi¼ViþViþ1
2
missä:
vmi aikavälin Δt keskinopeus
Vaihe 5: Δsi= v mixΔt
missä:
Δsi aikavälillä Δt kuljettu matka
Matka Δsivoidaan myös laskea jommallakummalla seuraavista kaavoista:
Vaihe 5b:Δsj¼vjΔt−1
2aiΔt2
Vaihe 5c:Δsj¼v2
i−v2
iþ1
2ai
Jos oletetaan jarrutusvoiman pysyvän vakiona koko aikavälin ajan, kaikki kaavat antavat saman tuloksen.
Vaihe 6: s =Σ(vmi×Δt)
missä:
s kokonaispysähtymismatka (nopeuteen v = 0)
S.4.2. Laskeminen vaiheittain muuttuvaa hidastuvuutta käyttäen
Jos vaunut on varustettu jarruilla, jotka eri nopeusalueilla antavat vakiona pysyvän, mutta alueesta toiseen muuttuvan
hidastuttavan voiman, tai jos tämän voiman keskiarvo on tiedossa, voidaan käyttää seuraavaa yksinkertaistettua menetelmää:
Vaihe 1:ami¼ΣFmiþWmi
me
missä:
Fmi, W mija a mi= nopeusalueella v i–vi+1vakiona pysyvä tai keskimääräinen arvo
Vaihe 2:Δsj¼v2
i−v2
iþ1
2 a mi
missä:
Δsi tällä nopeusvälillä kuljettu matka
Vaihe 3: s = t e× v o+ΣΔs iL 344/346 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE T
ERITYISTAPAUKSET
Kinemaattinen ulottuma
Iso-Britannia
T.1. ISON-BRITANNIAN RAUTATIEVERKOSSA KÄYTETTÄVIKSI TARKOITETUT VAUNUT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 347
T.1.1. Johdanto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 347
T.1.2 Kohta A —Isossa-Britanniassa vaunuille käytettävä ulottuma (W6) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 348
T.1.3. Osa B —Esimerkkilaskelma ulottuman W6-A mukaisesta kulkuneuvosta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 351
T.1.4. Osa C —Ulottumat W7 ja W8 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 354
T.1.5. Osa D —Erityinen kuormaulottuma W9 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 355
T.1. ISON-BRITANNIAN RAUTATIEVERKOSSA KÄYTETTÄVIKSI TARKOITETUT VAUNUT
T.1.1. Johdanto
Ison-Britannian radoilla on käytössä seuraavat tavaravaunun ulottumat: W6, W7, W8 ja W9. Infrastruktuurin hallinnon on
merkittävä infrastruktuurirekisteriin tieto siitä, mikä ulottuma on käytössä kullakin radalla. Ulottumat on kuvattu jäljempänäkohdassa A –W6, kohdassa B —mallilaskelma, kohdassa C —W7 ja W8 sekä kohdassa D —W9. Näitä ulottumia
sovelletaan vain kulkuneuvoihin, joissa jousituksen sivuttaisliike ja huojuminen ovat minimaalisia. Kulkuneuvot, joissa onpehmeä sivuttaisliikkeen salliva jousitus ja/tai jotka huojuvat huomattavasti, on arvioitava dynaamisesti ilmoitettujenkansallisten standardien mukaisesti.
Alle 400 mm kiskojen yläpinnasta mitattuna on vaunujen oltava sekä vertailuprofiilin G1 että ulottuman W6 mukaisia sen
mukaan, kumpi niistä on rajoittavampi.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/347
T.1.2 . Kohta A —Isossa-Britanniassa vaunuille käytettävä ulottuma (W6)
Kuva T1
Huomautus redusointikaavoista ja muista huomioon otettavista seikoista käytettäessä ulottumaa W6
tavaravaunuille
Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta
YleistäTätä ulottuman osaa pidetään staattisena, eivätkä sivuttaissuuntaiset liikkeet vaikuta ulottuman leveyteen.
Kiskojen yläpinnasta mitattu mitta 1 000 mm
Kiskojen yläpinnasta mitattu mitta 1 000 mm on ehdoton vähimmäismitta; mikään vaunun osa ei saa pystysuunnassa
ulottua tämän mitan alapuolelle siten, että ulottuma vaarantuu millään kuormalla tai minkäänasteisen kulumisen
seurauksena. Jousituksen pystysuuntainen liike määritellään liikkeenä ääripisteeseen, jota rajoittaa kiinteä este taijousituksen rajoitin.
Kulkuneuvon suurimman leveyden määrittäminen
Suoralla radalla sallitaan mitta 2 820 mm (joka vastaa mittaa 3 024 mm kaarteissa, joiden säde on 200 m) ilman
leveyden redusointikaavojen käyttöä.
Kaaviokuva leveyden redusointikaavoja varten.L 344/348 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva T2
A = akseliväli / telien keskikohtien väli metreinä
Nija N o= metreinä mitattu etäisyys kyseisestä kohdasta lähimpään akseliin tai telin keskikohtaan.
Kaavat, joita käytetään leveyden redusointiin yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta
a) Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys E i(metreinä) akselien / telien keskikohtien välisestä osasta:
Ei¼AN i−N2
i
400−0,102
b) Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys E o(metreinä) akselien / telien keskikohtien ulkopuolelle
jäävistä osista:
Eo¼AN oþN2
o
400−0,102
Huom:
— Kaavasta a) tai b) saatu negatiivinen arvo tarkoittaa, että vähennystä ei tehdä.
— Kulkuneuvon keskikohdassa ei tarvitse tehdä vähennystä, ellei telin keskikohtien väli ole yli 12,8 m.
— Leveyden redusointikaavat koskevat samalla tavoin kaikkia profiilin yläosan leveysmittoja.
— Tämän ulottuman leveyttä ei saa lisätä, vaikka kaarteessa tarvittava tila on pienempi kuin edellä kuvattu.
Alue alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta
YleistäUlottuman tämä osa on yksinkertaistettu kinemaattinen ulottuma.
Kaikki tilantarpeet sivusuunnassa on otettava huomioon riippumatta niiden aiheuttajasta eli:
a) koko sivujousituksen liike
b) koko sivujousituksen kuluminen
c) kaarteen vaikutus (E
itai E o).
Seuraavia tekijöitä ei oteta huomioon:
d) kulkuneuvon kallistuminen
e) akselisuojuksen kääntyminen
f) pyörän laipan ja kiskon välys
g) pyörän laipan ja kiskon kuluminen.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/349
Kaikki alapuolelle jäävän tilan mitat ovat ehdottomia vähimmäismittoja; mikään vaunun osa ei saa pystysuunnassa
ulottua tämän mitan alapuolelle siten, että ulottuma vaarantuu millään kuormalla tai minkäänasteisen kulumisenseurauksena. Jousituksen pystysuuntainen liike on määriteltävä liikkeenä ääripisteeseen, jota rajoittaa kiinteä este taijousituksen rajoitin.
Lisäksi kulkuneuvo ei saa edellä mainitun maksimaalisen pystysuuntaisen liikkeen ja kulumisen vuoksi ylittää
ulottuman alapuolelle jäävän tilan mittoja korkeuksilla 75, 100 ja 135 mm kiskojen yläpinnasta, kun se seisoo
laaksossa tai mäen huipulla siten, että radan pystysuora kaarevuussäde on 500 m.
Kulkuneuvon suurimman leveyden määrittäminen
Missään kulkuneuvon kohdassa sen yhteenlaskettu
1) suurin staattinen leveys ja2) 1.2.1 kohdan a), b) ja c) alakohdista saatujen arvojen summa
ei saa ylittää mitään seuraavista neljästä arvosta:
Kaarteen säde (R) Suurin leveys (1) + (2)
Suora (*) 2 700 mm
360 m 2 700 mm200 m 2 820 mm
160 m 2 900 mm
(*) Otettu mukaan, koska kaarteet eivät vaikuta tiettyjen osien, kuten akselien laakeripesien, ulottumaan.
Kuva T3
Kaaviokuva leveyden redusointikaavoja varten.
A = akseliväli / telien keskikohtien väli metreinä
NIja N o= metreinä mitatut etäisyydet kyseisestä kohdasta lähimpään akseliin tai telin keskikohtaan
R = kaarteen säde.
Kaavat, joita käytetään leveyden redusointiin alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta
a) Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys E i(metreinä) akselien / telien keskikohtien välisestä osasta:
Ei¼AN i−N2
i
2RL 344/350 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
b) Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys E o(metreinä) akselien / telien keskikohtien ulkopuolelle
jäävistä osista:
Ei¼AN oþN2
o
2R
Huomautuksia:
— Kaikki edellä olevan mukaisesti saadut leveyden vähennykset koskevat samalla tavoin kaikkia profiilin alaosan
leveysmittoja.
— Tämän ulottuman leveyttä ei saa kasvattaa.
T.1.3. Osa B —Esimerkkilaskelma ulottuman W6-A mukaisesta kulkuneuvosta
1. Esimerkki
1.1. Kaksiakselinen katettu vaunu, jonka mitat ovat seuraavat:
Akseliväli (A) 9 m
Puskimien välinen pituus 12,82 mJousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan ± 0,02 m
Jousituksen sivuttaistuen kuluma kokonaisuudessaan 0,003 m
1.2. Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta
1.2.1. Kulkuneuvon keskellä
E
i¼AN i−N2
i
400
Ei= - 0,051 m
Laskemalla saadaan E i: lle negatiivinen arvo, joten vähennystä ei tehdä.
1.3. Kulkuneuvon puskimessa
1.3.1.
Ei¼AN oþN2
o
400−0,102
Eo= - 0,05 m
Laskemalla saadaan E o:lle negatiivinen arvo, joten vähennystä ei tehdä.
1.4. Alue alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta
1.4.1. Koko sivujousituksen liike1.4.1.1. (0,020 + 0,003) m = 23 mm (vähennys puolikkaan leveydestä)
1.5. Akselin keskiviivalla
1.5.1. E
o/Ei= nolla
Näin ollen akselin laakeripesien kohdalta mitattu enimmäisleveys on seuraava:2 700 - 2(23) = 2 654 mm
1.6. Kulkuneuvon keskellä
1.6.1.
E
i¼AN i−N2
i
2R8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/351
i) kun R = 360 m E i= 28 mm
Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 360 m on seuraava:
2 700 - 2(23) - 2(28) = 2 598 mm
ii) kun R = 200 m E i= 51 mm
Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 200 m on seuraava:
2 820 - 2(23) - 2(51) = 2 672 mm
iii) kun R = 160 m E i= 63 mm
Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 160 m on seuraava:
2 900 - 2(23) - 2(63) = 2 728 mm
Edellä esitetystä nähdään, että pienin arvo saadaan tapauksessa (i), minkä vuoksi kulkuneuvon suurin sallittu leveys sen
keskikohdassa on 2 598 mm.
1.7. Kulkuneuvon puskimessa
1.7.1.
Ei¼AN oþN2
o
2R
i) kun R = 360 m E o= 29 mm
Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 360 m on seuraava:
2 700 - 2(23) - 2(29) = 2 596 mm
ii) kun R = 200 m E o= 52 mm
Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 200 m on seuraava:
2 820 - 2(23) - 2(52) = 2 670 mm
iii) kun R = 160 m E o= 65 mm
Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 160 m on seuraava:
2 900 - 2(23) - 2(65) = 2 724 mm
Edellä esitetystä nähdään, että pienin arvo saadaan tapauksessa (i), minkä vuoksi kulkuneuvon suurin sallittu leveys
sen puskimien kohdalla on 2 596 mm.
3. Pystysuunnassa tarvittavan tilan/alapuolelle jäävän vapaan alueen laskeminen
3.1. Jousitettujen osien tarvitsema tila3.1.1.
a) Sallittu pyörän kuluma 38,0 mm
b) Kulkukehän koveruus 6,0 mm
c) Jousituksen liike taarapainosta rajoittimeen 98,5 mm
Yhteensä 142,5 mm (käytetään arvoa 143 mm)
Huom: Tätä tilavaatimusta voidaan vähentää yhden akselin laakeripesään pyörän kulumista kompensoimaan asennettavan
kartiomaisen säätölevyn kokonaispaksuuden verran kulkuneuvoissa, joissa on mahdollisuus käyttää näitä säätölevyjä.L 344/352 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
3.2. Jousittamattomien osien tarvitsema tila
3.2.1.
d) Sallittu pyörän kuluma 38 mm
e) Kulkukehän koveruus 6 mm
Yhteensä 44 mm
3.2.2.
3.3. Alle jäävä tila kulkuneuvon keskellä
3.3.1.
Kulkuneuvon pystysuunnassa tarvitsema tila H isen seistessä mäen harjalla, jonka kaarevuussäde on 500 m, saadaan
seuraavasta kaavasta:
Hi¼AN i−N2
i
2R
Hi= 20 mm.
3.4. Alle jäävä vapaa tila kulkuneuvon puskimen kohdalla
3.4.1.
Kulkuneuvon pystysuunnassa tarvitsema tila H osen seistessä laaksossa, jonka kaarevuussäde on 500 m, saadaan seuraavasta
kaavasta:
Ho¼AN oþN2
o
2R
Ho= 21 mm
3.4.2.
Huom: Edellä 3.3 ja 3.4 kohdassa kuvatulla tavalla saadut arvot on lisättävä 75, 100 ja 135 mm kiskojen yläpinnan
yläpuolella olevien tasojen kohdalla 3.1 ja 3.2 kohdassa laskettuihin arvoihin.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/353
T.1.4. Osa C —Ulottumat W7 ja W8
Ulottuma W7
Kuva T4
L 344/354 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Ulottuma W8
Kuva T5
T.1.5. Osa D —Erityinen kuormaulottuma W9
— Vaunun runko ja telit on suunniteltava ulottuman W6 mukaisiksi.
— Vaunuun lastattuna irrotettavan kuorman on oltava seuraavassa kuvatun ulottuman W9 mukainen.
1.1. Ulottumassa W9 on kaksi erillistä osaa, joita molempia on noudatettava:
W9 (i) , joka koskee telien keskikohtien väliin sijoitettuja kuormayksikköjä. [HUOM: (i) tarkoittaa sisempää osaa].W9 (o), joka koskee vaunun ylitykseen eli telin ja vaunun lastitilan käyttökelpoisen päätyosan väliin sijoitettuja
kuormayksikköjä. [HUOM: (o) tarkoittaa ulompaa osaa].8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/355
Ulottuman W9 (i) vertailuprofiili
Kuva T6
Konttien kuljetusvaunuissa on eri kohdat erikokoisia intermodaalisia lastausyksikköjä varten. Näitä konttien kuljetus-
vaunuihin kuormattuja intermodaalisia lastausyksikköjä ei kiinnitetä paikoilleen sivu- tai pituussuunnassa. Kaikkilastausyksikköjen asentovirheet ja mahdollinen liikkuminen matkan aikana on otettava huomioon sekä W9 (i)- että W9(o) -ulottuman osalta.L 344/356 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
2. Huomautuksia redusointikaavoista ja muista huomioon otettavista seikoista käytettäessä ulottumaa W9
2.1. Ulottuma W9 (i) on määritelty vaunuille, joiden telien keskipisteiden etäisyys on 13,5 m. Vaunuille, joiden telien
keskikohtien väli on alle 13,5 m, ei sallita ulottuman leventämistä. Sen sijaan ulottuman leveyttä vähennetäänvaunuille, joiden telien keskikohtien väli on yli 13,5 m.
2.1.1. Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta
2.1.1.1. Yleistä2.1.1.2.
Tämän ulottuman W9 (i) osan katsotaan olevan staattinen, eivätkä jousituksen sivusuuntaiset liikkeet vaikuta siihen
edellyttäen, että ne ovat pienempiä kuin 13 mm (kuluma mukaan luettuna).
Jos jousituksen sivusuuntainen liike ylittää 13 mm, on ulottuman W9 (i) leveyttä vähennettävä molemmin puolin sen verran
kuin mainittu raja ylittyy.
2 796 mm levyiselle alueelle on 1 000 mm mitta kiskojen yläpinnasta ehdoton vähimmäisvaatimus. Mikään lastausyksikön
osa ei saa pystysuunnassa ulottua tämän mitan alapuolelle siten, että ulottuma vaarantuu millään kuormalla taiminkäänasteisen kulumisen seurauksena. Jousituksen pystysuuntainen liike määritellään liikkeenä ääripisteeseen, jotarajoittaa kiinteä este tai jousituksen rajoitin.
Alue välillä 1 000–780 mm kiskojen yläpinnasta
Kuva T6
Huom: Yleensä suurin vähennys saadaan, kun N i= A/2.
1.1.3. Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys E i(metreinä) akselien / telien keskikohtien välisestä osasta:
Ei¼AN i−N2
i
400−0,1148.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/357
Huom:
— Edellä olevan 3.1.1 kohdan mukaisesti saatu negatiivinen arvo tarkoittaa, että vähennystä ei tehdä.
— Kulkuneuvon keskikohdassa ei tarvitse tehdä vähennystä, ellei telin keskikohtien väli ole yli 13,5 m.
Leveyden redusointikaava koskee samalla tavoin kaikkia leveysmittoja alueella, joka on yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta.
Alue välillä 1 000–780 mm kiskojen yläpinnasta
2.1. Yleistä
2.1.1. Tämä ulottuman W9 (i) osa on yksinkertaistettu kinemaattinen ulottuma.
Kaikki tilantarpeet sivusuunnassa on otettava huomioon riippumatta niiden aiheuttajasta:a) Jousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaanb) Jousituksen sivuttaistuen kuluma kokonaisuudessaan
c) Kaarteen aiheuttama vähennys E
i
d) lastausyksikön liikkuminen on kuvattu liitteen 5 osan D johdannossa.
Seuraavia tekijöitä ei oteta huomioon:e) Kulkuneuvon kallistuminenf) Akselisuojuksen kääntymineng) Pyörän laipan ja kiskon välysh) Pyörän laipan ja kiskon kuluminen.
2.1.3. Alue alle 780 mm kiskojen yläpinnasta2.1.3.1.
Mikään ulottuman W9 (i) mukaisen lastausyksikön osa ei saa ulottua tälle alueella millään kuormalla tai minkäänasteisen
kulumisen seurauksena, paitsi silloin, kun tämä kuorman osa on ulottuman W6 mukainen.
2.1.4. Ulottuman W9 (i) leveysmittojen määrittäminen
Kuva T7
L 344/358 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
2.1.5. Missään kulkuneuvon kohdassa sen yhteenlaskettu
i) suurin staattinen leveys jaii) 1.2.1 kohdan a), b) ja c) alakohdista saatujen arvojen summaei saa ylittää mitään seuraavista kolmesta arvosta:
Kaarteen säde (R) Enimmäisleveys (i) + (ii)
360 m 2 810 mm
200 m 2 912 mm
160 m 2 970 mm
2.1.5.1. Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys E i(metreinä) telien välisestä osasta:
Ei¼AN i−N2
i
2R
2.1.6.2. Huom: Kaikki edellä olevan mukaisesti saadut leveyden vähennykset koskevat samalla tavoin kaikkia leveysmittoja
alueella 1 000–780 mm kiskojen yläpinnasta. Tämän ulottuman leveyttä ei saa kasvattaa.
. 3 Esimerkkilaskelma
3.1. Ulottumaan W9 (i) liittyvien tietojen mukaisesti lasketut leveyden vähennykset.
3.1.1. Telein varustettu vaunu, jonka mitat ovat seuraavat:
Telien keskipisteiden välinen etäisyys (A) 13,5 m
Kuormatilan pituus 15,9 mJousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan tuen kuluma mukaan luettuna 13 mm (eli ei ylitä standardiarvoa 13 mm)
Lastausyksikön sivuttaisliike kokonaisuudessaan kiinnityslaitteeseen nähden 12,5 mm (eli 6,5 mm enemmän kuin
standardiarvo 6 mm)
3.2. Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta
3.2.1. Kulkuneuvon keskellä
E
i¼AN i−N2
i
400−0,114
Ei¼13,5 6,75−6,752
400−0,114
Ei= - 0,00009 eli leveyttä ei vähennetä kaarteen takia.
3.2.2. Ulottuman kokonaisvähennys
= E i+ jousituksen liiallinen sivuttaisliike + lastausyksikön liiallinen liike
= 0 + 0 + 6,5 mm.Tämän vuoksi kaikkia ulottuman W9 (i) vaakasuoria koordinaatteja 1 000 mm kiskojen yläpinnasta ulottuvalla alueella on
pienennettävä 6,5 mm ulottuman molemmilla puolilla.
3.3. Alue välillä 1 000–780 mm kiskojen yläpinnasta3.3.1.
Jousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan = 13 mm.
Lastausyksikön liiallinen sivuttaisliike = 6,5 mm.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/359
3.3.2.
Vaunun keskikohdassa:
Ei¼AN i−N2
i
2R
i) Kun R = 360 m E i= 63 mm
Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 360 m on seuraava:
2 810 - (2 × 63) - (2 × 13) - (2 × 6,5) = 2 645 mm
ii) Kun R = 200 m E i= 114 mm
Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 200 m on seuraava:
2 912 - (2 × 114) - (2 × 13) - (2 × 6,5) = 2 645 mm
iii) Kun R = 160 m E i= 142 mm
Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 160 m on seuraava:
2 970 - (2 × 142) - (2 × 13) - (2 × 6,5) = 2 647 mm
Edellä olevat tapaukset (i) ja (ii) antavat molemmat tuloksena minimiarvon, ja sen vuoksi lastausyksikön suurin sallittu leveys
lastitilan keskellä on 2 645 mm.
4. Huomautuksia redusointikaavoista ja muista huomioon otettavista seikoista käytettäessä ulottumaa W9 (o)4.1. Ulottuma W9 (o) on määritelty vaunuille, joiden telien keskipisteiden etäisyys on 13,5 m. Ulottuman leveyttä ei saa
kasvattaa vaunuille, joiden telien keskipisteiden etäisyys on vähemmän kuin 13,5 m. Sen sijaan ulottuman leveyttäpienennetään vaunuille, joiden telien keskipisteiden etäisyys on yli 13,5 m.
4.1.1. Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta4.1.1.1. Yleistä
Tämän ulottuman W9 (o) osan katsotaan olevan staattinen, eivätkä jousituksen sivusuuntaiset liikkeet vaikuta siihen
edellyttäen, että ne ovat pienempiä kuin 13 mm.
Ulottuman W9 (o) leveyttä on kuitenkin pienennettävä keskiviivan molemmin puolin sillä määrällä, jolla jousituksen
sivuttaisliike ylittää 13 mm:n rajan.
Kaikki kiinnitysmekanismien, kuten tappien, sallimat lastausyksikön liikkeet, jotka ylittävät 6 mm, vähentävät edelleen
leveyttä keskiviivan molemmin puolin.
2 796 mm:n levyiselle alueelle on 1 000 mm mitta kiskojen yläpinnasta ehdoton vähimmäisvaatimus; mikään
lastausyksikön osa ei saa pystysuunnassa ulottua tämän mitan alapuolelle siten, että ulottuma vaarantuu millään kuormalla
tai minkäänasteisen kulumisen seurauksena. Jousituksen pystysuuntainen liike määritellään liikkeenä ääripisteeseen, jotarajoittaa kiinteä este tai jousituksen rajoitin.
Suoralla radalla sallitaan mitta 2 796 mm (joka vastaa mittaa 3 024 mm kaarteissa, joiden säde on 200 m) ilman leveyden
pienentämistä.L 344/360 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
4.1.2.1. Kaaviokuva leveyden redusointikaavoja varten
Kuva T7
Huom: Yleensä vähennys on suurin, kun arvo N o= maksimiarvo.
4.1.3. Kaava, jota käytetään leveyden redusointiin yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta4.1.3.1.
Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys E
o(metreinä) telien ja lastitilan päädyn välisellä osalla:
Eo¼AN oþN2
o
400−0,114
4.1.3.2. Huom:
— Laskun tuloksena saatu negatiivinen arvo tarkoittaa, että vähennystä ei tehdä.
— Vähennystä ei tarvita, ellei etäisyys lastitilan päätyyn ole suurempi kuin 2,798 m vaunussa, jonka telien keskikohtien
väli on 13,5 m.
Leveyden redusointikaava koskee samalla tavoin kaikkia leveysmittoja alueella, joka on yli 1 000 mm kiskojen
yläpinnasta.
Alue = 1 000 mm kiskojen yläpinnasta
4.2.2. Alue alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta4.2.2.1.
Tämä ulottuman W9 (o) osa on kinemaattinen, ja se on määritettävä täsmälleen vertailuprofiilin W 6 mukaisesti lukuun
ottamatta sitä, että sallittuja leveyksiä on edelleen vähennettävä lastausyksikön kiinnitystapaa vastaavasti.
2 796 mm:n levyiselle alueelle on 1 000 mm mitta kiskojen yläpinnasta ehdoton vähimmäisvaatimus; mikään
lastausyksikön osa ei saa pystysuunnassa ulottua tämän mitan alapuolelle siten, että ulottuma vaarantuu millään kuormallatai minkäänasteisen kulumisen seurauksena. Jousituksen pystysuuntainen liike määritellään liikkeenä ääripisteeseen, jotarajoittaa kiinteä este tai jousituksen rajoitin.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/361
4.2.2.2. Ulottuman leveysmittojen määrittäminen
Missään kulkuneuvon kohdassa sen yhteenlaskettui) suurin staattinen leveys ja
ii) 1.2.1 kohdan a), b) ja c) alakohdista saatujen arvojen summa
ei saa ylittää mitään seuraavista kolmesta arvosta:
4.2.2.3.
Kaarteen säde (R) Suurin leveys (1) + (2)
360 m 2 700 mm
200 m 2 820 mm160 m 2 900 mm
Kuva T8
Loa-
dabledecklengt-
h =
Kuor-mati-lanpitu-us A = telien keskikohtien väli (metreinä)
N
o= etäisyys kyseisestä kohdasta lähimpään telin keskikohtaan (metreinä)
Huom: suurin vähennys saadaan, kun N o= A/2.
R = kaarteen säde (metreinä)
Kaava, jota käytetään leveyden redusointiin alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta
Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys E o(metreinä) telin ja lastitilan päädyn välisellä osalla:
Ei¼AN oþN2
o
2R
Huom:
— Kaikki edellä olevan mukaisesti saadut leveyden vähennykset koskevat samalla tavoin kaikkia leveysmittoja alueella,
joka on alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta.
— Tämän ulottuman leveyttä ei saa kasvattaa.
Ulottumaan W9 (o) liittyvien tietojen mukaisesti lasketut leveyden vähennykset.
Esimerkkilaskelma
Ulottumaan W9 (o) liittyvien tietojen mukaisesti lasketut leveyden vähennyksetL 344/362 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Telein varustettu vaunu, jonka mitat ovat seuraavat:
Telien keskipisteiden välinen etäisyys (A) 13,5 m
Lastitilan pituus 15,9 mJousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan tuen kuluma
mukaan luettuna13 mm (eli ei ylitä standardiarvoa 13 mm)
Lastausyksikön sivuttaisliike kokonaisuudessaan kiinnityslait-
teeseen nähden12,5 mm (eli 6,5 mm enemmän kuin standardiarvo 6 mm)
Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta
Lastausyksikön päädyssä
E
o¼AN oþN2
o
400−0,114 missä No¼15,9−13,5
2¼1,2
Eo= - 0,070 m
Ulottuman kokonaisvähennys
= E o+ jousituksen liiallinen sivuttaisliike + lastausyksikön liiallinen liike
= - 70 + 0 + 6,5 = - 63,5 mm eli negatiivinen; vähennystä ei siis tarvita.Alue alle 1 000 mm kiskojen yläpinnastaJousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan = 13 mm.Lastausyksikön liiallinen sivuttaisliike = 6,5 mm.
Lastausyksikön päädyssä
E
o¼AN oþN2
o
2R
i) Kun R = 360 m E o= 24,5 mm
Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 360 m on seuraava:
2 700 - (2 × 24,5) - (2 × 13) - (2 × 6,5) = 2 612 mm
ii) Kun R = 200 m E o= 44 mm
Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 200 m on seuraava:
2 820 - (2 × 44) - (2 × 13) - (2 × 6,5) = 2 693 mm
iii) Kun R = 160 m E o= 55 mm
Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 160 m on seuraava:
2 900 - (2 × 55) - (2 × 13) - (2 × 6,5) = 2 751 mm
Tapaus i) antaa tuloksena minimiarvon, ja sen vuoksi lastausyksikön suurin sallittu leveys lastitilan päädyssä on 2 612 mm.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/363
LIITE U
ERITYISTAPAUKSET
Kinemaattinen ulottuma
Raideleveys 1 520 mm
U.1 SEKÄ 1 520 MM:N ETTÄ 1 435 MM:N LEVYISILLÄ RADOILLA KÄYTETTÄVÄT VAUNUT . . . . . . . . . . . . . . . 364
U.2 PELKÄSTÄÄN 1 520 MM LEVEILLE RADOILLE TARKOITETUT VAUNUT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 366U.3 KULKU SIIRTYMÄKAARTEISSA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 367U.4 PYSTYSUORIEN SIIRTYMÄKAARIEN (MUKAAN LUETTUINA JÄRJESTELYRATAPIHOJEN LASKUMÄET)
SEKÄJARRUTUS-, JÄRJESTELY- TAI PYSÄYTYSLAITTEIDEN OHITUS. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 368
U.5 KYTKEMISKYKY . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 369
Tämä erityistapaus koskee tiettyjä Puolassa ja Slovakiassa olevia ratoja, joiden raideleveys on 1 520 mm ja joilla on yhteydet
Liettuan, Latvian ja Viron ratoihin.
U.1 SEKÄ 1 520 MM:N ETTÄ 1 435 MM:N LEVYISILLÄ RADOILLA KÄYTETTÄVÄT VAUNUT
Jotta sekä 1 520 mm että 1 435 mm leveille radoille tarkoitetut yhteentoimivat vaunut voisivat toimia ilman rajoituksia
kummankin rataverkon alueella, on niiden oltava kuvassa U1 esitetyn kinemaattisen ulottuman mukaisia.
Kuva U1
L 344/364 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Tietyissä kahden- ja monenkeskisissä sopimuksissa käytettävien vaunujen yläosat voivat olla kuvassa U2 esitetyn ulottuman
mukaisia.
Kuva U2
upper surface of the rails = kiskojen yläpinta Näiden vaunujen alaosan kinemaattisen ulottuman tulisi olla kuvan U3
mukainen.
Kuva U3
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/365
U.2 PELKÄSTÄÄN 1 520 MM LEVEILLE RADOILLE TARKOITETUT VAUNUT
Nämä tavaravaunut voivat olla kinemaattisten ulottumien WM-2, WM-1 ja WM-0 mukaisia.
Kuva U4
Kinemaattinen ulottuma WM-2
Kuva U5
Kinemaattinen ulottuma WM-1
L 344/366 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva U6
Track axis = raiteen keskiviiva Kinemaattisten ulottumien WM-2, - 1, ja - 0 alaosat
U.3 KULKU SIIRTYMÄKAARTEISSA
Sekä kuormattujen että tyhjien yksittäisten vaunujen on kyettävä kulkemaan kaarteissa, joiden säde on 80 m.
1 520 mm:n radoilla junaksi kytkettyjen kuormattujen ja tyhjien vaunujen on kyettävä kulkemaan seuraavilla radoilla:— siirtyminen suoralta radalta kaarevuussäteeltään 80 m olevaan kaarteeseen ilman siirtymäkaarretta
— kaarevuussäteeltään 120 m oleva S-muotoinen kaarre ilman välissä olevaa suoraa osuutta.
1 520 mm:n radoilla junaksi kytkettyjen kuormattujen ja tyhjien pitkien vaunujen (telien keskitappien väli yli 16 m ja
puskimien väli yli 21 m) on kyettävä kulkemaan seuraavilla radoilla:
— siirtyminen suoralta radalta kaarevuussäteeltään 110 m olevaan kaarteeseen ilman siirtymäkaarretta
— kaarevuussäteeltään 160 m oleva S-muotoinen kaarre ilman välissä olevaa suoraa osuutta.
1 435 mm radoilla junaksi kytkettyjen kuormattujen ja tyhjien vaunujen on kyettävä kulkemaan seuraavilla radoilla:— kaarevuussäteeltään 190 m oleva S-muotoinen kaarre ilman välissä olevaa suoraa osuutta.
— kaarevuussäteeltään 150 m oleva S-muotoinen kaarre, jossa välissä on 6 m:n pituinen suora osuus
— kaarevuussäteeltään 120 m oleva S-muotoinen kaarre, jossa välissä on 20:n m:n pituinen suora osuus.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/367
U.4 PYSTYSUORIEN SIIRTYMÄKAARIEN (MUKAAN LUETTUINA JÄRJESTELYRATAPIHOJEN LASKUMÄET) SEKÄ
JARRUTUS-, JÄRJESTELY- TAI PYSÄYTYSLAITTEIDEN OHITUS.
Kulun pystysuorien profiilien yli kuvien U7 ja U8 mukaisesti on oltava mahdollista ilman automaattisten liittimien
irrottamista.
Kuva U7
Gradient change point = jyrkkyyden muuttumispiste
Kuva U8
Gradient change point = jyrkkyyden muuttumispiste
L 344/368 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
U.5 KYTKEMISKYKY
Automaattisilla liittimillä varustettujen kuormattujen ja tyhjien vaunujen on mahdollistettava kytkeminen seuraavissa
oloissa:
— ilman manuaalista (käsin annettua) apua
— suorilla radoilla
— siirryttäessä suoralta radalta säteeltään 135 m olevaan kaarteeseen ilman suoraa siirtymäosuutta
— kaarteissa, joiden kaarevuussäde on 150 m.
— manuaalisesti (käsin avustaen)
— kaarevuussäteeltään 190 m olevissa S-muotoisissa kaarteissa ilman välissä olevaa suoraa osuutta
— kaarevuussäteeltään 150 m olevissa S-muotoisissa kaarteissa, joissa välissä on 6 m:n pituinen suora osuus.
Automaattisilla liittimillä varustettujen kuormattujen ja tyhjien pitkien vaunujen (telien keskitappien väli yli 16 m ja
puskimien väli yli 21 m) on kyettävä kytkeytymään seuraavissa oloissa:
— ilman manuaalista (käsin annettua) apua
— suorilla radoilla
— siirryttäessä suoralta radalta säteeltään 150 m olevaan kaarteeseen ilman suoraa siirtymäosuutta
— kaarteissa, joiden kaarevuussäde on 150 m.
— manuaalisesti (käsin avustaen)
— kaarevuussäteeltään 190 m olevissa S-muotoisissa kaarteissa ilman välissä olevaa suoraa osuutta
— kaarevuussäteeltään 150 m olevissa S-muotoisissa kaarteissa, joissa välissä on 6 m:n pituinen suora osuus.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/369
LIITE V
ERITYISTAPAUKSET
Jarrutuskyky
Iso-Britannia
V.1. ISON-BRITANNIAN RATAVERKOSSA KÄYTETTÄVIEN TAVARAVAUNUJEN SEISONTAJARRUT
Seisontajarrun eritelmä: Uusille Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettäville vaunuille: jokainen vaunu on varustettava
seisontajarrulla. Yksinomaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien vaunujen seisontajarru on suunniteltava siten,
että täydessä lastissa olevat vaunut pysyvät paikoillaan mäessä, jonka jyrkkyys on 2,5 %, kun suurin kitkakerroin on 10 % ja
on tyyntä.
V.2. ISON-BRITANNIAN RATAVERKOSSA KÄYTETTÄVIEN TAVARAVAUNUJEN EKVIVALENTTINEN JARRUVOIMA JA
JARRUVOIMAKERTOIMET
Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettäville tavaravaunuille on laskettava ekvivalenttinen jarruvoima ja tarvittaessa
jarruvoimakertoimet. Muissa jäsenvaltioissa kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiville tavaravaunuille on laskettava
jarrupaino ja jarrupainoprosentti. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa jäsenvaltioissa toimiville tavaravaunuille onlaskettava sekä ekvivalenttinen jarruvoima ja jarruvoimakertoimet että jarrupaino ja jarrupainoprosentti. Kaluston haltijaltaon edellytettävä tämän tiedon hankkimista ja sen merkitsemistä liikkuvan kaluston rekisteriin.
Jarruvoima
Jarruanturaan / jarrun kitkapintaan kohdistettu voima.
Ekvivalenttinen jarruvoima
Ekvivalenttinen jarruvoima on voima, joka on kohdistettava vastaavaan standardikitkakertoimella varustettuun
pyöräjarruun, jotta saataisiin aikaan sama hidastava voima kuin vaunussa todellisuudessa olevan jarruvoiman jakitkakertoimen yhdistelmällä.
Jarruvoimakertoimet
Nämä ovat tekijöitä, joiden avulla Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävä TOPS-tietokonejärjestelmä osaa laskea
sellaisen rautatievaunun jarruvoiman, joka on varustettu kuormajarrujärjestelmällä.
Jarruvoimatietojen laskeminen
i) Vaunut, joissa käytetään joko vain yhtä jarruvoimaa tai kahta eri jarruvoimaa tyhjänä ja kuormattuna.
Tässä kohdassa määriteltävää käsittelytapaa on käytettävä myös henkilövaunuille, vaikka niissä saattaakin olla
kuorman mukaan vaihteleva jarruvoima. Laskettu ekvivalenttisen jarruvoiman arvo koskee tyhjää vaunua.
Ekvivalenttinen jarruvoima on vaunulle laskettu summa, ja se on suoraan suhteessa vaunun raiteeseen kohdistuvaan
hidastavaan voimaan.
Jarruvoiman ilmoitettua arvoa käytetään suoraan vaunun jarrutuskyvyn mittarina, ja jotta se olisi yhdenmukainen
käytössä olevien arvojen kanssa, sen on oltava voima, joka on kohdistettava vastaavaan pyöräjarruun, jotta saataisiinaikaan sama raiteeseen kohdistuva hidastava voima käyttäen kitkapinnoille standardikitkakerrointa. Perinteisestilaskelmien perustana käytetty keskimääräinen standardikitkakeroin on 0,13.L 344/370 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Edellä mainitut ekvivalenttiset jarruvoimat on laskettava jarrujen hidastavasta voimasta seuraavasti:
BT¼FT
0,13 9,81ja BL¼FL
0,13 9,81
missä:
BT= tyhjälle vaunulle käytettävä ekvivalenttinen jarruvoima (tonneina)
BL= kuormatulle vaunulle käytettävä ekvivalenttinen jarruvoima (tonneina)
FT& F L= vaunun jarrujen synnyttävä hidastava voima joko tyhjällä tai kuormatulla vaunulla, joka vaikuttaa
raiteeseen sinä aikana, kun jarrusylinterin paine on vähintään 95 % enimmäisarvostaan (kN).
0,13 = keskimääräinen standardikitkakerroin (-)
9,81 = maan vetovoiman aiheuttama kiihtyvyys (9,8 m/s2)
ii) Vaunut, joissa jarruvoiman arvo muuttuu kuormituksen mukaan
Jos vaunuille on tarpeen laskea vakio-osasta ja muuttuvasta osasta koostuvat jarruvoimakertoimet, se tapahtuu
seuraavasti:
(a) Jarruvoimakerroin 1 = C Ltai C T(tonnia)
missä CL= B L- (m × W L)
jaCL= B L- (m × W L)
Tekijän mlaskeminen on selostettu jäljempänä.
(b) Jarruvoimakerroin 2 ¼BL−BT ð Þ
WL−WT ð Þ¼m(tonnia/tonnia)
missä
BL= ekvivalenttinen jarruvoima enimmäiskuormalla (tonnia)
BT= ekvivalenttinen jarruvoima tyhjänä (tonnia)
WL= suurin paino kuormattuna (tonnia)
WL= tyhjäpaino (tonnia)
Edellä (a) ja (b) kohdissa laskettu jarruvoimakertoimen arvo on merkittävä liikkuvan kaluston rekisteriin.
iii) Jarruvoiman laskemisessa huomioon otettavia tekijöitä
Vaunun jarrujen hidastava voima voidaan laskea suunnittelun pohjana olevista teknisistä tiedoista tai pysähtymis-
matkakokeiden perusteella. Molemmissa tapauksissa on käytettävä rautatievaunun suurinta nopeutta. Jos kokeitatehdään, on lasketun ekvivalenttisen jarruvoiman arvo validoitava.
Pyöräjarruin varustetuille vaunuille jarrujen hidastava voima lasketaan kertomalla jarruvoimien summa jarruantu-
roiden ja pyörän kulkupinnan välisellä kitkakertoimella. Jos kyseessä on levyjarru, hidastava voima saadaan kertomallakeskenään jarruvoima, kitkakerroin ja levyjarrun tehollisen halkaisijan ja vaunun uuden pyörän halkaisijan suhde.
Laskettaessa jarrujen hidastavaa voimaa on otettava huomioon kaikki jarruvivuston hyötysuhteesta sekä
jarrujärjestelmän eri osien välyksen säätömekanismeista syntyvät häviöt. Jos jarruvoimalle ei voida laskea luotettavaaarvoa, se on mitattava suoraan jarrutönkästä tai -palasta. Tässä tapauksessa on otettava huomioon tärinän vaikutus
jarruvivuston lepokitkaan.
Käytettävässä kitkakertoimessa on otettava huomioon kaikki siihen vaikuttavat tekijät, kuten jarruvoima, kitkapinnan
koko ja vaunun nopeus. Esimerkiksi tietynkokoisen jarrutönkän kuormituksen kasvattaminen ja ajonopeudenlisääminen alentavat sen tehollista kitkakerrointa.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/371
Jos käytettävissä ei ole tietoja kitkakertoimen arvosta eri kuormituksilla, nopeuksilla ja eri kokoisilla kitkapinnoilla, on
jarrujen hidastavaa voimaa laskettaessa käytettävä arvo mitattava kokeellisesti.
Jos samalla vaunun numerolla on toisiinsa lähes pysyvästi tankotyyppisellä kytkimellä liitettyjä tai taittuvia vaunuja,
jarrujen oikea hidastusvoima on laskettava jokaiselle toimintaventtiilille käyttäen tämän toimintaventtiilin osuuttavaunun painosta.L 344/372 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE W
ERITYISTAPAUKSET
Kinemaattinen ulottuma
SUOMI, STAATTINEN ULOTTUMA FIN1
W.1. Yleiset määräykset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374
W.2. Liikkuvan kaluston alaosa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374W.3. Pyöränlaippojen tilaan ulottuvat liikkuvan kaluston osat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374W.4. Liikkuvan kaluston leveys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374W.5. Alin astin ja ulospäin aukeavat ovet henkilövaunuissa ja moottorijunavaunuissa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374W.6. Liikkuvan kaluston katolla olevat virroittimet ja eristämättömät jännitteiset virtapiirin osat . . . . . . . . . . . . . . . . 375W.7. Muut määräykset ja ohjeet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 375
FIN1 / Liite A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 376LIIKKUVAN KALUSTON ULOTTUMAT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 376
FIN1 / Liite B1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 377
ALAOSAN VÄHIMMÄISKORKEUDEN LISÄYS KALUSTOLLA, JOKA KULKEE JÄRJESTELYRATAPIHOJEN
LASKUMÄKIEN JA RAIDEJARRUJEN YLI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 377
FIN1 / Liite B2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 378
KALUSTON ALAOSAN VÄHIMMÄISKORKEUDEN LISÄYS KALUSTOLLA, JOKA EI KULJE JÄRJESTELYRA-
TAPIHOJEN LASKUMÄKIEN JA RAIDEJARRUJEN YLI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 378
FIN1 / Liite B3 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 379
RAIDEJARRUJEN JA JÄRJESTELYRATAPIHOJEN MUIDEN VAIHTOLAITTEIDEN SIJAINTI LASKUMÄESSÄ 379
FIN1 / Liite C . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 380PUOLILEVEYDEN KAVENTAMINEN KALUSTON ULOTTUMAN FIN1 MUKAAN (KAVENNUSKAAVAT) . . . 380FIN1 / Liite D1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 382KALUSTON ALIMMAN ASTIMEN ULOTTUMA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 382FIN1 / Liite D2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 383HENKILÖVAUNUJEN JA MOOTTORIJUNAVAUNUJEN ULOSPÄIN AUKEAVIEN OVIEN JA AVATTUJEN
ASTIMIEN ULOTTUMA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 383
FIN1 / Liite E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 385
VIRROITIN JA ERISTÄMÄTTÖMÄT JÄNNITTEISET VIRTAPIIRIN OSAT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3858.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/373
W.1. YLEISET MÄÄRÄYKSET
1.1. Liikkuvan kaluston ulottuma määrittelee tilan, jonka sisäpuolella liikkuva kaluston on oltava, kun se on
keskiasennossa suoralla tasaisella raiteella. Referenssikäyrä (FIN1) on esitetty liitteessä A.
1.2. Jotta voitaisiin määritellä liikkuvan kaluston eri osien (alaosan, pyörälaipan tilaan ulottuvien osien) alin asento rataan
nähden, seuraavassa mainitut pystysuuntaiset siirtymät on otettava huomioon:
— Enimmäiskulumat
— Jousitusten jousto rajoittimiin asti. Jousien jousto voidaan ottaa huomioon UIC-määrelehden 505-1 luokituksen
mukaisesti syistä, jotka on perusteltava.
— Rungon staattinen taipuma
— Asennus- ja rakennetoleranssit
1.3. Kun määritellään liikkuvan kaluston eri osien ylintä asentoa, oletetaan, että vaunu on tyhjä ja kulumaton ja että
asennus- ja rakennetoleranssit on huomioitu.
W.2. LIIKKUVAN KALUSTON ALAOSA
Alaosien sallittua vähimmäiskorkeutta on suurennettava liitteen B1 mukaisesti liikkuvassa kalustossa, joka pystyy ylittämään
järjestelyratapihojen laskumäet ja raidejarrut.
Liikkuvassa kalustossa, jolla järjestelyratapihojen laskumäkien ja raidejarrujen ylittäminen ei ole sallittua, vähimmäiskor-
keutta on nostettava liitteen B2 mukaisesti.
W.3. PYÖRÄNLAIPPOJEN TILAAN ULOTTUVAT LIIKKUVAN KALUSTON OSAT
3.1. Pyöränlaippojen tilaan ulottuvien liikkuvan kaluston osien, jos ei oteta huomioon itse pyörää, pienin sallittu
pystysuora etäisyys on 55 mm kiskon pinnasta. Kaarteissa osien on pysyttävä pyöriä varten olevan alueen sisäpuolella.
Kyseistä 55 mm:n etäisyyttä ei sovelleta hiekoitusjärjestelmän taipuviin osiin eikä taipuviin kiskoharjoihin.
3.2. Poikkeuksena 3.1 kohtaan ulompien pyöräkertojen ulkopuolella pyörätilassa olevien osien pienin sallittu pystysuora
etäisyys kiskon pinnasta on 125 mm vaunuissa, joita jarrutetaan siirrettävällä, manuaalisesti kiskon päälle asetettavallapysäytyskengällä.
3.3. Kiskon kanssa kosketuksiin joutuvien jarrukomponenttien vähimmäisetäisyys voi olla pienempi kuin 55 mm
kiskoista, kun komponentit eivät liiku. Niiden tulisi olla akseleiden välisellä alueella ja kaarteissakin pysyä pyöriä
varten varatulla alueella. Komponentit eivät saa vaikuttaa vaihtotyölaitteiden toimintaan.
W.4. LIIKKUVAN KALUSTON LEVEYS
4.1. Poikittaiset suoralla radalla ja kaarteessa sallittavat puolileveydet on kavennettava liitteen C mukaisesti.
W.5. ALIN ASTIN JA ULOSPÄIN AUKEAVAT OVET HENKILÖVAUNUISSA JA MOOTTORIJUNAVAUNUISSA
5.1. Henkilövaunujen ja moottorijunavaunujen alimman astimen ulottuma on määritelty liitteessä D1.
5.2. Henkilövaunujen ja moottorijunavaunujen ulospäin aukeavien ovien ja astimien ulottuma niiden ollessa avoinna on
määritelty liitteessä D2.L 344/374 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
W.6. LIIKKUVAN KALUSTON KATOLLA OLEVAT VIRROITTIMET JA ERISTÄMÄTTÖMÄT JÄNNITTEISET VIRTAPIIRIN
OSAT
6.1. Alhaalla oleva virroitin ei saa sen ollessa keskiasennossa ulottua liikkuvan kaluston ulottuman ulkopuolelle.
6.2. Ylhäällä oleva virroitin ei saa sen ollessa keskiasennossa suoralla radalla ulottua liitteessä E esitetyn ulottuman
ulkopuolelle.
Heilahtelusta, radan kallistumista ja toleransseista johtuvat virroittimen poikittaissiirtymät on otettava erikseen
huomioon sähköradan kiinteitä laitteita asennettaessa.
6.3. Ellei virroitin ole telikeskiön yläpuolella, kaarteista johtuva sivuttaissiirtymä on myös otettava huomioon.6.4. Liikkuvan kaluston katolla olevat eristämättömät jännitteiset osat (25 kV) eivät saa ulottua liitteessä E määritellylle
alueelle.
W.7. MUUT MÄÄRÄYKSET JA OHJEET
7.1. Kohtien W.1-W.6 lisäksi läntistä yhdysliikennettä varten suunnitellun liikkuvan kaluston on oltava myös UIC-
määrelehtien 505-1 tai 506 määräysten mukaisia.
Junalauttakelpoisten vaunujen alaosan on lisäksi oltava UIC-määrelehtien 507 (tavaravaunut) tai 569 (henkilö- ja
matkatavaravaunut) mukainen.
7.2. Kohtien W.1-W.6 lisäksi Venäjän yhdysliikennettä varten suunnitellun liikkuvan kaluston on oltava myös GOST-
normin 9238-83 mukainen. Kuitenkin on sovittava käytettävästä ulottumakuviosta.
7.3. Kallistuvakorisilla järjestelmillä varustetusta kalustosta koostuvien junien ulottumaa varten on erilliset määräykset.7.4. Kuormaulottumia käsitellään erillisessä määräyksessä.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/375
FIN1 / Liite A
LIIKKUVAN KALUSTON ULOTTUMAT
Kuva W.1
1) Alaosa liikkuvalle kalustolle, joka kulkee järjestelyratapihojen laskumäkien ja raidejarrujen yli.
2) Alaosa liikkuvalle kalustolle, joka ei kulje järjestelyratapihojen laskumäkien ja raidejarrujen yli, lukuun ottamatta
vetokaluston telejä, ks. huomautus 3.
3) Alaosa telille vetokalustossa, joka ei kulje järjestelyratapihan laskumäkien ja raidejarrujen yli.4) Ulottuma liikkuvalle kalustolle, joka kulkee Jtt:ssa (Suomen junaturvallisuussääntöön liittyvät tekniset määräykset ja
ohjeet) määrätyillä radoilla, joiden aukean tilan ulottumaa on vastaavasti levitetty.L 344/376 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
FIN1 / Liite B1
Alaosan vähimmäiskorkeuden lisäys kalustolla, joka kulkee järjestelyratapihojen laskumäkien ja raidejarrujen yli
Liikkuvan kaluston alaosan korkeutta pitää lisätä arvoilla E asja E au, jotta:
— kun liikkuva kalusto kulkee laskumäen huipun kohdalta, mikään osa telikeskiövälillä tai päätyakseleiden välillä ei ulotu
kiskon yläpintaan, kun laskumäen pystysuora pyöristyssäde on 250 m
— kun liikkuva kalusto kulkee laskumäen notkossa, mikään osa telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella ei ulotu
raidejarrujen ulottumaan, kun laskumäen pystysuora pyöristyssäde on 300 m.
Kaavat (1), joilla korkeuden lisäys lasketaan, ovat (arvot metreinä):
Eas¼an−n2
500−h
Eau¼anþn2
600
kun etäisyys raiteen keskiviivasta on korkeintaan 1,445 m
Eau¼anþn2
600−h−0,275ð Þ
kun etäisyys raiteen keskiviivasta on yli 1,445 m
Merkinnät:
Eas= liikkuvan kaluston alaosan korkeuden lisäys telikeskiöiden tai päätyakseleiden välisissä poikkileikkauksissa. Arvoa E as
ei oteta huomioon, ellei se ole positiivinen.
Eau= liikkuvan kaluston alaosan korkeuden lisäys telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella olevissa poikkileikkauk-
sissa. Arvoa E auei oteta huomioon, ellei se ole positiivinen.
a = telikeskiöiden tai päätyakseleiden välinen etäisyys
n = etäisyys tarkastellusta poikkileikkauksesta lähimpään telikeskiöön tai päätyakseliin
h = liikkuvan kaluston alaosan korkeus (ks. liite A) kiskon pinnasta.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/377
(1) Kaavat perustuvat liitteessä B3 esitettyyn raidejarrun ja muiden järjestelyratapihojen vaihtotyölaitteiden sijaintiin laskumäessä.
FIN1 / Liite B2
Kaluston alaosan vähimmäiskorkeuden lisäys kalustolla, joka ei kulje järjestelyratapihojen laskumäkien ja
raidejarrujen yli
Liikkuvan kaluston alaosan korkeutta pitää lisätä arvoilla E’ asja E’ au, jotta:
— kun liikkuva kalusto kulkee kuperan kaltevuustaitteen yli, mikään osa telikeskiöiden tai päätyakseleiden välillä ei ulotu
kiskon yläpintaan, kun kaltevuustaitteen pystysuora kaarevuussäde on 500 m
— kun liikkuva kalusto kulkee koveran kaltevuustaitteen yli, mikään osa telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella ei
ulotu kiskon yläpintaan, kun kaltevuustaitteen pystysuora kaarevuussäde on 500 m.
Kaavat (1), joilla korkeuden lisäys lasketaan, ovat (arvot metreinä):
E0as¼an−n2
1000−h
E0au¼anþn2
1000−h
Merkinnät:
E’as= liikkuvan kaluston alaosan korkeuden lisäys telikeskiöiden tai päätyakseleiden välisissä poikkileikkauksissa. Arvoa E’ as
ei oteta huomioon, ellei se ole positiivinen.
E’au= liikkuvan kaluston alaosan korkeuden lisäys telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella olevissa poikkileikkauk-
sissa. Arvoa E’ auei oteta huomioon, ellei se ole positiivinen.
a = telikeskiöiden tai päätyakseleiden välinen etäisyys
n = etäisyys tarkastellusta poikkileikkauksesta lähimpään telikeskiöön tai lähimpään päätyakseliin
h = liikkuvan kaluston alaosan korkeus (ks. liite A) kiskon pinnasta.L 344/378 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Kaavat perustuvat liitteessä B3 esitettyyn järjestelyratapihojen laskumäkien ohitusraiteiden ulottumaan.
FIN1 /Liite B3
Raidejarrujen ja järjestelyratapihojen muiden vaihtolaitteiden sijainti laskumäessä
Kuva W.2
OHITUSRAITEET:
Järjestelyratapihojen ohitusraiteilla tulee olla R min=500 m ja aukean tilan ulottuman korkeus kiskon pinnasta h=0 mm koko
liikkuvan kaluston ulottuman leveydeltä (=1 700 mm radan keskiviivasta). Pituussuuntainen alue, jossa h=0, ulottuukohdasta, joka on 20 m ennen laskumäen huipun kuperaa aluetta, kohtaan, joka on 20 m laskumäen notkon koveran alueenjälkeen. Järjestelyratapihaa koskeva aukean tilan ulottuma on voimassa tämän alueen ulkopuolella (RAMO, kohta 2.9, jaRAMO 2, järjestelyratapihojen ulottumaan liittyvä liite 2, ja myös RAMO 2, risteysvaihteisiin liittyvä liite 5).8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/379
FIN1/Liite C
Puolileveyden kaventaminen kaluston ulottuman FIN1 mukaan (kavennuskaavat)
1. Yleiset säännöt
Liikkuvan kaluston ulottuman mukaan (liite A) laskettuja kaluston poikkimittoja pitää kaventaa arvoilla E stai E u, niin että
liikkuvan kaluston ollessa kaikkein epäedullisimmassa asennossaan (ilman sivukallistumaa jousien varassa) raiteella, jonka
säde R = 150 m, ja raideleveyden ollessa 1,544 m, mikään osa liikkuvasta kalustosta ei ylitä liikkuvan kaluston ulottuman
FIN1 puolileveyttä yli (36/R + k):llä radan keskiviivasta.
Liikkuvan kaluston ulottuman keskiviiva on sama kuin radan keskiviiva. Mikäli raide on kallistettu, ulottuman keskiviiva on
kohtisuorassa kiskotasoa vastaan.
Kavennukset lasketaan 2 kohdassa annettujen kaavojen mukaan.
2. Kavennuskaavat (metreinä)
2.1 Telikeskiöiden tai päätyakseleiden välillä
Es¼an−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR−36
Rþk 
Es∞¼l−d
2þqþw∞−k
2.2 Telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella (kalusto, jossa on koriylitys)
Eu¼anþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a−36
Rþk 
Eu∞¼l−d
2þqþw∞ 2nþa
a−k
Merkinnät:
Es, Es∞= telikeskiöiden tai päätyakseleiden välisten poikkileikkauksien ulottuman puolileveyden kavennus. Arvoja
Esja E s∞ei oteta huomioon, elleivät ne ole positiivisia.
Eu, Eu∞= telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella olevien poikkileikkauksien ulottuman puolileveyden
kavennus. Arvoja E uja E u∞ei oteta huomioon, elleivät ne ole positiivisia.
a = telikeskiöiden tai päätyakseleiden välinen etäisyys (1)
n = etäisyys tarkastellusta poikkileikkauksesta lähimpään telikeskiöön tai lähimpään päätyakseliin, tai
kuvitteelliseen telikeskiöön, jos vaunussa ei ole telikeskiötä
p= telin päätyakseliväli
q = laakeripesän ja akselin välisen poikittaissiirtymän sekä laakeripesän ja telin rungon (keskiasennosta
mitattuna) välisen mahdollisen siirtymän summa, kun komponentit ovat eniten kuluneet
wiR= telikeskiön ja kehdon mahdollinen poikittaissiirtymä suhteessa telin runkoon, tai jos vaunuissa ei ole
telikeskiötä, aluskehyksen mahdollinen siirtymä telin runkoon nähden mitattuna keskiasennosta kaarteensisäpuolelle (vaihtelee kaarteen säteen mukaan)
w
aR= kuten w iR, mutta kaarteen ulkopuolelle
w∞= kuten w iR, mutta suoralla raiteella keskiasennosta kummallekin puolelle
l = suurin raideleveys suoralla radalla ja tarkastellussa kaarteessa = 1,544 m
d = äärirajoille kuluneiden pyöränlaippojen välinen etäisyys mitattuna 10 mm kulkukehältä
ulospäin = 1,492 m
R = kaarresäde
Jos w on vakio tai vaihtelee lineaarisesti arvon 1/R mukaan, huomioon otettava säde on 150 m.
Poikkeustapauksissa käytetään sellaista R:n todellista arvoa R ≥150 m, jolla kavennus on suurin.L 344/380 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Ellei kalustossa ole rakenteellista telikeskiötä, a ja n on määriteltävä kuvitellusta telikeskiöstä, joka sijaitsee telin ja rungon
pituussuuntaisten keskiviivojen leikkauspisteessä kaluston ollessa keskiasennossa (0,026 + q + w = 0) kaarteessa, jonka säde on 150 m.
Jos näin lasketun telikeskiön ja telin keskipisteen välistä etäisyyttä merkitään termillä y, termi p2on kavennuskaavoissa korvattava
lausekkeella p2- y2.
k = sallittu ulottumakuvion ylitys (aukean tilan ulottuman levityksen 36/R lisäksi) ilman jousituksen varassa
tapahtuvaa sivukallistumaa
= 0, kun h < 330 mm kalustolla, joka kulkee raidejarrujen yli (ks. liite B1)
= 0,060 m, kun h < 600 mm
= 0,075 m, kun h ≥600 mm
h = korkeus kiskon pinnasta tarkastellussa paikassa, kun kalusto on alimmassa asennossa.
3. Kavennuksen suuruus
Vaunun poikkileikkausten puolileveyttä on kavennettava seuraavasti:
3.1 Telikeskiöiden välillä olevat poikkileikkaukset:
Suuremmalla arvoista E sja E s∞.
3.2 Telikeskiöiden ulkopuolella olevat poikkileikkaukset (ulokeosat):
Suuremmalla arvoista E uja E u∞.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/381
FIN1/Liite D1
Kaluston alimman astimen ulottuma
1. Tämä ohje koskee astinta, jota käytetään korkeissa (550/1 800) tai matalissa (265/1 600) laitureissa.
Jotta vältettäisiin alimman astimen ja laiturin reunan tarpeettoman suuri väli korkean (550/1 800 mm) laiturin
yhteydessä, liitteen C mukainen arvo 1,700 - E voidaan ylittää, jos kyseessä on kiinteä astin. Tällöin on tehtävä
seuraavat laskelmat, joilla voidaan tarkistaa, että astin ei ylityksestä huolimatta ota kiinni laituriin. Vaunun tuleetarkastelussa olla alimmassa asennossaan kiskon pintaan nähden.
2. Raiteen keskiviivan ja laiturin etäisyys:
3. Astimen vaatima tila: L ¼1,800 þ36
R−t
3.1. Telikeskiöiden välillä oleva astin: A s¼Bþan−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR
3.2. Telikeskiöiden ulkopuolella oleva astin:
Au−Bþanþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a
4. Merkinnät (arvot metreinä):
As, A u= raiteen keskiviivan ja astimen ulkoreunan etäisyys
B = vaunun keskiviivan ja astimen ulkoreunan etäisyys
a = telikeskiöväli tai päätyakseleiden välinen etäisyys
n = astimen, telikeskiöstä kauimmaisen, poikkileikkauksen etäisyys telikeskiöstä
p= telin päätyakseliväli
q = akselin ja laakeripesän välyksestä aiheutuva mahdollinen poikittaissiirtymä lisättynä laakeripesän ja telin
rungon välyksellä keskiasennosta mitattuna, kun komponentit ovat eniten kuluneet
wiR= telikeskiön ja kehdon mahdollinen poikittaissiirtymä keskiasennosta kaarteen sisäpuolelle
waR= kuten w iR, mutta kaarteen ulkopuolelle
wiR/aR= enimmäisarvo tarkastellussa kaarteessa (kiinteät astimet)
= 0,005 m (ohjatut astimet, jotka avautuvat/sisäänmenevät automaattisesti, kun v ≤5 km/t)
l = suurin raideleveys suoralla radalla ja tarkastellussa kaarteessa = 1,544 m
d = äärirajoille kuluneiden pyöränlaippojen välinen etäisyys mitattuna 10 mm kulkukehältä ulospäin = 1,492 mR = kaarresäde = 500 m ….∞
t = sallittu (0,020 m) raiteen siirtymä laituriin päin kahden kunnossapitotoimen välillä.
5. Astimen ja laiturin välistä poikittaista etäisyyttä koskevat säännöt:
5.1. Etäisyyden AV = L - A
s/uon oltava vähintään 0,020 m.
5.2. Suoralla radalla, kun vaunu on keskiasennossa ja laituri nimelliskohdassa, 150 mm:n välimatka vaunusta laituriin
katsotaan riittävän pieneksi. Tälle etäisyydelle on kuitenkin löydettävä mahdollisimman pieni arvo.
6. Ulottuman tarkistaminen
Alimman astimen ulottuman tarkistus on tehtävä suoralla radalla ja 500 m:n kaarteessa, jos arvo w on vakio tai
vaihtelee lineaarisesti arvon 1/R mukaan. Muuten tarkistus tehdään suoralla radalla ja kaarteessa, jossa A s/uon suurin.
7. Tulosten esittäminen
Käytetyt kaavat ja niihin sijoitetut ja tuloksena olevat arvot on esitettävä helposti ymmärrettävässä muodossa.L 344/382 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
FIN1 / Liite D2
HENKILÖVAUNUJEN JA MOOTTORIJUNAVAUNUJEN ULOSPÄIN AUKEAVIEN OVIEN JA AVATTUJEN
ASTIMIEN ULOTTUMA
1. Jotta vältettäisiin astimen ja laiturin reunan tarpeettoman suuri väli, liitteen C mukainen arvo 1,700 —E (ks. UIC-
määrelehti 560, kohta 1.1.4.2) voidaan ylittää ulospäin aukeavan oven ja astimen suunnittelussa, niiden ollessa
avoinna tai suljettuna, tai jos ovi ja astin liikkuvat auki- ja kiinni-asentojen välillä. Tässä tapauksessa on tehtäväseuraava tarkastelu, jossa todetaan, että ylityksestä huolimatta ovi tai astin ei ota kiinni kiinteisiin rakenteisiin (RAMO,kohta 2.9, liite 2). Laskelmissa vaunun tulee olla alimmassa asennossaan kiskon pintaan nähden.
Seuraavassa sanalla ovi tarkoitetaan myös oven yhteydessä olevaa astinta.HUOM: Liitteen D2 mukaan voidaan tarkistaa myös veturin ja moottorivaunun taustapeili, kun se on auki-asennossa.
Normaalissa linjaliikenteessä peili on käännettynä rungon ulottuman sisäpuolelle.
2. Radan keskiviivan ja kiinteiden laitteiden etäisyys on: L ¼ATþ
36
R−t
AT = 1,800 m, kun h < 600 mm,
AT = 1,920 m, kun 600 < h ≤1 300 mm,
AT = 2,000 m, kun h >1 300 mm.
3. Oven vaatima tila:
3.1 Telikeskiöiden välissä oleva ovi: O s¼Bþan−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR
3.2 Telikeskiöiden ulkopuolella oleva ovi: O u¼Bþanþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a
4. Merkinnät (arvot metreinä):
AT = raiteen keskiviivan ja kiinteän rakenteen nimellisetäisyys (suoralla radalla)
H = korkeus kiskon pinnasta tarkastellussa paikassa, kun kalusto on alimmassa asennossa
Os, Ou = etäisyys radan keskiviivan ja oven reunan välillä, kun ovi on uloimmassa asennossaan
B = etäisyys vaunun keskiviivan ja oven reunan välillä, kun ovi on uloimmassa asennossaan
a = telikeskiöväli tai päätyakseleiden välinen etäisyysn = oven, telikeskiöstä kauimmaisen, poikkileikkauksen etäisyys telikeskiöstä
p = telin päätyakseliväli
q = akselin ja laakeripesän välyksestä aiheutuva mahdollinen poikittaissiirtymä lisättynä laakeripesän ja telin
rungon välyksellä keskiasennosta mitattuna, kun komponentit ovat eniten kuluneet
w
iR= telikeskiö ja kehdon mahdollinen poikittaissiirtymä mitattuna keskiasennosta kaarteen sisäpuolelle
waR= kuten w iR, mutta kaarteen ulkopuolelle
wiR/aR= 0,020 m, enimmäisarvo alle 30 km/t nopeuksille (UIC 560)
l = suurin raideleveys suoralla radalla ja tarkastellussa kaarteessa =1,544 m
d = äärirajoille kuluneiden pyöränlaippojen välinen etäisyys mitattuna 10 mm kulkukehältä ulospäin = 1,492
m
R = kaarresäde:
kun h < 600 mm, R = 500 m,kun h ≥600 mm, R = 150 m.
t = sallittu (0,020 m) raiteen siirtymä kiinteitä laitteita kohti kahden kunnossapitotoimenpiteen välillä.
5. Oven ja kiinteiden rakenteiden välistä poikittaista etäisyyttä koskevat säännöt:
Etäisyyden OV = L - O
s/uon oltava vähintään 0,020 m.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/383
6. Ulottuman tarkistaminen
Oven ulottuman tarkistus on tehtävä suoralla radalla ja 500/150 m:n kaarteessa, jos arvo w on vakio tai vaihtelee
lineaarisesti arvon 1/R mukaan. Muuten tarkistus tehdään suoralla radalla ja kaarteessa, jossa O s/uon suurin.
7. Tulosten esittäminen
Käytetyt kaavat ja niihin sijoitetut ja tuloksena olevat arvot on esitettävä helposti ymmärrettävässä muodossa.L 344/384 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
FIN1 / Liite E
Virroitin ja eristämättömät jännitteiset virtapiirin osat
Kuva W.3
Eristämätöntä jännitteistä virtapiirin osaa ei saa sijoittaa vinoviivoitetulle alueelle (25 kV).
1) Poikittaissuunnassa on lisättävä E stai E uliitteen C mukaisesti.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/385
LIITE X
ERITYISTAPAUKSET
JÄSENVALTIOT: ESPANJA JA PORTUGALI
L 344/386 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/387
L 344/388 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/389
L 344/390 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/391
L 344/392 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/393
L 344/394 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/395
L 344/396 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/397
L 344/398 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/399
L 344/400 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/401
L 344/402 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/403
L 344/404 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE Y
OSATEKIJÄT
Telit ja pyörästöt
Telejä, jotka on jo hyväksytty aiemman UIC/RIV-säännöstön perusteella, pidetään yhteentoimivuuden osatekijöinä, mikäli
sovellettavien parametrien (myös niiden, jotka koskevat vaunun runkoa) vaihteluväli uudessa sovelluksessa pysyy aiemminhyväksytyssä vaihteluvälissä.
Telejä, jotka on jo hyväksytty aiemman kansallisen säännöstön perusteella, pidetään yhteentoimivuuden osatekijöinä, jos
aiempi kansallinen säännöstö käytti UIC-sääntöjä ja mikäli sovellettavien parametrien (myös niiden, jotka koskevat vaunun
runkoa) vaihteluväli uudessa sovelluksessa pysyy aiemmin hyväksytyssä vaihteluvälissä.
Seuraavissa taulukoissa on luettelo teleistä, joiden katsotaan täyttävän edellä mainitut kriteerit.
Huomautus
Tavarajunat soveltuvat ajettaviksi nopeudella Vmax = 120 km/h kuormattuna suurimpaan sallittuun kuormaansa (vaikka
jarrutuskyky enimmäiskuormalle ei olisikaan riittävä), jos ne ovat seuraavien teknisten vaatimusten mukaisia:
— Kaksiakseliset vaunut:
Taara: ≥10 t
Akseliväli: 2a* ≥6,0 m
2a*≥8,0 m vaunuille, joissa on kaksoislenkkiripustus
Jousitusta koskevat suunnitteluvaati-
mukset:Jäljempänä olevassa taulukossa Y4 olevien jousitustyyppien mukaan
— Telivaunut
Taara: ≥16 t
Telejä koskevat suunnitteluvaatimukset: Jäljempänä olevissa taulukoissa Y1 ja Y3 olevien telityyppien mukaan
Y.1 KAKSIAKSELISET TELIT
Taulukko Y.1: Kaksiakseliset telit vaunuille, jotka kulkevat enintään 100 km/h
Telityyppi Suurin akselipaino [kN]
K17, Y25TTV, Y21 Pse, DRRS25 245 (25 t)
K16, Y25 Lstm, Y25 Lst, Y25 Lsodm, Y25 Lsif, Y25 Lsi, Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2,
Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Lsdm, Y25 Lsd2i, Y25 Lsd2, Y25 Lsd1, Y25 Ls(s)m,
Y25 Ls(s), Y21 Lsedm, Y21Lse, K16, FS 46 Lssi, FS 46 Lsi, Y25 L(s)1, DRRS
DB 628, DB 629, DB 641, DB 642, DB 643, DB 645, DB 646, DB 651, DB 652, DB
653, DB 655, DB 656, DB 665, DB 680, DB 681, DB 682, DB 683, DB 685, DB 868,
DB 672 (DRRS), DB 882, DB 885
DB 094, DB 095, DB 097, DB 556, DB 565, DB 573, DB 574, DB 575, DB 578, DB
579, DB 583, DB 584, DB 585, DB 586, DB 587, DB 588, DB 589, DB 592220 (22,5 t)
Y27 E2, Y27 E1m, Y27 E1, Y27 E, Y27 Cm1, Y27 C1, Y25 Rstm, Y25 Rst, Y25 Rsm,
Y25 Rsimf, Y25 Rsim, Y25 Rsif, Y25 Rsif, Y25 Rsi, Y25 Rs2m, Y25 Rs2, Y25 Rsa, Y25
Rs, Y25 Lsod1, Y25 Cstm, Y25 Cst, Y25 Csm, Y25 Csimf, Y25 Csim, Y25 Csif, Y25Csi, Y25 Cs2m, Y25 Cs2, Y25 Cs1m, Y25 Cs1, Y25 Cst1, Y25 Cs, Y25 Cm1, Y25 Cm,
Y25 C1, Y25 C, Y21 Csei, Y21 Cse, G56, G66, G66M, G66P, G691, G692, G693,
G694, G70, G70M, G70P, G70T, G75, G771, Y25Cssi, Y21 Rse
DB 621, DB 622, DB 625, DB 640, DB 650, DB 684, DB 839, DB 851, DB 852, DB
853, DB 859, DB 864, DB 866, DB 867, DB 871, DB 872, DB 881, DB 887, DB 931,
DB 932
DB 096, DB 550, DB 551, DB 552, DB 553, DB 554, DB 555, DB 560, DB 561, DB
562, DB 563, DB 566, DB 567, DB 572, DB 576, DB 577, DB 581, DB 590, DB 591196 (20 t)8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/405
Telityyppi Suurin akselipaino [kN]
Y33 Am, Y33 A, Y27 D, Y27 Cm, Y27 C, Y25 D, Y23 Cm, Y23 C, Y21 C,
DB 582,176 (18 t)
Y31 C1, FS 38i
DB 631, DB 707157 (16 t)
Y 29 147 (15 t)
DB 741 93 (9,5 t)
DB 690 74 (7,5 t)
Taulukko Y.2: Kaksiakseliset telit vaunuille, jotka kulkevat enintään 120 km/h
Telityyppi Suurin akselipaino [kN]
K17, Y 25 LD, Y 27 LDm, DRRS, 4RS/N, WU83, Y25Lss, Y21Ls(s)e
DB 624, DB 626, DB 627, DB 644, DB 654, DB 666
DB 557220 (22,5 t)
K16, Y21 Csse, Y21 Cs(s)e, Y25 Css, Y25 Cssm, Y25 Cssp, Y25 GVrss, Y25 Ls(s), Y25
Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Ls(s)m, Y25 Rss, Y25 Rssa,
Y25 Rssm, Y 25 RSSd1, 1XTamp, 6TNa, 6TNa/1, G884
DB 672 (DRRS)DB 564196 (20 t)
Y37 B, FS 46 Lssi 176 (18 t)
Y33 A, Y33Am 167 (17 t)Y25 D, Y27 D, Y31 A, Y31B, Y31C 157 (16 t)Y31 C1, FS 38i 127 (13 t)
Huomautus: Ryhmän Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35, ja Y37) teleille on vain joustavilla sivutyynyillä olevia versioita.
Taulukko Y.2.1: Kaksiakseliset telit vaunuille, jotka kulkevat enintään 140 km/h
Telityyppi Suurin akselipaino [kN]
DB 627,1 196 (20 t)
Y 25 LD, Y 27 LDm 176 (18 t)Y27 D1, Y31B1, Y31B2 157 (16 t)Y33 A, Y33 Am, Y 35 B 137 (14 t)
Huomautus: Ryhmän Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35, ja Y37) teleille on vain joustavilla sivutyynyillä olevia versioita.
Taulukko Y.2.2: Kaksiakseliset telit vaunuille, jotka kulkevat enintään 160 km/h
Telityyppi Suurin akselipaino [kN]
Y 37 A
DB 675 (DRRS)176 (18 t)
Y25GVr, Y37B 157 (16 t)
Y30 98 (10 t)
Huomautus: Ryhmän Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35, ja Y37) teleille on vain joustavilla sivutyynyillä olevia versioita.L 344/406 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Taulukko Y.3: Kolmiakseliset telit vaunuille, jotka kulkevat enintään 100 km/h
Telityyppi Suurin akselipaino [kN]
DB 715, DB 716, DB 816, DB 817 245 (25 t)
DB 713, DB 714 220 (22,5 t)DB 710, DB 711 196 (20 t)
Y.2 JOUSITUS
Taulukko Y.4: Kaksiakselisten vaunujen jousitukset:
Jousitustyyppi Suurin nopeus [km/h] Suurin akselipaino [kN]
Niesky 2 100 245 (25 t)
Kaksoislenkkiripustettu UIC-jousitus (*) 120 220 (22,5 t)
Niesky 2 120 220 (22,5 t)
S 2000 (**) 120 220 (22,5 t)
(*) Tätä jousitusta voidaan käyttää vain vaunuissa, joiden akseliväli ≥8 m.
(**) Edellyttää UIC:n hyväksymistä ennen tämän YTE:n voimaan astumista.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/407
LIITE Z
RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT
Törmäyskoe
Z.1. TÖRMÄYSKOKEET
Z.1.1. Vaatimus
Tasaisella suoralla radalla jarrut irti kytkettynä seisovan vaunun on sekä tyhjänä että kuormattuna kestettävä törmäysisku,
jonka aiheuttaa vaunu, jonka kuormattu kokonaispaino on 80 tonnia ja jossa on 30 kJ:n työkyvyn omaavat sivupuskimet (1)
. Puskimien korkeusero (tyhjänä ja kuormattuna) saa olla enintään 50 mm.
Z.1.2. Törmäyskokeet tyhjillä vaunuilla
Kokeet on tehtävä lisäämällä nopeutta aina nopeuteen 12 km/h saakka (2) . Nopeusvälillä 8–12 km/h on tallennettava
kiihtyvyyskäyrä x::¼fðvÞ ð Þ. Törmäysten määrää voidaan rajoittaa.
Z.1.3. Törmäyskokeet kuormatuilla vaunuilla
Tätä testiä varten vaunu on kuormattava enimmäiskuormalla. Törmäyksen suuntaa on vaihdettava jokaisen puskun jälkeen,
paitsi säiliövaunuja testattaessa. Törmäyskokeita ei tarvitse tehdä tavanomaisille avovaunuille.
Z.1.4. Sivupuskimin varustetut vaunut
Alustavat kokeet on tehtävä kasvattamalla törmäysnopeutta. Näitä alustavia kokeita on jatkettava, kunnes jompikumpi
kahdesta parametrista (nopeus tai voima) saavuttaa seuraavassa taulukossa esitetyn raja-arvon.
Sen jälkeen on tehtävä 40 samanlaista törmäystä tällä raja-arvolla.
Alustavat kokeet ja varsinaiset törmäyskokeet on tehtävä seuraavissa oloissa:
Taulukko Z1
Raja-arvo
Alustavat kokeet Koesarja
Voima puskinta kohden Törmäys-nopeus
1 500 kN (3) (4)
törmäys-nopeudella
12 km/h12 km/h (5). 10 törmäysiskua kasvatta-
malla nopeutta asteittainaina nopeuteen 12 km/h
saakka; kolme niistä suun-
nilleen nopeudella 9 km/h.
Jos törmäysvoima 1 500
kN puskinta kohden kui-
tenkin saavutetaan alhai-
semmalla nopeudella kuin
12 km/h, nopeutta ei
tämän jälkeen lisätä.40 törmäysiskua alustavissa
kokeissa määritetyllä rajano-peudella eli
—joko nopeudella 12 km/
h
—tai nopeudella, joka vas-
taa puristusvoimaa
1 500 kN (
5) (6) (7).
Huomautuksia:
(1) Erityyppisille vaunuille valittavia puskimia koskevia suosituksia on ERRI:n teknisen asiakirjan DT 85 sivulla B 3.0.
(2) Ellei standardiehdoissa ja sopimuksessa toisin sanota. Erityisesti joidenkin vaunujen, jotka eivät sovellu laskumäkeä
käyttäen tai heittäen vaihdettaviksi (kuten tyyppi F-II), törmäysnopeus voidaan rajoittaa arvoon 7 km/h.
(3) Puskinvoiman sallittu toleranssi vaunun päätä kohden on ± 200 kN, mutta molempien puskimien yhteenlaskettu
voima ei saa ylittää arvoa 3 000 kN.L 344/408 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(4) Jos testattava vaunu on varustettu luokan C puskimilla, puskinvoima voidaan asianomaisen rautatieyrityksen
suostumuksella alentaa arvoon 1 300 kN (törmäysnopeudella < 12 km/h). Tämä ei koske RID-määräysten mukaistenluokan 2 vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettuja säiliövaunuja. Ne on testattava varustettuina luokan Apuskimilla.
(
5) Jos puskinvoima saavuttaa arvon 1 000 kN jo alemmalla nopeudella kuin 9 km/h, testattava vaunu on varustettava
suuremman kapasiteetin puskimilla.
(6) Rautatieyrityksen pyynnöstä voidaan testauksen lopuksi tehdä törmäyskokeita suuremmalla voimalla kuin 1 500 kN
ja nopeuksilla aina nopeuteen 12 km/h saakka.
(7) Hydrodynaamisilla pitkäiskuisilla iskunvaimentajilla varustetuilla vaunuille puskinvoiman raja-arvo on 1 000 kN.
Z.1.5. Automaattisilla kytkinlaitteilla varustetut vaunut
Törmäysnopeus 12 km/h on saavutettava kaikissa tapauksissa.
Z.1.6. Tulokset
Törmäyskokeista ei saa aiheutua mitään näkyviä pysyviä muodonmuutoksia. Tietyissä kriittisissä pisteissä telin ja alustan
sekä alustan ja rungon välisissä liitoksissa syntyvät jännitykset on mitattava.
Saatujen tulosten on täytettävä seuraavat vaatimukset:
— Alustavasta kokeesta ja 40 törmäyskokeen sarjasta syntyvien kumulatiivisten jäännösjännitysten on suuruudeltaan
oltava alle 2 ‰, ja niiden on pysyttävä vakiona 30. törmäyksestä eteenpäin. Tämä ei kuitenkaan koske rakenneosia,
joille on omat erityismääräyksensä.
— Päämittojen muutokset eivät saa vaikuttaa vaunun käyttöön.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/409
LIITE AA
ARVIOINTIMENETTELYT
Osajärjestelmien tarkastus
Osajärjestelmien EY-tarkastusmenettelyn moduulien rakenne
Osajärjestelmien EY-tarkastuksen moduulit
— moduuli SB: tyyppitarkastus
— moduuli SD: tuotannon laadunvarmistus
— moduuli SF: tuotteen tarkastus
— moduuli SH2: täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun tarkastus
OSAJÄRJESTELMIEN EY-TARKASTUKSEN MODUULIT
Moduuli SB: tyyppitarkastus
1. Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän
yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että aiottua tuotantoaedustavan liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmän tyyppi
— on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 2001/16/EY (
1)
olennaiset vaatimukset (2) on täytetty,
— on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen.
Tässä moduulissa määriteltyyn tyyppitarkastukseen voi sisältyä erityisiä arviointivaiheita, kuten suunnittelun
katselmus, tyyppitesti tai valmistuksen katselmus, jotka on eritelty asiaa koskevassa YTE:ssä.
2. Hankintayksikön (3) on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle (tyyppitarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta
koskeva hakemus. Hakemukseen on sisällyttävä:
— hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite,
— 3 kohdan mukainen tekninen dokumentaatio.
3. Tarkastusta pyytävän on annettava ilmoitetun laitoksen käyttöön aiottua tuotantoa edustava osajärjestelmän (4)
näytekappale, josta käytetään jäljempänä nimitystä ”tyyppi”.
Tyyppi saattaa edustaa useita osajärjestelmän versioita edellyttäen, että versioiden väliset erot eivät vaikuta YTE:n
määräyksiin.
Ilmoitettu laitos voi tarvittaessa pyytää lisänäytteitä, jos ne ovat tarpeen testiohjelman läpiviemiseksi.
Mikäli testi- ja tarkastusmenetelmät, YTE:n määräykset tai YTE:ssä mainittu eurooppalainen eritelmä (5) niin
edellyttävät, ilmoitetulle laitokselle on toimitettava näyte tai näytteitä osajärjestelmän osakokoonpanosta taikokoonpanosta tai näyte osajärjestelmän esikokoonpanosta.
Teknisen dokumentaation ja näytteiden avulla on voitava tulkita oikein osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta,
asennusta, kunnossapitoa ja käyttöä sekä pystyttävä arvioimaan, onko osajärjestelmä tässä YTE:ssä esitettyjen
vaatimusten mukainen.L 344/410 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Tätä moduulia voidaan käyttää tulevaisuudessa, kun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevan direktiivin 96/48/EY YTE:t
päivitetään.
(2) Olennaiset vaatimukset käyvät ilmi teknisistä parametreista, liitännöistä ja suorituskykyvaatimuksista, jotka on esitetty YTE:n 4 luvussa.
(3) Tässä moduulissa ”hankintayksiköllä” tarkoitetaan ”osajärjestelmän hankintayksikköä siten kuin se on direktiivissä määritelty, tai tämän
yhteisöön sijoittautunutta edustajaa”.
(4) Asiaa koskevassa YTE:n osassa määritellään mahdollisesti erityisiä vaatimuksia tämän osalta.
(5) Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:
ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.
Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:
— osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus,
— liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,
— komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja
-luettelot,
— kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä osajärjestelmän
kunnossapitoa ja käyttöä,
— käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset eritelmät,
— tarvittavat todisteet kyseisten määräysten riittävyydestä erityisesti, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ja
asianomaisia kohtia ei ole sovellettu kokonaisuudessaan,
— luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,
— jäljennökset yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusva-
kuutuksista sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt elementit,
— todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen
vaatimusten mukaisuudesta,
— osajärjestelmän valmistusta ja kokoonpanoa koskeva tekninen dokumentaatio,
— luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista
valmistajista,
— osajärjestelmän käyttöön liittyvät ehdot (ajoaikaan tai -matkaan liittyvät rajoitukset, kulumisrajat jne.),
— kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskeva tekninen dokumentaatio,
— kaikki osajärjestelmän tuotannossa, kunnossapidossa tai käytössä huomioon otettavat tekniset vaatimukset,
— suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne.,
— testiraportit.
Mikäli YTE:ssä edellytetään, että tekninen dokumentaatio sisältää muita tietoja, ne on lisättävä.
4. Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet:
4.1. Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava tekninen dokumentaatio.
4.2. Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että osajärjestelmästä tai osajärjestelmän kokoonpanoista tai osakokoonpanoista
toimitetut näytteet on valmistettu teknisen dokumentaation vaatimusten mukaisesti, ja tehtävä tai teetettävätyyppitestit YTE:n ja asiaa koskevien eurooppalaisten eritelmien määräysten mukaisesti. Kyseinen valmistus ontodennettava asianmukaista arviointimoduulia käyttäen.
4.3. Jos YTE:ssä edellytetään suunnittelun katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava suunnittelumenetelmät ja -
työkalut sekä suunnittelun tulokset arvioidakseen, voidaanko niiden avulla täyttää osajärjestelmän vaatimustenmu-kaisuutta koskevat vaatimukset suunnitteluprosessin valmistuttua.
4.4. Ilmoitetun laitoksen on yksilöitävä ne elementit, jotka on suunniteltu YTE:n ja eurooppalaisten eritelmien asiaa
koskevien määräysten mukaisesti, sekä ne elementit, jotka on suunniteltu soveltamatta näiden eurooppalaisteneritelmien asiaa koskevia määräyksiä.
4.5 Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä kohtien 4.2 ja 4.3 mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit
selvittääkseen, onko asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä todella noudatettu tapauksissa, joissa valmistaja on
päättänyt niitä soveltaa.
4.6. Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä kohtien 4.2 ja 4.3 mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit
selvittääkseen, ovatko valmistajan ratkaisut YTE:n vaatimusten mukaisia tapauksissa, joissa YTE:ssä mainittuja asiaa
koskevia eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu.
4.7. Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa paikka, jossa tarkastukset ja tarvittavat testit suoritetaan.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/411
5. Jos tyyppi on YTE:n määräysten mukainen, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle tyyppitarkastustodistus.
Todistuksessa on mainittava teknisessä dokumentaatiossa mainitut hankintayksikön ja valmistajan/valmistajien nimi jaosoite, tarkastuksen tulos, todistuksen voimassaolon ehdot sekä tarvittavat tiedot hyväksytyn tyypin yksilöimiseksi.
Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä
sen jäljennös.
Jos hankintayksiköltä evätään tyyppitarkastustodistus, ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus
epäämisen syistä. Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn.
6. Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot tyyppitarkastustodistuksista,
jotka se on antanut, peruuttanut tai evännyt.
7. Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista tyyppitarkastustodistuksista ja/tai niiden lisäyksistä.
Todistusten liitteiden on oltava muiden ilmoitettujen laitosten käytettävissä.
8. Hankintayksikön on säilytettävä tyyppitarkastustodistusten ja niiden lisäysten jäljennöksiä yhdessä teknisen
dokumentaation kanssa osajärjestelmän koko käyttöiän ajan. Nämä on toimitettava niitä pyytävälle jäsenvaltiolle.
9. Hakijan on ilmoitettava tyyppitarkastustodistukseen liittyvää teknistä dokumentaatiota hallussaan pitävälle ilmoitetulle
laitokselle kaikista sellaisista hyväksyttyyn osajärjestelmään tehtävistä muutoksista, joilla saattaa olla vaikutustaosajärjestelmän YTE:n mukaiseen vaatimuksenmukaisuuteen tai määräysten mukaiseen käyttöön. Tällaisissatapauksissa osajärjestelmän on saatava lisähyväksyntä. Tämä lisähyväksyntä annetaan joko liitteenä alkuperäiseentyyppitarkastustodistukseen tai kokonaan uutena todistuksena vanhan todistuksen peruuttamisen jälkeen.
OSAJÄRJESTELMIEN EY-TARKASTUKSEN MODUULIT
Moduuli SD: tuotannon laadunvarmistus
1. Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän
yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että liikkuvan kalustontavaravaunujen osajärjestelmä, jolle ilmoitettu laitos on jo myöntänyt EY-tyyppitarkastustodistuksen,
— on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 2001/16/EY (
1)
olennaiset vaatimukset (2) on täytetty,
— on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen
ja voidaan ottaa käyttöön.
2. Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen edellyttäen, että
— hakemuksen mukaisella osajärjestelmällä on voimassa oleva ennen arviointia annettu tyyppitarkastustodistus,
— hankintayksikkö (3) ja mukana olevat pääurakoitsijat täyttävät 3 kohdan velvoitteet.
Sanalla ”pääurakoitsijat” tarkoitetaan yrityksiä, joiden toiminta edesauttaa YTE:n olennaisten vaatimusten täyttämistä.
Näitä ovat:
— yritykset, jotka vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta (ja erityisesti osajärjestelmän integroinnista),
— muut yritykset, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta (esimerkiksi osajärjestelmän
kokoonpanossa tai asennuksessa).
Sanalla ei tarkoiteta valmistajan alihankkijoita, jotka toimittavat komponentteja ja yhteentoimivuuden osatekijöitä.L 344/412 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Tätä moduulia voidaan käyttää tulevaisuudessa, kun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevan direktiivin 96/48/EY YTE:t
päivitetään.
(2) Olennaiset vaatimukset käyvät ilmi teknisistä parametreista, liitännöistä ja suorituskykyvaatimuksista, jotka on esitetty YTE:n 4 luvussa.
(3) Tässä moduulissa ”hankintayksiköllä” tarkoitetaan ”osajärjestelmän hankintayksikköä siten kuin se on direktiivissä määritelty, tai tämän
yhteisöön sijoittautunutta edustajaa”.
3. EY-tarkastusmenettelyn alaista osajärjestelmää varten hankintayksiköllä tai pääurakoitsijalla, jos sellaista käytetään, on
oltava 5 kohdan mukainen valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jotaon valvottava 6 kohdan mukaisesti.
Mikäli hankintayksikkö on itse vastuussa koko osajärjestelmähankkeesta (erityisesti osajärjestelmän integroinnista) tai
hankintayksikkö suoranaisesti osallistuu tuotantoon (mukaan luettuina kokonpano ja asennus), sillä on oltavakäytössä näitä toimintoja koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.
Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavalla pääurakoitsijalla (jolla on erityisesti vastuu osajärjestelmän integroinnista)
on joka tapauksessa oltava valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jotaon valvottava 6 kohdan mukaisesti.
4. EY-tarkastusmenettely
4.1. Hankintayksikön on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän EY-tarkastushakemus, joka koskee
tuotannon laadunvarmistusta ja johon sisältyy 5.3 ja 6.5 kohdan mukainen laatujärjestelmien valvonnan koordinointi.
Hankintayksikön on ilmoitettava hankkeessa mukana oleville valmistajille valitsemastaan ilmoitetusta laitoksesta jahakemuksesta.
4.2. Hakemuksen perusteella on voitava tulkita oikein osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, kokoonpanoa, asennusta,
kunnossapitoa ja käyttöä, ja sen on mahdollistettava tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaisuuden jaYTE:n vaatimusten mukaisuuden arviointi.
Hakemukseen on sisällyttävä
— hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite,
— hyväksyttyä tyyppiä koskeva tekninen dokumentaatio, mukaan luettuna tyyppitarkastustodistus, joka on
annettu moduuli SB:n mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen,
ja, mikäli ne eivät sisälly tähän tekniseen dokumentaatioon,
— osajärjestelmän, sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus,
— käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset eritelmät,
— tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja
olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan. Näihin todisteisiin on liitettävä valmistajansuorittamien tai tämän puolesta suoritettujen asianmukaisten laboratoriokokeiden tulokset.
— liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,
— osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio,
— todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa tuotantovaihetta koskevissa säädöksissä (todistukset
mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,
— luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,
— jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuu-
tuksista sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit,
— luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista
valmistajista,
— todisteet siitä, että kaikki 5,2 kohdan mukaiset vaiheet on tehty hankkeessa mahdollisesti mukana olevan
hankintayksikön ja/tai pääurakoitsijoiden laatujärjestelmän alaisuudessa sekä todisteet näiden järjestelmientehokkuudesta,
— tiedot siitä ilmoitetusta laitoksesta, joka vastaa näiden laatujärjestelmien hyväksynnästä ja valvonnasta.
4.3. Ilmoitetun laitoksen on ensiksi tarkastettava hakemus siltä osin, ovatko tyyppitarkastus ja tyyppitarkastustodistus
voimassa.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/413
Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei tyyppitarkastustodistus enää ole voimassa tai ettei se ole asianmukainen ja että uusi
tyyppitarkastus on välttämätön, sen on perusteltava päätöksensä.
5. Laatujärjestelmä
5.1. Hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja siinä mahdollisesti käytettävien pääurakoitsijoiden on
jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus.
Hakemukseen on sisällyttävä
— kaikki oleelliset aiottua osajärjestelmää koskevat tiedot,
— laatujärjestelmän dokumentaatio,
hyväksytyn tyypin tekninen dokumentaatio sekä jäljennös tyyppitarkastustodistuksesta, joka on annettu
moduuli SB:n mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen.
Osapuolista, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta, vaaditaan vain tätä osaa koskevat tiedot.
5.2. Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta laatujärjestelmän on varmistet-
tava, että osajärjestelmä on kokonaisuudessaan tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja ettäosajärjestelmä kokonaisuudessaan täyttää YTE:n vaatimukset. Muiden pääurakoitsijoiden laatujärjestelmiltä edellyte-tään, että ne varmistavat, että näiden panos osajärjestelmään on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin ja YTE:nvaatimusten mukainen.
Kaikki hakijoiden soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina
toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkitayksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.
Dokumentointiin on kaikkien hakijoiden osalta sisällyttävä erityisesti seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:
— laatutavoitteet ja organisaatio,
— vastaavat käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset
toimenpiteet,
— ennen valmistusta, kokoonpanoa ja asennusta, niiden aikana ja niiden jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä
selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään,
— laatuun liittyvät tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökun-
nan kvalifiointiraportit jne.,
sekä lisäksi koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta:
— osajärjestelmän kokonaislaatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, mukaan luettuna erityisesti osajärjestelmän
integraation hallinta.
Tutkimusten, testien ja tarkastusten on koskettava kaikkia seuraavia osa-alueita:
— osajärjestelmän rakenne, erityisesti mukaan luettuina maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano,
lopulliset säädöt,
— osajärjestelmän lopputestaus,
— ja arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, milloin YTE:ssä sitä vaaditaan.
5.3. Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on tutkittava, kattaako hakijoiden laatujärjestelmän hyväksyntä ja
valvonta riittävästi ja asianmukaisesti kaikki osajärjestelmään liittyvät 5.2 kohdan mukaiset vaiheet (
1).L 344/414 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n osalta ilmoitettu laitos voi osallistua veturien tai junien YTE:n asiaa koskevassa luvussa määritellyissä
oloissa tehtävään käytönaikaiseen lopputestiin.
Jos osajärjestelmän vaatimusten sekä tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaisuus ja osajärjestelmän YTE:n
vaatimustenmukaisuus perustuu useampaan kuin yhteen laatujärjestelmään, ilmoitetun laitoksen on erityisestitutkittava seuraavat seikat:
— onko laatujärjestelmien väliset suhteet ja liitännät dokumentoitu selkeästi,
— onko koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat johdon vastuut ja valtuudet pääurakoitsijan osalta
määritelty riittävästi ja asianmukaisesti.
5.4. Edellä 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se
5.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimustenmukainen,
jos valmistaja toteuttaa tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa standardin EN/ISO 9001:2000mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitäsovelletaan.
Jos hakijalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia
tehdessään.
Tarkastus on tehtävä nimenomaan kyseiselle osajärjestelmälle, ja hakijan panos siihen on otettava huomioon.
Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta.Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti hakijan tiloihin.
Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipää-
töksen perustelut.
5.5. Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on vastattava hyväksytyn laatujärjestelmän
mukaisista velvoitteista sekä järjestelmän pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
Niiden on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista merkittävistä muutoksista, jotka
vaikuttavat siihen, täyttääkö osajärjestelmä YTE:n vaatimukset.
Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen
5.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava päätöksestään hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tutkimuksen johtopäätökset
ja arviointipäätöksen perustelut.
6. Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmien valvonta6.1. Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat
täyttävät hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvoitteensa.
6.2. Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on lähetettävä (tai annettava lähettää)
5.1 kohdassa mainitulle ilmoitetulle laitokselle kaikki vaadittavat asiakirjat, varsinkin osajärjestelmää koskevattoteutussuunnitelmat ja tekniset tiedot (sikäli kuin ne hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen kannaltaovat oleellisia) ja erityisesti seuraavat tiedot:
— laatujärjestelmän dokumentaatio, mukaan luettuina erityiset toimet, joihin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että
— koko osajärjestelmähankkeesta vastuussa olevan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta koko
osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuteen liittyvät johdon vastuut ja valtuudet on määritelty riittävästija asianmukaisesti,
— kunkin hakijan laatujärjestelmiä hoidetaan oikein, jotta integraatio osajärjestelmätasolla voidaan toteuttaa,
— valmistukseen (mukaan luettuina kokoonpano ja asennus) liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten
tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointiraportit
jne.
6.3. Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että hankintayksikkö, mikäli se on
mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat ylläpitävät ja käyttävät laatujärjestelmää, sekä annettava näille tarkastuksista
raportti. Kun näillä on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä valvonnassahuomioon.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/415
Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa siten, että vähintään yksi 8 kohdan mukaisen EY-
tarkastuksen alaisen osajärjestelmän tarkastus tehdään kunkin vaiheen (valmistus, kokoonpano ja asennus) aikana.
6.4. Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä hakijan (hakijoiden) asiaan liittyviin tiloihin. Tällaisten
käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä täydellisiä tai osittaisia tarkastuksia sekä tehdä tai teettää testejätodentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle (hakijoille) raportti
käynnistä, tarkastusraportti, jos tarkastus on suoritettu, sekä testiraportti, jos testi on suoritettu.
6.5. Mikäli hankintayksikön valitsema ja EY-tarkastuksesta vastaava ilmoitettu laitos ei itse valvo kaikkia asiaan liittyviä
laatujärjestelmiä, sen on koordinoitava kaikkien muiden tästä tehtävästä vastaavien ilmoitettujen laitosten valvontaasiten, että
— varmistetaan, että osajärjestelmään liittyvien eri laatujärjestelmien välisiä liitäntöjä hoidetaan oikein,
— kerätään yhteistyössä hankintayksikön kanssa arvioinnissa vaadittavat elementit, jotta voidaan taata erilaisten
laatujärjestelmien yhdenmukaisuus ja kokonaisvalvonta.
Tähän koordinointiin sisältyvät seuraavat ilmoitetun laitoksen oikeudet:— oikeus saada muiden ilmoitettujen laitosten laatima dokumentaatio (hyväksyntään ja valvontaan liittyvä),
— oikeus olla todistamassa 6.3 kohdan mukaisia valvontatarkastuksia,
— oikeus käynnistää 6.4 kohdan mukaisia lisätarkastuksia omalla vastuullaan sekä yhdessä toisten ilmoitettujen
laitosten kanssa.
7. Edellä 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on aina päästävä tarkastuksia ja valvontaa varten rakennustyö-
maille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin, asennustyömaille ja varastotiloihin sekä tarvittaessa esivalmistus- jatestaustiloihin ja yleensä kaikkiin tiloihin, joihin pääsyä se pitää tehtäviensä kannalta välttämättömänä hakijanosajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen mukaan.
8. Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia
viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen osajärjestelmä on valmistettu:
— 5.1 kohdan toisen kappaleen toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio,
— 5.1 kohdan toisen kappaleen mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,
— 5.4, 5.5 ja 6.4 kohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.
9. Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on tyyppitarkastuksen sekä laatujärjestelmän
(-järjestelmien) hyväksynnän ja valvonnan perusteella laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukai-suustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltionvalvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.
EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on
kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot.
10. Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat.
Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:
— kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat,
— luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,
— EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on
annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitostenantamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat),
— kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot,L 344/416 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
— kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon,
— osajärjestelmän tyyppitarkastustodistus ja moduulissa SB kuvattu siihen liitetty tekninen dokumentaatio,
— todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen
vaatimusten mukaisuudesta,
— edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukai-
suustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke ondirektiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinninkestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä
laaditut 6.3 ja 6.4 kohdassa mainitut tarkastusraportit ja erityisesti:
— liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot.
11. Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot annetuista, perutuista tai
evätyistä laatujärjestelmien hyväksynnöistä.
Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista laatujärjestelmän hyväksynnöistä.
12. Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.
Yhteisön alueelle sijoittautuneen hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin
kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle.
OSAJÄRJESTELMIEN EY-TARKASTUKSEN MODUULIT
Moduuli SF: tuotteen tarkastus
1. Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän
yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että liikkuvan kalustontavaravaunujen osajärjestelmä, jolle ilmoitettu laitos on jo myöntänyt EY-tyyppitarkastustodistuksen,
— on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 2001/16/EY (
1)
olennaiset vaatimukset (2) on täytetty,
— on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen
ja voidaan ottaa käyttöön.
2. Hankintayksikön (3) on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän (tuotteen tarkastuksena
tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus. Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat tiedot ja asiakirjat:
— hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite,
— tekninen dokumentaatio.
3. Tällä menettelyn osalla hankintayksikkö varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen osajärjestelmä on tyyppitarkastus-
todistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevan YTE:n vaatimukset.
Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen edellyttäen, että hakemuksen mukaisella osajärjestelmällä on voimassa oleva
ennen arviointia annettu tyyppitarkastustodistus.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/417
(1) Tätä moduulia voidaan käyttää tulevaisuudessa, kun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevan direktiivin 96/48/EY YTE:t
päivitetään.
(2) Olennaiset vaatimukset käyvät ilmi teknisistä parametreista, liitännöistä ja suorituskykyvaatimuksista, jotka on esitetty YTE:n 4 luvussa.
(3) Tässä moduulissa ”hankintayksiköllä” tarkoitetaan ”osajärjestelmän hankintayksikköä siten kuin se on direktiivissä määritelty, tai tämän
yhteisöön sijoittautunutta edustajaa”.
4. Hankintayksikön on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että valmistusprosessin
(myös pääurakoitsijoiden (1), silloin kun niitä käytetään, tekemä yhteentoimivuuden osatekijöiden kokoonpano ja
integrointi) avulla voidaan varmistaa, että osajärjestelmä on yhdenmukainen tyyppitarkastustodistuksessa kuvatuntyypin kanssa ja vastaa sitä koskevan YTE:n vaatimuksia.
5. Hakemuksen avulla on voitava arvioida osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asentamista, kunnossapitoa ja
käyttöä, yhdenmukaisuutta tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä sitä, miten se täyttää YTE:n
vaatimukset.
Hakemukseen on sisällyttävä— hyväksyttyä tyyppiä koskeva tekninen dokumentaatio, mukaan luettuna tyyppitarkastustodistus, joka on
annettu moduuli SB:n mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen,
ja, mikäli ne eivät sisälly tähän tekniseen dokumentaatioon,— osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus,
— liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,
— komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja
-luettelot,
— osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio,
— käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset eritelmät,
— tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia
kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan,
— todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa tuotantovaihetta koskevissa säädöksissä (todistukset
mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,
— luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,
— jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista
sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit,
— luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista
valmistajista.
Mikäli YTE:ssä edellytetään, että tekninen dokumentaatio sisältää muita tietoja, ne on lisättävä.
6. Ilmoitetun laitoksen on ensiksi tarkastettava hakemus siltä osin, ovatko tyyppitarkastus ja tyyppitarkastustodistus
voimassa.
Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei tyyppitarkastustodistus enää ole voimassa tai asianmukainen ja että uusi
tyyppitarkastus on välttämätön, sen on perusteltava päätöksensä.
Ilmoitetun laitoksen on suoritettava tarvittavat tarkastukset ja testit sen varmistamiseksi, että osajärjestelmä on
yhdenmukainen tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa YTE:n vaatimuksia. Ilmoitetun laitoksenon tarkastettava ja testattava jokainen sarjatuotantona valmistettava, 4 kohdan mukainen osajärjestelmä.
7. Tarkastus, joka tehdään tarkastamalla ja testaamalla jokainen (sarjatuotantona valmistettu) osajärjestelmä
7.1. Ilmoitetun laitoksen on tehtävä testit, tarkastukset ja todennukset varmistuakseen siitä, että sarjatuotantona
valmistetut osajärjestelmät ovat YTE:n vaatimusten mukaisia. Tutkimukset, testit ja tarkastukset on ulotettava YTE:nmukaisiin vaiheisiin.
7.2 Kaikki (sarjatuotantona valmistetut) osajärjestelmät on yksitellen tutkittava, testattava ja todennettava (
2) sen
todentamiseksi, että osajärjestelmät ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin sekä niitä koskevien YTE:nvaatimusten mukaisia. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa),sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä.L 344/418 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Sanalla ”pääurakoitsijat” tarkoitetaan yrityksiä, joiden toiminta edesauttaa YTE:n olennaisten vaatimusten täyttämistä. Näitä ovat yritykset,
jotka vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta sekä muut yritykset, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta (esimerkiksi
osajärjestelmän kokoonpanossa tai asennuksessa).
(2) Ilmoitettu laitos osallistuu liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n osalta erityisesti liikkuvan kaluston tai junan käytönaikaisiin lopputesteihin.
Tämä käy ilmi YTE:n vastaavasta kohdasta.
8. Ilmoitettu laitos voi sopia hankintayksikön (ja pääurakoitsijoiden) kanssa siitä, missä testit tehdään, sekä siitä, että
hankintayksikkö tekee itse osajärjestelmän lopputestit ja YTE:n edellyttämät testit normaaleissa käytönaikaisissaoloissa ilmoitetun laitoksen valvonnassa ja sen edustajien läsnä ollessa.
Ilmoitetun laitoksen on aina päästävä testauksia ja tarkastuksia varten tuotanto- ja kokoonpanotiloihin ja
asennustyömaille sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin, jotta se voi suorittaa sille YTE:ssä määrätyt tehtävät.
9. Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on laadittava hankintayksikölle tarkoitettu
vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu senjäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.
Näiden ilmoitetun laitoksen toimien on perustuttava tyyppitarkastukseen ja kaikille sarjavalmistetuille tuotteille
7 kohdassa mainittuihin ja YTE:ssä ja/tai asiaa koskevissa eurooppalaisissa eritelmissä vaadittuihin testeihin,todennuksiin ja tarkastuksiin.
EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä.
Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V
mukaiset tiedot.
10. Ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä
vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:
— kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat,
— liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,
— luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,
— EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on
annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitostenantamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat),
— kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot,
— kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon,
— osajärjestelmän tyyppitarkastustodistus ja moduulissa SB kuvattu siihen liitetty tekninen dokumentaatio,
— edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukai-
suustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke ondirektiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinninkestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessälaaditut tarkastusraportit.
11. Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.
Hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on
käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/419
OSAJÄRJESTELMIEN EY-TARKASTUKSEN MODUULIT
Moduuli SH2: täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun tarkastus
1. Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän
yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että liikkuvan kalustontavaravaunujen osajärjestelmä
— on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 2001/16/EY (
1)
olennaiset vaatimukset (2) on täytetty,
— on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen
ja voidaan ottaa käyttöön.
2. Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen, johon sisältyy osajärjestelmän suunnitteluvaiheen tarkastus, edellyttäen,
että hankintayksikkö (3) ja mukana olevat pääurakoitsijat täyttävät 3 kohdan vaatimukset.
Sanalla ”pääurakoitsijat” tarkoitetaan yrityksiä, joiden toiminta edesauttaa YTE:n olennaisten vaatimusten täyttämistä.
Näitä ovat
— yritykset, jotka vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta (ja erityisesti osajärjestelmän integroinnista),
— muut yritykset, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta (esimerkiksi osajärjestelmän
suunnittelussa, kokoonpanossa tai asennuksessa).
Sanalla ei tarkoiteta valmistajan alihankkijoita, jotka toimittavat komponentteja ja yhteentoimivuuden osatekijöitä.
3. EY-tarkastusmenettelyn alaista osajärjestelmää varten hankintayksiköllä tai pääurakoitsijalla, jos sellaista käytetään, on
oltava 5 kohdan mukainen valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jotaon valvottava 6 kohdan mukaisesti.
Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavalla pääurakoitsijalla (jolla on erityisesti vastuu osajärjestelmän integroinnista)
on joka tapauksessa oltava valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jotaon valvottava 6 kohdan mukaisesti.
Mikäli hankintayksikkö on itse vastuussa koko osajärjestelmähankkeesta (erityisesti osajärjestelmän integroinnista) tai
hankintayksikkö suoranaisesti osallistuu suunnitteluun ja/tai tuotantoon (myös kokoonpanoon ja asennukseen), silläon oltava käytössä näitä toimintoja koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.
Hakijoilta, jotka ovat mukana vain kokoonpanossa ja asennuksessa, vaaditaan ainoastaan valmistusta, tuotteen
lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä.
4. EY-tarkastusmenettely4.1. Hankintayksikön on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän EY-tarkastushakemus, joka koskee
täydellistä laadunvarmistusta ja suunnittelun tarkastusta ja johon sisältyy 5.4. ja 6.5 kohdan mukainen
laatujärjestelmien valvonnan koordinointi. Hankintayksikön on ilmoitettava hankkeessa mukana oleville valmistajillevalitsemastaan ilmoitetusta laitoksesta ja hakemuksesta.
4.2. Hakemuksen perusteella on voitava tulkita oikein osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, kokoonpanoa, asennusta,
kunnossapitoa ja käyttöä, ja sen on mahdollistettava YTE:n vaatimusten mukaisuuden arviointi.
Hakemukseen on sisällyttävä:— hankintayksikön tai sen valtuutetun edustajan nimi ja osoite,
— tekninen dokumentaatio, joka sisältää seuraavat tiedot:
— osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus,L 344/420 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Tätä moduulia voidaan käyttää tulevaisuudessa, kun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevan direktiivin 96/48/EY YTE:t
päivitetään.
(2) Olennaiset vaatimukset käyvät ilmi teknisistä parametreista, liitännöistä ja suorituskykyvaatimuksista, jotka on esitetty YTE:n 4 luvussa.
(3) Tässä moduulissa ”hankintayksiköllä” tarkoitetaan ”osajärjestelmän hankintayksikköä siten kuin se on direktiivissä määritelty, tai tämän
yhteisöön sijoittautunutta edustajaa”.
— käytetyt suunnittelun perustana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät,
— tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja
olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan,
— testiohjelma,
— liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,
— osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio,
— luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,
— jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuu-
tuksista sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit,
— todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen
vaatimusten mukaisuudesta,
— luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista
valmistajista,
— osajärjestelmän käyttöön liittyvät ehdot (ajoaikaan tai -matkaan liittyvät rajoitukset, kulumisrajat jne.),
— kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskeva tekninen dokumentaatio,
— kaikki osajärjestelmän tuotannossa, kunnossapidossa tai käytössä huomioon otettavat tekniset vaatimukset,
— selvitys siitä, että kaikki 5.2 kohdan mukaiset vaiheet on tehty hankkeessa pääurakoitsijoiden ja/tai mahdollisesti
mukana olevan hankintayksikön laatujärjestelmän alaisuudessa sekä todisteet näiden järjestelmien tehokkuu-desta,
— tiedot siitä ilmoitetusta laitoksesta (laitoksista), joka vastaa näiden laatujärjestelmien hyväksynnästä ja
valvonnasta.
4.3. Hankintayksikön on esitettävä asianmukaisen laboratorion tämän puolesta tekemien tutkimusten, tarkastusten ja
testien tulokset (
1), mukaan luettuina mahdollisesti vaadittujen tyyppitestien tulokset.
4.4. Ilmoitetun laitoksen on tutkittava hakemus suunnittelun tarkastuksen osalta ja arvioitava testien tulokset. Jos
suunnittelun tulos on sitä koskevan YTE:n ja direktiivin vaatimusten mukainen, sen on annettava hakijallesuunnittelun tarkastusraportti. Raportin on sisällettävä suunnittelutarkastuksen päätelmät, voimassaoloehdot,suunnittelukohteen tunnistetiedot sekä tarpeen mukaan kuvaus osajärjestelmän toiminnasta.
Jos suunnittelun tarkastusraportti evätään hankintayksiköltä, ilmoitetun laitoksen on kerrottava tämän epäämisen
yksityiskohtaiset syyt. Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn.
5. Laatujärjestelmä
5.1. Hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja siinä mahdollisesti käytettävien pääurakoitsijoiden on
jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus.
Hakemukseen on sisällyttävä
— kaikki oleelliset aiottua osajärjestelmää koskevat tiedot,
— laatujärjestelmän dokumentaatio,
Osapuolista, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta, vaaditaan vain tätä osaa koskevat tiedot.
5.2. Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta laatujärjestelmän on varmistet-
tava, että osajärjestelmä kokonaisuudessaan täyttää YTE:n vaatimukset.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/421
(1) Tulokset voidaan esittää hakemusta jätettäessä tai myöhemmin.
Muiden pääurakoitsijoiden laatujärjestelmiltä edellytetään, että ne varmistavat, että näiden panos osajärjestelmään on
YTE:n vaatimusten mukainen.
Kaikki hakijoiden soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina
toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkitayksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.
Järjestelmään on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:— kaikkien hakijoiden osalta:
— laatutavoitteet ja organisaatio,
— vastaavat käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä
järjestelmälliset toimenpiteet,
— ennen suunnittelua, valmistusta, kokoonpanoa ja asennusta, niiden aikana ja niiden jälkeen tehtävät
tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään,
— laatuun liittyvät tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistus-
henkilökunnan kvalifiointiraportit jne.,
— pääurakoitsijoiden osalta siinä laajuudessa, kuin ne ovat oleellisia näiden osajärjestelmän suunnitteluun antaman
panoksen osalta:
— ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät (
1), joita sovelletaan, ja, mikäli
eurooppalaisia eritelmiä ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että osajärjestelmääkoskevat YTE:n vaatimukset täytetään,
— käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet,
joita käytetään osajärjestelmän suunnittelussa,
— keinot, joilla suunnittelun ja osajärjestelmän vaaditun laatutason saavuttamista ja laatujärjestelmän
tehokasta toimintaa seurataan kaikissa vaiheissa, myös tuotannossa,
— sekä lisäksi koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta:
— osajärjestelmän kokonaislaatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, mukaan luettuina erityisesti
osajärjestelmän integraation hallinta.
Tutkimusten, testien ja tarkastusten on koskettava kaikkia seuraavia osa-alueita:— tekniikan yleiskuvaus,
— osajärjestelmän rakenne, mukaan luettuina erityisesti maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano,
lopulliset säätötoimenpiteet,
— osajärjestelmän lopputestaus,
— arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, kun YTE:ssä sitä vaaditaan.
5.3 Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on tutkittava, kattaako hakijoiden laatujärjestelmän hyväksyntä ja
valvonta riittävästi ja asianmukaisesti kaikki osajärjestelmään liittyvät 5.2 kohdan mukaiset vaiheet (
2).L 344/422 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
(1) Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:
ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.
(2) Liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n osalta ilmoitettu laitos voi osallistua liikkuvan kaluston tai junan YTE:n asiaa koskevassa luvussa
määritellyissä oloissa tehtävään käytönaikaiseen lopputestiin.
Jos osajärjestelmän YTE:n vaatimusten mukaisuus perustuu useampaan kuin yhteen laatujärjestelmään, ilmoitetun
laitoksen on erityisesti tutkittava seuraavat seikat:
— onko laatujärjestelmien väliset suhteet ja liitännät dokumentoitu selkeästi,
onko koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat pääurakoitsijan johdon vastuut ja valtuudet
määritelty riittävästi ja asianmukaisesti.
5.4. Edellä 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se
5.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimustenmukainen,jos valmistaja toteuttaa suunnittelussa, tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa standardin EN/ISO
9001:2000 mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet,
johon sitä sovelletaan.
Jos hakijalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia
tehdessään.
Tarkastus on tehtävä nimenomaan kyseiselle osajärjestelmälle, ja hakijan panos siihen on otettava huomioon.
Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta.Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti hakijan tiloihin.
Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipää-
töksen perustelut.
5.5. Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on vastattava hyväksytyn laatujärjestelmän
mukaisista velvoitteista sekä järjestelmän pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
Niiden on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista merkittävistä muutoksista, jotka
vaikuttavat siihen, täyttääkö osajärjestelmä annetut vaatimukset.
Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen
5.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava päätöksestään hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tutkimuksen johtopäätökset
ja arviointipäätöksen perustelut.
6. Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmien valvonta
6.1. Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat
täyttävät hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvoitteensa.
6.2. Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on lähetettävä (tai annettava lähettää)
5.1 kohdassa mainitulle ilmoitetulle laitokselle kaikki tähän tarvittavat asiakirjat sekä erityisesti osajärjestelmää
koskevat toteutussuunnitelmat ja tekniset tiedot (sikäli kuin ne hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen
kannalta ovat oleellisia), mukaan luettuina seuraavat tiedot:
— laatujärjestelmän dokumentaatio, mukaan luettuina erityiset toimet, joihin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että
— koko osajärjestelmähankkeesta vastuussa olevan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta koko
osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuteen liittyvät johdon vastuut ja valtuudet on määritelty riittävästi
ja asianmukaisesti,
— kunkin hakijan laatujärjestelmiä hoidetaan oikein, jotta integraatio osajärjestelmätasolla voidaan toteuttaa,
— suunnitteluun liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset jne.,
— valmistukseen (mukaan luettuina kokoonpano, asennus ja integrointi) liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet,
kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointi-raportit jne.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/423
6.3. Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että hankintayksikkö, mikäli se on
mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat ylläpitävät ja käyttävät laatujärjestelmää, sekä annettava näille tarkastuksistaraportti. Kun näillä on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä valvonnassahuomioon.
Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa siten, että vähintään yksi 7 kohdan mukaisen EY-
tarkastuksen alaisen osajärjestelmän tarkastus tehdään kunkin vaiheen (suunnittelu, valmistus, kokoonpano tai
asennus) aikana.
6.4. Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä hakijan (hakijoiden) 5.2 kohdassa mainittuihin tiloihin.
Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä täydellisiä tai osittaisia tarkastuksia sekä tehdä taiteettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle (hakijoille)asianmukainen raportti käynnistä, tarkastusraportti, ja/tai testiraportti.
6.5. Mikäli hankintayksikön valitsema ja EY-tarkastuksesta vastaava ilmoitettu laitos ei itse valvo kaikkia 5 kohdassa
mainittuja asiaan liittyviä laatujärjestelmiä, sen on koordinoitava kaikkien muiden tästä tehtävästä vastaavienilmoitettujen laitosten valvontaa siten, että
— varmistetaan, että osajärjestelmään liittyvien eri laatujärjestelmien välisiä liitäntöjä hoidetaan oikein,
— kerätään yhteistyössä hankintayksikön kanssa arvioinnissa vaadittavat elementit, jotta voidaan taata erilaisten
laatujärjestelmien yhdenmukaisuus ja kokonaisvalvonta.
Tähän koordinointiin sisältyvät seuraavat ilmoitetun laitoksen oikeudet:
— oikeus saada muiden ilmoitettujen laitosten laatima (hyväksyntään ja valvontaan liittyvä) dokumentaatio,
— oikeus olla todistamassa 5.4 kohdan mukaisia valvontatarkastuksia,
— oikeus käynnistää 5.5 kohdan mukaisia lisätarkastuksia omalla vastuullaan sekä yhdessä toisten ilmoitettujen
laitosten kanssa.
7. Kohdassa 5.1 mainitun ilmoitetun laitoksen on aina päästävä tarkastuksia ja valvontaa varten suunnittelutiloihin,
rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin, asennustyömaille ja varastotiloihin sekä tarvittaessa esivalmistus-
ja testaustiloihin ja yleensä kaikkiin tiloihin, joihin pääsyä se pitää tehtäviensä kannalta välttämättömänä hakijan
osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen mukaan.
8. Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia
viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen osajärjestelmä on valmistettu:
— 5.1 kohdan toisen kappaleen toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio,
— 5.1 kohdan toisen kappaleen mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,
— 5.4, 5.5 ja 6.4 kohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.
9. Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on suunnittelun tarkastuksen sekä laatujärjestelmän
(-järjestelmien) hyväksynnän ja valvonnan perusteella laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukai-suustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltionvalvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.
EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on
kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot.
10. Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat.
Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:
— kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat,
— luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,L 344/424 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
— EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on
annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitostenantamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat),
— todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen
vaatimusten mukaisuudesta,
— kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot,
— kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon,
— edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukai-
suustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke ondirektiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinninkestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä
laaditut 6.3 ja 6.4 kohdassa mainitut tarkastusraportit.
— liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot.
11. Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot antamistaan, perumistaan
tai epäämistään laatujärjestelmien hyväksynnöistä ja suunnittelun EY-tarkastusraporteista.
Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset seuraavista asiakirjoista:
— annetut laatujärjestelmän hyväksynnät ja lisähyväksynnät sekä
— annetut suunnittelun EY-tarkastusraportit ja niiden lisäykset.
12. Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.
Hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on
käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/425
LIITE BB
RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT
Loppuopastimien asennus
BB.1. LOPPUOPASTIMEN KANNAKKEET
Kuva BB1
Loppuopastimen kannake
L 344/426 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
BB.2. LOPPUOPASTIMET: ERI SUUNNISSA TARVITTAVA TILA
Kuva BB2
Eri suunnissa tarvittava tila
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/427
LIITE CC
RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT
Väsytyskuormituksen aiheuttajat
CC.1 HYÖTYKUORMAN JAKAUMA
CC.1.1 Yleistä
On todennäköistä, että hyötykuorman vaihtelut aiheuttavat merkittäviä jaksoittaisia väsytyskuormituksia. Jos hyötykuormat
vaihtelevat merkittävästi, on kullakin kuormalla kulunut aika määritettävä. Lastaus- ja purkuajat on myös määritettäväjunayhtiön ajosuunnitelmista ja esitettävä sopivassa niiden analysoinnin mahdollistavassa muodossa. Hyötykuormanjakautumisen vaihtelut sekä vaunun lattialla kulkevien pyörillä varustettujen ajoneuvojen aiheuttamat paikallisetkuormitukset on myös soveltuvin osin otettava huomioon.
CC.1.2 Radan aiheuttama kuormitus
Radan pysty- ja sivusuuntaisten epätasaisuuksien ja kiertymisen aiheuttama kuormitus on otettava huomioon. Kyseiset
kuormitukset voidaan määrittää seuraavilla tavoilla:
a) dynaaminen mallinnus
b) mittaustiedotc) kokemusperäiset tiedot.Väsymiskestävyyslaskelmat voidaan perustaa kuormitustapaustietoihin ja käytännön sovelluksissa koeteltuihin arviointi-
menetelmiin, jos niitä on käytettävissä. Standardin EN12663 taulukoissa 15 ja 16 on kokemusperäisiä tietoja vaununrunkoon kohdistuvista kiihtyvyysvoimista normaalissa eurooppalaisessa käytössä, ja niitä voidaan käyttää väsymiskestä-vyyslaskelmien pohjana, jollei normaalilla tavalla saatuja tietoja ole käytettävissä.
CC.1.3 Veto ja jarrutus
Vedon ja jarrutuksen aiheuttamien kuormitusjaksojen on oltava suunnitellun käytön mukaisia liikkeellelähtöjen ja
pysähdysten määrän osalta (mukaan luettuina edeltä suunnittelemattomat liikkeellelähdöt ja pysäykset).
CC.1.4 Ilmanvastuksen aiheuttama kuormitus
Ilmanvastus saattaa aiheuttaa merkittävää kuormitusta seuraavista syistä:
a) junat ohittavat toisensa kovalla vauhdilla
b) kulku tunnelissa
c) sivutuulet.Jos nämä kuormitukset aiheuttavat merkittäviä jaksoittaisia jännityksiä rakenteissa, ne on otettava huomioon
väsymislujuutta arvioitaessa.
CC.1.5 Väsytyskuormitukset liitoksissa
Suunnittelun pohjana käytettävän dynaamisen kuormitusarvon on oltava ± 30 % pystysuoran staattisen kuormituksen
arvosta.
Jos tätä oletusta ei käytetä, on käytettävä seuraavaa menetelmää:
Tärkeimmät väsytyskuormitukset rungon ja telin liitoskohdassa johtuvat seuraavista syistä:a) vaunun lastaus ja purkub) radan vaikutusc) veto ja jarrutus.L 344/428 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Liitos on suunniteltava siten, että se kestää näiden tekijöiden aiheuttamat vaihtokuormitukset.
Laitteiden kiinnitysten on kestettävä vaunun liikkeiden aiheuttamat vaihtokuormitukset sekä itse laitteiden käytön
mahdollisesti aiheuttamat kuormitukset. Kiihtyvyysvoimat voidaan määrittää edellä esitetyllä tavalla. Standardin EN12663taulukoissa 17, 18 ja 19 on normaaleja eurooppalaisia käyttöoloja vastaavia kokemusperäisesti saatuja kiihtyvyys-voimalukemia laitteille, jotka seuraavat vaunun rakenteiden liikkeitä, ja niitä voidaan käyttää, jos tarkempia tietoja ei ole
käytettävissä.
Liitososien jaksoittaiset kuormitukset on otettava huomioon, jos niillä junayhtiön tai suunnittelijan kokemuksen mukaan on
merkitystä.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/429
LIITE DD
HUOLTOJÄRJESTELYJEN ARVIOINTI
Avoin kohta, ks. 6.2.2.3L 344/430 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE EE
RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT
Askelmat ja kädensijat
EE.1. YLEISTÄ
Askelmat ja niitä vastaavat kädensijat on oltava kaikissa kohteissa, joissa henkilöstö on ajon aikana ja joissa niitä tarvitaan
ajossa olevan vaunun eri osiin pääsemiseksi.
EE.2. VÄHIMMÄISVAATIMUKSET
EE.2.1. Kädensijat
Kädensijat ovat 20 mm:n pyöröterästä lukuun ottamatta kuvassa EE2 määriteltyä kädensijaa, jonka halkaisija on vähintään
30 mm. Vaihtotyöntekijöiden kädensijat on määritelty kuvassa EE3.
Kädensijojen etäisyyden lähimpiin esteisiin on oltava vähintään 120 mm.
EE.2.2. Askelmien mitat
Vaunun päässä olevien portaiden, joita henkilöstö käyttää, on oltava 350 mm leveät ja 350 mm pitkät, ja ne on sijoitettava
kuvan EE1 mukaisesti. Portaan pinnan on oltava luistamatonta ainetta. Portaat on kiinnitettävä siten, että askelmat voidaanirrottaa (esimerkiksi niiteillä ja pulteilla, joissa on lukkomutteri).
Kuva EE1
Portaiden ja kädensijojen sijoittelu päätyseinälevyillä varustettujen vaunujen päissä
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/431
Kuva EE2
Välys
L 344/432 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Kuva EE3
Vaihtotyöntekijöiden kädensijat
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/433
LIITE FF
JARRUTUS
Luettelo hyväksytyistä jarrukomponenteista
FF 1. LUISTONESTOLAITTEET
FF 1.1. Uuden, vanhan, parannetun ja uudistetun kaluston pyörien luistonestolaitteet
Valmistaja Tyyppi Huomautuksia
FAIVELEY AEF 82 C Testattu levyjarruilla
OERLIKON GSE 201 Testattu levyjarruilla
OERLIKON GSE 202 Testattu levyjarruilla
FAIVELEY AEF 83 P.1 Testattu levyjarruillaFAIVELEY AEF 83 P.2 Testattu tönkkäjarruillaOERLIKON OMG 202 Testattu levyjarruillaPARIZZI WUPAR 83 Testattu levyjarruillaWABCO-WESTINGHOUSE WGMC 19/1 Testattu levyjarruillaFAIVELEY AEF 91 P1
AEF 91 P2 (
1)Testattu levyjarruilla
MANNESMANN
REXROTH PNEUMATIK GmbHMRP-GMC 29 Testattu levyjarruilla
SAB WABCO
KP GmbHSWKP AS 20R Testattu levyjarruilla
SAB WABCO KP GmbH SWKP AS 20C Vahvistus tammikuussa 1998: Tyyppi on
identtinen AS 20R:n kanssa
Knorr-Bremse MGS 2
DAKO PE 94 MSV
(1) Vaunut, joissa on yhdistetyt levy-/tönkkäjarrut
FF 1.2. Vanhassa kalustossa käytettävät luistonestojärjestelmät
Seuraavassa luettelossa olevia luistonestojärjestelmiä voidaan käyttää vanhoissa vaunuissa, ellei jarrujärjestelmää ole
parannettu tai uudistettu. Jos vaunua on parannettu tai uudistettu muulla tavoin, luistonestojärjestelmää ei tarvitse muuttaa.
Valmistaja Tyyppi Huomautuksia
Mekaaniset tyypit
enintään 160 km/t nopeuksille
OERLIKON inertia 4 GS1 & GSA Testattu tönkkä-jarruilla Mieluimmin vain vedettävissä vau-
nuissa, joissa ei ole omaa virran-syöttöäKNORR MW (
1)
KNORR MWX (1)L 344/434 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Valmistaja Tyyppi Huomautuksia
Elektroniset tyypit
WESTINGHOUSE D1 (1)
WESTINGHOUSE WG Testattu levyjarruillaWESTINGHOUSE WGK Testattu tönkkäjarruillaGIRLING SP Testattu levyjarruillaOERLIKON GSE 100 (
1)
PARIZZI 289 Testattu tönkkäjarruillaPARIZZI 447 Testattu levyjarruillaKNORR GR (
1)
KOVOLIS DAKO (1)
KRAUSS-MAFFEI K Micro (1)
OERLIKON GSE 200 (1)
KNORR MGS 1 Testattu levyjarruillaWABCO-WESTING-
HOUSEWGMC 19 Testattu levyjarruilla
(1) Vaunut, joissa on yhdistetyt levy-/tönkkäjarrut
FF 2. TAVARA- JA HENKILÖJUNIEN PAINEILMAJARRUT
FF 2.1. Uuden, parannetun ja uudistetun kaluston toimintaventtiilit
Jarrutyyppi Tyyppimerkintä LyhennePaineilmajarru
Tavarajuna (G)
Henkilöjuna (P)
Knorr-jarru KE 1d (a) (c)
KE 2d (c),
KERd (b) (c)KE G/P-jarru
Oerlikon-jarru ESG 121 (d) (e) 0 G/P-jarru
Oerlikon-jarru ESG 121-1 (d) (e) 0 G/P-jarru
Knorr-jarru KE 1 a/3,8 (a) (c) (f) KE G/P-jarru
Oerlikon-jarru ESH 100 (g) 0 G/P-jarru
Oerlikon-jarru ESH 200 (h) 0 G/P-jarru
Knorr-jarru KE 1ad (a) (c)
KE 2ad (c)KE G/P-jarru
SAB-WABCO SW 4 (i) SW G/P-jarru
SAB-WABCO SW 4C (j) SW G/P-jarru
SAB-WABCO SW 4/3 (k) SW G/P-jarru
DAKO-jarru CV1 nD (l) OK G/P-jarru
SAB-WABCO-jarru C3WR (d) (e) Ch G/P-jarru
SAB-WABCO-jarru C3W with AC3D (c) Ch G/P-jarru
SAB-WABCO-jarru WU-C (d) (e) WU G/P-jarru8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/435
Jarrutyyppi Tyyppimerkintä LyhennePaineilmajarru
Tavarajuna (G)
Henkilöjuna (P)
Oerlikon-jarru Est3f 1HBG 300 (d) (m) (n) 0 G/P-jarru
MZT HEPOS -jarru MH3f/HBG310/100 (d)
MH3f/HBG310/200 (d)
MH3f/HBG310/3xxbd (b)
(d)MH G/P-jarru
Knorr-Bremse KE1dv
KE2dv
KERdv (b)KE G/P-jarru
(a) Muiden releventtiilien asentaminen jälkeenpäin ei sallittua.
(b) Jarrujärjestelmä liittyy kohdassa FF3 hyväksyttyyn kuormajarrujärjestelmään.
(c) Voidaan käyttää uusissa vaunuissa 1. tammikuuta 2007 saakka.
(d) Erillinen paineenalennusventtiili tarpeen, jos lisäsyöttö tapahtuu pääsäiliöjohdon kautta
(e) Jarrujärjestelmä koostuu toimintaventtiilistä, releventtiilistä ja kannattimista.
(f) Lisähuoltotoimia MAVissa sen varmistamiseksi, että jarrusylinterin maksimipaine 3,8 baaria saavutetaan aina.
(g) Ei vakiotoimintoa, jos kytketyn jarrusylinterin tai esiohjaustilan tilavuus on korkeintaan 14 I.
(h) Vakiotoiminto.
(i) SW 4 —apuilmasäiliön valvottu täyttö.
(j) SW 4C —ohjausilmasäiliön valvottu täyttö ja ylilataussuoja, kun jarru irrotetaan.
(k) SW 4/3 —tähän kuuluu C3W-sulkuventtiili (ohjaus- ja apuilmasäiliön täyttö kestää lähes saman ajan).
(l) Toimintaventtiilin kuristin on sovitettava kaluston apuilmasäiliön tilavuutta vastaavaksi.
(m) Voidaan käyttää vain, jos releventtiili on asennettu.
(n) Vertailutesti epäonnistui osittain, joten näitä toimintaventtiileitä käytetään PKP:llä ja ÖBB:llä rajoitetusti 1. tammikuuta 2010 saakka.
FF 2.2. Vuotta 2005 vanhemman, parannetun tai uudistetun kaluston venttiilit
Jarrutyyppi Tyyppi-merkintä LyhennePaineilmajarru
Tavarajuna (G)
Henkilöjuna (P)
Knorr KEs
KE 2c ALKE G/P-jarru
Dako CV
CV1DK G/P-jarru
Westinghouse U WU G/P-jarru
Charmilles-jarru C 3 A Ch G/P-jarru
Oerlikon-jarru Est 3f with HBG 300 0 G/P-jarruCharmilles-jarru C 3 W Ch G/P-jarru
Knorr-jarru KE Od
KE 1dKE 2dKE G/P-jarru
Westinghouse-jarru C3 W2 WE G/P-jarru
Oerlikon-jarru ESG 101 0 P-jarru
Oerlikon-jarru ESG 121 0 G/P-jarru
Oerlikon-jarru ESG 131 0 P-jarru
Oerlikon-jarru ESG 141 0 G/P-jarruOerlikon-jarru ESG 101-1 0 P-jarru
Oerlikon-jarru ESG 121-1 0 G/P-jarru
Oerlikon-jarru ESG 131-1 0 P-jarru
Oerlikon-jarru ESG 141-1 0 G/P-jarru
Knorr-jarru KE 1 a/3,8 KE G/P-jarruL 344/436 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Jarrutyyppi Tyyppi-merkintä LyhennePaineilmajarru
Tavarajuna (G)
Henkilöjuna (P)
Knorr-jarru KE Oa/3,8 KE G/P-jarru
Oerlikon ESH 100 O G/P-jarru
ei yleistoimintainen, jos kyt-
ketyn jarrusylinterin tai esi-
ohjaustilan tilavuus on
korkeintaan 14 l
Oerlikon ESH 200 O Yleistoimintainen G/P-jarruKnorr-jarru KE 1 ad KE G/P-jarruKnorr-jarru KE 0 ad KE G/P-jarruKnorr-jarru KE 2 ad KE G/P-jarruSAB-WABCO SW 4 (
a) SW G/P-jarru
SAB-WABCO SW 4C (b) SW G/P-jarru
SAB-WABCO SW 4/3 (c) SW G/P-jarru
DAKO-jarru CV1 nD (d) DK G/P-jarru
(a) SW 4 —apuilmasäiliön valvottu täyttö.
(b) SW 4C —apuilmasäiliön valvottu täyttö ja ohjausilmasäiliön ylilataussuoja, kun jarru irrotetaan.
(c) SW 4/3 —tähän kuuluu C3W sulkuventtiili (A:n ja R:n täyttö kestää käytännössä yhtä kauan).
(d) Toimintaventtiilin kuristin on sovitettava kaluston R-säiliön tilavuutta vastaavaksi.
FF 3. KANSAINVÄLISEEN LIIKENTEESEEN HYVÄKSYTYT KUORMAJARRUJÄRJESTELMÄT
Valmistaja Tyyppi Tyyppi-merkintä
SAB I —Mekaaniset ominaisuudet
AC 3 D Kuormajarruventtiili ja kuorman mukaan sää-
tyvä toimintaventtiili.
II–Pneumaattiset ominaisuudet
WESTINGHOUSE Kuormajarruventtiili ja differentiaalijarrusylin-
teriWDC 14 ja WDC 16
KNORR Kuormajarruventtiili ja kaksoisjarrusylinteri RLV 12/10 GB 10"/12"
OERLIKON Kuormajarruventtiili ja kaksoisjarrusylinteri ALM-ALTOERLIKON Mekaaninen käyttölaite ja kaksoisjarrusylinteri ALS-ALT
WESTINGHOUSE 16" jarrusylinteri WDR
OERLIKON Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen
releventtiili, yksi jarrusylinteriALM/ALR 150
KNORR Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen
releventtiili, yksi jarrusylinteriRLV 11d
METALSKI ZAVOD-TITO Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen
releventtiili, yksi jarrusylinteri, kaupunkien väli-
seen nopeaan liikenteeseenAKR SS/10
METALSKI ZAVOD-TITO Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen
releventtiili, yksi jarrusylinteri, kaupunkien väli-
seen nopeaan liikenteeseenAKR S/01
KNORR Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen
releventtiili, yksi jarrusylinteriRLV 11d8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/437
Valmistaja Tyyppi Tyyppi-merkintä
DAKO Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen
DSS releventtiili, kuormajarruventtiili SL1, kau-
punkien väliseen nopeaan liikenteeseenDAKO-DSS
DAKO Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen
DS releventtiili, kuormajarruventtiili SL1, kau-
punkien väliseen nopeaan liikenteeseenDAKO-DS
DAKO Kuormajarruventtiili DAKO-DSS SL1 or SL2
DAKO Kuormajarruventtiili DAKO-DS SL1 or SL2
SAB-WABCO Kuormajarruventtiili ja kaksoisjarrusylinteri SWDR-2SAB-WABCO Jarrujen ohjausjärjestelmä, johon kuuluu itse-
säätyvä VCAV-releventtiili, SW4-, SW4-C- tai
SW4/3-toimintaventtiili ja DP1- tai F87-kuor-
majarruventtiiliGF4 SS1
GF4 SS2GF6 SS1GF6 SS2
SAB WABCO Jarrujen ohjausjärjestelmä, johon kuuluu itse-
säätyvä VCAV-releventtiili, SW4-, SW4-C- tai
SW4/3-toimintaventtiili ja DP1- tai F87-kuor-
majarruventtiiliGFSW4-D-AV
GFSW4-S-AV
FF 4. KANSAINVÄLISEEN LIIKENTEESEEN HYVÄKSYTYT HÄTÄJARRUKIIHDYTTIMET
Valmistaja Tyyppi Huomautuksia
Dako-Kovalis Dako-Z Hyväksytty käytettäväksi yhdessä
CV1-R-tyyppisen jarrun kanssa
Knorr-Bremse EB3 Hyväksytty käytettäväksi yhdessä
KEs-tyyppisen jarrun kanssa
EB3-S Sopii käytettäväksi NBÜ (~ SAFI):n
kanssa
EB3-S/L Sopii käytettäväksi NBÜ (~ SAFI):n
kanssa
Oerlikon-Buhrle SB 3 Hyväksytty käytettäväksi yhdessä
SBS 100
Davies and Metcalfe BPA 1 Sopii käytettäväksi NBÜ (~ SAFI):n
kanssa
MZT HEPOS VBK 100 Sopii käytettäväksi NBÜ (~ SAFI):n
kanssa
FF 5. KANSAINVÄLISEEN LIIKENTEESEEN HYVÄKSYTYT IRROTUSVENTTIILIT
Taulukko 1
Irrotusventtiilit moderneihin (a) jarruihin
Valmistaja Tyyppi
Asennettu toimintaventtiiliin
OERLIKON LV3:LV3FOERLIKON LV7CHARMILLES C3P1CHARMILLES C3P2L 344/438 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Valmistaja Tyyppi
KNORR ALV3a, ALV7,ALV9,ALV9a
WESTINGHOUSE (Italia) SA1
WESTINGHOUSE (Italia) SA1V
KNORR AL V11
WESTINGHOUSE (Iso-Britannia) A1 ja A2
Voidaan käyttää vanhoissa toimintaventtiileissä, jos irrotus aiheuttaa vain ohjausilmasäiliön tyhjentämisenOERLIKON LV3
OERLIKON LV4F
WESTINGHOUSE (Ranska) W 104, W 204
WESTINGHOUSE (Italia) SA1
WESTINGHOUSE (Italia) SA1V
(a) Moderneilla jarruilla tarkoitetaan jarruja, jotka on hyväksytty kansainväliseen liikenteeseen 1. tammikuuta 1948 jälkeen.
Taulukko 2
Irrotusventtiilit vanhantyyppisiin jarruihin
Valmistaja Tyyppi
KNORR AL V 4 (a)
OERLIKON LV3
OERLIKON LV4F
WESTINGHOUSE (Ranska) W 104, W 204WESTINGHOUSE (Italia) SA/CG, SA/RA
WESTINGHOUSE (Italia) SA1
KNORR L2 (
b)
WESTINGHOUSE (Italia) SARAV
HARDY L3 (b)
(a) KNORR ALV4 —irrotusventtiiliä voi käyttää modernissa KNORR KE —toimintaventtiilissä, koska viimeksi mainitun irrotusventtiili
tyhjentää vain ohjaussäiliön (apuilmasäiliö tyhjentyy toisella tavoin eli sulkuhanalla).
(b) Sopii vain HIK- toimintaventtiiliin.
Taulukko 3
Irrotusventtiilit moderneihin (a) tai vanhantyyppisiin jarruihin
Valmistaja Tyyppi
WESTINGHOUSE (Ranska) W3,W4
DAKO 0S1
KNORR ALV4b
BDZ BRV (b)
(a) Moderneilla jarruilla tarkoitetaan jarruja, jotka on hyväksytty kansainväliseen liikenteeseen 1. tammikuuta 1948 jälkeen.
(b) Sopii vain HIK-toimintaventtiiliin8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/439
FF 6. LEVYJARRUILLA VARUSTETTUUN KALUSTOON TARKOITETUT, KANSAINVÄLISEEN LIIKENTEESEEN HYVÄKSY-
TYT JARRUPALAT
Valmistajan/tuotteen nimi Tyyppi Huomautuksia Hyväksynnän antanut rautatie
1 2 4 5
Jurid Jurid 869 nopeus enintään 200 km/t SNCF
Becorit Becorit 918 (1) nopeus enintään 200 km/t DB
Ferodo ID 425 L (2) nopeus enintään 200 km/t FS
Bremskerl 5818 (2) nopeus enintään 200 km/t FS
Bremskerl 6792 (1) nopeus enintään 200 km/t DB
Jurid 877 (1) nopeus enintään 200 km/t DB
Bremskerl 7240 (1) nopeus enintään 200 km/t DB
Frendo 2126 (2) nopeus enintään 200 km/t FS
Faist Licence Textar T 543 (2) nopeus enintään 200 km/t FS
ICER ICER 918 (2) nopeus enintään 200 km/t RENFE
Flertex Flertex 664 HD (3) nopeus enintään 200 km/t SNCF
Rona (Unkari) Licence Beco-
ritRona 918 (2) nopeus enintään 200 km/t MAV
Textar T 550 (2) nopeus enintään 200 km/t DB
Frenoplast x. FR20H.2 (2) nopeus enintään 200 km/t PKP
Textar T550 (2) nopeus enintään 200 km/t DB
Becorit V30 (2) nopeus enintään 200 km/t DB
Bremskerl Bremskerl 2000 (2) nopeus enintään 200 km/t DB
Bremskerl 7 699 nopeus enintään 200 km/t FS
Italian Brakes FS 5M1 (1) nopeus enintään 200 km/t FS
(1) testattu valurautaisilla ja valuteräksisillä jarrulevyillä
(2) testattu valurautaisilla jarrulevyillä
(3) testattu valuteräksisillä jarrulevyillä
FF 7. KANSAINVÄLISEEN LIIKENTEESEEN HYVÄKSYTYT AUTOMAATTISET KUORMAVAIHTEET
Valmistaja Tyyppi
a) monikäyttö
Westinghouse WAD
SAB VA 2SAB DP 2KNORR Du-111 WMOERLIKON ALM/ALR 140b) vain kuormatuissa tai tyhjissä vaunuissa
Westinghouse WAN
SAB VTAL 344/440 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
FF 8. VUODEN 2004 KESÄKUUHUN MENNESSÄ JARRUPALOJEN HYVÄKSYMISTESTEIHIN KELPUUTETUT KOEPENKIT
Yhtiö Sijainti
DB Minden
FS Firenze
SNCF Vitry MF1
Vitry MF3
CFR Bukarest
CD Praha
PKP PoznanZSR Zilina8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/441
LIITE GG
ERITYISTAPAUKSET
Irlantilaiset kuormaulottumat
L 344/442 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/443
LIITE HH
ERITYISTAPAUKSET
Irlanti ja Pohjois-Irlanti
Vaunujen välinen liityntä
L 344/444 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE II
VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT
Arviointimenettely: Tavaravaunujen muutokset, jotka eivät vaadi uutta hyväksyntää
Tavaravaunut, joiden teknisiin parametreihin on tehty tässä liitteessä hyväksyttyjä muutoksia alkuperäiseen hyväksyttyyn
vaunuun verrattuna, eivät vaadi uutta vaatimustenmukaisuuden arviointia.
Telikeskiöiden välinen etäisyys
(telivaunut)2a*≥9m 15 % —+∞
2a* < 9m 5 % —+∞
Vaunun akseliväli
(2-akseliset vaunut)2a*≥8m 15 % —+∞
2a* < 8m 5 % —+∞
Painopisteen korkeus Tyhjä vaunu -100 % —+ 20 %
Kuormattu vaunu -100 % —+ 50 %
Vääntöjäykkyys
Ct * (1010kN/mm2/rad)Ct*≤3 -66 % —+ 200 %
Ct* > 3 -50 % —+∞
Vaunun taarapaino ≥16t
(telivaunut)
-15 % —+∞
≥12t
(2-akseliset vaunut)
Suurimman akselipainon muutos + 1,5t
Vaunun rungon hitausmomentti (z-
akselin ympäri —vain 2-akseliset
vaunut)-100 % —+ 10 %
Pystysuora jousiripustus
ensiö tai toisioJäykkyys 0 —+ 25 %
Kuormanvaihtopiste -5 % —0
Telin kiertymismomentti -20 % —+ 20 %
Koko telin hitausmomentti (z-akselin
ympäri)-100 % —+ 10 %
Pyörän nimellishalkaisija -10 % —+ 15 %
Valmistajan tai hankintayksikön velvollisuutena on testata edellä mainitut kriteerit ja niihin liittyvät kriteerit kuten lujuus,
jarruteho, kinemaattinen ulottuma jne.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/445
LIITE JJ
AVOIMET KOHDAT
1. TAVANOMAISEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄN LIIKKUVAA KALUSTOA KOSKEVA YTE, VERSIO 040913
1.1 4.2.3.3.2 Kuumakäynti-ilmaisin
1.2 4.2.6.2 Ilmavirran vaikutukset
1.3 4.2.6.3 Sivutuulet
1.4 4.3.3 Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä
Liittymäkohdat käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmään ovat harkinnassa (viitteet tähän YTE:ään ovat
avoimia kohtia).
1.5 6.1.2.2
Hitsisaumojen arviointi on tehtävä kansallisten sääntöjen mukaan.1.6 6.2.2.1
Hitsisaumojen arviointi on tehtävä kansallisten sääntöjen mukaan.1.7 6.2.2.3 Huollon arviointi
Liite DD jää avoimeksi kohdaksi. Liitteessä kuvataan menettely, jolla kukin jäsenvaltio varmistaa, että huoltojärjestelyt ovat
tämän YTE:n ja olennaisten vaatimusten mukaisia osajärjestelmän käyttöiän ajan.
1.8 6.2.3.4.2 Ilmavirran vaikutukset
1.9 6.2.3.4.3 Sivutuulet
2 LIITTEET
2.1 Liite B
B.3 Vaunun kuormitustaulukko
4) Vaunuihin, joita voidaan ajaa samalla kuormituksella kuin S-liikenteessä nopeudella 120 km/t, on merkittävä ”* *”
enimmäiskuormitusmerkinnän oikealle puolelle. ”* *” -merkinnän soveltamisala (vain parannetut/uudistetut vaunut vai
uudet ja parannetut/uudistetut vaunut) on vielä avoin kohta.
2.2 Liite B. 32 Ulottuma-arvoja GA, GB tai GC varten valmistettujen vaunujen merkintä
Jää avoimeksi kohdaksi.
2.3 Liite C.4 Vaunujen ulottumat GA, GB, GC
Jää avoimeksi kohdaksi, koska tässä kohdassa viitataan liitteeseen B.32.2.4 Liite E
Pyörän kosketuspinta jää avoimeksi kohdaksi, kunnes eurooppalainen standardi julkaistaan.
2.5 Liite L
Valuteräksisten pyörien tekniset tiedot jäävät avoimeksi kohdaksi. Uutta eurooppalaista standardia on pyydetty.2.6 Liite P
P.1.1 Toimintaventtiili
P.1.2 Säädettävä releventtiili ja automaattinen kuormavaihde
P.1.3 Luistonestolaite
P.1.7 KytkinhanatL 344/446 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
P.1.10 Jarruanturat
Yhteentoimivuuden osatekijän ”jarruanturat” suunnittelun arviointia koskevan testimenetelmän on oltava liitteen I
I.10.2 kohdassa annetun eritelmän mukainen. Eritelmä on vielä avoin komposiittimateriaalista valmistettujenjarruanturoiden osalta.
Jo käytössä olevat komposiittijarrut ovat läpäisseet P.2.10 kohdassa esitetyn arvioinnin:
Kansainvälinen rautatieliitto (UIC) pitää luetteloa hyväksytyistä komposiittimateriaalista valmistetuista jarruanturoista
(luetteloon sisältyvät maantieteelliset käyttörajoitukset P.1.10 ja P.2.10 kohdan mukaisesti).
P.1.11 HätäjarrukiihdytinP.1.12 Automaattinen kuormajarruventtiili ja kuormavaihdeventtiiliP.2.10 Jarruanturat
— Geometrinen arviointi
Kustakin jarruanturaerästä otetaan näytteitä, joiden mitat tarkistetaan.— Komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arviointimenetelmä. Testimenetelmä on vielä avoin.
Siirtymäaikana UIC:n suorittamaan arviointitestiin on kuuluttava vähintään seuraavat testit:
Koepenkkitestaus ja analyysiKomposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arvioinnissa on käytettävä standardoitua testimenetelmää ja
standardoitua koepenkkiä (ERRI B126 / RP 18, 2. versio, maaliskuu 2001). Seuraavat arvosteluperusteet on tutkittava:
— Jarruanturan jarrutuskyky kuivissa ja märissä olosuhteissa sekä pitkäaikaisjarrutuksessa
— Pyörästä tulevan metallikerrostumien todennäköisyys
— Jarrutuskyky epäsuotuisissa talviolosuhteissa (lumi, jää, alhainen lämpötila)
— Jarrutuskyky jarrujen vikatilanteessa (jarrujen lukkiutuminen)
— Vaikutuksia pyöräkerran sähköiseen vastukseen koskeva arviointi (tähän sisältyy erityinen testi, jossa testataan
yhteensopivuutta niiden maiden raidevirtapiirien kanssa, joissa vaunua on tarkoitus käyttää)
Sääkammioarviointi
Ennen kuin tehdään vaunun suoritustasotesti varsinaisella vaunulla, komposiittimateriaalista valmistetun jarruanturan on
läpäistävä koepenkkitestausohjelma edellä kuvatun mukaisesti.
Osajärjestelmän jarrutusominaisuuksien testausKomposiittimateriaalista valmistetut jarruanturat on— arvioitava tämän YTE:n liitteen S mukaisesti
— kokeiltava Pohjois-Euroopan liikenteessä yhden kokonaisen talvikauden ajan
— arvioitava sen tarkistamiseksi, onko pyörien epätasaisuus YTE:n meluvaatimusten mukainen
— arvioitava sen selvittämiseksi, mitkä ovat niiden vaikutukset pyöräkerran sähköiseen vastukseen.
Uusien tuotteiden käyttöarviointi on tehtävä luvun 6 mukaisesti.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/447
LIITE KK
INFRASTRUKTUURIREKISTERI JA LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERI
Infrastruktuurirekisteri
Infrastruktuurirekisteriä koskevat vaatimukset
TiedotYhteentoimivuu-
den kannalta
olennainenTurvallisuuden
kannalta olennai-
nen
Perustiedot
Liikennetyyppi (sekaliikenne, henkilöliikenne, tavaraliikenne jne.) √
Ratatyyppi (HS, CR) √
Tekniset tiedotSuoritustasot: radan enimmäisnopeus, johon vaikuttaa suurin akselipaino ja muut
tiedot√ √
Aukean tilan ulottuma √ √
Raideleveys √ √
Suurin sallittu paino juoksumetriltä √ √
Rataan kohdistuvat enimmäisrasitukset
— Dynaaminen kuormitus (pyörien kiskoihin suuntaama suurin sallittu pysty-
suora kuorma)
— Raiteisiin kohdistuvat poikittaiset voimat
— Raiteisiin kohdistuvat pitkittäissuuntaiset voimat√ √
Pyöränhalkaisijan ja akselipainon suhde √ √
Pienin kaarresäde vaakatasossa √ √
Pienin pystysuuntainen säde (mäki tai notko) √ √
Suurin kallistus √ √
Suurin kallistusvajaus √ √
Kallistusvajaus vaihteissa ja risteyksissä √ √
Yhdenmukaisuus liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koske-
van YTE:n liitteen A1 kanssa
Luistoalue: VARATTU √ √
Sivutuuli: VARATTU √ √
Vierekkäisten raiteiden keskipisteiden pienin etäisyys √ √
Radan geometria:
— Radan geometria (EN 13848-1)
— Raiteen kierous
— Pyörän vapaan kulun enimmäisarvo vaihteissa
— Risteyksien ja vastakiskon välisen kiinteän ohjausvälin vähimmäisarvo
tavallisissa risteyksissä
— Pyörän vapaan kulun enimmäisarvo risteyksen kärjessä
— Pyörän vapaan kulun enimmäisarvo vastakiskolle/siipikiskolle tultaessa
— Pienin laippauran leveys
— Suurin sallittu ohjaukseton pituus
— Pienin laippauran syvyys
— Vastakiskon suurin sallittu ylimääräinen korkeus√ √L 344/448 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
TiedotYhteentoimivuu-
den kannalta
olennainenTurvallisuuden
kannalta olennai-
nen
Rajoitukset
Olosuhteisiin liittyvät rajoitukset:
Lämpötila-alue— T(n) (- 40
oC—+ 35oC),
— T(n) (- 25oC—+ 45oC),√ √
Vuodenaikaan liittyvät rajoitukset:
TN–radat
Se aika vuodesta, jolloin lämpötila todennäköisesti laskee alle - 25oC
päivä.kuukausi√ √
TS–radat
Se aika vuodesta, jolloin lämpötila todennäköisesti nousee yli + 35oC
päivä.kuukausi√ √8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/449
LIITE YY
Rakenteet ja mekaaniset osat
Lujuusvaatimukset tietyille vaunujen komponenteille
YY.1. JOHDANTO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451
YY.2. VAUNUN RUNKORAKENTEIDEN LUJUUS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451YY.2.1. Pystysuorista kuormituksista aiheutuvat jännitykset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451YY.2.2. Yhdistetyt jännitykset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451YY.2.3. Vaunun lattian kyky kantaa trukkeja ja maantiekulkuneuvoja(1). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451YY.3. KATETUT VAUNUT, JOISSA ON KIINTEÄ KATTO JA KIINTEÄT TAI LIIKKUVAT SIVUSEINÄT SEKÄ
KATETUT VAUNUT, JOISSA ON LIUKUVA KATTO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
YY.3.1. Kiinteiden sivu- ja päätyseinien lujuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
YY.3.2. Sivuovien lujuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452YY.3.3. Liukuseinien lujuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452YY.3.4. Ohikulkevien junien aiheuttamat voimat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
YY.3.5. Liukuseinillä varustettujen vaunujen lukittavien väliseinien lujuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
YY.3.6. Katon lujuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454YY.4. KOKONAAN AUKEAVALLA KATOLLA (RULLAKATOILLA JA SARANOIDUILLA KATOILLA) VARUS-
TETUT VAUNUT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
YY.4.1. Raskaiden kappaletavaroiden kuljetukseen tarkoitetut vaunut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
YY.4.2. Raskaan irtotavaran kuljetukseen tarkoitetut vaunut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455YY.5. KORKEALAITAISET AVOVAUNUT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455YY.5.1. Sivuseinien kyky kestää sivusuuntaisia voimia sekä sivu- ja päätypalkkien törmäyksenkesto . . . . . . . . . . . . 455YY.5.2. Sivuovien lujuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456YY.6. LAIDATTOMAT AVOVAUNUT JA LAIDATTOMIEN/KORKEALAITAISTEN VAUNUJEN YHDISTELMÄT 456YY.6.1. Sivu- ja päätylaitojen lujuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456YY.6.2. Kiinteiden sivulaitojen lujuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
YY.6.3. Sivupystytukien lujuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
YY.6.4. Päätypystytukien lujuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.7. PAINOVOIMAISELLA TYHJENNYKSELLÄ VARUSTETUT VAUNUT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.7.1. Seinien lujuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.8. ISO-KONTTIEN JA/TAI VAIHTORUNKOJEN KULJETUKSEEN TARKOITETUT VAUNUT . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.8.1. Konttien ja vaihtolavojen kiinnittäminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.8.2. Konttien/vaihtolavojen kiinnityslaitteiden lujuusvaatimukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.8.3. Konttien/vaihtolavojen kiinnityslaitteiden sijoittelu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 459YY.9. MUITA KUORMAN KIINNITYSLAITTEITA KOSKEVAT VAATIMUKSET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 461
YY.10. HINAUSKOUKUT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 465L 344/450 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
YY.1. JOHDANTO
Tässä liitteessä esitetään tietyissä yleisessä käytössä olevissa vaunutyypeissä käytettävien osien ja rahdin kiinnitysjärjestelmien
suunnittelua koskevat vaatimukset. Näitä vaatimuksia on sovellettava vain silloin, kun ne ovat aiotun käytön kannaltaasianmukaisia.
YY.2. VAUNUN RUNKORAKENTEIDEN LUJUUS
YY.2.1. Pystysuorista kuormituksista aiheutuvat jännitykset
Kulkuneuvoon pystysuoraan kohdistuvat kuormitukset on jaettava seuraavasti:
— kahden metrin leveydelle
— avoimien telivaunujen tai teleillä varustettujen laidattomien avovaunujen kohdalla 1,2 metrin leveydelle
— koko lattian leveydelle
sen mukaan, mikä tapa aiheuttaa epäedullisimmat jännitykset alustassa.
Alusta saa kuormattuna taipua enintään 3 ‰akselivälin mitasta tai telien keskikohtien välistä alkuperäiseen tilanteeseen
verrattuna (kaikki vastakkaiseen suuntaan taipumisen vaikutukset mukaan luettuina).
YY.2.2. Yhdistetyt jännitykset
Tietyntyyppisten vaunujen, kuten sellaisten, joissa on keskeltä lasketut lavat, osalta on erityisen tärkeää ottaa huomioon
vaaka- ja pystysuorien kuormitusten yhteisvaikutus.
Paineenalaisten tuotteiden kuljetukseen tarkoitetut säiliövaunut on suunniteltava kestämään ilman pysyviä muodonmuu-
toksia sekä suurimmasta sallitusta kuormasta että suurimmasta käytön aikaisesta paineesta (jonka RID määrittelee)
aiheutuvat rasitukset.
YY.2.3. Vaunun lattian kyky kantaa trukkeja ja maantiekulkuneuvoja (
1)
Vaunun lattian tulee kestää seuraavat kuormitukset ilman pysyviä muodonmuutoksia:
— Trukkien aiheuttamat:
— trukin molempia etupyöriä kuormitetaan samanaikaisesti 30 kN:n voimalla
— pyörän kantava pinta on 220 cm2ja sen leveys noin 150 mm
— trukin etupyörien keskimääräinen etäisyys on 650 mm.
— Maantiekulkuneuvojen aiheuttamat (koskee vain laidattomia vaunuja ja avoimen/laidattoman vaunun yhdistelmiä):
— kuormitus 65 kN kantavaa kaksoispyörää kohti
— kaksoispyörän kantava pinta on 700 cm2ja sen leveys noin 200 mm
Huom: Tämäntyyppisiä toistuvia kuormituksia on mahdollisesti pidettävä väsytyskuormituksina.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/451
(1) Vaunun puulattian lujuuden määrittämistä käsitellään ERRI:n raportin B 12/DT 135 osassa 3 A otsikolla ”Allgemein anwendbare
Berechnungsmethoden für die Entwicklung neuer Güterwagenbauarten oder Güterwagendrehgestelle” (Yleisesti käytettävät laskutavat
uudentyyppisiä tavaravaunuja tai tavaravaunujen telejä kehitettäessä). Tässä teknisessä asiakirjassa on tietoja uusien vaunujen
puulattioiden suunnittelusta. Testejä ei tarvitse tehdä, jos lattiat vastaavat asiakirjan ERRI B 12/DT 135 määräyksiä.
YY.3. KATETUT VAUNUT, JOISSA ON KIINTEÄ KATTO JA KIINTEÄT TAI LIIKKUVAT SIVUSEINÄT SEKÄ KATETUT
VAUNUT, JOISSA ON LIUKUVA KATTO
YY.3.1. Kiinteiden sivu- ja päätyseinien lujuus
1 m:n korkeudella lattiatasosta seinien on kestettävä jäljempänä esitetyt voimat (jotka vaikuttavat sisältä ulospäin).
Jäähdytysvaunuissa on otettava huomioon sisäpinnan ja eristeen materiaalien ominaisuudet. Kyseeseen tulee neljä
kuormitustapausta:
a) sivuttaisvoima, joka kohdistuu kaikkiin sivuseinien pystypalkkeihinb) kaikkiin päädyn pystypalkkeihin kohdistuva pituussuuntainen voimac) metalliseinien tapauksessa poikittaisvoima, joka kohdistuu sivuseinään tuuletusaukon kohdalla ja sen keskiviivaa
myöten
d) metalliseinien tapauksessa pitkittäissuuntainen voima, joka kohdistuu päätyseinän keskiviivaan.
KuormitustapausSuunnittelun pohjana oleva vähimmäiskuormitus
[kN]Suurin sallittu pysyvä muodonmuutos [mm]
a 8 2
b 40 1
c 10 3
d 18 2
Edellä olevissa kuormitustapauksissa c) ja d) kuormitetun alueen on oltava 100 mm × 100 mm
Huom: Puupaneeleista tehtyjen seinien on kestettävä samat kuormitukset kuin metalliseinien, ja paneelien on oltava
valmistettu tavalla, joka varmistaa tasaisen laadun ja tasaiset ominaisuudet.
YY.3.2. Sivuovien lujuus
Liukuovet (yksi- ja kaksiosaiset)
Sivusuuntaiset kuormituksetSuljettujen ja lukittujen ovien on kestettävä vaakasuuntainen vaunun sisältä ulospäin vaikuttava kohtisuora voima, joka
edustaa lastin liikkumisen aiheuttamia voimia sekä voimia, joita aiheuttavat paine-erot, jotka syntyvät matkustajajunien
kulkiessa ohi suurella nopeudella tunnelissa. Tämä voima kohdistetaan seuraavilla tavoilla:
a) oven keskikohtaan kohdistetaan 8 kN:n voima alueelle 1 m × 1 mb) jokaiseen liitos-/kiinnityskohtaan kohdistetaan 5 kN:n voima alueelle 300 mm × 300 mm .Näiden voimien tuloksena ei saa syntyä mitään pysyvää muodonmuutosta tai toimintahäiriötä itse oveen (seiniin ja
runkoon) tai lukitus- liuku- tai ohjausosiin.
YY.3.3. Liukuseinien lujuus
Suljettujen ja lukittujen liukuseinien on kestettävä vaakasuuntainen voima, joka vaikuttaa kohtisuoraan vaunun sisältä
ulospäin. Tämä voima edustaa lastin liikkumisen aiheuttamia voimia sekä voimia, joita aiheuttavat paine-erot, jotka syntyvätmatkustajajunien kulkiessa ohi suurella nopeudella tunnelissa. Kuormitustapaukset ovat seuraavanlaiset:
a) Alle 2,5 m pitkiin liukuseiniin on kohdistettava samat kuormitukset kuin liukuovilleL 344/452 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
b) 2,5–5 m pitkiin liukuseiniin on kohdistettava 20 kN:n kuormitus alueelle 1 m × 1 m
c) liukuseiniin, joiden pituus on yli 5 m mutta alle 7 m, on kohdistettava 15 kN:n kuormitus molempiin päihin kohtiin,
jotka ovat seinän pituuden neljäsosan verran keskelle päin ja 1 m:n korkeudella lattiatasosta, alueelle 1 m × 1 m
d) liukuseiniin, joiden pituus on yli 7 m, on kohdistettava 20 kN:n kuormitus molempiin päihin kohtiin, jotka ovat
seinän pituuden neljäsosan verran keskelle päin ja 1 m:n korkeudella lattiatasosta, alueelle 1 m × 1 m.
Lisäksi on kohdistettava 10 kN:n kuormitus liukuseinän alareunaan kahden liitos-/kiinnityskohdan välille välittömästi
lattiatason yläpuolelle alueelle, jonka mitat ovat seuraavat: 200 mm korkea ja 300 mm leveä.
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/453
YY.3.4. Ohikulkevien junien aiheuttamat voimat
Liukuseinän ulkoisia liitos-/kiinnityskohtia koskevat lisälujuusvaatimukset (ulkopinta alueella, joka on 200 mm korkea ja
300 mm leveä):
a) kaksiakselisilla vaunuilla ja telivaunuilla, joissa on enemmän kuin kaksi liukuseinää vaunun sivua kohden: voima =
11,5 kN
b) telivaunuilla, joissa on kaksi liukuseinää vaunun sivua kohden: voima = 14 kN.
Voima on kohdistettava välittömästi lattiatason yläpuolelle sekä katon puolella mahdollisimman lähelle ylempää liitos-/
kiinnityskohtaa. Yläosan kuormitus voidaan kohdistaa liukuseinän pystysuoraan osaan.
Edellä mainittujen kuormitusten kohdistaminen ei saa aiheuttaa pysyvää näkyvää muodonmuutosta tai vaurioita seinän
sulkemiseen, liu’uttamiseen ja ohjaamiseen tarkoitetuille osille. Paneelit on voitava irrottaa vaivatta. Seinässä voidaan salliapysyvä muodonmuutos, joka vastaa enintään puolta avoimen seinän sisäpinnan ja suljetun seinän uloimman kohdanetäisyydestä.
YY.3.5. Liukuseinillä varustettujen vaunujen lukittavien väliseinien lujuus
Väliseinän ollessa lukittuna on neliömäiselle alueelle suuruudeltaan 1 m × 1 m 600 mm ja 1 100 mm lattiapinnan
yläpuolelle kohdistettava kuormalavoilla olevan lastin aiheuttamia rasituksia simuloiva 5 tonnin pusku nopeudella 13 km/h.Voimat ja väliseinän muodonmuutos on mitattava. Muodonmuutos ei saa aiheuttaa väliseinän irtoamista tai vaurioittaalukitusmekanismia.
Alemman salvan vastakappaleeseen on kohdistettava 50 kN:n voima alueelle 100 mm × 100 mm. Kuormitus ei saa
aiheuttaa vaurioita tai pysyvää muodonmuutosta.
YY.3.6. Katon lujuus
Katon on ilman pysyvää muodonmuutosta kestettävä 1 kN:n voima, joka kohdistetaan ulkoa sisälle päin 200 cm
2:n
suuruiselle alueelle.
Lisäksi liukuvien kattojen on kestettävä sisältä ulospäin vaikuttava 4,5 kN:n pystysuora voima, joka kohdistetaan kuhunkin
liitos-/kiinnityskohtaan 300 × 300 mm:n suuruiselle alueelle. Tämä kuormitus ei saa aiheuttaa vaurioita tai pysyväämuodonmuutosta katon sulkemiseen, liu’uttamiseen ja ohjaamiseen tarkoitetuille osille.
YY.4. KOKONAAN AUKEAVALLA KATOLLA (RULLAKATOILLA JA SARANOIDUILLA KATOILLA) VARUSTETUT
VAUNUT
YY.4.1. Raskaiden kappaletavaroiden kuljetukseen tarkoitetut vaunut
Sivuseinien lujuus
Sivuseinien on kestettävä neljään ovipilariin 1,5 m lattiatason yläpuolelle kohdistettu 30 kN:n kokonaisvoima. Seinän
ylemmän osan elastisen muodonmuutoksen on oltava pienempi kuin tarvitaan katon kiskoilta siirtymiseen. Kuormituksenjälkeen katon on oltava täysin toimintakuntoinen.L 344/454 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Sivuseinän oven lujuus
Oven on täytettävä tavallista ovea koskevat 3.2 kohdan vaatimukset.Katon lujuus
Jos on oletettavissa, että katolla kävellään, sen on kestettävä ihmisen paino. Katon on kestettävä 1 kN:n voima, joka
kohdistetaan epäedullisimpaan paikkaan alueelle 300 mm × 300 mm.
YY.4.2. Raskaan irtotavaran kuljetukseen tarkoitetut vaunut
Sivuseinien lujuus
4.1. kohdan mukaisesti.Sivuseinän oven lujuus3.2. kohdan mukaisesti.
Katon lujuus
3.6. kohdan mukaisesti.
YY.5. KORKEALAITAISET AVOVAUNUT
YY.5.1. Sivuseinien kyky kestää sivusuuntaisia voimia sekä sivu- ja päätypalkkien törmäyksenkesto
Kyseeseen tulevat seuraavat kuormitustapaukset, joissa voima vaikuttaa sisältä ulospäin vaakasuuntaisena 1,5 m lattiatason
yläpuolella:
a) 100 kN:n voima kohdistettuna kunkin sivuseinän keskipilareihin jäljempänä kuvatulla tavalla
b) 40 kN:n voima kohdistettuna alaslaskettavilla päädyillä varustettujen vaunujen nurkkapilareihin
c) 25 kN:n voima kohdistettuna sivuseinien yläpalkkien keskikohtaand) 60 kN:n voima kohdistettuna päätyjen kääntöovien yläpalkin keskiosaan, jos vaunussa on sellaiset.Huom: Kohtien a) ja b) testejä tehtäessä on vaaditut voimat kohdistettava kahdesti peräkkäin, ja huomioon on otettava vain
toisen kuormituskerran aikana mitatut muodonmuutokset.
Voiman kohdistuskohdassa syntyvä pysyvä muodonmuutos ei saa olla suurempi kuin 1 mm. Lisäksi elastinen
muodonmuutos ei saa aiheuttaa kuormaulottuman ylittämistä.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/455
Paikalliset muodonmuutostestit
Painaumatestit on tehtävä sivuseinien yläpalkeille kohdistamalla niihin pystysuora 40 kN:n voima siten, kuin jäljempänä on
esitetty. Voiman vaikutuspisteessä syntyvä pysyvä muodonmuutos ei saa olla suurempi kuin 2 mm.
YY.5.2. Sivuovien lujuus
Vaakasuuntainen 20 kN:n voima on kohdistettava oven lukitussalvan korkeudelle tai 1 m:n korkeudelle lattiatasosta
oviaukon keskiviivan kohdalla. Itse oven pysyvä muodonmuutos ei saa olla suurempi kuin 1 mm, eikä testin tuloksena saasyntyä liukukiskojen tai sulkulaitteiden vaurioita tai pysyviä muodonmuutoksia.
YY.6. LAIDATTOMAT AVOVAUNUT JA LAIDATTOMIEN/KORKEALAITAISTEN VAUNUJEN YHDISTELMÄT
YY.6.1. Sivu- ja päätylaitojen lujuus
Vaatimuksena on, että laidat kestävät kuormituksen, jonka aiheuttaa kuorma-auto, jonka paino on 65 kN kutakin
kaksinkertaista kantavaa pyörää kohden jakautuneena alueelle, jonka pinta-ala on yhteensä 700 cm
2(pyörän leveys noin
200 mm), kun laidat on laskettu puskimien varaan tai puskinpalkkiin jäykästi kiinnitettyjen tukien varaan puhuttaessapäätylaidoista ja laiturin varaan puhuttaessa sivulaidoista.
Tämä kuormitus ei saa synnyttää näkyviä pysyviä muodonmuutoksia.L 344/456 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Alumiinista valmistetuille päätylaidoille voidaan tarvita lisäksi dynaamisia testejä.
Edellä selostetun lisäksi on tehtävä jäljempänä selostetut kuormitukset ja staattiset testit.
Päätylaita
Sivulaita
8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/457
YY.6.2. Kiinteiden sivulaitojen lujuus
Kiinteiden sivulaitojen reunoihin on kohdistettava 30 kN:n voima 350 mm × 200 mm kokoiselle alueelle. Voima on
kohdistettava vaakasuunnassa vaunun sisältä ulospäin laidan keskellä.
YY.6.3. Sivupystytukien lujuus
Kääntyvien tai irrotettavien pystytukien on kestettävä seuraavat kuormitukset:
— ulospäin suuntautuva vaakasuuntainen 35 kN:n kuormitus, joka kohdistuu 500 mm:n etäisyydelle reiän keskustasta
(kääntyvä pystytuki)
— ulospäin suuntautuva vaakasuuntainen 35 kN:n kuormitus, joka kohdistuu 500 mm:n etäisyydelle ylemmästä
kiinnityslaipasta (irrotettava pystytuki)
YY.6.4. Päätypystytukien lujuus
Jokaisen päätypystytuen on kestettävä ulospäin suuntautuva vaakasuuntainen 80 kN:n kuormitus, joka kohdistuu 350 mm
lattiatason yläpuolelle.
YY.7. PAINOVOIMAISELLA TYHJENNYKSELLÄ VARUSTETUT VAUNUT
YY.7.1. Seinien lujuus
Seinien on kestettävä suurimmat sallitut kuormitukset sen mukaan, mitä vaunuilla on tarkoitus kuljettaa.
YY.8. ISO-KONTTIEN JA/TAI VAIHTORUNKOJEN KULJETUKSEEN TARKOITETUT VAUNUT
YY.8.1. Konttien ja vaihtolavojen kiinnittäminen
ISO-kontit ja vaihtolavat on kiinnitettävä rautatievaunuihin käyttäen laitteita, jotka kiinnittyvät lastausyksikköjen valettuihin
ISO-kulmakappaleisiin tai kulmalevyihin. Nykyisin tähän tarkoitukseen käytetään mm. kohdistustappeja ja kierrettäviälukitsimia.
YY.8.2. Konttien/vaihtolavojen kiinnityslaitteiden lujuusvaatimukset
Konttien/vaihtolavojen kiinnityslaitteiden sekä niihin liittyvien kiinnikkeiden ja niiden kiinnityksen vaunuun on kestettävä
seuraavat kiihtyvyydet, jotka kohdistetaan vastaavat konttien/vaihtolavojen suurimpaan sallittuun kokonaismassaan. Syntyvä
voima on kohdistettava kontin/vaihtolavan pohjan tasossa kuorman ollessa kiinnitettynä taulukon mukaisella määrälläkiinnikkeitä, joiden oletetaan jakavan kuormituksen keskenään tasaisesti. Väsytyskuormitusten oletetaan vaikuttavansamassa vaiheessa 10
7jakson verran tai materiaalin väsymistä kuvaavassa suunnittelusäännöstössä mainitun väsymisrajan
mukaisen määrän jaksoja (mikäli tämä luku on pienempi).
Suunta Kiihtyvyys Kiinnityskohtien määrä
KoestuskuormitusPitkittäinen 2g Kiinnitetty mistä tahansa kahdesta
kohdasta
Sivuttainen 1g Kiinnitetty mistä tahansa kahdesta
kohdasta
Pystysuuntainen alaspäin suun-
tautuva2g Kiinnitetty neljästä kohdasta
Pystysuuntainen ylöspäin suun-
tautuva1g Kiinnitetty mistä tahansa kahdesta
kohdasta
Väsytys-kuormitusPitkittäinen ± 0,2g Kiinnitetty neljästä kohdasta
Sivuttainen ± 0,25g Kiinnitetty neljästä kohdastaPystysuuntainen ± 0,6g Kiinnitetty neljästä kohdasta
Tappikiinnikkeiden on kestettävä ylöspäin vaikuttava tappien keskiviivaan kohdistuva pystysuuntainen kuormitus
suuruudeltaan 150 kN ilman, että ne taipuvat käyttökelvottomiksi.L 344/458 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
YY.8.3. Konttien/vaihtolavojen kiinnityslaitteiden sijoittelu
Sijoittelu pituussuunnassa
Kiinnityslaitteet on sijoitettava niin, että ne sopivat niiden konttien/vaihtolavojen pituuksille, joita vaunulla on tarkoitus
kuljettaa. Seuraavassa taulukossa on esitetty kiinnityslaitteiden välit pituussuunnassa eri pituisille konteille ja vaihtolavoille:
Kontin/vaihtolavan kokotunnusKontin/vaihtolavan pituusKiinnityslaitteiden väli pituus-
suunnassa (mm)mm jalkaa (’) ja tuumaa (’’)
1 2 991 10’ 2 787 ± 2
2 6 058 20’ 5 853 ± 3
3 9 125 30’ 8 918 ± 4
4 12 192 40’ 11 985 ± 5
A 7 150 5 853 ± 3
B 7 315 24’ 5 853 ± 3
C 7 420 5 853 ± 3
D 7 430 24’6” 5 853 ± 3
E 7 800 5 853 ± 3
F 8 100 5 853 ± 3
G 12 500 41” 11 985 ± 5
H 13 106 43” 11 985 ± 5
K 13 600 11 985 ± 5
L 13 716 45” 11 985 ± 5
M 14 630 48” 11 985 ± 5
N 14 935 49” 11 985 ± 5
P 16 154 11 985 ± 58.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/459
Sijoittelu sivusuunnassa
Kiinteät kiinnityslaitteetKiinteät kiinnityslaitteet on sijoitettava vaunuun 2 259 ± 2 mm:n päähän toisistaan sivusuunnassa mitaten.Alas taitettavat tapitTappiparien toiminnalliset mitat (a1, a2 ja C), kun välys on poistettu nuolen osoittamassa suunnassa. Näitä toiminnallisia
mittoja on noudatettava käytön aikana tappien rakenteesta riippumatta (kiinteät tai alas taitettavat):
Tappien mitat
Tappien sallitut käytön aikaiset mitat ovat seuraavat:
Valmistusmitta Mitan käytön aikainen raja-arvo
R3 Enintään R15
45oEnintään 65o
4+ 0,5/0Vähintään 3,5 mm
90o 0/+ 1,5Enintään 90o 0/+ 2,0(ks. huomautus)
Huom: Kohdistettaessa tapin päähän sivuttaisvoima vaunun keskikohtaa päin (eli poistettaessa kaikki välys) on kulma
mitattava tapin rungon ja vastakkaisten tappien alustangon suhteen kohtisuoraan asetetun teräsviivaimen väliltä.L 344/460 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Tappien mittojen on uutena oltava seuraavat:
YY.9. MUITA KUORMAN KIINNITYSLAITTEITA KOSKEVAT VAATIMUKSET
Vinssien, hihnojen ja kuorman kiinnitysrenkaiden lujuuden koestuksen vähimmäisvaatimukset ovat seuraavat:
Ilman hihnoja käytettävien kuorman kiinnitysvinssien on kestettävä 76 kN:n kuormitus.Kuorman kiinnityshihnat on mitoitettava vähintään 45 kN:n kuormitukselle.Muut vaatimukset noudattelevat seuraavassa annettuja esimerkkejä erilaisista Euroopassa käytettävistä tavaravaunuista.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/461
Vaunun tyyppi ja pituus puski-
meenKirjaintunnusTarvittavien kuorman kiinnityslaittei-
den tyyppi, määrä ja sijaintiKutakin kiinnityslaitetta koskeva kuor-
mitustapaus (tai mitat)
Tyypin 1 ja 3 kaksiakseliset
katetut vaunut
14,02 mGbs18 kääntyvää rengasta tai kiinteää
kiinnitystankoa kummassakin
sivuseinässä, kahdeksan ylärivissä
(1,1 m lattiatasosta) ja 10 alari-
vissä (0,35 m lattiatasosta).Kiinnitysrenkaat on valmistettava
pyöreästä terästangosta, jonka hal-
kaisija on vähintään 14 mm.
Jos vaunuissa on lattiaan sijoitet-
tuja kiinnitysrenkaita, niitä on
oltava kuusi kappaletta tasaisinvälein kummankin sivuseinän
vieressä (yhteensä 12).Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus,
joka kohdistetaan 45 asteen kul-
massa lattiaan ja 30 asteen kul-massa vaunun keskilinjaan nähden.
Tyypin 2 kaksiakseliset kate-
tut vaunut
10,58 mGs14 kääntyvää rengasta tai kiinteää
kiinnitystankoa kummassakin
sivuseinässä, kuusi ylärivissä ja
kahdeksan alarivissä.Kiinnitysrenkaat on valmistettava
pyöreästä terästangosta, jonka hal-
kaisija on vähintään 14 mm.
Jos vaunuissa on lattiaan sijoitet-
tuja kiinnitysrenkaita, niitä on
oltava neljä kappaletta tasaisin
välein kummankin sivuseinän
vieressä (yhteensä kahdeksan).Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus,
joka kohdistetaan 45 asteen kul-
massa lattiaan ja 30 asteen kul-
massa vaunun keskilinjaan nähden.
Tyypin 3 kaksiakseliset kate-
tut vaunut
14,02 mHbfs18 kääntyvää rengasta tai kiinteää
kiinnitystankoa kummassakin
sivuseinässä, kahdeksan ylärivissä
(1,1 m lattiatasosta) ja 10 alari-
vissä (0,35 m lattiatasosta).Kiinnitysrenkaat on valmistettava
pyöreästä terästangosta, jonka hal-
kaisija on vähintään 14 mm.
Jos vaunuissa on lattiaan sijoitet-
tuja kiinnitysrenkaita, niitä on
oltava neljä kappaletta tasaisin
välein kummankin sivuseinän
vieressä (yhteensä kahdeksan).Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus,
joka kohdistetaan 45 asteen kul-
massa lattiaan ja 30 asteen kul-
massa vaunun keskilinjaan nähden.
Kaksiakseliset avoimet kor-
kealaitaiset vaunut 10,0 mEsKuorman peittämistä tai kiinnit-
tämistä varten vaunun ulkopuo-
lella on oltava kahdeksan
kiinnityslaitetta kummassakinsivuseinässä.Valmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
Kaksiakseliset laidattomat
vaunut
13,86 mKsKiinnitystangot tai -renkaat peit-
teiden kiinnittämiseen. 24 sivuilla
ja kahdeksan päissä.Valmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
Kahdeksan rengasta tai kiinnitys-
tankoa (neljä sivuseinää kohden)
avattavien laitojen tasossaValmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
12 lattiaan upotettua kiinnityslai-
tetta tasaisin välein kummallakin
sivulla.Kestettävä 170 kN:n vetokuormi-
tus, joka kohdistetaan 45 asteen
kulmassa lattiaan ja 30 asteen
kulmassa vaunun keskilinjaan näh-
den.
Kaksiakseliset avoimet kor-
kealaitaiset/laidattomat
yhdistelmävaunut
13,86 mOs12 peitteen kiinnitysrengasta lat-
tian ulkoreunassa kummallakin
sivulla ja neljä kummassakin
päädyssäValmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
Neljä kiinnitysrengasta on asen-
nettava samaan reunaan kum-
mallekin sivulle.Valmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.L 344/462 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Vaunun tyyppi ja pituus puski-
meenKirjaintunnusTarvittavien kuorman kiinnityslaittei-
den tyyppi, määrä ja sijaintiKutakin kiinnityslaitetta koskeva kuor-
mitustapaus (tai mitat)
Tyypin 1 katetut telivaunut
16,52 mGas/Gass16 kääntyvää rengasta tai kiinteää
kiinnitystankoa eli kahdeksan
kummassakin sivuseinässä. Kiin-
nikkeet on asennettava 0,35 m:n
korkeudelle lattiatasosta, eivätkä
ne saa olla ulkonevia.Lujuusvaatimusta ei ole määritelty.
Tyypin 2 katetut telivaunut
21,7 mGabs/ Gabss14 kiinnityslaitetta sijoitettuna
sivuseinille eli yksi kuhunkin
sivuseinän päähän, yksi jokaisenoven pystypienaan ja yksi jokai-
sen sivuseinän keskelle. Kiinnik-
keet on sijoitettava noin 1,5 m:n
korkeudelle lattiatasosta. Niiden
on oltava seinän tasalla.Niiden on kestettävä 40 kN:n veto
vaunun pituusakselin suunnassa.
Tyypin 1 korkealaitaiset teli-
vaunut
14,04 mEas/Eaos13 vaunun ulkopuolelle asennet-
tua kiinnitysrengasta kummassa-
kin sivuseinässä.
Kaksi vaunun ulkopuolelle asen-
nettua kiinnitysrengasta kum-
massakin päätyseinässä.Valmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
Tyypin 2 korkealaitaiset
avoimet telivaunut
15,74 mEanosKuusi vaunun sisäpuolelle asen-
nettua kiinnitysrengasta kum-
massakin sivuseinässä.
Kaksi vaunun sisäpuolelle asen-
nettua kiinnitysrengasta kum-
massakin päätyseinässä.
Kiinnikkeet on sijoitettava mah-
dollisimman tasaisin välein noin
0,2 m:n korkeudelle lattiatasosta,ja niiden on oltava seinän tasalla,
kun niitä ei käytetä.Kestettävä 40 kN:n vetokuormitus,
joka kohdistetaan 45 asteen kul-
massa lattiaan ja 30 asteen kul-
massa vaunun keskilinjaan nähden.
14 vaunun ulkopuolelle asennet-
tua kiinnitysrengasta kummassa-
kin sivuseinässä.
Kaksi vaunun ulkopuolelle asen-
nettua kiinnitysrengasta kum-
massakin päätyseinässä.Valmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
Tyypin 1 laidattomat teli-
vaunut (ilman aukeavia
sivuja)
19,9 mRs/Res36 rengasta sivurunkopalkeissa Valmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
Kahdeksan rengasta avattavien
päätyjen ulkopuolellaValmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
18 koukkua sivurunkopalkeissa Kunkin koukun poikkileikkauksen
on vastattava vähintään 40 mm:n
halkaisijaa.
Tyypin 1 laidattomat teli-
vaunut (aukeavin sivuin
varustetut)
19,9 mRns/Rens36 rengasta sivurunkopalkeissa Valmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
Kahdeksan rengasta avattavien
päätyjen ulkopuolellaValmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
18 kiinnitystankoa avattavien
sivujen/päätyjen sisäpinnan
tasallaValmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
18 kiinnityslaitetta lattialla sijoi-
teltuna tasaisesti vaunun pituu-
delta. Kiinnikkeet eivät saa olla
koholla lattian tasosta, kun niitä
ei käytetä.Kestettävä 170 kN:n vetokuormi-
tus, joka kohdistetaan 45 asteen
kulmassa lattiaan ja 30 asteen
kulmassa vaunun keskilinjaan näh-
den.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/463
Vaunun tyyppi ja pituus puski-
meenKirjaintunnusTarvittavien kuorman kiinnityslaittei-
den tyyppi, määrä ja sijaintiKutakin kiinnityslaitetta koskeva kuor-
mitustapaus (tai mitat)
Tyypin 2 laidattomat teli-
vaunut (ilman aukeavia
sivuja)
14,04 mRmms/
Rmmns24 rengasta sivurunkopalkeissa Valmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
Kahdeksan rengasta avattavien
päätyjen ulkopuolellaValmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
14 koukkua sivurunkopalkeissa Kunkin koukun poikkileikkauksen
on vastattava vähintään 40 mm:n
halkaisijaa.
Tyypin 2 laidattomat teli-
vaunut (ilman aukeavia
sivuja)
19,9 mRemms/
Remmns24 rengasta sivurunkopalkeissa Valmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
Kahdeksan rengasta avattavien
päätyjen ulkopuolellaValmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
12 kiinnitystankoa avattavien
sivujen/päätyjen sisäpinnan
tasallaValmistettava pyöreästä terästan-
gosta, jonka halkaisija on vähintään
16 mm.
12 kiinnityslaitetta lattialla sijoi-
teltuna tasaisesti vaunun pituu-
delta. Kiinnikkeet eivät saa olla
koholla lattian tasosta, kun niitä
ei käytetä.Kestettävä 170 kN:n vetokuormi-
tus, joka kohdistetaan 45 asteen
kulmassa lattiaan ja 30 asteen
kulmassa vaunun keskilinjaan näh-
den.
Avattavalla katolla varustetut
telivaunut
14,04 m–14,29 mTaemsVaunun lattiaan voidaan asentaa
kuusi kiinnityslaitetta, jotka sijoi-
tetaan tasaisesti vaunun kummal-
lekin puolelle (yhteensä 12). Jos
vaunuun on asennettu tällaiset
kiinnikkeet, ne eivät saa olla
lattian tasosta ulkonevia, kunniitä ei käytetä. Lisäksi niiden on
täytettävä viereisen sarakkeen
lujuusvaatimukset.Kestettävä 170 kN:n vetokuormi-
tus, joka kohdistetaan 45 asteen
kulmassa lattiaan ja 30 asteen
kulmassa vaunun keskilinjaan näh-
den.
Tyypin 1 katetut telivaunut,
joissa on liukuseinät
21,7 mHabissVaunun lattiaan suositellaan
asennettavaksi 16 kiinnityslai-
tetta. Jos tällaisia kiinnikkeitä
asennetaan, ne on sijoitettava
pituussuunnassa seuraavin välein:
4 370 mm / 600 mm /4 200 mm / 1 000 mm /
4 200 mm / 600 mm /
4 370 mm. Sivusuunnassa kiin-
nikkeet on sijoitettava 970 mm:n
etäisyydelle vaunun keskiviivasta.
Ne eivät saa ulottua lattiatason
yläpuolelle, kun niitä ei käytetä.Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus,
joka kohdistetaan 45 asteen kul-
massa lattiaan ja 30 asteen kul-
massa vaunun keskilinjaan nähden.
Tyypin 2A katetut telivau-
nut, joissa on liukuseinät
24,13 mHabbinsVaunun lattiaan on asennettava
16 kiinnityslaitetta. Kiinnikkeet
on sijoiteltava tasavälein kum-
mankin sivuseinän viereen. Ne
eivät saa ulottua lattiatason ylä-
puolelle, kun niitä ei käytetä.Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus,
joka kohdistetaan 45 asteen kul-
massa lattiaan ja 30 asteen kul-
massa vaunun keskilinjaan nähden.
Vaunun kumpaankin päätysei-
nään on asennettava neljä kiin-
nityslaitetta siten, että ne ovat
vaunun sisällä lähellä kunkin
kulman pystypalkkia noin
0,75 m:n ja 1,5 m:n korkeudella
lattiatasosta.Kestettävä 30 kN:n veto kaikkiin
suuntiin, kun voima kohdistetaan
samanaikaisesti kahteen samalla
korkeudella olevaan kiinnikkee-
seen.L 344/464 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
Vaunun tyyppi ja pituus puski-
meenKirjaintunnusTarvittavien kuorman kiinnityslaittei-
den tyyppi, määrä ja sijaintiKutakin kiinnityslaitetta koskeva kuor-
mitustapaus (tai mitat)
Tyypin 1A ja 2A kaksiakse-
liset katetut vaunut, joissa on
liukuseinät
14,2 m ja 15,5 mHbins/ HbbinsVaunun lattiaan on asennettava
12 kiinnityslaitetta. Ne on sijoi-
teltava tasavälein kummankin
sivuseinän viereen. Ne eivät saaulottua lattiatason yläpuolelle,
kun niitä ei käytetä.Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus,
joka kohdistetaan 45 asteen kul-
massa lattiaan ja 30 asteen kul-
massa vaunun keskilinjaan nähden.
Vaunun kumpaankin päätysei-
nään on asennettava neljä kiin-
nityslaitetta siten, että ne ovat
vaunun sisällä lähellä kunkin
kulman pystypalkkia noin
0,75 m:n ja 1,5 m:n korkeudella
lattiatasosta. Ne eivät saa ulottuaseinän tason ulkopuolelle, kun
niitä ei käytetä.Kestettävä 30 kN:n veto kaikkiin
suuntiin, kun voima kohdistetaan
samanaikaisesti kahteen samalla
korkeudella olevaan kiinnikkee-
seen.
Laidattomat telivaunut, joissa
on mekaaninen laite kuor-
man peittämiseksi 19,9 m ja
20,09 mRils/RilnsSuositus on, että vaunuihin asen-
netaan 10 sisään vedettävää kiin-
nitysrengasta. Kiinnitysrenkaat
on sijoitettava pituussuunnassa
tasaisin välein, ja niiden on oltava
lattian tasolla, kun niitä ei käy-
tetä.Kestettävä 170 kN:n vetokuormi-
tus, joka kohdistetaan 45 asteen
kulmassa lattiaan ja 30 asteen
kulmassa vaunun keskilinjan suun-
taiseen pystysuoraan tasoon näh-
den.
Suositus on, että päätyseinien
sisäpuolelle asennetaan neljä
kiinnitysrengasta.Lujuusvaatimusta ei ole määritelty.
Kahdella kolmiakselisella
telillä varustetut laidattomat
vaunut
16,4 mSammnsRunkopalkkeihin on asennettava
26 pyöreää teräsrengastaValmistettava pyöreästä tangosta,
jonka halkaisija on vähintään 16
mm.
Lattiaan on asennettava 12 kiin-
nitysrengasta tasaisin välein vau-
nun kummallekin reunoille, ja ne
eivät saa ulottua lattiapinnan
yläpuolelle, kun niitä ei käytetä.Kestettävä 170 kN:n vetokuormi-
tus, joka kohdistetaan 45 asteen
kulmassa lattiaan ja 30 asteen
kulmassa vaunun keskilinjan suun-
taiseen pystysuoraan tasoon näh-
den.
YY.10. HINAUSKOUKUT
Jos hinauskoukkuja on asennettu, niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:
Vaunun tyyppi Koukkujen määrä Koukkujen sijainti
Yksi tai kaksi käynti- tai päätysiltaa, alustan
leveys 2 500 mmYksi kummallakin puolella Vapaavalintainen
Yleinen tapaus Yksi kummallakin puolella Vaunun keskellä
Rakenne, jonka takia koukkua ei voida asentaa
vaunun keskelleKaksi kummallakin puolella Lähellä vaunun kulmia
Koukun ja sen kiinnityksen alustaan on oltava riittävän luja, jotta niiden avulla voidaan hinata kokonaismassaltaan
240 tonnin painoista vaunuryhmää yhdestä koukusta vetäen siten, että veto suuntautuu ulospäin 30 asteen kulmassa radan
keskiviivaan nähden. Tämän vuoksi koukku on suunniteltava kestämään 50 kN:n vetoa.
Huomautuksia1. Hinauskoukku on sijoitettava siten, että hinausvaijeri ei vahingoita portaita, kytkimen hallintavipuja tai jarrukahvoja.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/465
2. Hinauskoukku on sijoitettava siten, ettei ole vaaraa vaihtotyötä tekevän henkilön vaatteiden (etenkään
housunlahkeiden) tarttumisesta siihen, kun tämä nousee portaille tai pois niiltä.
3. Junan vierellä työskenteleville henkilöille aiheutuvien vaarojen vähentämiseksi mikään hinauskoukun osa ei saa ulottua
250 mm:ä enempää vaunun alustan tai rungon ulkopuolelle. Jos koukun osat ulottuvat 150–250 mm vaunun alustantai rungon ulkopuolelle, koukku ja sen pidike on maalattava keltaiseksi.L 344/466 FI Euroopan unionin virallinen lehti 8.12.2006
LIITE ZZ
RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT
Venymäkriteeriin perustuva sallittu jännitys
ZZ.1. RAKENNETERÄKSET
Rakenneteräksille varmuuskerroin, jota standardin EN12663:2000 kohdassa 3.4.3 edustaa tekijä S 2, voidaan määrittää
materiaalin venymästä murtorajalla. Seuraavassa taulukossa on esitetty varmuuskertoimen S 2alennettu arvo ja tätä käytössä
kokeiltua lähestymistapaa käyttävät hyväksyttävät kriteerit.
Materiaalin ominaisuus
Sallittu jännitys
Kerroin S 2
PerusmetalliR < 0,8 R m S2≥1,25 σc≤R
R > 0,8 R m; A > 10 % S 2< 1,25 σc≤R
R > 0,8 R m; A < 10 % S 2≥1,25 σcRm
1,25
HitsimetalliR < 0,8 R m S2≥1,25 σcR
1,1
R > 0,8 R m; A > 10 % S 2< 1,25 σcR
1,1
R > 0,8 R m; A < 10 % S 2≥1,25 σcRm
1,375
Huom: Merkinnät noudattavat standardia EN12663:2000; A = aineen venymä murtorajalla.
ZZ.2. MUUT RAKENNEMATERIAALIT
Muille rakennemateriaaleille sallitut jännitykset saadaan ottamalla pienempi myötöjännityksen (venymärajaa vastaava
jännitys) ja aineen suurimman jännityksen arvoista ja jakamalla se standardin EN12663 kohdassa 3.4.3 määritellyllä
kertoimella S 2. Jos ei eurooppalaisissa normeissa sallita pienempää arvoa, on varmuuskertoimen S 2arvoksi otettava 1,5.8.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 344/467