97/271/EHTY: Komission päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 1996, Teräs EHTY - Forges de Clabecq (Ainoastaan ranskan- ja hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 106 , 24/04/1997 s. 0030 - 0037



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 18 päivänä joulukuuta 1996, Teräs EHTY - Forges de Clabecq (Ainoastaan ranskan- ja hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (97/271/EHTY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 4 artiklan c alakohdan, ottaa huomioon terästeollisuudelle myönnettävää tukea koskevista yhteisön säännöistä 27 päivänä marraskuuta 1991 tehdyn komission päätöksen N:o 3855/91/EHTY (1), on kehottanut mainitun päätöksen mukaisesti niitä, joita asia koskee, esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I Kesäkuussa 1996 Belgian viranomaiset ilmoittivat päätöksen N:o 3855/91/EHTY, jäljempänä `terästukisäännöt` 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissiolle Vallonian maakunnan omistamansa Société wallonne de la sidérurgien, jäljempänä `SWS`, välityksellä suorittamasta rahoitustoimenpiteestä yrityksen Forges de Clabecq hyväksi, joka on integroitu terästehdas ja tuottaa sulaa terästä ja valmiita levytuotteita, kuten teräslevyjä ja laattateelmiä. Tämä tukitoimi kuului osana yrityksen rakenneuudistukseen ja käsitti pääasiassa 1,5 miljardin Belgian frangin pääomasijoitukseen. Odotettaessa komission lupaa tähän tukitoimeen yrityksen toiminnan jatkamisen mahdollistamiseksi toteutettiin lisäksi suojatoimenpiteitä yrityksen pelastamiseksi, kuten yrityksen pitkäaikaisten velkojen uudelleenjärjestelyjä; SWS ja sen tytäryhtiö SA Forges Finances luopuivat tietyistä saatavistaan ja myönnettiin luotto siirtymäaikaa varten. Belgia katsoo, että tähän toimenpiteeseen ei sisältynyt tukiosaa. Käytettävissä olleiden tietojen perusteella komissio ei katsonut voivansa olla samaa mieltä Belgian kanssa. Näin ollen mahdollisimman tarkkojen tietojen hankkimiseksi ja mahdollisuuden antamiseksi osapuolille esittää huomautuksensa asiassa komissio päätti aloittaa päätöksen N:o 3855/91/EHTY 6 artiklan 4 kohdassa säädetyn menettelyn. Komissio sai menettelyssä Belgialta vastauksen 25 päivänä lokakuuta 1996 ja vastaanotti lisäksi muilta osapuolilta yhdeksän kirjoitusta, joista kahdeksan lähetettiin edelleen lausuntoa varten Belgian viranomaisille 15 päivänä marraskuuta 1996 ja yksi 20 päivänä marraskuuta 1996. Komissio vastaanotti vielä kolme muuta kirjoitusta, joita se ei kuitenkaan ottanut huomioon määräajan jälkeen lähetettynä. Belgia esitti huomautuksensa näistä kirjoituksista kirjeessä 27 päivältä marraskuuta 1996. II Forges de Clabecq on integroitu terästehdas, joka tuottaa sulaa terästä ja valmiita levytuotteita, kuten teräslevyä ja laattateelmiä. Vuosina 1995-1996 tehdas tuotti 725 000 tonnia harkkorautaa, 710 000 tonnia terästä (laattateelmiä) sekä 504 000 tonnia teräslevyä ja teräslaattaa. Vuotuinen tuotantokapasiteetti on 1 250 000 tonnia harkkorautaa, 1 500 000 tonnia terästä ja 980 000 tonnia kuumavalssattua levyä. Liikevaihto on noin 900 miljoonaa Belgian frangia kuukaudessa. Tammikuun 31 päivänä 1996 henkilöstöä oli 2 145 henkeä. Kesäkuussa 1996 yrityksellä oli omaa pääomaa 51 miljoonaa Belgian frangia, rahoitusvelkaa 3 443 miljoonaa Belgian frangia ja muita velkoja (kaupallisia, sosiaalisia velkoja ja verovelkoja) yhteensä 1 997 miljoonaa Belgian frangia. Tutkittuaan erilaisia ratkaisumalleja yhtiön tulevaisuutta varten Vallonian maakunta päätti SWS:n välityksellä ottaa yrityksen määräysvaltaansa ja laati sille saneeraussuunnitelman, johon liittyi tiettyjä ehtoja. Ennen rakenneuudistusta yhtiön osakepääoma oli 3 080 miljoonaa Belgian frangia, joka jakautui seuraavasti: SWS 39 prosenttia, Socindus (yksityinen sektori) 21,3 prosenttia, ja loput (lähes 40 prosenttia) jakaantuivat yksityisille pörssinoteerattuina osakkeina. Kesäkuun 17 päivästä 1996 lähtien valtiolla on SWS:n kautta hallussaan 60,4 prosenttia osakkeista. Erilaisia malleja tarkasteltuaan Vallonian maakunta päätti säilyttää yrityksen integroituna yrityksenä keskittäen kuitenkin samalla sen toimintaa rajoitettuun valikoimaan tuotteita, joiden osalta yrityksellä on parhaat kilpailumahdollisuudet. Tämä malli päätettiin hyväksyä huolimatta siitä, ettei riippumaton asiantuntija sitä suositellut; tämä asiantuntija katsoi, että Forges de Clabecq olisi nykyisessä teollisessa rakenteessa elinkelpoinen ainoastaan, jos sen pääomaa korotettaisiin 4 500 miljoonalla Belgian frangilla ja että joka tapauksessa yritys olisi tällä rakenteella elinkelpoinen vain korkeintaan viiden vuoden ajan. Kokonaistuotanto rajattaisiin 550 000 tonniin kuumavalssattua levyä ja 790 000 tonniin laattateelmiä (niistä myyntiin 150 000 tonnia). Sulan metallin liikatuotanto, joka on ainakin 200 000 tonnia, on ehdottomasti suunnattava ulkopuolelle, ja Boël-yhtiö on sitoutunut ottamaan sitä vastaan edelleen yhtä paljon kuin viime vuosina. Henkilöstön vähentämisestä tehtiin sopimus työntekijäin kanssa kesäkuussa 1996. Henkilöstöä vähennetään 700 henkilöllä kesäkuuhun 1998 mennessä. Suurin osa poistumasta (560) tapahtuu varhaiseläkejärjestelmän avulla, ja vain 140 työpaikkaa poistetaan irtisanomisilla tai vapaaehtoisilla eroamisilla. Mahdollistaakseen yrityksen toiminnan jatkamisen komission lopullista päätöstä odotettaessa Vallonian maakunta on toteuttanut seuraavat toimenpiteet: 1) siirtymäajan luottojen myöntäminen (tähän mennessä 700 miljoonaa Belgian frangia) osakepääoman korottamisen ennakkona, 2) SWS ja sen tytäryhtiö SA Forges Finances antavat velkoja anteeksi 802 309 274 Belgian frangin verran, 3) velkojen uudelleenjärjestely rahoituslaitosten osalta: Belfin (jossa on 50 prosenttia julkista pääomaa) ja SNCI (äskettäin yksityistetty). III Belgian viranomaiset eivät katso, että toimenpiteet Forges de Clabecqin hyväksi sisältävät tukiosia. Belgian viranomaiset ovat antaneet menettelyn aloittamispäätöksen johdosta seuraavat perustelut ja tarkennukset: a) Tarkasteltava asia Belgian viranomaiset esittävät, että tilinpäätöksen palautuminen tappiollisesta voitolliseksi ei johtu pelkästään henkilöstön vähentämisestä. Henkilöstön vähentäminen on vain seuraus toiminnan teollis-kaupallisesta keskittämisestä niihin markkinoihin, joilla Forges de Clabecqilla on hyvä asema, ja sellaisiin tuotteisiin, joiden osalta tuotantolinja on tehokkain, kate paras ja kilpailu vannevalssaamojen ja levyvalssaamojen kanssa vähäisintä. Belgian viranomaiset esittävät lisäksi, että henkilöstövähennysten ulkopuolinen rahoitus tapahtuu periaatteessa toimintansa lopettaneiden yritysten irtisanotuille työntekijöille korvauksia maksavan rahaston, "Fonds d'indemnisation des travailleurs licenciés en cas de fermeture d'entreprises" avulla, koska yleisten sääntöjen mukaan rakenneuudistus voidaan samaistaa toiminnan lopettamiseen. Tämän rahaston osuuden teoreettinen yläraja on 553 667 000 Belgian frangia. Belgian viranomaisten mielestä ei siis voi olla kyse tuesta. b) Oikeusperusta Belgian viranomaiset katsovat, että komission kanta perustuu liian ahtaaseen EHTY:n perustamissopimuksen tulkintaan tukien osalta ja etenkin silloin, kun tarkastellaan valtionyrityksen suorittamaa pääomasijoitusta. Erityisesti komission kanta merkitsee valtiolle kuuluvan julkisen palvelutehtävän kiistämistä. Belgian viranomaiset katsovatkin, että markkinataloudessa toimivan investoijan periaate ei abstraktin ja yleisen luonteensa takia useinkaan ole asianmukainen arvioitaessa valtion tuen olemassaoloa. Tämä periaate ei lainkaan ota huomioon investoinnin yhteiskunnallista, aluepoliittista tai toimialakohtaista luonnetta. c) Pääomasijoitus Riippumatta näistä näkökohdista Belgian viranomaiset ovat edelleen sitä mieltä, että yksityinen sijoittaja olisi Forges de Clabecqin suhteen tehnyt saman päätöksen kuin SWS. Yksityiset osakkaat katsovat nimittäin usein, että heikosti menestyvän yrityksen toiminnan lopettaminen aiheuttaa sellaiset kustannukset, että on parempi jatkaa sen tukemista, jotta ainakin osa omaisuudesta voidaan pelastaa. Sellainen on Forges de Clabecqin tilanne. Yksityisten osakkaiden poistuminen Forges de Clabecqin omistajien joukosta ei Belgian viranomaisten mukaan johdu näiden osakkaiden puuttuvasta uskosta yrityksen saneeraukseen, vaan kolmesta seuraavasta syystä: - yksityisten osakkaiden varallisuuden riittämättömyys - yksityisten osakkaiden syyksi katsottava liikkeenjohdollinen pätemättömyys - SWS:n halu hyötyä investoinneistaan. Belgian viranomaiset katsovat myös, että SWS:n pääomaa ei koroteta julkisilla varoilla, koska SWS on kokonaan Vallonian maakunnan määräysvallassa. Todellisuudessa pääomankorotus rahoitetaan SWS:n omilla varoilla. Belgian viranomaisten mukaan SWS:n toimenpiteessä noudatetaan samaa logiikkaa kuin yksityinen sijoittaja olisi noudattanut vastaavissa olosuhteissa, koska siinä pyritään rajoitetulla ja tilapäisellä sijoituksella sekä niillä huomattavilla ponnistuksilla, joita vaaditaan yritykseltä (uudelleen organisointi, kustannusten ja tuotantokyvyn alentaminen) ja työntekijöiltä (huomattava henkilöstön vähentäminen), säilyttämään aikaisempien ponnistusten tulokset ja saamaan niistä hyöty. Jokaisen osakkaan tavoin SWS ottaa myös oikeutetusti huomioon taloudelliset ja yhteiskunnalliset velvollisuutensa sekä yrityksen suhteen että Brabant-Vallonian maakunnan rakennemuutoksen suhteen. Belgian viranomaisten mukaan komissio pitää ensisijaisena myös toimintasääntöä, jonka mukaan pyritään vähentämään tuotantokykyä. Forges de Clabecqin tapauksessa SWS:n toimenpide on tähän liittyvien edellytysten mukainen. Näin on toteutettu rakenneuudistussuunnitelma, jonka avulla yritys voi sopeutua taloudelliseen tilanteeseen. Tämän suunnitelman toteuttamiseen sisältyy muun muassa yrityksen tuotantokyvyn alentaminen. Belgian viranomaiset vakuuttavat edelleen, että tavoitteena on ratkaista Forges de Clabecqin ongelma kestävällä tavalla tämän yrityksen taloudellisiin vaikeuksiin suhteutetun toimenpiteen avulla ja siten, että yritystä sopeutetaan yhteisön kilpailutilanteeseen ja valmistetaan sen yksityistämistä. Belgian viranomaisten mukaan nämä tekijät osoittavat, että kyseessä ei ole tuki, vaan korkeintaan poikkeus valtion tukien kieltoa koskevasta järjestelmästä sellaisena kuin komissio on sen toteuttanut. Belgian viranomaiset muistuttavat lisäksi, että jos Forges de Clabecq saa komissiolta ehdottoman ja välittömän tuomion, koko Brabant-Vallonian länsiosan rakennemuutossuunnitelma joutuu vakavasti vaakalaudalle. Tämän Vallonian hallituksen ja paikallisten viranomaisten tukeman suunnitelman on tunkeuduttava tietynasteisen teollisuus- ja palvelualan toiminnan säilyttämiselle mainitulla alueella. Komission taholta olisi epäjohdonmukaista tukahduttaa tämä suunnitelma alkuunsa, kun komissio toisaalta antaa jatkuvaa tukea vaikeassa taloudellisessa tilassa olevien alueiden elvyttämiselle. d) Velkojen uudelleenjärjestely Belgian viranomaiset huomauttavat, että Belfin ei ole julkinen laitos, koska puolet sen osakkaista ja hallintoelimistä kuuluu yksityiselle sektorille. Samaten SNCI kuuluu CGER:n määräysvaltaan, joka puolestaan on yksityisen Fortis AG -yhtymän hallinnassa. Vastoin komission lausuntoa kyse ei siis ole julkisista laitoksista. Belfinin Forges de Clabecqille myöntämät lainat eivät myöskään ole valtion takaamia. Belgian viranomaiset katsovat, että on todellisuuden vastaista väittää näiden laitosten asettaneen lainojen maksun lykkäämisen ehdoksi myöntämiensä lainojen takauksen korottamisen, koska nämä laitokset tyytyvät takausten säilyttämiseen. Vaikka yritys on vaikeuksissa, sillä on edelleen lyhytaikaisten lainojen osalta seuraavien pankkien tuki: Générale de Banque, Banque Bruxelles Lambert, Kredietbank, Banque Paribas. Belgian viranomaiset katsovat lopuksi, että edellä olevan huomioon ottaen velkojen uudelleejärjestelyä ei voida pitää tukena, vaan se kuuluu tavanomaiseen velkojen käsittelyyn rahoituslaitoksissa yrityksen tervehdyttämissuunnitelman puitteissa. e) Velkojen anteeksianto Belgian viranomaiset esittävät, että Belgian valtio ja Vallonian maakunta eivät ole puuttuneet velkojen anteeksiantoon. Näistä ovat SWS ja SA Forges Finances päättäneet yrityksen rakenneuudistussuunnitelman puitteissa taatakseen yrityksen maksuvalmiuden. SA Forges Finances oli Luxemburgissa sijaitseva yritys, jonka selvitystila päättyi 26 päivänä heinäkuuta 1996. Kyseessä oli 99,99-prosenttisesti Clabecq Leasen tytäryhtiö; Clabecq Leasesta puolestaan oli 50 prosenttia SWS:n ja 50 prosenttia Forges de Clabecqin määräysvallassa. Velkojen anteeksianto 302 309 247 Belgian frangin verran jakautuu seuraavasti: - pitkäaikaisluottoja 188 790 412 Belgian frangia - lyhytaikaisluottoja 113 518 862 Belgian frangia. Belgian viranomaisten mukaan SWS, toisin kuin muut velkojat, piti tärkeänä suojella myös omaa omaisuuttaan osakkeenomistajana. Tältä osin se käyttäytyi kuten kuka hyvänsä osakas ja yksityinen velkoja omaan tytäryhtiöönsä nähden. Belgian viranomaiset muistuttavat myös, että useimmissa EHTY:n jäsenvaltioissa katsotaan, että tämänlaiset saatavista luopumiset eivät muodosta poikkeuksellista verotuksellista etua ja että ne niin ollen ovat täysin oikeutettuja. Vuonna 1992 myönnetyn 500 miljoonan Belgian frangin lainan osalta, jonka laina-aikaa on jatkettu vuodesta 1993 alkaen ilman komission lupaa, Belgian viranomaiset pyytävät komissiota ottamaan huomioon, että lainan jatkamispyynnön perusteena oli pelastamissuunnitelman tukemisen välttämättömyys SWS:n omaisuutta suojelemalla. Tämän lainan korkokannasta sovittiin komission kanssa, ja korot on säännöllisesti maksettu. f) Siirtymäajan luotot Belgian viranomaisten mukaan siirtymäajan luottojen myöntäminen on nähtävä väliaikaisena pelastamistoimena. SWS katsoo, ettei se voinut ottaa tytäryhtiönsä menettämisen riskiä saneeraustoimenpiteitä koskevaa EHTY:n viranomaisten lopullista päätöstä odotettaessa. Tämän lisäksi SWS katsoo, että kyseiset toimet eivät ole tukea ja että SWS:n täytyy oman etunsa ja velvollisuutensa nimessä antaa tervehdyttämisohjelmalle onnistumisen mahdollisuus. IV Menettelyssä komissio on vastaanottanut Belgian ehdottamia toimenpiteitä koskevia lausuntoja neljältä kilpailevalta yritykseltä - joista kaksi saksalaista (Preussag Stahl AG ja Dillinger Hütte), yksi alankomaalainen (Koninklijke Hoogovens) ja yksi britannialainen (British Steel) -, Ranskan terästuottajajärjestöltä (Fédération française de l'acier), Saksan (Wirtschaftsvereinigung Stahl) ja Yhdistyneen kuningaskunnan (BISPA) vastaavilta järjestöiltä sekä Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan pysyviltä edustustoilta Euroopan unionissa. Kaikki asianomaiset osapuolet katsovat yksimielisesti, että Belgian toimenpide Forges de Clabecqin hyväksi on tukitoimi ja sellaisena EHTY:n perustamissopimuksen ja terästukisääntöjen vastainen rikkomus. Kaikki toteavat, että paksun teräslevyn markkinoilla esiintyy ylikapasiteettia ja että teollisuudessa pyritään uutterasti sopeutumaan tähän tilanteeseen. Viitataan myös Forges de Clabecqin aikaisemmin saamiin tukiin ja tämän yrityksen vaikeuksiin sopeutua ankaraan kilpailuun. Aikaisemmat tulokset ja nykyisen markkinatilanteen huomioon ottaen yrityksen nykyisiä vaikeuksia ei voi pitää väliaikaisina, eikä pääoman lisääminen ole perusteltua markkinataloustilanteessa. Osapuolet katsovat, että kilpailijan toiminnan jatkaminen tukien varassa työpaikkojen säilyttämiseksi saattaa hyvinkin johtaa muualla yhteisössä kilpailevien tehtaiden sulkemiseen ja työpaikkojen vähenemiseen. Nykyisessä tilanteessa, kun terästeollisuuden alalla esiintyy jälleen vaikeuksia, tästä voisi myös seurata kilpailua laittomiin tukiin turvautumisesta. Samat asianomaiset osapuolet vetoavat komissioon, ettei Belgian viranomaisten ehdottamia tukia hyväksyttäisi. Osapuolet korostavat myös, että on välttämätöntä vaatia jo maksettujen määrien palauttamista. Belgian viranomaiset vastasivat 28 päivänä marraskuuta 1996 asianomaisille osapuolille huomautuksiin ja ilmoittivat komissiolle, että Belgian viranomaiset olivat jo vastanneet riittävästi eri huomautuksiin esitettäessään huomautuksensa vastaukseksi muistutuksiin. V Komissio tarkasteltua Belgian viranomaisten huomatuksia edellä mainitun määräyksen ja kolmansien osapuolten huomautukset huomioon ottaen komission kanta on seuraava: Asian arviointi, oikeusperusta ja pääomasijoitus Begian viranomaisten tapauksen käsittelystä antamat tarkennukset eivät muuta asian arviointia Vallonian maakunnan Forges de Clabecqin hyväksi suorittamien toimenpiteiden luonteesta. Komission kanta terästeollisuusyrityksille myönnettävistä valtion tuista ja valtionyhtiöiden osuudesta talouselämässä perustuu suoraan oikeudellisiin asiakirjoihin, nimittäin EHTY:n perustamissopimukseen, jonka 4 artiklassa nimenomaan kielletään valtion tuet, ja terästukisääntöihin. Toisaalta yhteisön oikeus ei millään tavoin vaikuta jäsenvaltioissa voimassa oleviin omistusoikeusjärjestelmiin. Siten komissio ei voi hyväksyä julkisten yritysten käyttöä valtiolle kuuluvan julkisen palvelun tehtävän hoitamisessa perusteluna sille, että julkisille yrityksille annetaan etuja, jotka vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua. Belgian viranomaiset katsovat, että SWS on toiminut samalla tavoin kuin yksityinen sijoittaja olisi toiminut valitessaan halvimman ratkaisun, nimittäin yrityksen rakenteen uudistamisen sen sulkemisen sijasta. Tappiollisen yksityisen tai julkisen yrityksen sulkemiskustannukset ovat varmaan korkeat. Sen vuoksi tukisääntöjen 4 artiklassa säädetään mahdollisuus antaa yrityksen sulkemiselle tukea, joka tietyin edellytyksin voi olla yhteismarkkinoihin soveltuvaa. Jos yrityksen omistaja päättää lisätä pääomaa yrityksen rakenteen uudistamiseksi, vaikka ainoastaan siksi, että sulkemiskustannukset ovat korkeammat, on varmistettava, että julkinen yritys ei silloin käytä hyväkseen julkista asemaansa, vaan toimii samalla tavoin kuin yksityinen yritys olisi tehnyt, nimittäin ilman valtion tukea. Tämän varmistamiseksi komissio soveltaa yksityisen sijoittajan periaatetta, kuten tukisääntöjen 1 artiklan 2 kohdassa nimenomaan säädetään. Tässä yhteydessä komissio katsoo, että tukea oletetaan annetun, kun osakepääomaltaan yksityisen ja julkisen sektorin keskellä jakautuvaan yritykseen sijoitetun julkisen pääoman osuus ylittää huomattavasti alkuperäisen osuuden ja kun yksityisten osakkeiden vetäytyminen johtuu pääasiallisesti yrityksen kannattavuuden heikoista näkymistä. Asia on Forges de Clabecqin osalta juuri näin. Yrityksen vaikeuksien pahentuessa yksityinen osakas ei ensinnäkään osallistunut pääoman lisäämiseen, vaan vetäytyi kokonaan yrityksestä, ja sen osuuden osti valtio. Belgian viranomaisten esittämät perustelut eivät millään tavalla muuta tätä tilannetta. Varojen puutetta ei nimittäin voi tässä käyttää perusteluna osakkaan vetäytymiselle, koska jos sijoitusta olisi voinut pitää kannattavana, yksityinen osakas olisi saanut varoja pankeilta. Jos yrityksen nykyiset vaikeudet pannaan aikaisemman yksityisen liikkeenjohdon vastuulle, sekään ei millään tavalla muuta vetäytymisen luonnetta, vaan päinvastoin osoittaa, että valtio asettuu yksityisen sijaan. Samaa voidaan sanoa siitä, että Belgian viranomaiset sanovat valtion halunneen hyötyä tehtyjen ponnistusten tuloksista. Vallonian maakunta ei myöskään onnistunut löytämään toista kumppania, joka olisi voinut ottaa haltuunsa yrityksen kokonaan tai osittain. SWS:n pääoman lisäämiseen käyttämien varojen välitön alkuperä ei myöskään mitenkään muuta sen suorittaman toimenpiteen laatua. SWS on julkinen elin, jonka omat varat niiden välittömästä alkuperästä riippumatta on katsottava terästukisääntöjen soveltamiseen tarkoitetuiksi valtion varoiksi. Komissio katsoo myös, että tukea oletetaan annetun silloin, kun yrityksen rahoitustilanne, etenkin sen velkaantumisen rakenne ja laajuus, ovat sitä luokkaa, että ei näytä perustellulta odottaa yritykseltä tavanomaista tuottoa (osinkoina tai arvonlisäyksenä) sijoitetuille pääomille kohtuullisessa ajassa. Asia on näin Forges de Clabecqin osalta. Velkaantumisaste on niin suuri, että yrityksen oma pääoma muuttui negatiiviseksi syyskuussa 1996. Tämä on tulos viimeistään 1992 alkaneesta kehityksestä. Siitä lähtien oman pääoman väheneminen on ollut lähes jatkuvaa. Kesäkuun 30 päivänä 1993 oman pääoman määrä nimittäin oli vielä 950,3 miljoonaa Belgian frangia. Kesäkuun 30 päivänä 1994 sitä oli enää 546,3 miljoonaa Belgian frangia, kesäkuun 30 päivänä 1995 347,5 miljoonaa Belgian frangia ja 30 kesäkuuta 1996 vain 51 miljoonaa frangia. Yritys on jatkuvasti tuottanut tappiota: 3,3 miljardia Belgian frangia vuonna 1993, 3,7 miljardia Belgian frangia vuonna 1994, 3,9 miljardia Belgian frangia vuonna 1995 ja 4,2 miljardia Belgian frangia vuonna 1996. Kyseessä eivät siten ole tilapäiset vaikeudet, vaan todellinen rakenteellinen ongelma, jonka ratkaiseminen edellyttää ankaria toimenpiteitä eikä pelkästään rajoitettua ja tilapäistä sijoitusta. Edellä esitetyn nojalla komission on katsottava, että 1,5 miljardin Belgian frangin pääomasijoitus on valtion tukea terästukisääntöjen 1 artiklan merkityksessä. Velkojen uudelleenjärjestely Belgian viranomaisten antamista tiedoista käy ilmi, että Belfin on edelleen valtion määräysvallassa ja että SNCI on yksityinen yritys. Näiden rahoitusyhtiöiden Forges de Clabecqille myöntämien luottojen osalta ei valtion takauksen määrää ilmeisesti ole lisätty, vaan ainoastaan pidennetty olemassa olevia takauksia uudelleenjärjestelyihin eräpäiviin asti. Lisäksi Belgian viranomaiset ilmoittavat, että Belfinin Forges de Clabecqille myöntämille lainoille ei ole valtion takausta. Viimeksi mainittu tieto on ristiriidassa Belfinin Forges de Clabecqille lähettämän 25 päivänä kesäkuuta 1996 päivätyn ilmoituksen liitteessä 12 olevan kirjeen kanssa, jossa Belfin suostuu "lykkäämään kolmella vuodella eteenpäin Belfinin Forges de Clabecqille myöntämien lainojen pääoman takaisinmaksun erääntymistä ( . . . ) seuraavin ehdoin ( . . . ) 4. Valtio sitoutuu pidentämään takaustaan lykätyn erääntymisen mukaisesti." Edellä mainittu tieto on myös ristiriidassa Belgian viranomaisten toisen väittämän kanssa, jonka mukaan "On väärin sanoa, että nämä elimet ovat asettaneet takaisinmaksun lykkäämisen edellytykseksi lainojen takauksen pidentämisen, koska kyseiset elimet ovat tyytyneet takauksen säilyttämiseen (vrt. kirjeemme 26 päivältä heinäkuuta 1996, liite 12)". Tästä ilmenee siten, että takaus oli jo olemassa ja että sitä myös laajennettiin. Lainoille myönnetty valtion takaus on periaatteessa valtion tuki, josta olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle, eikä sitä olisi pitänyt toteuttaa ilman komission hyväksymistä (terästukisääntöjen 6 artiklan 2 kohta). Näin ei kuitenkaan tehty Forges de Clabecqille myönnettyjen lainojen kohdalla. Näiden lainojen takauksen jatkaminen edelleen kolmella vuodella merkitsee varmasti takaukseen sisältyvän tukiosuuden lisäystä, etenkin koska tämä tapahtui hetkellä, jolloin yritys oli käytännöllisesti katsoen teknisesti konkurssin partaalla. Kuten menettelyn alussa ilmoitettiin, tällaisissa tapauksissa takaukseen sisältyvän tuen määrä vastaa usein koko takauksen määrää, koska yritykselle ei ilman tätä takausta myönnettäisi lainoja (tai lykättäisi lainojen maksua). Belfinin ja SNCI:n lainojen takaukset ja niiden takaisinmaksun lykkääminen ovat valtion tukia. Lisäksi ne ovat laittomia tukia, koska ne on myönnetty ilman komission ennakkosuostumusta terästukisääntöjen 1 artiklan 2 kohdan ja 6 artiklan 2 kohdan säännösten vastaisesti. Velkojen anteeksianto Kuten edellä on huomautettu, tuen käsite sellaisena kuin se on määritelty terästukisäännöissä ulottuu myös niihin tukiosiin, jotka sisältyvät valtion varojen siirtämiseen elimiltä terästeollisuusyrityksille. Koska SWS on julkinen elin, kuten myös SA Forges Finances oli, näiden yritysten suorittama varojen siirtäminen terästeollisuusyritykselle kuuluu tukisääntöjen 1 artiklan soveltamisalaan. Näiden kahden yrityksen myöntämä yhteensä 802,3 miljoonan Belgian frangin velkojen anteeksianto (SA Forges Finances 302,2 miljoonaa ja SWS 500 miljoonaa) on valtion tukea, koska se on myönnetty ilman vastasuoritusta yksityisten laitosten taholta ja yrityksen ollessa teknisesti konkurssin partaalla. Lisäksi nämä tuet ovat laittomia, koska niihin ei ollut terästukisääntöjen 1 artiklan 2 kohdan ja 6 artiklan 2 kohdan mukaista komission ennakolta antamaa lupaa. Siirtymäajan luotot Belgian viranomaiset ovat tähän mennessä ilmoittaneet komissiolle kolmen yhteensä 700 miljoonan Belgian frangin siirtymäajan luoton myöntämisestä. Belgian viranomaiset katsovat, että kyseessä on välttämätön suojatoimenpide yrityksen pitämiseksi toiminnassa komission päätökseen asti samalla ennakoiden toimenpiteitä, jotka näiden viranomaisten mukaan eivät ole tukia. SWS:n myöntämät luotot ovat valtion tukia, koska mikään yksityinen rahoituslaitos tai luottolaitos ei olisi myöntänyt niitä markkinaehtoisina. Lisäksi nämä luotot ovat laittomia tukia, koska ne myönnettiin ilman komission ennakolta antamaa suostumusta terästukisääntöjen 1 artiklan 2 kohdan ja 6 artiklan 2 kohdan säännösten vastaisesti. VI Vuoden 1995 alussa teräksen tuotanto yhteisössä oli lisääntynyt merkittävästi. Kuitenkin hidastumisvaiheen jälkeen tuotanto väheni merkitsevästi kahtena viimeisenä kuukautena siten, että se koko vuotena 1995 oli 155,7 miljoonaa tonnia, mikä vastaa 2,6 prosentin lisäystä edellisen vuoden tuotantoon nähden. Vuoden 1996 neljän ensimmäisen kuukauden aikana teräksen tuotanto yhteisössä laski edelleen huomattavasti; tämä johtui terästä käyttävien alojen heikosta aktiivisuudesta ja yleisestä pyrkimyksestä varastojen pienentämiseen. Vuoden 1995 vastaavaan ajanjaksoon verraten tuotanto oli vuoden 1996 neljänä ensimmäisenä kuukautena vähentynyt 9,3 prosenttia. Forges de Clabecqin tuotteiden osalta (levyt ja laattateelmät) tuotantokyvyn käyttöaste on ollut hyvin alhainen. Vuonna 1995 tapahtui tiettyä lisäystä; sulan teräksen tuotantokyvyn käyttöaste yhteisössä (15 jäsenvaltiota) oli 76 prosenttia ja kuumavalssatun teräslevyn osalta 68 prosenttia. Vuosina 1991-1994 kuumavalssatun teräslevyn tuotantokyvyn käyttöaste oli 12 jäsenen yhteisössä 60 prosenttia, 56 prosenttia, 53 prosenttia ja 62 prosenttia. Kun markkinoilla on näin huomattavasti ylikapasiteettia, edellä mainittu riippumaton asiantuntija oli myös katsonut, että yrityksen tuotannolle on hyvin vaikea löytää markkinoita, koska yrityksen kilpailukyky on varsin heikko; tuotantokustannukset ylittävät 20-30 prosentilla eurooppalaisten kilpailijoiden keskiarvon ja 45-50 prosentilla kilpailukykyisimpien kilpailijoiden tason. Tällaista eroa ei voida tasapainottaa 4,5 miljardin Belgian frangin sijoituksella, mitä pidettiin vähimmäismääränä tämän integroidun tehtaan säilyttämiseksi. Asiantuntija päätyi näin ollen siihen, että ei ole mitään mahdollista ratkaisua Forges de Clabecqin toiminnan jatkamiseksi sen nykyisessä teollisessa rakenteessa. VII Kaikki edellisessä luvussa tarkastellut rahoitustoimenpiteet ovat terästukisääntöjen 1 artiklan mukaisia tukia. Belgian viranomaiset katsovat toimenpiteensä yrityksen rakenneuudistukseen kuuluvaksi ja viittaavat tältä osin, että komissio on konkreettisia tapauksia tarkastellessaan nojautunut tuotantokyvyn vähentämisen perusteeseen. Belgian viranomaiset katsovat, että Forges de Clabecqin tapauksessa voitaisiin päätellä, että kysymys on korkeintaan poikkeuksesta komission toteuttamaan valtion tuet kieltävään järjestelmään. Tältä osin on erotettava yhtäältä EHTY:n perustamissopimuksen alainen, valtion tuet kieltävä järjestelmä, jonka ainoat poikkeukset ovat terästukisääntöjen 2-5 artiklassa tarkoitetut tuet, ja toisaalta EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan määräykset, joiden nojalla rakenneuudistukseen annettavia valtion tukia on erityistapauksissa poikkeuksellisesti hyväksytty ja katsottu niiden olevan yhteisön tukiin verrattavissa. Komissio on voinut hyväksyä tämänkaltaiset tuet neuvoston yksimielisesti antaman puoltavan lausunnon nojalla. Esillä olevassa tapauksessa Belgia ei ole pyytänyt tukia hyväksyttäväksi yhteisön edun perusteella, EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Belgian viranomaiset muistuttavat myös Forges de Clabecqin säilyttämisen tärkeydestä Brabant-Vallonian länsiosan rakennemuutossuunnitelman onnistumisen takaamiseksi. Komissio voi jälleen vain muistuttaa niistä oikeudellisista puitteista, joissa päätökset on tehtävä. Forges de Clabecq on terästehdas ja kuuluu tästä syystä valtion tuet kieltävän EHTY:n perustamissopimuksen määräysten soveltamisalaan. Terästukisäännöt eivät myöskään salli alueellista tai rakenneuudistukseen suuntautuvaa tukea. Brabant-Vallonian länsiosan kehityssuunnitelman puitteissa annettavia tukia on myönnettävä ainoastaan niille toimialoille ja yrityksille, joita EY:n perustamissopimus koskee. Terästukisääntöjen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio päättää, ovatko tuet tukisääntöjen 2-5 artiklan säännösten kanssa yhteensopivia. Tukisääntöjen 2 artiklassa säädetään mahdollisuudesta pitää tutkimus- ja kehityshankkeisiin tarkoitettuja tukia soveltuvina, jos tiettyjä ehtoja noudatetaan. Kuitenkaan mikään Vallonian maakunnan Forges de Clabecqin hyväksi suorittama rahoitustoimenpide ei ole tarkoitettu rahoittamaan tutkimus- ja kehityshankkeita, eivätkä Belgian viranomaiset ole tiedonannossaan myöskään niin väittäneet. Näitä toimenpiteitä ei niin ollen voi pitää sääntöjen 2 artiklan mukaan soveltuvina. Tukisääntöjen 3 artiklassa säädetään mahdollisuudesta pitää ympäristönsuojeluhankkeisiin myönnettäviä tukia soveltuvina, jos tiettyjä ehtoja noudatetaan. Kuitenkaan mikään Vallonian maakunnan Forges de Clabecqin hyväksi suorittama rahoitustoimenpide ei ole tarkoitettu rahoittamaan laitosten mukauttamista uusiin ympäristönsuojelua koskeviin normeihin, eivätkä Belgian viranomaiset ole tiedonannossaan myöskään niin väittäneet. Näitä toimenpiteitä ei niin ollen voi pitää sääntöjen 3 artiklan mukaan soveltuvina. Tukisääntöjen 4 artiklassa säädetään mahdollisuudesta pitää sulkemiseen myönnettäviä tukia soveltuvina, jos tiettyjä ehtoja noudatetaan. Kuitenkaan mikään Vallonian maakunnan Forges de Clabecqin hyväksi suorittama rahoitustoimenpide ei ole tarkoitettu rahoittamaan yrityksen sulkemisen helpottamista, eivätkä Belgian viranomaiset ole ilmoituksessaan myöskään niin väittäneet. Näitä toimenpiteitä ei niin ollen voi pitää sääntöjen 4 artiklan mukaan soveltuvina. Tukisääntöjen 5 artiklaa sovelletaan ainoastaan Kreikan, Portugalin ja entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella sijaitseviin yrityksiin. Tätä artiklaa ei siis voida soveltaa Forges de Clabecqin osalta. Vallonian maakunnan rahoitustoimenpiteitä ei niin ollen voi pitää sääntöjen 5 artiklan mukaan soveltuvina. Vallonian maakunnan Forges de Clabecqin hyväksi suorittamat toimenpiteet, sellaisina kuin ne on edellä kuvattu, rikkovat terästukisääntöjä ja ovat yhteismarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle soveltumattomia. Jo maksetut laittomat tuet on maksettava takaisin Belgian lainsäädännön mukaisia menettelyjä ja säännöksiä noudattaen käyttämällä markkinakoron laskentaperusteena viitekorkoa, jolla lasketaan alueellisen tuen nettoavustusekvivalentti. Tämä toimenpide on välttämätön, jotta tilanne voidaan palauttaa ennen tukea vallinneen kaltaiseksi ja voidaan poistaa kaikki tuen maksamisesta yritykselle laittomasti aiheutuneet taloudelliset edut, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Päätöksen N:o 3855/91/EHTY 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia ovat Belgian Forges de Clabecqin hyväksi toteuttamat seuraavat toimenpiteet: - pääomasijoitus 1,5 miljardia Belgian frangia, - valtion takaukset Belfinin ja SNCI:n lainoille, - anteeksianto 802,3 miljoonan Belgian frangin velalle (SA Forges Finances: 302,2 miljoonaa Belgian frangia ja SWS: 500 miljoonaa Belgian frangia), - siirtymäajan luotot, yhteensä 700 miljoonaa Belgian frangia. 2 artikla Edellä 1 artiklassa mainitut tuet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia, koska ne eivät ole päätöksen N:o 3855/91/EHTY 2-5 artiklan säännösten mukaisia mainitun päätöksen 1 artiklan 2 kohdassa edellytetyllä tavalla, ja ovat niin ollen kiellettyjä perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdan nojalla. 3 artikla Belgian on poistettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen ilmoittamisesta 1 artiklassa mainitut tuet ja perittävä takaisin jo maksetut laittomat tuet korkoineen tuen myöntämispäivästä alkaen. Takaisinperintä toteutetaan kansallisen lainsäädännön mukaisia menettelyjä ja säännöksiä noudattaen käyttämällä markkinakoron laskentaperusteena viitekorkoa, jolla lasketaan alueellisen tuen nettoavustusekvivalentti. 4 artikla Belgian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen ilmoittamisesta päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1996. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen (1) EYVL N:o L 362, 31.12.1991, s. 57 (2) EYVL N:o C 301, 11.10.1996, s. 4