(15)

Korvataan lisäys 9 seuraavasti: ”Lisäys 9 MPL-lupakirjaa, ATPL-lupakirjaa ja tyyppi- ja luokkakelpuutuksia varten vaadittava koulutus, lentokoe ja tarkastuslento sekä mittaritarkastuslento A. Yleistä 1. Lentokokeen hakijan on oltava saanut koulutusta saman luokan tai tyypin ilma-aluksella, jota käytetään lentokokeessa. MPA- ja PL-tyyppikelpuutuksia koskeva koulutus on annettava lentosimulaattorilla tai yhdistäen FSTD-laitteilla ja lentosimulaattorilla annettavaa koulutusta. Lentokoe tai tarkastuslento MPA- ja PL-tyyppikelpuutuksia sekä ATPL-lupakirjan ja MPL-lupakirjan myöntämistä varten on suoritettava lentosimulaattorilla, jos sellainen on käytettävissä. Koulutus, lentokokeet ja tarkastuslennot yhden ohjaajan lentokoneiden ja helikoptereiden luokka- tai tyyppikelpuutuksia varten on suoritettava a) käytettävissä ja saatavilla olevalla lentosimulaattorilla, tai b) käyttäen sekä FSTD-laitteita että ilma-alusta, jos lentosimulaattoria ei ole käytettävissä tai saatavilla; tai c) ilma-aluksella, jos FSTD-laitetta ei ole käytettävissä tai saatavilla. Jos koulutukseen, lentokokeisiin tai tarkastuslentoihin käytetään FSTD-laitteita, käytettävien FSTD-laitteiden soveltuvuus on tarkistettava käytettävän laitteen ensisijaisen viiteasiakirjan toimintakokeiden ja subjektiivisten kokeiden sekä FSTD:n validointitestien taulukoista. Kaikki laitteen hyväksymistodistukseen merkityt rajoitukset on otettava huomioon. 2. Jos hakija ei läpäise kokeen kaikkia osia kahdella yrityksellä, hänen on saatava lisäkoulutusta. 3. Lentokokeen suorittamista voi yrittää miten monta kertaa tahansa. KOULUTUKSEN, LENTOKOKEEN JA TARKASTUSLENNON SISÄLTÖ 4. Ellei asetuksen (EU) N:o 748/2012 liitteen I (osa 21) mukaisesti laadituissa käyttöönsoveltuvuustiedoissa (OSD) toisin määritetä, lentokoulutusohjelman, lentokokeen ja tarkastuslennon on oltava tämän lisäyksen mukainen. Koulutusohjelmaa, lentokoetta ja tarkastuslentoa voidaan käyttöönsoveltuvuustiedoissa määritetyn mukaisesti supistaa hyvityksenä samankaltaisilla ilma-alustyypeillä hankitusta aikaisemmasta kokemuksesta. 5. Jos ohjaajalla on kelpoisuus myös muihin ilma-alustyyppeihin tai –versioihin, ATPL-lupakirjan myöntämistä varten suoritettavissa lentokokeissa voidaan antaa hyvitystä niistä lentokokeen kohdista, jotka ovat samoja kuin näiden tyyppien ja versioiden lentokokeissa, mikäli kyseisen ilma-aluksen OSD-tiedoissa niin määritetään; tämä ei kuitenkaan koske lentokokeita ATPL-lupakirjan myöntämistä varten. LENTOKOKEEN/TARKASTUSLENNON SUORITTAMINEN 6. Tarkastuslentäjä voi valita lentokoe- tai tarkastuslento-ohjelman eri toteutustapoja, joissa simuloidaan tarkastettavaa toimintaa. Lentosimulaattoreita ja muita koulutuslaitteita on käytettävä tässä liitteessä (osa FCL) vahvistetun mukaisesti. 7. Tarkastuslennon aikana tarkastuslentäjän on tarkistettava, että luokka- tai tyyppikelpuutuksen haltijalla on edelleen riittävä teoriatiedon taso. 8. Jos hakija keskeyttää lentokokeen sellaisesta syystä, jota tarkastuslentäjä ei pidä riittävänä, hakijan on suoritettava koko lentokoe uudelleen. Jos koe keskeytetään tarkastuslentäjän mielestä riittävästä syystä, vain ne osat, joita ei ole suoritettu kokonaan, on suoritettava myöhemmin toisella lennolla. 9. Tarkastuslentäjän niin salliessa hakija voi suorittaa minkä tahansa lentokokeeseen kuuluvan liikkeen tai menetelmän kerran uudelleen. Tarkastuslentäjä voi keskeyttää kokeen missä tahansa vaiheessa, jos hän katsoo, että hakijan osoittamat lentotaidot edellyttävät sen suorittamista kokonaan uudelleen. 10. Hakijan on ohjattava ilma-alusta sellaiselta paikalta, jolta tarkastettavan tehtävän mukaan ilma-aluksen päällikön tai perämiehen tehtävät voi hoitaa. Yhden ohjaajan miehistöllä toimintaa varten koe on suoritettava niin kuin muita miehistön jäseniä ei olisi läsnä. 11. Lentokoetta edeltävän lennonvalmistelun aikana hakijan on valittava käytettävät tehoasetukset ja nopeudet. Hakijan on ilmaistava tarkastuslentäjälle suorittamansa tarkistukset ja tehtävät, mukaan lukien radiosuunnistuslaitteiden tunnistaminen. Tarkistukset on tehtävä kokeessa käytettävän ilma-aluksen tarkistuslistan mukaisesti ja tarvittaessa miehistön yhteistyömenetelmiä noudattaen. Hakijan on laskettava suoritusarvotiedot lentoonlähtöä, lähestymistä ja laskua varten toimintakäsikirjan tai ilma-aluksen lentokäsikirjan mukaisesti. Ratkaisukorkeudesta, minimilaskeutumiskorkeudesta ja lähestymisen keskeytyspisteestä on sovittava tarkastuslentäjän kanssa. 12. Tarkastuslentäjä ei saa millään tavalla osallistua lennon suorittamiseen, paitsi jos se on tarpeen turvallisuussyistä tai muulle liikenteelle aiheutuvan kohtuuttoman viivytyksen välttämiseksi. ERITYISVAATIMUKSET, JOTKA KOSKEVAT LENTOKOETTA/ TARKASTUSLENTOA USEAN OHJAAJAN ILMA-ALUSTEN TYYPPIKELPUUTUKSIA VARTEN, YHDEN OHJAAJAN LENTOKONEIDEN TYYPPIKELPUUTUKSIA VARTEN, KUN NIITÄ KÄYTETÄÄN USEAN OHJAAJAN LENTOTOIMINTAAN, SEKÄ MPL-LUPAKIRJAA JA ATPL-LUPAKIRJAA VARTEN 13. Usean ohjaajan ilma-aluksen lentokoe tai sellaisen yhden ohjaajan lentokoneen lentokoe, jota käytetään usean ohjaajan lentotoimintaan, on suoritettava usean ohjaajan toimintaympäristössä. Toisena ohjaajana voi toimia toinen hakija tai toinen pätevä ohjaaja, jolla on tarvittava tyyppikelpuutus. Jos lentokoe tai tarkastuslento suoritetaan ilma-aluksella, toisen ohjaajan on oltava tarkastuslentäjä tai kouluttaja. 14. Hakijan on toimittava kaikissa lentokokeen tai tarkastuslennon osissa ohjaavana ohjaajana (PF) lukuun ottamatta poikkeus- ja pakkotilannemenetelmiä, jotka voidaan suorittaa ohjaavana tai monitoroivana ohjaajana (PM) miehistöyhteistyömenetelmiä noudattaen. Kun lentokoe suoritetaan ensimmäistä usean ohjaajan ilma-aluksen tyyppikelpuutusta tai liikennelentäjän lupakirjaa varten, hakijan on myös osoitettava kykynsä toimia monitoroivana ohjaajana. Hakija voi valintansa mukaan suorittaa lentokokeen tai tarkastuslennon joko vasemmalta tai oikealta ohjaajan paikalta, mikäli kaikki siihen kuuluvat tehtävät voidaan suorittaa valitulta istuimelta. 15. Kun lentokoe tai tarkastuslento koskee liikennelentäjän lupakirjaa tai usean ohjaajan ilma-aluksen tyyppikelpuutusta tai yhden ohjaajan lentokoneen käyttöä usean ohjaajan miehistöllä niin, että hakija tulee toimimaan ilma-aluksen päällikkönä, on kiinnitettävä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin riippumatta siitä, toimiiko hakija ohjaavana vai monitoroivana ohjaajana: a) ohjaamoyhteistyön johtaminen; b) ilma-aluksen toiminnan yleinen valvonta asianmukaisin menetelmin; ja c) kyky asettaa asiat tärkeysjärjestykseen ja tehdä päätöksiä ottaen huomioon tilanteeseen liittyvät turvallisuusnäkökohdat, säännöt ja määräykset, myös pakkotilanteissa. 16. Lentokoe tai tarkastuslento olisi suoritettava mittarilentosääntöjen mukaisesti, jos siihen sisältyy mittarilentokelpuutus, ja mahdollisimman tarkoin kaupallisen ilmakuljetuksen olosuhteita jäljitellen. Kokeen oleellinen osa on selvittää hakijan kyky suunnitella ja suorittaa lento käyttäen tavanomaista lennonvalmisteluaineistoa. 17. Jos tyyppikurssi on sisältänyt alle kaksi tuntia lentokoulutusta ilma-aluksella, lentokoe voidaan suorittaa lentosimulaattorilla ennen ilma-aluksella annettavaa lentokoulutusta. Hyväksytyn lentokoulutuksen antajalla on oltava opettajan kelpoisuus ja koulutuksesta on oltava vastuussa a) hyväksytty koulutusorganisaatio; tai b) organisaatio, jolla on asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteen III (osa ORO) mukainen lentotoimintalupa ja joka on erikseen hyväksytty tällaista koulutusta varten; tai c) kouluttaja, jos millään hyväksytyllä koulutusorganisaatiolla tai lentotoimintaluvan haltijalla ei ole hyväksyttyä yhden ohjaajan ilma-aluksen lentokoulutusta ja hakijan toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt lentokoulutuksen. Toimivaltaiselle viranomaiselle on toimitettava todistus tyyppikurssin suorittamisesta, mukaan lukien ilma-aluksella suoritettu lentokoulutus, ennen kuin uusi tyyppikelpuutus merkitään hakijan lupakirjaan. 18. Lentokoneen epätavallisista lentoasennoista oikaisun koulutuksessa ’sakkaustilanteella’ tarkoitetaan joko lähestyvää sakkausta tai sakkausta. Hyväksytty koulutusorganisaatio voi käyttää lentosimulaattoria joko sakkauksesta oikaisun harjoittelemiseen tai tyyppikohtaisten sakkausominaisuuksien esittämiseen, jos a) lentosimulaattorilla on CS-FSTD(A)-määräyksen erityisten arviointivaatimusten mukainen hyväksyntä; ja b) hyväksytty koulutusorganisaatio on osoittanut toimivaltaiselle viranomaiselle, että koulutuksen mahdollisia kielteisiä siirtovaikutuksia lievennetään. B. Lentokoneita koskevat erityisvaatimukset HYVÄKSYTTY SUORITUS 1. Yhden ohjaajan lentokoneiden osalta hakijan on läpäistävä kaikki lentokokeen tai tarkastuslennon osat; tämä ei kuitenkaan koske vaativia suorituskykyisiä yhden ohjaajan lentokoneita. Hylkäys osan yhdessä kohdassa aiheuttaa koko osan hylkäyksen. Jos hakija hylätään vain yhdessä osassa, hänen on uusittava vain kyseinen osa. Jos hakijan suoritus hylätään useammassa kuin yhdessä osassa, hänen on suoritettava koko lentokoe tai tarkastuslento uudelleen. Jos uusintakokeen tai uusitun tarkastuslennon jokin osa hylätään, hakijan on suoritettava koko lentokoe tai tarkastuslento uudelleen, vaikka hän olisi läpäissyt kyseisen osan aiemmalla kerralla. Monimoottorisilla yhden ohjaajan lentokoneilla on läpäistävä lentokokeen tai tarkastuslennon osa 6, joka koskee moottorihäiriötilanteita. 2. Usean ohjaajan ja yhden ohjaajan vaativien suorituskykyisten lentokoneiden osalta hakijan on läpäistävä kaikki lentokokeen tai tarkastuslennon osat. Jos hakijan suoritus hylätään useammassa kuin viidessä kohdassa, hänen on suoritettava koko lentokoe tai tarkastuslento uudelleen. Korkeintaan viidessä kohdassa hylätyn hakijan on suoritettava hylätyt kohdat uudelleen. Jos uusintakokeen tai uusitun tarkastuslennon jokin kohta hylätään, hakijan on suoritettava koko lentokoe tai tarkastuslento uudelleen, vaikka hän olisi läpäissyt kyseisen kohdan aiemmalla kerralla. Osa 6 ei kuulu ATPL- tai MPL-lentokokeeseen. Jos hakija hylätään vain osassa 6 tai jos hän ei suorita sitä, tyyppikelpuutus myönnetään ilman CAT II- tai CAT III -oikeuksia. Tyyppikelpuutuksen oikeuksien laajentamiseksi CAT II:een tai CAT III:een hakijan on läpäistävä osa 6 asianomaisella ilma-alustyypillä. LENTOKOKEEN HYVÄKSYMISRAJAT 3. Hakijan on osoitettava, että hän a) pystyy käyttämään lentokonetta sen rajoitusten mukaisesti; b) pystyy suorittamaan kaikki lentoliikkeet pehmeästi ja tarkasti; c) toimii harkitusti ja noudattaa hyvää ilmailutapaa; d) osaa soveltaa ilmailutietämystään käytäntöön; e) kykenee koko ajan säilyttämään lentokoneen hallinnan siten, että menetelmän tai liikkeen onnistumista ei ole missään vaiheessa syytä epäillä; f) tuntee ja hallitsee käytännössä miehistöyhteistyön menetelmät sekä toimenpiteet miehistön jäsenen menettäessä toimintakykynsä (jos soveltuu); ja g) pystyy viestimään tehokkaasti muiden miehistön jäsenten kanssa (jos soveltuu). 4. Seuraavat raja-arvot on tarkoitettu yleisohjeiksi. Tarkastuslentäjän on otettava huomioon turbulenssiolosuhteet sekä käytettävän ilma-aluksen käsittelyominaisuudet ja suorituskyky. Korkeus yleisesti ± 100 jalkaa ylösvedon aloitus ratkaisukorkeudesta + 50 jalkaa / – 0 jalkaa minimilaskeutumiskorkeuden/MAPt:n noudattaminen + 50 jalkaa / – 0 jalkaa Lentoradan noudattaminen Radiosuunnistuslaitteiden ohjauksen seuraaminen ± 5° Astepoikkeamat Puolet suuntasäteen ja liukupolun maksimipoikkeamasta (esim. LPV, ILS, MLS, GLS) 2D (LNAV) ja 3D (LNAV/VNAV) lineaariset sivuttaispoikkeamat Lentoradan sivusuuntainen virhe/poikkeama saa yleensä olla enintään ± menetelmän RNP-luvusta. Lyhytaikaiset poikkeamat vaatimuksesta sallitaan (enintään 1 × RNP-luku). 3D lineaariset pystysuuntaiset poikkeamat (esim. RNP APCH (LNAV/VNAV) käytettäessä BaroVNAV-toimintoa): Enintään – 75 jalkaa liukupolun alapuolella missä tahansa vaiheessa ja enintään + 75 jalkaa liukupolun yläpuolella enintään 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta. Ohjaussuunta kaikkien moottorien toimiessa ± 5° moottorihäiriötä jäljiteltäessä ± 10° Nopeus kaikkien moottorien toimiessa ± 5 solmua moottorihäiriötä jäljiteltäessä + 10 solmua / – 5 solmua KOULUTUKSEN, LENTOKOKEEN JA TARKASTUSLENNON SISÄLTÖ 5. Yhden ohjaajan lentokoneet lukuun ottamatta vaativia suorituskykyisiä lentokoneita a) Taulukon merkkien selitykset: P = Koulutetaan päällikön (PIC) tai perämiehen tehtävissä sekä ohjaavana ohjaajana (PF) ja monitoroivana ohjaajana (PM) OTD = Muiden koulutuslaitteiden käyttö mahdollista X = Suoritettava lentosimulaattorilla; muutoin on käytettävä lentokonetta, jos se soveltuu kyseisen lentoliikkeen tai menetelmän suorittamiseen. P# = Koulutukseen on kuuluttava valvottu lentokoneen tarkastus b) Käytännön koulutus on annettava vähintään P-kirjaimella merkityllä koulutuslaitteella, ja se voidaan antaa nuolen (---->) osoittamilla korkeammantasoisilla laitteilla. Koulutuslaitteista käytetään seuraavia lyhenteitä: A = lentokone FFS = lentosimulaattori FSTD = simulaatiokoulutuslaite c) Osan 3B ja monimoottorisilla lentokoneilla osan 6 tähdellä (*) merkityt tehtävät on lennettävä yksinomaan mittarien avulla, jos lentokokeeseen tai tarkastuslentoon sisältyy mittarilentokelpuutuksen voimassaolon jatkaminen tai uusiminen. Jos tähdellä (*) merkittyjä tehtäviä ei lennetä yksinomaan mittarien avulla lentokokeen tai tarkastuslennon aikana ja jos IR-oikeuksia ei hyvitetä, luokka- tai tyyppikelpuutus rajoitetaan vain VFR-lentotoimintaan. d) Osa 3A on suoritettava tyyppikelpuutuksen tai monimoottoristen lentokoneiden luokkakelpuutuksen voimassaolon jatkamiseksi vain VFR-lentotoimintaa varten, jos viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana ei ole suoritettu vaadittuja 10 yksittäistä lentoa. Osaa 3A ei vaadita, jos osa 3B on suoritettu. e) M-kirjain lentokoe/tarkastuslento-sarakkeessa osoittaa tehtävän olevan pakollinen, tai mahdollisuutta valita silloin kun sarakkeessa luetellaan useampi kuin yksi tehtävä. f) Tyyppikelpuutuksen tai monimoottoristen lentokoneiden luokkakelpuutuksen käytännön koulutuksessa on käytettävä FSTD-laitetta, jos laitteen käyttö kuuluu osana hyväksyttyyn luokka- tai tyyppikelpuutuskurssiin. Kurssin hyväksymisessä otetaan huomioon i) käytettävän FSTD-laitteen liitteen VI (osa ARA) ja liitteen VII (osa ORA) vaatimusten mukainen hyväksyntä; ii) kouluttajien kelpoisuus; iii) kurssilla annettavan FSTD-koulutuksen määrä; ja iv) koulutettavien ohjaajien kelpoisuus ja aiempi kokemus vastaavilla tyypeillä. g) Jos oikeutta usean ohjaajan lentotoimintaan haetaan ensimmäistä kertaa, ohjaajan, jolla on oikeus yhden ohjaajan lentotoimintaan, on (1) suoritettava hyväksytyssä koulutusorganisaatiossa siirtymäkurssi, joka sisältää lentoliikkeet ja menetelmät, mukaan lukien MCC sekä osan 7 harjoitukset, joissa hyödynnetään uhkatekijöiden ja virheiden hallintaa (TEM), miehistöyhteistyötä (CRM) ja inhimillisten tekijöiden tuntemusta; ja (2) läpäistävä tarkastuslento usean ohjaajan lentotoiminnassa. h) Jos oikeuksia yhden ohjaajan lentotoimintaan haetaan ensimmäistä kertaa, ohjaaja, jolla on oikeus usean ohjaajan lentotoimintaan, on koulutettava hyväksytyssä koulutusorganisaatiossa ja hänen on suoritettava tarkastuslento seuraavien lisälentoliikkeiden ja -menetelmien osalta yhden ohjaajan lentotoiminnassa: (1) yksimoottorisia lentokoneita varten 1.6, 4.5, 4.6, 5.2 ja tarvittaessa yksi lähestyminen osasta 3B; ja (2) monimoottorisia lentokoneita varten 1.6, osa 6 ja tarvittaessa yksi lähestyminen osasta 3B. i) Ohjaaja, jolla on oikeudet sekä yhden ohjaajan että usean ohjaajan lentotoimintaan g ja h kohdan mukaisesti, voi jatkaa kummankin lentotoiminnan oikeuksien voimassaoloa suorittamalla tarkastuslennon usean ohjaajan lentotoiminnassa sekä lisäksi tapauksen mukaan h alakohdan 1 tai 2 alakohdassa tarkoitetut tehtävät yhden ohjaajan lentotoiminnassa. j) Jos lentokoe tai tarkastuslento suoritetaan ainoastaan usean ohjaajan lentotoiminnassa, tyyppikelpuutus rajoitetaan usean ohjaajan lentotoimintaan. Rajoitus poistetaan, kun ohjaaja täyttää h alakohdan vaatimukset. k) Koulutus, lentokokeet ja tarkastuslennot on suoritettava jäljempänä olevan taulukon mukaisesti. (1) Koulutus hyväksytyssä koulutusorganisaatiossa, lentokoetta ja tarkastuslentoa koskevat vaatimukset yhden ohjaajan oikeuksia varten (2) Koulutus hyväksytyssä koulutusorganisaatiossa, lentokoetta ja tarkastuslentoa koskevat vaatimukset usean ohjaajan oikeuksia varten (3) Koulutus hyväksytyssä koulutusorganisaatiossa, lentokoetta ja tarkastuslentoa koskevat vaatimukset ohjaajille, joilla on yhden ohjaajan oikeudet ja jotka hakevat usean ohjaajan oikeuksia ensimmäistä kertaa (siirtymäkurssi) (4) Koulutus hyväksytyssä koulutusorganisaatiossa, lentokoetta ja tarkastuslentoa koskevat vaatimukset ohjaajille, joilla on usean ohjaajan oikeudet ja jotka hakevat yhden ohjaajan oikeuksia ensimmäistä kertaa (siirtymäkurssi) (5) Koulutus hyväksytyssä koulutusorganisaatiossa ja tarkastuslentoa koskevat vaatimukset, kun yhden ohjaajan ja usean ohjaajan oikeuksien voimassaoloa jatketaan tai ne uusitaan samalla kertaa. (1) (2) (3) (4) (5) Toiminnan laji SP MP SP → MP (ensimmäinen kerta) MP → SP (ensimmäinen kerta) SP + MP Koulutus Lentokoe/tarkastuslento Koulutus Lentokoe/tarkastuslento Koulutus Lentokoe/tarkastuslento Koulutus, lentokoe ja tarkastuslento (yksimoottoriset lentokoneet) Koulutus, lentokoe ja tarkastuslento (monimoottoriset lentokoneet) Yksimoottoriset lentokoneet Monimoottoriset lentokoneet Myöntäminen ensimmäisen kerran Osat 1–6 Osat 1–6 Osat 1–7 Osat 1–7 MCC CRM Inhimilliset tekijät TEM Osa 7 Osat 1–7 1.6, 4.5, 4.6, 5.2 ja soveltuvin osin yksi lähestyminen osasta 3B 1.6, osa 6 ja soveltuvin osin yksi lähestyminen osasta 3B Vaativa yhden ohjaajan lentokone 1–7 1–7 Voimassaolon jatkaminen Ei sovellu Osat 1–6 Ei sovellu Osat 1–7 Ei sovellu Ei sovellu Ei sovellu Ei sovellu MPO: Osat 1–7 SPO: 1.6, 4.5, 4.6, 5.2 ja soveltuvin osin yksi osan 3B mukainen lähestyminen MPO: Osat 1–7 SPO: 1.6, osa 6 ja soveltuvin osin yksi osan 3B mukainen lähestyminen Vaativa yhden ohjaajan lentokone 1–7 1–7 Uusiminen FCL.740 Osat 1–6 FCL.740 Osat 1–6 Ei sovellu Ei sovellu Ei sovellu Ei sovellu Koulutus: FCL.740 Koulutus: FCL.740 Vaativa yhden ohjaajan lentokone 1–7 1–7 Tarkastuslento: samoin kuin voimassaolon jatkaminen Tarkastuslento: samoin kuin voimassaolon jatkaminen l) PBN-oikeuksien saamiseksi tai säilyttämiseksi yhden lähestymisen on oltava RNP APCH. Jos RNP APCH ei ole käytännössä mahdollinen, se on tehtävä asianmukaisesti varustetulla FSTD-laitteella. TMG-MOOTTORIPURJELENTOKONEET JA YHDEN OHJAAJAN LENTOKONEET, EI KUITENKAAN VAATIVAT SUORITUSKYKYISET YHDEN OHJAAJAN LENTOKONEET KÄYTÄNNÖN KOULUTUS LUOKKA- TAI TYYPPIKELPUUTUKSEN LENTOKOE TAI TARKASTUSLENTO Lentoliikkeet/menetelmät FSTD A Kouluttajan kuittaus, kun koulutus suoritettu Lentokoe tai tarkastuslento FSTD-laitteella tai lentokoneella Tarkastuslentäjän kuittaus, kun lentokoe tai tarkastuslento suoritettu OSA 1 1 1.1 Lähtö Lennonvalmistelu, mukaan lukien — asiakirjat; — massa ja tasapaino; — säätietojen hankkiminen ja — NOTAMit. OTD 1.2 Tarkistukset ennen käynnistystä 1.2.1 Ulkopuoliset tarkistukset OTD P# P M 1.2.2 Sisäpuoliset tarkistukset OTD P# P M 1.3 Moottorin käynnistys: normaali käynnistys/häiriöt P----> ----> M 1.4 Rullaus P----> ----> M 1.5 Tarkistukset ennen lentoonlähtöä: moottorin koekäyttö (jos soveltuu) P----> ----> M 1.6 Lentoonlähtömenetelmä: — normaali lentoonlähtö lentokäsikirjan mukaisilla laippa-asetuksilla ja — lentoonlähtö sivutuulessa (jos sopivat olosuhteet) P----> ----> M 1.7 Nousu: — Vx/Vy; — kaarrot määrättyihin ohjaussuuntiin; ja — asettuminen vaakalentoon P----> ----> M 1.8 Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne P----> M OSA 2 2 2.1 Lentokoneen käsittely (näkösääolosuhteet (VMC)) Suora vaakalento eri nopeuksilla, mukaan lukien hidaslento sileänä ja laskusiivekkeet ulkona (sekä hidastaminen pienimpään ohjattavuusnopeuteen (V Vmca), jos soveltuu) P----> ----> 2.2 Jyrkät kaarrot (360° vasemmalle ja oikealle 45° kallistuksella) P----> ----> M 2.3 Sakkaukset ja oikaisu: i) sakkaus sileänä ii) sakkaukseen lähestyminen liukukaarrossa, lähestymisasussa ja -teholla iii) sakkaukseen lähestyminen laskuasussa ja laskuteholla ja iv) sakkaukseen lähestyminen nousukaarrossa, laipat lentoonlähtöasennossa ja nousuteholla (vain yksimoottorisilla lentokoneilla) P----> ----> M 2.4 Lentokoneen käsittely automaattiohjauksen ja lennonohjausnäytön (flight director) avulla (voidaan suorittaa osassa 3), jos lentokoneessa ovat nämä laitteet P----> ----> M 2.5 Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne P----> ----> M OSA 3A 3A 3A.1 Matkalennon VFR-menetelmät (ks. B5.c ja B5.d) Lentosuunnitelma, laskelmasuunnistus ja kartanluku P----> ----> 3A.2 Korkeuden, ohjaussuunnan ja nopeuden säilyttäminen P----> ----> 3A.3 Suunnistus kartan avulla, aika-arviot ja niiden korjaukset P----> ----> 3A.4 Radiosuunnistuslaitteiden käyttö (jos soveltuu) P----> ----> 3A.5 Lennon seuranta (operatiivinen lentosuunnitelma, rutiinitarkastukset, mm. polttoaine, järjestelmät, jäänesto) P----> ----> 3A.6 Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne P----> ----> OSA 3B 3B 3B.1* Mittarilento IFR-lähtömenetelmät P----> ----> M 3B.2* IFR-matkalento P----> ----> M 3B.3* Odotusmenetelmät P----> ----> M 3B.4* 3D-lähestyminen 200 jalan (60 m) ratkaisukorkeuteen (DH/A) tai tarvittaessa suurempaan menetelmäminimiin (automaattiohjausta voidaan käyttää korkeussuuntaisen lentoradan loppulähestymissegmenttiin hakeutumiseen) P----> ----> M 3B.5* 2D-lähestyminen minimilaskeutumiskorkeuteen (MDH/A) P----> ----> M 3B.6* Lentotehtäviä kompassin ja keinohorisontin häiriöitä jäljitellen: — mittarikaarrot ja — oikaisut epätavallisista asennoista P----> ----> M 3B.7* Suunta- tai liukusäteen toimintahäiriö P----> ----> 3B.8* Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne P----> ----> M Tyhjä OSA 4 4 4.1 Saapumismenetelmä ja laskut Lentopaikan saapumismenetelmä P----> ----> M 4.2 Normaali lasku P----> ----> M 4.3 Lasku käyttämättä laskusiivekkeitä P----> ----> M 4.4 Sivutuulilasku (jos sopivat olosuhteet) P----> ----> 4.5 Lähestyminen ja lasku tyhjäkäynnillä enintään 2 000 jalan korkeudesta kiitotien yläpuolelta (vain yksimoottorisilla lentokoneilla) P----> ----> 4.6 Ylösveto minimikorkeudesta P----> ----> M 4.7 Ylösveto ja lasku yöllä (jos soveltuu) P----> ----> 4.8 Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne P----> ----> M OSA 5 5 Toiminta poikkeus- ja pakkotilanteissa (Tämä osa voidaan suorittaa osien 1–4 yhteydessä) 5.1 Lentoonlähdön keskeytys kohtuullisesta nopeudesta P----> ----> M 5.2 Simuloitu moottorihäiriö lentoonlähdön jälkeen (vain yksimoottorisilla lentokoneilla) P M 5.3 Simuloitu pakkolasku ilman moottoritehoa (vain yksimoottorisilla lentokoneilla) P M 5.4 Muita simuloituja pakkotilanteita: i) tulipalo tai savunmuodostus lennolla ja ii) järjestelmävikoja P----> ----> 5.5 Vain monimoottori- ja TMG-koulutus: moottorin pysäytys ja uudelleenkäynnistys (turvallisessa korkeudessa, jos suoritetaan lentokoneella) P----> ----> 5.6 Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne OSA 6 6 6.1* Toiminta moottorihäiriötilanteissa (Tämä osa voidaan suorittaa osien 1–5 yhteydessä) Simuloitu moottorihäiriö lentoonlähdössä (turvallisessa korkeudessa, ellei suoriteta lentosimulaattorilla tai FNPT II:lla) P----> --->X M 6.2* Lähestyminen ja ylösveto moottorihäiriötä jäljitellen P----> ----> M 6.3* Lähestyminen ja lasku pysähtymiseen asti moottorihäiriötä jäljitellen P----> ----> M 6.4 Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne P----> ----> M OSA 7 7 UPRT 7.1 Lentoliikkeet ja menetelmät 7.1.1 Lento manuaaliohjauksella lennonohjausnäyttöjen avulla ja ilman niitä (ei automaattiohjausta, ei työntövoiman laskentajärjestelmää / automaattista tehonsäätöä ja erilaisilla ohjausmoodeilla, jos soveltuu) P-----> ----> 7.1.1.1 Eri nopeuksilla (mukaan lukien hidas lento) ja lentokorkeuksilla FSTD-koulutuksen sallitulla lentoalueella. P-----> ----> 7.1.1.2 Jyrkät kaarrot 45° kallistuksella 180°–360° vasemmalle ja oikealle P-----> ----> 7.1.1.3 Kaarrot spoilereita käyttäen ja ilman niitä P-----> ----> 7.1.1.4 Menetelmämittarilento ja lentoliikkeet, mukaan lukien mittarilähtö ja -saapuminen sekä näkölähestyminen P-----> ----> 7.2 7.2.1 Epätavallisista lentoasennoista oikaisun koulutus Sakkaustilanteesta oikaisu: — lentoonlähtöasussa, — sileänä matalalla korkeudella, — sileänä lähellä suurinta sallittua lentokorkeutta ja — laskuasussa P-----> ----> 7.2.2 Seuraavat oikaisuharjoitukset: — oikaisu nokka ylös -asennosta eri kallistuskulmilla ja — oikaisu nokka alas -asennosta eri kallistuskulmilla P Ainoastaan koulutustehtävään hyväksytyllä lentosimulaattorilla X Tätä harjoitusta ei saa suorittaa lentokoneella. Vain FFS 7.3 Ylösveto kaikkien moottorien toimiessa* mittarilähestymisen eri vaiheista P---> -----> 7.4 Laskun keskeytys kaikkien moottorien toimiessa: — eri korkeuksista, kun DH/MDH on alle 15 m (50 ft) kiitotien kynnyksen yläpuolella — maakosketuksen jälkeen (keskeytetty lasku) — Lentokoneilla, joita ei ole tyyppihyväksytty liikenneluokan (JAR/FAR 25) tai kevytliikenneluokan (SFAR 23) lentokoneiksi, keskeytetty lasku kaikkien moottorien toimiessa on aloitettava MDH/A:n alapuolelta tai maakosketuksen jälkeen. P-----> -----> 6. Usean ohjaajan lentokoneet ja vaativat suorituskykyiset yhden ohjaajan lentokoneet a) Taulukon merkkien selitykset: P = Koulutetaan päällikön (PIC) tai perämiehen tehtävissä sekä ohjaavana ohjaajana (PF) ja monitoroivana ohjaajana (PM) tyyppikelpuutuksen myöntämistä varten. OTD = Muiden koulutuslaitteiden käyttö mahdollista X = Suoritettava lentosimulaattorilla; muutoin on käytettävä lentokonetta, jos se soveltuu kyseisen lentoliikkeen tai menetelmän suorittamiseen. P# = Koulutukseen on kuuluttava valvottu lentokoneen tarkastus b) Käytännön koulutus on annettava vähintään P-kirjaimella merkityllä koulutuslaitteella, ja se voidaan antaa nuolen (---->) osoittamilla korkeammantasoisilla laitteilla Koulutuslaitteista käytetään seuraavia lyhenteitä: A = lentokone FFS = lentosimulaattori FSTD = simulaatiokoulutuslaite c) Tähdellä (*) merkityt kohdat on lennettävä yksinomaan mittarien avulla. d) M-kirjain lentokoe/tarkastuslento-sarakkeessa osoittaa tehtävän olevan pakollinen. e) Käytännön koulutuksessa ja kokeissa on käytettävä lentosimulaattoria, jos lentosimulaattori kuuluu osana hyväksyttyyn tyyppikurssiin. Kurssin hyväksymisessä otetaan huomioon i) kouluttajien kelpoisuus; ii) FSTD-laitteella annettavan koulutuksen hyväksyntä ja määrä ja iii) koulutettavien ohjaajien kelpoisuus ja aiempi kokemus vastaavilla tyypeillä. f) Usean ohjaajan lentokoneissa ja vaativissa suorituskykyisissä yhden ohjaajan lentokoneissa, joita käytetään usean ohjaajan lentotoiminnassa, lentoliikkeisiin ja menetelmiin on kuuluttava miehistöyhteistyö. g) Yhden ohjaajan lentotoiminnassa vaativilla suorituskykyisillä yhden ohjaajan lentokoneilla lentoliikkeet ja menetelmät on suoritettava yhden ohjaajan toimintaympäristössä. h) Vaativien suorituskykyisten yhden ohjaajan lentokoneiden osalta, kun lentokoe tai tarkastuslento suoritetaan usean ohjaajan lentotoiminnassa, tyyppikelpuutus rajoitetaan usean ohjaajan lentotoimintaan. Jos haetaan oikeuksia toimintaan yhden ohjaajan miehistöllä, kohtien 2.5, 3.8.3.4, 4.4, 5.5 lentoliikkeet/menetelmät ja vähintään yksi lentoliike/menetelmä osasta 3.4 on suoritettava lisäksi ainoana ohjaajana. i) Kun kyseessä on FCL.720.A kohdan e alakohdan mukaisesti myönnetty rajoitettu tyyppikelpuutus, hakijan on täytettävä samat vaatimukset kuin muiden kyseisen tyyppikelpuutuksen hakijoiden, lukuun ottamatta lentoonlähtö- ja laskuvaiheisiin liittyviä käytännön harjoituksia. j) PBN-oikeuksien saamiseksi tai säilyttämiseksi yhden lähestymisen on oltava RNP APCH. Jos RNP APCH ei ole käytännössä mahdollinen, se on tehtävä asianmukaisesti varustetulla FSTD-laitteella. USEAN OHJAAJAN LENTOKONEET JA VAATIVAT SUORITUSKYKYISET YHDEN OHJAAJAN LENTOKONEET KÄYTÄNNÖN KOULUTUS LENTOKOE TAI TARKASTUSLENTO ATPL- TAI MPL-LUPAKIRJAA TAI TYYPPIKELPUUTUSTA VARTEN Lentoliikkeet/menetelmät FSTD A Kouluttajan kuittaus, kun koulutus suoritettu Lentokoe tai tarkastuslento FSTD-laitteella tai lentokoneella Tarkastuslentäjän kuittaus, kun lentokoe tai tarkastuslento suoritettu OSA 1 1 Lennon valmistelu 1.1 Suoritusarvolaskelmat OTD P 1.2 Lentokoneen ulkopuolinen tarkastus, tarkastuskohteet ja tarkastuksen tarkoitus OTD P# P 1.3 Ohjaamotarkistukset P-----> -----> 1.4 Tarkistuslistan käyttö ennen moottoreiden käynnistystä, käynnistys, radio ja suunnistuslaitteiden tarkistus, suunnistus- ja yhteydenpitotaajuuksien valinta ja asetus P-----> -----> M 1.5 Rullaus lennonjohdon tai kouluttajan antamien ohjeiden mukaan P-----> -----> 1.6 Tarkistukset ennen lentoonlähtöä P-----> -----> M OSA 2 2 Lentoonlähdöt 2.1 Normaalit lentoonlähdöt eri laippa-asetuksilla, myös pysähtymättä kiitotielle P-----> -----> 2.2* Mittarilentoonlähtö; siirtyminen mittarilentoon rotaation aikana tai heti maasta irtoamisen jälkeen P-----> -----> 2.3 Lentoonlähtö sivutuulessa P-----> -----> 2.4 Lentoonlähtö suurimmalla sallitulla lentoonlähtömassalla (todellisella tai simuloidulla) P-----> -----> 2.5 Lentoonlähtö, jossa simuloitu moottorihäiriö: 2.5.1* pian V2:n saavuttamisen jälkeen P-----> -----> (Lentokoneilla, joita ei ole tyyppihyväksytty liikenneluokan tai kevytliikenneluokan lentokoneiksi, moottorihäiriötä ei saa simuloida ennen kuin on saavutettu vähintään 500 jalan korkeus kiitotien pään korkeustasosta. Jos lentokoneen suoritusarvot ovat lentoonlähtömassan ja tiheyskorkeuden suhteen samat kuin liikenneluokan lentokoneilla, kouluttaja voi simuloida moottorihäiriön pian V2:n saavuttamisen jälkeen) 2.5.2* V1:n ja V2:n välillä P X M vain FFS 2.6 Lentoonlähdön keskeytys kohtuullisesta nopeudesta ennen V1:n saavuttamista P-----> ---->X M OSA 3 3 Lentoliikkeet ja menetelmät 3.1 Lento manuaaliohjauksella lennonohjausnäyttöjen avulla ja ilman niitä (ei automaattiohjausta, ei työntövoiman laskentajärjestelmää / automaattista tehonsäätöä ja erilaisilla ohjausmoodeilla, jos soveltuu) P-----> ----> 3.1.1 Eri nopeuksilla (mukaan lukien hidas lento) ja lentokorkeuksilla FSTD-koulutuksen sallitulla lentoalueella P-----> ----> 3.2.1 Jyrkät kaarrot 45° kallistuksella 180°–360° vasemmalle ja oikealle P-----> ----> 3.3.1 Kaarrot spoilereita käyttäen ja ilman niitä P-----> ----> 3.4.1 Menetelmämittarilento ja lentoliikkeet, mukaan lukien mittarilähtö ja -saapuminen sekä näkölähestyminen P-----> ----> 3.2 Pituuskallistuksen muutos ja Mach-nopeuteen liittyvä tärinä (jos soveltuu) sekä lentokoneen muut erityiset lento-ominaisuudet (esim. dutch roll) P-----> ---->X Tätä harjoitusta ei saa suorittaa lentokoneella. Vain FFS 3.3 Lentomekaanikon paneelin järjestelmien ja hallintalaitteiden normaali käyttö (jos soveltuu) OTD P-----> -----> 3.4 Seuraavien järjestelmien käyttö normaalitoiminnassa ja poikkeustilanteissa: M Kohdista 3.4.0–3.4.14 on valittava vähintään kolme poikkeustilannetehtävää 3.4.0 Moottori (tarvittaessa potkuri) OTD P-----> -----> 3.4.1 Paineistus ja ilmastointi OTD P-----> -----> 3.4.2 Pitot-staattinen järjestelmä OTD P-----> -----> 3.4.3 Polttoainejärjestelmä OTD P-----> -----> 3.4.4 Sähköjärjestelmä OTD P-----> -----> 3.4.5 Hydraulijärjestelmä OTD P-----> -----> 3.4.6 Ohjaimet ja trimmit OTD P-----> -----> 3.4.7 Jäänesto- ja jäänpoistojärjestelmä, tuulilasin lämmitys OTD P-----> -----> 3.4.8 Autopilotti/ lennonohjausnäyttö (flight director) OTD P-----> -----> M (vain yhden ohjaajan lento-koneissa) 3.4.9 Sakkauksen varoitus- ja estojärjestelmät ja vakautusjärjestelmät OTD P-----> -----> 3.4.10 GPWS, säätutka, radiokorkeusmittari, transponderi P-----> -----> 3.4.11 Radio, suunnistuslaitteet, mittarit, FMS OTD P-----> -----> 3.4.12 Laskuteline ja jarrut OTD P-----> -----> 3.4.13 Solakot ja laskusiivekkeet OTD -----> 3.4.14 Apuvoimalaite (APU) OTD P-----> -----> Tyhjä 3.6 Toiminta poikkeus- ja pakkotilanteissa: M Kohdista 3.6.1–3.6.9 on valittava vähintään kolme tehtävää 3.6.1 Palonsammutustoimet, esimerkiksi moottorin, APU:n, matkustamon, rahtitilan, ohjaamon, siiven ja sähkölaitteiden palot, mukaan lukien evakuointi P-----> -----> 3.6.2 Savun torjunta ja poisto P-----> -----> 3.6.3 Moottorihäiriöt, moottorin sammutus ja uudelleenkäynnistys turvallisessa korkeudessa P-----> -----> 3.6.4 Polttoaineen pikatyhjennys (simuloituna) P-----> -----> 3.6.5 Nopeat tuulen muutokset (wind shear) lentoonlähdössä ja laskussa P X Vain FFS 3.6.6 Paineistushäiriö (simuloituna) ja nopea korkeuden vähennys (emergency descent) P-----> -----> 3.6.7 Ohjaamomiehistön jäsenen toimintakyvyn menetys P-----> -----> 3.6.8 Muut pakkotilannemenetelmät lentokäsikirjan (AFM) mukaisesti P-----> -----> 3.6.9 TCAS-varoitus OTD P-----> Ei saa käyttää lentokonetta Vain FFS 3.7 Epätavallisista lentoasennoista oikaisun koulutus 3.7.1 Sakkaustilanteista oikaisu: — lentoonlähtöasussa, — sileänä matalalla korkeudella, — sileänä lähellä suurinta sallittua lentokorkeutta ja — laskuasussa P Ainoastaan koulutustehtävään hyväksytyllä lentosimulaattorilla X Tätä harjoitusta ei saa suorittaa lentokoneella. 3.7.2 Seuraavat oikaisuharjoitukset: — oikaisu nokka ylös -asennosta eri kallistuskulmilla ja — oikaisu nokka alas -asennosta eri kallistuskulmilla P Ainoastaan koulutustehtävään hyväksytyllä lentosimulaattorilla X Tätä harjoitusta ei saa suorittaa lentokoneella. Vain FFS 3.8 Mittarilentomenetelmät 3.8.1* Lähtö- ja saapumisreittien sekä lennonjohdon ohjeiden noudattaminen P-----> -----> M 3.8.2* Odotusmenetelmät P-----> -----> 3.8.3* 3D-lähestymiset 200 jalan (60 m) ratkaisukorkeuteen tai tarvittaessa suurempaan menetelmäminimiin Huom. RNP APCH -lähestymismenetelmät saattavat lentokäsikirjan mukaan edellyttää automaattiohjauksen tai lennonohjausnäytön käyttöä. Manuaaliohjauksella lennettävän menetelmän valinnassa on otettava huomioon lentokäsikirjan rajoitukset (esim. kohtaan 3.8.3.1 valitaan ILS, jos lentokäsikirjassa on tällainen rajoitus). 3.8.3.1 *Käsin ohjaten, ilman lennonohjausnäyttöä P-----> -----> M (vain lentokoe) 3.8.3.2* Käsin ohjaten, lennonohjausnäytön avulla P-----> -----> 3.8.3.3* Automaattiohjauksella P-----> -----> 3.8.3.4* Käsin ohjaten, simuloidussa moottorihäiriötilanteessa; moottorihäiriö on oltava simuloituna loppulähestymisen aikana ennen kuin saavutetaan 1 000 jalan korkeus lentopaikan korkeustasosta, ja sitä on simuloitava maakosketukseen asti tai keskeytetyn lähestymisen menetelmän loppuun asti. Lentokoneilla, joita ei ole tyyppihyväksytty liikenneluokan (JAR/FAR 25) tai kevytliikenneluokan (SFAR 23) lentokoneiksi, lähestyminen moottorihäiriötä jäljitellen ja sitä seuraava ylösveto on tehtävä kohdassa 3.8.4 tarkoitetun ei-tarkkuuslähestymisen yhteydessä. Ylösveto on aloitettava, kun saavutetaan julkaistu estevarakorkeus (OCH/A), mutta kuitenkin viimeistään saavutettaessa MDH/A 500 jalkaa kiitotien kynnyksen korkeustasosta. Jos lentokoneen suoritusarvot ovat lentoonlähtömassan ja tiheyskorkeuden suhteen samat kuin liikenneluokan lentokoneilla, kouluttaja voi simuloida moottorihäiriön 3.8.3.4 kohdan mukaisesti. P-----> -----> M 3.8.3.5* Käsin ohjaten, yksi moottori epäkunnossa (simuloituna); moottorihäiriötä on simuloitava loppulähestymisen aikana ennen ulkomerkin (OM) ylitystä enintään 4 NM:n matkalla maakosketukseen asti tai keskeytetyn lähestymisen menetelmän loppuun asti Lentokoneilla, joita ei ole tyyppihyväksytty liikenneluokan (JAR/FAR 25) tai kevytliikenneluokan (SFAR 23) lentokoneiksi, lähestyminen moottorihäiriötä jäljitellen ja sitä seuraava ylösveto on tehtävä kohdassa 3.8.4 tarkoitetun ei-tarkkuuslähestymisen yhteydessä. Ylösveto on aloitettava, kun saavutetaan julkaistu OCH/A, mutta kuitenkin viimeistään saavutettaessa MDH/A 500 jalkaa kiitotien kynnyksen korkeustasosta. Jos lentokoneen suoritusarvot ovat lentoonlähtömassan ja tiheyskorkeuden suhteen samat kuin liikenneluokan lentokoneilla, kouluttaja voi simuloida moottorihäiriön 3.8.3.4 kohdan mukaisesti. P-----> -----> M 3.8.4* 2D-lähestyminen minimilaskeutumiskorkeuteen P*---> -----> M 3.8.5 Kiertolähestyminen seuraavasti: a)* mittarilähestyminen kyseisen lentopaikan kiertolähestymisen minimilaskeutumiskorkeuteen lentopaikan mittarilähestymislaitteiden mukaisesti simuloiduissa IMC-olosuhteissa, jota seuraa: b) kiertolähestyminen minimilaskeutumiskorkeudessa toiselle kiitotielle, jonka suunta poikkeaa vähintään 90° a alakohdan mittarilähestymisen loppulähestymissuunnasta. Huomautus: Jos a ja b alakohdan tehtäviä ei voida lennonjohdollisista syistä suorittaa, huonon näkyvyyden kuvio voidaan lentää simuloituna. P*---> -----> 3.8.6 Näkölähestymiset P----> -----> OSA 4 4 Keskeytetyn lähestymisen menetelmät 4.1 Ylösveto kaikkien moottorien toimiessa* 3D-lähestymisessä ratkaisukorkeudesta P*---> -----> 4.2 Ylösveto kaikkien moottorien toimiessa* mittarilähestymisen eri vaiheista P*---> -----> 4.3 Muita keskeytettyjä lähestymisiä P*---> -----> 4.4* Ylösveto käsin ohjaten kriittinen moottori epäkunnossa (simuloituna) mittarilähestymisen jälkeen DH:sta, MDH:sta tai MAPt:sta P-----> -----> M 4.5 Laskun keskeytys kaikkien moottorien toimiessa: — eri korkeuksista DH/MDH:n alapuolelta; — maakosketuksen jälkeen (keskeytetty lasku) Lentokoneilla, joita ei ole tyyppihyväksytty liikenneluokan (JAR/FAR 25) tai kevytliikenneluokan (SFAR 23) lentokoneiksi, keskeytetty lasku kaikkien moottorien toimiessa on aloitettava MDH/A:n alapuolelta tai maakosketuksen jälkeen. P-----> -----> OSA 5 5 Laskut 5.1 Normaalit laskut* siten, että näköyhteys on saavutettu mittarilähestymisessä ratkaisukorkeuteen tultaessa P 5.2 Lasku, jossa korkeusohjaimen trimmi on simuloitu lukkiutuneeksi sellaiseen asentoon, jossa lentokone ei ole trimmattuna P-----> Tätä harjoitusta ei saa suorittaa lentokoneella. Vain FFS 5.3 Sivutuulilaskuja (ilma-aluksella, jos mahdollista) P-----> -----> 5.4 Laskukierros ja lasku laipat ja solakot sisällä tai vain osittain ulkona P-----> -----> 5.5 Lasku kriittinen moottori epäkunnossa (simuloituna) P-----> -----> M 5.6 Lasku kaksi moottoria epäkunnossa: — kolmimoottorisilla lentokoneilla keskimmäinen ja toinen ulompi moottori, jos se on mahdollista lentokäsikirjan tietojen mukaan ja — nelimoottorisilla lentokoneilla kaksi moottoria toisella sivulla P X M Vain FFS (vain lentokoe) Yleiset huomautukset: Tyyppikelpuutuksen laajentamiselle mittarilähestymisiin alle 200 jalan (60 metrin) ratkaisukorkeutta käyttäen (Cat II/III -toimintaan) on erilliset vaatimukset. OSA 6 Tyyppikelpuutukseen liitettävä lisäoikeus mittarilähestymisiin, joissa käytetään alle 60 metrin (200 jalan) ratkaisukorkeutta (CAT II/III) Mittarilähestymisiin, joissa ratkaisukorkeus on alle 60 metriä (200 jalkaa), vaaditaan koulutus vähintään seuraavissa lentoliikkeissä ja menetelmissä. Seuraavassa tarkoitettujen mittarilähestymisten ja keskeytettyjen lähestymisten aikana on käytettävä kaikkia lentokoneen laitteita, jotka tyyppihyväksynnän mukaan vaaditaan mittarilähestymisiin käyttäen alle 60 metrin (200 jalan) ratkaisukorkeutta. 6.1* Keskeytetty lentoonlähtö pienimmällä sallitulla kiitotienäkyvyydellä (RVR) P-----> ---->X Tätä harjoitusta ei saa suorittaa lentokoneella. M* 6.2* CAT II/III -lähestymiset: simuloiduissa mittarilento-olosuhteissa siihen ratkaisukorkeuteen asti, johon hyväksyntää haetaan, käyttäen lennonohjausjärjestelmää. Normaaleja miehistöyhteistyömenetelmiä (tehtävänjako, vakiosanonnat ja niiden käyttö, keskinäinen valvonta, tiedonvaihto ja avustaminen) on noudatettava. P-----> -----> M 6.3* Ylösveto: 6.2 kohdassa tarkoitettujen lähestymisten jälkeen ratkaisukorkeudesta. Koulutukseen on kuuluttava myös ylösveto, jonka syynä on (simuloitu) riittämätön kiitotienäkyvyys, nopeat tuulen muutokset (wind shear), lentokoneen poikkeaminen liiaksi onnistuneen lähestymisen rajoista ja maalaitteiden tai ilma-aluksen laitteiden häiriö ennen ratkaisukorkeuden saavuttamista, sekä ylösveto, jossa simuloitu ilma-aluksen laitehäiriö. P-----> -----> M* 6.4* Lasku(t): siten, että näköyhteys on saavutettu mittarilähestymisessä ratkaisukorkeuteen tultaessa. Jos se on kyseisellä lennonohjausjärjestelmällä mahdollista, on suoritettava automaattilasku. P-----> -----> M HUOMAUTUS: CAT II/III-lähestymiset on suoritettava kyseistä toimintaa koskevien lentotoimintamääräysten mukaisesti. 7. Luokkakelpuutukset – vesi Osa 6 on suoritettava monimoottoristen vesilentokoneiden luokkakelpuutuksen voimassaolon jatkamiseksi ja rajoitetaan vain VFR-lentotoimintaan, jos vaadittuja 10 yksittäistä lentoa viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana ei ole suoritettu. LUOKKAKELPUUTUS – VESI KÄYTÄNNÖN KOULUTUS LUOKKAKELPUUTUKSEN LENTOKOE TAI TARKASTUSLENTO Lentoliikkeet/menetelmät Kouluttajan kuittaus, kun koulutus suoritettu Tarkastuslentäjän kuittaus, kun tarkastuslento suoritettu OSA 1 1 Lähtö 1.1 Lennonvalmistelu, mukaan lukien — asiakirjat; — massa ja tasapaino; — säätietojen hankkiminen ja — NOTAMit. 1.2 Tarkistukset ennen käynnistystä Ulkopuoliset/sisäpuoliset 1.3 Moottorin käynnistys ja sammutus Normaali käynnistys/häiriöt 1.4 Rullaus 1.5 Rullaus portaalla 1.6 Kiinnittyminen: Ranta Laituri Poiju 1.7 Liikkuminen vedessä moottori sammutettuna 1.8 Tarkistukset ennen lentoonlähtöä: moottorin koekäyttö (jos soveltuu) 1.9 Lentoonlähtömenetelmä: — normaali lentoonlähtö lentokäsikirjan mukaisilla laippa-asetuksilla ja — lentoonlähtö sivutuulessa (jos sopivat olosuhteet) 1.10 Nousu: — kaarrot määrättyihin ohjaussuuntiin — asettuminen vaakalentoon 1.11 Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne OSA 2 2 Lentokoneen käsittely (VFR) 2.1 Suora vaakalento eri nopeuksilla, mukaan lukien hidaslento sileänä ja laskusiivekkeet ulkona (sekä hidastaminen pienimpään ohjattavuusnopeuteen (VMCA), jos soveltuu) 2.2 Jyrkät kaarrot (360° vasemmalle ja oikealle 45° kallistuksella) 2.3 Sakkaukset ja oikaisu: i) sakkaus sileänä ii) sakkaukseen lähestyminen liukukaarrossa, lähestymisasussa ja -teholla iii) sakkaukseen lähestyminen laskuasussa ja laskuteholla ja iv) sakkaukseen lähestyminen nousukaarrossa, laipat lentoonlähtöasennossa ja nousuteholla (vain yksimoottorisilla lentokoneilla) 2.4 Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne OSA 3 3 Matkalennon VFR-menetelmät 3.1 Lentosuunnitelma, laskelmasuunnistus ja kartanluku 3.2 Korkeuden, ohjaussuunnan ja nopeuden säilyttäminen 3.3 Suunnistus kartan avulla, aika-arviot ja niiden korjaukset 3.4 Radiosuunnistuslaitteiden käyttö (jos soveltuu) 3.5 Lennon seuranta (operatiivinen lentosuunnitelma, rutiinitarkastukset, mm. polttoaine, järjestelmät, jäänesto) 3.6 Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne OSA 4 4 Saapumismenetelmä ja laskut 4.1 Lentopaikan saapumismenetelmä (vain amfibiot) 4.2 Normaali lasku 4.3 Lasku käyttämättä laskusiivekkeitä 4.4 Sivutuulilasku (jos sopivat olosuhteet) 4.5 Lähestyminen ja lasku tyhjäkäynnillä enintään 2 000 jalan korkeudesta vedenpinnan yläpuolelta (vain yksimoottorisilla lentokoneilla) 4.6 Ylösveto minimikorkeudesta 4.7 Lasku tyyneen veteen Lasku voimakkaaseen aallokkoon 4.8 Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne OSA 5 5 Toiminta poikkeus- ja pakkotilanteissa (Tämä osa voidaan suorittaa osien 1–4 yhteydessä) 5.1 Lentoonlähdön keskeytys kohtuullisesta nopeudesta 5.2 Simuloitu moottorihäiriö lentoonlähdön jälkeen (vain yksimoottorisilla lentokoneilla) 5.3 Simuloitu pakkolasku ilman moottoritehoa (vain yksimoottorisilla lentokoneilla) 5.4 Muita simuloituja pakkotilanteita: i) tulipalo tai savunmuodostus lennolla ja ii) järjestelmävikoja 5.5 Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne OSA 6 6 Toiminta moottorihäiriötilanteissa (Tämä osa voidaan suorittaa osien 1–5 yhteydessä) 6.1 Simuloitu moottorihäiriö lentoonlähdössä (turvallisessa korkeudessa, ellei suoriteta lentosimulaattorilla ja FNPT II:lla) 6.2 Moottorin sammutus ja uudelleenkäynnistys (vain lentokokeessa monimoottorisilla lentokoneilla) 6.3 Lähestyminen ja ylösveto moottorihäiriötä jäljitellen 6.4 Lähestyminen ja lasku pysähtymiseen asti moottorihäiriötä jäljitellen 6.5 Yhteydenpito lennonjohtoon – selvitysten noudattaminen, radiopuhelinliikenne C. Helikoptereita koskevat erityisvaatimukset 1. Lentokokeessa tai tarkastuslennolla tyyppikelpuutuksia ja ATPL-lupakirjaa varten hakijan on läpäistävä lentokokeen tai tarkastuslennon osat 1–4 ja 6 (soveltuvin osin). Jos hakijan suoritus hylätään useammassa kuin viidessä kohdassa, hänen on suoritettava koko lentokoe tai tarkastuslento uudelleen. Korkeintaan viidessä kohdassa hylätyn hakijan on suoritettava hylätyt kohdat uudelleen. Jos uusintakokeen jokin kohta hylätään, hakijan on suoritettava koko koe uudelleen, vaikka hän olisi läpäissyt kyseiset kohdat aiemmalla kerralla. Kaikki lentokokeen tai tarkastuslennon osat on suoritettava kuuden kuukauden kuluessa. 2. Mittarilentokelpuutusta varten suoritettavalla tarkastuslennolla hakijan on läpäistävä tarkastuslennon osa 5. Jos hakijan suoritus hylätään useammassa kuin kolmessa kohdassa, hänen on suoritettava koko osa 5 uudelleen. Korkeintaan kolmessa kohdassa hylätyn hakijan on suoritettava hylätyt kohdat uudelleen. Jos jokin uusitun tarkastuslennon kohta hylätään tai mikä tahansa muu osan 5 kohta hylätään, hakijan on suoritettava koko tarkastuslento uudelleen, vaikka hän olisi läpäissyt kyseiset kohdat aiemmalla kerralla. LENTOKOKEEN HYVÄKSYMISRAJAT 3. Hakijan on osoitettava, että hän a) pystyy käyttämään helikopteria sen rajoitusten mukaisesti; b) pystyy suorittamaan kaikki lentoliikkeet pehmeästi ja tarkasti; c) toimii harkitusti ja noudattaa hyvää ilmailutapaa; d) osaa soveltaa ilmailutietämystään käytäntöön; e) kykenee koko ajan säilyttämään helikopterin hallinnan siten, että menetelmän tai liikkeen onnistumista ei ole missään vaiheessa syytä epäillä; f) tuntee ja hallitsee käytännössä miehistöyhteistyön menetelmät sekä toimenpiteet miehistön jäsenen menettäessä toimintakykynsä (jos soveltuu); ja g) pystyy viestimään tehokkaasti muiden miehistön jäsenten kanssa (jos soveltuu). 4. Seuraavat raja-arvot on tarkoitettu yleisohjeiksi. Tarkastuslentäjän on otettava huomioon turbulenssiolosuhteet sekä käytettävän ilma-aluksen käsittelyominaisuudet ja suorituskyky. a) IFR-lennon raja-arvot Korkeus yleisesti ± 100 jalkaa ylösvedon aloitus ratkaisukorkeudesta + 50 jalkaa / – 0 jalkaa minimilaskeutumiskorkeuden/MAPt:n noudattaminen + 50 jalkaa / – 0 jalkaa Lentoradan noudattaminen Radiosuunnistuslaitteiden ohjauksen seuraaminen ± 5° Astepoikkeamat Puolet suuntasäteen ja liukupolun maksimipoikkeamasta (esim. LPV, ILS, MLS, GLS) 2D (LNAV) ja 3D (LNAV/VNAV) lineaariset sivuttaispoikkeamat Lentoradan sivusuuntainen virhe/poikkeama saa yleensä olla enintään ± menetelmän RNP-luvusta. Lyhytaikaiset poikkeamat vaatimuksesta sallitaan (enintään 1 × RNP-luku). 3D lineaariset pystysuuntaiset poikkeamat (esim. RNP APCH (LNAV/VNAV) käytettäessä BaroVNAV-toimintoa): Enintään – 75 jalkaa liukupolun alapuolella missä tahansa vaiheessa ja enintään + 75 jalkaa liukupolun yläpuolella enintään 1 000 jalan korkeudella lentopaikan korkeustasosta. Ohjaussuunta kaikkien moottorien toimiessa ± 5° moottorihäiriötä jäljiteltäessä ± 10° Nopeus kaikkien moottorien toimiessa ± 5 solmua moottorihäiriötä jäljiteltäessä + 10 solmua / – 5 solmua b) VFR-lennon raja-arvot Korkeus yleisesti ± 100 jalkaa Ohjaussuunta normaalitoiminnassa ± 5° poikkeus- ja pakkotilanteissa ± 10° Nopeus yleisesti ± 10 solmua moottorihäiriötä jäljiteltäessä + 10 solmua / – 5 solmua Maaliikehdinnän sivupoikkeama lentoonlähtö leijunnasta maavaikutuksessa ± 3 jalkaa Lasku ± 2 jalkaa (0 jalkaa taaksepäin tai sivulle) KOULUTUKSEN, LENTOKOKEEN JA TARKASTUSLENNON SISÄLTÖ YLEISTÄ 5. Taulukon merkkien selitykset: P = Koulutetaan päällikön tehtävissä yhden ohjaajan helikopterin tyyppikelpuutuksen (SPH) myöntämistä varten tai päällikön tai perämiehen tehtävissä sekä ohjaavana ohjaajana (PF) ja monitoroivana ohjaajana (PM) usean ohjaajan helikopterin tyyppikelpuutuksen (MPH) myöntämistä varten. 6. Käytännön koulutus on annettava vähintään P-kirjaimella merkityllä koulutuslaitteella, ja se voidaan antaa nuolen (---->) osoittamilla korkeammantasoisilla laitteilla. Koulutuslaitteista käytetään seuraavia lyhenteitä: FFS = lentosimulaattori FTD = lentokoulutuslaite H = helikopteri 7. Tähdellä (*) merkityt tehtävät on lennettävä todellisissa tai simuloiduissa mittarisääolosuhteissa; nämä tehtävät vaaditaan vain niiltä hakijoilta, jotka haluavat uusia IR(H)-kelpuutuksen tai jatkaa sen voimassaoloa tai laajentaa kelpuutuksen oikeudet toiseen tyyppiin. 8. Mittarilentomenetelmät (osa 5) suorittavat vain ne hakijat, jotka haluavat uusia IR(H)-kelpuutuksen tai jatkaa sen voimassaoloa tai laajentaa kelpuutuksen oikeudet toiseen tyyppiin. Tähän tarkoitukseen voidaan käyttää lentosimulaattoria tai FTD 2/3-laitetta. 9. M-kirjain lentokoe/tarkastuslento-sarakkeessa osoittaa tehtävän olevan pakollinen. 10. Käytännön koulutuksessa ja lentokokeissa on käytettävä FSTD-laitetta, jos FSTD kuuluu osana hyväksyttyyn tyyppikurssiin. Kurssin hyväksymisessä otetaan huomioon a) käytettävän FSTD-laitteen liitteen VI (osa ARA) ja liitteen VII (osa ORA) vaatimusten mukainen hyväksyntä; b) kouluttajan ja tarkastuslentäjän kelpoisuus; c) kurssilla annettavan FSTD-koulutuksen määrä; d) koulutettavien ohjaajien kelpoisuus ja aiempi kokemus vastaavilla tyypeillä ja e) uuden tyyppikelpuutuksen myöntämisen jälkeen valvonnan alaisena hankittavan lentokokemuksen määrä. USEAN OHJAAJAN HELIKOPTERIT 11. Lentokokeessa usean ohjaajan helikopterin tyyppikelpuutusta ja ATPL(H)-lupakirjaa varten lentokokeessa hakijan on läpäistävä vain osat 1–4 ja soveltuvin osin osa 6. 12. Tarkastuslennolla usean ohjaajan helikopterin tyyppikelpuutuksen voimassaolon jatkamista tai uusimista varten hakijan on läpäistävä vain osat 1–4 ja soveltuvin osin osa 6. YHDEN/USEAN OHJAAJAN HELIKOPTERIT KÄYTÄNNÖN KOULUTUS LENTOKOE TAI TARKASTUSLENTO Lentoliikkeet/menetelmät FSTD H Kouluttajan kuittaus, kun koulutus suoritettu Tarkastuslento suoritettu FSTD-laitteella tai helikopterilla Tarkastuslentäjän kuittaus, kun tarkastuslento suoritettu OSA 1 – Toimenpiteet ja tarkistukset ennen lentoa 1.1 Helikopterin ulkopuolinen tarkastus, tarkastuskohteet ja tarkastuksen tarkoitus P M (jos suoritetaan helikopterilla) 1.2 Ohjaamotarkistukset P ----> M 1.3 Moottorien käynnistys, radio- ja suunnistuslaitteiden tarkistus, suunnistus- ja yhteydenpitotaajuuksien valinta ja asetus P ----> M 1.4 Rullaus/ilmarullaus lennonjohdon tai kouluttajan antamien ohjeiden mukaan P ----> M 1.5 Toimenpiteet ja tarkistukset ennen lentoonlähtöä P ----> M OSA 2 – Lentoliikkeet ja menetelmät 2.1 Lentoonlähdöt (eri profiileilla) P ----> M 2.2 Lentoonlähdöt kaltevilta pinnoilta tai sivutuulessa, laskut tällaisissa olosuhteissa P ----> 2.3 Lentoonlähtö suurimmalla sallitulla lentoonlähtömassalla (todellisella tai simuloidulla) P ----> 2.4 Lentoonlähtö, jossa simuloitu moottorihäiriö hieman ennen kuin saavutetaan lentoonlähdön ratkaisupiste (TDP) tai määrätty piste lentoonlähdön jälkeen (DPATO) P ----> M 2.4.1 Lentoonlähtö, jossa simuloitu moottorihäiriö pian TDP:n tai DPATO:n saavuttamisen jälkeen P ----> M 2.5 Nousu- ja liukukaarrot määrättyihin ohjaussuuntiin P ----> M 2.5.1 Kaarrot 30° kallistuksella, 180°–360° vasemmalle ja oikealle pelkästään mittarien avulla P ----> M 2.6 Autorotaatioliuku P ----> M 2.6.1 Yksimoottorisilla helikoptereilla (SEH) autorotaatiolasku tai monimoottorisilla helikoptereilla (MEH) oikaisu autorotaatiosta tehoa käyttäen P ----> M 2.7 Laskut erilaisilla profiileilla P ----> M 2.7.1 Ylösveto tai lasku, jossa simuloitu moottorihäiriö ennen kuin on saavutettu laskun ratkaisupiste (LDP) tai määrätty piste ennen laskua (DPBL) P ----> M 2.7.2 Lasku, jossa simuloitu moottorihäiriö LDP:n tai DPBL:n jälkeen P ----> M OSA 3 – Seuraavien järjestelmien ja menetelmien käyttö normaaliolosuhteissa ja poikkeustilanteissa 3 Seuraavien järjestelmien ja menetelmien käyttö normaaliolosuhteissa sekä poikkeustilanteissa: M Tästä osasta on valittava vähintään kolme kohtaa 3.1 Moottori P ----> 3.2 Ilmastointi (lämmitys, tuuletus) P ----> 3.3 Pitot-staattinen järjestelmä P ----> 3.4 Polttoainejärjestelmä P ----> 3.5 Sähköjärjestelmä P ----> 3.6 Hydraulijärjestelmä P ----> 3.7 Ohjaimet ja trimmit P ----> 3.8 Jäänesto- ja jäänpoistojärjestemä P ----> 3.9 Autopilotti/ lennonohjausnäyttö (flight director) P ---> 3.10 Vakautusjärjestelmät (SAS) P ----> 3.11 Säätutka, radiokorkeusmittari, transponderi P ----> 3.12 Aluesuunnistusjärjestelmä P ----> 3.13 Laskutelinejärjestelmä P -----> 3.14 APU P ----> 3.15 Radio, suunnistuslaitteet, mittarit ja FMS P ----> OSA 4 – Toiminta poikkeus- ja pakkotilanteissa 4 Toiminta poikkeus- ja pakkotilanteissa M Tästä osasta on valittava vähintään kolme kohtaa 4.1 Toimenpiteet tulipalotilanteissa (mukaan lukien evakuointi, jos soveltuu) P ----> 4.2 Savun torjunta ja poisto P ----> 4.3 Moottorihäiriöt, moottorin sammutus ja uudelleenkäynnistys turvallisessa korkeudessa P ----> 4.4 Polttoaineen pikatyhjennys (simuloituna) P ----> 4.5 Pyrstöroottorin ohjaushäiriö (jos mahdollinen) P ----> 4.5.1 Pyrstöroottorin ohjauksen täydellinen menetys (jos mahdollinen) P Tätä harjoitusta ei saa suorittaa helikopterilla. 4.6 Miehistön jäsenen toimintakyvyn menetys – vain usean ohjaajan helikopterit P ----> 4.7 Voimansiirron häiriöt P ----> 4.8 Muut pakkotilannemenetelmät lentokäsikirjan mukaisesti P ----> OSA 5 –Mittarilentomenetelmät (lennettävä todellisissa tai simuloiduissa mittarisääolosuhteissa) 5.1 Mittarilentoonlähtö: siirtyminen mittarilentoon mahdollisimman pian ilmaan nousun jälkeen P* ---->* 5.1.1 Simuloitu moottorihäiriö lähdön aikana P* ---->* M* 5.2 Lähtö- ja saapumisreittien sekä lennonjohdon ohjeiden noudattaminen P* ---->* M* 5.3 Odotusmenetelmät P* ---->* 5.4 3D-lähestymiset 200 jalan (60 m) ratkaisukorkeuteen tai tarvittaessa suurempaan menetelmäminimiin P* ---->* 5.4.1 Käsin ohjaten, ilman lennonohjausnäyttöä Huom. RNP APCH -lähestymismenetelmät saattavat lentokäsikirjan mukaan edellyttää automaattiohjauksen tai lennonohjausnäytön käyttöä. Manuaaliohjauksella lennettävän menetelmän valinnassa on otettava huomioon lentokäsikirjan rajoitukset (esim. kohtaan 5.4.1 valitaan ILS, jos lentokäsikirjassa on tällainen rajoitus) P* ---->* M* 5.4.2 Käsin ohjaten, lennonohjausnäytön avulla P* ---->* M* 5.4.3 Automaattiohjauksella P* ---->* 5.4.4 Käsin ohjaten, yksi moottori epäkunnossa (simuloituna); moottorihäiriö on oltava simuloituna loppulähestymisen aikana ennen kuin saavutetaan 1 000 jalan korkeus lentopaikan korkeustasosta, ja sitä on simuloitava maakosketukseen asti tai keskeytetyn lähestymisen menetelmän loppuun asti P* ---->* M* 5.5 2D-lähestyminen minimilaskeutumiskorkeuteen P* ---->* M* 5.6 Ylösveto kaikkien moottorien toimiessa ratkaisukorkeudesta tai minimilaskeutumiskorkeudesta P* ---->* 5.6.1 Muita keskeytettyjä lähestymisiä P* ---->* 5.6.2 Ylösveto moottorihäiriötilanteessa ratkaisukorkeudesta tai minimilaskeutumiskorkeudesta P* ---->* M* 5.7 IMC-autorotaatio, oikaisu tehoa käyttäen P* ---->* M* 5.8 Oikaisu epätavallisista asennoista P* ---->* M* OSA 6 – Lisävarusteiden käyttö 6 Lisävarusteiden käyttö P ----> D. Pystysuoraan nousevia lentokoneita koskevat erityisvaatimukset 1. Lentokokeessa tai tarkastuslennolla pystysuoraan nousevien lentokoneiden tyyppikelpuutuksia varten hakijan on läpäistävä lentokokeen tai tarkastuslennon osat 1–5 ja 6 (soveltuvin osin). Jos hakijan suoritus hylätään useammassa kuin viidessä kohdassa, hänen on suoritettava koko lentokoe tai tarkastuslento uudelleen. Korkeintaan viidessä kohdassa hylätyn hakijan on suoritettava hylätyt kohdat uudelleen. Jos uusintakokeen jokin kohta hylätään, hakijan on suoritettava koko lentokoe tai tarkastuslento uudelleen, vaikka hän olisi läpäissyt kyseiset kohdat aiemmalla kerralla. Kaikki lentokokeen tai tarkastuslennon osat on suoritettava kuuden kuukauden kuluessa. LENTOKOKEEN HYVÄKSYMISRAJAT 2. Hakijan on osoitettava, että hän a) pystyy käyttämään ilma-alusta sen rajoitusten mukaisesti; b) pystyy suorittamaan kaikki lentoliikkeet pehmeästi ja tarkasti; c) toimii harkitusti ja noudattaa hyvää ilmailutapaa; d) osaa soveltaa ilmailutietämystään käytäntöön; e) kykenee koko ajan säilyttämään ilma-aluksen hallinnan siten, että menetelmän tai liikkeen onnistumista ei ole missään vaiheessa syytä epäillä; f) tuntee ja hallitsee käytännössä miehistöyhteistyön menetelmät sekä toimenpiteet miehistön jäsenen menettäessä toimintakykynsä; ja g) pystyy viestimään tehokkaasti muiden miehistön jäsenten kanssa. 3. Seuraavat raja-arvot on tarkoitettu yleisohjeiksi. Tarkastuslentäjän on otettava huomioon turbulenssiolosuhteet sekä käytettävän ilma-aluksen käsittelyominaisuudet ja suorituskyky. a) IFR-lennon raja-arvot Korkeus yleisesti ± 100 jalkaa ylösvedon aloitus ratkaisukorkeudesta + 50 jalkaa / – 0 jalkaa minimilaskeutumiskorkeuden noudattaminen + 50 jalkaa / – 0 jalkaa Lentoradan noudattaminen Radiosuunnistuslaitteiden ohjauksen seuraaminen ± 5° Tarkkuuslähestyminen puolet suuntasäteen ja liukupolun maksimipoikkeamasta Ohjaussuunta normaalitoiminnassa ± 5° poikkeus- ja pakkotilanteissa ± 10° Nopeus yleisesti ± 10 solmua moottorihäiriötä jäljiteltäessä + 10 solmua / – 5 solmua b) VFR-lennon raja-arvot: Korkeus yleisesti ± 100 jalkaa Ohjaussuunta normaalitoiminnassa ± 5° poikkeus- ja pakkotilanteissa ± 10° Nopeus yleisesti ± 10 solmua moottorihäiriötä jäljiteltäessä + 10 solmua / – 5 solmua Maaliikehdinnän sivupoikkeama lentoonlähtö leijunnasta maavaikutuksessa ± 3 jalkaa Lasku ± 2 jalkaa (0 jalkaa taaksepäin tai sivulle) KOULUTUKSEN, LENTOKOKEEN JA TARKASTUSLENNON SISÄLTÖ 4. Taulukon merkkien selitykset: P = Koulutetaan päällikön (PIC) tai perämiehen tehtävissä sekä ohjaavana ohjaajana (PF) ja monitoroivana ohjaajana (PM) tyyppikelpuutuksen myöntämistä varten. 5. Käytännön koulutus on annettava vähintään P-kirjaimella merkityllä koulutuslaitteella, ja se voidaan antaa nuolen (---->) osoittamilla korkeammantasoisilla laitteilla. 6. Koulutuslaitteista käytetään seuraavia lyhenteitä: FFS = lentosimulaattori FTD = lentokoulutuslaite OTD = muu koulutuslaite PL = pystysuoraan nouseva lentokone a) Lentokokeessa pystysuoraan nousevan lentokoneen tyyppikelpuutuksen myöntämistä varten hakijan on läpäistävä vain osat 1–5 ja tarvittaessa osa 6. b) Tarkastuslennolla pystysuoraan nousevan lentokoneen tyyppikelpuutuksen voimassaolon jatkamista tai uusimista varten hakijan on läpäistävä vain osat 1–5 ja tarvittaessa osa 6 ja/tai 7. c) Tähdellä (*) merkityt kohdat on lennettävä yksinomaan mittarien avulla. Jos tämä ehto ei täyty lentokokeen tai tarkastuslennon aikana, tyyppikelpuutus rajoitetaan vain VFR-toimintaan. 7. M-kirjain lentokoe/tarkastuslento-sarakkeessa osoittaa tehtävän olevan pakollinen. 8. Käytännön koulutuksessa ja kokeissa on käytettävä FSTD-laitteita, jos ne kuuluvat osana hyväksyttyyn tyyppikurssiin. Kurssin hyväksymisessä otetaan huomioon a) käytettävän FSTD-laitteen liitteen VI (osa ARA) ja liitteen VII (osa ORA) vaatimusten mukainen hyväksyntä; ja b) kouluttajan kelpoisuus. PYSTYSUORAAN NOUSEVAT LENTOKONEET KÄYTÄNNÖN KOULUTUS LENTOKOE TAI TARKASTUSLENTO Lentoliikkeet/menetelmät Kouluttajan kuittaus, kun koulutus suoritettu Tarkastuslento FFS PL -laitteella Tarkastuslentäjän kuittaus, kun tarkastuslento suoritettu OTD FTD FFS PL OSA 1 – Toimenpiteet ja tarkistukset ennen lentoa 1.1 Ilma-aluksen ulkopuolinen tarkastus; tarkastuskohteet ja tarkastuksen tarkoitus P 1.2 Ohjaamotarkistukset P ----> ----> ----> 1.3 Moottorien käynnistys, radio- ja suunnistuslaitteiden tarkistus, suunnistus- ja yhteydenpitotaajuuksien valinta ja asetus P ----> ----> ----> M 1.4 Rullaus lennonjohdon tai kouluttajan antamien ohjeiden mukaan P ----> ----> 1.5 Toimenpiteet ja tarkistukset ennen lentoonlähtöä, mukaan lukien tehojen tarkistukset P ----> ----> ----> M OSA 2 – Lentoliikkeet ja menetelmät 2.1 Normaalit VFR-lentoonlähtöprofiilit: Toiminta kiitotiellä (lyhyt nousu- ja laskukiito (STOL) sekä pystysuora lentoonlähtö- ja nousu (VTOL)), myös sivutuulessa Korkealla sijaitsevat helikopterikentät Maan pinnalla sijaitsevat helikopterikentät P ----> ----> M 2.2 Lentoonlähtö suurimmalla sallitulla lentoonlähtömassalla (todellisella tai simuloidulla) P ----> 2.3.1 Lentoonlähdön keskeytys: — lentoonlähdössä kiitotieltä; — lentoonlähdössä korkealla sijaitsevalta helikopterikentältä; ja — lentoonlähdössä maan pinnan tasolta P ----> M 2.3.2 Lentoonlähtö, jossa simuloitu moottorihäiriö ratkaisupisteen saavuttamisen jälkeen: lentoonlähdössä kiitotieltä; lentoonlähdössä korkealla sijaitsevalta helikopterikentältä; ja lentoonlähdössä maan pinnan tasolta P ----> M 2.4 Autorotaatiolasku helikopterimoodissa maahan asti (tätä harjoitusta ei saa suorittaa ilma-aluksella) P ----> ----> M FFS ainoastaan 2.4.1 Laskeutuminen lentokonemoodissa potkurien pyöriessä tuulimyllynä (tätä harjoitusta ei saa suorittaa ilma-aluksella) P ----> M FFS ainoastaan 2.5 Normaalit VFR-laskuprofiilit: toiminta kiitotiellä (STOL ja VTOL) korkealla sijaitsevalla helikopterikentällä maan pinnalla sijaitsevalla helikopterikentällä P ----> ----> M 2.5.1 Lasku, jossa simuloitu moottorihäiriö ratkaisupisteen saavuttamisen jälkeen — laskussa kiitotielle; — laskussa korkealla sijaitsevalle helikopterikentälle; ja — laskussa maan pinnan tasolle 2.6 Ylösveto tai lasku, jossa simuloitu moottorihäiriö ennen laskun ratkaisupistettä P ----> M OSA 3 – Seuraavien järjestelmien ja menetelmien käyttö normaaliolosuhteissa ja poikkeustilanteissa 3 Seuraavien järjestelmien ja menetelmien käyttö normaalitoiminnassa ja poikkeustilanteissa (voidaan suorittaa FSTD:llä, jos se on hyväksytty harjoitusta varten): M Tästä osasta on valittava vähintään kolme kohtaa 3.1 Moottori P ----> ----> 3.2 Paineistus ja ilmastointi (lämmitys, tuuletus) P ----> ----> 3.3 Pitot-staattinen järjestelmä P ----> ----> 3.4 Polttoainejärjestelmä P ----> ----> 3.5 Sähköjärjestelmä P ----> ----> 3.6 Hydraulijärjestelmä P ----> ----> 3.7 Ohjaimet ja trimmit P ----> ----> 3.8 Jäänesto- ja jäänpoistojärjestelmä, tuulilasin lämmitys (jos asennettu) P ----> ----> 3.9 Autopilotti/ lennonohjausnäyttö (flight director) P ---> ---> 3.10 Sakkauksen varoitus- ja estojärjestelmät, vakautusjärjestelmät P ----> ----> 3.11 Säätutka, radiokorkeusmittari, transponderi, GPWS (jos asennettu) P ----> ----> 3.12 Laskutelinejärjestelmä P -----> -----> 3.13 APU P ----> ----> 3.14 Radio, suunnistuslaitteet, mittarit ja FMS P ----> ----> 3.15 Siivekejärjestelmä P ----> ----> OSA 4 – Toiminta poikkeus- ja pakkotilanteissa 4 Toiminta poikkeus- ja pakkotilanteissa (voidaan suorittaa FSTD:llä, jos se on hyväksytty harjoitusta varten) M Tästä osasta on valittava vähintään kolme kohtaa 4.1 Toimenpiteet tulipalotilanteissa; moottori, APU, rahtitila, ohjaamo- ja sähköpalot, mukaan lukien evakuointi, jos soveltuu P ----> ----> 4.2 Savun torjunta ja poisto P ----> ----> 4.3 Moottorihäiriöt, sammutus ja uudelleenkäynnistys (tätä harjoitusta ei saa suorittaa ilma-aluksella), myös siirtyminen helikopterimoodista lentokonemoodiin ja päinvastoin yhden moottorin ollessa epäkunnossa P ----> ----> FFS ainoastaan 4.4 Polttoaineen pikatyhjennys (simuloituna, jos järjestelmä on asennettu) P ----> ----> 4.5 Nopeat tuulen muutokset (windshear) lentoonlähdössä ja laskussa (tätä harjoitusta ei saa suorittaa ilma-aluksella) P FFS ainoastaan 4.6 Simuloitu matkustamon paineistushäiriö / nopea korkeuden vähennys hätätilanteessa (tätä harjoitusta ei saa suorittaa ilma-aluksella) P ----> ----> FFS ainoastaan 4.7 ACAS-varoitus (tätä harjoitusta ei saa suorittaa ilma-aluksella) P ----> ----> FFS ainoastaan 4.8 Miehistön jäsenen toimintakyvyn menetys P ----> ----> 4.9 Voimansiirron häiriöt P ----> ----> FFS ainoastaan 4.10 Oikaisu täydestä sakkauksesta (tehoa käyttäen ja ilman tehoa) tai sakkausvaroitusjärjestelmän aktivoitumisen jälkeen nousu-, matkalento- ja lähestymisasussa (tätä harjoitusta ei saa suorittaa ilma-aluksella) P ----> ----> FFS ainoastaan 4.11 Muut pakkotilannemenetelmät lentokäsikirjan mukaisesti P ----> ----> OSA 5 –Mittarilentomenetelmät (lennettävä todellisissa tai simuloiduissa mittarisääolosuhteissa) 5.1 Mittarilentoonlähtö: siirtyminen mittarilentoon mahdollisimman pian ilmaan nousun jälkeen P* ---->* ---->* 5.1.1 Simuloitu moottorihäiriö lähdön aikana ratkaisupisteen jälkeen P* ---->* ---->* M* 5.2 Lähtö- ja saapumisreittien sekä lennonjohdon ohjeiden noudattaminen P* ---->* ---->* M* 5.3 Odotusmenetelmät P* ---->* ---->* 5.4 Tarkkuuslähestyminen vähintään 60 metrin (200 jalan) ratkaisukorkeuteen P* ---->* ---->* 5.4.1 Käsin ohjaten, ilman lennonohjausnäyttöä P* ---->* ---->* M* (vain lentokoe) 5.4.2 Käsin ohjaten, lennonohjausnäytön avulla P* ---->* ---->* 5.4.3 Automaattiohjauksella P* ---->* ---->* 5.4.4 Käsin ohjaten, yksi moottori epäkunnossa (simuloituna); moottorihäiriön on oltava simuloituna loppulähestymistä varten ennen ulkomerkin ylitystä, ja sitä on jäljiteltävä maakosketukseen asti tai kunnes keskeytetyn lähestymisen menetelmä on suoritettu loppuun P* ---->* ---->* M* 5.5 Ei-tarkkuuslähestyminen minimilaskeutumiskorkeuteen P* ---->* ---->* M* 5.6 Ylösveto kaikkien moottorien toimiessa ratkaisukorkeudesta tai minimilaskeutumiskorkeudesta P* ---->* ---->* 5.6.1 Muita keskeytettyjä lähestymisiä P* ---->* ---->* 5.6.2 Ylösveto moottorihäiriötilanteessa ratkaisukorkeudesta tai minimilaskeutumiskorkeudesta P* M* 5.7 IMC-autorotaatio ja oikaisu tehoa käyttäen laskeuduttaessa kiitotielle, vain helikopterimoodissa (tätä harjoitusta ei saa suorittaa ilma-aluksella) P* ---->* ---->* M* Vain FFS 5.8 Oikaisu epätavallisista asennoista (lentosimulaattorin laadun mukaan) P* ---->* ---->* M* OSA 6 –Tyyppikelpuutukseen liitettävä lisävaltuutus mittarilähestymisiin, joissa käytetään alle 60 metrin (200 jalan) ratkaisukorkeutta (CAT II/III) 6 Tyyppikelpuutukseen liitettävä lisävaltuutus mittarilähestymisiin, joissa käytetään alle 60 metrin ratkaisukorkeutta (CAT II/III). Tyyppikelpuutuksen laajentamiseksi mittarilähestymisiin, joissa ratkaisukorkeus on alle 60 metriä (200 jalkaa), on annettava koulutusta vähintään seuraavissa lentoliikkeissä ja menetelmissä. Seuraavassa tarkoitettujen mittarilähestymisten ja keskeytettyjen lähestymisten aikana on käytettävä kaikkia ilma-aluksen laitteita, jotka tyyppihyväksynnän mukaan vaaditaan mittarilähestymisiin käyttäen alle 60 metrin (200 jalan) ratkaisukorkeutta. 6.1 Keskeytetty lentoonlähtö pienimmällä sallitulla kiitotienäkyvyydellä P ----> M* 6.2 ILS-lähestymiset: simuloiduissa mittarilento-olosuhteissa siihen ratkaisukorkeuteen asti, johon hyväksyntää haetaan, käyttäen lennonohjausjärjestelmää. Miehistön vakiotoimintamenetelmiä (SOP) on noudatettava. P ----> ----> M* 6.3 Ylösveto: 6.2 kohdassa tarkoitettujen lähestymisten jälkeen ratkaisukorkeudesta. Koulutukseen on kuuluttava myös ylösveto, jonka syynä on (simuloitu) riittämätön kiitotienäkyvyys, nopeat tuulen muutokset (wind shear), ilma-aluksen poikkeaminen liiaksi onnistuneen lähestymisen rajoista ja maalaitteiden tai ilma-aluksen laitteiden häiriö ennen ratkaisukorkeuden saavuttamista, sekä ylösveto, jossa simuloitu ilma-aluksen laitehäiriö. P ----> ----> M* 6.4 Lasku(t): siten, että näköyhteys on saavutettu mittarilähestymisessä ratkaisukorkeuteen tultaessa. Jos se on kyseisellä lennonohjausjärjestelmällä mahdollista, on suoritettava automaattilasku. P ----> M* OSA 7 – Lisävarusteiden käyttö 7 Lisävarusteiden käyttö P ----> ----> E. Ilmalaivoja koskevat erityisvaatimukset 1. Lentokokeessa tai tarkastuslennolla ilmalaivan tyyppikelpuutuksia varten hakijan on läpäistävä lentokokeen tai tarkastuslennon osat 1–5 ja 6 (soveltuvin osin). Jos hakijan suoritus hylätään useammassa kuin viidessä kohdassa, hänen on suoritettava koko lentokoe tai tarkastuslento uudelleen. Korkeintaan viidessä kohdassa hylätyn hakijan on suoritettava hylätyt kohdat uudelleen. Jos uusintakokeen jokin kohta hylätään, hakijan on suoritettava koko lentokoe tai tarkastuslento uudelleen, vaikka hän olisi läpäissyt kyseiset kohdat aiemmalla kerralla. Kaikki lentokokeen tai tarkastuslennon osat on suoritettava kuuden kuukauden kuluessa. LENTOKOKEEN HYVÄKSYMISRAJAT 2. Hakijan on osoitettava, että hän a) pystyy käyttämään ilmalaivaa sen rajoitusten mukaisesti; b) pystyy suorittamaan kaikki lentoliikkeet pehmeästi ja tarkasti; c) toimii harkitusti ja noudattaa hyvää ilmailutapaa; d) osaa soveltaa ilmailutietämystään käytäntöön; e) kykenee koko ajan säilyttämään ilmalaivan hallinnan siten, että menetelmän tai liikkeen onnistumista ei ole missään vaiheessa syytä epäillä; f) tuntee ja hallitsee käytännössä miehistöyhteistyön menetelmät sekä toimenpiteet miehistön jäsenen menettäessä toimintakykynsä; ja g) pystyy viestimään tehokkaasti muiden miehistön jäsenten kanssa. 3. Seuraavat raja-arvot on tarkoitettu yleisohjeiksi. Tarkastuslentäjän on otettava huomioon turbulenssiolosuhteet sekä käytettävän ilma-aluksen käsittelyominaisuudet ja suorituskyky. a) IFR-lennon raja-arvot: Korkeus yleisesti ± 100 jalkaa ylösvedon aloitus ratkaisukorkeudesta + 50 jalkaa / – 0 jalkaa minimilaskeutumiskorkeuden noudattaminen + 50 jalkaa / – 0 jalkaa Lentoradan noudattaminen Radiosuunnistuslaitteiden ohjauksen seuraaminen ± 5° Tarkkuuslähestyminen puolet suuntasäteen ja liukupolun maksimipoikkeamasta Ohjaussuunta normaalitoiminnassa ± 5° poikkeus- ja pakkotilanteissa ± 10° b) VFR-lennon raja-arvot: Korkeus yleisesti ± 100 jalkaa Ohjaussuunta normaalitoiminnassa ± 5° poikkeus- ja pakkotilanteissa ± 10° KOULUTUKSEN, LENTOKOKEEN JA TARKASTUSLENNON SISÄLTÖ 4. Taulukon merkkien selitykset: P = Koulutetaan päällikön (PIC) tai perämiehen tehtävissä sekä ohjaavana ohjaajana (PF) ja monitoroivana ohjaajana (PM) tyyppikelpuutuksen myöntämistä varten. 5. Käytännön koulutus on annettava vähintään P-kirjaimella merkityllä koulutuslaitteella, ja se voidaan antaa nuolen (---->) osoittamilla korkeammantasoisilla laitteilla. 6 Koulutuslaitteista käytetään seuraavia lyhenteitä: FFS = lentosimulaattori FTD = lentokoulutuslaite OTD = muu koulutuslaite As = ilmalaiva a) Lentokokeessa ilmalaivan lupakirjaa varten hakijan on läpäistävä osat 1–5 ja tarvittaessa osa 6. b) Tarkastuslennolla ilmalaivan tyyppikelpuutuksen voimassaolon jatkamista tai uusimista varten hakijan on läpäistävä osat 1–5 ja tarvittaessa osa 6. c) Tähdellä (*) merkityt kohdat on lennettävä yksinomaan mittarien avulla. Jos tämä ehto ei täyty lentokokeen tai tarkastuslennon aikana, tyyppikelpuutus rajoitetaan vain VFR-toimintaan. 7. M-kirjain lentokoe/tarkastuslento-sarakkeessa osoittaa tehtävän olevan pakollinen. 8. Käytännön koulutuksessa ja kokeissa on käytettävä FSTD-laitteita, jos ne kuuluvat osana tyyppikurssiin. Kurssin osalta otetaan huomioon a) käytettävän FSTD-laitteen liitteen VI (osa ARA) ja liitteen VII (osa ORA) vaatimusten mukainen hyväksyntä; ja b) kouluttajan kelpoisuus. ILMALAIVAT KÄYTÄNNÖN KOULUTUS LENTOKOE TAI TARKASTUSLENTO Lentoliikkeet/menetelmät Kouluttajan kuittaus, kun koulutus suoritettu Tarkastuslento suoritettu Tarkastuslentäjän kuittaus, kun tarkastuslento suoritettu OTD FTD FFS As FFS As OSA 1 – Toimenpiteet ja tarkistukset ennen lentoa 1.1 Lentoa edeltävä tarkastus P 1.2 Ohjaamotarkistukset P ----> ----> ----> 1.3 Moottorien käynnistys, radio- ja suunnistuslaitteiden tarkistus, suunnistus- ja yhteydenpitotaajuuksien valinta ja asetus P ----> ----> M 1.4 Mastosta irrottaminen ja liikehtiminen maassa P ----> M 1.5 Toimenpiteet ja tarkistukset ennen lentoonlähtöä P ----> ----> ----> M OSA 2 – Lentoliikkeet ja menetelmät 2.1 Normaali VFR-lentoonlähtöprofiili P ----> M 2.2 Lentoonlähtö, jossa simuloitu moottorihäiriö P ----> M 2.3 Lentoonlähtö ilmaa raskaampana (raskas lentoonlähtö) P ----> 2.4 Lentoonlähtö ilmaa kevyempänä (kevyt lentoonlähtö) P ----> 2.5 Normaali nousumenetelmä P ----> 2.6 Nousu painekorkeuteen P ----> 2.7 Painekorkeuden tunnistaminen P ----> 2.8 Lento painekorkeudessa tai lähellä sitä P ----> M 2.9 Normaali liuku ja lähestyminen P ----> 2.10 Normaali VFR-laskuprofiili P ----> M 2.11 Lasku ilmaa raskaampana (raskas lasku) P ----> M 2.12 Lasku ilmaa kevyempänä (kevyt lasku) P ----> M Tyhjä OSA 3 – Seuraavien järjestelmien ja menetelmien käyttö normaaliolosuhteissa ja poikkeustilanteissa 3 Seuraavien järjestelmien ja menetelmien käyttö normaalitoiminnassa ja poikkeustilanteissa (voidaan suorittaa FSTD:llä, jos se on hyväksytty harjoitusta varten): M Tästä osasta on valittava vähintään kolme kohtaa 3.1 Moottori P ----> ----> ----> 3.2 Kuoren paineistus P ----> ----> ----> 3.3 Pitot-staattinen järjestelmä P ----> ----> ----> 3.4 Polttoainejärjestelmä P ----> ----> ----> 3.5 Sähköjärjestelmä P ----> ----> ----> 3.6 Hydraulijärjestelmä P ----> ----> ----> 3.7 Ohjaimet ja trimmit P ----> ----> ----> 3.8 Ballonet-järjestelmä (ilmasäiliöt) P ----> ----> ----> 3.9 Autopilotti/ lennonohjausnäyttö (flight director) P ---> ---> ----> 3.10 Vakautusjärjestelmät (SAS) P ----> ----> ----> 3.11 Säätutka, radiokorkeusmittari, transponderi, GPWS (jos asennettu) P ----> ----> ----> 3.12 Laskutelinejärjestelmä P -----> -----> ----> 3.13 APU P ----> ----> ----> 3.14 Radio, suunnistuslaitteet, mittarit ja FMS P ----> ----> ----> Tyhjä OSA 4 – Toiminta poikkeus- ja pakkotilanteissa 4 Toiminta poikkeus- ja pakkotilanteissa (voidaan suorittaa FSTD:llä, jos se on hyväksytty harjoitusta varten) M Tästä osasta on valittava vähintään kolme kohtaa 4.1 Toimenpiteet tulipalotilanteissa; moottori, APU, rahtitila, ohjaamo ja sähköpalot, mukaan lukien evakuointi, jos soveltuu P ----> ----> ----> 4.2 Savun torjunta ja poisto P ----> ----> ----> 4.3 Moottorihäiriöt, sammutus ja uudelleenkäynnistys: tietyissä lennon vaiheissa, mukaan lukien usean moottorin vikaantuminen P ----> ----> ----> 4.4 Miehistön jäsenen toimintakyvyn menetys P ----> ----> ----> 4.5 Voimansiirron/ vaihteiston toimintahäiriöt P ----> ----> ----> Vain FFS 4.6 Muut pakkotilannemenetelmät lentokäsikirjan mukaisesti P ----> ----> ----> OSA 5 – Mittarilentomenetelmät (lennettävä todellisissa tai simuloiduissa mittarisääolosuhteissa) 5.1 Mittarilentoonlähtö: siirtyminen mittarilentoon mahdollisimman pian ilmaan nousun jälkeen P* ---->* ---->* ---->* 5.1.1 Simuloitu moottorihäiriö lähdön aikana P* ---->* ---->* ---->* M* 5.2 Lähtö- ja saapumisreittien sekä lennonjohdon ohjeiden noudattaminen P* ---->* ---->* ---->* M* 5.3 Odotusmenetelmät P* ---->* ---->* ---->* 5.4 Tarkkuuslähestyminen vähintään 60 metrin (200 jalan) ratkaisukorkeuteen P* ---->* ---->* ---->* 5.4.1 Käsin ohjaten, ilman lennonohjausnäyttöä P* ---->* ---->* ---->* M* (vain lentokoe) 5.4.2 Käsin ohjaten, lennonohjausnäytön avulla P* ---->* ---->* ---->* 5.4.3 Automaattiohjauksella P* ---->* ---->* ---->* 5.4.4 Käsin ohjaten, yksi moottori epäkunnossa (simuloituna); moottorihäiriön on oltava simuloituna loppulähestymistä varten ennen ulkomerkin ylitystä ja sitä on jäljiteltävä maakosketukseen asti tai kunnes keskeytetyn lähestymisen menetelmä on suoritettu loppuun P* ---->* ---->* ---->* M* 5.5 Ei-tarkkuuslähestyminen minimilaskeutumiskorkeuteen P* ---->* ---->* ---->* M* 5.6 Ylösveto kaikkien moottorien toimiessa ratkaisukorkeudesta tai minimilaskeutumiskorkeudesta P* ---->* ---->* ---->* 5.6.1 Muita keskeytettyjä lähestymisiä P* ---->* ---->* ---->* 5.6.2 Ylösveto moottorihäiriötilanteessa ratkaisukorkeudesta tai minimilaskeutumiskorkeudesta P* M* 5.7 Oikaisu epätavallisista asennoista (lentosimulaattorin laadun mukaan) P* ---->* ---->* ---->* M* OSA 6 –Tyyppikelpuutukseen liitettävä lisäoikeus mittarilähestymisiin, joissa käytetään alle 60 metrin (200 jalan) ratkaisukorkeutta (CAT II/III) 6 Tyyppikelpuutukseen liitettävä lisäoikeus mittarilähestymisiin, joissa käytetään alle 60 metrin (200 jalan) ratkaisukorkeutta (CAT II/III) Mittarilähestymisiin, joissa ratkaisukorkeus on alle 60 metriä (200 jalkaa), vaaditaan koulutus vähintään seuraavissa lentoliikkeissä ja menetelmissä. Seuraavassa tarkoitettujen mittarilähestymisten ja keskeytettyjen lähestymisten aikana on käytettävä kaikkia ilmalaivan laitteita, jotka tyyppihyväksynnän mukaan vaaditaan mittarilähestymisiin käyttäen alle 60 metrin (200 jalan) ratkaisukorkeutta. 6.1 Keskeytetty lentoonlähtö pienimmällä sallitulla kiitotienäkyvyydellä P ----> M* 6.2 ILS-lähestymiset: simuloiduissa mittarilento-olosuhteissa siihen ratkaisukorkeuteen asti, johon hyväksyntää haetaan, käyttäen lennonohjausjärjestelmää. Miehistöyhteistyön vakiotoimintamenetelmiä (SOP) on noudatettava. P ----> M* 6.3 Ylösveto 6.2 kohdassa tarkoitettujen lähestymisten jälkeen ratkaisukorkeudesta. Koulutukseen on kuuluttava myös ylösveto, jonka syynä on (simuloitu) riittämätön kiitotienäkyvyys, nopeat tuulen muutokset (wind shear), ilma-aluksen poikkeaminen liiaksi onnistuneen lähestymisen rajoista ja maalaitteiden tai ilma-aluksen laitteiden häiriö ennen ratkaisukorkeuden saavuttamista, sekä ylösveto, jossa simuloitu ilma-aluksen laitehäiriö. P ----> M* 6.4 Lasku(t): siten, että näköyhteys on saavutettu mittarilähestymisessä ratkaisukorkeuteen tultaessa. Jos se on kyseisellä lennonohjausjärjestelmällä mahdollista, on suoritettava automaattilasku. P ----> M* OSA 7 – Lisävarusteiden käyttö 7 Lisävarusteiden käyttö P ---->