KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/1534,

annettu 21 päivänä lokakuuta 2020,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Voimassa olevat toimenpiteet

(1) Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1355/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin yrityskohtaisina paljoustulleina, jotka vaihtelevat 361,4 eurosta 531,2 euroon tuotteen nettopainotonnia kohti.

(2) Euroopan unionin tuomioistuin kumosi kyseiset toimenpiteet 22 päivänä maaliskuuta 2012 (3), mutta ne otettiin uudelleen käyttöön 18 päivänä helmikuuta 2013 annetulla neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 158/2013 (4).

(3) Toimenpiteet pidettiin voimassa komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1313/2014 (5) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella.

1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

(4) Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (6) julkaisemisen jälkeen Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados, jäljempänä ’Fenaval’ tai ’pyynnön esittäjä’, pyysi voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus tiettyjen sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) kokonaistuotannosta unionissa on 100 prosenttia. Fenaval väitti, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

(5) Komissio ilmoitti 10 päivänä joulukuuta 2019Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (7), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa vireille voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla.

1.3 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(6) Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän lokakuuta 2018 ja 30 päivän syyskuuta 2019 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän lokakuuta 2015 ja 30 päivän syyskuuta 2019 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.4 Asianomaiset osapuolet

(7) Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan tutkimukseen. Se otti yhteyttä erityisesti pyynnön esittäjään, tiedossa oleviin vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinassa, tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin unionissa sekä Kiinan viranomaisiin.

(8) Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään näkökantansa sekä toimittamaan tietoja ja asiaa tukevaa näyttöä vireillepanoilmoituksessa annetuissa määräajoissa. Asianomaisille osapuolille annettiin myös mahdollisuus pyytää kuulemista tutkimuksesta vastaavien komission yksiköiden ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.5 Otanta

(9) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.5.1 Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

(10) Pyynnön esittäjä toimitti luettelon 33:sta tarkasteltavana olevan tuotteen kiinalaisesta viejästä ja tuottajasta (8). Koska Kiinassa toimii ilmeisen paljon viejiä ja tuottajia, komissio esitti vireillepanoilmoituksessa otannan käyttöä.

(11) Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.

(12) Viisi kiinalaista tuottajaa ja tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kun otetaan huomioon tarkastelun kohteena olevan tuotteen tiedossa olevien viejien tai tuottajien suuri määrä Kiinassa, yhteistyössä toimimisen astetta pidettiin alhaisena.

(13) Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otokseen alustavasti yhden tuottajan ja kaksi tuottajaryhmää, joiden kapasiteetti ja vientimäärä Euroopan unioniin olivat suurimmat. Valituista yritysryhmistä kaksi myi merkittäviä määriä myös Kiinan kotimarkkinoilla. Otanta kattoi 69 prosenttia ilmoitetusta Euroopan unioniin suuntautuvan viennin määrästä 1 päivän lokakuuta 2018 ja 30 päivän syyskuuta 2019 välisenä aikana. Viejien kyselylomake asetettiin saataville verkossa (9) vireillepanopäivänä ja linkki verkkosivustolle lähetettiin kaikille asianomaisille osapuolille. Otokseen valituilla yrityksillä oli 30 päivää aikaa toimittaa vastaus kyselylomakkeeseen.

(14) Yksi otokseen valittu ryhmä ja yksi tuottaja päättivät kuitenkin vetäytyä yhteistyöstä. Tämän vuoksi komissio päätti jatkaa tutkimusta kaikkien jäljelle jääneiden yhteistyössä toimineiden yritysten pohjalta (kaksi yritystä ja yksi yritysryhmä). Pian sen jälkeen, kun komissio oli ilmoittanut, että kaikkien yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien oli täytettävä vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitettu kyselylomake, kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa vetäytyi yhteistyöstä. Vain yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä toimitti vaaditut tiedot. Tämän ryhmän osuus kaikesta Kiinasta unioniin suuntautuvasta viennistä on noin [45–65] prosenttia.

1.5.2 Etuyhteydettömien tuojien otanta

(15) Jotta voitiin päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otos, kaikkia tiedossa olevia tuojia/toimittajia pyydettiin vastaamaan vireillepanoilmoitukseen liitettyyn otantalomakkeeseen.

(16) Vain neljä tuojaa palautti täytetyn lomakkeen, joten otantaa ei katsottu tarpeelliseksi.

1.6 Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

(17) Komissio lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Unionin tuottajille, tuojille, käyttäjille sekä Kiinan vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin verkossa saataville (10) vireillepanopäivänä.

(18) Komissio sai vastaukset kyselylomakkeeseen kahdelta unionin tuottajalta, kolmeltatoista raaka-aineiden toimittajalta ja yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Yksi tuoja ja käyttäjä toimittivat puutteelliset vastaukset. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen, jossa käsiteltiin merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa.

(19) Covid-19-epidemian maailmanlaajuisesti ja unionissa aiheuttamien sulkutoimien ja matkustusrajoitusten vuoksi perusasetuksen 16 artiklan mukaisia suunniteltuja tarkastuskäyntejä ei lopulta voitu toteuttaa seuraavien oikeushenkilöiden toimitiloihin: Unionin tuottajat: — Agricultura y Conservas SA, Algemesí (Valencia), Espanja — Industrias Videca SA, Villanueva de Castellón (Valencia), Espanja Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat kauppiaat: — Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd, jäljempänä ’yhteistyössä toiminut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä’ tai ’Yiguan-ryhmä’.

(20) Koska edellä mainittujen yritysten toimitiloihin ei voitu tehdä tarkastuskäyntiä covid-19-epidemian vuoksi, komissio tarkasteli osapuolten asianmukaisesti toimittamia tietoja (kuten kyselyvastaukset tai puutteista ilmoittaviin kirjeisiin annetut vastaukset) 16 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin annetun ilmoituksen (11) mukaisesti.

(21) Komissio ristiintarkasti etätarkastuksena kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden ja unionin edun. Komissio ristiintarkasti etätarkastuksena kaksi unionin tuottajaa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän.

1.7 Pyyntöä koskevat huomautukset ja tutkimuksen vireillepano

(22) Kaksi asianomaista osapuolta eli alan kiinalainen kauppakamari (China Chamber of Commerce for Import & Export for Foodstuffs, native produce and animal by-products), jäljempänä ’CCC’, joka toimi useiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien puolesta, ja Yiguan-ryhmä esittivät pyyntöä ja tutkimuksen vireillepanoa koskevat huomautuksensa 16 päivänä tammikuuta 2020 (12).

(23) CCC väitti lähinnä, että nyt käsillä olevan toimenpiteiden päättymistä koskevan menettelyn vireillepano ei ollut perustelua ja että se olisi välittömästi päätettävä seuraavista syistä: — Väitetty markkinoiden vääristyminen ja 2 artiklan 6 a alakohdan soveltaminen polkumyyntimarginaalien määrittämiseen eivät ole WTO:n lainsäädännön mukaisia. — Pyyntöön sisältyy harhaanjohtavia tietoja ja virheellisiä käsityksiä Kiinan talouden rakenteesta eikä siinä anneta näyttöä sen osoittamiseksi, että sitrushedelmien tuotantopanosten hinnat ovat vääristyneet. CCC nosti esiin myös kysymyksen valtion omistamien yritysten roolista tietyillä Kiinan markkinoilla – valtion läsnäolo ja markkinavääristymät, maankäyttöoikeudet, väitetty syrjivä julkinen politiikka tai toimenpiteet sekä työvoimakustannukset. — EU:n yhteinen maatalouspolitiikka. — Espanjan valtion maanviljelijöille tarjoamat tuet ja tukijärjestelmät maatalouden alalla. — Riittämätön näyttö siitä, että vahingon toistuminen tai jatkuminen olisi todennäköistä.

(24) Komissio hylkäsi kaikki CCC:n väitteet. Yksityiskohtaiset perusteet näiden väitteiden hylkäämiselle annetaan — 54 kappaleessa, jossa käsitellään normaaliarvon määrittämiseen käytetyn menetelmän yhdenmukaisuutta WTO:n lainsäädännön kanssa, sekä 3.2.1.2–3.2.1.9 jaksossa, joissa käsitellään Kiinan merkittäviä kustannusten ja hintojen vääristymiä, mukaan lukien mandariinisäilykkeen tuotannossa käytetyt tuotantopanokset, — 55 kappaleessa, jossa käsitellään unionin yhteistä maatalouspolitiikkaa ja Espanjan viljelijöiden tukijärjestelmiä, ja — jäljempänä 4 jaksossa, jossa käsitellään vahingon toistumisen tai jatkumisen todennäköisyyttä.

1.8 Myöhempi menettely

(25) Komissio ilmoitti 5 päivänä elokuuta 2020 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’, ja kehotti osapuolia esittämään huomautuksia. Ainoastaan CCC esitti huomautuksia.

(26) Kuulemispyyntöjä ei saatu.

(27) Komissio toimitti 7 päivänä syyskuuta 2020 kaikille asianomaisille osapuolille täydentävät lopulliset päätelmät, joihin sisältyi seurantalauseke. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin kolmen päivän määräaika, jonka kuluessa niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa täydentävistä lopullisista päätelmistä. Komissio ei kuitenkaan saanut yhtään huomautusta.

2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkasteltavana oleva tuote

(28) Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat CN-koodeihin 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 kuuluvat valmistetut tai säilötyt lisättyä alkoholia sisältämättömät, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat), klementiinit, wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit, sellaisina kuin ne on määritelty HS-nimikkeessä 2008, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’mandariinisäilyke’.

(29) Tarkasteltavana olevaa tuotetta saadaan kuorimalla ja lohkomalla tiettyjä pieniä sitrushedelmiä (pääasiassa satsumia), jotka sen jälkeen säilötään sokerisiirappiin, mehuun tai veteen erikokoisiin pakkauksiin vastaamaan eri markkinoiden tarpeita.

(30) Satsumia, klementiinejä ja muita pieniä sitrushedelmiä kutsutaan yleensä yhteisellä nimellä ’mandariinit’. Useimmat näistä eri hedelmälajeista soveltuvat käytettäviksi tuoretuotteena tai jalostettaviksi. Ne ovat samankaltaisia, ja niistä tehtyjen valmisteiden tai säilykkeiden katsotaan siten muodostavan yhden tuotteen.

2.2 Samankaltainen tuote

(31) Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset: a) tarkasteltavana oleva tuote, b) Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, c) unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

(32) Komissio päätti, että kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

3.1 Alustavat huomautukset

(33) Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

(34) Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla mandariinisäilykkeiden tuonti jatkui samalla tasolla kuin aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa (eli 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisenä aikana). Absoluuttisesti tarkasteltuna Kiinasta tuli tuontia 19 152 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän osuus on noin [17–25] prosenttia unionin markkinoista.

(35) Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän ilmoitettu kokonaistuotantokapasiteetti oli noin 5 prosenttia Kiinan arvioidusta kokonaistuotantokapasiteetista. Alhaisen yhteistyöasteen vuoksi komissio sovelsi 18 artiklaa ja teki Kiinan mandariinisäilykemarkkinoita, mukaan luettuna tuotantoa, kapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia, koskevat päätelmät käytettävissä olevien tietojen perusteella.

(36) Jäljempänä esitetyt päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä tehtiin erityisesti tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen, jäsenvaltioiden perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissiolle toimittamiin tietoihin perustuvien tilastojen, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, vireillepanon yhteydessä toimitettujen otantavastausten sekä Yiguan-ryhmän antamien kyselyvastausten ja CCC:n toimittamien tietojen pohjalta. Lisäksi komissio käytti muita julkisesti saatavilla olevia lähteitä, kuten Global Trade Atlas -tietokantaa (13), jäljempänä ’GTA’, ja Orbis Bureau van Dijk -tietokantaa (14), jäljempänä ’Orbis’.

3.1.1 Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

(37) Koska tutkimuksen vireillepanovaiheessa oli toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä saatavilla riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen Kiinan kotimarkkinoilla, komissio piti asianmukaisena, että Kiinaa koskeva tutkimus pannaan vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti.

(38) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten tarvittavien tietojen keräämiseksi komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa kaikkia tiedossa olevia tuottajia Kiinassa toimittamaan vireillepanoilmoituksen liitteessä III pyydetyt tiedot tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen käytetyistä tuotantopanoksista. Viisi tuottajaa toimitti tarvittavat tiedot.

(39) Saadakseen tiedot, joita se piti tarpeellisina tutkimukselleen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen väitettyjen merkittävien vääristymien esiintymisestä Kiinan kotimarkkinoilla, komissio lähetti kyselylomakkeen myös Kiinan viranomaisille. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittäessään merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Komissio ei saanut Kiinan viranomaisilta vastausta.

(40) Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa myös kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa ja toimittamaan tietoja sekä asiaa tukevaa näyttöä siitä, olisiko perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen Kiinaan asianmukaista, 37 päivän kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(41) CCC ja Yiguan-ryhmä esittivät huomautuksen merkittävien vääristymien esiintymisestä Kiinassa. Komissio käsitteli näitä väitteitä 54 kappaleessa.

(42) Lisäksi komissio täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaa olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella.

(43) Komissio toimitti kaikille asianomaisille osapuolille 23 päivänä tammikuuta 2020 ensimmäisen asiakirja-aineistoon liitetyn muistion (15), jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, jossa pyydetään asianomaisten osapuolten näkemyksiä niistä lähteistä, joita komissio saattaa käyttää Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvon muodostamiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta, työvoimasta ja jätteestä, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi Turkin asianmukaisimmaksi edustavaksi maaksi tässä vaiheessa.

(44) Komissio antoi kaikille asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Komissio sai huomautuksia Fenavalilta ja Frucomilta (16).

(45) Komissio vastasi näihin huomautuksiin toisessa, 29 päivänä toukokuuta 2020 päivätyssä muistiossa, jäljempänä ’toinen muistio’, joka koski normaaliarvon määrittämisessä käytettyjä lähteitä. Komissio tarkensi tässä muistiossa tuotannontekijöiden luetteloa ja toisti päätelmänsä, jonka mukaan Turkki oli asianmukaisin edustava maa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksia. Huomautuksia ei saatu.

3.2 Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo

(46) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

(47) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella, ja koska Kiinan viranomaiset kieltäytyvät yhteistyöstä eivätkä vientiä harjoittavat tuottajat toimittaneet mitään perusteltuja huomautuksia, on asianmukaista soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa.

3.2.1 Merkittävien vääristymien esiintyminen

3.2.1.1 Johdanto

(48) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan määritelmän mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on: — kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat; — valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin; — syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin; — konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano; — palkkakustannusten vääristyminen; — mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia.”

(49) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymisen arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa b alakohdassa esitettyyn ohjeelliseen luetteloon sisältyvät tekijät. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti merkittäviä vääristymiä arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla tällaisista tekijöistä mahdollisesti on tarkasteltavana olevan tuotteen hintoihin ja kustannuksiin viejämaassa. Koska luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia tekijöitä ei tarvitse ottaa huomioon, jotta merkittävien vääristymien esiintyminen voidaan todeta. Samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan lisäksi käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Mahdolliset päätelmät 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä on joka tapauksessa tehtävä kaiken käytettävissä olevan näytön perusteella. Vääristymien esiintymistä koskevassa yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen toimintaympäristö ja tilanne, etenkin jos kyseisen viejämaan taloudellisen ja hallinnollisen rakenteen perustekijät antavat valtiolle merkittävän vallan puuttua talouteen siten, että hinnat ja kustannukset eivät johdu markkinavoimien vapaasta kehityksestä.

(50) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”.

(51) Komissio on laatinut tämän säännöksen nojalla Kiinaa koskevan maaraportin (17), jäljempänä ’raportti’, jossa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityiset vääristymät monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) osalta ja tietyillä sektoreilla (kuten teräs- ja kemikaalisektoreilla). Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa. Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin kiistämään tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvä näyttö, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä.

(52) Kuten 18 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön.

(53) Kuten 23 kappaleessa mainitaan, tätä koskevia huomautuksia saatiin CCC:ltä ja Yiguan-ryhmältä. Kumpikin väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen ei ollut oikeudellisesti eikä tosiasiallisesti perusteltua. CCC:n ja Yiguan-ryhmän mukaan tämä johtuu siitä, että WTO:n polkumyyntisopimuksen 2 artiklan 2.2 kohdassa ei tunnusteta merkittävien vääristymien käsitettä. Lisäksi EU ei CCC:n ja Yiguan-ryhmän mielestä ollut laskenut laskennallista normaaliarvoa WTO:n polkumyyntisopimuksen 2 artiklan 2.2.1.1 kohdan ja pysyvän valituselimen asiassa EU – Biodiesel (Argentiina) siitä antaman tulkinnan mukaisesti, jossa normaaliarvon laskennallinen määrittäminen on sallittua vain siinä tapauksessa, että viejämaan kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä ei myydä vastaavaa tuotetta tai kun viejämaan kotimarkkinoiden erityisestä markkinatilanteesta (…) johtuen tällaisen myynnin perusteella ei voida tehdä asianmukaista vertailua. CCC väitti, että merkittävien vääristymien esiintyminen ei kuulu sellaisen myynnin luokkaan, joka ei tapahdu ”tavanomaisessa kaupankäynnissä”, eikä se myöskään sisälly ”erityiseen markkinatilanteeseen”. Lisäksi CCC ja Yiguan-ryhmä väittivät, ettei ollut osoitettu, miten valtion toimenpiteet tarkkaan ottaen vaikuttavat hintoihin ja johtavat näin ollen vääristymiin. Lisäksi CCC ja Yiguan-ryhmä esittivät kysymyksiä siitä, eivätkö unionin yhteisen maatalouspolitiikan ja/tai Espanjan kansallisen lainsäädännön mukaiset tukijärjestelmät johtaisi valtion väliintuloon ja näin ollen unionin mandariinisäilykkeiden tuottajien kustannusten ja hintojen vääristymiseen. Tässä yhteydessä CCC ja Yiguan-ryhmä pyysivät, että komissio ei soveltaisi 2 artikla 6a kohtaa maatalousalan erityispiirteiden vuoksi, koska maatalous on ainutlaatuinen ala, jolla kaikki maailman maat toteuttavat tiettyä tukipolitiikkaa.

(54) Tämän tutkimuksen osalta komissio toteaa 110 kappaleessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista. Komissio ei ollut CCC:n ja Yiguan-ryhmän huomautusten kanssa yhtä mieltä siitä, että komission ei pitäisi soveltaa 2 artiklan 6 a kohtaa. Päinvastoin komissio katsoi, että 2 artiklan 6 a kohtaa voidaan soveltaa ja että sitä on sovellettava tämän tapauksen kaltaisissa olosuhteissa. Komissio katsoi, että kyseisen säännös on yhdenmukainen Euroopan unionin WTO-velvoitteiden kanssa. Komissio muistutti myös tässä yhteydessä, että kiista asiassa DS473 EU-Biodiesel (Argentiina) ei koskenut perusasetuksen 2 artiklan 6a kohdan soveltamista; kyseinen kohta on asianmukainen oikeusperusta normaaliarvon määrittämiselle tässä tutkimuksessa. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

(55) Mitä tulee CCC:n ja Yiguanin viittaukseen unionin yhteiseen maatalouspolitiikkaan ja tukijärjestelmiin, joita väitettiin sallittavan Espanjan kansallisessa lainsäädännössä, komissio muistutti, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymistä vahvistettaessa analysoidaan yhden tai useamman kyseisessä säännöksessä luetellun tekijän mahdollista vaikutusta viejämaan hintoihin ja kustannuksiin. Tässä yhteydessä ei oteta huomioon kustannusrakennetta eikä hinnanmuodostusmekanismeja muilla markkinoilla, mukaan luettuna alakohtaisen tilanteen yleinen laadullinen arviointi. CCC:n ja Yiguan-ryhmän väite ei näin ollen ole merkityksellinen ja se hylättiin.

(56) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC toisti 53 kappaleessa esitetyt väitteet ja väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohta – jonka EU on laatinut yksipuolisesti – ulottuu pidemmälle kuin WTO:n polkumyyntisopimuksen nykyiset oikeudelliset määräykset, joihin ei sisälly vastaavaa säännöstä. Lisäksi CCC väitti, että valituselimen asiassa DS473 antamassa päätöksessä vahvistetaan säännöt normaaliarvon määrittämiseksi ja EU:n on noudatettava valituselimen päätöksiä.

(57) Komissio toisti, kuten jo 54 kappaleessa todetaan, että kiista asiassa DS473 ei koskenut perusasetuksen 2 artiklan 6a kohdan soveltamista, vaan kyseinen kohta on asianmukainen oikeusperusta normaaliarvon määrittämiselle tässä tutkimuksessa. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti alkuperämaan normaaliarvon olisi vastattava raaka-aineiden vääristymätöntä hintaa edustavassa maassa. Lisäksi valituselimen asiassa DS473 antama päätös vahvisti, että on olosuhteita, joissa alkuperämaan normaaliarvo voidaan muodostaa laskennallisesti ottamalla huomioon edustavan kolmannen maan tiedot.

(58) Komissio tarkasteli, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna. Tämän analyysin perusteella, kuten 3.2.1.2–3.2.1.9 jaksossa esitetään, hylätään väite, jonka mukaan ei ole osoitettu, miten valtion toimenpiteet vaikuttavat hintoihin mandariinisäilykkeiden alalla.

3.2.1.2 Kiinan kotimarkkinoiden hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavat merkittävät vääristymät

(59) Kiinan talousjärjestelmä perustuu nk. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on ”tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus”. Valtion omistuksessa olevaa taloutta pidetään ”kansantalouden johtavana voimana”, ja valtion tehtävänä on ”varmistaa sen lujittaminen ja kasvu” (18). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa (19).

(60) Lisäksi Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat kokonaisuuden, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema” (20). Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen kiistämättömän ja jatkuvasti kasvavan määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä johtoasema ja määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menee selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa.

(61) Kiinan valtio harjoittaa tavoitteiden saavuttamiseksi interventionistista talouspolitiikkaa, joka on yhdenmukainen Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eikä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita (21). Kiinan viranomaiset käyttävät monenlaisia interventionistisia talousvälineitä, kuten teollisuuden suunnittelujärjestelmää, rahoitusjärjestelmää ja sääntely-ympäristön eri tekijöitä.

(62) Ensinnäkin yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelujärjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Maakuntatason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen/sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on edelleen täsmällisiä tuotostavoitteita, joskin tämä oli yleisempää aiemmilla suunnitelmakierroksilla. Suunnitelmissa tuodaan esiin (positiivisesti tai negatiivisesti) yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Tämä johtuu suunnitelmien sitovasta luonteesta mutta myös siitä, että Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa kannustamalla talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (ks. myös 3.2.1.5 jakso) (22).

(63) Toiseksi rahoitusresurssien tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös 3.2.1.8 jakso) (23). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkolainamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Myös nämä muut rahoitussektorin osat kuin pankkisektori on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu niin, että ne eivät pyri maksimoimaan rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa, vaan niin, että varmistetaan valvonta ja mahdollistetaan valtion ja kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (24).

(64) Kolmanneksi sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (25). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteiden ja laajuuden osalta. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemisessa, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (26).

(65) Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen valtion huomattava puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen markkinavoimien vapauden kanssa, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (27).

(66) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC totesi, että komissio katsoo sosiaalisen markkinatalouden, jossa valtio-omisteisella taloudella on määräävä asema Kiinassa ja jossa kommunistinen puolue vahvistaa tällaista asemaa, syyksi soveltaa erilaista menetelmää normaaliarvon määrittämiseen. Tässä yhteydessä CCC arvosteli komissiota siitä, että se katsoo maan kehityksen saavutetun ”vääristämällä markkinoita”. CCC:n mielestä mikä tahansa poliittinen puolue missä päin tahansa maailmaa olisi huolestunut maansa taloudesta ja pyrkisi parantamaan kotimaista elintasoa. Näin ollen CCC piti komission lähestymistapaa poliittisesti suuntautuneena ja selvästi puolueellisena.

(67) Komissio hylkäsi puolueellisuutta koskevan väitteen. Kuten jo 48 kappaleessa todetaan, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisessa analyysissa keskitytään ainoastaan merkittäviin vääristymiin, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Komissio tukeutui näin ollen viejämaan tosiasiallisiin olosuhteisiin.

3.2.1.3 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat

(68) Kiinassa valtion omistuksessa, määräysvallassa ja/tai poliittisessa valvonnassa tai ohjauksessa toimivat yritykset muodostavat olennaisen osan taloutta.

(69) Kiinan viranomaiset ja Kiinan kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, jotka varmistavat niiden jatkuvan vaikutusvallan yrityksiin ja erityisesti valtion omistamiin yrityksiin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti yksittäisten valtion omistamien yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua valtion omistamien yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Tämä tapahtuu tyypillisesti kierrättämällä johtohenkilöitä viranomaisten ja valtion omistuksessa olevien yritysten välillä, sisällyttämällä puolueen jäseniä valtion omistuksessa olevien yritysten johtoelimiin ja puoluesolujen jäseniä yrityksiin (ks. myös 3.2.1.4 jakso) sekä muokkaamalla yritysrakennetta valtion omistuksessa olevien yritysten sektorilla (28). Vastavuoroisesti valtion omistamilla yrityksillä on Kiinan taloudessa erityisasema, joka tuo mukanaan useita taloudellisia etuja, muun muassa suojan kilpailulta ja etuuskohtelun mukaisen tuotantopanosten ja rahoituksen saannin (29).

(70) Säilykehedelmäalalla toimii useita pieniä tuottajia, ja alalle on yleensä luonteenomaista pk-yritysten suuri määrä. Tämän vuoksi on mahdotonta määrittää valtion omistamien yritysten ja yksityisomistuksessa olevien yritysten välistä suhdetta. Koska päinvastaista näyttöä ei ollut, komissio katsoi, että valtio oli myös tällä alalla merkittävästi läsnä. Omistussuhteista riippumatta kaikkiin tuottajiin sovelletaan joka tapauksessa Kiinan valtion antamia poliittisia ohjeita, kuten 3.2.1.5 jaksossa tarkemmin selostetaan.

3.2.1.4 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

(71) Sen lisäksi, että Kiinan valtio harjoittaa määräysvaltaa talouselämään valtion yritysten omistajuuden ja muiden välineiden kautta, se voi myös puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on edustettuna yrityksissä. Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia (30), ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen merkityksellinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä (31)), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (32). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (33). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös mandariinisäilykkeiden tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

(72) Vaikka mandariinisäilykealalta on sen hajanaisuuden vuoksi saatavilla vain vähän tietoa valtion läsnäolosta, tutkimuksessa vahvistettiin, että teräksen osuus tuotantokustannuksista on noin 21 prosenttia, minkä vuoksi se on sitrushedelmien ohella (joiden osuus on noin 25–30 prosenttia tuotantokustannuksista) tärkein raaka-aine mandariinisäilykkeiden tuotannossa. Teräsalalla valtion määräävä asema on kuitenkin merkittävä (34). Teräsalalla monet suurimmista tuottajista ovat valtion omistamia yrityksiä. Joihinkin viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020) (35) esimerkkeinä 12. viisivuotissuunnitelmakauden saavutuksista (esim. Baosteel, Anshan Iron and Steel ja Wuhan Iron and Steel). Koska teräs on merkittävä tuotantopanos tölkkien valmistuksessa, mandariinisäilykkeiden tuottajat hyötyvät mahdollisista hinnan vääristymistä, jotka johtuvat valtion puuttumisesta teräsalaan.

(73) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC vastusti komission lähestymistapaa. Sen mukaan komissio myönsi, että valtion läsnäolo sitrushedelmäteollisuudessa oli varsin vähäistä mutta sivuutti tämän kysymyksen keskustelemalla teräsalan panoksesta eikä valtion läsnäolosta varsinaisella sitrushedelmäalalla.

(74) Komissio hylkäsi tämän väitteen. Kuten 96 ja 97 kappaleessa muistutetaan, Kiinan järjestelmän olennaiset piirteet saavat aikaan merkittäviä vääristymiä ja ne koskevat koko maata ja kaikkia toimialoja, myös mandariinisäilykkeiden valmistuksessa käytettyjä tuotannontekijöitä. Kun otetaan huomioon teräksen merkitys tuotantopanoksena ja se, että kaikki tuotantopanokset lukuun ottamatta osaa sokerista hankitaan Kiinasta, mandariinisäilykkeiden kustannukset ovat selvästi alttiina tällaisille järjestelmätasoisille vääristymille, myös siksi, että valtion määräävä asema teräsalalla on merkittävä.

(75) Valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan (ks. myös 3.2.1.8 jakso) samoin kuin lisäraaka-aineiden ja -tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin (36).

(76) Näin ollen valtion läsnäolo ja toimet yrityksissä, myös valtion omistamissa yrityksissä ja muilla sektoreilla (kuten rahoitus- ja tuotantopanossektorilla), antavat Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin.

3.2.1.5 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

(77) Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat käytännöllisesti katsoen kaikki talouden sektorit. Suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat sitovia ja viranomaiset kullakin hallinnon tasolla valvovat, että alemmat hallintotasot panevat suunnitelmat täytäntöön. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (37).

(78) Kuten jo 72 kappaleessa todetaan, teräs on tärkeä tuotantopanos erityisesti mandariinisäilykealalla. Vaikka mandariinisäilykeala sinänsä on tuotannonalana varsin vähämerkityksinen eikä se kuulu Kiinan viranomaisten keskeisten suunnitelmien piiriin, alan tuottajat hyötyvät kuitenkin käyttämiensä raaka-aineiden eli lähinnä teräksen ja raudan hinnan vääristymistä.

(79) Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta keskeisenä tuotannonalana (38). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukauttamis- ja päivittämissuunnitelmassa (2016–2020). Suunnitelmassa todetaan, että terästeollisuus on Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi (39). Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen kaikki näkökohdat (40). Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (41), jäljempänä ’luettelo’, mainitaan rauta ja teräs kannustettavina tuotannonaloina. Luettelon sovellettavuus vahvistettiin hiljattaisessa tiettyjä Kiinasta peräisin olevia raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita koskevassa tukien vastaisessa tutkimuksessa (42).

(80) Kiinan viranomaiset ohjeistavat alan kehittämistä erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla, jotka liittyvät esimerkiksi seuraaviin: markkinoiden koostumus ja rakenneuudistus, raaka-aineet, sijoitukset, kapasiteetin poistaminen, tuotevalikoima, tuotannon siirtäminen ja päivittäminen. Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia teräsalan kehittämisessä ja toiminnassa (43).

(81) Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettävän pääraaka-aineen eli teräksen ja raudan tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta normaalisti.

(82) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC väitti, että komission perustelujen mukaan vaikutti siltä, että Kiinassa jaettaisiin resursseja ilman minkäänlaista markkinavoimien noudattamista, mikä estäisi koko maan yleistä talouskehitystä, jos väite pitäisi paikkansa. Lisäksi CCC huomautti, että kaikki EU:n talouden toimijat – niin yksityisessä kuin julkisessakin omistuksessa olevat – toimivat myös EU:n suunnitelmien tai jäsenvaltioiden nimeämien toimintalinjojen mukaisesti.

(83) Komissio toisti tässä yhteydessä, että yleisen taloudellisen kehityksen tai elintason parantamisen kaltaiset kysymykset eivät kuulu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisen analyysin piiriin. Kuten 48 kappaleessa todetaan, analyysissa keskitytään ainoastaan siihen, missä määrin ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan. Mitä tulee CCC:n viittaukseen, joka koskee EU:n talouden toimijoita, komissio muistuttaa, että kuten jo 55 kappaleessa todetaan, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymistä analysoitaessa tarkastellaan kyseisessä säännöksessä lueteltujen tekijöiden mahdollista vaikutusta viejämaan hintoihin ja kustannuksiin. Tässä yhteydessä ei oteta huomioon talouden toimijoiden toimia muilla markkinoilla.

3.2.1.6 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano

(84) Asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella Kiinan konkurssijärjestelmä ei vaikuta pystyvän riittävästi toteuttamaan omia päätavoitteitaan eli selvittämään oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja ja turvaamaan velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. Tämä vaikuttaa juontavan juurensa siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö virallisesti perustuu samoihin periaatteisiin kuin vastaava lainsäädäntö muissa maissa, Kiinan järjestelmälle on ominaista järjestelmällinen heikko täytäntöönpano. Konkurssien lukumäärä on äärimmäisen alhainen suhteessa maan talouden kokoon eikä vähiten sen vuoksi, että maksukyvyttömyysmenettelyihin liittyy lukuisia puutteita, jotka tosiasiassa estävät konkurssimenettelyt. Lisäksi valtion rooli maksukyvyttömyysmenettelyissä on edelleen vahva ja aktiivinen, ja sillä on usein suora vaikutus menettelyn lopputulokseen (44).

(85) Lisäksi Kiinan omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeiset maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien suhteen (45). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. Voimassa on säännöksiä, joiden tavoitteena on myöntää maankäyttöoikeudet avoimesti ja markkinahinnoilla, esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyllä. Näitä säännöksiä kuitenkin laiminlyödään säännöllisesti, ja jotkin ostajat voivat hankkia maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (46). Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon (47).

(86) Kiinan talouden muiden alojen tapaan mandariinisäilykkeiden tuottajiin sovelletaan Kiinan konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädäntöä. Tämän vuoksi konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivästä tai riittämättömästä täytäntöönpanosta johtuvat ylhäältä alaspäin suuntautuvat vääristymät vaikuttavat myös näihin yrityksiin. Nyt käsillä olevassa tutkimuksessa ei tullut esiin mitään, mikä asettaisi nämä päätelmät kyseenalaisiksi, sillä CCC ja Yiguan-ryhmä tyytyivät toteamaan, että maanjako ei merkitse kaupallisen maankäytön rajoittamista tai kieltämistä ja että kaikki maat suojelevat viljelijöitä ja että maatalous on merkittävä osa minkä tahansa maan taloudellista toimintaa ja liittyy läheisesti yhteiskunnalliseen vakauteen. Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa. Käytettävissä olevan näytön perusteella ja koska mitään päinvastaista tietoa ei ollut, nämä seikat vaikuttavat koskevan täysin myös mandariinisäilykealaa.

(87) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä CCC ja Yiguan-ryhmä totesivat, että komissio oli siirtynyt tarkastelemaan Kiinan talouden yleistä rakennetta, jolle on ominaista sosialistinen talous, Kiinan viranomaisten hallintorakenne ja Kiinan kommunistisen puolueen rooli, koska komissio ei ollut löytänyt tosiasiallista näyttöä, joka tukisi sen markkinoiden vääristymistä koskevia päätelmiä sitrushedelmäalan osalta. CCC totesi huomautuksissaan, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen tai täytäntöönpano ei ole puutteellista tai syrjivää sitrushedelmäalalla.

(88) CCC:n väitteitä ei kuitenkaan hyväksytty. Komissio muistutti, että Kiinan konkurssi-, yhtiö- ja omaisuuslakeja sovelletaan yleisesti (48), myös mandariinisäilykkeiden alalla. Ei ole olemassa täsmällistä ja asianmukaista näyttöä, jolla voidaan selvästi osoittaa, että sitrushedelmäalaan ei vaikuttaisi konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai puutteellinen täytäntöönpano.

(89) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen oli syrjivää tai täytäntöönpano puutteellista mandariinisäilykkeiden tuotannonalalla, myös tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.

3.2.1.7 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: palkkakustannusten vääristyminen

(90) Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä Kiinassa täysin, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina on jättänyt ratifioimatta useita Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia, etenkin sellaisia, jotka koskevat järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta (49). Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on aktiivinen. Kyseinen järjestö ei ole kuitenkaan täysin riippumaton valtion viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on edelleenkin vähäistä (50). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaisiin. Tämän seurauksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (51). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa.

(91) Siitä, että mandariinisäilykkeiden tuotannonalaan ei sovellettaisi edellä kuvattua Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää, ei esitetty mitään näyttöä. Pikemminkin päinvastoin CCC ja Yiguan-konserni väittivät, että merkittävä osa sitrushedelmäyhtiöiden työvoimasta koostuisi yleensä tilapäisistä tai kausityöntekijöistä, jotka palkataan maaseudulta, joilla ei ole työsopimusta yritysten kanssa ja joiden palkkiot perustuvat täysin tuotetun tai jalostetun määrän perusteella määritettyyn työsuoritukseen. CCC ja Yiguan-ryhmä eivät toimittaneet tietoja, jotka olisivat ristiriidassa 90 kappaleessa esitettyjen päätelmien kanssa. Sen sijaan ne totesivat yksinkertaisesti, että Kiinan kaupungistumisen nopea kasvu on kiistatonta ja että miljoonien ihmisten liikkeet useisiin eri kaupunkeihin osoittavat ihmisten liikkuvuuden Kiinassa. Kuten 90 kappaleessa todetaan, työntekijöiden fyysisen liikkuvuuden sijaan kyse on kuitenkin kotitalouksien rekisteröintijärjestelmän seurauksista, jotka aiheuttavat palkkojen vääristymiä tiettyjen työntekijäryhmien haavoittuvuuden vuoksi. Lisäksi CCC ja Yiguan viittasivat alkuperäiseen tutkimukseen mutta eivät maininneet mitään kyseisen tutkimuksen erityistä päätelmää, joka olisi asettanut kyseenalaiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen. Komissio huomautti tässä yhteydessä, että alkuperäinen tutkimus ei suinkaan tukenut CCC:n ja Yiguanin kanttaa, vaan siinä tuotiin esiin useita sääntöjenvastaisuuksia, jotka koskivat tapaa, jolla työsopimus oli tehty ja työntekijöille maksettu korvaus.

(92) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCC toisti väitteensä, jonka mukaan hedelmien jalostusalalla on kaksi työntekijäryhmää eli kokopäivätoimiset työntekijät ja kausityöntekijät. Tässä yhteydessä CCC väitti, että hedelmiä jalostavat yritykset käyttävät Kiinan pohjoisosasta tulevia kausityöntekijöitä, mikä osoittaa, että yritykset voivat vapaasti palkata työntekijöitä ja että työntekijät voivat vapaasti valita työnsä. Näin ollen CCC katsoi, että komission arvio palkkoihin liittyvistä vääristymistä on tosiasiallisesti virheellinen.

(93) Komissio ei kuitenkaan ole väittänyt, että eri työntekijäryhmien, kuten kokopäivätoimisten tai kausityöntekijöiden, olemassaolo itsessään johtaisi merkittäviin vääristymiin. Sen sijaan työlainsäädännön erityispiirteet yhdessä kotitalouksien rekisteröintijärjestelmän ja työtekijöiden oikeuksia edustavien työmarkkinajärjestöjen puuttumisen kanssa johtavat 90 kappaleessa kuvattuihin sääntöjenvastaisuuksiin ja palkkojen vääristymiseen. Näin ollen CCC:n väitteitä ei voitu hyväksyä.

(94) Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat siten mandariinisäilykkeiden tuotannonalaan sekä suoraan (tarkasteltavana olevaa tuotetta tai sen tuotannon pääraaka-ainetta valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää).

3.2.1.8 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia

(95) Yritystoimijoiden pääomansaantiin liittyy Kiinassa useita vääristymiä.

(96) Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ensinnäkin ominaista, että siinä ovat vahvassa asemassa valtion omistamat pankit (52), jotka rahoitusta myöntäessään ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Rahoitusalan ulkopuolella toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankit ovat sidoksissa valtioon omistajuuden lisäksi myös henkilökohtaisten suhteiden kautta (Kiinan kommunistinen puolue nimittää valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat (53)), ja pankit panevat säännöllisesti täytäntöön valtion suunnittelemaa julkista politiikkaa, kuten rahoitusalan ulkopuolella toimivat valtion omistamat yrityksetkin. Näin toimiessaan pankit noudattavat selkeää oikeudellista velvoitetta harjoittaa liiketoimintaansa kansantalouden ja yhteiskunnallisen kehityksen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (54). Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (55).

(97) Eri säännöksissä viitataan kyllä tarpeeseen noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä käyttäytymis- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarpeeseen tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta esimerkiksi kaupan suojatoimenpiteitä koskevien tutkimusten päätelmistä saatu mittava näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa.

(98) Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä monista eri syistä, kuten siksi että yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus vaikuttavat riskinarviointiin. Arvioiden mukaan kiinalaiset luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alempia kansainvälisiä luokituksia (56).

(99) Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (57). Tämän tuloksena lainanannossa suositaan valtion omistuksessa olevia yrityksiä, suuria yksityisiä yrityksiä, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimivia yrityksiä, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille.

(100) Toiseksi lainakustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina investointien lisäämiseksi. Tämä on johtanut pääomasijoitusten liialliseen käyttöön ja sijoitusten tuottojen jatkuvaan pienemiseen. Tästä osoituksena on yritysten velkaantumisasteen hiljattainen kohoaminen valtion sektorilla kannattavuuden jyrkästä putoamisesta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmässä toiminnassa oleva mekanismi ei noudata normaaleja kaupallisia reaktioita.

(101) Kolmanneksi, vaikka korkoprosentit vapautettiin nimellisesti lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään ole tulosta vapaista markkinavoimista, vaan niihin vaikuttavat valtiosta johtuvat vääristymät. Enintään viitekoron suuruisina myönnettävien lainojen osuus on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto vaikuttaa olevan kasvussa, sillä sen osuus on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 2015 lähtien heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta. Keinotekoisen alhaiset korot johtavat alihinnoitteluun ja tämän seurauksena liialliseen pääoman käyttöön.

(102) Yleinen luottojen lisääntyminen Kiinassa viittaa siihen, että pääoman kohdentamisen tehokkuus on heikkenemässä ilman merkkejä luotonannon kiristymisestä, jota voitaisiin odottaa vääristymättömässä markkinaympäristössä. Tämän seurauksena järjestämättömät lainat ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina. Velkariskin kasvaessa Kiinan valtio on päättänyt välttää maksukyvyttömyystilanteita. Tästä syystä luottotappioita on käsitelty pidentämällä laina-aikaa eli luomalla nk. zombie-yrityksiä tai siirtämällä velka (esim. yhteenliittymien kautta tai muuntamalla velka osakkeiksi) poistamatta välttämättä velkaongelmaa tai puuttumatta sen perussyihin.

(103) Markkinoiden vapauttamiseksi viime aikoina toteutetuista toimista huolimatta Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat merkittävät vääristymät, jotka johtuvat valtion edelleen merkittävästä roolista pääomamarkkinoilla.

(104) Siitä, mandariinisäilykkeiden tuotannonalaan ei kohdistuisi edellä kuvattu valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan, ei esitetty mitään näyttöä. Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

(105) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa CCC väitti, että komissio oli ensin väitettyään, että valtion omistajuus Kiinan rahoituslaitoksissa ja Kiinan kommunistisen puolueen läsnäolo vääristävät rahoitusta ja korkoja, hätiköidysti päätellyt, että maatalous ja sen jalostusala ovat vääristyneitä. CCC piti puutteellisena komission selvitystä sitrushedelmäalan mahdollisista ongelmista rahoituksen saannissa, minkä lisäksi se ilmaisi näkemyksensä, jonka mukaan EU:n muutetun kaupan suojavälineen tarkoituksena ja perusteluina on luoda uusia säännöksiä, jotka eivät sisälly WTO:n polkumyyntisopimukseen.

(106) Vastauksena näihin huomautuksiin komissio huomautti, että edellä mainittu 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukainen vääristymiä koskeva analyysi perustuu objektiivisiin todisteisiin, jotka on liitetty asiakirja-aineistoon ja joista CCC:lle on tarjottu mahdollisuus esittää huomautuksia. Komissiolla ei kaikkien käytettävissä olevien todisteiden perusteella ollut tarkkaa ja asianmukaista näyttöä siitä, että rahoituksen saanti ei olisi vääristynyt. Mitä tulee CCC:n huomautuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa, näitä on jo käsitelty edellä 54 ja 57 kappaleessa.

3.2.1.9 Kuvattujen vääristymien systeeminen luonne

(107) Komissio totesi, että raportissa kuvatut vääristymät ovat ominaisia Kiinan taloudelle. Käytettävissä oleva näyttö osoittaa, että 3.2.1.1–3.2.1.5 jaksossa ja raportin A osassa kuvatut tosiseikat ja Kiinan järjestelmän ominaisuudet koskevat koko maata ja kaikkia talouden sektoreita. Sama koskee tuotannontekijöiden kuvausta, joka esitetään 3.2.1.6–3.2.1.8 jaksossa ja raportin B osassa.

(108) Komissio muistuttaa, että mandariinisäilykkeiden tuotantoon tarvitaan laaja valikoima tuotantopanoksia. Asiakirja-aineiston sisältämän näytön mukaan kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat hankkivat kaikki tuotantopanoksensa lukuun ottamatta osaa sokerista Kiinasta. Kun mandariinisäilykkeiden tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

(109) Näin ollen sen lisäksi, että mandariinisäilykkeiden kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

3.2.1.10 Päätelmät

(110) Edellä 3.2.1.2–3.2.1.9 jaksossa esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti ja mandariinisäilykkeiden tuotannonalalla erityisesti (mukaan luettuna tarkasteltavana oleva tuote), osoitettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa.

(111) Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavissa jaksoissa esitetään.

3.2.2 Edustava maa

(112) Edustava maa valittiin seuraavin perustein: a) Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Komissio valitsi tähän tarkoitukseen maita, joiden bruttokansantulo on Maailmanpankin tietokannan perusteella samanlainen kuin Kiinalla; b) kyseisessä maassa tuotetaan tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta; c) asiaa koskevat julkiset tiedot ovat saatavilla kyseisessä maassa; d) jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusija annetaan tarvittaessa sellaiselle maalle, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

(113) Kuten 43–45 kappaleessa selitetään, komissio asetti asianomaisten osapuolten saataville kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä. Toisessa muistiossa komissio päätteli, että Turkkia voitiin pitää asianmukaisena edustavana maana perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Komissio ei saanut huomautuksia edustavan maan valinnasta.

3.2.3 Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

(114) Komissio totesi ensimmäisessä muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää Global Trade Atlas -tietokantaa, jäljempänä ’GTA’, useimpien tuotannontekijöiden vääristymättömien kustannusten määrittämiseen ja vääristymättömien työvoima-, energia- ja jätekustannusten määrittämisen osalta lähde riippuisi valitusta edustavasta maasta.

(115) Tehtyään päätöksen käyttää Turkkia edustavana maana komissio ilmoitti toisessa muistiossa asianomaisille osapuolille, että se aikoo käyttää GTA:ta tuotannontekijöiden vääristymättömien kustannusten määrittämiseen ja Turkin tilastolaitoksen tietoja vääristymättömien työvoima- ja energiakustannusten määrittämiseen.

3.2.4 Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

3.2.4.1 Normaaliarvon muodostamiseen käytetyt tiedot

(116) Komissio totesi ensimmäisessä ja toisessa muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se aikoo käyttää seuraavia lähteitä: a) Global Trade Atlas -tietokanta (58), jäljempänä ’GTA’, raaka-aineiden osalta; b) Turkin tilastolaitos (59), jäljempänä ’Turkstat’, työvoiman ja sähkön osalta; c) Orbis (60) turkkilaisen yrityksen taloudellisten tietojen, kuten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta.

(117) Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto laskelmissa käytetyistä tuotannontekijöistä ja niiden HS-koodeista ja yksikköarvoista GTA:n tai Turkin tietokantojen perusteella, mukaan luettuna tuontitullit ja kuljetuskustannukset. Taulukko 1 Tuotannontekijä Turkin tavarakoodit Vääristymätön arvo Raaka-aineet Tuoreet tai kuivatut sitrushedelmät, mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat) 0805211000 5,66 CNY/kg Ruoko- ja juurikassokeri sekä kemiallisesti puhdas sakkaroosi, jähmeät, lisättyä maku- tai väriainetta sisältämättömät, valkoinen sokeri 1701991000 6,15 CNY/kg Kotelot, rasiat ja laatikot, aaltopaperia, -kartonkia tai -pahvia, jollaisia käytetään esim. toimistoissa tai myymälöissä 4819100000 11,69 CNY/kg Kaikenlaiset paperiset, kartonkiset tai pahviset nimi- ja osoitelaput, painetut, itseliimautuvat 4821101000 118,30 CNY/kg Muu paperi, kartonki, pahvi, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, määräkokoon tai -muotoon leikattu; muut tavarat paperimassasta, paperia, kartonkia, pahvia, selluloosavanua tai selluloosakuituharsoa 4823904090 38,95 CNY/kg Tölkit, jotka on tarkoitettu suljettaviksi juottamalla tai taivesaumaamalla, elintarvikkeiden säilöntään tarkoitetut, rautaa tai terästä, enintään 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt, mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita 7310211100 28,26 CNY/kg Työvoima Valmistussektorin työvoimakustannukset [ei sovelleta] 37,70 CNY/tunti Energia Sähkö [ei sovelleta] 0,52 CNY/ kWh

3.2.4.2 Raaka-aineet ja jäte

(118) Koska edustavan maan markkinoista ei ollut tietoja, komissio käytti kaikkien raaka-aineiden osalta tuontihintoja. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista, Kiinaa lukuun ottamatta, tulevan tuonnin painotettujen keskimääräisten yksikköhintojen perusteella. Huomioon ei otettu myöskään tietoja, jotka koskivat edustavaan maahan tulevaa tuontia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (61) liitteeseen 1 sisältyvistä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan näiden maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen, ja tällaiset tuontia koskevat tiedot olivat joka tapauksessa vähäisiä. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta, koska se päätteli 3.2.1.10 jaksossa, että ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi niiden vaikuttavan vientihintoihinkin. Komissio totesi, että muista kolmansista maista tuleva tuonti oli edelleen edustavaa ja sen osuus Turkkiin tuoduista kokonaismääristä oli 70–100 prosenttia.

(119) Komissio pyrki määrittämään mandariinisäilykkeiden tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden vääristymättömät kustannukset (vientiä harjoittavan tuottajan tehtaalle toimitettuna) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa edellytetyllä tavalla. Tätä varten se sovelsi edustavan maan tuontitullia kuhunkin alkuperämaahan ja lisäsi kotimaan kuljetuskustannukset tuontihintaan. Kaikkien raaka-aineiden kotimaan kuljetuskustannukset arvioitiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella eivätkä ne luottamuksellisuussyistä sisälly taulukossa 1 esitettyihin vertailuarvoihin.

3.2.4.3 Työvoima

(120) Komissio totesi, että työvoimakustannuksista on tilastoja, sillä Turkin tilastolaitos julkaisee tarkkoja tietoja palkoista talouden eri sektoreilla Turkissa. Komissio käytti palkkoja, jotka ilmoitettiin Turkin valmistussektorilla vuonna 2016 Turkin NACE Rev.2 -luokituksen mukaisesti taloudellisen toimialan C.10 (Elintarvikkeiden valmistus) osalta määrittääkseen vääristymättömät työvoimakustannukset (62) NACE Rev. 2 -luokituksen mukaisesti (63). Näiden tietojen perusteella ei voida erotella toisistaan ruumiillisen työn ja toimistotyön tekijöitä. Kuten aiemmissakin tutkimuksissa myös vuoden 2016 keskimääräistä kuukausiarvoa oikaistiin asianmukaisesti inflaation huomioon ottamiseksi käyttämällä Turkin tilastolaitoksen julkaisemaa kotimaista tuottajahintaindeksiä (64).

3.2.4.4 Sähkö

(121) Sähkön vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti Turkin tilastolaitoksen julkaisemia sähkön hintatilastoja (65). Komissio käytti vastaavan kulutusluokan teollisen sähkön hintoja.

3.2.4.5 Kulutushyödykkeet/vähäpätöiset määrät

(122) Koska eri tuotannontekijöitä on paljon ja koska joidenkin raaka-aineiden (kuten sitruunahapon, nestemäisen emäksen, suolahapon, kalsiumlaktaatin ja erilaisten pakkausmateriaalien) kokonaispaino on vähäpätöinen, koska niiden yhteisosuus on vähemmän 2 prosenttia kokonaistuotantokustannuksista ja koska polkumyynti oli jo todettu muiden keskeisten tuotantotekijöiden perusteella, komissio laski normaaliarvon seuraavien tekijöiden pohjalta: satsumat, sokeri, säilyketölkki, kartonki, paperipakkaukset ja paperietiketit. Loput tuotannontekijät ryhmiteltiin kulutushyödykkeisiin.

(123) Komissio laski kulutushyödykkeiden prosenttiosuuden raaka-aineiden kokonaiskustannuksista yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tietojen pohjalta ja sovelsi tätä osuutta raaka-aineiden vääristymättömiä hintoja käyttämällä saatuihin uudelleen laskettuihin kustannuksiin.

3.2.4.6 Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto

(124) Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotannolliset yleiskulut ilmaistiin osuutena vientiä harjoittaville tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneista valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

(125) Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta komissio käytti yhden turkkilaisen tuottajan (66) julkisesti saatavilla olevia taloudellisia tietoja tammi- ja joulukuun 2019 väliseltä ajanjaksolta, kuten toisessa muistiossa ilmoitettiin.

(126) Tämän tuloksena vääristymättömiin valmistuskustannuksiin lisättiin seuraavat: a) 10,40 prosenttia hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia ilmaistuna myytyjen tavaroiden kustannuksista sovellettuna valmistuskustannusten summaan; b) 18,30 prosenttia voittoa ilmaistuna myytyjen tavaroiden kustannuksista sovellettuna valmistuskustannuksiin.

3.2.4.7 Normaaliarvon laskeminen

(127) Komissio toteutti jäljempänä esitetyt vaiheet laskennallisen normaaliarvon määrittämiseksi.

(128) Ensin komissio vahvisti mandariinisäilykkeiden vääristymättömät valmistuskustannukset. Se sovelsi vääristymättömiä yksikkökustannuksia yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän yksittäisten tuotannontekijöiden tosiasialliseen kulutukseen.

(129) Toiseksi komissio lisäsi edellä kuvatulla tavalla määritetyt tuotannolliset yleiskulut mandariinisäilykkeiden vääristymättömiin valmistuskustannuksiin saadakseen vääristymättömät tuotantokustannukset.

(130) Lopuksi komissio lisäsi määritettyihin vääristymättömiin tuotantokustannuksiin 126 kappaleessa kuvatut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton.

(131) Tällä perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.3 Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän vientihinta

(132) Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä vei tarkastelun kohteena olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkastelun kohteena olevasta unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettavaksi tuleva hinta.

3.4 Vertailu ja polkumyyntimarginaali

(133) Komissio vertasi laskennallista normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti vientihintaan (noudettuna lähettäjältä -tasolla).

(134) Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi vientihintaa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin maakuljetus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten (2–8 %), luottokustannusten (0,1–3 %), palkkioiden (0,1–3 %) ja pankkimaksujen (0,1–3 %) huomioon ottamiseksi.

(135) Jos se oli tarpeen, komissio oikaisi laskennallista normaaliarvoa sillä arvonlisäveron prosenttiosuudella, jota ei palauteta sen vientimyynnistä.

(136) Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

(137) Tähän perustuva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 184 prosenttia Yiguan-ryhmän osalta.

3.5 Yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien harjoittama polkumyynti

(138) Komissio laski keskimääräisen polkumyyntimarginaalin myös yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille. Komissio käytti käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

(139) Ensiksi komissio käytti normaaliarvon määrittämiseen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän keskimääräistä normaaliarvoa. Toiseksi komissio käytti vientihinnan määrittämiseksi 14 artiklan 6 kohdan mukaista tietokantaa sen jälkeen, kun se oli vähentänyt yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän viennin. Vertailua varten komissio oikaisi vientihinnan noudettuna lähettäjältä -tasolle käyttämällä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän keskimääräisiä tarkastettuja kustannuksia, mukaan luettuna kuljetuskustannukset.

(140) Tähän perustuva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 206 prosenttia.

(141) Näin ollen ei ole epäilystäkään siitä, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.6 Polkumyynnin jatkumista koskevat päätelmät

(142) Näin ollen komissio totesi, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.7 Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva näyttö

(143) Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki, oliko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Se tutki sitä varten tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa, kiinalaisten viejien käyttäytymistä muilla markkinoilla, tilannetta Kiinan kotimarkkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuutta.

(144) Kuten edellä mainittiin, vain viisi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ilmoittautui ja täytti vireillepanoilmoituksen liitteen I. Tämän vuoksi komission käytettävissä olevat tiedot kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista olivat rajoitetut.

(145) Sen vuoksi useimmat jäljempänä esitetyt polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskevat päätelmät oli tehtävä käyttämällä muita lähteitä, kuten Eurostatin tietoja, GTA:ta sekä CCC:n ja unionin tuotannonalan tarkastelupyynnössä esittämiä tietoja. Näiden tietojen analyysissä paljastui seuraavaa.

3.7.1 Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti

(146) Kiina on maailman ylivoimaisesti suurin mandariinisäilykkeitä tuottava maa, ja sen tuotannon määräksi arvioidaan 540 000–700 000 tonnia (67).

(147) Komissio ei saanut Kiinasta yleisiä tietoja Kiinan tuotannon kokonaiskapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista Näin ollen komissio teki päätelmänsä otantakyselyyn vastanneiden viiden tuottajan/tuottajaryhmän toimittamien tietojen perusteella. Viiden tuottajan/tuottajaryhmän ilmoittama Kiinan käyttämätön kapasiteetti oli noin 40 000–60 000 tonnia (eli noin 40 % niiden tuotantokapasiteetista), mikä on jo enemmän kuin unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä.

3.7.2 Kiinalaisten viejien käyttäytyminen kolmansien maiden markkinoilla

(148) Kiinan vientihinta kolmansien maiden markkinoille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin GTA:n vientitilastoista (68) eli Kiinasta tulevan viennin määrän ja arvon perustella (FOB-tasolla). Unioni on kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kolmanneksi tärkein vientimarkkina-alue. Keskimääräinen yksikköhinta viennissä unioniin on 1,17 Yhdysvaltain dollaria kilolta. Tärkein vientimarkkina-alue on Yhdysvallat ja toiseksi suurin Japani. Keskimääräinen yksikköhinta Yhdysvaltoihin on 1,19 ja Japaniin 1,15 Yhdysvaltain dollaria kilolta.

(149) GTA:n ja CCC:n mukaan Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin määrä väheni merkittävästi vuosien 2018 ja 2019 välillä 195 066 tonnista 139 682 tonniin (ero on 55 384 tonnia, mikä vastaa unionin kokonaiskulutusta). Tämän viennin vähentyminen selittyy pääasiassa sillä, että mandariinisäilykkeelle otettiin käyttöön 25 prosentin ylimääräinen tulli (osana laajempaa Yhdysvaltojen kauppalain 301 pykälän mukaista Kiinasta tulevaa tuontia koskevaa tullipakettia) (69).

3.7.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(150) Unionin markkinat ovat huomattavasti pienemmät kuin kiinalaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti. Koska Yhdysvaltojen kanssa käytävään kauppaan liittyy ongelmia (70), kiinalaiset tuottajat ovat menettäneet noin 55 000 tonnia Yhdysvaltoihin suuntautuvaa vientiä, mikä voidaan helposti suunnata uudelleen unionin markkinoille. Tämä määrä on huomattavasti suurempi kuin unionin kulutus. Ennen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa unioni oli Kiinan perinteinen markkina-alue, ja Kiinan viennin määrä unioniin oli yli kolminkertainen tämänhetkiseen verrattuna. Keskimääräinen vientihinta unionin markkinoille (1,17/kg Yhdysvaltain dollaria) on hieman korkeampi kuin Japaniin (1,15 Yhdysvaltain dollaria/kg) mutta merkittävästi korkeampi kuin Thaimaahan (1,04 Yhdysvaltain dollaria/kg). On myös huomattava, että Yhdysvaltojen hinta (1,19 Yhdysvaltain dollaria/kg) on samaa luokkaa kuin vientihinta unioniin.

(151) Kun otetaan huomioon Kiinassa käytettävissä oleva suuri tuotantokapasiteetti (ja näin ollen mahdollisuus kasvattaa nopeasti tuotantomääriä) ja Kiinan aiempi polkumyyntikäytäntö, voidaan tiivistäen todeta, että voidaan kohtuudella päätellä, että nykyisten toimenpiteiden kumoaminen johtaisi Kiinasta unionin markkinoille tulevan polkumyyntituonnin lisääntymiseen.

3.8 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä

(152) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Erityisesti kiinalaisille viejille/tuottajille määritetyt normaaliarvot, yhteistyössä toimineen tuottajan kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hinta, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja huomattava käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa viittaavat siihen, että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan.

3.9 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys

(153) Kuten 165 kappaleessa mainitaan, Kiinan tuonti pysyi merkittävänä verrattuna unionin kulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti, että Kiinasta peräisin oleva tuonti unionin markkinoille jatkui polkumyyntihinnoilla. Muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen analyysi vahvistaa todetut polkumyyntimarginaalit, sillä hinnat näyttävät olevan vieläkin matalampia, kuten 150 kappaleessa kuvataan. Ottaen huomioon 3.7.2 ja 3.7.3 jaksossa tarkastellut tekijät komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että kiinalaiset tuottajat veisivät merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin polkumyyntihinnoilla, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Näin ollen on näyttöä siitä, että polkumyynti todennäköisesti jatkuu ja ainakin toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

4. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

4.1 Yleiset huomautukset

(154) Mandariinisato korjataan syksyllä ja talvella. Korjuu- ja käsittelykausi alkaa lokakuun alussa ja päättyy tammikuun loppuvaiheilla (tiettyjen lajikkeiden osalta helmi- tai maaliskuussa) seuraavana vuonna. Useimmat ostosopimukset neuvotellaan kunkin kauden ensimmäisten kuukausien aikana. Mandariinisäilyketeollisuudessa on tapana käyttää vertailun pohjana kautta (kunkin vuoden 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän syyskuuta välistä ajanjaksoa). Komissio omaksui saman käytännön omassa analyysissään, kuten se oli tehnyt myös alkuperäisessä tutkimuksessa.

4.2 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

(155) Kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa tuotti samankaltaista tuotetta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kauteen 2017–2018 asti unionissa oli kolme tuottajaa. Kolmas unionin tuottaja (71) lopetti tuotantonsa kauden 2017–2018 lopussa. Tätä entistä tuottajaa koskevat tiedot on sisällytetty joihinkin makroindikaattoreihin komission tavanomaisen käytännön mukaisesti, jossa kaikki tiedossa olevat luvut tarkastelujaksolta sisällytetään indikaattoreihin vahinkoanalyysia varten, jolloin saadaan parhaimpaan tietoon perustuva kuva unionin tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta, kuten perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetään.

(156) Vastaavan tuotteen kokonaistuotanto unionissa tarkastelujaksolla määritettiin kahdelta yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta saatujen kyselylomakevastausten perusteella. Entisen tuottajan tuotanto perustui Fenavalin pyynnössään toimittamiin tietoihin, ja tiedot kuvastivat tilannetta kauteen 2017–2018 asti.

(157) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa, jotka vastaavat unionin koko tuotannosta, muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.

(158) Koska unionin tuotannonala muodostuu vain kahdesta tuottajasta, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.

(159) Unionin tuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin 18 000–24 000 tonnia.

4.3 Todennettavissa oleva unionin kulutus

(160) Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän tuotemäärän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella. Vaikka tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotanto on kausiluonteista, kulutus jakautuu tasaisesti koko vuoden ajalle.

(161) Tämä huomioon ottaen kulutus kehittyi unionissa tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 2 Unionin kulutus 2015–2016 2016–2017 2017–2018 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Unionin kulutus (tonnia) 48 000 –64 000 56 000 –60 000 45 000 –60 000 47 000 –63 000 Indeksi (2015–2016 = 100) 100 118 94 99 Lähde: Pyyntö, unionin tuottajien kyselyvastaukset, Eurostat.

(162) Tarkastelujakson aikana unionin kulutus vaihteli unionin sadon laadun mukaisesti.

4.4 Tuonti asianomaisesta maasta

4.4.1 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(163) Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietokannan perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertaamalla tuontimääriä taulukossa 2 esitettyyn unionin kulutukseen.

(164) Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti: Taulukko 3 Tuontimäärä ja markkinaosuus 2015–2016 2016–2017 2017–2018 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) 29 392 27 604 23 527 19 152 Indeksi (2015–2016 = 100) 100 94 80 65 Kiinan markkinaosuus (%) 61–46 49–37 52–39 41–30 Indeksi (2015–2016 = 100) 100 80 85 66 Lähde: Eurostat.

(165) Kiinasta tulevan tuonnin määrä supistui tarkastelujakson aikana 35 prosenttia. Tuontimäärän tavoin myös Kiinan markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 34 prosenttia. Laskusuuntauksesta huolimatta tarkasteltavana olevan tuotteen markkinaosuus pysyi merkittävänä.

4.4.2 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

(166) Komissio määritti Kiinasta tulevan tuonnin hintakehityksen Eurostatin tilastojen perusteella. Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti: Taulukko 4 Tuontihinnat 2015–2016 2016–2017 2017–2018 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa tonnilta) 968 994 1 025 1 123 Indeksi (2015–2016 = 100) 100 103 106 116 Lähde: Eurostat.

(167) Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujaksolla tasaisesti ja kaiken kaikkiaan 16 prosenttia.

(168) Koska tuontimäärä ainoalta yhteistyössä toimineelta viejältä oli noin 45–65 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä) Kiinasta tulevasta tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, hinnan alittavuutta tarkasteltiin myös Kiinan kokonaisviennin osalta tuontitilastojen perusteella.

(169) Sitä varten verrattiin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin painotettuja keskimääräisiä hintoja Eurostatilta saatuihin Kiinasta tulevan tuonnin vastaaviin painotettuihin keskimääräisiin CIF-hintoihin (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina). CIF-hinnat oikaistiin tulliselvityskustannusten eli tullitariffin ja tuonnin jälkeisten kustannusten kattamiseksi. Vastauksena lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCC:ltä saatuun huomautukseen komissio vahvisti, että sovellettavaa polkumyyntitullia ei lisätty painotettuihin keskimääräisiin CIF-arvoihin hinnan alittavuutta koskevassa komission analyysissä.

(170) Tältä pohjalta vertailu osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat 9–11 prosentilla, kun tuontihintoja tarkastellaan ilman polkumyyntitulleja. Kun polkumyyntitullit otetaan huomioon, komissio ei havainnut hinnan alittavuutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(171) Kun tarkastellaan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän ilmoittamia tuontihintoja, joihin on tehty asianmukaiset oikaisut, hinnan alittavuuden marginaali tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on vaihteluvälillä 9–11 prosenttia, ottamatta huomioon voimassa olleita polkumyyntitulleja. Myöskään tässä, kun polkumyyntitullit otetaan huomioon, komissio ei havainnut hintojen alittavuutta.

4.5 Tuonti muista kolmansista maista unioniin

(172) Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla. Suurin osa tästä tuonnista (82 % tarkastelujaksolla) tapahtui Turkista. Taulukko 5 Tuonti muista kolmansista maista 2015–2016 2016–2017 2017–2018 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia) 9 416 12 660 15 552 21 827 Indeksi (2015–2016 = 100) 100 134 165 232 Markkinaosuus (%) 20–15 23–17 35–26 46–35 Indeksi (2015–2016 = 100) 100 114 175 233 Lähde: Eurostat.

(173) Turkkilaisten viejien ja tuottajien myynti unionissa on kasvanut tarkastelujaksolla. Kasvusta huolimatta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat edelleen tarkasteltavana olevan tuotteen suurin toimittaja unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.6 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.6.1 Yleiset huomautukset

(174) Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

(175) Makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät, kasvu, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalien suuruus) määritettiin unionin koko tuotannonalan tasolla. Tätä varten komissio käytti pyynnössä annettuja tietoja, unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja sekä unionin tuottajien kyselyvastauksia. Kuten 156 kappaleessa mainitaan, kolmannen tuottajan tapauksessa, jossa toiminta lakkasi ennen kauden 2017–2018 loppua, komissio otti huomioon Fenavalin pyynnössään toimittamat tiedot.

(176) Mikrotaloudellisten indikaattoreiden (myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti, varastot, palkat ja tuotantokustannukset) analyysi tehtiin kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tasolla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.6.2 Makrotalouden indikaattorit

4.6.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(177) Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät kolmen tarkastelujaksolla toiminnassa olleen unionin tuottajan osalta seuraavasti: Taulukko 6 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2015–2016 2016–2017 2017–2018 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotantomäärä (tonnia) 18 000 -25 000 25 000 -34 000 12 000 -16 000 18 000 -24 000 Indeksi (2015–2016 = 100) 100 137 67 97 Tuotantokapasiteetti (tonnia) 66 000 -88 000 66 000 -88 000 66 000 -88 000 46 000 -62 000 Indeksi (2015–2016 = 100) 100 100 100 71 Kapasiteetin käyttöaste (%) 28,3 38,8 19,1 38,9 Lähde: Pyyntö ja unionin tuottajien kyselyvastaukset.

(178) Unionin yhteenlaskettu tuotantomäärä pysyi tarkastelujaksolla keskimäärin vakaana, ja vaihtelut liittyivät sadon laatuun (kauden 2016–2017 sato oli erityisen hyvä ja sitä seuranneen kauden puolestaan huono) ja siihen, että kolmas unionin tuottaja lopetti tuotannon kauden 2017–2018 lopussa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tämän vuoksi ainoastaan kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa valmisti tarkasteltavana olevaa tuotetta.

(179) Kapasiteetin käyttöaste oli jatkuvasti alle 50 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tätä verrattain alhaista käyttöastetta selittää se, että mandariinisäilykkeiden tuottajien käyttämä raaka-aine eli hedelmäliha pilaantuu varsin nopeasti. Tämän vuoksi satokauden huippuvaiheessa on oltava käytettävissä kapasiteettia, jotta tuoreet hedelmät voidaan jalostaa suhteellisen lyhyessä ajassa.

4.6.2.2 Myyntimäärä ja markkinaosuus

(180) Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus unioin markkinoilla kehittyivät tarkastelujaksolla kolmen unionissa toiminnassa olleen tuottajan osalta seuraavasti: Taulukko 7 Myyntimäärä ja markkinaosuus 2015–2016 2016–2017 2017–2018 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Myyntimäärä (tonnia) 15 000 -20 000 22 000 -30 000 12 000 -16 000 13 000 -17 000 Indeksi (2015–2016 = 100) 100 146 81 86 Markkinaosuus (%) 32 40 28 28

(181) Unionin tuotannonalan myynti kehittyi yleensä samalla tavoin kuin unionin tuotanto. Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan myynti laski 14 prosenttia kauden 2015–2016 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, vaikka kulutus pysyi suhteellisen vakaana samalla jaksolla. Lisäksi unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 4 prosenttiyksikköä.

4.6.2.3 Työllisyys ja tuottavuus

(182) Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 8 Työllisyys ja tuottavuus 2015–2016 2016–2017 2017–2018 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Indeksi (2015–2016 = 100) 100 120 106 118 Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) 60–80 60–90 30–50 50–60 Indeksi (2015–2016 = 100) 100 114 64 83 Lähde: Pyyntö ja unionin tuottajien kyselylomakkeeseen antamat vastaukset.

(183) Kaiken kaikkiaan työllisyys kasvoi 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotantomääränä työntekijää kohti ilmaistu tuottavuus laski tarkastelujaksolla ja putosi alimmalle tasolleen kaudella 2017–2018, kun yksi unionin tuottajista lopetti toimintansa. Tältä osin komissio totesi, että kyseisen tuotannonalan tuottavuuteen vaikuttaa käytettävissä olevien tuoreiden hedelmien laatu ja määrä, minkä vuoksi tuottavuus kasvaa hyvänä satovuotena ja pienenee huonona vuotena. Kausi 2016–2017 oli sitrushedelmille erityisen hyvä, joten tuottavuus oli kyseisenä kautena korkein.

4.6.2.4 Kasvu

(184) Unionin kulutus vaihteli tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin vapailla markkinoilla supistui 14 prosenttia, osittain siksi, että yksi tuottaja lopetti toimintansa tarkastelujaksolla. Näin ollen unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan (4 prosenttiyksikköä), kuten myös asianomaisesta maasta tuleva tuonti (17 prosenttiyksikköä).

4.6.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.6.3.1 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

(185) Unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat (euroa tonnilta) unionin markkinoilla kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla: Taulukko 9 Myyntihinnat vapailla markkinoilla unionissa 2015–2016 2016–2017 2017–2018 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Myyntihinta (euroa/tonni) 1 340 -1 450 1 330 -1 450 1 390 -1 510 1 410 -1 530 Indeksi (2015–2016 = 100) 100 99 103 104 Yksikkökohtainen tuotantokustannus (euroa/tonni) 1 310 -1 420 1 300 -1 410 1 580 -1 710 1 320 -1 430 Indeksi (2015–2016 = 100) 100 99 120 100 Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset.

(186) Edellä olevasta taulukosta käy ilmi keskimääräisten yksikkökohtaisten myyntihintojen kehitys unionin markkinoilla verrattuna vastaaviin tuotantokustannuksiin. Myyntihinnat nousivat 4 prosenttia tarkastelujaksolla, ja tuotantokustannukset pysyivät suhteellisen vakaina samalla kaudella. Tuotantokustannukset nousivat poikkeuksellisesti korkeimmilleen kaudella 2017–2018 huonon sadon vuoksi.

(187) Kaikkiaan unionin tuotannonala onnistui hillitsemään tuotantokustannuksia ja nostamaan myyntihintojaan tarkastelujaksolla 4 prosentilla, minkä ansiosta tuotannonalan kannattavuus parani merkittävästi tarkastelujaksolla.

4.6.3.2 Työvoimakustannukset

(188) Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 10 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti 2015–2016 2016–2017 2017–2018 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) 21 380 -23 200 21 450 -23 270 20 850 -22 630 21 680 -23 530 Indeksi (2015–2016 = 100) 100 100 97 101 Lähde: Unionin tuottajien kyselyvastaukset.

(189) Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaina koko tarkastelujakson ajan, ja kauteen 2017–2018 liittyneistä vastoinkäymisistä selvittiin pääpiirteissään.

4.6.3.3 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

(190) Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 11 Kannattavuus, kassavir