FI Euroopan unionin virallinen lehti L 347/238

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1296/2013,

annettu 11 päivänä joulukuuta 2013,

työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta ("EaSI-ohjelma") ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta annetun päätöksen N:o 283/2010/EU muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 artiklan d alakohdan, 149 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 175 artiklan kolmannen kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Komission 29 päivänä kesäkuuta 2011 antamassa tiedonannossa "Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio" suositellaan unionin rahoitusvälineiden järkeistämistä ja yksinkertaistamista sekä kohdentamista tarkemmin sekä unionin tasoisen lisäarvon tuottamiseen että vaikutuksiin ja tuloksiin, ja sen mukaisesti tällä asetuksella perustetaan työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva Euroopan unionin ohjelma, jäljempänä 'ohjelma', jotta voidaan jatkaa ja kehittää Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1672/2006/EY (4), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 492/2011 (5), komission täytäntöönpanopäätöksen 2012/733/EU (6) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 283/2010/EU (7), jolla perustettiin eurooppalainen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeva Progress-mikrorahoitusjärjestely, jäljempänä 'rahoitusjärjestely', perusteella toteutettua toimintaa.

(2) Eurooppa-neuvosto vahvisti 17 päivänä kesäkuuta 2010 komission ehdotuksen työllisyyttä ja älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevasta Eurooppa 2020 -strategiasta, jäljempänä 'Eurooppa 2020 -strategia', jossa on viisi yleistavoitetta (joihin sisältyvät työllisyyttä, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista sekä koulutusta koskevat tavoitteet) ja seitsemän lippulaivahanketta ja joka muodostaa yhtenäiset toimintapoliittiset puitteet tulevalle vuosikymmenelle. Eurooppa-neuvosto tähdensi asianmukaisten unionin välineiden ja toimintalinjojen täysimittaista käyttöönottoa yhteisten tavoitteiden tueksi ja kehotti jäsenvaltioita lisäämään koordinoituja toimiaan.

(3) Neuvosto hyväksyi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti 21 päivänä lokakuuta 2010 työllisyyspolitiikan suuntaviivat, jotka yhdessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 121 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa muodostavat Eurooppa 2020 -strategian yhdennetyt suuntaviivat. Ohjelmalla pitäisi edistää erityisesti Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvien köyhyyden vähentämistä ja työllisyyttä koskevien tavoitteiden sekä työllisyyden suuntaviivoissa määriteltyjen työllisyystavoitteiden saavuttamista. Tätä varten ohjelmasta olisi tuettava lippulaivahankkeiden täytäntöönpanoa kiinnittäen erityishuomiota köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaiseen foorumiin, uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaan, Nuoret liikkeellä -aloitteeseen ja nuorisotyöllisyyspakettiin.

(4) Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeissa "Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi" ja "Innovaatiounioni" esitetään sosiaalinen innovointi toimivana välineenä, jolla voidaan käsitellä ikääntyvästä väestöstä, köyhyydestä, työttömyydestä, uusista työskentelymalleista ja elintavoista sekä kansalaisten sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen, koulutukseen ja terveydenhuoltoon liittyvistä odotuksista johtuvia yhteiskunnallisia haasteita. Ohjelmasta olisi tuettava toimia sellaisen sosiaalisen innovoinnin edistämiseksi, jolla vastataan sosiaalisiin tarpeisiin, joita ei ole täytetty tai jotka on täytetty riittämättömästi ja joita ovat köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen, laadukkaiden ja kestävien työpaikkojen ja korkean työllisyystason edistäminen, riittävän ja köyhyyttä ehkäisevän sosiaalisen suojelun varmistaminen, työolojen parantaminen ja heikossa asemassa olevien henkilöiden koulutusmahdollisuuksien edistäminen ottaen asianmukaisesti huomioon alue- ja paikallisviranomaisten tehtävät. Ohjelmalla olisi myös edistettävä julkisen, yksityisen ja kolmannen sektorin toimijoiden kansainvälistä kumppanuutta ja verkottumista ja tuettava niiden osallistumista akuuttien sosiaalisten tarpeiden ja haasteiden ratkaisemiseen tarkoitettujen uusien lähestymistapojen suunnitteluun ja toteutukseen.

(5) Ohjelmalla olisi erityisesti pyrittävä helpottamaan innovatiivisten ratkaisujen löytämistä ja analysointia sekä lisäämään niiden toteuttamista käytännössä sosiaalipoliittisten kokeilujen avulla, jotta tarvittaessa voidaan auttaa jäsenvaltioita tehostamaan työmarkkinoidensa toimintaa ja parantamaan sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden politiikkaansa. Sosiaalipoliittisilla kokeiluilla tarkoitetaan sosiaalisten innovaatioiden hankeperusteista testausta käytännössä. Ne mahdollistavat sosiaalisten innovaatioiden toteutettavuutta koskevien tietojen keräämisen. Toimivat ideat olisi voitava toteuttaa laajemmassa mittakaavassa Euroopan sosiaalirahastosta ja muista rahoituslähteistä saatavalla tuella.

(6) Avointa koordinointimenetelmää, joka on osoittautunut joustavaksi ja toiminnallisesti tehokkaaksi työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alalla, olisi käytettävä laajasti, ja siinä olisi hyödynnettävä ohjelmasta tuettuja toimia.

(7) Jos Euroopassa halutaan edetä kohti sosiaalisesti ja ekologisesti kestävää kehitystä, tarvitaan uusien taitojen ja pätevyyksien ennakointia ja kehittämistä, mikä parantaa työpaikkojen luomisen edellytyksiä sekä työpaikkojen laatua ja työolojen parantumista toisiaan täydentävien koulutus-, työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkojen avulla teollisuus- ja palvelualojen muuttuessa. Ohjelmalla olisi siksi edistettävä laadukkaiden ja kestävien niin kutsuttujen vihreiden ja valkoisten työpaikkojen sekä tieto- ja viestintätekniikan alan työpaikkojen luomista sekä uusien taitojen ja pätevyyksien ennakointia ja kehittämistä uusia laadukkaita ja kestäviä työpaikkoja varten siten, että kytketään työllisyys- ja sosiaalipolitiikka teollisuus- ja rakennepolitiikkaan ja edistetään siirtymistä kohti resurssitehokasta ja vähähiilistä taloutta. Ohjelmalla olisi erityisesti edistettävä julkisen sektorin ohjaamien vihreiden ja sosiaalisten investointien sekä paikallisten ja alueellisten työllisyysaloitteiden työllisyyspotentiaalin tarkastelua.

(8) Ohjelmassa olisi tarvittaessa otettava huomioon työttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen alueellinen ulottuvuus ja erityisesti alueiden välisen ja sisäisen, maaseudun ja kaupunkien välisen sekä kaupunkien sisäisen eriarvoisuuden lisääntyminen.

(9) Sisämarkkinoiden sosiaalista ulottuvuutta olisi vahvistettava. Koska luottamusta sisämarkkinoihin, mukaan lukien palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen, olisi parannettava varmistamalla työntekijöiden oikeuksien kunnioittaminen, on tarpeen varmistaa, että työntekijöillä ja yrittäjillä on yhtäläinen oikeus vapaaseen liikkuvuuteen kaikkialla unionissa.

(10) Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti ohjelmassa olisi noudatettava johdonmukaista lähestymistapaa laadukkaan ja kestävän työllisyyden edistämiseen sekä sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjuntaan ja ehkäisemiseen samalla, kun otetaan huomioon tarve kunnioittaa naisten ja miesten tasa-arvoa. Ohjelman täytäntöönpanoa olisi järkeistettävä ja yksinkertaistettava etenkin laatimalla yhteiset säännökset, jotka koskevat muun muassa yleistavoitteita, toimenpidetyyppejä sekä seuranta- ja arviointijärjestelyjä. Ohjelman olisi keskityttävä kaikenkokoisiin hankkeisiin, joilla on selvää unionin tasoista lisäarvoa. Ohjelmasta olisi hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi tuettava verkostojen ja kumppanuuksien luomista ja kehittämistä. Lisäksi yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja (kertakorvaukset ja kiinteämääräinen rahoitus) olisi hyödynnettävä enemmän, etenkin liikkuvuutta koskevien järjestelyjen täytäntöönpanossa, ja varmistettava menettelyjen avoimuus. Ohjelman olisi toimittava unionin tasolla keskitettynä palvelupisteenä mikrorahoituksen tarjoajille, jotka tarjoavat rahoitusta mikroluottoihin ja yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen sekä helpottavat luottojen saantia ja tarjoavat teknistä apua.

(11) Kun otetaan huomioon ohjelman rajalliset määrärahat ja niiden ennalta kohdentaminen eri lohkoille, rahoituksessa olisi asetettava etusijalle sellaisten rakenteiden kehittäminen, joilla on selvä kerrannaisvaikutus ja jotka hyödyttävät siten muita toimia ja aloitteita. Olisi myös toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, jotta estetään mahdollinen päällekkäisyys tai kaksinkertainen rahoittaminen muiden rahastojen tai ohjelmien, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston, kanssa.

(12) Unionin olisi hankittava tietoja, joilla on vankka analyyttinen perusta, poliittisen päätöksenteon tukemiseksi työllisyys- ja sosiaalialalla, ja kiinnitettävä erityistä huomiota rahoitus- ja talouskriisin vaikutukseen. Tällainen tieto antaa lisäarvoa kansallisille toimille tarjoamalla unionin laajuisen ulottuvuuden ja vertailupohjan tiedonkeruulle ja sen myötä, että kehitetään tilastovälineitä ja -menetelmiä ja yhteisiä indikaattoreita, jotta voidaan saada kattava kuva tilanteesta työllisyyden, sosiaalipolitiikan ja työolojen alalla koko unionissa sekä taata korkealaatuinen ohjelmien ja toimintalinjojen tehokkuuden ja vaikuttavuuden arviointi pyrittäessä saavuttamaan muun muassa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet.

(13) Unioni voi ainutlaatuisen asemansa ansiosta tarjota foorumin poliittiseen vuoropuheluun ja vastavuoroiseen oppimiseen ohjelmaan osallistuvien maiden välillä työllisyyden, sosiaalisen suojelun, sosiaalisen osallisuuden sekä yhteiskunnallisen yrittäjyyden aloilla. Tieto muissa maissa sovelletusta politiikasta ja sen tuloksista, muun muassa paikallisten, alueellisten ja kansallisten sosiaalipoliittisten kokeilujen tuloksista, laajentaa poliittisten päätöksentekijöiden käytettävissä olevia vaihtoehtoja ja käynnistää siten uusia poliittisia kehityssuuntia.

(14) Unionin sosiaalipolitiikalle keskeistä on sen varmistaminen, että vähimmäisstandardit ovat käytössä ja että työolot paranevat jatkuvasti unionissa. Unionilla on tärkeä asema sen varmistamisessa, että lainsäädäntöpuitteet mukautetaan kehittyvien työskentelymuotojen ja uusien terveys- ja turvallisuusriskien mukaisiksi siten, että ihmisarvoisen työn ja järkevän sääntelyn periaatteet otetaan huomioon. Unionilla on tärkeä asema myös sellaisten toimenpiteiden rahoittamisessa, joilla parannetaan ratifioitujen Kansainvälisen työjärjestön (ILO) sopimusten mukaisten työelämän normien ja työntekijöiden oikeuksien suojelua koskevien unionin sääntöjen noudattamista. Erityisesti tämä koskee toimenpiteitä, joilla lisätään tietoisuutta (esimerkiksi eettisen merkin avulla), levitetään tietoa ja edistetään keskustelua työoloihin liittyvistä keskeisistä haasteista ja politiikkakysymyksistä muun muassa työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien keskuudessa sekä edistetään työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista, ennalta ehkäiseviä toimia ja kannustetaan ennalta ehkäisevän kulttuurin luomista työterveyden ja -turvallisuuden alalla.

(15) Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat avainasemassa laadukkaiden työpaikkojen edistämisessä sekä sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja työttömyyden torjunnassa. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden olisi siksi tarvittaessa osallistuttava vastavuoroiseen oppimiseen ja uusien politiikkojen kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja levittämiseen. Komission olisi tiedotettava unionin työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ohjelman täytäntöönpanon tuloksista ja vaihdettava näiden kanssa näkemyksiä tuloksista.

(16) Unioni on sitoutunut vahvistamaan globalisaation sosiaalista ulottuvuutta ja torjumaan sosiaalista polkumyyntiä edistämällä ihmisarvoista työtä ja työelämän normeja sekä ohjelmaan osallistuvissa maissa että kansainvälisesti joko suoraan kolmansien maiden kanssa tai epäsuorasti tekemällä yhteistyötä kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Tätä varten on kehitettävä asianmukaiset suhteet sellaisten kolmansien maiden kanssa, jotka eivät osallistu ohjelmaan, jotta edistetään ohjelman tavoitteiden saavuttamista ottaen huomioon asiaan liittyvät mahdolliset sopimukset tällaisten maiden ja unionin välillä. Tähän saattaa liittyä tällaisten kolmansien maiden edustajien osallistuminen yhteistä etua koskeviin tapahtumiin (kuten konferensseihin ja seminaareihin), joita järjestetään ohjelmaan osallistuvissa maissa. Lisäksi olisi saatava aikaan yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa, kuten ILO ja muut Yhdistyneiden kansakuntien asianomaiset elimet, Euroopan neuvosto ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD, jotta ohjelma voitaisiin panna täytäntöön niin, että otetaan tällaisten organisaatioiden rooli huomioon.

(17) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 45 ja 46 artiklan mukaisesti asetuksessa (EU) N:o 492/2011 on säännöksiä, joilla on tarkoitus saavuttaa työntekijöiden vapaa liikkuvuus syrjimättömältä pohjalta takaamalla tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden keskushallinnon työvoimaviranomaisten välillä ja komission kanssa. Euroopan työnvälitysverkoston (EURES) olisi edistettävä työmarkkinoiden parempaa toimintaa helpottamalla työntekijöiden vapaaehtoista alueellista rajat ylittävää liikkuvuutta kansainvälisesti, lisäämällä työmarkkinoiden avoimuutta, varmistamalla avointen työpaikkojen ja työhakemusten välittäminen sekä tukemalla toimintaa kansallisten ja valtioiden rajat ylittävien sijoittautumis-, rekrytointi-, ohjaus- ja neuvontapalvelujen alalla; näin edistetään Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita. Jäsenvaltioita olisi kannustettava yhdistämään Eures-palvelut tekemällä niistä tarvittaessa keskitettyjä palvelupisteitä.

(18) Eures-verkoston toiminta-alaa olisi laajennettava niin, että se sisältää kohdennettujen liikkuvuusjärjestelyjen kehittämisen ja tukemisen ehdotuspyyntöjen perusteella unionin tasolla, jotta voitaisiin täyttää avoimia työpaikkoja alueilla, joilla on havaittu vajetta työmarkkinoilla. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 47 artiklan mukaisesti kyseisillä järjestelyillä olisi tuettava nuorten työntekijöiden vapaaehtoisen liikkuvuuden helpottamista unionissa. Kohdennetuilla liikkuvuusjärjestelyillä, esimerkiksi Eka Eures-työpaikka -valmistelutoimella, olisi autettava nuoria hyödyntämään työllistymismahdollisuuksia ja lähtemään töihin toiseen jäsenvaltioon sekä kannustettava työnantajia ottamaan töihin liikkuvia nuoria työntekijöitä. Liikkuvuusjärjestelyillä ei pitäisi kuitenkaan pyrkiä rajoittamaan sitä, että unioni ja jäsenvaltiot auttavat nuoria löytämään työpaikan kotimaastaan.

(19) Rajat ylittävillä Eures-kumppanuuksilla on monilla raja-alueilla tärkeä asema todellisten eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittämisessä. Rajat ylittävissä Eures-kumppanuuksissa on osallisina vähintään kaksi jäsenvaltiota tai yksi jäsenvaltio ja muu osallistuva maa. Ne ovat siksi selvästi horisontaalisia luonteeltaan ja tuottavat unionin lisäarvoa. Rajat ylittäviä Eures-kumppanuuksia olisi siksi edelleen tuettava horisontaalisilla unionin toimilla, ja niitä voitaisiin täydentää kansallisilla resursseilla tai Euroopan sosiaalirahaston tuella.

(20) Eures-toimien arvioinnissa olisi otettava huomioon laadulliset ja määrälliset perusteet. Koska yhdestä jäsenvaltiosta lähtevä työntekijä merkitsee työhönsijoittumista toisessa jäsenvaltiossa jatkuvasti muuttuvien työmarkkinoiden ja niihin liittyvien liikkuvuusmallien mukaisesti, arvioinnissa ei tulisi keskittyä vain työhönsijoittumiseen tai työstä lähtemiseen yksittäisissä jäsenvaltioissa vaan koko unionia koskeviin lukuihin. Lisäksi olisi pidettävä mielessä, että neuvonta ei välttämättä johda mitattavissa olevaan liikkuvuuteen tai työhön sijoittautumiseen.

(21) Eurooppa 2020 -strategiassa ja erityisesti neuvoston päätöksessä 2010/707/EU (8) säädetyssä suuntaviivassa 7 tuodaan esiin itsenäinen ammatinharjoittaminen ja yrittäjyys ratkaisevina tekijöinä, joilla saavutetaan älykäs, kestävä ja osallistava kasvu.

(22) Luoton, oman pääoman ehtoisen tai oman pääoman luonteisen rahoituksen saannin puute on yksi tärkeimmistä esteistä yrityksen perustamiselle etenkin niiden parissa, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista. Unionin ja jäsenvaltioiden toimia tällä alalla on tehostettava, jotta voidaan lisätä mikrorahoituksen tarjontaa ja hyödyntämismahdollisuuksia ja vastata kysyntään sitä eniten tarvitsevien parissa; tällaisia ovat etenkin työttömät, naiset ja heikossa asemassa olevat, jotka haluavat käynnistää mikroyrityksen tai kehittää sellaisen toimintaa, myös itsenäisen ammatinharjoittamisen pohjalta, mutta jotka eivät saa luottoa. Lisäksi enemmistö unionissa perustetuista uusista yrityksistä on mikroyrityksiä. Siksi mikroluottojen olisi voitava olla nopea keino tuottaa lisäarvoa ja konkreettisia tuloksia. Ensimmäisenä askelena Euroopan parlamentti ja neuvosto perustivat vuonna 2010 rahoitusjärjestelyn. Mikrorahoitusmahdollisuuksia unionin ja jäsenvaltioiden tasolla koskevaa tiedotusta olisi parannettava, jotta tavoitetaan paremmin mikrorahoituksen tarpeessa olevat.

(23) Mikrorahoituksella ja yhteiskunnallisen yrittäjyyden tuella olisi tavoitettava mahdolliset edunsaajat ja niillä olisi oltava pitkäaikaisia vaikutuksia. Niillä olisi tuettava laadukkaita ja kestäviä työpaikkoja ja korkeaa työllisyystasoa, ja niiden olisi toimittava taloudellisten ja paikallisten kehityspolitiikkojen edistäjänä. Jotta mahdollisuudet elinkelpoisten yritysten luomiseen maksimoitaisiin, mikrorahoitusta ja yhteiskunnallista yrittäjyyttä koskeviin toimiin olisi yhdistettävä mentorointi- ja koulutusohjelmia ja tarjottava kaikki olennaiset tiedot, joita asianomaisen rahoituksen tarjoajan olisi päivitettävä säännöllisesti ja jotka tämän olisi asetettava yleisesti saataville. Siksi on tärkeää tarjota riittävää rahoitusta, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston kautta.

(24) Mikrorahoituksen parempi saatavuus unionin vielä nuorilla mikrorahoitusmarkkinoilla edellyttää sitä, että mikrorahoituksen tarjoajien ja etenkin muiden kuin pankkimuotoisten mikrorahoituslaitosten institutionaalisia valmiuksia parannetaan komission 13 päivänä marraskuuta 2007 antaman tiedonannon "Mikroluottojen kehittämistä kasvun ja työllisyyden tukemiseksi koskeva eurooppalainen aloite" sekä naisten innovoinnin ja yrittäjyyden edistämistä koskevan 25 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyn komission raportin "Promotion of Women Innovators and Entrepreneurship" mukaisesti.

(25) Yhteisötalous ja yhteiskunnallinen yrittäjyys ovat erottamaton osa Euroopan moniarvoista sosiaalista markkinataloutta, ja niillä on merkittävä asema Euroopan sosiaalisen lähentymisen vahvistamisessa. Ne perustuvat yhteisvastuun ja vastuullisuuden periaatteisiin sekä yksilön ja sosiaalisen tavoitteen ensisijaisuuteen suhteessa pääomaan ja yhteiskunnallisen vastuun, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseen. Yhteiskunnalliset yritykset voivat toimia sosiaalisen kehityksen edistäjinä tarjoamalla innovatiivisia ratkaisuja, millä edistetään kaikille avoimia työmarkkinoita ja kaikkien saatavilla olevia sosiaalipalveluja. Ne antavat näin arvokkaan panoksen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen. Ohjelmalla olisi parannettava yhteiskunnallisten yritysten mahdollisuuksia saada soveltuvien välineiden avulla erityyppistä rahoitusta niiden kulloistenkin rahoitustarpeiden täyttämiseksi koko niiden elinkaaren ajan.

(26) Jotta voitaisiin hyödyntää Euroopan investointipankkiryhmän kaltaisten yhteisöjen kokemuksia, mikrorahoitukseen ja yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen liittyvien toimien täytäntöönpano olisi annettava välillisesti komission vastuulle siirtämällä talousarvion toteutukseen liittyvät tehtävät näille yhteisöille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (9), jäljempänä 'varainhoitoasetus', mukaisesti. Unionin resurssien käyttämisellä keskitetään kansainvälisten rahoituslaitosten ja muiden investoijien tuomat vipuvaikutukset, luodaan synergioita jäsenvaltion ja unionin toiminnan välillä ja yhdennetään toimintatapoja. Sillä parannetaan näin mikrorahoituksen mahdollisuuksia tavoittaa erityisiä riskiryhmiä ja nuoria. Myös mikroyritysten, mukaan lukien itsenäiset ammatinharjoittajat ja yhteiskunnalliset yritykset, rahoituksen saatavuutta parannetaan. Unionin osallistuminen auttaa näin ollen kehittymässä olevaa yhteiskunnallisen yrittäjyyden sektoria ja mikrorahoitusmarkkinoita unionissa ja edistää valtioiden rajat ylittävää toimintaa. Unionin toimilla olisi täydennettävä jäsenvaltioiden mikrorahoitukseen ja yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen käyttämiä rahoitusvälineitä. Toimien täytäntöönpanosta vastaavien yhteisöjen olisi varmistettava, että ne tuottavat lisäarvoa eivätkä anna unionin varoista annettavan tuen kanssa päällekkäistä rahoitusta.

(27) Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti ohjelmalla olisi torjuttava nuorisotyöttömyyttä, joka on kiireellisesti ratkaistava ongelma. Nuorten tulevaisuus olisi siksi turvattava, ja heille olisi tarjottava mahdollisuus osallistua avainasemassa eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouden kehittämiseen, mikä on erityisen tärkeää kriisiaikoina.

(28) Ohjelmassa olisi lisäksi painotettava pienyritysten erityisasemaa ja merkitystä koulutuksessa, asiantuntemuksessa ja perinteisessä taitotiedossa sekä varmistettava, että nuorilla on mahdollisuus mikrorahoituksen saamiseen. Ohjelmalla olisi helpotettava kaikkien näiden alojen parhaiden toimintatapojen vaihtamista jäsenvaltioiden ja muiden ohjelmaan osallistuvien maiden välillä.

(29) Ohjelman toimilla olisi tuettava jäsenvaltioita ja työmarkkinatoimijoita nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen (10) täytäntöönpanossa. Kyseisessä suosituksessa todetaan, että kaikille alle 25-vuotiaille nuorille olisi tarjottava laadukas työ-, jatkokoulutus-, oppisopimus- tai harjoittelupaikka neljän kuukauden kuluessa työttömäksi joutumisesta tai virallisen koulutuksen päättämisestä. Ohjelmalla olisi helpotettava tämän alan parhaiden toimintatapojen vaihtamista jäsenvaltioiden ja muiden ohjelmaan osallistuvien maiden välillä.

(30) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaisesti ohjelman kaikilla lohkoilla ja toimilla olisi edistettävä naisten ja miesten tasa-arvoa muun muassa valtavirtaistamalla sukupuolinäkökulma ja toteuttamalla tarvittaessa erityistoimia naisten työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi. Ohjelmalla olisi varmistettava, että sen painopistealueiden täytäntöönpanolla torjutaan sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 10 artiklan mukaisesti. Toimia olisi seurattava ja arvioitava, jotta voidaan määrittää, miten syrjinnän torjunta otetaan huomioon ohjelman toimissa.

(31) Progress-ohjelma vuosille 2007–2013 sisältää syrjinnän torjumista ja monimuotoisuutta sekä sukupuolten tasa-arvoa koskevat osa-alueet, joita on tarkoitus jatkaa ja kehittää edelleen "oikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus" ohjelmassa vuosille 2014–2020. On kuitenkin erittäin tärkeää painottaa naisten ja miesten tasa-arvoa ja syrjinnän torjuntaa koskevia kysymyksiä ohjelman kaikissa olennaisissa aloitteissa ja toimissa erityisesti aloilla, jotka koskevat naisten työelämään osallistumisen ja naisten työolojen sekä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen edistämistä.

(32) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklan ja Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti ohjelmalla olisi edistettävä laadukkaiden ja kestävien työpaikkojen ja korkean työllisyystason varmistamista, riittävän sosiaalisen suojelun takaamista sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista, ja siinä olisi otettava huomioon ihmisen terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset.

(33) Ohjelmalla olisi täydennettävä unionin muita ohjelmia ja otettava samalla huomioon, että kunkin välineen olisi toimittava omien erityismenettelyjensä mukaisesti. Näin ollen samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin ei olisi myönnettävä kaksinkertaista rahoitusta. Jotta unionin rahoituksella saataisiin lisäarvoa ja merkittävää vaikutusta, olisi kehitettävä tiiviitä synergiaetuja ohjelman ja muiden unionin ohjelmien sekä rakennerahastojen ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston ja nuorisotyöllisyysaloitteen välille. Ohjelmalla olisi täydennettävä muita unionin ohjelmia ja aloitteita, jotka keskittyvät nuorten työttömyyden torjuntaan.

(34) Ohjelma olisi pantava täytäntöön tavalla, joka parantaa kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuuksia vaikuttaa osaltaan ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen.

(35) Jotta varmistetaan kansalaisille suunnatun viestinnän tehostaminen ja komission aloitteesta toteutettujen viestintätoimien välinen tiiviimpi synergia, tämän ohjelman mukaisesti tiedotus- ja viestintätoimiin myönnetyillä resursseilla olisi myös edistettävä horisontaalista viestintää ja tiedonantoa Euroopan unionin poliittisista painopistealueista, sikäli kuin ne liittyvät tämän ohjelman yleistavoitteisiin.

(36) Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät tätä määrää talousarvion kurinalaisuudesta, budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta [2 päivänä joulukuuta 2013] tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (11) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

(37) Euroopan unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein koko menosyklin ajan; näihin toimenpiteisiin sisältyvät säännönvastaisuuksien torjunta, havaitseminen ja tutkiminen sekä menetettyjen, virheellisesti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perintä ja soveltuvin osin seuraamukset varainhoitoasetuksen mukaisesti.

(38) Jotta varmistetaan, että ohjelma on riittävän joustava vastaamaan muuttuviin tarpeisiin ja niihin liittyviin toimintapoliittisiin painopistealueisiin ohjelman koko keston ajan, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat varojen kohdentamista uudelleen lohkojen välillä ja yksittäisille aihekohtaisille osa-alueille ohjelman lohkoissa. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

(39) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (12) mukaisesti.

(40) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I OSASTO

YHTEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Sisältö

1. Tällä asetuksella perustetaan työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva Euroopan unionin ohjelma, jäljempänä 'ohjelma', jonka tarkoituksena on edistää Eurooppa 2020 -strategian, mukaan lukien sen yleistavoitteiden, yhdennettyjen suuntaviivojen ja lippulaiva-aloitteiden täytäntöönpanoa tarjoamalla taloudellista tukea unionin tavoitteille, jotka koskevat laadukkaiden ja kestävien työpaikkojen ja korkean työllisyystason edistämistä, riittävän ja ihmisarvoisen sosiaalisen suojelun takaamista, sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumista sekä työolojen parantamista.

2. Ohjelma perustetaan 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

1) 'sosiaalisella yrityksellä' oikeudellisesta muodostaan riippumatta yritystä, a) joka yhtiöjärjestyksensä, sääntöjensä tai muun oikeudellisen asiakirjan, jolla se on perustettu, mukaan pyrkii ensisijaisesti saavuttamaan mitattavissa olevia myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia ennemminkin kuin tuottamaan voittoa omistajilleen, jäsenilleen ja osakkailleen ja: i) joka tuottaa palveluja tai tavaroita, jotka saavat aikaan sosiaalista hyötyä ja/tai ii) joka käyttää sellaista tuotteiden tai palveluiden tuotantomenetelmää, joka on sen sosiaaliseen tavoitteeseen soveltuva; b) joka käyttää voittonsa ensisijaisesti päätavoitteeseensa pyrkimiseen ja jolla on ennalta määriteltyjä menettelyjä ja sääntöjä, joita sovelletaan voittojen jakamiseen osakkaille ja omistajille ja joilla varmistetaan, että voittojen jakaminen ei vaaranna päätavoitetta; ja c) jota johdetaan yrittäjähenkisesti, vastuullisesti ja avoimesti ja erityisesti siten, että johtamiseen osallistuvat mukana työntekijät, asiakkaat ja muut sidosryhmät, joihin yrityksen liiketoiminta vaikuttaa.

2) 'mikroluotolla' enintään 25 000 euron suuruista lainaa;

3) 'mikroyrityksellä' yritystä, mukaan luettuina itsenäiset ammatinharjoittajat, joka työllistää alle 10 henkilöä ja jonka vuotuinen liikevaihto tai vuotuinen tase yhteensä on enintään 2 miljoonaa euroa komission suosituksen 2003/361/EY (13) mukaisesti;

4) 'mikrorahoituksella' takauksia, mikroluottoja ja omaa pääomaa ja oman pääoman luonteista pääomaa, joka on ulotettu henkilöihin ja mikroyrityksiin, joilla on vaikeuksia saada luottoa;

5) 'sosiaalisilla innovaatioilla' innovaatioita, joiden tavoitteet ja keinot ovat sosiaalisia, ja erityisesti innovaatioita, jotka liittyvät sellaisten (tuotteita, palveluja ja malleja koskevien) uusien ideoiden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon, jotka samanaikaisesti täyttävät sosiaaliset tarpeet ja luovat uusia sosiaalisia suhteita tai sosiaalista yhteistyötä, mikä on hyväksi yhteiskunnalle ja vahvistaa yhteiskunnan toimintavalmiuksia;

6) 'sosiaalipoliittisilla kokeiluilla' toimintatapoja, joilla tuotetaan innovatiivisia vastauksia sosiaalisiin tarpeisiin ja jotka toteutetaan pienimuotoisesti olosuhteissa, joilla varmistetaan mahdollisuus mitata niiden vaikutusta, ennen niiden toistamista laajemmalti, mikäli tulokset osoittautuvat vakuuttaviksi.

3 artikla

Ohjelman rakenne

1. Ohjelma muodostuu seuraavista kolmesta toisiaan täydentävästä lohkosta:

a) Progress-lohko, josta tuetaan 1 artiklassa tarkoitettujen unionin välineiden ja politiikkojen sekä asiaan liittyvän unionin lainsäädännön kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia ja jolla edistetään näyttöön pohjautuvaa poliittista päätöksentekoa ja sosiaalista innovointia yhteistyössä työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden sekä julkisten ja yksityisten elinten kanssa.

b) Eures-lohko, josta tuetaan EURESin toteuttamia toimia eli ETA-valtioiden ja Sveitsin valaliiton yhdessä työmarkkinaosapuolten, muiden työvälityspalvelujen tarjoajien ja muiden asiaan liittyvien osapuolten kanssa suunnittelemia asiantuntijapalveluita, joilla kehitetään tietojen vaihtoa ja levitystä ja muita yhteistyömuotoja, muun muassa rajat ylittäviä kumppanuuksia, työntekijöiden vapaaehtoisen alueellisen liikkuvuuden edistämiseksi oikeudenmukaisesti sekä laadukkaiden ja kestävien työpaikkojen ja korkean työllisyystason edistämiseksi.

c) Mikrorahoitus ja yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohko, jolla edistetään oikeushenkilöiden ja luonnollisten henkilöiden rahoituksen saantia ja lisätään sen saatavuutta 26 artiklan nojalla.

2. Tässä osastossa vahvistettuja yhteisiä säännöksiä sovelletaan kaikkiin 1 kohdan a, b ja c alakohdassa esitettyihin kolmeen lohkoon II osaston erityissäännösten lisäksi.

4 artikla

Ohjelman yleistavoitteet

1. Ohjelmalla pyritään saavuttamaan seuraavat yleistavoitteet:

a) vahvistetaan unionin tavoitteiden omaksumista 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla poliittisten päättäjien keskuudessa kaikilla tasoilla ja toteutetaan konkreettisia, yhteensovitettuja ja innovatiivisia toimia unionin ja jäsenvaltioiden tasolla tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolien sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja julkisten ja yksityisten elinten kanssa;

b) tuetaan riittävien, saavutettavien ja tehokkaiden sosiaalisen suojelun järjestelmien ja työmarkkinoiden kehittämistä ja helpotetaan toimintapoliittisia uudistuksia 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla varsinkin edistämällä ihmisarvoista työtä ja työoloja, ennalta ehkäisyn kulttuuria työterveyden ja -turvallisuuden alalla, työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista ja sosiaalisia tavoitteita ja lähentymistä edistävää hyvää hallintotapaa sekä vastavuoroista oppimista ja sosiaalista innovointia;

c) varmistetaan, että 1 artiklassa tarkoitettuihin aloihin liittyvää unionin lainsäädäntöä sovelletaan tehokkaasti ja tarvittaessa myötävaikutetaan unionin lainsäädännön nykyaikaistamiseen ihmisarvoista työtä koskevien periaatteiden mukaisesti ja otetaan huomioon järkevän sääntelyn periaatteet;

d) edistetään työntekijöiden vapaaehtoista alueellista liikkuvuutta oikeudenmukaiselta pohjalta ja parannetaan työllisyysmahdollisuuksia kehittämällä laadukkaita ja osallistavia kaikille avoimia unionin työmarkkinoita samalla kun kunnioitetaan työntekijöiden oikeuksia, mukaan lukien oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen, kaikkialla unionissa;

e) edistetään työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta lisäämällä mikrorahoituksen saatavuutta heikossa asemassa oleville henkilöille, jotka haluavat perustaa mikroyrityksen, sekä jo olemassa oleville mikroyrityksille ja lisäämällä yhteiskunnallisten yritysten rahoitusten saantia.

2. Näihin tavoitteisiin pyrittäessä ohjelman tavoitteena on sen kaikissa lohkoissa ja toimissa

a) kiinnittää erityistä huomiota heikossa asemassa oleviin ryhmiin, muun muassa nuoriin;

b) edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa muun muassa valtavirtaistamalla sukupuolinäkökulma ja tarvittaessa ottamalla se huomioon talousarvion laadinnassa;

c) torjua sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää;

d) edistää unionin politiikan ja toimien määrittelyssä ja täytäntöönpanossa laadukkaita ja kestäviä työpaikkoja ja korkeaa työllisyystasoa, varmistaa riittävä ja ihmisarvoinen sosiaalinen suojelu sekä torjua pitkäaikaistyöttömyyttä, köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä.

5 artikla

Talousarvio

1. Ohjelman täytäntöönpanoon varattavat rahoituspuitteet 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi ovat 919 469 000 euroa nykyhintoina.

2. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa säädetyille lohkoille kohdennetaan seuraavat ohjeelliset prosenttiosuudet:

a) Progress-lohkolle 61 prosenttia;

b) Eures-lohkolle 18 prosenttia;

c) Mikrorahoitus ja yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohkolle 21 prosenttia.

3. Komissio voi käyttää enintään 2 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista rahoituspuitteista rahoittaakseen ohjelman toteuttamista tukevia toimintamenoja.

4. Komissio voi hyödyntää 1 kohdassa tarkoitettuja rahoituspuitteita rahoittaakseen teknistä ja/tai hallinnollista apua, joka liittyy erityisesti tilintarkastukseen, käännösten ulkoistamiseen, asiantuntijakokouksiin sekä tiedotus- ja viestintätoimiin, joista on etua sekä komissiolle että edunsaajille.

5. Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuosittain määrärahat monivuotisessa rahoituskehyksessä asetetuissa rajoissa.

6 artikla

Yhteinen toiminta

Ohjelman mukaisesti tukikelpoiset toimet voidaan panna täytäntöön yhdessä muiden unionin välineiden kanssa, kunhan tällaiset toimet täyttävät sekä ohjelman että asianomaisten muiden välineiden tavoitteet.

7 artikla

Johdonmukaisuus ja täydentävyys

1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että ohjelman puitteissa toteutetut toimet ovat johdonmukaisia unionin muiden toimien kanssa ja täydentävät niitä; tällaisia ovat esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (14) säädetyssä yhteisessä strategiakehyksessä yksilöidyt Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä 'ERI-rahastot', toimet ja etenkin Euroopan sosiaalirahastoon kuuluvat toimet.

2. Ohjelmalla on täydennettävä unionin muita ohjelmia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta näiden ohjelmien erityismenettelyjen soveltamista. Samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin ei myönnetä päällekkäistä rahoitusta, ja ohjelman, muiden unionin ohjelmien ja ERI-rahastojen, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston, välille kehitetään tiiviitä synergioita.

3. Ohjelmasta tuettujen toimien on oltava unionin ja kansallisen lainsäädännön, myös valtiontukisääntöjen, ja ILOn keskeisten yleissopimusten mukaisia.

4. Johdonmukaisuus ja täydentävyys on varmistettava myös paikallis- ja alueviranomaisten tiiviillä osallistumisella.

8 artikla

Yhteistyö asiaan kuuluvien elinten kanssa

Komissio vahvistaa tarvittavat yhteydet työllisyyskomiteaan, sosiaalisen suojelun komiteaan, työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavaan komiteaan, työsuhteista vastaavien pääjohtajien työryhmään ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden neuvoa-antavaan komiteaan varmistaakseen, että niitä kuullaan ja että niille tiedotetaan säännöllisesti ja asianmukaisesti ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä. Komissio tiedottaa myös muille ohjelman kannalta merkityksellistä politiikkaa, välineitä ja toimia käsitteleville komiteoille.

9 artikla

Tulosten levittäminen ja viestintä

1. Komissio tiedottaa unionin sidosryhmille, muun muassa työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille, ohjelman täytäntöönpanon tuloksista ja pyytää näitä vaihtamaan näkemyksiä kyseisistä tuloksista.

2. Ohjelman mukaisesti täytäntöön pantujen toimien tulokset on annettava tiedoksi ja levitettävä säännöllisesti ja asianmukaisella tavalla Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle sekä työmarkkinaosapuolille ja yleisölle, jotta voidaan maksimoida niiden vaikutus, kestävyys ja unionin tason lisäarvo.

3. Viestintätoiminnalla on myös edistettävä toimielinten viestintää Euroopan unionin poliittisista painopistealueista, sikäli kuin se liittyy tämän asetuksen yleistavoitteisiin, ja sillä on annettava näistä painopistealueista tietoa yleisölle.

10 artikla

Rahoitussäännökset

1. Komissio hallinnoi ohjelmaa varainhoitoasetuksen mukaisesti.

2. Avustussopimuksessa on eriteltävä, mikä osa unionin tukea perustuu todellisten tukikelpoisten kustannusten takaisinmaksuun ja mikä osa kiinteämääräiseen rahoitukseen, vakioyksikkökustannuksiin tai kertakorvauksiin.

11 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1. Komissio toteuttaa asianmukaiset ennaltaehkäisevät toimenpiteet varmistaakseen, että kun tämän ohjelman nojalla rahoitettuja toimia pannaan täytäntöön, unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa vastaan tehokkailla tarkastuksilla ja jos säännönvastaisuuksia havaitaan, virheellisesti maksetut summat peritään ensisijaisesti kuittaamalla, mutta tarpeen mukaan soveltamalla tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 325 artiklan, neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (15) ja varainhoitoasetuksen mukaisesti.

2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän ohjelman nojalla rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.

3. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä tutkimuksia, muun muassa tarkastuksia paikan päällä ja todentamisia, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (16) ja neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (17) säännösten ja menettelyjen mukaisesti avustussopimukseen tai avustuspäätökseen taikka ohjelman mukaisesti rahoitettuun sopimukseen liittyvän, Euroopan unionin taloudellisia etuja vahingoittavan petoksen, lahjonnan tai muun laittoman toiminnan osoittamiseksi.

4. Tämän ohjelman täytäntöönpanosta seuraavissa sopimuksissa, avustussopimuksissa ja avustuspäätöksissä on oltava määräyksiä, joilla nimenomaisesti valtuutetaan komissio, tilintarkastustuomioistuin ja OLAF tekemään 1, 2 ja 3 alakohdassa tarkoitettuja tilintarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainittujen kohtien soveltamista.

12 artikla

Seuranta

Ohjelman säännöllistä seurantaa ja sen toimintalinjoihin ja rahoitusprioriteetteihin tarvittavia mahdollisia mukautuksia varten komissio laatii ensimmäisen vuoden kattavan alustavan laadullisen ja määrällisen seurantakertomuksen ja sen jälkeen kolme kertomusta, jotka kattavat seuraavat kaksivuotiset ajanjaksot, ja lähettää nämä kertomukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukset toimitetaan tiedoksi myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Kertomuksissa käsitellään ohjelman tuloksia ja sitä, missä määrin naisten ja miesten tasa-arvoa ja sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista koskevia periaatteita on sovellettu, sekä sitä, miten syrjimättömyyteen liittyvät näkökohdat, mukaan luettuina esteettömiin mahdollisuuksiin liittyvät seikat, on otettu huomioon sen toimissa. Ohjelman avoimuuden lisäämiseksi kertomukset asetetaan yleisesti saataville.

13 artikla

Arviointi

1. Ohjelmasta tehdään 1 päivään heinäkuuta 2017 mennessä väliarviointi, jossa mitataan laadullisesti ja määrällisesti edistymistä ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa, tarkastellaan unionin sosiaalista ympäristöä ja unionin lainsäädännöllä toteutettuja merkittäviä muutoksia sekä määritetään, onko ohjelman resursseja käytetty tehokkaasti, ja arvioidaan sen tuomaa unionin tason lisäarvoa. Väliarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2. Jos tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa tai muussa päätöksen N:o 1672/2006/EY 19 artiklan tai päätöksen N:o 283/2010/EU 9 artiklan mukaisesti tehdyssä arvioinnissa havaitaan, että ohjelmassa on merkittäviä puutteita, komissio tekee tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelmaan tehtäviä asianmukaisia muutoksia koskevan ehdotuksen, jossa otetaan huomioon arvioinnin tulokset.

3. Ennen ohjelman jatkamista vuoden 2020 jälkeen koskevien ehdotusten esittämistä komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle arvion ohjelman vahvuuksista ja heikkouksista vuosina 2014–2020.

4. Komissio tekee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 jälkiarvioinnin, jossa mitataan ohjelman vaikutusta ja unionin tasolla saavutettua lisäarvoa, ja toimittaa arviointikertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Kertomus asetetaan julkisesti saataville.

II OSASTO

OHJELMALOHKOJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

I LUKU

Progress-lohko

14 artikla

Aihekohtaiset osa-alueet ja rahoitus

1. Progress-lohkosta tuetaan yhden tai useamman a, b ja c alakohdassa luetellun aihekohtaisen osa-alueen toimia. Koko ohjelmakauden aikana 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa esitetyssä varojen ohjeellisessa kohdentamisessa eri osa-alueille noudatetaan seuraavia vähimmäisprosenttiosuuksia:

a) työllisyys ja erityisesti nuorisotyöttömyyden torjunta: 20 prosenttia;

b) sosiaalinen suojelu, sosiaalinen osallisuus sekä köyhyyden vähentäminen ja ehkäiseminen: 50 prosenttia;

c) työolot: 10 prosenttia.

Jäljelle jäänyt osuus kohdennetaan yhdelle tai useammalle a, b tai c kohdassa tarkoitetulle aihekohtaiselle osa-alueelle tai niiden yhdistelmälle.

2. Progress-lohkon kokonaismäärärahoista ja sen aihekohtaisten osa-alueiden sisällä 15–20 prosenttia on osoitettava sosiaalisten kokeilujen edistämiseen menetelmänä, jolla voidaan testata ja arvioida innovatiivisia ratkaisuja niiden hyödyntämisen lisäämiseksi.

15 artikla

Erityistavoitteet

Edellä olevassa 4 artiklassa säädettyjen yleistavoitteiden lisäksi Progress-lohkossa on seuraavat erityistavoitteet:

a) kehitetään ja levitetään korkealaatuista vertailevaa analyyttista tietoa sen varmistamiseksi, että unionin politiikat 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla perustuvat vankkaan näyttöön ja niillä on merkitystä yksittäisten jäsenvaltioiden ja muiden ohjelmaan osallistuvien maiden tarpeiden, haasteiden ja edellytysten kannalta;

b) helpotetaan tehokasta ja osallistavaa unionin toimintalinjoja koskevaa tietojen vaihtoa, vastavuoroista oppimista ja vuoropuhelua 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla unionin, jäsenvaltioiden ja kansainvälisellä tasolla, jotta voidaan auttaa jäsenvaltioita ja muita ohjelmaan osallistuvia maita kehittämään toimintalinjojaan ja jäsenvaltioita panemaan unionin lainsäädäntöä täytäntöön;

c) tarjotaan taloudellista tukea sosiaali- ja työmarkkinapoliittisten innovaatioiden testaamiseen ja tarvittaessa keskeisten toimijoiden valmiuksien parantamiseen, jotta ne voivat suunnitella ja toteuttaa sosiaalipoliittisia kokeiluja, sekä asiaan liittyvän tiedon ja asiantuntemuksen saataville asettamiseen;

d) tarjotaan unionin ja kansallisen tason organisaatioille taloudellista tukea, jotta ne voivat lisätä valmiuksiaan kehittää, edistää ja tukea 1 artiklassa tarkoitettujen unionin välineiden ja politiikkojen ja asiaan kuuluvan unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa.

16 artikla

Toimien tyypit

Progress-lohkosta voidaan rahoittaa seuraavantyyppisiä toimia:

1. Analyyttiset toimet a) tietojen ja tilastojen keruu siten, että otetaan huomioon sekä laadulliset että määrälliset perusteet, sekä yhteisten menetelmien, luokitusten, mikrosimulaatioiden, indikaattoreiden ja vertailuarvojen kehittäminen, tarvittaessa sukupuolen ja ikäryhmän mukaan jaoteltuina; b) kysely- ja muut tutkimukset, analyysit ja kertomukset, myös asiantuntijaverkostojen rahoituksen kautta, ja aihekohtaisia osa-alueita koskevan asiantuntemuksen lisääminen; c) julkisten ja yksityisten elinten tekemät laadulliset ja määrälliset arvioinnit ja vaikutustenarvioinnit; d) unionin lainsäädännön kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen ja soveltamisen seuranta ja arviointi; e) sosiaalipoliittisten kokeilujen valmistelu ja toteutus menetelmänä, jolla testataan ja arvioidaan innovatiivisia ratkaisuja niiden hyödyntämisen lisäämiseksi; f) näiden analyyttisten toimien tulosten levittäminen.

2. Vastavuoroista oppimista, tietämyksen lisäämistä ja levittämistä koskevat toimet a) hyvien toimintatapojen, innovatiivisten lähestymistapojen ja kokemusten vaihto ja levitys, vertaisarvioinnit, vertailuanalyysit ja vastavuoroinen oppiminen Euroopan tasolla; b) neuvoston puheenjohtajavaltion järjestämät tapahtumat, konferenssit ja seminaarit; c) lainsäädännön alalla toimivien ja toimia toteuttavien henkilöiden koulutus; d) oppaiden, raporttien ja koulutusmateriaalin laatiminen ja julkaiseminen sekä toimenpiteet, jotka koskevat ohjelmasta tukea saaviin aloitteisiin liittyvää tiedotusta, viestintää ja tunnetuksi tekemistä tiedotusvälineissä; e) tiedotus- ja viestintätoimet; f) tietojärjestelmien kehittäminen ja ylläpitäminen, jotta voidaan vaihtaa ja levittää tietoa unionin politiikasta ja lainsäädännöstä sekä työmarkkinoista.

3. Tuki seuraavilla aloilla: a) keskeisten unionin tason verkostojen, joiden toiminta liittyy Progress-lohkon tavoitteisiin ja edistää niitä, toimintakustannukset; b) jäsenvaltioiden nimeämien maantieteellisen liikkuvuuden edistämisestä vastaavien kansallisten viranomaisten ja asiantuntijapalvelujen sekä mikrorahoituksen tarjoajien valmiuksien parantaminen; c) kansallisista toimihenkilöistä koostuvien työryhmien organisointi unionin lainsäädännön täytäntöönpanon seuraamiseksi; d) asiantuntijaelinten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien, keskus-, alue- ja paikallisviranomaisten sekä työvoimapalvelujen verkottuminen ja yhteistyö Euroopan tasolla; e) Euroopan tason seurantakeskusten rahoitus, tärkeimmät aihekohtaiset osa-alueet mukaan luettuina; f) kansallisten hallintovirkamiesten vaihto-ohjelmat.

17 artikla

Unionin osallistuminen rahoitukseen

Kun Progress-lohkon toimia rahoitetaan ehdotuspyyntöjen jälkeen, unioni voi osallistua niiden rahoitukseen osuudella, joka on pääsääntöisesti korkeintaan 80 prosenttia tukikelpoisista kokonaismenoista. Tämän enimmäismäärän ylittävää rahoitustukea voidaan myöntää vain asianmukaisesti perustelluissa poikkeuksellisissa olosuhteissa.

18 artikla

Osallistuminen

1. Progress-lohkoon voivat osallistua:

a) jäsenvaltiot;

b) ETA-maat ETA-sopimuksen mukaisesti ja EFTA-maat;

c) ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niiden yleisten periaatteiden sekä edellytysten ja sääntöjen mukaisesti, joista määrätään näiden maiden kanssa unionin ohjelmiin osallistumisesta tehdyissä puitesopimuksissa.

2. Progress-lohkoon voivat osallistua kaikki julkiset ja/tai yksityiset tahot, toimijat ja laitokset ja etenkin seuraavat:

a) kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset;

b) työvoimapalvelut;

c) unionin lainsäädännön mukaiset asiantuntijaelimet;

d) työmarkkinaosapuolet;

e) kansalaisjärjestöt;

f) korkeakoulut ja tutkimuslaitokset;

g) arvioinnin ja vaikutustenarvioinnin asiantuntijat;

h) kansalliset tilastotoimistot;

i) tiedotusvälineet.

3. Komissio voi tehdä yhteistyötä kansainvälisten organisaatioiden ja erityisesti Euroopan neuvoston, OECD:n, ILOn ja muiden Yhdistyneiden kansakuntien elinten sekä Maailmanpankin kanssa.

4. Komissio voi tehdä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, jotka eivät osallistu ohjelmaan. Tällaisten kolmansien maiden edustajat voivat osallistua yhteistä etua koskeviin tapahtumiin (kuten konferensseihin ja seminaareihin), joita järjestetään ohjelmaan osallistuvissa maissa, ja tällaiset osallistumiskustannukset voidaan kattaa ohjelmasta.

II LUKU

EURES-lohko

19 artikla

Aihekohtaiset osa-alueet ja rahoitus

Eures-lohkosta tuetaan yhden tai useamman a, b ja c alakohdassa tarkoitetun aihekohtaisen osa-alueen toimia. Koko ohjelmakauden aikana 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa esitetyssä varojen ohjeellisessa kohdentamisessa eri osa-aloille noudatetaan seuraavia vähimmäisprosenttiosuuksia:

a) avointen työpaikkojen, työhakemusten sekä työnhakijoihin ja työnantajiin liittyvien tietojen avoimuus: 32 prosenttia;

b) palveluiden kehittäminen työntekijöiden rekrytoimiseksi ja sijoittamiseksi työhön hyödyntämällä avointen työpaikkojen ja työhakemusten välittämistä unionin tasolla, erityisesti kohdennetut liikkuvuusjärjestelyt: 30 prosenttia;

c) rajat ylittävät kumppanuudet: 18 prosenttia.

Jäljelle jäänyt osuus kohdennetaan yhdelle tai useammalle a, b tai c alakohdassa tarkoitetulle aihekohtaiselle osa-alueelle tai niiden yhdistelmälle.

20 artikla

Erityistavoitteet

Edellä 4 artiklassa säädettyjen yleistavoitteiden lisäksi Eures-lohkossa on seuraavat erityistavoitteet:

a) varmistetaan, että avoimia työpaikkoja ja hakemuksia koskevat tiedot ja neuvonta ja kaikki niihin liittyvät tiedot, kuten elin- ja työoloja koskevat tiedot, ovat tilanteen mukaan avoimia mahdollisille työnhakijoille ja työnantajille. Tähän päästään vaihtamalla ja levittämällä näitä tietoja kansainvälisesti, alueiden välillä ja yli rajojen, käyttämällä tavanomaisia avoimia työpaikkoja ja työhakemuksia koskevia yhteistyömuotoja sekä muulla sopivalla tavalla, kuten antamalla yksilöllistä neuvontaa ja mentorointia erityisesti vähän koulutetuille henkilöille;

b) tuetaan Eures-palvelujen tarjoamista työntekijöiden rekrytoimiseksi ja sijoittamiseksi laadukkaisiin ja kestäviin työpaikkoihin hyödyntämällä avointen työpaikkojen ja työhakemusten välittämistä; Eures-palveluille myönnettävän tuen on katettava työhönsijoituksen eri vaiheet rekrytointia edeltävästä valmistelusta työhönsijoituksen jälkeiseen neuvontaan; tavoitteena on hakijan menestyksellinen integroituminen työmarkkinoille; tällaisiin tukipalveluihin voidaan sisällyttää avointen työpaikkojen täyttämiseksi kohdennettuja liikkuvuusjärjestelyjä tietyllä alalla, tietyssä ammatissa, maassa tai maaryhmässä tai tietyille työntekijäryhmille, kuten nuorille, joilla on valmiutta liikkuvuuteen, kun on havaittu selkeä taloudellinen tarve.

21 artikla

Toimien tyypit

Eures-lohkosta voidaan rahoittaa toimia yksilöiden vapaaehtoisen liikkuvuuden edistämiseksi unionissa oikeudenmukaisesti ja liikkuvuuden esteiden poistamiseksi, ja näitä toimia ovat erityisesti

a) rajat ylittävien Eures-kumppanuuksien kehittäminen ja toimet, jos raja-alueista alueellisesti vastaavat viranomaiset tätä pyytävät;

b) tietojen antaminen, neuvonta sekä työnvälitys- ja rekrytointipalvelut rajatyöntekijöille;

c) monikielisen digitaalisen foorumin luominen työpaikkailmoituksia ja -hakemuksia varten;

d) kohdennettujen liikkuvuusjärjestelyjen kehittäminen avointen työpaikkojen täyttämiseksi silloin, kun työmarkkinoilla on havaittu puutteita, ja/tai sellaisten työntekijöiden auttamiseksi, joilla on valmiutta liikkuvuuteen, kun on havaittu selkeä taloudellinen tarve;

e) Eures-toimijoiden vastavuoroinen oppiminen sekä Eures-neuvojien ja rajat ylittävän kumppanuuden Eures-neuvojien koulutus;

f) tiedotus- ja viestintätoimet, joilla lisätään tietoisuutta maantieteellisen ja ammatillisen liikkuvuuden hyödyistä yleisesti sekä Eures-ohjelman tarjoamista toimista ja palveluista.

22 artikla

Unionin osallistuminen rahoitukseen

Kun Eures-lohkon toimintoja rahoitetaan ehdotuspyyntöjen jälkeen, unioni voi osallistua niiden rahoitukseen osuudella, joka pääsääntöisesti on korkeintaan 95 prosenttia tukikelpoisista kokonaismenoista. Tämän enimmäismäärän ylittävää rahoitustukea myönnetään vain asianmukaisesti perustelluissa poikkeuksellisissa olosuhteissa.

23 artikla

Liikkuvuusmallien seuranta

Unionin sisäisestä maantieteellisestä liikkuvuudesta aiheutuvien kielteisten vaikutusten havaitsemiseksi ja ehkäisemiseksi komissio seuraa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa säännöllisesti liikkuvuusvirtoja ja -malleja asetuksen (EU) N:o 492/2011 12 artiklan mukaisesti.

24 artikla

Osallistuminen

1. Eures-lohkoon voivat osallistua:

a) jäsenvaltiot;

b) ETA-maat ETA-sopimuksen mukaisesti ja Sveitsin valaliitto henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen (18) mukaisesti.

2. Eures-lohkoon voivat osallistua kaikki jäsenvaltioiden tai komission nimeämät elimet, toimijat ja instituutiot, jotka täyttävät komission täytäntöönpanopäätöksessä 2012/733/EU vahvistetut Eures-verkostoon osallistumista koskevat edellytykset. Tällaisia elimiä, toimijoita ja instituutioita ovat erityisesti:

a) kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset;

b) työvoimapalvelut;

c) työmarkkinaosapuolten organisaatiot ja muut asiaan liittyvät osapuolet.

III LUKU

Mikrorahoitus ja yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohko

25 artikla

Aihekohtaiset osa-alueet ja rahoitus

Mikrorahoitus ja yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohkosta tuetaan yhden tai useamman a ja b alakohdassa tarkoitetun aihekohtaisen osa-alueen toimia. Koko ohjelmakauden aikana 5 artiklan 2 kohdan c alakohdassa esitetyssä varojen ohjeellisessa kohdentamisessa eri osa-alueille noudatetaan seuraavia vähimmäisprosenttiosuuksia:

a) mikrorahoitus heikossa asemassa oleville ryhmille ja mikroyrityksille: 45 prosenttia;

b) yhteiskunnallinen yrittäjyys: 45 prosenttia.

Jäljelle jäänyt osuus kohdennetaan a tai b alakohdassa tarkoitetulle aihekohtaisille osa-alueille tai niiden yhdistelmälle.

26 artikla

Erityistavoitteet

Edellä olevassa 4 artiklassa säädettyjen yleistavoitteiden lisäksi Mikrorahoitus ja yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohkossa on seuraavat erityistavoitteet:

a) lisätään mikrorahoituksen saatavuutta seuraaville tahoille: i) heikossa asemassa olevat henkilöt, jotka ovat menettäneet tai ovat vaarassa menettää työpaikkansa tai joilla on vaikeuksia päästä tai palata työmarkkinoille, henkilöt, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen tai jotka ovat sosiaalisesti syrjäytyneitä, sekä henkilöt, joilla on heikommat mahdollisuudet saada luottoa tavanomaisilta luottomarkkinoilta ja jotka haluavat käynnistää oman mikroyrityksen tai kehittää sitä; ii) mikroyritykset sekä käynnistys- että kehitysvaiheessa ja etenkin mikroyritykset, jotka työllistävät i alakohdassa tarkoitettuja henkilöitä;

b) parannetaan mikroluoton tarjoajien institutionaalisia valmiuksia;

c) tuetaan sosiaalisten investointimarkkinoiden kehittämistä ja helpotetaan yhteiskunnallisten yritysten rahoituksen saantia asettamalla saataville omaa pääomaa ja oman pääoman luonteista pääomaa sekä luottovälineitä ja avustuksia enintään 500 000 euroa yhteiskunnallisille yrityksille, joiden vuotuinen liikevaihto ei ylitä 30 miljoonaa euroa tai joiden vuotuinen tase ei ylitä 30 miljoonaa euroa ja jotka eivät itse ole yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä.

Täydentävyyden varmistamiseksi komissio ja jäsenvaltiot sovittavat omilla toimivalta-aloillaan tiiviisti yhteen näitä toimia koheesiopolitiikan ja kansallisten politiikkojen yhteydessä toteutettujen toimien kanssa.

27 artikla

Toimien tyypit

Mikrorahoitus ja yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohkosta voidaan myöntää tukea mikrorahoitukseen ja yhteiskunnallisille yrityksille, mukaan lukien institutionaalisten valmiuksien parantaminen erityisesti varainhoitoasetuksen ensimmäisen osan VIII osastossa säädettyjen rahoitusvälineiden kautta, ja avustuksia.

28 artikla

Osallistuminen

1. Mikrorahoitus ja yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohkoon voivat osallistua kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa maissa toimivat julkiset ja yksityiset elimet, jotka tarjoavat näissä maissa

a) mikrorahoitusta henkilöille ja mikroyrityksille; ja/tai

b) rahoitusta yhteiskunnallisille yrityksille.

2. Komissio varmistaa, että lohkoon voivat osallistua syrjimättömästi kaikki jäsenvaltioissa toimivat julkiset ja yksityiset elimet.

3. Niiden julkisten ja yksityisten elinten, jotka toteuttavat 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua toimintaa, on lopullisten tuensaajien tavoittamiseksi sekä kilpailukykyisten ja elinkelpoisten mikroyritysten luomiseksi tehtävä tiivistä yhteistyötä niiden organisaatioiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, jotka valvovat mikroluottojen lopullisten tuensaajien etuja, sekä niiden, erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta tuettujen organisaatioiden kanssa, ja tarjottava mentorointi- ja koulutusohjelmia lopullisille tuensaajille. Tässä yhteydessä on varmistettava tuensaajien riittävä seuranta ennen mikroyrityksen perustamista ja sen jälkeen.

4. Julkisten ja yksityisten elinten, jotka toteuttavat 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua toimintaa, on noudatettava hyvää hallintotapaa, hallinnointia ja kuluttajansuojaa koskevia korkeita vaatimuksia mikroluottojen tarjoajien eurooppalaisten käytännesääntöjen ("European Code of Good Conduct for Microcredit Provision") periaatteiden mukaisesti ja pyrittävä erityisesti estämään henkilöiden ja yritysten ylivelkaantuminen, joka johtuu esimerkiksi niille myönnetyistä korkeakorkoisista luotoista tai luotoista sellaisin ehdoin, että yrittäjä ajautuu maksukyvyttömyyteen.

29 artikla

Taloudellinen tuki

Yhteistä toimintaa lukuun ottamatta Mikrorahoitus ja yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohkolle myönnetyt määrärahat kattavat rahoitusvälineiden kautta täytäntöön pantujen toimien kustannukset kokonaisuudessaan, mukaan luettuina rahoituksen välittäjiin kohdistuvat maksuvelvollisuudet, kuten takauksista aiheutuneet tappiot, unionin rahoitusosuutta hallinnoivien yhteisöjen hallinnointimaksut ja muut tukikelpoiset kustannukset.

30 artikla

Hallinnointi

1. Edellä 27 artiklassa tarkoitettujen välineiden ja avustusten täytäntöön panemiseksi komissio voi tehdä sopimuksia varainhoitoasetuksen 139 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja erityisesti Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston kanssa. Tällaisissa sopimuksissa on esitettävä kyseisille yhteisöille uskottujen tehtävien täytäntöönpanoa koskevat tarkat määräykset, mukaan lukien määräykset, joissa täsmennetään tarve varmistaa täydentävyys nykyisiin unionin ja kansallisiin rahoitusvälineisiin nähden ja jakaa resurssit tasapuolisesti jäsenvaltioiden ja muiden osallistuvien maiden kesken. Varainhoitoasetuksen ensimmäisen osan VIII osaston mukaiset rahoitusvälineet voidaan toteuttaa erillisellä sijoitusvälineellä, jonka rahoittajana voivat olla ohjelmarahastot tai muut investoijat tai molemmat.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu erillinen sijoitusväline voi tarjota muun muassa luottoja, omaa pääomaa ja riskinjakovälineitä välittäjille tai suoraa rahoitusta yhteiskunnallisille yrityksille tai molempia. Omaa pääomaa voidaan tarjota esimerkiksi avoimen omistusosuuden hankkimisella, äänettömillä osakkuuksilla, osakaslainoilla ja erilaisilla sijoittajille suunnatuilla omistusosuusjärjestelyillä.

3. Tästä lohkosta suoraan tai välillisesti tuettujen mikroluottojen ehtojen, kuten korkojen, on ilmennettävä tuesta saatavaa hyötyä ja niiden on oltava perusteltuja olemassa oleviin riskeihin ja luottoon liittyviin todellisiin kustannuksiin nähden.

4. Varainhoitoasetuksen 140 artiklan 6 kohdan mukaisesti jonkin rahoitusvälineen vuotuiset palautukset on käytettävä samaan rahoitusvälineeseen 1 päivään tammikuuta 2024 mennessä, kun taas tulot otetaan unionin yleiseen talousarvioon sen jälkeen, kun hallinnointikustannukset ja -palkkiot on vähennetty. Monivuotisissa rahoituspuitteissa vuosille 2007–2013 jo perustettujen rahoitusvälineiden osalta edeltävällä kaudella käynnistettyjen toimien tuottamat vuotuiset palautukset ja tulot kohdennetaan kuluvan kauden rahoitusvälineille.

5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen kanssa tehtyjen sopimusten voimassaolon umpeuduttua tai erillisen sijoitusvälineen investointikauden päätyttyä unionille kuuluva saldo on maksettava unionin yleiseen talousarvioon.

6. Tämän artiklan1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja tarpeen mukaan rahastonhoitajien on tehtävä 28 artiklassa tarkoitettujen julkisten ja yksityisten tahojen kanssa kirjallinen sopimus. Tällaisissa sopimuksissa on määrättävä julkisten ja yksityisten rahoituksentarjoajien velvoitteista käyttää Mikrorahoitus ja yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohkon nojalla saataville asetetut resurssit 26 artiklassa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti ja toimittaa tietoa 31 artiklassa säädettyjen vuotuisten täytäntöönpanokertomusten laatimista varten.

31 artikla

Täytäntöönpanokertomukset

1. Edellä 30 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja tarpeen mukaan rahastonhoitajien on lähetettävä komissiolle vuotuiset täytäntöönpanokertomukset, joissa esitetään toimet, joille on myönnetty tukea, ja katetaan niiden rahoituksen toteutus sekä rahoituksen ja investointien myöntäminen ja saatavuus sektorin, maantieteellisen alueen ja tuensaajan tyypin mukaan. Näissä kertomuksissa ilmoitetaan myös hyväksytyt tai hylätyt hakemukset kunkin erityistavoitteen osalta, julkisten ja yksityisten elinten kanssa tehdyt sopimukset, rahoitetut toimet ja tulokset, myös ottaen huomioon niiden sosiaaliset vaikutukset, luodut työpaikat ja tuen elinkelpoisuus. Komissio toimittaa nämä raportit Euroopan parlamentille tiedoksi.

2. Näissä vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa esitettyjä tietoja on käytettävä 12 artiklassa säädetyissä joka toinen vuosi toimitettavissa seurantakertomuksissa. Seurantakertomukset sisältävät päätöksen N:o 283/2010/EU 8 artiklan 2 kohdassa säädetyt vuosikertomukset, yksityiskohtaiset tiedot viestintätoimista ja tiedot täydentävyydestä unionin muiden välineiden ja etenkin Euroopan sosiaalirahaston toimien kanssa.

III OSASTO

TYÖOHJELMAT JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

32 artikla

Työohjelmat

Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan työohjelmat, jotka kattavat kyseessä olevat kolme lohkoa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 36 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Työohjelmat ovat tarvittaessa kestoltaan kolme vuotta ja niihin on sisällyttävä kuvaus rahoitettavista toimista, menettelyt unionin tukemien toimien valitsemiseksi, maantieteellinen kattavuus, kohdeyleisö ja ohjeellinen täytäntöönpanoajanjakso. Työohjelmissa on ilmoitettava myös kullekin erityistavoitteelle kohdennetun tuen määrä ja noudatettava 33 artiklan mukaista varojen uudelleenkohdentamista. Työohjelmilla on vahvistettava ohjelman johdonmukaisuutta osoittamalla yhteydet kolmen lohkon välillä.

33 artikla

Varojen kohdentaminen uudelleen lohkojen välillä ja lohkojen yksittäisille aihekohtaisille osa-alueille

Siirretään komissiolle valta antaa 34 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa varoja kohdennetaan uudelleen lohkojen välillä ja niiden lohkojen yksittäisille aihekohtaisille osa-alueille, jotka ylittäisivät kussakin tapauksessa asetetun ohjeellisen määrän yli viidellä prosentilla ja enintään kymmenellä prosentilla, kun sosioekonomisen tilanteen muutos tai 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin tulokset edellyttävät sitä. Varojen kohdentaminen uudelleen kunkin lohkon aihekohtaisille osa-alueille otetaan huomioon 32 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa.

34 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2. Siirretään komissiolle 1 päivästä tammikuuta 2014 seitsemän vuoden ajaksi 33 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 33 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5. Edellä olevan 33 artiklan nojalla hyväksytty delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

35 artikla

Muut täytäntöönpanotoimenpiteet

Ohjelman täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet, kuten ohjelman arviointiperusteet, muun muassa perusteet, jotka liittyvät kustannustehokkuuteen ja tulosten levittämistä ja siirtämistä koskeviin järjestelyihin, hyväksytään 36 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

36 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.

3. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

37 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Päätöksen N:o 1672/2006/EY 4, 5 ja 6 artiklassa tarkoitettuihin toimiin, jotka aloitetaan ennen 1 päivää tammikuuta 2014, sovelletaan edelleen kyseistä päätöstä. Näissä toimissa komissiota avustaa tämän asetuksen 36 artiklassa tarkoitettu komitea.

38 artikla

Arviointi

1. Tämän asetuksen 13 artiklan 4 kohdassa säädettyyn loppuarviointiin on sisällytettävä päätöksen N:o 283/2010/EU 9 artiklassa säädetty loppuarviointi.

2. Komissio tekee Mikrorahoitus ja yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohkoa koskevan erillisen loppuarvioinnin viimeistään vuoden kuluessa siitä, kun sopimukset yhteisöjen kanssa ovat rauenneet.

39 artikla

Päätöksen N:o 283/2010/EU muutokset

Muutetaan päätös N:o 283/2010/EU seuraavasti:

1) Korvataan 5 artiklan 4 kohta seuraavasti: "4. Kun rahoitusjärjestelyn voimassaolo päättyy, unionille kuuluva saldo saatetaan käytettäväksi mikrorahoitusta ja yhteiskunnallisille yrityksille annettavaa tukea varten työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2013 ("EaSI-ohjelma") annetun asetuksen (EU) N:o 1296/2013 (19) mukaisesti. (19) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 238.""

2) Poistetaan 8 artiklan 3 ja 4 kohta.

40 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Strasbourgissa 11 päivänä joulukuuta 2013. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies M. SCHULZ Neuvoston puolesta Puheenjohtaja V. LEŠKEVIČIUS

(1) EUVL C 143, 22.5.2012, s. 88.

(2) EUVL C 225, 27.7.2012, s. 167.

(3) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 21. marraskuuta 2013 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1672/2006/EY, tehty 24 päivänä lokakuuta 2006, työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman perustamisesta (EUVL L 315, 15.11.2006, s. 1).

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 492/2011, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2011, työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta unionin alueella (EUVL L 141, 27.5.2011, s. 1).

(6) Komission täytäntöönpanopäätös 2012/733/EU, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 492/2011 panemisesta täytäntöön siltä osin kuin on kyse avoimien työpaikkojen ja työhakemusten välittämisestä ja EURES-verkoston uusimisesta (EYVL L 328, 28.11.2012, s. 21).

(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 283/2010/EU, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2010, eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta (EUVL L 87, 7.4.2010, s. 1).

(8) Neuvoston päätös 2010/707/EU, tehty 21 päivänä lokakuuta 2010, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (EUVL L 308, 24.11.2010, s. 46).

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

(10) Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013, nuorisotakuun perustamisesta (EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1).

(11) EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(12) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

(13) Komission suositus 2003/361/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

(14) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä (Katso tämän virallisen lehden sivu 320).

(15) Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).

(16) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

(17) Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

(18) EYVL L 114, 30.4.2002, s. 6.