Neuvoston direktiivin 94/55/EY liitteet A ja B vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 94/55/EY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen kolmannen kerran komission direktiivissä 2001/7/EY annetun ilmoituksen mukaisesti



Virallinen lehti nro L 018 , 26/01/2004 s. 0001 - 0929



Neuvoston direktiivin 94/55/EY(1) liitteet A ja B vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 94/55/EY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen kolmannen kerran komission direktiivissä 2001/7/EY(2) annetun ilmoituksen mukaisesti(3) (1) EYVL L 319, 12.12.1994, s. 7. (2) EYVL L 30, 1.2.2001, s. 43. (3) ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. LIITE A YLEISET MÄÄRÄYKSET SEKÄ VAARALLISIA AINEITA JA ESINEITÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET Osa 1 YLEISET MÄÄRÄYKSET LUKU 1.1 Soveltamisala 1.1.1. Rakenne Tämän direktiivin liitteet A ja B on jaettu yhdeksään osaan. Liite A sisältää osat 1-7 ja liite B osat 8 ja 9. Jokainen osa on jaoteltu edelleen lukuihin ja luvut kohtiin ja alakohtiin. Jokaisessa osassa osan numero on sisällytetty lukujen, kohtien ja alakohtien numeroihin, esimerkiksi osa 4, luku 2, kohta 1 on numeroitu "4.2.1". 1.1.2. Soveltamisala 1.1.2.1. Tämän direktiivin 3 artiklan mukaan liitteessä A määritellään: (a) Vaaralliset aineet, joiden kansainvälinen kuljetus on kielletty; (b) Vaaralliset aineet, joita saa kansainvälisesti kuljettaa, sekä niiden kuljetusta koskevat ehdot (mukaan lukien vapautukset) erityisesti koskien: - aineiden ja esineiden luokitusta mukaan lukien luokituskriteerit ja kysymykseen tulevat koemenetelmät; - pakkausten käyttö (mukaan lukien yhteenpakkaaminen); - säiliöiden käyttö (mukaan lukien niiden täyttäminen); - lähettäminen (mukaan lukien kollien ja kuljetusvälineiden merkintä ja lipukkeet sekä asiakirjat); - pakkausten ja säiliöiden rakennetta, testausta ja hyväksyntää koskevat määräykset; - kuljetusvälineiden käyttö (mukaan lukien kuormaus, yhteenkuormaus, ja purkaminen). 1.1.2.2. Tämän direktiivin 3 artiklan mukaan liite A sisältää tiettyjä säännöksiä, jotka liittyvät tämän direktiivin liitteeseen B tai molempiin liitteisiin A ja B, seuraavasti: 1.1.1. Rakenne 1.1.2.3. (Liitteen B soveltamisala) 1.1.2.4. 1.1.3.1. Kuljetustapahtuman luonteeseen liittyvät vapautukset 1.1.3.6. Kuljetusyksikössä kuljetettavaan määrään liittyvät vapautukset 1.1.4. Muiden säädösten soveltaminen 1.1.4.5. Kuljetus muussa kuljetusmuodossa kuin tiekuljetuksena 1.2. Määritelmät ja mittayksiköt 1.3. Vaarallisten aineiden kuljetuksiin osallistuvien henkilöiden koulutus 1.4. Osapuolten turvallisuusvelvollisuudet 1.5. Poikkeukset 1.6. Siirtymämääräykset 1.8. Tarkastukset ja muut toimenpiteet, joilla varmistetaan, että turvallisuus-määräyksiä noudatetaan 1.9. Kuljetusrajoitukset Luku 3.1. Luku 3.2. Sarakkeet (1), (2), (14), (15) ja (19) (osan 8 ja 9 säännösten soveltaminen yksittäisille aineille tai esineille). 1.1.2.3. Tämän direktiivin 3 artiklan mukaan liite B määrittelee vaarallisten aineiden kuljetukseen käytettävien ajoneuvojen rakennetta, varusteita ja käyttöä koskevat ehdot: - ajoneuvon miehistöä, varusteita, käyttöä ja asiakirjoja koskevat vaatimukset; - ajoneuvon rakennetta ja hyväksyntää koskevat vaatimukset. 1.1.2.4. Tämän direktiivin 2 artiklan mukaan sanan "ajoneuvo" ei tarvitse viitata vain yhteen ja samaan ajoneuvoon. Kansainväliseen kuljetustapahtumaan voidaan käyttää useita eri ajoneuvoja edellyttäen, että kuljetus tapahtuu vähintään kahden jäsenvaltion alueella ja kuljetusasiakirjassa ilmoitetun lähettäjän ja vastaanottajan välillä. 1.1.3. Vapautukset 1.1.3.1. Kuljetustapahtuman luonteeseen liittyvät vapautukset Tämän direktiivin säännöksiä ei sovelleta: (a) Yksityisten ihmisten suorittamiin vaarallisten aineiden kuljetuksiin, kun vaaralliset aineet on pakattu vähittäismyyntiä varten ja tarkoitettu henkilökohtaiseen tai kotitalouden käyttöön tai vapaa-ajan tai urheiluharrastuksiin. (b) Sellaisten koneiden tai laitteiden, joita ei ole yksilöity tässä direktiivissä ja joiden koneisto tai käyttölaitteisto sattuu sisältämään vaarallisia aineita, kuljetuksiin. (c) Kuljetuksiin, joita hoitavat yritykset, joiden päätoimintana on muu kuin vaarallisten aineiden kuljetus kuten tavaran toimitukset rakennus- tai teollisuusalueille, tai tutkimus-, korjaus- ja huoltotoiminnan yhteydessä tapahtuviin kuljetuksiin. Suurin sallittu määrä kollia kohti on 450 litraa ja suurin sallittu kokonaismassa on enintään kohdassa 1.1.3.6 mainittu määrä. Kuitenkin sellaisten yritysten suorittamat kuljetukset, jotka liittyvät niiden hankintoihin tai ulkoiseen tai sisäiseen jakeluun, eivät kuulu tämän vapautuksen soveltamisalaan. (d) Kuljetuksiin, jotka suorittaa pelastuspalvelu tai jotka suoritetaan sen valvonnan alaisena (erityisesti ajoneuvon rikkoutuessa) kuljetettaessa onnettomuudessa mukana olleita tai rikkoutuneita ajoneuvoja, joissa on vaarallisia aineita. (e) Hätäkuljetuksia, joiden tarkoituksena on pelastaa ihmishenkiä tai suojella ympäristöä edellyttäen, että on toteutettu kaikki toimenpiteet sellaisen kuljetuksen turvalliseksi suorittamiseksi. Huom. Radioaktiivisten aineiden osalta ks. kohta 2.2.7.1.2. 1.1.3.2. Kaasujen kuljetukseen liittyvät vapautukset Tämän direktiivin säännöksiä ei sovelleta seuraaviin: (a) Kuljetusta suorittavan ajoneuvon säiliöiden sisältämät kaasut, joita käytetään ajoneuvon käyttövoimana tai sen minkä tahansa laitteen käyttöön (esim. kylmäkoneet). (b) Kuljetettavien ajoneuvojen polttoainesäiliöissä olevat kaasut; kaasusäiliön ja moottorin välillä oleva hana on oltava suljettu ja sähkövirran katkaistu. (c) Ryhmiin A ja O (kohdan 2.2.2.1 mukaisesti) kuuluvat kaasut, joiden paine astiassa tai säiliössä ei ylitä 200 kPa (2 bar) 15 °C lämpötilassa ja jotka ovat kokonaan kaasumaisia kuljetuksen aikana. Tämä koskee kaikkia astioita tai säiliöitä, esim. myös koneiden ja laitteiden osia. (d) Ajoneuvojen käyttöön liittyvissä varusteissa olevat kaasut (esim. sammuttimet tai ilmalla täytetyt renkaat, myös varaosina tai kuormana). (e) Ajoneuvojen erikoisvarusteiden sisältämät kaasut, jotka ovat välttämättömiä näiden erikoisvarusteiden käyttämiseksi kuljetuksen aikana (jäähdytysjärjestelmät, kalasäiliöt, lämmittimet jne.), sekä samassa kuljetusyksikössä kuljetettavat tällaisten varusteiden vara-astiat tai puhdistamattomat tyhjät vaihtoastiat. (f) Puhdistamattomat tyhjät kiinteät painesäiliöt, jotka kuljetetaan sillä ehdolla, että ne ovat ilmatiiviisti suljettuja, ja (g) Elintarvikkeiden tai virvokkeiden sisältämät kaasut. 1.1.3.3. Polttonesteiden kuljetukseen liittyvät vapautukset Tämän direktiivin säännöksiä ei sovelleta seuraaviin: (a) Kuljetusta suorittavan ajoneuvon tai sen minkä tahansa laitteen käyttämä polttoaine polttoainesäiliössä. Polttoainetta saa kuljettaa kiinteässä polttoainesäiliössä, joka on suorassa yhteydessä ajoneuvon moottoriin ja/tai apulaitteeseen, joka täyttää niitä koskevat määräykset, taikka irtonaisissa polttoaineastioissa (kuten kanistereissa). Kiinteiden polttoainesäiliöiden kokonaistilavuus saa olla enintään 1500 l kuljetusyksikköä kohti ja perävaunuun kiinnitetyn polttoainesäiliön kokonaistilavuus enintään 500 l. Irtonaisissa polttoainesäiliöissä saa kuljettaa enintään 60 l kuljetusyksikköä kohti. Nämä rajoitukset eivät koske pelastuspalveluajoneuvoja. (b) Kuljetettavana olevan ajoneuvon polttoaine polttoainesäiliössä tai muun kuljetettavana olevan kuljetusvälineen (esim. veneen) polttoaine polttoainesäiliössä, kun polttoaine on tarkoitettu käytettäväksi niiden käyttövoimana tai niiden minkä tahansa laitteiden käyttöön. Moottorin tai erikoislaitteen ja polttoainesäiliön välisten polttoaineventtiilien on oltava suljettuja kuljetuksen aikana paitsi, jos on välttämätöntä pitää laite toiminnassa. Ajoneuvot ja muut kuljetusvälineet on kuormattava ajoneuvoon pystyasentoon ja tuettava niin, että ne eivät pääse kaatumaan. 1.1.3.4. Vapautukset, jotka liittyvät erityisehtoihin tai rajoitetuissa määrin pakattuihin vaarallisiin aineisiin Huom. Radioaktiivisten aineiden osalta ks. kohta 2.2.7.1.2. 1.1.3.4.1. Tietyt luvun 3.3 erityissäännökset vapauttavat osittain tai kokonaan yksilöidyn vaarallisen aineen tämän direktiivin vaatimuksista. Poikkeusta sovelletaan, kun luvun 3.2 taulukon A sarakkeessa (6) on vaarallisen aineen nimikkeelle viittaus tällaiseen erityissäännökseen. 1.1.3.4.2. Tietyt vaaralliset aineet, jotka on pakattu rajoitetuissa määrin, ovat vapautettuja edellyttäen, että ne täyttävät luvun 3.4 säännökset. 1.1.3.5. Tyhjien puhdistamattomien pakkausten kuljetukseen liittyvät vapautukset Luokkien 2, 3, 4.1, 5.1, 6.1, 8 ja 9 aineita sisältäneisiin tyhjiin puhdistamattomiin pakkauksiin (mukaan lukien IBC-pakkaukset ja suurpäällykset) ei sovelleta tämän direktiivin säännöksiä, jos vaaratekijät on asianmukaisesti poistettu. Vaaratekijät katsotaan poistetuiksi, jos on suoritettu toimenpiteet luokkien 1-9 vaaratekijöiden eliminoimiseksi. 1.1.3.6. Kuljetusyksikössä kuljetettavaan määrään liittyvät vapautukset 1.1.3.6.1. Tätä alakohtaa varten vaaralliset aineet on jaoteltu kuljetuskategorioihin 0, 1, 2, 3 tai 4. Kategoria on ilmoitettu kullekin aineelle luvun 3.2 taulukon A sarakkeessa (15). Kuljetuskategoriaan 0 kuuluvia vaarallisia aineita sisältäneet tyhjät puhdistamattomat pakkaukset kuuluvat myös kuljetuskategoriaan 0. Kuljetuskategorioihin 1-4 kuuluvia vaarallisia aineita sisältäneet tyhjät puhdistamattomat pakkaukset kuuluvat kuljetuskategoriaan 4. 1.1.3.6.2. Jos kuljetusyksikössä kuljetettavien vaarallisten aineiden määrät eivät ylitä kohdan 1.1.3.6.3 taulukon sarakkeessa (3) kyseeseen tulevalle kuljetuskategorialle ilmoitettuja määriä (kun kuljetusyksikössä kuljetettavat vaaralliset aineet kuuluvat samaan kuljetuskategoriaan) tai kohdan 1.1.3.6.4 mukaisesti laskettua arvoa (kun kuljetusyksikössä kuljetettavat vaaralliset aineet kuuluvat eri kuljetuskategorioihin), ei näitä aineita kuljetettaessa kappaletavarana samassa kuljetusyksikössä tarvitse soveltaa seuraavia vaatimuksia: - Luku 1.3; - Luku 5.3; - Kohta 5.4.3; - Luku 7.2, lukuun ottamatta kohtaa 7.2.3 ja kohdan 7.2.4 erityissäännöksiä V5, V7 ja V8; - Kohdan 7.5.11 erityissäännös CV1; - Osa 8 lukuun ottamatta kohtia 8.1.2.1 (a) ja (c), 8.1.4.1 (a), 8.3.4, lukua 8.4, luvun 8.5 erityissäännöksiä S1(3) ja (6), S2(1) ja (3), S4 ja S14-S21; - Osa 9. Huom. Rahtikirjaan tehtävästä merkinnästä, ks. kohta 5.4.1.1.10. 1.1.3.6.3. Kuljetettaessa kuljetusyksikössä samaan kuljetuskategoriaan kuuluvia vaarallisia aineita, suurin sallittu kokonaismäärä kuljetusyksikköä kohti on ilmoitettu taulukon sarakkeessa (3). >TAULUKON PAIKKA> Edellä olevassa taulukossa "Enimmäismäärä kuljetusyksikköä kohti" tarkoittaa: - esineille ja välineille bruttomassoja kilogrammoina (luokan 1 esineille ja välineille räjähdysaineen nettomassaa kilogrammoina) - kiinteille aineille, nesteytetyille kaasuille, jäähdytetyille nesteytetyille kaasuille ja paineen alaisena liuotetuille kaasuille nettomassaa kilogrammoina - nestemäisille aineille ja puristetuille kaasuille, astian (ks. kohdan 1.2.1 määritelmä) nimellisvetoisuutta litroina. 1.1.3.6.4. Kuljetettaessa eri kuljetuskategorioihin kuuluvia vaarallisia aineita yhdessä kuljetusyksikössä laskennallista lukuarvoa "1000" ei saa ylittää. Lukuarvo saadaan laskemalla yhteen seuraavat tulot: - kuljetuskategorian 1 aineiden, esineiden ja välineiden määrä kerrotaan "50":llä, - kohdan 1.1.3.6.3 taulukon alaviitteessä a) tarkoitettujen kuljetuskategorian 1 aineiden, esineiden ja välineiden määrä kerrotaan "20":llä - kuljetuskategorian 2 aineiden, esineiden ja välineiden määrä kerrotaan "3":llä ja - kuljetuskategorian 3 aineiden, esineiden ja välineiden määrä kerrotaan "1":llä. 1.1.3.6.5. Sovellettaessa tätä alakohtaa 1.1.3.6 ei oteta Huom.ioon vaarallisia aineita, jotka on vapautettu alakohtien 1.1.3.2-1.1.3.5 mukaisesti. 1.1.4. Muiden määräysten soveltaminen 1.1.4.1. (Varattu) 1.1.4.2. Kuljetus silloin, kun kuljetusketjuun liittyy meri- tai ilmakuljetus Kollit, kontit, UN-säiliöt ja säiliökontit, jotka eivät täysin täytä tämän direktiivin pakkaus-, yhteenpakkaus-, kollien merkintä- ja lipukevaatimuksia tai suurlipukkeita ja oranssikilpiä koskevia vaatimuksia, mutta jotka ovat IMDG-Code:n tai ICAO-TI:n vaatimusten mukaisia, voidaan ottaa kuljetettavaksi, jos kuljetusketjuun sisältyy meri- tai ilmakuljetus, seuraavin ehdoin: (a) jos kolleja ei ole merkitty ja varustettu lipukkeilla tämän direktiivin säännösten mukaisesti, on niiden täytettävä IMDG-Code:n ja ICAO-TI:n merkintä- ja lipukevaatimukset; (b) IMDG-Code:n ja ICAO-TI:n yhteenpakkausmääräyksiä on sovellettava; (c) merikuljetuksen sisältävää kuljetusketjua koskien, jos kontteja, UN-säiliöitä tai säiliökontteja ei ole varustettu luvun 5.3 mukaisilla merkinnöillä ja suurlipukkeilla, on ne varustettava IMDG-Code:n luvun 5.3 mukaisilla merkinnöillä ja suurlipukkeilla (kilvillä). Tällöin ajoneuvon merkinnässä sovelletaan ainoastaan tämän liitteen alakohtaa 5.3.2.1.1. Tyhjille puhdistamattomille UN-säiliöille ja säiliökonteille tätä vaatimusta on sovellettava mahdolliseen siirtoon puhdistusasemalle asti. Tämä poikkeus ei koske tämän direktiivin liitteen luokissa 1-8 vaarallisiksi luokiteltuja aineita, joita meri- ja ilmakuljetusmääräysten mukaan pidetään vaarattomina. Huom. Rahtikirjaan tehtävistä merkinnöistä ks. kohta 5.4.1.1.7; kontin pakkaustodistuksesta ks. kohta 5.4.2. 1.1.4.3. Merikuljetukseen hyväksyttyjen UN-säiliöiden kuljetus UN-säiliöitä, jotka eivät täysin täytä luvun 6.7 tai 6.8 säännöksiä, mutta jotka on valmistettu ja hyväksytty ennen 1 päivää tammikuuta 2003 IMDG-Code:n (muutossarja 29-98) (mukaan lukien siirtymämääräykset) mukaisesti saa käyttää 31 päivään joulukuuta 2009 saakka edellyttäen, että niiden on todettu täyttävän IMDG-Code:n (muutossarja 29-98) soveltuvat tarkastus- ja testausmääräykset ja IMDG-Code:n (muutossarja 30-2000) luvun 3.2 sarakkeissa (12) ja (14) ilmoitetut erityismääräykset. Säiliöitä saa käyttää 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen, jos ne täyttävät IMDG-Code:n soveltuvat tarkastus- ja testausmääräykset ja edellyttäen, että ne täyttävät tämän direktiivin liitteen luvun 3.2 sarakkeissa (10) ja (11) ilmoitetut erityissäännökset ja luvun 4.2 säännökset. Huom. Rahtikirjaan tehtävistä merkinnöistä ks. kohta 5.4.1.1.8. 1.1.4.4. (Varattu) 1.1.4.5. Kuljetus muussa kuljetusmuodossa kuin tiekuljetuksena 1.1.4.5.1. Kun tieliikenteeseen tarkoitettu ajoneuvo tämän direktiivin mukaista kuljetusta suorittaessaan otetaan kuljetettavaksi johonkin muuhun kuljetusvälineeseen, ovat tätä kuljetusvälinettä koskevat vaarallisten aineiden kansalliset tai kansainväliset kuljetusmääräykset yksin voimassa kyseisen matkan osuudella. 1.1.4.5.2. Kohdassa 1.1.4.5.1 tarkoitetuissa tapauksissa jäsenvaltiot voivat sopia tämän direktiivin säännösten ja tarvittaessa täydentävien lisävaatimusten soveltamisesta siihen matkan osaan, jossa ajoneuvo on otettu kuljetettavaksi johonkin muuhun kuljetusvälineeseen, jos tällaiset sopimukset kysymykseen tulevien jäsenvaltioiden välillä eivät ole vastoin sellaisten kansainvälisten vaarallisten aineiden kuljetussopimusten määräyksiä, joiden osapuolia kyseiset jäsenvaltiot ovat, esim. yleissopimusta ihmishengen turvallisuudesta merellä (SOLAS), joita sovelletaan ajoneuvon kuljetukseen kyseisellä matkan osuudella käytetyssä kuljetusvälineessä. 1.1.4.5.3. Kun tieliikenteeseen tarkoitettu ajoneuvo tämän direktiivin mukaista vaarallisten aineiden kuljetusta suorittaessaan on samalla kokonaan tai osittain muun kuin tiekuljetusta koskevan vaarallisten aineiden kuljetuksia säätelevien määräysten alainen, ovat tätä kuljetusmuotoa koskevat määräykset voimassa tällä matkan osuudella yhdessä tämän direktiivin säännösten kanssa. Kyseessä olevalla matkan osuudella ovat muuta kuljetusmuotoa koskevien määräysten lisäksi voimassa tämän direktiivin säännökset, siltä osin kuin ne eivät ole ristiriidassa edellä mainittujen määräysten kanssa. LUKU 1.2 Määritelmät ja mittayksiköt 1.2.1. Määritelmät Huom. Tämä kohta sisältää kaikki yleiset määritelmät ja erityismääritelmät. Tässä direktiivissä: A Aerosoli, ks. "Aerosolipullo"; Aerosolipullo tarkoittaa kertakäyttöön tarkoitettua metalli-, lasi- tai muoviastiaa, joka sisältää paineenalaista kaasua tai kaasuseosta, sekä lisäksi voi sisältää nestettä, tahnaa tai jauhetta. Aerosolipullot on varustettu sumutuslaitteilla, jotka mahdollistavat sisällön suihkuttamisen kiinteinä tai nestemäisinä hiukkasina kaasususpensiossa, kuten vaahtona, pastana tai jauheena taikka nestemäisessä tai kaasumaisessa muodossa; Ajoneuvo, ks. "Monisäiliöajoneuvo", "Umpinainen ajoneuvo", "Avonainen ajoneuvo", "Peitteellä varustettu ajoneuvo" ja "Säiliöajoneuvo"; Alipaineellinen jätesäiliö tarkoittaa kiinteää tai irrotettavaa säiliötä, jota käytetään ensisijaisesti vaarallisten jätteiden kuljetukseen, ja jossa on erityinen rakenne ja/tai laite helpottamassa jätteiden kuormausta ja purkamista luvussa 6.10 esitetyllä tavalla. Säiliö, joka täysin täyttää luvun 6.7 tai 6.8 vaatimukset, ei ole alipaineellinen jätesäiliö; Alipaineventtiili tarkoittaa paineen vaikutuksesta itsestään sulkeutuvaa, jousikuormitettua laitetta, jonka tarkoituksena on estää liian suuren sisäisen alipaineen kehittyminen säiliössä; Alusta (luokka 1) tarkoittaa metallista, muovista, pahvista tai muusta sopivasta materiaalista valmistettua levyä, joka sijoitetaan sisä-, väli- tai ulkopakkaukseen ja joka mahdollistaa tiiviin pakkaamisen näissä pakkauksissa. Alustan pinta saa olla muotoiltu sellaiseksi, että pakkaukset tai esineet voidaan toisistaan erotettuina sijoittaa siihen ja kuljettaa siinä turvallisesti; Astia tarkoittaa suljinlaitteineen yksikköä, joka voidaan täyttää aineilla tai esineillä ja jossa aineet ja esineet pysyvät. Säiliöt eivät kuulu tähän määritelmään (ks. myös "Kryoastia", "Sisäastia", "Jäykkä sisäastia" ja "Kaasupatruuna"); Huom. Luokan 2 kaasuille tarkoitettuja astioita ovat kaasupullot, putkiastiat, kaasuastiat, kryoastiat sekä pullopaketit (ja pullokontit). Astia (luokka 1) määritelmään kuuluvat sisäpakkauksena tai välipakkauksena käytettävät laatikot, pullot, tölkit, tynnyrit, purkit tai putket suljinlaitteineen; Astian nimellistilavuus tarkoittaa astiassa olevan vaarallisen aineen nimellistilavuutta litroina. Puristetuille kaasuille tarkoitettujen kaasupullojen nimellistilavuus tarkoittaa kaasupullon vesitilavuutta; Avonainen ajoneuvo tarkoittaa ajoneuvoa, jonka lava on avoin tai vain sivu- ja perälaudoilla varustettu; Avoin kontti tarkoittaa konttia, joka on päältä avoin, tai lava-alustaista konttia; B Biologinen/tekninen nimi tarkoittaa tieteellisissä ja teknisissä käsikirjoissa, julkaisuissa ja teksteissä tavallisesti käytettyä nimeä. Kauppanimiä ei saa käyttää tähän tarkoitukseen; C CSC- sopimus tarkoittaa Lontoossa sijaitsevan kansainvälisen merenkulkujärjestön (International Maritime Organization, IMO) julkaisemaa kansainvälistä sopimusta turvallisista konteista (the International Convention for Safe Containers, Geneve 1972) muutoksineen; E ECE-sääntö tarkoittaa sääntöä, joka on liitteenä sopimuksessa, joka koskee yhtäläisten teknisten määräysten hyväksymistä pyörillä varustetuille ajoneuvoille sekä varusteille ja osille, jotka voidaan kiinnittää em. ajoneuvoihin ja/tai joita voidaan niissä käyttää sekä ehdoille vastavuoroisuudesta hyväksyntöjen tunnustamisesta, jotka taataan näiden määräysten perusteella (sopimus 1958 muutoksineen); Enimmäisnettomassa tarkoittaa sisällön enimmäisnettomassaa yksittäisessä pakkauksessa tai sisäpakkausten ja niiden sisällön yhteistä enimmäisnettomassaa kilogrammoina ilmaistuna; Enimmäistilavuus tarkoittaa astioiden tai pakkauksien, mukaan lukien IBC-pakkaukset ja suurpäällykset, enimmäissisätilavuutta kuutiometreinä tai litroina ilmaistuna; EY-direktiivi tarkoittaa Euroopan yhteisön toimivaltaisen toimielimen antamia määräyksiä, jotka sitovat jokaista jäsenvaltiota päämääränsä osalta, mutta täytäntöönpanon muodot ja menettelytavat ovat kuitenkin kansallisten viranomaisten valittavissa; H Hermeettisesti suljettu säiliö, ks. "Ilmatiiviisti suljettu säiliö"; Hälytyslämpötila tarkoittaa lämpötilaa, jossa hätätoimenpiteet on käynnistettävä lämpötilavalvonnan pettäessä; I IBC, ks. "IBC-pakkaus"; IBC-pakkaus (Intermediate Bulk Container, IBC) tarkoittaa jäykkää tai taipuisaa kuljetettavaa pakkausta, joka ei ole luvussa 6.1 tarkoitettu pakkaus ja joka: (a) on tilavuudeltaan: (i) enintään 3,0 m3 (3000 litraa) pakkausryhmien II ja III kiinteille ja nestemäisille aineille; (ii) enintään 1,5 m3 pakkausryhmän I kiinteille aineille näiden ollessa pakattuina suursäkkeihin (IBC) taikka jäykkiin muovisiin, yhdistettyihin, pahvisiin tai puisiin IBC-pakkauksiin; (iii) enintään 3,0 m3 pakkausryhmän I kiinteille aineille näiden ollessa pakattuina metallisiin IBC-pakkauksiin; (iv) enintään 3,0 m3 luokan 7 radioaktiivisille aineille; (b) on suunniteltu mekaanista käsittelyä varten; (c) kestää käsittelyn ja kuljetuksen aikana esiintyvät rasitukset, joka osoitetaan luvun 6.5 mukaisella testauksella. (Ks. myös "Yhdistetty IBC-pakkaus (muovinen sisäastia)", "Pahvinen IBC-pakkaus", "Suursäkki (IBC)", "Metallinen IBC-pakkaus", "Jäykkä muovinen IBC-pakkaus" ja "Puinen IBC-pakkaus"); Huom. 1. UN-säiliöt, jotka täyttävät luvun 6.7 vaatimukset, tai säiliökontit, jotka täyttävät luvun 6.8 vaatimukset, eivät ole IBC-pakkauksia. 2. IBC-pakkaukset, jotka täyttävät luvun 6.5 vaatimukset, eivät ole tässä direktiivissä tarkoitettuja kontteja. Jäykkä, muovinen IBC-pakkaus tarkoittaa IBC-pakkausta, joka koostuu jäykästä muovisesta rungosta, jossa voi olla rakenteellisia varusteita ja asianmukaisia käyttölaitteita; Metallinen IBC-pakkaus tarkoittaa metallirungosta sekä asianmukaisista käyttölaitteista ja rakenteellisista varusteista koostuvaa IBC-pakkausta; Pahvinen IBC-pakkaus tarkoittaa pahvisesta rungosta ja tarvittaessa sisäsäkistä (mutta ei sisäpakkauksesta) koostuvaa IBC-pakkausta, jossa saattaa olla erillinen kansi sekä pohja ja jossa on asianmukaiset käyttölaitteet ja rakenteelliset varusteet; Puinen IBC-pakkaus tarkoittaa IBC-pakkausta, joka koostuu jäykästä tai kokoontaitettavasta puisesta rungosta, jossa on sisäsäkki (mutta ei sisäpakkausta) sekä asianmukaisista käyttölaitteista ja rakenteellisista varusteista; Suojattu IBC-pakkaus (koskee metallisia IBC-pakkauksia) tarkoittaa IBC-pakkausta, joka on varustettu lisäsuojauksella törmäystä vastaan. Tämä lisäsuojaus voi olla esim. monikerrosrakenne, kaksinkertainen seinärakenne tai metallinen häkki; Suursäkki (IBC) tarkoittaa IBC-pakkausta, joka koostuu kalvosta, kankaasta tai muusta taipuisasta materiaalista tai näiden materiaalien yhdistelmistä valmistetusta rungosta, ja tarvittaessa sisäpinnoituksesta tai sisäsäkistä sekä asianmukaisista käyttö- ja käsittelylaitteista; Yhdistetty IBC-pakkaus, jossa muovinen sisäastia tarkoittaa IBC-pakkausta, joka koostuu ulkopuolisesta jäykästä suojapakkauksesta ja sen sisällä olevasta muovisesta sisäastiasta käyttö- ja muine rakenteellisine varusteineen. Se muodostaa yhtenäisen kuljetuspakkauksen, joka pysyy yhtenäisenä myös täytön, varastoinnin, kuljetuksen ja tyhjennyksen aikana; Huom. "Muovinen" käytettynä yhdistetyn IBC-pakkauksien sisäastioiden yhteydessä tarkoittaa myös muita polymeerisiä tuotteita, esim. kumi. ICAO-TI (ICAO Technical Instructions) tarkoittaa Montrealissa sijaitsevan kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (International Civil Aviation Organization, ICAO) julkaisemia teknisiä ohjeita vaarallisten aineiden turvallisesta ilmakuljetuksesta (Technical Instructions for the Safe Transport of Dangerous Goods by Air), jotka täydentävät kansainvälisen siviili-ilmailun Chicago-sopimuksen liitettä 18 (the Convention on International Civil Aviation, Chicago 1944); Ilmatiiviisti suljettu säiliö tarkoittaa säiliötä, jonka aukot on ilmatiiviisti suljettu, ja jossa ei ole varoventtiileitä, murtolevyjä tai muita vastaavia varolaitteita. Säiliöitä, joiden varoventtiilin ja säiliön sisäpuolen välillä on murtolevy, pidetään ilmatiiviisti suljettuina; IMDG-koodi (IMDG Code) tarkoittaa IMDG-määräyksiä, jotka on Lontoossa sijaitsevan kansainvälisen merenkulkujärjestön (International Maritime Organization, IMO) julkaisema kansainvälisiä vaarallisten aineiden merikuljetuksia koskeva säännöstö (International Maritime Dangerous Goods Code), jolla on pantu täytäntöön SOLAS-sopimuksen (the International Convention for the Safety of Life at Sea, 1974) luvun VII osa A; Irrotettava säiliö tarkoittaa säiliötä, jonka tilavuus on yli 450 litraa ja jota ei ole suunniteltu aineiden kuljetukseen ilman välillä tapahtuvaa kuorman purkamista ja jota voidaan tavallisesti käsitellä vain säiliön ollessa tyhjänä. Kiinteä säiliö, UN-säiliö, säiliökontti, monisäiliöajoneuvon säiliö tai MEG-kontti ei ole irrotettava säiliö; Itsekiihtyvä hajoamislämpötila (SADT, Self-Accelerating Decomposition Temperature) tarkoittaa alhaisinta lämpötilaa, jossa aineen itsekiihtyvä hajoaminen voi tapahtua kuljetukseen käytetyssä pakkauksessa. Määräykset SADT-arvon sekä rajoitetussa tilassa tapahtuvan kuumenemisen vaikutuksien määrittämiseksi ovat käsikirjan "Manual of Tests and Criteria" (Kokeet ja kriteerit) osassa II; J Jätteet tarkoittavat aineita, liuoksia, seoksia tai esineitä, joille ei ole määrätty suoraa käyttöä, mutta jotka kuljetetaan uudelleen käsiteltäviksi, kaatopaikalle vietäviksi, polttamalla poistettaviksi tai muulla tavoin hävitettäviksi; Jäykkä sisäastia (koskee yhdistettyjä IBC-pakkauksia) tarkoittaa astiaa, joka säilyttää normaalin muotonsa tyhjänä ilman asennettuja sulkimia ja ulkopakkauksen tukea. Jokaista sisäastiaa, joka ei ole "jäykkä", pidetään "taipuisana"; K Kaasu tarkoittaa ainetta: (a) jonka höyrynpaine 50 °C lämpötilassa on yli 300 kPa (3 bar); tai (b) joka on kokonaan kaasumainen 20 °C lämpötilassa 101,3 kPa:n vakiopaineessa; Kaasuastia tarkoittaa hitsattua kuljetettavaa paineastiaa, jonka tilavuus on yli 150 mutta enintään 1000 litraa (esim. lieriömäiset astiat, jotka on varustettu vieritysvanteilla, jalaksille asennetut astiat ja kehikkoon sijoitetut astiat); Kaasupatruuna tarkoittaa kertakäyttöön tarkoitettua astiaa, joka sisältää paineenalaista kaasua tai kaasuseosta. Se voidaan varustaa venttiilillä; Kaasupullo tarkoittaa kuljetettavaa paineastiaa, jonka tilavuus on enintään 150 litraa (ks. myös "Pullopaketti (ja pullokontti)"); Kanisteri tarkoittaa metallista tai muovista valmistettua poikkileikkauspinnaltaan suora- tai monikulmaista pakkausta, jossa on yksi tai useampi kaatoaukko; Kela (luokka 1) tarkoittaa muovista, puusta, pahvista, metallista tai muusta sopivasta aineesta valmistettua laitetta, joka muodostuu keskiakselista, jonka molemmissa päissä on tai ei ole sivuseinämät. Aineet ja esineet voidaan kelata kelaan ja ne voivat olla sivuseinämillä suojattuja; Kierrätetty muovimateriaali tarkoittaa materiaalia, joka on saatu käytetyistä teollisuuspakkauksista ja joka on puhdistettu ja käsitelty siten, että siitä voidaan valmistaa uusia pakkauksia; Kiinteä aine tarkoittaa ainetta: (a) jonka sulamispiste tai sulamisen alkamispiste 101,3 kPa:n paineessa on yli 20 °C; tai (b) joka ei ole nestemäinen standardin ASTM D 4359-90 testimenetelmän mukaisesti tai on pastamainen kohdan 2.3.4 juoksevuuden määrityskokeen (penetraatiokoe) kriteerien mukaisesti; Kiinteä säiliö tarkoittaa säiliötä, jonka tilavuus on yli 1000 litraa ja joka on kiinnitetty rakenteellisesti ajoneuvoon, josta tällöin tulee säiliöajoneuvo, tai joka muodostaa yhtenäisen osan ajoneuvon alustan kanssa; Koepaine tarkoittaa suurinta tehollista painetta, joka muodostuu säiliössä painekokeen aikana (ks. myös "Suunnittelupaine", "Tyhjennyspaine", "Täyttöpaine" ja "Suurin käyttöpaine (ylipaine)"); Huom. UN-säiliöiden osalta, ks. luku 6.7. Kokokuorma tarkoittaa kuormaa, jonka lähettäjä lähettää yksinomaan käyttöönsä varatussa ajoneuvossa tai suurkontissa, ja kaikki kuormaus- ja purkamistoiminnot suoritetaan lähettäjän tai vastaanottajan ohjeiden mukaisesti; Huom. Luokassa 7 vastaava termi on "yksinkäyttö", ks. kohta 2.2.7.2. Kolli tarkoittaa lähetysvalmista pakkausta, suurpäällystä tai IBC-pakkausta ja sen sisältöä. Termiin sisältyy tässä luvussa määritellyt kaasuille tarkoitetut astiat sekä myös esineet, jotka kokonsa, massansa tai muotonsa vuoksi saa kuljettaa pakkaamattomina tai kehikossa, korissa tai käsittelylaitteessa. Termi ei sisällä aineita tai esineitä, joita kuljetetaan irrallisina, eikä aineita, joita kuljetetaan säiliöissä; Huom. Kolli radioaktiivisille aineille, ks. kohta 2.2.7.2. Kollin massa tarkoittaa kollin bruttomassaa, jollei toisin säädetä. Konttien tai säiliöiden massa ei sisälly bruttomassaan; Kontti tarkoittaa kuljetusvälinettä (nostettava kuormatila tai muu vastaava rakenne), joka on: - riittävän luja toistuvaan käyttöön; - suunniteltu tavaran kuljetukseen eri kuljetusmuodoissa ilman välillä tapahtuvaa kuorman purkamista; - varustettu ahtausta ja käsittelyä helpottavilla laitteilla erityisesti kuljetusvälineestä toiseen siirrettäessä; - suunniteltu siten, että se on helppo täyttää ja tyhjentää (ks. myös "Umpinainen kontti", "Suurkontti", "Avoin kontti", "Peitteellä varustettu kontti" ja "Pienkontti"). Vaihtokori on kontti, joka standardin EN 283 (1991 painos) mukaisesti: - mekaanisen lujuuden osalta on valmistettu kuljetettavaksi vain (rautatie)vaunussa tai ajoneuvossa maalla taikka ro-ro-aluksessa (merellä); - ei ole pinottava; - voidaan irrottaa ajoneuvosta omien tukien varaan ajoneuvossa olevilla laitteilla ja kuormata uudelleen ajoneuvoon; Huom. Termi "kontti" ei tarkoita tavallisia pakkauksia, IBC-pakkauksia, säiliökontteja eikä ajoneuvoja. Kori tarkoittaa ulkopakkausta, jossa ei ole yhtenäistä pintaa; Kryoastia tarkoittaa jäähdytetyille nesteytetyille kaasuille tarkoitettua lämpöeristettyä kuljetettavaa paineastiaa, jonka tilavuus on enintään 1000 litraa; Kuljetus tarkoittaa vaarallisten aineiden konkreettista siirtämistä paikasta toiseen, mukaan lukien kuljetusolosuhteista johtuvat matkan väliaikaiset keskeytykset sekä liikenteestä johtuva vaarallisten aineiden säilyttäminen ajoneuvoissa, säiliöissä ja konteissa ennen kuljetusta, kuljetusmatkan aikana tai sen jälkeen. Tämä määritelmä kattaa myös kuljetusmuodon tai kuljetusvälineen vaihtamisesta johtuvan vaarallisten aineiden tilapäisen säilytyksen (siirtokuormaus). Tätä sovelletaan sillä edellytyksellä, että pyydettäessä esitetään asiakirjat, joista selviää lähetys- ja vastaanottopaikka, ja että kolleja ja säiliöitä ei avata tilapäisen säilytyksen aikana, lukuun ottamatta toimivaltaisten viranomaisten suorittamia tarkastuksia; Kuljetus irrallisena tarkoittaa kiinteiden aineiden tai esineiden kuljettamista ilman pakkausta ajoneuvoissa tai konteissa. Termi ei sisällä kolleina kuljetettavia tavaroita eikä aineiden kuljettamista säiliöissä; Kuljetuksen suorittaja tarkoittaa yritystä, joka kuljetussopimuksen mukaan tai ilman kuljetussopimusta suorittaa kuljetuksen; Kuljetusyksikkö tarkoittaa moottoriajoneuvoa ilman perävaunua tai moottoriajoneuvon ja perävaunun yhdistelmää; Kunnostettu pakkaus tarkoittaa erityisesti: (a) metallitynnyreitä: (i) jotka on puhdistettu täysin aikaisemmasta sisällöstä, sisä- ja ulkopuolisista syöpymistä, ja joista on poistettu ulkopuolinen pinnoite sekä merkinnät; (ii) jotka on palautettu alkuperäiseen muotoonsa ja kuntoonsa, saumat (jos sellaisia on) oikaistuina ja tiivistettyinä, ja joista on vaihdettu kaikki kokonaisuuteen kiinteästi kuulumattomat tiivisteet; ja (iii) jotka on tarkastettu puhdistuksen jälkeen ennen maalausta, jolloin näkyviä syöpymiä sisältävät pakkaukset, merkittävästi materiaalin paksuudeltaan ohentuneet pakkaukset sekä pakkaukset, joiden metalli on väsynyt, joiden kierteet tai sulkimet ovat vahingoittuneet tai joissa on muita merkittäviä puutteita, on hylätty; (b) muovitynnyreitä ja -kanistereita: (i) jotka on puhdistettu täysin aikaisemmasta sisällöstä ja joista on poistettu ulkopuolinen pinnoite sekä merkinnät; (ii) joista on vaihdettu kaikki kokonaisuuteen kiinteästi kuulumattomat tiivisteet; ja (iii) jotka on tarkastettu puhdistuksen jälkeen, jolloin pakkaukset, joissa on näkyviä vaurioita kuten repeytymiä, taitoksia tai halkeamia, sekä pakkaukset, joiden kierteet tai sulkimet ovat vahingoittuneet tai joissa on muita merkittäviä puutteita, on hylätty; Kuormaaja tarkoittaa yritystä, joka kuormaa vaarallisia aineita ajoneuvoihin tai suurkontteihin; Käsikirja Manual of Tests and Criteria (Kokeet ja kriteerit) tarkoittaa kolmatta tarkistettua painosta YK:n julkaisemasta kirjasta Yhdistyneiden Kansakuntien suositukset vaarallisten tavaroiden kuljettamiseksi, Kokeet ja kriteerit (The United Nations Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria, ST/SG/AC.10/11/Rev.3); Käsittelylaitteet (koskee suursäkkejä (IBC)) tarkoittavat nostovöitä, lenkkejä, silmukoita tai kehyksiä, jotka on kiinnitetty suursäkin (IBC) perusosaan. Kysymyksessä voivat olla myös suursäkin (IBC) rungon materiaalin jatkeet; Käyttölaitteet tarkoittavat: (a) säiliöissä täyttö- ja tyhjennyslaitteita, paineentasauslaitteita, varo-, lämmitys- ja lämpöeristyslaitteita sekä mittauslaitteita; (b) monisäiliöajoneuvon säiliöstössä tai MEG-konteissa täyttö- ja tyhjennyslaitteita mukaan lukien kokoojaputkisto, sekä varo- ja mittauslaitteita; (c) IBC-pakkauksissa täyttö- ja tyhjennyslaitteita, paineentasaus- tai tuuletuslaitteita, varo-, lämmitys- ja lämpöeristyslaitteita sekä mittauslaitteita; Huom. UN-säiliöiden osalta, ks. luku 6.7. L Laadunvarmistus tarkoittaa organisaation tai yhteisön soveltamaa systemaattista valvonta- ja tarkastusohjelmaa, jonka tarkoituksena on osoittaa, että tämän direktiivin turvallisuusvaatimuksia noudatetaan käytännössä; Laatikko tarkoittaa suorakulmaista tai monikulmaista eheäsivuista pakkausta, joka on valmistettu metallista, puusta, vanerista, puupohjaisesta levystä, pahvista, muovista tai muusta sopivasta aineesta. Pienet aukot on sallittu mm. helpottamaan käsittelyä tai avaamista tai täyttämään luokitusvaatimukset, jos ne eivät vaikuta pakkauksen kestävyyteen kuljetuksen aikana; Leimahduspiste tarkoittaa nesteen alinta lämpötilaa, jossa sen höyryt muodostavat ilman kanssa palavan seoksen; Lisäpäällys tarkoittaa yhden lähettäjän käyttämää päällystä, joka sisältää yhden tai useamman kollin, yhdistettynä yhdeksi yksiköksi käsittelyn ja kuormauksen helpottamiseksi kuljetuksen aikana. Esimerkkejä lisäpäällyksestä: (a) kuorma-alusta kuten lava, jonka päälle asetetaan tai pinotaan useita kolleja, jotka on kiinnitetty muovinauhoilla, kutiste- tai kiristekalvoilla tai muulla sopivalla tavalla; tai (b) suojaava ulkopakkaus kuten laatikko tai kori; Lähettäjä tarkoittaa yritystä, joka lähettää vaarallisia aineita itse tai kolmannen osapuolen toimeksiannosta. Jos kuljetus tapahtuu kuljetussopimuksen mukaan, tarkoittaa lähettäjä kuljetussopimuksessa tarkoitettua lähettäjää; Lähetys tarkoittaa lähettäjän kuljetettavaksi jättämää vaarallisten aineiden kollia, kolleja tai kuormaa; M MEG-kontti (multiple-element gas container), ks. "monisäiliökontti"; Monisäiliökontti tarkoittaa konttia, joka muodostuu astioista ja säiliöistä, jotka on liitetty toisiinsa kokoojaputkistolla ja kiinnitetty monisäiliökontin kehikkoon. Seuraavat astiat ja säiliöt voivat muodostaa monisäiliökontin: kaasupullot, putkiastiat, kaasuastiat ja pullopaketit (pullokontit) sekä luokan 2 kaasujen kuljetukseen tarkoitetut säiliöt, joiden tilavuus on yli 450 litraa; Monisäiliöajoneuvo tarkoittaa ajoneuvoa, jossa on säiliöstö, joka muodostuu astioista ja säiliöistä, jotka on liitetty toisiinsa kokoojaputkistolla ja kiinnitetty pysyvästi kuljetusyksikköön. Seuraavat astiat ja säiliöt voivat muodostaa monisäiliöajoneuvon säiliöstön: kaasupullot, putkiastiat, kaasuastiat, pullopaketit (pullokontit) sekä luokan 2 kaasujen kuljetukseen tarkoitetut säiliöt, joiden tilavuus on yli 450 litraa; Muovikudos (koskee suursäkkejä (IBC)) tarkoittaa sopivista joustavista muovinauhoista tai yksittäisistä muovikuiduista valmistettua kudosta; N Neste (nestemäinen aine) tarkoittaa ainetta, jonka höyrynpaine 50 °C lämpötilassa on enintään 300 kPa (3 bar) ja joka ei ole täysin kaasumainen 20 °C lämpötilassa ja 101,3 kPa:n paineessa ja: (a) jonka sulamispiste tai sulamisen alkamispiste 101,3 kPa:n paineessa on enintään 20 °C; tai (b) joka on nestemäinen standardin ASTM D 4359-90 testimenetelmän mukaisesti; tai (c) joka ei ole pastamainen kohdassa 2.3.4 kuvatun juoksevuuden määrityskokeen (penetraatiokoe) kriteerien mukaisesti; Huom. "Kuljetus nestemäisessä muodossa" tarkoittaa säiliöitä koskevissa määräyksissä: - tämän määritelmän mukaisten nesteiden kuljetusta; tai - sulassa muodossa kuljetettavaksi jätettävien kiinteiden aineiden kuljetusta. Nesteytetty kaasu (non-refrigerated liquefied gas) tarkoittaa kaasua, jota ei ole jäähdytetty. Jäähdytettyjä nesteytettyjä kaasuja (refrigerated liquefied gas) kuljetetaan jäähdytettyinä; N.o.s.-nimike (not otherwise specified, tarkemmin määrittelemättömät aineet) tarkoittaa yleistä ryhmänimikettä, johon aineet, seokset, liuokset tai esineet voidaan luokitella, jos: (a) niitä ei ole nimeltä mainittu luvun 3.2 taulukossa A; ja (b) niillä on kemiallisia, fysikaalisia ja/tai vaarallisia ominaisuuksia, jotka vastaavat n.o.s.-nimikkeen luokkaa, luokituskoodia, pakkausryhmää ja nimeä; P Pakkaaja tarkoittaa yritystä, joka pakkaa vaaralliset aineet pakkauksiin, mukaan lukien suurpäällykset ja IBC-pakkaukset, ja tarvittaessa valmistelee kollit kuljetusta varten; Pakkaus tarkoittaa astiaa ja kaikkia muita osia tai komponentteja, jotka ovat astian sisällön sisällä pysymisen kannalta välttämättömiä (ks. myös "Pakkausyhdistelmä", "Yhdistetty pakkaus (muovinen)", "Yhdistetty pakkaus (lasinen, posliininen tai keraaminen)", "Sisäpakkaus", "IBC-pakkaus", "Välipakkaus", "Suurpäällys", "Peltipakkaus", "Ulkopakkaus", "Kunnostettu pakkaus", "Uusiovalmistettu pakkaus", "Uudelleenkäytettävä pakkaus", "Pelastuspakkaus" ja "Pölytiivis pakkaus"); Huom. Pakkaus radioaktiivisille aineille, ks. kohta 2.2.7.2. Pakkausryhmä tarkoittaa ryhmää, johon tietyt aineet voidaan vaaraominaisuuksiensa perusteella luokitella pakkaamista varten. Pakkausryhmillä on seuraavat merkitykset ja ne on tarkemmin esitetty osassa 2: - Pakkausryhmä I: erittäin vaaralliset aineet; - Pakkausryhmä II: vaaralliset aineet; ja - Pakkausryhmä III: vähäistä vaaraa aiheuttavat aineet; Huom. Myös tietyille vaarallisia aineita sisältäville esineille ja välineille on annettu pakkausryhmä. Pakkausyhdistelmä tarkoittaa kuljetusta varten tehtyä pakkausyhdistelmää, joka koostuu ulkopakkauksesta ja siihen kohdan 4.1.1.5 mukaisella tavalla sijoitetusta yhdestä tai useammasta sisäpakkauksesta; Huom. Pakkausyhdistelmien "sisäosasta" käytettävä termi on aina "sisäpakkaus", ei "sisäastia". Lasipullo on esimerkiksi tällainen "sisäpakkaus". Palava ainesosa (aerosoleissa ja kaasupatruunoissa) on kaasu, joka on palava ilmassa normaalissa paineessa, tai sellainen nestemäinen aine tai valmiste, jonka leimahduspiste on enintään 100 °C; Peitteellä varustettu ajoneuvo tarkoittaa avonaista ajoneuvoa, jossa kuorma on suojattu kuormapeitteellä; Peitteellä varustettu kontti tarkoittaa konttia, jossa kuorma on suojattu kuormapeitteellä; Pelastuspakkaus tarkoittaa erityispakkausta, joka vastaa soveltuvin osin luvun 6.1 vaatimuksia ja johon vaurioituneet, puutteelliset tai vuotavat vaarallisia aineita sisältävät kollit tai vuotanut vaarallinen aine asetetaan, kun aine kuljetetaan talteenottoa varten tai hävitettäväksi; Peltipakkaus tarkoittaa metallista (esim. tinapellistä) valmistettua poikkileikkauspinnaltaan ympyrän muotoista, elliptistä, suorakulmaista tai monikulmaista (myös kartion muotoista) kapenevakaulaista tai sangon muotoista pakkausta, jonka seinämänpaksuus on alle 0,5 mm. Pakkauksessa on yksi tai useampi kaatoaukko, sen pohja on tasainen tai kupera ja se ei ole määritelmän Tynnyri tai Kanisteri mukainen; Pieni kaasua sisältävä astia, ks. "Kaasupatruuna"; Pienkontti tarkoittaa konttia, jonka sisätilavuus on 1-3 m3; Huom. Pienkontti radioaktiivisille aineille, ks. kohta 2.2.7.2. Polttoon perustuva lämmityslaite tarkoittaa laitetta, joka käyttää nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta eikä ajoneuvon moottorin hukkalämpöä; Pullokontti (luokka 2), ks. "Pullopaketti"; Pullopaketti (ja pullokontti) tarkoittaa kokoojaputkistolla toisiinsa keskenään yhdistettyjen ja lujasti toisiinsa kiinnitettyjen kaasupullojen muodostamaa kokonaisuutta; Putkiastia (luokka 2) tarkoittaa saumatonta kuljetettavaa paineastiaa, jonka tilavuus on yli 150 litraa mutta enintään 5000 litraa; Puutynnyri tarkoittaa luonnonpuusta valmistettua poikkileikkauspinnaltaan ympyrän muotoista kuperaseinäistä pakkausta, jossa on vaippalaudat ja päädyt sekä vanteet; Pölytiivis pakkaus tarkoittaa pakkausta, joka ei läpäise kuivaa ainesisältöä mukaan lukien kuljetuksen aikana syntyvä hieno pöly; R Rakenneteräs tarkoittaa terästä, jonka vähimmäismurtolujuus on 360 N/mm2-440 N/mm2; Huom. UN-säiliöiden osalta, ks. luku 6.7. Rakenteelliset varusteet tarkoittavat: (a) säiliöajoneuvon säiliöissä tai irrotettavissa säiliöissä säiliön sisä- tai ulkopuolelle kiinnitettyjä vahvisteita sekä kiinnittämiseen, suojaamiseen tai stabilointiin tarkoitettuja osia; (b) säiliökontin säiliöissä säiliön sisä- tai ulkopuolelle kiinnitettyjä vahvisteita sekä kiinnittämiseen, suojaamiseen tai stabilointiin tarkoitettuja säiliön osia; (c) monisäiliöajoneuvon säiliöissä tai MEG-konteissa säiliön tai astian sisä- tai ulkopuolelle kiinnitettyjä vahvisteita sekä kiinnittämiseen, suojaamiseen tai stabilointiin tarkoitettuja osia; (d) IBC-pakkauksissa, lukuun ottamatta suursäkkejä (IBC), rungon vahvisteita, kiinnittämiseen, käsittelyyn, suojaamiseen tai stabilointiin tarkoitettuja osia (mukaan lukien kuljetusalusta yhdistetyssä IBC-pakkauksessa, jossa on muovinen sisäastia); Huom. UN-säiliöiden osalta, ks. luku 6.7. RID tarkoittaa kansainvälisiä vaarallisten aineiden rautatiekuljetusmääräyksiä, jotka on annettu yleissopimuksen (COTIF, Convention concerning international carriage by rail) liitteen B (CIM, Uniform rules concerning the contract for international carriage of goods by rail) liitteenä 1; Runko (koskee kaikkia IBC-pakkauksia lukuun ottamatta yhdistettyjä IBC-pakkauksia) tarkoittaa pakkausta itseään mukaan lukien aukot ja niiden sulkimet, mutta ei sisällä käyttölaitteita; S SADT, ks. "Itsekiihtyvä hajoamislämpötila"; Sisäastia tarkoittaa astiaa, jota ei voi käyttää ilman ulkopakkausta; Sisäpakkaus tarkoittaa pakkausta, jota kuljetukseen käytettäessä tarvitaan ulkopakkaus; Sisäsäkki tarkoittaa putkea tai säkkiä, joka on asetettu täysin erillisenä pakkauksen, suurpäällyksen tai IBC-pakkauksen sisään, mukaan luettuina aukkojen sulkulaitteet; Suljin tarkoittaa laitetta, joka sulkee astian aukon; Suunnittelupaine tarkoittaa vähintään koepainetta vastaavaa teoreettista painetta, joka kuljetettavan aineen vaarallisuudesta riippuen voi ylittää käyttöpaineen. Sitä käytetään ainoastaan säiliön seinämän paksuuden määrittämiseen, jolloin ulko- tai sisäpuolisia vahvisteita ei saa ottaa Huom.ioon (ks. myös "Tyhjennyspaine", "Täyttöpaine", "Suurin käyttöpaine (ylipaine)" ja "Koepaine"); Huom. UN-säiliöiden osalta, ks. luku 6.7. Suurin sallittu bruttomassa tarkoittaa: (a) kaikissa IBC-pakkaustyypeissä (suursäkkejä (IBC) lukuun ottamatta) pakkauksen rungon, sen käyttölaitteiden ja rakenteellisten varusteiden sekä suurimman kuljetukseen sallitun kuorman yhteismassaa; (b) säiliöissä säiliön tyhjäpainon ja raskaimman kuljetukseen hyväksytyn kuorman yhteismassaa; Huom. UN-säiliöiden osalta, ks. luku 6.7. Suurin sallittu kuorma tarkoittaa suursäkeissä (IBC) enimmäisnettomassaa, jota varten suursäkki (IBC) on tarkoitettu ja jonka kuljetukseen se on hyväksytty; Suurin käyttöpaine (ylipaine) tarkoittaa suurinta kolmesta seuraavasta arvosta: (a) suurin tehollinen paine, joka on sallittu säiliössä täytön aikana (suurin sallittu täyttöpaine); (b) suurin tehollinen paine, joka on sallittu säiliössä tyhjennyksen aikana (suurin sallittu tyhjennyspaine); ja (c) sisällön (mukaan luettuina mahdolliset sen sisältämät kaasut) aiheuttama tehollinen ylipaine säiliössä korkeimmassa käyttölämpötilassa. Ellei luvun 4.3 erityissäännöksissä ole toisin säädetty, tämä käyttöpaine (ylipaine) ei saa olla pienempi kuin täytöksen höyrynpaine (absoluuttinen) 50 °C lämpötilassa. Varoventtiileillä (murtolevyn kanssa tai ilman murtolevyä) varustetuissa säiliöissä suurimman käyttöpaineen (ylipaine) on kuitenkin oltava kyseisille varoventtiileille määrätyn avautumispaineen suuruinen (ks. myös "Suunnittelupaine", "Tyhjennyspaine", "Täyttöpaine" ja "Koepaine"); Huom. UN-säiliöiden osalta, ks. luku 6.7. Suurkontti tarkoittaa: (a) konttia, jonka sisätilavuus on yli 3 m3; (b) CSC-sopimuksen tarkoittamaa konttia, jonka pohjan ulkokulmien rajaama pinta-ala on joko (i) vähintään 14 m2 (150 neliöjalkaa); tai (ii) vähintään 7 m2 (75 neliöjalkaa), jos kontti on varustettu yläkulmakiinnikkeillä; Huom. Suurkontti radioaktiivisille aineille, ks. kohta 2.2.7.2. Suurpakkaus, ks. "IBC-pakkaus"; Suurpäällys tarkoittaa esineitä tai sisäpakkauksia sisältävästä ulkopakkauksesta koostuvaa pakkausta, joka on: (a) suunniteltu mekaanista käsittelyä varten; (b) nettomassaltaan yli 400 kg tai tilavuudeltaan yli 450 litraa, mutta jonka tilavuus on enintään 3 m3; Säiliö (shell, Tankkörper) tarkoittaa säiliön vaippaa ja päätyjä (mukaan lukien aukot ja niiden kannet); Huom. 1. Tämä määritelmä ei sisällä astioita. 2. UN-säiliöiden osalta, ks. luku 6.7. Säiliö (tank) tarkoittaa säiliötä käyttölaitteineen ja rakenteellisine varusteineen. Termi yksin käytettynä tarkoittaa tässä osassa määriteltyä säiliökonttia, UN-säiliötä, irrotettavaa säiliötä, kiinteää säiliötä, monisäiliöajoneuvon säiliötä tai MEG-kontin säiliötä (ks. myös "Irrotettava säiliö", "Kiinteä säiliö", "UN-säiliö" ja "MEG-kontti"); Huom. UN-säiliöiden osalta, ks. kohta 6.7.4.1. Säiliöajoneuvo tarkoittaa nesteiden, kaasujen, jauhemaisten tai rakeisten aineiden kuljetukseen rakennettua ajoneuvoa, jossa on yksi tai useampi kiinteä säiliö. Itse ajoneuvon tai sen tilalla käytetyn vetolaitteen lisäksi säiliöajoneuvoon kuuluu yksi tai useampi kiinteä säiliö, näiden varusteet sekä laitteet, joilla säiliöt kiinnitetään ajoneuvoon tai vetolaitteeseen; Säiliökontti tarkoittaa kuljetusvälinettä, joka on kontin määritelmän mukainen ja joka koostuu säiliöstä ja varusteista, mukaan lukien laitteet, jotka mahdollistavat säiliökontin siirtämisen ilman säiliökontin oleellista asennon muuttumista, ja jota käytetään kaasujen, nesteiden, jauhemaisten tai rakeisten aineiden kuljetukseen ja jonka tilavuus on yli 0,45 m3 (450 litraa); Huom. IBC-pakkaukset, jotka täyttävät luvun 6.5 vaatimukset, eivät ole säiliökontteja. Säiliökontin/UN-säiliön haltija tarkoittaa yritystä, jonka nimiin säiliökontti/UN-säiliö on rekisteröity; Säiliövaihtokoria pidetään säiliökonttina; Säkki tarkoittaa taipuisaa pakkausta, joka on valmistettu paperista, muovikalvosta, tekstiilikudoksesta, kudotusta materiaaleista tai muusta sopivasta aineesta; T Tekninen/biologinen nimi tarkoittaa tieteellisissä ja teknisissä käsikirjoissa, julkaisuissa ja teksteissä tavallisesti käytettyä nimeä. Kauppanimeä ei saa käyttää tähän tarkoitukseen; Tiiviyskoe tarkoittaa koetta, jolla määritetään säiliön, pakkauksen tai IBC-pakkauksen ja niiden laitteiden ja suljinten tiiviys; Huom. UN-säiliöiden osalta, ks. luku 6.7. Toimivaltainen viranomainen tarkoittaa tässä asetuksessa erikseen säädettyä viranomaista tai viranomaisia, viranomaisen tunnustamaa yhteisöä tai yhteisöjä taikka muuta viranomaista, jonka toimivaltaan asianomainen tehtävä kuuluu; Tyhjennyspaine tarkoittaa suurinta painetta, joka muodostuu säiliössä paineella tapahtuvan tyhjennyksen yhteydessä (ks. myös "Suunnittelupaine", "Täyttöpaine", "Suurin käyttöpaine (ylipaine)" ja "Koepaine"); Tynnyri tarkoittaa tasa- tai kuperapohjaista lieriön muotoista pakkausta, joka on valmistettu metallista, pahvista, muovista, vanerista tai muusta sopivasta aineesta. Tämä määritelmä käsittää myös muun muotoiset pakkaukset kuten pyöreät suippokaulaiset pakkaukset tai sangon muotoiset pakkaukset. Puutynnyrit ja kanisterit eivät sisälly tähän määritelmään; Täyttäjä tarkoittaa yritystä, joka kuormaa vaarallisia aineita säiliöön (säiliöajoneuvoon, irrotettavaan säiliöön, UN-säiliöön tai säiliökonttiin) ja/tai irtotavaraa ajoneuvoon, suurkonttiin tai pienkonttiin taikka monisäiliöajoneuvoon tai MEG-kontiin; Täyttöpaine tarkoittaa suurinta painetta, joka muodostuu säiliössä paineella tapahtuvan täytön yhteydessä (ks. myös "Suunnittelupaine", "Tyhjennyspaine", "Suurin käyttöpaine (ylipaine)" ja "Koepaine"); U Ulkopakkaus tarkoittaa yhdistetyn pakkauksen tai pakkausyhdistelmän ulkoista suojaa yhdessä absorboivan aineen kanssa iskuja vaimentavine ja muine komponentteineen, jotka ovat välttämättömiä suojaamaan sisäastioita tai -pakkauksia; Umpinainen ajoneuvo tarkoittaa ajoneuvoa, jossa on suljettava kori; Umpinainen kontti tarkoittaa täysin umpinaista konttia, jossa on jäykkä katto, sivuseinät, päätyseinät ja lattia. Termi sisältää avattavalla katolla varustetut kontit, joiden katto voidaan kuljetuksen ajaksi sulkea; UN-numero tarkoittaa YK-numeroa (UN, United Nations, Yhdistyneet Kansakunnat). Ks. myös "YK-numero". UN-säiliö tarkoittaa eri kuljetusmuodoissa käytettävää luvun 6.7 määritelmien tai IMDG-koodin mukaista säiliötä, jonka tilavuus on yli 450 litraa ja joka ilmoitetaan UN-säiliön soveltamisehdossa (T-koodi) luvun 3.2 taulukon A sarakkeessa (10); Uudelleenkäytettävä pakkaus tarkoittaa pakkausta, joka on tarkastettu ja jossa ei ole havaittu käyttötestien läpäisemistä estäviä vaurioita. Termi käsittää pakkaukset, jotka täytetään uudelleen samoilla tai samankaltaisilla yhteensopivilla aineilla ja joita kuljetetaan lähettäjän valvomissa jakeluketjuissa; Uusiovalmistettu pakkaus tarkoittaa erityisesti: (a) metallitynnyriä: (i) joka on valmistettu luvun 6.1 mukaiseksi YK-tyyppihyväksytyksi muokkaamalla tyyppihyväksymätöntä tynnyriä; (ii) joka on muutettu yhdestä luvun 6.1 mukaisesta YK-tyypistä toiseksi YK-tyypiksi; tai (iii) jonka rakenteeseen kiinteästi liittyviä osia on vaihdettu (esim. kiinteät päädyt); (b) muovitynnyriä: (i) joka on muutettu yhdestä YK-tyypistä toiseksi YK-tyypiksi (esim. 1H1:stä 1H2:ksi); tai (ii) jonka rakenteeseen kiinteästi liittyviä osia on vaihdettu; Uusiovalmistettujen tynnyreiden on noudatettava vastaavia luvun 6.1 vaatimuksia kuin samaa tyyppiä olevien uusien tynnyreiden. V Vaarallinen reaktio tarkoittaa: (a) palamista tai Huom.attavaa lämmön kehittymistä; (b) palavien, tukahduttavien, hapettavien tai myrkyllisten kaasujen kehittymistä; (c) syövyttävien aineiden muodostumista; (d) epästabiilien aineiden muodostumista; tai (e) paineen vaarallista nousua (koskee vain säiliöitä); Vaaralliset aineet tarkoittavat niitä aineita ja esineitä, joiden kuljetus on tällä direktiivillä kielletty tai joiden kuljetus on sallittu vain näiden säännösten mukaisesti; Vaatimustenmukaisuuden varmistus (radioaktiivisten aineiden yhteydessä) tarkoittaa toimivaltaisen viranomaisen soveltamaa suunnitelmallista toimintaohjelmaa, jonka tarkoituksena on varmistaa, että tämän direktiivin mukaiset vaatimukset täyttyvät käytännössä; Vaihtokori, ks. "Kontti"; Valvontalämpötila tarkoittaa enimmäislämpötilaa, jossa orgaanista peroksidia tai itsereaktiivista ainetta voidaan turvallisesti kuljettaa; Varoventtiili tarkoittaa paineen vaikutuksesta itsestään toimivaa, jousikuormitettua laitetta, joka estää liian suuren sisäisen paineen kehittymisen säiliössä; Vastaanottaja tarkoittaa kuljetussopimuksessa tarkoitettua lähetyksen vastaanottajaa. Jos vastaanottaja valtuuttaa kolmannen osapuolen vastaanottajaksi kuljetussopimusta koskevien säännösten mukaisesti, katsotaan tämän kolmannen osapuolen olevan tämän direktiivin säännösten tarkoittama vastaanottaja. Jos kuljetus tapahtuu ilman kuljetussopimusta, katsotaan vastaanottajaksi se yritys, joka ottaa vaaralliset aineet vastaan niiden saapuessa; Vertailuteräs tarkoittaa terästä, jonka murtolujuus on 370 N/mm2 ja taattu murtovenymä on 27 %; Välipakkaus tarkoittaa pakkausta, joka on asetettu sisäpakkauksen tai esineen ja ulkopakkauksen väliin; Y Yhdistetty pakkaus (lasinen, posliininen tai keraaminen) on pakkaus, jossa on lasinen, posliininen tai keraaminen sisäastia ja ulkopakkaus (valmistettu metallista, puusta, pahvista, muovista, solumuovista tms.). Se muodostaa yhtenäisen kuljetuspakkauksen, joka pysyy yhtenäisenä myös täytön, varastoinnin, kuljetuksen ja tyhjennyksen aikana; Huom. Yhdistettyjen pakkausten sisäosasta käytettävä termi on tavallisesti "sisäastia". Esimerkiksi 6HA1-tyyppisen yhdistetyn pakkauksen (muovinen) sisäosa on tällainen "sisäastia", koska se ei ole suunniteltu toimimaan ilman "ulkopakkausta", eikä se ole siis "sisäpakkaus". Yhdistetty pakkaus (muovinen) on pakkaus, jossa on muovinen sisäastia ja ulkopakkaus (valmistettu metallista, pahvista, vanerista tms.). Se muodostaa yhtenäisen kuljetuspakkauksen, joka pysyy yhtenäisenä myös täytön, varastoinnin, kuljetuksen ja tyhjennyksen aikana; Huom. Ks. Huom.autus määritelmässä Yhdistetty pakkaus (lasinen, posliininen tai keraaminen). YK-numero tarkoittaa YK-suosituksien mukaista aineen tai esineen nelinumeroista lukua; YK-suositukset tarkoittavat yhdettätoista tarkistettua painosta YK:n julkaisemasta kirjasta Yhdistyneiden Kansakuntien suositukset vaarallisten tavaroiden kuljettamiseksi (Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, ST/SG/AC.10/1/Rev.11); Yleinen ryhmänimike tarkoittaa tarkasti määriteltyä aine- tai esineryhmää (ks. kohta 2.1.1.2, ryhmät B, C ja D); Yritys tarkoittaa luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä riippumatta siitä, harjoittavatko ne tuloa tuottavaa toimintaa, yhteenliittymiä tai henkilöryhmiä, jotka eivät ole oikeushenkilöitä riippumatta siitä, harjoittavatko ne tuloa tuottavaa toimintaa, sekä kaikkia julkishallinnon elimiä, jotka ovat itse oikeushenkilöitä tai oikeushenkilön alaisia. 1.2.2. Mittayksiköt >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 1.2.2.2. Tässä direktiivissä prosentti-merkinnällä "%" tarkoitetaan, ellei erityisesti toisin säädetä: (a) Kiinteiden ja nestemäisten seosten, liuosten tai nesteellä kostutettujen kiinteiden aineiden osalta: massaprosenttia laskettuna seoksen, liuoksen tai kostutetun kiinteän aineen kokonaismassasta; (b) Puristettujen kaasuseosten osalta: kun täyttö tapahtuu paineen perusteella, tilavuusprosenttia laskettuna kaasuseoksen kokonaistilavuudesta, tai kun täyttö tapahtuu massan perusteella, massaprosenttia laskettuna seoksen kokonaismassasta; (c) Nesteytettyjen ja paineenalaisena liuotettujen kaasuseosten osalta: massaprosenttia laskettuna seoksen kokonaismassasta. 1.2.2.3. Astioihin liittyvällä paineella (kuten koepaine, sisäinen paine, varoventtiilin avautumispaine) tarkoitetaan aina ylipainetta (painetta, joka ylittää ilmakehän paineen). Kuitenkin aineiden höyrynpaineella tarkoitetaan absoluuttista painetta. 1.2.2.4. Tässä direktiivissä astioiden täyttöasteella tarkoitetaan täyttöastetta 15 °C lämpötilassa, jollei muuta lämpötilaa ole mainittu. LUKU 1.3 Vaarallisten aineiden kuljetuksiin osallistuvien henkilöiden koulutus 1.3.1. Soveltamisala Henkilöiden, jotka työskentelevät kohdassa 1.4 mainituille osapuolille, ja joiden vastuuseen kuuluu vaarallisten aineiden kuljetukset, tulee saada kuljetuksen vaatimukset kattavaa henkilöstön vastuuseen ja tehtäviin soveltuvaa koulutusta. Huom. 1. Turvallisuusneuvonantajakoulutus, kohta 1.8.3; 2. Ajoneuvon miehistöä koskeva koulutus, luku 8.2. 1.3.2. Koulutuksen luonne Koulutuksen tulee muodostua seuraavista Huom.ioiden henkilön vastuu ja velvollisuudet. 1.3.2.1. Yleinen tiedostava koulutus Henkilöstön on tiedettävä yleiset vaarallisten aineiden tiekuljetusta koskevista määräyksistä. 1.3.2.2. Tehtäväkohtainen koulutus Henkilöstön on saatava yksityiskohtaista henkilöstön tehtäviin ja vastuuseen suhteutettua koulutusta vaarallisten aineiden tiekuljetusta koskevista säännöksistä. Jos osa kuljetuksesta suoritetaan muuna kuin tiekuljetuksena, henkilöstön on oltava tietoinen myös tätä muuta kuljetusmuotoa koskevista määräyksistä. 1.3.2.3. Turvallisuuskoulutus Henkilöstön tulee saada koulutusta vaarallisten aineiden vaaroista suhteutettuna mahdolliseen vaarallisten aineiden kuljetus-, kuormaus- ja purkamisonnettomuuden aiheuttamaan tapaturmavaaraan ja altistukseen. Koulutuksella tulee pyrkiä siihen, että henkilöstö tuntee aineen turvallisen käsittelyn ja hätätilanteen toimintatavat. 1.3.2.4. Luokkaan 7 liittyvä koulutus Näiden aineiden kuljetukseen osallistuvan henkilöstön tulee saada soveltuvaa koulutusta radioaktiivisten aineiden kuljetukseen liittyvistä säteilyriskeistä ja Huom.ioon otettavista varotoimenpiteistä säteilyltä suojautumista ja muiden henkilöiden suojaamista varten. 1.3.3. Asiakirjat Työnantajalla ja työntekijällä tulee olla yksityiskohtaiset tiedot suoritetusta koulutuksesta ja ne tulee varmistaa aloitettaessa uutta työsuhdetta. Täydennyskoulutusta on annettava määräajoin ja siinä on Huom.ioitava määräyksissä tapahtuneet muutokset. LUKU 1.4 Osapuolten turvallisuusvelvollisuudet 1.4.1. Yleiset turvallisuustoimenpiteet 1.4.1.1. Vaarallisten aineiden kuljetukseen osallistuvien osapuolten on tehtävä asianmukaiset toimenpiteet ottaen Huom.ioon odotettavissa olevien vaarojen luonne ja laajuus vahingon sekä loukkaantumisen estämiseksi ja tarvittaessa vahingollisten seurausten vähentämiseksi. Toimenpiteiden on kaikissa tapaukissa täytettävä soveltuvin osin tämän direktiivin vaatimukset. 1.4.1.2. Silloin kun on välitön vaara yleisen turvallisuuden vaarantumisesta, osapuolten on välittömästi otettava yhteyttä pelastustoimeen ja annettava heille pelastustoimenpiteissä tarvittava tieto. 1.4.1.3. Tässä direktiivissä voidaan säätää tiettyjä velvollisuuksia eri osapuolille. Jos jäsenvaltio katsoo, että heikentämättä turvallisuutta, se voi kansallisessa lainsäädännössään siirtää tiettyyn osapuoleen tai useampiin osapuoliin kohdistuvia velvoitteita edellyttäen, että kohdissa 1.4.2 ja 1.4.3 mainitut velvollisuudet täyttyvät. Jäsenvaltion on ilmoitettava nämä poikkeukset YK:n Euroopan talouskomission sihteeristölle, joka toimittaa näistä tiedon jäsenvaltioille. Kohtien 1.2.1, 1.4.2 ja 1.4.3 eri osapuolten määritelmiä ja velvollisuuksia koskevat säännökset eivät vaikuta kansallista lainsäädännöstä johtuviin juridisiin seuraamuksiin (rikosoikeudelliset, korvausvastuuseen liittyvät yms.), jotka johtuvat siitä, että kyseessä oleva osapuoli on esim. oikeudellinen yhteisö, itsenäinen yrittäjä , työnantaja tai työntekijä. 1.4.2. Pääosapuolten velvollisuudet 1.4.2.1. Lähettäjä 1.4.2.1.1. Vaarallisten aineiden lähettäjä saa jättää kuljetettavaksi vain tämän direktiivin mukaisia lähetyksiä. Kohdan 1.4.1 puitteissa hänen on erityisesti: (a) varmistettava, että vaaralliset aineet on luokiteltu tämän direktiivin mukaisesti ja että niitä saa tämän direktiivin mukaan kuljettaa; (b) annettava kuljetuksen suorittajalle kuljetuksen suorittamista varten tarvittavat tiedot ja tarvittaessa vaadittu rahtikirja sekä muut asiakirjat (luvat, hyväksynnät, ilmoitukset ja todistukset jne.) ottaen Huom.ioon erityisesti luvun 5.4 ja osan 3 taulukkojen säännökset; (c) käytettävä vain pakkauksia, suurpäällyksiä, suurpakkauksia (IBC) ja säiliöitä (säiliöajoneuvot, irrotettavat säiliöt, monisäiliöajoneuvot, MEG-kontit, UN-säiliöt ja säiliökontit), jotka on hyväksytty, ja jotka ovat soveltuvia kyseiseen vaarallisen aineen kuljetukseen ja jotka on merkitty tämän direktiivin mukaisesti; (d) täytettävä lähetystapaa ja lähetysrajoituksia koskevat vaatimukset; (e) varmistettava, että myös tyhjät, puhdistamattomat säiliöt (säiliöajoneuvot, irrotettavat säiliöt, monisäiliöajoneuvot, MEG-kontit, UN-säiliöt ja säiliökontit), joita ei ole tyhjennetty kaasuista, sekä tyhjät, puhdistamattomat irtotavarakuljetuksiin käytetyt ajoneuvot ja suur- ja pienkontit on merkitty oikein ja että niissä on oikeat lipukkeet sekä että tyhjät, puhdistamattomat säiliöt on suljettu ja että ne ovat yhtä tiiviitä kuin täytettyinä. 1.4.2.1.2. Jos lähettäjä käyttää muiden osapuolten (kuten pakkaajan, kuormaajan tai säiliön täyttäjän) palveluja, hänen on tehtävä riittävät toimenpiteet varmistuakseen, että lähetys täyttää tämän direktiivin säännökset. Lähettäjä voi kuitenkin kohdassa 1.4.2.1.1 (a), (b), (c) ja (e) tarkoitetuissa tapauksissa luottaa toisten osapuolten hänelle antamiin tietoihin. 1.4.2.1.3. Jos lähettäjä toimii kolmannen osapuolen puolesta, kolmannen osapuolen on ilmoitettava lähettäjälle kirjallisesti lähetyksen sisältämistä vaarallisista aineista ja annettava hänelle kaikki tiedot ja asiakirjat, joita hän tarvitsee täyttääkseen velvollisuutensa. 1.4.2.2. Kuljetuksen suorittaja 1.4.2.2.1. Soveltuvin osin kohdan 1.4.1 puitteissa kuljetuksen suorittajan on erityisesti: (a) varmistettava, että kuljetettaviksi annettuja vaarallisia aineita saa kuljettaa tämän direktiivin mukaisesti; (b) varmistettava, että vaaditut asiakirjat ovat mukana kuljetusyksikössä; (c) varmistettava silmämääräisesti, että ajoneuvossa ja kuormassa ei ole ilmeisiä vikoja, vuotoja tai murtumia ja että ajoneuvosta tai kuormasta ei puutu varusteita, jne; (d) varmistettava, että säiliöajoneuvot, monisäiliöajoneuvot, kiinteät säiliöt, irrotettavat säiliöt, UN-säiliöt, säiliökontit ja MEG-kontit on tarkastettu ajallaan; (e) varmistettava, että ajoneuvoja ei ole ylikuormattu; (f) varmistettava, että ajoneuvolle määrätyt suurlipukkeet ja merkinnät on kiinnitetty; (g) varmistettava, että ajoneuvossa mukana pidettäviksi kirjallisissa turvaohjeissa kuljettajalle määrätyt varusteet ovat ajoneuvossa. Edellä tarkoitetut velvollisuudet on soveltuvin osin tehtävä kuljetusasiakirjojen ja muiden asiakirjojen perusteella tarkastamalla silmämääräisesti ajoneuvo ja kontit sekä tarvittaessa kuorma. 1.4.2.2.2. Kuljetuksen suorittaja voi kuitenkin 1.4.2.2.1 (a), (b), (e) ja (f) kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa luottaa muiden osapuolten hänelle antamiin tietoihin. 1.4.2.2.3. Jos kuljetuksen suorittaja havaitsee kohdassa 1.4.2.2.1 tarkoitetuissa asioissa tämän direktiivin säännösten vastaisia menettelyjä, hän ei saa toimittaa lähetystä eteenpäin ennen kuin määräysten vastaisuudet on korjattu. 1.4.2.2.4. Jos kuljetuksen aikana havaitaan laiminlyönti, joka voi vaarantaa kuljetuksen turvallisuuden, lähetys on pysäytettävä mahdollisimman nopeasti ottaen Huom.ioon liikenneturvallisuuden, lähetyksen turvallisen sijoittamisen ja yleisön turvallisuuden vaatimukset. Kuljetusta saa jatkaa vasta, kun lähetys täyttää asiaankuuluvat määräykset. Jäljellä olevan matkan osalta kysymykseen tuleva (-t) toimivaltainen (-set) viranomainen (-aiset) voi (-vat) myöntää luvan jatkaa kuljetusta. Jos määräyksiä ei voida täyttää eikä kuljetuksen jäljellä olevalle matkalle ei ole myönnetty lupaa, toimivaltaisen (-sten) viranomaisen (-sten) on annettava kuljetuksen suorittajalle tarvittava hallinnollinen apu. Tätä on myös sovellettava tapauksiin, joissa kuljetuksen suorittaja ilmoittaa tälle (näille) toimivaltaiselle (-ille) viranomaiselle (-ille), että lähettäjä ei ollut ilmoittanut hänelle kuljetettavan aineen vaarallisia ominaisuuksia ja, että hän kuljetussopimuksen ehtojen perusteella toivoo, että vaarallinen kuorma puretaan, hävitetään tai tehdään vaarattomaksi. 1.4.2.3. Vastaanottaja 1.4.2.3.1. Vastaanottaja ei saa kieltäytyä ottamasta lähetystä vastaan muutoin kuin pakottavista syistä. Vastaanottajan on lisäksi varmistettava kuorman purkamisen jälkeen, että tässä direktiivissä säädetyt häntä koskevat vaatimukset on täytetty. Kohdan 1.4.1 puitteissa hänen on erityisesti: (a) huolehdittava tässä direktiivissä säädetyissä tapauksissa ajoneuvojen ja konttien puhdistuksesta ja kuljetetun aineen vaaratekijöiden poistamisesta; (b) varmistettava, että täysin tyhjennetyissä, puhdistetuissa konteissa sekä konteissa, joista kuljetetun aineen vaaratekijät on poistettu, ei ole enää näkyvillä kohdassa 5.3 säädettyjä suurlipukkeita tai oranssikilpiä. 1.4.2.3.2. Jos vastaanottaja käyttää muiden osapuolten (kuten kuorman purkajan, puhdistajan tai muun vaaratekijöiden poistajan) palveluja, hänen on tehtävä riittävät toimenpiteet varmistuakseen, että tämän direktiivin vaatimukset on täytetty. 1.4.2.3.3. Jos näissä varmistuksissa havaitaan laiminlyöntejä tämän direktiivin noudattamisessa, vastaanottaja saa palauttaa kontin kuljetuksen suorittajalle vasta, kun laiminlyönnit on korjattu. 1.4.3. Muiden osapuolten velvollisuudet Jäljempänä on lueteltu muu osapuolet ja näiden velvollisuudet, lista ei ole kattava. Muiden osapuolten velvollisuudet ovat seurausta edellä kohdasta 1.4.1 siinä määrin, kun osapuolet ovat tietoisia tai heidän tulisi tietää, että heidän suorittamansa toimenpiteet ovat osa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvaa kuljetusta. 1.4.3.1. Kuormaaja 1.4.3.1.1. Kohdan 1.4.1 puitteissa kuormaajaa koskevat erityisesti seuraavat velvollisuudet: (a) hän saa luovuttaa vaaralliset aineet kuljetuksen suorittajalle vain, jos aineita saa tämän direktiivin säännösten mukaan kuljettaa tiellä; (b) luovuttaessaan kuljetettavaksi pakattuja vaarallisia aineita tai tyhjiä, puhdistamattomia pakkauksia hänen on tarkastettava, että pakkaukset eivät ole vahingoittuneita. Hän ei saa luovuttaa kollia, jonka pakkaus on vahingoittunut ja erityisesti, jos pakkaus ei ole enää niin tiivis, että vaarallista ainetta vuotaa tai on mahdollista vuotaa pakkauksesta ulos, ennen kuin vahingoittunut pakkaus on korjattu; tämä koskee myös tyhjiä, puhdistamattomia pakkauksia; (c) kuormatessaan vaarallisia aineita ajoneuvoon taikka suur- tai pienkonttiin hänen on täytettävä kuormausta ja käsittelyä koskevien erityissäännösten vaatimukset; (d) kuormattuaan vaarallisia aineita konttiin hänen on noudatettava suurlipukkeita ja oranssikilpiä koskevia vaatimuksia; (e) kuormatessaan kolleja hänen on noudatettava yhteenkuormauskieltoja ottaen Huom.ioon myös vaaralliset aineet, jotka ovat jo ajoneuvossa ja suurkontissa, sekä ravinto- ja nautintoaineita ja eläinrehuja koskevat erottelusäännökset. 1.4.3.1.2. Kuormaaja voi kuitenkin 1.4.3.1.1 (a), (d), ja (e) kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa luottaa toisten osapuolten hänelle antamiin tietoihin. 1.4.3.2. Pakkaaja Kohdan 1.4.1 puitteissa pakkaajaa koskevat erityisesti seuraavat velvollisuudet: (a) hänen on noudatettava pakkaamista tai yhteenpakkaamista koskevia määräyksiä; (b) valmistellessaan kollia kuljetusta varten hänen on noudatettava kollin merkintää ja lipukkeita koskevia määräyksiä. 1.4.3.3. Täyttäjä Kohdan 1.4.1 puitteissa täyttäjää koskevat erityisesti seuraavat velvollisuudet: (a) ennen säiliön täyttämistä hänen on varmistettava, että säiliö ja sen varusteet ovat teknisesti moitteettomassa kunnossa; (b) hänen on varmistettava, että säiliöajoneuvot, monisäiliöajoneuvot, irrotettavat säiliöt, UN-säiliöt, säiliökontit ja MEG-kontit on tarkastettu ajallaan; (c) hän saa täyttää säiliötä vain sellaisilla vaarallisilla aineilla, joiden kuljetukseen säiliö on hyväksytty; (d) hänen on säiliötä täyttäessään otettava Huom.ioon viereisiä säiliöosastoja koskevat määräykset; (e) säiliötä täyttäessään hänen on otettava Huom.ioon täytettävän aineen suurin sallittu täyttöaste tai suurin sallittu massa tilavuuden litraa kohti; (f) säiliön täyttämisen jälkeen hänen on tarkastettava suljinlaitteiden tiiviys; (g) hänen on varmistettava, ettei täytettävästä aineesta ole jäänyt vaarallisia jäänteitä hänen täyttämänsä säiliön ulkopinnalle; (h) valmistellessaan vaarallisia aineita kuljetusta varten hänen on varmistettava, että määräysten edellyttämät suurlipukkeet ja oranssikilvet tai varoituslipukkeet on kiinnitetty säiliöön, irtotavaralla kuormattuun ajoneuvoon sekä suur- ja pienkonttiin. 1.4.3.4. Säiliökontin/UN-säiliön haltija Kohdan 1.4.1 puitteissa säiliökontin/UN-säiliön haltijaa koskevat erityisesti seuraavat velvollisuudet: (a) hänen on varmistettava, että rakennetta, varusteita, tarkastuksia ja merkintöjä koskevia määräyksiä on noudatettu; (b) hänen on varmistettava, että säiliökontin/UN-säiliön sekä niiden varusteiden huoltotoimenpiteet on suoritettu siten, että säiliökontti/UN-säiliö täyttävät tavanomaisissa käyttöolosuhteissa tämän direktiivin vaatimukset seuraavaan määräaikaistarkastukseen saakka; (c) hänen on teetettävä ylimääräinen tarkastus säiliölle, jos se tai sen varusteiden kunto ovat korjauksen, muutoksen tai onnettomuuden vuoksi voineet heiketä. 1.4.3.5. (Varattu) LUKU 1.5 Poikkeukset 1.5.1. Määräaikaiset poikkeukset 1.5.1.1. Tämän direktiivin mukauttamiseksi tekniikan ja teollisuuden kehitykseen voivat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset suoraan keskenään sallia tiettyjen kuljetusten tapahtuvan alueellaan määräaikaisesti tämän direktiivin säännöksistä poiketen edellyttäen, että sama turvallisuustaso säilytetään. Huom. Kohdan 1.7.4 erityisjärjestelyt eivät ole tämän luvun tarkoittamia määräaikaisia poikkeuksia. 1.5.1.2. Määräaikaiset poikkeukset ovat voimassa enintään viisi vuotta siitä päivänmäärästä, jolloin poikkeus tuli voimaan. Määräaikainen poikkeus päättyy automaattisesti päivämääränä, jolloin vastaava muutos tulee voimaan tässä direktiivissä. 1.5.1.3. Määräaikaisten poikkeusten mukaisia kuljetuksia pidetään tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvina kuljetuksina. 1.5.2. (Varattu) LUKU 1.6 Siirtymämääräykset 1.6.1. Yleistä 1.6.1.1. Jollei toisin määrätä, tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia aineita, esineitä ja välineitä saa kuljettaa 31 päivään joulukuuta 2002 saakka 30 päivään kesäkuuta 2001 saakka voimassa olleiden tämän direktiivin säännösten mukaisesti. 1.6.1.2. Varastossa olevat varoituslipukkeet, jotka olivat 31 päivään joulukuuta 1998 saakka voimassa olleiden mallien mukaisia, saa käyttää loppuun. 1.6.1.3. Luokan 1 räjähteitä, jotka kuuluvat jäsenvaltion puolustusvoimille ja jotka on pakattu ennen 1 päivää tammikuuta 1990 silloin voimassa olleiden ADR-määräysten mukaisesti, saa kuljettaa 31 päivän joulukuuta 1989 jälkeen edellyttäen, että pakkaukset ovat säilyneet vahingoittumattomina ja että niiden on ilmoitettu rahtikirjassa kuuluvan sotilastavaroihin ja että ne on pakattu ennen 1 päivää tammikuuta 1990. Muita tämän luokan 1 päivänä tammikuuta 1990 voimaantulleita määräyksiä on sovellettava. 1.6.1.4. Luokan 1 räjähteitä, jotka on pakattu 1 päivän tammikuuta 1990 ja 31 päivän joulukuuta 1996 välisenä aikana silloin voimassa olleiden ADR-määräysten mukaisesti, saa kuljettaa 31 päivän joulukuuta 1996 jälkeen edellyttäen, että pakkaukset ovat säilyneet vahingoittumattomina ja rahtikirjaan tehdään merkintä, että ne on pakattu 1 päivän tammikuuta 1990 ja 31 päivän joulukuuta 1996 välisenä aikana. 1.6.1.5. (Varattu) 1.6.2. Luokan 2 aineille tarkoitetut astiat 1.6.2.1. Ennen 1 päivää tammikuuta 1997 valmistettuja astioita, jotka eivät täytä 1 päivästä tammikuuta 1997 tämän direktiivin vaatimuksia, mutta joiden kuljetus on ollut ADR-määräysten mukaan sallittu 31 päivään joulukuuta 1996 saakka, saa kuljettaa edelleen 31 päivän joulukuuta 1996 jälkeen edellyttäen, että noudatetaan pakkaustapojen P200 ja P203 määräaikaistarkastusta koskevia määräyksiä. 1.6.2.2. Kohdan 1.2.1 mukaisia kaasupulloja, joille on suoritettu käyttöönottotarkastus tai määräaikaistarkastus ennen 1 päivää tammikuuta 1997, saa kuljettaa tyhjänä ja puhdistamattomana ilman varoituslipuketta seuraavaan täyttöön tai seuraavaan määräaikaistarkastukseen saakka. 1.6.3. Kiinteät säiliöt (säiliöajoneuvot), irrotettavat säiliöt ja monisäiliöajoneuvot 1.6.3.1. Ennen 1 päivää lokakuuta 1978 valmistettuja kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja), irrotettavia säiliötä ja monisäiliöajoneuvoja saa käyttää, jos säiliön varusteet täyttävät luvun 6.8 vaatimukset. Säiliön seinämän paksuuden, lukuun ottamatta luokan 2 jäähdytettyjen nesteytettyjen kaasujen kuljetukseen tarkoitettuja säiliöitä, on vastattava vähintään 0,4 MPa:n (4 bar) (ylipaine) suunnittelupainetta valmistettuna rakenneteräksestä ja vähintään 200 kPa:n (2 bar) (ylipaine) suunnittelupainetta valmistettuna alumiinista tai alumiiniseoksesta. Muille kuin poikkileikkaukseltaan pyöreille säiliöille halkaisija on se arvo, joka olisi poikkileikkauspinnaltaan saman pinta-alan omaavan ympyrän halkaisijalla. 1.6.3.2. Näiden siirtymäkauden määräysten mukaisten kiinteiden säiliöiden (säiliöajoneuvojen), irrotettavien säiliöiden ja monisäiliöajoneuvojen määräaikaistarkastukset on suoritettava kohtien 6.8.2.4 ja 6.8.3.4 määräysten mukaisesti ja eri luokkien asiaankuuluvien erityismääräysten mukaisesti. Jos edellä mainitut määräykset eivät edellytä korkeampaa koepainetta, alumiini- ja alumiiniseossäiliöille riittää 200 kPa:n (2 bar) (ylipaine) koepaine. 1.6.3.3. Kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja), irrotettavia säiliöitä ja monisäiliöajoneuvoja, jotka täyttävät kohtien 1.6.3.1 ja 1.6.3.2 siirtymäkauden määräykset, saa käyttää 30 päivään syyskuuta 1993 saakka niiden vaarallisten aineiden kuljetukseen, joihin ne on hyväksytty. Nämä siirtymäkauden määräykset eivät koske luokan 2 aineiden kuljetukseen tarkoitettuja kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja), irrotettavia säiliöitä eikä monisäiliöajoneuvoja tai kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja), irrotettavia säiliöitä ja monisäiliöajoneuvoja, joiden säiliön seinämän paksuus ja varusteet ovat luvun 6.8 määräysten mukaiset. 1.6.3.4. (a) Ennen 1 päivää toukokuuta 1985 valmistettuja kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja), irrotettavia säiliöitä ja monisäiliöajoneuvoja, jotka täyttävät 1 päivän lokakuuta 1978 ja 30 päivän huhtikuuta 1985 välisenä aikana voimassa olleet ADR-määräykset, mutta jotka eivät täytä 1 päivänä toukokuuta 1985 voimaantulleita määräyksiä, saa käyttää tuon päivämäärän jälkeen. (b) Kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja), irrotettavia säiliöitä ja monisäiliöajoneuvoja, jotka on valmistettu 1 päivän toukokuuta 1985 jälkeen, mutta ennen 1 päivää tammikuuta 1988, ja jotka eivät täytä 1 päivänä tammikuuta 1988 voimaantulleita määräyksiä, mutta jotka on valmistettu tuohon päivämäärään saakka voimassa olleiden ADR-määräysten mukaisesti, saa käyttää edelleen. 1.6.3.5. Ennen 1 päivää tammikuuta 1993 valmistettuja kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja), irrotettavia säiliöitä ja monisäiliöajoneuvoja, jotka eivät täytä 1 päivänä tammikuuta 1993 voimaantulleita määräyksiä, mutta jotka on valmistettu 31 päivään joulukuuta 1992 saakka voimassa olleiden määräysten mukaisesti, saa käyttää edelleen. 1.6.3.6. (a) 1 päivän tammikuuta 1978 ja 31 päivän joulukuuta 1984 välisenä aikana valmistettuja kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja), irrotettavia säiliöitä ja monisäiliöajoneuvoja saa käyttää 31 päivän joulukuuta 2004 jälkeen, jos ne täyttävät 1 päivänä tammikuuta 1990 voimaantulleiden määräysten reunanumeron 211 127 (5) seinämän paksuutta ja suojausta koskevat määräykset. (b) 1 päivän tammikuuta 1985 ja 31 päivän joulukuuta 1989 välisenä aikana valmistettuja kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja), irrotettavia säiliöitä ja monisäiliöajoneuvoja saa käyttää 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen, jos ne täyttävät 1 päivänä tammikuuta 1990 voimaantulleiden määräysten reunanumeron 211 127 (5) seinämän paksuutta ja suojausta koskevat määräykset. 1.6.3.7. Ennen 1 päivää tammikuuta 1999 valmistettuja kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja), irrotettavia säiliöitä ja monisäiliöajoneuvoja, jotka eivät täytä 1 päivänä tammikuuta 1999 voimaantulleita määräyksiä, mutta jotka on valmistettu 31 päivään joulukuuta 1998 saakka voimassa olleiden määräysten mukaisesti, saa käyttää edelleen. 1.6.3.8. Ennen 1 päivää tammikuuta 1997 valmistetut kiinteät säiliöt (säiliöajoneuvot), irrotettavat säiliöt ja monisäiliöajoneuvot, jotka on tarkoitettu luokan 2 aineiden kuljetukseen, saavat olla merkittyjä ennen 1 päivää kesäkuuta 1996 voimassa olleiden säännösten mukaisesti seuraavaan määräaikaistarkastukseen saakka. Kuitenkin kohdissa 6.8.3.5.2 tai 6.8.3.5.3 vaadituissa kaasujen virallisissa nimissä ei tarvitse Huom.ioida kaasujen virallisissa nimissä tapahtuvaa muutosta edellyttäen, että voimassa oleva virallinen nimi merkitään säiliöön tai kilpeen viimeistään seuraavassa määräaikaistarkastuksessa. 1.6.3.9. (Varattu) 1.6.3.10. Ennen 1 päivää tammikuuta 1995 valmistettuja kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja) ja irrotettavia säiliöitä, jotka on tarkoitettu UN 3256 aineiden kuljetukseen, ja jotka eivät täytä 1 päivä tammikuuta 1995 voimaantulleita määräyksiä, saa käyttää edelleen 31 päivään joulukuuta 2004 saakka. 1.6.3.11. Ennen 1 päivää tammikuuta 1997 valmistettuja kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja) ja irrotettavia säiliöitä, jotka eivät täytä 1 päivänä tammikuuta 1997 voimaantulleiden määräysten reunanumeroiden 211 332 ja 211 333 määräyksiä, mutta jotka on valmistettu 31 joulukuuta 1996 saakka voimassa olleiden määräysten mukaisesti, saa käyttää edelleen. 1.6.3.12. Ennen 1 päivää tammikuuta 1999 valmistettuja kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja) ja irrotettavia säiliöitä, jotka on tarkoitettu UN 2401 piperidiinin kuljetukseen ja jotka on valmistettu 31 päivään joulukuuta 1998 saakka voimassa olleiden määräysten reunanumeron 211 322 mukaisesti, mutta jotka eivät täytä 1 päivänä tammikuuta 1999 voimaantulleita määräyksiä, saa käyttää 31 päivään joulukuuta 2004 saakka. 1.6.3.13. Ennen 1 päivää tammikuuta 1997 valmistettuja kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja) ja irrotettavia säiliöitä, jotka on tarkoitettu UN 3257 aineiden kuljetukseen ja jotka eivät täytä 1 päivänä tammikuuta 1997 voimaantulleita määräyksiä, saa käyttää 31 päivään joulukuuta 2006 saakka. 1.6.3.14. (Varattu) 1.6.3.15. Ennen 1 päivää tammikuuta 1997 valmistettuja kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja) ja irrotettavia säiliöitä, jotka on tarkoitettu seuraavien aineiden kuljetukseen: UN 1092, 1098, 1135, 1143, 1182, 1199, 1238, 1251, 1605, 1647, 1695, 1809, 2295, 2337, 2407, 2438, 2477, 2487, 2488, 2558, 2606, 2644, 2646, 2686, 3023, 3289 sekä 3290 ja jotka on valmistettu 31 päivään joulukuuta 1996 saakka voimassa olleiden säännösten mukaisesti, mutta jotka eivät täytä 1 päivänä tammikuuta 1997 voimaantulleita määräyksiä, saa käyttää 31 päivään joulukuuta 2002 saakka. 1.6.3.16. Monisäiliöajoneuvoja, jotka on rekisteröity ensimmäisen kerran ennen 1 päivää heinäkuuta 1997 ja jotka eivät täytä kohdan 9.2.2 vaatimuksia, saa käyttää 31 päivään joulukuuta 2004 saakka. 1.6.3.17. (Varattu) 1.6.3.18. Ennen 1 päivää tammikuuta 2003 valmistettuja kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja), irrotettavia säiliöitä ja monisäiliöajoneuvoja, jotka on valmistettu 30 päivään kesäkuuta 2001 saakka voimassa olleiden määräysten mukaisesti, mutta jotka eivät täytä 1 päivänä heinäkuuta 2001 voimaantulleita määräyksiä, saa käyttää edelleen. Rakennetyypin hyväksymistodistukseen on merkittävä säiliökoodit ja vastaavat merkinnät ennen 1 päivää tammikuuta 2009. 1.6.3.19. Lujitemuovisäiliöt Ennen 1 päivää heinäkuuta 2002 valmistettuja lujitemuovisäiliöitä, joiden rakennetyyppi on hyväksytty ennen 1 päivää heinäkuuta 2001 30 päivään kesäkuuta 2001 saakka voimassa olleiden määräysten lisäyksen B.1c mukaisesti, saa käyttää edelleen niiden käyttöiän loppuun edellyttäen, että 30 päivään kesäkuuta 2001 saakka voimassa olleita määräyksiä noudatetaan. Kuitenkin 1 päivän heinäkuuta 2001 jälkeen ei voida hyväksyä uusia rakennetyyppejä 30 päivään kesäkuuta 2001 saakka voimassa olleiden määräysten mukaisesti. 1.6.4. Säiliökontit ja MEG-kontit 1.6.4.1. Säiliökontteja, jotka on valmistettu ennen 1 päivää tammikuuta 1988 voimaantulleita määräyksiä ja jotka eivät vastaa kyseisiä määräyksiä, mutta jotka on valmistettu 31 päivään joulukuuta 1987 saakka voimassa olleiden määräysten mukaisesti, saa käyttää edelleen. 1.6.4.2. Säiliökontteja, jotka on valmistettu ennen 1 päivää tammikuuta 1993 voimaantulleita määräyksiä ja jotka eivät vastaa kyseisiä määräyksiä, mutta jotka on valmistettu 31 päivään joulukuuta 1992 saakka voimassa olleiden määräysten mukaisesti, saa käyttää edelleen. 1.6.4.3. Säiliökontteja, jotka on valmistettu ennen 1 päivää tammikuuta 1999 voimaantulleita määräyksiä ja jotka eivät vastaa kyseisiä määräyksiä, mutta jotka on valmistettu 31 päivään joulukuuta 1998 saakka voimassa olleiden määräysten mukaisesti, saa käyttää edelleen. 1.6.4.4. (Varattu) 1.6.4.5. Ennen 1 päivää tammikuuta 1997 valmistetut säiliökontit, jotka on tarkoitettu luokan 2 aineiden kuljetukseen, saavat olla merkittyjä 31 päivään joulukuuta 1996 saakka voimassa olleiden määräysten mukaisesti seuraavaan määräaikaistarkastukseen saakka. Kuitenkin kohdissa 6.8.3.5.2 tai 6.8.3.5.3 vaadituissa kaasujen virallisissa nimissä ei tarvitse Huom.ioida kaasujen virallisissa nimissä tapahtuvaa muutosta edellyttäen, että voimassa oleva virallinen nimi merkitään säiliöön tai kilpeen viimeistään seuraavassa määräaikaistarkastuksessa. 1.6.4.6. Ennen 1 päivää tammikuuta 1995 valmistettuja säiliökontteja, jotka on tarkoitettu UN 3256 aineiden kuljetukseen ja jotka eivät täytä 1 päivänä tammikuuta 1995 voimaantulleita määräyksiä, saa käyttää 31 joulukuuta 2004 saakka. 1.6.4.7. Ennen 1 päivää tammikuuta 1997 valmistettuja säiliökontteja, jotka eivät täytä 1 päivänä tammikuuta 1997 voimaantulleiden määräysten reunanumeroiden 212 332 ja 212 333 määräyksiä, mutta jotka on valmistettu 31 päivään joulukuuta 1996 saakka voimassa olleiden määräysten mukaisesti, saa käyttää edelleen. 1.6.4.8. (Varattu) 1.6.4.9. Ennen 1 päivää tammikuuta 1999 valmistettuja säiliökontteja, jotka on tarkoitettu UN 2401 piperidiinin kuljetukseen ja jotka on valmistettu 31 päivään joulukuuta 1998 saakka voimassa olleiden määräysten reunanumeron 211 322 mukaisesti, mutta jotka eivät täytä 1 päivänä tammikuuta 1999 voimaantulleita määräyksiä, saa käyttää 31 päivään joulukuuta 2003 saakka. 1.6.4.10. Ennen 1 päivää tammikuuta 1997 valmistettuja säiliökontteja, jotka on tarkoitettu UN 3257 aineiden kuljetukseen ja jotka eivät täytä 1 päivänä tammikuuta 1997 voimaantulleita määräyksiä, saa käyttää 31 päivään joulukuuta 2006 saakka. 1.6.4.11. Ennen 1 päivää tammikuuta 1997 valmistettuja säiliökontteja, jotka on tarkoitettu seuraavien aineiden kuljetukseen: UN 1092, 1098, 1135, 1143, 1182, 1199, 1238, 1251, 1605, 1647, 1695, 1809, 2295, 2337, 2407, 2438, 2477, 2487, 2488, 2558, 2606, 2644, 2646, 2686, 3023, 3289 sekä 3290 ja jotka on valmistettu 31 päivään joulukuuta 1996 saakka voimassa olleiden säännösten mukaisesti, mutta jotka eivät täytä 1 päivänä tammikuuta 1997 voimaantulleita määräyksiä, saa käyttää 31 joulukuuta 2001 saakka. 1.6.4.12. Ennen 1 päivää tammikuuta 2003 valmistettuja säiliökontteja ja MEG-kontteja, jotka on valmistettu 30 päivään kesäkuuta 2001 saakka voimassa olleiden määräysten mukaisesti, mutta jotka eivät täytä 1 päivänä heinäkuuta 2001 voimaantulleita määräyksiä, saa käyttää edelleen. Rakennetyypin hyväksymistodistukseen on merkittävä säiliökoodit ja vastaavat merkinnät ennen 1 päivää tammikuuta 2008. 1.6.5. Ajoneuvot 1.6.5.1. Yli 3000 litran tilavuisien säiliökonttien tai UN-säiliöiden kuljetukseen tarkoitettuja kuljetusyksiköitä, jotka on rekisteröity ensimmäisen kerran ennen 1 päivää heinäkuuta 1997 ja jotka eivät täytä kohtien 9.1.2 ja 9.2.2 määräyksiä, saa käyttää 31 päivään joulukuuta 2004 saakka. Näitä kuljetusyksiköitä koskevat 31 päivään joulukuuta 1996 saakka voimassa olleet reunanumeron 10 283 määräykset ja niille voidaan antaa hyväksymistodistus, joka on 30 päivään kesäkuuta 2001 saakka voimassa olleen lisäyksen B.3 mallin mukainen. 1.6.5.2. Ennen 1 päivää tammikuuta 1995 rekisteröityjä irrotettavia säiliöitä kuljettavia ajoneuvoja sekä säiliökonttien tai UN-säiliöiden kuljetukseen tarkoitettuja ajoneuvoja, joita on käytetty ennen 1 päivää tammikuuta 1995 UN 3256 aineiden kuljetukseen ja jotka eivät täysin täytä kohtien 9.2.2, 9.2.3, 9.2.5 ja 9.7.6 säännöksiä, saa käyttää 31 päivään joulukuuta 2004 saakka. Jos kohdan 9.1.2.1.2 mukainen hyväksymistodistus vaaditaan, on todistuksessa oltava maininta, että ajoneuvo on hyväksytty kohdan 1.6.5.2 perusteella. 1.6.5.3. Ennen 1 päivää tammikuuta 1997 rekisteröityjä irrotettavia säiliöitä kuljettavia ajoneuvoja sekä säiliökonttien tai UN-säiliöiden kuljetukseen tarkoitettuja ajoneuvoja, joita on käytetty ennen 1 päivää tammikuuta 1997 UN 3257 aineiden kuljetukseen ja jotka eivät täysin täytä kohtien 9.2.2, 9.2.3, 9.2.5 ja 9.7.6 säännöksiä, saa käyttää 31 päivään joulukuuta 2006 saakka. Jos kohdan 9.1.2.1.2 mukainen hyväksymistodistus vaaditaan, on todistuksessa oltava maininta, että ajoneuvo on hyväksytty kohdan 1.6.5.3 perusteella. 1.6.5.4. 30 päivään kesäkuuta 2001 saakka voimassa olevia perusajoneuvon rakennetta koskevia määräyksiä saa soveltaa 31 päivään joulukuuta 2002 saakka. 1.6.6. Luokka 7 1.6.6.1. Kollit, joiden rakennetyypille ei vaadita toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntää IAEA:n Safety Series -julkaisun numero 6 vuoden 1985 painoksen ja vuonna 1990 täydennetyn painoksen mukaisesti Peruskolleja, tyypin IP-1, IP-2 ja IP-3 teollisuuskolleja sekä tyypin A kolleja, joiden rakennetyypille ei vaadita toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntää ja jotka täyttävät IAEA:n suositukset radioaktiivisten aineiden turvallisesta kuljettamisesta (IAEA Safety Series -julkaisun numero 6, 1985 painos tai vuonna 1990 täydennetty painos), saa käyttää, jos valmistuksessa on noudatettu laadunvarmistusohjelmaa kohdan 1.7.3 mukaisesti sekä kohdan 2.2.7.7 aktiivisuusrajoja ja materiaalirajoituksia koskevat vaatimukset on täytetty. 31 päivän joulukuuta 2003 jälkeen valmistettujen pakkausten tai pakkausten, joissa on edellä mainitun päivän jälkeen muita kuin turvallisuuden lisäämiseksi tehtyjä muutoksia, on täytettävä tämän direktiivin vaatimukset. Pakkaukset, jotka on valmisteltu kuljetusta varten viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 IAEA:n Safety Series -julkaisun numero 6 vuoden 1985 painoksen tai vuonna 1990 täydennetyn painoksen mukaisesti, saa edelleen käyttää kuljetuksessa. Pakkausten, jotka on valmisteltu edellä mainitun päivämäärän jälkeen, on täytettävä tämän direktiivin vaatimukset. 1.6.6.2. Kollit, jotka on hyväksytty IAEA:n Safety Series -julkaisun numero 6 vuoden 1973 tai täydennetyn 1973 painoksen sekä vuoden 1985 painoksen tai vuonna 1990 täydennetyn painoksen mukaisesti 1.6.6.2.1. Pakkauksia, joiden rakennetyypin toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt IAEA:n Safety Series -julkaisun numero 6 vuoden 1973 painoksen tai täydennetyn vuoden 1973 painoksen mukaisesti, saa käyttää edelleen, jos kollin rakennemallilla on monenkeskinen hyväksyntä ja valmistuksessa on noudatettu laadunvarmistusohjelmaa kohdan 1.7.3 mukaisesti sekä kohdan 2.2.7.7 aktiivisuusrajoja ja materiaalirajoituksia koskevat vaatimukset on täytetty. Tällaisten pakkausten valmistusta ei saa enää aloittaa. Tätä direktiiviä on noudatettava, jos pakkauksen rakennemalliin tai hyväksytyn radioaktiivisen sisällön laatuun tai määrään tehdään muutoksia, jotka toimivaltaisen viranomaisen mukaan voivat Huom.attavasti vaikuttaa turvallisuuteen. Jokaisella pakkauksella on oltava kohdan 5.2.1.7.5 säännösten mukainen sarjanumero ja tämä numero on merkittävä pakkauksen ulkopintaan. 1.6.6.2.2. Pakkauksia, joiden rakennetyypin toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt IAEA:n Safety Series -julkaisun numero 6 vuoden 1985 painoksen tai vuonna 1990 täydennetyn painoksen mukaisesti, saa edelleen käyttää 31 päivään joulukuuta 2003 asti, jos valmistuksessa on noudatettu laadunvarmistusohjelmaa kohdan 1.7.3 mukaisesti sekä kohdan 2.2.7.7 aktiivisuusrajoja ja materiaalirajoituksia koskevat vaatimukset on täytetty. Pakkauksia saa käyttää edellä mainitun päivän jälkeen, jos kollin rakennemallilla on monenkeskinen hyväksyntä. Tätä direktiiviä on noudatettava, jos pakkauksen rakennemalliin tai hyväksytyn radioaktiivisen sisällön laatuun tai määrään tehdään muutoksia, jotka toimivaltaisen viranomaisen mukaan voivat Huom.attavasti vaikuttaa turvallisuuteen. Kaikkien pakkausten, joiden valmistus aloitetaan 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen, on täytettävä tämän direktiivin vaatimukset. 1.6.6.3. Erityismuodossa olevat radioaktiiviset aineet, jotka on hyväksytty IAEA:n Safety Series -julkaisun numero 6 vuoden 1973 tai täydennetyn 1973 painoksen sekä vuoden 1985 painoksen tai vuonna 1990 täydennetyn painoksen mukaisesti Erityismuodossa olevia radioaktiivisia aineita, joiden rakennetyypin toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt IAEA:n Safety Series -julkaisun numero 6 vuoden 1973 painoksen tai täydennetyn 1973 painoksen mukaisesti tai vuoden 1985 tai vuonna 1990 täydennetyn painoksen mukaisesti, saa edelleen käyttää, jos valmistuksessa on noudatettu laadunvarmistusohjelmaa kohdan 1.7.3 mukaisesti. Kaikkien erityismuodossa olevien radioaktiivisten aineiden, jotka on valmistettu 31 päivän joulukuuta 2003 jälkeen, on täytettävä tämän direktiivin vaatimukset. 1.6.6.4. Luokan 7 aineiden kuljetuksissa ovat kohdan 1.6.1.1 siirtymäsäännökset voimassa vain 31 päivään joulukuuta 2001 saakka lukuun ottamatta säännöksiä luvuissa 1.4 ja 1.8, joiden osalta siirtymämääräykset ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2002 saakka. LUKU 1.7 Luokkaa 7 koskevat yleiset määrykset 1.7.1. Yleistä 1.7.1.1. Tässä direktiivissä säädetään aineiden kuljetusten turvallisuusvaatimukset, joilla saadaan aikaan säteilyn, kriittisyysturvallisuuden ja lämpövaarojen riittävä valvontataso ihmisille sekä omaisuudelle ja ympäristölle. Nämä vaatimukset perustuvat seuraavaan julkaisuun: "IAEA Regulations for the Safe Transport of Radioactive Material ST-1" (Ohjeet radioaktiivisten aineiden turvallisesta kuljettamisesta, IAEA, Wien 1996). Lisätietoa näihin ohjeisiin on asiakirjassa: "Advisory Material for the IAEA Regulations for the Safe Transport of Radioactive Material (1996 Edition)", Safety Standard Series No. ST-2, IAEA, Wien. 1.7.1.2. Tämän direktiivin tavoitteena on suojata ihmisiä, omaisuutta ja ympäristöä säteilyn vaikutuksilta radioaktiivisten aineiden kuljetuksen aikana. Tämä suoja saadaan seuraavilla vaatimuksilla: (a) tiiviysjärjestelmä radioaktiiviselle sisällölle; (b) valvonta ulkoisille annosnopeuksille; (c) kriittisyysturvallisuuden ylläpito; (d) lämmön aiheuttamien vaurioiden estäminen. Tämä vaatimustaso saavutetaan ensisijaisesti kollien ja ajoneuvojen sisältömäärien rajoituksilla sekä asettamalla vaatimuksia kollin rakennetyypille perustuen radioaktiivisen sisällön aiheutumaan vaaraan. Myös kollien suunnittelulle ja käytölle sekä pakkausten kunnossapidolle on asetettu vaatimuksia ottaen Huom.ioon radioaktiivisen sisällön laatu. Lisäksi vaatimustaso saavutetaan hallinnollisilla valvontatoimilla, mukaan lukien tarvittaessa toimivaltaisten viranomaisten antamat hyväksynnät. 1.7.1.3. Tätä direktiiviä sovelletaan radioaktiivisten aineiden tiekuljetuksiin mukaan lukien radioaktiivisten aineiden käyttöön liittyvät kuljetukset. Kuljetukseen kuuluvat kaikki radioaktiivisten aineiden kuljetukseen sisältyvät ja liittyvät toimenpiteet kuten pakkauksen suunnittelu, valmistus, kunnossapito ja korjaaminen sekä radioaktiivisia aineita sisältävien kuormien ja kollien valmistelu, lähettäminen, kuormaaminen, kuljettaminen, mukaan lukien kuljetusolosuhteista johtuvat matkan väliaikaiset keskeytykset, purkaminen ja vastaanottaminen määräpaikassa. Tämän direktiivin suunnittelun perusteena on seuraavat kolme tasoa: (a) rutiiniolosuhteet (ei vahinkoja); (b) tavanomaiset kuljetusolosuhteet (vähäisiä vahinkoja); (c) onnettomuusolosuhteet. 1.7.2. Säteilysuojausohjelma 1.7.2.1. Radioaktiivisten aineiden kuljetuksille on oltava säteilysuojaustoimenpiteet, jotka koostuvat systemaattisista järjestelyistä, joilla pyritään saamaan aikaan riittävä säteilysuojaustaso. 1.7.2.2. Ohjelmassa käytettävät toimenpiteet ja niiden laajuus on suhteutettava säteilyaltistuksen määrään ja todennäköisyyteen. Ohjelmassa on noudatettava kohtien 1.7.2.3 ja 1.7.2.4 vaatimuksia, kohdan 7.5.11 erityismääräystä CV33 (1.1) ja (1.4) sekä soveltuvia hätätoimenpiteitä. Säteilysuojausohjelman asiakirjat on oltava pyydettäessä asiaankuuluvan toimivaltaisen viranomaisen saatavilla. 1.7.2.3. Suojaus ja turvallisuus on optimoitava henkilökohtaisten annosten, säteilylle altistuneiden henkilöiden määrän ja säteilyn todennäköisyyden pitämiseksi niin alhaisena kuin mahdollista ottaen Huom.ioon taloudelliset ja yhteiskunnalliset tekijät. Henkilöannosten on pysyttävä alle annosrajojen. On valittava rakenteellinen ja systemaattinen menetelmä, jossa otetaan Huom.ioon kuljetuksen ja muiden toimintojen yhteensopivuus. 1.7.2.4. Jos arvioidaan, että kuljetustoiminnassa esiintyvälle ammatilliselle altistukselle vaikuttava annos: (a) ei todennäköisesti ylitä 1 mSv vuodessa, ei vaadita erityisiä työskentelymenetelmiä, yksityiskohtaista valvontaa ja annosten arviointiohjelmaa tai henkilökohtaista rekisterin pitämistä; (b) on todennäköisesti välillä 1 mSv-6 mSv vuodessa, vaaditaan annosten arviointiohjelma suoritettuna työpaikan annosvalvontana tai henkilökohtaisena annosvalvontana; (c) on todennäköisesti yli 6 mSv vuodessa, vaaditaan henkilökohtainen annosvalvonta. Jos henkilökohtaista annosvalvontaa tai työpaikan annosvalvontaa suoritetaan, tiedoista on pidettävä asianmukaista rekisteriä. 1.7.3. Laadunvarmistus Toimivaltaisen viranomaisen hyväksymiin kansainvälisiin, kansallisiin tai muihin vaatimuksiin perustuvat laadunvarmistusohjelmat on laadittava kaikkien erityismuodossa olevien radioaktiivisten aineiden, heikosti leviävien radioaktiivisten aineiden ja kollien suunnittelua, valmistusta, testausta, asiakirja-aineistoa, käyttöä, kunnossapitoa ja tarkastusta varten sekä kuljetukseen ja välivarastointiin liittyviä tapahtumia varten tämän direktiivin noudattamisen varmistamiseksi. Todistusaineisto, joka osoittaa, että suunnitteluvaatimukset on täydellisesti toteutettu, on oltava toimivaltaisen viranomaisen saatavilla. Valmistajan, lähettäjän tai käyttäjän on tarjottava toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisuudet pakkauksen tarkastamiseen valmistuksen ja käytön aikana ja osoitettava, että: (a) valmistusmenetelmät ja käytetyt materiaalit vastaavat hyväksyttyjä rakennetyyppivaatimuksia; ja (b) kaikki pakkaukset tarkastetaan säännöllisesti ja tarpeen vaatiessa korjataan ja pidetään hyvässä kunnossa niin, että ne jatkuvasti myös toistuvasti käytettynä täyttävät kaikki asiaankuuluvat määräykset ja vaatimukset. Jos toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntä vaaditaan, on hyväksynnässä otettava Huom.ioon laadunvarmistusohjelman kattavuus. 1.7.4. Erityisjärjestelyt 1.7.4.1. Erityisjärjestelyt tarkoittavat toimivaltaisen viranomaisen hyväksymiä toimenpiteitä, joiden mukaisesti voidaan kuljettaa radioaktiivisten aineiden lähetyksiä, jotka eivät täysin täytä tämän direktiivin säännöksiä. Huom. Erityisjärjestelyt eivät ole kohdan 1.5.1 tarkoittamia määräaikaisia poikkeuksia. 1.7.4.2. Lähetyksien, joihin ei käytännössä voida soveltaa luokan 7 määräyksiä, kuljettaminen on sallittu vain erityisjärjestelyin. Toimivaltainen viranomainen voi hyväksyä yksittäisen tai suunnitellun sarjalähetyksen kuljetuksen erityisjärjestelyin edellyttäen, että toimivaltainen viranomainen on todennut, ettei tämän direktiivin luokkaa 7 koskevia säännöksiä voida soveltaa ja että tämän direktiivin mukaiset tarpeelliset turvallisuusvaatimukset muuten täyttyvät. Kuljetuksessa kokonaisturvallisuustason on oltava vähintään sama, joka saavutettaisiin, jos kaikki asiaankuuluvat vaatimukset olisi täytetty. Tämän tyyppisille kansainvälisille lähetyksille vaaditaan monenkeskinen hyväksyntä. 1.7.5. Radioaktiiviset aineet, joilla on muita vaarallisia ominaisuuksia Radioaktiivisten ja fissioituvien ominaisuuksien lisäksi muut kollin sisällön lisävaarat, kuten räjähtävyys, palavuus, pyroforisuus, kemiallinen myrkyllisyys ja syövyttävyys, on myös otettava Huom.ioon asiakirjoissa, pakkaamisessa, varoituslipukkeissa, merkinnöissä, suurlipukkeissa, kuormauksessa, tilapäisessä säilytyksessä, kollien erottelussa ja kuljetuksessa, jotta kaikki tässä direktiivissä säädetyt asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät. LUKU 1.8 Tarkastukset ja muut toimenpiteet, joilla varmistetaan, että turvallisuusmääräyksiä on noudatettu 1.8.1. Vaarallisten aineiden hallinnollinen valvonta 1.8.1.1. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi kansallisella alueellaan, milloin tahansa, suorittaa pistokoeluonteisesti tarkastuksia, joissa tarkastetaan, täyttävätkö vaarallisten aineiden kuljetukset niille asetetut määräykset. Nämä tarkastukset on tehtävä kuitenkin siten, ettei henkilöt, omaisuus tai ympäristö vaarannu eikä tieliikenne Huom.attavasti häiriinny. 1.8.1.2. Eri osapuolten, jotka ovat tekemisessä vaarallisten aineiden kuljetusten kanssa (luku 1.4), on viipymättä, Huom.ioiden heidän vastuunsa, toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ja heidän asiamiehelleen tarvittava tieto valvontaa varten. 1.8.1.3. Toimivaltaisen viranomainen voi myös suorittaa valvontaa yrityksiin, jotka ovat tekemisissä vaarallisten aineiden kuljetusten kanssa (luku 1.4), tiedustella tarvittavia asiakirjoja ja ottaa näytteitä tutkintaa varten vaarallisista aineista tai pakkauksista edellyttäen, että turvallisuus ei vaarannu. Vaarallisten aineiden kuljetusten eri osapuolten (luku 1.4) on annettava mahdollisuus valvontaa varten päästä ajoneuvoihin tai ajoneuvojen osiin ja varusteisiin ja asennuksiin, jos se on mahdollista ja kohtuullista. He voivat, jos he katsovat tarpeelliseksi, määrätä yrityksestä henkilön, joka seuraa toimivaltaisen viranomaisen edustajaa. 1.8.1.4. Jos toimivaltaiset viranomaiset havaitsevat, että tämän direktiivin säännöksiä ei ole noudatettu, he voivat kieltää lähetyksen tai keskeyttää kuljetuksen, kunnes todetut viat on korjattu, tai he voivat määrätä muita tarvittavia toimenpiteitä. Kuljetuksen keskeytys voidaan tehdä paikan päällä tai muussa viranomaisen määräämässä turvallisessa paikassa. Nämä toimenpiteet eivät saa aiheuttaa Huom.attavaa häiriötä tieliikenteelle. 1.8.2. Keskinäinen hallinnollinen tuki 1.8.2.1. Jäsenvaltioiden on sovittava keskinäisestä hallinnollisesta tuesta tämän direktiivin noudattamiseksi. 1.8.2.2. Jos jäsenvaltio havaitsee, että sen alueella vaarallisten aineiden kuljetusten turvallisuutta on rikottu erittäin vakavasti tai toistuvasti yrityksen toimesta, jonka pääkonttori on toisessa jäsenvaltiossa, on sen ilmoitettava kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, jossa turvallisuuden erittäin vakava tai toistuva rikkominen on havaittu, voi vaatia, että sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jonka alueella olevan kyseisen yrityksen pääkonttori sijaitsee, on ryhdyttävä toimenpiteeseen(-teisiin) rikkojaa (-jia) vastaan. Henkilöiden tietojen siirto ei ole sallittu, ellei sitä tarvita erittäin vakavien tai toistuvien rikkomusten syyttämistä varten. 1.8.2.3. Ilmoituksen saaneen viranomaisen on oltava yhteydessä toimivaltaisten viranomaisten kanssa siinä jäsenvaltiossa, jossa rikkomukset on havaittu, ja jossa yritystä koskevat toimenpiteet tarvittaessa on tehty. 1.8.3. Turvallisuusneuvonantaja Huom. Kohdan 1.8.3 määräykset ovat voimassa ainoastaan, jos toimivaltaiset viranomaiset siinä maassa tai maissa, joille kuljetusketjun eri osapuolet ovat vastuussa, ovat ryhtyneet tarvittaviin hallinnollisiin toimenpiteisiin määräysten toimeenpanemiseksi. 1.8.3.1. Jokaisen vaarallisten aineiden tiekuljetuksia tai näihin kuljetuksiin liittyviä kuormaus- tai purkamistoimia suorittavan yhtiön on nimettävä yksi tai useampi vaarallisten aineiden kuljetusten turvallisuusneuvonantaja, jonka tehtävänä on avustaa tästä toiminnasta ihmisille, omaisuudelle tai ympäristölle aiheutuvien vaarojen torjunnassa. 1.8.3.2. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat säätää, että näitä määräyksiä ei sovelleta yrityksiin, (a) joiden kyseiset toimet kunkin kuljetusyksikön osalta koskevat pienempiä määriä kuin kohtien 1.1.3.6, 2.2.7.1.2 ja lukujen 3.3 ja 3.4 mukaisesti on määritelty, tai (b) jotka eivät harjoita pääasiallista tai sivutoimista vaarallisten aineiden kuljetustoimintaa tai tällaisiin kuljetuksiin liittyviä kuormaus- tai purkamistoimia, vaan harjoittavat satunnaisesti kansallisia vaarallisten aineiden kuljetuksia tai tällaisiin kuljetuksiin liittyvää kuormaus- tai purkamistoimintaa, jotka voisivat aiheuttaa vaaratilanteita tai saastuttaa vain vähäisessä määrin. 1.8.3.3. Neuvonantaja toimii yhtiön johdon vastuulla tärkeimpänä tehtävänään tutkia keinoja ja edi