Komission päätös,

tehty 30 päivänä tammikuuta 2002,

tukijärjestelmästä, jonka Ranska aikoo toteuttaa lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämisen hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 372)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2002/610/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

(1) Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 13. lokakuuta 2000 päivätyllä kirjeellä tukijärjestelmästä, jonka tarkoituksena on helpottaa uusien lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämistä.

(2) Komissio on ilmoittanut Ranskalle 22. joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa uusien reittien kustannusten kattamiseen tarkoitettujen toimintatukien osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Komissio ilmoitti Ranskalle samassa kirjeessä päätöksestään olla vastustamatta ennalta tehtävän toteutettavuustutkimuksen rahoittamista.

(3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksesta tästä toimenpiteestä.

(4) Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta. Komissio on toimittanut huomautukset Ranskalle lausuntoa varten ja saanut sen lausunnon 3. elokuuta 2001 päivätyssä kirjeessä.

II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

(5) Toimenpiteillä, joiden johdosta komissio on päättänyt aloittaa tutkimusmenettelyn, pyritään lieventämään uusien lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämisestä johtuvia taloudellisia vaikeuksia.

(6) Tuen enimmäiskesto on kolme vuotta, ja sen suhteellinen enimmäismäärä on 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ja absoluuttinen enimmäismäärä miljoona euroa ensimmäisenä vuonna (kaksi kolmasosaa ensimmäiselle vuodelle myönnetystä tuesta toisena vuonna ja yksi kolmasosa ensimmäisen vuoden tuesta kolmantena vuonna).

(7) Tukea voidaan antaa vain hankkeille, joihin osallistuu useita liikenneketjun toimijoita sekä laivaajia. Tukea saavien hankkeiden tarkoituksena on oltava uuden merireitin perustaminen a) ranskalaisten satamien välille tai b) ranskalaisen sataman ja jonkin muun yhteisön jäsenvaltion sataman välille.

(8) Tukikelpoisia kustannuksia ovat yhteisön rahoitustuen myöntämisestä yhdistettyjen tavarakuljetusten edistämiseksi toteutettaville innovatiivisille toimille 1 päivänä lokakuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2196/98(2) nojalla tukikelpoiset kustannukset, toisin sanoen seuraavat:

a) kuljetusyksikköjen (kuorma-autojen, perävaunujen, puoliperävaunujen, vaihtokuormatilojen, vähintään 20 jalan konttien) vuokraus-, leasing- tai poistokustannukset;

b) liikkuvan kaluston (mukaan lukien vetureiden) sekä sisävesi- ja merialusten vuokraus-, leasing- tai poistokustannukset edellyttäen, että sisävesialusten osalta noudatetaan sisävesiliikenteen rakenteellista tervehdyttämistä koskevia erityissääntöjä;

c) investointimenot tai vuokraus-, leasing- tai poistokustannukset kalustosta, jonka avulla suoritetaan uudelleenlastaus rautateiden, sisävesiväylien, merireitin ja maanteiden välillä;

d) rautateiden, sisävesiliikenteen ja meriliikenteen infrastruktuurien käyttökustannukset, lukuun ottamatta satamamaksuja ja uudelleenlastauskustannuksia;

e) ennakolta testatun ja validoidun tekniikan, teknologian tai kaluston, erityisesti liikenteen tietotekniikan, kaupalliseen hyödyntämiseen liittyvät menot;

f) henkilöstön koulutukseen ja hankkeen tulosten levittämiseen liittyvät kustannukset sekä kustannukset tiedotus- ja viestintätoimenpiteistä, joita toteutetaan uusista kuljetuspalveluista tiedottamiseksi.

Edellä a, b, c ja e alakohdassa tarkoitetut kustannukset ovat tukikelpoisia sillä edellytyksellä, että tuen saaja sitoutuu pitämään kaluston kyseisellä reitillä.

Menettelyn aloittamisen syyt

(9) Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio ilmaisi epäilevänsä, voidaanko täytäntöönpanoa koskevilla säännöillä taata, että toimintatuet ovat sekä välttämättömiä että oikeassa suhteessa haluttuun tavoitteeseen nähden. Komission varaukset liittyivät muun muassa seuraaviin kohtiin:

a) Suunniteltujen toimenpiteiden avulla on voitava vähentää maantieliikenteen osuutta liittämällä lyhyen matkan meriliikenne ovelta ovelle tapahtuvien intermodaalisten liikennepalvelujen ketjuun. Toimenpiteet eivät saa johtaa liikennevirtojen kääntymiseen naapurisatamista eivätkä muista sellaisista liikennemuodoista, joilla myös on myönteinen vaikutus kestävää liikkuvuutta koskevan politiikan kannalta, kuten rautatieliikenteestä tai sisävesiliikenteestä.

b) Komissio korosti menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, että tukijärjestelmän rahoituksen avoimuuden takaamiseksi, sen valvonnan helpottamiseksi ja ristikkäistukien välttämiseksi tuen vastaanottavalla oikeussubjektilla on oltava erillinen kirjanpito, jotta valittujen hankkeiden rahoitukseen liittyvät rahavirrat ovat selvästi tunnistettavissa.

c) Komissio korosti myös, että Ranskan viranomaisten rahoittamien hankkeiden valintaperusteita ei määritelty riittävän tarkasti. Komissio katsoo, että valintamenettelyjen on varmistettava, että toimintatukea myönnetään ainoastaan hankkeille, jotka ovat pitkällä aikavälillä elinkelpoisia ja voivat todella edistää lyhyen matkan meriliikennesektorin kehittymistä. Menettelyjen on myös varmistettava, ettei liikenneketjujen liikenteenharjoittajia eikä laivaajia syrjitä kansallisuuden perusteella.

d) Komissio mainitsi myös, että koska tukien tarkoituksena on ainoastaan helpottaa sellaisten lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämistä, jotka ovat pitkällä aikavälillä kaupallisesti elinkelpoisia, tuet eivät periaatteessa saisi kasautua samalle reitille asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden suorittamisesta maksettavan rahallisen korvauksen kanssa.

III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(10) Kun päätös menettelyn aloittamisesta oli julkaistu, useat asianomaiset (meriliikenteen harjoittajat ja satamaviranomaiset) esittivät komissiolle huomautuksensa. Ne yhtyvät suurelta osin komission epäilyihin ja painottavat, että uusien lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistäminen ei saa johtaa siihen, että liikenne siirtyy nykyisiltä meriliikennereiteiltä, joita muut liikenteenharjoittajat tarjoavat muista satamista, uusille tukea saaville reiteille, kun tarkoituksena on vähentää tieliikenteen osuutta ja lisätä merikuljetusten suhteellista osuutta. Jotkin asianomaiset ovat tuoneet julki huolensa siitä, miten tuen intensiteetti saataisiin pidettyä riittävän alhaisena, erityisesti tapauksissa, joissa valtion tuet ja yhdistettyä kuljetusta koskeville kokeiluhankkeille (PACT) tarkoitetut yhteisön tukitoimenpiteet kohdistuvat samaan edunsaajaan. Huomautuksissa korostettiin myös sitä, että on tärkeää luoda kansallisella tasolla selkeä ja avoin tuettavien hankkeiden valintamenettely, erityisesti siksi, että kyseisiin markkinoihin kohdistuvan tuen vaikutukset tulisivat varmasti otetuiksi huomioon.

IV RANSKAN HUOMAUTUKSET

(11) Ranskan viranomaiset ovat korostaneet haluavansa luoda tukijärjestelyn avoimesti ja syrjimättä huolehtien siitä, että sellaisia hankkeita ei tueta, jotka voivat johtaa kilpailun vääristymiseen suhteessa muihin nykyisiin tieliikenteelle vaihtoehtoisiin liikennemuotoihin. Toisaalta ne vastustavat ajatusta, jonka mukaan uuden palvelun käynnistämisen edellytyksenä olisi alan viranomaisten ja nykyisten toimijoiden etukäteissuostumus. Sen sijaan Ranskan viranomaiset ovat hyväksyneet, että milloin sama taho saa toimintatukea ja muuta yhteisön tukea, tukikelpoisten menojen 30 prosentin intensiteetti lasketaan kaikkien tukien, sekä kansallisten että yhteisön, kokonaismäärän perusteella.

V ARVIOINTI TUESTA

(12) Tarkasteltavina olevat toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tukia. Ne rahoitetaan valtion varoista ja ne hyödyttävät yksittäisiä yrityksiä alentamalla kustannuksia, jotka näiden olisi muuten pitänyt maksaa. Koska nämä yritykset toimivat lyhyen matkan meriliikenteen markkinoilla, mikä on kansainvälistä, muiden yhteisön liikenteenharjoittajien kilpailulle avointa taloudellista toimintaa, voidaan olettaa, että tuen vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan koskeva edellytys täyttyy.

(13) Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään tietyistä poikkeuksista saman artiklan 1 kohdassa asetettuun kieltoon. Komissio katsoo, että mikään 2 kohdassa määrätyistä poikkeuksista ei sovellu kyseiseen tukeen. Tuen tarkoituksena on helpottaa lyhyen matkan meriliikennepalvelujen kehittämistä, joten komission mukaan tuen soveltuvuutta olisi tarkasteltava 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen perusteella.

(14) Yhteisön suuntaviivoissa meriliikenteen valtion tuille(3) määritellään, mitä valtiontukiohjelmia voidaan ottaa käyttöön yhteisön meriliikennealan etujen ajamiseksi. Sen 2.2 kohdassa mainitaan erityisesti, että työpaikkojen turvaamisen, merenkulkutaitojen säilyttämisen ja turvallisuuden parantamisen lisäksi voidaan ottaa huomioon myös muita yhteisen liikennepolitiikan tarpeita, kuten kestävää liikkuvuutta koskevan yhteisön sääntelyn luominen ja siihen liittyen lyhyen matkan meriliikenteen edistäminen ja niiden kaikkien mahdollisuuksien hyödyntäminen.

(15) Lyhyen matkan merenkulun kehittämisestä antamassaan tiedonannossa(4) komissio korostaa kyseisen liikennemuodon merkitystä kestävän ja turvallisen liikenteen edistämiselle, yhteisön yhtenäisyyden vahvistamiselle ja liikenteen tehostamiselle intermodaalisuuden avulla. Siinä myös todetaan, että lyhyen matkan merikuljetuksia on edistettävä kaikilla tasoilla: niin yhteisön, valtion kuin alueiden tasolla.

(16) Yhteisö on tukenut lukuisia lyhyen matkan merikuljetuksiin liittyviä hankkeita neljännestä tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmasta, PACT-hankkeina ja Välimeren alueen kolmansien maiden talous- ja yhteiskuntarakenteiden uudistamisen liitännäistoimenpiteinä (Meda) tai aluekehitysrahaston (EAKR) liitännäistoimenpiteinä. Tämän liikennemuodon kehityksen esteenä ovat erityisesti uusien hankkeiden korkeat käynnistämiskustannukset.

(17) Suunnitellut tukitoimenpiteet kuuluvat tähän asiayhteyteen. Niiden tavoitteena on täydentää kansallisella ohjelmalla PACTiin kuuluvia yhteisön tukitoimia rahoittamalla lisähankkeita, joista jotkin eivät täytä yhteisön tuen edellytyksiä, sillä niihin osallistuu vain oman valtion toimijoita.

(18) Jotta toimenpiteisiin voitaisiin soveltaa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, niiden on oltava ehdottomasti oikeassa suhteessa tavoitteeseen eivätkä ne saa vaikuttaa kaupan edellytyksiin yhteisen edun vastaisella tavalla. Lisäksi komissio on todennut, että nämä toimenpiteet ovat toimintatukia, jotka ovat periaatteessa perustamissopimuksen vastaisia(5). Tällaiset tuet voidaan hyväksyä vain poikkeuksellisesti ympäristönsuojelun valtiontukia koskevien komission suuntaviivojen(6), alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen(7) ja maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen(8) mukaisesti.

(19) Tässä nimenomaisessa tapauksessa komissio toteaa, että tukien tavoite on samansuuntainen kuin lyhyen matkan meriliikenteelle myönnettäviä tukia koskevan yhteisön politiikan tavoite, mutta komission on varmistuttava siitä, että tukien yksityiskohdat eivät johda kilpailun vääristymiseen yhteisen edun vastaisella tavalla.

(20) Otettuaan huomioon menettelyn aloittamiseen johtaneet syyt ja asianomaisten esittämät huomautukset komissio toteaa seuraavaa:

(21) Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet tukemaan vain hankkeita, joiden on osoitettu (esimerkiksi ennalta tehdyllä toteutettavuustutkimuksella) todella vähentävän tieliikenteen osuutta johtamatta kuitenkaan liikennettä pois ympäristöystävällisemmistä liikennemuodoista, kuten rautatie- ja sisävesiliikenteestä. Näin ollen valitut hankkeet ovat ensisijaisesti yhdistettyjen kuljetusten hankkeita. Sitä paitsi Ranskan viranomaiset ovat täsmentäneet, että uusien lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käsite kattaa kaikki reitit, joissa sekä lähtö- että saapumispaikka poikkeavat nykyisillä markkinoilla olevien reittien lähtö- ja saapumispaikoista. Komissio katsoo, että nämä sitoumukset yhdistettyinä hankkeiden avoimeen valintamenettelyyn (ks. johdanto-osan 23 kappale) poistavat vaaran, että suunniteltu tukijärjestelmä johtaisi yhteisen edun vastaiseen liikenteen siirtymiseen.

(22) Voidakseen hyötyä tukitoimenpiteistä reittihankkeen kumppanien on muodostettava erillinen oikeussubjekti, mikä merkitsee hankkeen kumppanien kirjanpidosta erillisen kirjanpidon perustamista. Komissio katsoo, että erillinen oikeussubjekti, joka muodostetaan nimenomaan tukitoimenpiteiden edunsaajaksi, varmistaa tukijärjestelmän taloudellisen avoimuuden. Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan siinä tapauksessa, että kyseisellä oikeussubjektilla on muuta taloudellista toimintaa, tästä on pidettävä erillistä kirjanpitoa.

(23) Ranskan viranomaiset ovat täsmentäneet, että uusien lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämiseen myönnettävän tuen saajalle ei voida myöntää samaa reittiä varten korvausta julkisen palvelun velvoitteen hoitamisesta. Sen sijaan tämän tuen saajalle voidaan myöntää yhteisön tukia erityisesti PACT-ohjelmasta ja sen tulevaisuudessa korvaavasta Marco Polo -ohjelmasta. Ranskan viranomaiset ovat kuitenkin maininneet, että siinä tapauksessa tuen intensiteetti - enintään 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista - lasketaan sekä kansallisten että yhteisön tukien kokonaismäärästä. Komissio katsoo, että 30 prosentin ylärajan soveltaminen silloin, kun kansallista ja yhteisön tukea myönnetään samalle taholle, rajoittaa osaltaan tuen vaikutuksia alan kilpailuun.

(24) Ranskan viranomaiset ovat täsmentäneet tutkimusmenettelyn aikana hankkeiden valintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Ne ovat maininneet, että hankkeista on laadittava esittelyaineisto, johon sisältyvät seuraavat asetuksen (EY) N:o 2196/98 6 artiklan 2 kohdassa mainitut olennaiset tiedot:

- hanke, sen esittäjät ja vastaanottava oikeussubjekti,

- haetun tuen määrä,

- hankkeen tavoitteet, sen perustelut, mahdollinen asiakaskunta, palvelun hinta ja taso, arvioidut tulot ja kannattavuus,

- yksityiskohtaiset tiedot kustannuksista budjettikohdittain,

- tuen tarve ja tiedot muusta rahoituksesta,

- odotetut suorat ja epäsuorat vaikutukset työpaikkojen syntymiseen,

- ympäristöön ja turvallisuuteen kohdistuvat edut verrattuna nykytilanteeseen.

(25) Ranskan viranomaiset ovat myös todenneet, että tukihakemuksiin sisältyvässä aineistossa on oltava toteutettavuustutkimus sekä liiketoimintasuunnitelma, joista käy ilmi hankkeen toteutuskelpoisuus. Aineistosta pyydetään lausuntoa liikenneministeriön alaiselta valintakomitealta, johon kuuluu ministeriön edustajien lisäksi edustaja intermodaalitoimia ja yhdistettyjä kuljetuksia käsittelevästä toimistosta (joka edustaa Ranskaa PACT-ohjelmassa) sekä valtiovarainministeriön edustaja. Komitea voi halutessaan kuulla asiantuntijoita, joilla on neuvoa-antava asema.

(26) Avoimuuden ja kyseisten liikenteenharjoittajien tasavertaisen kohtelun takaamiseksi hankkeiden valintamenettelyssä Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet noudattamaan seuraavia menettelytapoja:

a) Kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistaan säännöllisesti (esimerkiksi jokaisen kalenterivuoden alussa) Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistavana ilmoituksena, jossa mainitaan tukijärjestelmän yksityiskohtaiset tiedot, noudatettava menettely sekä ehdokkaiden valintaperusteet.

b) Ranskassa sijaitsevan sataman ja muussa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välistä reittiä koskevasta hankkeesta julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä aieilmoitus, jossa mainitaan hankkeen tarkoitus ja suunnitellun tuen enimmäismäärä. Ilmoituksessa pyydetään asianomaisia ilmoittautumaan 15 arkipäivän kuluessa. Jos joku asianomaisista vastustaa suunnitelmaa ja esittää perustelut vastustukselleen, tukihankkeesta on ilmoitettava komissiolle ja haettava etukäteislupaa.

(27) Komissio katsoo, että 24 kappaleessa tarkoitettu hankkeiden valintamenettely, jonka Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan, ja komission etukäteisluvan hakeminen tapauksessa, jossa joku uuden kansainvälisen reitin käynnistämisen koskettama asianomainen vastustaa asiaa, riittävät yhdessä varmistamaan avoimuuden ja sen, ettei ketään liikenneketjun toimijaa syrjitä kansalaisuuden perusteella.

(28) Komissio panee myös merkille, että kyseisten tukien enimmäiskesto on kolme vuotta ja että niiden intensiteetti laskee asteittain. Kolme vuotta on myös yhteisön PACT-ohjelmasta myöntämän rahoituksen enimmäiskesto. Komission mielestä tuelle asetettu enimmäiskesto, sen asteittainen pieneneminen ja kaksinkertainen intensiteettirajoitus (sekä absoluuttiselle määrälle että prosenttiosuudelle tukikelpoisista kustannuksista asetettu raja) rajoittavat tukien vaikutusta alalla vallitsevaan kilpailuun.

VI PÄÄTELMÄT

(29) Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että toimintatukien soveltuvuutta Ranskan suunnittelemien uusien lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämiseen koskevat epäilyt poistuvat,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Ranska suunnittelee myöntävänsä uusien lyhyen matkan meriliikennepalvelujen käynnistämiseen, soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

Tästä syystä tukijärjestelmän toteuttaminen hyväksytään.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 30 päivänä tammikuuta 2002.

Komission puolesta

Loyola De Palacio

Varapuheenjohtaja

(1) EYVL C 37, 3.2.2001, s. 16.

(2) EYVL L 277, 14.10.1998, s. 1.

(3) EYVL C 205, 5.7.1997, s. 5.

(4) KOM(1999) 317 lopullinen.

(5) Ks. erityisesti päätökset perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta asioissa C 2/97 (EYVL C 93, 22.3.1997) ja C 21/98 (EYVL C 227, 28.8.1999).

(6) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3.

(7) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

(8) EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2.