1999/270/EY: Komission päätös, tehty 2 päivänä joulukuuta 1998, Saksan tuesta kivihiiliteollisuuden hyväksi 1998 (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4026) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 109 , 27/04/1999 s. 0014 - 0023



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 2 päivänä joulukuuta 1998, Saksan tuesta kivihiiliteollisuuden hyväksi 1998 (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4026) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/270/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon jäsenaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevasta yhteisön järjestelmästä 28 päivänä houlukuuta 1993 tehdyn komission päätöksen N:o 3632/93/EHTY(1), ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan. sekä katsoo seuraavaa: I Saksa on 28 päivänä lokakuuta 1997 päivätyssä kirjeessään antanut päätöksen N:o 3632/93/EHTY 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolle tiedoksi ne tukitoimenpiteet, jotka se aikoo toteuttaa kivihiiliteollisuuden hyväksi vuoden 1998 aikana. Saksa on komission pyynnöstä antanut lisätietoja 26 päivänä maaliskuuta 1998, 28 päivänä huhtikuuta 1998, 27 päivänä elokuuta 1998, 23 päivänä lokakuuta 1998 ja 4 päivänä marraskuuta 1998 päivätyissä kirjeissään. Saksa on 26 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyssä kirjeessään antanut päätöksen N:o 3632/93/EHTY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi kivihiilipolitiikan uudet, vuoteen 2002 asti ulottuvat suuntaviivat, joissa muutetaan sitä suunnitelmaa, johon komissio on ottanut myönteisen kannan kivihiiliteollisuudelle vuonna 1994 myönnettävästä tuesta tekemässään päätöksessä N:o 94/1070/EHTY(2) (jäljempänä vuoden 1994 uudelleenjärjestelysuunnitelma). Päätöksen N:o 3632/93/EHTY mukaisesti komissio ottaa ensin kantaa siihen, onko kivihiiliteollisuuden tuotannon nykyaikaistamista, järkeistämistä, uudelleenjärjestelyä ja vähentämistä koskeva suunnitelma yhdenmukainen päätöksessä esitettyjen yleisten ja erityisten päämäärien kanssa. Päätöksen N:o 3632/93/EHTY mukaisesti komissio päättää seuraavista rahoitustoimenpiteistä vuodelle 1998: a) päätöksen 3 artiklan mukainen 5 171 miljoonan Saksan markan suuruinen toimintatuki b) päätöksen 4 artiklan mukainen 3 164 miljoonan Saksan markan suuruinen tuotannon vähentämistuki c) päätöksen 3 artiklan mukainen 81 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki ammattitaitoisen kaivostyövoiman säilyttämiseksi (Bergmannsprämie) d) päätöksen 5 artiklan mukainen 1 011 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki poikkeuksellisten kustannusten kattamiseksi RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG, Preussag Anthrazit GmbH ja Sophia Jacoba GmbH -yrityksille; tuen muodostavat - RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG, ja Preussag Anthrazit GmbH -yrityksille myönnettävä 161 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki niiden lisäkustannuksien kattamiseksi, jotka aiheutuvat uudelleenjärjestelyyn liittyvästä vesihuollosta - RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG, ja Sophia Jacobs GmbH -yrityksille myönnettävä 850 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki niiden kustannusten kattamiseksi, jotka ovat aiheutuneet tai aiheutuvat kivihiiliteollisuuden uudelleenjärjestelystä ja jotka eivät liity tavanomaiseen tuotantoon. Rahoitustoimenpiteet, jotka Saksa aikoo toteuttaa kivihiiliteollisuuden hyväksi, kuuluvat päätöksen N:o 3632/93/EHTY 1 artiklan 1 kohdan säännösten soveltamisalaan. Näin ollen komission on päätettävä kyseisistä toimenpiteistä 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tässä yhteydessä komissio arvioi, onko tuki yhteensopiva edellä mainitun päätöksen 2 artiklassa esitettyjen yleisten päämäärien ja vaatimusten, 3 ja 4 artiklassa esitettyjen erityisvaatimusten ja yhtenäismarkkinoiden asianmukaisen toiminnan kanssa. Lisäksi komissio arvioi päätöksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ovatko ilmoitetut toimenpiteet yhdenmukaiset Saksan esittämän nykyaikaistamista, järkeistämistä ja uudelleenjärjestelyä koskevan suunnitelman kanssa. Kivihiiltä tuottava yritys RJB Mining plc, joka on Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 80 artiklassa tarkoitettu yritys, nosti 20 päivänä heinäkuuta 1998 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimessa kanteen(3) niitä Saksan kivihiiliteollisuuden hyväksi vuonna 1997 myönnettyjä tukitoimia vastaan, jotka on hyväksytty 10 päivänä kesäkuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä. II Saksan liittotasavallan hallitus, Nordrhein-Westfalenin ja Saarlandin osavaltioiden hallitukset sekä kaivosteollisuusyritykset ja kaivos- ja sähköntuotantoalan ammatilliset järjestöt tekivät 13 päivänä maaliskuuta 1997 päätöksen N:o 3632/93/EHTY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun sopimuksen uusista suuntaviivoista Saksan kivihiiliteollisuudelle vuosien 1998 ja 2005 väliseksi ajanjaksoksi. Sopimuksen mukaan vuosittaista tuotantomäärää vähennetään jatkuvasti siten, että se on 37 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia vuonna 2002, ja henkilöstöä supistetaan 30 000 työntekijällä yhteensä 56 000 työntekijään oheistoiminnot mukaan luettuina. Tuotanto keskitetään tällöin kahteentoista kaivokseen. Vaikka suunnitelma koskee ajanjaksoa vuoteen 2005 asti, marraskuussa 1997 päätettyjä yksittäisiä toimenpiteitä sovelletaan vain päätöken N:o 3632/93/EHTY voimassaolon ajan. Kustannuskehitys, tuontihiilen hinta ja myyntimahdollisuudet eivät ole arvioitavissa riittävän varmasti, jotta voitaisiin määrittää täsmällisesti, kuinka nopeasti alan tuotantoa on jatkossa vähennettävä. Komissio on tarkastellut nykyaikaistamista, järkeistämistä, uudelleenjärjestelyä ja tuotannon vähentämistä koskevaa suunnitelmaa RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG ja Preussag Anthrazit GmbH - yritysten yksittäisten kaivosten osalta. Kivihiiliteollisuuden nykyaikaistamista, järkeistämistä, uudelleenjärjestelyä ja tuotannon vähentämistä koskeva suunnitelma ajalle 1998-2002 Kaivosteollisuuden suunnittelu, johon perustuvat suunnitelmat Saksan kivihiiliteollisuuden nykyaikaistamiseksi, järkeistämiseksi, uudelleenjärjestelyksi ja tuotannon vähentämiseksi, perustuu seuraaviin päämääriin: - hyödynnetään vähentynyt rahoitus mahdollisimman tehokkaasti - supistetaan tuotantoa ja kustannuksia - nykyisten suunnitelmien mukaan säilytetään pääsy tärkeimpiin esiintymiin ja pidetään pohjoiseen laajentumista koskeva vaihtoehto avoimena - varmistetaan laadukkaan tuotteen toimittaminen asiakkaalle sovittuna ajankohtana - vähennetään henkilökuntaa siten, että sosiaaliset näkökohdat otetaan huomioon ja yrityksistä johtuvia irtisanomisia vältetään - otetaan huomioon toimenpiteiden alueelliset vaikutukset. Päämäärien saavuttamiseksi yritysten kaivosten tilanne arvioitiin seuraavien kriteerien mukaisesti: - esiintymien laajuus - hiilen laatu - kustannukset. Kyseiset yhdenmukaiset kriteerit mahdollistanevat tuotantolaitosten nykyisen tilanteen ja tulevan kehityksen arvioinnin. Asianomaiset yritykset ovat toimittaneet komissiolle tältä pohjalta seuraavassa esitetyt tiedot. RAG Aktiengesellschaft -yrityksen tuotantoyksikköjen uudelleenjärjestely A. Tuotantolaitosten sulkeminen - Emschermulde ja Hugo/Consolidationin ja Ewald/Schlägel& Eisenin kaivokset - Lippemulde ja Fürst Leopold/Wulfenin ja Westerholtin kaivokset - Ostin alue ja Haus Aden/Monopolin ja Heinrich Robertin kaivokset - Westffalenin kaivos. 1. Emschermulde ja Hugo/Consolidationin ja Ewald/Schlägel& Eisenin kaivokset Ensimmäisenä mainituista alueista päätettiin jo 1 päivänä heinäkuuta 1997 Emschermuldenin uudelleenjärjestelystä, joka toteutettiin perustamalla Ewald/Hugon yhteiskaivos. Edellä mainittu toimenpide on viimeinen vaihe siinä uudelleenjärjestelyssä, joka on ollut käynnissä tällä esiintymäaluella RAG Aktiengesellschaft -yrityksen perustamisesta lähtien. Ewald/Hugon kaivoksen toiminta on suunniteltu lopetettavaksi ennen 23 päivää heinäkuuta 2002. Tähän mennessä on hyvälaatuinen koksi louhittu tästä esiintymästä. Emschermulden esiintymäalue suljetaan tällöin lopullisesti. Vuonna 1997 tuotanto oli 4,4 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 6 832. 2. Lippemulde ja Fürst Leopold/Wulfenin ja Westerholtin kaivokset Lippemuldessa on suunniteltu ryhdyttävän seuraaviin toimiin: a) Fürst Leopold/Wulfenin ja Westerholtin kaivokset yhdistettiin 1 päivänä huhtikuuta 1998 Lippen yhteiskaivokseksi. Tuotantoyksikkö Fürst Leopold on tarkoitus pitää käytössä siihen asti, kunnes tuotantotekninen yhteenliittymä on saatu toteutetuksi vuonna 2001. b) Fürst Leopold/Wulfen alueen tuotantoa vähennetään asteitttain vuoteen 2001 mennessä taloudellisesti kannattavien esiintymien vähetessä ja louhosten ehtyessä. Kaivostiminnan ja maan pinnalla tapahtuvan tuotannon infrastruktuuri optimoidaan luopumalla kaivoksista ja niihin liittyvistä maan pinnalla olevista toiminnoista. Jäljelle jäävä tuotanto keskitetään Westerholtin tuotantoyksikköön. Vuonna 1997 tuotanto oli 4,9 miljoona hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 6 035. 3. Ostin alue ja Haus Aden/Monopolin ja Heinrich Robertin kaivokset Tällä alueella on suunniteltu ryhdyttävän seuraaviin toimiin: a) Haus Aden/Monopolin ja Heinrich Robertin kaivokset yhdistettiin 1 päivänä huhtikuuta 1998 Ostin yhteiskaivokseksi ja Haus Adenin kaivoksen pohjoiskenttä suljettiin. Monopolin louhoksen osalta tuotantoyksikkö Haus Aden pysyy käytössä vuoteen 2000 asti. b) Haus Aden/Monopolin Ja Heinrich Robertin louhosten välisen kaivostunnelini valmistuttua kaivosten tuotanto keskitetään tuotantoyksikköön Heinrich Robert. Tässä yhteydessä luovutaan joistain louhoksista, kaivoksista ja maan pinnalla olevista kaivoslaitteista. Näillä toimilla varmistetaan koksin tuotanto itäisellä kaivosalueella ja säilytetään pohjoiseen laajenemista koskeva vaihtoehto. Vuonna 1997 tuotanto oli 5 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 6 857. 4. Westfalenin kaivos Westfalenin kaivos suljetaan vuonna 2000. Esiintymää hyödynnetään kyseiseen ajankohtaan taloudellisesti parhaalla mahdollisella tavalla. Kustannukset pysyvät alhaisina, koska tuonnon lopettamisvaihe on jo aloitettu. Vuonna 1997 tuotanto oli 2,5 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 2 809. B. Muut toimet Edellä esiteltyjen toimien tarkoituksena on tuotantokapasiteetin pysyvä supistaminen. Niiden ohella jatketaan kaikissa käyttöön jäävissä tuotantolaitoksissa uudenaikaistamista, uudelleenjärjestelyä ja järkeistämistä. Kustannuksia voidaan tällä tavalla edelleen pienentää. Friedrich Heinrich/Rheinlandin kaivos Tuotantolaitokset yhdistettiin 1990-luvun alkupuoliskolla selkeyttämällä infrastruktuuria ja purkamalla tarpeettomat maan pinnalla olevat kaivoslaitteet tai ottamalla ne muuhun käyttöön. Tämän jälkeen saatiin tuottavuutta huomattavasti parannettua jatketulla järkeistämisellä. Keskittyminen tuottavimpiin louhoksiin ja siihen liittyvä tuotannon jatkuva lisääntyminen louhintapaikkaa kohti ovat vähentäneet käytössä olevien louhintaketjujen lukumäärää. Koska alueet, joissa tuotantoa oli vähennetty, samanaikaisesti optimoitiin, kaivos on nykyisin yksi vähiten tappiollisista kaivoksista. Vuonna 1997 tuotanto oli 3,7 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 4 117. Niederbergin kaivos Vähentyneestä tuotannosta huolimatta Niederbergin kaivoksen tilanne on parantunut tuotantokustannusten supistumisen johdosta. Jatkettu järkeistäminen vakauttaa kaivoksen tilanteen tulevaisuudessa. Vuonna 1997 tuotanto oli 2,2 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 2 424. Walsumin kaivos Walsumin kaivos kuuluu yrityksen tehokkaimpiin ja malmivaroiltaan suurimpiin kaivoksiin. Kerrosten tarkka valitseminen ja tietyt tekniset toimenpiteet auttanevat voittamaan louhinnassa ilmenneet väliaikaiset ongelmat ja varmistamaan kaivoksen tuotantokyvyn. Vuonna 1997 tuotanto oli 2,9 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 3 802. Lohberg/Osterfeldin kaivos Vaikka järkeistämistoimet vaikuttavat tällä hetkellä kielteisesti tuotantoyksikön kustannus- ja tehokkuustietoihin, Lohberg/Osterfeldin kaivoksessa tuotetaan korkealaatuista koksia. Kaivos on vakiintumisvaiheessa, ja piakkoin on saatu selkeytettyä kaivosten monimutkaista infrastruktuuria, joka johtuu yhdistymisestä aiemman Osterfeldin kaivoksen kanssa. Vuonna 1997 tuotanto oli 2,9 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 4 262. Prosper Hanielin kaivos Prosper Hanielin kaivoksen viime vuosien tuotantokustannukset kuuluvat yrityksen alhaisimpiin. Järkeistämisen odotetaan tuottavan lisää tuloksia lähivuosina. Vuonna 1997 tuotanto oli 3,7 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 4 078. Auguste Victorian kaivos Auguste Victorian kaivos on yrityksen tehokkaimpia ja malmivaroiltaan suurimpia kaivoksia. Kun kaivos oli ostettu BASF -yritykseltä vuonna 1992 ja täyisin yhdistetty yrityksen kaivostoimintaan vuonna 1996, järkeistämismahdollisuudet selvitettiin. Kaiken kaikkiaan myönteistä kehitystä haittaavat väliaikaisesti geologiset ongelmat. Vuonna 1997 tuotanto oli 3,1 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 4 174. Blumenthal/Haardin kaivos Myös Blumenthal/Haardin kaivoksessa on tällä hetkellä geologisia tuotanto-ongelmia. Näistä johtuva tuotannon väheneminen lisää kustannuksia väliaikaisesti. Kustannuksia voitaneen alentaa pysyvästi keskittämällä käytössä olevia kaivosalueita ja pitämällä avoimena mahdollisuus myöhemmässä vaiheessa liittyä edelleen avoimeen mahdollisuuteen laajentaa toimintaa pohjoiseen. Vuonna 1997 tuotanto oli 3,3 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 4 447. C. Suunniteltujen toimien vaikutukset Edellä esiteltyjen toimien vuoksi yrityksen kaivostoiminnasta vähennetään noin 44 500 työpaikkaa, joten vuoden 1992 keskimääräinen työntekijöiden lukumäärä 89 500 supistuu 45 000 työntekijään vuonna 2002. Tämä merkitsee noin 4 500 työntekijän vähentämistä vuosittain. Verrattuna vuoden 1994 uudelleenjärjestely-suunnitelmaan vähennetään vuoteen 2002 mennessä 14 500 työpaikkaa lisää. Nykyisten suunnitelmien mukainen henkilöstökehitys perustuu 4 prosentin tuottavuuden kasvuun vuosittain. Vuonna 1997 työntekijöitä oli yhteensä 60 820. Vuoden 1992 hintoina ilmaistut kustannukset vähenevät vuoteen 2002 mennessä 37 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohti, mikä on enemmän kuin kaksi kertaa vuoden 1994 uudelleenjärjestelysuunnitelmassa esitetty määrä (16 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohti). Reaalikustannukset olivat 31 päivään joulukuuta 1997 mennessä vähentyneet noin 21 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohti. Tuotantoa on tarkoitus vähentää vuoden 1992 47,6 miljoonasta hiiliekvivalenttitonnista vuodessa 30,1 miljoonaan hiiliekvivalenttitonniin vuonna 2002. Kyseisenä ajanjaksona tuotantoa vähennetään siten 8,2 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia enemmän kuin vuoden 1994 uudelleenjärjestelysuunnitelmassa oli ilmoitettu. Vuonna 1997 tuotannon määrä oli 38,7 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia. Saarbergwerke AG -yrityksen tuotantoyksikköjen uudelleenjärjestely Saksan kivihiiliteollisuuden uusista suuntaviivoista 13 päivänä maaliskuuta 1997 tehty sopimus johtaa siihen, että tuotantoa vähennetään edelleen ja yksi yrityksen kaivoksista suljetaan vuonna 2000. A. Tuotantolaitosten sulkeminen Göttelborn/Redenin kaivos Huolimatta vuosina 1990-1995 tehdyistä mittavista investoinneista Redenin, Göttelbornin ja Camphausenin kaivosten yhdistämiseksi tuotantoyksikkö on suljettava geologisten vaikeuksien vuoksi vuonna 2000. Vuonna 1997 tuotanto oli 1,9 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 2 899. B. Muut toimet Ensdorfin kaivos Kaivoksen uudenaikaistamisohjelma aloitettiin 1990 -luvun alussa, ja ohjelman ansiosta tuottavuus on voitu pitää korkeana. Ensdorfin kaivos oli perinteisesti tehokkain Saksan kaivoksista, ja sen tehokkuus pysynee ennallaan tässä tarkasteltuna ajanjaksona. edellytykset tähän ovat olemassa ja tuottavuuden jatkuva paraneminen varmistaa niiden säilymisen keskipitkällä aikavälillä. Vuonna 1997 tuotanto oli 2,5 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 2 231. Warndt/Luisenthalin kaivos Kaivoksen tehokkuuden odotetaan parantuvan, koska - vuoden 1999 lopulla luovutaan kahdesta louhoksesta - kehitettävien louhosten uudenlainen suunnittelu johtaa louhosten huomattaviin optimointeihin. Vuonna 1997 tuotanto oli 2,2 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia ja työntekijöiden lukumäärä 3 504. C. Suunniteltujen toimien vaikutukset Henkilöstön lukumäärää vähennetään 18 671 työntekijällä ja on 8 vuonna 2002, mikä merkitsee henkilöstön vähenemistä 10 193 työntekijällä. Henkilöstöä vähennetään siten vuoteen 2002 mennessä 6 työntekijää enemmän kuin vuoden 1994 uudelleenjärjestelysuunnitelmassa. Vuonna 1997 työntekijöitä oli 14 220. Vuoden 1992 hintoina ilmaistut kustannukset vähenevät vuoteen 2002 mennessä 100 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohti, mikä on 40 Saksan markkaa vähemmän hiiliekvivalenttitonnia kohti kuin vuoden 1994 uudelleenjärjestely-suunnitelmassa esitetty määrä. Reaalikustannukset olivat 31 päivään joulukuuta 1997 mennessä vähentyneet noin 44 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohti. Tuotantokapasiteettia supistetaan 8 miljoonasta hiiliekvivalenttitonnista vuonna 1992 vuoteen 2002 mennessä 5,1 miljoonaan hiiliekvivalenttitonniin. Tuotanto vähenee siten 2,2 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia enemmän kuin vuoden 1994 suunnitelmassa oli esitetty. Vuonna 1997 tuotanto oli 6,7 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia. Preussag Anthrazit GmbH -yrityksen tuotantoyksikköjen uudelleenjärjestely Yritys arvioi kustannusten edelleen alenevan vuosina 1998-2002. Verrattuna viimeisimpään ajanjaksoa koskevaan suunnitelmaan, joka esitettiin elokuussa 1994, vuosituotantoa supistettiin myynnin vähenemisen johdosta 2,05 miljoonasta hiiliekvivalenttitonnista 1,7 hiiliekvivalenttitonniin. Kaivostoiminnan kehityksen perusteella yritys katso, että on mahdollista parantaa huomattavasti tuottavuutta työvuoroa kohti ja vähentää siten tuotantokustannuksia jossain määrin. Vuonna 1997 tuotanto oli 1,7 miljoonaa hiiliekvivalenttitonnia. Tilanteen paranemiselle on luotu edellytykset panemalla täytäntöön vuonna 1990 laadittu tervehdyttämisohjelma. Suunnitelmassa esitetään ryhdyttävän seuraaviin toimiin: - Kaivostyössä siirrytään käyttämään takalouhintaa suoran louhinnan asemesta. Tämän menetelmän edellyttämät valmistelut (suuntaisperien avaaminen) tehtiin pääosin vuosien 1991 ja 1994 välisenä aikana ja suuntaisperät laajennettiin tavoitekokoonsa seuraavien kahden vuoden kuluessa. Menetelmän vaihtaminen mahdollistaa sen, että kaikki kuljetus hiilikerrostumassa voidaan tehdä kaivoksissa, joissa käytetään takalouhintaa. - Louhinnassa ja perän ajossa otetaan käyttöön tehokkaampi laitteisto. Välineistön uudistaminen on saatu suurimmaksi osaksi päätökseen. - Infrastruktuuri sovitetaan aiempaa pienempään tuotantomäärään ja sen vakiintumiseen. Tässä ennen muuta kaivosten suunnitteluun liittyvässä toimenpiteessä on jo edetty pitkälle ja se vaikuttanee kiinteiden kustannusten määrään. - Henkilöstön määrä vähenee 4 024 työntekijästä vuonna 1992 vuoteen 2002 mennessä 2 667 työntekijään. Tämä merkitsee noin 33 prosentin vähennystä vuoden 1994 uudelleenjärjestelysuunnitelmassa esitetyn 25 prosentin asemasta. Vuonna 1997 tuotantoyksikköjen henkilöstön lukumäärä oli yhteensä 2 757. III Saksan toimittaman suunnitelman mukaan valtiontuen leikkaaminen johtaa hiilen tuotannon jatkuvaan vähenemiseen. Hiilen tuotannon on tarkoitus supistua vuonna 1997 tuotetusta 47 miljoonasta hiiliekvivalenttitonnista 37 miljoonaan hiiliekvivalenttitonnin vuonna 2002. Vaikka Saksan kivihiiliteollisuuden keskimääräiset kustannukset ovat jossain määrin pienentyneet ja kun otetaan huomioon päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan 3 kohta, vuoden 1992 hintoina ilmaistut tuotantokustannukset ovat edelleen korkeat, koska ne ovat vuonna 2002 oletettavasti 242 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohden, kun ne vuonna 1992 olivat 288 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohden. Vuoden 1994 suunnitelmassa ilmoitettu kustannusten aleneminen oli 28 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohden, mihin verrattuna nykyisten suunnitelmien mukainen kustannusten alentaminen 46 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohden merkitsee huomattavaa lisäystä. Maailmanmarkkinahinnat pysyvät ilmeisesti verraten vakaina noin 80:ssä Saksan markassa tonnilta, joten tuontihiilen ja saksalaisen kivihiilen välinen epäedullinen hintasuhde pysyy periaatteessa ennallaan. Vuoteen 2002 mennessä tuotanto on vähentynyt 37 miljoonaan hiiliekvivalenttitonniin, kun vuoden 1994 uudelleenjärjestelysuunnitelman mukaisesti tuotannon oli tarkoitus vähentyä 48 miljoonaan hiiliekvivalenttitonniin. Työntekijöiden määrä vähenee vuoteen 2002 mennessä noin 56 000:een, kun vuoden 1994 suunnitelman mukaisesti työntekijöiden määrän oli tarkoitus vähentyä 82 400:aan. Näistä tiedoista käy ilmi, että tukea voidaan pienentää selvästi pääasiassa vähentämällä tuotantoa. Kun Saksa panee täytäntöön ajanjaksoa 1998-2002 koskevan suunnitelman, sen on näistä syistä seurattava tuotantokustannusten kehitystä yrityksissä, jotka saavat päätöksen 3 artiklan mukaista valtiontukea. Jos ei voida saavuttaa päämärää, jonka mukaan tuen kehityssuunta on tosiasiassa vähenevä, Saksa sitoutuu ehdottamaan komissiolle tilanteen korjaamiseksi tarvittavia toimia, kuten päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 ja 4 artiklan mukaisen kaivosten luokittelun tarkistamista. Arvioidessaan suunnitelmaa komissio on ottanut huomioon sen, että Saksan kivihiilituotannon vähenemisestä johtuvia sosiaalisia ja alueellisia seurauksia on tarpeen lieventää mahdollisimman paljon. Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella komissio katsoo, että Saksan esittämä suunnitelma on yhdenmukainen päätöksessä N:o 3632/93/EHTY ilmaistujen päämäärien ja arviointiperusteiden kanssa. IV Päätöksen 3 artiklan mukainen 5 171 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki on tarkoitettu niiden kaivosten toimintaan, joiden omistajia ovat RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG, Preussag Anthrazit GmbH, Dr. Arnold Schäfer Gmbh ja Merchweiler GmbH -yritykset. RAG Aktiengesellschaft -yritykselle myönnettävä tuki koskee seuraavia kaivoksia: Friedrich Heinrich/Rheinland, Niederberg, Walsum, Lohberg7Osterfeld, Prosper/Haniel, Westerholt, Auguste Victoria, Blumenthal/Haard ja Heinrich Robert. Saarbergwerke AG -yritykselle myönnettävä tuki on tarkoitettu Ensdorfin ja Warndt/Luisenthalin kaivoksille. Preussag Anthrazit GmbH -aritykselle myönnetään tukea Ibbenbürenin tuotantoyksikköä varten. Mainittu 5 171 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki on tarkoitettu kattamaan erotus tuotantokustannusten ja kolmansista maista ostetusta vastaavanlaatuisesta kivihiilestä maksetun sellaisen hinnan välillä, josta sopimuspuolet ovat sopineet vapaasti keskenään ottaen huomioon maailmanmarkkinoiden edellytykset. Saksan toimittamien tietojen mukaan ja pääätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan 3 kohdan huomioon ottaen tuotantokustannukset 3 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa kaivoksissa ovat vuoden 1992 hintoina vuonna 1997 tosiasiallisesti 5,4 prosenttia pienemmät kuin vuonna 1995 eli 253 Saksan markkaa hiiliekvivalenttitonnia kohti verrattuna 268:aan Saksan markkaan hiiliekvivalenttitonnia kohti. Arvioidessaan päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan mukaista tuotantotukea komissio on ottanut huomioon sen, että kivihiilituotannon vähenemisestä johtuvia sosiaalisia ja alueellisia seurauksia on tarpeen lieventää mahdollisimman paljon alueilla, joissa on jo keskimääräistä enemmän rakenteellista työttömyyttä. Ruhrin alueen hiilentuotantoalueiden työttömyysaste on noin 15 prosenttia (Duisburgin piirikunta 15,8 prosenttia, Recklinghausen 13,7 prosenttia, Gelsenkirchen 16,4 prosenttia), mikä ylittää huomattavasti läntisen Saksan keskimääräisen 9,7 prosentin työttömyysasteen. Myös Saarlandin osavaltiossa työttömyysaste on keskimääräistä korkeampi hiilentuotantoalueilla (Saarbrücken 13,9 prosenttia, Saarlouis 11 prosenttia). Hiilentuotantoalueet kuuluvat edelleen alueisiin, joille voidaan myöntää tukea Euroopan aluekehitysrahastosta (tavoite 2, taantuvat teollisuusalueet) ja ovat samalla EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja kansallisia tukialueita. Saksan toimittamien tietojen ja sen tekemien sitoumusten (ks. tämän päätöksen VIII luku) perusteella vuodeksi 1998 aiottu tuki on päätöksen N:o 3632/93/EHTY ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklan mukainen. V Päätöksen N:o 3632/93/EHTY 4 artiklan mukainen 3 164 miljoonan Saksan markan suuruinen tuotantotuki on tarkoitettu kattamaan erotus tuotantokustannusten ja kolmansista maista ostetusta vastaavanlaatuisesta kivihiilestä maksetun sellaisen hinnan välillä, josta sopimuspuolet ovat sopineet vapasti keskenään ottaen huomioon maailmanmarkkinoiden edellytykset. Tukea saavat RAG Aktiengesellschaft -yrityksen kaivokset Fürst Leopold/Wulfen, Ewald/Hugo, Haus Aden/Monopol ja Westfalen. Saarbergwerke AG -yrityksen kaivoksista toimenpide koskee Göttelborn/Redenin kaivosta. Tuki on osa ohjelmaa, jonka tarkoituksena on kyseisten kaivosten täydellinen tai osittainen sulkeminen. Mainittu kaivosten sulkeminen on osa 13 päivänä maaliskuuta 1997 tehtyä sopimusta, jonka mukaan vuosien 1998 ja 2002 välillä tuotantokapasiteetti supistuu 10 miljoonaa tonnia (21 prosenttia kokonaistuotantokapasiteetista) ja 30 000 työpaikkaa vähennetään. Päätöksen N:o 3632/93/EHTY 4 artiklan säännösten mukaisesti mainitun päätöksen voimassaoloaikana tuotantoyksiköt Göttelborn/Reden, Ewald/Hugo ja Westfalen suljetaan kokonaa. Kaivosten yhdistäminen johtaa osittaisiin sulkemisiin, joiden seurauksena tuotanto vähenee päätöksen voimassaoloaikana jatkuvasti ja ilmeisesti huomattavasti. Päätöksen N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti tuella ratkaistaan tuotantoyksiköiden tuotannon kokonaisvaltaiseen tai osittaiseen vähentämiseen liittyviä sosiaalisia ja alueellisia ongelmia. Saksan toimittamien tietojen perusteella tuotanto vähenee vuosien 1992 ja 1998 välillä ilmeisesti 22 prosenttia. Vuodeksi 1998 aiottu tuki on päätöksen N:o 3632/93/EHTY ja erityisesti sen 2 ja 4 artiklan mukainen. VI Saksan kivihiiliteollisuudessa työskenteleville kaivostyöläisille maksettaviin lisäpalkkioihin (Bergmannsprämien), joita maksetaan 10 Saksan markkaa kaivoksessa työskenneltyä työvuoroa kohti, on varattu tukea 81 miljoonaa Saksan markaa. Lisäpalkkioiden tarkoitus on kannustaa ammattitaitoisia työntekijöitä työskentelmään kaivoksissa ja edistää tuotannon järkeistämistä. Saksan ilmoituksesta käy selville, että kaivostyöntekijöille maksettu tuki on rahaetu. Vaikka kyseinen lisäpalkkio ei ole osa kivihiiltä tuottavien yritysten tuotantokustannuksia, tuki auttaa vähentämään yritysten palkkakustannuksia. Kyseessä on siten tuki, joka on tutkittava päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan perusteella. Suunniteltu tuki auttaa parantamaan tuottavuutta mahdollisuuksien mukaan ja helpottaa siten kivihiiliteollisuuden uudelleenjärjestelyä ja järkeistämistä. Tuki edistää myös päätöksen N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa mainitun tavoitteen saavuttamista eli että kivihiilen maailmanmarkkinahinta huomioon ottaen edistetään taloudellista elinkelpoisuutta, jotta tukia voidaan pienentää. Arvioidessaan toimintatukea päätöksen N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti komissio on ottanut huomioon, että on ensisijaisen tärkeää lieventää uudelleenjärjestelystä johtuvia sosiaalisia ja alueellisia seurauksia. Päätöksen 3 artiklan säännösten mukaisesti tuki parantaa hieman asianomaisten yritysten elinkelpoisuutta, koska ammattitaitoinen työvoima pysyy yrityksessä, mikä parantaa tuottavuutta ja pienentää tuotantokustannuksia. Jos yritykselle tai tuotantoyksikölle maksetaan kyseistä tukea tai tuotantotukea, Saksa sitoutuu varmistamaan, että tukien määrä ei missään tapauksessa ylitä tuotantokustannusten ja odotetavissa olevien tulojen välistä erotusta. Vuoden 1998 osalta maksettavaksi aiottu tuki vastaa edellä esitettyjen näkökohtien ja Saksan toimittamien tietojen perusteella päätöksessä N:o 3632/93/EHTY ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklassa esitettyjä vaatimuksia. VII RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG ja Preussag Anthrazit GmbH -yrityksille on myönnetty päätöksen N:o 3632/93/EHTY 5 artiklan mukaista poikkeuksellisten kustannusten kattamiseen tarkoitettua tukea yhteensä 1 011 Saksan markkaa. Tämä rahoitustoimenpide muodostuu ensinnäkin 161 miljoonan Saksan markan suuruisesta poikkeuksellisten kustannusten kattamisen tarkoitetusta tuesta RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG ja Preussag Anthrazit GmbH -yrityksille. Tuella katetaan lisääntyneet vedenjakelu- ja jätevesihuoltokustannukset, jotka aiheutuvat uudelleenjärjestelyn yhteydessä suljetuista ja toiminnassa olevien kaivosten läheisyydessä sijaitsevista kaivoksista. Koska lakkautettujen kaivosten jätevesihuolto on lopetettu kokonaan tai suurimmaksi osaksi, tuotantoon millään tavalla liittymätön vesi virtaa lähistöllä oleviin toimiviin kaivoksiin ja aiheuttaa lisäkustannuksia. Vesi on lisäksi puhdistettava. Kyseinen tuki, jolla ei ole yhteyttä käynnissä olevaan tuotantoon ja josta on erikseen säädetty päätöksen N:o 3632/93/EHTY liitteessä olevan 1 kohdan i alakohdassa ja II kohdan b alakohdassa, kattaa uudelleenjärjestelystä johtuvat vedenjakelu- ja jätevesihuoltokustannukset. Erityistuki saa olla enintään kustannusten suuruinen, jotta menetellään 5 artiklan säännösten mukaisesti. Komissio on tutkinut viranomaisten ja yritysten väliset sopimukset ja tilintarkastuksen yhteydessä kustannustiedot ja havainnut, että tuki ei ylitä siihen varattuja varoja. Tämä järjestely vähentää kyseisten yritysten kustannuksia, tasapainottaa niiden taloutta ja auttaa niitä jatkamaan toimintaansa. Tuki vastaa siten päätöksen N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 1 kohdassa mainittuja tavoitteita. Mainittu rahoitustoimenpide sisältää lisäksi poikkeuksellisten kustannusten korvaamiseen tarkoitetun 850 miljoonan Saksan markan suuruisen tuen RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG ja Sophia Jacoba GmbH -yrityksille. Tuella on tarkoitus kattaa ne kustannukset, jotka ovat aiheutuneet tai aiheutuvat kivihiiliteollisuuden uudelleenjärjestelystä eivätkä liity tavanomaiseen tuotantoon (aikaisempien kausien kustannukset). Tuki perustuu niihin päätöksiin, jotka tehtiin hiilentuotoantoa käsittelevässä yleiskokouksessa 11 päivänä marraskuuta 1991. Kokoukseen osallistuivat kaivosyritykset, Saksan liittohallitus, Nordrhein-Westfalenin ja Saarlandin osavaltioiden hallitukset sekä kivihiiliteollisuuden ja sähköntuotannon työntekijöiden ammattiyhdistykset. Tuella katetaan seuraavat kustannukset (ei kuitenkaan EHTY -sopimuksen 56 artiklassa tarkoitettua maksua, joka liittyy valtion kustantamiin sosiaalikuluihin): varhaiseläkejärjestelyistä johtuvat sosiaalikulut, muut poikkeukselliset kulut työsuhteiden päättymisistä uudelleenjärjestelyiden ja järkeistämisen vuoksi, lakisääteisen järjestelmän ulkopuoliset eläkkeet ja korvaukset niille työntekijöille, joiden työsuhde on päättynyt uudelleenjärjestelyiden ja järkeistämisen vuoksi, ja niille, joilla oli oikeus korvauksiin ennen uudelleenjärjestelyjä, polttoaine-etuna toimitettu hiili uudelleenjärjestelyiden ja järkeistämisen vuoksi työpaikkansa menettäneille työntekijöille ja niille, joilla oli oikeus etuuteen jo ennen uudellenjärjestelyjä. Teknisestä ja taloudellisesta näkökulmasta tarkasteltuna tuki on tarkoitettu kattamaan uudelleenjärjestelyjen vaatimat turvallisuustoimenpiteet kaivoksissa ja uudellenjärjestelyistä yritykselle koituneet poikkeukselliset sisäiset arvonalennukset. Tämä tuki, joka on tarkoitettu kattamaan päätöksen N:o 3632/93/EHTY liitteessä olevan I kohdan a, b, c, d, f ja k alakohdassa erikseen mainitut kustannukset, saa olla enintään näiden kustannusten suuruinen edellä mainitun päätöksen 5 artiklan säännöksien noudattamiseksi. Komissio on tarkastanut ilmoitetut kustannukset tilintarkastuksen yhteydessä ja havainnut, että tuki ei ylitä siihen varattuja varoja. Tämä järjestely vähentää kyseisten yritysten kustannuksia, tasapainottaa niiden taloutta ja auttaa niitä jatkamaan toimintaansa. Tuki vastaa siten päätöksen N:o 3632/93/EHTY 2 artiklan 1 kohdassa mainittuja tavoitteita. VIII Tavoitteena on pienentää tukea mahdollisimman paljon. Saksa on omaksunut periaatteen, jonka mukaan tukea voidaan myöntää vain sähkön tuottamiseen sekä yhteisön rauta- ja terästeollisuudelle tarkoitettuun tuotantoon. Tämän periaatteen mukaisesti Saksa sitoutuu myymään teollisuus- ja kotitalouskäyttöön tarkoitetun tuotannon hintaan, joka vastaa tuotantokustannuksia (nettohinta ilman hyvityksiä). Komissio ottaa huomioon, että Saksa toteuttaa säädösteitse tarvittavat toimenpiteet, jotta tämän päätöksen perusteella jollekin yritykselle tai tuotantoyksikölle myönnetty tuki ei ylitä erotusta tuotantokustannusten ja kivihiiltä käyttäville yrityksille myydyn tuotannon sellaisen hinnan välillä, josta sopimuspuolet ovat vapaasti sopineet keskenään ottaen huomioon maailmanmarkkinoiden edellytykset. Tavanomaiselle tuotannolle tonnia kohti annettu tuki ei saa johtaa siihen, että yhteisön kivihiilen toimitushinnat ovat alemmat kuin hinnat, joita samanlaatuisesta kivihiilestä maksetaan kolmansissa maissa. Saksan on myös huolehdittava siitä, että tuki ei vääristä kilpailua eikä johda yhteisössä syrjintään kivihiilen tuottajien tai kivihiilen ostajien ja käyttäjien välillä. Saksa sitoutuu Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 86 artiklan määräysten mukaisesti myöntämään vain ehdottomasti vältämätöntä tukea ottaen huomiooon ne sosiaaliset ja alueelliset näkökohdat, jotka liittyvät kivihiilikaivostoiminnan vähenemiseen yhteisössä, ja siihen, että tuesta ei koidu suoraa tai välillistä taloudellista hyötyä muulle toiminnalle kuin kivihiiliteolllisuudelle. Tällaista toimintaa voi olla teollinen toiminta yhteisön kivihiilituotannon tai kivihiilen jalostamisen yhteydessä. Komissio huomauttaa Saksalle lisäksi, että tukisäännöissä on olennaista se, että tukien on ehdottomasti oltava yhteisön edun mukaisia eivätkä ne saa haitata yhteismarkkinoiden toimintaa. Jotta komissio voi tarkastaa, että päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan mukaista toimintatukea saavat tuotantoyksiköt edelleen alentavat tuotantokustannuksiaan maailmanmarkkinahintoihin verrattuna, Saksa sitoutuu ilmoittamaan komissiolle vuosittain viimeistään 30 päivänä syyskuuta edeltävän vuoden tuotantokustannukset ja antamaan kaikki päätöksen N:o 3632/92/EHTY 9 artiklassa edellytetyt tiedot. Jos päätöksen N:o 3632/92/EHTY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä ei voida täyttää, saksan on ehdotettava komissiolle toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi kuten päätöksen 3 ja 4 artiklan mukaisen kaivosten luokittelun tarkistamista. Päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan ja 9 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaan komission on tarkastettava, vastaako tavanomaiselle tuotannolle myönnetty tuki kyseisen päätöksen 3 ja 4 artiklassa esitettyjä tavoitteita. Saksan on tästä syystä viimeistäään 30 päivänä syyskuuta 1999 ilmoitettava vuoden 1998 osalta tosiasiallisesti maksamansa tuki ja mahdolliset mukautukset alunperin tiedoksi annettuihin määriin. Tämän vuosittaisen selonteon yhteydessä Saksa toimittaa kaikki tiedot, joita tarvitaan kyseisissä artikloissa vahvistettujen vaatimusten tarkastamiseksi. Komissio on tuet hyväksyessään ottanut huomioon sen, että uudelleenjärjetelystä johtuvia sosiaalisia ja alueellisia seurauksia on tarpeen lieventää mahdollisimman paljon, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Saksalle annetaan lupa toteuttaa seuraavat toimet kivihiiliteollisuuden hyväksi: a) päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan mukainen 5 171 miljoonan Saksan markan suuruinen toimintatuki; b) päätöksen N:o 3632/93/EHTY 4 artiklan mukainen 3 164 miljoonan Saksan markan suuruinen tuotannon vähentämistuki; c) päätöksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan mukainen 81 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki ammattitaitoisen kaivostyövoiman säilyttämiseksi (Bergmannsprämie): d) päätöksen N:o 3632/93/EHTY 5 artiklan mukainen 161 miljoonan Saksan markan tuki poikkeuksellisten kustannusten kattamiseksi RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG ja Preussag Anthrazit GmbH -yrityksille; e) päätöksen N:o 3632/93/EHTY 5 artiklan mukainen 850 miljoonan Saksan markan tuki RAG Aktiengesellschaft, Saarbergwerke AG ja Sophia Jacoba GmbH -yrityksille; tuen avulla yritykset voivat kattaa ne kustannukset, jotka ovat aiheutuneet tai aiheutuvat kivihiiliteollisuuden uudelleenjärjestelystä eivätkä liity tavanomaiseen tuotantoon. 2 artikla Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 86 artiklan mukaisesti Saksa sitoutuu toteuttamaan kaikki yleis- ja erityistoimenpiteet, jotka ovat aiheellisia tästä päätöksestä johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi. Saksa varmistaa, että hyväksyttyjä tukia käytetään vain edellä mainittuihin tarkoituksiin ja että kaikkiin tässä päätöksessä mainittuihin tarkoituksiin käytetyt menoerät maksetaan takaisin, jos ne on peruutettu, yliarvioitu tai ne on käytetty väärin. 3 artikla Saksa antaa viimeistään 30 päivänä syyskuuta 1999 tiedoksi varainhoitovuoden 1998 aikana tosiasiallisesti maksetun tuen määrät ja toimittaa päätöksen N:o 3632/93/EHTY 9 artiklassa tarkoitetut tiedot. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 1998. Komission puolesta Christos PAPOUTSIS Komission jäsen (1) EYVL L 329, 30.12.1993, s. 12. (2) EYVL L 385, 31.12.1994, s. 18. (3) Asia T-110/98, EYVL C 299, 26.9.1998, s. 38.