Euroopan unionin kansanedustuslaitosten yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokuntien konferenssin työjärjestys

(2000/C 175/01)

Tämä työjärjestys on laadittu helpottamaan ja tehostamaan Pariisissa 16.-17. marrakuuta 1989 perustetun Euroopan unionin kansanedustuslaitosten yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokuntien konferenssin (jäljempänä "COSAC") työskentelyä.

COSAC antaa mahdollisuuden säännölliseen mielipiteenvaihtoon rajoittamatta kuitenkaan Euroopan unionin parlamentaaristen elinten toimivaltaa. Pöytäkirja kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroopan unionissa sisältyy Amsterdamin sopimukseen, jolla muutetaan Euroopan unionista tehtyä sopimusta, Euroopan Yhteisöjen perustamissopimuksia ja tiettyjä niihin liittyviä asiakirjoja; pöytäkirja oikeuttaa COSACin saattamaan Euroopan unionin toimielinten tietoon aiheellisina pitämänsä kannanotot ja tarkastelemaan unionin lainsäädäntötyötä, -ehdotuksia ja -aloitteita. COSACin esittämät kannanotot eivät sido kansallisia kansanedustuslaitoksia eivätkä määrää ennalta niiden kantaa.

Nämä säännöt on hyväksytty COSACin XXI kokouksessa Helsingissä 11.-12.10.1999. Ne korvaavat COSACin IV kokouksessa Luxemburgissa 6.-7.5.1991 valmistellut säännöt, jotka hyväksyttiin COSACin V kokouksessa Haagissa 4.-5.11.1991 ja joita muutettiin COSACin X kokouksessa Ateenassa 9.-10.5.1994 ja COSACin XIV kokouksessa Roomassa 24.-25.6.1996.

1. KOKOUSTEN AJANKOHDAT

1.1 Varsinaiset kokoukset

Euroopan unionin neuvoston jokaisen puheenjohtajakauden aikana pidetään yksi COSACin varsinainen kokous, jonka järjestämisessä otetaan huomioon jäsenvaltioiden parlamentaariset käytännöt, vaalikaudet ja yleiset juhlapyhät. Seuraavan kokouksen ajankohta päätetään ja ilmoitetaan viimeistään sitä edeltävän kokouksen aikana.

1.2 Ylimääräiset kokoukset

COSACin ylimäräinen kokous järjestetään, jos kansallisten kansanedustuslaitosten yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokuntien puheenjohtajien ehdoton enemmistö ja Euroopan parlamentin asianomainen elin pitävät sitä tarpeellisena.

1.3 Puheenjohtajien valmistelevat kokoukset

Yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokuntien puheenjohtajat ja Euroopan parlamentin edustaja pitävät valmistelevan kokouksen ennen COSACin kokousta, jos puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion kansanedustuslaitos sitä esittää kuultuaan asiasta puheenjohtajien troikkaa. COSACin puheenjohtajien troikkaan kuuluvat puheenjohtajamaan lisäksi edellinen ja seuraava puheenjohtajamaa sekä Euroopan parlamentti.

1.4 Puheenjohtajien ylimääräiset kokoukset

Yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokuntien puheenjohtajat ja Euroopan parlamentin asianomainen elin pitävät ylimääräisen kokouksen, jos puheenjohtaja sitä esittää kuultuaan puheenjohtajien troikkaa tai jos kansallisten kansanedustuslaitosten yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokuntien puheenjohtajien ehdoton enemmistö ja Euroopan parlamentin asianomainen elin pitävät sitä tarpeellisena.

1.5 Työryhmät

COSACin voi päättää perustaa työryhmän tarkastelemaan jotakin erityistä Euroopan unionin toimintaan liittyvää asiaa. Työryhmä asetetaan myös, jos jäsenvaltioiden kansanedustuslaitosten yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokuntien puheenjohtajien ehdoton enemmistö ja Euroopan parlamentin asianomainen elin pitävät sitä tarpeellisena. Puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion kansanedustuslaitoksen yhteisö- ja Eurooppa-asioiden puheenjohtaja toimii työryhmän puheenjohtajana. Puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion kansanedustuslaitoksen sihteeristö huolehtii työryhmän sihteeristötehtävistä.

2. KOKOUSPAIKKA

Kokoukset pidetään puheenjohtajuutta hoitavassa jäsenvaltiossa. Ylimääräiset kokoukset sekä puheenjohtajien ja työryhmien kokoukset voidaan kuitenkin pitää muualla.

3. KOKOUSTEN KESTO

COSACin varsinaiset ja ylimääräiset kokoukset kestävät puolitoista päivää.

4. KOKOONPANO

4.1 Varsinaiset ja ylimääräiset kokoukset

Jokaista kansallista kansanedustuslaitosta edustaa enintään kuusi sen yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokunnan/valiokuntien jäsentä. Euroopan parlamenttia edustaa kuusi jäsentä. Kukin kansanedustuslaitos määrää itse oman valtuuskuntansa kokoonpanon.

4.2 Tarkkailijat hakijamaiden kansanedustuslaitoksista

Kolme tarkkailijaa kunkin hakijamaan kansanedustuslaitoksesta kutsutaan varsinaisiin kokouksiin. Heidät voidaan kutsua ylimääräisiin kokouksiin, jos Euroopan unioni on virallisesti käynnistänyt kyseisen maan kanssa keskustelut ja/tai neuvottelut liittymisestä ja jos kansanedustuslaitos, jota asia koskee, on virallisest pyytänyt saada osallistua COSACiin. Tarkkailijoilla on oikeus osallistua keskusteluun niissä esityslistan kohdissa, joista kokous näin päättää.

4.3 Muut tarkkailijat, asiantuntijat ja kutsuvieraat

Puheenjohtajamaa kutsuu tarkkailijoita Euroopan unionin ja Euroopan komission pääsihteeristöstä. Se voi kutsua tarkkailijoita Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission pääsihteeristöstä. Se voi kutsua tarkkailijoita Euroopan unionin jäsenvatioiden suurlähetystöistä sekä puheenjohtajien troikkaa kuultuaan asiantuntijoita ja kutsuvieraita.

4.4 Kokousten julkisuus

COSACin kokoukset ovat julkisia, jollei toisin päätetä.

5. KOOLLEKUTSUMINEN

Varsinaiset kokoukset sekä puheenjohtajien ja työryhmien kokoukset kutsuu koolle puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion kansanedustuslaitoksen sihteeristö.

Ylimääräiset kokoukset kutsuu koolle sen jäsenvaltion kansanedustuslaitoksen sihteeristö, jossa kokous pidetään.

6. KOKOUSTEN NIMITYKSET

Varsinaisista ja ylimääräisistä kokouksista käytetään nimitystä "(Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansallisten kansanedustuslaitosten ja Euroopan parlamentin) yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokuntien konferenssi - COSAC"; nimitystä edeltää kokouksen järjestysnumero, ja sitä seuraa kokouksen aika ja paikka.

7. ESITYSLISTA

7.1 Ennen kunkin vuoden viimeistä varsinaista kokousta ehdottavat aiheet, joita ne esittävät käsiteltäviksi seuraavana vuonna. Asiasta keskustellaan kokouksen lopuksi. Puheenjohtajien troikka ottaa asianmukaisesti huomioon Amsterdamin sopimuksen kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa käsittelevän pöytäkirjan II osan määräykset ja esittää kunkin puheenjohtajuuskauden alussa yhden tai useampia aiheita Euroopan unionin neuvoston, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission työohjelmista tai niistä ehdotuksista, joita on tehty edellä tarkoitetussa kokouksessa.

7.2 Kokouksen isäntänä toimivan kansanedustuslaitoksen Eurooppa-asioiden valiokunnan puheenjohtaja laatii esityslistaluonnoksen kuultuaan yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokuntien puheenjohtajia ja Euroopan parlamentin edustajaa. Kansalliset valtuuskunnat voivat esittää puheenjohtajalle tietyn asian ottamista esityslistalle.

7.3 Kokous päättää itse lopullisesta esityslistastaan.

8. KOKOUSTEN VALMISTELU

8.1 Kansalliset valtuuskunnat voivat toimittaa kokouksen isäntänä toimivan kansanedustuslaitoksen sihteeristölle asiakirjoja, jotka liittyvät esityslistan asioihin.

8.2 Puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion kansallinen valtuuskunta voi laatia keskusteluasiakirjoja kokoukselle.

9. KIELET

9.1 Jokainen valtuuskunta vastaa kaikkien kokoukselle toimittamiensa asiakirjojen käännättämisestä englanniksi tai ranskaksi.

9.2 Kokousasiakirjat toimitetaan kokouksiin osallistuville kansanedustuslaitoksille englanniksi tai ranskaksi. Jokainen kansanedustuslaitos huolehtii käännättämisestä omalle kielelleen/omille kielilleen.

9.3 Kokouksissa on simultaanitulkkaus kaikille EU:n virallisille kielille.

9.4 COSACin kannanotot laaditaan yhtenä alkuperäiskappaleena englannin ja ranskan kielellä kummankin tekstin ollessa yhtä todistusvoimainen.

10. COSACIN KANNANOTOT

10.1 COSAC voi saattaa kannanottonsa Euroopan unionin toimielinten tietoon Amsterdamin sopimuksen kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa käsittelevän pöytäkirjan mukaisesti.

10.2 Kukin kansallinen valtuuskunta voi ehdottaa, että COSAC hyväksyy kannanoton. Ehdotus kannanotoksi valmistellaan, jos puheenjohtaja sitä esittää kuultuaan puheenjohtajien troikkaa, jos kansallisten kansanedustuslaitosten yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokuntien puheenjohtajien ehdoton enemmistö ja Euroopan parlamentin asianomainen elin katsovat sen aiheelliseksi tai jos COSACin kokous niin päättää.

10.3 Ehdotus kannanotoksi toimitetaan valtuuskunnille hyvissä ajoin ennen asianomaista COSACin kokousta, jotta näillä on riittävästi aikaa tarkastella sitä ja esittää siitä huomautuksensa.

10.4 Lopullinen ehdotus kannanotoksi valmistellaan asianomaista COSACin kokousta edeltävässä puheenjohtajien valmistelevassa kokouksessa. Se sisältää kaikkien valtuuskuntien kommentit ja huomautukset sekä mahdolliset äänestysselitykset.

10.5 Kokouksessa läsnä olevien valtuuskuntien on hyväksyttävä kannanotto yksimielisesti. Kannanoton hyväksymistä ei estä se, että jotkut valtuuskunnat pidättäytyvät äänestyksestä.

11. PUHEENJOHTAJAN ROOLI

11.1 COSACin puheenjohtajana toimii Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokunta puheenjohtajuuskauden ajan.

11.2 Kokouksen isäntänä toimivan kansanedustuslaitoksen sihteeristö valmistelee kokousasiakirjat.

11.3 Kokouksen isäntänä toimivan kansanedustuslaitoksen yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokunnan puheenjohtaja avaa keskustelun.

11.4 Kokouksen isäntänä toimivan kansanedustuslaitoksen yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokunnan puheenjohtaja tekee ehdotuksen kokouksen kulusta ja puheenvuorojen pituudesta, joka on neljä minuuttia, jollei kokous toisin päätä.

11.5 Kokouksen isäntänä toimivan kansanedustuslaitoksen sihteeristö laatii lyhyen pöytäkirjan kokouksesta.

11.6 Kokouksen isäntänä toimivan kansanedustuslaitoksen yhteisö- ja Eurooppa-asioiden valiokunnan puheenjohtaja esittää puheenjohtajien troikan laatimat päätelmät keskustelusta.

11.7 Puheenjohtajuutta hoitavan kansanedustuslaitoksen sihteeristö huolehtii COSACin sihteeristötehtävistä puheenjohtajuuskauden aikana. Kansallisten kansanedustuslaitosten ja Euroopan parlamentin sihteeristöt avustavat sitä.

12. KESKUSTELUN PÄÄTELMÄT

Jos kokous päättää julkistaa virallisen tiedonannon, puheenjohtajien troikka laatii siitä ehdotuksen, jonka liitteinä ovat kokouksessa mahdollisesti hyväksytyt kannanotot.

13. TIEDONANTOJEN VASTAANOTTAJAT

Kokouksen isäntänä toimivan kansanedustuslaitoksen sihteeristö toimittaa viralliset tieodnannot jäsenvaltioiden kansanedustuslaitoksille ja Euroopan parlamentille sekä Euroopan unionin neuvostolle ja Euroopan komissiolle.

14. TYÖJÄRJESTYKSEN MUUTTAMINEN

14.1 Yhden tai useamman kansanedustuslaitoksen valtuuskunnan erikseen tai yhdessä tekemä ehdotus työjärjestyksen muuttamiseksi tulee lähettää kirjallisena kaikille jäsenvaltioiden kansallisille kansanedustuslaitoksille sekä Euroopan parlamentille vähintään kuukautta ennen COSACin kokousta.

14.2 Ehdotus työjärjestyksen muuttamiseksi otetaan ehdotuksen tekemistä lähinnä seuraavan COSACin kokouksen esityslistalle.

14.3 Kokouksessa läsnä olevien valtuuskuntien on hyväksyttävä ehdotus yksimielisest. Ehdotuksen hyväksymistä ei estä se, että jotkut valtuuskunnat pidättäytyvät äänestyksestä.

15. VOIMAANTULO

Tämä työjärjestys tulee voimaan 1. tammikuuta 2000. Se on laadittu yhtenä alkuperäiskappaleena englannin ja ranskan kielellä kummankin tekstin ollessa yhtä todistusvoimainen.

Työjärjestyksen todistusvoimaiseksi saattamiseksi teksti laaditaan espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä. Kunkin kansallisen parlamentin, joka käyttää kyseistä kieltä/kyseisiä kieliä, sekä Euroopan parlamentin on hyväksyttävä käännös. Kaikissa tätä työjärjestystä koskevissa tulkintakysymyksissä ovat ratkaisevia vain englannin- ja ranskankielinen teksti.

LIITE

Euroopan parlamentin julistus työjärjestyksen säännöstä 10.5

Euroopan parlamentti pidättäytyy äänestämästä, jos myös se itse kuuluu äänestyksen kohteena olevan kannanoton vastaanottajiin.