FI Euroopan unionin virallinen lehti L 105/1

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TYÖJÄRJESTYS

Sisällys

ALKUMÄÄRÄYKSET 10

1 artikla Määritelmät 10

2 artikla Työjärjestyksen tarkoitus 11

I OSASTO – UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN ORGANISAATIO 11

1 LUKU – UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN JÄSENET 11

3 artikla Tuomarin ja julkisasiamiehen tehtävät 11

4 artikla Tuomareiden toimikauden alkaminen 11

5 artikla Valan vannominen 12

6 artikla Juhlallinen vakuutus 12

7 artikla Tuomarin vapauttaminen tehtävästään 12

8 artikla Virkaikäjärjestys 12

2 LUKU – UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI 12

9 artikla Unionin yleisen tuomioistuimen presidentin ja varapresidentin valitseminen 12

10 artikla Unionin yleisen tuomioistuimen presidentin tehtävät 13

11 artikla Unionin yleisen tuomioistuimen varapresidentin tehtävät 13

12 artikla Unionin yleisen tuomioistuimen presidentin ja varapresidentin este 13

3 LUKU – JAOSTOT JA RATKAISUKOKOONPANOT 13

1 jakso. Jaostojen perustaminen ja ratkaisukokoonpanojen muodostaminen 13

13 artikla Jaostojen perustaminen 13

14 artikla Toimivaltainen ratkaisukokoonpano 14

15 artikla Suuren jaoston kokoonpano 14

16 artikla Tuomarin pidättäytyminen ja vapauttaminen osallistumasta asian käsittelyyn 14

17 artikla Ratkaisukokoonpanoon kuuluvan jäsenen este 14

2 jakso. Jaostojen puheenjohtajat 15

18 artikla Jaostojen puheenjohtajien valitseminen 15

19 artikla Jaoston puheenjohtajan toimivalta 15

20 artikla Jaoston puheenjohtajan este 15

3 jakso. Päätösneuvottelut 15

21 artikla Päätösneuvotteluja koskevat menettelysäännöt 15

22 artikla Päätösneuvotteluun osallistuvien tuomareiden lukumäärä 15

23 artikla Suuren jaoston päätösvaltainen jäsenmäärä 16

24 artikla Kolmen tuomarin jaoston ja viiden tuomarin jaoston päätösvaltainen jäsenmäärä 16

4 LUKU – ASIOIDEN JAKAMINEN JA UUDELLEEN JAKAMINEN, ESITTELEVÄN TUOMARIN NIMEÄMINEN, ASIAN SIIRTÄMINEN RATKAISUKOKOONPANOLLE JA SIIRTÄMINEN YHDEN TUOMARIN KOKOONPANOON 16

25 artikla Jakoperusteet 16

26 artikla Asian jakaminen ja esittelevän tuomarin nimeäminen 16

27 artikla Uuden esittelevän tuomarin nimeäminen ja asian jakaminen uudelleen 17

28 artikla Siirtäminen jaostolle, jossa käsittelyyn osallistuu eri määrä tuomareita 17

29 artikla Siirtäminen yhden tuomarin kokoonpanolle 17

5 LUKU – JULKISASIAMIESTEN NIMEÄMINEN 18

30 artikla Tapaukset, joissa julkisasiamies nimetään 18

31 artikla Menettely julkisasiamiestä nimettäessä 18

6 LUKU – KIRJAAMO 18

1 jakso. Kirjaaja 18

32 artikla Kirjaajan nimittäminen 18

33 artikla Apulaiskirjaaja 19

34 artikla Kirjaajan ja apulaiskirjaajan este 19

35 artikla Kirjaajan tehtävät 19

36 artikla Rekisterin pitäminen 19

37 artikla Tietojen saaminen rekisteristä 20

38 artikla Asiaa koskevaan asiakirja-aineistoon tutustuminen 20

2 jakso. Avustava henkilöstö 20

39 artikla Virkamiehet ja muu henkilöstö 20

7 LUKU – UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TOIMINTA 20

40 artikla Unionin yleisen tuomioistuimen istuntojen paikka 20

41 artikla Unionin yleisen tuomioistuimen työkalenteri 20

42 artikla Yleiskokous 21

43 artikla Pöytäkirjan laatiminen 21

II OSASTO – KIELIÄ KOSKEVAT JÄRJESTELYT 21

44 artikla Oikeudenkäyntikielet 21

45 artikla Oikeudenkäyntikielen määräytyminen 21

46 artikla Oikeudenkäyntikielen käyttäminen 22

47 artikla Kirjaajan tehtävät kieliä koskevissa järjestelyissä 22

48 artikla Kieliä koskevat järjestelyt unionin yleisen tuomioistuimen julkaisuissa 23

49 artikla Todistusvoimaiset asiakirjat 23

III OSASTO – KANTEET 23

50 artikla Soveltamisala 23

1 LUKU – YLEISET MÄÄRÄYKSET 23

1 jakso. Asianosaisten edustaminen 23

51 artikla Velvollisuus käyttää oikeudenkäyntiedustajaa 23

2 jakso. Asianosaisten edustajien oikeudet ja velvollisuudet 23

52 artikla Erioikeudet, koskemattomuus ja vapaudet 23

53 artikla Asianosaisten oikeudenkäyntiedustajan asema 24

54 artikla Koskemattomuuden poistaminen 24

55 artikla Esiintymiskielto 24

56 artikla Yliopiston opettajat 24

3 jakso. Tiedoksiannot 24

57 artikla Tiedoksiantotavat 24

4 jakso. Määräajat 25

58 artikla Määräaikojen laskeminen 25

59 artikla Kanne Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistusta toimielimen toimesta 25

60 artikla Määräaikojen pidentäminen pitkien etäisyyksien vuoksi 25

61 artikla Määräaikojen asettaminen ja pidentäminen 26

62 artikla Määräajan jälkeen jätetyt oikeudenkäyntiasiakirjat 26

5 jakso. Asian käsittelyn vaiheet ja asioiden käsittely 26

63 artikla Asian käsittelyn vaiheet 26

64 artikla Kontradiktorinen menettely oikeudenkäynnissä 26

65 artikla Oikeudenkäyntiasiakirjojen ja asian käsittelyn aikana tehtyjen päätösten tiedoksi antaminen 26

66 artikla Tunnistetietojen ja eräiden muiden tietojen poistaminen yleisön saatavilta 26

67 artikla Asioiden käsittelyjärjestys 26

68 artikla Asioiden yhdistäminen 27

69 artikla Lykkäämistilanteet 27

70 artikla Lykkäämispäätös ja päätös käsittelyn jatkamisesta 27

71 artikla Lykkäyksen kesto ja oikeusvaikutukset 27

2 LUKU – OIKEUDENKÄYNTIASIAKIRJAT 28

72 artikla Oikeudenkäyntiasiakirjojen jättämistä koskevat yleiset säännöt 28

73 artikla Oikeudenkäyntiasiakirjan jättäminen kirjaamoon paperimuotoisena 28

74 artikla Toimittaminen sähköisesti 28

75 artikla Kirjelmien pituus 28

3 LUKU – ASIAN KÄSITTELYN KIRJALLINEN VAIHE 29

76 artikla Kannekirjelmän sisältö 29

77 artikla Tiedoksiantoja varten mainittavat seikat 29

78 artikla Kannekirjelmän liitteet 29

79 artikla Tiedonanto Euroopan unionin virallisessa lehdessä 29

80 artikla Kanteen tiedoksi antaminen 30

81 artikla Vastinekirjelmä 30

82 artikla Asiakirjojen toimittaminen 30

83 artikla Kantajan vastaus ja vastaajan vastaus 30

4 LUKU – PERUSTEET, TODISTEET JA KANTEEN TARKISTAMINEN 30

84 artikla Uudet perusteet 30

85 artikla Todisteet ja pyynnöt näytön esittämiseksi 31

86 artikla Kanteen tarkistaminen 31

5 LUKU – ALUSTAVA KERTOMUS 32

87 artikla Alustava kertomus 32

6 LUKU – PROSESSINJOHTOTOIMET JA ASIAN SELVITTÄMISTOIMET 32

88 artikla Yleiset määräykset 32

1 jakso. Prosessinjohtotoimet 32

89 artikla Tarkoitus 32

90 artikla Menettely 33

2 jakso. Asian selvittämistoimet 33

91 artikla Tarkoitus 33

92 artikla Menettely 33

93 artikla Todistajien kutsuminen kuultavaksi 34

94 artikla Menettely todistajia kuultaessa 34

95 artikla Todistajien velvollisuudet 34

96 artikla Asiantuntijalausunto 34

97 artikla Todistajan ja asiantuntijan vala 35

98 artikla Todistajan ja asiantuntijan väärä vala 35

99 artikla Todistajan tai asiantuntijan kuulemisen vastustaminen 35

100 artikla Todistajien ja asiantuntijoiden kulut 35

101 artikla Virka-apupyyntö 35

102 artikla Pöytäkirja asian selvittämistoimia varten pidetystä istunnosta 36

3 jakso. Asian selvittämistoimien yhteydessä esitettyjen luottamuksellisten tietojen ja asiakirjojen käsittely 36

103 artikla Luottamuksellisten tietojen ja asiakirjojen käsittely 36

104 artikla Asiakirjat, joihin toimielin ei ole antanut tilaisuutta tutustua 37

7 LUKU – TIEDOT TAI ASIAKIRJAT, JOTKA LIITTYVÄT UNIONIN TAI SEN YHDEN TAI USEAMMAN JÄSENVALTION TURVALLISUUTEEN TAI NIIDEN KANSAINVÄLISTEN SUHTEIDEN HOITAMISEEN 37

105 artikla Unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion turvallisuuteen tai kansainvälisten suhteiden hoitamiseen liittyvien tietojen tai asiakirjojen käsittely 37

8 LUKU – ASIAN KÄSITTELYN SUULLINEN VAIHE 38

106 artikla Asian käsittelyn suullinen vaihe 38

107 artikla Asianosaisten kuulemiseksi pidettävän istunnon päivä 38

108 artikla Asianosaisten poissaolo niiden kuulemiseksi pidettävästä istunnosta 38

109 artikla Suljettu käsittely 39

110 artikla Asianosaisten kuulemiseksi pidettävän istunnon kulku 39

111 artikla Asian käsittelyn suullisen vaiheen päättäminen 39

112 artikla Julkisasiamiehen ratkaisuehdotuksen esittäminen 39

113 artikla Asian käsittelyn suullisen vaiheen uudelleen aloittaminen 39

114 artikla Istunnon pöytäkirja 39

115 artikla Istunnon äänite 40

9 LUKU – TUOMIOT JA MÄÄRÄYKSET 40

116 artikla Tuomion julistamispäivä 40

117 artikla Tuomion sisältö 40

118 artikla Tuomion julistaminen ja tiedoksi antaminen 40

119 artikla Määräyksen sisältö 40

120 artikla Määräyksen allekirjoittaminen ja tiedoksi antaminen 41

121 artikla Tuomioiden ja määräysten sitovuus 41

122 artikla Julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä 41

10 LUKU – YKSIPUOLINEN TUOMIO 41

123 artikla Yksipuolinen tuomio 41

11 LUKU – SOVINTO JA KANTEEN PERUUTTAMINEN 42

124 artikla Sovinto 42

125 artikla Kanteen peruuttaminen 42

12 LUKU – KANTEEN TAI OIKEUDENKÄYNTIMENETTELYYN LIITTYVÄN SEIKAN RATKAISEMINEN MÄÄRÄYKSELLÄ 42

126 artikla Kanne, joka on selvästi jätettävä tutkimatta tai hylättävä 42

127 artikla Asian siirtäminen unionin tuomioistuimeen tai virkamiestuomioistuimeen 42

128 artikla Luopuminen asian käsittelystä 42

129 artikla Ehdottomat prosessinedellytykset 43

130 artikla Oikeudenkäyntiväitteet ja oikeudenkäyntimenettelyyn liittyvät seikat 43

131 artikla Lausunnon antamisen raukeaminen viran puolesta 43

132 artikla Kanne, joka on selvästi hyväksyttävä 43

13 LUKU – OIKEUDENKÄYNTIKULUT JA KUSTANNUKSET 44

133 artikla Ratkaisu oikeudenkäyntikuluista 44

134 artikla Pääsäännöt kuluvastuun kohdentumisesta 44

135 artikla Kohtuussääntö sekä tarpeettomasti tai haitantekona aiheutetut kulut 44

136 artikla Oikeudenkäyntikulut kanteen peruuttamisen yhteydessä 44

137 artikla Oikeudenkäyntikulut lausunnon antamisen rauetessa 44

138 artikla Väliintulijoiden oikeudenkäyntikulut 44

139 artikla Unionin yleiselle tuomioistuimelle aiheutuneet kustannukset 45

140 artikla Korvattavat kulut 45

141 artikla Maksujen suorittaminen 45

14 LUKU – VÄLIINTULO 45

142 artikla Väliintulon tarkoitus ja vaikutukset 45

143 artikla Väliintulohakemus 45

144 artikla Väliintulohakemuksen ratkaiseminen 46

145 artikla Kirjelmien toimittaminen 46

15 LUKU – OIKEUSAPU 47

146 artikla Yleiset määräykset 47

147 artikla Oikeusapuhakemus 47

148 artikla Oikeusapuhakemuksen ratkaiseminen 47

149 artikla Ennakot ja oikeudenkäyntikulujen ottaminen vastattaviksi 48

150 artikla Oikeusavun lakkaaminen 48

16 LUKU – KIIREELLISET OIKEUDENKÄYNTIMENETTELYT 49

1 jakso. Nopeutettu menettely 49

151 artikla Nopeutetusta menettelystä päättäminen 49

152 artikla Pyyntö asian käsittelemisestä nopeutetussa menettelyssä 49

153 artikla Etusijan antaminen asian käsittelylle 49

154 artikla Asian käsittelyn kirjallinen vaihe 49

155 artikla Asian käsittelyn suullinen vaihe 50

2 jakso. Täytäntöönpanon lykkääminen ja muut välitoimet 50

156 artikla Täytäntöönpanon lykkäämistä tai muita välitoimia koskeva hakemus 50

157 artikla Menettely 50

158 artikla Hakemuksen ratkaiseminen 50

159 artikla Olosuhteiden muuttuminen 51

160 artikla Uusi hakemus 51

161 artikla SEUT 280, SEUT 299 tai SEA 164 artiklan mukaisesti tehty hakemus 51

17 LUKU – ANNETTUUN TUOMIOON TAI MÄÄRÄYKSEEN KOHDISTUVAT PYYNNÖT JA HAKEMUKSET 51

162 artikla Jakaminen ratkaisukokoonpanolle 51

163 artikla Asian käsittelyn lykkääminen 51

164 artikla Tuomiossa tai määräyksessä olevan virheen korjaaminen 52

165 artikla Ratkaisun täydentäminen 52

166 artikla Takaisinsaanti yksipuoliseen tuomioon 52

167 artikla Kolmannen osapuolen kantelu 52

168 artikla Tuomioiden ja määräysten tulkinta 53

169 artikla Tuomion tai määräyksen purkaminen 53

170 artikla Oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskeva riita 54

IV OSASTO – OIKEUDENKÄYNTI IMMATERIAALIOIKEUKSIA KOSKEVISSA ASIOISSA 54

171 artikla Soveltamisala 54

1 LUKU – OIKEUDENKÄYNNIN ASIANOSAISET 54

172 artikla Vastaaja 54

173 artikla Asian käsittelyyn valituslautakunnassa osallistuneiden muiden asianosaisten asema unionin yleisessä tuomioistuimessa 54

174 artikla Asianosaisseuraanto 55

175 artikla Asianosaisseuraantoa koskeva hakemus 55

176 artikla Asianosaisseuraantoa koskevan hakemuksen ratkaiseminen 55

2 LUKU – KANNEKIRJELMÄ JA VASTINEKIRJELMÄ 56

177 artikla Kannekirjelmä 56

178 artikla Kanteen tiedoksi antaminen 56

179 artikla Asianosaiset, joilla on oikeus vastineen jättämiseen 57

180 artikla Vastinekirjelmä 57

181 artikla Asian käsittelyn kirjallisen vaiheen päättäminen 57

3 LUKU – LIITÄNNÄISKANNE 57

182 artikla Liitännäiskanne 57

183 artikla Liitännäiskannekirjelmän sisältö 57

184 artikla Liitännäiskanteessa esitettävät vaatimukset, perusteet ja perustelut 58

185 artikla Vastine liitännäiskanteeseen 58

186 artikla Asian käsittelyn kirjallisen vaiheen päättäminen 58

187 artikla Pääkanteen ja liitännäiskanteen välinen suhde 58

4 LUKU – MUUT ASIAN KÄSITTELYYN LIITTYVÄT SEIKAT 58

188 artikla Oikeusriidan kohde unionin yleisessä tuomioistuimessa 58

189 artikla Kirjelmien pituus 58

190 artikla Oikeudenkäyntikulut 58

191 artikla Muut sovellettavat määräykset 59

V OSASTO – MUUTOKSENHAKU VIRKAMIESTUOMIOISTUIMEN RATKAISUIHIN 59

192 artikla Soveltamisala 59

1 LUKU – VALITUSKIRJELMÄ 59

193 artikla Valituskirjelmän jättäminen 59

194 artikla Valituskirjelmän sisältö 59

195 artikla Valituksessa esitettävät vaatimukset, perusteet ja perustelut 60

196 artikla Valituksen hyväksymisen seurauksia koskevat vaatimukset 60

2 LUKU – VASTINE, VALITTAJAN VASTAUS JA VASTINEEN ANTAJAN VASTAUS 60

197 artikla Valituksen tiedoksi antaminen 60

198 artikla Asianosaiset, joilla on oikeus vastineen jättämiseen 60

199 artikla Vastinekirjelmän sisältö 60

200 artikla Vastineessa esitettävät vaatimukset 61

201 artikla Valittajan vastaus ja vastineen antajan vastaus 61

3 LUKU – LIITÄNNÄISVALITUS 61

202 artikla Liitännäisvalitus 61

203 artikla Liitännäisvalituskirjelmän sisältö 61

204 artikla Liitännäisvalituksessa esitettävät vaatimukset, perusteet ja perustelut 61

4 LUKU – KIRJELMÄT LIITÄNNÄISVALITUKSEN JOHDOSTA 62

205 artikla Vastine liitännäisvalitukseen 62

206 artikla Liitännäisvalituksen tekijän vastaus ja vastineen antajan vastaus 62

5 LUKU – ASIAN KÄSITTELYN SUULLINEN VAIHE 62

207 artikla Asian käsittelyn suullinen vaihe 62

6 LUKU – VALITUKSEN RATKAISEMINEN MÄÄRÄYKSELLÄ 62

208 artikla Valitus, jonka tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat tai joka on selvästi perusteeton 62

209 artikla Valitus, joka on selvästi hyväksyttävä 62

7 LUKU – PÄÄVALITUKSEN REKISTERISTÄ POISTAMISEN VAIKUTUS LIITÄNNÄISVALITUKSEEN 63

210 artikla Päävalituksen peruuttamisen tai tutkittavaksi ottamisen edellytysten selvän puuttumisen vaikutus liitännäisvalitukseen 63

8 LUKU – OIKEUDENKÄYNTIKULUT JA -MAKSUT MUUTOKSENHAKUMENETTELYSSÄ 63

211 artikla Oikeudenkäyntikulut muutoksenhakumenettelyssä 63

9 LUKU – MUUTOKSENHAKUMENETTELYYN SOVELLETTAVAT MUUT MÄÄRÄYKSET 63

212 artikla Kirjelmien pituus 63

213 artikla Muutoksenhakumenettelyyn sovellettavat muut määräykset 63

10 LUKU – MUUTOKSENHAKU VÄLIINTULOHAKEMUKSEN HYLKÄÄMISTÄ KOSKEVAAN TAI VÄLITOIMIMENETTELYSSÄ TEHTYYN RATKAISUUN 64

214 artikla Muutoksenhaku väliintulohakemuksen hylkäämistä koskevaan tai välitoimimenettelyssä tehtyyn ratkaisuun 64

VI OSASTO – PALAUTETUN ASIAN KÄSITTELY 64

1 LUKU – RATKAISUT, JOTKA UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN TEKEE SINNE RATKAISUN KUMOAMISEN JÄLKEEN PALAUTETUSSA ASIASSA 64

215 artikla Unionin tuomioistuimen päätös ratkaisun kumoamisesta ja asian palauttamisesta 64

216 artikla Asian jakaminen ratkaisukokoonpanolle 64

217 artikla Asian käsittely 64

218 artikla Menettelyä koskevat säännöt 64

219 artikla Oikeudenkäyntikulut 65

2 LUKU – UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN RATKAISUT ASIAN UUDELLEENKÄSITTELYN JA PALAUTTAMISEN JÄLKEEN 65

220 artikla Unionin tuomioistuimen päätös asian uudelleenkäsittelystä ja palauttamisesta 65

221 artikla Asian jakaminen ratkaisukokoonpanolle 65

222 artikla Asian käsittely 65

223 artikla Oikeudenkäyntikulut 65

LOPPUMÄÄRÄYKSET 65

224 artikla Täytäntöönpanomääräykset 65

225 artikla Pakkotäytäntöönpano 65

226 artikla Kumoaminen 66

227 artikla Työjärjestyksen julkaiseminen ja voimaantulo 66

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TYÖJÄRJESTYS

UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 19 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 254 artiklan viidennen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan ja erityisesti sen 19 artiklan kuudennen kohdan, 63 artiklan ja 64 artiklan toisen kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Toukokuun 2 päivänä 1991 vahvistettua työjärjestystä on muutettu useita kertoja, jotta yksittäiset muutokset antaisivat tuomioistuimen käytettäväksi sääntöjä, joiden avulla sillä olisi parhaat edellytykset käsitellä erilaiset oikeudenkäyntiasiat, joiden aihepiirit kehittyvät jatkuvasti vaihtelevammiksi.

(2) Työjärjestys on uudistettava kokonaan, jotta tämä säännöstö kokonaisuutena saataisiin jälleen johdonmukaiseksi, jotta edistettäisiin oikeudenkäyntimenettelyä Euroopan unionin tuomioistuinten käsiteltäviksi saatettavissa asioissa koskevien sääntöjen yhdenmukaisuutta, jotta turvattaisiin tuomioistuimen edellytykset asioiden ratkaisemiseen kohtuullisessa ajassa, jotta selvennettäisiin asianosaisille kuuluvia oikeuksia, jotta täsmennettäisiin tuomioistuimen odotuksia asianosaisten edustajia kohtaan ja jotta eräät määräykset mukautettaisiin – muun muassa teknisen – kehityksen huomioon ottamiseksi oikeudenkäyntiasiakirjojen jättämisen ja tiedoksi antamisen osalta ja niiden toteuttamisessa havaittujen vaikeuksien huomioon ottamiseksi.

(3) Immateriaalioikeuksia koskeviin kanteisiin samoin kuin Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen ratkaisuja koskeviin muutoksenhakuihin on niiden erityispiirteiden vuoksi sovellettava erityisiä menettelysääntöjä, jotka sisällytetään omiin osastoihinsa, vaikka niihin muuten sovelletaankin kanneasioiden käsittelyä koskevia määräyksiä. Kanneasioita, immateriaalioikeuksia koskevia kanneasioita sekä muutoksenhakuasioita koskevat säännöt muodostavat siten tämän työjärjestyksen rungon.

(4) Saadun kokemuksen valossa on myös osoittautunut tarpeelliseksi täydentää ja selventää kutakin näistä menettelylajeista koskevia sääntöjä lainkäytön piiriin kuuluvien kannalta. Ne koskevat muun muassa varsinaisille asianosaisille ja vastaavasti väliintulijoille kuuluvien oikeuksien laajuutta sekä väliintulijan aseman saamista immateriaalioikeuksia koskevissa asioissa ja väliintulijalle tällöin kuuluvia oikeuksia. Kontradiktorisen periaatteen noudattamisesta ja asian ratkaisuun vaikuttavien arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuuden turvaamistarpeesta eräissä tapauksissa annetaan omat määräyksensä. Virkamiestuomioistuimen ratkaisuja koskevien muutoksenhakujen yhteydessä on myös selvemmin erotettava toisistaan päävalitus ja päävalituksen tiedoksi antamisen jälkeen tehty liitännäisvalitus. Immateriaalioikeuksia koskevissa asioissa on tehtävä samanlainen erottelu alkuperäisen kanteen ja liitännäiskanteen välillä, jonka väliintulija nostaa alkuperäisen kanteen tiedoksi antamisen jälkeen.

(5) Eräiden oikeudenkäyntimenettelyjen soveltaminen on osoittanut niiden olevan liian monimutkaisia. Niitä on sen vuoksi syytä yksinkertaistaa. Tämän vuoksi säännöt oikeudenkäyntikielen määräytymisestä immateriaalioikeuksia koskevissa asioissa uudistetaan siten, että tilanteiden ennustettavuus asianomaisten osapuolien kannalta paranee ja käsittely tuomioistuimessa kevenee. Asian ratkaisemista yksipuolisella tuomiolla koskevien sääntöjen tarkoituksena on mahdollistaa kantajan edun vuoksi asian ratkaiseminen nopeammin, kun pois jäänyt vastaaja saattaa hakea takaisinsaantia kantajan voitettua asian.

(6) Luettavuuden parantamiseksi on myös syytä koota kanneasioita koskevaan osastoon jo annettuihin tuomioihin ja määräyksiin kohdistuvia pyyntöjä ja hakemuksia koskevat määräykset, jotka nykyisin ovat hajallaan työjärjestyksen eri osastoissa ja luvuissa. Luettavuuden parantamiseksi sijoitetaan yhteen ja samaan osastoon myös määräykset oikeudenkäyntimenettelyistä unionin tuomioistuimen palautettua asian joko ratkaisun kumoamisen tai uudelleenkäsittelyn jälkeen.

(7) Vaikka tuomioistuimen on selviydyttävä yhä lisääntyvästä oikeudenkäyntiasioiden määrästä, sen on edelleen annettava ratkaisunsa kohtuullisessa ajassa. Jo toteutettuja ponnisteluja oikeudenkäynnin keston lyhentämiseksi tuomioistuimessa käsiteltävissä asioissa on sen vuoksi tärkeää jatkaa muun muassa siten, että immateriaalioikeuksia koskevien asioiden käsittelyn kirjallinen vaihe supistetaan yhteen kirjelmien vaihtoon, kanteessa esitettyjen vaatimusten tarkistamista koskevat pyynnöt säännellään, tiettyjä säädettyjä määräaikoja lyhennetään, väliintuloon sovellettavia sääntöjä yksinkertaistetaan poistamalla ne väliintulot, jotka voidaan sallia vielä tiedonannon julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä alkavan säädetyn määräajan jälkeen, antamalla unionin yleiselle tuomioistuimelle mahdollisuus ratkaista kanneasiat ilman asian käsittelyn suullista vaihetta silloin, kun kukaan varsinaisista asianosaisista ei ole pyytänyt istunnon pitämistä asianosaisten kuulemiseksi ja unionin yleinen tuomioistuin katsoo, että sillä on asian asiakirja-aineiston perusteella riittävät tiedot, sekä mahdollisuus ratkaista muutoksenhakuasiat ilman asian käsittelyn suullista vaihetta, laajentamalla jaostojen puheenjohtajien ratkaisuvaltaa sekä lisäämällä niitä tapauksia, joissa ratkaisu voidaan tehdä pelkällä päätöksellä.

(8) Samassa tarkoituksessa unionin yleisen tuomioistuimen organisaatiota koskevaa työjärjestyksen osastoa täydennetään ottamalla siihen määräyksiä muun muassa niiden tilanteiden täsmentämiseksi, joissa asia voidaan siirtää ratkaisukokoonpanolta toiselle, sekä yhden tuomarin kokoonpanon toimivallan laajentamisesta siten, että immateriaalioikeuksia koskevat asiat voidaan ratkaista tässä kokoonpanossa.

(9) Kontradiktorisen periaatteen noudattaminen asian käsittelyn johtamisessa vahvistetaan ilmaisemalla tämä periaate omassa artiklassaan ja sääntelemällä tarkoin ne tilanteet, joissa on poikkeuksellisesti perusteltua, että varsinaisen asianosaisen toimittamien tiettyjen arkaluonteisten tietojen, jotka ovat välttämättömiä asian ratkaisemiseksi, luottamuksellisuutta suojataan siten, ettei näitä tietoja anneta toiselle varsinaiselle asianosaiselle. Uusilla määräyksillä tuomioistuimelle annetaan myös nimenomaiset säännöt sen varalta, että tuomari pidättäytyy osallistumasta asian käsittelyyn tai hänet vapautetaan siitä. Uudistuksella on myös tarkoitus korottaa työjärjestyksen tasolle eräitä sellaisia määräyksiä, jotka ovat aikaisemmin sisältyneet käytännön ohjeisiin asianosaisille, kuten määräys kirjelmien pituudesta, tai kirjaajan ohjeisiin, kuten määräykset tunnistetietojen poistamisesta tai siitä, millä edellytyksillä muu kuin asianosainen voi saada tutustua asian oikeudenkäyntiaineistoon.

(10) Työjärjestyksen luettavuutta parannetaan myös poistamalla joitakin vanhentuneita tai käytännössä soveltamatta jääneitä sääntöjä, numeroimalla kaikki tämän työjärjestyksen artiklojen kohdat, antamalla jokaiselle artiklalle oma otsikko ja yhtenäistämällä termistö,

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen ilmaiseman yhteisymmärryksen,

neuvoston annettua hyväksyntänsä 10 päivänä helmikuuta 2015,

ON VAHVISTANUT TÄMÄN TYÖJÄRJESTYKSEN:

ALKUMÄÄRÄYKSET

1 artikla

Määritelmät

1. Tässä työjärjestyksessä

a) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräyksiin viitataan kyseisen perussopimuksen artiklan numerolla, jota edeltää lyhenne SEU

b) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen määräyksiin viitataan kyseisen perussopimuksen artiklan numerolla, jota edeltää lyhenne SEUT

c) Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen määräyksiin viitataan kyseisen perussopimuksen artiklan numerolla, jota edeltää lyhenne SEA

d) Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdystä pöytäkirjasta käytetään nimitystä perussääntö

e) Euroopan talousalueesta tehdystä sopimuksesta (1) käytetään nimitystä ETA-sopimus

f) Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 15.4.1958 annetusta neuvoston asetuksesta N:o 1 (2) käytetään nimitystä neuvoston asetus N:o 1.

2. Tätä työjärjestystä sovellettaessa

a) unionin yleisellä tuomioistuimella tarkoitetaan niissä asioissa, jotka on jaettu tai siirretty jaostolle, kyseistä jaostoa, ja niissä asioissa, jotka on siirretty tai jaettu yhden tuomarin kokoonpanolle, kyseistä tuomaria

b) puheenjohtajalla tarkoitetaan, kun tätä termiä käytetään ilman lisämäärettä, — asioissa, joita ei vielä ole jaettu ratkaisukokoonpanolle, unionin yleisen tuomioistuimen presidenttiä — jaostoille jaetuissa asioissa sen jaoston puheenjohtajaa, jolle asia on jaettu — asioissa, jotka on siirretty tai jaettu yhden tuomarin kokoonpanolle, kyseistä tuomaria

c) asianosaisella tai asianosaisilla tarkoitetaan, kun tätä termiä käytetään ilman lisämäärettä, kaikkia oikeudenkäynnin asianosaisia väliintulijat mukaan lukien

d) varsinaisella asianosaisella tai varsinaisilla asianosaisilla tarkoitetaan tapauksen mukaan kantajaa tai vastaajaa tai molempia

e) asianosaisten oikeudenkäyntiedustajilla tarkoitetaan asianajajia ja asiamiehiä, jotka edustavat asianosaisia unionin yleisessä tuomioistuimessa perussäännön 19 artiklan mukaisesti; asiamiehillä voi olla avustajanaan asianajaja tai muu avustaja

f) toimielimellä tai toimielimillä tarkoitetaan SEU 13 artiklan 1 kohdassa mainittuja unionin toimielimiä sekä perussopimuksilla tai niiden täytäntöön panemiseksi annetuilla säädöksillä perustettuja elimiä ja laitoksia, jotka voivat olla asianosaisina unionin yleisessä tuomioistuimessa

g) virastolla tarkoitetaan tapauksen mukaan sisämarkkinoiden harmonisointivirastoa (tavaramerkit ja mallit) tai yhteisön kasvilajikevirastoa

h) EFTAn valvontaviranomaisella tarkoitetaan ETA-sopimuksessa mainittua Euroopan vapaakauppaliiton valvontaviranomaista

i) kanteilla tarkoitetaan SEUT 263, SEUT 265, SEUT 268 ja SEUT 272 artiklan perusteella nostettuja kanteita.

2 artikla

Työjärjestyksen tarkoitus

Tämän työjärjestyksen määräyksillä pannaan täytäntöön SEU:n, SEUT:n ja SEA:n asianomaiset määräykset ja perussääntö sekä täydennetään niitä tarpeellisin osin.

I OSASTO

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN ORGANISAATIO

1 luku

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN JÄSENET

3 artikla

Tuomarin ja julkisasiamiehen tehtävät

1. Kaikki unionin yleisen tuomioistuimen jäsenet toimivat pääsääntöisesti tuomarin tehtävissä.

2. Unionin yleisen tuomioistuimen jäseniä kutsutaan jäljempänä tuomareiksi.

3. Unionin yleisen tuomioistuimen presidenttiä, varapresidenttiä ja jaostojen puheenjohtajia lukuun ottamatta tuomari voi toimia yksittäisessä asiassa julkisasiamiehenä siten kuin 30 ja 31 artiklassa määrätään.

4. Tämän työjärjestyksen määräyksiä julkisasiamiehestä sovelletaan vain silloin, kun tuomari on nimetty julkisasiamieheksi.

4 artikla

Tuomareiden toimikauden alkaminen

Tuomarin toimikausi alkaa hänen nimittämistään koskevassa päätöksessä mainitusta päivästä. Jos päätöksessä ei mainita toimikauden alkamispäivää, toimikausi alkaa sinä päivänä, jona päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

5 artikla

Valan vannominen

Ennen tehtäväänsä ryhtymistä tuomarit vannovat unionin tuomioistuimessa perussäännön 2 artiklassa määrätyn valan seuraavasti:

”Minä vannon, että suoritan tehtäväni puolueettomasti ja tunnollisesti; minä vannon, etten ilmaise kenellekään mitään tuomioistuimen neuvotteluista.”

6 artikla

Juhlallinen vakuutus

Heti valan vannottuaan tuomarit allekirjoittavat perussäännön 4 artiklan kolmannessa kohdassa määrätyn juhlallisen vakuutuksen.

7 artikla

Tuomarin vapauttaminen tehtävästään

1. Jos unionin tuomioistuimen on perussäännön 6 artiklan nojalla ratkaistava unionin yleistä tuomioistuinta kuultuaan, eikö tuomari enää täytä tehtävänsä edellyttämiä vaatimuksia tai siitä johtuvia velvollisuuksia, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti kehottaa asianomaista esittämään huomautuksensa kirjaajan läsnä olematta.

2. Unionin yleisen tuomioistuimen lausunto perustellaan.

3. Lausunto, jonka mukaan tuomari ei enää täytä tehtävänsä edellyttämiä vaatimuksia tai siitä johtuvia velvollisuuksia, edellyttää, että unionin yleiseen tuomioistuimeen perussäännön 48 artiklan mukaisesti kuuluvien tuomarien enemmistö on äänestänyt sen puolesta. Tässä tapauksessa unionin tuomioistuimelle ilmoitetaan äänten jakautumisesta.

4. Äänestys on salainen ja tapahtuu kirjaajan läsnä olematta, eikä tuomari, jota asia koskee, osallistu päätösneuvotteluun.

8 artikla

Virkaikäjärjestys

1. Tuomareiden virkaikä lasketaan ajankohdasta, jona he ovat ryhtyneet tehtäväänsä.

2. Tehtävässään yhtä kauan olleiden henkilöiden kesken virkaikäjärjestys määräytyy iän perusteella.

3. Tuomarit, joiden toimikausi on uudistettu, säilyttävät aikaisemman paikkansa virkaikäjärjestyksessä.

2 luku

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI

9 artikla

Unionin yleisen tuomioistuimen presidentin ja varapresidentin valitseminen

1. Tuomarit valitsevat keskuudestaan unionin yleisen tuomioistuimen presidentin kolmeksi vuodeksi kerrallaan heti SEUT 254 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetun tuomareiden osittaisen vaihtumisen jälkeen.

2. Jos unionin yleisen tuomioistuimen presidentin tehtävä päättyy kesken hänen toimikautensa, hänen tilalleen valitaan uusi presidentti jäljellä olevaksi toimikaudeksi.

3. Tässä artiklassa tarkoitetut vaalit toimitetaan salaisella äänestyksellä. Valituksi tulee tuomari, joka on saanut yli puolet unionin yleiseen tuomioistuimeen perussäännön 48 artiklan mukaisesti kuuluvien tuomareiden äänistä. Jos kukaan tuomareista ei saa tätä enemmistöä, pidetään uusia äänestyskierroksia, kunnes tämä enemmistö saavutetaan.

4. Tuomarit valitsevat sen jälkeen keskuudestaan unionin yleisen tuomioistuimen varapresidentin kolmeksi vuodeksi kerrallaan 3 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Jos hänen tehtävänsä päättyy kesken hänen toimikautensa, sovelletaan 2 kohtaa.

5. Unionin yleisen tuomioistuimen presidentiksi ja varapresidentiksi tämän artiklan mukaisesti valittujen nimet julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

10 artikla

Unionin yleisen tuomioistuimen presidentin tehtävät

1. Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti edustaa unionin yleistä tuomioistuinta.

2. Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti johtaa unionin yleisen tuomioistuimen toimintaa ja hallintoa.

3. Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti on puheenjohtajana 42 artiklassa tarkoitetussa yleiskokouksessa.

4. Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti on puheenjohtajana suuressa jaostossa. Tällöin sovelletaan 19 artiklaa.

5. Jos unionin yleisen tuomioistuimen presidentti on sijoitettu jaostoon, hän on kyseisen jaoston puheenjohtaja. Tällöin sovelletaan 19 artiklaa.

6. Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti voi päättää 89 artiklassa tarkoitetuista prosessinjohtotoimista asioissa, joita ei vielä ole jaettu ratkaisukokoonpanolle.

11 artikla

Unionin yleisen tuomioistuimen varapresidentin tehtävät

1. Unionin yleisen tuomioistuimen varapresidentti avustaa unionin yleisen tuomioistuimen presidenttiä tämän tehtävien hoitamisessa ja toimii presidentin sijaisena tämän ollessa estynyt.

2. Unionin yleisen tuomioistuimen presidentin pyynnöstä varapresidentti hoitaa presidentin puolesta 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä.

3. Unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa päätöksellään edellytykset, joiden mukaisesti unionin yleisen tuomioistuimen varapresidentti hoitaa unionin yleisen tuomioistuimen presidentille kuuluvia lainkäyttötehtäviä hänen puolestaan. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4. Jos unionin yleisen tuomioistuimen varapresidentti on sijoitettu jaostoon, hän on kyseisen jaoston puheenjohtaja, jollei 10 artiklan 5 kohdasta muuta johdu. Tällöin sovelletaan 19 artiklaa.

12 artikla

Unionin yleisen tuomioistuimen presidentin ja varapresidentin este

Jos unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja varapresidentti ovat samanaikaisesti estyneet, presidentin tehtäviä hoitaa yksi jaostojen puheenjohtajista tai, jollei tämä ole mahdollista, yksi muista tuomareista 8 artiklassa määrätyn järjestyksen mukaisesti.

3 luku

JAOSTOT JA RATKAISUKOKOONPANOT

1 jakso

Jaostojen perustaminen ja ratkaisukokoonpanojen muodostaminen

13 artikla

Jaostojen perustaminen

1. Unionin yleinen tuomioistuin perustaa keskuudestaan jaostoja, joissa asian käsittelyyn osallistuu kolme tai viisi tuomaria.

2. Unionin yleinen tuomioistuin päättää tuomarien sijoittamisesta jaostoihin unionin yleisen tuomioistuimen presidentin esityksestä.

3. Tämän artiklan mukaisesti tehdyt päätökset julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

14 artikla

Toimivaltainen ratkaisukokoonpano

1. Unionin yleisen tuomioistuimen käsiteltäviksi saatetut asiat ratkaistaan jaostoissa, joissa asian käsittelyyn osallistuu kolme tai viisi tuomaria 13 artiklan mukaisesti.

2. Asiat voidaan ratkaista suuressa jaostossa siten kuin 28 artiklassa määrätään.

3. Asiat voidaan ratkaista yhden tuomarin kokoonpanossa, kun ne on siirretty tähän kokoonpanoon siten kuin 29 artiklassa määrätään.

15 artikla

Suuren jaoston kokoonpano

1. Suureen jaostoon kuuluu viisitoista tuomaria.

2. Unionin yleinen tuomioistuin päättää menettelytavasta, jonka mukaisesti suureen jaostoon kuuluvat tuomarit nimetään. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

16 artikla

Tuomarin pidättäytyminen ja vapauttaminen osallistumasta asian käsittelyyn

1. Jos tuomari katsoo, ettei hän perussäännön 18 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan mukaisesti voi osallistua asian käsittelyyn, hänen on ilmoitettava siitä unionin yleisen tuomioistuimen presidentille, joka vapauttaa hänet osallistumasta käsittelyyn.

2. Jos unionin yleisen tuomioistuimen presidentti katsoo, ettei tuomari perussäännön 18 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan mukaan voi osallistua asian käsittelyyn, presidentti ilmoittaa tästä asianomaiselle tuomarille ja kuulee häntä ennen tämän kysymyksen ratkaisemista.

3. Jos tämän artiklan soveltamisessa ilmenee ongelmia, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti siirtää 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut kysymykset perussäännön 18 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti yleiskokouksen ratkaistaviksi. Tässä tapauksessa asianomainen tuomari ei osallistu ratkaisuun, joka tehdään hänen kuulemisensa jälkeen salaisella äänestyksellä kirjaajan läsnä olematta.

17 artikla

Ratkaisukokoonpanoon kuuluvan jäsenen este

1. Jos asian käsittelyyn suuressa jaostossa osallistuvia tuomareita on vähemmän kuin edellä 15 artiklassa tarkoitettu tuomareiden lukumäärä sen vuoksi, että joku tuomareista on estynyt ennen asian siirtämistä päätösneuvotteluun tai asiassa pidettävää istuntoa, suurta jaostoa täydennetään unionin yleisen tuomioistuimen presidentin nimeämällä tuomarilla tuomareiden määrätyn lukumäärän saavuttamiseksi.

2. Jos jaostossa, jossa asian käsittelyyn osallistuu kolme tai viisi tuomaria, on vähemmän kuin määrätty lukumäärä tuomareita sen vuoksi, että joku tuomareista on estynyt ennen asian siirtämistä päätösneuvotteluun tai asiassa pidettävää istuntoa, kyseisen jaoston puheenjohtaja nimeää estyneen tuomarin sijaan toisen samaan jaostoon kuuluvan tuomarin. Jollei kukaan samaan jaostoon kuuluva tuomari voi tulla estyneen tuomarin sijaan, jaoston puheenjohtaja ilmoittaa tästä unionin yleisen tuomioistuimen presidentille, joka nimeää unionin yleisen tuomioistuimen vahvistamien perusteiden mukaisesti muun tuomarin tuomareiden määrätyn lukumäärän saavuttamiseksi. Nämä perusteet sisältävä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3. Jos tuomari, jolle asia on siirretty tai jaettu käsiteltäväksi yhden tuomarin kokoonpanossa, on estynyt, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti nimeää hänen sijaansa toisen tuomarin.

2 jakso

Jaostojen puheenjohtajat

18 artikla

Jaostojen puheenjohtajien valitseminen

1. Tuomarit valitsevat keskuudestaan 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti kolmen tuomarin jaostojen ja viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajat.

2. Viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajat valitaan kolmeksi vuodeksi. Heidät voidaan valita tähän tehtävään uudelleen yhden kerran.

3. Kolmen tuomarin jaostojen puheenjohtajat valitaan määräajaksi.

4. Viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajat valitaan heti sen jälkeen, kun unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja varapresidentti on valittu 9 artiklan mukaisesti.

5. Jos jaoston puheenjohtajan tehtävä päättyy kesken hänen toimikautensa, hänen tilalleen valitaan uusi puheenjohtaja jäljellä olevaksi toimikaudeksi.

6. Jaostojen puheenjohtajiksi tämän artiklan mukaisesti valittujen nimet julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

19 artikla

Jaoston puheenjohtajan toimivalta

1. Jaoston puheenjohtaja käyttää hänelle tämän työjärjestyksen mukaan kuuluvaa toimivaltaa kuultuaan esittelevää tuomaria.

2. Jaoston puheenjohtaja voi siirtää toimivaltaansa kuuluvan päätöksen jaoston tehtäväksi.

20 artikla

Jaoston puheenjohtajan este

Jos jaoston puheenjohtaja on estynyt, hänen tehtäviään hoitaa 8 artiklassa tarkoitetun järjestyksen mukaisesti määräytyvä samaan ratkaisukokoonpanoon kuuluva tuomari, tämän kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 5 kohdan ja 11 artiklan 4 kohdan soveltamista.

3 jakso

Päätösneuvottelut

21 artikla

Päätösneuvotteluja koskevat menettelysäännöt

1. Unionin yleisen tuomioistuimen päätösneuvottelut ovat salaisia ja pysyvästi salassa pidettäviä.

2. Jos asiassa on pidetty istunto asianosaisten kuulemiseksi, päätösneuvotteluun osallistuvat vain istuntoon osallistuneet tuomarit.

3. Jokainen päätösneuvotteluun osallistuva tuomari esittää mielipiteensä ja sen perustelut.

4. Unionin yleisen tuomioistuimen ratkaisuksi tulee mielipide, jota tuomareiden enemmistö on keskustelun päätyttyä kannattanut. Tuomarit äänestävät 8 artiklassa määrättyyn nähden päinvastaisessa järjestyksessä kuitenkin siten, että esittelevä tuomari äänestää ensimmäisenä ja puheenjohtaja viimeisenä.

22 artikla

Päätösneuvotteluun osallistuvien tuomareiden lukumäärä

Jos tuomareita on jonkun tuomarin estymisen vuoksi parillinen määrä, 8 artiklan mukaisessa virkaikäjärjestyksessä viimeisenä oleva tuomari ei osallistu päätösneuvotteluun, paitsi jos hän on puheenjohtaja tai esittelevä tuomari. Viimeksi mainitussa tapauksessa virkaikäjärjestyksessä välittömästi hänen edellään oleva tuomari ei osallistu päätösneuvotteluun.

23 artikla

Suuren jaoston päätösvaltainen jäsenmäärä

1. Suuren jaoston päätösvaltaisuuden edellytyksenä on, että asian käsittelyssä on läsnä yksitoista tuomaria.

2. Jos tuomareita on jonkun tuomarin estymisen vuoksi läsnä päätösvaltaista määrää vähemmän, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti nimeää muun tuomarin suuren jaoston täydentämiseksi päätösvaltaiseksi.

3. Jos tuomareita ei asianosaisten kuulemiseksi pidetyn istunnon jälkeen ole enää läsnä päätösvaltaista määrää, sijaan tulevat tuomarit nimetään siten kuin 2 kohdassa määrätään ja asiassa pidetään uusi istunto, jos joku varsinaisista asianosaisista sitä pyytää. Unionin yleinen tuomioistuin voi pitää uuden istunnon myös omasta aloitteestaan. Uusi istunto on pidettävä, jos asiassa on toteutettu asian selvittämistoimia 91 artiklan a tai d alakohdan taikka 96 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jollei uutta istuntoa pidetä, 21 artiklan 2 kohtaa ei sovelleta.

24 artikla

Kolmen tuomarin jaoston ja viiden tuomarin jaoston päätösvaltainen jäsenmäärä

1. Kolmen tuomarin jaoston ja viiden tuomarin jaoston päätösvaltaisuuden edellytyksenä on, että asian käsittelyssä on läsnä kolme tuomaria.

2. Jos kolmen tuomarin jaostossa tai viiden tuomarin jaostossa on jonkun tuomarin estymisen vuoksi läsnä päätösvaltaista määrää vähemmän tuomareita, jaoston puheenjohtaja nimeää estyneen tuomarin sijaan muun samaan jaostoon kuuluvan tuomarin. Jollei kukaan samaan jaostoon kuuluva tuomari voi tulla estyneen tuomarin sijaan, jaoston puheenjohtaja ilmoittaa tästä unionin yleisen tuomioistuimen presidentille, joka nimeää unionin yleisen tuomioistuimen vahvistamien perusteiden mukaisesti muun tuomarin jaoston täydentämiseksi päätösvaltaiseksi. Nämä perusteet sisältävä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3. Jos tuomareita ei asianosaisten kuulemiseksi pidetyn istunnon jälkeen ole enää läsnä päätösvaltaista määrää, sijaan tulevat tuomarit nimetään siten kuin 2 kohdassa määrätään ja asiassa pidetään uusi istunto, jos joku varsinaisista asianosaisista sitä pyytää. Unionin yleinen tuomioistuin voi pitää uuden istunnon myös omasta aloitteestaan. Uusi istunto on pidettävä, jos asiassa on toteutettu asian selvittämistoimia 91 artiklan a tai d alakohdan taikka 96 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Uusi istunto on pidettävä, jos useampi kuin yksi alkuperäiseen istuntoon osallistuneista tuomareista joudutaan korvaamaan. Jollei uutta istuntoa pidetä, 21 artiklan 2 kohtaa ei sovelleta.

4 luku

ASIOIDEN JAKAMINEN JA UUDELLEEN JAKAMINEN, ESITTELEVÄN TUOMARIN NIMEÄMINEN, ASIAN SIIRTÄMINEN RATKAISUKOKOONPANOLLE JA SIIRTÄMINEN YHDEN TUOMARIN KOKOONPANOON

25 artikla

Jakoperusteet

1. Unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa perusteet, joiden mukaisesti asiat jaetaan jaostojen kesken. Unionin yleinen tuomioistuin voi antaa tiettyihin aihepiireihin kuuluvat asiat tietyn jaoston tai tiettyjen jaostojen ratkaistaviksi.

2. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

26 artikla

Asian jakaminen ja esittelevän tuomarin nimeäminen

1. Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti jakaa mahdollisimman pian vireillepanoasiakirjan saapumisen jälkeen asiat jaostoille perusteilla, jotka unionin yleinen tuomioistuin on vahvistanut 25 artiklan mukaisesti.

2. Jaoston puheenjohtaja tekee unionin yleisen tuomioistuimen presidentille ehdotuksen esittelevän tuomarin nimeämiseksi kussakin jaostolle jaetussa asiassa. Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ratkaisee asian.

3. Jos kolmen tuomarin jaostoon sijoitettujen tuomareiden lukumäärä on suurempi kuin kolme tai viiden tuomarin jaostoon sijoitettujen tuomareiden vastaavasti suurempi kuin viisi, jaoston puheenjohtaja määrää asian käsittelyyn osallistuvat tuomarit.

27 artikla

Uuden esittelevän tuomarin nimeäminen ja asian jakaminen uudelleen

1. Jos esittelevä tuomari on estynyt, toimivaltaisen ratkaisukokoonpanon puheenjohtaja ilmoittaa tästä unionin yleisen tuomioistuimen presidentille, joka nimeää uuden esittelevän tuomarin. Jos tätä tuomaria ei ole sijoitettu jaostoon, jolle asia on alun perin jaettu, asia käsitellään siinä jaostossa, johon uusi esittelevä tuomari kuuluu.

2. Tiettyjen asioiden kohteen keskinäisen yhteyden huomioon ottamiseksi unionin yleisen tuomioistuimen presidentti voi asianomaisia esitteleviä tuomareita kuultuaan perustellulla päätöksellä jakaa asiat uudelleen, jotta sama esittelevä tuomari voi valmistella kaikki kyseessä olevat asiat. Jos esittelevä tuomari, jolle asiat on jaettu uudelleen, ei kuulu siihen jaostoon, jolle asiat on alun perin jaettu, asiat käsitellään siinä jaostossa, johon uusi esittelevä tuomari kuuluu.

3. Hyvän oikeudenhoidon niin vaatiessa unionin yleisen tuomioistuimen presidentti voi asianomaisia tuomareita kuultuaan ennen 87 artiklassa tarkoitetun alustavan kertomuksen esittämistä perustellulla päätöksellä poikkeuksellisesti nimetä asiaan uuden esittelevän tuomarin. Jos tätä tuomaria ei ole sijoitettu jaostoon, jolle asia on alun perin jaettu, asia käsitellään siinä jaostossa, johon uusi esittelevä tuomari kuuluu.

4. Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti kuulee asianomaisten jaostojen puheenjohtajien huomautukset ennen 1–3 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä.

5. Jos jaostojen kokoonpanot muuttuvat tuomareiden sijoittamista jaostoihin koskevan unionin yleisen tuomioistuimen päätöksen johdosta, asia käsitellään siinä jaostossa, johon esittelevä tuomari kuuluu kyseisen päätöksen jälkeen, paitsi jos asiassa on aloitettu päätösneuvottelu tai asian käsittelyn suullinen vaihe.

28 artikla

Siirtäminen jaostolle, jossa käsittelyyn osallistuu eri määrä tuomareita

1. Jos se on asian oikeudellisen vaikeuden tai merkityksen vuoksi tai erityisistä syistä perusteltua, asia voidaan siirtää suurelle jaostolle tai sellaiselle jaostolle, jossa asian käsittelyyn osallistuu eri määrä tuomareita.

2. Asiaa käsittelevä jaosto tai unionin yleisen tuomioistuimen presidentti voi asian käsittelyn missä tahansa vaiheessa joko omasta aloitteestaan tai jonkun varsinaisen asianosaisen pyynnöstä ehdottaa yleiskokoukselle 1 kohdassa tarkoitettua asian siirtämistä.

3. Asian siirtämisestä jaostolle, jossa käsittelyyn osallistuvien tuomareiden määrä on suurempi, päättää yleiskokous.

4. Asian siirtämisestä jaostolle, jossa käsittelyyn osallistuvien tuomareiden määrä on pienempi, päättää yleiskokous kuultuaan varsinaisia asianosaisia.

5. Asia on oikeudenkäynnissä asianosaisena olevan jäsenvaltion tai unionin toimielimen pyynnöstä käsiteltävä jaostossa, jossa käsittelyyn osallistuu vähintään viisi tuomaria.

29 artikla

Siirtäminen yhden tuomarin kokoonpanolle

1. Esittelevä tuomari voi käsitellä yhden tuomarin kokoonpanossa jäljempänä mainitut kolmen tuomarin jaostolle jaetut asiat, jotka soveltuvat yhden tuomarin kokoonpanossa ratkaistaviksi, jos asiassa esiin tulleisiin oikeudellisiin kysymyksiin tai tosiseikkoja koskeviin kysymyksiin ei liity vaikeuksia, asia on merkitykseltään vähäinen eivätkä erityiset syyt toisin vaadi ja asia on siirretty siten kuin tässä artiklassa määrätään:

a) jäljempänä 171 artiklassa tarkoitetut asiat

b) SEUT 263 artiklan neljännen kohdan, SEUT 265 artiklan kolmannen kohdan ja SEUT 268 artiklan nojalla vireille pannut asiat, joihin liittyy pelkästään sellaisia kysymyksiä, jotka on jo ratkaistu vakiintuneessa oikeuskäytännössä, tai jotka kuuluvat sellaisten asioiden sarjaan, joilla on sama kohde ja joista yksi on jo ratkaistu lainvoimaisesti

c) SEUT 272 artiklan nojalla vireille pannut asiat.

2. Yhden tuomarin kokoonpanolle ei voida siirtää

a) kanteita, joissa vaaditaan yleisesti sovellettavan toimen kumoamista, eikä asioita, joissa esitetään nimenomainen väite yleisesti sovellettavan toimen lainvastaisuudesta

b) asioita, jotka koskevat — kilpailusääntöjen ja yrityskeskittymien valvontaa koskevien sääntöjen soveltamista — valtiontukia koskevien sääntöjen soveltamista — kauppaa suojaavia toimenpiteitä koskevien sääntöjen soveltamista — maatalouden yhteistä markkinajärjestelyä koskevien sääntöjen soveltamista, paitsi jos asiat kuuluvat sellaisten asioiden sarjaan, joilla on sama kohde ja joista yksi on jo ratkaistu lainvoimaisesti.

3. Asian siirtämisestä yhden tuomarin kokoonpanolle päättää varsinaisia asianosaisia kuultuaan se kolmen tuomarin jaosto, jonka käsiteltävänä asia on. Jos oikeudenkäynnissä asianosaisena oleva jäsenvaltio tai unionin toimielin vastustaa asian käsittelyä yhden tuomarin kokoonpanossa, asia on pysytettävä sen jaoston käsiteltävänä, johon esittelevä tuomari kuuluu.

4. Asiaa yhden tuomarin kokoonpanossa käsittelevä tuomari siirtää asian takaisin jaoston käsiteltäväksi, jos hän toteaa, etteivät yhden tuomarin kokoonpanossa käsittelyn edellytykset enää täyty.

5 luku

JULKISASIAMIESTEN NIMEÄMINEN

30 artikla

Tapaukset, joissa julkisasiamies nimetään

Unionin yleinen tuomioistuin voi käyttää apunaan julkisasiamiestä, jos se pitää tätä tarpeellisena asian oikeudellisen vaikeuden tai sen tosiseikkojen monimutkaisuuden vuoksi.

31 artikla

Menettely julkisasiamiestä nimettäessä

1. Julkisasiamiehen nimeämisestä tiettyyn asiaan päättää yleiskokous sen jaoston pyynnöstä, jolle asia on jaettu tai siirretty.

2. Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti nimeää kyseisessä asiassa julkisasiamiehenä toimivan tuomarin.

3. Kun julkisasiamies on nimetty, hänen huomautuksensa kuullaan ennen 16, 28, 45, 68, 70, 83, 87, 90, 92, 98, 103, 105, 106, 113, 126–132, 144, 151, 165, 168, 169 ja 207–209 artiklassa tarkoitettujen ratkaisujen tekemistä.

6 luku

KIRJAAMO

1 jakso

Kirjaaja

32 artikla

Kirjaajan nimittäminen

1. Unionin yleinen tuomioistuin nimittää kirjaajan.

2. Kirjaajan toimen avoinna olemisesta julkaistaan ilmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Toimesta kiinnostuneita kehotetaan toimittamaan määräajassa, joka ei saa olla lyhyempi kuin kolme viikkoa, hakemuksensa, joihin on liitettävä täydelliset tiedot heidän kansalaisuudestaan, korkeakoulututkinnoistaan, kielitaidostaan, nykyisistä ja aikaisemmista työpaikoistaan sekä mahdollisesta kokemuksestaan tuomioistuintyöstä tai kansainvälisistä tehtävistä.

3. Äänestyksessä noudatetaan 9 artiklan 3 kohdassa määrättyä menettelyä.

4. Kirjaaja nimitetään kuudeksi vuodeksi kerrallaan. Hänet voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi. Unionin yleinen tuomioistuin voi päättää, että kirjaajan toimessa oleva henkilö nimitetään uudeksi toimikaudeksi ilman 2 kohdassa määrättyä menettelyä. Tällöin sovelletaan 3 kohtaa.

5. Kirjaaja vannoo 5 artiklassa määrätyn valan ja allekirjoittaa 6 artiklassa tarkoitetun juhlallisen vakuutuksen.

6. Kirjaaja voidaan vapauttaa tehtävästään vain, jos hän ei enää täytä tehtävänsä edellyttämiä vaatimuksia tai siitä johtuvia velvollisuuksia. Unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee asian kirjaajan läsnä olematta varattuaan hänelle tilaisuuden esittää huomautuksensa.

7. Jos kirjaajan tehtävä päättyy kesken hänen toimikautensa, unionin yleinen tuomioistuin nimittää uuden kirjaajan kuuden vuoden toimikaudeksi.

8. Tämän artiklan mukaisesti nimitetyn kirjaajan nimi julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

33 artikla

Apulaiskirjaaja

Unionin yleinen tuomioistuin voi kirjaajaan sovellettavaa menettelyä noudattaen nimittää yhden tai useamman apulaiskirjaajan avustamaan kirjaajaa ja hoitamaan kirjaajan tehtäviä tämän ollessa estynyt.

34 artikla

Kirjaajan ja apulaiskirjaajan este

Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti nimeää ne virkamiehet tai muuhun henkilöstöön kuuluvat, jotka hoitavat kirjaajan tehtäviä kirjaajan ja mahdollisen apulaiskirjaajan ollessa estyneitä.

35 artikla

Kirjaajan tehtävät

1. Kirjaaja vastaa unionin yleisen tuomioistuimen presidentin alaisuudessa kaikkien asiakirjojen vastaanottamisesta, lähettämisestä ja säilyttämisestä sekä tämän työjärjestyksen mukaisten tiedoksiantojen toimittamisesta.

2. Kirjaaja avustaa unionin yleisen tuomioistuimen jäseniä heidän kaikissa virkatehtävissään.

3. Kirjaaja säilyttää sinettiä ja vastaa arkistoista. Hän huolehtii unionin yleisen tuomioistuimen julkaisuista ja erityisesti oikeustapauskokoelmasta sekä unionin yleistä tuomioistuinta koskevien asiakirjojen julkaisemisesta internetissä.

4. Kirjaaja huolehtii unionin yleisen tuomioistuimen hallinnosta, varainhoidosta ja kirjanpidosta unionin yleisen tuomioistuimen presidentin alaisuudessa ja Euroopan unionin tuomioistuimen hallinnon avustamana.

5. Kirjaaja osallistuu unionin yleisen tuomioistuimen istuntoihin, jollei tässä työjärjestyksessä toisin määrätä.

36 artikla

Rekisterin pitäminen

1. Kirjaamossa pidetään kirjaajan vastuulla rekisteriä, johon merkitään kaikki oikeudenkäyntiasiakirjat niiden saapumisjärjestyksessä.

2. Kun asiakirja merkitään rekisteriin, kirjaaja tekee tästä merkinnän oikeudenkäyntiasiakirjan alkuperäiskappaleeseen tai tämän työjärjestyksen 74 artiklan nojalla tehdyn päätöksen mukaisesti alkuperäiskappaleena pidettävään versioon ja asianosaisen pyynnöstä myös tämän sitä varten esittämään jäljennökseen.

3. Rekisterimerkintä ja 2 kohdassa tarkoitetut merkinnät ovat todistusvoimaisia.

37 artikla

Tietojen saaminen rekisteristä

Jokainen voi kirjaamossa tutustua rekisteriin ja saada maksua vastaan siitä jäljennöksiä tai otteita kirjaamon hinnaston mukaisesti, jonka unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa kirjaajan esityksestä.

38 artikla

Asiaa koskevaan asiakirja-aineistoon tutustuminen

1. Jollei 68 artiklan 4 kohdan, 103–105 artiklan ja 144 artiklan 7 kohdan määräyksistä muuta johdu, oikeudenkäynnin asianosaiset voivat tutustua asiaa koskevaan asiakirja-aineistoon ja saada oikeudenkäyntiasiakirjoista sekä määräyksistä ja tuomioista oikeaksi todistettuja jäljennöksiä 37 artiklassa tarkoitetun kirjaamon hinnaston mukaisesti.

2. Mikään yksityinen tai julkinen taho, joka ei ole asianosainen, ei voi tutustua asiaa koskevaan asiakirja-aineistoon, jollei unionin yleisen tuomioistuimen presidentti nimenomaisesti anna siihen lupaa asianosaisia kuultuaan. Tämä lupa voidaan antaa täysimääräisenä tai osittaisena ainoastaan kirjallisesta hakemuksesta, jossa on oltava yksityiskohtaiset perustelut laillisesta intressistä tutustua asiakirja-aineistoon.

2 jakso

Avustava henkilöstö

39 artikla

Virkamiehet ja muu henkilöstö

1. Virkamiehet ja muu henkilöstö, joiden tehtävänä on avustaa suoraan puheenjohtajaa, tuomareita ja kirjaajaa, nimitetään virkamiehiä koskevien henkilöstösääntöjen ja muun henkilöstön palvelussuhteeseen sovellettavien ehtojen vahvistamista koskevan asetuksen mukaisesti. He kuuluvat kirjaajan alaisuuteen unionin yleisen tuomioistuimen presidentin valvonnassa.

2. He vannovat unionin yleisen tuomioistuimen presidentin edessä kirjaajan läsnä ollessa jommankumman seuraavista valoista:

”Minä vannon, että suoritan unionin yleisen tuomioistuimen minulle antamat tehtävät kunniallisesti, vaitiolovelvollisuuttani noudattaen ja tunnollisesti.”

tai

”Minä vakuutan juhlallisesti, että suoritan unionin yleisen tuomioistuimen minulle antamat tehtävät kunniallisesti, vaitiolovelvollisuuttani noudattaen ja tunnollisesti.”

7 luku

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TOIMINTA

40 artikla

Unionin yleisen tuomioistuimen istuntojen paikka

Unionin yleinen tuomioistuin voi päättää pitävänsä tietyn istunnon tai tietyt istunnot muualla kuin unionin yleisen tuomioistuimen kotipaikassa.

41 artikla

Unionin yleisen tuomioistuimen työkalenteri

1. Työvuosi alkaa kunkin kalenterivuoden syyskuun 1 päivänä ja päättyy seuraavan vuoden elokuun 31 päivänä.

2. Unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa lomakautensa.

3. Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja jaostojen puheenjohtajat voivat tuomioistuimen lomakauden aikana kiireellisissä tapauksissa kutsua tuomarit ja tapauksen mukaan julkisasiamiehen koolle.

4. Unionin yleinen tuomioistuin noudattaa sen kotipaikassa voimassa olevia virallisia vapaapäiviä.

5. Unionin yleinen tuomioistuin voi pätevästä syystä myöntää tuomareille tilapäistä vapautusta virkatehtävien hoitamisesta.

6. Tuomioistuimen lomakausien ajankohdat julkaistaan vuosittain Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

42 artikla

Yleiskokous

1. Ratkaisut, jotka koskevat hallintoasioita, sekä 7, 9, 11, 13, 15, 16, 18, 25, 28, 31–33, 41, 74 ja 224 artiklassa tarkoitetut ratkaisut tehdään unionin yleisen tuomioistuimen yleiskokouksessa, johon kaikki tuomarit osallistuvat äänivaltaisina jäseninä, jollei tässä työjärjestyksessä toisin määrätä. Kirjaaja on läsnä, jollei unionin yleinen tuomioistuin toisin päätä.

2. Jos yleiskokouksen koolle kutsumisen jälkeen todetaan, ettei läsnä ole perussäännön 17 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitettua päätösvaltaista jäsenmäärää, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti siirtää kokousta, kunnes se on päätösvaltainen.

43 artikla

Pöytäkirjan laatiminen

1. Kun kirjaaja on läsnä unionin yleisen tuomioistuimen istunnossa, kirjaaja laatii tarvittaessa pöytäkirjan, jonka unionin yleisen tuomioistuimen presidentti tai tapauksen mukaan jaoston puheenjohtaja allekirjoittaa yhdessä kirjaajan kanssa.

2. Jos kirjaaja ei ole läsnä unionin yleisen tuomioistuimen istunnossa, unionin yleinen tuomioistuin antaa tarvittaessa 8 artiklassa tarkoitetussa virkaikäjärjestyksessä viimeisenä olevan tuomarin tehtäväksi laatia pöytäkirjan, jonka unionin yleisen tuomioistuimen presidentti tai tapauksen mukaan jaoston puheenjohtaja allekirjoittaa yhdessä tämän tuomarin kanssa.

II OSASTO

KIELIÄ KOSKEVAT JÄRJESTELYT

44 artikla

Oikeudenkäyntikielet

Oikeudenkäyntikieliä ovat bulgaria, englanti, espanja, hollanti, iiri, italia, kreikka, kroaatti, latvia, liettua, malta, portugali, puola, ranska, romania, ruotsi, saksa, slovakki, sloveeni, suomi, tanska, tšekki, unkari ja viro.

45 artikla

Oikeudenkäyntikielen määräytyminen

1. Tämän työjärjestyksen 1 artiklassa tarkoitetuissa kanteissa oikeudenkäyntikielen valitsee kantaja, jollei seuraavista määräyksistä muuta johdu:

a) jos vastaaja on jäsenvaltio, jäsenvaltion kansalaisuuden omaava luonnollinen henkilö tai jäsenvaltion oikeuden mukainen oikeushenkilö, oikeudenkäyntikieli on tämän valtion virallinen kieli; jos virallisia kieliä on useampia, kantaja voi valita niistä itselleen sopivan

b) varsinaisten asianosaisten yhteisestä pyynnöstä voidaan antaa lupa käyttää muuta 44 artiklassa mainittua kieltä kokonaan tai osittain

c) asianosaisen pyynnöstä voidaan muiden asianosaisten kuulemisen jälkeen antaa lupa käyttää b alakohdan määräyksistä poiketen muuta 44 artiklassa tarkoitettua kieltä oikeudenkäyntikielenä kokonaan tai osittain; toimielin ei voi esittää tällaista pyyntöä.

2. Edellä tarkoitetun pyynnön ratkaisee puheenjohtaja päätöksellä; hänen on siirrettävä unionin yleisen tuomioistuimen ratkaistavaksi pyyntö, jos se hänen mielestään tulisi hyväksyä, vaikkeivät kaikki asianosaiset ole suostuneet siihen.

3. Rajoittamatta 1 kohdan b ja c alakohdan määräysten soveltamista

a) käsiteltäessä perussäännön liitteessä I olevissa 9 ja 10 artiklassa tarkoitettuja muutoksenhakuja virkamiestuomioistuimen ratkaisuihin oikeudenkäyntikielenä on muutoksenhaun kohteena olevassa virkamiestuomioistuimen ratkaisussa käytetty kieli

b) käsiteltäessä virheen korjaamista koskevaa pyyntöä, ratkaisun täydentämistä koskevaa hakemusta, takaisinsaantihakemusta yksipuolista tuomiota vastaan, kolmannen osapuolen kantelua, tulkintapyyntöä, purkamista koskevaa hakemusta tai korvattavien oikeudenkäyntikulujen riitauttamista oikeudenkäyntikielenä on kieli, jota on käytetty siinä ratkaisussa, johon pyyntö, hakemus tai riitauttaminen liittyy.

4. Rajoittamatta 1 kohdan b ja c alakohdan määräysten soveltamista, käsiteltäessä 1 artiklassa tarkoitettuja kanteita viraston valituslautakuntien päätöksistä immateriaalioikeuksia koskevien sääntöjen soveltamista koskevissa asioissa

a) oikeudenkäyntikielen valitsee kantaja, jos tämä on ollut ainoa asianosainen asian käsittelyssä viraston valituslautakunnassa

b) kannekirjelmän kielestä, jonka kantaja on valinnut 44 artiklassa mainituista kielistä, tulee oikeudenkäyntikieli, jos kukaan muista asianosaisista asian käsittelyssä viraston valituslautakunnassa ei vastusta tätä määräajassa, jonka kirjaaja asettaa kannekirjelmän toimittamisen jälkeen

c) jos asian käsittelyssä viraston valituslautakunnassa asianosaisena ollut muu kuin kantaja vastustaa kannekirjelmän kieltä, oikeudenkäyntikieleksi tulee unionin yleisessä tuomioistuimessa riitautetussa päätöksessä käytetty kieli; tällöin kirjaaja huolehtii kannekirjelmän kääntämisestä oikeudenkäyntikielelle.

46 artikla

Oikeudenkäyntikielen käyttäminen

1. Oikeudenkäyntikieltä käytetään erityisesti asianosaisten kirjelmissä ja suullisissa lausumissa sekä niiden liiteasiakirjoissa samoin kuin unionin yleisen tuomioistuimen pöytäkirjoissa ja ratkaisuissa.

2. Asiakirjoihin tai liitteisiin, jotka on laadittu muulla kuin oikeudenkäyntikielellä, on oheistettava oikeudenkäyntikielelle tehty käännös.

3. Laajoista asiakirjoista saadaan kuitenkin esittää käännös, jossa on otteita niistä. Puheenjohtaja voi kuitenkin aina joko omasta aloitteestaan tai asianosaisen pyynnöstä vaatia laajempaa tai täydellistä käännöstä.

4. Poiketen siitä, mitä edellä määrätään, jäsenvaltioilla on oikeus käyttää omaa virallista kieltään, kun ne osallistuvat unionin yleisessä tuomioistuimessa vireillä olevan oikeusriidan käsittelyyn. Tätä määräystä sovelletaan sekä kirjallisiin asiakirjoihin että suullisiin lausumiin. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle.

5. ETA-sopimuksen osapuolina oleville muille valtioille kuin jäsenvaltioille sekä EFTAn valvontaviranomaiselle voidaan antaa lupa käyttää jotakin muuta 44 artiklassa mainittua kieltä kuin oikeudenkäyntikieltä, kun ne osallistuvat unionin yleisessä tuomioistuimessa vireillä olevan oikeusriidan käsittelyyn. Tätä määräystä sovelletaan sekä kirjallisiin asiakirjoihin että suullisiin lausumiin. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle.

6. Jos todistaja tai asiantuntija ilmoittaa, ettei hän pysty riittävästi ilmaisemaan itseään millään 44 artiklassa mainitulla kielellä, puheenjohtaja antaa hänelle luvan esittää kertomuksensa muulla kielellä. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle.

7. Puheenjohtaja voi asian käsittelyä johtaessaan sekä tuomarit ja mahdollisesti julkisasiamies kysymyksiä esittäessään ja julkisasiamies ratkaisuehdotuksessaan käyttää muuta 44 artiklassa mainittua kieltä kuin oikeudenkäyntikieltä. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle.

47 artikla

Kirjaajan tehtävät kieliä koskevissa järjestelyissä

Kirjaaja huolehtii siitä, että unionin yleisessä tuomioistuimessa asian käsittelyn aikana suullisesti tai kirjallisesti lausuttu käännetään tuomarin, julkisasiamiehen tai asianosaisen pyynnöstä heidän valitsemilleen 44 artiklassa mainituille kielille.

48 artikla

Kieliä koskevat järjestelyt unionin yleisen tuomioistuimen julkaisuissa

Unionin yleisen tuomioistuimen julkaisut laaditaan neuvoston asetuksen N:o 1 1 artiklassa tarkoitetuilla kielillä.

49 artikla

Todistusvoimaiset asiakirjat

Oikeudenkäyntikielellä tai muulla tämän työjärjestyksen 45 tai 46 artiklan mukaisesti sallitulla kielellä laaditut asiakirjat ovat todistusvoimaisia.

III OSASTO

KANTEET

50 artikla

Soveltamisala

Tämän osaston määräyksiä sovelletaan 1 artiklassa tarkoitettuihin kanteisiin.

1 luku

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 jakso

Asianosaisten edustaminen

51 artikla

Velvollisuus käyttää oikeudenkäyntiedustajaa

1. Asianosaisilla on oltava oikeudenkäyntiedustajanaan asiamies tai asianajaja siten kuin perussäännön 19 artiklassa määrätään.

2. Asianosaisen edustajana tai avustajana toimivan asianajajan on jätettävä kirjaamoon todistus, joka osoittaa hänen kelpoisuutensa esiintyä jonkin jäsenvaltion tai muun ETA-sopimuksen osapuolena olevan valtion tuomioistuimissa.

3. Asianajajan, jonka edustama asianosainen on yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, on lisäksi jätettävä kirjaamoon tämän antama valtakirja.

4. Jollei 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja ole jätetty, kirjaaja asettaa kyseessä olevalle asianosaiselle kohtuullisen määräajan, jossa ne on toimitettava. Jollei asiakirjoja ole toimitettu asetetussa määräajassa, unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee, jätetäänkö kanne tai kirjelmä tutkimatta tämän menettelyvaatimuksen noudattamatta jättämisen vuoksi.

2 jakso

Asianosaisten edustajien oikeudet ja velvollisuudet

52 artikla

Erioikeudet, koskemattomuus ja vapaudet

1. Asiamiehet, avustajat ja asianajajat, jotka esiintyvät unionin yleisessä tuomioistuimessa tai missä tahansa lainkäyttöviranomaisessa, jolta unionin yleinen tuomioistuin on pyytänyt virka-apua, nauttivat koskemattomuutta siltä osin kuin kysymys on asiaa tai asianosaisia koskevista suullisista tai kirjallisista lausumista.

2. Asiamiehillä, avustajilla ja asianajajilla on lisäksi seuraavat erioikeudet ja vapaudet:

a) Mitään oikeudenkäyntiin liittyvää asiakirjaa ei saa etsiä tai takavarikoida. Kiistatapauksissa tulli- tai poliisiviranomaiset voivat sinetöidä kyseiset asiakirjat, jotka välittömästi sen jälkeen toimitetaan unionin yleiseen tuomioistuimeen tarkastettaviksi kirjaajan ja asianomaisen henkilön läsnä ollessa.

b) Asiamiehillä, avustajilla ja asianajajilla on oikeus liikkua vapaasti tehtäviensä edellyttämässä laajuudessa.

53 artikla

Asianosaisten oikeudenkäyntiedustajan asema

1. Edellä 52 artiklassa mainittujen erioikeuksien, koskemattomuuden ja vapauksien saamiseksi asianomaisen henkilön on etukäteen osoitettava asemansa seuraavasti:

a) asiamiehen on esitettävä päämiehensä antama virallinen asiakirja, josta päämies toimittaa välittömästi jäljennöksen kirjaajalle

b) asianajajan on esitettävä todistus, joka osoittaa hänen olevan oikeutettu esiintymään jonkin jäsenvaltion tai ETA-sopimuksen osapuolena olevan muun valtion tuomioistuimissa, ja mikäli hänen edustamansa asianosainen on yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, tämän antama valtakirja

c) avustajan on esitettävä avustamansa asianosaisen antama valtakirja.

2. Kirjaaja antaa mainituille henkilöille tarvittaessa todistuksen heidän asemastaan. Todistus on voimassa määräajan. Sen voimassaoloaikaa voidaan pidentää tai lyhentää asian käsittelyn keston mukaan.

54 artikla

Koskemattomuuden poistaminen

1. Edellä 52 artiklassa mainitut erioikeudet, koskemattomuus ja vapaudet myönnetään yksinomaan asian käsittelyn asianmukaisen kulun turvaamiseksi.

2. Unionin yleinen tuomioistuin voi poistaa koskemattomuuden, jos se katsoo, ettei asian käsittelyn asianmukainen kulku tämän vuoksi esty.

55 artikla

Esiintymiskielto

1. Jos unionin yleinen tuomioistuin katsoo, että asiamiehen, avustajan tai asianajajan käyttäytyminen unionin yleisessä tuomioistuimessa tai puheenjohtajan, tuomarin tai kirjaajan luona on unionin yleisen tuomioistuimen arvoa loukkaavaa tai hyvän oikeudenhoidon vaatimusten vastaista tai että kyseinen asiamies, avustaja tai asianajaja käyttää tehtävästään johtuvia oikeuksia muuhun tarkoitukseen kuin ne on hänelle myönnetty, unionin yleinen tuomioistuin ilmoittaa tästä asianomaiselle. Unionin yleinen tuomioistuin voi ilmoittaa asiasta niille toimivaltaisille viranomaisille, joiden alaisuuteen asianomainen kuuluu. Asianomaiselle toimitetaan jäljennös näille viranomaisille lähetetystä kirjeestä.

2. Samoilla perusteilla unionin yleinen tuomioistuin voi asianomaista kuultuaan milloin tahansa kieltää perustellulla määräyksellä asiamiestä, avustajaa tai asianajajaa esiintymästä asian käsittelyssä. Määräystä on heti noudatettava.

3. Jos asiamiestä, avustajaa tai asianajajaa on kielletty esiintymästä asian käsittelyssä, asian käsittelyä lykätään puheenjohtajan määräämäksi ajaksi, jotta asianosaisella on tilaisuus hankkia toinen asiamies, avustaja tai asianajaja.

4. Tämän artiklan määräyksen nojalla tehdyt päätökset voidaan peruuttaa.

56 artikla

Yliopiston opettajat

Tämän jakson määräyksiä sovelletaan perussäännön 19 artiklan seitsemännessä kohdassa tarkoitettuihin yliopiston opettajiin.

3 jakso

Tiedoksiannot

57 artikla

Tiedoksiantotavat

1. Kirjaaja huolehtii perussäännön ja tämän työjärjestyksen mukaisten tiedoksiantojen toimittamisesta 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla tai telekopiolaitteella, tämän kuitenkaan rajoittamatta 77 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan 1 kohdan soveltamista.

2. Jos tiedoksiantoa ei teknisistä syistä tai asiakirjan luonteen tai laajuuden vuoksi voida toimittaa 1 kohdan määräysten mukaisesti, se toimitetaan lähettämällä tiedoksi annettavasta asiakirjasta jäljennös kyseessä olevan asianosaisen oikeudenkäyntiedustajan osoitteeseen kirjattuna postilähetyksenä saantitodistusta vastaan tai luovuttamalla jäljennös henkilökohtaisesti kuittausta vastaan. Vastaanottajalle ilmoitetaan tästä 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla tai telekopiolaitteella. Kirjatun postilähetyksen katsotaan tällöin saapuneen vastaanottajalle kymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on jätetty unionin yleisen tuomioistuimen kotipaikassa postin kuljetettavaksi, jollei saantitodistuksella osoiteta, että se on vastaanotettu muuna ajankohtana, tai jollei vastaanottaja kolmen viikon kuluessa 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla tai telekopiolaitteella saamastaan ilmoituksesta ilmoita kirjaajalle, että tiedoksianto ei ole saapunut hänelle.

3. Kirjaaja valmistaa ja todistaa oikeiksi 2 kohdan mukaisesti tiedoksi annettavat alkuperäisen asiakirjan jäljennökset, paitsi jos asianosaiset ovat itse toimittaneet jäljennökset 73 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

4. Unionin yleinen tuomioistuin voi päätöksellään vahvistaa edellytykset oikeudenkäyntiasiakirjojen tiedoksi antamiselle sähköisesti. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 jakso

Määräajat

58 artikla

Määräaikojen laskeminen

1. Perussopimuksissa, perussäännössä ja tässä työjärjestyksessä määrätyt oikeudenkäynnissä noudatettavat määräajat lasketaan seuraavasti:

a) Jos päivinä, viikkoina, kuukausina tai vuosina ilmaistu määräaika on laskettava ajankohdasta, jona tietty tapahtuma sattuu tai tietty toimi suoritetaan, määräaikaan sisältyväksi ei lasketa sitä päivää, jona tämä tapahtuma sattuu tai toimi suoritetaan.

b) Viikkoina, kuukausina tai vuosina ilmaistu määräaika päättyy sen päivän päättyessä, joka määräajan viimeisenä viikkona, kuukautena tai vuotena vastaa nimeltään tai järjestysnumeroltaan sitä päivää, jona se tapahtuma sattui tai se toimi suoritettiin, josta määräaika on laskettava. Jos kuukausina tai vuosina ilmaistun määräajan näin laskettua päättymispäivää ei ole määräajan viimeisenä kuukautena, määräaika päättyy kyseisen kuukauden viimeisen päivän päättyessä.

c) Kuukausina ja päivinä ilmaistu määräaika lasketaan siten, että ensin lasketaan täydet kuukaudet ja sen jälkeen päivät.

d) Määräaikoihin sisältyvät lauantait, sunnuntait ja viralliset vapaapäivät.

e) Määräaikojen kuluminen ei keskeydy tuomioistuimen lomakausina.

2. Jos määräajan viimeinen päivä on lauantai, sunnuntai tai virallinen vapaapäivä, määräaika päättyy sitä seuraavan ensimmäisen arkipäivän päättyessä.

3. Unionin yleiseen tuomioistuimeen sovelletaan unionin tuomioistuimen vahvistamaa virallisten vapaapäivien luetteloa, joka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

59 artikla

Kanne Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistusta toimielimen toimesta

Kun määräaika kanteen nostamiseen toimielimen toteuttamasta toimesta alkaa kulua sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, määräaika lasketaan 58 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti sen julkaisemista seuraavan neljännentoista päivän päättymisestä.

60 artikla

Määräaikojen pidentäminen pitkien etäisyyksien vuoksi

Oikeudenkäynnissä noudatettavia määräaikoja pidennetään pitkien etäisyyksien vuoksi kymmenellä päivällä.

61 artikla

Määräaikojen asettaminen ja pidentäminen

1. Määräaikoja, jotka on asetettu tämän työjärjestyksen nojalla, voi pidentää sama viranomainen, joka on kyseisen määräajan asettanut.

2. Puheenjohtaja voi valtuuttaa kirjaajan asettamaan tai pidentämään sellaisia määräaikoja, joiden asettaminen kuuluu tämän työjärjestyksen mukaan hänen toimivaltaansa.

62 artikla

Määräajan jälkeen jätetyt oikeudenkäyntiasiakirjat

Oikeudenkäyntiasiakirja, joka on jätetty kirjaamoon puheenjohtajan tai kirjaajan tämän työjärjestyksen nojalla asettaman määräajan päättymisen jälkeen, saadaan ottaa huomioon vain, jos puheenjohtaja niin päättää.

5 jakso

Asian käsittelyn vaiheet ja asioiden käsittely

63 artikla

Asian käsittelyn vaiheet

Asian käsittelyyn unionin yleisessä tuomioistuimessa kuuluu kirjallinen vaihe ja suullinen vaihe, jollei perussäännön tai tämän työjärjestyksen erityisistä määräyksistä muuta johdu.

64 artikla

Kontradiktorinen menettely oikeudenkäynnissä

Jollei 68 artiklan 4 kohdan, 104 artiklan, 105 artiklan 8 kohdan ja 144 artiklan 7 kohdan määräyksistä muuta johdu, unionin yleinen tuomioistuin ottaa huomioon vain oikeudenkäyntiasiakirjat ja muut asiakirjat, joista asianosaisten oikeudenkäyntiedustajilla on ollut tilaisuus saada tieto ja lausua mielipiteensä.

65 artikla

Oikeudenkäyntiasiakirjojen ja asian käsittelyn aikana tehtyjen päätösten tiedoksi antaminen

1. Jollei 68 artiklan 4 kohdan, 103–105 artiklan ja 144 artiklan 7 kohdan määräyksistä muuta johdu, oikeudenkäyntiasiakirjat ja asian asiakirja-aineistoon otetut asiakirjat annetaan tiedoksi asianosaisille.

2. Kirjaaja huolehtii asian käsittelyn aikana tehtyjen, asian asiakirja-aineistoon otettujen päätösten saattamisesta asianosaisten tietoon.

66 artikla

Tunnistetietojen ja eräiden muiden tietojen poistaminen yleisön saatavilta

Unionin yleinen tuomioistuin voi asianosaisen erillisellä asiakirjalla esittämästä perustellusta pyynnöstä tai omasta aloitteestaan jättää asiaa koskevista asiakirjoista, joihin yleisöllä on mahdollisuus tutustua, pois asianosaisen tai oikeudenkäynnin yhteydessä mainitun muun henkilön nimen tai muita tietoja, jos henkilön nimen tai näiden tietojen sisällön luottamuksellisena pitämiseen on oikeutettu peruste.

67 artikla

Asioiden käsittelyjärjestys

1. Unionin yleinen tuomioistuin käsittelee vireille pannut asiat siinä järjestyksessä, jossa ne ovat valmiit käsiteltäviksi.

2. Puheenjohtaja voi erityisestä syystä päättää, että jonkin asian käsittelylle on annettava etusija.

68 artikla

Asioiden yhdistäminen

1. Asiat, joiden kohde on sama, voidaan niiden keskinäisen yhteyden perusteella milloin tahansa joko unionin yleisen tuomioistuimen omasta aloitteesta tai varsinaisen asianosaisen pyynnöstä yhdistää asian käsittelyn kirjallista ja/tai suullista vaihetta ja/tai käsittelyn päätteeksi annettavaa ratkaisua varten.

2. Asioiden yhdistämisestä päättää puheenjohtaja. Ennen päätöksen tekemistä puheenjohtaja asettaa varsinaisille asianosaisille määräajan, jossa ne voivat esittää huomautuksensa asioiden mahdollisesta yhdistämisestä, jolleivät ne ole vielä lausuneet siitä mielipidettään.

3. Yhdistetyt asiat voidaan 2 kohdassa määrätyin edellytyksin erottaa käsiteltäviksi erikseen.

4. Yhdistettyjen asioiden kaikki asianosaiset voivat tutustua kirjaamossa näiden yhdistettyjen asioiden oikeudenkäyntiasiakirjoihin. Puheenjohtaja voi kuitenkin asianosaisen pyynnöstä antamallaan määräyksellä kieltää tutustumisen asian oikeudenkäyntiasiakirjoihin sisältyviin tiettyihin luottamuksellisiin tietoihin.

5. Yhdistettyjen asioiden oikeudenkäyntiasiakirjoihin sisällytetyt oikeudenkäyntiasiakirjat annetaan tiedoksi yhdistettyjen asioiden asianosaisille siltä osin kuin näiden asianosaisten oikeudenkäyntiedustajat tätä pyytävät ja edellyttäen, että he ovat antaneet suostumuksensa 57 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tiedoksiantotavan käyttöön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 4 kohdan soveltamista.

69 artikla

Lykkäämistilanteet

Vireillä olevan asian käsittelyä voidaan lykätä, tämän kuitenkaan rajoittamatta 163 artiklan soveltamista,

a) perussäännön 54 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa

b) jos unionin tuomioistuimeen valitetaan unionin yleisen tuomioistuimen ratkaisusta, jolla tehdään osittainen asiaratkaisu, tai päätöksestä, jolla ratkaistaan väite toimivallan puuttumisesta tai siitä, että asia on jätettävä tutkimatta, tai päätöksestä, jolla hylätään väliintulohakemus

c) varsinaisen asianosaisen pyynnöstä, jos toinen varsinainen asianosainen tähän suostuu

d) muusta erityisestä syystä hyvän oikeudenhoidon niin vaatiessa.

70 artikla

Lykkäämispäätös ja päätös käsittelyn jatkamisesta

1. Asian käsittelyn lykkäämisestä päättää puheenjohtaja. Ennen päätöksen tekemistä puheenjohtaja asettaa varsinaisille asianosaisille määräajan, jossa ne voivat esittää huomautuksensa asian käsittelyn mahdollisesta lykkäämisestä, jolleivät ne ole vielä lausuneet siitä mielipidettään.

2. Päätös asian käsittelyn jatkamisesta ennen lykkäyksen päättymisajankohtaa tai 71 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa tehdään siten kuin tämän artiklan 1 kohdassa määrätään.

71 artikla

Lykkäyksen kesto ja oikeusvaikutukset

1. Asian käsittelyn lykkäämisen oikeusvaikutukset alkavat lykkäämispäätöksessä mainittuna päivänä tai, jos tällaista mainintaa ei ole, päätöksen antamispäivänä.

2. Asian käsittelyn lykkääminen keskeyttää kaikki muut oikeudenkäynnissä noudatettavat määräajat paitsi väliintulolle 143 artiklan 1 kohdassa vahvistetun määräajan.

3. Jos lykkäyspäätöksessä ei ole vahvistettu lykkäyksen päättymisajankohtaa, lykkäys päättyy asian käsittelyn jatkamista koskevassa päätöksessä mainittuna päivänä tai, jos tällaista mainintaa ei ole, kyseisen päätöksen antamispäivänä.

4. Kun lykättynä olleen asian käsittelyä jatketaan, keskeytyneet oikeudenkäynnissä noudatettavat määräajat korvataan uusilla määräajoilla, jotka alkavat kulua jatkamispäivänä.

2 luku

OIKEUDENKÄYNTIASIAKIRJAT

72 artikla

Oikeudenkäyntiasiakirjojen jättämistä koskevat yleiset säännöt

1. Oikeudenkäyntiasiakirja on joko jätettävä kirjaamoon paperimuotoisena, tapauksen mukaan sen jälkeen, kun tämän asiakirjan alkuperäiskappaleesta on lähetetty jäljennös telekopiolaitteella 73 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tai toimitettava sillä tavalla kuin 74 artiklan nojalla tehdyssä unionin yleisen tuomioistuimen päätöksessä määrätään.

2. Kaikki oikeudenkäyntiasiakirjat on päivättävä. Oikeudenkäynnissä noudatettavia määräaikoja laskettaessa otetaan huomioon ainoastaan päivämäärä ja kellonaika Luxemburgin suurherttuakunnassa sillä hetkellä, kun asiakirja jätetään kirjaamoon.

3. Jokaiseen oikeudenkäyntiasiakirjaan on oheistettava liite, joka sisältää ne asiakirjat, joihin asiassa vedotaan, sekä luettelo niistä.

4. Jos oikeudenkäyntiasiakirjaan on liitetty jostakin asiakirjasta sen laajuuden vuoksi vain otteita, koko asiakirja tai sen täydellinen jäljennös on jätettävä kirjaamoon.

5. Toimielimet toimittavat puheenjohtajan vahvistamassa määräajassa kaikista oikeudenkäyntiasiakirjoista käännökset muille neuvoston asetuksen N:o 1 1 artiklassa mainituille kielille.

73 artikla

Oikeudenkäyntiasiakirjan jättäminen kirjaamoon paperimuotoisena

1. Oikeudenkäyntiasiakirjan paperimuotoisessa alkuperäiskappaleessa on oltava asianosaisen asiamiehen tai asianajajan omakätinen nimikirjoitus.

2. Oikeudenkäyntikirjasta ja kaikista siinä mainituista liitteistä on jätettävä alkuperäiskappaleen lisäksi kolme jäljennöstä unionin yleistä tuomioistuinta varten ja lisäksi yksi jäljennös kutakin asianosaista varten. Asianosaisen, joka jättää asiakirjat, on todistettava jäljennökset oikeiksi.

3. Poiketen siitä, mitä 72 artiklan 2 kohdan toisessa virkkeessä määrätään, ratkaistaessa, onko oikeudenkäynnissä noudatettavaa määräaikaa noudatettu, otetaan huomioon päivä ja kellonaika, jona täydellinen jäljennös oikeudenkäyntiasiakirjan allekirjoitetusta alkuperäiskappaleesta ja 72 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu liiteluettelo saapuvat kirjaamoon telekopiolaitteella, jos asiakirjan allekirjoitettu alkuperäiskappale, johon on oheistettu 2 kohdassa tarkoitetut liitteet ja jäljennökset, jätetään kirjaamoon viimeistään kymmenentenä päivänä sen jälkeen. Tähän kymmenen päivän määräaikaan ei sovelleta 60 artiklaa.

74 artikla

Toimittaminen sähköisesti

Unionin yleinen tuomioistuin voi päätöksellään määrittää edellytykset, joiden täyttyessä kirjaamoon sähköisesti toimitettua oikeudenkäyntiasiakirjaa pidetään kyseisen asiakirjan alkuperäiskappaleena. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

75 artikla

Kirjelmien pituus

1. Unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa tämän osaston määräysten mukaisesti jätettävien kirjelmien enimmäispituuden siten kuin 224 artiklassa määrätään.

2. Puheenjohtaja voi sallia kirjelmien enimmäispituuden ylittämisen vain, jos asiaan liittyvät oikeudelliset seikat tai tosiseikat ovat erityisen monimutkaisia.

3 luku

ASIAN KÄSITTELYN KIRJALLINEN VAIHE

76 artikla

Kannekirjelmän sisältö

Perussäännön 21 artiklassa tarkoitetussa kannekirjelmässä on mainittava

a) kantajan nimi ja kotipaikka

b) kantajan oikeudenkäyntiedustajan asema ja osoite

c) sen varsinaisen asianosaisen nimi, jota vastaan kanne nostetaan

d) oikeudenkäynnin kohde sekä perusteet ja perustelut, joihin asiassa vedotaan, ja yhteenveto kyseisistä perusteista

e) kantajan vaatimukset

f) tarvittaessa todisteet ja pyynnöt näytön esittämiseksi.

77 artikla

Tiedoksiantoja varten mainittavat seikat

1. Asian käsittelyä varten kannekirjelmässä on ilmoitettava, onko tiedoksiantotapa, jonka käyttämiseen kantajan edustaja suostuu, 57 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tiedoksiantotapa vai telekopiolaite.

2. Jos kannekirjelmä ei täytä 1 kohdassa määrättyjä vaatimuksia, kaikki asiaa koskevat tiedoksiannot ennen puutteen korjaamista toimitetaan tälle asianosaiselle tämän edustajalle osoitetulla kirjatulla postilähetyksellä. Tällöin tiedoksianto katsotaan asianmukaisesti toimitetuksi, kun lähetys on jätetty kirjattuna postin kuljetettavaksi unionin yleisen tuomioistuimen kotipaikassa.

78 artikla

Kannekirjelmän liitteet

1. Kannekirjelmään on tarvittaessa liitettävä perussäännön 21 artiklan toisessa kohdassa mainitut asiakirjat.

2. Jos kanne nostetaan SEUT 272 artiklan mukaisesti unionin tekemässä tai sen puolesta tehdyssä julkis- tai yksityisoikeudellisessa sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla, kannekirjelmään on liitettävä välityslausekkeen sisältävän sopimuksen kappale.

3. Jos kantaja on yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, sen on liitettävä kannekirjelmään tuore selvitys siitä, että kantaja on oikeushenkilönä olemassa (kaupparekisterin tai yhdistysrekisterin ote tai muu virallinen asiakirja).

4. Kannekirjelmään on liitettävä 51 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat.

5. Jos kannekirjelmä ei täytä 1–4 kohdassa lueteltuja vaatimuksia, kirjaaja asettaa kantajalle kohtuullisen määräajan edellä mainittujen asiakirjojen toimittamista varten. Jollei puutetta ole korjattu asetetussa määräajassa, unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee, jätetäänkö kanne tutkimatta näiden menettelyvaatimusten noudattamatta jättämisen vuoksi.

79 artikla

Tiedonanto Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistaan tiedonanto, jossa ilmoitetaan kannekirjelmän jättämispäivä, varsinaisten asianosaisten nimet, kanteessa esitetyt vaatimukset sekä perusteet ja pääasialliset perustelut, joihin asiassa vedotaan.

80 artikla

Kanteen tiedoksi antaminen

1. Kanne annetaan tiedoksi vastaajalle lähettämällä kannekirjelmästä oikeaksi todistettu jäljennös kirjattuna postilähetyksenä saantitodistusta vastaan tai luovuttamalla tämä jäljennös henkilökohtaisesti kuittausta vastaan. Jos vastaaja on ennakolta suostunut siihen, että kannekirjelmät saadaan lähettää sille 57 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla tai telekopiolaitteella, kanne saadaan antaa tiedoksi tällä tavoin.

2. Edellä 78 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa tiedoksianto toimitetaan sen jälkeen, kun puute on korjattu tai unionin yleinen tuomioistuin on päättänyt, etteivät kyseisessä artiklassa mainitut menettelyvaatimukset estä kanteen tutkimista.

81 artikla

Vastinekirjelmä

1. Vastaajan on toimitettava vastinekirjelmä kahden kuukauden kuluessa kanteen tiedoksi antamisesta. Vastinekirjelmässä on mainittava

a) vastaajan nimi ja kotipaikka

b) vastaajan oikeudenkäyntiedustajan asema ja osoite

c) perusteet ja perustelut, joihin asiassa vedotaan

d) vastaajan vaatimukset

e) tarvittaessa todisteet ja pyynnöt näytön esittämiseksi.

2. Vastinekirjelmään sovelletaan 77 artiklaa ja 78 artiklan 3–5 kohtaa.

3. Puheenjohtaja voi poikkeustapauksissa pidentää 1 kohdassa tarkoitettua määräaikaa vastaajan perustellusta pyynnöstä.

82 artikla

Asiakirjojen toimittaminen

Jos Euroopan parlamentti, neuvosto tai Euroopan komissio eivät ole asianosaisina, unionin yleinen tuomioistuin toimittaa niille jäljennöksen kannekirjelmästä ja vastinekirjelmästä niiden liiteasiakirjoja lukuun ottamatta, jotta ne voivat todeta, vaaditaanko asiassa SEUT 277 artiklan nojalla, että jotain niiden antamaa säädöstä ei sovelleta.

83 artikla

Kantajan vastaus ja vastaajan vastaus

1. Kannetta ja vastinetta voidaan täydentää kantajan vastauksella ja vastaajan siihen antamalla vastauksella, paitsi jos unionin yleinen tuomioistuin päättää, ettei toinen kirjelmien vaihto ole tarpeen, koska asian asiakirja-aineisto on sisällöltään riittävän täydellinen.

2. Kun unionin yleinen tuomioistuin päättää, ettei toinen kirjelmien vaihto ole tarpeen, se voi sallia varsinaisten asianosaisten vielä täydentävän asiakirja-aineistoa, jos kantaja esittää tätä koskevan perustellun pyynnön kahden viikon kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta.

3. Puheenjohtaja vahvistaa päivämäärät, joihin mennessä nämä oikeudenkäyntiasiakirjat on toimitettava. Hän voi täsmentää ne seikat, joita kantajan vastauksessa tai vastaajan vastauksessa olisi käsiteltävä.

4 luku

PERUSTEET, TODISTEET JA KANTEEN TARKISTAMINEN

84 artikla

Uudet perusteet

1. Asian käsittelyn kuluessa ei saa vedota uuteen perusteeseen, ellei se perustu asian käsittelyn aikana ilmenneisiin oikeudellisiin seikkoihin ja tosiseikkoihin.

2. Uuteen perusteeseen on tarvittaessa vedottava toisessa kirjelmien vaihdossa, ja tällöin on mainittava, että kyseessä on uusi peruste. Jos oikeudelliset seikat ja tosiseikat, joiden vuoksi uuteen perusteeseen vetoaminen on sallittua, tulevat tietoon toisen kirjelmien vaihdon jälkeen tai sen jälkeen, kun on päätetty, ettei toista kirjelmien vaihtoa sallita, kyseessä olevan varsinaisen asianosaisen on vedottava uuteen perusteeseen heti saatuaan tiedon kyseisistä seikoista.

3. Puheenjohtaja varaa muille asianosaisille tilaisuuden vastata uuteen perusteeseen, vaikka unionin yleinen tuomioistuin ratkaisisi myöhemmin kysymyksen tämän perusteen tutkittavaksi ottamisesta.

85 artikla

Todisteet ja pyynnöt näytön esittämiseksi

1. Todisteet ja pyynnöt näytön esittämiseksi on esitettävä ensimmäisessä kirjelmien vaihdossa.

2. Varsinaiset asianosaiset voivat vielä kantajan vastauksessa ja vastaajan vastauksessa esittää lausumiensa tueksi uusia todisteita ja pyytää saada esittää näyttöä, jos niiden esittämiseen vasta silloin on pätevä syy.

3. Varsinaiset asianosaiset voivat poikkeuksellisesti esittää todisteita tai pyytää saada esittää näyttöä ennen asian käsittelyn suullisen vaiheen päättämistä tai ennen unionin yleisen tuomioistuimen päätöstä ratkaista asia ilman käsittelyn suullista vaihetta, jos niiden esittämiseen vasta silloin on pätevä syy.

4. Puheenjohtaja varaa muille asianosaisille tilaisuuden lausua mielipiteensä 2 ja 3 kohdan perusteella esitetyistä todisteista tai pyynnöistä näytön esittämiseksi, vaikka unionin yleinen tuomioistuin ratkaisisi myöhemmin kysymyksen niiden tutkittavaksi ottamisesta.

86 artikla

Kanteen tarkistaminen

1. Jos toimi, jonka kumoamista vaaditaan, on korvattu tai sitä on muutettu toisella toimella, jonka kohde on sama, kantaja saa tämän uuden seikan huomioon ottamiseksi tarkistaa kannetta ennen asian käsittelyn suullisen vaiheen päättämistä tai ennen unionin yleisen tuomioistuimen päätöstä ratkaista asia ilman käsittelyn suullista vaihetta.

2. Kanteen tarkistaminen on tehtävä erillisellä asiakirjalla ja noudattaen SEUT 263 artiklan kuudennessa kohdassa vahvistettua määräaikaa kumoamiskanteen nostamiselle siitä toimesta, johon kanteen tarkistaminen perustuu.

3. Kanteen tarkistamista koskevassa kirjelmässä on mainittava

a) tarkistetut vaatimukset

b) tarvittaessa tarkistetut perusteet ja perustelut

c) tarvittaessa vaatimusten tarkistamiseen liittyvät todisteet ja pyynnöt näytön esittämiseksi.

4. Kanteen tarkistamista koskevaan kirjelmään on liitettävä toimi, johon kanteen tarkistaminen perustuu. Jos tätä toimea ei ole toimitettu, kirjaaja asettaa kantajalle kohtuullisen määräajan sen toimittamista varten. Jollei puutetta ole korjattu asetetussa määräajassa, unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee, jätetäänkö kanteen tarkistamista koskeva kirjelmä tutkimatta tämän menettelyvaatimuksen noudattamatta jättämisen vuoksi.

5. Puheenjohtaja asettaa määräajan, jossa vastaaja voi vastata kanteen tarkistamista koskevaan kirjelmään, vaikka unionin yleinen tuomioistuin ratkaisisi myöhemmin kysymyksen kirjelmän tutkittavaksi ottamisesta.

6. Puheenjohtaja asettaa tarvittaessa määräajan, jossa väliintulijat voivat täydentää väliintulokirjelmiään kanteen ja vastineen tarkistamisen vuoksi. Viimeksi mainitut kirjelmät annetaan tätä varten tiedoksi samanaikaisesti väliintulijoille.

5 luku

ALUSTAVA KERTOMUS

87 artikla

Alustava kertomus

1. Asian käsittelyn kirjallisen vaiheen päätyttyä puheenjohtaja määrää päivän, jona esittelevä tuomari antaa unionin yleiselle tuomioistuimelle alustavan kertomuksen.

2. Alustavaan kertomukseen sisältyy kanteen johdosta esiin tulevien, asiaan vaikuttavia tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja koskevien kysymysten tarkastelu, ehdotukset siitä, tarvitaanko asiassa prosessinjohtotoimia tai selvittämistoimia ja järjestetäänkö sen käsittelyssä suullinen vaihe, sekä ehdotus asian mahdollisesta siirtämisestä suurelle jaostolle tai jaostolle, jossa asian käsittelyyn osallistuu eri määrä tuomareita, tai asian mahdollisesta siirtämisestä yhden tuomarin kokoonpanoon.

3. Unionin yleinen tuomioistuin päättää esittelevän tuomarin ehdotuksista aiheutuvista toimenpiteistä ja tarpeen mukaan asian käsittelyn suullisen vaiheen aloittamisesta.

6 luku

PROSESSINJOHTOTOIMET JA ASIAN SELVITTÄMISTOIMET

88 artikla

Yleiset määräykset

1. Prosessinjohtotoimiin ja asian selvittämistoimiin voidaan ryhtyä ja niitä voidaan muuttaa asian käsittelyn missä vaiheessa tahansa joko unionin yleisen tuomioistuimen omasta aloitteesta tai varsinaisen asianosaisen pyynnöstä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa pyynnössä on täsmällisesti ilmoitettava pyydettyjen toimenpiteiden kohde ja syyt, joiden vuoksi ne ovat perusteltuja. Jos pyyntö esitetään ensimmäisen kirjelmien vaihdon jälkeen, sen asianosaisen, joka esittää pyynnön, on ilmoitettava syyt, joiden vuoksi se ei ole voinut esittää pyyntöä aikaisemmin.

3. Jos prosessinjohtotoimia tai asian selvittämistoimia on pyydetty, puheenjohtaja varaa muille asianosaisille tilaisuuden lausua mielipiteensä pyynnöstä.

1 jakso

Prosessinjohtotoimet

89 artikla

Tarkoitus

1. Prosessinjohtotoimien tarkoituksena on turvata asioiden valmistelu, asian käsittelyn kulku ja oikeusriitojen ratkaiseminen parhain edellytyksin.

2. Prosessinjohtotoimenpiteiden tarkoituksena on erityisesti

a) turvata asian käsittelyn kirjallisen tai suullisen vaiheen asianmukainen kulku sekä helpottaa todistelua

b) määrittää ne seikat, joiden osalta asianosaisten on täydennettävä perustelujaan tai joiden osalta asian selvittämistoimet ovat tarpeen

c) tarkentaa asianosaisten vaatimusten, perusteiden ja perustelujen sisältö sekä selventää, mitkä seikat ovat riitaisia

d) helpottaa sovintoratkaisuun pääsemistä.

3. Prosessinjohtotoimia voivat olla muun muassa

a) kysymysten esittäminen asianosaisille

b) asianosaisten kehottaminen lausumaan kirjallisesti tai suullisesti tietyistä oikeusriitaan liittyvistä kysymyksistä

c) tietojen pyytäminen asianosaisilta tai perussäännön 24 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuilta muilta tahoilta

d) asianosaisten pyytäminen esittämään asiaan liittyviä asiakirjoja

e) asianosaisten kutsuminen neuvotteluihin.

4. Jos asianosaisten kuulemiseksi järjestetään istunto, unionin yleinen tuomioistuin kehottaa mahdollisuuksien mukaan asianosaisia keskittämään lausumansa tiettyyn tai tiettyihin kysymyksiin.

90 artikla

Menettely

1. Prosessinjohtotoimista päättää unionin yleinen tuomioistuin.

2. Jos unionin yleinen tuomioistuin päättää prosessinjohtotoimista ja jos se ei itse ryhdy niihin, se antaa tämän esittelevän tuomarin tehtäväksi.

2 jakso

Asian selvittämistoimet

91 artikla

Tarkoitus

Asian selvittämistoimia ovat, tämän kuitenkaan rajoittamatta perussäännön 24 ja 25 artiklan soveltamista,

a) asianosaisten henkilökohtainen saapuminen asian käsittelyyn

b) tietojen pyytäminen asianosaiselta tai asianosaisen pyytäminen esittämään asiaan liittyviä asiakirjoja

c) pyyntö esittää asiakirjoja, joihin toimielin ei ole antanut tilaisuutta tutustua, jos kanne koskee tällaisen epäämisen laillisuutta

d) todistajien kuuleminen

e) asiantuntijalausunto

f) katselmus.

92 artikla

Menettely

1. Unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa määräyksellä asianmukaisina pitämänsä selvittämistoimet ja sen, mitkä seikat on selvitettävä.

2. Asianosaisia kuullaan, ennen kuin unionin yleinen tuomioistuin päättää 91 artiklan d–f alakohdassa tarkoitetuista asian selvittämistoimista.

3. Edellä 91 artiklan b alakohdassa tarkoitetusta asian selvittämistoimesta saadaan antaa määräys vain, jos asianosainen, jota toimi koskee, ei ole noudattanut prosessinjohtotoimea, josta on aikaisemmin päätetty samassa tarkoituksessa, tai jos asianosainen, jota toimi koskee, tätä nimenomaisesti pyytää esittäen perusteet, joiden vuoksi selvittämistoimesta on välttämätöntä päättää määräyksellä. Selvittämistoimea koskevassa määräyksessä voidaan määrätä, että asianosaisten edustajat saavat tutustua määräyksen perusteella saatuihin tietoihin ja asiakirjoihin vain unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamossa eikä jäljennöksiä saada ottaa.

4. Jos unionin yleinen tuomioistuin päättää asian selvittämistoimista ja jos se ei itse ryhdy niihin, se antaa tämän esittelevän tuomarin tehtäväksi.

5. Julkisasiamies osallistuu asian selvittämistoimiin.

6. Asianosaiset saavat olla läsnä toteutettaessa asian selvittämistoimia.

7. Vastanäytön esittäminen ja aiemmin esitetyn näytön täydentäminen on sallittua.

93 artikla

Todistajien kutsuminen kuultavaksi

1. Todistajat, joiden kuulemista pidetään tarpeellisena, kutsutaan kuultavaksi 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla määräyksellä, jossa mainitaan

a) todistajan nimi, asema ja kotipaikka

b) kuulemisen ajankohta ja paikka

c) selvitettävät seikat ja kustakin selvitettävästä seikasta kuultavat todistajat.

2. Unionin yleinen tuomioistuin kutsuu todistajat kuultavaksi sen jälkeen, kun 100 artiklan 1 kohdan nojalla mahdollisesti vaadittu ennakkomaksu on suoritettu.

94 artikla

Menettely todistajia kuultaessa

1. Todistajan henkilöllisyyden toteamisen jälkeen puheenjohtaja ilmoittaa todistajalle, että tämän on vahvistettava kertomuksensa 5 kohdassa ja 97 artiklassa määrätyllä tavalla.

2. Unionin yleinen tuomioistuin kuulee todistajaa kuulemistilaisuudessa, johon asianosaiset on kutsuttu. Todistajan esitettyä kertomuksensa puheenjohtaja voi asianosaisten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan esittää todistajalle kysymyksiä.

3. Muilla tuomareilla ja julkisasiamiehellä on sama oikeus.

4. Asianosaisten oikeudenkäyntiedustajat voivat puheenjohtajan luvalla esittää todistajalle kysymyksiä.

5. Jollei 97 artiklan määräyksistä muuta johdu, esitettyään kertomuksensa todistaja vannoo seuraavan valan:

”Minä lupaan ja vannon, että olen kertonut totuuden, koko totuuden enkä mitään muuta kuin totuuden.”

6. Unionin yleinen tuomioistuin voi varsinaisia asianosaisia kuultuaan vapauttaa todistajan valan vannomisesta.

95 artikla

Todistajien velvollisuudet

1. Määräysten mukaisesti kutsutun todistajan on noudatettava kutsua ja saavuttava istuntoon.

2. Jos määräysten mukaisesti kutsuttu todistaja jää ilman laillista syytä saapumatta unionin yleiseen tuomioistuimeen, unionin yleinen tuomioistuin voi määrätä hänelle enintään 5 000 euron maksuseuraamuksen ja määrätä, että todistaja on uudelleen kutsuttava kuultavaksi omalla kustannuksellaan.

3. Sama seuraamus voidaan määrätä todistajalle, joka ilman laillista syytä kieltäytyy todistamasta tai vannomasta valaa.

96 artikla

Asiantuntijalausunto

1. Määräyksessä, jossa nimetään asiantuntija, määritetään hänen tehtävänsä ja asetetaan määräaika, jossa hänen on annettava lausuntonsa.

2. Kun lausunto on annettu ja se on annettu tiedoksi asianosaisille, unionin yleinen tuomioistuin voi määrätä, että asiantuntijaa kuullaan kuulemistilaisuudessa, johon asianosaiset on kutsuttu. Puheenjohtaja voi asianosaisen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan esittää asiantuntijalle kysymyksiä.

3. Muilla tuomareilla ja julkisasiamiehellä on sama oikeus.

4. Asianosaisten oikeudenkäyntiedustajat voivat puheenjohtajan luvalla esittää asiantuntijalle kysymyksiä.

5. Jollei 97 artiklan määräyksistä muuta johdu, lausunnon antamisen jälkeen asiantuntija vannoo seuraavan valan:

”Minä vannon, että olen suorittanut tehtäväni tunnollisesti ja puolueettomasti.”

6. Unionin yleinen tuomioistuin voi varsinaisia asianosaisia kuultuaan vapauttaa asiantuntijan valan vannomisesta.

97 artikla

Todistajan ja asiantuntijan vala

1. Puheenjohtaja kehottaa henkilöitä, joiden on vannottava unionin yleisessä tuomioistuimessa todistajan vala tai asiantuntijan vala, kertomaan totuuden tai suorittamaan tehtävänsä tunnollisesti ja puolueettomasti sekä huomauttaa heille tämän velvollisuuden täyttämättä jättämisestä heidän kansallisessa lainsäädännössään säädetyistä rikosoikeudellisista seuraamuksista.

2. Todistaja ja asiantuntija vannovat valan joko 94 artiklan 5 kohdan ja vastaavasti 96 artiklan 5 kohdan mukaisesti taikka heidän kansallisessa lainsäädännössään säädettyjä muotoja noudattaen.

98 artikla

Todistajan ja asiantuntijan väärä vala

1. Jos todistaja on antanut unionin yleisessä tuomioistuimessa valan nojalla väärän kertomuksen tai asiantuntija valan nojalla väärän lausunnon, unionin yleinen tuomioistuin voi päättää ilmoittaa tästä unionin tuomioistuimen työjärjestystä täydentävissä säännöissä mainitulle toimivaltaiselle viranomaiselle siinä jäsenvaltiossa, jonka tuomioistuimet ovat toimivaltaisia käsittelemään todistajaan tai asiantuntijaan kohdistuvan syytteen.

2. Unionin yleisen tuomioistuimen päätöksestä ilmoittamisesta huolehtii kirjaaja. Päätöksessä mainitaan tosiseikat ja olosuhteet, joihin ilmoitus perustuu.

99 artikla

Todistajan tai asiantuntijan kuulemisen vastustaminen

1. Jos asianosainen vastustaa todistajan tai asiantuntijan kuulemista sillä perusteella, että tämä ei ole tehtävään kykenevä tai sopiva, tai muulla perusteella tai jos todistaja kieltäytyy todistamasta tai asiantuntija antamasta lausuntoaan tai jos todistaja tai asiantuntija kieltäytyy valan vannomisesta, unionin yleinen tuomioistuin ratkaisee asian.

2. Todistajan tai asiantuntijan kuulemisen vastustamista koskeva väite on esitettävä kirjallisesti kahden viikon kuluessa sen määräyksen tiedoksiannosta, jolla todistaja on kutsuttu tai asiantuntija nimetty, ja väitteen yhteydessä on esitettävä vastustamisen perusteet ja niistä esitettävä selvitys.

100 artikla

Todistajien ja asiantuntijoiden kulut

1. Kun unionin yleinen tuomioistuin määrää kuultavaksi todistajia tai hankittavaksi asiantuntijalausunnon, se voi vaatia, että varsinaisten asianosaisten tai jonkin niistä on suoritettava ennakkomaksu, joka kattaa todistajien ja asiantuntijoiden kuulemisesta aiheutuvat kulut.

2. Todistajilla ja asiantuntijoilla on oikeus korvaukseen matka- ja oleskelukuluistaan. Näitä kuluja varten heille voidaan maksaa ennakkoa unionin yleisen tuomioistuimen kassasta.

3. Todistajilla on oikeus korvaukseen ansionmenetyksestä ja asiantuntijoilla oikeus palkkioon. Unionin yleisen tuomioistuimen kassa maksaa nämä rahamäärät todistajille ja asiantuntijoille heidän täytettyään velvollisuutensa tai tehtävänsä.

101 artikla

Virka-apupyyntö

1. Unionin yleinen tuomioistuin voi varsinaisten asianosaisten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan esittää todistajien tai asiantuntijoiden kuulemiseksi virka-apupyynnön.

2. Virka-apupyyntö esitetään määräyksellä. Määräyksessä mainitaan todistajien tai asiantuntijoiden nimi, asema ja kotipaikka sekä ilmoitetaan ne tosiseikat, joista todistajia tai asiantuntijoita kuullaan, mainitaan asianosaiset, asianosaisten edustajat ja näiden osoite sekä kuvataan lyhyesti oikeudenkäynnin kohde.

3. Kirjaaja lähettää määräyksen unionin tuomioistuimen työjärjestystä täydentävissä säännöissä mainitulle toimivaltaiselle viranomaiselle siinä jäsenvaltiossa, jonka alueella todistajia tai asiantuntijoita on kuultava. Tarvittaessa kirjaaja liittää määräykseen tämän jäsenvaltion viralliselle kielelle tai virallisille kielille tehdyn käännöksen.

4. Edellä olevan 3 kohdan mukaisesti nimetty viranomainen toimittaa määräyksen kansallisen lainsäädännön mukaan toimivaltaiselle oikeusviranomaiselle.

5. Toimivaltainen oikeusviranomainen panee virka-apupyynnön täytäntöön kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Täytäntöönpanon jälkeen toimivaltainen oikeusviranomainen toimittaa virka-avun pyytämisestä annetun määräyksen, täytäntöönpanoa koskevat asiakirjat ja selvityksen kuluista 3 kohdan mukaisesti nimetylle viranomaiselle. Nämä asiakirjat lähetetään kirjaajalle.

6. Kirjaaja huolehtii asiakirjojen kääntämisestä oikeudenkäyntikielelle.

7. Unionin yleinen tuomioistuin vastaa virka-apupyynnöstä aiheutuvista kuluista mutta voi tapauksen mukaan velvoittaa varsinaiset asianosaiset korvaamaan ne.

102 artikla

Pöytäkirja asian selvittämistoimia varten pidetystä istunnosta

1. Kirjaaja laatii pöytäkirjan asian selvittämistoimia varten pidetystä istunnosta. Puheenjohtaja ja kirjaaja allekirjoittavat pöy