KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/1080,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2020,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Voimassa olevat toimenpiteet

(1) Komissio otti toukokuussa 2014 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 470/2014 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’.

(2) Komissio muutti elokuussa 2015 alkuperäisiä toimenpiteitä komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1394 (3) perusasetuksen 12 artiklan nojalla uudelleen aloitetun absorptiotutkimuksen perusteella. Yksilölliset polkumyyntitullit olivat 17,5–75,4 prosenttia. Kaikkiin muihin yrityksiin sovelletaan koko maata koskevaa polkumyyntitullia, joka on 67,1 prosenttia, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

(3) Komissio otti toukokuussa 2014 erillisessä menettelyssä käyttöön 3,2–17,1 prosentin suuruiset tasoitustullit (4).

1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

(4) Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen jälkeen EU ProSun Glass, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, jonka osuus aurinkopaneeleissa käytettävän lasin unionin kokonaistuotannosta on yli 25 prosenttia, pyysi 13 päivänä helmikuuta 2019 voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa, jäljempänä ’tarkastelupyyntö’. Pyynnön esittäjä väitti, että alkuperäisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

(5) Komissio ilmoitti 14 päivänä toukokuuta 2019Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (6), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa vireille voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla.

1.3 Tutkimus

1.3.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(6) Tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2018 ja 31 päivän joulukuuta 2018 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2015 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.3.2 Asianomaiset osapuolet

(7) Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan tutkimukseen. Se otti yhteyttä erityisesti pyynnön esittäjään, tiedossa oleviin tuottajiin unionissa, tiedossa oleviin vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinassa, tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin, tarkastelun kohteena olevan tuotteen käyttäjiin unionissa sekä Kiinan viranomaisiin.

(8) Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään näkökantansa sekä toimittamaan tietoja ja asiaa tukevaa näyttöä vireillepanoilmoituksessa annetuissa määräajoissa. Asianomaisille osapuolille annettiin myös mahdollisuus pyytää kuulemista tutkimuksesta vastaavien komission yksiköiden ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

(9) Yksi unionin tuottajista pyysi nimensä pitämistä luottamuksellisena sillä perusteella, että jos yritysryhmä, johon se kuuluu, osallistuu menettelyyn, se voi aiheuttaa seurauksia sen liiketoimissa Kiinassa ja saattaa johtaa asiakkaiden vastatoimiin. Komissio tutki pyyntöä. Sen mukaan pelkästään se, että yritysryhmä toimii Kiinassa, kuvastaa abstraktia vaaraa eikä ole riittävä, jotta se johtaisi konkreettiseen vastatoimien uhkaan. Komission yksikköjen tietoon ei tuotu tähän liittyvää konkreettista näyttöä. Mikään ryhmän liiketoimista Kiinassa ei myöskään liittynyt aurinkopaneeleissa käytettävään lasiin. Tällä perusteella komissio päätti hylätä pyynnön.

(10) Yritys kääntyi kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan puoleen asiassa. Neuvonantaja vahvisti pyynnön hylkäämisen, koska se katsoi, että nimettömänä käsittelyä koskeva pyyntö perustui olettamukseen mahdollisista vastatoimista eikä yritykseen tai yritysryhmään kohdistuviin tosiasiallisiin uhkiin ja että yritys ei ollut toimittanut mitään uusia tosiseikkoja tai tietoja, jotka oikeuttaisivat aiemman päätöksen muuttamisen.

(11) Useat osapuolet pyysivät kuulemista komission yksiköiden kanssa. Kuuleminen komission ja kahden otokseen valitun unionin tuottajan välillä järjestettiin 9 päivänä tammikuuta 2020. Kuuleminen REC Groupin, Solitekin ja EU ProSunin, useita käyttäjiä edustavan järjestön, kanssa järjestettiin 11 päivänä helmikuuta 2020. Kuulemisissa käsiteltiin eri osapuolten väitteitä, joita käsitellään tarkemmin vahinkoa ja unionin etua koskevissa jaksoissa (4–6 jakso).

1.3.3 Otanta

(12) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.3.3.1 Unionin tuottajia koskeva otanta

(13) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen käyttäen perustana samankaltaisen tuotteen suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen kuului kaksi unionin tuottajaa, joiden osuus tarkastelun kohteena olevan tuotteen unionin tuotannosta on yli 80 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Ainoa huomautus saatiin pyynnön esittäjältä, joka tuki otosta. Otos on unionin tuotannonalaa edustava. Siihen kuuluvat seuraavat kaksi yritystä: — Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH, jäljempänä ’Saint Gobain Solar’ — Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH, jäljempänä ’Interfloat Group’

1.3.3.2 Tuojien otanta

(14) Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot ja kehotti niitä osallistumaan tähän tutkimukseen.

(15) Yksikään unionissa toimiva etuyhteydetön tuoja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.

1.3.3.3 Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

(16) Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen.

(17) Yksikään Kiinassa toimiva yritys ei ilmoittautunut määräajassa. Yksi kiinalainen yritys lähetti myöhässä huomautuksia muttei lopulta toiminut yhteistyössä.

(18) Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille verbaalinootilla 24 päivänä toukokuuta 2019, että se aikoi käyttää perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja tarkastellessaan polkumyyntituonnin jatkumista tai toistumista. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet verbaalinoottiin.

1.3.4 Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

(19) Komissio lähetti kyselylomakkeet Kiinan viranomaisille ja kahdelle otokseen valitulle unionin tuottajalle. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen. Molemmat otokseen valitut unionin tuottajat toimittivat vastauksen kyselylomakkeeseen.

(20) Komissio tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perusasetuksen 18 artiklan soveltamista. Kahden otokseen valitun unionin tuottajan toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynnit.

1.3.5 Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

(21) Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella. Saadakseen tiedot, joita se pitää tarpeellisina tutkimukselleen väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa.

(22) Vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa komissio täsmensi myös, että käytettävissä olevan näytön perusteella se oli valinnut alustavasti Turkin asianmukaiseksi edustavaksi maaksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti voidakseen määrittää vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuvan normaaliarvon. Komissio totesi tarkastelevansa myös muita mahdollisesti soveltuvia edustavia maita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

(23) Komissio ilmoitti 14 päivänä kesäkuuta 2019 muistiolla, jäljempänä ’14 päivänä kesäkuuta päivätty muistio’, asianomaisille osapuolille niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannossa käytetään. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio vahvisti aikeensa valita Turkki asianmukaiseksi edustavaksi maaksi. Komissio ei saanut 14 päivänä kesäkuuta päivättyä muistiota koskevia huomautuksia.

(24) Komissio ilmoitti 17 päivänä helmikuuta 2020 muistiolla, jäljempänä ’17 päivänä helmikuuta päivätty muistio’, asianomaisille osapuolille niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen valittuaan Turkin edustavaksi maaksi. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa vahvistaa myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton yrityksen Sisecam/Trakya (edustavassa maassa toimiva tuottaja) käytettävissä olevien tietojen perusteella. Huomautuksia ei saatu.

1.3.6 Myöhempi menettely

(25) Komissio ilmoitti 26 päivänä toukokuuta 2020 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa polkumyyntitullit. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä. Pyynnön esittäjä, EU ProSun ja unionin aurinkosähköalan järjestö, European Solar Manufacturing Council, jäljempänä ’ESMC’, toimittivat huomautuksia.

(26) Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Kuuleminen komission yksikköjen ja EU ProSunin välillä järjestettiin 9 päivänä kesäkuuta 2020.

2. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkastelun kohteena oleva tuote

(27) Tämän tarkastelun kohteena oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva aurinkopaneeleissa käytettävä lasi, joka on karkaistua tasomaista soodakalkkilasia, jonka rautapitoisuus on alle 300 ppm, aurinkoenergian läpäisyaste yli 88 % (mitattuna olosuhteissa AM1,5 300–2 500 nm), lämmönkestävyys 250 °C (mitattuna EN 12150 -standardin mukaan), lämpöshokinkestävyys Δ 150 K (mitattuna EN 12150 -standardin mukaan) ja jonka mekaaninen lujuus on vähintään 90 N/mm2 (mitattuna EN 1288–3 -standardin mukaan) ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7007 19 80 (Taric-koodit 7007198012, 7007198018, 7007198080 ja 7007198085), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

(28) Aurinkopaneeleissa käytettävä lasi voi olla kuvioitua tai kuvioimatonta, ja sen pinta voi olla läpinäkyvä tai diffuusi tai siinä voi olla erilaisia kehyksiä. Lasin molemmilla puolilla voi olla erilaisia kuvioita tai se voi olla kuvioitu vain toiselta puolelta. Siinä voi olla porausreikiä, ja siihen voidaan myös printata käyttämällä esimerkiksi keraamisia värejä. Lasin pinta voidaan käsitellä eri tekniikoilla. Yleisin on heijastusta estävä pinnoite, joka lisätään ennen temperointia tai sen jälkeen. Aurinkopaneeleissa käytettävä lasi voidaan pinnoittaa myös ohuilla funktionaalisilla kerroksilla, jotka lisäävät läpäisykykyä, itsepuhdistuvuutta tai kovuutta tai estävät likaantumista.

(29) Aurinkopaneeleissa käytettävä lasi on yksi komponenteista, joita käytetään sähköä tuottavien kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja ohutkalvotekniikkaan perustuvien aurinkosähkömoduulien, jäljempänä ’aurinkosähkömoduulit’, sekä esimerkiksi lämmintä vettä tuottavien litteiden lämmönkeräinten valmistukseen. Sitä käytetään myös kasvihuoneiden rakentamiseen (ns. puutarhalasi tai kasvihuonelasi).

2.2 Samankaltainen tuote

(30) Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, unionin tuotannonalan unionissa myymällä aurinkopaneeleissa käytettävällä lasilla, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä aurinkopaneeleissa käytettävällä lasilla sekä Kiinasta unioniin tuodulla aurinkopaneeleissa käytettävällä lasilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(31) Kuten vireillepanoilmoituksessa todetaan, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1 Otokseen valittujen yritysten ja Kiinan viranomaisten yhteistyöstä kieltäytyminen

(32) Yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Ne eivät toimittaneet mitään tietoja perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetuista väitetyistä merkittävistä vääristymistä. Yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään vastannut kyselylomakkeeseen.

(33) Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen eivätkä ottaneet kantaa asiakirja-aineistossa olevaan pyynnön esittäjän esittämään näyttöön, kuten komission yksikköjen valmisteluasiakirjaan ”Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (7), jäljempänä ’raportti’.

(34) Komissio ilmoitti 24 päivänä toukokuuta ja 25 päivänä kesäkuuta 2019 Kiinan viranomaisille, että koska kiinalaiset viejät/tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, se aikoi tehdä päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Komissio korosti myös, että käytettävissä olevien tietojen perusteella tehdyt päätelmät voivat olla asianomaisen osapuolen kannalta epäedullisempia, ja pyysi niitä esittämään huomautuksia. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet huomautuksia.

(35) Sen vuoksi jäljempänä esitettävät päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuivat perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin. Komissio tukeutui erityisesti tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin ja jäsenvaltioiden komissiolle perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti ilmoittamiin tietoihin perustuviin tilastoihin, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, sekä Eurostatin tietoihin. Lisäksi komissio käytti muita julkisesti saatavilla olevia lähteitä, kuten Global Trade Atlas -tietokantaa (8), jäljempänä ’GTA’, ja Orbis Bureau van Dijk -tietokantaa (9), jäljempänä ’Orbis’.

3.2 Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.2.1 Normaaliarvo

(36) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

(37) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan kuitenkin ”jos […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

(38) Kuten 3.2.2 jaksossa selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista.

3.2.2 Merkittävien vääristymien esiintyminen

3.2.2.1 Johdanto

(39) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan määritelmän mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on: — kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat; — valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin; — syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin; — konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano; — palkkakustannusten vääristyminen; — mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia.”

(40) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a alakohdan b alakohdan mukaan 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymisen arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa b alakohdassa esitettyyn ohjeelliseen luetteloon sisältyvät tekijät. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti merkittäviä vääristymiä arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla tällaisista tekijöistä mahdollisesti on tarkastelun kohteena olevan tuotteen hintoihin ja kustannuksiin viejämaassa. Koska luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia tekijöitä ei tarvitse ottaa huomioon, jotta merkittävien vääristymien esiintyminen voidaan todeta. Samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan lisäksi käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Mahdolliset päätelmät 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä on joka tapauksessa tehtävä kaiken käytettävissä olevan näytön perusteella. Vääristymien esiintymistä koskevassa yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen toimintaympäristö ja tilanne, etenkin jos kyseisen viejämaan taloudellisen ja hallinnollisen rakenteen perustekijät antavat valtiolle merkittävän vallan puuttua talouteen siten, että hinnat ja kustannukset eivät johdu markkinavoimien vapaasta kehityksestä.

(41) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”.

(42) Komissio on laatinut tämän säännöksen nojalla Kiinaa koskevan maaraportin (ks. johdanto-osan 33 kappale, alaviite 7), jossa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) erityiset vääristymät ja vääristymät tietyillä sektoreilla (kuten teräs- ja kemikaalisektoreilla). Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa. Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvästä näytöstä, josta raportti muodosti olennaisen osan, vastalauseita tai huomautuksia tai täydentämään sitä. Huomautuksia ei saatu.

(43) Pyynnön esittäjän toimittamassa tarkastelupyynnössä toimitettiin lisänäyttöä 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetuista merkittävistä vääristymistä aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektorilla ja täydennettiin raporttia. Näyttö liittyy useisiin vääristymiin, ja sitä käsitellään 3.2.2.2–3.2.2.8 jaksossa.

(44) Kuten 33 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä tai pyynnön esittäjän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön.

(45) Komissio tarkasteli, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna.

3.2.2.2 Kiinan kotimarkkinoiden hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavat merkittävät vääristymät

(46) Kiinan talousjärjestelmä perustuu nk. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on ”tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus”. Valtion omistuksessa olevaa taloutta pidetään ”kansantalouden johtavana voimana”, ja valtion tehtävänä on ”varmistaa sen lujittaminen ja kasvu” (10). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa (11).

(47) Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat superrakenteen, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema” (12). Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen kiistämättömän ja jatkuvasti kasvavan määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä johtoasema ja määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menee selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa.

(48) Kiinan valtio harjoittaa tavoitteiden saavuttamiseksi interventionistista talouspolitiikkaa, joka on yhdenmukainen Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eikä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita (13). Kiinan viranomaiset käyttävät monenlaisia interventionistisia talousvälineitä, kuten teollisuuden suunnittelujärjestelmää, rahoitusjärjestelmää ja sääntely-ympäristön eri tekijöitä.

(49) Yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelujärjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Provinssitason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen/sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on edelleen täsmällisiä tuotostavoitteita, joskin tämä oli yleisempää aiemmilla suunnitelmakierroksilla. Suunnitelmissa tuodaan esiin (positiivisesti tai negatiivisesti) yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Tämä johtuu suunnitelmien sitovasta luonteesta mutta myös siitä, että Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa kannustamalla talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (ks. myös 3.2.2.5 jakso) (14).

(50) Taloudellisten resurssien jakamisen tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös 3.2.2.8 jakso) (15). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkolainamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Myös nämä muut rahoitussektorin osat kuin pankkisektori on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu niin, että ne eivät pyri maksimoimaan rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa, vaan niin, että varmistetaan valvonta ja mahdollistetaan valtion ja kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (16).

(51) Sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin taloudellisen tehokkuuden sijaan ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (17). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteisiin ja laajuuteen. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemisessa, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (18).

(52) Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen valtion huomattava puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen markkinavoimien vapauden kanssa, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (19).

3.2.2.3 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat

(53) Kiinassa valtion omistuksessa, määräysvallassa ja/tai poliittisessa valvonnassa tai ohjauksessa toimivat yritykset muodostavat olennaisen osan taloutta.

(54) Koska kiinalaiset osapuolet eivät toimineet yhteistyössä, komissiolla on vain vähän tietoa aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektorilla Kiinassa toimivien yritysten omistusrakenteesta.

(55) Kaksi suurinta kiinalaista aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottajaa, Xinyi Solar Holdings ja Flat Glass Group, ovat yksityisiä yrityksiä, mutta useat muut suuret tuottajat ovat valtion omistamia yrityksiä, esimerkiksi Dongguan CSG (kuuluu CSG Holdingiin), Luoyang Glass ja CNBM.

(56) Kiinan viranomaiset ja Kiinan kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, jotka varmistavat niiden jatkuvan vaikutusvallan yrityksiin ja erityisesti valtion omistamiin yrityksiin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti yksittäisten valtion omistamien yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua valtion omistamien yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Tämä tapahtuu tyypillisesti kierrättämällä johtohenkilöitä viranomaisten ja valtion omistuksessa olevien yritysten välillä, sisällyttämällä puolueen jäseniä valtion omistuksessa olevien yritysten johtoelimiin ja puoluesolujen jäseniä yrityksiin sekä muokkaamalla yritysrakennetta valtion omistuksessa olevien yritysten sektorilla (20). Vastavuoroisesti valtion omistamilla yrityksillä on Kiinan taloudessa erityisasema, joka tuo mukanaan useita taloudellisia etuja, muun muassa suojan kilpailulta ja etuuskohtelun mukaisen tuotantopanosten ja rahoituksen saannin (21). Seikkoja, jotka viittaavat valtion määräysvaltaan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektorilla toimivissa yrityksissä, käsitellään tarkemmin 3.2.2.4 jaksossa.

(57) Valtion poliittista valvontaa ja ohjausta aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektorilla koskeva analyysi esitetään 3.2.2.4 ja 3.2.2.5 jaksossa. Koska valtion valvonta ja toimintaan puuttuminen on voimakasta aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektorilla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa.

(58) Koska valtio puuttuu voimakkaasti toimintaan ja valtion omistamia yrityksiä on suuri osuus aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektorilla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa. Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektorilla kohdistetaan 3.2.2.5 jaksossa tarkoitettua poliittista valvontaa ja ohjausta.

3.2.2.4 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

(59) Sen lisäksi, että Kiinan valtio harjoittaa määräysvaltaa talouselämässä valtion yritysten omistajuuden ja muiden välineiden kautta, se voi myös puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on edustettuna yrityksissä. Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia (22), ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen merkityksellinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan (23) mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (24). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (25). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, myös aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektorilla. Näin ollen vahvistettiin, että näitä sääntöjä sovelletaan myös aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottajiin ja niiden tuotantopanosten toimittajiin.

(60) Valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan (ks. myös 3.2.2.8 jakso) samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen vaikuttaa vääristävästi markkinoihin (26).

(61) Valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan (ks. myös 3.2.2.8 jakso) samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin (27). Näin ollen valtion läsnäolo yrityksissä, myös valtion omistamissa yrityksissä, aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektorilla ja muilla sektoreilla (kuten rahoitus- ja tuotantopanossektorilla) antaa Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin.

3.2.2.5 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

(62) Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat käytännöllisesti katsoen kaikki talouden sektorit. Suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat sitovia, ja viranomaiset kullakin hallinnon tasolla valvovat, että alemmat hallintotasot panevat suunnitelmat täytäntöön. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (28).

(63) Kiinan 13. kansallisessa talouden ja yhteiskunnan kehityksen viisivuotissuunnitelmassa, jäljempänä ’13. viisivuotissuunnitelma’, joka kattaa vuodet 2016–2020 eli myös tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson, korostetaan Kiinan viranomaisten strategista visiota keskeisten tuotannonalojen, kuten aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalan, kehittämiseksi ja edistämiseksi. 13. viisivuotissuunnitelma seuraa 12.:ta viisivuotissuunnitelmaa, jossa aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonala vahvistettiin keskeiseksi alaksi valmistusteollisuuden kehittämisessä.

(64) 13. viisivuotissuunnitelman luvussa 30 esitetään Kiinan viranomaisten sitoutuminen modernin energiajärjestelmän rakentamiseen. Kyseisen luvun 1 jaksossa esitetään vahvaa näyttöä siitä, että Kiinan viranomaiset pitävät aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalaa edelleen kannustettavana tuotannonalana. Kyseisen 1 jakson mukaan Kiinan viranomaiset painottavat edelleen aurinkosähkön kehittämistä ja parantavat auringosta saatavan sähkön tuotantoa koskevaa tukipolitiikkaa. Lisäksi aurinkosähkön kehittämistä pohjoisilla, koillisilla ja luoteisilla alueilla sekä rannikkoalueilla optimoidaan energiankehittämishankkeiden puitteissa. Nämä otteet osoittavat, että Kiinan viranomaiset tukevat edelleen myös aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalaa, joka on keskeisessä asemassa aurinkosähkön kehittämisessä.

(65) Myös rakennusmateriaaleja koskevassa 13. suunnitelmassa mainitaan erityyppisiä laseja, muun muassa erittäin puhdas kvartsilasi ja -tuotteet, korkean suorituskyvyn monikäyttöinen pinnoitettu lasi, valmisteleva teknologia sähkölasia/lämpöherkkää lasia varten sekä valmisteleva teknologia sellaisia lasituotteita varten, joilla integroidaan aurinkosähköön ja aurinkolämpöön liittyvät rakenteet ja toiminnot.

(66) Kiinan viranomaiset antoivat vuonna 2018 aurinkosähkölaitoksia koskevia uusia sääntelytoimenpiteitä, aurinkosähkön tuotantoa koskevan ilmoituksen (johon viitataan 531-politiikkana, koska siitä ilmoitettiin 31 päivänä toukokuuta 2018), jolla säilytettiin tuet, joskin tietyin vähennyksin. Tämän politiikan mukaisesti Kiinan viranomaiset alensivat merkittävästi valtion tukiin oikeutetun uuden aurinkosähkökapasiteetin vuotuista kiintiötä.

(67) Vihreää kehitystä edistetään myös Made in China 2025 -strategiassa. Made in China 2025 -strategiassa tuetaan lasia, ja se sisältyy myös vuonna 2016 annettuun neljän keskeisen tuotannonalan kehittämistä koskevaan luetteloon (luku 9 ”Uudet materiaalit”, alajakso II ”Keskeiset perusmateriaalit”: numerossa 24 esitetään lasipohjaiset materiaalit ja numerossa 29 erittäin puhdas kvartsilasi ja -tuotteet).

(68) Aurinkopaneeleissa käytettävän lasin katsotaan näin ollen olevan osa kannustettavaa tuotannonalaa.

(69) Lisäksi valtioneuvoston päätöksessä nro 40 teollisuuden rakennemuutosten edistämistä koskevien tilapäisten määräysten täytäntöönpanosta (johon yhdessä teollisuuden rakennemuutosten edistämistä koskevien tilapäisten määräysten kanssa viitataan nimityksellä ’päätös nro 40’) todetaan, että Kiinan viranomaiset tukevat aktiivisesti uuden energiateollisuuden kehittämistä ja vauhdittavat aurinkoenergian kehittämistä (29), ohjeistetaan kaikkia rahoituslaitoksia antamaan luottotukea vain kannustettaville hankkeille ja luvataan kannustettavia hankkeita koskevan muun etuuskohtelupolitiikan täytäntöönpanoa (30).

(70) Lisäksi valtioneuvoston päätöksessä nro 9 teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta, jäljempänä ’päätös nro 9’, kannustetaan aktiivisesti Kiinan viranomaisia ja julkisia virastoja ohjaamaan asiaankuuluvien tuotannonalojen kehitystä ja optimoimaan teollisuuden rakenteen päivittämistä. Päätöksen nro 9 12(2) kohdassa mainitaan erityisesti aurinkoenergiateollisuudelle suunnatun ultrakirkkaan float-lasin tuotannon kannustaminen. Päätös oli voimassa vuoteen 2020, ja se korvattiin vuonna 2019 kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission päätöksellä nro 29 teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta (vuoden 2019 versio), ja sen 12(2) kohdassa on sama maininta.

(71) Kiinan viranomaisten hyväksymässä tieteen ja teknologian kehittämistä koskevassa keskipitkän ja pitkän aikavälin kansallisessa suunnitelmassa (2006–2020), joka kattaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson, luvataan asettaa etusijalle politiikan rahoitus, kannustaa rahoituslaitoksia myöntämään etuuskohtelun mukaista luottotukea suurille kansallisille tieteellisille ja teknologisille teollistamishankkeille, kannustaa rahoituslaitoksia parantamaan ja vahvistamaan rahoituspalveluja huipputeknologiayrityksille sekä panna täytäntöön veroetuuspolitiikkaa huipputeknologiayritysten kehittämiseksi. Koska ainakin joitakin aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavia tuottajia pidetään uuden ja huipputeknologian alan yrityksinä, tämä kansallinen suunnitelma vahvistaa aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalan asemaa kannustettavana tuotannonalana.

(72) Vaikuttaa siltä, että Kiinan viranomaiset ohjaavat aurinkosähkön tuotannonalaa yleisesti ja näin ollen myös aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalaa erilaisten poliittisten välineiden ja suuntaviivojen mukaisesti. Näiden poliittisten välineiden ja suuntaviivojen kautta Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät lähes kaikkia näkökohtia aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektorin kehittämisessä ja toiminnassa.

(73) Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien tuotannonalojen tukemiseksi, mukaan lukien aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

3.2.2.6 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano

(74) Asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella Kiinan konkurssijärjestelmä ei vaikuta pystyvän riittävästi toteuttamaan omia päätavoitteitaan eli selvittämään oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja ja turvaamaan velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. Tämä vaikuttaa juontavan juurensa siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö virallisesti perustuu samoihin periaatteisiin kuin vastaava lainsäädäntö muissa maissa, Kiinan järjestelmälle on ominaista järjestelmällinen heikko täytäntöönpano. Konkurssien määrä on edelleen tunnetusti alhainen verrattuna maan talouden kokoon, eikä vähiten siksi, että maksukyvyttömyysmenettelyissä on useita puutteita, jotka hankaloittavat käytännössä konkurssi-ilmoitusten tekemistä. Lisäksi valtion rooli maksukyvyttömyysmenettelyissä on edelleen vahva ja aktiivinen, ja sillä on usein suora vaikutus menettelyn lopputulokseen (31).

(75) Omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat myös erityisen ilmeisiä suhteessa maan omistajuuteen ja maankäyttöoikeuksiin Kiinassa (32). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. Voimassa on säännöksiä, joiden tavoitteena on myöntää maankäyttöoikeudet avoimesti ja markkinahinnoilla, esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyllä. Näitä säännöksiä kuitenkin laiminlyödään säännöllisesti, ja jotkin ostajat voivat hankkia maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (33). Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon (34).

(76) Kiinan talouden muiden sektoreiden tapaan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottajiin sovelletaan Kiinan konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädäntöä. Tämän vuoksi konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivästä tai riittämättömästä täytäntöönpanosta johtuvat ylhäältä alaspäin suuntautuvat vääristymät vaikuttavat myös näihin yrityksiin. Tässä tutkimuksessa ei tullut esiin mitään, mikä asettaisi kyseiset havainnot kyseenalaisiksi. Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa. Käytettävissä olevan näytön perusteella nämä seikat vaikuttavat koskevan täysin myös aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektoria. Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen oli syrjivää tai täytäntöönpano puutteellista aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektorilla.

3.2.2.7 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: palkkakustannusten vääristyminen

(77) Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä täysin Kiinassa, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina ei ole ratifioinut useita Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia, etenkään niitä, jotka koskevat järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta (35). Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on aktiivinen. Kyseinen järjestö ei kuitenkaan ole täysin riippumaton valtion viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on edelleen vähäistä (36). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaille. Tämän seurauksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (37). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa.

(78) Siitä, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektoriin ei sovellettaisi edellä kuvattua Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää, ei esitetty mitään näyttöä. Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat siten aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektoriin sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tuotannon pääraaka-ainetta valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää).

3.2.2.8 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia

(79) Yritystoimijoiden pääomansaantiin Kiinassa kohdistuu useita vääristymiä.

(80) Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ensinnäkin ominaista, että siinä ovat vahvassa asemassa valtion omistamat pankit (38), jotka rahoitusta myöntäessään ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Rahoitusalan ulkopuolella toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankit ovat sidoksissa valtioon omistajuuden lisäksi myös henkilökohtaisten suhteiden kautta (Kiinan kommunistinen puolue nimittää valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat) (39), ja pankit panevat säännöllisesti täytäntöön valtion suunnittelemaa julkista politiikkaa, kuten rahoitusalan ulkopuolella toimivat valtion omistamat yrityksetkin. Näin toimiessaan pankit noudattavat selkeää oikeudellista velvoitetta harjoittaa liiketoimintaansa kansantalouden ja yhteiskunnallisen kehityksen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (40). Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (41).

(81) Eri säännöksissä viitataan kyllä tarpeeseen noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä käyttäytymis- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarpeeseen tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta esimerkiksi kaupan suojatoimenpiteitä koskevien tutkimusten (42) päätelmistä saatu mittava näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa.

(82) Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä eri syistä, esimerkiksi siksi, että riskinarviointiin vaikuttaa yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus. Arvioiden mukaan kiinalaiset luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alhaisempia kansainvälisiä luokituksia.

(83) Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (43). Tämän tuloksena lainanannossa suositaan valtion omistuksessa olevia yrityksiä, suuria yksityisiä yrityksiä, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimivia yrityksiä, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille.

(84) Toiseksi lainojen kustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina investointien lisäämiseksi. Tämä on johtanut valtavaan määrään pääomainvestointeja, joiden tuotto pienenee koko ajan. Tästä osoituksena on yritysten velkaantumisasteen hiljattainen kohoaminen valtion sektorilla kannattavuuden jyrkästä putoamisesta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmässä toiminnassa oleva mekanismi ei noudata normaaleja kaupallisia reaktioita.

(85) Kolmanneksi, vaikka korkoprosentit vapautettiin nimellisesti lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään ole tulosta vapaista markkinavoimista, vaan niihin vaikuttavat valtiosta johtuvat vääristymät. Enintään viitekoron suuruisina myönnettävien lainojen osuus on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto vaikuttaa olevan kasvussa, koska sen osuus on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 2015 lähtien heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta. Keinotekoisen alhaiset lainankorot johtavat alihinnoitteluun ja tämän seurauksena liialliseen pääoman käyttöön.

(86) Yleinen luottojen lisääntyminen Kiinassa osoittaa pääoman kohdentamisen heikkenevää tehokkuutta, eikä nähtävissä ole luotonannon kiristymistä, mitä voitaisiin odottaa vääristymättömässä markkinaympäristössä. Tämän seurauksena järjestämättömät lainat ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina. Tilanteessa, jossa velkariski kasvaa, Kiinan valtio on valinnut maksukyvyttömyystilanteiden välttämisen. Tästä syystä luottotappioita on käsitelty pidentämällä laina-aikaa eli luomalla nk. zombie-yrityksiä tai siirtämällä velka (esim. yhteenliittymien kautta tai muuntamalla velka osakkeiksi) poistamatta välttämättä velkaongelmaa tai puuttumatta sen perussyihin.

(87) Markkinoiden vapauttamiseksi viime aikoina toteutetuista toimista huolimatta Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat merkittävät vääristymät, jotka johtuvat valtion edelleen merkittävästä roolista pääomamarkkinoilla.

(88) Siitä, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektoriin ei kohdistuisi edellä kuvattu valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan, ei esitetty mitään näyttöä. Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

3.2.2.9 Kuvattujen vääristymien systeeminen luonne

(89) Komissio totesi, että raportissa kuvatut vääristymät ovat ominaisia Kiinan taloudelle. Käytettävissä oleva näyttö osoittaa, että 3.2.2.2–3.2.2.5 jaksossa ja raportin A osassa kuvatut tosiseikat ja Kiinan järjestelmän ominaisuudet koskevat koko maata ja kaikkia talouden sektoreita. Sama pätee 3.2.2.6.–3.2.2.8. jaksossa ja raportin B osassa kuvattuihin tuotannontekijöihin.

(90) Aurinkopaneeleissa käytettävän lasin valmistamista varten tarvitaan monenlaisia tuotantopanoksia. Koska kiinalaiset osapuolet eivät toimineet yhteistyössä, kiinalaisten tuottajien ostamista tuotantopanoksista oli saatavilla vain vähän tietoa. Kun aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottajat ostavat tai hankkivat tuotantopanokset Kiinasta, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Tuotantopanosten toimittajat esimerkiksi työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista/pääoman myöntämisestä johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

(91) Näin ollen sen lisäksi, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, vaikutukset kohdistuvat myös kaikkiin tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannuksiin, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maahan, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että tuotantopanos on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä, joihin kohdistuu merkittäviä vääristymiä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

3.2.2.10 Päätelmät

(92) Edellä 3.2.2.2–3.2.2.9 jaksossa esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti ja nimenomaan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektorilla, osoitettiin, että hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa.

(93) Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.2.3 Edustava maa

3.2.3.1 Yleisiä huomautuksia

(94) Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin: — Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (44) perusteella samanlainen kuin Kiinalla; — kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta; — asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa — jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetettiin tarvittaessa maat, joissa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

(95) Komissio ilmoitti 1.3 5 jaksossa mainituilla 14 päivänä kesäkuuta ja 17 päivänä helmikuuta päivätyillä muistioilla asianomaisille osapuolille, että se aikoo käyttää Turkkia asianmukaisena edustavana maana. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet huomautuksia.

3.2.3.2 Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

(96) Turkki luokitellaan maaksi, jonka taloudellisen kehityksen taso on samanlainen kuin Kiinassa, koska Maailmanpankki luokittelee sen ”ylemmän keskitulotason” maaksi. Ainoa muu ”ylemmän keskitulotason” maa, jossa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta valmistetaan, on Malesia, jossa on kaksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajaa. Toisin kuin Turkissa, kummallakaan malesialaisella yrityksellä ei ollut julkisesti saatavilla olevia rahoitustietoja.

3.2.3.3 Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto edustavassa maassa

(97) Komission käytettävissä olevat tiedot osoittivat, että Turkissa on yksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottaja, Sisecam/Trakya. Komissio pystyi hankkimaan yrityksen julkisesti saatavilla olevat tilinpäätökset Orbis-tietokannan kautta.

3.2.3.4 Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

(98) Komissio analysoi huolellisesti kaikki asiakirja-aineistoon sisältyvät asiaankuuluvat tiedot, jotka koskivat tuotannontekijöitä Turkissa ja totesi seuraavaa: — Komissio analysoi 14 päivänä kesäkuuta päivätyssä muistiossa (päivitettynä 17 päivänä helmikuuta päivätyllä muistiolla) lueteltujen kaikkien tuotannontekijöiden tuontitilastot ja päätteli, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotiin kaikkia tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon tarvittavia tuotannontekijöitä. — Energiatilastot (maakaasun ja sähkön hinnat teollisuusasiakkaille) tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta olivat helposti saatavilla Turkin tilastolaitoksen (TurkStat) tiedoista (45). — Työvoimakustannukset saatiin TurkStatin verkkosivustolla saatavilla olevista tilastoista, jotka koskivat keskimääräisiä työvoimakustannuksia taloudellisen toiminnan tilastoluokituksen (NACE-luokituksen) 23 toimialalla ja jotka sisältävät lasinvalmistusalan työvoimakustannukset (46).

(99) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly tuotannontekijöihin. Komissio totesi siis, että turkkilaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla Sisecam/Trakyalla oli julkisesti saatavilla olevia tilinpäätöksiä, joita voitiin käyttää apuna määritettäessä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia ja voittoa.

3.2.3.5 Edustavaa maata koskevat päätelmät

(100) Edellä esitetty analyysi ja asiakirja-aineistossa saatavilla olevat tiedot huomioon ottaen komissio käytti Turkkia ja turkkilaista yritystä Sisecam/Trakya koskevia tietoja asianmukaisen edustavan maan tuotanto- ja myyntikustannusten määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.2.4 Tuotannontekijät

(101) Kuten 14 päivänä kesäkuuta ja 17 päivänä helmikuuta päivätyissä muistioissa todetaan, komissio analysoi kaikki tuotannontekijöistä käytettävissä olevat tiedot ja päätti käyttää seuraavia lähteitä ja arvoja normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti: Taulukko 1 Aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannontekijät Tuotannontekijä HS-koodi Tuontitietojen lähde, jota komissio aikoo käyttää Mittayksikkö Hiekka 250510 Global Trade Atlas – GTA (47) KG Dinatriumkarbonaatti 283620 Global Trade Atlas – GTA KG Kalsinoimaton ja sintraamaton (raaka) dolomiitti 251810 Global Trade Atlas – GTA KG Marmorirouheet 251741 Global Trade Atlas – GTA KG Natriumnitraatti 310250 Global Trade Atlas – GTA KG Dinatriumsulfaatti 283311 Global Trade Atlas – GTA KG Natriumpyroantimonaatti 284190 Global Trade Atlas – GTA KG Pinnoitusmateriaali (48) 382499 Global Trade Atlas – GTA KG Pakkausmateriaalit (49) 441510 Global Trade Atlas – GTA KG Pakkausmateriaalit (50) 441520 Global Trade Atlas – GTA KG Pakkausmateriaalit (51) 480439 Global Trade Atlas – GTA KG

3.2.4.1 Raaka-aineet

(102) Aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotantoprosessissa tarvitaan yleensä useita vähän rautaa sisältäviä raaka-aineita. Prosessi aloitetaan sulattamalla raaka-aineet lasimurskeen kanssa tulenkestävässä säiliössä noin 1 500 °C:n lämpötilassa. Sulanut lasi muotoillaan (valssataan) kahden vesijäähdytteisen teräksestä tai seosteräksestä valmistetun telan läpi. Teloissa voi olla negatiivinen kuvio, joka painetaan nestemäiseen lasiin. Vaihtoehtoisesti lasi voidaan muotoilla nestemäisessä tinakylvyssä (float-menetelmä). Näin muodostetaan jatkuvaa nauhamaista lasia. Lasinauha katkotaan halutun kokoisiksi paloiksi. Kun jalostamaton lasi on leikattu, sen reunat hiotaan, lasi pestään ja sen jälkeen karkaistaan. Lasiin voidaan lisätä ennen karkaisua tai sen jälkeen eri menetelmillä funktionaalinen kerros. Kerros voi lisätä läpäisevyyttä tai hankauskestävyyttä ja vähentää likaantumista. Lopputuotteeseen voidaan lisätä heijastusta estävä pinnoite. Aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kustannusrakenteeseen vaikuttavat voimakkaasti raaka-aineiden, etenkin hiekan ja energian, kustannukset.

(103) Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta, koska se päätteli 3.2.2 jaksossa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että samat vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttivat vientihintoihin. Huomioon ei otettu myöskään tietoja, jotka koskivat edustavaan maahan tulevaa tuontia asetuksen (EU) 2015/755 (52) liitteeseen 1 sisältyvistä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan näiden maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen, ja tällaiset tuontia koskevat tiedot olivat joka tapauksessa vähäisiä. Muista kolmansista maista – ilman Kiinaa – tuleva tuonti oli edelleen edustavaa, ja sen osuus Turkkiin tuoduista kokonaismääristä oli 70–100 prosenttia lukuun ottamatta yhtä raaka-ainetta (53), jonka senkin osuus oli edelleen edustava (21 %)..

(104) Normaaliarvon määrittämiseksi näihin tuontihintoihin olisi komission menetelmän mukaisesti yleensä lisättävä Turkkiin tuotujen tuotannontekijöiden ja raaka-aineiden tuontitullit sekä kotimaan kuljetuskustannukset. Kun otetaan huomioon 116 ja 117 kappaleessa esitetty päätelmä ja tämän tutkimuksen luonne eli sen toteaminen, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eikä niinkään polkumyynnin suuruuden toteaminen, komissio päätti, että tuontitulleja ja kotimaan kuljetuskustannuksia koskevat oikaisut eivät olleet tarpeen, koska tällaisten oikaisujen seurauksena normaaliarvo vain kohoaisi ja näin ollen myös polkumyyntimarginaali.

3.2.4.2 Työvoima

(105) TurkStat julkaisee tarkkoja tietoja palkoista talouden eri sektoreilla Turkissa. Komissio käytti tuoreimpia saatavilla olevia tilastoja (vuodelta 2016), jotka koskivat keskimääräisiä työvoimakustannuksia taloudellisen toiminnan tilastoluokituksen (NACE-luokituksen) 23 toimialalla ja jotka sisältävät lasinvalmistusalan työvoimakustannukset (54).

3.2.4.3 Sähkö

(106) TurkStat julkaisee säännöllisissä lehdistötiedotteissaan yritysten (teollisten käyttäjien) sähkön hinnan Turkissa. Komissio käytti vastaavan kulutusluokan teollisen sähkön hintoja (Kuruș/kWh) (55) koskevia tietoja, jotka julkaistiin 26 päivänä maaliskuuta 2019 (ja jotka siis kattoivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson) (56).

3.2.4.4 Maakaasu

(107) TurkStat julkaisee säännöllisissä lehdistötiedotteissaan yritysten maakaasun hinnan Turkissa. Komissio käytti teollisten käyttäjien hinnoittelutietoja, jotka julkaistiin 26 päivänä maaliskuuta 2019 (ja jotka siis kattoivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson) (57).

3.2.4.5 Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, voitto ja poistot

(108) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan toisen alakohdan mukaan ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin.

(109) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja voidakseen vahvistaa vääristymättömän arvon tuotannollisille yleiskuluille. Komissio vahvisti Sisecam/Trakyan tietojen perusteella tuotannollisten yleiskulujen osuuden kaikista valmistus- ja työvoimakustannuksista. Kyseistä prosenttiosuutta sovellettiin tämän jälkeen tuotantokustannusten vääristymättömään arvoon, jotta voitiin laskea vääristymätön arvo tuotannollisiille yleiskuluille sen mukaan, mitä mallia tuotettiin.

(110) Vääristymättömien ja kohtuullisten myynti-, yleis- ja hallintokustannusten, voiton ja poistojen määrittämisessä komissio käytti Sisecam/Trakyan rahoitustietoja vuodelta 2018 Orbis-tietokannasta.

3.2.5 Laskelmat

(111) Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

(112) Ensin komissio vahvisti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä esittämiä tietoja kunkin tekijän (raaka-aineet ja työvoima) käytöstä aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannossa. Nämä pyynnön esittäjän toimittamat kulutusasteet todennettiin tarkastuskäynnin aikana. Komissio kertoi nämä tekijät edustavan maan Turkin vääristymättömillä yksikkökustannuksilla.

(113) Määritettyään vääristymättömät valmistuskustannukset komissio sovelsi tuotannollisia yleiskuluja, myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, voittoa sekä poistoja (ks. 108–110 kappale). Ne määritettiin Sisecam/Trakyan tilinpäätösten perusteella (ks. 3.2.3 jakso). Komissio lisäsi vääristymättömiin tuotantokustannuksiin seuraavat tekijät: — tuotannolliset yleiskulut ja poistot (ks. 109 kappale), joiden osuus Sisecam/Trakyan materiaalikustannuksista oli yhteensä 39 prosenttia; — myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, joiden osuus Sisecam/Trakyan materiaalikustannuksista oli 41 prosenttia; ja — voitot, joiden osuus kaikista tuotantokustannuksista oli 30,8 prosenttia Sisecam/Trakyan saamien voittojen perusteella.

3.2.6 Vientihinta

(114) Koska osapuolet eivät toimineet yhteistyössä, vientihinnat määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Komissio käytti vientihintojen määrittämiseen Kiinasta tulevaa tuontia koskevia tietoja, jotka ilmoitettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisessa tietokannassa.

(115) Koska nämä hinnat ilmoitetaan CIF-hintoina (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina), ne oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle vähentämällä niistä asianmukainen määrä Kiinan ja unionin rajan välisiä kuljetus- ja vakuutuskustannuksia. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti oikaisussa samaa prosenttiosuutta kuin alkuperäisessä polkumyyntitutkimuksessa (11,7 %).

3.2.7 Vertailu ja polkumyyntimarginaali

(116) Komissio vertasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti muodostettua normaaliarvoa noudettuna lähettäjältä -tasolla unionin vientihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla.

(117) Todettu polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, on 33 prosenttia.

(118) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen EU ProSun väitti, että luvut, joita komissio käytti polkumyyntimarginaalin laskemiseen, eivät vastanneet aurinkopaneeleissa käytettävän lasin valmistajien todellisia hintoja/kustannuksia eivätkä ne sovi yhteen sen seikan kanssa, että unionin tuotannonalan hinnat olivat alemmat kuin laskettu normaaliarvo ja toisinaan myös alemmat kuin tuontihinta.

(119) Komissio muistutti, että polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla laskennallista normaaliarvoa, joka perustui perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisen edustavan kolmannen maan tietoihin, Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin keskimääräisiin tilastollisiin hintoihin, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle. Näin ollen unionin tuotannonalan hinnoilla ei ole mitään vaikutusta polkumyyntimarginaalin laskemiseen.

3.2.8 Polkumyynnin jatkumista koskevat päätelmät

(120) Näin ollen komissio totesi, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.3 Tuonnin todennäköinen kehitys, jos toimenpiteiden annetaan raueta

(121) Polkumyynnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on osoitus polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Komissio analysoi lisäksi, lisääntyisivätkö polkumyynnillä tapahtuvan viennin määrät todennäköisesti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tätä varten komissio analysoi seuraavia tekijöitä: Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytännöt muilla markkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuus. Koska kiinalaiset tuottajat/viejät eivät toimineet yhteistyössä, komissio teki arviointinsa käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

3.3.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

(122) Yhteistyön puuttumisen vuoksi yksikään kiinalainen viejä/tuottaja ei toimittanut tietoja Kiinan tuotantokapasiteetista. Pyynnön esittäjä vahvisti, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalan tuotantokapasiteetti Kiinassa on yli 750 miljoonaa m2 vuodessa (58). Tarkastelupyynnössä on näyttöä siitä, että tämä on 78 prosenttia aurinkopaneeleissa käytettävän lasin maailmanlaajuisesta tuotantokapasiteetista (59). Lisäksi pyynnön esittäjä totesi, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kotimainen kysyntä Kiinassa oli vain 600 miljoonaa m2 vuonna 2016 ja että se heikkeni edelleen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla 531-politiikan täytäntöönpanon seurauksena (60). Tämä vahvistettiin esimerkiksi erään kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vuosikertomuksessa (61). Vertailun vuoksi unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli [33–38] miljoonaa m2 (ks. 151 kappale) ja kysyntä unionissa [13–18] miljoonaa m2 (ks. 135 ja 136 kappale). Kiinan tuotantokapasiteetti ylittää unionin kysynnän (noin 37-kertaisesti) ja saattaa osoittaa kasvanutta kiinnostusta unionin markkinoihin 531-politiikan tuloksena.

(123) Komissio totesi lisäksi 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan perusteella, että yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osuus tarkastelun kohteena olevan tuotteen viennistä unioniin oli erittäin suuri tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan verkkosivustolla ilmoitetaan tuotantokapasiteetiksi [15–25] tuhatta m2 päivässä tai [5,5–9] miljoonaa m2 vuodessa. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vain [10–20] prosenttia tästä tuotantokapasiteetista käytettiin unionin markkinoilla. On erittäin todennäköistä, että 531-politiikan ja voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen yhdistelmä johtaa siihen, että tästä tuotantokapasiteetista suurempi osa suunnataan unionin markkinoille.

(124) Kun otetaan huomioon suuri tuotantokapasiteetti, muutokset kysynnässä Kiinassa, suhteellisen vähäinen kysyntä unionissa ja käytettävissä olevat yrityksiä koskevat tiedot, voidaan päätellä, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan viennin määrä todennäköisesti lisääntyy, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

3.3.2 Vienti kolmansiin maihin

(125) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komission oli turvauduttava käytettävissä oleviin tietoihin määrittääkseen Kiinasta muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hinnat. Koska muita luotettavia tietoja ei ollut saatavilla, komissio käytti GTA-tietokannasta saatuja vientitietoja. Nämä tiedot olivat saatavilla ainoastaan kuusinumeroisella tariffikooditasolla, minkä vuoksi niihin sisältyi useita muitakin lasituotteita kuin tarkastelun kohteena oleva tuote. Komissio päätteli, että tiedot eivät olleet riittävän tarkkoja, jotta niitä voitaisiin käyttää tutkimuksessa.

3.3.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(126) Pyynnön esittäjä väitti, että unionin markkinat ovat ainoat merkittävät aurinkopaneeleissa käytettävän lasin markkinat Kiinan ulkopuolella ja että Kiinan markkinat ovat saturoituneet 531-politiikan seurauksena (62). Kiinan markkinaosuus oli edelleen 9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta, minkä vuoksi unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat vientimarkkinat kiinalaisten aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottajien kannalta. Unionin markkinoiden odotetaan myös kasvavan, kuten 6.2.3 jaksossa todetaan. Kiinasta muihin maihin suuntautuvan vientiin liittyvien tietojen osalta ei voitu tehdä tarkkaa hintavertailua edellä mainitun GTA-tietokantaa koskevan ongelman vuoksi.

(127) Komissio totesi myös, että muissakin maissa, esimerkiksi Intiassa ja Turkissa, on voimassa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta koskevia kaupan suojatoimenpiteitä, minkä vuoksi on entistä todennäköisempää, että Kiinasta tuleva vienti suunnataan unioniin.

(128) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unioni on houkutteleva markkina-alue Kiinan viennille.

3.3.4 Päätelmä tuonnin todennäköisestä kehityksestä, jos toimenpiteiden annetaan raueta

(129) Ottaen huomioon Kiinan merkittävän tuotantokapasiteetin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnillä tulevien määrien lisääntymiseen.

3.4 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä

(130) Ottaen huomioon päätelmänsä polkumyynnin jatkumisesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja tuonnin todennäköisestä kehityksestä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta, komissio päätteli käytettävissä olevien tietojen perusteella, että on erittäin todennäköistä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnin jatkumiseen.

4. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

4.1 Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala

(131) Samankaltaista tuotetta valmisti 11 tuottajaa unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

(132) Unionin kokonaistuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 12 miljoonaa m2. Komissio määritti luvun kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella, kuten tarkastelupyynnön ja otokseen valittujen yritysten kyselyvastausten perusteella. Kuten 13 kappaleessa todettiin, otokseen valittujen unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa oli yli 80 prosenttia.

4.2 Alustava huomautus

(133) Perusasetuksen 19 artiklassa tarkoitetun luottamuksellisuuden suojaamiseksi näitä kahta otokseen valittua unionin tuottajaa koskevat tiedot esitetään indeksoituna tai vaihteluväleinä.

4.3 Kulutus unionissa

(134) Komissio määritti unionin kulutuksen laskemalla yhteen unionin tuotannonalan myyntimäärän unionin markkinoilla ja Kiinasta ja kolmansista maista tulevan tuonnin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen lukujen perusteella. Unionin tuottajien myyntimääriä verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastettuihin tietoihin ja päivitettiin tarvittaessa. Tuontimäärää verrattiin Eurostatin tietoihin.

(135) Unionin kulutus kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 2 Unionin kulutus 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kulutus (tuhatta neliömetriä) 20 000 –25 000 17 000 –22 000 16 000 –21 000 13 000 –18 000 Indeksi (2015 = 100) 100 89 84 65 Lähde: Tarkastelupyyntö, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta, Eurostat

(136) Tarkastelun kohteena olevan tuotteen kulutus unionissa supistui 35 prosenttia tarkastelujakson aikana. Suurin lasku (19 prosenttiyksikköä) tapahtui vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Lasku johtui aurinkosähkömoduulien alhaisemmasta kysynnästä unionin tuottajilta.

(137) Unionin markkinoilla aurinkopaneeleissa käytettävää lasia alettiin käyttää yhä enemmän kasvihuonemarkkinoilla. Kysyntä (ja siihen liittyvä kulutus) pysyi kuitenkin hankeperusteisena ja vähäisenä verrattuna aurinkopaneeleissa käytettävän lasin nykyiseen kulutukseen aurinkosähkö- tai aurinkolämpömoduulien markkinoilla.

4.4 Tuonti Kiinasta unioniin

4.4.1 Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(138) Komissio vahvisti tuontimäärän 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan perusteella ja vertasi tietoja Eurostatin tietoihin. Markkinaosuus vahvistettiin taulukossa 2 määritetyn unionin kulutuksen perusteella. Kiinasta unioniin tuleva tuonti ja sen markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 3 Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliömetriä) 5 133 1 169 1 423 1 208 Indeksi (2015 = 100) 100 23 28 24 Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 24 6 8 9 Indeksi (2015 = 100) 100 26 33 36 Lähde: Tarkastelupyyntö, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta, Eurostat

(139) Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 76 prosenttia yli 5 miljoonasta neliömetristä (vuonna 2015) 1,2 miljoonaan neliömetriin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Samalla kaudella Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus supistui 24 prosentista 9 prosenttiin (64 prosentin vähennys). Eniten markkinaosuus supistui (74 %) vuosien 2015 ja 2016 välillä sen jälkeen, kun absorptiotoimenpiteet otettiin käyttöön elokuussa 2015 (63), jolloin koko maata koskeva polkumyyntitulli kohosi 25 prosentista 67,1 prosenttiin. Vuodesta 2016 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kuitenkin kasvoi 3 prosenttiyksikköä ja oli 9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.4.2 Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

(140) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio määritti Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräisen hinnan perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella eli 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan sisältyvien tietojen perusteella. Tietoja verrattiin Eurostatin tietoihin. Keskimääräinen tuontihinta oli 6,34 euroa/m2 tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 4 Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräinen tuontihinta (euroa/m2) 5,02 7,66 5,79 6,34 Indeksi (2015 = 100) 100 153 115 126 Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta, Eurostat

(141) Keskimääräinen tuontihinta kohosi tarkastelujaksolla 26 prosenttia. Samalla kaudella hinnat unionin markkinoilla kohosivat 19 prosenttia (ks. taulukko 9).

(142) Komissio totesi, että tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat. Se määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vertaamalla otokseen valittujen unionin tuottajien painotettua keskimääräistä myyntihintaa etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla noudettuna lähettäjältä -tasolla ja vastaavaa Kiinasta tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) oikaistuna tullilla ja tuonnin jälkeisillä kustannuksilla.

(143) Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina hypoteettisesta liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Se saadaan kertomalla unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta unioniin viedyillä määrillä. Hintavertailu osoitti, että Kiinasta tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli lähes 10 prosenttia unionin markkinoilla.

4.5 Tuonti kolmansista maista

(144) Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 5 Tuonti kolmansista maista 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuonti kaikista kolmansista maista (1 000 m2) 579 943 1 492 1 704 Indeksi (2015 = 100) 100 163 258 294 Kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 3 5 8 12 Indeksi (2015 = 100) 100 183 306 451 Kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin hinta (euroa/m2) 6,08 6,37 7,10 7,31 Indeksi (2015 = 100) 100 105 117 120 Tuonti tärkeimmistä kolmansista maista Tuonti Turkista (1 000 m2) 356 785 478 240 Indeksi (2015 = 100) 100 221 134 67 Turkista tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 2 4 3 2 Indeksi (2015 = 100) 100 248 159 103 Turkista tulevan tuonnin hinta (euroa/m2) 5,97 6,54 6,54 6,38 Indeksi (2015 = 100) 100 110 110 107 Tuonti Malesiasta (1 000 m2) / / 691 927 Indeksi (2015 = 100) / / 100 134 Malesiasta tulevan tuonnin markkinaosuus (%) / / 4 7 Indeksi (2015 = 100) / / 100 173 Malesiasta tulevan tuonnin hinta (euroa/m2) / / 8,16 8,43 Indeksi (2015 = 100) / / 100 103 Tuonti Intiasta (1 000 m2) 101 130 173 462 Indeksi (2015 = 100) 100 130 172 460 Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 0 1 1 3 Indeksi (2015 = 100) 100 146 204 704 Intiasta tulevan tuonnin hinta (euroa/m2) 5,51 4,48 5,03 5,43 Indeksi (2015 = 100) 100 81 91 99 Tuonti Taiwanista (1 000 m2) 119 21 98 0 Indeksi (2015 = 100) 100 18 83 0 Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 1 0 1 0 Indeksi (2015 = 100) 100 20 98 0 Taiwanista tulevan tuonnin hinta (euroa/m2) 6,76 7,59 6,43 4,45 Indeksi (2015 = 100) 100 112 95 66 Tuonti Ukrainasta (tuhatta neliömetriä) 3 5 40 68 Indeksi (2015 = 100) 100 183 1 477 2 527 Ukrainasta tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 0 0 0 0 Indeksi (2015 = 100) 100 206 1 754 3 870 Ukrainasta tulevan tuonnin hinta (euroa/m2) 5,25 6,27 6,45 7,24 Indeksi (2015 = 100) 100 119 123 138 Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

(145) Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä lisääntyi 194 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämän tuonnin markkinaosuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 12 prosenttia, kun se vuonna 2015 oli 3 prosenttia. Tärkein unioniin vientiä harjoittava maa, johon ei sovelleta toimenpiteitä, on Malesia, joka tuli markkinoille vasta vuonna 2017 mutta jonka markkinaosuus oli jo 7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Myös Intian vienti kasvoi huomattavasti, ja sen markkinaosuus oli 3 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Turkin markkinaosuus supistui vuoden 2016 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä noin 4 prosentista 2 prosenttiin. Kaikista sellaisista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kohosi 20 prosenttia tarkastelujaksolla ja oli 7,31 euroa/m2 tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(146) Tarkastelujaksolla – vuotta 2016 lukuun ottamatta – muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli korkeampi kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kiinalaisten tuottajien keskimääräinen tuontihinta (6,34 euroa/m2) oli noin 13 prosenttia alempi kuin muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (7,31 euroa/m2).

4.6 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.6.1 Yleisiä huomautuksia

(147) Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia taloudellisia tekijöitä ja indeksejä, joilla oli vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson aikana. Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit.

(148) Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit tarkastelupyyntöön ja tarkastettuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Nämä tiedot liittyivät kaikkiin unionin tuottajiin ja ne koskivat tuotantoa, tuotantokapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, myyntimäärää, markkinaosuutta, kasvua, työllisyyttä, tuottavuutta, polkumyyntimarginaalin merkittävyyttä ja toipumista aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

(149) Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Nämä tiedot liittyivät otokseen valittuihin unionin tuottajiin ja ne koskivat keskimääräisiä yksikköhintoja, yksikkökustannuksia, keskimääräisiä työvoimakustannuksia, varastoja, kannattavuutta, kassavirtaa, investointeja, investointien tuottoa ja pääoman saantia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

4.6.2 Makrotaloudelliset indikaattorit

4.6.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(150) Komissio määritti tuotantomäärän ja kapasiteetin tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Tietoja verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastettuihin tietoihin ja päivitettiin tarvittaessa.

(151) Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 6 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotantomäärä (tuhatta neliömetriä) 15 000 –18 000 15 000 –18 000 15 000 –18 000 11 000 –14 000 Indeksi (2015 = 100) 100 103 99 74 Tuotantokapasiteetti (tuhatta neliömetriä) 38 000 –42 000 38 000 –42 000 36 000 –41 000 33 000 –38 000 Indeksi (2015 = 100) 100 102 95 89 Kapasiteetin käyttöaste (%) 35–43 35–43 36–44 30–37 Indeksi (2015 = 100) 100 101 104 83 Lähde: tarkastelupyyntö, tarkastetut kyselyvastaukset

(152) Tuotantomäärän, kapasiteetin ja kapasiteetin käyttöasteen koheneminen vuosien 2015 ja 2016 välillä vastasi korkeampien polkumyyntitullien käyttöönottoa absorptiotutkimuksen (64) jälkeen ja tämän jälkeinen aleneminen seuraili unionin kulutuksen laskua (ks. 135 kappale).

(153) Vuonna 2016 unionin kokonaistuotanto kasvoi 3 prosenttia ennen kahden vuoden peräkkäistä vähenemistään niin, että laskua oli 26 prosenttia vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste noudattivat samaa kaavaa. Merkittävä syy näihin vähennyksiin on yhden suuren unionin tuottajan konkurssi vuonna 2017 (kyseessä oli Ducatt, jonka osuus unionin tuotannosta vuonna 2015 oli noin 20 prosenttia ja kapasiteetista noin 15 prosenttia).

4.6.2.2 Myyntimäärät ja markkinaosuus unionissa

(154) Komissio määritti myyntimäärän tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Tietoja verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastettuihin tietoihin ja päivitettiin tarvittaessa. Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 7 Myyntimäärä ja markkinaosuus unionissa 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Myyntimäärä (tuhatta neliömetriä) 14 000–17 000 15 000–18 000 14 000–17 000 9 000–12 000 Indeksi (2015 = 100) 100 108 97 71 Markkinaosuus (%) 73 89 84 79 Indeksi (2015 = 100) 100 122 115 108 Lähde: Tarkastelupyyntö, tarkastetut kyselyvastaukset, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta, Eurostat

(155) Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi vuosien 2015 ja 2016 välillä 8 prosenttia. Vuonna 2017 se putosi 11 prosenttia edelliseen vuoteen nähden ja päätyi tasolle, joka oli 3 prosenttia alle vuoden 2015 tason. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan myynnin väheneminen oli huomattavampaa ja myynti oli 29 prosenttia alle vuoden 2015 tason. Markkinaosuutta tarkasteltaessa suuntaus on samanlainen, mutta unionin tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan vuoden 2015 tasolta 73 prosentista 79 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä johtui unionin kulutuksen 35 prosentin laskusta samalla kaudella (ks. taulukko 2).

4.6.2.3 Kasvu

(156) Aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kulutus väheni vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 35 prosenttia. Kulutuksen vähenemisellä oli negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärään. Tuotantomäärä putosi kuitenkin vain 26 prosenttia ja myyntimäärä 29 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus sen sijaan kasvoi 8 prosenttia.

4.6.2.4 Työllisyys ja tuottavuus

(157) Komissio määritti työllisyyteen ja tuottavuuteen liittyvät tiedot tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Tietoja verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastettuihin tietoihin ja päivitettiin tarvittaessa. Unionin tuotannonalan työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 8 Työllisyys ja tuottavuus 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Työntekijöiden määrä (kokoaikaiseksi muutettuna) 546 514 458 403 Indeksi (2015 = 100) 100 94 84 74 Tuottavuus (m2/työntekijä) 29 896 32 840 35 189 29 917 Indeksi (2015 = 100) 100 110 118 100 Lähde: tarkastelupyyntö, tarkastetut kyselyvastaukset

(158) Unionin tuotannonalan työllisyys supistui tarkastelujaksolla 26 prosenttia. Tämä vastasi tuotannon 29 prosentin vähenemistä samalla kaudella (ks. taulukko 6).

4.6.2.5 Polkumyynnin merkittävyys ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä

(159) Kuten 4.4 jaksossa selitetään, Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi vuoden 2016 jälkeen ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 9 prosenttia. Polkumyynti jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana merkittävän tasoisena (ks. 3 jakso), ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat edelleen merkittävästi.

(160) Vahinkoindikaattoreiden analyysi osoittaa, että vuonna 2015 absorptiotutkimuksen jälkeen käyttöön otetulla korkeammalla tullilla oli myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, joka elpyi aiemmasta polkumyynnistä. Polkumyynnillä tulevasta tuonnista kohdistui kuitenkin edelleen painetta unionin tuotannonalaan. Kiinasta alhaisin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin kasvava määrä ja tosiasialliset polkumyyntimarginaalit yhdessä vaikuttivat niin, että unionin tuotannonala ei kyennyt elpymään täysin aiemmasta polkumyynnistä.

4.6.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.6.3.1 Hinnat

(161) Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 9 Myyntihinnat ja tuotantokustannukset 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Yksikköhinta unionin markkinoilla (euroa/m2) 5–8 6–9 7–10 7–10 Indeksi (2015 = 100) 100 111 117 119 Yksikkökohtainen tuotantokustannus (euroa/m2) 5–8 5–8 5–8 5–8 Indeksi (2015 = 100) 100 96 94 98 Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset

(162) Yksikkökohtainen myyntihinta neliömetriä kohti kohosi tarkastelujaksolla 19 prosenttia. Tuotantokustannukset sitä vastoin pysyivät jokseenkin vakaina.

4.6.3.2 Työvoimakustannukset

(163) Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 10 Työvoimakustannukset 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) 36 259 38 171 40 781 42 931 Indeksi (2015 = 100) 100 105 112 118 Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset

(164) Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 18 prosenttia.

4.6.3.3 Varastot

(165) Unionin tuotannonalan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 11 Varastot 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Loppuvarastot (tuhatta neliömetriä) 1 200–1 500 1 300–1 600 1 300–1 600 1 400–1 700 Indeksi (2015 = 100) 100 125 131 132 Loppuvarastojen osuus tuotannosta (%) 12,5 14,4 13,7 16,2 Indeksi (2015 = 100) 100 115 109 129 Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset

(166) Varastot kasvoivat tarkastelujakson aikana 32 prosenttia absoluuttisesti tarkasteltuna ja 29 prosenttia suhteellisesti tarkasteltuna. Otokseen valitut unionin tuottajat tuottavat kuitenkin vain tilauksen perusteella, koska tarkasteltavana olevat tuotteet ovat erilaisia muun muassa kokonsa, kuviointinsa ja pinnoituksensa suhteen kunkin asiakkaan osalta. Näiden yritysten varastoissa on sen vuoksi tuotteita, joiden tuotanto oli hajautettu tietylle vuodelle mutta jotka oli tarkoitettu tietylle asiakkaalle, jolle ne myydään myöhemmin.

4.6.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

(167) Unionin tuotannonalan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 12 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) -10-0 % 5–15 % 5–15 % 5–15 % Indeksi (2015 = 100) -100 192 236 214 Kassavirta (tuhatta euroa) 2 000–5 000 10 000–13 000 15 000–18 000 13 000–16 000 Indeksi (2015 = 100) 100 437 581 465 Investoinnit (tuhatta euroa) 4 000–7 000 0–3 000 1 000–4 000 1 000–4 000 Indeksi (2015 = 100) 100 12 23 25 Investointien tuotto (% nettovaroista) -10-0 20–30 40–50 30–40 Indeksi (2015 = 100) -100 355 549 481 Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset

(168) Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus kasvoi tarkastelujaksolla [-10-0] prosentista [5–15] prosenttiin ja kassavirta kasvoi 365 prosenttia. Nimelliset investoinnit vähenivät tarkastelujakson aikana 75 prosenttia. Investointien tuotto (ilmaistuna prosentteina omaisuuden nettokirjanpitoarvosta) kasvoi voimakkaasti tarkastelujaksolla.

(169) Kassavirta tarkoittaa tuotannonalan valmiutta rahoittaa toimintansa itse, ja sen suuntaus tarkastelujaksolla oli positiivinen. Kannattavuuden ja kassavirran kohenemisen ansiosta unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa parani merkittävästi vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

4.6.4 Vahinkoa koskevat päätelmät

(170) Unionin tuotannonalan taloudellisiin indikaattoreihin vaikutti tarkastelujaksolla aurinkopaneeleissa käytettävän lasin unionin kulutuksen väheneminen 35 prosentilla vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

(171) Kulutuksen vähenemisestä huolimatta unionin tuotannonalan tuotantomäärä vuosien 2015 ja 2017 välillä oli suhteellisen vakaa. Tuotantomäärä laski merkittävästi (25 prosenttia) vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Unionin tuotannonalan markkinaosuus kohosi vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 73 prosentista 79 prosenttiin.

(172) Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus supistui aluksi, kun absorptiotoimenpiteet otettiin käyttöön elokuussa 2015, se pysyi suhteellisen merkittävänä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (9 %).

(173) Makrotaloudelliset indikaattorit kuvastivat unionin tuotannonalan haavoittuvuutta. Ne paranivat sen jälkeen, kun absorptiotoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2015, mutta heikkenivät sen jälkeen, kun unionin kulutus väheni. Kuten 4.6 jaksossa selitetään, tämä suuntaus voidaan havaita unionin tuotannossa/tuotantokapasiteetissa, kapasiteetin käyttöasteessa, myyntimäärässä, markkinaosuudessa ja tuottavuudessa. Työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla vakaasti.

(174) Unionin tuotannonalan mikrotaloudelliset indikaattorit sitä vastoin kohenivat. Tuotannon yksikkökustannukset olivat tarkastelujaksolla vakaat samalla, kun hinnat unionin markkinoilla kohosivat. Tämä positiivinen tilanne heijastui kannattavuuteen, joka kohosi vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä [-10-0] prosentista [5–15] prosenttiin.

(175) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että unionin tuotannonala on suurelta osin elpynyt Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttamasta merkittävästä vahingosta perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Kun kuitenkin otetaan huomioon unionin kulutuksen väheneminen ja Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin suhteellisen suuri markkinaosuus, unionin tuotannonalan tilanne pysyi heikkona.

5. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

5.1 Alustavat huomautukset

(176) Koska unionin tuotannonalalle ei enää aiheutunut merkittävää vahinkoa, komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

(177) Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioimista varten analysoitiin seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.

(178) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia koskeva analyysi perustui perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin. Komissio käytti 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan, Eurostatin ja 35 kappaleessa tarkoitettujen tietokantojen tietoja sekä pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä esittämää näyttöä.

(179) Komissio analysoi lisäksi polkumyyntituonnin todennäköisen toistumisen vaikutuksia unionin tuotannonalaan. Analyysissä otettiin huomioon myös aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kulutuksen todennäköinen lisääntyminen tulevaisuudessa unionissa sekä unionin tuotannonalan kannattava tilanne tarkastelujakson lopussa.

5.2 Todennäköisyys polkumyyntituonnin uudelleen suuntaamisesta unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta

5.2.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

(180) Kiina on maailman suurin aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottaja. Sen tuotantokapasiteetti kasvoi vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä merkittävästi eli 460 miljoonasta neliömetristä lähes 770 miljoonaan neliömetriin. Tällainen kapasiteetti ylitti huomattavasti kotimaisen kysynnän, johon vaikutti kielteisesti vuodesta 2018 lähtien Kiinan valtion 531-politiikka (ks. 66 kappale).

(181) Samaan aikaan on näyttöä siitä, että joidenkin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kapasiteetti on kasvussa (65).

5.2.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(182) Unionin markkinat ovat suhteellisen suuret ja on todennäköistä, että ne kasvavat tulevaisuudessa (66). Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuonti väheni aluksi vuosien 2015 ja 2016 välillä, mutta se on ollut kasvussa vuodesta 2016 lähtien ja sen markkinaosuus oli 9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa, että voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta unionin markkinat olivat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta.

(183) Lisäksi unionin hinnat olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suhteellisen korkeat verrattuna Kiinasta tällä hetkellä tulevan tuonnin hintoihin (ks. taulukot 4 ja 9). Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin markkinat ovat siten hintojen kannalta houkuttelevat. Näin ollen on hyvin todennäköistä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinasta tuleva vienti kattaisi merkittävän osan unionin kulutuksesta pelkästään alhaisten hintojensa vuoksi.

(184) Lisäksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia koskevia kaupan suojatoimenpiteitä on voimassa Intiassa ja Turkissa, jotka myös ovat merkittäviä markkinoita, ja ne rajoittavat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientimahdollisuuksia näihin maihin ja lisäävät entisestään unionin markkinoiden houkuttelevuutta, ja tätä vientiä saatetaankin suunnata unionin markkinoille, jos aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuontia koskevien toimenpiteiden annetaan raueta.

5.2.3 Päätelmät

(185) Kun otetaan huomioon Kiinan suuri käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja unionin suhteellisen korkeat hinnat, on todennäköistä,