NEUVOSTON ASETUS (EU) 2018/1488,

annettu 28 päivänä syyskuuta 2018,

Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa toteutettavista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista säädettiin alun perin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY (2).

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (3) perustettiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma (2014–2020) ”Horisontti 2020”, jäljempänä ’Horisontti 2020 -puiteohjelma’. Sillä pyritään aikaansaamaan nykyistä suurempi vaikutus tutkimukseen ja innovointiin yhdistämällä Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja yksityiseltä sektorilta saatavaa rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien puitteissa aloilla, joilla tutkimukseen ja innovointiin ohjattavien resurssien kohdeala ja laajuus ovat perusteltuja unionin laajempien kilpailukykytavoitteiden kannalta ja joilla ne lisäävät yksityisiä investointeja ja auttavat vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin rajallisessa määrässä tapauksia, jotka tuottavat selkeästi eurooppalaista lisäarvoa. Tällaisten kumppanuuksien olisi perustuttava pitkäaikaiseen sitoutumiseen, kaikkien kumppanien tasapuolinen rahoitusosuus mukaan lukien, niiden pitäisi olla vastuussa omien tavoitteidensa saavuttamisesta ja ne olisi sovitettava yhteen unionin strategisten tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotavoitteiden kanssa. Tällaisten kumppanuuksien hallinnon ja toteutuksen olisi oltava avointa, läpinäkyvää, vaikuttavaa, tehokasta ja osallistavaa ja mahdollistettava monenlaisten omilla erityisaloillaan aktiivisten sidosryhmien osallistuminen.

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1290/2013 (4) ja neuvoston päätöksen 2013/743/EU (5) mukaisesti tukea voidaan myöntää Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä perustetuille yhteisyrityksille mainitussa päätöksessä määriteltyjen edellytysten mukaisesti.

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1316/2013 (6) perustettiin Verkkojen Eurooppa -väline. Verkkojen Eurooppa -välineen olisi mahdollistettava Euroopan laajuisia verkkoja koskevan politiikan mukaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden valmistelu ja toteuttaminen liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla. Verkkojen Eurooppa-välineellä olisi erityisesti tuettava sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamista, joiden tavoitteena on uusien infrastruktuurien ja palveluiden kehittäminen ja rakentaminen tai olemassa olevien infrastruktuurien ja palveluiden parantaminen liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla. Verkkojen Eurooppa -välineellä olisi tuettava hankkeita, jotka tuottavat Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa ja hyödyttävät yhteiskuntaa merkittävästi ja joille ei ole saatavissa markkinoilta riittävää rahoitusta.

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 283/2014 (7) vahvistetaan Euroopan laajuisia verkkoja koskevat suuntaviivat televiestintäinfrastruktuurien alalla ja asetetaan televiestintäalan alakohtaiset ehdot.

(6) Suurteholaskenta voidaan katsoa sellaisten digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla toteutettavaksi yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi, joilla on todettu olevan oikeus saada rahoitusta, ellei asetuksen (EU) N:o 283/2014 6 artiklan 1 kohdasta muuta johdu, sillä se kuuluu tuon asetuksen liitteen 3 kohdan d alakohdassa mainittuun julkisen sektorin uudelleen käytettävissä olevan tiedon saannin alaan. Asetuksen (EU) N:o 1316/2013 6 artiklan 3 kohdan mukaan komissio voi antaa osan Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanosta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (8) 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille elimille.

(7) Komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”, jäljempänä ’Eurooppa 2020 -strategia’, jolle Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat antaneet tukensa, korostetaan tarvetta luoda suotuisat olosuhteet osaamiseen ja innovointiin kohdistuville investoinneille älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun aikaansaamiseksi unionissa.

(8) Komission 19 päivänä huhtikuuta 2016 antamassa tiedonannossa ”Eurooppalainen pilvipalvelualoite – Kilpailukykyisen tieto- ja osaamistalouden rakentaminen Eurooppaan” peräänkuulutetaan maailmanluokan suurteholaskentavalmiuksiin perustuvan eurooppalaisen datainfrastruktuurin luomista ja sellaisen täydellisen eurooppalaisen suurteholaskentaekosysteemin kehittämistä, joka pystyy kehittämään uutta eurooppalaista teknologiaa ja toteuttamaan eksa-luokan supertietokoneita. Alan merkitys ja sidosryhmien unionissa kohtaamat haasteet edellyttävät toimia niiden resurssien ja valmiuksien, myös jo olemassa olevien, kuten kansallisten supertietokoneiden ja supertietokonekeskusten, kokoamiseksi yhteen, jotka tarvitaan, jotta tutkimuksesta ja kehittämisestä lähtevä kehityskaari ulottuisi eksa-luokan suurteholaskentajärjestelmien toimittamiseen ja käyttöön. Siksi olisi luotava unionin tasolla mekanismi, joka kokoaa yhteen ja keskittää maailmanluokan eurooppalaisen suurteholaskentainfrastruktuurin luomiselle ja jäsenvaltioiden, unionin ja yksityisen sektorin suurteholaskennan alalla tekemälle tutkimukselle ja innovoinnille annettavan tuen. Tämä infrastruktuuri olisi annettava julkisen sektorin käyttäjien, teollisuuden käyttäjien, pienet ja keskisuuret yritykset, jäljempänä pk-yritykset, mukaan lukien, ja tiedeyhteisön käyttäjien käyttöön, mukaan lukien uusien eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen tiedeyhteisöt.

(9) Komission 10 päivänä toukokuuta 2017 antamassa tiedonannossa ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian täytäntöönpanon väliarviointi – Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat kaikille” suurteholaskenta mainitaan yhtenä teollisuuden digitalisoinnin ja datavetoisen talouden kannalta kriittisenä tekijänä. Tarvitaan huomattavia investointeja sellaisten supertietokoneiden kehittämiseksi, hankkimiseksi ja käyttämiseksi, jotka kuuluvat maailman kolmen parhaimman joukkoon. Yksikään Euroopan maa ei kykene kehittämään täydellistä suurteholaskentaekosysteemiä omin resurssein. Jäsenvaltioiden, unionin ja yksityisen sektorin on sen vuoksi koordinoitava toimiaan ja jaettava resurssinsa suurteholaskennan kasvavan kysynnän tyydyttämiseksi sekä koko unionin kattavan vahvan ja innovatiivisen suurteholaskentatieteen ja -teollisuuden ekosysteemin rakentamiseksi. Tiedonannossa ehdotetaan sellaisen oikeudellisen välineen luomista, joka muodostaa hankintakehyksen integroidulle eksa-luokan supertietokone- ja datainfrastruktuurille.

(10) Jotta unioni saisi käyttöönsä laskentatehon, jota se tarvitsee tutkimuksensa huipputason ylläpitämiseksi, jäsenvaltioiden suurteholaskentaan tekemiä investointeja olisi koordinoitava ja suurteholaskentateknologian teollista käyttöönottoa ja markkinoille saattamista olisi tehostettava sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Unionin olisi pyrittävä tehokkaammin muuttamaan teknologian kehittäminen kysyntä- ja sovelluslähtöisiksi eurooppalaisiksi suurteholaskentajärjestelmiksi, jotka ovat kilpailukykyisiä markkinoilla, ja luotava toimiva yhteys teknologian tarjonnan, käyttäjälähtöisen suunnittelun ja maailmanluokan järjestelmien yhteisen hankinnan välille sekä rakennettava maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen suurteholaskentateknologioiden ja -sovellusten ekosysteemi. Samalla unionin olisi tarjottava toimitusteollisuudelleen mahdollisuus hyödyntää tällaisten investointien vipuvaikutusta, mikä johtaisi niiden laajamittaiseen käyttöönottoon ja toisi markkinoille uusia sovellusaloja, kuten yksilöllistetyn hoidon, verkotetun ja automatisoidun ajoneuvolla ajamisen tai muita tekoälyn, lohkoketjuteknologian, reunalaskennan tai laajemmin unionin teollisuustoimialan digitalisoinnin tukemia edelläkävijämarkkinoita.

(11) Yhteisyritys on paras väline eurooppalaisessa pilvipalvelualoitteessa esitettyjen eurooppalaisen suurteholaskentastrategian päämäärien toteuttamiseksi ja nykyisten rajoitusten poistamiseksi, ja se takaa samalla suurimman taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ympäristövaikutuksen ja unionin etujen parhaan suojelun. Se voi koota yhteen unionin, jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin voimavaroja. Se voi toteuttaa maailmanluokan suurteholaskentajärjestelmien hankintakehyksen ja käytön edistämällä etenkin kilpailukykyistä eurooppalaista teknologiaa. Se voi myös käynnistää tutkimus- ja innovointiohjelmia eurooppalaisten teknologioiden kehittämiseksi ja niiden integroimiseksi eksa-luokan supertietokonejärjestelmiin ja edistää kilpailukykyisen eurooppalaisen teknologiateollisuuden kehittämistä.

(12) Yhteisyritys olisi perustettava ja sen olisi aloitettava toimintansa viimeistään vuoden 2019 alkupuolella, jotta unionin käytössä olisi tavoitteen mukaisesti esi-eksa-luokan infrastruktuuri vuoteen 2020 mennessä ja jotta voitaisiin kehittää tarvittavat teknologiat ja sovellukset eksa-luokan suorituskyvyn saavuttamiseksi vuosien 2022–2023 paikkeilla samalla, kun edistetään kilpailukykyistä eurooppalaista suurteholaskennan innovointiekosysteemiä. Koska teknologian uuden sukupolven kehityssykli on tyypillisesti neljästä viiteen vuotta, toimet eksa-luokan tavoitteen saavuttamiseksi on aloitettava mahdollisimman pian, jotta kilpailukyky kansainvälisillä markkinoilla voidaan säilyttää.

(13) Yhteisyrityksen muotoisella julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudella olisi yhdistettävä rahoitusvarat ja tekniset resurssit, jotka ovat välttämättömiä, jotta alan yhä nopeammin etenevässä innovaatiokehityksessä voidaan pysyä mukana. Yhteisyrityksen osakkaina olisi siksi oltava unioni, jäsenvaltiot ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneet maat, jotka sopivat suurteholaskentaa koskevasta yhteisestä eurooppalaisesta aloitteesta, sekä yhteenliittymiä, jotka edustavat niihin kuuluvia oikeussubjekteja, ja muita organisaatioita, jotka ovat nimenomaisesti ja aktiivisesti sitoutuneet tuottamaan tutkimus- ja innovointituloksia ja säilyttämään suurteholaskennan alan taitotiedon Euroopassa. Yhteisyrityksen olisi oltava avoin uusille osakkaille.

(14) Unionin, osallistujavaltioiden ja yksityisten osakkaiden olisi kunkin maksettava rahoitusosuus yhteisyrityksen hallintomenoihin. Vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen mukaan unionin osuus hallintomenoihin voidaan maksaa etupainotteisesti siten, että se kattaa hallintomenot ainoastaan vuoteen 2023. Yhteisyrityksen osallistujavaltioiden ja yksityisten osakkaiden olisi katettava hallintomenot kokonaisuudessaan vuodesta 2024.

(15) Suurteholaskennan eurooppalaisen teknologiayhteisön yksityiseen ETP4HPC-yhteenliittymään osallistuvat teollisuuden ja tutkimuksen sidosryhmät perustivat vuonna 2014 unionin kanssa sopimussuhteisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden, jonka tavoitteena on palauttaa johtava asema suurteholaskentateknologioiden alalla ja kehittää unionille täysimittainen suurteholaskentaekosysteemi. Kumppanuuden tarkoituksena on rakentaa eurooppalainen maailmanluokan suurteholaskentateknologian arvoketju, jonka olisi oltava maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen ja luotava synergioita suurteholaskentaekosysteemin kolmen keskeisen osan välillä, jotka ovat teknologian kehittäminen, sovellukset ja supertietokoneinfrastruktuuri. Kun otetaan huomioon yksityisen ETP4HPC-yhteenliittymän asiantuntemus ja sen rooli, jossa se kokoaa yhteen asianomaisia suurteholaskenta-alan yksityisiä sidosryhmiä, sen olisi voitava tulla yhteisyrityksen osakkaaksi.

(16) BDVA-yhteenliittymään (Big Data Value Association) osallistuvat teollisuuden ja tutkimuksen sidosryhmät perustivat vuonna 2014 unionin kanssa sopimussuhteisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden, jonka tavoitteena on lujittaa datan arvoketjua, tukea dataan erikoistuneiden yhteisöjen rakentamista ja luoda pohja kukoistavalle datavetoiselle taloudelle unionissa. Kun otetaan huomioon BDVA-yhteenliittymän asiantuntemus ja sen rooli, jossa se kokoaa yhteen asianomaisia massadata-alan yksityisiä sidosryhmiä, sen olisi voitava tulla yhteisyrityksen osakkaaksi.

(17) Yksityiset yhteenliittymät ETP4HPC ja BDVA ovat ilmoittaneet kirjallisesti olevansa halukkaita edistämään yhteisyrityksen teknologiastrategiaa ja käyttämään asiantuntemustaan yhteisyrityksen tavoitteiden toteuttamiseen. Yksityisten yhteenliittymien olisi hyväksyttävä tämän asetuksen liitteenä oleva yhtiöjärjestys kirjallisella vahvistuksella.

(18) Voittoa tavoittelemattomassa PRACE-yhdistyksessä (Partnership for Advanced Computing in Europe) on jäseninä 25 valtiota, joita edustavat organisaatiot muodostavat Euroopan laajuisen supertietokoneinfrastruktuurin, joka tarjoaa käyttöön laskennan ja datanhallinnan resursseja ja palveluja laajamittaisia tieteellisiä ja suunnittelusovelluksia varten korkeimmalla suoritustasolla. Yhteisyritys voi tehdä yhteistyötä PRACE-yhdistyksen kanssa, kun on tarkoitus tarjota käyttöön yhdistetty ja yhteenliitetty supertietokone- ja datainfrastruktuuri ja sen palveluja ja hallinnoida sen käyttöä sekä tarjota koulutusrakenteita ja mahdollisuuksia osaamisen kehittämiseen.

(19) GÉANT-tutkimusverkkoon on liittynyt 38 kansallista tutkimus- ja opetusverkkokumppania, jotka muodostavat tieteellisen huippuosaamisen, tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin Euroopan laajuisen verkoston. GÉANT-verkko tarjoaa liitettävyys-, yhteistyö- ja tunnistamispalveluja sisältävän yhdistetyn luettelon avulla käyttäjille mahdollisuuden käyttää luotettavasti ja rajoittamattomasti laskenta-, analyysi- ja säilytyssovelluksia ja muita resursseja tarkoituksena varmistaa, että Eurooppa pysyy tutkimuksen eturintamassa. Yhteisyritys voi tehdä yhteistyötä GÉANT-verkon kanssa yhteisyrityksen supertietokoneiden välisen yhteenliitettävyyden osalta sekä muiden eurooppalaisten supertietokone- ja datainfrastruktuurien kanssa.

(20) Yhteisyrityksen olisi käsiteltävä selvästi määriteltyjä aihealueita, joiden avulla tiedelaitoksissa ja eurooppalaisessa teollisuudessa voitaisiin yleisesti suunnitella, kehittää ja käyttää innovatiivisinta teknologiaa suurteholaskennan alalla ja luoda koko unioniin integroitu verkotettu infrastruktuuri, joka tarjoaa tutkijoille ja muille teollisuuden, mukaan lukien pk-yritykset, ja julkisen sektorin johtaville käyttäjille maailmanluokan suurteholaskentavalmiudet, nopeat tietoliikenneyhteydet ja huipputason sovellukset sekä data- ja ohjelmistopalvelut. Yhteisyrityksen olisi pyrittävä vähentämään erityisesti suurteholaskentaan liittyvää osaamisvajetta unionissa toteuttamalla tietoisuutta lisääviä toimenpiteitä ja auttamalla uuden tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamisessa.

(21) Yhteisyrityksen olisi luotava perusta pidemmän aikavälin visiolle ja avattava tietä kohti sellaisen ensimmäisen suurteholaskennan hybridi-infrastruktuurin rakentamista Euroopassa, jossa yhdistetään perinteisiä laskenta-arkkitehtuureja ja kvanttilaskentalaitteita, esimerkiksi hyödyntämällä kvanttitietokonetta suurteholaskentaketjujen nopeuttajana. Euroopan tasolla annettava jäsennelty ja koordinoitu rahoitustuki on tarpeen, jotta tutkimusryhmät ja eurooppalaiset teollisuudenalat voivat säilyttää johtoasemansa vahvasti kilpailluissa kansainvälisissä puitteissa tuottamalla maailmanluokan tuloksia ja jotta siten voidaan varmistaa eurooppalaisen tutkimuksen ja teknologian nopea ja laaja teollinen hyödyntäminen koko unionissa, minkä oheisvaikutukset hyödyttävät myös yhteiskuntaa, ja jakaa riskejä ja yhdistää voimavaroja mukauttamalla strategioita ja kohdentamalla investointeja Euroopan yhteisen edun mukaisesti.

(22) Saavuttaakseen suurteholaskennan alan innovatiivisimman teknologian suunnitteluun, kehittämiseen ja käyttöön liittyvän tavoitteensa yhteisyrityksen olisi annettava rahoitustukea erityisesti avustusten ja hankintojen muodossa avointen ja kilpailuun perustuvien ehdotus- ja tarjouspyyntöjen perusteella vuotuisten työsuunnitelmien pohjalta. Tällainen rahoitustuki olisi kohdennettava erityisesti todettuihin markkinoiden toimintapuutteisiin, jotka estävät kyseisen ohjelman kehittämisen, ja sillä olisi kannustettava tuen saajaa muuttamaan toimintatapojaan.

(23) Jotta yhteisyritys saavuttaisi tavoitteensa kasvattaa teollisuuden, etenkin pk-yritysten, innovointipotentiaalia, vähentää osaltaan erityisesti suurteholaskentaan liittyvää osaamisvajetta, tukea tietämyksen ja inhimillisen pääoman kasvattamista ja lisätä suurteholaskentavalmiuksia, sen olisi tuettava kansallisten suurteholaskennan osaamiskeskusten perustamista ja erityisesti niiden verkostoitumista ja koordinointia koko unionissa. Kyseisten osaamiskeskusten olisi tarjottava suurteholaskentapalveluja teollisuudelle, tiedeyhteisölle ja viranomaisille näiden pyynnöstä. Niiden olisi ensisijaisesti levitettävä tietoa suurteholaskennan innovaatioekosysteemistä ja järjestettävä mahdollisuuksia päästä siihen mukaan, helpotettava mahdollisuutta käyttää supertietokoneita, puututtava pätevien teknisten asiantuntijoiden huomattavaan vajeeseen toteuttamalla tietämyksen lisäämiseen, koulutukseen ja tiedotukseen liittyviä toimia sekä ryhdyttävä verkostoitumistoimiin sidosryhmien ja muiden osaamiskeskusten kanssa laajempien innovaatioiden edistämiseksi esimerkiksi vaihtamalla ja levittämällä tietoa parhaiden käytäntöjen mukaisista käytännön tapauksista tai sovelluskokemuksista, jakamalla koulutustilojaan ja -kokemuksiaan, helpottamalla rinnakkaisten koodien yhteiskehittämistä ja vaihtoa tai tukemalla innovatiivisten sovellusten ja välineiden jakoa julkisille ja yksityisille käyttäjille, erityisesti pk-yrityksille.

(24) Yhteisyrityksen olisi luotava kysyntä- ja käyttäjälähtöinen kehys ja mahdollistettava yhteiseen suunnitteluun perustuva toimintamalli integroidun maailmanluokan eksa-luokan supertietokone- ja datainfrastruktuurin hankinnalle unionissa, jotta käyttäjille voidaan tarjota ne strategiset laskentaresurssit, joita ne tarvitsevat pysyäkseen kilpailukykyisinä ja pystyäkseen ratkaisemaan yhteiskunnallisia, taloudellisia sekä ympäristöön ja turvallisuuteen liittyviä haasteita. Tätä varten yhteisyrityksen olisi edistettävä esi-eksa-luokan ja peta-luokan supertietokoneiden hankkimista. Yhteisyrityksen supertietokoneet olisi asennettava sellaiseen osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio.

(25) Horisontti 2020 -puiteohjelmalla olisi kavennettava unionissa vallitsevaa tutkimus- ja innovointikuilua edistämällä synergiavaikutusta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kanssa. Sen vuoksi yhteisyrityksen olisi pyrittävä tiiviiseen vuorovaikutukseen ERI-rahastojen kanssa, sillä ne voivat erityisesti edistää paikallisten, alueellisten ja kansallisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien vahvistamista.

(26) Yhteisyrityksen olisi tarjottava niille osallistujavaltioille, jotka ovat jäsenvaltioita, suotuisa kehys käyttää ERI-rahastoista niille myönnettyjä varoja supertietokoneiden hankintaan. ERI-rahastojen käyttäminen yhteisyrityksen toiminnassa on keskeistä integroidun verkotetun maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurin kehittämisessä, koska tällaisen infrastruktuurin edut ulottuvat jäsenvaltioiden käyttäjiä paljon laajemmalle. Jos osallistujavaltiot päättävät käyttää ERI-rahastoja osallistuakseen peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneen hankintakustannuksiin, yhteisyrityksen olisi otettava huomioon unionin osuus kyseessä olevan osallistujavaltion rakennerahastoista samalla, kun vain kansallinen ERI-rahastojen osuus lasketaan mukaan kansallisena rahoitusosuutena yhteisyrityksen talousarvioon. Joka tapauksessa Horisontti 2020 -puiteohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen määrärahoista otettavan unionin rahoitusosuuden olisi katettava enintään 50 prosenttia esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankintakustannuksista sekä enintään 50 prosenttia käyttökustannuksista, jotta yhteisyrityksen tavoitteen mukaisesti voitaisiin edistää voimavarojen yhdistämistä maailmanluokan esi-eksa-luokan supertietokoneiden saamiseksi unionin käyttöön. Jos kyseessä on peta-luokan supertietokone, Horisontti 2020 -puiteohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen määrärahoista otettava unionin rahoitusosuus kattaisi enintään 35 prosenttia supertietokoneen hankintakustannuksista, jotta tämä oli johdonmukaista Horisontti 2020 -puiteohjelman innovatiivisten ratkaisujen hankintojen nykyisen rahoituksen kanssa. osallistujavaltioiden olisi katettava peta-luokan supertietokoneen ja esi-eksa-luokan supertietokoneen kustannuksista jäljelle jäävä osuus.

(27) Yhteisyrityksen olisi omistettava hankkimansa esi-eksa-luokan supertietokoneet. Kunkin esi-eksa-luokan supertietokoneen käyttö olisi annettava jonkin isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitos voi edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai isännöivää yhteenliittymää. Isäntälaitoksen olisi voitava antaa tarkka kustannusarvio ja tarkistaa supertietokoneen käyttökustannukset esimerkiksi varmistamalla yhteisyrityksen esi-eksa-luokan supertietokoneiden ja laitoksen mahdollisesti käyttämien kansallisten tai alueellisten tietokonejärjestelmien toiminnallinen eriyttäminen ja, sikäli kuin se on mahdollista, fyysinen eriyttäminen. Yhteisyrityksen hallintoneuvoston, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, olisi valittava isäntälaitos riippumattomien asiantuntijoiden arvioiman kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Kun isäntälaitos on valittu, sen osallistujavaltion, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai isännöivän yhteenliittymän olisi voitava päättää pyytää muita osallistujavaltioita mukaan rahoittamaan valittuun isäntälaitokseen sijoitettavaa esi-eksa-luokan supertietokonetta. Esi-eksa-luokan supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin Horisontti 2020 -puiteohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen määrärahoista maksettavan unionin rahoitusosuuden osuus supertietokoneen kokonaiskustannuksista, eikä se saisi olla yli 50 prosenttia supertietokoneen kokonaiskäyttöajasta. Supertietokoneen käyttöajoissa olisi otettava huomioon osallistujavaltioiden osuudet isännöivän yhteenliittymän esi-eksa-luokan supertietokoneen rahoituksesta. Osallistujavaltioiden olisi sovittava keskenään esi-eksa-luokan supertietokoneen käyttöaikojen jakautumisesta. Esi-eksa-luokan supertietokoneiden olisi pysyttävä yhteisyrityksen omistuksessa siihen saakka kun niitä koskevat poistot on tehty. Omistus voitaisiin sen jälkeen siirtää isäntälaitokselle käytöstä poistamista, hävittämistä tai jotain muuta käyttöä varten. Jos omistus päätetään siirtää isäntälaitokselle ennen esi-eksa-luokan supertietokoneen koko poistoajan päättymistä tai yhteisyrityksen purkamisen vuoksi, isäntälaitoksen olisi korvattava yhteisyritykselle supertietokoneiden jäännösarvo.

(28) Yhteisyrityksen olisi yhdessä osallistujavaltioiden kanssa hankittava peta-luokan supertietokoneita. Kunkin peta-luokan supertietokoneen käyttö olisi annettava jonkin isäntälaitoksen vastuulle. Isäntälaitos voi edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai osallistujavaltioiden isännöivää yhteenliittymää. Yhteisyrityksen olisi omistettava osuus, joka vastaa hankintakustannuksiin Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja Verkkojen Eurooppa -välineestä maksettua unionin rahoitusosuutta. Hallintoneuvoston olisi valittava isäntälaitos riippumattomien asiantuntijoiden arvioiman kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Kunkin peta-luokan supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden olisi oltava sama kuin Horisontti 2020 -puiteohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen määrärahoista maksettavan unionin rahoitusosuuden osuus kyseessä olevan peta-luokan supertietokoneen kokonaiskustannuksista. Yhteisyrityksen olisi siirrettävä omistusosuutensa isäntälaitokselle, kun peta-luokan supertietokoneen osalta on tehty kaikki poistot tai kun yhteisyritys puretaan. Jälkimmäisessä tapauksessa isäntälaitoksen olisi korvattava yhteisyritykselle supertietokoneen jäännösarvo.

(29) Yhteisyrityksen tukemien esi-eksa-luokan ja peta-luokan supertietokoneiden suunnittelussa ja käytössä olisi otettava huomioon energiatehokkuus ja ympäristökestävyys.

(30) Jotta käyttäjien keskuudessa kaiken aikaa lisääntyvään supertietokoneresurssien kysyntään voitaisiin vastata, osallistujavaltiot voivat tarjota yhteisyritykselle käyttöaikaa yhteen tai useampaan kansalliseen supertietokoneeseensa, joka on käytettävissä eli ei ole sidottuna ja jonka yhteisrahoitukseen yhteisyritys ei osallistu. Tässä tapauksessa osallistujavaltioiden olisi tarjottava yhteisyritykselle vapaaehtoiselta pohjalta kohtuullinen osuus suoritustasoltaan hyväksyttävissä olevien kansallisten supertietokoneiden käyttöajasta, jotta yhteisyritys voisi vastata kysyntään käyttäjien keskuudessa. Kansallisen supertietokoneen käyttöajan tarjoamista ei saisi laskea osallistujavaltion yhteisyritykselle antamaksi rahoitusosuudeksi eikä luontoissuoritukseksi.

(31) Esi-eksa-luokan ja peta-luokan supertietokoneita olisi käytettävä pääasiassa tiedeyhteisön, teollisuustoimialan tai julkisen sektorin käyttäjien julkisiin tutkimus- ja innovointitarkoituksiin. Supertietokoneiden käyttöaikoja olisi jaettava pääasiassa yhteisyrityksen käynnistämien ja riippumattomien asiantuntijoiden arvioimien avointen kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella. Hallintoneuvoston päätöksellä olisi voitava myöntää pieni prosenttiosuus käyttöaikaa ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä joissakin poikkeustapauksissa, kuten strategisten eurooppalaisten aloitteiden kohdalla tai hätä- tai kriisinhallintatilanteissa. Yhteisyrityksen olisi voitava harjoittaa rajoitettua taloudellista toimintaa kaupallisiin tarkoituksiin. Käyttöoikeus olisi myönnettävä käyttäjille, jotka ovat sijoittautuneet unioniin tai johonkin Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan. Käyttöoikeuksien olisi oltava tasapuolisia kaikille käyttäjille ja ne olisi myönnettävä läpinäkyvällä tavalla. Hallintoneuvoston olisi määriteltävä käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta kunkin supertietokoneen käyttöajasta, ja valvottava niitä.

(32) Yhteisyrityksen supertietokoneiden toiminnassa ja käytössä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (9), direktiiviä 2002/58/EY (10) ja direktiiviä (EU) 2016/943 (11).

(33) Taloudellista toimintaa harjoittavien käyttäjien olisi voitava käyttää supertietokoneita rajoitetusti siviilialan muihin kuin tutkimussovelluksiin. Käyttöaikaa olisi pääasiassa myönnettävä käyttäjille, jotka ovat sijoittautuneet unioniin tai johonkin Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan. Käyttöoikeudet olisi myönnettävä läpinäkyvällä tavalla.

(34) Yhteisyrityksen hallinnoinnin olisi kuuluttava kahdelle elimelle eli hallintoneuvostolle ja neuvoa-antavalle teollisuus- ja tiedekomitealle. Hallintoneuvoston kokoonpanossa olisi oltava unionin ja osallistujavaltioiden edustajia. Hallintoneuvoston olisi vastattava strategisten toimintalinjojen määrittelystä ja yhteisyrityksen toimintaan liittyvien rahoituspäätösten tekemisestä, etenkin kaikkien julkisten hankintatoimien osalta. Neuvoa-antavaan teollisuus- ja tiedekomiteaan olisi kuuluttava tiedeyhteisöä ja teollisuutta edustavia käyttäjiä ja teknologian toimittajia. Sen olisi annettava hallintoneuvostolle riippumattomia neuvoja strategista tutkimuksen ja innovoinnin toimintasuunnitelmaa ja yhteisyrityksen omistamien supertietokoneiden hankintaa ja käyttöä varten.

(35) Yhteisyrityksen yleisten hallinnollisten tehtävien osalta osallistujavaltioiden äänioikeudet olisi jaettava tasan niiden kesken. Supertietokoneiden hankintaa koskevan työsuunnitelman osan määrittämiseen, isäntälaitoksen valintaan ja yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointitoimiin liittyvien tehtävien osalta niiden osallistujavaltioiden äänioikeuden, jotka ovat jäsenvaltioita, olisi perustuttava määräenemmistöperiaatteeseen. Myös Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneilla osallistujavaltioilla olisi oltava äänioikeus tutkimus- ja innovointitoimiin liittyvien tehtävien osalta. Supertietokoneiden hankintaan ja toimintaan liittyvien tehtävien osalta vain niillä osallistujavaltioilla ja unionilla, jotka myöntävät varoja peta-luokan supertietokoneiden hankintaan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden kokonaiskustannuksiin, olisi oltava äänioikeus, jonka laajuus määräytyy suhteessa niiden rahoitusosuuteen.

(36) Unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046. Säännöt, joiden mukaisesti yhteisyritys voi järjestää julkisen hankintamenettelyn, olisi vahvistettava sen varainhoitosäännöissä.

(37) Yhteisyrityksen olisi edistettävä innovoivaa ja kilpailukykyistä eurooppalaista suurteholaskentaekosysteemiä käyttämällä asiamukaisesti hankinta- ja avustusvälineitä, muun muassa käyttämällä yhteishankintoja, esikaupallisia hankintoja ja innovatiivisten ratkaisujen julkisia hankintoja.

(38) Yhteisyrityksen kokonaisvaikutusta arvioitaessa huomioon olisi otettava yksityisten osakkaiden investoinnit luontoissuorituksina, jotka vastaavat niille toimien toteuttamisesta aiheutuvia kuluja, vähennettynä yhteisyrityksen osuudella.

(39) Jotta voidaan säilyttää tasavertaiset toimintaedellytykset kaikille sisämarkkinoilla toimiville yrityksille, unionin puiteohjelmista myönnettävän rahoituksen olisi oltava sopusoinnussa valtiontukia koskevien periaatteiden kanssa, jotta voidaan varmistaa julkisten menojen tehokkuus ja estää sellaiset markkinavääristymät kuin yksityisten varojen syrjäyttäminen, tehottomien markkinarakenteiden syntyminen ja tehottomien yritysten toiminnassa pysyminen.

(40) Yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin osallistumisessa olisi noudatettava asetusta (EU) N:o 1290/2013. Yhteisyrityksen olisi lisäksi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien toimenpiteiden mukaisesti. Jotta varmistetaan osallistujavaltioiden asianmukainen osallistuminen epäsuorien toimien yhteisrahoitukseen asetuksen (EU) N:o 1290/2013 mukaisesti, osallistujavaltioiden olisi pyrittävä myöntämään rahoitusta vähintään saman verran kuin yhteisyritys suorittaa korvausta tuensaajille kyseisistä toimista aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista. Tätä varten yhteisyrityksen vuotuisessa työsuunnitelmassa asetuksen (EU) N:o 1290/2013 28 artiklan mukaisesti vahvistetut enimmäisrahoitusosuudet olisi määritettävä sen mukaisesti.

(41) Rahoitustuen antamisessa toimille Verkkojen Eurooppa -välineestä olisi noudatettava kyseisen välineen sääntöjä.

(42) Unionin ja yhteisyrityksen muiden osakkaiden taloudellisia etuja olisi asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa hallinnollisten ja taloudellisten seuraamusten soveltaminen.

(43) Yhteisyrityksen olisi toimittava avoimella ja läpinäkyvällä tavalla ja annettava ajoissa kaikki asianmukaiset tiedot, ja sen olisi edistettävä toimiensa näkyvyyttä, mukaan lukien suurelle yleisölle suunnatuin, tiedotusta ja tulosten levittämistä koskevin toimin. Yhteisyrityksen elinten työjärjestys olisi asetettava julkisesti saataville.

(44) Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hallinnollista rasitetta olisi vähennettävä kaikilta osapuolilta. Päällekkäisiä tarkastuksia ja suhteetonta asiakirjojen ja raporttien laatimista olisi vältettävä. Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoitettavien toimien tapauksessa tämän asetuksen nojalla unionin rahoitusta saavien tahojen tarkastukset olisi suoritettava asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti. Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettavien toimien tapauksessa tämän asetuksen nojalla unionin rahoitusta saavien tahojen tarkastukset olisi suoritettava asetuksen (EU) N:o 1316/2013 mukaisesti.

(45) Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava yhteisyritykseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden.

(46) Komission, yhteisyrityksen, tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan petostentorjuntaviraston olisi saatava käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot ja niillä olisi oltava pääsy kaikkiin tiloihin yhteisyrityksen allekirjoittamia avustuksia ja sopimuksia koskevien tarkastusten ja tutkimusten tekemiseksi.

(47) Kaikissa tähän asetukseen liittyvissä ehdotuspyynnöissä ja tarjouspyynnöissä olisi otettava tarpeellisessa määrin huomioon Horisontti 2020 -puiteohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen kesto, lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia.

(48) Yhteisyrityksen olisi myös käytettävä komission hallinnoimia sähköisiä keinoja avoimuuden ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi ja yhteisyritykseen osallistumisen helpottamiseksi. Yhteisyrityksen Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisesti julkistamat ehdotuspyynnöt olisi sen vuoksi julkaistava myös keskitetyssä osallistujaportaalissa ja muissa komission hallinnoimissa sähköisissä Horisontti 2020 -tulostenlevitysvälineissä. Lisäksi yhteisyrityksen olisi asetettava saataville muun muassa ehdotuksia, hakijoita, avustuksia ja osallistujia koskevia asiaankuuluvia tietoja, jotta ne voidaan sisällyttää komission hallinnoimiin sähköisiin Horisontti 2020 -raportointi- ja tulostenlevitysjärjestelmiin, tarkoituksenmukaisessa muodossa ja komission raportointivelvollisuuksia vastaavin määräajoin.

(49) Komission olisi suoritettava yhteisyrityksen väli- ja loppuarviointi riippumattomien asiantuntijoiden avustamana. Asianomainen riippumattomien asiantuntijoiden kertomus olisi avoimuutta noudattaen julkistettava sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

(50) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat tutkimus- ja innovointivalmiuksien lujittaminen, peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankkiminen ja pääsyn tarjoaminen suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuriin kaikkialla unionissa yhteisyrityksen avulla, vaan ne voidaan tarpeettoman päällekkäisyyden välttämiseksi, kriittisen massan ylläpitämiseksi ja julkisen rahoituksen optimaalisen käytön varmistamiseksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla Perustaminen 1. Perustetaan eurooppalaista suurteholaskentaa koskevan aloitteen toteuttamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys, jäljempänä ’eurooppalaisen suurteholaskennan yhteisyritys’, tai ’yhteisyritys’, 31 päivään joulukuuta 2026 kestäväksi ajaksi. 2. Asetuksella (EU) N:o 1291/2013 perustetun tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman (Horisontti 2020) ja asetuksella (EU) N:o 1316/2013 perustetun Verkkojen Eurooppa -välineen keston huomioon ottamiseksi tämän asetuksen perusteella toteutettavat ehdotuspyynnöt ja tarjouspyynnöt on julkistettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ehdotuspyyntöjä tai tarjouspyyntöjä voidaan julkistaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021. 3. Yhteisyritys on elin, jonka tehtävänä on panna täytäntöön asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 71 artiklassa tarkoitettu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus. 4. Yhteisyritys on oikeushenkilö. Sillä on kussakin jäsenvaltiossa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus ja oikeustoimikelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. 5. Yhteisyrityksen kotipaikka on Luxemburg. 6. Yhteisyrityksen yhtiöjärjestys on tämän asetuksen liitteenä.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 1) ’hyväksymistarkastuksella’ sen tarkastamista, täyttyvätkö järjestelmäspesifikaation vaatimukset; 2) ’käyttöajalla’ supertietokoneen laskenta-aikaa, joka annetaan käyttäjän tai käyttäjäryhmän käyttöön sen ohjelmien ajamiseksi; 3) ’liitännäisosallistujalla’ asetuksen (EU) N:o 1290/2013 2 artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa määriteltyä oikeussubjektia; 4) ’kansallisella suurteholaskennan osaamiskeskuksella’ sellaiseen osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio, sijoittautunutta oikeussubjektia, joka toimii yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kansallisen supertietokonekeskuksen kanssa ja joka tarjoaa teollisuuden käyttäjille, pk-yritykset mukaan lukien, tiedeyhteisön käyttäjille ja viranomaisille mahdollisuuden käyttää pyynnöstä supertietokoneita ja suurteholaskennan uusinta teknologiaa ja uusimpia välineitä, sovelluksia ja palveluja sekä tarjoaa asiantuntemusta, osaamista, koulutusta, verkottumista ja tiedotusta; 5) ’osakkaaseen kuuluvalla oikeussubjektilla’ oikeussubjektia, joka muodostaa yhteisyrityksen yksityisen osakkaan kunkin yksityisen osakkaan yhtiöjärjestyksen mukaan; 6) ’eksa-luokan supertietokoneella’ tietokonejärjestelmää, jonka laskentateho on 1018 laskutoimitusta sekunnissa (eli 1 eksaflops) ja joka tukee sovelluksia, jotka tuottavat korkealaatuisia ratkaisuja lyhyemmässä ajassa, ja jolla voidaan käsitellä monimutkaisempia ongelmia; 7) ’vastaanottosopimuksella’ yhteisyrityksen ja esi-eksa-luokan supertietokoneen isäntälaitoksen välistä tai yhteisyrityksen, muiden peta-luokan supertietokoneen osaomistajien ja peta-luokan supertietokoneen isäntälaitoksen välistä sopimusta, joka voi olla muodoltaan palvelusopimus tai muu sopimus; 8) ’isännöivällä yhteenliittymällä’ sellaisten osallistujavaltioiden ryhmää, jotka ovat päättäneet osallistua esi-eksa-luokan supertietokoneen tai peta-luokan supertietokoneen hankinnan ja käytön rahoitukseen; 9) ’isäntälaitoksella’ oikeussubjektia, johon sisältyvät supertietokoneen vastaanottamiseen ja käyttöön tarvittavat tilat ja laitteistot ja joka on sijoittautunut sellaiseen jäsenvaltioon, joka on osallistujavaltio; 10) ’kansallisella supertietokoneella’ osallistujavaltiossa sijaitsevaa kansallista tietokonejärjestelmää, jonka laskentateho on vähintään 0,4 petaflopsia ja jota ei ole hankittu tämän asetuksen nojalla; 11) ’tarkkailijavaltiolla’ jäsenvaltiota tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioitunutta maata, joka ei ole osallistujavaltio; 12) ’osallistujavaltiolla’ maata, joka on yhteisyrityksen osakas; 13) ’peta-luokan supertietokoneella’ tietokonejärjestelmää, jonka laskentateho on 1015 laskutoimitusta sekunnissa (eli 1 petaflops); 14) ’esi-eksa-luokan supertietokoneella’ tietokonejärjestelmää, jonka laskentateho on yli 100 petaflopsia mutta alle 1 eksaflops; 15) ’yksityisellä osakkaalla’ yksityistä yhteenliittymää, joka on yhteisyrityksen osakas; 16) ’supertietokoneella’ tietokonejärjestelmää, joka on laskentateholtaan vähintään peta-luokan tasoinen ja joka on hankittu tämän asetuksen nojalla; 17) ’kokonaiskustannuksilla’ supertietokoneen hankintakustannuksia ja käyttökustannuksia ylläpito mukaan lukien, joita koituu siihen saakka, kun supertietokoneen omistus siirretään isäntälaitokselle tai myydään tai kun supertietokone poistetaan käytöstä ilman omistuksen siirtoa; 18) ’käyttäjällä’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, elintä tai kansainvälistä organisaatiota, jolle on annettu käyttöaikaa yhteisyrityksen supertietokoneella; 19) ’työsuunnitelmalla’ asetuksen (EU) N:o 1290/2013 2 artiklan 1 kohdan 22 alakohdassa määriteltyä työsuunnitelmaa, jota käytetään myös asetuksen (EU) N:o 1316/2013 17 artiklassa tarkoitettuna työohjelmana.

3 artikla Tehtävä, tavoitteet ja toimet 1. Yhteisyrityksen tehtävänä on kehittää ja ottaa käyttöön integroitu maailmanluokan supertietokone- ja datainfrastruktuuri unionissa sekä laajentaa sitä ja pitää sitä yllä samoin kuin kehittää erittäin kilpailukykyinen ja innovatiivinen suurteholaskennan ekosysteemi ja tukea sitä. 2. Yhteisyrityksen yleisinä tavoitteina on a) tarjota unionin ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneiden maiden tutkimus- ja tiedeyhteisölle sekä teollisuudelle, pk-yritykset mukaan lukien, ja julkiselle sektorille paras saatavilla oleva ja kilpailukykyinen suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri ja tukea sen teknologioiden ja käytön kehittämistä laajasti eri aloilla; b) luoda kehys integroidun, kysyntä- ja käyttäjälähtöisen maailmanluokan peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokone- ja datainfrastruktuurin hankinnalle unionissa; c) järjestää unionin tason koordinointi ja riittävät taloudelliset resurssit, joilla tuetaan tällaisen infrastruktuurin kehittämistä ja hankintaa, joka on julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjien saatavilla pääasiassa tutkimus- ja innovointitarkoituksiin; d) tukea kunnianhimoista tutkimuksen ja innovoinnin toimintasuunnitelmaa sellaisen eksa-luokan ja sitä tehokkaamman maailmanluokan suurteholaskennan ekosysteemin kehittämistä ja ylläpitoa varten unionissa, joka kattaa kaikki tieteellisen ja teollisen arvoketjun osat, mukaan lukien pientehoprosessori- ja välitysohjelmistoteknologiat, algoritmit ja koodin suunnittelun, sovellukset ja järjestelmät, palvelut ja koneenrakennuksen, yhteenliitännät sekä taitotiedon ja osaamisen seuraavan sukupolven supertietokoneiden aikakautta varten; e) edistää unionissa tuotettujen tutkimus- ja innovointitulosten omaksumista ja systemaattista käyttöä tieteen, teollisuuden, pk-yritykset mukaan lukien, ja julkisen sektorin käyttäjien keskuudessa. 3. Yhteisyrityksen erityisinä tavoitteina on a) edistää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja päätöksen 2013/743/EU, erityisesti kyseisen päätöksen 2 artiklassa tarkoitetun erityisohjelman II osan, jäljempänä ’erityisohjelma’, sekä asetuksen (EU) N:o 1316/2013 ja asetuksen (EU) N:o 283/2014 täytäntöönpanoa; b) yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden ja unionin strategioita koordinoidulla eurooppalaisella suurteholaskentastrategialla ja parantaa julkisen tuen vaikuttavuutta välttämällä toimien turhaa päällekkäisyyttä ja hajautumista; c) koota yhteen unionin resursseja, kansallisia resursseja ja yksityisiä investointeja ja kasvattaa suurteholaskentaan tehtävät investoinnit vertailukelpoiselle tasolle maailmanlaajuisten kilpailijoiden kanssa; d) rakentaa maailmanluokan integroitu supertietokone- ja datainfrastruktuuri, jonka arkkitehtuuri on riittävän monipuolinen eri käyttäjien vaatimusten ottamiseksi huomioon unionissa, ja käyttää sitä olennaisena osatekijänä tieteellisessä huippuosaamisessa, teollisuuden ja julkisen sektorin digitalisoinnissa ja innovointivalmiuksien ja maailmanlaajuisen kilpailukyvyn vahvistamisessa talouskasvun ja työpaikkojen luomiseksi unionissa; e) tarjota tutkimus- ja tiedeyhteisön ja teollisuuden, myös pk-yritysten, sekä julkisen sektorin monille erilaisille käyttäjille mahdollisuus käyttää suurteholaskentaan perustuvia infrastruktuureja ja palveluja uusissa ja kehitteillä olevissa data- ja laskentaintensiivisissä sovelluksissa ja palveluissa; f) tukea unionissa maailmanluokan eksa-luokan ja jälki-eksa-luokan suurteholaskentateknologioiden, pientehomikroprosessoriteknologia ja siihen liittyvä välitysohjelmistoteknologia mukaan lukien, kehittämistä ja integroimista supertietokonejärjestelmiin noudattamalla yhteiseen suunnitteluun perustuvaa toimintamallia sekä tukea näiden teknologioiden laajamittaista käyttöönottoa ja uusia sovellusaloja; g) kaventaa kuilua tutkimuksen ja kehittämisen ja eksa-luokan suurteholaskentajärjestelmien toimittamisen välillä vahvistamalla digitaaliteknologian toimitusketjua unionissa ja mahdollistamalla maailmanluokan supertietokoneiden hankinta yhteisyritykselle, mahdollisesti integroimalla niihin eurooppalaisia teknologioita; h) saavuttaa huippuosaaminen suurteholaskentasovelluksissa maailmanluokan suorituskykyä varten kehittämällä ja optimoimalla ohjelmakoodeja ja sovelluksia sekä muita suurteholaskennan mahdollistamia suurimittaisia ja uusia edelläkävijämarkkinoiden sovelluksia yhteisen suunnittelun pohjalta ja tukemalla suurteholaskentasovellusten osaamiskeskuksia ja suurteholaskennan mahdollistamia suurimittaisia massadatasovellusten ja -palvelujen koedemonstraatiota ja testausalustoja erilaisilla tieteen- ja teollisuudenaloilla; i) verkottaa ja yhdistää toisiinsa alueelliset, kansalliset ja eurooppalaiset suurteholaskennan supertietokoneet ja muut tietokonejärjestelmät ja datakeskukset ja niihin liittyvät ohjelmistot ja sovellukset yhteistyössä PRACE-hankkeen ja GÉANT-verkon kanssa; j) kasvattaa teollisuuden, etenkin pk-yritysten, innovointipotentiaalia käyttämällä kehittyneitä suurteholaskentainfrastruktuureja, -sovelluksia ja -palveluja perustamalla kansallisia suurteholaskennan osaamiskeskuksia kaikkialle unioniin ja erityisesti verkottamalla ja koordinoimalla näitä keskuksia; k) parantaa suurteholaskennan ymmärrystä ja vähentää suurteholaskentaan liittyviä osaamisvajeita unionissa parantamalla tietoisuutta, tarjoamalla koulutusta ja levittämällä taitotietoa; l) laajentaa suurteholaskennan käyttöalaa. 4. Yhteisyritys toteuttaa 2 ja 3 kohdassa mainitut yleiset ja erityiset tavoitteet toteuttamalla toimia seuraavilla keskeisillä aihealueilla: a) yhteisyrityksen toimintaan ja hallinnointiin liittyvät yleiset hallinnolliset toimet; b) maailmanluokan supertietokone- ja datainfrastruktuurien hankintaan, käyttöönottoon, yhteenliittämiseen, käyttöön ja käyttöaikojen hallinnointiin liittyvät toimet; c) toimet, joilla tuetaan tutkimuksen ja innovoinnin toimintasuunnitelmaa sellaisen innovaatioekosysteemin luomiseksi, jossa käsitellään supertietokoneiden laite- ja ohjelmistoteknologioita ja niiden sisällyttämistä eksa-luokan supertietokonejärjestelmiin, kehittyneitä sovelluksia, palveluja ja välineitä, osaamista ja taitotietoa.

4 artikla Unionin rahoitusosuus 1. Unionin rahoitusosuus yhteisyritykseen, EFTAn määrärahat mukaan luettuina, on enintään 486 000 000 euroa, joka jakautuu seuraavasti: a) enintään 386 000 000 euroa Horisontti 2020 -puiteohjelmasta, mukaan lukien vähintään 10 000 000 euroa hallintomenoihin; b) enintään 100 000 000 euroa Verkkojen Eurooppa -välineestä. 2. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus suoritetaan erityisohjelmalle osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus sisältää vähintään 180 000 000 euroa ehdotuspyyntöjä varten, jotta yhteisyritys voi antaa rahoitustukea tutkimuksen ja innovoinnin toimintasuunnitelmaan liittyviin epäsuoriin toimiin. 3. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus suoritetaan Verkkojen Eurooppa -välineelle osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista, ja se varataan yksinomaan supertietokoneiden hankintaan. 4. Talousarvion toteuttaminen unionin rahoitusosuuden osalta uskotaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 71 artiklassa tarkoitettuna elimenä toimivalle yhteisyritykselle mainitun asetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan iv alakohdan ja 154 artiklan mukaisesti. 5. Unionin rahoitusosuutta koskevat järjestelyt vahvistetaan rahoitusosuussopimuksessa ja vuotuisissa määrärahojen siirtoja koskevissa sopimuksissa, jotka unionin puolesta toimiva komissio ja yhteisyritys tekevät. 6. Tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla rahoitusosuussopimuksella säännellään asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 129 artiklan 2 kohdassa ja 154 artiklassa säädettyjä näkökohtia sekä muun muassa seuraavia näkökohtia: a) vaatimukset, jotka koskevat yhteisyrityksen osallistumista päätöksen 2013/743/EU liitteessä II tarkoitettuihin asianmukaisiin suorituskykyindikaattoreihin; b) vaatimukset, jotka koskevat yhteisyrityksen osallistumista päätöksen 2013/743/EU liitteessä III tarkoitettuun seurantaan; c) yhteisyrityksen toimintaan liittyvät erityiset suorituskykyindikaattorit; d) tietojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt sen varmistamiseksi, että komissio voi täyttää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 28 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 1316/2013 28 artiklassa tarkoitetut tulosten levittämistä ja raportointia koskevat velvoitteensa sekä keskitetyssä osallistujaportaalissa että muissa komission hallinnoimissa sähköisissä tulostenlevitysvälineissä; e) tietojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt sen varmistamiseksi, että komissio voi täyttää asetuksen (EU) N:o 283/2014 8 artiklassa tarkoitetut tulosten levittämistä ja raportointia koskevat velvoitteensa; f) säännökset yhteisyritykseen liittyvien ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta myös keskitetyssä osallistujaportaalissa ja muissa komission hallinnoimissa sähköisissä tiedonlevitysvälineissä; g) säännökset yhteisyritykseen liittyvien tarjouspyyntöjen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muissa komission hallinnoimissa sähköisissä tiedonlevitysvälineissä; h) henkilöstöresurssien käyttö ja niihin tehtävät muutokset, erityisesti palvelukseen otto tehtäväryhmän, palkkaluokan ja ura-alueen mukaan, uudelleenluokittelu ja henkilöstön määrän muutokset.

5 artikla Muut unionin maksamat osuudet Rahoitusosuuksia, jotka maksetaan muista unionin ohjelmista kuin 4 artiklan 1 kohdassa mainituista ohjelmista ja jotka ovat osa jonkin osallistujavaltion toteuttamaan ohjelmaan myönnettävää unionin yhteisrahoitusta, ei oteta huomioon laskettaessa 4 artiklassa tarkoitettua unionin rahoitusosuuden enimmäismäärää.

6 artikla Muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuudet 1. Osallistujavaltioiden on osallistuttava yhteisyrityksen hallintomenoihin vähintään 10 000 000 euron osuudella. Lisäksi osallistujavaltioiden on osallistuttava yhteisyrityksen toimintamenoihin osuudella, joka vastaa 4 artiklan 1 kohdassa säädettyä unionin rahoitusosuutta. Ennakoitu määrä on vähintään 476 000 000 euroa. 2. Yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden on suoritettava rahoitusosuuksia yhteisyritykselle tai huolehdittava, että niihin kuuluvat oikeussubjektit ja niiden liitännäisosallistujat suorittavat yhteisyritykselle rahoitusosuuksia, joiden määrä on vähintään 422 000 000 euroa, mukaan lukien 2 000 000 euroa hallintomenoihin. 3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat osuuksista, joista säädetään yhtiöjärjestyksen 15 artiklassa. 4. Kukin osallistujavaltio voi osoittaa yhtiöjärjestyksen 15 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet kyseessä olevaan osallistujavaltioon sijoittautuneille tuensaajille. Niillä voidaan täydentää yhteisyrityksen rahoitusosuutta asetuksen (EU) N:o 1290/2013 28 artiklassa vahvistetun sovellettavan enimmäisrahoitusosuuden rajoissa. Tällaiset rahoitusosuudet eivät rajoita valtiontukisääntöjen soveltamista. 5. Yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin on ilmoitettava hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään tammikuun 31 päivänä edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen, tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo. 6. Yhtiöjärjestyksen 15 artiklan 3 kohdan b–f alakohdassa tarkoitettujen osuuksien arvon määrittämiseksi kustannukset määritetään asianomaisten oikeussubjektien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen, kunkin oikeussubjektin sijoittautumismaassa sovellettavien kirjanpitosääntöjen ja sovellettavien kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS- ja IFRS-standardit) mukaisesti. Asianomaisen oikeussubjektin nimittämä riippumaton ulkoinen tilintarkastaja varmentaa menot. Yhteisyritys voi tarkistaa arvon määrityksessä käytetyn menettelyn, jos varmennuksen osalta on epävarmuutta. Jos asiasta on edelleen epävarmuutta, yhteisyritys voi suorittaa oman tilintarkastuksen. 7. Komissio voi lakkauttaa unionin yhteisyritykselle suorittaman rahoitusosuuden, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen suorittamisen tai panna alulle yhtiöjärjestyksen 24 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn, jos muut osakkaat kuin unioni, mukaan lukien niihin kuuluvat oikeussubjektit tai niiden liitännäisosallistujat, eivät suorita tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja osuuksia, suorittavat ne ainoastaan osittain tai suorittavat ne myöhässä.

7 artikla Kansallisten supertietokoneiden käyttöajan tarjoaminen Osallistujavaltiot voivat tarjota yhteisyritykselle ainakin 20 prosenttia yhden tai useamman kansallisen supertietokoneensa käyttöajasta. Näitä osuuksia ei oteta huomioon laskettaessa 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua osuutta.

8 artikla Isäntälaitos 1. Supertietokoneet sijoitetaan osallistujavaltioon, joka on jäsenvaltio. Osallistujavaltio voi toimia isäntänä vain yhdelle esi-eksa-luokan supertietokoneelle tai yhdelle peta-luokan supertietokoneelle. 2. Isäntälaitos voi edustaa yksittäistä osallistujavaltiota, joka on jäsenvaltio, tai isännöivää yhteenliittymää. Isäntälaitos ja osallistujavaltion tai isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tekevät tätä koskevan sopimuksen. 3. Yhteisyritys valtuuttaa isäntälaitoksen huolehtimaan kunkin 10 artiklan mukaisesti omistamansa yksittäisen esi-eksa-luokan supertietokoneen käytöstä. Yhteisyritys ja muut osaomistajat valtuuttavat isäntälaitoksen huolehtimaan kunkin 11 artiklan mukaisesti omistamansa yksittäisen peta-luokan supertietokoneen käytöstä. 4. Esi-eksa-luokan ja peta-luokan supertietokoneiden isäntälaitokset valitaan tämän artiklan 5 kohdan ja 14 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti. 5. Kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen hallintoneuvosto valitsee isäntälaitoksen ja sen osallistujavaltion, johon kyseinen isäntälaitos on sijoittautunut, tai isäntälaitokseen liittyvän isännöivän yhteenliittymän tasapuolisella ja läpinäkyvällä menettelyllä, joka perustuu muun muassa seuraaviin arviointiperusteisiin: a) kiinnostuksenilmaisupyynnössä määriteltyjen yleisten järjestelmäspesifikaatioiden noudattaminen; b) supertietokoneen kokonaiskustannukset; c) isäntälaitoksen kokemus vastaavien järjestelmien asentamisesta ja käytöstä; d) isäntälaitoksen fyysisen ja tietotekniikkainfrastruktuurin laatu, sen turvallisuus ja yhteydet muuhun unioniin; e) käyttäjille tarjottavan palvelun laatu, etenkin kyky noudattaa palvelutasosopimusta, joka sisältyy valintamenettelyyn liittyviin asiakirjoihin; f) isäntälaitoksen etukäteen antama hyväksyntä yhtiöjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan o alakohdassa tarkoitetussa vastaanottosopimusmallissa esitetyille ehdoille ja edellytyksille, mukaan lukien erityisesti 9 artiklan 2 kohdassa esitetyt ja valintamenettelyssä määritellyt osatekijät; g) asianmukaisen asiakirjan esittäminen sen osoittamiseksi, että jäsenvaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, sitoutuu tai isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat kattamaan sen osan esi-eksa-luokan supertietokoneen kokonaiskustannuksista, jota ei kata 4 artiklan mukainen unionin rahoitusosuus eikä 5 artiklan mukainen muu unionin rahoitusosuus, joko siihen saakka, kun yhteisyritys siirtää sen omistuksen kyseiselle isäntälaitokselle, tai siihen saakka, kun supertietokone myydään tai poistetaan käytöstä ilman omistuksen siirtoa; h) asianmukaisen asiakirjan esittäminen sen osoittamiseksi, että jäsenvaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, sitoutuu tai isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sitoutuvat kattamaan kaikki peta-luokan supertietokoneen kokonaiskustannukset, joita ei kata 4 artiklan mukainen unionin rahoitusosuus eikä 5 artiklan mukainen muu unionin rahoitusosuus. 6. Kun isäntälaitos on valittu, osallistujavaltio, johon valittu isäntälaitos on sijoittautunut, tai isäntälaitokseen liittyvä isännöivä yhteenliittymä voi päättää uusien osallistujavaltioiden mukaan liittymisestä. Liittyvien osallistujavaltioiden sitoumus edustaa pientä osaa esi-eksa-luokan supertietokoneen kokonaiskustannuksista siihen saakka, kun yhteisyritys siirtää sen omistuksen kyseiselle isäntälaitokselle,

9 artikla Vastaanottosopimus 1. Yhteisyritys tekee vastaanottosopimuksen kunkin valitun isäntälaitoksen kanssa ennen esi-eksa-luokan supertietokoneen hankintaa koskevan menettelyn aloittamista. Yhteisyritys ja muut osaomistajat tekevät vastaanottosopimuksen kunkin valitun isäntälaitoksen kanssa ennen peta-luokan supertietokoneen hankintaa koskevan menettelyn aloittamista. 2. Vastaanottosopimuksessa käsitellään erityisesti seuraavia näkökohtia: a) oikeudet ja velvollisuudet supertietokoneen hankintaa koskevan menettelyn aikana, mukaan lukien kyseisen supertietokoneen hyväksymistarkastus; b) supertietokoneen käyttöä koskevat vastuuvaatimukset; c) käyttäjille tarjottavan palvelun laatu supertietokonetta käytettäessä, siten kuin se on määritelty palvelutasosopimuksessa; d) supertietokoneen energiatehokkuutta ja ympäristökestävyyttä koskevat suunnitelmat; e) supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan käyttöehdot, joista hallintoneuvosto päättää 13 artiklan mukaisesti; f) käyttöajan laskentaa koskevat säännöt; g) se osuus kokonaiskustannuksista, jonka kattaa isäntälaitoksen järjestelyjen mukaisesti se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai ne osallistujavaltiot, jotka ovat mukana isännöivässä yhteenliittymässä; h) 10 artiklan 3 kohdassa ja 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun omistuksen siirtoon liittyvät ehdot, mukaan lukien esi-eksa-luokan supertietokoneiden kohdalla määräykset niiden jäännösarvon laskemisesta ja niiden käytöstä poistamisesta; i) isäntälaitoksen velvollisuus tarjota mahdollisuus käyttää supertietokoneita ja varmistaa samalla supertietokoneiden turvallisuus, asetuksen (EU) 2016/679 mukainen henkilötietojen suoja, direktiivin 2002/58/EY mukainen sähköisen viestinnän tietosuoja ja direktiivin (EU) 2016/943 mukainen liikesalaisuuksien suoja sekä muiden salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvien tietojen luottamuksellisuuden suoja; j) esi-eksa-luokan supertietokoneiden osalta isäntälaitoksen velvollisuus ottaa käyttöön sertifioitu tilintarkastusmenettely, joka kattaa supertietokoneen käyttökustannukset ja käyttäjien käyttöajan; k) isäntälaitoksen velvollisuus toimittaa hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään tammikuun 31 päivänä tilintarkastuskertomus ja käyttöaikaa koskevat tiedot edelliseltä varainhoitovuodelta. 3. Vastaanottosopimukseen sovelletaan unionin oikeutta ja niiden seikkojen osalta, joita tämä asetus tai muut unionin säädökset eivät kata, täydentävästi sen jäsenvaltion kansallista oikeutta, johon isäntälaitos on sijoittautunut. 4. Vastaanottosopimuksessa on oltava välityslauseke, jonka mukaan toimivalta on Euroopan unionin tuomioistuimella. 5. Kun vastaanottosopimus on tehty, yhteisyritys käynnistää valitun isäntälaitoksen tuella menettelyt esi-eksa-luokan supertietokoneen hankkimiseksi 15 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti. Kun vastaanottosopimus on tehty, yhteisyritys käynnistää yhdessä osallistujavaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja valitun isäntälaitoksen tuella menettelyt peta-luokan supertietokoneen hankkimiseksi 15 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti.

10 artikla Esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankinta ja omistus 1. Yhteisyritys hankkii esi-eksa-luokan supertietokoneet ja on niiden omistaja. 2. Edellä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus voi kattaa enintään 50 prosenttia esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankintakustannuksista sekä enintään 50 prosenttia niiden käyttökustannuksista. Jäljelle jäävän osuuden esi-eksa-luokan supertietokoneiden kokonaiskustannuksista kattaa se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai sen kattavat isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevat osallistujavaltiot, mahdollisesti täydennettynä 5 artiklassa tarkoitetuilla rahoitusosuuksilla. 3. Esi-eksa-luokan supertietokoneet voidaan hallintoneuvoston päätöksellä ja vastaanottosopimuksen mukaisesti siirtää isäntälaitoksen omistukseen, myydä toiselle laitokselle tai poistaa käytöstä aikaisintaan neljän vuoden kuluttua siitä, kun isäntälaitokseen asennetut esi-eksa-luokan supertietokoneet ovat läpäisseet yhteisyrityksen tekemän hyväksyntätarkastuksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhtiöjärjestyksen 23 artiklan 4 kohdan soveltamista. Jos omistus siirretään ennen esi-eksa-luokan supertietokoneen koko poistoajan päättymistä, isäntälaitoksen on korvattava yhteisyritykselle omistukseensa siirretyn supertietokoneen jäännösarvo. Jos omistusta ei siirretä isäntälaitokselle vaan päätetään poistaa supertietokone käytöstä, yhteisyrityksen ja isäntälaitoksen on jaettava asiaankuuluvat kustannukset tasan. Yhteisyritys ei vastaa esi-eksa-luokan supertietokoneen omistuksen siirtämisen jälkeen tai sen myynnin tai käytöstä poistamisen jälkeen aiheutuneista kustannuksista.

11 artikla Peta-luokan supertietokoneiden hankinta ja omistus 1. Yhteisyritys hankkii yhdessä sen osallistujavaltion hankintaviranomaisten kanssa, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevien osallistujavaltioiden hankintaviranomaisten kanssa peta-luokan supertietokoneet ja on niiden osa-omistaja. 2. Edellä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus voi kattaa enintään 35 prosenttia peta-luokan supertietokoneiden hankintakustannuksista. Jäljelle jäävän osuuden peta-luokan supertietokoneiden kokonaiskustannuksista kattaa se osallistujavaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai sen kattavat isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevat osallistujavaltiot, mahdollisesti täydennettynä 5 artiklassa tarkoitetuilla rahoitusosuuksilla. 3. Yhteisyritykselle kuuluva peta-luokan supertietokoneen omistusosuus siirretään isäntälaitokselle sen jälkeen, kun supertietokoneen osalta on tehty kaikki poistot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhtiöjärjestyksen 23 artiklan 4 kohdan soveltamista. Yhteisyritys ei vastaa peta-luokan supertietokoneen omistuksen siirtämisen jälkeen aiheutuneista kustannuksista.

12 artikla Supertietokoneiden käyttö 1. Supertietokoneita käytetään pääasiassa julkisten rahoitusohjelmien kattamiin tutkimus- ja innovointitarkoituksiin, ne ovat julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjien käytettävissä ja ne on tarkoitettu yksinomaan siviilialan sovelluksia varten. 2. Hallintoneuvosto määrittelee supertietokoneiden käyttöä koskevat yleiset käyttöehdot 13 artiklan mukaisesti, ja se voi määritellä erityisiä käyttöehtoja erityyppisille käyttäjille tai sovelluksille. Palvelun laadun on oltava sama kaikille käyttäjille. 3. Käyttöaikaa myönnetään ainoastaan käyttäjille, jotka asuvat, ovat sijoittautuneet tai sijaitsevat jossain jäsenvaltiossa tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneessa maassa, jollei hallintoneuvosto toisin päätä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa unionin edut huomioon ottaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin tekemien kansainvälisten sopimusten soveltamista.

13 artikla Supertietokoneiden unionille kuuluvien käyttöaikojen jakaminen 1. Kunkin esi-eksa-luokan supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden on oltava sama kuin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden osuus supertietokoneen kokonaiskustannuksista, eikä se saa olla yli 50 prosenttia supertietokoneen kokonaiskäyttöajasta. 2. Kullekin osallistujavaltiolle, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai kullekin isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevalle osallistujavaltiolle on annettava osuus kunkin esi-eksa-luokan supertietokoneen jäljellä olevasta käyttöajasta. Isännöivän yhteenliittymän tapauksessa osallistujavaltioiden on sovittava keskenään esi-eksa-luokan supertietokoneen käyttöaikojen jakautumisesta. 3. Kunkin peta-luokan supertietokoneen unionille kuuluvan käyttöajan suhteellisen osuuden on oltava sama kuin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden osuus supertietokoneen hankintakustannuksista. 4. Kullekin osallistujavaltiolle, johon isäntälaitos on sijoittautunut, tai kullekin isännöivässä yhteenliittymässä mukana olevalle osallistujavaltiolle on annettava osuus kunkin peta-luokan supertietokoneen jäljellä olevasta käyttöajasta. Isännöivän yhteenliittymän tapauksessa osallistujavaltioiden on sovittava keskenään peta-luokan supertietokoneen käyttöaikojen jakautumisesta. 5. Hallintoneuvosto määrittele käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta esi-eksa-luokan supertietokoneiden ja peta-luokan supertietokoneiden käyttöajasta ja unionin osuutta kansallisten supertietokoneiden käyttöajasta. Ohjaava periaate on, että käyttöajan jakaminen julkisin varoin rahoitettuja tutkimus- ja innovointitoimia varten jäsenvaltion tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneen maan käyttäjille toteutetaan tasapuolisen ja läpinäkyvän vertaisarviointimenettelyn pohjalta yhteisyrityksen jatkuvasti käynnistämien avointen kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella, jotka kohdistetaan tieteen, teollisuuden, pk-yritykset mukaan lukien, ja julkisen sektorin käyttäjille. Riippumattomat asiantuntijat arvioivat kiinnostuksenilmaisut. Kriteereissä, joilla kiinnostuksenilmaisupyyntöjen perusteella toimitetut käyttäjähankkeet arvioidaan, noudatetaan pääsääntöisesti Horisontti 2020 -puiteohjelman periaatteita. 6. Hallintoneuvosto voi myöntää unionille kuuluvaa käyttöaikaa ilman kiinnostuksenilmaisupyyntöä poikkeustapauksissa tai hätä- tai kriisinhallintatilanteissa. 7. Unionille kuuluvan käyttöaikaosuuden käyttö on julkisin varoin rahoitettuihin tutkimus- ja innovointitoimiin liittyville sovelluksille maksutonta. 8. Hallintoneuvosto säännöllisesti seuraa kutakin jäsenvaltiota ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioitunutta maata ja käyttäjäryhmää kohti myönnettyä unionille kuuluvaa käyttöaikaa, kaupallisiin tarkoituksiin myönnetty käyttöaika mukaan luettuna. Se voi päättää a) mukauttaa käyttöaikoja toimintaluokka- tai käyttäjäkohtaisesti optimoidakseen peta-luokan ja esi-eksa-luokan supertietokoneiden käyttömahdollisuudet; b) ehdottaa ylimääräisiä tukitoimenpiteitä, jotta voidaan tarjota tasavertaiset käyttömahdollisuudet kaikkien jäsenvaltioiden ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneiden maiden käyttäjille, jotka pyrkivät parantamaan suurteholaskentajärjestelmiin liittyvää osaamistaan ja asiantuntemustaan.

14 artikla Unionille kuuluva supertietokoneiden käyttöaika kaupallisiin tarkoituksiin 1. Teollisuuden käyttäjiin, jotka hakevat unionille kuuluvaa supertietokoneiden käyttöaikaa kaupallisiin tarkoituksiin, sovelletaan erityisehtoja. Kaupallisen palvelun on oltava markkinahintoihin perustuva, käyttöpohjaisesti hinnoiteltu palvelu. Hallintoneuvosto vahvistaa maksun suuruuden. 2. Unionin käyttöajan kaupallisesta käytöstä perityt maksut ovat yhteisyrityksen talousarvioon otettavia tuloja, ja ne on käytettävä yhteisyrityksen toimintamenojen kattamiseen. 3. Kaupallisille palveluille annettu käyttöaika saa olla enintään 20 prosenttia kunkin peta-luokan supertietokoneen ja kunkin esi-eksa-luokan supertietokoneen unionille kuuluvasta kokonaiskäyttöajasta. Hallintoneuvosto päättää unionin käyttöajan antamisesta kaupallisten palvelujen käyttäjille ottaen huomioon 13 artiklan 8 kohdassa tarkoitetun seurannan tulokset. 4. Kaupallisten palvelujen laadun on oltava sama kaikille käyttäjille.

15 artikla Varainhoitosäännöt Yhteisyritys hyväksyy omat varainhoitosääntönsä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 71 artiklan mukaisesti.

16 artikla Henkilöstö 1. Yhteisyrityksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (12), jäljempänä ’henkilöstösäännöt’ ja ’palvelussuhteen ehdot’, sekä näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosääntöjä, jotka unionin toimielimet ovat yhdessä hyväksyneet. 2. Hallintoneuvosto käyttää yhteisyrityksen henkilöstöön nähden sitä toimivaltaa, joka henkilöstösääntöjen mukaan kuuluu nimittävälle viranomaiselle ja palvelussuhteen ehtojen mukaan sopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’. Hallintoneuvosto hyväksyy henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta toimitusjohtajalle ja määritetään edellytykset, joiden mukaisesti toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen. Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi päätöksellään tilapäisesti keskeyttää nimittävän viranomaisen toimivallan siirron toimitusjohtajalle ja hänen edelleen toteuttamansa tämän toimivallan siirron. Tässä tapauksessa hallintoneuvosto käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle yhteisyrityksen henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin toimitusjohtaja. 3. Hallintoneuvosto hyväksyy tarvittavat henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosäännöt henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti. 4. Henkilöresurssit määritellään yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa, josta käy yrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti ilmi väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna. 5. Yhteisyrityksen henkilöstöön kuuluu väliaikaisia toimihenkilöitä ja sopimussuhteisia toimihenkilöitä. 6. Yhteisyritys vastaa kaikista henkilöstöön liittyvistä kuluista.

17 artikla Tilapäisesti siirretyt kansalliset asiantuntijat ja harjoittelijat 1. Yhteisyritys voi ottaa määräaikaisesti palvelukseensa kansallisia asiantuntijoita ja harjoittelijoita, jotka eivät ole yhteisyrityksen toimihenkilöitä. Tilapäisesti siirrettyjen kansallisten asiantuntijoiden määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna lisätään 16 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin henkilöstöä koskeviin tietoihin vuotuisen talousarvion mukaisesti. 2. Hallintoneuvosto hyväksyy päätöksen, jossa vahvistetaan yhteisyritykseen tilapäisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottoon sekä harjoittelijoiden käyttöön sovellettavat säännöt.

18 artikla Erioikeudet ja vapaudet Yhteisyritykseen ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyä, Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa N:o 7.

19 artikla Yhteisyrityksen korvausvastuu 1. Yhteisyrityksen sopimusperusteinen korvausvastuu määritetään asiaa koskevissa sopimusmääräyksissä ja kulloiseenkin sopimukseen, päätökseen tai hankintasopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä. 2. Muuta kuin sopimukseen perustuvaa vastuuta koskevissa asioissa yhteisyrityksen on korvattava henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. 3. Kaikkien 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuun vastuuseen liittyvien yhteisyrityksen maksujen ja niihin liittyvien kulujen ja kustannusten katsotaan olevan yhteisyrityksen menoja, jotka katetaan sen varoista. 4. Yhteisyritys vastaa yksin velvoitteistaan. 5. Yhteisyritys ei vastaa isäntälaitoksen harjoittamasta yhteisyrityksen omistamien supertietokoneiden käytöstä.

20 artikla Arviointi 1. Komissio tekee riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022 väliarvioinnin yhteisyrityksestä. Väliarvioinnissa arvioidaan erityisesti osallistujavaltioiden, yksityisten osakkaiden ja niihin kuuluvien oikeussubjektien ja niiden liitännäisosallistujien osallistumisen ja rahoitusosuuksien taso toimissa. Komissio laatii tästä arvioinnista kertomuksen, joka sisältää väliarvioinnin päätelmät, riippumattomien asiantuntijoiden päätelmät mukaan luettuina, ja komission huomautukset. Kertomuksessa on oltava viittaus riippumattomien asiantuntijoiden julkisesti saatavilla olevaan kertomukseen. Komissio toimittaa kertomuksensa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. 2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin päätelmien perusteella komissio voi toimia 6 artiklan 7 kohdan mukaisesti tai toteuttaa muita asianmukaisia toimenpiteitä. 3. Komissio suorittaa yhteisyrityksen loppuarvioinnin kuuden kuukauden kuluessa yhteisyrityksen purkamisen jälkeen mutta viimeistään kahden vuoden kuluttua yhtiöjärjestyksen 24 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn aloittamisesta. Loppuarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

21 artikla Euroopan unionin tuomioistuimen toimivalta ja sovellettava lainsäädäntö 1. Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta a) yhteisyrityksen tekemissä sopimuksissa tai hankintasopimuksissa taikka sen päätöksissä olevan välityslausekkeen nojalla; b) riidoissa, jotka koskevat yhteisyrityksen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamien vahinkojen korvaamista; c) kaikissa yhteisyrityksen ja sen henkilöstön välisissä riidoissa henkilöstösäännöissä tai palvelussuhteen ehdoissa määrätyin rajoituksin tai edellytyksin. 2. Niihin kysymyksiin, joista ei säädetä tässä asetuksessa tai unionin muissa säädöksissä, sovelletaan sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jossa yhteisyrityksen kotipaikka sijaitsee.

22 artikla Jälkitarkastukset 1. Yhteisyritys suorittaa Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset asetuksen (EU) N:o 1291/2013 29 artiklan mukaisesti. 2. Yhteisyritys suorittaa Verkkojen Eurooppa -välineen talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset asetuksen (EU) N:o 1316/2013 24 artiklan mukaisesti osana Verkkojen Eurooppa -välineen toimia. 3. Komissio voi päättää itse suorittaa tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tarkastukset. Komissio noudattaa tällöin voimassa olevia sääntöjä ja erityisesti asetuksia (EU, Euratom) 2018/1046, (EU) N:o 1290/2013, (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013.

23 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia seuraamuksia. 2. Yhteisyrityksen on annettava komission työntekijöille ja komission valtuuttamille muille henkilöille sekä tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus päästä tiloihinsa ja tutustua kaikkiin tietoihin, myös sähköisessä muodossa oleviin, jotka ovat tarpeen tarkastusten suorittamiseksi. 3. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa tutkimuksia, muun muassa paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia, neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (13) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (14) vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti sen selvittämiseksi, onko johonkin tämän asetuksen mukaisesti suoraan tai välillisesti rahoitettuun avustussopimukseen tai hankintasopimukseen liittynyt unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia petoksia, korruptiota tai muuta laitonta toimintaa. 4. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin hankintasopimuksiin ja avustussopimuksiin on sisällyttävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, yhteisyritykselle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista. Jos toimen toteuttaminen on ulkoistettu tai valtuudet sen toteuttamiseen on siirretty edelleen kokonaan tai osittain toiselle taholle tai jos toimi edellyttää hankintasopimuksen tai taloudellisen tuen myöntämistä kolmannelle osapuolelle, hankintasopimuksessa tai avustussopimuksessa on määrättävä, että toimeksisaajan tai tuensaajan on velvoitettava kolmas osapuoli nimenomaisesti hyväksymään komission, yhteisyrityksen, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin kyseinen toimivalta. 5. Yhteisyrityksen on varmistettava, että sen osakkaiden taloudelliset edut suojataan asianmukaisesti suorittamalla tai teettämällä tarvittavat sisäiset ja ulkopuoliset tarkastukset. 6. Yhteisyritys liittyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen (15). Yhteisyritys toteuttaa tarvittavat toimenpiteet OLAFin suorittamien sisäisten tutkimusten helpottamiseksi.

24 artikla Luottamuksellisuus Yhteisyrityksen on suojattava sellaiset arkaluonteiset tiedot, joiden paljastaminen voisi haitata sen osakkaiden tai yhteisyrityksen toimintaan osallistuvien etuja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 25 artiklan soveltamista.

25 artikla Avoimuus 1. Yhteisyrityksen hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (16). 2. Hallintoneuvosto voi hyväksyä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt. 3. Yhteisyrityksen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan mukaisesti tekemistä päätöksistä voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 21 artiklan soveltamista.

26 artikla Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoitettaviin epäsuoriin toimiin sovellettavat osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt Yhteisyrityksen Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoittamiin epäsuoriin toimiin sovelletaan asetusta (EU) N:o 1290/2013. Mainitun asetuksen mukaisesti yhteisyritystä pidetään rahoituselimenä ja se myöntää rahoitustukea epäsuorille toimille yhtiöjärjestyksen 1 artiklassa määrätyin tavoin. Asetusta (EU) N:o 1290/2013 voidaan soveltaa myös yhtiöjärjestyksen 15 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitettuihin osallistujavaltion rahoitusosuuksiin.

27 artikla Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettaviin toimiin sovellettavat säännöt Yhteisyrityksen Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoittamiin toimiin sovelletaan asetusta (EU) N:o 1316/2013.

28 artikla Isäntäjäsenvaltion tarjoama tuki Yhteisyrityksen ja sen jäsenvaltion välillä, jossa sen kotipaikka sijaitsee, voidaan tehdä hallinnollinen sopimus erioikeuksista ja vapauksista sekä muusta mainitun valtion yhteisyritykselle antamasta tuesta.

29 artikla Ensi vaiheen toimet 1. Komissio vastaa yhteisyrityksen perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kun yhteisyrityksellä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Komissio toteuttaa unionin oikeuden mukaisesti kaikki tarpeelliset toimet yhteistyössä unionin ulkopuolisten osakkaiden ja yhteisyrityksen toimivaltaisten elinten kanssa. 2. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohtaa a) siihen asti, kun hallintoneuvoston yhtiöjärjestyksen 7 artiklan mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja aloittaa tehtävänsä, komissio voi nimetä komission virkamiehen, joka toimii väliaikaisena toimitusjohtajana ja hoitaa toimitusjohtajalle kuuluvia tehtäviä ja jota voi avustaa rajattu määrä komission virkamiehiä; b) poiketen siitä, mitä 16 artiklan 2 kohdassa säädetään, väliaikainen johtaja käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa; c) komissio voi väliaikaisesti nimittää tehtäviin rajoitetun määrän virkamiehiään. 3. Väliaikainen toimitusjohtaja voi antaa luvan hallintoneuvoston hyväksymiin yhteisyrityksen vuotuisista talousarviomäärärahoista maksettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, päätöksiä ja hankintasopimuksia, muun muassa henkilöstön palvelukseenottoa koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun yhteisyrityksen henkilöstötaulukko on hyväksytty. 4. Väliaikainen toimitusjohtaja määrittää yhteisymmärryksessä yhteisyrityksen toimitusjohtajan kanssa ja hallintoneuvoston hyväksynnän saatuaan ajankohdan, jolloin yhteisyrityksellä on valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Kyseisestä päivästä lähtien komissio pidättäytyy tekemästä maksusitoumuksia ja suorittamasta maksuja yhteisyrityksen toimien osalta.

30 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 28 päivänä syyskuuta 2018. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja M. SCHRAMBÖCK

(1) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto annettu 23. toukokuuta 2018 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1290/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 81).

(5) Neuvoston päätös 2013/743/EU, annettu 3 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta ja päätösten 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 965).

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).

(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 283/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan laajuisia verkkoja televiestintäinfrastruktuurien alalla koskevista suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1336/97/EY kumoamisesta (EUVL L 86, 21.3.2014, s. 14).

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37).

(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/943, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, julkistamattoman taitotiedon ja liiketoimintatiedon (liikesalaisuuksien) suojaamisesta laittomalta hankinnalta, käytöltä ja ilmaisemiselta (EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1).

(12) Neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, annettu 29 päivänä helmikuuta 1968, Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta ja komission virkamiehiin väliaikaisesti sovellettavista erityistoimenpiteistä (EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1).

(13) Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

(14) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

(15) Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission tekemä toimielinten välinen sopimus, tehty 25 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista (EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15).

(16) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).