KOMISSION ASETUS (EU) N:o 164/2010,

annettu 25 päivänä tammikuuta 2010,

yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/44/EY 5 artiklassa tarkoitetuista sisävesiliikenteen elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä koskevista teknisistä eritelmistä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/44/EY (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Sisävesiliikenteen elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä koskevat tekniset eritelmät määritellään liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(1) EUVL L 255, 30.9.2005, s. 152.

(2) EYVL L 373, 31.12.1991, s. 29.

LIITE

SISÄLLYSLUETTELO

1. I osa: Sanomien soveltamisohjeita koskevat säännöt

1.1 Johdanto

1.2. UN/EDIFACT-sanoman rakenne

1.2.1. Segmenttien ja tietoalkioiden kuvaus

1.2.2. Syntaksi

1.2.2.1. Merkistöt

1.2.2.2. Lähetyskerran rakenteet

1.2.2.3. Lähetyskerta

1.2.2.4. Segmenttien ja segmenttiryhmien järjestys sanomassa

1.2.2.5. Segmentin rakenne

1.2.2.6. Tietoalkion rakenne

1.2.2.7. Tiivistäminen

1.2.2.8. Numeeristen tietoalkioiden esittäminen

1.3. Sanomat

1.3.1. ERINOT

1.3.2. PAXLST

1.3.3. ERIRSP

1.3.4. BERMAN

1.4. Muutosmenettelyt

2. II osa: Koodit ja viitteet

2.1. Johdanto

2.2. Selitykset

2.2.1. Termistö

2.2.2. Maailman tullijärjestö ja harmonoitu tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmä

2.3. Määritelmät

2.4. Luokitukset ja koodien kuvaukset

2.4.1. Koodien ja viitetaulukkojen ajantasaistaminen

2.4.2. Kooditaulukkojen kuvaukset

2.4.2.1. Alus- tai yhdistelmätyyppi

2.4.2.2. Aluksen virallinen numero (OFS)

2.4.2.3. Aluksen IMO-numero

2.4.2.4. Elektronisen ilmoittautumisjärjestelmän numero (aluksen tunnistamista varten) ERN

2.4.2.5. Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero

2.4.2.6. Harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän koodi (HS-koodi)

2.4.2.7. Yhdistetty nimikkeistö (CN)

2.4.2.8. Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus, tarkistettu (NST) 2000

2.4.2.9. YK:n vaarallisten aineiden tunniste (UNDG)

2.4.2.10. Vaarallisten aineiden kansainvälinen merikuljetussäännöstö (IMDG)

2.4.2.11. ADN/R/D

2.4.2.12. YK:n maatunnus

2.4.2.13. YK:n sijaintikoodi - UN/LOCODE

2.4.2.14. Väyläjakson koodi

2.4.2.15. Terminaalin koodi

2.4.2.16. Kontin koko- ja tyyppikoodi

2.4.2.17. Kontin tunnistekoodi

2.4.2.18. Pakkaustyyppi

2.4.2.19. Käsittelyohjeet

2.4.2.20. Satamaan poikkeamisen tarkoitus

2.4.2.21. Lastin laji

2.5. Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero

2.6. ERI-alustyyppien määrittely

2.7. Sijaintikoodit

2.7.1. Tietoalkiot

2.7.2. Esimerkki

Lyhenteet

Lisäykset Sanomien soveltamisohjeet

Lisäys 1 (Vaarallisten) aineiden lasti-ilmoitus (IFTDGN) – ERINOT

Lisäys 2 Matkustaja- ja miehistöluettelo (PAXLST)

Lisäys 3 ERINOT-vastaus- ja -vastaanottosanoma (APERAK) – ERIRSP

Lisäys 4 Laituripaikkojen hallintoon liittyvä satamailmoitus (BERMAN)

1. I OSA: SANOMIEN SOVELTAMISOHJEITA KOSKEVAT SÄÄNNÖT

1.1 Johdanto

Teknisissä eritelmissä määritellään sisävesiliikenteen elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä varten neljän sanoman rakenne, joka perustuu UN/EDIFACT-sanoman rakenteeseen (katso myös 1.2 luku) ja joka on tarvittaessa sovitettu sisävesiliikenteen tarkoituksiin.

Näitä teknisiä eritelmiä sovelletaan, jos kansallisessa tai kansainvälisessä lainsäädännössä edellytetään sisävesiliikenteen elektronista alusten ilmoittautumisjärjestelmää.

Sanomat:

(1) (Vaarallisten) aineiden lasti-ilmoitus (IFTDGN) – ERINOT

(2) Matkustaja- ja miehistöluettelot (PAXLST)

(3) ERINOT-vastaus- ja -vastaanottosanoma (APERAK) – ERIRSP

(4) Laituripaikan hallinnon satamailmoitus (BERMAN)

Lisäyksissä (sanomien soveltamisohjeet) on määritetty sanomien täsmällinen käyttö, tietoalkiot ja koodit, jotta taattaisiin sanomien ymmärtäminen samalla tavalla ja niiden yhtenäinen käyttö.

XML-tekniikan käyttö on myös mahdollista. XML-sanoman määritelmän standardointia sisävesiliikenteen elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä varten käsittelee asianomainen työryhmä, joka tukee sisävesiväylien tavara- ja matkustajaliikenteeseen myönnettyjen kansallisten pätevyyskirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta 16 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/672/ETY 7 artiklan nojalla perustetun komitean työtä.

1.2. UN/EDIFACT-sanoman rakenne

Seuraavat periaatteet perustuvat ISO 9735 -standardiin.

UN/EDIFACT-sanomat muodostuvat segmenteistä. Sanoman rakenne kuvataan puukaaviolla, johon on merkitty segmenttien ja segmenttiryhmien paikka ja niiden suhde toisiinsa.

Jokaisen segmentin kohdalla on määritelty tietoalkiot, joita sanomassa on käytettävä. Joitakin tietoalkioita on yhdistetty koostetiedoiksi. Sanomat ovat ISO 9735 -standardilla määritellyn syntaksin mukaisia.

Segmentit ja segmentin sisältämä tietoalkiot ovat joko pakollisia tai valinnaisia. Pakolliset segmentit ja/tai tietoalkiot sisältävät vastaanottavan sovelluksen kannalta tärkeää tietoa, joten niihin on täytettävä asianmukaiset eli validit tiedot. Valinnaisia tietoalkioita sanomassa ei välttämättä tarvita.

Jokaisen sanoman alussa on kaksi tai kolme segmenttiä, lähetyskerran alkunimiö (UNB) ja sanoman alkunimiö (UNH). Tarvittaessa ensimmäisenä segmenttinä käytetään myös erotinopastetta (UNA), joka määrittää sanomassa käytettävät merkistöt. Sanomat lopetetaan sanoman loppunimiöllä (UNT) ja lähetyskerran loppunimiöllä (UNZ). Kukin sanoma kuuluu siis yhteen lähetyskertaan ja kukin lähetyskerta sisältää vain yhden sanoman.

1.2.1. Segmenttien ja tietoalkioiden kuvaus

Sanomien kuvauksissa käytetään seuraavia indikaattoreita:

Sarakkeessa 1 on nimilyhenne (tunniste, TAG); tunnisteet esitetään ylempien tasojen segmenttien nimien mukaisessa hierarkkisessa järjestyksessä. Tämä tieto on johdettu puukaaviosta.

Sarakkeessa 2 on nimilyhenne (tunniste, TAG), ja numero.

Sarakkeessa 3 ilmoitetaan segmentin puukaaviossa.

Sarakkeessa 4 on tieto siitä, onko segmentti tai tietoalkio (M) vai (C).

Sarakkeessa 5 on määritelty tietoalkion .

Sarakkeessa 6 on tietoalkion UN/EDIFACT-standardin mukainen . Segmenttien nimet kirjoitetaan lihavoiduin isoin kirjaimin, koostetietojen nimet kirjoitetaan isoin kirjaimin ja tietoalkioiden nimet kirjoitetaan pienin kirjaimin.

Sarakkeessa 7 on tietoalkioiden (kentät). Jos käytetään kiinteää arvoa, se merkitään lainausmerkeissä.

1.2.2. Syntaksi

Palvelusegmenttien tietoalkioiden täydellinen kuvaus on osa ISO 7372 -standardin TDED-hakemistoa (Trade Data Elements Directory).

1.2.2.1. Merkistöt

Seuraavissa merkistöissä käytetään ISO 646 -standardin mukaisen peruskooditaulukon 7-bittisiä koodeja, elleivät lähetyksen osapuolet ole UNA-segmentin avulla erikseen sopineet vastaavista ISO 6937- ja ISO 8859 -standardin mukaisista 8-bittisistä koodeista tai muista koodeista.

A-tason merkistö:

Kuvaus Koodi Selvitysosa Kirjaimet isot kirjaimet A–Z Numerot 0–9 Välilyönti Piste . Pilkku , Tavuviiva/miinusmerkki — Vasen sulkumerkki ( Oikea sulkumerkki ) Vinoviiva (kauttaviiva) / Yhtäläisyysmerkki = Heittomerkki ' Käytetään ainoastaan segmentin lopetusmerkkinä. Plusmerkki + Käytetään ainoastaan segmentin tunnisteena ja tietoalkion erottimena. Kaksoispiste : Käytetään ainoastaan osatietoalkion erottimena. Kysymysmerkki ? Käytetään ainoastaan palautusmerkkinä välittömästi ennen seuraavia merkkejä ' + : ? palauttaa merkkien normaalin merkityksen. Esimerkiksi 10? + 10 = 20 tarkoittaa 10 + 10 = 20. Kysymysmerkki esitetään muodossa??.

Myös seuraavat merkit kuuluvat A-tason merkistöön.

Kuvaus Koodi Huutomerkki ! Lainausmerkki " Prosenttimerkki % Et-merkki & Tähti * Puolipiste ; Pienempi kuin -merkki < Suurempi kuin -merkki >

1.2.2.2. Lähetyskerran rakenteet

Erotinopaste (UNA) ja palvelusegmentit UNB–UNZ ovat lähetyskerrassa ilmoitetussa järjestyksessä. Katso 1.2.2.3 kohta.

Lähetyskerrassa voi olla useita toiminnallisia ryhmiä.

Sanoma koostuu segmenteistä. Segmenttien ja niissä olevien tietoalkioiden rakenteet on ilmoitettu 1.2.2.5 kohdassa.

1.2.2.3. Lähetyskerta

Lähetyskerrat koostuvat seuraavista osista:

erotinopaste UNA, valinnainen

- - - - - - - - - - lähetyskerran alkunimiö UNB, pakollinen

| - - - - - - sanoman alkunimiö UNH, pakollinen

| | liitteessä olevissa soveltamisohjeissa kuvatut käyttäjätietosegmentit

| - - - - - - sanoman loppunimiö UNT, pakollinen

- - - - - - - - - - lähetyskerran loppunimiö UNZ, pakollinen.

1.2.2.4. Segmenttien ja segmenttiryhmien järjestys sanomassa

Sanoman rakennetta kuvaavat kaaviot ja käsittelysääntöjen mukainen segmenttien järjestys on annettu lisäyksissä.

1.2.2.5. Segmentin rakenne

Segmentin tunniste: pakollinen

Segmentin koodi: pakollinen osatietoalkio

Osatietoalkion erotin: valinnainen

Sisäkkäistämisen ja toiston osoittaminen: valinnainen osatietoalkio (valinnaisia osatietoalkioita)

Tietoalkion erotin: pakollinen

Yksinkertaiset tietoalkiot tai koostetiedot: Pakollisuus tai valinnaisuus on ilmoitettu asiaankuuluvassa segmenttihakemistossa ja soveltamisohjeissa.

Segmentin lopetusmerkki: pakollinen

1.2.2.6. Tietoalkion rakenne

Yksinkertainen tietoalkio:

Pakollisuus tai valinnaisuus on ilmoitettu asiaankuuluvissa soveltamisohjeissa.

Koostetieto:

segmenttihakemiston ja soveltamisohjeiden mukaisesti.

Osatietoalkiot ja osatietoalkioiden erottimet:

pakollisia (katso rajoitus jäljempänä)

Tietoalkion erotin: pakollinen (katso rajoitukset jäljempänä)

Rajoitukset:

Koostetiedon viimeisen osatietoalkion jälkeen ei tule osatietoalkion erotinta, eikä segmentin viimeisen tietoalkion jälkeen tule tietoalkion erotinta.

1.2.2.7. Tiivistäminen

Jos tietoalkiohakemiston mukaan tietoalkion pituus on vaihteleva ja jos muita rajoituksia ei ole, tietoalkiosta jätetään pois merkityksettömät merkit. Alusta jätetään pois nollat ja lopusta jätetään pois välilyönnit, koska ne katsotaan merkityksettömiksi merkeiksi.

Desimaalimerkkiä edeltävä yksittäinen nolla on kuitenkin merkityksellinen, ja nolla voi olla merkityksellinen (esim. lämpötilan ilmaisemisessa), jos soveltamisohjeiden tietoalkioita koskevissa eritelmissä on näin ilmoitettu.

Sanomien tiivistämisessä on noudatettava seuraavia sääntöjä.

a) Segmenttien pois jättäminen

Valinnaiset segmentit, joissa ei ole tietoa, jätetään pois (segmenttien tunnisteet mukaan luettuina).

b) Tietoalkioiden poistaminen

Tietoalkiot tunnistetaan sen perusteella, mihin kohtaan ne sijoittuvat segmentissä. Kunkin tietoalkion paikka on määritelty tietosegmenttihakemistossa. Kun valinnainen tietoalkio jätetään pois ja sen perässä on toinen tietoalkio, poisto ilmaistaan kohtaan jäävällä tietoalkion erottimella.

Tunniste+DE+DE+++DE+DE+DE'

|_|_______________ Kaksi tietoalkiota on poistettu.

c) Tietoalkioiden katkaiseminen

Kun segmentin lopusta jätetään pois yksi tai useampi valinnainen tietoalkio, segmentti voidaan katkaista segmentin lopetusmerkillä, eikä useampia peräkkäisiä tietoalkioiden erottimia tarvitse lähettää.

Tunniste+DE+DE+++DE' Edellä 2.2.7 kohdan b alakohdan esimerkistä on jätetty pois kaksi viimeistä tietoalkiota ja segmentti on katkaistu '-merkillä: ‘ |____.

d) Osatietoalkioiden pois jättäminen

Osatietoalkiot tunnistetaan sen perusteella, mihin kohtaan ne sijoittuvat koostetiedossa. Kun valinnainen osatietoalkio jätetään pois ja sen perässä on toinen osatietoalkio, pois jätetyn osatietoalkion paikka ilmaistaan osatietoalkion erottimella.

Tunniste+DE+CE:CE+CE:::CE'

|_|_____ Viimeisestä koostetiedosta on poistettu kaksi osatietoalkiota.

e) Osatietoalkioiden katkaiseminen

Koostetiedon lopusta voidaan poistaa yksi tai useampi valinnainen osatietoalkio katkaisemalla ja lisäämällä kohtaan tietoalkion erotin tai, jos se on segmentin lopussa, segmentin lopetusmerkki.

Tunniste+DE+CE+CE' Ensimmäisestä koostetiedosta on poistettu viimeinen osatietoalkio |___|___, ja lisäksi viimeisestä koostetiedosta on poistettu kolme osatietoalkiota. Molemmissa tapauksissa koostetieto on katkaistu, mikä osoitetaan ensimmäisessä tapauksessa tietoalkion erottimella ja toisessa tapauksessa segmentin lopetusmerkillä.

1.2.2.8. Numeeristen tietoalkioiden esittäminen

a) Desimaalimerkki

ISO-standardeissa suositellaan, että desimaali merkitään pilkulla (,) mutta myös piste (.) sallitaan (katso ISO 31-0:1981). Molemmat merkit kuuluvat A- ja B-tason merkistöihin. Kun erotinopaste UNA on käytössä, sen kolmas merkki määrittää, kumpaa merkitsemistapaa lähetyskerrassa käytetään. On kuitenkin erittäin suositeltavaa käyttää desimaalimerkin vakiomerkkinä pilkkua (,) kaikissa tilanteissa. Desimaalimerkkiä ei lasketa mukaan, kun määritetään tietoalkion kentän enimmäispituus. Merkille varataan kuitenkin tilaa lähetyksen ja vastaanoton yhteydessä. Lähetyksessä desimaalimerkin edessä ja sen jälkeen on oltava ainakin yksi numeromerkki. Kokonaisluvuin esitetyissä arvoissa ei käytetä desimaalimerkkiä eikä nollia, ellei tarkkuusaste edellytä sitä.

Suositeltavia: 0,5 ja 2 ja 2,0 Ei sallittuja: ,5 tai .5 tai 2, tai 2.

b) Lukujen erottelu kolmimerkkisiin jaksoihin

Lukuja ei saa lähetyskerrassa erotella kolmimerkkisiin jaksoihin.

Sallittu: 2500000 Ei sallittuja: 2,500,000 tai 2.500.000 tai 2 500 000

c) Merkki

Numeeristen tietoalkioiden arvot on käsitettävä positiivisiksi. Vaikka vähennys on käsitteellisesti negatiivinen, se merkitään positiivisena arvona ja siitä ilmoitetaan tietoalkiohakemistossa. Jos arvo on ilmoitettava negatiiviseksi, sen eteen on merkittävä lähetyksessä miinusmerkki ilman väliä, esim. -112. Miinusmerkkiä ei lasketa mukaan, kun määritetään tietoalkion enimmäispituus. Merkille varataan kuitenkin tilaa lähetyksen ja vastaanoton yhteydessä.

Kuvateksti:

Viite:

UN/TDED-hakemiston (ISO 7372) mukainen tietoalkion numeerinen viitetunniste ja, jos alussa on S, palvelusegmenteissä käytetyn koostetiedon viite.

Nimi

KOOSTETIEDON nimi isoin kirjaimin

TIETOALKION nimi isoin kirjaimin

Osatietoalkion nimi pienin kirjaimin

Esitysmuoto:

Tiedon arvon esitysmuoto:

a – aakkosmerkit

n – numeeriset merkit

an – aakkosnumeeriset merkit

a3 – 3 aakkosmerkkiä, vakiopituus

n3 – 3 numeerista merkkiä, vakiopituus

an3 – 3 aakkosnumeerista merkkiä, vakiopituus

a..3 – enintään 3 aakkosmerkkiä

n..3 – enintään 3 numeerista merkkiä

an..3 – enintään 3 aakkosnumeerista merkkiä

M – pakollinen alkio

C – valinnainen alkio.

Kun käytetään koostetietoa, valinnaisessa koostetiedossa on oltava mukana pakollinen osatietoalkio.

Jos sanomien soveltamisohjeissa käytetään pienempää numeroa kuin mitä ISO-standardi edellyttää, viimeksi mainittu ilmoitetaan suluissa. Tietoalkion loppuosa täytetään välilyönneillä.

Sanomien soveltamisohjeiden käyttöindikaattorit:

UNSM-käyttö Käyttötapa Indikaattori näissä sanomien soveltamisohjeissa Pakollinen (M) Pakollinen (M) Pakollinen (M) Valinnainen (C) Vaadittava (R) Aina vaadittava (M) Valinnainen (C) Suositeltava (A) Esimerkiksi tietyn koodiston käyttö on erittäin suositeltavaa. Valinnainen (C) Ehdollinen (D) Käyttö riippuu tarkkaan määrätyistä edellytyksistä. Valinnainen (C) Vaihtoehtoinen (O) Sanoman lähettäjä määrittelee käytön tarpeidensa tai harkintansa mukaisesti. Valinnainen (C) Ei käytössä (X) Ei käytössä

Käyttöindikaattoreiden ainoa tarkoitus sanomien soveltamisohjeissa on taata yhtenäinen käytäntö sisävesiliikenteen elektronisissa alusten ilmoittautumisjärjestelmissä. Asiakirjassa viitataan usein tietokohtien yhteydessä indikaattoreihin (M, R, A, D, O ja X), jotka määrittelevät sanomaa varten yksiköiden sovitun käyttötavan.

Seuraavassa taulukossa on esitetty indikaattorit ja niiden käyttötavat:

Tilan (S) arvo Kuvaus Huomautus M Pakollinen Kohta on standardisanomassa pakollinen. R Vaadittava Yksikkö on tässä sanomassa lähetettävä, ja sen soveltaminen ja käyttö on tässä yhteydessä pakollista. A Suositeltava Tiettyä tunnustettua kansainvälistä koodijärjestelmää (esim. YK, ISO tai ERI) suositellaan vahvasti käytettäväksi tässä sovelluksessa paikallisten koodien sijasta. D Ehdollinen Käyttötapa riippuu ennalta määritellystä ehdosta tai ehdoista. Ehdot on eriteltävä selkeästi asiaankuuluvissa soveltamisohjeissa. O Vaihtoehtoinen Sanoman lähettäjä määrittelee käytön tarpeidensa tai harkintansa mukaisesti. X Ei käytetä tässä sanomassa (Ei käytössä).

1.3. Sanomat

1.3.1. ERINOT

ERI-ilmoitussanomaa (ERINOT-sanoma) käytetään ilmoitettaessa sisävesillä liikkuvien alusten matkatietoja sekä tietoja, jotka koskevat niiden kuljettamaa vaarallista ja muuta lastia. ERINOT-sanoma on sovellus UN/EDIFACT-standardin mukaisesta IFTDGN-sanomasta (vaarallisten aineiden kansainvälisestä lasti-ilmoituksesta), joka on kehitetty Protect-organisaatiossa (1). ERINOT-sanoma perustuu EDIFACT-hakemistoon nro 98.B ja Protect-organisaation soveltamisohjeiden versioon 1.0.

Kyseisiin sanomien eritelmiin perustuvien sanomasovellusten tietoja ja koodeja varten on käytetty YK:n hakemistoa D98B.

ERINOT-sanomia ovat seuraavat sanomatyypit:

— aluksen liikenneilmoitus viranomaiselle (tunniste ”VES”), aluksesta maihin;

— rahdinkuljettajan liikenneilmoitus viranomaiselle (tunniste ”CAR”), maista maihin;

— kauttakulkuilmoitus (tunniste ”PAS”), viranomaiselta viranomaiselle.

Seuraavat sanomatoiminnot ilmoittavat, millainen sanoma on odotettavissa:

— uusi sanoma (tunniste ”9”);

— sanoman muutos (tunniste ”5”);

— sanoman peruutus (tunniste ”1”).

1.3.2. PAXLST

PAXLST-sanoma (matkustaja- ja miehistöluettelo) perustuu UN/EDIFACT-sanomaan PAXLST. Sitä käytetään sisävesiliikenteessä kapteenin/laivurin tai rahdinkuljettajan ja nimettyjen viranomaisten (kuten ISPS-terminaalien, tullin, maahanmuuttoviranomaisten ja poliisin) välisessä tiedonvaihdossa.

Sanomalla välitetään lisäksi matkustaja- ja miehistötietoja nimetyltä lähtömaan viranomaiselta asiaankuuluville viranomaisille saapumismaassa.

1.3.3. ERIRSP

ERI-vastaussanoma (ERIRSP-sanoma) on johdettu UN/EDIFACT-standardin mukaisesta APERAK-sanomasta. Sen voi luoda esimerkiksi jokitiedotuspalveluista vastaava keskus. ERINOT-sanoman eri toimintoihin (uusi sanoma, muutossanoma tai peruutussanoma) liittyvissä vastaussanomissa on kaikissa sama rakenne. Vastaus ”muutokseen” tai ”peruutukseen” sisältää tiedon siitä, onko vastaanottava järjestelmä käsitellyt muutoksen tai peruutuksen.

1.3.4. BERMAN

Laituripaikan hallintoon liittyvä sanoma (BERMAN-sanoma) sisältää saapumista koskevan ennakkoilmoituksen ja yleisselvityksen yhtenä yhdistettynä ilmoituksena, joka perustuu UN/EDIFACT-standardin D04B-hakemiston mukaiseen EDIFACT-sanomaan BERMAN. Soveltamisohjeet perustuvat Protect-työryhmän laatimiin ohjeisiin.

Sisävesillä liikennöivät alukset lähettävät BERMAN-sanoman ennen laituripaikkaan tai satamaan saapumista tai ennen niistä lähtöä. Siinä annetaan tiedot saapumisajasta ja vaadituista palveluista, millä varmistetaan nopea käsittely, tuetaan menettelyjä ja nopeutetaan tarkastuksia.

Sanoma sisältää aluksesta satamalle tehtävän ilmoituksen pakolliset tiedot. Siinä voi olla yksi alusta koskeva pyyntö, joka voi liittyä aluksen satamaan tuloon, kiinnitykseen aluksen saapumisvaiheessa, irrottamiseen aluksen lähtövaiheessa tai aluksen laituripaikan vaihtamiseen aluksen ollessa satamassa tai pelkkään kauttakulkuun satama-alueen läpi. Saapumis- ja kauttakulkuilmoituksessa on kaikki tiedot aluksen liikkeistä satama-alueen ulkopuolelta ensimmäiseen laituripaikkaan satama-alueella tai, kun kyseessä on kauttakulku, paikkaan, jossa alus lähtee alueelta.

Sanomassa voidaan eritellä vaadittavat lisäpalvelut, joita pyydetään aluksen saapuessa laituripaikkaan. Vaadittavia tietoalkioita ovat arvioitu saapumisaika (ETA) saapumispaikkaan ja tarvittaessa lähtöpaikka sekä aluksen edellinen poikkeamispaikka.

1.4. Muutosmenettelyt

Sanomien soveltamisohjeiden muuttamista koskevat ehdotukset toimitetaan elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä käsittelevän asiantuntijaryhmän puheenjohtajalle. Ehdotuksiin on liitettävä selvitys siitä, miksi muutoksia tarvitaan.

Puheenjohtaja toimittaa ehdotuksen asiantuntijaryhmän jäsenille sekä Euroopan komissiolle.

Asiantuntijaryhmässä sovelletaan muutosmenettelyä sellaisena kuin se on määritelty elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä käsittelevän asiantuntijaryhmän toimeksiannossa.

Euroopan komissio käsittelee kaikkia muutoksia yhdenmukaistettuja jokitiedotuspalveluja koskevassa direktiivissä vahvistettujen menettelyjen mukaisesti. Tässä yhteydessä asiantuntijaryhmän työ on otettava asianmukaisesti huomioon.

2. II OSA: KOODIT JA VIITTEET

2.1. Johdanto

II osassa määritellään sisävesiliikenteen elektronisissa alusten ilmoittautumisjärjestelmissä käytettävät eri koodit ja viitteet. Koodeja ja viitenumeroita käytetään yksiselitteisyyden vuoksi. Koodien ja viitenumeroiden käyttö vähentää vääriä tulkintoja ja helpottaa kääntämistä eri kielille. Tämän vuoksi koodien ja viitteiden käyttäminen on pakollista sanomissa ilmoitettujen tähän asiakirjaan sisällytettyjen koodien osalta. Koodien käyttäminen on erittäin suositeltavaa erilaisten tietokonesovellusten ja eri kieliä käyttävien osapuolten välisessä tietojenvaihdossa, jos asiaankuuluvaa tietoalkiota varten on olemassa julkaistu koodin arvo. Seuraavissa luvuissa esitetään käytössä olevien koodien ja viitteiden määritelmät ja niiden kuvaukset. Varsinaisten kooditaulukkojen osalta viitataan tämän liitteen asiaankuuluviin lukuihin tai annetaan Internet-sivuston osoite, jos sellainen on käytettävissä.

2.2. Selitykset

2.2.1. Termistö

Seuraavien selitysten tarkoituksena on varmistaa, että elektronisissa alusten ilmoittautumisjärjestelmissä käytettyjen tietoalkioiden merkitykset ovat selkeitä ja yksiselitteisiä ja että tiedon ja viitteiden ylläpitoa helpotetaan selkeiden kuvausten avulla ja siten varmistetaan niiden ylläpito.

1) Tietohakemisto:

Tietohakemisto on keskitetty varastointijärjestelmä, joka sisältää tietoja tiedoista, kuten niiden merkityksestä, yhteyksistä muuhun tietoon, lähteestä, käytöstä ja luokittelusta. Tietohakemistoa käytetään tiedon keruun, tallentamisen ja käytön tehokkaaseen suunnitteluun, hallinnoimiseen ja arviointiin. Tietohakemisto tai sanasto on ensisijaisesti ja alkuperäisesti asiakirja, joka sisältää aakkosjärjestyksessä sanoja ja niiden määritelmät, etymologian ja muita tietoja.

2) Tietoalkiohakemisto:

Tietoalkiohakemisto on asiakirja, jossa esitetään tiettyä tietoalkioiden ryhmää koskevat ohjeet, nimet ja tarkat tiedot. Tietotekniikan alalla se on lisäksi taulukko, jossa tietoon on yhdistetty tunnistemerkit ja osoittimet. ISO 7372 -standardin mukaisessa TDED-hakemistossa (Trade Data Elements Directory) on sovitut ja hyväksytyt vakiomuotoiset tietoalkiot eri soveltamisaloja varten. Se sisältää tietoalkion numeron ja nimen sekä käsitteen kuvauksen sovitun merkityksen selvittämiseksi, jotta voidaan määrittää tietoalkioon annettavan tiedon sisältö (tiedon arvo). Siinä annetaan eritelmä tiedon arvon esittämisestä merkein ja ilmoitetaan tarvittava tila (merkkien lukumäärä). Tarvittaessa ilmoitetaan käytettävien tietoalkioiden nimien synonyymit.

3) Tietovarasto:

Tietovarasto on paikka, jonne tiedot tallennetaan, eli tallennuspaikka. Paikasta, jonne yhteiset tiedot varastoidaan, käytetään usein termiä tietovarasto. Tietovarasto-termiä käytetään XML- ja ebXML-tekniikan kehittämisessä niin kutsuttujen ydinkomponenttien varastointipaikan ilmoittamiseen. Ydinkomponenttien ensimmäiset luettelot ovat saatavilla standardien ehdotusluonnoksina, katso myös www.unece.org/cefact/. ebXML-määrityksen mukaan tallennettu kohde liittyy standardimuotoisiin metatietoihin, jotka on määritelty rekisterin objektiluokan attribuuteiksi. Attribuutit sijaitsevat varsinaisen tallennuspaikan ulkopuolella ja tarjoavat kuvaavaa tietoa tallennetusta kohteesta.

4) Sanasto:

Luettelo, jossa muun muassa selitetään hankalia teknisiä termejä ja jota kutsutaan usein osittaiseksi sanakirjaksi. Termit on usein lueteltu aakkosjärjestyksessä, jotta niitä voidaan käyttää lähteinä eri hankkeissa, teoksissa tai tutkimuksissa.

5) Sanaluettelo:

Yleensä aakkosjärjestyksessä oleva luettelo, joka sisältää sanoja ja usein myös lauseita, lyhennyksiä jne. Sanat on määritelty tai muutoin yksilöity samoin kuin sanakirjassa tai sanastossa.

2.2.2. Maailman tullijärjestö ja harmonoitu tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmä

Maailman tullijärjestö (WCO) on kehittänyt useita standardeja ja ohjeita, jotka liittyvät tiedonvaihtoon tavaroita ja lastia koskevien tulliselvitysten alalla.

Harmonoitu järjestelmä (Harmonised System, HS) on Maailman tullijärjestön ylläpitämä harmonoitu tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmä, jossa kauppatavaroille ilmoitetaan kuusinumeroinen nimike. Järjestelmässä on yli 5 000:n yleisimmin tuotetun ja myydyn tuotteen tai tuoteryhmän tavarankuvaus. Tässä numeerisessa järjestelmässä on lainmukainen ja looginen rakenne, jonka mukaisesti ryhmän tuotteet tai tuoteluokat on jaoteltu otsikoihin, kappaleisiin ja osiin.

Sitä voidaan käyttää tullissa, mutta lisäksi se on tarkoitettu tilastointiin, valmistajille, kuljetukseen, maahantuontiin ja vientiin.

Rakenne on seuraavanlainen:

XX Otsikko XXXX Harmonoitu järjestelmä XXXX.XX HS-koodi

Paikallista lisäkäyttöä varten koodia voidaan laajentaa seuraavalla tavalla:

XXXX.XX.XX Yhdistetyn nimikkeistön koodi XXXX.XX.XX.XX Tilastointinumero XXXX.XXXX.XXX TARIC-koodi

Lisäksi koodia voidaan jaotella paikallisesti edelleen aina 21 merkkipaikkaan saakka esimerkiksi kansallisen verotunnuksen ilmaisemiseksi.

Maailman tullijärjestön Kioton yleissopimuksessa kuvataan yksityiskohtaisesti passitus- sekä tuonti- ja vienti-ilmoituksia koskevat menettelyt ja prosessit sekä niiden tietoalkiot.

2.3. Määritelmät

Näissä teknisissä eritelmissä tarkoitetaan (2):

alusliikenteen järjestelyllä palvelua, jolla pyritään ehkäisemään vaarallisten liikennetilanteiden syntyminen valvomalla alusten liikkeitä ja varmistamalla alusliikenteen turvallinen ja tehokas sujuminen VTS-alueella;

asiamiehellä henkilöä, jolla on lupa tai valtuudet toimia tai toimittaa tietoa aluksen liikenteenharjoittajan puolesta;

asynkronisella sanomalla sanomaa, joka voidaan lähettää ilman että lähettäjän tarvitsee odottaa, että vastaanottaja käsittelee sanoman. Vastaanottaja päättää, milloin sanoma käsitellään;

proomulla alusta, jolla ei ole omaa kuljetuskoneistoa;

koodilla merkkijonoa, jota käytetään esittämään tieto lyhennetyssä muodossa a) tiedon tallentamista tai tunnistamista varten ja b) tiedon esittämistä tai tunnistamista varten erityisen tietokoneella tunnistettavan merkistön muodossa [ISO TC154/SC1];

toimivaltaisilla viranomaisilla viranomaisia ja organisaatioita, jotka valtionhallinto on valtuuttanut vastaanottamaan ja välittämään eteenpäin tämän standardin mukaisesti ilmoitettuja tietoja;

vastaanottajalla kuljetusasiakirjassa mainittua osapuolta, joka vastaanottaa tavarat, lastin tai kontit;

lähettäjällä kauppiasta, joka on tehnyt rahdinkuljettajan kanssa sopimuksen tavaroiden kuljettamisesta tai jonka nimissä tai puolesta tällainen sopimus on tehty, tai osapuoli, joka kuljetussopimuksen yhteydessä tosiasiallisesti toimittaa tavarat rahdinkuljettajalle tai jonka nimissä tai puolesta tämä tehdään (synonyymi: lastinantaja);

vaarallisilla aineilla (3) :

— UNDG-säännöstössä luokiteltuja aineita,

— ADN/ADNR-säännöstössä luokiteltuja aineita,

— IMDG-säännöstössä luokiteltuja aineita,

— IBC-säännöstössä lueteltuja vaarallisia nesteitä,

— IGC-säännöstössä lueteltuja nesteytettyjä kaasuja,

— BC-säännöstön lisäyksessä B tarkoitettuja kiinteitä aineita;

tietoalkiolla tietoyksikköä, jota pidetään tietyssä yhteydessä jakamattomana kokonaisuutena ja jolle on määritetty tunniste, kuvaus ja arvon esitystapa;

EDI-numerolla sanoman lähettäjän ja vastaanottajan (esim. lastin lähettäjä ja vastaanottaja) elektronista osoitetta. Se voi olla sähköpostiosoite, sovittu tunniste tai esimerkiksi EAN-koodi (European Article Numbering Association -järjestön antama numero);

organisaatioiden välisellä tiedonsiirrolla (OVT tai EDI) rakenteellisen tiedon siirtämistä sovituilla standardeilla sähköisessä muodossa siirron osapuolten tietokonesovellusten välillä;

huolitsijalla osapuolta, joka järjestää lastinantajan ja vastaanottajan puolesta tavaroiden kuljetuksen sekä yhteyspalvelut ja/tai muut muodollisuudet;

soveltamisohjeilla opasta, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti, kuinka tiettyä standardisanomaa sovelletaan ja mitä segmenttejä, tietoalkioita, koodeja ja viitteitä on käytettävä, sekä niiden käyttötapa;

sijainnilla mitä tahansa nimettyä maantieteellistä paikkaa. Se voi olla satama, sisävesiliikenteen rahtiterminaali, lentoasema, konttiasema, terminaali tai muu paikka, jossa voidaan suorittaa tulliselvitys ja/tai säännölliset tavaran vastaanotot ja lähetykset, jossa on pysyvät rakennelmat ja laitteet kansainvälisen kaupan/kuljetuksen yhteydessä liikkuvia tavaroita varten ja jota käytetään säännöllisesti tällaisiin tarkoituksiin. Paikan on oltava toimivaltaisen kansallisen elimen tunnustama;

logistiikalla ihmisten ja/tai tavaroiden liikkumisen ja sijoittumisen suunnittelua, toteuttamista ja hallintaa sekä kyseiseen liikkumiseen ja sijoittumiseen liittyviä tukitoimintoja järjestelmässä, jolla on erityisiä tavoitteita;

lastiluettelolla asiakirjaa, jossa luetellaan tiedot kuljetusvälineeseen lastatuista tavaroista ja varusteista. Lastiluetteloon on usein koottu tiedot eri konossementeista virallisia ja hallinnollisia tarkoituksia varten;

kuljetusvälineellä tavaroiden kuljetuksessa käytettävää ajoneuvolajia, kuten proomua, kuorma-autoa, alusta tai junaa;

sanomakoodilla ainutkertaista kuudesta aakkosmerkistä muodostettua viitettä, jolla sanomatyyppi yksilöidään;

liikennemuodolla tavaran kuljettamisessa käytettyä kuljetustapaa, kuten rautatie-, maantie-, meri- tai sisävesiliikennettä;

seurannalla sitä, että alusten etenemistä ja suoritusta seurataan eri laitteiden avulla ja vastuullisia osapuolia varoitetaan, jos odotetusta tai suunnitellusta suorituksesta poiketaan;

multimodaalikuljetuksella tavaroiden (konttien) kuljettamista vähintään kahden eri liikennemuodon avulla;

merenkulun tuella tukea, jota antavat hinaajat tai köysimiehet, jotka avustavat turvallisessa navigoinnissa ja kiinnittymisessä;

navigointitiedoilla tietoja, jotka annetaan aluksella olevalle laivurille aluksella tehtävien päätösten tueksi;

navigointituella tukea, jota antavat luotsit aluksella tai erityisolosuhteissa maissa (luotsaus maista käsin) vaarallisten alusliikennetilanteiden syntymisen ehkäisemiseksi;

liikenteenharjoittajalla aluksen omistajaa tai laivanisäntää;

ympäristöä pilaavilla aineilla (3) :

— öljyjä sellaisina kuin ne on määritelty MARPOL-yleissopimuksen liitteessä I,

— haitallisia nestemäisiä aineita sellaisina kuin ne on määritelty MARPOL-yleissopimuksen liitteessä II,

— vahingollisia aineita sellaisina kuin ne on määritelty MARPOL-yleissopimuksen liitteessä III;

menettelyllä muodollisesti edellytettyjä vaiheita, kuten vaadittavan tiedon lähettämisen ajoitusta, muotoa ja lähetysmenetelmää;

tarkenteella tietoalkiota, jonka arvo ilmaistaan toisen tietoalkion tai segmentin tarkoitusta määrittävänä koodina [ISO 9735];

tutkalla järjestelmiä tai laitteita, jotka hyödyntämällä välitettyjä ja heijastettuja radioaaltoja paikantavat heijastavan kohteen, kuten aluksen, ja määrittävät sen suunnan, etäisyyden, nopeuden ja kulkusuunnan. Sitä voidaan käyttää navigoinnissa ja paikantamisessa;

viitenumerolla viittausta suhteeseen tai tarvittaessa rajoitukseen tai näitä koskevaa mainintaa;

(tulli)riskillä todennäköisyyttä, jolla kansainvälisessä tavaroiden liikkumisessa ja kaupassa voi sattua tapahtuma, joka uhkaa yhteisön turvallisuutta, kansanterveyttä, ympäristöä ja kuluttajia;

(tulli)riskinhallinnalla tarkoitetaan riskialttiuden rajoittamiseksi tarvittavien toimenpiteiden järjestelmällistä määrittelyä ja täytäntöönpanoa. Tämä käsittää tietojen keräämisen, riskin analysoinnin ja arvioinnin, toimien määrittelemisen ja toteuttamisen sekä prosessin ja sen tulosten säännöllisen seurannan ja tarkastelun kansainvälisten, yhteisön ja kansallisten lähteiden ja strategioiden perusteella;

segmentillä (EDI) joukkoa ennalta määritettyjä ja nimettyjä toiminnallisesti toisiinsa liittyvien tietoalkioiden arvoja, jotka tunnistetaan sen perusteella, mihin kohtaan ne sijoittuvat ryhmässä. Segmentin alussa on segmentin tunniste ja lopussa segmentin lopetusmerkki. Segmentti voi olla palvelusegmentti tai käyttäjätietosegmentti;

segmentin koodilla koodia, jonka avulla kukin segmentti yksilöidään segmenttihakemiston mukaisesti [ISO 9735];

aluksen päälliköllä aluksessa määräävää henkilöä, jolla on valtuudet tehdä kaikki navigointiin ja aluksen hallintaan liittyvät päätökset (synonyymejä: kapteeni, laivuri);

lastinantaja – katso lähettäjä;

yhden luukun järjestelmällä järjestelmää, jonka puitteissa kaupan ja kuljetuksen osapuolet voivat jättää tietoja vakiomuodossa keskitettyyn yhteyspisteeseen kaikkien sääntelyvaatimusten täyttämiseksi. Jos tieto on sähköisessä muodossa, yksittäiset tietoalkiot tarvitsee syöttää vain kerran; (4)

tunnisteella segmentin tai tietoalkion ainutkertaista tunnistetta [ISO 9735];

jäljittämisellä lastin tai sen osien, lähetysten tai laitteiden sijaintia koskevan tiedon hakuprosessia;

paikannuksella lastin tai sen osien, lähetysten tai laitteiden tilaa koskevien tietojen ylläpitotoimintoa, nykyinen sijainti (täydet ja tyhjät kontit) mukaan luettuna;

liikenneilmoituksella suunniteltua matkaa koskevaa ilmoitusta toimivaltaiselle viranomaiselle;

UN/EDIFACT-säännöstöllä YK:n alaisuudessa kehitettyä elektronisen tiedonsiirron säännöstöä (UN rules for Electronic Data Interchange for Administration, Commerce and Transport), jota käytetään hallinnon, kaupan ja liikenteen aloilla. Säännöstö on standardien, hakemistojen ja ohjeiden yhdistelmä rakenteellisen tiedon elektronista siirtoa varten, erityisesti tavaroilla tai palveluilla käytävässä kaupassa, itsenäisten tietokonejärjestelmien välillä. Yhdistyneiden Kansakuntien suosittama säännöstö on YK:n Euroopan talouskomission (UN/ECE) hyväksymä ja julkaisema, se on julkaistu UNTDID-hakemistossa (UN Trade Data Interchange Directory) ja sitä ylläpidetään sovittujen menettelyjen mukaisesti;

aluksella (synonyymi: laiva) sisävesiliikenteessä tai merellä liikennöivää alusta. Sisävesillä alukseksi luokitellaan myös pienveneet, lautat ja uiva kalusto;

alusten tukipalveluilla palveluja, joita laivureille tarjoavat esimerkiksi polttoaineen täyttöasemat ja korjausorganisaatiot;

alusliikenteen seurannalla suullisessa ja sähköisessä muodossa annettavia tietoja ja ohjeita liikennevirrassa oleville aluksille vuorovaikutuksessa niiden kanssa tai niiden pyynnöstä liikenteen sujuvuuden (tehokkuuden) ja turvallisuuden optimoimiseksi;

alusliikennepalveluilla (VTS-palveluilla) palveluja, jotka toteuttaa toimivaltainen viranomainen ja joiden tehtävänä on lisätä alusliikenteen turvallisuutta ja tehokkuutta sekä suojella ympäristöä. Palvelujen on toimittava vuorovaikutuksessa liikenteen kanssa ja reagoitava alueen muuttuviin liikennetilanteisiin;

VTS-alueella rajattua aluetta, joka on virallisesti vahvistettu VTS-alueeksi. VTS-alue voidaan jakaa osa-alueisiin tai sektoreihin;

VTS-palvelulla tiedotuspalvelua ja muitakin palveluja, kuten navigointiapua ja/tai alusliikenteen järjestelyä.

2.4. Luokitukset ja koodien kuvaukset

Luokitteluja ja koodiluetteloja käytetään mahdollisimman paljon, jotta sanomien vastaanottajille jäisi mahdollisimman vähän tulkittavaa. Olemassa olevia koodeja on käytettävä, jotta vältettäisiin uusien koodiluetteloiden kokoamisesta ja ylläpidosta koituva lisätyö.

Sisävesiliikenteen ilmoittautumisjärjestelmässä käytetään seuraavia luokituksia:

1. alus- tai yhdistelmätyyppi (YK:n suositus nro 28)

2. aluksen virallinen numero (OFS)

3. aluksen IMO-numero, joka on jokaisen merellä liikennöivän aluksen julkaistu Lloyds Register -luokitus ilman kirjaimia LR

4. aluksen ERI-tunnistenumero

5. ENI-numero (European Navigation Identification), aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero

6. harmonoitu tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmä (HS, tavarat)

7. Yhdistetty nimikkeistö (CN, tavarat)

8. kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus (tavarat)

9. YK:n vaarallisten aineiden tunniste (UNDG)

10. vaarallisten aineiden kansainvälinen merikuljetussäännöstö (IMDG)

11. ADN/ADNR

12. YK:n maatunnus ja kansallisuustunnus

13. YK:n kaupan ja liikenteen sijaintikoodi (UNLOCODE)

14. väyläjakson koodi

15. terminaalin koodi

16. kontin koko- ja tyyppikoodi

17. kontin tunnistekoodi

18. kollityypin koodi

19. käsittelyohjeet

20. satamaan poikkeamisen tarkoitus

21. lastin laji.

Seuraavassa annetaan yksityiskohtaisia tietoja ja huomautuksia näiden koodien soveltamisesta sisävesiliikenteessä sekä ohjeita käyttäjälle. Alus- tai yhdistelmätyypin koodit on annettu kooditaulukoissa useilla kielillä. Yllä mainittujen koodien 12–15 alkioiden yhdistelmä määritellään 2.7 luvussa.

2.4.1. Koodien ja viitetaulukkojen ajantasaistaminen

Koodit ja viitteet on pidettävä yhtenäisinä, ja lukuisten taulukkojen edellytetään ehdottomasti olevan vakaita ja yhtenäisiä, joten lukuisten koodien ylläpitäminen, julkaiseminen ja käyttö edellyttävät tiukkoja menetelmiä ja prosesseja.

Kaikkien elektronisissa ilmoitussanomissa käytettävien koodien ja viitetaulukoiden ylläpidon helpottamiseksi koodit ja viitteet on jaoteltu kuuteen luokkaan.

Luokka A

Virallisen organisaation ylläpitämät kansainväliset koodit ja viitteet, joita käytetään ainoana lajissaan. Kansainvälinen organisaatio vastaa uusien tai muutettujen koodien julkaisemisesta ja ilmoittaa lisäksi, milloin uudet koodit on otettava käyttöön. Organisaatio koordinoi taulukoihin tehtävien muutosten soveltamista, mutta elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä käsittelevä asiantuntijaryhmä ilmoittaa kyseisten järjestelmien osalta, mistä lähtien koodeja käytetään sanomissa. Esimerkkejä: UNDG- (5), IMDG- (6), ADN/ADNR/D- (7) ja HS/TARIC- (8) -säännöstöt ja -koodit.

Luokka B

Tunnustetun kansainvälisen organisaation, kuten ISO:n tai UN/ECE:n, ylläpitämät kansainväliset koodit ja viitteet. Käyttäjävaatimusten perusteella taulukoihin tehtävät muutokset julkaistaan säännöllisin väliajoin, ja käyttäjäyhteisöt koordinoivat muutoksia.. Esimerkkejä: UN/LOCODES (9), kuljetusvälinelajit, liikennemuoto-, maa- ja valuuttatunnukset, rahtikulut ja -maksut.

Luokka C

Liiketoimintaan liittyvät koodit ja viitteet, joiden ylläpidosta vastaa yksityinen tai julkinen ja yksityinen organisaatio kuten EAN, Lloyds, Protect. Esimerkkejä: IMO-numerot ja EAN-osoitekoodit.

Luokka D

Julkisen organisaation ylläpitämät alueelliset koodit ja viitteet, joita käytetään tietyllä alalla. Esimerkkejä: väyläjakson kodit ja ECDIS-viitteet.

Luokka E

Julkisen sektorin ylläpitämät tai julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyönä ylläpidetyt kansalliset koodit ja viitteet. Esimerkki: NST/R.

Luokka F

Sanomissa käytetyt standardikoodit ja -viitteet, jotka ovat standardisanoman osia ja kuvattu sanomassa sellaisina. Sanomankehityksestä vastaavat elimet koordinoivat muutoksia. Esimerkkejä: tarkenteet, syntaksikoodit, tunnisteet ja toimintokoodit.

Edellä luokassa A mainitut kansainväliset koodit ja viitteet antaa yleensä tavaroiden lähettäjä. Koodien antaminen on pakollista asiankuuluvien sääntöjen ja säädösten mukaisesti, jotta toimivaltaisten viranomaisten valvonta- ja hätätoimenpiteet ovat mahdollisia ja helpottuvat.

Kaikkien muiden luokkien osalta julkaisija pitää usein yllä elektronisissa ilmoittautumissanomissa ja muissa sisävesiliikenteen sanomissa käytettävää koodien ja viitteiden osajoukkoa. Näin taulukoihin lisättävien uusien ja muutettujen koodien yhtenäistetty käyttö ja soveltaminen voidaan toteuttaa koordinoidusti.

Eri sanomien kehityksestä vastaava organisaatio ilmoitetaan tietoalkiossa UNH 0051 tai sanomien soveltamisohjeissa tai alla mainituissa kooditaulukoissa.

2.4.2. Kooditaulukkojen kuvaukset

2.4.2.1. Alus- tai yhdistelmätyyppi

KOKO OTSIKKO Kuljetusvälinelajien koodit Liitteessä 2 oleva 2.5 luku: Sisävesiliikenne LYHENNE YK:n suositus nro 28 LAATIJAVIRANOMAINEN UNECE/CEFACT http://www.unece.org/cefact OIKEUSPERUSTA YK:n suositus nro 28, ECE/Trade/276; 2001/23 NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ Maaliskuu 2001 MUUTOS UN/CEFACT 2002 RAKENNE 4-merkkinen aakkosnumeerinen koodi: 1 merkki: 1 = meriliikenne, 8 = sisävesiliikenne 2 merkkiä: alus tai kytkye 1 merkki: 6 luvun mukainen alajaottelu LYHYT KUVAUS Suosituksella annetaan yleinen koodiluettelo kuljetusvälinelajin tunnistamiseksi. Se on erityisen tärkeä kuljetusyrityksille ja -palveluntoimittajille, tullille ja muille viranomaisille, tilastokeskuksille, huolitsijoille, lastinantajille, vastaanottajille ja muille kuljetuksen osapuolille. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT YK:n suositus nro 19 TIETOLÄHTEET http://www.unece.org/cefact/recommendations/rec_index.htm http://www.RISexpertgroups.org KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE EY HUOMAUTUKSET Pääasiallista koodistoa hallinnoi kansainvälinen elin (UN/ECE). Yhtenäisyyden takaamiseksi kaikissa RIS-sovelluksissa voidaan käyttää yhtä koodistoa, joka kattaa myös muut alustyypit.





Esimerkki 8010 Motor freighter (Inland) (moottorirahtilaiva, sisävesiliikenne) 1500 General cargo vessel (sea) (kappaletavaralastialus, meriliikenne) Käyttö soveltamisohjeissa TDT/C228/8179 (kytkye) EQD(B)/C224/8155 (alus) Liitteet UN/ECE suositus nro 28: Kuljetusvälinelajien koodit, sisävesiliikenteen koodiluettelon kuvaukset useilla kielillä kansallisten edellytysten mukaisesti

2.4.2.2. Aluksen virallinen numero (OFS)

KOKO OTSIKKO Aluksen virallinen numero LYHENNE OFS LAATIJAVIRANOMAINEN Reinin navigaation keskuskomissio (RNKK) OIKEUSPERUSTA § 2.18 Rheinschiffsuntersuchungsordnung NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ ------ MUUTOS ------ RAKENNE 2-merkkinen maatunnus (an) 5-merkkinen rekisteröintinumero (an) Maatunnukset: 01 – 19 Ranska 20 – 39 Alankomaat 40 – 49 Saksa 60 – 69 Belgia 70 – 79 Sveitsi 80 – 99 muut maat LYHYT KUVAUS ----- MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT ----- KÄYTTÖ Sisävesiliikenne TIETOLÄHTEET ----- KIELET ----- JULKAISIJAN OSOITE Commission centrale pour la navigation du Rhin, 2, Place de la Republique, F-67082 Strasbourg Cedex, HUOMAUTUKSET Tunnus korvataan eurooppalaisella aluksen tunnistenumerolla, sellaisena kuin se on määritelty Rheinschiffsuntersuchungsordnung-ohjeissa sekä direktiiviin 2006/87/EY (10) liitteessä II olevassa 2.18 artiklassa.





Esimerkki 4112345 Germany, Gerda (Saksa, Gerda) Käyttö soveltamisohjeissa TDT/C222/8213 EQD(1)/C237/8260 SGP/C237/8260

2.4.2.3. Aluksen IMO-numero

KOKO OTSIKKO Aluksen IMO-numero LYHENNE IMO-nro LAATIJAVIRANOMAINEN Kansainvälinen merenkulkujärjestö / Lloyds OIKEUSPERUSTA IMO:n päätöslauselma A.600(15), SOLAS-yleissopimuksen XI luvun 3 sääntö NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ ----- MUUTOS Ajantasaistetaan päivittäin RAKENNE Lloyd's Register of Shipping (LR) (7-merkkinen) numero. LYHYT KUVAUS IMO:n päätöslauselman tavoitteena on, että jokainen alus merkitään pysyvällä numerolla tunnistamista varten. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT ----- KÄYTTÖ Merellä liikennöivät alukset TIETOLÄHTEET www.ships-register.com. KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE International Maritime Organization 4 Albert Embankment London SE1 7SR United Kingdom





Esimerkki Alus dwt 2774 Danchem East 9031624 Käyttö soveltamisohjeissa TDT/C222/8213 EQD(1)/C237/8260 SGP/C237/8260

2.4.2.4. Elektronisen ilmoittautumisjärjestelmän numero (aluksen tunnistamista varten) ERN

KOKO OTSIKKO Elektronisen ilmoittautumisjärjestelmän numero (aluksen tunnistamista varten) LYHENNE ERN LAATIJAVIRANOMAINEN Rijkswaterstaat, Alankomaat OIKEUSPERUSTA ----- NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ ----- KÄYTTÖAJAN PÄÄTTYMINEN ----- MUUTOS ----- RAKENNE 8-merkkinen numero LYHYT KUVAUS ----- MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT ----- KÄYTTÖ Elektronisessa ilmoittautumisjärjestelmässä aluksille, joilla ei ole OFS-numeroa tai IMO-numeroa TIETOLÄHTEET www.risexpertgroups.org KIELET JULKAISIJAN OSOITE ERI-helpdesk@risexpertgroups.org HUOMAUTUKSET Tämä koodi korvataan eurooppalaisella aluksen tunnistenumerolla, sellaisena kuin se on määritelty direktiiviin 2006/87/EY liitteessä II olevassa 2.18 artiklassa.





Esimerkki 12345678 Renate Käyttö soveltamisohjeissa TDT/C222/8213 EQD(1)/C237/8260 SGP/C237/8260

2.4.2.5. Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero

KOKO OTSIKKO Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero LYHENNE ENI LAATIJAVIRANOMAINEN Euroopan unioni OIKEUSPERUSTA Direktiivit 2006/87/EY ja 2005/44/EY NYKYINEN TILA ----- TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ ----- KÄYTTÖAJAN PÄÄTTYMINEN ----- MUUTOS Tehdään jatkuvasti RAKENNE 8-merkkinen numero LYHYT KUVAUS Yksilöllisen eurooppalaisen navigointitunnisteen tai aluksen yksilöllisen eurooppalaisen tunnistenumeron tarkoituksena on, että jokaisen aluksen runko merkitään pysyvällä numerolla tunnistamista varten. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT IMO-numero, ERN-numero, OFS-numero KÄYTTÖ Elektroninen alusten ilmoittautumisjärjestelmä, alusten paikannus ja seuranta sekä alusten sertifiointi sisävesiliikenteessä. TIETOLÄHTEET a) Toimivaltaiset viranomaiset pitävät rekisteriä. Muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille annetaan rekisterin käyttöoikeus. b) Alusten eurooppalaisten tunnistenumeroiden tietokanta. c) Mannheimin yleissopimuksen allekirjoittaneet valtiot ja muut osapuolet hallinnollisten sopimusten perusteella. KIELET ----- JULKAISIJAN OSOITE EU:n jäsenvaltiot ja Mannheimin yleissopimuksen sopimuspuolet HUOMAUTUKSET Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero ENI koostuu kahdeksasta arabialaisesta numerosta. Ensimmäiset kolme merkkiä ovat nimitetyn toimivaltaisen viranomaisen tunniste. Seuraavat viisi merkkiä ovat sarjanumero. Katso myös 2.5 luku.





Esimerkki 12345678 Käyttö soveltamisohjeissa TDT, EQD (V1 ja V2-V15) CNI/GID ja CNI/GID/DGS, tunniste 1311

2.4.2.6. Harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän koodi (HS-koodi)

KOKO OTSIKKO Harmonoitu tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmä LYHENNE HS; harmonoitu järjestelmä LAATIJAVIRANOMAINEN Maailman tullijärjestö OIKEUSPERUSTA Harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskeva kansainvälinen yleissopimus NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 1. tammikuuta 2007 MUUTOS Periaatteessa tarkistetaan viiden vuoden välein. RAKENNE 7 466 otsikkoa järjestettynä neljälle hierarkkiselle tasolle Taso 1: osat, joiden tunnisteina roomalaiset numerot (I–XXI) Taso 2: luvut, joiden tunnisteina 2-merkkiset numeeriset koodit Taso 3: otsikot, joiden tunnisteina 4-merkkiset numeeriset koodit Taso 4: alaotsikot, joiden tunnisteina 6-merkkiset numeeriset koodit LYHYT KUVAUS Harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskeva kansainvälinen yleissopimus on tavaroiden raaka-aineisiin ja tuotantovaiheeseen perustuva luokittelujärjestelmä. Harmonoitu järjestelmä on perusta, jolta YK:n tilasto-osasto ja EU:n tilastotoimisto (Eurostat) yhdessä pyrkivät yhdenmukaistamaan kansainvälisiä talousalan luokituksia. Sen nimikkeet ja alanimikkeet ovat olennaisia termejä, joihin teollisesti tuotettujen tavaroiden tuoteluokitukset perustuvat. Tavoitteet: a) yhdenmukaistaa ulkoisen kaupan tavaraluokitukset, jotta voidaan taata suora vastaavuus; ja b) yhdenmukaistaa maiden ulkoista kauppaa koskevien tilastot, jotta voidaan taata niiden kansainvälinen vertailukelpoisuus. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT Yhdistetty nimikkeistö (CN): yhteinen sopimus 6-merkkisestä tasosta; NST/R 3-merkkisellä tasolla. KÄYTTÖ Tuotteet TIETOLÄHTEET Maailman tullijärjestö Rue de l'industrie, 26-39 B-1040 Bryssel www.wcoomd.org Tulliyhteistyöneuvosto, Bryssel KIELET Mm. hollanti, englanti, ranska ja saksa JULKAISIJAN OSOITE ERI-asiantuntijaryhmä ylläpitää elektronisen ilmoittautumisjärjestelmän sanomissa käytettävien koodien osajoukkoa. HUOMAUTUKSET Euroopan unioni on jakanut harmonoidun järjestelmän luokittelua edelleen yhdistettyä nimikkeistöä (CN) koskevassa luokittelujärjestelmässä.





Esimerkki 730110 Sheet piling of iron or steel (raudasta tai teräksestä valmistetut paalutuslevytuotteet) 310210 Mineral or chemical fertilisers, ammonium sulphate (kivennäis- tai keinolannoitteet, ammoniumsulfaatti) Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/FTX(1)/C108/4440 CNI/GID/FTX(2)/C108/4440

2.4.2.7. Yhdistetty nimikkeistö (CN)

KOKO OTSIKKO Yhdistetty nimikkeistö LYHENNE CN LAATIJAVIRANOMAINEN EU:n komissio, tilastotoimisto (Eurostat) OIKEUSPERUSTA Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23. heinäkuuta 1987 NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ ----- MUUTOS Vuosittainen tarkistus 1. tammikuuta RAKENNE 8-merkkinen numeerinen tunnus: 19 581 otsikkoa järjestettynä viidelle hierarkkiselle tasolle Taso 1: osat, joiden tunnisteina roomalaiset numerot (I–XXI) Taso 2: luvut, joiden tunnisteina 2-merkkiset numeeriset koodit Taso 3: otsikot, joiden tunnisteina 4-merkkiset numeeriset koodit Taso 4: alaotsikot, joiden tunnisteina 6-merkkiset numeeriset koodit taso 5: luokat, joiden tunnisteina 8-merkkiset numeeriset koodit LYHYT KUVAUS Yhdistetty nimikkeistö on EU:ssa ulkomaankaupan tilastoinnissa käytetty tavaraluokitus. Sitä käytetään myös EU:n tulleissa. Luokittelu perustuu harmonoituun järjestelmään (HS), joka jaotellaan tarvittaessa osiin ulkomaankaupan, maatalouden sääntelyn ja tullin tarkoituksia varten. Yhdistetty nimikkeistö otettiin käyttöön vuonna 1988 yhdessä harmonoidun järjestelmän kanssa. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT HS-koodi: yhteinen sopimus 6-merkkisestä tasosta; NST/R 3-merkkisellä tasolla. KÄYTTÖ Tuotteet TIETOLÄHTEET http://ec.europa.eu/taxation_customs KIELET Kaikki EU-kielet JULKAISIJAN OSOITE Euroopan komissio, verotuksen ja tulliliiton pääosasto HUOMAUTUKSET -----





Käyttö soveltamisohjeissa Epäsuorasti HS-koodin kautta

2.4.2.8. Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus, tarkistettu (NST) 2000

KOKO OTSIKKO Nomenclature uniforme de marchandises pour les Statistiques de Transport / Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus, tarkistettu LYHENNE NST 2000 LAATIJAVIRANOMAINEN EU:n komissio, tilastotoimisto (Eurostat) OIKEUSPERUSTA EU:n tilastointia koskeva asetus NYKYINEN TILA ----- TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 1. tammikuuta 2007 MUUTOS Säännöllisesti kahden vuoden välein RAKENNE 2-merkkinen NST 2000 Taso 1: 2-merkkinen CPA-luokituksen alajaottelu LYHYT KUVAUS HS-koodi yhteen suuntaan (HS > NST), CSTE-tavaraluokitus (Commodity Classification for Transport Statistics in Europe) EU:n liikennealan tilastoja varten MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT Tuotteet, HS-koodi yhteen suuntaan (HS > NST) KÄYTTÖ Tuotteet TIETOLÄHTEET http://ec.europa.eu/comm/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=NSTR_1967&StrLanguageCode=EN&IntPcKey KIELET Mm. hollanti, englanti, ranska ja saksa JULKAISIJAN OSOITE Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat) Unit C2 Batiment BECH A3/112 L-2920 Luxemburg HUOMAUTUKSET -----

a) Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus, tarkistettu (NST/R)

KOKO OTSIKKO Nomenclature uniforme de marchandises pour les Statistiques de Transport / Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus, tarkistettu LYHENNE NST / R LAATIJAVIRANOMAINEN EU:n komissio, tilastotoimisto (Eurostat) OIKEUSPERUSTA ------ NYKYINEN TILA Toiminnallinen, mutta tarkistetaan parhaillaan TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 1. tammikuuta 1967 MUUTOS Säännöllisesti kahden vuoden välein RAKENNE 3-merkkinen numeerinen tunnus Taso 1: 10 lukua, joiden tunnisteina 1-merkkiset numeeriset koodit (0–9) Taso 2: 52 ryhmää, joiden tunnisteina 2-merkkiset numeeriset koodit Taso 3: 176 otsikkoa, joiden tunnisteina 3-merkkiset numeeriset koodit LYHYT KUVAUS Tilastotoimisto Eurostat on laatinut NST/R:n kansallista ja kansainvälistä liikennettä koskevien tilastojen yhtenäistämiseksi Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioissa. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT CSTE-tavaraluokitus HS-koodi yhteen suuntaan (HS > NST/R) KÄYTTÖ Tuotteet TIETOLÄHTEET http://ec.europa.eu/comm/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=NSTR_1967&StrLanguageCode=EN&IntPcKey KIELET Mm. hollanti, englanti, ranska ja saksa JULKAISIJAN OSOITE Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat) Unit C2 Batiment BECH A3/112 L-2920 Luxemburg HUOMAUTUKSET -----





Esimerkki 729 Composite and other manufactured fertilisers (yhdistelmälannoitteet ja muut teolliset lannoitteet) 321 Motor sprit (moottoripolttoaine) Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/FTX(2)/C108/4440

b) Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus, tarkistettu – Alankomaat (NST/R NL)

KOKO OTSIKKO Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus, tarkistettu, Alankomaat LYHENNE NST/R-NL LAATIJAVIRANOMAINEN ----- OIKEUSPERUSTA ----- NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ ----- MUUTOS Säännöllisesti kahden vuoden välein RAKENNE 4-merkkinen numeerinen tunnus LYHYT KUVAUS NST/R-NL perustuu tilastotoimisto Eurostatin 3-merkkiseen NST/R-luokitteluun MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT NST/R, HS-koodi yhteen suuntaan (HS > NST/R) KÄYTTÖ Tilastot TIETOLÄHTEET ----- KIELET Hollanti JULKAISIJAN OSOITE ----- HUOMAUTUKSET Tasolla 4 ei yhteensopiva NST/R-FR:n ja NST/R-DE:n kanssa





Esimerkki 7290 Mengmeststoffen en andere gefabriceerde meststoffen (mm. lannoitteet) 3210 Benzine (bensiini) Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/FTX(2)/C108/4440

c) Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus, tarkistettu – Ranska (NST/R FR)

KOKO OTSIKKO Nomenclature uniforme de marchandises pour les Statistiques de Transport LYHENNE NST/R-FR LAATIJAVIRANOMAINEN ----- OIKEUSPERUSTA ----- NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ ----- MUUTOS Säännöllisesti kahden vuoden välein RAKENNE 4-merkkinen numeerinen tunnus LYHYT KUVAUS NST/R-FR perustuu tilastotoimisto Eurostatin 3-merkkiseen NST/R-luokitteluun MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT NST/R, HS-koodi yhteen suuntaan (HS > NST/R) KÄYTTÖ Väylämaksujen laskutus, tilastot TIETOLÄHTEET ----- KIELET Ranska JULKAISIJAN OSOITE ----- HUOMAUTUKSET Tasolla 4 ei yhteensopiva NST/R-NL:n ja NST/R-DE:n kanssa





Esimerkki 7291 Engrais composes et autres engrais manufactures (moniravinteiset lannoitteet ja muut teolliset lannoitteet) 3210 Essence de petrole (bensiini) Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/FTX(2)/C108/4440

d) Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus, tarkistettu – Saksa (NST/R DE)

KOKO OTSIKKO Güterverzeichnis für den Verkehr auf deutschen Binnenwasserstraßen LYHENNE GV-Binnenwasserstraßen; NST/R-DE LAATIJAVIRANOMAINEN Wasser- und Schifffahrtsdirektion West, Münster OIKEUSPERUSTA Saksan liikenneministeriön määräys NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 1. tammikuuta 1986 MUUTOS Säännöllisesti kahden vuoden välein RAKENNE 4-merkkinen numeerinen tunnus Taso 1: 10 lukua, joiden tunnisteina 1-merkkiset numeeriset koodit (0–9) Taso 2: 52 ryhmää, joiden tunnisteina 2-merkkiset numeeriset koodit Taso 3: 176 otsikkoa, joiden tunnisteina 3-merkkiset numeeriset koodit Taso 4: 1-merkkinen laskutusta ja tilastoja koskeva muutos LYHYT KUVAUS GV-Binnenwasserstraßen perustuu tilastotoimisto Eurostatin 3-merkkiseen NST/R-luokitteluun ja Saksan tilastolaitoksen (Statistisches Bundesamt) Güterverzeichnis 1969 -julkaisuun. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT NST/R, HS-koodi yhteen suuntaan (HS > NST/R) Güterverzeichnis für die Verkehrsstatistik (GV) KÄYTTÖ Väylämaksujen laskutus, tilastot TIETOLÄHTEET WSD West, Münster KIELET Saksa JULKAISIJAN OSOITE Katso edellä HUOMAUTUKSET Tasolla 4 ei yhteensopiva NST/R-FR:n ja NST/R-NL:n kanssa





Esimerkki 7290 Mineralische Mehrstoffnährdünger (mineraaliset komposiittilannoitteet) 3210 Benzin (bensiini) Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/FTX(2)/C108/4440

2.4.2.9. YK:n vaarallisten aineiden tunniste (UNDG)

KOKO OTSIKKO YK:n suositukset vaarallisten tavaroiden kuljettamisesta, Liite: mallimääräykset (Model Regulations) Osa 3: vaarallisten aineiden luettelo Lisäys A: yleisten ja muuten määrittelemättömien kuljetusnimien luettelo (List of generic and N.O.S. proper shipping names) LYHENNE YK:n mallimääräykset (UN Model Regulations); UNDG LAATIJAVIRANOMAINEN UN/ECE OIKEUSPERUSTA ----- NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ Vuodesta 1956, mallimääräykset 1996 MUUTOS RAKENNE 4-merkkinen numeerinen tunnus LYHYT KUVAUS YK:n suositukset vaarallisten tavaroiden kuljettamisesta liittyvät pääasiassa seuraaviin aloihin: — Yleisimpien kuljetettujen vaarallisten aineiden luettelo ja niiden tunnisteet ja luokittelu; — Laivausmenettelyt; — Pakkausstandardit, testausmenettelyt ja sertifiointi; — Multimodaalisten säiliökonttien standardit, testausmenettelyt ja sertifiointi. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT IMDG-säännöstö KÄYTTÖ Vaarallisten aineiden kuljetus TIETOLÄHTEET http://www.unece.org/trans/danger/publi/unrec/ KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE YK:n Euroopan talouskomission liikenneosasto Palais des nations CH-1211 Geneve 10 www.unece.org HUOMAUTUKSET Tässä standardissa käytetään ainoastaan 4-merkkistä YK:n antamaa numeroa (ei luokkaa ja osastoa)





Esimerkki 1967 Gas sample, non-pressurised, toxic (kaasunäyte, ei-paineistettu, myrkyllinen) Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/DGS/C234/7124

2.4.2.10. Vaarallisten aineiden kansainvälinen merikuljetussäännöstö (IMDG)

KOKO OTSIKKO Vaarallisten aineiden kansainvälinen merikuljetussäännöstö LYHENNE IMDG-säännöstö LAATIJAVIRANOMAINEN Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO OIKEUSPERUSTA ----- NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 18. toukokuuta 1965 MUUTOS 1. tammikuuta 2001 (30. muutos), noin kahden vuoden välein RAKENNE 2-merkkinen numeerinen tunnus: 1-merkkinen numeerinen luokan tunnus 1-merkkinen numeerinen osaston tunnus LYHYT KUVAUS IMDG-säännöstö kattaa suurimman osan vesiteitse kuljetettavista vaarallisten aineista. Suositellaan, että hallitukset ottavat säännöstön kansallisten säännösten perustaksi yhdessä SOLAS-yleissopimuksen kanssa. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT Säännöstö perustuu vaarallisten tavaroiden kuljettamista koskeviin YK:n suosituksiin (UNDG) KÄYTTÖ Vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetus TIETOLÄHTEET www.imo.org KIELET Hollanti, englanti, ranska ja saksa JULKAISIJAN OSOITE International Maritime Organization 4 Albert Embankment London SE1 7SR United Kingdom HUOMAUTUKSET Sisävesiliikenteessä voidaan käyttää IMOn säännöstöä, koska se on usein entuudestaan tuttu. Tarvittaessa on lisättävä IMDG-säännöstöä vastaava ADN/R-koodi





Esimerkki 32 Flammable liquid, not otherwise specified (Ethanol) (tarkemmin määrittelemätön syttyvä neste (etanoli)) Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/DGS/C205/8351

2.4.2.11. ADN/R/D

KOKO OTSIKKO Accord européen relatif au transport international des marchandises dangereuses par voie de navigation intérieure (du Rhin, du Danube) (eurooppalainen sopimus vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista (Reinillä ja Tonavalla)) LYHENNE ADN/R/D LAATIJAVIRANOMAINEN Reinin navigaation keskuskomissio Tonavan komissio YK:n Euroopan talouskomissio OIKEUSPERUSTA ----- NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ Toiminnassa MUUTOS Säännöllisesti kahden vuoden välein ilmoituksen mukaisesti RAKENNE Kuivalastialuksilla kuljetettavat tavarat: – YK:n antama numero – Aineen nimi (ADNR:n 3 osan A-taulukon mukaan) – Luokka – Vaarallisuusluokituskoodi – Pakkausryhmä – Vaarallisia aineita koskeva kyltti (merkki) Säiliöaluksissa kuljetettavat tavarat: – YK:n antama numero – Aineen nimi (ADNR:n 3 osan C-taulukon mukaan) – Luokka – Pakkausryhmä LYHYT KUVAUS ADN, eurooppalainen sopimus vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista, korvaa useat alueelliset sopimukset. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT ADN, ADR KÄYTTÖ Vaarallisten aineiden kuljetus sisävesiliikenteessä TIETOLÄHTEET www.ccr-zkr.org www.danubecom-intern.org http://www.unece.org/trans/danger/publi/adn/adn_treaty.html KIELET Hollanti, ranska ja saksa JULKAISIJAN OSOITE Commission centrale pour la navigation du Rhin, 2, Place de la Republique, F-67082 Strasbourg Cedex, UN Economic Commission for Europe, Palais des Nations, CH-1211 Geneva 10, Switzerland HUOMAUTUKSET Vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista tehdyn eurooppalaisen sopimuksen (ADN) säännöksiä sovelletaan (ADN) Reinin säännöstöön (ADNR) ja Tonavan säännöstöön (ADND). ADR/RID/ADN:n vuoden 2007 painos on yhdenmukaistettu YK:n mallimääräysten 14. tarkistetun painoksen kanssa ja on voimassa 1. tammikuuta 2007 alkaen.





Esimerkki for dry cargo vessel: (kuivalastialukselle:) for tank vessel: (tankkerille:) 1203; petrol; 3; F1; III; 3 1203; petrol; 3;;III; Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/DGS/C205/8078

2.4.2.12. YK:n maatunnus

KOKO OTSIKKO Maiden nimien tunnuksia koskeva kansainvälinen standardi LYHENNE ISO 3166-1 LAATIJAVIRANOMAINEN Kansainvälinen standardisoimisjärjestö (ISO) OIKEUSPERUSTA YK:n suositus nro 3 (maiden nimien tunnukset) NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 1974 MUUTOS ISO 3166-1 -standardin mukaisesti RAKENNE 2-merkkinen kirjaintunnus (periaatteessa käytettävä) 3-merkkinen numeerinen tunnus (vaihtoehtoisesti) LYHYT KUVAUS ISO on määrittänyt jokaiselle luetteloidulle maalle yksilöidyn kaksikirjaimisen tunnuksen ja 3-merkkisen numeerisen tunnuksen, joka on tarkoitettu vaihtoehdoksi sellaisia sovelluksia varten, joissa ei voida käyttää aakkosia. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT UN/LOCODE KÄYTTÖ Koodia käytetään tämän standardin yhdistetyn sijaintikoodin yhtenä alkiona TIETOLÄHTEET UN/ECE www.unece.org/locode KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE http://www.unece.org/cefact HUOMAUTUKSET Katso 2.7 luvusta, miten kaksikirjaiminen maatunnus yhdistetään sijaintikoodiin.





Esimerkki BE Belgium (Belgia) Käyttö soveltamisohjeissa ERINOT-sanoma: TDT/C222/8453 NAD(1)/3207 NAD(2)/3207 ERIRSP-sanoma NAD(1)/3207

2.4.2.13. YK:n sijaintikoodi - UN/LOCODE

KOKO OTSIKKO YK:n sijaintikoodi kauppaa ja liikennettä varten LYHENNE UN/LOCODE LAATIJAVIRANOMAINEN UNECE/CEFACT OIKEUSPERUSTA UN/ECE suositus nro 16 NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 1980 MUUTOS 2006-2 RAKENNE ISO 3166-1 -standardin mukainen maatunnus (2-merkkinen kirjaintunnus), jonka perässä väli ja 3-merkkinen kirjaintunnus paikan nimille (5 merkkiä) Paikan nimi (a…29) Alajaottelu ISO 3166-2, vaihtoehtoinen (a..3) Toiminto, pakollinen (an 5) Huomautukset, vaihtoehtoinen (an..45) Maantieteelliset koordinaatit (000N 0000 W, 000 S 00000 E) LYHYT KUVAUS YK suosittelee käyttämään viisikirjaimista tunnusta, jonka avulla lyhennetään kansainvälisen kaupan yhteydessä käytettävien tärkeiden paikkojen nimet, kuten satamien, lentokenttien, sisävesiliikenteen rahtiterminaalien ja muiden sellaisten paikkojen nimet, joissa voidaan suorittaa tavaroiden tulliselvitykset ja joiden nimet on esitettävä yksiselitteisesti kansainvälisen kaupan osapuolten välisessä tiedonvaihdossa. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT YK:n maatunnus KÄYTTÖ Koodia käytetään tämän standardin yhdistetyn sijaintikoodin yhtenä alkiona. TIETOLÄHTEET www.unece.org/locode KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE UN/ECE HUOMAUTUKSET Katso 2.7 luvusta, miten sijaintikoodin alkiot yhdistetään.





Esimerkki BEBRU Belgium Brussels (Belgia, Bryssel) Käyttö soveltamisohjeissa TDT/LOC (1..9)/C517/3225 CNI/LOC(1..2) /C517/3225 Katso Tämä asiakirja ja soveltamisohjeet ”Definition of the revised location and terminal code” julkaisija: Ministry of Transport and Public Works Traffic and Transport Advisory Service Toukokuu 2002

2.4.2.14. Väyläjakson koodi

KOKO OTSIKKO Väyläjakson koodi LYHENNE LAATIJAVIRANOMAINEN Kansalliset vesiteistä vastaavat viranomaiset OIKEUSPERUSTA ----- NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ ----- MUUTOS ----- RAKENNE 5-merkkinen numeerinen tunnus LYHYT KUVAUS Vesiväyläverkko on jaettu osa-alueisiin. Ne voivat olla kokonaisia jokia tai kanaaleja, joiden pituus on yli 100 km, tai pieniä väylänosia. Osa-alueen sisällä sijaitsevan paikan sijainti voidaan ilmoittaa hehtometrilukemana tai terminaalin tai kauttakulkukohdan nimellä (koodilla). MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT UNLOCODE KÄYTTÖ Vesiteiden numerointi kansallisessa verkossa. Koodia käytetään tämän standardin yhdistetyn sijaintikoodin yhtenä alkiona. TIETOLÄHTEET ----- KIELET ----- JULKAISIJAN OSOITE Kansalliset vesiteistä vastaavat viranomaiset. Koordinointi: ERI-asiantuntijaryhmä. HUOMAUTUKSET Katso 2.7 luvusta, miten sijaintikoodin alkiot yhdistetään.





Esimerkki 03937 Rhein, Rüdesheimer Fahrwasser 02552 Oude Maas at Dordrecht Käyttö soveltamisohjeissa TDT/LOC/C517/3225 CNI/LOC/C517/3225 Katso Tämä asiakirja ja soveltamisohjeet ”Definition of the revised location and terminal code” Huomautus 1: Jos väyläjakson koodi ei ole tiedossa, kenttä täytetään nollilla. Huomautus 2: Katso 2.7 luvusta, miten sijaintikoodin alkiot yhdistetään.

2.4.2.15. Terminaalin koodi

KOKO OTSIKKO Terminaalin koodi LYHENNE ----- LAATIJAVIRANOMAINEN Kansalliset vesiteistä vastaavat viranomaiset OIKEUSPERUSTA ----- NYKYINEN TILA Versio 2, huhtikuu 2000 TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ ----- MUUTOS Säännöllisin väliajoin RAKENNE Terminaalityyppi (1-merkkinen numeerinen tunnus) terminaalin numero (5-merkkinen aakkosnumeerinen tunnus) LYHYT KUVAUS Terminaalin sijainnin tarkempi erittely maan sataman sijainnin yhteydessä MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT UNLOCODE KÄYTTÖ Koodia käytetään tämän standardin yhdistetyn sijaintikoodin yhtenä alkiona. Katso 2.7 luvusta sijaintikoodin alkioiden yhdistelmä ja koodijärjestelmien ylläpitoa koskevat säännöt. TIETOLÄHTEET www.risexpertgroups.org KIELET ----- JULKAISIJAN OSOITE Kansalliset vesiteistä vastaavat viranomaiset. Koordinointi: ERI-asiantuntijaryhmä. HUOMAUTUKSET On erittäin tärkeää, että koodeja ylläpidetään siten, että saavutetaan mahdollisimman vakaa ja johdonmukainen lopputulos, jolla varmistetaan, ettei koodistoon tarvita muita muutoksia kuin lisäyksiä ja poistoja. Katso2.7 luvusta sijaintikoodin alkioiden yhdistelmä.





Esimerkki LEUVE Leuvehaven at Rotterdam, NL Käyttö soveltamisohjeissa TDT/LOC/C517/3225 CNI/LOC/C517/3225 Katso Soveltamisohjeet ja tämä asiakirja ”Definition of the revised location and terminal code” Huomautus 1: Jos terminaalin koodi ei ole tiedossa, kenttä täytetään nollilla. Huomautus 2: Jokainen maa vastaa omista tiedoistaan. Koordinoinnista ja keskitetystä jakelusta vastaa Rijkswaterstaat, Alankomaat Huomautus 3: Tällä hetkellä terminaalin koodia ylläpitää Bureau Telematica for Rijkswaterstaat

2.4.2.16. Kontin koko- ja tyyppikoodi

KOKO OTSIKKO Kontit - koodit, tunnisteet ja merkitseminen LYHENNE ----- LAATIJAVIRANOMAINEN Kansainvälinen standardisoimisjärjestö (ISO) OIKEUSPERUSTA ISO 6346, luku 4 ja liitteet D ja E NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ ----- MUUTOS 3. painos 1. joulukuuta 1995 RAKENNE Kontin koko; kaksi aakkosnumeerista merkkiä (ensimmäinen on pituus, toinen korkeuden ja leveyden yhdistelmä) Kontin tyyppi: kaksi aakkosnumeerista merkkiä LYHYT KUVAUS Jokaiselle konttityypille on koko- ja tyyppikoodi. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT ISO 6346 – koodit, tunnisteet ja merkitseminen KÄYTTÖ Aina kun tiedossa ja ilmoitettu kaupan tiedonvaihdossa TIETOLÄHTEET www.iso.ch/iso/en KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE http://www.bic-code.org/ HUOMAUTUKSET Koko- ja tyyppikoodit on merkitty kontteihin ja niitä käytetään sellaisinaan elektronisessa ilmoittautumisjärjestelmässä aina, kun ne ovat saatavilla muun tiedonvaihdon yhteydessä, esim. varauksen aikana. Koko- ja tyyppikoodeja käytetään kokonaisuudessaan, tietoa ei jaeta osiin (ISO 6346:1995)





Esimerkki – koko 42 Pituus: 40 jalkaa.; korkeus: 8 jalkaa. 6 tuumaa; leveys: 8 jalkaa. Esimerkki – tyyppi GP General purpose container (yleisrahtikontti) BU Dry bulk container (massatavarakontti) Käyttö soveltamisohjeissa Asiaankuuluvan EQD-segmentin yhteydessä

2.4.2.17. Kontin tunnistekoodi

KOKO OTSIKKO Kontit - koodit, tunnisteet ja merkitseminen LYHENNE ISO koko- ja tyyppikoodit LAATIJAVIRANOMAINEN Kansainvälinen standardisoimisjärjestö OIKEUSPERUSTA ISO 6 346, luku 3, liite A NYKYINEN TILA Käytössä kaikkialla maailmassa kaikissa konteissa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 1995 MUUTOS ----- RAKENNE Omistajan koodi: kolme kirjainta Varusteluokan tunniste: yksi kirjain Sarjanumero: kuusi numeroa Tarkistusnumero: yksi numero LYHYT KUVAUS Tunnistejärjestelmä on tarkoitettu sovellettavaksi yleisesti esimerkiksi asiakirjoissa, tarkastuksessa ja viestinnässä (myös automaattisissa tiedonkäsittelyjärjestelmissä) ja kontteihin tehtävissä merkinnöissä. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT ISO 668, ISO 1496, ISO 8323 KÄYTTÖ ----- TIETOLÄHTEET www.iso.ch/iso/en http://www.bic-code.org/ KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE Bureau International des Conteneurs (BIC), 167 rue de Courcelles, F-75 017 Pariisi, Ranska http://www.bic-code.org/ HUOMAUTUKSET -----





Esimerkki KNLU4713308 NEDLLOYD maritime freight container with serial number 471330, (8 is the check digit) (NEDLLOYD-merirahtikontti, jonka sarjanumero on 471330 (8 on tarkistusnumero)) Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/DGS/SGP/C237/8260

2.4.2.18. Pakkaustyyppi

KOKO OTSIKKO Pakkaustyyppien ja pakkausmateriaalien koodit LYHENNE UN/ECE suositus nro 21 LAATIJAVIRANOMAINEN UN/CEFACT OIKEUSPERUSTA ----- NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ Elokuu 1994 (ECE/TRADE/195) MUUTOS Trade/CEFACT/2002/24 RAKENNE 2-merkkinen aakkosnumeerinen koodiarvo Koodiarvon nimi 2-merkkisen numeerisen koodiarvon kuvaus LYHYT KUVAUS Numeerisen koodijärjestelmän avulla kuvataan tavaroiden ulkonäköä, jotta helpotetaan niiden tunnistamista, tallentamista ja käsittelyä kuljetuksen aikana sekä käsittelymaksujen asettamista. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT ----- KÄYTTÖ ----- TIETOLÄHTEET www.unece.org/cefact KIELET Englanti, ranska ja saksa JULKAISIJAN OSOITE ----- HUOMAUTUKSET Numeerista koodiarvoa ei käytetä tässä standardissa.





Esimerkki BG Bag (pussi) BX Box (laatikko) Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/C213/7065

2.4.2.19. Käsittelyohjeet

KOKO OTSIKKO Käsittelyohjeita kuvaava koodi LYHENNE UN/EDIFACT-tietoalkio 4079 LAATIJAVIRANOMAINEN UN/CEFACT OIKEUSPERUSTA ----- NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 25. heinäkuuta 2005 MUUTOS Trade/CEFACT/2005/ RAKENNE Esitysmuoto: an..3 Koodiarvon nimi 3-merkkisen kirjainkoodin arvon kuvaus LYHYT KUVAUS Kirjainkoodijärjestelmän avulla kuvataan käsittelyohjeita, jotka koskevat satamassa toteutettavia tehtäviä, jotta aluksen käsittelyä ja käsittelymaksujen asettamista voidaan helpottaa. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT ----- KÄYTTÖ UN/EDIFACT-sanomat TIETOLÄHTEET www.unece.org/cefact KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE ----- HUOMAUTUKSET Numeerista koodiarvoa ei käytetä tässä standardissa.





Esimerkki LOA Loading (lastaus) DIS Discharge (purkaminen) RES Re-stow (uudelleenahtaaminen) Käyttö soveltamisohjeissa LOC/HAN/C524/4079

2.4.2.20. Satamaan poikkeamisen tarkoitus

KOKO OTSIKKO Liikennevälineen satamaan poikkeamisen tarkoitusta kuvaava koodi LYHENNE POC C525 LAATIJAVIRANOMAINEN UN/CEFACT OIKEUSPERUSTA ----- NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 25. heinäkuuta 2005 MUUTOS Trade/CEFACT/2005 RAKENNE Esitysmuoto: an..3 2-merkkinen numeerinen koodiarvo Koodiarvon nimi LYHYT KUVAUS Numeerisen koodijärjestelmän avulla kuvataan aluksen satamaan poikkeamisen tarkoitusta tunnistamisen ja tallentamisen helpottamiseksi. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT HAN KÄYTTÖ EDIFACT-sanomat TIETOLÄHTEET www.unece.org/cefact KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE ----- HUOMAUTUKSET Numeerista koodiarvoa käytetään tässä standardissa.





Esimerkki 1 Cargo Operations (lastitoiminnot) 23 Waste Disposal (jätteiden käsittely) Käyttö soveltamisohjeissa TSR/POC/C525/8025

2.4.2.21. Lastin laji

KOKO OTSIKKO Lastin lajin luokittelukoodi LYHENNE UN/EDIFACT 7085 lastin laji LAATIJAVIRANOMAINEN UN/CEFACT OIKEUSPERUSTA ----- NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 25. heinäkuuta 2005 MUUTOS Trade/CEFACT/2005 RAKENNE an..3 2-merkkinen numeerinen koodiarvo Koodiarvon nimi 2-merkkisen numeerisen koodiarvon kuvaus LYHYT KUVAUS Numeerisen koodijärjestelmän avulla määritetään kuljetettavan lastin laji, jotta helpotettaisiin tunnistamista, tallentamista ja käsittelyä sekä maksujen asettamista. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT HAN KÄYTTÖ EDIFACT-sanomat TIETOLÄHTEET www.unece.org/cefact KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE ----- HUOMAUTUKSET Numeerista koodiarvoa käytetään näissä teknisissä eritelmissä.





Esimerkki 5 Other non-containerised (muut ei konteissa olevat) 30 Cargo in bulk (irtolasti) Käyttö soveltamisohjeissa TSR/LOC/HAN/C703/7085

2.5. Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero

— Aluksen yksilöllisen eurooppalaisen tunnistenumeron (ENI), jäljempänä aluksen eurooppalainen tunnistenumero, määritelmä on annettu direktiivin 2006/87/EY liitteessä II olevassa 2.18 artiklassa.

— Jos aluksella ei ole aluksen eurooppalaista tunnistenumeroa ja se tarvitsee tunnistenumeron voidakseen olla mukana jokitiedotuspalveluissa (RIS), alukselle antaa tunnistenumeron sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, jossa alus on rekisteröity tai jossa sillä on kotisatama.

— Sellaisista maista tuleville aluksille, joissa ei voida myöntää aluksen eurooppalaista tunnistenumeroa, aluksen eurooppalaisen tunnistenumeron myöntää toimivaltainen viranomainen siinä jäsenvaltiossa, jossa alus tarvitsee aluksen eurooppalaisen tunnistenumeron voidakseen olla ensimmäistä kertaa mukana jokitiedotuspalveluissa.

— Toimivaltainen viranomainen myöntää todistuksen, josta käy ilmi, että alukselle on annettu eurooppalainen tunnistenumero.

— Yhdelle alukselle voidaan antaa ainoastaan yksi aluksen eurooppalainen tunnistenumero. Aluksen eurooppalainen tunnistenumero annetaan vain kerran, ja se pysyy muuttumattomana aluksen koko elinkaaren ajan.

— Aluksen omistajan tai hänen edustajansa on haettava aluksen eurooppalaista tunnistenumeroa toimivaltaiselta viranomaiselta. Omistaja tai hänen edustajansa vastaa myös siitä, että eurooppalainen tunnistenumero on kiinnitetty alukseen.

— Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle, mitkä toimivaltaiset viranomaiset vastaavat alusten eurooppalaisten tunnistenumeroiden antamisesta. Komissio pitää rekisteriä kyseisistä toimivaltaisista viranomaisista ja kolmansien maiden ilmoittamista toimivaltaisista viranomaisista. Sen on saatettava rekisteri jäsenvaltioiden saataville. Pyynnöstä rekisteri on saatettava myös kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten saataville.

— Jokaisen toimivaltaisen viranomaisen on edellisen kohdan mukaisesti toteutettava kaikki tarvittavat järjestelyt ilmoittaakseen kaikille muille toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat edellisen kohdan mukaisesti ylläpidetyssä rekisterissä, jokaisen myöntämänsä aluksen eurooppalaisen tunnistenumeron sekä aluksen tunnistamiseen liittyvät tiedot direktiivin 2006/87/EY liitteessä II olevan lisäyksen IV mukaisesti.

— Tiedot voidaan saattaa muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja Mannheimin yleissopimuksen allekirjoittaneiden maiden saataville ja, jos voidaan taata sama luottamuksellisuuden taso, hallinnollisia sopimuksia tehneiden kolmansien maiden saataville, jotta voitaisiin toteuttaa hallinnollisia toimenpiteitä vesiliikenteen turvallisuuden ja sujuvuuden säilyttämiseksi.

2.6. ERI-alustyyppien määrittely

KÄYTTÖ V/C M Koodi alajaottelu Nimi Kuvaus Ei 8 00 0 Vessel, type unknown Alus, jonka tyypistä ei ole tietoa V 8 01 0 Motor freighter Moottorikäyttöinen alus, joka on tarkoitettu kappaletavaran kuljettamiseen V 8 02 0 Motor tanker Moottorikäyttöinen alus, joka on tarkoitettu lastin kuljettamiseen säiliöissä V 8 02 1 Motor tanker, liquid cargo, type N Moottorikäyttöinen alus, joka on tarkoitettu nestemäisen lastin kuljettamiseen V 8 02 2 Motor tanker, liquid cargo, type C Moottorikäyttöinen alus, joka on tarkoitettu erikoiskemikaalien kuljettamiseen V 8 02 3 Motor tanker, dry cargo Moottorikäyttöinen alus, joka on tarkoitettu kuivalastin (kuten sementin) kuljettamiseen nesteen tavoin V 8 03 0 Container vessel Alus, joka on tarkoitettu konttien kuljettamiseen V 8 04 0 Gas tanker Alus, jossa on kaasun kuljettamiseen tarkoitetut säilöt C 8 05 0 Motor freighter, tug Moottorikäyttöinen alus, joka on tarkoitettu rahdin kuljettamiseen ja jolla voidaan hinata C 8 06 0 Motor tanker, tug Moottorikäyttöinen alus, joka on tarkoitettu nestemäisen lastin kuljettamiseen ja jolla voidaan hinata C 8 07 0 Motor freighter with one or more ships alongside Moottorikäyttöinen alus, joka on tarkoitettu kappaletavaran kuljettamiseen ja sen vierellä kulkeva yksi tai useampi alus C 8 08 0 Motor freighter with tanker Moottorikäyttöinen alus, joka on tarkoitettu kappaletavaran kuljettamiseen, ja sen vierellä kulkeva alus, joka on tarkoitettu nestemäisen lastin kuljettamiseen C 8 09 0 Motor freighter pushing one or more freighters Moottorikäyttöinen alus, joka on tarkoitettu kappaletavaran kuljettamiseen ja joka työntää yhtä tai useampaa alusta, jotka on myös tarkoitettu kappaletavaran kuljettamiseen C 8 10 0 Motor freighter pushing at least one tank-ship Moottorikäyttöinen alus, joka on tarkoitettu kappaletavaran kuljettamiseen ja joka työntää vähintään yhtä nestemäisen lastin kuljettamiseen tarkoitettua alusta Ei 8 11 0 Tug, freighter Alus, joka on tarkoitettu työntämään tai vetämään toista sellaista alusta, jolla voidaan myös kuljettaa kappaletavaraa Ei 8 12 0 Tug, tanker Alus, joka on tarkoitettu työntämään tai vetämään toista sellaista alusta, jolla voidaan myös kuljettaa nestemäistä lastia C 8 13 0 Tug, freighter, coupled Alus, joka on tarkoitettu työntämään tai vetämään toista sellaista alusta, jolla voidaan myös kuljettaa kappaletavaraa kytkettynä yhteen tai useampaan alukseen C 8 14 0 Tug, freighter/tanker, coupled Alus, joka on tarkoitettu työntämään tai vetämään toista sellaista alusta, jolla voidaan myös kuljettaa kappaletavaraa tai nestemäistä lastia, kun se on kytkettynä yhteen tai useampaan alukseen V 8 15 0 Freightbarge Lotja, joka on tarkoitettu kappaletavaran kuljettamiseen V 8 16 0 Tankbarge Lotja, joka on tarkoitettu lastin kuljettamiseen säiliöissä V 8 16 1 Tankbarge, liquid cargo, type N Lotja, joka on tarkoitettu nestemäisen lastin kuljettamiseen V 8 16 2 Tankbarge, liquid cargo, type C Lotja, joka on tarkoitettu erikoiskemikaalien kuljettamiseen V 8 16 3 Tankbarge, dry cargo Lotja, joka on tarkoitettu kuivalastin (kuten sementin) kuljettamiseen nesteen tavoin V 8 17 0 Freightbarge with containers Lotja, joka on tarkoitettu konttien kuljettamiseen V 8 18 0 Tankbarge, gas Lotja, joka on tarkoitettu kaasun kuljettamiseen C 8 21 0 Pushtow, one cargo barge Alus, joka on tarkoitettu työntämiseen/hinaamiseen ja siten helpottamaan yhden lastiproomun liikkumista C 8 22 0 Pushtow, two cargo barges Yhdistelmä, joka on tarkoitettu työntämiseen/hinaamiseen ja siten helpottamaan kahden lastiproomun liikkumista C 8 23 0 Pushtow, three cargo barges Yhdistelmä, joka on tarkoitettu työntämiseen/hinaamiseen ja siten helpottamaan kolmen lastiproomun liikkumista C 8 24 0 Pushtow, four cargo barges Yhdistelmä, joka on tarkoitettu työntämiseen/hinaamiseen ja siten helpottamaan neljän lastiproomun liikkumista C 8 25 0 Pushtow, five cargo barges Yhdistelmä, joka on tarkoitettu työntämiseen/hinaamiseen ja siten helpottamaan viiden lastiproomun liikkumista C 8 26 0 Pushtow, six cargo barges Yhdistelmä, jota käytetään työntämiseen/hinaamiseen ja siten helpottamaan kuuden lastiproomun liikkumista C 8 27 0 Pushtow, seven cargo barges Yhdistelmä, joka on tarkoitettu työntämiseen/hinaamiseen ja siten helpottamaan seitsemän lastiproomun liikkumista C 8 28 0 Pushtow, eight cargo barges Yhdistelmä, joka on tarkoitettu työntämiseen/hinaamiseen ja siten helpottamaan kahdeksan lastiproomun liikkumista C 8 29 0 Pushtow, nine cargo barges Yhdistelmä, joka on tarkoitettu työntämiseen/hinaamiseen ja siten helpottamaan yhdeksän tai useamman lastiproomun liikkumista C 8 31 0 Pushtow, one gas/tank barge Yhdistelmä, joka on tarkoitettu yhden säiliöaluksen tai kaasua kuljettavan proomun työntämiseen/hinaamiseen C 8 32 0 Pushtow, two barges at least one tanker or gas barge Yhdistelmä, joka on tarkoitettu kahden proomun, joista ainakin toinen on säiliöalus tai kaasua kuljettava proomu, työntämiseen/hinaamiseen C 8 33 0 Pushtow, three barges at least one tanker or gasbarge Yhdistelmä, joka on tarkoitettu kolmen proomun, joista ainakin yksi on säiliöalus tai kaasua kuljettava proomu, työntämiseen/hinaamiseen C 8 34 0 Pushtow, four barges at least one tanker or gasbarge Yhdistelmä, joka on tarkoitettu neljän proomun, joista ainakin yksi on säiliöalus tai kaasua kuljettava proomu, työntämiseen/hinaamiseen C 8 35 0 Pushtow, five barges at least one tanker or gasbarge Yhdistelmä, joka on tarkoitettu viiden proomun, joista ainakin yksi on säiliöalus tai kaasua kuljettava proomu, työntämiseen/hinaamiseen C 8 36 0 Pushtow, six barges at least one tanker or gasbarge Yhdistelmä, joka on tarkoitettu kuuden proomun, joista ainakin yksi on säiliöalus tai kaasua kuljettava proomu, työntämiseen/hinaamiseen C 8 37 0 Pushtow, seven barges at least one tanker or gasbarge Yhdistelmä, joka on tarkoitettu seitsemän proomun, joista ainakin yksi on säiliöalus tai kaasua kuljettava proomu, työntämiseen/hinaamiseen C 8 38 0 Pushtow, eight barges at least one tanker or gasbarge Yhdistelmä, joka on tarkoitettu kahdeksan proomun, joista ainakin yksi on säiliöalus tai kaasua kuljettava proomu, työntämiseen/hinaamiseen C 8 39 0 Pushtow, nine or more barges at least one tanker or gasbarge Yhdistelmä, joka on tarkoitettu yhdeksän tai useamman proomun, joista ainakin yksi on säiliöalus tai kaasua kuljettava proomu, työntämiseen/hinaamiseen V 8 40 0 Tug, single Alus, joka on tarkoitettu työntämään toista alusta ja joka on ainoa hinaajana käytetty alus Ei 8 41 0 Tug, one or more tows Alus, joka on tarkoitettu työntämään toista alusta ja joka on samanaikaisesti mukana yhdessä tai useammassa hinauksessa C 8 42 0 Tug, assisting a vessel or linked combination Alus, joka on tarkoitettu työntämään toista alusta ja joka avustaa yhtä alusta tai alusten tai hinaajien ja alusten joukkoa V 8 43 0 Pushboat, single Työntämiseen tarkoitettu alus V 8 44 0 Passenger ship, ferry, red cross ship, cruise ship Matkustajien kuljettamiseen yleisesti tarkoitetut alukset V 8 44 1 Ferry Matkustajien ja/tai ajoneuvojen kuljettamiseen säännöllisillä lyhyillä matkoilla tarkoitetut alukset V 8 44 2 Red Cross ship Sairaiden ja/tai vammaisten ihmisten kuljettamiseen tarkoitettu alus V 8 44 3 Cruise ship Laivalle majoitettujen matkustajien kuljettamiseen tarkoitettu alus V 8 44 4 Passenger ship without accommodation Matkustaja-alus, jossa ei ole majoitusmahdollisuutta, esimerkiksi hyttejä V 8 45 0 Service vessel, police patrol, port services Tietyn palvelun suorittamiseen tarkoitettu alus V 8 46 0 Vessel, work maintenance craft, floating derrick, cable-ship, buoy-ship, dredge. Tietynlaisen työn suorittamiseen tarkoitettu alus C 8 47 0 Object, towed, not otherwise specified. Hinauksessa oleva tarkemmin määrittelemätön kohde V 8 48 0 Fishing boat Kalastamiseen tarkoitettu alus V 8 49 0 Bunkership Aluspolttoainesäiliöiden kuljettamiseen ja toimittamiseen tarkoitettu alus V 8 50 0 Barge, tanker, chemical Nestemäisten tai irtotavarana toimitettavien kemikaalien kuljettamiseen tarkoitettu alus C 8 51 0 Object, not otherwise specified. Tarkemmin määrittelemätön uiva kohde Merikuljetusvälineiden lisäkoodit V 1 50 0 General Cargo Vessel Maritime Alus, joka on tarkoitettu kappaletavaran kuljettamiseen V 1 51 0 Unit Carrier Maritime Alus, joka on tarkoitettu konttien kuljettamiseen V 1 52 0 Bulk Carrier Maritime Alus, joka on tarkoitettu irtotavaralastin kuljettamiseen V 1 53 0 Tanker Alus, jossa on varusteina ainoastaan säiliöt rahdin kuljettamista varten V 1 54 0 Liquefied gas tanker Säiliöalus, joka on tarkoitettu nesteytetyn kaasun kuljettamiseen V 1 85 0 Craft, pleasure longer than 20 meters Virkistyskäyttöön tarkoitettu yli 20-metrinen alus V 1 90 0 Fast ship Nopea monikäyttöalus V 1 91 0 Hydrofoil Siipimäisellä rakenteella varustettu alus, joka on tarkoitettu kiitämään veden pinnalla kovalla nopeudella V 1 92 0 Catamaran Fast Nopea alus, jossa on kaksi vierekkäistä runkoa Lähde: UN/ECE

2.7. Sijaintikoodit

2.7.1. Tietoalkiot

Sijaintikoodi muodostetaan seuraavista erillisistä alkioista:

Alkio nro Kuvaus 1 YK:n maatunnus (2 merkkiä) 2 YK:n sijaintitunnus (3 merkkiä) 3 Väyläjakson numero (5 merkkiä) 4 Terminaalin koodi tai kauttakulkukohdan koodi (5 merkkiä) 5 Väyläjakson hehtometrilukema (5 merkkiä), käsitellään tietokannassa väyläjakson numeron attribuuttina

Pyydetty sijainti esitetään aina yksilöitynä koodina. Tämä voidaan tehdä eri tavoilla ilmoittamisen tarkoituksen ja paikallisen tilanteen mukaan.

UNLOCODE sisältää aina maatunnuksen ja sijaintikoodin, ja tämä yhdistelmä tekee UNLOCODE-koodista yksilöllisen.

2.7.2. Esimerkki

Tarkoitus Esimerkki Käytössä olevat alkiot Koodi Nro Koko teksti 1 YK:n maatunnus 2 YK:n sijaintikoodi 3 Väyläjakson numero 4 Terminaalin koodi 5 Väyläjakso hehtometreissä 1 2 3 4 5 Kuljetusilmoitus, kauppalaskuilmoitus Lähtö-/saapumispaikka 1 Saksa; Mainz; Rein; Frankenbach; x x x X DE MAI 03 901 00FRB 00000 2 Alankomaat; Rotterdam; Osa 2552 (Oude Maas); Leuvehaven x x x X NL RTM 02 552 LEUVE 00000 3 Alankomaat; Osa 2552 (Oude Maas); km 2,2; x x x NL [XXX] 05552 00000 00022 4 Saksa; Rein; km 502,3; x x x DE [XXX] 03900 00000 05023 Liikenneilmoitus Kauttakulkukohta 5 Saksa; Rein; km 502,3; x x x DE [XXX] 03900 00000 05023 6 Saksa; Oberwesel; Rein; liikennekeskus; x x x X DE OWE 03901 TRACE 00000 7 Saksa; Trier; Mosel; sulku; x X x X De TRI 03201 LOCK 00000

Lyhenteet

Lyhenteet Kuvaus ADN Eurooppalainen sopimus vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista (EU, neuvoston direktiivi 94/55/EY) ADNR Määräyksiä vaarallisten aineiden kuljetuksesta Reinillä AIS Alusten automaattinen tunnistusjärjestelmä BERMAN Laituripaikan hallintoon liittyvä sanoma (Berth Management, EDI-sanoma) RNKK Reinin navigaation keskuskomissio CN Harmonoidun järjestelmän (tavaroiden) yhdistetty nimikkeistö DWT Kuollutpaino EAN European Article Numbering Association ECDIS Elektroninen merikarttajärjestelmä EDI, OVT Organisaatioiden välinen tiedonsiirto ENI Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero ERI Alusten kansainvälinen ilmoittautumisjärjestelmä (Electronic Reporting International) ERINOT ERINOT-sanoma ERIRSP ERI-vastaus (sanoma) ERN Elektronisen ilmoittautumisen numero (Electronic Reporting Number) ETA Arvioitu saapumisaika ETD Arvioitu lähtöaika FAL Kansainvälisen meriliikenteen helpottamista koskeva IMO:n yleissopimus GPS Maailmanlaajuinen paikannusjärjestelmä HS-koodi Maailman tullijärjestön harmonoitu tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmä HTML Hypertekstin ohjelmointikieli IFTDGN Vaarallisten aineiden kansainvälinen lasti-ilmoitus (sanoma) IMDG Vaarallisten aineiden kansainvälinen merikuljetussäännöstö (numero) IMO Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO-FAL Kansainvälisen meriliikenteen helpottamista koskeva yleissopimus, 1965, tarkistuksineen ISO Kansainvälinen standardisoimisjärjestö ISPS Alusten ja satamarakenteiden kansainvälinen turvasäännöstö LOCODE UN/ECE:n antama sijaintikoodi satamille ja rahtiasemille NST 2000 Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus (käytetään alkaen vuodesta 2007) NST / R Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus, tarkistettu OFS Aluksen virallinen numero PAXLST Matkustaja- ja miehistöluettelo (sanoma) PROTECT Vaarallisia aineita koskevien sanomien soveltamista käsittelevä Pohjois-Euroopan satamien kansainvälinen järjestö PCS Sataman sisäinen tiedonvaihtojärjestelmä RIS Jokitiedotuspalvelut SCAC Standardimuotoinen rahdinkuljettajan kirjainkoodi (Standard Carrier Alpha Code) SOLAS IMO:n kansainvälinen yleissopimus ihmishengen turvallisuudesta merellä UN/CEFACT YK:n kaupan ja sähköisen liiketoiminnan kehittämiskeskus (UN Centre for Trade Facilitation and Electronic Business) UN/ECE Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissio UN/EDIFACT Elektroninen tiedonsiirto hallinnon, kaupan ja liikenteen aloilla (Electronic Data Interchange for Administration, Commerce and Transport) UN/LOCODE Yhdistyneiden Kansakuntien sijaintikoodi UNDG Yhdistyneiden Kansakuntien vaarallisten aineiden luokitus (numero) UNTDID Kaupankäyntiä koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien tiedonsiirtohakemisto URL Lähdetietopaikannin (Internet-osoite) VTM Alusliikenteen ohjaus VTS Alusliikennepalvelu WCO Maailman tullijärjestö XML XML-kieli

(1) Protect: Eurooppalainen satamajärjestö, jonka jäsenet ovat kehittäneet yhteiset standardisanomien soveltamisohjeet. Ohjeet muodostavat elektronisen ilmoittautumisjärjestelmän teknisissä eritelmissä soveltamisohjeiden perustan.

(2) UN/EDIFACT Glossary, UNECE (www.unece.org/trade/untdid/texts/d300_d.htm); Transport & Logistics Glossary, EU:n tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmiin kuuluvat TTK-hankkeet – INDRIS (FP4), COMPRIS (FP5), MARNIS (FP6).

(3) Lähde: direktiivi 2002/59/EY.

(4) Lähde: UN/ECE:n suositus nro 33.

(5) YK hyväksyy ja julkaisee koodien muutokset kahden vuoden välein.

(6) IMO julkaisee koodien muutokset kahden vuoden välein.

(7) Asiasta vastaavat järjestöt hyväksyvät ja julkaisevat koodien muutokset kahden vuoden välein.

(8) Maailman tullijärjestö julkaisee koko säännöstöön tehdyt muutokset neljän vuoden välein ja ERI-asiantuntijaryhmä hyväksyy osajoukon muutoksia niitä koskevien pyyntöjen perusteella.

(9) ERI-asiantuntijaryhmä koordinoi uusien koodien tai koodimuutosten täytäntöönpanoa.

(10) Sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 82/714/ETY kumoamisesta 12 päivänä joulukuuta 2006 annettu neuvoston direktiivi, EUVL L 389, 30.12.2006, s. 1.

Lisäys 1 (Vaarallisten) aineiden lasti-ilmoitus (IFTDGN) – ERINOT SISÄLLYSLUETTELO 1. ERINOT-sanoma 1.1 Segmenttitaulukko 1.2 Puukaavio (ERI-sanoma) 1.3 ERINOT-sanoman rakenne 1.4 Tyhjät segmentit 1.5 Tyhjät alukset 1.6 Muiden kuin vaarallisten aineiden konttikuljetus 1.7 Kontit, joiden sisällöstä ei ole tietoja, tai tyhjät kontit 1.8 Jokitiedotuspalveluista vastaavien viranomaisten välinen tiedonvaihto 1.9 Sanoman peruutus 1. ERINOT-SANOMA ERINOT-sanoma on erityinen Protect-järjestön kehittämä UN/EDIFACT-standardiin perustuva IFTDGN-sanoma (kansainvälinen vaarallisten aineiden lasti-ilmoitus). ERINOT-sanoma perustuu EDIFACT-hakemistoon nro 98.B ja Protect-versioon 1.0. ERINOT-sanoman segmenttitaulukko on esitetty 1.1 luvussa. ERINOT-sanomaa kuvaava puukaavio on esitetty 1.2 luvussa. TDT-ryhmän RFF-segmentteihin on lisätty joitakin ylimääräisiä tarkenteita, jotta sanomaa voidaan käyttää myös erityisolosuhteissa, kuten aluskytkyeiden yhteydessä. 1.1 Segmenttitaulukko ERI Tag Name S R S R Message header M 1 M 1 Beginning of message M 1 M 1 Date/time/period C 9 C 0 Free text C 9 C 3 Handling instructions C 1 D 1 -------Segment Group 1------- C 9 --- C 3 --- --- --- --- --| Reference M 1 M 1 | Date/time/period C 9 --- ----- --- 0 --- --- --- --- --| -------Segment Group 2------- C 1 --- M 1 --- --- --- --- --| Details of transport M 1 M 1 Reference C 9 M 9 Place/location identification C 1 0 M 9 Date/time/period C 2 --- C --- 2 --- --- --- --- --| -------Segment Group 3------- C 9 --- M --- 2 --- --- --- --- --| Name and address M 1 M 1 | | -------Segment Group 4------- C 9 --- M --- 2 --- --- --- | | Contact information M 1 M 1 | | Communciation contact C 9 --- C --- 4 --- --- --- |-- --| -------Segment Group 5------- C 999 --- M -1 9 --- --- --- | Equipment details M 1 M 1 | Measurements C 9 --- M --- 5 --- --- --- | -------Segment Group 6------- M 999 --- M 99 9 --- --- --- --- --| Consignment information M 1 M 1 | Handling instructions C 1 D 1 | Date/time/period C 4 C 2 | Place/location identification C 4 C 2 | | -------Segment Group 7------- C 1 --- C 0 --| | Details of transport M 1 M 1 | | Reference C 9 --- C 0 --| | | -------Segment Group 8------- C 2 --- C 2 --- --| | Name and address M 1 M 1 | | | | -------Segment Group 9------- C 1 C 0 --| | | Contact information M 1 M 1 | | | Communciation contact C 1 C 0 --| | | Reference C 1 C 0 --- --| | | -------Segment Group 10----- M 9 9- M 9 9 --- --- --| | Goods item details M 1 M 1 | | Free text C 2 C 2 | | Package identification C 1 C 0 | | | | -------Segment Group 11----- C 9 9- C 9 9 --- --| | | Split goods placement M 1 M 1 | | | Measurements C 9 M 2 --- --| | | | | -------Segment Group 12----- M 1 --- M --- --- --- --| | | Dangerous goods M 1 M 1 | | | Free text M 9 M 2 | | | Measurements M 9 M 1 | | | Place/location identification C 99 C 0 | | | Reference C 9 C 0 | | | | | | -------Segment Group 13----- C 99 C 9 9 --| | | | Split goods placement M 1 M 1 | | | | Place/location identification C 1 C 1 | | | | Measurements C 2 M 2 --- --| --| --- --| Message trailer M 1 1.2 Puukaavio (ERI-sanoma) BGM Sanoman alku; CNI Laivaustiedot; COM Viestintäyhteystiedot; CTA Yhteystiedot; DGS Vaaralliset aineet; DTM Päivämäärä/aika/jakso; EQD Tiedot aluksista; FTX Vapaa teksti; GID Tavaratiedot; HAN Käsittelyohjeet; LOC Paikka/sijaintikoodi; MEA Mitat; NAD Nimi ja osoite; PCI Pakkaustunniste; RFF Viite; SGP Tavaroiden sijainti; TDT Kuljetustiedot; UNH Sanoman alkunimiö; UNT Sanoman loppunimiö; SG Segmenttiryhmä; M Pakollinen; C Valinnainen; Perustuu seuraaviin: UNTD98.B, PROTECT 1.0 1.3 ERINOT-sanoman rakenne ERINOT-sanoman segmenttien ja tietoalkioiden rakenne on esitetty taulukossa 1. Taulukko 1. ERINOT-sanoma Segmenttiryhmä Segmentti Koostetieto (C) Tietoalkio TUNNISTE Taso M = pakollinen C = valinnainen Muoto Nimi Kuvaus Merkintöjen tarkenteet 1 2 3 4 5 6 7 UNB 0 M INTERCHANGE HEADER S001 M SYNTAX IDENTIFIER 0001 M a4 Syntax identifier ”UNOA” sanomankehityksestä vastaava organisaatio – taso A 0002 M n1 Syntax version number ”2” S002 M INTERCHANGE SENDER 0004 M an..35 (an25) Sender identification Postilaatikon numero tai yksilöivä nimi 0007 C an..4 Partner identification code qualifier Ei käytössä 0008 C an..14 Address for reverse routing Ei käytössä S003 M INTERCHANGE RECIPIENT 0010 M an..35 (an25) Recipient identification Postilaatikon numero tai yksilöllinen nimi 0007 C an..4 Partner identification code qualifier Ei käytössä 0014 C an..14 Routing address Ei käytössä S004 M DATE / TIME OF PREPARATION 0017 M n6 Date Luontipäivämäärä, VVKKPP 0019 M n4 Time Luontiaika, TTMM 0020 M an..14 Interchange control reference Sanoman tunnistenumeron 14 ensimmäistä merkkiä S005 C RECIPIENTS REFERENCE, PASSWORD Ei käytössä 0022 an..14 Recipient’s reference / password Ei käytössä 0025 an2 Recipient’s reference, password qualifier Ei käytössä 0026 an..14 Application reference Ei käytössä 0029 a1 Processing priority code Ei käytössä 0031 C n1 Acknowledgement request ”1” = Lähettäjä pyytää kuittausta, eli että UNB- ja UNZ-segmentit on vastaanotettu ja tunnistettu. 0032 an..35 Communications agreement id Ei käytössä 0035 C n1 Test indicator ”1” = lähetyskerta liittyy testisanomaan UNH 0 M MESSAGE HEADER Sanoman yksilöivä tunniste, määrite ja otsikko 0062 M an..14 Message reference number Sanoman tunnistenumeron 14 ensimmäistä merkkiä. S009 M MESSAGE IDENTIFIER 0065 M an..6 Message type ”IFTDGN”, sanomatyyppi 0052 M an..3 Message version number ”D” 0054 M an..3 Message release number ”98B” 0051 M an..2 Controlling agency ”UN” 0057 M an..6 Association assigned code ”ERI12”, ERI versio 1.2 0068 O an..35 Common access reference Viitekoodi, joka on kaikkien samaa matkaa koskevien sanomien yhteinen nimittäjä S010 STATUS OF THE TRANSFER Ei käytössä 0070 n..2 Sequence of transfers Ei käytössä 0073 a1 First and last transfer Ei käytössä BGM 0 M BEGINNING OF MESSAGE Sanoman tyypin ja tarkoituksen yksilöinti C002 M DOCUMENT / MESSAGE NAME 1001 M an..3 Document / message name code Sanomatyyppi: ”VES”, aluksesta jokitiedotuspalvelusta vastaavalle viranomaiselle välitetty sanoma; ”CAR”, rahdinkuljettajalta jokitiedotuspalvelusta vastaavalle viranomaiselle välitetty sanoma; ”PAS”, jokitiedotuspalveluista vastaavien viranomaisten välinen reittiraportti (katso myös osa 0) 1131 an..3 Code list qualifier Ei käytössä 3055 an..3 Code list responsible agency Ei käytössä 1000 an..35 Document / message name Ei käytössä C106 M DOCUMENT / MESSAGE IDENTIFICATION 1004 M an..35 (an15) Document identifier Sanoman tunnistenumero. Numeron olisi yksilöitävä lähettäjä ja vastaanottaja mahdollisimman hyvin. Jos sanoma on vastaanotettu ja välitetty sitten toiselle vastaanottajalle, tulee käyttää alkuperäisen sanoman tunnistenumeroa. Siirtojärjestelmä ei saa tässä tapauksessa luoda sanomalle toista tunnistenumeroa. 1056 an..9 Version Ei käytössä 1060 an..6 Revision number Ei käytössä 1225 M an..3 Message function code Sanoman tarkoitus: ”1” = peruutussanoma, ”9” = uusi sanoma, (alkuperäinen) ”5” = muutossanoma 4343 C an..3 Response type code AQ FTX (1) 1 C FREE TEXT Aluksessa olevien henkilöiden ja sinisten kartioiden lukumäärä 4451 M an..3 Text subject code qualifier ”SAF” = turvallisuusohjeet 4453 an..3 Free text function code Ei käytössä C107 TEXT REFERENCE 4441 an..17 Free text identification Ei käytössä 1131 an..3 Code list qualifier Ei käytössä 3055 an..3 Code list responsible agency Ei käytössä C108 M TEXT LITERAL Teksti 4440 M an.. 70 (n4) Free text Aluksessa olevien henkilöiden kokonaismäärä 4440 C an.. 70 (an1) Free text Kartioiden lukumäärä: ”0”, ”1”, ”2”, ”3” (sisävesialukset), ”B” = punainen merkkilippu (merialukset), ”V” = erikoislupa 4440 C an.. 70 (n4) Free text Matkustajien lukumäärä 4440 an.. 70 Free text Ei käytössä 4440 an.. 70 Free text Ei käytössä 3453 an.. 3 Language, coded Ei käytössä 4447 an..3 Text formatting, coded Ei käytössä FTX (2) 1 C FREE TEXT Ilmoitus siitä, voiko vastaanottaja lähettää sanoman sisältämät tiedot eteenpäin muille viranomaisille 4451 M an..3 Text subject code qualifier ”ACK” = tietosuojailmoitus tai tieto luottamuksellisuudesta 4453 an..3 Free text function code Ei käytössä C107 TEXT REFERENCE 4441 an..17 Free text identification Ei käytössä 1131 an..3 Code list qualifier Ei käytössä 3055 an..3 Code list responsible agency Ei käytössä C108 M TEXT LITERAL 4440 M an..70 (a1) Free text ”Y” = kyllä, ”N” = ei 4440 an..70 Free text Ei käytössä 4440 an..70 Free text Ei käytössä 4440 an..70 Free text Ei käytössä 4440 an..70 Free text Ei käytössä 3453 an..3 Language, coded Ei käytössä 4447 an..3 Text formatting, coded Ei käytössä FTX C Free text Peruutuksen syy 4451 M an..3 Text subject code qualifier ”ACD” peruutuksen syy 4453 an..3 Free text function code Ei käytössä C107 M TEXT REFERENCE Tekstin tunniste 4441 M an..17 Free text identification ”CAM” virhe ilmoituksessa ”CAO” kuljetusta ei järjestetä ”CAV” kuljetuksen pääkohde on muuttunut ”CHD” saapumisaika on muuttunut 1131 an..3 Code list qualifier Ei käytössä 3055 an..3 Code list responsible agency Ei käytössä C108 M Teksti 4440 M an..70 Free text Vapaa selvitys syistä 4440 C an..70 Free text Vapaa teksti – lisäselvitykset 4440 C an..70 Free text Vapaa teksti – lisäselvitykset 4440 C an..70 Free text Vapaa teksti – lisäselvitykset 4440 C an..70 Free text Vapaa teksti – lisäselvitykset 3453 C an..3 Language, coded Ei käytössä 4447 C an..3 Text formatting, coded Ei käytössä HAN(1) 1 D C524 M HANDLING INSTRUCTIONS 4079 M Handling instructions, coded Oletus ”T” T = kauttakulku LLO = lastaus LDI = lastin purkaminen TSP = kauttakulku samaan satamaan 1131 C Code list qualifier Ei käytössä 3055 C Code list responsible agency, coded Ei käytössä 4078 C Handling intructions Ei käytössä C218 C HAZERDOUS MATERIAL Ei käytössä 7419 C Hazardous material class code, indentification Ei käytössä 1131 C Code list qualifier Ei käytössä 3055 C Code list responsible agency, coded Ei käytössä 7418 C Hazerdous material class Ei käytössä RFF (1) 1 C REFERENCE Viittaus sanomaan, jonka nykyinen sanoma korvaa. Viite on pakollinen, jos kyseessä on muutos- tai peruutussanoma. C506 M REFERENCE 1153 M an..3 Reference qualifier ”ACW” = edellisen sanoman viitenumero 1154 M an..35 (an15) Reference number Sen sanoman tunnistenumero (BGM, tunniste 1004), jonka tämä sanoma korvaa. 1156 an..6 Line number Ei käytössä 4000 an..35 Reference version number E