KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/635,

annettu 16 päivänä huhtikuuta 2021,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

(1) Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1256/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Venäjältä, Thaimaasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Toimenpiteet toteutettiin 10,1–90,6 prosentin arvotullin muodossa.

(2) Komissio otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/110 (3) uudelleen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevien tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa ja päätti Ukrainasta peräisin olevaa tuontia koskevan menettelyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella, jäljempänä ’aiempi tarkastelu’.

(3) Voimassa olevat polkumyyntitullit ovat 10,1 ja 16,8 prosenttia otokseen valittujen venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, 20,5 prosenttia kaikkien muiden venäläisten yritysten osalta, 90,6 prosenttia kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta ja 38,1 prosenttia kaikkien valkovenäläisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta.

1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

(4) Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (4) julkaisemisen jälkeen Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

(5) Tarkastelupyynnön esitti 25 päivänä lokakuuta 2019 Euroopan unionin hitsattujen teräsputkien valmistajien etuja valvova komitea (Defence Committee of the welded steel tubes industry of the European Union), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

(6) Kun komissio oli todennut perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, se pani 24 päivänä tammikuuta 2020 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille tarkastelun, joka koski tiettyjen Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuontia. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

1.4 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(7) Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2019 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2016 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5 Asianomaiset osapuolet

(8) Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä, jotta ne voisivat osallistua tutkimukseen. Lisäksi komissio ilmoitti vireillepanosta nimenomaisesti pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, ammattiliitoille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Valko-Venäjällä, Kiinassa ja Venäjällä sekä näiden maiden viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

(9) Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

(10) Vireillepanon yhteydessä komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että se aikoo pyytää ainakin yhtä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimimaan yhteistyössä Valko-Venäjän osalta asianmukaisessa edustavassa maassa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta myös Meksikon, Venäjän, Etelä-Afrikan, Etelä-Korean, Thaimaan, Turkin, Ukrainan ja Yhdysvaltojen viranomaisille ja pyysi niiden vientiä harjoittavia tuottajia osallistumaan tutkimukseen. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia asiasta (ks. 3.1.2 jakso).

(11) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Valko-Venäjän viranomaiset väittivät, että pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä ei asianmukaisesti osoitettu vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä.

(12) Komissio katsoi, että tarkastelupyyntöön sisältyi riittävä näyttö tutkimuksen vireillepanoa varten, kuten 6 kappaleessa selitetään. Lisäksi tutkimuksessa osoitettiin polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys Valko-Venäjältä tulevan tuonnin osalta, kuten 3.1.2 ja 5 jaksossa selitetään.

(13) Tämän vuoksi väite hylättiin.

1.5.1 Otanta

(14) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.5.2 Unionin tuottajia koskeva otanta

(15) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto- ja myyntimäärien perusteella ja varmisti asianmukaisen maantieteellisen jakauman. Otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus tarkastelun kohteena olevan tuotteen arvioidusta unionin kokonaistuotannosta oli noin 40 prosenttia ja arvioidusta unionin kokonaismyyntimäärästä 38 prosenttia.

(16) Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Komissio ei saanut otosta koskevia huomautuksia. Otoksen katsottiin siis edustavan unionin tuotannonalaa.

1.5.3 Tuojia koskeva otanta

(17) Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

(18) Yksikään etuyhteydetön tuoja ei toimittanut pyydettyjä tietoja. Näin ollen otantaa ei tarvittu.

1.5.4 Asianomaisissa maissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

(19) Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Valko-Venäjällä, Kiinassa ja Venäjällä toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Valko-Venäjän tasavallan edustustoa Euroopan unionissa, Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ja Venäjän federaation edustustoa Euroopan unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.

(20) Kolme valkovenäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Ottaen huomioon ilmoittautuneiden tuottajien vähäisen määrän komissio ei pitänyt otantaa tarpeellisena. Näitä kolmea vientiä harjoittavaa tuottajaa pyydettiin täyttämään vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitettu kyselylomake.

(21) Kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmaisi halukkuutensa osallistua tutkimukseen. Ottaen huomioon ilmoittautuneiden tuottajien vähäisen määrän komissio ei pitänyt otantaa tarpeellisena. Näitä kahta vientiä harjoittavaa tuottajaa pyydettiin täyttämään vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitettu kyselylomake.

(22) Yksikään kiinalainen tuottaja ei toimittanut pyydettyjä tietoja eikä suostunut osallistumaan otokseen. Sen vuoksi kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä ja Kiinasta tulevaa tuontia koskevat päätelmät tehdään perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella.

1.6 Kyselyvastaukset

(23) Kopiot kyselylomakkeista asetettiin saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla vireillepanon yhteydessä.

(24) Kyselyvastaukset saatiin kolmelta otokseen valitulta unionin tuottajalta ja yhdeltä jakelijalta unionissa.

(25) Kyselyvastaukset saatiin myös kolmelta yhteistyössä toimineelta valkovenäläiseltä tuottajalta, mutta vireillepanon yhteydessä ilmoittautuneista kahdesta venäläisestä vientiä harjoittavasta tuottajasta vain toinen toimitti kyselyvastauksen ja toimi yhteistyössä menettelyssä.

1.7 Paikan päällä tehdyt tarkastukset ja etätarkastukset

(26) Komissio hankki ja tarkisti kaikki tiedot, joita pidettiin tarpeellisina tutkimusta varten.

(27) Ennen covid-19-rajoitusten voimaantuloa komissio teki tarkastuskäynnin Arcelor Mittal Tubular Productsin toimitiloihin Puolassa. Tämän käynnin aikana tarkastettiin tuotantoprosessi, käytetyt raaka-aineet ja saadut sivutuotteet.

(28) Kaikki muut vaaditut tiedot tarkastettiin covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin annetun ilmoituksen (6) mukaisesti etätarkastuksena, ja seuraavien yritysten kanssa järjestettiin videokokous: Unionin tuottajat — Arcelor Mittal Tubular Products, Krakova, Puola, ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Arcelor Mittal Tubular Products, Karvina, Tšekki — Celsa Atlantic, S.L., Vitoria-Gasteiz, Espanja — Arvedi Tubi Acciaio SpA, Cremona, Italia Venäjällä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat — PAO Severstal, Cherepovets, Venäjän federaatio

1.8 Myöhempi menettely

(29) Komissio ilmoitti 2 päivänä helmikuuta 2021 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa asianomaisista maista tulevassa tuonnissa sovellettavat polkumyyntitullit. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä.

(30) Komissio tarkasteli neljän asianomaisen osapuolen toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Kuulemispyyntöjä ei saatu.

2. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkastelun kohteena oleva tuote

(31) Tämän tarkastelun kohteena on sama tuote kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja aiemmassa tarkastelussa eli Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevat poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut hitsatut putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 168,3 millimetriä, lukuun ottamatta putkia, jollaisia käytetään öljy- ja kaasuputkijohdoissa tai öljyn tai kaasun porauksessa, tarkkuusputkia ja putkia, joissa on liitos- tai muita osia ja jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’ tai ’hitsatut putket’, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 (Taric-koodit 7306304120, 7306304920, 7306307280 ja 7306307780).

(32) Hitsattuja putkia käytetään pääasiassa kaasujen ja nesteiden kuljetukseen viemäri-, lämmitys- ja ilmanvaihtojärjestelmissä.

2.2 Samankaltainen tuote

(33) Alkuperäisen tutkimuksen ja aiemman tarkastelun tavoin tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset: — tarkastelun kohteena oleva tuote, — asianomaisten maiden kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote ja — unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

(34) Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(35) Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko todennäköistä, että nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi Valko-Venäjältä, Kiinasta tai Venäjältä tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1 Valko-Venäjä

3.1.1 Polkumyynnillä tulevan tuonnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

(36) Tutkimuksessa toimi yhteistyössä kolme valkovenäläistä tuottajaa, jotka vastasivat kyselylomakkeeseen, kuten 25 kappaleessa todetaan. Yhdelläkään näistä kolmesta tuottajasta ei kuitenkaan ollut merkittävää vientimyyntiä EU:hun. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti Valko-Venäjältä lähes tyrehtyi verrattuna alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon (eli heinäkuusta 2006 kesäkuuhun 2007). Comext-tilastojen (Eurostat) mukaan hitsattuja putkia tuotiin Valko-Venäjältä alle 4 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun alkuperäisessä tutkimuksessa tuontia oli yli 29 000 tonnia. Aiemmassa tarkastelussa todettiin yhtä alhainen tuontitaso.

(37) Koska Valko-Venäjältä ei juurikaan tuotu tarkastelun kohteena olevaa tuotetta, tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana polkumyynnillä EU:hun tulevan tuonnin jatkumisesta ei voitu tehdä päätelmiä. Sen vuoksi komissio tutki myös polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä.

3.1.2 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

(38) Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tätä varten analysoitiin vielä seuraavia seikkoja: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Valko-Venäjällä ja unionin ja Valko-Venäjän hintojen suhde; kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Valko-Venäjän hintojen suhde; kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.

a) Normaaliarvo

(39) Koska Valko-Venäjä ei ole WTO:n jäsen ja se sisältyy Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (7) liitteessä I olevaan luetteloon, normaaliarvo on määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti asianomaisen edustavan maan hinnan tai laskennallisen arvon perusteella.

(40) Vireillepanon jälkeen komissio pyrki toimimaan yhteistyössä ainakin yhden vientiä harjoittavan tuottajan kanssa, joka sijaitsee yhdessä mahdollisessa edustavassa maassa. Tätä varten komissio otti yhteyttä kahdeksan tiedossa olevan teräksentuottajamaan eli Meksikon, Venäjän, Etelä-Afrikan, Etelä-Korean, Thaimaan, Turkin, Ukrainan ja Yhdysvaltojen viranomaisiin.

(41) Mikään edellä mainituista maista ei toiminut yhteistyössä; komissio kuitenkin sai yhden täytetyn kyselylomakkeen Venäjällä, joka oli saman tutkimuksen kohteena, sijaitsevalta tuottajalta. Sen vuoksi komissio piti alustavasti Venäjää asianmukaisena edustavana maana Valko-Venäjän osalta.

(42) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita tuottajia ja asianomaisten maiden viranomaisia kuultiin edustavan maan valinnasta. Asianomaisilta osapuolilta ei saatu huomautuksia.

(43) Etätarkastuksen jälkeen Venäjällä sijaitsevan tuottajan yhteistyötä pidettiin kuitenkin riittämättömänä (ks. 3.3.1 jakso). Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan toisen alakohdan mukaan asianmukaisen edustavan maan valinnassa otetaan ”kaikki valintahetkellä käytettävissä olevat luotettavat tiedot ja erityisesti kyseisen maan vähintään yhden viejän ja tuottajan tekemä yhteistyö”. Koska yksikään hitsattujen putkien venäläinen tuottaja ei toiminut riittävästi yhteistyössä eikä niiltä saatu luotettavia tietoja, komissio päätti olla ottamatta Venäjää huomioon asianmukaisena edustavana maana.

(44) Koska mikään muukaan tuottaja mahdollisissa edustavissa maissa ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo määritettiin näin ollen samankaltaisesta tuotteesta unionissa tosiasiallisesti maksettujen hintojen perusteella (perustuotelajeittain noudettuna lähettäjältä -tasolla) perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. Mustille ja galvanoiduille (8) tuotteille vahvistettiin erilliset normaaliarvot.

(45) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Valko-Venäjän viranomaiset väittivät, että komissio ei pystynyt osoittamaan, että normaaliarvon määrittämistä varten ei ollut muita vaihtoehtoja kuin unionissa samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti maksetut hinnat. Komissio ei niiden mukaan pyrkinyt aktiivisesti yhteistyöhön mahdollisten edustavien maiden viranomaisten kanssa. Lisäksi Valko-Venäjän viranomaiset väittivät, että unionin hintojen sijaan komission olisi pitänyt käyttää Venäjän osalta määritettyä normaaliarvoa tai vaihtoehtoisesti Thaimaasta saatavilla olevia tietoja, joita käytettiin normaaliarvon muodostamiseen Kiinan osalta, kuten 150 kappaleessa kuvataan.

(46) Ensimmäisen kohdan osalta komissio vahvistaa, että kuten 40 ja 41 kappaleessa selitetään, se pyrki aktiivisesti yhteistyöhön kahden mahdollisen edustavan maan kanssa, mutta yhteistyöhön ei päästy. Komission asiaa koskevat kirjeet ovat saatavilla asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa asiakirja-aineistossa.

(47) Mitä tulee toiseen kohtaan, Venäjä valittiin alustavasti edustavaksi maaksi Valko-Venäjän osalta, kuten 43 kappaleessa selitetään. Koska yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan toiminut riittävästi yhteistyössä eikä toimittanut luotettavia tietoja, komissiolla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin olla ottamatta Venäjää huomioon edustavana maana. Thaimaan osalta on syytä huomata, että edustavan maan valinta Valko-Venäjän osalta perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti edellyttää vähintään yhden viejän ja tuottajan yhteistyötä kyseisessä maassa. Tämä ei sitä vastoin ole vaatimus Kiinaa koskevan normaaliarvon muodostamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Näin ollen Thaimaa ei ollut perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti Valko-Venäjän osalta asianmukainen edustava maa.

(48) Tästä syystä väite hylättiin.

b) Vientihinta

(49) Yksikään yhteistyössä toimineista valkovenäläisistä tuottajista ei vienyt tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkastelun kohteena olevaa tuotetta muiden kolmansien maiden markkinoille merkittävässä määrin.

(50) Valko-Venäjän tuonti- ja vientitilastoista kävi kuitenkin ilmi, että tarkastelun kohteena olevaa tuotetta vietiin Valko-Venäjältä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muihin kolmansiin maihin merkittäviä määriä, minkä perusteella pääteltiin, että yksikään tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tosiasiallisesti vievä tuottaja ei ilmoittautunut eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

(51) Sen vuoksi komissio ilmoitti Valko-Venäjän viranomaisille, että komissio saattaa soveltaa Valko-Venäjää koskeviin päätelmiin perusasetuksen 18 artiklaa, koska tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tosiasiallisesti vievien tuottajien yhteistyö ei ollut merkityksellistä.

(52) Huomautuksissaan, jotka koskivat 18 artiklan aiottua soveltamista, Valko-Venäjän viranomaiset väittivät, että oli tarkoituksenmukaisempaa käyttää kolmen yhteistyössä toimineen tuottajan tietoja kuin tuonti- ja vientitilastoja. Lisäksi ne väittivät ja toistivat päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen viennin arviointiin käytetyt harmonoidun järjestelmän (HS) koodit eivät olleet asianmukaisia. Lopuksi ne väittivät, että komissio ei ollut ottanut huomioon jälleenvientiä, koska niiden mukaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen vienti kolmansiin maihin (eli Venäjälle) oli 2 400 tonnia, ja siihen sisältyi sellaisen yrityksen vienti, joka ostaa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta Venäjältä, suorittaa galvanoinnin ja jälleenvie sen takaisin.

(53) Ensimmäisestä väitteestä komissio selvensi, että se ei kiistänyt eikä jättänyt huomiotta kolmen yhteistyössä toimineen valkovenäläisen tuottajan tietoja. Nämä kolme yritystä eivät vain yksinkertaisesti vieneet tarkastelun kohteena olevaa tuotetta sellaisia merkittäviä määriä, joita komissio olisi voinut käyttää arvioidakseen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä.

(54) Toisesta väitteestä komissio huomauttaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen vienti Valko-Venäjältä suuntautuu lähes kokonaan Venäjälle. Komissio vertasi Valko-Venäjältä Venäjälle suuntautuvaa vientiä koskevia tilastoja (8-numerotasolla) Venäjälle tulevaa tuontia koskeviin tilastoihin (10-numerotasolla) Global Trade Atlas -tietokannan (9), jäljempänä ’GTA’, perusteella. Komissio vahvisti, että tarkastelun kohteena oleva tuote kuuluu Valko-Venäjän viennissä käytettyjen kahdeksannumeroisten koodien kuvaukseen ja Venäjän tuonnissa käytettyjen kymmennumeroisten koodien kuvaukseen. Komissio käytti lopulta Venäjän 10-numerotason tuontilukuja, koska niistä saatiin tarkempia tietoja hitsattujen putkien eri tyypeistä.

(55) Kolmannesta väitteestä komissio ottaa esiin kolme seikkaa: Ensinnäkin, kerättyjen tietojen perusteella tarkastelun kohteena olevan tuotteen vienti Valko-Venäjältä Venäjälle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yli 4 800 tonnia. Toiseksi, galvanoidun tuotteen vientimäärät olivat samojen lähteiden mukaan alle 1 000 tonnia. Kolmanneksi, Valko-Venäjän viranomaisten esittämän jälleenvientiä harjoittavan tuottajan yhteistyöstä kieltäytyminen oikeutti komission tekemään arvioinnin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, koska Valko-Venäjällä toimivat tuottajat, jotka veivät tarkastelun kohteena olevaa tuotetta merkittäviä määriä, eivät toimineet yhteistyössä.

(56) Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.

(57) Näin ollen todennäköinen vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Kolmansiin maihin suuntautuvan myynnin hinnat määritettiin käyttämällä Venäjälle tulevaa tuontia koskevia tilastotietoja, jotka perustuivat Global Trade Atlas -tietokantaan (GTA) sekä Maailmanpankin (10) ja OECD:n (11) raportteihin.

(58) Komissio yksilöi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Valko-Venäjältä peräisin olevien hitsattujen putkien suurimmaksi tuojaksi Venäjän, jonne tarkastelun kohteena olevan tuotteen Valko-Venäjän viennistä suuntautuu 92 prosenttia. Muihin kolmansiin maihin kuin Venäjälle viedyt määrät olivat mitättömän vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei pidetty edustavina.

(59) Tuonnin arvo Venäjällä ilmoitettiin CIF-tasolla. Sen vuoksi komissio oikaisi ilmoitettuja hintoja ja laski vientihinnan noudettuna lähettäjältä -tasolla vähentämällä hinnoista kotimaan kuljetuskustannukset Valko-Venäjällä (12). Mustille ja galvanoiduille tuotteille vahvistettiin erilliset todennäköiset vientihinnat.

c) Vertailu

(60) Komissio vertasi normaaliarvoa ja Venäjälle suuntautuvan viennin todennäköistä hintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. Koska galvanoituja tuotteita vietiin vain vähäisiä määriä ja niiden hintasuuntaukset vaihtelivat ja ottaen huomioon Valko-Venäjän viranomaisten huomautukset jälleenviennistä (ks. tarkemmin 52 kappale), vertailussa otettiin huomioon ainoastaan mustat tuotteet.

(61) Edellä esitetty vertailu osoitti Venäjälle suuntautuvan Valko-Venäjän viennin todennäköisen koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin, joka oli 8 prosenttia (ilmaistuna prosentteina CIF-arvosta).

(62) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Valko-Venäjän viranomaiset ja kaksi valkovenäläistä tuottajaa väittivät, että komission pitäisi muuttaa Valko-Venäjää koskevien toimenpiteiden tasoa, koska tässä menettelyssä vahvistettu polkumyyntimarginaali on merkittävästi alempi kuin aiemmassa tarkastelussa ja alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu.

(63) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa toimenpiteet voidaan joko kumota tai pitää voimassa alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetun tasoisina. Sen vuoksi komissio ei voi tarkistaa tullien tasoa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa.

(64) Tästä syystä väite hylättiin.

(65) Lisäksi Valko-Venäjän viranomaiset pyysivät polkumyyntilaskelmien paljastamista ja lisäaikaa niitä koskevien huomautusten esittämiseen.

(66) Valko-Venäjää koskevien polkumyyntilaskelmien menetelmä kuvataan 39–61 kappaleessa. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen komissio asetti Valko-Venäjän viranomaisten pyynnöstä tarkasteltavaksi tarkoitettuun asiakirja-aineistoon saataville Venäjää koskevat tilastot, joita käytettiin Valko-Venäjän viennin todennäköisen hinnan määrittämiseen. Asianomaisille osapuolille annettiin kolme päivää aikaa huomautusten esittämiseen.

(67) Valko-Venäjän viranomaisilta saatiin huomautuksia i) tilastoissa olevan tarkasteltavana olevan tuotteen alkuperästä, ii) valuutan muuntamisesta ja iii) Valko-Venäjän ja Venäjän välisten tilastojen erityisyydestä.

(68) Ensimmäisen kohdan osalta Valko-Venäjän viranomaiset väittivät, että yhteen koodeista, joita käytettiin Valko-Venäjältä Venäjälle suuntautuvan tuonnin määrittämiseen (ks. 54 kappale), sisältyi tuotteita, jotka olivat peräisin myös muista maista kuin Valko-Venäjältä.

(69) Komissio selvensi, että tutkimuksen aikana kerätyt tiedot vahvistivat, että kyseisellä koodilla tuodut tuotteet on ilmoitettu tilastoissa Valko-Venäjältä peräisin oleviksi. Mitään näyttöä ei myöskään esitetty siitä, että Valko-Venäjältä peräisin oleviksi tuotteiksi ilmoitetut tuotteet olisivat tosiasiallisesti peräisin jostakin muusta maasta. Tästä syystä väite hylättiin.

(70) Toisesta kohdasta Valko-Venäjän viranomaiset väittivät, että komissio käytti Venäjän tuontitilastoja euromääräisinä, kun taas Venäjän federaation tullilaitos esittää tilastot Yhdysvaltojen dollareina. Niiden mukaan komission olisi tästä syystä pitänyt käyttää myyntipäivän vaihtokurssia, kuten perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdassa edellytetään.

(71) Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan säännöksiä sovelletaan vientihinnan ja normaaliarvon vertaamiseen, kun kyseessä on tosiasiallinen myyntitapahtuma. Tässä tapauksessa keskimääräinen vientihinta määritettiin GTA:n tuontitilastojen eikä tosiasiallisten myyntitapahtuminen perusteella, kuten 57 kappaleessa selitetään. GTA:ssa käytetty muuntokurssi on kuukauden päivittäisistä keskiarvoista laskettu kuukausittainen keskiarvo. Sen vuoksi se mahdollisti komission mukaan tarkan vertailun vientihinnan ja normaaliarvon välillä. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

(72) Kolmannesta kohdasta Valko-Venäjän viranomaiset väittivät, että Valko-Venäjän tasavalta ja Venäjän federaatio ovat molemmat Euraasian talousunionin (EAEU) jäseniä. Tämä tarkoittaa sitä, että tavarat liikkuvat vapaasti EAEU:n jäsenten välillä ilman tullitarkastuksia, minkä vuoksi niiden mukaan ei voida varmistaa, ovatko ilmoitetut tullikoodit tosiasiallisesti vietyjen tavaroiden mukaiset.

(73) Komissio on tästä eri mieltä. Tullitarkastusten puute ei poista tuonti- ja vientitapahtumia koskevia raportointivaatimuksia. Käytettyjen tullikoodien kuvaus on johdonmukainen tarkastelun kohteena olevan tuotteen määritelmän kanssa eikä vastakkaista näyttöä toimitettu. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

3.1.2.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Valko-Venäjällä

(74) Valko-Venäjän tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti määritettiin pyynnön esittäjän sekä kolmen yhteistyössä toimineen valkovenäläisen tuottajan toimittamien tietojen perusteella.

(75) Pyynnössä toimitettujen tietojen mukaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen käyttämätön kapasiteetti Valko-Venäjällä oli noin 50 000 tonnia. Tutkimuksessa vahvistettiin, että kolmen yhteistyössä toimineen tuottajan tarkastelun kohteena olevan tuotteen käyttämätön tuotantokapasiteetti on ainakin 30 000 tonnia.

(76) Lisäksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantolinjoja voidaan käyttää sekä hitsattujen putkien että putkipalkkien tuotantoon, kuten aiemmassakin tarkastelussa todettiin (vain pieni tuotantovaihe erottaa näiden kahden tuotteen tuotannon toisistaan). Myös hitsattuja putkia, joiden läpimitta on yli 168,3 mm, jäljempänä ’suuret putket’, ja jotka eivät kuulu tämän menettelyn piiriin, voidaan tuottaa samoilla tuotantolinjoilla.

(77) Kun otetaan huomioon mahdollisuus muuttaa tuotevalikoimaa, Valko-Venäjän yhteistyössä toimineiden tuottajien käyttämättömän kapasiteetin arvioidaan näin ollen olevan noin 50 000 tonnia, mikä on yli 9 prosenttia unionin kulutuksesta. Kun lisäksi otetaan huomioon, että yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus Valko-Venäjän koko tuotannosta on 40 prosenttia ja yhteistyöstä kieltäytyneiden tuottajien käyttämättömän kapasiteetin oletetaan olevan samaa luokkaa, koko maan käyttämättömän kapasiteetin voidaan arvioida olevan noin 125 000 tonnia.

(78) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että valkovenäläisillä vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, jonka ne voisivat käyttää tuottaakseen hitsattuja putkia unioniin vietäväksi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

(79) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi valkovenäläinen tuottaja ja Valko-Venäjän viranomaiset kiistivät komission laskelmat Valko-Venäjän käyttämättömästä kapasiteetista, koska se on niiden mukaan merkittävästi yliarvioitu eikä siinä oteta huomioon muita samalla tuotantolinjalla tuotettuja tuotteita.

(80) Komissio selventää, että käyttämätöntä tuotantokapasiteettia koskeva arvio perustui kolmen yhteistyössä toimineen tuottajan kyselyvastauksissaan toimittamiin tosiasiallisiin tietoihin. Lisäksi komissio otti huomioon muut samalla tuotantolinjalla tuotetut tuotteet, kuten 77 kappaleessa selitetään. Unionin markkinoiden houkuttelevuus huomioon ottaen pääteltiin, että valkovenäläiset tuottajat muuttavat todennäköisesti tuotevalikoimaansa ja kasvattavat tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantokapasiteettiaan, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

(81) Sen vuoksi väite hylättiin.

3.1.2.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(82) GTA-tietojen mukaan valkovenäläiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät tärkeimmille kolmansien maiden markkinoilleen eli Venäjälle hinnoilla, jotka olivat keskimäärin vähintään 5 prosenttia alemmat kuin unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla. Tämä hintataso huomioon ottaen vienti unioniin on valkovenäläisille viejille potentiaalisesti houkuttelevampaa kuin vienti lähes mihin tahansa muuhun maahan. Lisäksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vienti Venäjälle oli noin 4 800 tonnia, mikä on alle 10 prosenttia yhteistyössä toimineiden valkovenäläisten tuottajien arvioidusta käyttämättömästä kapasiteetista ja alle 4 prosenttia koko maan arvioidusta käyttämättömästä kapasiteetista.

(83) Unionin markkinat ovat valkovenäläisten tuottajien kannalta houkuttelevat myös maantieteellisen läheisyytensä ja kokonsa vuoksi, sillä niiden kokonaiskulutus on 541 000 tonnia.

3.1.2.3 Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä

(84) Komissio vahvisti, että polkumyyntikäytännöt jatkuivat Valko-Venäjän viennissä tärkeimmille kolmansien maiden markkinoille (Venäjälle).

(85) Lisäksi komissio sai muuta näyttöä siitä, että polkumyynti todennäköisesti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

(86) Unionin markkinoiden houkuttelevuus kokonsa ja hintojensa vuoksi ja Valko-Venäjän edelleen merkittävä käyttämätön kapasiteetti osoittivat, että Valko-Venäjältä peräisin oleva vienti ja sen käyttämätön kapasiteetti todennäköisesti suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

(87) Näin ollen komissio päätteli, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa.

3.2 Kiinan kansantasavalta

3.2.1 Alustavat huomautukset

(88) Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti Kiinasta jatkui, joskin paljon vähäisempänä kuin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (eli heinäkuusta 2006 kesäkuuhun 2007). Comext-tilastojen (Eurostat) mukaan Kiinasta tulevien hitsattujen putkien tuonnin osuus unionin markkinoista oli noin 0,1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun alkuperäisessä tutkimuksessa markkinaosuus oli 13,8 prosenttia. Aiemmassa tarkastelussa todettiin yhtä alhainen markkinaosuus (0,03 prosenttia). Absoluuttisina lukuina tarkasteltuna Kiinasta tuleva tuonti väheni jyrkästi: se oli alkuperäisen tutkimuksen aikana 184 887 tonnia, aiemmassa tarkastelussa 118 tonnia ja nyt tässä tarkastelussa 559 tonnia.

(89) Kuten 22 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen viejä/tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Vientiä harjoittavat tuottajat eivät siis toimittaneet kyselyvastauksia, jotka olisivat sisältäneet tietoja esimerkiksi vientihinnoista ja -kustannuksista, kotimarkkinoiden hinnoista ja kustannuksista, tuotantopanosten kulutuksesta tuotantoprosessissa, tuotannollisista yleiskuluista, kapasiteetista, tuotannosta ja investoinneista. Kiinan viranomaiset ja vientiä harjoittavat tuottajat eivät myöskään käsitelleet asiakirja-aineistoon sisältyvää näyttöä, muun muassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations” (13), jäljempänä ’raportti’.

(90) Sen vuoksi komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi komissio voisi soveltaa Kiinaa koskevien päätelmien osalta perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio ei saanut yhtään huomautusta.

(91) Näin ollen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät Kiinan osalta perustuivat perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin, etenkin tarkastelupyyntöön ja asianomaisten osapuolten huomautuksiin sisältyviin tietoihin yhdistettynä muihin tietolähteisiin, joita olivat tuonti- ja vientikauppaa koskevat tilastot (Eurostat ja GTA), Kiinan vero- ja tullihallinnon verkkosivustoilta (14) saadut tilastotiedot, Maailmanpankin ja OECD:n raportit sekä hintatietoja, uutisia, dataa, analyysejä ja konferensseja rauta- ja terästeollisuudelle tarjoavat riippumattomat tahot, kuten Deloitte (15), Transcustoms (16), Global Trade Alert (17) ja Huajing Industry Research Institute (18)

3.2.2 Polkumyynnillä tulevan tuonnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.2.2.1 Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

(92) Koska tutkimusta vireille pantaessa oli saatavissa riittävästi näyttöä, joka viittasi siihen, että Kiinan tapauksessa esiintyi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä, komissio pani Kiinaa koskevan tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan nojalla.

(93) Saadakseen väitettyjä merkittäviä vääristymiä koskevat tiedot, joita se pitää tarpeellisina tutkimukselleen, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa.

(94) Vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa komissio täsmensi myös, että käytettävissä olevan näytön perusteella se oli valinnut alustavasti Meksikon asianmukaiseksi edustavaksi maaksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti voidakseen määrittää vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuvan normaaliarvon. Komissio totesi tarkastelevansa myös muita mahdollisesti soveltuvia edustavia maita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

(95) Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 11 päivänä toukokuuta 2020 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa voidaan käyttää. Lisäksi komissio yksilöi mahdolliset edustavat maat vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella (nämä maat olivat Brasilia, Malesia, Meksiko, Thaimaa ja Turkki). Komissio ei saanut ensimmäistä muistiota koskevia huomautuksia.

(96) Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 4 päivänä kesäkuuta 2020 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’toinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen valittuaan Thaimaan edustavaksi maaksi (19). Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa vahvistaa myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton edustavassa maassa toimivien tuottajien (Pacific Pipe Co., Ltd ja Asia Metal Co., Ltd.) käytettävissä olevien tietojen perusteella. Toisesta muistiosta ei saatu huomautuksia.

3.2.2.2 Normaaliarvo

(97) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

(98) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

(99) Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista ottaen huomioon saatavilla oleva näyttö sekä Kiinan viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä.

a) Merkittävien vääristymien esiintyminen

1) Johdanto

(100) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan määritelmän mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on: — kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat; — valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin; — syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin; — konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano; — palkkakustannusten vääristyminen; — mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia.”

(101) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymisen arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa b alakohdassa esitettyyn ohjeelliseen luetteloon sisältyvät tekijät. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti merkittäviä vääristymiä arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla tällaisista tekijöistä mahdollisesti on tarkastelun kohteena olevan tuotteen hintoihin ja kustannuksiin viejämaassa. Koska luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia tekijöitä ei tarvitse ottaa huomioon, jotta merkittävien vääristymien esiintyminen voidaan todeta. Samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan lisäksi käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Mahdolliset päätelmät 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä on joka tapauksessa tehtävä kaiken käytettävissä olevan näytön perusteella. Vääristymien esiintymistä koskevassa yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen toimintaympäristö ja tilanne, etenkin jos kyseisen viejämaan taloudellisen ja hallinnollisen rakenteen perustekijät antavat valtiolle merkittävän vallan puuttua talouteen siten, että hinnat ja kustannukset eivät johdu markkinavoimien vapaasta kehityksestä.

(102) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”.

(103) Komissio on laatinut tämän säännöksen nojalla Kiinaa koskevan maaraportin (20), jossa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityiset vääristymät monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) osalta ja tietyillä sektoreilla (kuten teräs- ja kemikaalisektoreilla). Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin kiistämään tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvä näyttö, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä. Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa.

(104) Pyynnössä esitettiin myös raporttia täydentävää lisänäyttöä 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetusta merkittävien vääristymien olemassaolosta.

(105) Pyynnön esittäjä viittasi erityisesti käytäntöihin, jotka vaikuttavat kustannuksiin ja hintoihin hitsattujen putkien sektorilla ja terässektorilla (kuumavalssatut teräskelat ovat hitsattujen putkien tärkein tuotantopanos): — Kiinan viidestä suurimmasta teräksentuottajasta neljä on valtion omistamia yrityksiä, joten nämä yritykset toimivat Kiinan viranomaisten omistuksessa, määräysvallassa ja poliittisessa valvonnassa; — raaka-aineiden ja energian kustannukset Kiinassa eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan, kuten vahvistettiin hiljattaisessa kuumavalssattuja levyvalmisteita koskevassa tukien vastaisessa tutkimuksessa (21); — kuumavalssattujen terästuotteiden tuottajat saavat etua etuuskohtelun mukaisesta luotonannosta, joka katsotaan tueksi, mikä myös vahvistettiin edellä mainitussa tukien vastaisessa menettelyssä.

(106) Kuten 93 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät vastanneet saamaansa kyselylomakkeeseen. Kuten 22 ja 89 kappaleessa mainitaan, vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä eivätkä toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, esitettyä näyttöä ja pyynnön esittäjän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien olemassaolosta ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta käsiteltävänä olevassa tapauksessa taikka kumonnut kyseisen näytön.

(107) Komissio tarkasteli, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna.

2) Kiinan kotimarkkinoiden hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavat merkittävät vääristymät

(108) Kiinan talousjärjestelmä perustuu nk. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus. Valtion omistuksessa olevaa taloutta pidetään ”kansantalouden johtavana voimana”, ja valtion tehtävänä on ”varmistaa sen lujittaminen ja kasvu” (22). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa (23).

(109) Lisäksi Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat kokonaisuuden, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema.” (24) Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen kiistämättömän ja jatkuvasti kasvavan määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä johtoasema ja määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menee selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa.

(110) Kiinan valtio harjoittaa tavoitteiden saavuttamiseksi interventionistista talouspolitiikkaa, joka on yhdenmukainen Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eikä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita (25). Kiinan viranomaiset käyttävät monenlaisia interventionistisia talousvälineitä, kuten teollisuuden suunnittelujärjestelmää, rahoitusjärjestelmää ja sääntely-ympäristön eri tekijöitä.

(111) Ensinnäkin yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelujärjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Maakuntatason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen/sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on edelleen täsmällisiä tuotostavoitteita, joskin tämä oli yleisempää aiemmilla suunnitelmakierroksilla. Suunnitelmissa tuodaan esiin (positiivisesti tai negatiivisesti) yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Tämä johtuu suunnitelmien sitovasta luonteesta mutta myös siitä, että Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa kannustamalla talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (ks. myös 3.2.2.2 jakson a alakohdan 5 alakohta) (26).

(112) Toiseksi, rahoitusresurssien tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös 3.2.2.2 jakson a alakohdan 8 alakohta) (27). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkolainamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Myös nämä muut rahoitussektorin osat kuin pankkisektori on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu niin, että ne eivät pyri maksimoimaan rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa, vaan niin, että varmistetaan valvonta ja mahdollistetaan valtion ja kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (28).

(113) Kolmanneksi, sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (29). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteiden ja laajuuden osalta. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemisessa, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (30).

(114) Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen valtion huomattava puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen markkinavoimien vapauden kanssa, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (31).

3) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat

(115) Kiinassa valtion omistuksessa, määräysvallassa ja/tai poliittisessa valvonnassa tai ohjauksessa toimivat yritykset muodostavat olennaisen osan taloutta.

(116) Kiinan viranomaiset ja Kiinan kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, jotka varmistavat niiden jatkuvan vaikutusvallan yrityksiin ja erityisesti valtion omistamiin yrityksiin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti yksittäisten valtion omistamien yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua valtion omistamien yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Tämä tapahtuu tyypillisesti kierrättämällä johtohenkilöitä viranomaisten ja valtion omistuksessa olevien yritysten välillä, sisällyttämällä puolueen jäseniä valtion omistuksessa olevien yritysten johtoelimiin ja puoluesolujen jäseniä yrityksiin (ks. myös 3.2.2.2 jakson a alakohdan 4 alakohta) sekä muokkaamalla yritysrakennetta valtion omistuksessa olevien yritysten sektorilla (32). Vastavuoroisesti valtion omistamilla yrityksillä on Kiinan taloudessa erityisasema, joka tuo mukanaan useita taloudellisia etuja, muun muassa suojan kilpailulta ja etuuskohtelun mukaisen tuotantopanosten ja rahoituksen saannin (33). Seikkoja, jotka viittaavat valtion määräysvaltaan hitsattuja putkia tuottavissa yrityksissä, käsitellään tarkemmin 3.2.2.2 jakson a alakohdan 4 alakohdassa.

(117) Erityisesti terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine hitsattujen putkien tuottamiseen, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus. Nimellisesti valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien yritysten lukumäärän arvioidaan olevan lähes tasoissa, mutta Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman 10 suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä (34). Kymmenen suurimman tuottajan osuus tuotannonalan koko tuotoksesta vuonna 2016 oli vain noin 36 prosenttia, mutta Kiinan viranomaiset asettivat samana vuonna tavoitteeksi konsolidoida teräksen tuotannosta 60–70 prosenttia noin kymmenelle suurelle yrityksille vuoteen 2025 mennessä (35). Kiinan viranomaiset toistivat tämän aikomuksen huhtikuussa 2019 julkistaessaan terästeollisuuden konsolidointia koskevat ohjeet (36). Tällaiseen konsolidointiin voi liittyä kannattavien yksityisten yritysten pakotettuja yhteenliittymiä heikosti suoriutuvien valtion omistuksessa olevien yritysten kanssa (37).

(118) Kuten edellä selitetään, terässektorilla on suuri osuus valtion omistamia yrityksiä ja terässektorilta hankitaan hitsattujen putkien pääraaka-aine. Koska hitsattujen putkien kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, hitsattujen putkien yksityisessä ja valtion omistuksessa olevien tuottajien täsmällistä osuutta ei voitu määrittää. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin hitsattujen putkien sektorilla kohdistetaan 3.2.2.2 jakson a alakohdan 5 alakohdassa tarkoitettua poliittista valvontaa ja ohjausta.

4) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

(119) Sen lisäksi, että Kiinan valtio harjoittaa määräysvaltaa talouselämään valtion yritysten omistajuuden ja muiden välineiden kautta, se voi myös puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on edustettuna yrityksissä. Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia (38), ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen merkityksellinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan (39) mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (40). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (41). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös hitsattujen putkien tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

(120) Monet hitsattujen putkien tuottajat korostavat nimenomaisesti puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia verkkosivustoillaan, niiden yritysjohdossa on puolueen jäseniä ja ne korostavat kuulumistaan kommunistiseen puolueeseen. Tutkimuksessa tuli esiin puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia useissa hitsattujen putkien tuottajayrityksissä (esim. Jinghua Steel Pipe Group, Kingland Group ja Jiangsu Guoqiang Zinc-plating Industrial Co. Ltd.). Yhtä tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajaa koskeva näyttö osoitti, että tällaiseen toimintaan sisältyi muun muassa kommunistisen puolueen jäsenten osallistuminen keskusteluihin yrityksen tilanteesta, liiketoimintamallista ja kehittämisstrategiasta, puolueen jäsenten rekrytoinnin helpottaminen, luennot, symposiumit ja muu valistustoiminta Kiinan kommunistisesta puolueesta ja kommunismista sekä kommunistisen puolueen toimintaan liittyvät viralliset tapahtumat. Lisäksi komissio vahvisti tutkimuksen aikana hitsattujen putkien tuottajien henkilökohtaiset yhteydet kommunistiseen puolueeseen, kuten kommunistisen puolueen jäsenet useiden hitsattuja putkia valmistavien yritysten (esimerkiksi Jinghua Steel Pipe Group, Kingland Group, Fubo Group, Weifang East Steel Pipe Co. Ltd ja Huludao City Steel Pipe Industrial Co. Ltd.) ylimmässä johdossa tai johtokunnassa.

(121) Teräs on hitsattujen putkien pääraaka-aine, ja terässektorilla monet suurimmista tuottajista ovat valtion omistuksessa. Joihinkin viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020) (42). Esimerkiksi Kiinan valtion omistama Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd., jäljempänä ’TISCO’, mainitsee verkkosivustollaan olevansa rauta- ja terästeollisuuden superjätti, joka on kehittynyt poikkeuksellisen suureksi rauta- ja teräskompleksikompleksiksi ja integroitunut raudan louhintaan, raudan ja teräksen tuotantoon, jalostukseen, toimittamiseen ja kaupankäyntiin (43). Baosteel on toinen suuri Kiinan valtion omistuksessa oleva yritys, joka valmistaa terästä ja muodostaa osan hiljattain konsolidoitua yhtiötä China Baowu Steel Group Co. Ltd (aiemmalta nimeltään Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel) (44).

(122) Valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan (ks. myös 3.2.2.2 jakson a alakohdan 7 alakohta) samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin (45). Näin ollen valtion läsnäolo yrityksissä, myös valtion omistamissa yrityksissä, terässektorilla ja muilla sektoreilla (kuten rahoitus- ja tuotantopanossektorilla) antaa Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin.

5) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

(123) Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat käytännöllisesti katsoen kaikki talouden sektorit. Suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat sitovia ja viranomaiset kullakin hallinnon tasolla valvovat, että alemmat hallintotasot panevat suunnitelmat täytäntöön. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja osoitetaan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (46).

(124) Hitsattujen putkien tuotannonala on erikoistunut tuotannonala eikä tutkimuksen aikana yksilöity nimenomaisia toimintapoliittisia asiakirjoja, jotka olisivat ohjanneet erityisesti hitsattujen putkien tuotannonalan kehitystä, mutta se hyötyy valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta toimintaan hitsattujen putkien pääraaka-aineen eli teräksen tuotannonalalla. Valtion toimien vääristävät vaikutukset hitsattujen putkien tuotannonalaan tulevat esiin suureen ylikapasiteettiin liittyvässä ongelmassa. Hitsattujen teräsputkien tuotannonalan tilannetta koskevassa raportissa vuodelta 2018 vahvistetaan vakavan ylikapasiteetin olemassaolo (ks. koko lainaus 209 kappaleessa) (47).

(125) Lisäksi Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta keskeisenä tuotannonalana (48). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukauttamis- ja päivittämissuunnitelmassa (2016–2020). Suunnitelmassa todetaan, että terästeollisuus on Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi (49). Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen kaikki näkökohdat (50).

(126) Taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmassa (51) ehdotetaan korkealuokkaisia terästuotteita tuottavien yritysten tukemista (52). Siinä käsitellään myös tuotteiden laadun, kestävyyden ja luotettavuuden saavuttamista tukemalla yrityksiä, jotka käyttävät puhtaan teräksen tuotantoon, tarkkuusvalssaukseen ja laadunparannukseen liittyvää teknologiaa (53).

(127) Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (54), jäljempänä ’luettelo’, mainitaan teräs kannustettavana tuotannonalana.

(128) Kiinan viranomaiset ohjeistavat alan kehittämistä erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla, jotka liittyvät esimerkiksi seuraaviin: markkinoiden koostumus ja rakenneuudistus, raaka-aineet, sijoitukset, kapasiteetin poistaminen, tuotevalikoima, tuotannon siirtäminen ja päivittäminen. Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia alan kehittämisessä ja toiminnassa (55). Tämänhetkinen ylikapasiteettiongelma on kiistatta selvin osoitus Kiinan viranomaisten politiikan vaikutuksista ja siitä seuraavista vääristymistä.

(129) Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytettävän pääraaka-aineen eli teräksen tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

6) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano

(130) Asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella Kiinan konkurssijärjestelmä ei vaikuta pystyvän riittävästi toteuttamaan omia päätavoitteitaan eli selvittämään oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja ja turvaamaan velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. Tämä vaikuttaa juontavan juurensa siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö virallisesti perustuu samoihin periaatteisiin kuin vastaava lainsäädäntö muissa maissa, Kiinan järjestelmälle on ominaista järjestelmällinen heikko täytäntöönpano. Konkurssien lukumäärä on äärimmäisen alhainen suhteessa maan talouden kokoon eikä vähiten sen vuoksi, että maksukyvyttömyysmenettelyihin liittyy lukuisia puutteita, jotka tosiasiassa estävät konkurssimenettelyt. Lisäksi valtion rooli maksukyvyttömyysmenettelyissä on edelleen vahva ja aktiivinen, ja sillä on usein suora vaikutus menettelyn lopputulokseen (56).

(131) Lisäksi Kiinan omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeiset maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien suhteen (57). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. Voimassa on säännöksiä, joiden tavoitteena on myöntää maankäyttöoikeudet avoimesti ja markkinahinnoilla, esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyllä. Näitä säännöksiä kuitenkin laiminlyödään säännöllisesti, ja jotkin ostajat voivat hankkia maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (58). Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon (59).

(132) Kiinan talouden muiden alojen tapaan hitsattujen putkien tuottajiin sovelletaan Kiinan konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädäntöä. Tämän vuoksi konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivästä tai riittämättömästä täytäntöönpanosta johtuvat ylhäältä alaspäin suuntautuvat vääristymät vaikuttavat myös näihin yrityksiin. Tässä tutkimuksessa ei tullut esiin mitään, mikä asettaisi kyseiset havainnot kyseenalaisiksi. Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa. Käytettävissä olevan näytön perusteella nämä seikat vaikuttavan koskevan täysin myös hitsattujen putkien tuotannonalaa.

(133) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen oli syrjivää tai täytäntöönpano puutteellista hitsattujen putkien tuotannonalalla, myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta.

7) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: palkkakustannusten vääristyminen

(134) Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä Kiinassa täysin, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina on jättänyt ratifioimatta useita Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia, etenkin sellaisia, jotka koskevat järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta (60). Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on aktiivinen. Kyseinen järjestö ei ole kuitenkaan täysin riippumaton valtion viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on edelleenkin vähäistä (61). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaisiin. Tämän seurauksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (62). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa.

(135) Siitä, että hitsattujen putkien tuotannonalaan ei sovellettaisi edellä kuvattua Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää, ei esitetty mitään näyttöä. Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat siten hitsattujen putkien sektoriin sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tuotannon pääraaka-ainetta valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää).

8) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia

(136) Yritystoimijoiden pääomansaantiin liittyy Kiinassa useita vääristymiä.

(137) Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ensinnäkin ominaista, että siinä ovat vahvassa asemassa valtion omistamat pankit (63), jotka rahoitusta myöntäessään ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Rahoitusalan ulkopuolella toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankit ovat sidoksissa valtioon omistajuuden lisäksi myös henkilökohtaisten suhteiden kautta (Kiinan kommunistinen puolue nimittää valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat) (64), ja pankit panevat säännöllisesti täytäntöön valtion suunnittelemaa julkista politiikkaa, kuten rahoitusalan ulkopuolella toimivat valtion omistamat yrityksetkin. Näin toimiessaan pankit noudattavat selkeää oikeudellista velvoitetta harjoittaa liiketoimintaansa kansantalouden ja yhteiskunnallisen kehityksen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (65).

(138) Eri säännöksissä viitataan kyllä tarpeeseen noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä käyttäytymis- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarpeeseen tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta esimerkiksi kaupan suojatoimenpiteitä koskevien tutkimusten päätelmistä saatu mittava näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa.

(139) Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä monista eri syistä, kuten siksi että yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus vaikuttavat riskinarviointiin. Arvioiden mukaan kiinalaiset luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alempia kansainvälisiä luokituksia (66).

(140) Näihin seikkoihin liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (67). Tämän tuloksena lainanannossa suositaan valtion omistuksessa olevia yrityksiä, suuria yksityisiä yrityksiä, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimivia yrityksiä, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille.

(141) Toiseksi, lainojen kustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina investointien lisäämiseksi. Tämä on johtanut pääomasijoitusten liialliseen käyttöön ja sijoitusten tuottojen jatkuvaan pienemiseen. Tästä osoituksena on yritysten velkaantumisasteen hiljattainen kohoaminen valtion sektorilla kannattavuuden jyrkästä putoamisesta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmässä toiminnassa oleva mekanismi ei noudata normaaleja kaupallisia reaktioita.

(142) Kolmanneksi, vaikka korkoprosentit vapautettiin nimellisesti lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään ole tulosta vapaista markkinavoimista, vaan niihin vaikuttavat valtiosta johtuvat vääristymät. Enintään viitekoron suuruisina myönnettävien lainojen osuus on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto vaikuttaa olevan kasvussa, koska sen osuus on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 2015 lähtien heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta. Keinotekoisen alhaiset korot johtavat alihinnoitteluun ja tämän seurauksena liialliseen pääoman käyttöön.

(143) Yleinen luottojen lisääntyminen Kiinassa viittaa siihen, että pääoman kohdentamisen tehokkuus on heikkenemässä ilman merkkejä luotonannon kiristymisestä, jota voitaisiin odottaa vääristymättömässä markkinaympäristössä. Tämän seurauksena järjestämättömät lainat ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina. Velkariskin kasvaessa Kiinan valtio on päättänyt välttää maksukyvyttömyystilanteita. Tästä syystä luottotappioita on käsitelty pidentämällä laina-aikaa eli luomalla nk. zombie-yrityksiä tai siirtämällä velka (esim. yhteenliittymien kautta tai muuntamalla velka osakkeiksi) poistamatta välttämättä velkaongelmaa tai puuttumatta sen perussyihin.

(144) Markkinoiden vapauttamiseksi viime aikoina toteutetuista toimista huolimatta Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat edelleen merkittävät vääristymät, jotka johtuvat valtion edelleen merkittävästä roolista pääomamarkkinoilla.

(145) Siitä, että valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan edellä kuvatulla tavalla ei vaikuttaisi hitsattujen putkien tuotannonalaan, ei esitetty mitään näyttöä. Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

9) Kuvattujen vääristymien systeeminen luonne

(146) Komissio totesi, että raportissa kuvatut vääristymät ovat ominaisia Kiinan taloudelle. Käytettävissä oleva näyttö osoittaa, että 3.2.2.2 jakson a alakohdan 1–5 alakohdassa ja raportin A osassa kuvatut tosiseikat ja Kiinan järjestelmän ominaisuudet koskevat koko maata ja kaikkia talouden sektoreita. Sama pätee 3.2.2.2 jakson a alakohdan 6–8 alakohdassa ja raportin B osassa kuvattuihin tuotannontekijöihin.

(147) Komissio muistuttaa, että hitsattujen putkien tuotantoon tarvitaan laaja valikoima tuotantopanoksia. Kun hitsattujen putkien tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

(148) Näin ollen sen lisäksi, että hitsattujen putkien kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, vaikutukset kohdistuvat myös kaikkiin tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannuksiin, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

10) Päätelmät

(149) Edellä 3.2.2.2 jakson a alakohdan 2–9 alakohdassa esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan valtion puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti ja hitsattujen putkien tuotannonalalla erityisesti (mukaan luettuna tarkastelun kohteena tuote), osoitettiin, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, ettei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa.

(150) Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavissa jaksoissa esitetään. Komissio muistutti siitä, ettei mikään taho esittänyt sellaista väitettä, että jotkin kotimarkkinoiden kustannukset olisivat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja vääristymättömiä kustannuksia.

b) Edustava maa

1) Yleiset huomautukset

(151) Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin: — Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (68) perusteella samanlainen kuin Kiinalla; — kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta (69); — asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa; — jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusija annetaan tarvittaessa sellaiselle maalle, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

(152) Kuten 95 ja 96 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi normaaliarvon ja tuotannontekijöiden määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota: 11 päivänä toukokuuta 2020, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, ja 4 päivänä kesäkuuta 2020, jäljempänä ’toinen muistio’. Toisessa muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille päätelmästään, jonka mukaan Thaimaa on asianmukainen edustava maa tässä tapauksessa.

2) Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

(153) Ensimmäisessä muistiossa komissio yksilöi Brasilian, Malesian, Meksikon, Thaimaan ja Turkin maiksi, joiden taloudellinen kehitys vastaa Maailmanpankin mukaan Kiinan tasoa, eli Maailmanpankki on luokitellut ne Kiinan tavoin ”ylemmän keskitulotason” maaksi bruttokansantulon, jäljempänä ’BKTL’, perusteella.

(154) Taloudellisen kehityksen tasosta ei saatu huomautuksia muistion julkaisemisen jälkeen.

3) Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto edustavassa maassa

(155) Ensimmäisessä muistiossa komissio totesi, että tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotetaan Brasiliassa, Malesiassa, Meksikossa, Thaimaassa ja Turkissa. Malesiaa ei kuitenkaan otettu huomioon mahdollisena edustavana maana, koska siellä yksilöitiin vain yksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottaja, jonka tilinpäätöstietoja ei ollut julkisesti saatavilla tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta.

(156) Ensimmäisen muistion julkaisemisen jälkeen ei saatu huomautuksia tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannosta mahdollisissa edustavissa maissa.

4) Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

(157) Komissio tarkisti edellä mainittujen ja harkittujen maiden osalta julkisten tietojen saatavuuden ja erityisesti tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien rahoitustietojen saatavuuden.

(158) Komissio etsi hitsattujen putkien tuottajia, joilla oli julkisesti saatavilla olevia rahoitustietoja, joita voitaisiin käyttää vääristymättömien ja kohtuullisten myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja voiton määrittämiseen. Komissio rajasi haun yrityksiin, joiden tuloslaskelmat olivat julkisesti saatavilla tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta ja jotka olivat kannattavia kyseisellä kaudella. Lisäksi etusijalle asetettiin hitsattujen putkien tuottajat, joiden tilinpäätökset olivat julkisesti saatavilla yritystasolla eikä koko yritysryhmän osalta konsolidoidulla tasolla. Sen vuoksi toiseen muistioon sisältyi vain kaksi yritystä Thaimaasta ja yksi Turkista.

(159) Ottaen huomioon Thaimaassa ja Turkissa julkisesti saatavilla olevien rahoitustietojen laadun ja yksityiskohtaisuuden sekä myös tuotannontekijöiden (70) vertailuarvojen saatavuuden ja edustavuuden komissio piti Thaimaata asianmukaisena edustavana maana.

(160) Komissio analysoi huolellisesti kaikki asiakirja-aineistoon sisältyvät asiaankuuluvat tiedot, jotka koskivat tuotannontekijöitä Thaimaassa ja totesi seuraavaa: — Komissio analysoi ensimmäisessä muistiossa (päivitettynä toisella muistiolla) lueteltujen kaikkien tuotannontekijöiden tuontitilastot ja päätteli, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotiin kaikkia tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon tarvittavia tuotannontekijöitä. — Energiatilastot (sähkön ja maakaasun hinnat) tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta olivat helposti saatavilla sähköviranomaisen ja energiaministeriön toimittamien tietojen muodossa; — työvoimakustannuksia koskevat tilastotiedot saatiin kansallisen tilastotoimiston verkkosivustolta.

(161) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Kuten 96 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että thaimaalaisilla tuottajilla Pacific Pipe Co., Ltd ja Asia Metal Co., Ltd oli julkisesti saatavilla olevia tilinpäätöksiä, joita voitiin käyttää apuna määritettäessä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia ja voittoa.

5) Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

(162) Kun edellä mainittujen tekijöiden perusteella oli vahvistettu, että Thaimaa on asianmukainen edustava maa, ei ollut tarpeen tehdä arviointia sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

6) Edustavaa maata koskevat päätelmät

(163) Edellä esitetyn analyysin perusteella Thaimaa täyttää kaikki perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, jotta sitä voitaisiin pitää asianmukaisena edustavana maana. Thaimaassa on etenkin tarkastelun kohteena olevan tuotteen merkittävää tuotantoa ja kattavat tiedot saatavilla kaikista tuotannontekijöistä, myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä voitosta.

c) Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

(164) Komissio totesi toisessa muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää GTA-tietokantaa määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden vääristymättömät kustannukset edustavassa maassa.

(165) Komissio totesi lisäksi, että edustavan maan vääristymättömien työvoimakustannusten määrittämiseen käytetään ILOn ja kansallisia tilastoja ja vääristymättömien energiakustannusten määrittämiseen käytetään kansallisia tilastoja, kuten 160 kappaleessa todetaan.

(166) Komissio sisällytti laskelmiin tuotannollisten yleiskustannusten arvon kattamaan kustannukset, jotka eivät sisältyneet edellä tarkoitettuihin tuotannontekijöihin. Tämän määrän määrittämiseksi se käytti yhden polkumyyntitutkimuksen yhteydessä yhteistyössä toimineen ja sitä varten täsmällisiä tietoja (71) toimittaneen unionin tuottajan (Arcelor Mittal Tubular Products, Puola, jäljempänä ’AMTP’) rahoitustietoja Menetelmää selitetään tarkemmin 3.2.2.2 kohdan e alakohdassa.

(167) Lopuksi komissio käytti 161 kappaleessa mainittujen valittujen thaimaalaisten yritysten rahoitustietoja määrittääkseen myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitot, kuten toisessa muistiossa todetaan.

d) Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

(168) Komissio pyrki kahdessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa laatimaan tuotannontekijöistä ja lähteistä luettelon, joka käsittäisi kaikki tuotannontekijät, kuten raaka-aineet, energian ja työvoiman, joita kiinalaiset tuottajat käyttivät tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa. Asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet komissiolle huomautuksia kyseisissä muistoissa esitetystä luettelosta.

(169) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tarkastelussa, komission oli käytettävä eurooppalaisen tuottajan AMTP:n tietoja määrittääkseen hitsattujen putkien tuotannossa käytettävät tuotannontekijät. Kiinalaisilta yrityksiltä alkuperäisessä tutkimuksessa kerättyjen tietojen ja hitsattujen putkien kiinalaisten tuottajien verkkosivustolla saatavilla olevien tietojen perusteella niiden tuotantoprosessi ja käytetyt materiaalit vaikuttavat olevan samanlaiset kuin AMTP:n.

(170) Koska osapuolet eivät toimineet yhteistyössä, komissiolla ei ollut tuotannontekijöistä yksityiskohtaisempia tariffikoodeja kuin 6-numeroiset HS-koodit. Käytetyt HS-koodit vastasivat täysin Thaimaan tullinimikkeitä.

(171) Koska muistioista, jotka koskivat tuotannontekijöihin liittyvän normaaliarvon määrittämiseen käytettäviä tietolähteitä, ei saatu huomautuksia, seuraavat tuotannontekijät ja tariffikoodit määritettiin soveltuvin osin ottaen huomioon kaikki AMTP:n toimittamat tiedot: Taulukko 1 Hitsattujen putkien tuotannontekijät Tuotannontekijä HS-nimike Tietolähde Vääristymätön yksikköarvo Raaka-aineet Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys vähintään 600 mm, kelatut, ainoastaan kuumavalssatut mutta pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat, paksuus vähintään 4,75 mm mutta pienempi kuin 10 mm, peittaamattomat, ilman pintakuvioita 7208 37 GTA 4,34 CNY/kg Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys vähintään 600 mm, kelatut, ainoastaan kuumavalssatut mutta pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat, paksuus vähintään 3 mm mutta pienempi kuin 4,75 mm, peittaamattomat, ilman pintakuvioita 7208 38 GTA 3,96 CNY/kg Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä, leveys vähintään 600 mm, kelatut, ainoastaan kuumavalssatut mutta pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat, paksuus pienempi kuin 3 mm, peittaamattomat, ilman pintakuvioita 7208 39 GTA 4,05 CNY/kg Sinkki 7901 11 GTA 20,69 CNY/kg Rikkihappo 2807 00 GTA 0,56 CNY/kg Työvoima Palkat valmistussektorilla [ei sovelleta] Ks. 3.2.2.2 jakson d kohdan 2 alakohta 19,91 CNY/tunti Energia Sähkö [ei sovelleta] Ks. 3.2.2.2 jakson d kohdan 3 alakohta 0,88 CNY/ kWh Maakaasu [ei sovelleta] Ks. 3.2.2.2 jakson d kohdan 4 alakohta 2,73 CNY/m3 Sivutuotteet Seostamaton teräsromu 7204 41 GTA 3,12 CNY/kg Seostamaton teräsromu lastuina 7204 41 GTA 3,12 CNY/kg Seostamaton teräskuona 7204 49 GTA 2,11 CNY/kg Sinkkituhka 2620 19 GTA 8,11 CNY/kg Kovasinkki 2620 11 GTA 14,74 CNY/kg

1) Raaka-aineet ja sivutuotteet

(172) Voidakseen määrittää tuottajan tehtaalle toimitettujen raaka-aineiden vääristymättömät hinnat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti – ottaen huomioon, että Kiinassa ei ollut yhteistyössä toimivia tuottajia – komissio käytti kunkin hitsattujen putkien tuotannossa AMTP:ssä käytetyn raaka-aineen osalta tuontihintaa edustavaan maahan. Komissio tarkasti tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytetyt raaka-aineet, syntyneet sivutuotteet ja asiaankuuluvat kulutusasteet.

(173) Komissio käytti kaikkien raaka-aineiden ja sivutuotteiden osalta edustavan maan tuontihintoja. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin painotettujen keskimääräisten yksikköhintojen perusteella. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään 149 kappaleessa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi niiden vaikuttavan vientihintoihinkin. Kiinasta tulevan huomiotta jätetyn tuonnin määrä oli huomattava vain rikkihapon osalta: sen osuus edustavan maan kokonaistuonnista oli 4,7 prosenttia. Kaikkien muiden raaka-aineiden ja sivutuotteiden tuonnin osuudet olivat enintään 0,3 prosenttia.

(174) Yleensä jätettäisiin huomiotta myös tuontimäärät, jotka tulevat edustavaan maahan asetuksen (EU) 2015/755 liitteeseen 1 sisältyvistä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan näiden maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Tässä tapauksessa näistä maista ei kuitenkaan tuotu raaka-aineita eikä sivutuotteita Thaimaahan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(175) Voidakseen määrittää vientiä harjoittavan tuottajan tehtaalle toimitettujen raaka-aineiden vääristymättömät hinnat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti komissio sovelsi tuontihintaan edustavan maan tuontitullia tuotujen määrien alkuperämaan mukaan. Lisäksi komissio hintaan kotimaan kuljetuskustannukset kiloa kohti Maailmanpankin raportissa (72) annettujen hintojen perusteella (toimitus Laem Chabang -satamasta Bangkokiin).

2) Työvoima

(176) Työvoimakustannusten vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti ILOn tilastoja sekä julkisesti saatavilla olevia Thaimaan kansallisia tilastoja ja KPMG:n tietoja (73) veroista ja maksuista Thaimaassa.

(177) ILOn tilastoista saatiin tietoja työntekijöiden tosiasiallisista viikoittaisista keskimääräisistä työtunneista Thaimaan valmistusteollisuudessa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (74).

(178) ILOn tilastoissa oli tietoja myös työntekijöiden kuukausiansioista valmistusteollisuudessa, mutta komissio päätti käyttää Thaimaan kansallisen tilastotoimiston tilastoja, joista saatiin tarkempia neljännesvuosittaisia tietoja palkoista ja muista etuuksista talouden eri sektoreilla (75).

(179) Lisäksi komisiso käytti KPMG:n tietoja määrittääkseen työnantajan maksaman sosiaaliturvaveron.

(180) Näiden tietojen perusteella komissio laski valmistusteollisuuden tuntipalkan, johon lisättiin työvoimaan liittyvät työantajan lisäkustannukset.

3) Sähkö

(181) Sähkön vertailuarvon määrittämiseen komissio käytti yrityksille, teollisuuslaitoksille ja valtion yrityksille annettua sähkön hintaa sähköviranomaisen verkkosivustolla (76).

(182) Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, kaikki muut tekijät, jotka tarvittiin sähkön keskimääräisen vääristymättömän vertailuhinnan laskemiseen, kuten jännitealue, huippukuormitusaika/matalan kuormituksen aika ja huippukuormituskysyntä, perustuivat AMTP:n toimittamiin tietoihin.

4) Maakaasu

(183) Maakaasun vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti energiapolitiikasta ja -suunnittelusta vastaavan viraston (energiaministeriö) tilastoraporttia (77). Raportti kattoi koko tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson, ja siinä annettiin maakaasun kulutusmäärää ja -arvoa koskevat yhteenlasketut luvut käyttäjätyypistä (kotitaloudet, teollisuus, kuljetus) riippumatta ja kaikissa muodoissa. Komissio ei kuitenkaan löytänyt mitään lähdettä, missä olisi esitetty nämä luvut pelkästään valmistusteollisuuden osalta. Vaihtoehtoisten energiamuotojen kehittämisestä ja energiatehokkuudesta vastaavan yksikön (energiaministeriö) (78) yksityiskohtaisemmassa vuosiraportissa kulutustiedot on annettu vain määrällisesti, minkä vuoksi sen perusteella ei ole mahdollista laskea maakaasun hintaa. Jälkimmäisen raportin mukaan valmistusteollisuuden osuus maakaasun kokonaiskulutuksesta Thaimaassa oli 44 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

e) Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto

(184) Edellä olevassa 171 kappaleessa kuvattujen tuotannontekijöiden lisäksi laskettiin tuotannolliset yleiskulut. Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, tuotannollisten yleiskulujen laskemisen perustana käytettiin AMTP:n ilmoittamaa tuotannollisten yleiskulujen suhdetta valmistuskustannuksiin. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

(185) Myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja voiton osalta komissio käytti thaimaalaisten tuottajien Pacific Pipe Co., Ltd (79). ja Asia Metal Co., Ltd (80) rahoitustietoja. Ensin komissio laski kummankin yrityksen osalta niiden myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja voiton osuuden myytyjen hyödykkeiden kustannuksista. Tämän jälkeen määritettiin keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto edustavassa maassa (painotettuna yritysten liikevaihdolla). Yritysten julkisesti saatavilla olevat tarkastetut tilinpäätöstiedot asetettiin asianomaisten osapuolten saataville toisen muistion liitteenä.

f) Normaaliarvon laskeminen

(186) Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti perustuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

(187) Ensin komissio vahvisti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti AMTP:n toimittamia tietoja kunkin tuotannontekijän (raaka-aineet, työvoima ja energia) kulutuksesta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Nämä kulutusmäärät kerrottiin Thaimaassa määritetyillä vääristymättömillä yksikkökohtaisilla kustannuksilla (ks. d alakohta).

(188) Laskelmat tehtiin erikseen hitsattujen putkien kahden perustuotelajin eli mustien putkien ja galvanoitujen putkien osalta. Galvanoidut putket ovat mustia putkia, jotka on galvanointiprosessissa päällystetty sinkkikerroksella. Sen vuoksi galvanoidun tuotteen valmistuksessa käytetään enemmän energiaa ja työvoimaa sekä lisäksi sinkkiä ja rikkihappoa, joita ei käytetä lainkaan mustien putkien valmistuksessa.

(189) Saadakseen vääristymättömät tuotantokustannukset komissio lisäsi vääristymättömiin valmistuskustannuksiin 184 kappaleen mukaisesti määriteltyjen tuotannollisten yleiskulujen prosenttiosuuden.

(190) Lopuksi komissio lisäsi 189 kappaleessa kuvatulla tavalla määritettyihin tuotantokustannuksiin edustavan maan myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton (ks. 185 kappale). Myynti-, yleis- ja hallintokustannusten osuus ilmaistuna prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksista ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin oli 4,3 prosenttia ja voiton osuus 3,0 prosenttia.

(191) Näiden kahden tuotelajin normaaliarvoista, jotka laskettiin 187–190 kappaleessa kuvatulla tavalla, vähennettiin sivutuotteiden vääristymättömät arvot AMTP:n toimittaman sivutuoteluettelon perusteella. Sivutuotteiden vääristymättömät arvot määritettiin kertomalla AMTP:n ilmoittamat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myydyt määrät niiden Thaimaassa määritetyillä vääristymättömillä yksikkökohtaisilla kustannuksilla (ks. d alakohta). Tiettyjä sivutuotteita (sinkkituhka, kovasinkki) koskeva oikaisu tehtiin vain galvanoiduille tuotteille määritetyn normaaliarvon osalta, koska näitä sivutuotteita saadaan galvanointiprosessissa.

(192) Tällä perusteella komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Koska yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo vahvistettiin koskemaan koko maata.

3.2.2.3 Vientihinta

(193) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin Eurostatin CIF-hintoja koskevien tietojen perusteella ja oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle. CIF-vientihinnasta vähennettiin siis merirahti ja vakuutuskustannukset (81) ja kotimaan kuljetuskustannukset Kiinassa (82). Mustille ja galvanoiduille tuotteille vahvistettiin erilliset vientihinnat.

3.2.2.4 Vertailu ja polkumyyntimarginaali

(194) Komissio vertasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti määritettyä tuotelajikohtaista laskennallista normaaliarvoa edellä kuvatun mukaisesti määritettyyn vientihintaan.

(195) Kiinassa sovelletaan tiettyihin tuotteisiin käytäntöä, jossa alv korvataan vain osittain viennin yhteydessä. Sen varmistamiseksi, että normaaliarvo ilmoitetaan samalla verotustasolla kuin vientihinta, normaaliarvoa oikaistaan yleensä ylöspäin arvonlisäveron sen osan verran, joka on veloitettu tarkastelun kohteena olevan tuotteen viennistä ja jota ei palautettu kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Kiinan vero- ja tullihallinnon verkkosivustolta saadut tilastotiedot ja Transcustoms-tiedot (83) osoittivat, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hitsattujen putkien viennistä kannettu arvonlisävero palautettiin täysimääräisesti. Sen vuoksi alv-oikaisua ei tehty.

(196) Painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin (ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta) todettiin olevan negatiivinen.

3.2.2.5 Päätelmät

(197) Komissio päätteli, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen vienti Kiinasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ei tapahtunut polkumyynnillä. Kyseisen tuonnin määrä oli kuitenkin hyvin vähäinen, vain 0,2 prosenttia EU:n koko tuonnista ja 0,1 prosenttia unionin markkinoista, joten hintoja ei pidetty edustavina. Sen vuoksi komissio tutki myös polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä.

3.2.3 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

(198) Todettuaan, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei esiintynyt polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tätä varten analysoitiin vielä seuraavia seikkoja: polkumyynnillä tapahtuva vienti kolmansien maiden markkinoille, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, muiden markkinoiden saavutettavuus ja unionin markkinoiden houkuttelevuus.

3.2.3.1 Vienti kolmansiin maihin

(199) Komissio yksilöi GTA:n tuontitilastojen perusteella Kiinasta peräisin olevien hitsattujen putkien viisi suurinta tuojaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana; nämä olivat Filippiinit, Hongkong, Peru, Indonesia ja Singapore (84). Komissio päätti jättää Hongkongin analyysin ulkopuolelle, koska Kiinan ja Hongkongin välisissä ilmoitetuissa kauppamäärissä oli suuria eroavaisuuksia verrattaessa GTA:n tuonti- ja vientiraportteja ja koska Hongkong ei vaikuta olevan Kiinasta vietävän tarkastelun kohteena olevan tuotteen lopullinen määrämaa. Kiinasta muille neljälle päämarkkina-alueelle vietyjä hitsattuja putkia koskevat polkumyyntilaskelmat tehtiin jäljempänä kuvatun menetelmän mukaisesti.

a) Normaaliarvo

(200) Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan polkumyynnin arvioinnissa komissio käytti samaa normaaliarvoa kuin unionin markkinoita koskevissa polkumyyntilaskelmissa (ks. 168–192 kappale).

b) Vientihinta

(201) Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, todennäköinen unioniin suuntautuvan viennin hinta arvioitiin analysoimalla Kiinan vientihintoja kolmansiin maihin maakohtaisten GTA-tuontitilastojen perusteella.

(202) Kaikki neljä asianomaista maata ilmoittivat tuontiarvonsa CIF-tasolla. Sen vuoksi komissio oikaisi ilmoitettuja hintoja ja laski vientihinnan noudettuna lähettäjältä -tasolla vähentämällä hinnoista merirahti- ja vakuutuskustannukset (85) sekä kotimaan kuljetuskustannukset Kiinassa (86).

(203) Edellä mainitussa lähteessä ei annettu Kiinasta tulevien toimitusten merirahti- ja vakuutuskustannuksia Perun osalta. Sen vuoksi komissio päätti käyttää Kiinan ja Chilen välisten toimitusten hintoja, jotka saatiin samasta lähteestä.

c) Vertailu ja polkumyyntimarginaalit

(204) Komissio vertasi laskennallista normaaliarvoa ja vientihintaa kolmansiin maihin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Mahdollisuuksien mukaan (87) tehtiin vertailu tuotelajeittain (mustat/galvanoidut) ja määritettiin painotettu keskimääräinen polkumyynti.

(205) Edellä esitetty vertailu osoitti kyseisiin neljään maahan suuntautuvan Kiinan Venäjän viennin koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin, joka oli (ilmaistuna prosentteina CIF-arvosta) seuraava: Maa Kiinasta tulevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen osuus (%) tuonnista Polkumyyntimarginaali (%) Filippiinit 19,3 71,7 Peru 5,3 25,6 Indonesia 4,4 21,4 Singapore 4,2 18,9

3.2.3.2