FI Euroopan unionin virallinen lehti L 317/45

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/2112,

annettu 6 päivänä maaliskuuta 2017,

toimenpiteestä/tukiohjelmasta/valtiontuesta SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), jonka Unkari aikoo toteuttaa tukeakseen kahden uuden ydinreaktorin rakentamista Paks II -ydinvoimalaan

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 1486)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Komissio käynnisti 13 päivänä maaliskuuta 2014 alustavan tutkinnan asiassa SA.38454 (2014/CP), joka koski II -nimisen ydinvoimalan, jäljempänä ”Paks II”, rakentamiseen mahdollisesti liittyvää valtiontukea. Tutkinnan lähtökohtana olivat eräät lehtiartikkelit sekä epävirallinen yhteydenpito Unkarin viranomaisten kanssa.

(2) Komissio ja Unkarin viranomaiset vaihtoivat useaan otteeseen tietoja ja järjestivät virallisia kokouksia. Niiden jälkeen Unkarin viranomaiset ilmoittivat oikeusvarmuuden vuoksi toimenpiteestä 22 päivänä toukokuuta 2015 ja totesivat, ettei hankkeeseen liity Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.

(3) Unkari ilmoitti komissiolle 22 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä toimenpiteestä, jolla tuetaan taloudellisesti kahden uuden ydinreaktorin rakentamista Paksin voimala-alueelle.

(4) Komissio ilmoitti Unkarille 23 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa toimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva päätös”. Komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa.

(5) Unkari esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 29 päivänä tammikuuta 2016.

(6) Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta. Se toimitti huomautukset Unkarille, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Unkari toimitti huomautuksensa 7 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä.

(7) Unkari toimitti lisätietoja 21 päivänä huhtikuuta 2016, 27 päivänä toukokuuta 2016, 9 päivänä kesäkuuta 2016, 28 päivänä heinäkuuta 2016, 16 päivänä tammikuuta 2017 ja 20 päivänä helmikuuta 2017.

(8) Unkarin viranomaiset toimittivat 12 päivänä syyskuuta 2016 käytettävää kieltä koskevan poikkeuksen ja hyväksyivät, että englanninkielinen päätös on todistusvoimainen.

2. TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1 HANKKEEN KUVAUS

(9) Toimenpide koskee kahden uuden ydinreaktorin (yksiköt 5 ja 6) rakentamista Unkariin. Unkarin valtio rahoittaa kokonaan rakentamisen, ja tästä rahoituksesta hyötyy Paks II -yritys (MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares), joka omistaa uudet reaktorit ja vastaa niiden käytöstä.

(10) Venäjän federaatio ja Unkari tekivät hallitustenvälisen sopimuksen ydinalan ohjelmasta 14 päivänä tammikuuta 2014 (3). Sopimuksen perusteella ne tekevät yhteistyötä nykyisen Paksin ydinvoimalan, jäljempänä ”Paks NPP”, ylläpidossa ja kehittämisessä. Tähän sisältyy uusien voimalayksiköiden 5 ja 6 suunnittelu, rakentaminen, käyttöönotto ja käytöstä poistaminen. Kummassakin uudessa yksikössä on VVER-tyyppinen (vesijäähdytteinen ja vesihidasteinen) reaktori, ja kummankin yksikön kapasiteetti on vähintään 1 000 megawattia (4), joka täydentää olemassa olevien voimalayksiköiden 1–4 kapasiteettia. Yksiköiden 5 ja 6 on tarkoitus kompensoida tuotantokapasiteetin väheneminen, joka aiheutuu yksiköiden 1–4 (kapasiteetti yhteensä 2 000 megawattia) poistuessa käytöstä. Unkari on ilmoittanut, että yksikkö 1 poistuu käytöstä vuoden 2032 lopussa, yksikkö 2 vuoden 2034 lopussa, yksikkö 3 vuoden 2036 lopussa ja yksikkö 4 vuoden 2037 lopussa. Näillä näkymin niiden käyttöä ei jatketa.

(11) Hallitustenvälisen sopimuksen (5) mukaan sekä Venäjä että Unkari nimeävät yhden kokeneen valtio-omisteisen ja valtion hallinnoiman organisaation, joka olisi taloudellisessa ja teknisessä vastuussa sopimusvelvollisuuksien täyttämisestä hankkeen urakoitsijana/omistajana.

(12) Venäjä on antanut kahden uuden reaktorin (yksiköt 5 ja 6) rakentamisen Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt -nimisen osakeyhtiön, jäljempänä ”JSC NIAEP”, tehtäväksi, ja Unkari on nimennyt MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (1) -nimisen osakeyhtiön, jäljempänä ”Paks II”, toimimaan reaktoreiden omistajana ja vastaamaan niiden käytöstä.

(13) Hallitustenvälisessä sopimuksessa määritellään maiden väliseen ydinvoimayhteistyöhön liittyvät yleiset oikeudet ja velvollisuudet, mutta sopimuksen täytäntöönpanon yksityiskohdat on tarkoitus vahvistaa seuraavissa erillisissä täytäntöönpanosopimuksissa (6): a) Kahden uuden VVER 1200 (V491) -yksikön 5 ja 6 rakentamiseen liittyvää teknistä suunnittelua, hankintaa ja rakennustöitä koskeva sopimus, jäljempänä ”EPC-sopimus”. b) Uusien reaktoreiden käyttöä ja ylläpitoa koskevan yhteistyön ehdot määrittelevä sopimus, jäljempänä ”O&M-sopimus”. c) Sopimus polttoaineen toimittamisen ja käytetyn polttoaineen hallinnan ehdoista.

(14) JSC NIAEP ja Paks II tekivät EPC-sopimuksen 9 päivänä joulukuuta 2014. Sopimuksessa määrätään, että uusi yksikkö 5 aloittaa toimintansa vuonna 2025 ja yksikkö 6 vuonna 2026.

(15) Venäjä lupasi lisäksi myöntää Unkarin valtiolle edellä mainituista sopimuksista erillisen lainan, jolla on tarkoitus rahoittaa Paks II:n kehittämistä. Lainaehdot määritellään hallitustenvälisessä rahoitussopimuksessa (7). Laina tarjoaa 10 miljardin euron jatkuvan luottojärjestelyn käytettäväksi ainoastaan Paks II:n voimalayksiköiden 5 ja 6 suunnitteluun, rakentamiseen ja käyttöönottoon. Unkari käyttää tätä jatkuvaa lainajärjestelyä Paks II:n uusien voimalayksiköiden 5 ja 6 suunniteluun, rakentamiseen ja käyttöönottoon vaadittujen investointien suoraan rahoitukseen hallitustenvälisen rahoitussopimuksen mukaisesti. Hallitustenvälisen rahoitussopimuksen lisäksi Unkari maksaa jopa 2,5 miljardin euron suuruisen lisäsumman omasta talousarviostaan rahoittaakseen Paks II -ydinvoimalan investointeja.

(16) Johdanto-osan 15 kappaleessa kuvatun investointituen lisäksi Unkari ei aio myöntää muuta rahoitustukea Paks II:lle sen jälkeen, kun voimalayksiköt 5 ja 6 ovat valmistuneet. Uudet yksiköt toimivat markkinaehtoisesti ilman kiinteästi määriteltyä liikevaihtoa tai takuuhintoja. Unkarin katsoo, että Paks II:n ei tässä vaiheessa tarvitse ottaa suoraan lainaa.

2.2 TOIMENPITEEN TAVOITE

(17) Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, Paks NPP on ainoa Unkarissa toimiva ydinvoimala. Sen omistaa valtion omistuksessa kokonaan oleva sähköntoimittaja ja -tuottaja Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság, jäljempänä ”MVM-konserni” (8). Sen neljän yksikön yhteenlaskettu tuotantokapasiteetti on 2 000 megawattia, ja kussakin yksikössä on käytössä venäläistä reaktoriteknologiaa (VVER-440/V213). Yksiköt poistuvat vähitellen käytöstä vuoteen 2037 mennessä (ks. johdanto-osan 10 kappale).

(18) Ydinvoimasähköllä on strateginen rooli Unkarin energianlähteiden yhdistelmässä, sillä noin 50 prosenttia kaikesta Unkarissa tuotetusta sähköstä on peräisin Paks NPP:n nykyisistä neljästä reaktorista (9).

(19) Unkarin hallitus esitti perusteena seuraavat tavoitteet: — riittävän osuuden säilyttäminen kansallisista resursseista ja — Unkarin tuontiriippuvuuden vähentäminen ja samanaikaisesti kansallisen ilmastopolitiikan noudattaminen, ja pyysi MVM-konsernia tutkimaan vaihtoehtoja sähköntuotannon laajentamiselle ydinvoimaloissa. MVM-konserni suoritti toteutettavuustutkimuksen, jossa tutkittiin sellaisen uuden ydinvoimalan käyttöönottoa ja rahoitusta, joka voitaisiin yhdistää sähköverkkoon ja jota voitaisiin käyttää taloudellisesti, turvallisesti ja ympäristöä vahingoittamatta. Hallitus ehdotti tämän MVM-konsernin vuonna 2008 esittämän toteutettavuustutkimuksen perusteella hanketta Unkarin parlamentille, joka antoi luvan valmistelutöiden käynnistämiseen uusien ydinvoimalayksiköiden rakentamiseksi Paksin voimala-alueelle (10). Hankkeen tukena olivat laskelmat, joiden mukaan vanhentuneiden voimalaitosten sulkemisen takia käytössä olevasta 8 000–9 000 megawatin kokonaiskapasiteetista poistuu vuoteen 2025 mennessä arviolta 6 000 megawattia. Suljettavat voimalaitokset oli tarkoitus korvata osittain Paks NPP:n laajennuksella.

(20) Vuonna 2011 toteutettiin kansallinen energiastrategia, joka ulottuu vuoteen 2030 (11). Strategia keskittyy ydinvoiman, hiilen ja vihreän energian yhdistämiseen Unkarissa. Unkarin siirtoverkonhaltija MAVIR arvioi, että Unkari tarvitsee vuoteen 2026 mennessä vähintään 5,3 gigawattia uutta tuotantokapasiteettia ja vuoteen 2031 mennessä hieman yli 7 gigawattia, sillä kysynnän arvioidaan tulevaisuudessa kasvavan ja toisaalta olemassa olevaa tuotantokapasiteettia poistuu käytöstä (12). MAVIR ennustaa myös, että nykyinen hiileen perustuva tuotantokalusto poistuu lähes kokonaisuudessaan käytöstä vuosien 2025 ja 2030 välillä ja Unkarin käytössä oleva kaasuvoimakalusto vähenee noin 1 gigawatilla, kuten Unkarin 16 päivänä tammikuuta 2017 toimittamassa taulukossa 1 kuvataan. Unkari totesi, että MAVIRin arviossa, jonka mukaan uutta kapasiteettia tarvitaan 7 gigawattia, ei oteta huomioon tuontia eikä uutta käyttöön otettua kapasiteettia. Taulukko 1 Kotimaisen tuotantokapasiteetin odotettu vaiheittainen käytöstä poistuminen vuoteen 2031 mennessä (ΜW) Existing Phase-out Nuclear 2 000 Coal 1 292 1 222 Natural gas 3 084 960 Oil 410 Intermittent renewables/weather-dependent 455 100 Other renewables 259 123 Other non-renewables 844 836 Sum 8 344 3 241 Lähde: Unkarin viranomaiset (Mavir).

(21) Unkarin ja Venäjän allekirjoittaman hallitustenvälisen sopimuksen tavoitteena on uuden tuotantokapasiteetin rakentaminen Paksin voimala-alueelle. Unkari selitti, että säilyttämällä ydinvoiman yhtenä energiantuotantomuodoistaan se voi vastata tarpeeseen korvata käytöstä poistuvaa tuotantokapasiteettia, rakentaa uutta tuotantokapasiteettia ja saavuttaa omalta osaltaan unionin ilmastotavoitteet (erityisesti ne, jotka liittyvät odotettuun hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen).

2.3 UUSIEN YKSIKÖIDEN KUVAUS – KÄYTETTÄVÄ TEKNOLOGIA

(22) Paks II -ydinvoimalaitoksen uudet yksiköt 5 ja 6 varustetaan VVER 1200 (V491) -teknologialla, ja ne ovat edistyneitä 3+ -sukupolven reaktoreita. Unkarin mukaan Paks II:ssa käytettävien yksiköiden teknisistä ominaisuuksista aiheutuu merkittäviä hyötyjä nykyisiin Paks NPP:n yksiköihin verrattuna, esimerkiksi parempi hyötysuhde, taloudellisempi toiminta ja paremmat turvaominaisuudet.

(23) VVER 1200 (V491) -reaktoreiden huomattavasti suuremman tuotantokapasiteetin lisäksi olennainen ero on odotetussa käyttöiässä (VVER 1200 -yksiköiden käyttöikä on 60 vuotta ja Paks NPP:n nykyisten yksiköiden käyttöikä 30 vuotta) sekä laajemmissa tuotannonohjausmahdollisuuksissa, joiden ansiosta kunkin yksikön tuotantokapasiteettia voidaan säätää sähköverkon kysynnän mukaisesti tiettyjen rajojen sisällä.

(24) Uusien yksiköiden pienempi polttoaineen tarve on myös osoitus viimeaikaisesta teknologisesta kehityksestä. Nykyisen 12 kuukauden polttoainesyklin sijasta uudet yksiköt voivat toimia 18 kuukauden syklissä. Tämä tarkoittaa, että uudet yksiköt vaativat vuosittain vähemmän polttoaineen lisäyksestä johtuvia huoltoseisokkeja ja toimivat siten keskimäärin pidempään joka vuosi, jolloin tuotantoaikaa ei kulu hukkaan.

(25) Tekniset tiedot osoittavat myös, että uusien polttoainelaitteistojen tuottama tehotiheys on huomattavasti suurempi kuin olemassa olevien laitteistojen. Tämä puolestaan tarkoittaa, että kutakin polttoaineen massayksikköä kohti voidaan saavuttaa suurempi tuotto, mikä saattaa parantaa voimalaitoksen taloudellisuutta.

2.4 TUENSAAJA

(26) Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 2.3 jaksossa kuvattiin, toimenpiteen tuensaaja on Paks II, joka on tällä hetkellä Unkarin valtion omistuksessa. Osakkeenomistajien oikeuksia käyttää pääministerin kanslia. Paks II:sta tulee Unkarin valtion maksamien reaktoriyksiköiden 5 ja 6 omistaja, ja se vastaa niiden käytöstä.

(27) Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 19 kappaleessa kuvataan, kuinka alun perin MVM-konsernin omistamat Paks II:n osakkeet siirrettiin Unkarin valtiolle (13). Unkarin 30 päivänä tammikuuta 2016 toimittamien tietojen mukaan siirtosumma oli 10,156 miljardia Unkarin forinttia eli noin 33 miljoonaa euroa.

2.5 HANKKEEN RAHOITUSRAKENNE SEKÄ EPC-SOPIMUKSEN MUKAISET OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET

2.5.1 HALLITUSTENVÄLINEN RAHOITUSSOPIMUS

(28) Venäjä myönsi Unkarille hallitustenvälisen sopimuksen (14) puitteissa 10 miljardin euron valtionlainan jatkuvan lainajärjestelyn muodossa ydinvoimalayksiköiden 5 ja 6 rakentamiseen Paksin voimala-alueelle. Lainan korko vaihtelee 3,95 prosentin ja 4,95 prosentin (15) välillä. Laina on korvamerkitty kyseisten uusien voimalayksiköiden suunnitteluun, rakentamiseen ja käyttöönottoon.

(29) Hallitustenvälisen rahoitussopimuksen mukaan Unkarin on rahoitettava lainalla hankkeen yhteydessä tilattuja töitä, palveluja ja laitteita, joiden arvo on yhteensä 80 prosenttia EPC-sopimuksen arvosta. Jäljelle jäävä 20 prosentin osuus EPC-sopimuksesta jää Unkarin maksettavaksi (katso johdanto-osan 15 kappale). Unkarin täytyy käyttää laina vuoteen 2025 mennessä.

(30) Unkarin on maksettava laina takaisin 21 vuoden kuluessa alkaen uusien ydinvoimalayksiköiden 5 ja 6 käyttöönottoa seuraavasta 15 päivästä maaliskuuta tai 15 päivästä syyskuuta, kuitenkin viimeistään 15 päivästä maaliskuuta 2026 (16).

(31) Hallitustenvälisen rahoitussopimuksen mukaisia maksuja voidaan suorittaa ainoastaan, kun Unkarin kansantaloudesta vastaava ministeriö on esittänyt sitä koskevan pyynnön ja Venäjän valtiovarainministeriö on ilmoittanut hyväksyvänsä maksun.

2.5.2 EPC-SOPIMUS

(32) EPC-sopimuksen mukaan JSC NIAEP:n on toimitettava kaksi yksityiskohtaisten teknisten eritelmien mukaista reaktoria sovittuihin päivämääriin mennessä sovitusta hinnasta ([…] (*1) miljardia euroa), joka maksetaan kertasuorituksena. Kaikki aiemmin määrittelemättömät kulut sisältyvät tähän hintaan […] (17).

(33) Sopimuksessa määrätään sopimussakosta (18), joka on maksettava tiettyjen ehtojen täyttyessä […].

(34) […]

(35) […]

2.5.3 VALTION JA TUENSAAJAN VÄLINEN SUHDE

(36) Unkari oli alun perin suunnitellut, että Paks II olisi jatkossakin Unkarin valtion ja kuntien omistaman yrityksen MVM Hungarian Electricity Ltd kokonaan omistama tytäryhtiö. Marraskuusta 2014 lähtien Paks II ei ole enää ollut MVM Hungarian Electricity Ltd:n tytäryhtiö eikä osa MVM-konsernia, vaan se on kokonaan valtion suoraan omistama yritys, eikä sillä tällä hetkellä ole oikeudellista suhdetta MVM-konserniin.

(37) Unkari on todennut Paks II:n toiminnan ja erityisesti sähkön myynnin osalta, että erillisen toimittajan kanssa ei ole tehty eikä ole tarkoitus tässä vaiheessa tehdä erillistä sähkönhankintasopimusta. Unkarin viranomaiset suunnittelevat, että Paks II:n tuottama energia myydään markkinoilla sekä sähkönkäyttäjille tyypillisen markkinakäytännön mukaisesti peruskuormasähkön myyntisopimuksilla. Unkarin viranomaisten mukaan odotettavissa olevan pitkän käyttöiän peruskuormasähkön tuottajana Paks II olisi hinnanottaja samaan tapaan kuin olemassa olevat ydinvoiman tuottajat Euroopassa.

(38) Paks II:sta tulee Paks II -ydinvoimalan omistaja, ja kahden uuden reaktorin rakentamisvaiheessa se saa kaiken tarvitsemansa rahoituksen Unkarin valtiolta oman pääoman ehtoisena rahoituksena. Unkarin viranomaiset katsovat, että Paks II:n ei tarvitse tässä vaiheessa hankkia suoraan velkarahoitusta.

(39) Unkari ei siirrä Paks II -ydinvoimalan ostohinnan siirtoon tarvittavia varoja Paks II:n tileille. Suurinta osaa näistä varoista säilytetään Venäjän kehitys- ja ulkomaisten talousasioiden pankissa (Vnesheconombank). Paks II esittää kutakin täytetyksi katsottua välitavoitetta kohti Vnesheconombankille pyynnön maksaa 80 prosenttia erääntyvästä määrästä suoraan JSC NIAEP:lle. Lisäksi se esittää Unkarin valtionvelkaa hallinnoivalle virastolle pyynnön maksaa jäljellä olevat 20 prosenttia.

(40) Loput Paks II:n rahoitustarpeesta rakennusvaiheen aikana varmistetaan oman pääoman ehtoisesti Unkarin valtion talousarviosta. Rakennusvaiheen aikana alustavasti korvamerkitty summa on jopa […] miljardia euroa (hallitustenvälisessä sopimuksessa ydinvoimahankkeen hinnaksi määritetyn 12,5 miljardin euron sekä Paks II -ydinvoimalaitoksen toteutuneen hankintahinnan eli […] miljardin euron välinen erotus). Unkarin valtio pitää tätä ylärajana niille valtion varoille, jotka voidaan käyttää Paks II -ydinvoimalan rakentamiseen ainakin ilman tilanteen lisäarviointia. Jos pääomatarve ylittää kyseisen summan, Unkari ilmoittaa kuitenkin sijoittavansa lisävaroja, jos se katsoo kyseisenä ajankohtana tekemässään, että sijoittaminen on taloudellisesti järkevää.

(41) Unkari väittää, että Paks II:n rakennusvaiheen aikaisia mahdollisia lisäkustannuksia koskevan herkkyysanalyysin mukaan kustannusten olisi tultava kymmenkertaisiksi, jotta odotettu sisäinen korkokanta pienenisi 1 prosentilla. Sen vuoksi Unkari ennakoi kustannusten kasvulla olevan vain vähäisiä vaikutuksia.

2.6 UNKARIN SÄHKÖMARKKINAT

2.6.1 KUVAUS UNKARIN SÄHKÖMARKKINOISTA

(42) Unkarin sähkömarkkinoiden nykyinen rakenne muodostui noin vuonna 1995, jolloin useimmat suurista voimalaitoksista, julkisista yleishyödyllisten palvelujen tarjoajista ja jakeluyhtiöistä yksityistettiin. Valtiolla on edelleen määräävä asema alalla omistamansa vertikaalisesti integroituneen energiayhtiön, MVM-konsernin, kautta.

(43) Johdanto-osan 20 kappaleessa mainitussa MAVIRin tutkimuksessa esitettiin, että kotimainen kokonaiskulutus kasvoi 2,7 prosenttia vuodesta 2014 ja oli 43,75 terawattituntia vuonna 2015. Tästä kulutuksesta kotimainen tuotanto kattoi 30,06 terawattituntia, joka on 68,72 prosenttia sähkön kokonaiskulutuksesta (katso kuvio 1). Tuonnin määrä oli 13,69 terawattituntia eli 31,28 prosenttia kokonaiskulutuksesta. Sähköntuottajana valtion omistamalla MVM-konsernilla on merkittävä markkinaläsnäolo sen tärkeimmän tuotantoresurssin, Paks NPP:n, ansiosta. Paks NPP tuotti 52,67 prosenttia Unkarissa vuonna 2015 tuotetusta energiasta, kuten kuvio 1 osoittaa. Mátran ruskohiilivoimalaitoksen pääomistaja on RWE Power AG (50,92 %), ja MVM-konserni omistaa 26,15 prosenttia sen osakkeista. Muilla suurilla (többi nagyerőmű) ja pienillä (kiserőművek) voimalaitoksilla on vaatimaton rooli Unkarin markkinoiden kokonaistuotantorakenteessa. Lisäksi MVM-konsernin vertikaalisesti integroitunut tukkumyyntihaara MVM Partner on määräävässä asemassa sähkön tukkumarkkinoilla (19). Kuvio 1 Unkarin kokonaissähkönkulutuksen muodostuminen vuonna 2015 Lähde: Unkarin sähköntuotantojärjestelmän tuotantokaluston keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitys (Mavir, 2016) ( 20 ). Kuvio 2 Kotimaisen sähkön bruttotuotanto Unkarissa vuonna 2015 Lähde: Unkarin sähköntuotantojärjestelmän tuotantokaluston keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitys (Mavir, 2016).

(44) Unkarissa useimmat sähkön tukkukaupan transaktiot tapahtuvat kahdenvälisillä sähkönostosopimuksilla, joissa sähkön tuottajat sitoutuvat myymään ennalta määritellyn vähimmäismäärän tukkukauppiaille ja joissa tukkukauppiaat velvoitetaan ostamaan tietty vähimmäismäärä. Kahdenväliset sähkönhankintasopimukset tehdään useimmiten Euroopan energiakauppiaiden liiton (European Federation of Energy Traders) asettamien standardien mukaisesti.

(45) Hungarian Power Exchange Company Ltd (HUPX) aloitti toimintansa heinäkuussa 2010 siirtoverkonhaltija MAVIRin tytäryhtiönä. Se tarjoaa vuorokausimarkkinakauppoja sekä fyysisiä futuurikauppoja. Vuorokausimarkkinakauppa alkaa päivittäin klo 11 seuraavan päivän jokaiselle tunnille asetettavien osto- ja myyntitarjousten perusteella. Kaupankäynti päättyy viimeistään klo 11.40. Fyysisiä futuurikauppoja voidaan tehdä neljäksi viikoksi, kolmeksi kuukaudeksi, neljäksi vuosineljännekseksi ja kolmeksi vuodeksi. Näille tapahtumille on määrätty kauppapäivät, jolloin osto- ja myyntitarjouksia voi tehdä tietyllä aikavälillä. Sekä 15 minuutin tuotteet että yhden tunnin jaksot ovat olleet vaihdantakelpoisia HUPX:n päivänsisäisillä markkinoilla maaliskuusta 2016 lähtien. Järjestäytyneiden vuorokausimarkkinoiden ja päivänsisäisten markkinoiden lisäksi HUPX:llä on yhteistyösopimukset kahden pankkiiriliikkeen kanssa, jotka tarjoavat tavallisille asiakkaille OTC-sopimusten selvityspalvelua.

(46) Sellaisten vuorokausihuutokauppojen lisäksi, jotka eivät ole HUPX:n järjestämiä, sähkökauppaa käydään myös pörsseissä, jotka perustuvat EU:n tai OTC-alustoihin, sekä suorilla kahdenvälisillä sopimuksilla (katso johdanto-osan 44 kappale).

(47) Kuten johdanto-osan 43 kappaleen kuviosta 1 voidaan nähdä, Unkari on sähkön nettotuoja ja tuonti kattaa Unkarin sähkönkulutuksesta noin 30 prosenttia. Kuten kuvio 3 osoittaa, sähkön tukkuhinnat ovat olleet Unkarissa korkeimmat toisiinsa yhteydessä olevien lähialueiden vertailussa (pois lukien Puola ja Slovenia). Kuvio 3 Vuorokausikaupan peruskuormahintojen kuukausittaiset keskiarvot Keski- ja Itä-Euroopan maissa (ml. Unkari) ja Saksassa (2010–2016) Lähde: Euroopan komissio.

(48) Alueen peruskuormahintojen lyhyen aikavälin tarkastelu viittaa myös samanlaiseen kehityssuuntaukseen eli siihen, että Unkarin peruskuormahinnat ovat alueen korkeimmat (katso kuvio 4). Kuvio 4 Alueelliset peruskuormahinnat tammikuu–kesäkuu 2017 Lähde: Euroopan komissio (Keski-Euroopan sähköpörssin julkaisemien tietojen perusteella), (https://www.pxe.cz/Kurzovni-Listek/Oficialni-KL/).

(49) Unkarin sähköverkko on liitetty tehokkaasti naapurimaiden verkkoihin: sähkön yhteenliittämiskapasiteetti oli 30 prosenttia vuonna 2014, mikä ylittää vuodeksi 2020 asetetun tavoitteen (21). Vuonna 2014 Tšekin, Slovakian, Unkarin ja Romanian yhteenkytketyt markkinat aloittivat toimintansa, mikä kasvatti HUPX:n likviditeettiä ja vähensi hintojen epävakaisuutta. Kuviossa 5 esitetään tiivistetysti naapurivaltioiden kanssa käyty sähkökauppa vuonna 2014. Kuvio 5 Sähkökauppa Unkarin ja naapurivaltioiden välillä Lähde: Tietoa Unkarin sähköjärjestelmästä (Mavir, 2014).

2.6.2 KUVAUS UNKARIN SÄHKÖMARKKINOIDEN KAAVAILLUSTA MUUTOKSESTA

(50) Johdanto-osan 20 kappaleessa mainitun MAVIRin (22) tutkimuksen perusteella hiileen perustuva tuotantokalusto poistuu lähes kokonaan käytöstä vuosien 2025 ja 2030 välillä ja Unkarin kaasutuotantokapasiteetti vähenee 1 gigawatilla. Verrattuna arvioihin huippukuormituksen kasvusta saatavilla olevan kotimaisen sähköntuotantokapasiteetin supistuvan huippukuormitusta pienemmäksi viimeistään vuonna 2021. Tämän seurauksena siirtoverkonhaltija arvioi, että Unkarin markkinoilla tarvitaan uutta sähköntuotantokapasiteettia vähintään 5,3 gigawattia vuoteen 2026 mennessä ja hieman yli 7 gigawattia ennustejakson loppuun eli vuoteen 2031 mennessä. Tätä kuvataan jäljempänä kuviossa 6, jossa näkyy, että jatkossa tarvitaan huomattavasti huippukuormitusta enemmän tuotantokapasiteettia. Unkari selitti 16 päivänä tammikuuta 2017 toimittamissaan tiedoissa, että sen on varmistettava tietty ylimenevä kapasiteetin taso siirtoverkonhaltijoiden ENTSO-E-standardien mukaisesti. Ylimenevä tuotantokapasiteetti on luotettavan ja käytettävissä olevan kotimaisen kapasiteetin, kansallisen tuotantokapasiteetin ja huippukuorman summan sekä järjestelmän käyttövarannon välinen erotus. Ylimenevä tuotantokapasiteetti on järjestelmään jäävä kansallinen tuotantokapasiteetti, jonka on katettava suunniteltu vienti, odottamattomat kuormitusvaihtelut, järjestelmän käyttövaranto sekä suunnittelemattomat käyttökatkot vertailupisteessä. Kuvio 6 Lisätuotantokapasiteetin tarve Unkarin sähköntuotannossa Lähde: Unkarin sähköntuotantojärjestelmän tuotantolaitteistojen keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitys (Mavir, 2016). ”Csúcsterhelés” tarkoittaa ”huippukuormaa”.

(51) Unkari esittää, että suhteellisen suuresta uuden sukupolven tuotantokapasiteetin tarpeesta huolimatta Platts Powervisionin tiedot osoittavat, että uutta kapasiteettia rakennetaan suhteellisen vähän, kuten taulukko 2 osoittaa. Lisäksi Unkari väittää, että Plattsin tietojen mukaan 44 megawatin jätteenpolttolaitos on ainoa parhaillaan rakenteilla oleva voimalaitos Unkarissa. Vaikka sijoittajilla on Unkarin mukaan suunnitelmia suurempien (kaasukäyttöisten) voimalaitosten rakentamisesta, mitään näistä hankkeista ei voida vielä pitää varmana, sillä sijoittajille ei ole aiheutunut merkittäviä peruuttamattomia kuluja, kuten rakennuskustannuksia, jotka osoittaisivat sitoutumista hankkeen toteuttamiseen. Taulukko 2 Unkariin rakennettava uusi sähköntuotantokapasiteetti Plant Plant Type Primary Fuel Nameplate MW Online Year Status Dunaujvaros Chp Waste Biomass 44 2016 Under Constr Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Csepel III CC/Cogen Natural Gas 430 2018 Advan Develop Tolna Wind Wind 260 2018 Early Develop Gyor Region Wind Wind 300 2019 Early Develop Szazhalombatta — Dunai Refinery CC Natural Gas 860 2020 Advan Develop Almasfuzito Coal Coal Generic 435 2020 Proposed Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

2.7 SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

(52) Unkari ilmoitti toukokuussa 2015 oikeusvarmuuden vuoksi komissiolle suunnitelmistaan sijoittaa kahden uuden ydinvoimareaktorin rakentamiseen Paksin voimala-alueelle ja totesi, ettei toimenpide sisällä valtiontukea, sillä valtio toimii hankkeessa markkinasijoittajana, jonka tavoitteena on saada sijoitukselleen kohtuullista tuottoa. Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä huolensa siitä, että toimenpide sisältäisi SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea tuolloin saatavilla olleiden tietojen perusteella. Erityisesti komissio esitti vakavia epäilyjä siitä, sisältyikö toimenpiteeseen valikoivaa etua Paks II:lle, sillä Unkari ei kiistänyt muiden valtiontuen tunnusmerkkien olemassaoloa ilmoitusvaiheen aikana.

(53) Epäilykset perustuivat markkinataloustoimijatestiin, jossa arvioidaan, olisiko markkinatoimija sijoittanut hankkeeseen samoilla ehdoilla kuin julkinen sijoittaja julkisen sijoituspäätöksen tekohetkellä (23). Markkinataloustoimijatesti vahvistetaan myös oikeuskäytännössä (24).

(54) Markkinataloustoimijatestillä pyrittiin virallisesti osoittamaan, olisiko sijoituksen odotettu sisäinen korkokanta korkeampi kuin sijoituksen kohteena olevan hankkeen keskimääräisen pääomakustannuksen puhtaasti markkinapohjainen vertailuarvo (25). Vaikka Unkari arvioi hankkeen sisäisen korkokannan olevan suurempi kuin keskimääräisen pääomakustannuksen puhtaasti markkinapohjainen vertailuarvo, komissio esitti epäilyjä siitä, olisiko keskimääräinen pääomakustannus arvioitava suuremmaksi.

(55) Koska komissio epäili, että toimenpiteeseen liittyisi valtiontukea, se tutki myös, voitaisiinko mahdollisten valtiontukitoimenpiteiden katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. Koska Unkarin viranomaiset katsoivat, ettei toimenpiteessä ole kyse valtiontuesta, ne eivät kuitenkaan olleet alustavassa vaiheessa esittäneet mitään syitä sille, miksi toimenpide soveltuisi sisämarkkinoille. Komissio ilmoitti myös epäilevänsä, että toimenpide ei kuulu valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosiksi 2014–2020 annettujen suuntaviivojen (26) soveltamisalaan, sillä suuntaviivat eivät kata ydinenergiaan ja radioaktiiviseen jätteeseen liittyviä toimenpiteitä. Vaikka komissio katsoi, ettei ilmoitetun toimenpiteen arviointiin ole käytettävissä muita suuntaviivoja, se totesi myös, että se voi katsoa toimenpiteen soveltuvan suoraan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, jos toimenpiteellä pyritään saavuttamaan yhteisen edun mukainen tavoite, jos se on välttämätön ja oikeasuhteinen ja jos yhteisen tavoitteen saavuttamisen positiiviset vaikutukset ovat suuremmat kuin negatiiviset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan.

(56) Komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, voitaisiinko toimenpiteen katsoa olevan oikeasuhteinen eli onko toimenpide rajoitettu investointituen välttämättömään vähimmäismäärään, jonka avulla voidaan mahdollistaa uusien sähköntuotantoyksiköiden rakentaminen yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi. Tuensaaja saisi tuotantoresursseja ilman erityisiä jälleenrahoituskustannuksiin liittyviä riskejä, joita muilla markkinatoimijoilla olisi. Komissiolle ei toimitettu mitään näyttöä siitä, kuinka Unkari välttäisi tällaisen liiallisen korvaamisen.

(57) Komissio korosti, että Unkarin sähköntuotantomarkkinoille on ominaista suhteellisen suuri markkinoiden keskittyminen, sillä olemassa olevan Paks NPP:n tuotanto vastaa noin 50:tä prosenttia kotimaisesta tuotannosta. Ilman uutta tuotantokapasiteettia Paks NPP:n ja Paks II:n sähköntuotanto kattaisi todennäköisesti vielä suuremman osuuden toimitusmarkkinoista, millä saattaisi olla vääristävä vaikutus Unkarin sähkömarkkinoihin. Unkari ei toimittanut komissiolle yksityiskohtaista näyttöä siitä, kuinka se varmistaisi olemassa olevien ja uusien tuotantoresurssien jatkuvan itsenäisen toiminnan.

(58) Komissio totesi lopuksi, että Unkarin sähkömarkkinoiden erityispiirteiden vuoksi Paks II:n toiminta saattaa myös aiheuttaa tukkumyyntimarkkinoilla likviditeettiriskiä rajoittamalla markkinoiden toimitustarjontaa. Riippuen tavasta, jolla uusien reaktoreiden tuottama sähkö myydään markkinoilla, vaikutukset likviditeettiin voivat olla merkittävät, voi syntyä markkinoille pääsyn esteitä ja kilpailu voi vähentyä markkinoiden eri tasoilla. Unkari ei esittänyt yksityiskohtaista selvitystä siitä, kuinka Paks II myisi sähköä ja kuinka markkinoiden likviditeetti varmistettaisiin.

(59) Sen vuoksi komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, että toimenpide saattaa sisältää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

(60) Riittävän näytön puuttuessa komissio ei myöskään pystynyt päättelemään lopullisesti, soveltuuko toimenpide sisämarkkinoille 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Lisäksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjen epäilysten perusteella ja koska Unkari ei tuolloin perustellut toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille, komissio tarkasteli useita kilpailun vääristymiseen liittyviä huolenaiheita ja mahdollisia tilanteita, joissa Paks II saisi liiallista korvausta.

(61) Edellä johdanto-osan 56 kappaleessa mainittujen toimenpiteen oikeasuhteisuutta koskevien epäilyjen osalta komissio tutki, voisiko Paks II tuen ansiosta sijoittaa uudelleen sellaiset voitot, joita ei makseta valtiolle osinkojen muodossa, rakentaakseen tai hankkiakseen lisää tuotantoresursseja ja siten vahvistaakseen asemaansa markkinoilla.

(62) Lisäksi komissio tutki johdanto-osan 56 kappaleessa mainittujen oikeasuhteisuutta koskevien epäilyjen osalta myös Unkarin suunnittelemaa osinkopolitiikkaa ja erityisesti sitä, pyytäisikö valtio osinkoja (harkintansa mukaan riippuen Paks II:n saavuttamista voitoista) vai jättäisikö se voitot Paks II:lle. Komissio oli huolissaan siitä, että Paks II voisi käyttää voittojaan uudelleensijoittamiseen rakentamalla tai hankkimalla lisää tuotantoresursseja ja vääristää näin kilpailua edelleen.

(63) Kuten johdanto-osan 57 kappaleessa esitetään, Unkarin sähköntuotantomarkkinat ovat suhteellisen keskittyneet ja nykyinen ydinvoimalaitos Paks NPP (MVM-konserni) tuottaa noin 50 prosenttia kotimaisesta tuotannosta. Sen vuoksi komission huolena oli, pidettäisiinkö Paks NPP ja Paks II erillisinä ja voitaisiinko niitä pitää itsenäisinä ja toisiinsa liittymättöminä. Se, että Paks II on tällä hetkellä oikeudellisesti riippumaton MVM-konsernista, ei ollut komissiolle riittävä peruste, koska se ei saanut ilmoitusvaiheen aikana mitään tietoa siitä, jatkaisivatko Paks NPP ja Paks II toimintaansa oikeudellisesti ja rakenteellisesti täysin erillisinä. Tällaiset selvennykset vaikuttivat välttämättömiltä, jotta voitaisiin minimoida riski markkinoiden lisääntyvästä keskittymisestä.

(64) Kuten 2.6 jaksossa selitetään, kaupat tehdään Unkarin sähkön tukkumyynnissä useimmiten kahdenvälisinä sähkönhankintasopimuksina, eikä Unkarin sähköpörssi, jäljempänä ”HUPX”, ole vielä asettanut riittävää likviditeettitasoa. Koska Unkarin ilmoituksessa ei otettu kantaa Paks II:n tuottaman sähkön odotettuihin sähkönmyyntimenetelmiin, komissio tutki Paks II:n vaikutusta Unkarin tämänhetkisiin likviditeettitasoihin sähkön tukkumyyntialalla.

(65) Johdanto-osan 58 kappaleessa esitetyt markkinoiden likviditeettiä koskevat epäilyt huomioon ottaen komissio halusi varmistua siitä, että markkinoilla on laaja toimitustarjonta ottaen huomioon erityisesti MVM Partner -yrityksen määräävän markkina-aseman sähkön tukkumyynnissä (27). Komissio oli huolissaan siitä, että likviditeettitasot heikkenisivät merkittävästi ja että tuotantoketjun loppupään kilpailijoiden kustannukset saattaisivat kasvaa, kun niiden mahdollisuutta tuotantohyödykkeiden kilpailukykyiseen saantiin rajoitettaisiin (tuotantohyödykemarkkinoiden sulkeminen). Tämä voisi tapahtua, jos Paks II:n tuottama sähkö myytäisiin ensisijaisesti pitkäaikaisilla sopimuksilla ainoastaan tietyille toimittajille, mikä siirtäisi Paks II:n markkinavoiman tuotantomarkkinoilta jälleenmyyntimarkkinoille.

(66) Sen vuoksi komissio etsi lisätietoja Paks II:n sähkönmyyntistrategiasta ja kiinnitti erityistä huomiota siihen, tapahtuisiko myynti tavanomaisin markkinaehdoin tarjoamalla sähköä pörssissä tai muulla avoimella kauppa-alustalla.

3. UNKARIN HALLITUKSEN KANTA

3.1 UNKARIN KANTA TUEN OLEMASSAOLOON

3.1.1 TALOUDELLINEN ETU

(67) Unkari väittää ilmoituksessaan, että investoinnissa ei ole kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetusta valtiontuesta, sillä siitä ei aiheudu taloudellista hyötyä Paks II:lle. Unkari perustelee väitettään sillä, että investointi Paks II:een läpäisee markkinataloustoimijatestin (katso johdanto-osan 53 ja 54 kappale).

(68) Unkari väittää erityisesti, että toimenpide läpäisee markkinataloustoimijatestin kahdella tavalla (28). Ensiksi hankkeen keskimääräinen pääomakustannus on sen mukaan pienempi kuin hankkeen sisäinen korkokanta. Toiseksi Unkari väittää, että energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset ovat riittävän pienet, jotta ydinvoima on kilpailukykyistä muihin tuotantoteknologioihin verrattuna ja tarjoaa kohtuullisen voittomarginaalin voimassa olevilla sähkönhinnoilla (29).

(69) Unkari toimitti seuraavat tutkimukset ja asiakirjat näkemystensä tueksi: a) markkinataloussijoittajaperiaatteen vahvistava analyysi, jäljempänä ”markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva tutkimus”, 18 päivänä helmikuuta 2015 b) Paks II -ydinvoimalahankkeen taloudellinen analyysi, jäljempänä ”taloustutkimus”, 8 päivänä lokakuuta 2015 (30) c) valtiontuista vastaavalle varapääjohtajalle osoitetut kirjeet, jäljempänä ”selventävät kirjeet”, joissa käsiteltiin komission alustavaa analyysiä; — ensimmäinen kirje, jäljempänä ”ensimmäinen selventävä kirje”, 16 päivänä lokakuuta 2015 — toinen kirje, jäljempänä ”toinen selventävä kirje”, 29 päivänä lokakuuta 2015 d) huomautukset menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, jäljempänä ”vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen” — kirje valtiontuista vastaavalle varapääjohtajalle komission 3 päivänä joulukuuta 2015 antaman menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen, ”menettelyn aloittamista koskevan päätöksen vastaanottamista koskeva kirje” — Unkarin 29 päivänä tammikuuta 2016 komissiolle toimittamat asiakirjat, jäljempänä ”huomautukset menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen” e) Unkarin hallituksen 7 päivänä huhtikuuta 2016 antama vastaus kolmansien osapuolten menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittämiin huomautuksiin, jäljempänä, ”vastaus kolmansien osapuolten huomautuksiin” f) maaliskuun 18 päivänä 2016 päivättyyn tietopyyntöön 21 päivänä huhtikuuta 2016 annettu vastaus, jäljempänä ”lisäselvitykset”.

(70) Lisäksi Unkarin hallitus on toimittanut rahoitusmallin, jota käytettiin hankkeen sisäisen korkokannan laskemiseen. Mallista toimitettiin komissiolle kaksi versiota: a) alkuperäinen versio 16 päivänä maaliskuuta 2015, jäljempänä ”alustava rahoitusmalli” b) lopullinen versio 16 päivänä lokakuuta 2015, jäljempänä ”rahoitusmalli”.

(71) Lisäselvityksiä lukuun ottamatta johdanto-osan 69 kappaleessa luetelluissa asiakirjoissa käsitellään keskimääräisen pääomakustannuksen sekä sisäisen korkokannan laskemista, joissakin asiakirjoissa tosin yleisemmin ja joissakin yksityiskohtaisemmin. Hankkeen sisäinen korkokanta on laskettu käyttämällä rahoitusmallia (31). Energian tasoitettuihin kokonaistuotantokustannuksiin perustuvaa lähestymistapaa on käsitelty taloustutkimuksessa ja lisäselvityksissä (ks. johdanto-osan 69 kappale).

(72) Unkarin tekemän analyysin osalta johdanto-osan 69 c–69 f kappaleissa luetellut asiakirjat sisältävät useita päivityksiä markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tutkimuksessa sekä taloustutkimuksessa esitettyihin lukuihin. Jotkin päivitykset on itse asiassa päivätty alkuperäisen sijoituspäätöksen eli EPC-sopimuksen allekirjoituspäivän eli 9 päivän joulukuuta 2014 jälkeen.

(73) Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä arvioidaan yksityiskohtaisesti Unkarin kantaa kuhunkin keskeiseen kysymykseen sellaisena kuin se esitetään ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamista toimitetuissa asiakirjoissa (32). Tämän jakson loppuosassa esitetään yleiskatsaus Unkarin kannasta sellaisiin keskeisiin kysymyksiin, jotka ovat tulleet esille menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen. Erityisesti käsitellään keskimääräisen pääomakustannuksen, sisäisen korkokannan ja energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten soveltamista.

3.1.1.1 Unkarin kanta keskimääräiseen pääomakustannukseen

(74) Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkari esitti keskimääräiselle pääomakustannukselle saman arvioidun vaihteluvälin (6,2–7,7 %) kuin jo aiemmin toimittamissaan asiakirjoissa. Lisäksi se toisti jo selventävissä kirjeissä esittämänsä perustelut ja huomautti, että komissio ei ollut arvioinut näitä perusteluja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään.

3.1.1.2 Unkarin kanta sisäiseen korkokantaan

(75) Tässä jaksossa arvioidaan Unkarin kantaa sisäisen korkokannan laskemiseen. Laskennassa on sovellettu rahoitusmallia, jossa lasketaan hankkeen tulevat vapaat kassavirrat ja määritellään sen sisäinen korkokanta. Rahoitusmallin pääelementit ovat 1) useat pitkän aikavälin sähkön hintaennusteet ja 2) useat ydinvoimalaitoksen käyttöä koskevat olettamukset.

A) Sähkön hintaennusteet

(76) Unkarin hallituksen käyttämiä hintaennusteita arvioitiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkari kritisoi komissiota siitä, että se käytti hankkeen sisäisen korkokannan laskemiseen vain yhtä ennustekäyrää, joka perustui Kansainvälisen energiajärjestön IEA:n energia-alaa koskevaan vuoden 2014 katsaukseen (World Energy Outlook 2014) (33). Erityisesti Unkari huomautti, että sisäisen korkokannan arvioinnissa olisi otettava huomioon kaikki taloustutkimuksessa toimitetut hintaennusteet.

B) Käyttöä koskevat olettamukset

(77) Rahoitusmallissa ja sisäisen korkokannan laskemisessa hyödynnetyt käyttöä koskevat olettamukset olivat peräisin Paks II:n tekniseltä ryhmältä. Vaikka käyttöä koskevien olettamusten tueksi ei alun perin esitetty yksityiskohtaisia tietoja, Unkari toimitti myöhemmin taustatietoa olettamuksista osana vastauksiaan komission tietopyyntöihin. Tältä osin keskeisiä ovat lisäselvitykset, jotka toimitettiin vastauksena menettelyn aloittamista koskevan päätöksen ja kolmansien osapuolten huomautusten jälkeen esitettyyn tietopyyntöön.

C) Hankkeen sisäinen korkokanta

(78) Unkari esitti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa uudelleen aiempien laskelmiensa tulokset, joiden mukaan hankkeen sisäinen korkokanta on 8,6–12,0 prosenttia.

(79) Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkari kritisoi komission arviota viivästyksen vaikutuksista hankkeen sisäiseen korkokantaan (viiden vuoden viivästys vähentäisi korkokantaa 0,9 %). Luku saatiin olettamalla, että käyttöjakson aikana esiintyisi viiveitä. Unkari kuitenkin väitti, että rakennusaikainen viivästys voisi kasvattaa hankkeen sisäistä korkokantaa, mikäli myös rakentamiskustannukset viivästyisivät.

3.1.1.3 Unkarin kanta energian tasoitettuihin kokonaistuotantokustannuksiin

(80) Tässä jaksossa arvioidaan Unkarin kantaa Paks II:n tasoitettuihin energian kokonaistuotantokustannuksiin (34).

A) Taloustutkimus

(81) Unkari väitti taloustutkimuksessa, että Paks II:n energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset ovat riittävän pienet, jotta se on kilpailukykyinen muiden tuotantoteknologioiden kanssa. Erityisesti tutkimuksessa esitettiin kolme arviota tasoitetuista kokonaistuotantokustannuksista Unkarissa toteutettavan ydinvoimahankkeen osalta. Ensimmäinen arvio, 70 euroa/MWh, perustui 7 prosentin alennukseen (eli samassa taloustutkimuksessa esitetyn arvioidun keskimääräisen pääomakustannuksen yläraja), ja se on peräisin OECD:n/IEA:n/NEA:n vuoden 2015 julkaisusta ”Projected Costs of Generating Electricity”, jäljempänä ”OECD:n/IEA:n/NEA:n tutkimus 2015” (35). Toinen energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten arvio oli 50–63 euroa/MWh, ja se perustui Aszodin ym. vuoden 2014 tutkimukseen, jossa käytetään Venäjän lainan korkoprosenttiin perustuvaa alennettua korkoa, jonka vaihteluväli on 4–5 prosenttia (36). Kolmas energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten arvio, 58–120 euroa/MWh (vuoden 2013 todelliset hinnat), laskettiin vertailuanalyysillä, joka perustui useiden kansainvälisten virastojen julkaisemiin lukuihin ja jonka perusteella saadaan energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten potentiaalinen vaihteluväli (37). Tutkimuksessa todettiin, että Unkarin ydinvoimalaitoksen tasoitetut energian kokonaistuotantokustannukset asettuvat välille 50,5–57,4 euroa/MWh (vuoden 2013 todelliset hinnat). Hintaväli on saatu käyttämällä korkoprosenttina keskimääräisen pääomakustannuksen alinta ja ylintä arvoa (6,2 % ja 7,0 %), jotka on esitetty samassa taloustutkimuksessa (38). Verrattuna samassa taloustutkimuksessa esitettyihin tuleviin sähkön hintoihin Unkarin ydinvoimalaitoshankkeen voidaan todeta olevan kannattava. Sen vuoksi Unkari väittää, että yksityinen sijoittaja pitäisi siihen sijoittamista järkevänä.

B) Lisäselvitykset

(82) Vastauksena komission kysymykseen, kuinka taloustutkimuksen päätelmissä esitetty energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten vaihteluväli, 50,5–57,4 euroa/MWh, sopii yhteen OECD:n/IEA:n/NEA:n tutkimuksessa esitetyn vaihteluvälin, 89–94 Yhdysvaltain dollaria/MWh, kanssa, Unkari selitti lisäselvityksissä eron johtuvan siitä, että taloustutkimuksessa ja OECD:n/IEA:n/NEA:n tutkimuksessa käytetään perustana hyvin erilaisia olettamuksia. Esimerkiksi ydinvoimalaitosten oletettu kapasiteettitekijä on niissä erilainen (85 % vs. 92 %), samoin käyttöönottovuosi (2020 vs. 2025).

3.2 UNKARIN KANTA TOIMENPITEEN MAHDOLLISEEN SOVELTUVUUTEEN SISÄMARKKINOILLE

(83) Vaikka Unkari korosti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa, että toimenpide ei sisällä valtiontukea, sen toimittamissa huomautuksissa käsitellään komission mainitsemia huolenaiheita, jotka koskevat toimenpiteen mahdollista soveltuvuutta sisämarkkinoille ja jotka esitettiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä siltä varalta, että komissio katsoisi toimenpiteen sisältävän valtiontukea.

3.2.1 NÄKEMYS YHTEISEN EDUN MUKAISESTA TAVOITTEESTA

(84) Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Unkari esitti useita strategisia näkökohtia, joita se piti keskeisinä, jotta yhteisen edun mukainen tavoite voitaisiin määritellä seuraavien seikkojen perusteella: a) Unkarin energiapolitiikka b) Euratomin perustamissopimuksen (39) tavoitteet c) tulevan tuotantokapasiteetin vaje d) energianlähteiden monipuolistaminen e) hiilestä irtautuminen f) työpaikkojen luominen g) kohtuuhintaisuus.

(85) Unkari korosti, että SEUT-sopimuksen 194 artiklan 2 kohdan mukaan jokainen jäsenvaltio voi itsenäisesti valita käyttämänsä energianlähteiden yhdistelmän. Se viittaa vuoteen 2030 ulottuvaan kansalliseen energiastrategiaansa (katso johdanto-osan 20 kappale), jonka mukaan Unkari keskittyy ydinvoimaan, hiileen ja uusiutuviin energiamuotoihin keskipitkällä aikavälillä.

(86) Unkari viittaa myös Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan c kohtaan, jonka mukaan Euratom helpottaa investointeja ja varmistaa ydinenergian kehittämisessä tarvittavien peruslaitosten rakentamisen yhteisössä. Unkari korostaa myös sitä, että Euratomin perustamissopimuksen määräykset, jotka sitovat kaikkia sopimuksen allekirjoittavia jäsenvaltioita, on katsottava unionin yhteiseksi tavoitteeksi.

(87) Unkari toteaa myös, että siirtoverkonhaltija arvioi sähkön tarpeen kasvavan noin 4 prosenttia vuoteen 2030 mennessä pääasiassa Unkarin kuljetus-, teollisuus- ja lämmitysjärjestelmien ehdotetun sähköistämisen vuoksi. Samassa siirtoverkonhaltijan tutkimuksessa todetaan, että useat Unkarin olemassa olevista vanhemmista hiili- ja kaasuvoimalaitoksista ovat tulossa käyttöikänsä päähän, ja niiden odotetaan lopettavan toimintansa vuoteen 2030 mennessä. Tutkimuksessa havaittiin myös, että samaan aikaan verkkoon on tulossa todennäköisesti vain vähän uutta tuotantokapasiteettia. Tämän arvioidaan vähentävän tuotantokapasiteettia 32 prosenttia. Sen takia Unkari toteaa, että Paks II:n rakentaminen on oikein kohdennettu vastaus tulevaan tuotantokapasiteetin vajeeseen.

(88) Unkari korostaa myös sitä, että sen riippuvuus tuontikaasusta on suurempi kuin 28:ssa EU:n jäsenvaltiossa keskimäärin. Yli 95 prosenttia Unkarissa käytetystä kaasusta on tuontikaasua, pääasiassa Venäjältä. Unkarin mukaan ilman ydinvoimaa sen riippuvuus öljystä tai kaasusta kasvaisi merkittävästi. Erityisesti näin tapahtuisi nykyisten Paks NPP:n käyttöyksiköiden toiminnan päätyttyä, kun muiden lisäsähköä tuottavien yksiköiden pitäisi käyttää näitä polttoaineita, jotta saataisiin tuotettua riittävästi sähköä paikkaamaan johdanto-osan 50 kappaleessa kuvattua tulevaisuuden tuotantovajetta. Näin ollen Unkari katsoo, että toimenpide monipuolistaisi osaltaan sen käyttämien energianlähteiden valikoimaa ja lisäisi maan energiatoimitusten varmuutta.

(89) Unkarin mukaan hanke edistää unionin vuodeksi 2020 asettamia tavoitteita vähentää kasvihuonekaasuja, sillä ydinfissiota pidetään vähähiilisenä energianlähteenä. Unkarin viranomaiset väittävät, että maan topografinen ja maantieteellinen sijainti estävät offshore-tuulivoimaloiden ja vesivoimalaitosten hyödyntämisen. Jäljelle jäävät uusiutuvat energiamuodot ovat maalla sijaitsevat tuulivoimalat, aurinkoenergia ja biomassa, mutta näiden teknologioiden käyttöönotto ei riittäisi kattamaan johdanto-osan 50 kappaleessa mainittua ennustettua tulevaa kapasiteettivajetta, mikäli ydinvoiman tuotantokapasiteettia ei ole tarkoitus lisätä. Sen vuoksi Unkari katsoo, että hanke edistää hiilestä irtautumistavoitetta.

(90) Unkarin viranomaiset väittävät, että hanke synnyttää huomattavasti uusia työpaikkoja (sekä rakennusaikana että sen jälkeen). Tämä olisi erityisen tärkeää siksi, että Paks II -ydinvoimala sijaitsee NUTS II -alueella, jonka BKT on alle 45 prosenttia asukasta kohti lasketusta EU:n keskiarvosta. Unkari katsoo sen vuoksi, että hankkeen toteuttaminen edistäisi tavoitteeksi asetettua kasvua ja huomattavaa työpaikkojen luomista useilla aloilla.

(91) Unkari on lisäksi sitä mieltä, että sijoittaminen uuteen ydinvoiman tuotantokapasiteettiin alentaa suoraan teollisuuden ja kuluttajien maksamia sähkön hintoja, mikä on puolestaan palveluiden kohtuuhintaisuutta koskevan EU:n laajuisen tavoitteen mukaista. Unkari toteaa, että kohtuuhintaisuuden väittämää tukee myös se, ettei Paks II:lle myönnetä sen toiminnan aikana tukea.

3.2.2 NÄKEMYS TOIMENPITEEN VÄLTTÄMÄTTÖMYYDESTÄ

(92) Unkari selittää, että tuotantovajeen kasvamisen takia sen on tehtävä merkittäviä investointeja tuotantokapasiteettiin ja tällaisten investointien määrä on suurempi kuin tällä hetkellä rakenteilla tai kehitysvaiheessa olevien hankkeiden määrä.

(93) Näistä syistä Unkari palkkasi Nera Economic Consulting -yrityksen analysoimaan Unkarin ja sen naapurivaltioiden sähkömarkkinoiden kehitystä sekä Paks II -hankkeen asianmukaista markkinoiden määrittelyä siinä vaiheessa, kun hanke käynnistyy (jäljempänä ”NERAn tutkimus”). Tässä tutkimuksessa esitetään, että Paks II:n uusien yksiköiden 5 ja 6 rakentaminen olisi kaupallisesta näkökulmasta Unkarin markkinaolosuhteiden perusteella suositeltavampaa kuin sijoittaminen muihin energiamuotoihin, kuten vastaavan kapasiteetin tarjoaminen avoimen kierron kaasuturbiineilla tai kombivoimalaitoksilla. Unkari katsoo, ettei ole olemassa mitään vaihtoehtoista tilannetta, jossa saavutettaisiin politiikan tavoitteet.

3.2.3 NÄKEMYS TOIMENPITEEN OIKEASUHTEISUUDESTA

(94) Unkari toteaa jälleen, että se odottaa saavansa täyden korvauksen investoinnistaan Paks II -ydinvoimalaan sekä pääoman arvonnousuna että osinkoina.

(95) Lisäksi Unkari toteaa 28 päivänä heinäkuuta 2016 toimittamissaan asiakirjoissa, että hankkeeseen ei sisälly valtiontukea ja että se on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, mutta samalla se kuitenkin toimitti lisätietoja vastauksena menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.6 jaksossa esitettyihin epäilyksiin, jotka koskivat toimenpiteen oikeasuhteisuutta, siltä varalta, että komissio katsoisi hankkeen sisältävän valtiontukea.

(96) Asiakirjojen mukaan Unkari katsoo, että Paks II käyttää kaikki yksiköiden 5 ja 6 toiminnasta syntyvät voitot ainoastaan seuraaviin tarkoituksiin: a) Paks II -hankkeeseen, joka on määritelty kahden uuden VVER-reaktoreilla varustetun ydinvoimalayksikön 5 ja 6 kehittämiseksi, rahoittamiseksi, rakentamiseksi, käyttöönotoksi, käytöksi, huolloksi, peruskorjaamiseksi, jätehuollon järjestämiseksi ja käytöstä poistamiseksi Paksin voimala-alueella Unkarissa. Voitoilla ei rahoiteta investointeja sellaiseen toimintaan, joka ei sisälly edellä määritellyn hankeen soveltamisalaan. b) Voittojen maksamiseen Unkarin valtiolle (esimerkiksi osinkoina).

(97) Unkari vahvisti myös, että Paks II pidättäytyy investoimasta (uudelleen) oman tuotantokapasiteettinsa laajentamiseen tai käyttöiän pidentämiseen sekä lisätuotantokapasiteetin asentamiseen lukuun ottamatta reaktoreita 5 ja 6. Mikäli tällaisia uusia investointeja tehtäisiin, Unkari ilmoittaa niistä komissiolle erillistä valtiontuen hyväksyntää varten.

3.2.4 NÄKEMYS TOIMENPITEEN MAHDOLLISISTA VAIKUTUKSISTA SISÄMARKKINOIHIN

(98) Unkarin viranomaiset esittivät, että mikäli toimenpiteellä olisi vääristäviä vaikutuksia, ne rajoittuisivat ajanjaksolle, jolla Paks NPP:n nykyiset reaktorit poistuvat käytöstä ja kaksi uutta reaktoria aloittaa samanaikaisesti toimintansa. Unkari pitää kohtuuttomana oletusta, että Paks NPP:n käyttöikä voisi ylittää 50 vuotta, ja sen vuoksi toiminnan päällekkäisyys olisi lyhytaikaista.

(99) Unkarin mukaan päällekkäisen toiminnan aika on myös tarpeen ja järkevää, sillä Paks II:n on oltava jo käytössä siinä vaiheessa, kun Paks NPP lähestyy jatketun käyttöikänsä loppua, ja Paks II:n kehitys ja käyttöönotto voivat viivästyä uuden ydinvoimalan käyttöönoton teknisen vaativuuden tai osapuolten hallinnan ulkopuolella olevien ulkoisten tekijöiden vuoksi (esim. muutokset lainsäädännössä, turvallisuusvaatimuksissa, sääntely-ympäristössä). Unkarin on myös esittänyt, että jotkin yksiköt, jotka on varustettu kolmannen sukupolven ja 3+-sukupolven VVER-teknologialla, ovat viivästyneet tai niiden odotetaan viivästyvän verrattuna jäljempänä taulukossa 3 esitettyyn Paks II:n suunniteltuun valmistumisaikatauluun. Taulukko 3 Kolmannen sukupolven ja 3+-sukupolven VVER-yksiköiden rakentamisaikaiset viiveet Työmaa (maa) Viiveet (vuotta) Tila Kudankulam – 1 (Intia) +5,8 valmis Kudankulam – 2 (Intia) +7,0 käynnissä Novovoronezh II.-1 (Venäjä) +1,5 valmis Novovoronezh II.-2 (Venäjä) +2,5 käynnissä Leningrad II.-1 (Venäjä) +2,0 käynnissä Leningrad II.-2 (Venäjä) +2,5 käynnissä Lähde: Unkarin viranomaiset.

(100) Lisäksi Unkari korostaa, että Paks NPP:llä ja Paks II:n kahdella uudella reaktorilla on eri omistajat ja operaattorit ja että MVM-konserni ei ole millään tavalla yhteydessä Paks II -hankkeeseen tai Paks II:een. Se myös pysyy kannassaan, että jos Paks II:n ja MVM-konsernin välisen yrityskeskittymän muodostamista harkittaisiin, keskittymään sovellettaisiin yrityskeskittymien valvontaa koskevia sääntöjä.

(101) Unkari väittää, että vaikka molemmat yritykset ovat valtion omistamia, tämä ei suoralta kädeltä aseta niiden kaupallista itsenäisyyttä kyseenalaiseksi. Päinvastoin yritysten voidaan todistaa olevan toisistaan riippumattomia, mikäli kummallakin on itsenäiset päätöksentekovaltuudet.

(102) Unkari esittää, että MVM-konserni ja Paks II ovat itsenäisiä eivätkä ole sidoksissa toisiinsa seuraavista syistä: a) Ne kuuluvat eri ministeriöiden valvontaan (MVM-konsernia hallinnoi Unkarin kansallisesta kehityksestä vastaava ministeriö yrityksen Hungarian National Asset Management Inc. kautta, ja Paks II:ta hallinnoi pääministerin kanslia). b) Yritysten johtokunnissa ei ole jaettuja tai yhteisiä johtajan tehtäviä. c) Käytössä on suojamekanismeja, joiden avulla varmistetaan, että yritysten välillä ei vaihdeta kaupallisesti arkaluonteisia eikä luottamuksellisia tietoja. d) Yritysten päätöksentekovaltuudet ovat toisistaan erilliset.

(103) Unkari kritisoi komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämiä havaintoja, jotka koskevat sitä, miten MVM-konsernin markkinaosuus Unkarin sähköntoimitusmarkkinoilla on laskettu. Unkari väittää, että markkinaosuutta ei verrattu muihin Unkarin markkinoilla oleviin tuottajiin ja että MVM-konsernin markkinaosuus laskettiin tarkastelemalla ainoastaan kotimaisesti tuotettua sähköä ja jättämällä tuonti tarkastelun ulkopuolelle.

(104) NERAn tutkimuksen perusteella Unkari olettaa, että mahdollista kilpailun vääristymistä on tulkittava osana markkinoita, jotka ovat Unkarin valtiota laajemmat. NERAn tutkimukseen sisältyvässä markkina-arviossa on otettu huomioon seuraavat tekijät: a) olemassa oleva tuotantokapasiteetti ja tekninen suorituskyky (esim. hyötysuhteet, käynnistyskustannukset) b) päätetyt tuotantokapasiteetin laajennukset (esim. rakenteilla olevat voimalaitokset ja uusiutuvat energianlähteet) c) olemassa olevien yksiköiden päätetyt lakkauttamiset (esim. suuria polttolaitoksia koskevan direktiivin vuoksi) d) rajayhdysjohtojen kapasiteetit e) generaattorin polttoaine, hiilidioksidi ja muuttuvat käyttö- ja ylläpitokustannukset f) kiinteät käyttö- ja ylläpitokustannukset, jotka voitaisiin välttää, jos yksikkö suljetaan g) markkinoille pääsyn kustannukset.

(105) Väitettä, jonka mukaan markkinoita on arvioitava laajemmin kuin ainoastaan Unkarin osalta, perustellaan sillä, että sähkön tuonti naapurivaltioista kattoi 31,4 prosenttia Unkarin sähkönkulutuksesta vuonna 2014. Unkari väittää myös, että korkea verkkojen yhteenliitännän taso naapurivaltioiden välillä kasva edelleen uusien rajayhdysjohtojen ansiosta, jotka otetaan käyttöön vuosina 2016–2021 Slovakian (2 × 400 kV ja 1 × 400 kV) ja Slovenian (1 × 400 kV) kanssa. Unkari antoi 16 päivänä tammikuuta 2017 päivätyissä asiakirjoissa lisätietoa tulevista hankkeista, jotka koskevat rajat ylittäviä siirtojohtoja. Tietojen mukaan Slovakian kanssa rakennetaan toinen 2 × 400 kV:n rajayhdysjohto vuoteen 2029 mennessä ja Romanian kanssa 1 × 400 kV:n rajayhdysjohto vuoteen 2030 mennessä. Odotettavissa oleva rajayhdysjohtojen tarjoama yhteenlaskettu tuonti- ja vientikapasiteetti on esitetty taulukoissa 4 ja 5. Taulukko 4 ENTSO-E:n suunniteltujen rajayhdysjohtojen kapasiteetti Unkariin tuontia varten Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*2) Slovenia (*3) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 720 1 040 1 080 1 360 920 450 400 5 970 2017 840 1 280 1 160 1 520 840 450 800 6 890 2018 960 1 520 1 240 1 680 760 450 1 200 7 810 2019 1 080 1 760 1 320 1 840 680 450 1 600 8 730 2020 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 2021 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 … 2030 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 Taulukko 5 ENTSO-E:n suunniteltujen rajayhdysjohtojen kapasiteetti Unkarista vientiä varten Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*4) Slovenia (*5) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 640 1 040 1 060 1 360 920 450 340 5 810 2017 680 1 280 1 120 1 520 840 450 680 6 570 2018 720 1 520 1 180 1 680 760 450 1 020 7 330 2019 760 1 760 1 240 1 840 680 450 1 360 8 090 2020 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 2021 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 … 2030 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850

(106) Tutkimuksessa esitetään myös onnistunut energiansiirtomarkkinoiden kytkentä Slovakian, Tšekin ja Romanian kanssa ja viitataan ENTSO-E:n lokakuussa 2015 julkaisemiin ehdotuksiin, joiden mukaan Unkari on osa yhtenäistä Keski- ja Itä-Euroopan koordinoidun kapasiteetin aluetta useiden sellaisten valtioiden kanssa, joiden kanssa sillä ei vielä ole kytkentäjärjestelyjä, kuten Itävalta, Saksa ja Puola (40). Unkari väittää, että muihin jäsenvaltoihin verrattuna sen sähkömarkkinat ovat jo voimakkaasti integroituneet Euroopan unionissa, ja sen rajayhdysjohtojen kapasiteetti vastaa noin 75:tä prosenttia käytössä olevasta kotimaisesta kokonaistuotantokapasiteetista, mikä on karkeasti kahdeksan kertaa enemmän kuin EU:n jäsenvaltioille vuodeksi 2020 asettama tavoite ja viisi kertaa enemmän kuin jäsenvaltioille vuodeksi 2030 asetettu tavoite. Unkarin näkemyksen mukaan tämä on riittävä syy tarkastella mahdollista kilpailun vääristymistä laajemmassa mittakaavassa.

(107) Kun on kyse uuden teknologian käyttöönotosta sekä tosiseikkoihin pohjautuvassa skenaariossa että vaihtoehdossa, joka ei sisällä Paks II:ta, NERAn tutkimuksen mukaan kombivoimalaitokset tai avoimen kierron kaasuturbiinit ovat uutta teknologiaa, ja toisaalta tutkimuksessa oletetaan, että muun teknologian, kuten uusiutuvan energian, hiilen ja ydinvoiman, käyttöönotto ja käytöstä poistuminen puhtaasti taloudellisin perustein on epätodennäköistä seuraavista syistä: a) Päätökset uusiutuvaa energiaa hyödyntävistä voimalaitoksista riippuvat ja ovat aiemminkin riippuneet ratkaisevalla tavalla valtion taloudellisista avustuksista eivätkä markkinahinnoista. Sen vuoksi mallit, joissa simuloidaan markkinoiden perustekijöitä, eivät kykene määrittelemään, voisiko uusiutuva energiavoimalaitos käytännössä tulla markkinoille tai poistua markkinoilta. b) Ilmastonmuutokseen liittyvien huolenaiheiden takia uusien suuripäästöisten kivi- ja ruskohiilivoimaloiden rakentaminen EU:ssa on tällä hetkellä erittäin kiistanalaista, ja useat hankkeet joutuvat käymään läpi hankalia hallinnollisia tai oikeudellisia prosesseja. Sen takia on epäselvää, missä määrin uudet voimalarakennushankkeet ovat enää EU:ssa toteutuskelpoisia. c) Uusien ydinvoimalaitosten rakentaminen EU:ssa on myös riippuvaista energiastrategiasta, joka sisältää ydinvoiman, ja edellyttää merkittävää yhteistyötä viranomaisten ja sääntelyelinten kanssa suunnittelu- ja lupaprosessissa. Ydinvoimalaitosten osalta suunnittelu- ja kehitystyö on huomattavasti työläämpää kuin kaasukäyttöisten kombivoimaloiden tai avoimen kierron kaasuturbiinien kohdalla, ja tulokset riippuvat paljon enemmän kansallisista toimintapolitiikoista ja sääntelyn mahdollistamasta harkinnan käytöstä. Sen vuoksi oletetaan, että uusia ydinvoimaloita rakennetaan vain niihin maihin, joiden energiapolitiikka tukee jo ennestään ydinvoimaa, ja ainoat toteutettavat ydinvoimahankkeet ovat jo rakennusvaiheessa ja/tai niiden EPC-sopimukset on jo tehty.

(108) NERAn tutkimus osoittaa, että tosiseikkoihin pohjautuvassa skenaariossa (Paks II:n rakentaminen) voidaan vetää tehdä johtopäätökset: a) Sähkön tarpeen arvioidaan kasvavan Unkarissa merkittävästi vuoteen 2040 mennessä. b) Unkarissa on tällä hetkellä toimitusvajetta, joten sen on tuotava merkittäviä määriä sähköä. Vaje kasvaa edelleen vuosien 2015 ja 2025 välillä. c) Vaikka Paks II otetaan käyttöön vuonna 2025, Unkari pysyy yhä nettotuojana koko sen ajan kun uudet yksiköt ovat toiminnassa yhtä aikaa Paks NPP:n vielä käytössä olevien yksiköiden kanssa. Sen jälkeen Unkarista tulee jälleen yhä riippuvaisempi sähkön tuonnista. d) Uusiutuvien energianlähteiden osuus Unkarissa kasvaa ENTSO-E:n tosiseikkoihin perustuvan skenaarion alkuvuosina, ja uusiutuvaa energiaa koskevassa kansallisessa suunnitelmassa asetettu tavoite, jonka mukaan vähintään 10,9 prosenttia kaikesta Unkarissa käytetystä sähköstä on peräisin uusiutuvista energianlähteistä vuonna 2020, saavutetaan. Kuvio 7 Ennustettu tuotanto teknologian mukaan jaoteltuna sekä kansallinen kysyntä vuoteen 2040 saakka (tosiseikkoihin perustuva skenaario) Lähde: NERAn tutkimus.

(109) Kuten johdanto-osan 93 kohdassa todettiin, NERAn tutkimuksessa muistutetaan, että jos Paks II:ta ei rakenneta, vastaava tuotantokapasiteetti olisi saavutettavissa Unkarin markkinaolosuhteissa kombivoimalaitoksilla ja avoimen kierron kaasuturbiineilla, jotka ovat kaupallisesta näkökulmasta muita energiantuotantoinvestointeja houkuttelevampia. NERAn tutkimuksessa esitetään, että vaikka suuri osa Paks II:n tuotantokapasiteetista korvattaisiin uudella kaasuvoimakapasiteetilla Unkarissa, Unkari olisi yhä erittäin riippuvainen sähköntuonnista koko mallinnusjakson ajan vaihtoehtoisessa kaasuntuotantoskenaariossa (katso kuvio 8). Kuvio 8 Ennustettu tuotanto teknologian mukaan jaoteltuna sekä kansallinen tarve vuoteen 2040 saakka (vaihtoehtoinen skenaario) Lähde: NERAn tutkimus.

(110) Unkari toteaa myös, että naapurimaiden ja Unkarin markkinahintojen voimakkaan yhteneväisyyden vuoksi kilpailijat voivat todennäköisesti suojautua riskeiltä myymällä sähköä naapurimaiden markkinoilla tarvitsematta käydä suoraan kauppaa Unkarissa tuotetulla sähköllä. Unkarin mukaan NERAn tutkimuksen mallinnuksen perusteella perussähkön hinta alueellisilla markkinoilla pysyisi samana vaihtoehtoisessa skenaariossa (katso kuvio 9). Kuvio 9 Perussähkön hintaerot Unkarissa perusskenaariossa ja vaihtoehtoisessa skenaariossa Lähde: NERAn tutkimus.

(111) Unkari korostaa, että se on arvioinut Paks II:n mahdollisia vaikutuksia laajemmassa markkinakontekstissa. Sen väittää NERAn tutkimuksen perusteella, että mahdolliset vaikutukset olisivat nähtävillä selvimmin Slovakiassa, koska Slovakia on pienin niistä naapurimarkkinoista, joihin Unkarin markkinat on kytketty. Sen mukaan Paks II:n läsnäolo näillä kytkeytyneillä markkinoilla pysyisi noin 20 prosentissa vuoteen 2040 saakka.

(112) NERAn tutkimuksessa arvioidaan myös mahdollista laajempaa kytkeytynyttä markkina-aluetta (Unkari + Slovakia + Romania) sen perusteella, että kyseiset maat ovat kaikkein lähimmät naapurimarkkinat, joihin Unkarin markkinat ovat tällä hetkellä kytkeytyneet. Tämän perusteella Unkari katsoo, että jopa MVM-konsernin ja Paks II:n yhdistetty markkinaosuus (10–20 %) kytkeytyneillä Unkarin, Slovakian ja Romanian markkinoilla jäisi selvästi määräävää markkina-asemaa merkitsevän kynnysarvon alapuolelle (ks. kuvio 10). Kuvio 10 MVM-konsernin ja Paks II:n yhdistetyt markkinaosuudet tuotannon mukaan (MWh) Unkarin, Slovakian ja Romanian yhteisillä markkinoilla Lähde: NERAn tutkimus.

(113) Unkari korostaa myös sitä, että hinta määräytyisi sekä kesällä että talvella rusko- ja kivihiilivoimalaitosten perusteella, sillä niillä on suuremmat marginaalikustannukset kuin Paks II:lla. Tämä tarkoittaa sitä, että Paks II:n on jatkossakin todennäköisesti hinnanottaja eikä hinnanasettaja myös ajanjaksolla, jolloin se on toiminnassa yhtä aikaa Paks NPP:n kanssa, sillä tuolloin todennäköisyys sille, että ydinvoima määrää energian hinnan, on reilusti alle 5 prosenttia kaikkina vuorokauden tunteina (katso kuvio 11). Kuvio 11 Hinnan määräävä polttoaine Unkarin energiamarkkinoilla Lähde: NERAn tutkimus.

(114) Unkari toteaa lisäksi vastalauseena komission menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 144 kappaleessa esitetyille havainnoille, että Paks II -ydinvoimala ei aiheuta tukkumarkkinoilla minkäänlaista likviditeettiriskiä rajoittamalla toimitustarjontaa. Unkarin mukaan uuden voimalaitoksen pitäisi parantaa likviditeettiä ja tuotantotarjonnan valikoimaa, koska kyse on erillisestä tuotantoyksiköstä. Unkari toteaa myös, että Paks II:lla ei tällä hetkellä ole asiakaskuntaa, jolle se voisi myydä sähköä suoraan käymättä kauppaa markkinoilla.

(115) Unkari mainitsee useita Yhdistyneen kuningaskunnan asiassa Hinkley Point C -ydinvoimalaitos (41) esittämiä perusteluja, jotka koskevat mahdollista kilpailun vääristymistä, ja katsoo, että ne pätevät myös Paks II:een. Nämä perustelut ovat seuraavat: a) Toimenpide säilyttäisi tuensaajan markkinavoimien alaisena ja tarjoaisi sille kannustimia kilpailla sähkön tukkumarkkinoilla. Unkari pitäytyy väitteessään ja lisää, että se ei tarjoaisi Paks II:lle toimintatukea hinnanerosopimusten muodossa. b) Toimenpiteellä ei olisi merkittävää vaikutusta rajayhdysjohtoihin eikä kannustimiin investoida naapurimaita yhdistäviin rajayhdysjohtoihin. Unkari toteaa jälleen, että Unkarin sähkömarkkinat ovat jo nyt voimakkaasti kytkeytyneet ja että kehitteillä on parhaillaan neljä rajayhdysjohtohanketta. c) Toimenpide ei vaikuttaisi Unkarin markkinoiden ja naapurimaiden markkinoiden välisiin hintaeroihin, sillä markkinat ovat kytkeytyneet toisiinsa rajayhdysjohtojen välityksellä.

(116) Unkari esitti 28 päivänä heinäkuuta 2016 toimittamassaan asiakirjassa lisätietoa poistaakseen komission menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.3.7 jaksossa mainitsemat epäilyt, jotka koskivat toimenpiteen mahdollisten vääristävien vaikutusten kokonaisvaltaista arviointia sisämarkkinoilla, mikäli komissio katsoisi, että toimenpide sisältää valtiontukea.

(117) Unkari toteaa asiakirjassa, että Paks II sekä sen seuraajat ja sidosyritykset ovat oikeudellisesti ja rakenteellisesti täysin toisistaan erillisiä, niillä on itsenäinen päätösvalta yrityskeskittymien valvonnasta annetun tiedonannon (42) 52 ja 53 kohdan mukaisesti ja niiden ylläpito, hallinnointi ja toiminta on riippumatonta MVM-konsernista ja kaikista sen liiketoimista, seuraajista ja sidosyrityksistä sekä muista valtion omistamista yrityksistä, jotka toimivat energian tuotannossa, tukkumyynnissä tai myynnissä, eikä liity niihin mitenkään.

(118) Unkari osoittaa lisäksi samassa asiakirjassa Paks II -ydinvoimalassa tuotetun sähkön myynnin osalta, että Paks II:n sähkönmyyntistrategia on markkinaehtoinen ja kaupallinen ja perustuu voittojen optimointiin, ja se toteutetaan kaupallisin ehdoin kauppajärjestelyillä, jotka perustuvat avoimessa kaupankäyntijärjestelmässä tai pörssissä tehtyihin tarjouksiin. Unkari ilmoittaa myös, että Paks II:n tuottaman sähkön (ilman voimalan itse kuluttamaa sähköä) myyntistrategia koostuu seuraavista osista: a) Taso 1: Paks II myy vähintään 30 prosenttia kaikesta tuottamastaan sähköstä Unkarin sähköpörssin (HUPX) vuorokausimarkkinoilla, päivänsisäisillä markkinoilla ja futuurimarkkinoilla. Myös muita samanlaisia sähköpörssejä voidaan käyttää komission yksiköiden suostumuksella tai hyväksynnällä, joka voidaan myöntää tai evätä kahden viikon kuluessa Unkarin viranomaisten pyynnöstä. b) Taso 2: Loput Paks II:n sähköntuotannosta myydään huutokaupalla puolueettomasti, läpinäkyvästi ja syrjimättömästi. Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen määrittelee näiden huutokauppojen ehdot MVM Partnerille asetettuja huutokauppavaatimuksia vastaavasti (Unkarin energia-alan sääntelyviranomaisen päätös N:o 741/2011). Unkari vahvistaa, että Unkarin energia-alan sääntelyviranomainen valvoo myös näiden huutokauppojen toimintaa. Unkari on myös vahvistanut, että tason 2 huutokauppapaikasta vastaa Paks II ja että on tarkoitus varmistaa, että osto- ja myyntitarjoukset ovat tasapuolisesti kaikkien lisensoitujen tai rekisteröityneiden kauppiaiden saatavilla samoin markkinaehdoin. Unkari sitoutuu siihen, että tarjousten selvitysjärjestelmät ovat todennettavissa ja läpinäkyviä ja ettei ostetun sähkön loppukäytölle aseteta mitään rajoituksia.

3.3 UNKARIN LISÄHUOMAUTUKSET VASTAUKSENA MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAAN PÄÄTÖKSEEN

(119) Unkari toteaa, että siltä osin kuin hanke kuuluu Euratomin perustamissopimuksen (esim. 41 artikla ja liite II, 52–66 artikla ja 103 artikla) soveltamisalaan, Unkarin hallitus katsoo, että siihen ei voida soveltaa SEUT-sopimusta eikä varsinkaan sen 107 ja 108 artiklassa olevia valtiontukisääntöjä. Unkarin mukaan Euratomin perustamissopimus on SEUT-sopimukseen nähden erityissäädös. Sen vuoksi, mikäli Euratomin perustamissopimukseen perustuva toimivalta olisi ristiriidassa SEUT-sopimukseen perustuvan toimivallan kanssa, sovelletaan Euratomin perustamissopimuksen määräyksiä. Tämän väitteen tueksi Unkari esittää komission päätöstä asiassa Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH (43).

(120) Unkari huomauttaa, että vaikka Euratomin perustamissopimuksessa ei ole erityisiä valtiontukea koskevia määräyksiä, sopimuksen 6 artiklan d alakohta ja 70 artikla osoittavat, ettei valtiontukea ole yleisesti kielletty ja että erityistapauksissa jäsenvaltioiden avustukset ovat suositeltavia.

(121) Unkari korostaa sitä, että ydinvoima-alan hankkeen rahoittamisen olisi kuuluttava Euratomin perustamissopimuksen 43 artiklassa tarkoitetun ilmoitusvelvollisuuden piiriin. Se katsoo myös, että komission asetuksen (EY) N:o 1209/2000 (44) mukaisesti jäsenvaltioiden olisi aina toimitettava kaikista uusista hankkeista rahoitusta koskevat tiedot. Unkari väittää toimittaneensa kaikki Euratomin perustamissopimuksen 41 ja 43 artiklan mukaan tarvittavat tiedot. Koska Euratomin hankintakeskus hyväksyi polttoaineen toimitussopimuksen (45) huhtikuussa 2015, Unkari on sitä mieltä, että komissio ei voi nyt katsoa hankkeen rahoitusta laittomaksi.

(122) Unkari vertaa Euratomin perustamissopimusta EHTYn perustamissopimukseen sillä perusteella, että kumpikin on luonteeltaan alakohtainen, ja katsoo, että EHTYn perustamissopimus sisältää laaja-alaisen valtiontukea koskevan kiellon, joka oli käytännössä EHTYn perustamissopimuksen 67 ja 95 artiklan mukaisesti yhdenmukainen SEUT-sopimuksen 107 artiklan kanssa. Unkari toteaa, että soveltaessaan SEUT-sopimuksessa olevia valtiontukisääntöjä komissio tulkitsisi virheellisesti Euratomin perustamissopimuksen laatijoiden sääntelylle asettamaa tavoitetta, sillä Euratomin perustamissopimus ei sisällä erityisiä valtiontukea koskevia määräyksiä.

(123) Unkari huomauttaa myös, että komissio ei ole käynnistänyt valtiontukitutkimusta minkään muun unionin alueella käynnistetyn ydinvoimalaitoksen rakentamiseen tehdyn pääomasijoitukseen osalta, mukaan lukien Flamanvillen ja Hanhikiven ydinvoimalahankkeet. Unkarin näkemyksen mukaan Hinkley Point C -hankkeeseen tehdylle investoinnille tehtiin valtiontukea koskeva tarkastelu ainoastaan sen takia, että hankeen rahoitukseen liittyi erityispiirteitä (kuten valtion luottotakuu ja hinnanerosopimus), jotka erosivat muista Euroopassa tehdyistä investoinneista.

4. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

4.1 TUEN OLEMASSAOLOA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(124) Komission sai seuraavilta kolmansilta osapuolilta huomautuksia, joissa esitettiin kvantitatiivista tietoa ja analyysejä toimenpiteen olemassaolosta: — Unkarilaisen Euroopan parlamentin jäsenen, Benedek Jávorin, huomautukset, jäljempänä ”Jávorin huomautukset” — Greenpeace huomautukset, joihin sisältyi muun muassa sen taloudellisen neuvonantajan, Candole Partners -yrityksen toteuttama tutkimus, jäljempänä ”Candolen tutkimus” (46) — EnergiaKlubin huomautukset, joihin sisältyi muun muassa Balazs Felsmannin laatima tutkimus, jäljempänä ”Felsmannin tutkimus” (47)

Jávorin huomautukset

(125) Jávorin huomautuksissa keskitytään sellaisiin omistajan kustannuksiin, joita ei ole sisällytetty EPC-sopimukseen (ks. tämän päätöksen 2.5.2 jakso), ja niissä väitetään, että kustannukset saattavat olla voimakkaasti aliarvioituja. Huomautuksissa esitetään erityisesti seuraavat väitteet: a) Koska Paks II:n EPC-sopimus on tehty noudattaen ns. ”Leningradin mallia” (48), on perusteltua uskoa, että tarvitaan suojajärjestelmään tehtävä lisäinvestointi, jonka kustannukset ovat vähintään 1 miljardi euroa. b) Suora makean veden jäähdytysjärjestelmä ei ole riittävä jäähdyttämään vettä silloin, jos Paks NPP ja Paks II ovat toiminnassa yhtä aikaa kuumina kesäpäivinä. Tästä aiheutuisi lisäkuormitus ympäristölle, ja se vaatisi investoimista tehokkaampaan jäähdytysjärjestelmään, joka perustuisi jäähdytystorniin ja joka on noin 40 prosenttia kalliimpi kuin suora jäähdytysjärjestelmä. c) Rahamäärä, joka on tarkoitus tallettaa Unkarin ydinrahastoon, ei todennäköisesti riitä kattamaan radioaktiivisen jätteen varastointia ja voimalaitoksen käytöstä poistamista. Välivarasto maksaisi vähintään 150 miljoonaa euroa, ydinjätteen loppusijoitus vähintään 1,54 miljardia euroa ja käytöstäpoisto vähintään 1,734 miljardia euroa. d) Sähköverkon päivittäminen ydinvoimalan uusien lohkojen liittämistä varten voi maksaa jopa 1,6 miljardia euroa. Tähän sisältyisivät investoinnit sekä 400 kV:n kaapelointijärjestelmään että 120 kV:n lisäsuurjännitekaapeliin. e) Itse verkkoa koskevan sääntelyn noudattamiseksi tarvitaan investointeja sekä pumppuvoimalaitokseen että varmuusvaraston tuottaviin lisätuotantoyksiköihin, joiden on lain mukaan oltava yhtä suuria kuin suurin kansallinen sähköntuotantoyksikkö. Näiden investointien yhteenlasketut kustannukset olisivat 1,2 miljardia euroa. f) Jos toisessa kahdesta vierekkäisestä ydinvoimalaitoksesta joudutaan vähentämään tuotantoa järjestelmän tasapainottamisen vuoksi, tästä syntyvät tappiot voivat olla yhteensä noin 1,2 miljardia euroa. g) Erilaiset verot ja maksut, jotka eivät sisälly EPC-sopimukseen, voivat olla yhdessä jopa 1,8 miljardia euroa.

(126) Huomautuksissa esitetään myös, että johdanto-osan 125 kappaleessa luetellut kustannuserät olisi lisättävä hankkeen kustannuksiin, mikä puolestaan alentaisi hankkeen sisäistä korkokantaa merkittävästi. Lisäksi niissä todetaan, että viivästykset ja voimalan lyhyempi käyttöikä alentaisivat hankkeen sisäistä korkokantaa edelleen.

Candolen tutkimus

(127) Candolen tutkimuksessa käytetään taloustutkimukseen sisältyviä olettamuksia ja tietoja ja tarkastellaan Paks II -hankkeen elinkelpoisuutta. Tutkimuksessa esitetään erityisesti, että taloustutkimuksessa käytetyt hintaennusteet saattavat olla ylioptimistisia ja että realistisemmat hintaennusteet tekisivät hankkeesta tappiollisen, vaikka taloustutkimuksen käyttöä koskevat olettamukset hyväksyttäisiin.

(128) Tämän väitteen havainnollistamiseksi Candolen tutkimuksessa on kehitetty oma pitkän aikavälin sähkön hintaennuste. Siinä ennustetaan sähkön tulevia pitkän aikavälin hintoja käyttämällä hiilen, öljyn ja kaasun hintaennusteita, jotka on julkaistu IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksessa (World Energy Outlook 2015), ja lasketaan tuotannon marginaalikustannukset erityyppisille tuottajille (49). Lisäksi siinä muodostetaan erilliset ennusteet erilaisille tulevaisuusskenaarioille, jotka on kuvattu IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksessa: i) ”uuden toimintapolitiikan skenaario”, joka vastaa viimeistään muutamaa kuukautta ennen vuoden 2015 energiakatsauksen painatusta hyväksyttyjä, energiamarkkinoihin vaikuttavia toimintapolitiikkoja ja täytäntöönpanotoimenpiteitä sekä keskeisiä ilmoitettuja toimintapoliittisia suunnitelmia, ii) ”nykyisen toimintapolitiikan skenaario”, joka vastaa muutaman viime kuukauden ajan ennen Candolen tutkimuksen painoon menoa sovellettuja toimintapolitiikkoja, ja iii) ”alhaisen öljyn hinnan skenaario”, joka tutkii pysyvästi alhaisempien hintojen (jotka johtuvat alhaisemmista öljyn hinnoista) vaikutuksia energiajärjestelmään (50). Seuraava kaavio kuvaa kustakin skenaariosta johdettuja sähkön hinnan pitkän aikavälin ennusteita. Kuvio 12 Sähkön hinnan pitkän aikavälin ennustekäyrät (euroa/MWh) Lähde: Candole Partners.

(129) Kuvio osoittaa, että nykyisen toimintapolitiikan skenaariossa sähkön hinnat ovat tulevaisuudessa hieman korkeammat, ja alhaisen öljyn hinnan skenaariossa tulevat sähkön hinnat ovat huomattavasti alhaisemmat kuin keskimmäisenä esitetyssä uuden toimintapolitiikan skenaariossa, jota on käytetty Unkarin toimittamissa asiakirjoissa.

(130) Kuviossa 12 esitettyjen ennusteiden lisäksi Candolen tutkimuksessa verrataan myös IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksen olevaa alhaisen öljyn hinnan skenaarioon perustuvaa sähkön pitkän aikavälin hintaennustetta kaupankäynnin kohteena oleviin futuurisopimuksiin (helmikuussa 2016) Saksan ja Unkarin sähköpörsseissä. Nämä käyrät esitetään kuviossa 13 alla. Kuvio 13 Sähkön hinnan pitkän aikavälin ennustekäyrät (euroa/MWh) Lähde: Candole Partners.

(131) Kuvio osoittaa, että Saksan futuurisopimusten hinnat ovat alhaisemmat kuin IEA:n vuoden 2015 energiakatsauksessa esitetty alhaisen öljyn hinnan skenaarioon perustuva hintaennuste aina vuoteen 2022 saakka, jolloin Saksan ja Itävallan sähkösopimuksista voidaan käydä kauppaa. Sama koskee Unkarin pörssin futuurisopimuksia, joista voidaan käydä kauppaa vuoteen 2019 saakka (51).

(132) Näiden näkökohtien perusteella Candolen tutkimuksessa esitetään, että taloustutkimuksessa esitettyjen kaltaisten sähkön pitkän aikavälin hintaennusteiden mukaan Paks II -hanke olisi tappiollinen, vaikka taloustutkimuksen käyttöä koskevat olettamukset hyväksyttäisiin (52).

EnergiaKlubin huomautukset

(133) EnergiaKlubin huomautuksissa esitetään menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen mahdollisia puutteita sekä Unkarin taloustutkimuksen ongelmallisia kohtia. Lisäksi siinä mainitaan joitakin hankkeeseen liittyviä riskejä. EnergiaKlub toimitti komissiolle myös Felsmannin tutkimuksen, joka on kvantitatiivinen analyysi Paks II:n elinkelpoisuudesta. Tutkimuksessa lasketaan Paks II -hankkeen nykyinen nettoarvo käyttämällä perusteena nykyisen Paks NPP:n käyttökustannuksia. Siinä havaitaan, että useimmissa tarkastelluista skenaarioista hanke olisi tappiollinen.

(134) EnergiaKlubin huomautuksissa todetaan menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, että joitakin kustannuseriä oli jätetty päätöksessä esitetyn arvion ulkopuolelle tai niiden tarkastelu oli puutteellista. EnergiaKlubin mukaan ei esimerkiksi ole selvää, missä määrin EPC-sopimuksessa vahvistettu rahamäärä sisältää ydinturvallisuudesta mahdollisesti aiheutuvat lisäkustannukset, Paks II:n kahden uuden reaktorin verkkoon liittämisen takia tarvittavista verkon kehitystöistä syntyvät kustannukset tai asianmukaisen jäähdytysjärjestelmän rakennuskustannukset. Huomautuksissa esitetään myös epäilyjä siitä, onko alustavien tutkimusten, lupien ja viestinnän kustannukset otettu asianmukaisesti huomioon.

(135) Lisäksi huomautuksissa esitetään, että jäte- ja käytöstäpoistokustannukset (2,1–2,7 euroa/MWh) on mahdollisesti aliarvioitu, sillä Paks NPP:n osalta kustannukset ovat 4,5 euroa/MWh. Niissä myös korostetaan hankkeen negatiivista vaikutusta valtion tuleviin talousarvioihin, sillä hanke olisi EnergiaKlubin mukaan ristiriidassa tilastollisen kirjanpitojärjestelmän ja velankasvua koskevan säännön kanssa (53). Huomautuksissa korostetaan myös korruptioriskiä, joka liittyy lähinnä hankkeen kokoon sekä toimittajan ja omistajan tiedonsaantiin liittyvään etuasemaan (54).

(136) Unkarin laatiman taloustutkimuksen osalta EnergiaKlubin huomautuksissa asetetaan kyseenalaiseksi laskelmissa käytetty korkea kuormitusaste (92 %) erityisesti Paks NPP:n ja Paks II:n yhtäaikaisen toiminnan aikana ja alhaisen kysynnän jaksoina sekä tutkimuksessa käytettyjen hintaennusteiden pätevyys.

(137) Hankkeeseen liittyvien erityyppisten riskien osalta EnergiaKlubin huomautuksissa korostetaan hankkeen viivästysten ja kustannusten ylittymisen mahdollisia vaikutuksia sekä tarvetta valtion lisätuelle hankkeen elinkaaren aikana.

(138) Perustellakseen huolensa Paks II -hankkeen elinkelpoisuudesta EnergiaKlub viittaa huomautuksissaan Felsmannin tutkimukseen. Kyseisessä tutkimuksessa lasketaan Paks II -hankeen nettonykyarvo käyttämällä pohjana nykyisen Paks NPP:n käyttökustannuksia (joihin sisältyy voimalan mittava peruskorjaus käyttöiän puolivälissä) ja joitakin käyttöastetta kuvaavia vaihtoehtoisia lukuja (75 %, 85 % ja 92 %) sekä sähkön hintaennusteita, jotka perustuvat julkisesti saatavilla oleviin kansainvälisiin lähteisiin (esim. Yhdysvaltain energiatiedotusvirasto ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansallinen verkko-operaattori). Tutkimuksessa todetaan, että hanke olisi useimmissa tarkastelluista skenaarioista tappiollinen, mikä viittaisi valtiontuen olemassaoloon.

Itävallan hallitus

(139) Itävalta katsoo, että ydinvoimaloiden rakentaminen ja toiminta on kannattamatonta, kun mukaan lasketaan kaikki ne kustannukset, jotka on otettava aiheuttamisperiaatteen mukaisesti huomioon. Itävalta katsoo, että Unkarin investointi Paks II -hankkeeseen ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Itävallan mukaan ei ole olemassa näyttöä siitä, että Unkarin komissiolle toimittamat taloustutkimukset olisi tehty asianmukaista huolellisuutta noudattaen tai että laskelmissa käytetyt kustannukset sisältäisivät kaikki mahdolliset aiheuttamisperiaatteen mukaiset kustannukset.

(140) Itävalta väittää lisäksi, että myös muut valtiontuen ehdot täyttyvät.

Muut valtiontuen olemassaoloa koskevat huomautukset

(141) Paks II esitti, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käytettiin virheellisesti yhtä ainoaa hintaennustekäyrää varsinkin, kun otetaan huomioon hankkeen pitkä ajallinen kesto. Lisäksi se totesi joissakin huomautuksissaan, että komissio on virheellisesti käyttänyt nykyisen Paks NPP:n käyttö- ja kunnossapitokustannuksia uusien 3+-sukupolven yksiköiden 5 ja 6 käyttö- ja kunnossapitokustannusten perusteena. Paks II korostaa myös sitä, että vaikka alkuperäinen investointipäätös oli jo tehty silloin kun EPC-sopimus allekirjoitettiin, kyseinen sitoumus koski ainoastaan kehittämisvaiheen kuluja, sillä Paks II sitoutuu rakennusvaiheen kuluihin lopullisesti vasta määrättynä tulevana ajankohtana. Paks II toteaa, että ennen tätä tulevaa ajankohtaa yritys voi päättää, että se ei jatka hanketta, mikäli hankkeen taloudellinen tilanne muuttuu ulkoisten markkinamuutosten seurauksena, vaikka tämä mahdollisuus onkin melko epätodennäköinen. Paks II viittaa myös Rothschild & Co:n Unkarin hallitukselle laatimaan raporttiin, jäljempänä ”Rothschildin tutkimus” (55), jossa todetaan, että sisäinen korkokanta voi nousta jopa 12 prosenttiin, mikä on merkittävästi suurempi kuin 6,7–9 prosenttia, jonka komissio mainitsee menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään. Paks II toteaa myös, että komission laskemat keskimääräisen pääomakustannuksen ja sisäisen korkokannan vaihteluvälit ovat osittain päällekkäiset, minkä vuoksi hankkeesta saadaan todennäköisesti riittävä korvaus.

(142) Enersense-konserni väittää, että komission käyttämä keskimääräisen pääomakustannuksen kaava ei ole tarkka, sillä komissio on käyttänyt sen määrittelyssä liian konservatiivisia tekijöitä. Sen mukaan keskimääräiseen pääomakustannukseen sovellettava asianmukainen velan kustannus markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisessa arvioinnissa on 4,5 prosenttia ennen veroja tai 3,6 prosenttia verojen jälkeen, ja näitä lukuja voidaan mukauttaa jonkin verran määräajoin. Se toteaa, että koska venäläinen toimittaja rahoittaa sopimushinnasta noin 80 prosenttia, investoinnin tuoton olisi perustuttava 80 prosentin vipuvaikutukseen, jotta se vastaisi investoinnin rahoituslähdettä samaan tapaan kuin muissa ydinvoimalaitoksissa. Enersense-konserni toteaa lisäksi, että jos pääomakustannusten oletetaan olevan 11 prosenttia ja velan kustannuksen 3,6 prosenttia verojen jälkeen ja jos sovelletaan vipuvaikutukseen perustuvaa 80 prosentin vähennystä, keskimääräisen pääomakustannuksen olisi oltava 5,1 prosenttia. Lisäksi se esittää, että tämä luku olisi 6,2 prosenttia, jos vipuvaikutukseen perustuva vähennys olisi 65 prosenttia. Se huomauttaa lopuksi, että investoinnin tuotto paranisi huomattavasti, jos velan kustannus ja vipuvaikutus valittaisiin markkinapohjaisesti.

(143) Muut asianosaiset esittivät lisäargumentteja siitä, että keskimääräinen pääomakustannus laskee huomattavasti, kun voimala on liitetty verkkoon ja yrityksen arvo nousee samalla. Sen vuoksi koko voimalaitos tai sen osat voitaisiin myydä hinnalla, joka on verrattavissa muihin tällä hetkellä käytössä oleviin ydinvoimalaitoksiin. Väitteiden mukaan komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämissä laskelmissa ei oteta huomioon tällaista investoinnin joustavuutta.

(144) Komissiolle toimitettiin myös huomautuksia, joiden mukaan on tärkeää arvioida ja ottaa huomioon kaikki ydinvoiman poistamisesta kansallisesta energiantuotantovalikoimasta aiheutuvat vaihtoehtokustannukset, samalla kun tarkastellaan olemassa olevan energiantuotantokapasiteetin merkittäviä muutoksia. Näissä huomautuksissa todetaan, että sijoituksen tuottoa tai diskontattua kassavirtaa koskevien mallien ohella on tärkeä ottaa huomioon se, että Paks II -hanke on huomatta olemassa olevaan alaan tehtävä investointi, joka tuottaa todellista lisäarvoa, eikä siinä ole kyse pelkästään arvopaperisijoituksesta eikä lyhytaikaisesta keinottelusta. Huomautusten mukaan nämä ominaisuudet olisi huomioitava myös komission laskelmissa hankkeen elinkelpoisuudesta.

(145) Useissa huomautuksissa viitataan Rothschildin tutkimuksen päätelmään, jonka mukaan hanke voi olla kannattava pelkästään silloin, jos se on markkinaehtoinen, vaikka olettamukset olisivat hyvin pessimistiset. Joissakin huomautuksissa todetaan myös, että tulevia sähkön hintoja koskevat keskeiset olettamukset ovat melko maltillisia ja näiden hintojen odotetaan nousevan vuoden 2025 jälkeen. Tällä perusteella Paks II ei saisi etua.

(146) Joidenkin huomautusten mukaan se, että hanke toteutetaan EPC-sopimuksella avaimet käteen -periaatteella, joka tekisi siitä houkuttelevan kohteen mille tahansa markkinataloussijoittajalle, tarkoittaa, että myös Unkarin investointi on markkinaehtoinen.

4.2 HUOMAUTUKSET TOIMENPITEEN MAHDOLLISESTA SOVELTUVUUDESTA SISÄMARKKINOILLE

4.2.1 YHTEISEN EDUN MUKAISTA TAVOITETTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(147) Itävalta, IG Windkraft, Oekostorm AG ja muut kolmannet osapuolet katsovat, että uuden ydinvoimalaitoksen rakentamisen ja toiminnan tukeminen ei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan periaatteiden mukaan sovellu sisämarkkinoille. Ydinenergia ei ole sähköntuotannossa uutta, innovatiivista tai kestävää teknologiaa, jolla voitaisiin edistää unionin tavoitetta uusiutuvan teknologian käytön lisäämisestä energiantuotannossa. Tämän vuoksi hankkeelle ei saisi myöntää väliaikaista tukea ennen kuin se on valmis markkinoille.

(148) Itävalta katsoo, että Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan c alakohta ja 40 artikla eivät salli uusien ydinenergiainvestointien tulkitsemista yhteisen edun mukaisiksi tavoitteiksi, sillä Euratomin perustamissopimuksen ei voida katsoa sisältävän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua yhteistä etua. Lisäksi tällainen tavoite olisi ristiriidassa muiden SEUT-sopimuksen mukaisten unionin tavoitteiden, kuten 191 artiklan mukaisen ennalta varautumisen periaatteen tai Horisontti 2020 -ohjelman (56) mukaisen kestävyyden periaatteen, kanssa.

(149) Useiden huomautusten mukaan hanke edistäisi Euroopan laajuisia tavoitteita, jotka koskevat ydinvoimantuotannon käyttöönottoa ja ydinvoimatutkimusta ja jotka vahvistetaan Euratomin perustamissopimuksessa.

(150) Useissa huomautuksissa katsotaan, että koska ydinvoima tarjoaa puhtaan ja vähähiilisen energianlähteen, komission olisi tunnustettava se yhteisen edun mukaiseksi unionin tavoitteeksi, joka oikeuttaa investoinnin.

(151) Joissakin huomautuksissa viitataan SEUT-sopimuksen 194 artiklan 2 kohtaan, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat itse määrittää oman energiantuotantovalikoimansa. Huomautuksissa todetaan, että Unkarin kaavailema energiantuotantovalikoima on osa sen kansallista energiastrategiaa ja noudattaa ydinvoimaa, hiiltä ja uusiutuvia energiamuotoja yhdistelevää linjaa. Tällä perusteella investointi olisi perusteltavissa.

(152) Komissiolle toimitettiin myös huomautuksia, joissa todettiin, että ydinvoima tarjoaa erittäin pitkäaikaisen, turvallisen ja luotettavan energianlähteen unionin energiantuotantovalikoimaan. Näiden huomautusten mukaan ydinvoimasähkö, joka tuotetaan tyypillisesti korkealla kapasiteettitasolla (85–90 %), voisi parantaa merkittävästi sähkön toimitusvarmuutta pitkällä aikavälillä. Toiset asianosaiset totesivat huomautuksissaan, että vuoteen 2030 mennessä odotettavissa oleva huomattava tuotantovaje, joka johtuu Paks NPP:n nykyisten yksiköiden käytöstä poistamisesta, sekä tuontisähköön turvautuminen tekevät hankkeesta ihanteellisen keinon varmistaa sähkön toimitusvarmuus Unkarissa ja vähentää riippuvuutta polttoaineesta.

(153) Komissiolle esitettiin näkemyksiä, joiden mukaan hankkeen loppuun saattaminen edistäisi kasvua alueella pääasiassa luomalla työpaikkoja. Lisäksi joissakin huomautuksissa todettiin, että kaikenkokoisilla EU:n yrityksillä on huomattava mahdollisuus osallistua hankkeen toteuttamiseen ja siten tehostaa liiketoimintaketjua. Näiden huomautusten mukaan tällainen mahdollinen kasvu on yhteinen etu, joka voisi riittää perusteeksi hankkeen loppuun saattamiselle.

4.2.2 TOIMENPITEEN TARKOITUKSENMUKAISUUTTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(154) IG Windkraft ja EnergiaKlub toteavat, että toimenpide ei ole tarkoituksenmukainen, koska hankkeen kustannukset ovat suuret verrattuina mahdollisiin vaihtoehtoihin, joilla voitaisiin vastata tulevaisuuden tuotantovajeeseen. Samansuuruinen tuki voisi tuottaa vuosittain paljon enemmän sähköä, jos se investoitaisiin muihin energianlähteisiin, kuten uusiutuviin teknologioihin.

4.2.3 TOIMENPITEEN TARPEELLISUUTTA JA KANNUSTINVAIKUTUSTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(155) Itävalta katsoo, että komissio on määritellyt merkitykselliset markkinat virheellisesti arvioidessaan, onko kyse markkinoiden toimintapuutteesta, sillä komission mukaan merkitykselliset markkinat ovat Unkarin ydinvoimamarkkinat. Itävallan mukaan merkitykselliset markkinat taas ovat unionin vapautetut sähkön sisämarkkinat. Itävalta katsoo myös, että sähkön sisämarkkinoilla ei ole markkinoiden toimintapuutetta sähkön tuotannon ja tarjonnan osalta. Päinvastoin sen mukaan sähkön hinnat laskevat osittain riittävän tuotantokapasiteetin takia. Lisäksi Unkari on tehokkaasti kytkeytynyt naapurijäsenvaltioidensa verkkoihin.

(156) Itävalta ja IG Windkraft katsovat, että mikäli Unkaria uhkaisi sähkön toimitusta koskeva ongelma, ydinvoimalat eivät välttämättä ole tarkoituksenmukaisin tapa ratkaista ongelma. Niiden mukaan saattaisi olla tarkoituksenmukaisempaa käyttää vähemmän ympäristöä kuormittavia, joustavampia ja edullisempia energianlähteitä pienemmissä, vähemmän keskittyneissä yksiköissä. Itävalta katsoo myös, että ydinvoimalat ovat jäähdytysvaatimustensa vuoksi alttiita helleaalloille ja että jäsenvaltiot ovat lähes täysin riippuvaisia tuodusta uraanimalmista.

(157) Kolmannet osapuolet ovat myös katsoneet, että sähköntuotantomarkkinat järjestäisivät uuden tuotantokapasiteetin rakentamisen myös itsekseen. Unkarin riippuvaisuus sähköntuonnista ei niiden mukaan muodosta markkinoiden toimintapuutetta eikä varsinkaan sellaista, joka voitaisiin ratkaista uudella ydinvoimalalla. Huomautuksissa todetaan, että edullisemman sähkön tuonti muista jäsenvaltioista on normaali ja hyväksyttävä ratkaisu toimivilla markkinoilla eikä osoitus markkinoiden toimintapuutteesta. Se osoittaa ainoastaan kykyä ostaa hyödykkeitä alhaisimmilla markkinahinnoilla. Huomautusten mukaan sähkön hintoihin vaikuttavat useat tekijät, kuten hyödykkeen hinta, tarjonta ja kysyntä. Erityisesti Euroopassa sähkön hinnan aleneminen olisi reaktio krooniseen sähköntuotannon ylikapasiteettiin. Koska tätä voidaan pitää osoituksena toimivista markkinoista, ei voida väittää, että tuonnista johtuva sähkön markkinahintojen lasku tarkoittaa markkinoiden toimintapuutetta, jolla voidaan perustella ydinvoiman lisäkapasiteetin rakentamista.

(158) Huomautusten mukaan Unkarin olisi tarkasteltava useampia vaihtoehtoja läpinäkyvällä ja syrjimättömällä tavalla, vaikka sähköntuotantoalalla olisikin markkinoiden toimintapuute.

(159) Muissa huomautuksissa todetaan, että vaikka ydinvoimainvestointeihin liittyvät haasteet, kuten suuret etukäteen tarvittavat pääomainvestoinnit sekä julkisen ja poliittisen tuen tarve, ovat hyvin tiedossa, näiden vaikeuksien tunnistaminen ei tarkoita sitä, että ydinvoiman kehittäminen liittyisi markkinoiden toimintapuutteeseen. Samoissa huomautuksissa korostetaan sitä, että vaikka komission mukaan Hinkley Point C -ydinvoimalan tapauksessa kyse oli markkinoiden toimintapuutteesta, ei voida olettaa, että kaikki ydinvoimainvestoinnit voidaan toteuttaa ainoastaan tukiohjelmien puitteissa tai että on perusteltua olettaa, että ydinvoimamarkkinoilla vallitsee yleinen toimintapuute.

4.2.4 TOIMENPITEEN OIKEASUHTEISUUTTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

(160) Itävalta totesi, että valtiontuki on aina rajattava tarvittavaan vähimmäismäärään. Koska tässä tapauksessa ehdotetun hankeen rakentaminen toteutetaan ilman tarjouskilpailua, ei voitu määritellä, rajoittuvatko hankkeen kokonaiskustannukset välttämättömään vähimmäismäärään.

(161) EnergiaKlub väittää, että Unkarin viranomaiset eivät tutkineet vähimmäistukimäärää, joka riittäisi hankkeen toteuttamiseen. Sen sijaan Unkarin viranomaiset pyrkivät rahoittamaan hankkeen kokonaisuudessaan ja sisällyttämään rahoitukseen mahdollisesti myös käyttökustannuksia. EnergiaKlub korostaa myös sitä, että Unkarin toimittamien laskelmien mukaan valtiontuki ei rajoittuisi ainoastaan investoinnin toteuttamiseen, vaan tukea myönnettäisiin myös hankkeen käyttövaiheeseen, mikä voi tarkoittaa, että Paks II saisi liiallista korvausta.

4.2.5 HUOMAUTUKSET TOIMENPITEEN MAHDOLLISISTA VAIKUTUKSISTA SISÄMARKKINOIHIN

(162) Itävalta katsoo, että valtiontuki sellaiselle teknologialle, joka ei itsessään ole kannattavaa vapautetuilla sähkön sisämarkkinoilla, johtaa suuriin kilpailun vääristymiin. Lisäksi se saattaa estää uusien, kestävämpien ja kustannustehokkaampien markkinatoimijoiden markkinoillepääsyn tai pakottaa tällaiset markkinatoimijat pois markkinoilta. Itävalta toteaa, että ydinvoimalat on otettu käyttöön kattamaan korkeaa peruskuormakapasiteettia ja tällaiselle kapasiteetille annetaan etusija, kun se liitetään verkkoon, sillä ydinvoimaloiden kapasiteettia on mahdollista vaihdella vain vähäisessä määrin. Vaikka ydinvoimaloiden rakennus- ja käytöstäpoistokustannukset ovat suuret, niiden käyttökustannukset ovat pienet, mikä mahdollistaa niiden pääsyn yhteiseen tarjousluetteloon.

(163) Itävallan viranomaiset ja IG Windkraft katsovat, että uusien ydinvoimaloiden rakentaminen lisää merkittävästi Paksin voimala-alueella olevien voimalaitosyksiköiden operaattoreiden markkinavoimaa lisäämällä markkinoiden keskittymistä, mikä saattaa johtaa SEUT-sopimuksen 102 artiklassa tarkoitettuun määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön.

(164) MVM-konserni ja Paks II katsovat, että MVM-konsernin myytyä kaikki Paks II:n osakkeet valtiolle nämä kaksi yritystä ovat täysin toisistaan riippumattomia. Ne korostavat sitä, että MVM-konsernilla ei ole Paks II:n hallintoon tai toimintaan nähden minkäänlaista suoraa tai muunlaista määräysvaltaa. Lisäksi ne korostavat sitä, että MVM-konserni ja Paks II ovat kaksi erillistä sähköntuotantoyritystä, kuten mitkä tahansa muut kilpailijat, eikä ole mitään syytä olettaa niiden osalta minkäänlaista toimien koordinointia tai yhteistä toimintaa tai yritysten yhdistymistä. MVM-konserni toteaa myös, että sen oma strategia sisältää mahdollisia investointeja, jotka saattavat jatkossa kilpailla Paks II:n kanssa.

(165) Paks II katsoo, että hankkeella on korvata Paks NPP:n nykyisten neljän yksikön kapasiteetti. Näiden neljän yksikön odotetaan poistuvan käytöstä 2030-luvun puoliväliin mennessä, kun taas uudet yksiköt 5 ja 6 (Paks II -hanke) tulisivat käyttöön 2020-luvun puolivälissä. Paks II katsoo, että tämän vuoksi markkinaosuuksia koskeva arviointi ja määräävää markkina-asemaa koskevat väitteet ovat perusteettomia eikä niitä pidä tarkastella tässä vaiheessa.

(166) Useat asianomaiset korostivat sitä, että tarkasteltavat energiamarkkinat ovat laajemmat kuin yksittäisen valtion alue, jossa on useita kansainvälisiä kilpailijoita, sillä sähköntuonti Unkariin on laajamittaista ja Unkari on erittäin laajalti kytkeytynyt naapurimaiden sähköverkkojen kanssa.

(167) Jotkut osapuolet väittivät nimenomaisesti, että hankkeella voi olla negatiivinen vaikutus alueellisiin sähkömarkkinoihin, kuten Saksan markkinoihin, joilla vuotuisen peruskuormahinnan odotetaan laskevan jopa 0,6 prosenttia vuoteen 2025 mennessä, 1,1 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja 1,2 prosenttia vuoteen 2040 mennessä. Toisaalta jotkut osapuolet myös katsoivat, että uusiutuvaa energiaa käyttävien voimaloiden tuotot Saksassa vähenisivät Paks II:n reaktoreiden takia ja että Saksan uusiutuvien energianlähteiden tukiohjelmista aiheutuvat saksalaisten verkonmaksajien maksutaakka kasvaisi samalla, kun ”harmaan sähkön” tuottajien säästöt voisivat olla jopa 1,02 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.

4.3 ASIANOMAISTEN LISÄHUOMAUTUKSET

(168) Useissa huomautuksissa korostetaan sitä, että kaikkia hankkeen yksityiskohtia ei julkistettu Unkarissa. Niissä todetaan myös, että Paks II:ta koskeva päätös ei ole teknisesti perusteltavissa, sillä hankkeen valmistelemiseksi ei ole tutkittu sitä, kuinka samankokoiset investoinnit energiatehokkuustoimenpiteisiin ja uusiutuviin energianlähteisiin parantaisivat toimitusvarmuutta. Näissä huomautuksissa todetaan sen vuoksi, että hanketta ei pidä jatkaa, sillä kansalaiset ja asiantuntijat eivät ole voineet osallistua siihen riittävästi.

(169) Joissakin huomautuksissa viitataan ydinvoimaloihin liittyviin mahdollisiin vaaroihin. Joissakin huomautuksissa taas ilmaistaan epäilyjä Unkarin ja Paks II:n kyvystä huolehtia ydinturvaan liittyvistä vaaratilanteista, kuten ydinjätteen turvallisesta käsittelystä.

(170) Eräissä huomautuksissa korostetaan sitä, että uusien tuotantoyksiköiden rakennuttajaa valittaessa ei ole järjestetty tarjouskilpailua, minkä uskotaan olevan unionin lainsäädännön vastaista. Lisäksi Euroopan parlamentin jäsen Benedek Jávor katsoo, unionin julkisia hankintoja koskevien unionin sääntöjen oletettu rikkominen on toimenpiteelle ominaista ja siihen erottamattomasti liittyvää, sillä hänen mukaansa Venäjä ei olisi myöntänyt Unkarille lainaa Paks II -hanketta varten varmistamatta, että investointi annetaan Rosatomille, jonka ei tarvitse noudattaa julkisia hankintoja koskevia unionin sääntöjä. Hän katsoo, että arvioitaessa, onko Venäjän myöntämän lainan käytössä kyse sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, on otettava huomioon myös julkisia hankintoja koskevien sääntöjen välttäminen, sillä nämä seikat liittyvät olennaisesti toisiinsa ja niiden vaikutuksia olisi arvioida yhdessä.

(171) Useissa huomautuksissa vastustettiin sitä, että hanke toteutetaan Venäjän myöntämän lainan avulla. Niissä katsotaan, että tämä laina edistää polttoaine- ja taloudellista riippuvuutta ja on samalla vastoin EU:n energiaturvallisuusstrategiaa, sillä se rajoittaa unionin markkinatoimijoiden mahdollisuuksia vaikuttaa koko unionin laajuisen energiaverkoston ja -infrastruktuurin kehittämiseen.

(172) Osa asianosaisista katsoo, että mikäli Unkari päättää tarvitsevansa tulevaisuudessa lisää sähköntuotantokapasiteettia, sen olisi pitänyt noudattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (57) 8 artiklaa. Tässä tapauksessa ei järjestetty tarjouskilpailua eikä muuta vastaavaa menettelyä, jotta uuden kapasiteetin hankinta olisi läpinäkyvää ja syrjimätöntä. Sen