LIITE

SISÄLLYSLUETTELO

1. I OSA: SANOMIEN SOVELTAMISOHJEITA KOSKEVAT SÄÄNNÖT 3

1.1 Johdanto 3

1.2. UN/EDIFACT-sanoman rakenne 4

1.3. Johdanto sanomatyyppeihin 4

1.3.1. ERINOT 4

1.3.2. PAXLST 5

1.3.3. ERIRSP 5

1.3.4. BERMAN 5

2. II OSA: KOODIT JA VIITTEET 5

2.1. Johdanto 5

2.2. Määritelmät 5

2.3. Luokitukset ja koodien kuvaukset 7

2.3.1. Alus- tai yhdistelmätyyppi (YK:n suositus nro 28) 8

2.3.2. Aluksen IMO-tunnistenumero (IMO) 9

2.3.3. Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero (ENI) 10

2.3.4. Harmonoitu tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmä (HS), mukaan lukien yhdistetty nimikkeistö 12

2.3.5. Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus (NST) 13

2.3.6. Vaarallisten aineiden kansainvälinen merikuljetussäännöstö (IMDG) 14

2.3.7. Vaarallisten tavaroiden kuljetuksista tehty sopimus (ADN) 15

2.3.8. YK:n maatunnus 17

2.3.9. YK:n sijaintikoodi (UN/LOCODE) 19

2.3.10. Väyläjakson koodi 20

2.3.11. Terminaalin koodi 21

2.3.12. Kontin koko- ja tyyppikoodi 23

2.3.13. Kontin tunnistekoodi 24

2.3.14. Pakkaustyyppi 25

2.3.15. Käsittelyohjeet 26

2.3.16. Satamassa käynnin tarkoitus 27

2.3.17. Lastin laji 29

2.4. Sijaintikoodit 30

2.5. Lyhenneluettelo 30

Lisäys 1

(Vaarallisten) aineiden lasti-ilmoitus (IFTDGN) – ERINOT 33

1. I OSA: SANOMIEN SOVELTAMISOHJEITA KOSKEVAT SÄÄNNÖT

1.1 Johdanto

Näissä teknisissä eritelmissä määritellään sisävesiliikenteen elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä varten neljän sanoman rakenne, joka perustuu hallinnon, kaupan ja liikenteen alan elektronista tiedonsiirtoa koskevien Yhdistyneiden kansakuntien sääntöjen (UN/EDIFACT) (1) sanomarakenteeseen ja joka on tarvittaessa sovitettu sisävesiliikenteen tarkoituksiin.

Näitä teknisiä eritelmiä sovelletaan, jos kansallisessa tai kansainvälisessä lainsäädännössä edellytetään sisävesiliikenteen elektronista alusten ilmoittautumisjärjestelmää.

Sanomien, tietoalkioiden ja koodien täsmällinen käyttö määritellään lisäyksissä (sanomien soveltamisohjeet), jotta taattaisiin sanomien ymmärtäminen samalla tavalla ja niiden yhtenäinen käyttö.

Sanomat:

1. (Vaarallisten) aineiden lasti-ilmoitussanoma (IFTDGN) – ERINOT

2. Matkustaja- ja miehistöluettelosanoma (PAXLST)

3. ERINOT-vastaus- ja -vastaanottosanoma (APERAK) – ERIRSP

4. Laituripaikan hallintoon liittyvä satamailmoitussanoma (BERMAN)

UN/EDIFACT-standardien lisäksi tietojen jakamiseen voidaan käyttää myös XML-tekniikkaa.

1.2. UN/EDIFACT-sanoman rakenne

Sanoman rakenne perustuu ISO 9735 -standardiin.

UN/EDIFACT-sanomat koostuvat segmenteistä. Sanoman rakenne kuvataan puukaaviolla, johon on merkitty segmenttien ja segmenttiryhmien paikka ja niiden suhde toisiinsa.

Jokaiselle segmentille on määritelty tietoalkiot: joitakin tietoalkioita on yhdistetty koostetiedoiksi. Segmentit ja segmentin sisältämä tietoalkiot ovat joko pakollisia (M) tai valinnaisia (C). Pakolliset segmentit ja/tai tietoalkiot sisältävät vastaanottavan sovelluksen kannalta tärkeää tietoa, joten niihin on täytettävä validit tiedot.

Jokaisen sanoman alussa on kaksi tai kolme segmenttiä, lähetyskerran alkunimiö (UNB) ja sanoman alkunimiö (UNH). Tarvittaessa ensimmäisenä segmenttinä käytetään myös erotinopastetta (UNA), joka määrittää sanomassa käytettävät merkistöt. Sanomat lopetetaan sanoman loppunimiöllä (UNT) ja lähetyskerran loppunimiöllä (UNZ). Kukin sanoma kuuluu siis yhteen lähetyskertaan ja kukin lähetyskerta sisältää vain yhden sanoman.

1.3. Johdanto sanomatyyppeihin

Kuten 1.1 kohdassa todetaan, neljä sanomatyyppiä ovat:

1. (Vaarallisten) aineiden lasti-ilmoitussanoma (IFTDGN) – ERINOT

2. Matkustaja- ja miehistöluettelosanoma (PAXLST)

3. ERINOT-vastaus- ja -vastaanottosanoma (APERAK) – ERIRSP

4. Laituripaikan hallintoon liittyvä satamailmoitussanoma (BERMAN)

Sanomilla voi lisäksi olla seuraavat toiminnot:

— uusi sanoma (tunniste ”9”);

— sanoman muutos (tunniste ”5”);

— sanoman peruutus (tunniste ”1”);

— matkan päättyminen (tunniste ”22”);

— matkan keskeytyminen (tunniste ”150”);

— matkan jatkuminen (tunniste ”151”).

1.3.1. ERINOT

ERI-ilmoitussanomaa (ERINOT-sanoma) käytetään ilmoitettaessa sisävesillä liikkuvien alusten matkatietoja sekä tietoja, jotka koskevat niiden kuljettamaa vaarallista ja muuta lastia. ERINOT-sanoma on sovellus UN/EDIFACT-standardin mukaisesta IFTDGN-sanomasta (International Forwarding and Transport Dangerous Goods Notification). Kyseisiin sanomien eritelmiin perustuvien sanomasovellusten tietoja ja koodeja varten on käytetty YK:n hakemistoa D98B (UN Directory D98B).

ERINOT-sanomia ovat seuraavat sanomatyypit:

— aluksen liikenneilmoitus viranomaiselle (tunniste ”VES”), aluksesta maihin;

— rahdinkuljettajan liikenneilmoitus viranomaiselle (tunniste ”CAR”), maista maihin;

— kauttakulkuilmoitus (tunniste ”PAS”), viranomaiselta viranomaiselle.

1.3.2. PAXLST

PAXLST-sanoma (matkustaja- ja miehistöluettelo) perustuu UN/EDIFACT-sanomaan PAXLST. Sitä käytetään sisävesiliikenteessä kapteenin/laivurin tai rahdinkuljettajan ja nimettyjen viranomaisten, kuten tullin, maahanmuuttoviranomaisten ja poliisin tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 725/2004 (2) määritellyn ISPS-säännöstön (International Ship and Port Facility Security) piiriin kuuluvien terminaalien välisessä tiedonvaihdossa.

Sanomalla välitetään lisäksi matkustaja- ja miehistötietoja nimetyltä lähtömaan viranomaiselta asiaankuuluville viranomaisille saapumismaassa.

1.3.3. ERIRSP

ERI-vastaussanoma (ERIRSP-sanoma) on johdettu UN/EDIFACT-standardin mukaisesta APERAK-sanomasta. Sen voi luoda nimetyn viranomaisen järjestelmä. Vastaus ”muutokseen” tai ”peruutukseen” sisältää tiedon siitä, onko vastaanottava järjestelmä käsitellyt muutoksen tai peruutuksen.

1.3.4. BERMAN

Laituripaikan hallintoon liittyvä sanoma (BERMAN-sanoma) sisältää saapumista koskevan ennakkoilmoituksen ja yleisselvityksen yhtenä yhdistettynä ilmoituksena, joka perustuu UN/EDIFACT-standardin D04B-hakemiston mukaiseen EDIFACT-sanomaan BERMAN.

Sisävesillä liikennöivät alukset lähettävät BERMAN-sanoman ennen laituripaikkaan tai satamaan saapumista tai ennen niistä lähtöä. Siinä annetaan tiedot saapumisajasta ja vaadituista palveluista, millä varmistetaan nopea käsittely, tuetaan menettelyjä ja nopeutetaan tarkastuksia.

2. II OSA: KOODIT JA VIITTEET

2.1. Johdanto

Sisävesiliikenteen elektronisissa alusten ilmoittautumisjärjestelmissä käytetään tässä osassa määriteltyjä koodeja ja viitteitä. Koodeja ja viitteitä käytetään yksiselitteisyyden vuoksi: ne poistavat väärien tulkintojen mahdollisuuden ja helpottavat sanomien kääntämistä muille kielille.

Tämän vuoksi koodien ja viitteiden käyttäminen on pakollista sanomien soveltamisohjeissa esitettyjen tietoalkioiden osalta. Koodit ja viitteet ovat saatavilla myös sähköisesti Euroopan komission ylläpitämässä eurooppalaisessa vertailutietojen hallintajärjestelmässä (ERDMS).

Koodeja ja viitteitä on käytettävä erilaisten tietokonesovellusten ja eri kieliä käyttävien osapuolten välisessä tietojenvaihdossa, myös muissa kuin tässä liitteessä käsitellyissä sanomatyypeissä.

2.2. Määritelmät

Tässä liitteessä tarkoitetaan:

asiamiehellä henkilöä, jolla on lupa tai valtuudet toimia tai toimittaa tietoa aluksen liikenteenharjoittajan puolesta;

proomulla alusta, jolla ei ole omaa kuljetuskoneistoa;

sinisillä kartioilla merkkejä, joita vaarallisten aineiden kuljetuksia harjoittavien sisävesialusten on pidettävä esillä vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista tehdyn eurooppalaisen sopimuksen (ADN-sopimuksen) mukaisesti, eli yksi, kaksi tai kolme sinistä kartiota päivällä ja yksi, kaksi tai kolme sinistä valoa yöllä;

rahdinkuljettajalla tai liikenteenharjoittajalla henkilöä, joka vastaa tavaroiden kuljettamisesta joko suoraan tai käyttämällä kolmatta osapuolta;

lastilla kaikkia aluksella kuljetettavia tavaroita, tuotteita, hyödykkeitä ja esineitä. Alus kuljettaa lastia, joka koostuu yhdestä tai useammasta lähetyksestä (tarvittavine laitteineen), joista kukin koostuu yhdestä tai useammasta tavaraerästä;

koodilla merkkijonoa, jota käytetään esittämään tieto lyhennetyssä muodossa a) tiedon tallentamista tai tunnistamista varten ja b) tiedon esittämistä tai tunnistamista varten erityisen tietokoneella tunnistettavan merkistön muodossa;

tapahtuman viitteellä yhteistä avainta, jolla kaikki myöhemmät tiedonsiirrot liitetään samaan tapahtumaan tai tiedostoon (tietoalkio 0068 TDED). Tapahtuman viitettä on pidettävä yhteisenä nimittäjänä (3), joka yhdistää yksilöllisen numeron avulla asiakirjat, elektroniset sanomat ja muut viestit, joilla on sama tavoite ja ominaispiirteet;

lähetyksellä erillistä tunnistettavaa tavaraerää, joka kuljetetaan yhdeltä lähettäjältä (lastaussatama) yhdelle vastaanottajalle (purkusatama) ja joka on yksilöity ja määritelty yhdessä kuljetusasiakirjassa. Laitteena käytettävää konttia on tässä yhteydessä pidettävä erillisenä tunnistettavana pakkausyksikkönä, joka varataan erikseen ja jonka katsotaan siten olevan yksittäinen lähetys;

vastaanottajalla kuljetusasiakirjassa mainittua osapuolta, joka vastaanottaa tavarat, lastin tai kontit;

lähettäjällä kauppiasta, joka on tehnyt rahdinkuljettajan kanssa sopimuksen tavaroiden kuljettamisesta tai jonka nimissä tai puolesta tällainen sopimus on tehty, tai osapuoli, joka kuljetussopimuksen yhteydessä tosiasiallisesti toimittaa tavarat vastaanottajalle tai jonka nimissä tai puolesta tämä tehdään (synonyymi: lastinantaja);

kontilla kuljetuslaitteistoon kuuluvaa yksikköä, joka on

1. pysyväisluonteinen ja siten riittävän kestävä toistuvaan käyttöön;

2. suunniteltu helpottamaan tavaroiden kuljetusta yhdellä tai useammalla kuljetusmuodolla tai -välineellä;

3. varustettu laittein, jotka mahdollistavat yksikön vaivattoman käsittelyn varsinkin kuljetusmuotoa vaihdettaessa;

4. suunniteltu helposti kuormattavaksi ja tyhjennettäväksi.

Kontin käsitteeseen eivät sisälly ajoneuvot eivätkä tavanomaiset pakkaukset;

vaarallisilla aineilla seuraavia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/59/EY (4) määritellyissä kansainvälisissä oikeudellisissa asiakirjoissa tarkoitettuja luokkia:

— UNDG-säännöstössä luokitellut aineet,

— ADN-säännöstössä luokitellut aineet,

— IMDG-säännöstössä luokitellut aineet,

— IBC-säännöstössä luetellut vaaralliset nesteet,

— IGC-säännöstössä luetellut nesteytetyt kaasut,

— BC-säännöstön lisäyksessä B tarkoitetut kiinteät aineet;

tietoalkiolla tietoyksikköä, jota pidetään tietyssä yhteydessä jakamattomana kokonaisuutena ja jolle on määritetty tunniste, kuvaus ja arvon esitystapa;

kantavuudella (DWT) aluksen suurinta uppoumaa sen jälkeen, kun arvosta on vähennetty aluksen paino;

uppoumatonnilla 35 kuutiojalan suuruista yksikköä, jolla mitataan aluksen uppoumaa; se vastaa suunnilleen meriveden pitkän tonnin (1 016,06 kg) tilavuutta;

EDI-numerolla sanoman lähettäjän ja vastaanottajan (esim. lastin lähettäjä ja vastaanottaja) elektronista osoitetta. Se voi olla sähköpostiosoite, sovittu tunniste tai esimerkiksi EAN-koodi (European Article Numbering Association -järjestön antama numero);

organisaatioiden välisellä tiedonsiirrolla (EDI) rakenteellisen tiedon siirtämistä sovituilla standardeilla sähköisessä muodossa siirron osapuolten tietokonesovellusten välillä;

tavaroilla irtainta omaisuutta, hyödykkeitä tai tuotteita;

tavaraerällä koko lastinantajalta vastaanotettua lastia tai sen osaa (lähetys), mukaan lukien lastinantajan toimittamat pakkausmateriaalit kuten kuormalavat;

bruttovetoisuudella (GRT) aluksen kokonaistilavuutta, joka on määritetty kansainvälisen aluksenmittausyleissopimuksen mukaisesti ja joka ilmastaan yleensä rekisteritonneina;

kokonaispainolla tavaroiden painoa (massaa), mukaan lukien pakkaukset mutta pois lukien rahdinkuljettajan laitteet, täysinä kilogrammoina ilmaistuna;

sanomien soveltamisohjeilla opasta, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti, kuinka tiettyä standardisanomaa sovelletaan ja mitä segmenttejä, tietoalkioita, koodeja ja viitteitä on käytettävä ja millä tavoin;

sijainnilla mitä tahansa nimettyä maantieteellistä paikkaa. Se voi olla satama, sisävesiliikenteen rahtiterminaali, lentoasema, konttiasema, terminaali tai muu paikka, jossa voidaan suorittaa tulliselvitys tai säännölliset tavaran vastaanotot ja lähetykset, jossa on pysyvät rakennelmat ja laitteet kansainvälisen kaupan tai kuljetuksen yhteydessä liikkuvia tavaroita varten ja jota käytetään säännöllisesti tällaisiin tarkoituksiin. Paikan on oltava toimivaltaisen kansallisen elimen tunnustama;

kuljetusvälineellä tavaroiden kuljetuksessa käytettävää ajoneuvolajia, kuten proomua, kuorma-autoa, alusta tai junaa;

metrisellä tonnilla painoyksikköä, joka vastaa 1 000 kilogrammaa;

liikennemuodolla tavaran kuljettamisessa käytettyä kuljetustapaa, kuten rautatie-, maantie-, meri- tai sisävesiliikennettä;

seuraavalla käyntisatamalla seuraavaa paikkaa (käyntisatamaa), johon alus saapuu matkan jälkeen. Termiä käyttää ainoastaan päällikkö ilmoittaakseen seuraavan toimivaltaisen viranomaisen sovellettavien säännösten mukaisesti;

kauttakulkukohdalla määriteltyä erotettavissa olevaa pistettä, joka toimii merkkinä, jonka perusteella määritellään aluksen matkan osat ja käynnistetään tietty toiminto. Se voi olla muodoltaan väylän reunasta reunaan ulottuva virtuaalinen viiva, joka on kohtisuorassa väylän akseliin nähden;

käyntisatamalla paikkaa, jossa alus tosiasiallisesti ankkuroituu, kiinnittyy tai pysähtyy muulla tavoin määrätyksi ajaksi toteuttamaan alukseen, lastiin tai miehistöön liittyviä välttämättömiä toimintoja;

tarkenteella tietoalkiota, jonka arvo ilmaistaan toisen tietoalkion tai segmentin tarkoitusta määrittävänä koodina;

viitenumerolla numeroa, jolla viitataan suhteeseen tai tarvittaessa rajoitukseen tai mainitaan nämä;

rekisteritonnilla alusten sisätilavuuden yksikköä, joka vastaa 100 kuutiojalkaa (2,8317 m3);

segmentillä joukkoa ennalta määritettyjä ja nimettyjä toiminnallisesti toisiinsa liittyvien tietoalkioiden arvoja, jotka tunnistetaan sen perusteella, mihin kohtaan ne sijoittuvat ryhmässä. Segmentin alussa on segmentin tunniste ja lopussa segmentin lopetusmerkki. Segmentti voi olla palvelusegmentti tai käyttäjätietosegmentti;

segmentin koodilla koodia, jonka avulla kukin segmentti yksilöidään segmenttihakemiston mukaisesti;

aluksen päälliköllä aluksessa määräävää henkilöä, jolla on valtuudet tehdä kaikki navigointiin ja aluksen hallintaan liittyvät päätökset; (synonyymejä: kapteeni, laivuri);

tunnisteella segmentin tai tietoalkion ainutkertaista tunnistetta;

liikenneilmoituksella aluksen suunniteltua matkaa koskevaa ilmoitusta toimivaltaiselle viranomaiselle;

UN/EDIFACT-säännöstöllä YK:n alaisuudessa kehitettyä elektronisen tiedonsiirron säännöstöä (UN rules for Electronic Data Interchange for Administration, Commerce and Transport), jota käytetään hallinnon, kaupan ja liikenteen aloilla. Säännöstö on standardien, hakemistojen ja ohjeiden yhdistelmä rakenteellisen tiedon elektronista siirtoa varten, erityisesti tavaroilla tai palveluilla käytävässä kaupassa, itsenäisten tietokonejärjestelmien välillä. Yhdistyneiden Kansakuntien suosittama säännöstö on YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) hyväksymä ja julkaisema, se on julkaistu UNTDID-hakemistossa (UN Trade Data Interchange Directory) ja sitä ylläpidetään sovittujen menettelyjen mukaisesti;

alusliikennepalvelulla (VTS) komission asetuksen (EY) N:o 414/2007 (5) liitteessä olevassa 2.5 kohdassa määriteltyjä palveluja;

matkalla aluksen matkaa lastaussataman(-satamien) ja lähetyksen ensimmäisen purkusataman välillä.

2.3. Luokitukset ja koodien kuvaukset

Sisävesiliikenteen ilmoittautumisjärjestelmässä käytetään seuraavia luokituksia:

1. alus- tai yhdistelmätyyppi (YK:n suositus nro 28)

2. aluksen IMO-tunnistenumero (IMO)

3. aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero (ENI)

4. harmonoitu tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmä (HS), mukaan lukien yhdistetty nimikkeistö

5. kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus (NST)

6. vaarallisten aineiden kansainvälinen merikuljetussäännöstö (IMDG)

7. vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista tehty eurooppalainen sopimus (ADN)

8. YK:n maatunnus

9. YK:n sijaintikoodi (UN/LOCODE)

10. väyläjakson koodi

11. terminaalin koodi

12. kontin koko- ja tyyppikoodi

13. kontin tunnistekoodi

14. pakkaustyypin koodi

15. käsittelyohjeet

16. Satamassa käynnin tarkoitus

17. lastin laji

Seuraavassa annetaan yksityiskohtaisia tietoja ja huomautuksia näiden koodien soveltamisesta sisävesiliikenteessä sekä ohjeita käyttäjälle.

2.3.1. Alus- tai yhdistelmätyyppi (YK:n suositus nro 28)

KOKO OTSIKKO Kuljetusvälinelajien koodit Liitteessä 2 oleva 2.5 luku: Sisävesiliikenne LYHENNE YK:n suositus nro 28 LAATIJAVIRANOMAINEN UNECE/CEFACT http://www.unece.org/cefact OIKEUSPERUSTA YK:n suositus nro 28, ECE/Trade/276; 2001/23 NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ Maaliskuu 2001 MUUTOS UN/CEFACT 2010 tai viimeisin RAKENNE 4-merkkinen aakkosnumeerinen koodi: 1 merkki: 1 = meriliikenne, 8 = sisävesiliikenne 2 merkkiä: alus tai kytkye 1 merkki: alajaottelu LYHYT KUVAUS Suosituksella annetaan yleinen koodiluettelo kuljetusvälinelajin tunnistamiseksi. Se on erityisen tärkeä kuljetusyrityksille ja -palveluntoimittajille, tullille ja muille viranomaisille, tilastokeskuksille, huolitsijoille, lastinantajille, vastaanottajille ja muille kuljetuksen osapuolille. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT YK:n suositus nro 19 TIETOLÄHTEET http://www.unece.org/cefact/recommendations/rec_index.htm Euroopan komission ylläpitämä vertailutietojen hallintajärjestelmä (ERDMS) KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE UNECE HUOMAUTUKSET Pääasiallista koodistoa hallinnoi kansainvälinen elin (UNECE). Yhtenäisyyden takaamiseksi kaikissa RIS-sovelluksissa voidaan käyttää yhtä koodistoa, joka kattaa myös muut alustyypit.





Esimerkki 8010 Motor freighter (Inland) (moottorirahtilaiva, sisävesiliikenne) 1500 General cargo vessel (sea) (kappaletavaralastialus, meriliikenne) Käyttö soveltamisohjeissa TDT/C228/8179 (kytkye) EQD(B)/C224/8155 (alus)

2.3.2. Aluksen IMO-tunnistenumero (IMO)

KOKO OTSIKKO Aluksen IMO-tunnistenumero LYHENNE IMO-nro LAATIJAVIRANOMAINEN Kansainvälinen merenkulkujärjestö / Lloyds OIKEUSPERUSTA IMO:n päätöslauselma A.600(15), SOLAS-yleissopimuksen XI luvun 3 sääntö NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ — MUUTOS Ajantasaistetaan päivittäin RAKENNE Lloyd’s Register of Shipping (LR) (7-merkkinen) numero LYHYT KUVAUS IMO:n päätöslauselman tavoitteena on, että jokainen alus merkitään pysyvällä numerolla tunnistamista varten. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT — KÄYTTÖ Merellä liikennöivät alukset TIETOLÄHTEET www.ships-register.com. KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE International Maritime Organisation 4 Albert Embankment London SE1 7SR United Kingdom





Esimerkki Alus dwt 2774 Danchem East 9031624 Käyttö soveltamisohjeissa TDT/C222/8213 EQD(1)/C237/8260 SGP/C237/8260

2.3.3. Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero (ENI)

KOKO OTSIKKO Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero LYHENNE ENI LAATIJAVIRANOMAINEN Euroopan unioni OIKEUSPERUSTA Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1629 (6) (18 artikla, liitteessä V oleva 2.18 artikla) NYKYINEN TILA — TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ — KÄYTTÖAJAN PÄÄTTYMINEN — MUUTOS Tehdään jatkuvasti RAKENNE 8-merkkinen numero LYHYT KUVAUS Aluksen yksilöllisen eurooppalaisen tunnistenumeron tarkoituksena on, että jokainen alus merkitään pysyvällä numerolla tunnistamista varten. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT IMO-numero KÄYTTÖ Elektroninen alusten ilmoittautumisjärjestelmä, alusten paikannus ja seuranta sekä alusten sertifiointi sisävesiliikenteessä. TIETOLÄHTEET a) Toimivaltaiset viranomaiset pitävät rekisteriä. Muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille annetaan rekisterin käyttöoikeus. b) Eurooppalainen alusrunkotietokanta c) Mannheimin yleissopimuksen sopimuspuolet ja muut osapuolet hallinnollisten sopimusten perusteella. KIELET — JULKAISIJAN OSOITE Euroopan unionin jäsenvaltiot ja Mannheimin yleissopimuksen sopimuspuolet HUOMAUTUKSET Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero (ENI) koostuu kahdeksasta arabialaisesta numerosta. Ensimmäiset kolme merkkiä ovat numeron antaneen toimivaltaisen viranomaisen tunniste. Seuraavat viisi merkkiä ovat sarjanumero.





Esimerkki 12345678 Käyttö soveltamisohjeissa TDT, EQD (V1 ja V2-V15) CNI/GID ja CNI/GID/DGS, Tag 1311

2.3.4. Harmonoitu tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmä (HS), mukaan lukien yhdistetty nimikkeistö

KOKO OTSIKKO Harmonoitu tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmä LYHENNE HS; harmonoitu järjestelmä LAATIJAVIRANOMAINEN Maailman tullijärjestö OIKEUSPERUSTA Harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskeva kansainvälinen yleissopimus NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 1. tammikuuta 2007 MUUTOS Periaatteessa tarkistetaan viiden vuoden välein. Käytetään viimeisintä versiota. RAKENNE 7 466 otsikkoa järjestettynä neljälle hierarkkiselle tasolle Taso 1: osat, joiden tunnisteina roomalaiset numerot (I–XXI) Taso 2: luvut, joiden tunnisteina 2-merkkiset numeeriset koodit Taso 3: otsikot, joiden tunnisteina 4-merkkiset numeeriset koodit Taso 4: alaotsikot, joiden tunnisteina 6-merkkiset numeeriset koodit LYHYT KUVAUS Harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskeva kansainvälinen yleissopimus on tavaroiden raaka-aineisiin ja tuotantovaiheeseen perustuva luokittelujärjestelmä. Harmonoitu järjestelmä on perusta, jolta YK:n tilasto-osasto ja EU:n tilastotoimisto (Eurostat) yhdessä pyrkivät yhdenmukaistamaan kansainvälisiä talousalan luokituksia. Sen nimikkeet ja alanimikkeet ovat olennaisia termejä, joihin teollisesti tuotettujen tavaroiden tuoteluokitukset perustuvat. Tavoitteet: a) yhdenmukaistaa ulkoisen kaupan tavaraluokitukset, jotta voidaan taata suora vastaavuus; ja b) yhdenmukaistaa maiden ulkoista kauppaa koskevat tilastot, jotta voidaan taata niiden kansainvälinen vertailukelpoisuus. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT Harmonoitu järjestelmä (HS): yhteinen sopimus 6-merkkisestä tasosta; yhdistetty nimikkeistö (CN) NST 3-merkkisellä tasolla KÄYTTÖ Tuotteet TIETOLÄHTEET World Customs Organisation Rue de l’Industrie, 26–39 1040 Brussels BELGIUM www.wcoomd.org Tulliyhteistyöneuvosto, Bryssel KIELET Kaikki Euroopan unionin viralliset kielet JULKAISIJAN OSOITE ERI-asiantuntijaryhmä ylläpitää elektronisen ilmoittautumisjärjestelmän sanomissa käytettävien koodien osajoukkoa. Euroopan komission ylläpitämä vertailutietojen hallintajärjestelmä (ERDMS). HUOMAUTUKSET Euroopan unioni on jakanut harmonoidun järjestelmän luokittelua edelleen luokittelujärjestelmässä, jota kutsutaan yhdistetyksi nimikkeistöksi (CN).





Esimerkki 730110 Sheet piling of iron or steel (raudasta tai teräksestä valmistetut paalutuslevytuotteet) 310210 Mineral or chemical fertilisers, ammonium sulphate (kivennäis- tai keinolannoitteet, ammoniumsulfaatti) Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/FTX(1)/C108/4440 CNI/GID/FTX(2)/C108/4440

2.3.5. Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus (NST)

KOKO OTSIKKO Nomenclature uniforme de marchandises pour les Statistiques de Transport / Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus, tarkistettu LYHENNE NST 2007 LAATIJAVIRANOMAINEN EU:n komissio, tilastotoimisto (Eurostat) OIKEUSPERUSTA Komission asetus (EY) N:o 1304/2007 (7) NYKYINEN TILA — TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 1. tammikuuta 2007 MUUTOS Säännöllisesti kahden vuoden välein. Käytetään viimeisintä versiota. RAKENNE 2-merkkinen NST 2007 Taso 1: 2-merkkinen CPA-luokituksen alajaottelu LYHYT KUVAUS CSTE-tavaraluokitus (Commodity Classification for Transport Statistics in Europe) EU:n liikennealan tilastoja varten MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT Harmonoitu tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmä (HS) Yhdistetty nimikkeistö (CN) KÄYTTÖ Tuotteet TIETOLÄHTEET http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=NST_2007&StrLanguageCode=EN&IntPcKey=&StrLayoutCode=HIERARCHIC Euroopan komission ylläpitämä vertailutietojen hallintajärjestelmä (ERDMS). KIELET Kaikki Euroopan unionin viralliset kielet JULKAISIJAN OSOITE Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat) Unit C2 Bâtiment BECH A3/112 L-2920 Luxemburg HUOMAUTUKSET —

2.3.6. Vaarallisten aineiden kansainvälinen merikuljetussäännöstö (IMDG)

KOKO OTSIKKO Vaarallisten aineiden kansainvälinen merikuljetussäännöstö LYHENNE IMDG-säännöstö LAATIJAVIRANOMAINEN Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO OIKEUSPERUSTA — NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 18. toukokuuta 1965 MUUTOS 1. tammikuuta 2001 (30. muutos), noin kahden vuoden välein RAKENNE 2-merkkinen numeerinen tunnus: 1-merkkinen numeerinen luokan tunnus 1-merkkinen numeerinen osaston tunnus LYHYT KUVAUS IMDG-säännöstö kattaa suurimman osan vesiteitse kuljetettavista vaarallisten aineista. Suositellaan, että hallitukset ottavat säännöstön kansallisten säännösten perustaksi yhdessä SOLAS-yleissopimuksen kanssa. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT Säännöstö perustuu vaarallisten tavaroiden kuljettamista koskeviin YK:n suosituksiin (UNDG) KÄYTTÖ Vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetus TIETOLÄHTEET www.imo.org Euroopan komission ylläpitämä vertailutietojen hallintajärjestelmä (ERDMS). (Sisältyy ADN-taulukkoon) KIELET Hollanti, englanti, ranska ja saksa JULKAISIJAN OSOITE International Maritime Organisation 4 Albert Embankment London SE1 7SR UNITED KINGDOM HUOMAUTUKSET Sisävesiliikenteessä voidaan käyttää IMOn säännöstöä, koska se on usein entuudestaan tuttu. Tarvittaessa on lisättävä IMDG-säännöstöä vastaava ADN-koodi





Esimerkki 32 Flammable liquid, not otherwise specified (Ethanol) (tarkemmin määrittelemätön syttyvä neste (etanoli)) Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/DGS/C205/8351

2.3.7. Vaarallisten tavaroiden kuljetuksista tehty sopimus (ADN)

KOKO OTSIKKO Vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista tehty eurooppalainen sopimus (ADN) LYHENNE ADN LAATIJAVIRANOMAINEN YK:n Euroopan talouskomissio (ADN-sopimuksen englannin-, ranskan- ja venäjänkielinen versio) Reinin navigaation keskuskomissio (ADN-sopimuksen saksankielinen versio) OIKEUSPERUSTA Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY (8) NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ Toiminnassa MUUTOS Säännöllisesti kahden vuoden välein ilmoituksen mukaisesti RAKENNE Kuivalastialuksilla kuljetettavat tavarat: — YK:n antama numero — Aineen nimi (ADN:n 3 osassa olevan taulukon A mukaan) — Luokka — Vaarallisuusluokituskoodi — Pakkausryhmä — Vaarallisia aineita koskeva kyltti (merkki) Säiliöaluksissa kuljetettavat tavarat: — YK:n antama numero — Aineen nimi (ADN:n 3 osassa olevan taulukon C mukaan) — Luokka — Pakkausryhmä LYHYT KUVAUS ADN, eurooppalainen sopimus vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista, korvaa useat alueelliset sopimukset. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT ADN, ADR, RID KÄYTTÖ Vaarallisten aineiden kuljetus sisävesiliikenteessä TIETOLÄHTEET https://www.unece.org/trans/danger/publi/adn/adn_e.html www.ccr-zkr.org http://www.danubecommission.org/ Euroopan komission ylläpitämä vertailutietojen hallintajärjestelmä (ERDMS). KIELET Englanti, ranska ja saksa JULKAISIJAN OSOITE UN Economic Commission for Europe, Palais des Nations, CH-1211 Geneva 10, Switzerland Commission centrale pour la navigation du Rhin, 2, Place de la Republique, F-67082 Strasbourg Cedex, France HUOMAUTUKSET Vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista tehdyn eurooppalaisen sopimuksen (ADN) säännöksiä sovelletaan Euroopan kaikilla sisävesiväylillä (mukaan lukien Rein ja Tonava). ADR/RID/ADN:n vuoden 2017 painos on yhdenmukaistettu YK:n mallimääräysten 20. tarkistetun painoksen kanssa ja tuli voimaan 1. tammikuuta 2017.





Esimerkki for dry cargo vessel: (kuivalastialukselle:) for tank vessel: (säiliöalukselle:) 1203; petrol; 3; F1; III; 3 1203; petrol; 3; III; Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/DGS/C205/8078

2.3.8. YK:n maatunnus

KOKO OTSIKKO Maiden nimien tunnuksia koskeva kansainvälinen standardi LYHENNE ISO 3166–1 LAATIJAVIRANOMAINEN Kansainvälinen standardisoimisjärjestö (ISO) OIKEUSPERUSTA YK:n suositus nro 3 (maiden nimien tunnukset) NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 1974 MUUTOS ISO 3166–1 -standardin mukaisesti RAKENNE 2-merkkinen kirjaintunnus (periaatteessa käytettävä) 3-merkkinen numeerinen tunnus (vaihtoehtoisesti) LYHYT KUVAUS ISO on määrittänyt jokaiselle luetteloidulle maalle yksilöidyn kaksikirjaimisen tunnuksen ja 3-merkkisen numeerisen tunnuksen, joka on tarkoitettu vaihtoehdoksi sellaisia sovelluksia varten, joissa ei voida käyttää aakkosia. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT UN/LOCODE KÄYTTÖ Koodia käytetään yhdistetyn sijaintikoodin yhtenä alkiona tämän liitteen 2.4 kohdassa. TIETOLÄHTEET UNECE http://www.unece.org/cefact/locode/welcome.html Euroopan komission ylläpitämä vertailutietojen hallintajärjestelmä (ERDMS). KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE http://www.unece.org/cefact HUOMAUTUKSET Katso tämän liitteen 2.4 luvusta, miten kaksikirjaiminen maatunnus yhdistetään sijaintikoodiin.





Esimerkki BE Belgium (Belgia) Käyttö soveltamisohjeissa ERINOT-sanoma: TDT/C222/8453 NAD(1)/3207 NAD(2)/3207 ERIRSP-sanoma NAD(1)/3207

2.3.9. YK:n sijaintikoodi (UN/LOCODE)

KOKO OTSIKKO YK:n sijaintikoodi kauppaa ja liikennettä varten LYHENNE UN/LOCODE LAATIJAVIRANOMAINEN UNECE/CEFACT OIKEUSPERUSTA UNECE suositus nro 16 NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 1980 MUUTOS 2018–2 (joulukuu 2018) RAKENNE ISO 3166–1 -standardin mukainen maatunnus (2-merkkinen kirjaintunnus), jonka perässä väli ja 3-merkkinen kirjaintunnus paikan nimille (5 merkkiä) Paikan nimi (a…29) Alajaottelu ISO 3166–2, vaihtoehtoinen (a..3) Toiminto, pakollinen (an 5) Huomautukset, vaihtoehtoinen (an..45) Maantieteelliset koordinaatit (000N 0000 W, 000 S 00000 E) LYHYT KUVAUS YK suosittelee käyttämään viisikirjaimista tunnusta, jonka avulla lyhennetään kansainvälisen kaupan yhteydessä käytettävien tärkeiden paikkojen nimet, kuten satamien, lentokenttien, sisävesiliikenteen rahtiterminaalien ja muiden sellaisten paikkojen nimet, joissa voidaan suorittaa tavaroiden tulliselvitykset ja joiden nimet on esitettävä yksiselitteisesti kansainvälisen kaupan osapuolten välisessä tiedonvaihdossa. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT YK:n maatunnus KÄYTTÖ Koodia käytetään yhdistetyn sijaintikoodin yhtenä alkiona tämän liitteen 2.4 kohdassa. TIETOLÄHTEET http://www.unece.org/cefact/locode/welcome.html Euroopan komission ylläpitämä vertailutietojen hallintajärjestelmä (ERDMS). KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE UNECE HUOMAUTUKSET Katso myös tämän liitteen 2.4 kohta.





Esimerkki BEBRU Belgium Brussels (Belgia, Bryssel) Käyttö soveltamisohjeissa TDT/LOC (1..9)/C517/3225 CNI/LOC (1..2)/C517/3225

2.3.10. Väyläjakson koodi

KOKO OTSIKKO Väyläjakson koodi LYHENNE LAATIJAVIRANOMAINEN Kansalliset vesiteistä vastaavat viranomaiset OIKEUSPERUSTA — NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ — MUUTOS — RAKENNE 5-merkkinen numeerinen tunnus LYHYT KUVAUS Vesiväyläverkko on jaettu osa-alueisiin. Ne voivat olla kokonaisia jokia tai kanaaleja, joiden pituus on yli 100 km, tai pieniä väylänosia. Osa-alueen sisällä sijaitsevan paikan sijainti voidaan ilmoittaa hehtometrilukemana tai terminaalin tai kauttakulkukohdan nimellä (koodilla). MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT UN/LOCODE KÄYTTÖ Vesiteiden numerointi kansallisessa verkossa. Koodia käytetään yhdistetyn sijaintikoodin yhtenä alkiona tämän liitteen 2.4 kohdassa. TIETOLÄHTEET Euroopan komission ylläpitämä vertailutietojen hallintajärjestelmä (ERDMS). KIELET — JULKAISIJAN OSOITE Kansalliset vesiteistä vastaavat viranomaiset HUOMAUTUKSET Katso myös tämän liitteen 2.4 kohta.





Esimerkki 03937 Rhein, Rüdesheimer Fahrwasser 02552 Oude Maas at Dordrecht Käyttö soveltamisohjeissa TDT/LOC/C517/3225 CNI/LOC/C517/3225 Katso: Tämä asiakirja ja soveltamisohjeet ”Definition of the revised location and terminal code” Huomautus 1: Jos väyläjakson koodi ei ole tiedossa, kenttä täytetään nollilla. Huomautus 2: Katso myös tämän liitteen 2.4 kohta.

2.3.11. Terminaalin koodi

KOKO OTSIKKO Terminaalin koodi LYHENNE — LAATIJAVIRANOMAINEN Kansalliset vesiteistä vastaavat viranomaiset tai käyttäjäyhteisöt OIKEUSPERUSTA — NYKYINEN TILA Versio 2, huhtikuu 2000 TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ — MUUTOS Säännöllisesti RAKENNE Terminaalityyppi (1-merkkinen numeerinen tunnus) terminaalin numero (5-merkkinen aakkosnumeerinen tunnus) LYHYT KUVAUS Terminaalin sijainnin tarkempi erittely maan sataman sijainnin yhteydessä MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT UN/LOCODE KÄYTTÖ Koodia käytetään yhdistetyn sijaintikoodin yhtenä alkiona tämän liitteen 2.4 kohdassa. TIETOLÄHTEET Euroopan komission ylläpitämä vertailutietojen hallintajärjestelmä (ERDMS). KIELET — JULKAISIJAN OSOITE Kansalliset vesiteistä vastaavat viranomaiset tai vastaavat käyttäjäyhteisöt. HUOMAUTUKSET On erittäin tärkeää, että koodeja ylläpidetään siten, että saavutetaan mahdollisimman vakaa ja johdonmukainen lopputulos, jolla varmistetaan, ettei koodistoon tarvita muita muutoksia kuin lisäyksiä ja poistoja. Katso myös tämän liitteen 2.4 kohta.





Esimerkki LEUVE Leuvehaven at Rotterdam, NL Käyttö soveltamisohjeissa TDT/LOC/C517/3225 CNI/LOC/C517/3225 Katso: Soveltamisohjeet ja tämä asiakirja ”Definition of the revised location and terminal code” Huomautus 1: Jos terminaalin koodi ei ole tiedossa, kenttä täytetään nollilla. Huomautus 2: Kukin kansallinen RIS-viranomainen vastaa omista tiedoistaan.

2.3.12. Kontin koko- ja tyyppikoodi

KOKO OTSIKKO Kontit – koodit, tunnisteet ja merkitseminen LYHENNE — LAATIJAVIRANOMAINEN Kansainvälinen standardisoimisjärjestö (ISO) OIKEUSPERUSTA ISO 6346, luku 4 ja liitteet D ja E NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ — MUUTOS 3. painos 1. joulukuuta 1995 RAKENNE Kontin koko: kaksi aakkosnumeerista merkkiä (ensimmäinen on pituus, toinen korkeuden ja leveyden yhdistelmä) Kontin tyyppi: kaksi aakkosnumeerista merkkiä LYHYT KUVAUS Jokaiselle konttityypille on koko- ja tyyppikoodi. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT ISO 6346 – koodit, tunnisteet ja merkitseminen KÄYTTÖ Aina kun tiedossa ja ilmoitettu kaupan tiedonvaihdossa TIETOLÄHTEET www.iso.ch/iso/en Euroopan komission ylläpitämä vertailutietojen hallintajärjestelmä (ERDMS). KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE — HUOMAUTUKSET Koko- ja tyyppikoodit on merkitty kontteihin ja niitä käytetään sellaisinaan elektronisessa ilmoittautumisjärjestelmässä aina, kun ne ovat saatavilla muun tiedonvaihdon yhteydessä, esim. varauksen aikana. Koko- ja tyyppikoodeja käytetään kokonaisuudessaan, tietoa ei jaeta osiin (ISO 6346:1995)





Esimerkki – koko 42 Pituus: 40 jalkaa; korkeus: 8 jalkaa 6 tuumaa; leveys: 8 jalkaa. Esimerkki – tyyppi GP General purpose container (yleisrahtikontti) BU Dry bulk container (massatavarakontti) Käyttö soveltamisohjeissa Asiaankuuluvan EQD-segmentin yhteydessä

2.3.13. Kontin tunnistekoodi

KOKO OTSIKKO Kontit – koodit, tunnisteet ja merkitseminen LYHENNE — LAATIJAVIRANOMAINEN Kansainvälinen standardisoimisjärjestö OIKEUSPERUSTA ISO 6346, luku 3, liite A NYKYINEN TILA Käytössä kaikkialla maailmassa kaikissa konteissa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 1995 MUUTOS — RAKENNE Omistajan koodi: kolme kirjainta Varusteluokan tunniste: yksi kirjain Sarjanumero: kuusi numeroa Tarkistusnumero: yksi numero LYHYT KUVAUS Tunnistejärjestelmä on tarkoitettu sovellettavaksi yleisesti esimerkiksi asiakirjoissa, tarkastuksissa ja viestinnässä (myös automaattisissa tiedonkäsittelyjärjestelmissä) ja kontteihin tehtävissä merkinnöissä. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT ISO 668, ISO 1496, ISO 8323 KÄYTTÖ — TIETOLÄHTEET www.iso.ch/iso/en KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE Bureau International des Conteneurs (BIC), 167 rue de Courcelles, F-75 017 Pariisi, Ranska http://www.bic-code.org/ HUOMAUTUKSET —





Esimerkki KNLU4713308 NEDLLOYD maritime freight container with serial number 471330, (8 is the check digit) (NEDLLOYD-merirahtikontti, jonka sarjanumero on 471330 (8 on tarkistusnumero)) Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/DGS/SGP/C237/8260

2.3.14. Pakkaustyyppi

KOKO OTSIKKO Pakkaustyyppien ja pakkausmateriaalien koodit LYHENNE UNECE suositus nro 21 LAATIJAVIRANOMAINEN UN/CEFACT OIKEUSPERUSTA — NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ Elokuu 1994 (ECE/TRADE/195) MUUTOS Trade/CEFACT/2002/24 RAKENNE 2-merkkinen aakkosnumeerinen koodiarvo Koodiarvon nimi 2-merkkisen numeerisen koodiarvon kuvaus LYHYT KUVAUS Numeerisen koodijärjestelmän avulla kuvataan tavaroiden ulkonäköä, jotta helpotetaan niiden tunnistamista, tallentamista ja käsittelyä kuljetuksen aikana sekä käsittelymaksujen asettamista. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT — KÄYTTÖ — TIETOLÄHTEET www.unece.org/cefact Euroopan komission ylläpitämä vertailutietojen hallintajärjestelmä (ERDMS). KIELET Englanti, ranska ja saksa JULKAISIJAN OSOITE — HUOMAUTUKSET Numeerista koodiarvoa ei käytetä tässä standardissa.





Esimerkki BG Bag (pussi) BX Box (laatikko) Käyttö soveltamisohjeissa CNI/GID/C213/7065

2.3.15. Käsittelyohjeet

KOKO OTSIKKO Käsittelyohjeita kuvaava koodi LYHENNE UN/EDIFACT-tietoalkio 4079 LAATIJAVIRANOMAINEN UN/CEFACT OIKEUSPERUSTA — NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 25. heinäkuuta 2005 MUUTOS Trade/CEFACT/2005/ RAKENNE Esitysmuoto: an..3 Koodiarvon nimi 3-merkkisen kirjainkoodin arvon kuvaus LYHYT KUVAUS Kirjainkoodijärjestelmän avulla kuvataan käsittelyohjeita, jotka koskevat satamassa toteutettavia tehtäviä, jotta aluksen käsittelyä ja käsittelymaksujen asettamista voidaan helpottaa. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT — KÄYTTÖ UN/EDIFACT-sanomat TIETOLÄHTEET www.unece.org/cefact KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE — HUOMAUTUKSET Numeerista koodiarvoa ei käytetä tässä standardissa.





Esimerkki LOA Loading (lastaus) DIS Discharge (purkaminen) RES Re-stow (uudelleenahtaaminen) Käyttö soveltamisohjeissa LOC/HAN/C524/4079

2.3.16. Satamassa käynnin tarkoitus

KOKO OTSIKKO Liikennevälineen satamassa käynnin tarkoitusta kuvaava koodi LYHENNE POC C525 LAATIJAVIRANOMAINEN UN/CEFACT OIKEUSPERUSTA — NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 25. heinäkuuta 2005 MUUTOS Trade/CEFACT/2005 RAKENNE Esitysmuoto: an..3 2-merkkinen numeerinen koodiarvo Koodiarvon nimi LYHYT KUVAUS Numeerisen koodijärjestelmän avulla kuvataan aluksen satamassa käynnin tarkoitusta tunnistamisen ja tallentamisen helpottamiseksi. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT HAN KÄYTTÖ EDIFACT-sanomat TIETOLÄHTEET www.unece.org/cefact KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE — HUOMAUTUKSET Numeerista koodiarvoa käytetään tässä standardissa.





Esimerkki 1 Cargo Operations (lastitoiminnot) 23 Waste Disposal (jätteiden käsittely) Käyttö soveltamisohjeissa TSR/POC/C525/8025

2.3.17. Lastin laji

KOKO OTSIKKO Lastin lajin luokittelukoodi LYHENNE UN/EDIFACT 7085 lastin laji LAATIJAVIRANOMAINEN UN/CEFACT OIKEUSPERUSTA — NYKYINEN TILA Toiminnassa TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄIVÄ 25. heinäkuuta 2005 MUUTOS Trade/CEFACT/2005 RAKENNE an..3 2-merkkinen numeerinen koodiarvo Koodiarvon nimi 2-merkkisen numeerisen koodiarvon kuvaus LYHYT KUVAUS Numeerisen koodijärjestelmän avulla määritetään kuljetettavan lastin laji, jotta helpotettaisiin tunnistamista, tallentamista ja käsittelyä sekä maksujen asettamista. MUUT ASIAANKUULUVAT LUOKITTELUT HAN KÄYTTÖ EDIFACT-sanomat TIETOLÄHTEET www.unece.org/cefact KIELET Englanti JULKAISIJAN OSOITE — HUOMAUTUKSET Numeerista koodiarvoa käytetään näissä teknisissä eritelmissä.





Esimerkki 5 Other non-containerised (muut ei konteissa olevat) 30 Cargo in bulk (irtolasti) Käyttö soveltamisohjeissa TSR/LOC/HAN/C703/7085

2.4. Sijaintikoodit

ISRS-sijaintikoodi määritellään täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/2032.

2.5. Lyhenneluettelo

Lyhenteet Selitys ADN Eurooppalainen sopimus vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista (vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista 24 päivänä syyskuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY) ADR Eurooppalainen sopimus vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä tiekuljetuksista BERMAN Laituripaikan hallintoon liittyvä sanoma (Berth Management, EDI-sanoma) CCNR Reinin navigaation keskuskomissio DWT Kantavuus EDI Organisaatioiden välinen tiedonsiirto ENI Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero ERDMS Eurooppalainen vertailutietojen hallintajärjestelmä (European Reference Data Management Service) ERI Alusten kansainvälinen ilmoittautumisjärjestelmä (Electronic Reporting International) ERINOT ERI-ilmoitus (sanoma) ERIRSP ERI-vastaus (sanoma) ETA Arvioitu saapumisaika ETD Arvioitu lähtöaika HS-koodi Maailman tullijärjestön harmonoitu tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmä IFTDGN Vaarallisten aineiden kansainvälinen lasti-ilmoitus (sanoma) IMDG Vaarallisten aineiden kansainvälinen merikuljetussäännöstö (numero) IMO Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO-FAL Kansainvälisen meriliikenteen helpottamista koskeva yleissopimus, 1965, tarkistuksineen ISO Kansainvälinen standardisoimisjärjestö ISPS Alusten ja satamarakenteiden kansainvälinen turvasäännöstö LOCODE UNECE:n antama sijaintikoodi satamille ja rahtiasemille NST 2007 Kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus (käytetään alkaen vuodesta 2007) PAXLST Matkustaja- ja miehistöluettelo (sanoma) PROTECT Vaarallisia aineita koskevien sanomien soveltamista käsittelevä Pohjois-Euroopan satamien kansainvälinen järjestö RID Vaarallisten aineiden kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskeva ohjesääntö RIS Jokitiedotuspalvelut SOLAS IMO:n kansainvälinen yleissopimus ihmishengen turvallisuudesta merellä Taric Euroopan unionin yhtenäistariffi UN/CEFACT YK:n kaupan ja sähköisen liiketoiminnan kehittämiskeskus (UN Centre for Trade Facilitation and Electronic Business) UNECE Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissio UN/EDIFACT Elektroninen tiedonsiirto hallinnon, kaupan ja liikenteen aloilla (Electronic Data Interchange for Administration, Commerce and Transport) UN/LOCODE Yhdistyneiden Kansakuntien sijaintikoodi UNDG Yhdistyneiden Kansakuntien vaarallisten aineiden luokitus (numero) UNTDID Kaupankäyntiä koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien tiedonsiirtohakemisto URL Lähdetietopaikannin (Internet-osoite) VTM Alusliikenteen ohjaus WCO Maailman tullijärjestö XML XML-kieli

(1) Tässä liitteessä käytetyt lyhenteet on selitetty 2.5 kohdassa olevassa luettelossa.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 725/2004, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta (EUVL L 129, 29.4.2004, s. 6).

(3) Yhteinen nimittäjä tarkoittaa määrettä, joka on yhteinen kaikille luokan jäsenille.

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/59/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 93/75/ETY kumoamisesta (EYVL L 208, 5.8.2002, s. 10).

(5) Komission asetus (EY) N:o 414/2007, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2007, yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/44/EY 5 artiklassa tarkoitetuista teknisistä ohjeista jokitiedotuspalvelujen suunnittelua, täytäntöönpanoa ja käyttöä varten (EUVL L 105, 23.4.2007, s. 1).

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1629, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista, direktiivin 2009/100/EY muuttamisesta ja direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta (EUVL L 252, 16.9.2016, s. 118).

(7) Komission asetus (EY) N:o 1304/2007, annettu 7 päivänä marraskuuta 2007, neuvoston direktiivin 95/64/EY, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1172/98 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 91/2003 ja (EY) N:o 1365/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse NST 2007 -luokituksen vahvistamisesta käytettäväksi yksinomaisesti tiettyjen liikennemuotojen tavarakuljetuksissa (EUVL L 290, 8.11.2007, s. 14).

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13).