NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2016/1182,

annettu 18 päivänä heinäkuuta 2016,

Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitoksen henkilöstösäännöistä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitoksesta 10 päivänä helmikuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/75/YUTP (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitoksen johtajan suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitos, jäljempänä ’tutkimuslaitos’, on rinnasteisiin järjestöihin kuuluva Euroopan unionin virasto. Tutkimuslaitoksen henkilöstösäännöt olisi mukautettava tutkimuslaitoksen ja rinnasteisissa järjestöissä vallitsevan henkilöstösääntöjen yleisen sääntelykehyksen kehitykseen. Näin ollen niitä on tarkasteltava uudelleen.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Neuvoston 21 päivänä joulukuuta 2001 hyväksymät Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitoksen henkilöstösäännöt, sellaisina kuin ne ovat johtajan 15 päivänä kesäkuuta 2005 johtokunnan suostumuksella muuttamina, kumotaan ja korvataan tämän päätöksen liitteenä olevilla henkilöstösäännöillä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.

(1) EUVL L 41, 12.2.2014, s. 13.

(2) EYVL L 39, 9.2.2002, s. 18.

(3) EUVL L 235, 12.9.2005, s. 1.

LIITE

EUROOPAN UNIONIN TURVALLISUUSALAN TUTKIMUSLAITOKSEN HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT

SISÄLLYSLUETTELO

JOHDANTO

1 artikla Soveltamisala

I OSASTO KAIKKIIN TYÖNTEKIJÖIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

2 artikla

1. Vastuusuhteet

2. Käytös

3. Taloudellinen vastuu

4. Turvallisuus

5. Avustaminen ja korvaukset

6. Teollis- ja tekijänoikeudet

7. Toimeen kuulumaton toiminta

8. Ehdokkuus julkiseen tai poliittiseen tehtävään tai toimeen

II OSASTO SOPIMUSSUHTEISIIN TOIMIHENKILÖIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

I LUKU ERIOIKEUDET JA VAPAUDET

3 artikla

II LUKU PALVELUKSEEN OTTAMINEN JA NIMITYSTEN KESTO

4 artikla Palvelukseen ottaminen

5 artikla Palveluksessaolon yläikäraja

6 artikla Lääkärintarkastukset

7 artikla Nimitykset

1. Työsopimukset

2. Koeaika

3. Työsopimuksen irtisanominen

4. Irtisanomiskorvaus

5. Irtisanomisajan lyhentäminen

III LUKU PALKKA JA KORVAUKSET

8 artikla Yleiset säännökset

9 artikla Peruspalkka

10 artikla Ulkomaankorvaus

11 artikla Perhelisät ja sosiaaliturvaetuudet

1. Yleinen säännös

2. Kotitalouslisä

3. Huollettavana olevasta lapsesta ja muusta henkilöstä maksettava lisä

4. Koulutuslisä

5. Vammaisista huollettavana olevista lapsista tai henkilöistä maksettava lisä

6. Vuokralisä

12 artikla Sijaisuuskorvaus

13 artikla Asettautumiskorvaus

1. Myöntämisperusteet

2. Korvauksen perusmäärä

3. Huollettavana olevista maksettava lisä

4. Liikkumislisä

5. Korvauksen maksaminen

14 artikla Pidätykset palkasta

1. Sisäinen vero

2. Eläkemaksu

3. Sosiaaliturvamaksu

4. Pidätys täydentävää vakuutusta varten

15 artikla Palkkaennakko ja sen takaisinmaksu

IV LUKU MUUTTO- JA MATKAKULUT

16 artikla Asettautuminen ja palveluksesta lähtö

17 artikla Muuttokulut

18 artikla Työmatkat

V LUKU TYÖAJAT JA LOMAT

19 artikla Työajat

20 artikla Osa-aikatyö

21 artikla Yleiset vapaapäivät

22 artikla Lomat

1. Vuosiloma

2. Palkaton vapaa

3. Sairausloma, äitiysloma, isyysloma, vanhempainloma ja muut erityislomat

23 artikla Kotimaanloma

VI LUKU ARVIOINTI JA YLENEMINEN

24 artikla Yleiset säännökset

25 artikla Menettely

26 artikla Arvioinnin vaikutukset ja seuraukset

VII LUKU KURINPITOMENETTELY

27 artikla

VIII LUKU MUUTOKSENHAKU JA VALITUSLAUTAKUNTA

28 artikla

IX LUKU ELÄKEJÄRJESTELMÄT

29 artikla

X LUKU TUTKIMUSLAITOKSEN SOPIMUSSUHTEISEN TOIMIHENKILÖN LÄHETTÄMINEN TILAPÄISESTI MUIHIN TEHTÄVIIN

30 artikla

III OSASTO VÄLIAIKAISEEN HENKILÖSTÖÖN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

31 artikla Yleiset säännökset

32 artikla Työsopimukset

33 artikla Palkka

34 artikla Erityiset säännökset

1. Asettautumiskulut ja paluukulut työsopimuksen päättyessä

2. Lomat

IV OSASTO ASIANTUNTIJOIHIN JA HARJOITTELIJOIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

35 artikla

V OSASTO TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT

36 artikla

LIITE I IRTISANOMISKORVAUS

LIITE II ULKOMAANKORVAUS

LIITE III HUOLLETTAVANA OLEVAT LAPSET JA HENKILÖT

LIITE IV HUOLLETTAVANA OLEVAT VAMMAISET

LIITE V ASUMISKORVAUS

LIITE VI MATKA- JA MUUTTOKULUT

LIITE VII VIRKAMATKAKULUT

LIITE VIII SAIRAUSLOMAT, ÄITIYSLOMAT, ISYYSLOMAT, VANHEMPAINLOMAT JA MUUT ERITYISLOMAT

LIITE IX HALLINNOLLISIA TUTKIMUKSIA SEKÄ KURINPITOMENETTELYJÄ JA TOIMENPITEITÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT

LIITE X VALITUSLAUTAKUNTA

EUROOPAN UNIONIN TURVALLISUUSALAN TUTKIMUSLAITOKSEN HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT

JOHDANTO

Turvallisuusalan tutkimuslaitos on rinnasteisiin järjestöihin kuuluva Euroopan unionin virasto.

1 artikla

Soveltamisala

1. Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitoksen, jäljempänä ’tutkimuslaitos’, palvelukseen otettuihin sopimussuhteisiin työntekijöihin, jollei johtokunta toisin päätä palkkaluokkiin kuulumattoman henkilöstön osalta (johtaja).

2. Näitä henkilöstösääntöjä sovellettaessa ’työntekijällä’ tarkoitetaan seuraavia luonnollisia henkilöitä:

a) toimihenkilöt, joiden kanssa tutkimuslaitos on tehnyt työsopimuksen ja joiden toimi sisältyy tutkimuslaitoksen talousarvioon vuosittain liitettävään henkilöstötaulukkoon, jäljempänä ’sopimussuhteiset toimihenkilöt’; ja

b) väliaikaiset toimihenkilöt, joiden kanssa tutkimuslaitos on tehnyt työsopimuksen.

Palkatut tilapäiset asiantuntijat ja harjoittelijat eivät ole tutkimuslaitoksen työntekijöitä ja heitä koskevat erityissäännökset määritellään IV osastossa.

3. Tutkimuslaitoksen talousarvion liitteenä olevassa sopimussuhteisia toimihenkilöitä koskevassa henkilöstötaulukossa vahvistetaan virkojen määrä kullakin ura-alueella ja kussakin palkkaluokassa.

Sopimussuhteisten toimihenkilöiden toimet ovat tutkimuslaitoksen ydintehtäviin ja luonteeltaan pysyviin tehtäviin liittyviä toimia.

4. Näissä henkilöstösäännöissä viittauksella miespuoliseen henkilöön tarkoitetaan myös viittausta naispuoliseen henkilöön ja päinvastoin, jollei yhteydestä käy selvästi toisin ilmi.

5. Yksityiskohtaiset säännökset näiden henkilöstösääntöjen täytäntöönpanosta esitetään tarvittaessa johtajan vahvistamissa täytäntöönpanosäännöissä. Johtokunnalle on asianmukaisesti ilmoitettava, ennen kuin tällaisia täytäntöönpanosääntöjä hyväksytään.

Johtaja voi siirtää osan toimivallastaan ja allekirjoitusoikeudestaan tutkimuslaitoksen päivittäisestä hallinnosta vastaaville näiden henkilöstösääntöjen piiriin kuuluvien asioiden osalta.

I OSASTO

KAIKKIIN TYÖNTEKIJÖIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

2 artikla

Työntekijä on johtajan alainen ja tälle vastuussa tehtäviensä hoitamisesta. Hän sitoutuu suorittamaan tehtävänsä mahdollisimman täsmällisesti ja tunnollisesti.

Työntekijän on suoritettava tehtävänsä ja käyttäydyttävä yksinomaan tutkimuslaitoksen etujen mukaisesti. Hänen on hoidettava hänelle työntekijänä annetut tehtävät lojaalisti, luottamuksellisesti ja tunnollisesti. Työntekijä ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta, viranomaiselta, organisaatiolta tai tutkimuslaitoksen ulkopuoliselta henkilöltä.

Työntekijän on kaikissa olosuhteissa käyttäydyttävä tutkimuslaitoksen edustajalle sopivalla tavalla. Hänen on pidättäydyttävä sellaisesta teosta tai toiminnasta, joka voisi jollain tavalla heikentää hänen asemaansa kohdistuvaa arvonantoa tai tutkimuslaitoksen hyvää mainetta.

Työntekijä voidaan velvoittaa korvaamaan tutkimuslaitokselle aiheuttamansa taloudellinen tappio osittain tai kokonaan, jos hän on tuottamuksellisesti tai tahallisesti jättänyt noudattamatta jotain tutkimuslaitoksen johtokunnan tai johtajan hyväksymää sääntöä tai menettelyä.

Valituslautakunnalla on toimivalta kaikkien tähän säännökseen liittyvien riita-asioiden osalta.

a) Työntekijän on heti palvelukseen tullessaan tutustuttava tutkimuslaitoksen turvallisuussääntöihin.

b) Jokaisesta työntekijästä, apurahan saajat ja harjoittelijat mukaan luettuina, voidaan pyytää turvallisuusselvitys turvallisuusluokiteltujen asiakirjojen käsittelyä varten sen mukaan mitä tehtäviä hänelle määrätään. Tutkimuslaitoksen turvallisuuspäällikkö osoittaa selvityspyynnön toimivaltaisille viranomaisille. Turvallisuusselvityksen käsittelyn aikana johtaja voi myöntää väliaikaisen luvan turvallisuusluokiteltujen asiakirjojen käsittelyä varten.

c) Työntekijä ilmoittaa välittömästi tutkimuslaitoksen turvallisuuspäällikölle turvallisuusluokitellun asiakirjan epäiltyyn katoamiseen tai ilmituloon liittyvistä seikoista.

Tutkimuslaitos avustaa työntekijää, joka asemansa tai tutkimuslaitoksessa sillä hetkellä hoitamiensa tehtävien vuoksi ilman omaa syytään joutuu uhkausten, solvausten, herjausten tai vahingonteon kohteeksi. Aineellisista vahingoista voidaan suorittaa korvausta seuraavin edellytyksin:

a) työntekijä ei ole tahallisesti tai tuottamuksellisesti aiheuttanut kyseisiä vahinkoja;

b) työntekijä ei ole saanut tai ei voi saada vahingonkorvausta;

c) työntekijä siirtää tutkimuslaitokselle kolmansiin osapuoliin, erityisesti vakuutusyhtiöihin nähden olevat oikeutensa.

Kaikki tällaisia asioita koskevat päätökset, jotka saattavat edellyttää tutkimuslaitoksen toimia tai varoja, tekee tutkimuslaitoksen johtaja, jolla on valta harkita ja arvioida tapauksen olosuhteita, annettavan avun muotoa ja tarvittaessa myönnettävän korvauksen määrää. Johtokunnalle on asianmukaisesti ilmoitettava kaikista tämän kohdan perusteella tehdyistä päätöksistä.

Kaikki oikeudet, julkaisu-, tekijän- ja patenttioikeudet mukaan luettuina, jotka johtuvat työntekijän toiminnasta hänen hoitaessaan virallisia tehtäviään, kuuluvat tutkimuslaitokselle.

a) Työntekijällä ei saa ilman johtajan etukäteen antamaa lupaa olla tutkimuslaitoksen ulkopuolista tointa taikka säännöllistä tai palkallista ammattia.

b) Työntekijä ei saa ilman johtajan etukäteen antamaa lupaa ottaa vastaan miltään hallitukselta tai tutkimuslaitoksen ulkopuoliselta taholta kunnianosoitusta, kunniamerkkiä, suosionosoitusta, lahjaa tai palkkiota, paitsi sellaisista palveluksista, jotka hän on suorittanut ennen nimittämistään tai asepalveluksen tai muun kansallisen palvelun suorittamista varten annetun virkavapauden aikana, ja jos ne annetaan tällaisten palvelusten johdosta.

c) Työntekijän on pidätyttävä julkisista toimista, lausunnoista tai julkaisuista, jos nämä toimet, lausunnot tai julkaisut ovat ristiriidassa kansainvälisen virkamiehen velvollisuuksien tai velvoitteiden kanssa tai saattavat asettaa tutkimuslaitoksen moraaliseen tai aineelliseen vastuuseen.

d) Työntekijällä ei saa olla sellaisia suoria tai epäsuoria yhteyksiä kaupalliseen yritykseen, jotka voisivat luonteeltaan vaarantaa työntekijän riippumattomuuden hänen tehtäviensä suorittamisessa tutkimuslaitoksessa.

e) Johtavien analyytikoiden tehtäviin kuuluu suhteiden luominen tutkimuslaitoksen ulkopuolisiin elimiin ja henkilöihin. Johtavilla analyytikoilla on sen vuoksi lupa antaa luentoja, olla yhteydessä joukkotiedotusvälineisiin ja laatia julkaisuja edellyttäen, että he saavat siihen ensin luvan johtajalta.

f) Jos työntekijän puoliso tai rekisteröity kumppani harjoittaa ansiotoimintaa, työntekijän on ilmoitettava siitä johtajalle. Jos kyseinen ansiotoiminta on luonteeltaan ristiriidassa työntekijän toimen kanssa ja jos työntekijä ei pysty lupaamaan kyseisen ansiotoiminnan päättyvän tietyn ajan kuluttua, johtaja päättää työntekijää ja henkilöstökomiteaa kuultuaan, jatkaako työntekijä toimessaan.

a) Työntekijän, joka haluaa asettua ehdolle julkiseen tai poliittiseen tehtävään, on ilmoitettava siitä tutkimuslaitoksen johtajalle.

b) Työntekijä, joka on ehdolla julkiseen tai poliittiseen tehtävään, siirretään palkattomalle virkavapaalle alkaen päivästä, jona hän ilmoittaa aloittavansa vaalikampanjansa.

c) Jos työntekijä valitaan, hänen on pyydettävä työsopimuksen irtisanomista. Irtisanominen ei anna oikeutta irtisanomiskorvaukseen.

d) Jollei työntekijä ota vastaan kyseistä tehtävää, hänellä on oikeus palata talousarvioon sisältyvään toimeensa samoin palkkaluokka- ja ikälisäehdoin, tai palkkaehdoin väliaikaisten toimihenkilöiden osalta, joita hän nautti palkattomalle virkavapaalle jäädessään.

e) Palkattoman virkavapauden aikana ei kerry ikälisiä eikä oikeutta eläkkeeseen. Sopimussuhteinen toimihenkilö, joka voi osoittaa, ettei hänelle kerry eläkettä minkään muun eläkejärjestelmän mukaan, voi hakemuksesta saada edelleen eläkeoikeuksia sillä edellytyksellä, että hän suorittaa sekä oman että työnantajan osuuden maksuista kokonaisuudessaan.

II OSASTO

SOPIMUSSUHTEISIIN TOIMIHENKILÖIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

I LUKU

Erioikeudet ja vapaudet

3 artikla

Sopimussuhteisen toimihenkilön nauttimat erioikeudet ja vapaudet myönnetään hänelle tutkimuslaitoksen edun vuoksi eikä henkilökohtaisista syistä. Nämä erioikeudet ja vapaudet eivät vapauta niistä nauttivaa toimihenkilöä hänen henkilökohtaisista velvollisuuksistaan ja voimassa olevien kansallisten lakien tai järjestyssääntöjen noudattamisesta.

Sopimussuhteisen toimihenkilön on välittömästi ilmoitettava tutkimuslaitoksen johtajalle tilanteista, joissa joudutaan vetoamaan tällaisiin erioikeuksiin ja vapauksiin. Työntekijän rikkoessa paikallista lainsäädäntöä johtaja voi päättää pidättää erioikeudet ja vapaudet, mikäli katsoo sen tarpeelliseksi.

II LUKU

Palvelukseen ottaminen ja nimitysten kesto

4 artikla

Palvelukseen ottaminen

1. Tutkimuslaitoksen johtaja vahvistaa tarjottavat toimet omaa tointaan lukuun ottamatta. Tutkimuslaitos huolehtii ilmoitusten julkaisemisesta.

2. Johtaja ottaa sopimussuhteisen toimihenkilön palvelukseen ansioiden perusteella sekä oikeudenmukaisia ja avoimia kilpailumenettelyjä käyttäen.

3. Palvelukseen otettavan sopimussuhteisen toimihenkilön on oltava Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen.

4. Hakijan on osoitettava omaavansa perusteellisen kielitaidon yhdessä Euroopan unionin kielessä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävän kielitaidon toisessa Euroopan unionin kielessä.

5. Sopimussuhteiset toimihenkilöt, joihin sovelletaan näitä sääntöjä, luokitellaan rinnasteisten järjestöjen ura-alueiden ja palkkaluokkien mukaisesti.

6. Sopimussuhteinen toimihenkilö otetaan palvelukseen tointaan vastaavan palkkaluokan ensimmäiselle tasolle. Tutkimuslaitoksen johtaja voi kuitenkin perustellusta syystä myöntää hänelle ylemmän tason mukaisen palkan.

7. Tutkimuslaitoksen johtaja voi hyväksyä tämän artiklan täytäntöönpanosääntöjä.

5 artikla

Palveluksessaolon yläikäraja

Palveluksessaolo päättyy sen kuukauden lopussa, jonka aikana toimihenkilö täyttää 65 vuotta. Yksikön edun mukaisesti palveluksessaoloaikaa voidaan tutkimuslaitoksen johtajan luvalla pidentää enintään 12 kuukaudella.

6 artikla

Lääkärintarkastukset

1. Ennen palvelukseen ottamista tutkimuslaitoksen hyväksymä lääkärikeskus tekee sopimussuhteiselle toimihenkilölle lääkärintarkastuksen ja antaa todistuksen siitä, että hakijalla on terveydelliset edellytykset hoitaa tointaan.

2. Sopimussuhteisen toimihenkilön on käytävä vuosittain lääkärintarkastuksessa.

3. Asiantuntijana toimii tällöin tutkimuslaitoksen hyväksymä lääkärikeskus, joka ilmoittaa johtajalle, mikäli sopimussuhteisella toimihenkilöllä ei mahdollisesti ole terveydellisiä edellytyksiä jatkaa toimessa oloaan.

4. Jos 1 ja 3 kohdan mukaisen lääkärintarkastuksen perusteella annetaan kielteinen lääketieteellinen lausunto, hakija tai sopimussuhteinen toimihenkilö voi pyytää kahdenkymmenen päivän kuluessa siitä, kun tutkimuslaitos ilmoitti asiasta, että hänen tapauksensa annetaan käsiteltäväksi lääketieteelliselle komitealle, jossa on kolme lääkäriä, joista yhden on valinnut tutkimuslaitoksen johtaja, yhden kyseinen toimihenkilö ja yhden kyseiset kaksi muuta lääkäriä.

Lääketieteellinen komitea kuulee ensimmäisen kielteisen lausunnon antanutta lääkäriä. Jos lääketieteellinen komitea vahvistaa

a) 1 kohdassa tarkoitetussa lääkärintarkastuksessa tarkoitetut kielteiset johtopäätökset, hakijan on maksettava puolet lääkärinpalkkioista ja lisäkuluista;

b) 3 kohdassa tarkoitetussa lääkärintarkastuksessa todetut kielteiset johtopäätökset, tutkimuslaitoksen on ensin pyrittävä osoittamaan toimihenkilölle muu toimi, joka soveltuu hänen terveydentilalleen. Jos tämä ei ole mahdollista, tutkimuslaitos irtisanoo työsopimuksen kuuden kuukauden irtisanomisajalla ja työkyvyttömyyslautakunta kutsutaan koolle määrittämään toimihenkilön oikeudet työkyvyttömyyseläkkeeseen eläkejärjestelmän säännöissä olevien yksityiskohtaisten edellytysten mukaisesti.

7 artikla

Nimitykset

Työsopimukset ovat kolmivuotisia. Tutkimuslaitoksen johtaja voi jatkaa sopimusta kolmen vuoden tai lyhyemmäksi määräajaksi. Sopimussuhteiselle toimihenkilölle on ilmoitettava vähintään kuusi kuukautta ennen työsopimuksen päättymistä, jatketaanko hänen sopimustaan uudeksi määräajaksi.

Johtavien analyytikoiden osalta tarjottujen sopimusten pituus saa olla yhteensä enintään viisi vuotta. Muun henkilöstön osalta tarjottujen sopimusten pituus saa olla yhteensä enintään yhdeksän vuotta. Poikkeustapauksissa tutkimuslaitoksen johtaja voi yksikön edun vuoksi jatkaa sopimusta henkilöstösäännöissä määrättyä yhdeksää vuotta pitemmäksi ajaksi alle 12 kuukauden määräajaksi.

Jos sopimussuhteiselle toimihenkilölle on kertynyt jo kymmenen vuoden eläkeoikeus rinnasteisten järjestöjen toimihenkilöihin sovellettavassa eläkejärjestelmässä 1 päivään elokuuta 2016 mennessä, sopimusten enimmäispituudelle ei ole ylärajaa.

Jos sopimussuhteisella toimihenkilöllä on 1 päivänä elokuuta 2016 meneillään oleva työsopimus ja hän on jo ollut työsuhteessa yli yhdeksän vuotta kyseisen sopimuksen päättyessä, hänen sopimuksensa katsotaan toistaiseksi voimassa olevaksi, kun hänen yhtäjaksoinen kymmenen vuoden palvelusaikansa täyttyy.

a) Ensimmäiseen työsopimukseen sisältyy yhdeksän kuukauden koeaika, joka alkaa palvelukseentulopäivästä.

b) Kun sopimussuhteinen toimihenkilö on koeaikana estynyt hoitamasta tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi vähintään yhden kuukauden ajan, tutkimuslaitoksen johtaja voi pidentää koeaikaa vastaavasti.

c) Kuukautta ennen koeajan päättymistä laaditaan arviointi sopimussuhteisen toimihenkilön kyvyistä hoitaa tehtäviään sekä hänen tehokkuudestaan ja käytöksestään viranhoidossa. Kyseinen arviointi annetaan tiedoksi sopimussuhteiselle toimihenkilölle.

d) Jos sopimussuhteinen toimihenkilö ei osoita riittävää ammattikelpoisuutta, hänet irtisanotaan.

e) Jos sopimussuhteinen toimihenkilö osoittautuu ilmeisen soveltumattomaksi, arviointi voidaan laatia milloin tahansa koeajan kuluessa. Kyseinen arviointi annetaan tiedoksi asianomaiselle henkilölle.

f) Tutkimuslaitoksen johtaja voi tämän arvioinnin perusteella päättää sopimussuhteisen toimihenkilön irtisanomisesta ennen koeajan päättymistä kuukauden irtisanomisajalla. Palvelusaika voi kuitenkin olla enintään koeajan pituinen.

g) Sopimussuhteinen toimihenkilö, joka irtisanotaan koeajalla kielteisen arvioinnin perusteella, ei ole oikeutettu irtisanomiskorvaukseen.

h) Koeaika sisältyy ensimmäisen työsopimuksen kestoon. Koeajalta kertyy ikälisiä ja eläkettä.

a) Tutkimuslaitos voi irtisanoa työsopimuksen tai jättää sen uusimatta seuraavissa tapauksissa: i) työsopimuksessa mainittuna päivänä; ii) sopimussuhteisen toimihenkilön hoitama, talousarvioon sisältyvä toimi lakkautetaan tai sopimussuhteisen toimihenkilön toimeen liittyviä tehtäviä muutetaan siten, että hänellä ei enää ole toimen edellyttämää pätevyyttä ja kokemusta; iii) sopimussuhteinen toimihenkilö osoittautuu epäpäteväksi, mikä on asianmukaisesti todettu kahdessa perättäisessä arvioinnissa kuuden kuukauden aikana 24 artiklan 3 kohdassa ja 26 artiklan 4 kohdassa määritellyllä tavalla; iv) sopimussuhteisella toimihenkilöllä ei hänen työsopimuksensa ollessa voimassa enää ole terveydellisiä edellytyksiä toimensa hoitamiseen, minkä 6 artiklan 4 kohdan mukainen työkyvyttömyyslautakunta on vahvistanut; v) se jäsenvaltio, jonka kansalainen sopimussuhteinen toimihenkilö on, jää pois johtokunnasta; vi) tutkimuslaitoksen asemapaikka siirtyy yli 100 kilometrin päähän paikasta, jossa sopimussuhteinen toimihenkilö on otettu palvelukseen ja toimihenkilö kieltäytyy siirtymästä; vii) kurinpitomenettelyn jälkeen, jossa sopimussuhteisen toimihenkilön virhe tai vastuu on todettu jäljempänä VII luvussa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Edellä i–vi kohdassa mainituissa tapauksissa työsopimus irtisanotaan tai jätetään uusimatta kuuden kuukauden irtisanomisajalla ja vii kohdassa mainitussa tapauksessa kuukauden irtisanomisajalla.

b) Sopimussuhteinen toimihenkilö voi irtisanoa työsopimuksensa kolmen kuukauden irtisanomisajalla henkilökohtaisista syistä, joita hän ei ole velvollinen ilmoittamaan.

Jos tutkimuslaitos sanoo irti tai jättää uusimatta työsopimuksen muista kuin kurinpidollisista syistä, toimihenkilö on oikeutettu korvaukseen liitteessä I olevin ehdoin.

Edellä 3 kohdan a alakohdan mukaista irtisanomisajan kestoa voidaan lyhentää yksikön edun sitä vaatiessa. Tällöin sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus hyvitykseen, joka vastaa sitä palkkaa ja niitä korvauksia, jotka hän olisi saanut työsopimuksensa tosiasiallisen päättymispäivän ja kuuden kuukauden irtisanomisajan päättymispäivän välisenä aikana.

Näitä säännöksiä ei sovelleta irtisanottaessa työsopimus kurinpidollisista syistä.

III LUKU

Palkka ja korvaukset

8 artikla

Yleiset säännökset

1. Tutkimuslaitoksen sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksettava palkka muodostuu peruspalkasta, ulkomaankorvauksesta sekä perhelisistä ja sosiaalietuuksista.

Tästä palkasta vähennetään sisäinen vero sekä eläke- ja sosiaaliturvamaksut.

Palkka maksetaan sopimussuhteisen toimihenkilön käyttötilille viimeistään kuukauden viimeisen työviikon aikana.

Sopimussuhteisen toimihenkilön on ilmoitettava tutkimuslaitokselle viipymättä kaikki hänen henkilökohtaisessa tilanteessaan tapahtuvat muutokset, joilla voi olla taloudellisia vaikutuksia. Nämä muutokset otetaan takautuvasti huomioon sitä kuukautta seuraavan kuukauden palkassa, jolloin asiasta on ilmoitettu tutkimuslaitoksen hallinnolle.

2. Sopimussuhteisen toimihenkilön on palautettava tutkimuslaitokselle kaikki hänelle aiheettomasti maksetut määrät.

Tutkimuslaitoksen oikeus periä aiheettomasti maksetut määrät takaisin lakkaa kahden vuoden kuluttua päivämäärästä, jona tutkimuslaitos sai tietää maksun aiheettomuudesta. Aiheettomasti maksetuista määristä johtuvat maksamattomat saatavat peritään sopimussuhteiselta toimihenkilöltä vähentämällä hänelle kuukausittain tai muutoin suoritettavien maksujen määrää ottaen huomioon hänen sosiaalisen ja taloudellisen tilanteensa. Tutkimuslaitokselle esitettävät vaatimukset palkan, korvauksen, lisien, etuuksien tai muiden näiden henkilöstösääntöjen soveltamisesta johtuvien määrien maksamiseksi raukeavat kaksi vuotta sen päivän jälkeen, jona maksu olisi erääntynyt tai jona työntekijä sai tietää tai hänen olisi pitänyt tietää, että maksu oli erääntynyt, jos päivämäärät eivät ole samoja.

9 artikla

Peruspalkka

Nettoperuspalkka vastaa kunkin sopimussuhteisen toimihenkilön palkkaluokan ja -tason mukaista palkkaa. Johtokunta hyväksyy palkkataulukon vuosittain palkkojen ja palkkioiden koordinointikomitean ehdotuksesta.

Bruttoperuspalkka on nettoperuspalkka, johon on lisätty sopimussuhteisen toimihenkilön maksama vero.

10 artikla

Ulkomaankorvaus

Ulkomaankorvaus maksetaan sopimussuhteiselle toimihenkilölle hänen tullessaan ensimmäistä kertaa palvelukseen, jos hän ei ole sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen pysyvä asemapaikkansa sijaitsee, ja jos hän ei juuri ennen tutkimuslaitoksen palvelukseen ottamista ole asunut vakituisesti kyseisen valtion alueella vähintään kolmea vuotta.

Korvausta ei enää makseta, jos sopimussuhteinen toimihenkilö siirretään maahan, jonka kansalainen hän on.

Korvauksen määrä lasketaan liitteessä II olevan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

Jos toimihenkilö otetaan tutkimuslaitoksen palvelukseen suoraan siinä maassa sijaitsevasta toisesta kansainvälisestä järjestöstä tai jostain hallinnosta, jossa toimihenkilö hoitaa tehtäviään, hänelle edellisen työnantajansa palveluksessa kertyneet palvelusvuodet rinnastetaan tutkimuslaitoksen palvelusvuosiin määritettäessä hänen oikeuttaan ulkomaankorvaukseen ja korvauksen määrää.

a) Ulkomaankorvaus maksetaan sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka tutkimuslaitoksen nimittäessä hänet i) ei ole isäntävaltion kansalainen; ii) oli asunut yhtäjaksoisesti alle vuoden kyseisen valtion alueella; tällöin ei oteta huomioon aiempaa palvelusta sopimussuhteisen toimihenkilön oman maan hallinnossa tai muissa kansainvälisissä järjestöissä; iii) otettiin palvelukseen kansainvälisesti muualta kuin rinnasteisista järjestöistä tai muualta kuin toimeksiannon suorittamismaasta; ja iv) otettiin palvelukseen työskentelypaikan paikallisen työssäkäyntialueen ulkopuolelta. ”Paikallisella työssäkäyntialueella” tarkoitetaan 100 kilometrin säteellä työskentelypaikasta olevaa aluetta.

b) Jos sopimussuhteinen toimihenkilö, joka on ollut oikeutettu ulkomaankorvaukseen, ottaa vastaan tehtävän työskentelypaikassa, jossa hän ei täytä näitä neljää perustetta, hänen oikeutensa ulkomaankorvaukseen lakkaa.

c) Jos virkamies, joka ei ole ollut oikeutettu ulkomaankorvaukseen, ottaa vastaan tehtävän työskentelypaikassa, jossa hän täyttää nämä neljä perustetta, hän saa oikeuden ulkomaankorvaukseen.

d) Jos rinnasteisessa järjestössä tai rinnasteiseen järjestöön rinnastettavissa olevassa järjestössä työskennellyt sopimussuhteinen toimihenkilö, joka on ollut oikeutettu ulkomaankorvaukseen, aloittaa tehtävät tutkimuslaitoksessa samassa maassa tai jos toisen kansainvälisen järjestön virkamies tai kotimaansa hallinnossa tai puolustusvoimissa työskennellyt aloittaa tehtävät tutkimuslaitoksessa vaihtamatta maata 2 kohdan a alakohdan iii ja iv kohtaa ei sovelleta.

e) Kelpoisuuden todentaminen i) Jos sen maan raja, jonka kansalainen sopimussuhteinen toimihenkilö on, ulottuu missä tahansa kohdassa 100 kilometrin säteelle työskentelypaikasta, kyseinen sopimussuhteinen toimihenkilö ei ole oikeutettu ulkomaankorvaukseen, siihen liittyvään koulutuslisään eikä kotimaanlomaan, ellei hän esitä näyttöä siitä, että hänen tosiasiallinen ja vakituinen asuinpaikkansa on palveluspaikan maassa, tai poikkeuksellisesti ja edellyttäen, että tutkimuslaitoksen johtaja hyväksyy asian, toisessa maassa, jonka kansalainen hän ei ole, ottaen huomioon hänen perhetilanteensa. ii) Ulkomaankorvausta saavan sopimussuhteisen toimihenkilön on ilmoitettava tutkimuslaitokselle kaikista asuinpaikkansa muutoksista. iii) Erityisolosuhteissa ja perustelluista ja riittävistä syistä tutkimuslaitoksen johtaja voi poiketa i alakohdan säännöstä.

f) Liitännäiset lisät Ulkomaankorvauksen väheneminen nollaan ei estä sopimussuhteista toimihenkilöä saamasta oikeutta koulutuslisään tai kotimaanlomaan.

g) Korvauksen määrä lasketaan liitteessä II olevan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.

11 artikla

Perhelisät ja sosiaaliturvaetuudet

Kun palkkojen ja palkkioiden koordinointikomitea antaa näitä perhelisiä ja sosiaaliturvaetuja koskevan suosituksen, johtokuntaa on kuultava mahdollisuudesta hyväksyä se muuttamalla näitä henkilöstösääntöjä.

Tämän artiklan mukaiset etuudet ja muut etuudet, joihin naimisissa oleva pariskunta tai naimaton sopimussuhteinen toimihenkilö ovat oikeutettuja muusta lähteestä, eivät ole kumulatiivisia.

Sopimussuhteisen toimihenkilön, hänen puolisonsa, hänen huollettavanaan olevan henkilön tai rekisteröidyn kumppaninsa, joka vastaanottaa tässä artiklassa tarkoitettuja etuuksia vastaavia etuuksia muista kansallisista tai kansainvälisistä lähteistä tai on oikeutettu niihin, on ilmoitettava asiasta tutkimuslaitoksen hallinnolle, jotta tutkimuslaitoksen hänelle myöntämiin etuuksiin voidaan tehdä vastaava vähennys.

Tutkimuslaitoksen hallinnolla on oikeus pyytää kaikki viralliset asiakirjat, joita se katsoo tarvitsevansa määrittäessään oikeutta korvauksiin.

a) Kotitalouslisä myönnetään ja maksetaan kuukausittain sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka on: i) naimisissa; ii) jäänyt leskeksi tai eronnut tai elää virallisessa asumuserossa tai on naimaton ja jolla on huollettavanaan vähintään yksi henkilö näiden sääntöjen liitteen III mukaisesti; iii) rekisteröity muun vakiintuneen parisuhteen kuin avioliiton osapuoleksi edellyttäen, että: — pari toimittaa jonkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen viralliseksi tunnustaman asiakirjan, jossa todistetaan heidän asemansa muun parisuhteen kuin avioliiton osapuolina, — kumpikaan osapuolista ei ole naimisissa eikä ennestään muussa parisuhteessa kuin avioliitossa, ja — osapuolten välillä ei ole mitään seuraavista sukulaisuussuhteista: vanhempi, lapsi, isovanhempi, lapsenlapsi, veli, sisar, täti, setä, eno, veljen- tai sisarenpoika, veljen- tai sisarentytär, vävy tai miniä.

b) Kotitalouslisä on 6 prosenttia nettoperuspalkasta.

c) Jos kyseessä on: i) naimisissa oleva sopimussuhteinen toimihenkilö, jolla ei ole huollettavana olevia henkilöitä mutta jonka puoliso harjoittaa ansiotoimintaa, tai ii) sopimussuhteinen toimihenkilö, joka on rekisteröity edellä a alakohdan iii alakohdassa määritellyn muun vakiintuneen parisuhteen kuin avioliiton osapuoleksi ja jolla ei ole huollettavana olevia henkilöitä mutta jonka kumppani harjoittaa ansiotoimintaa, lisä vastaa toisaalta palkkaluokan B3 ensimmäisen palkkatason nettoperuspalkan ja sopimussuhteiselle toimihenkilölle teoriassa kuuluvan lisän määrän yhteenlasketun summan ja toisaalta puolison tai rekisteröidyn kumppanin ansiotulojen määrän välistä erotusta. Jos jälkimmäinen määrä on vähintään yhtä suuri kuin ensimmäinen, toimihenkilö ei saa tätä lisää.

d) Kotitalouslisää ei makseta sopimussuhteiselle toimihenkilölle, jonka puoliso tai rekisteröity kumppani on tutkimuslaitoksen sopimussuhteinen toimihenkilö tai rinnasteisten järjestöjen tai rinnasteisiin järjestöihin rinnastettavissa olevan järjestön työntekijä, jonka peruspalkka on suurempi kuin asianomaisen toimihenkilön peruspalkka.

a) Lisä myönnetään ja maksetaan kuukausittain sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka pääasiallisesti ja pysyvästi vastaa lapsen tai muun henkilön elatuksesta liitteen III mukaisesti.

b) Tämä lisä on johtokunnan palkkojen ja palkkioiden koordinointikomitean ehdotuksesta vuosittain hyväksymän taulukon mukaisesti vahvistettava kiinteämääräinen summa jokaisesta huollettavana olevasta henkilöstä.

c) Lisä maksetaan kotitalouslisän tai vastaavan korvauksen saavalle puolisolle tai rekisteröidylle kumppanille, jos molemmat ovat työssä tutkimuslaitoksessa tai rinnasteisessa järjestössä.

Huollettavana olevasta lapsesta tai muusta henkilöstä maksettavaa lisää koskevat täsmennykset ja sen myöntämisehdot ovat liitteessä III.

a) Koulutuslisä myönnetään sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka saa kotitalouslisää ja jonka huollettavana liitteen III mukaisesti oleva lapsi on vähintään viiden vuoden ikäinen ja saa säännöllisesti täysipäiväistä opetusta perus-, keski- tai korkea-asteen oppilaitoksessa. Perusasteen oppilaitoksiin eivät kuulu esikoulut ja vastaavat.

b) Koulutuslisä on kaksi kertaa huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän suuruinen. Lisä maksetaan jokaisesta huollettavana olevasta lapsesta kertakorvauksena lukuvuoden alkaessa asianmukaisten todisteiden perusteella.

c) Sopimussuhteisille toimihenkilöille, i) jotka ovat oikeutettuja ulkomaankorvaukseen ja joiden asemapaikka on vähintään 50 kilometrin päässä joko — Eurooppa-koulusta; tai — korkea-asteen oppilaitoksesta maassa, jonka kansalainen hän on tai jossa opetuksen pääkielenä on hänen äidinkielensä (ellei tällaista oppilaitosta ole maassa, jonka kansalainen sopimussuhteinen toimihenkilö on, tai jos lapsi saa opetusta korkea-asteen oppilaitoksessa muussa kuin sopimussuhteisen toimihenkilön asemapaikan sijaintimaassa); tai ii) henkilölle, joka voi esittää perustelut sille, miksi hänen huollettavanaan oleva lapsi on ollut syytä ilmoittaa tietyllä kielellä työskentelevään oppilaitokseen, jota lapsi käy pakottavista pedagogisista syistä, joista esitetään asianmukainen näyttö; koulutuslisä on enintään kaksi kertaa huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän suuruinen, ja se maksetaan kuukausittain asianmukaisten todisteiden perusteella. Oikeus koulutuslisään alkaa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka aikana lapsi aloittaa jonkin i tai ii kohdassa mainituista oppilaitoksista, ja päättyy joko sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana lapsi päättää koulu- tai muut opintonsa, tai sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana hän täyttää 26 vuotta, sen mukaan kumpi ajankohta on aikaisempi.

a) Vammaisista huollettavana olevista lapsista tai henkilöistä maksettava lisä myönnetään ja maksetaan kuukausittain sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka pääasiallisesti ja pysyvästi huolehtii tällaisten vammaisten lasten tai henkilöiden elatuksesta. Tällaisen huollettavan lapsen tai henkilön on vastattava liitteessä III määriteltyjä periaatteita ja ehtoja.

b) Tämän lisän myöntämistä ja maksamista koskevat säännöt määritetään liitteessä IV.

a) Vuokralisä maksetaan kuukausittain palkkaluokkien B, C ja A 1 sopimussuhteisille toimihenkilöille, jotka asuvat vuokralaisena tai alivuokralaisena ja maksavat palkastaan vuokrana osan, joka ylittää tietyn kiinteän summan; tässä ei oteta lainkaan lukuun asuinmaassa vuokralaiselle kuuluvia, asumiseen liittyviä maksuja.

b) Lisän laskentatapa on liitteessä V.

c) Vuokralisää saavan sopimussuhteisen toimihenkilön on ilmoitettava heti tutkimuslaitokselle kaikista tilanteensa muutoksista, jotka voisivat muuttaa hänen oikeuttaan lisän saamiseen tai lisän määrää.

12 artikla

Sijaisuuskorvaus

Sopimussuhteinen toimihenkilö voidaan määrätä hoitamaan väliaikaisesti omaa palkkaluokkaansa ylempään palkkaluokkaan kuuluvaa tointa. Sopimussuhteinen toimihenkilö saa tällaisen väliaikaisen virkanimityksen toisen kuukauden alussa tasoituskorvauksen, joka on yhtä suuri kuin erotus hänen oman palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen palkan ja hänen väliaikaisesti hoitamansa viran palkkaluokan ensimmäisen tason mukaisen palkan välillä.

Tällainen väliaikainen nimitys voi kestää enintään vuoden, paitsi jos sen tarkoituksena on suoraan tai välillisesti korvata sopimussuhteinen toimihenkilö, joka on siirretty tilapäisesti muihin tehtäviin tai joka on pitkällä sairauslomalla.

13 artikla

Asettautumiskorvaus

a) Asettautumiskorvaus myönnetään sopimussuhteiselle toimihenkilölle, jonka tosiasiallinen ja vakituinen asuinpaikka ajankohtana, jona hänet nimitettiin vähintään vuodeksi tai siirrettiin vähintään vuodeksi toiseen työskentelypaikkaan, on yli 100 kilometrin päässä työskentelypaikasta, johon hänet on siirretty, ja joka voi asianmukaiset asiakirjat toimittamalla osoittaa ja vahvistaa muuttaneensa asuinpaikkaa voidakseen aloittaa tehtäviensä hoitamisen.

b) Asettautumiskorvaus myönnetään myös sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka täyttää a alakohdassa asetetut edellytykset mutta joka on otettu palvelukseen alle vuoden ajaksi ja jonka nimitystä tai peräkkäisiä nimityksiä jatketaan vuotta pitemmäksi ajaksi.

Niiden sopimussuhteisten toimihenkilöiden osalta, joilla ei ole oikeutta ulkomaankorvaukseen, korvauksen perusmäärä on yhden kuukauden peruspalkka enintään 2 000 euroon saakka (Bryssel) mukautettuna työskentelypaikan sijaintimaassa sovellettavalla ostovoimapariteetilla sen varmistamiseksi, että korvauksen määrät vastaavat toisiaan työskentelypaikan sijaintimaasta riippumatta palkkojen ja palkkioiden koordinointikomitean vahvistamien ja päivittämien taulukoiden mukaisesti.

Niiden sopimussuhteisten toimihenkilöiden osalta, joilla on oikeus ulkomaankorvaukseen, korvauksen perusmäärä on yhden kuukauden peruspalkka enintään 5 500 euroon saakka (Bryssel) mukautettuna työskentelypaikan sijaintimaassa sovellettavalla ostovoimapariteetilla sen varmistamiseksi, että korvauksen määrät vastaavat toisiaan työskentelypaikan sijaintimaasta riippumatta palkkojen ja palkkioiden koordinointikomitean vahvistamien ja päivittämien taulukoiden mukaisesti.

Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus perusmäärän korotukseen 20 prosentilla, jos hänellä on puoliso, tai jos puolisoa ei ole, ensimmäinen huollettava. Jokaisesta muusta huollettavasta hänellä on oikeus 10 prosentin korotukseen. Huollettavista maksettavat lisät eivät saa olla yli 100 prosenttia perusmäärästä.

Liikkumislisä myönnetään sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka siirtää tosiasiallisen ja vakituisen asuinpaikkansa yli 100 kilometrin päässä olevaan toiseen työskentelypaikkaan johtuen hänen siirrostaan vähintään vuodeksi. Lisän määrä on 75 prosenttia perusmäärästä.

a) Korvaus maksetaan, kun myöntämisehdot täyttävä sopimussuhteinen toimihenkilö aloittaa tehtäviensä hoitamisen tai siirretään toiseen työskentelypaikkaan.

b) Edellä 3 kohdassa tarkoitettu huollettavana olevista maksettava lisä lasketaan ja maksetaan sen jälkeen, kun on esitetty todisteet siitä, että jokainen korotukseen liittyvä henkilö on tosiasiallisesti ja vakituisesti asettunut asumaan sopimussuhteisen toimihenkilön kanssa työskentelypaikassa.

c) Sopimussuhteisen toimihenkilön, joka eroaa toimestaan hänen nimitystään tai siirtoaan toiseen työskentelypaikkaan seuraavan vuoden kuluessa, on maksettava korvaus takaisin suhteessa kahdestatoista kuukaudesta jäljellä olevaan aikaan.

d) Sopimussuhteisen toimihenkilön ei tarvitse maksaa korvausta takaisin, jos tutkimuslaitos irtisanoo hänen työsopimuksensa hänen nimitystään tai siirtoaan seuraavan vuoden kuluessa. Tätä säännöstä ei kuitenkaan sovelleta, jos asianomaisen toimihenkilön nimitys päättyy tutkimuslaitoksen kurinpitoseuraamuksen johdosta. Tällaisessa tapauksessa sopimussuhteisen toimihenkilön on maksettava korvaus kokonaisuudessaan takaisin.

e) Sopimussuhteisen toimihenkilön ei tarvitse maksaa asettautumiskorvausta tutkimuslaitokselle takaisin, jos tutkimuslaitos nimittää sopimussuhteisen toimihenkilön peräkkäin uudelleen hänen aiemman nimityksensä päättymisen jälkeen.

14 artikla

Pidätykset palkasta

Sisäinen vero on 40 prosenttia palkkaluokan ja -tason mukaisesta peruspalkasta. Veron määrä pidätetään kuukausittain ja mainitaan palkkalaskelmassa.

Sopimussuhteisen toimihenkilön palkasta vähennetään kuukausittain rinnasteisten järjestöjen sopimussuhteisiin toimihenkilöihin sovellettavan eläkejärjestelmän osalta hyväksytty ja tiettyä prosenttiosuutta nettoperuspalkasta vastaava eläkemaksu, joka tilitetään tutkimuslaitoksen eläkerahastoon.

a) Sopimussuhteisen toimihenkilön palkasta pidätetään kuukausittain sosiaaliturvamaksua varten 5,5 prosenttia peruspalkasta. Summa lisätään työnantajan osuuteen ja maksetaan paikallisen sosiaaliturvajärjestelmän (U.R.S.S.A.F) asianmukaiselle, maksut perivälle elimelle.

b) Poiketen siitä, mitä a alakohdassa säädetään, sopimussuhteinen toimihenkilö voi palvelukseen tullessaan tai tämän alakohdan soveltamisen alkaessa tämän alakohdan viimeisen kohdan mukaisesti valita liittymisen tutkimuslaitoksen sosiaaliturvajärjestelmään. Tutkimuslaitoksen sosiaaliturvajärjestelmä kattaa sairaanhoidon, työkyvyttömyys-/vammautumiskorvaukset ja henkivakuutuksen. Jos sopimussuhteinen toimihenkilö valitsee sellaisen liittymisen, hänen palkastaan pidätetään kuukausittain määrä sosiaaliturvaetuuksien osalta. Tämä kuukausittain pidätettävä määrä on yksi kolmasosa tutkimuslaitoksen sosiaaliturvajärjestelmään maksettavasta määrästä. Tutkimuslaitos maksaa loput kaksi kolmasosaa. Sopimussuhteisen toimihenkilön palkasta kuukausittain tehtävän vähennyksen prosenttiosuuden määrä vahvistetaan vuoden alussa seuraaviksi kahdeksitoista kuukaudeksi tutkimuslaitoksen ja järjestelmästä vastaavan vakuutusyhtiön välisellä sopimuksella. Sopimussuhteisen toimihenkilön palkasta pidätettävä määrä lisätään työnantajan osuuteen. Tätä alakohtaa sovelletaan kahdenvälisen sopimuksen, jonka ovat tehneet tutkimuslaitos ja sen täytäntöönpanon salliva toimivaltainen kansallinen viranomainen, voimaantulosta.

Liittymisen muuhun kuin tutkimuslaitoksen sosiaaliturvajärjestelmään valinneen sopimussuhteisen toimihenkilön palkasta pidätetään kuukausittain maksuosuus täydentävää vakuutusta varten. Prosenttiosuuden määrä vahvistetaan vuoden alussa seuraaviksi kahdeksitoista kuukaudeksi tutkimuslaitoksen ja järjestelmästä vastaavan vakuutusyhtiön välisellä sopimuksella. Nämä maksuosuudet ja työnantajan maksuosuus tilitetään vuoden lopussa vakuutuksesta vastaavalle vakuutusyhtiölle.

15 artikla

Palkkaennakko ja sen takaisinmaksu

1. Tutkimuslaitoksen hallinto- ja henkilöstöpäällikkö voi johtajan suostumuksella ja käytettävissä olevien varojen rajoissa myöntää korollista ennakkoa palkasta sopimussuhteiselle toimihenkilölle, jolla on odottamattomia henkilökohtaisia taloudellisia vaikeuksia.

2. Ennakon määrä saa olla enintään kolmen kuukauden nettoperuspalkka.

3. Nämä ennakot maksetaan takaisin pidättämällä ne kuukausittain palkasta; ennakot on maksettava takaisin enintään kahdentoista kuukauden määräajassa ennakon myöntämiskuukauden lopusta laskettuna.

IV LUKU

Muutto- ja matkakulut

16 artikla

Asettautuminen ja palveluksesta lähtö

1. Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus saada korvaus omista sekä talouteensa kuuluvien perheenjäsenten matkakuluista hänen entisestä asemapaikastaan tutkimuslaitoksen sijaintipaikkakunnalle.

2. Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on sama oikeus, kun hänen palvelussuhteensa tutkimuslaitoksessa lopullisesti päättyy ja hän palaa maahan, jossa hänellä oli asuinpaikka ennen tuloaan tutkimuslaitoksen palvelukseen, tai jos asianomainen toimihenkilö muuttaa toiseen maahan Euroopan talousalueella.

3. Korvaukset suoritetaan liitteessä VI olevan I jakson mukaisesti.

17 artikla

Muuttokulut

1. Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus saada korvaus muuttokuluista hänen entisestä asemapaikastaan tutkimuslaitoksen sijaintipaikkakunnalle.

Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on sama oikeus, kun hänen palvelussuhteensa tutkimuslaitoksessa lopullisesti päättyy ja hän palaa maahan, jossa hänellä oli asuinpaikka ennen tuloaan tutkimuslaitoksen palvelukseen, tai kun asianomainen toimihenkilö muuttaa toiseen maahan Euroopan talousalueella.

2. Sopimussuhteiselle toimihenkilölle korvataan hänen henkilökohtaisen irtaimistonsa siirtämisestä aiheutuvat kulut, lukuun ottamatta autoja, veneitä tai muita kulkuvälineitä.

Korvaus maksetaan asianomaiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle hänen esitettyään oikeaksi todistetun laskun jäljennöksen. Tutkimuslaitos voi suorittaa maksut suoraan muuttoyrityksen laskun perusteella.

Korvausten ehdot ja muut yksityiskohtaiset säännöt ovat liitteessä VI.

18 artikla

Työmatkat

Tutkimuslaitoksen sopimussuhteisella toimihenkilöllä, joka tekee johtajan määräyksestä työmatkan, on oikeus työmatkalla aiheutuneiden kulujen korvaamiseen.

Sopimussuhteiselle toimihenkilölle korvataan varsinaiset matkustuskulut sekä majoituskulut ja niihin liittyvät kulut sillä paikkakunnalla, jonne hänet lähetetään. Korvausten ehdot, taulukot ja yksityiskohtaiset säännöt ovat liitteessä VII.

V LUKU

Työajat ja lomat

19 artikla

Työajat

1. Sopimussuhteisen toimihenkilön tavanomainen työaika on 40 tuntia viikossa, ja työtunnit suoritetaan johtajan vahvistaman yleisen työajan mukaisesti.

2. Johtaja voi antaa luvan yksilölliseen työaikaan koko henkilöstölle tai asianomaisen toimihenkilön henkilökohtaisen tilanteen tai hänen työnsä erityisvaatimusten mukaisesti.

3. Jos johtaja katsoo poikkeuksellisten olosuhteiden sitä vaativan, joitakin sopimussuhteisia toimihenkilöitä voidaan pyytää tekemään työtä viikonloppuna tai yleisinä vapaapäivinä. Tässä tapauksessa tehdyistä tunneista saa korvauksena yhtä monta vapaatuntia.

20 artikla

Osa-aikatyö

1. Sopimussuhteinen toimihenkilö voi hakea lupaa työskennellä osa-aikaisesti. Työajan on oltava vähintään 50 prosenttia viikoittaisesta työajasta. Sopimussuhteisen toimihenkilön palkkaa ja oikeutta lomaan on vähennettävä osa-aikaisen työskentelyn koko ajalta määräsuhteen mukaisesti. Määräsuhteen mukaista vähennystä ei sovelleta kotitalouslisään, lapsesta ja muusta huollettavana olevasta henkilöstä maksettavaan lisään, vammaisesta lapsesta maksettavaan lisään ja koulutuslisään.

2. Eläkeoikeutta ja -maksuja vähennetään myös määräsuhteen mukaisesti. Sopimussuhteinen toimihenkilö voi kuitenkin hakemuksesta saada edelleen eläkeoikeuksia sillä edellytyksellä, että hän suorittaa sekä oman että työnantajan osuuden maksuista kokonaisuudessaan.

3. Johtaja voi myöntää 1 kohdassa tarkoitetun luvan osa-aikaiseen työhön, jos se on yksikön edun mukaista. Tutkimuslaitoksen on vastattava asianomaisen toimihenkilön hakemukseen kuukauden kuluessa.

4. Johtaja vahvistaa tämän artiklan täytäntöönpanosäännöt.

21 artikla

Yleiset vapaapäivät

Johtaja vahvistaa luettelon yleisistä vapaapäivistä ottaen huomioon asemapaikalla ja Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun yleisiä vapaapäiviä koskevan virallisen luettelon.

Näitä päiviä ei vähennetä sopimussuhteisen toimihenkilön vuosilomapäivistä.

Jos yksi tai useampi yleisistä vapaapäivistä osuu lauantaiksi tai sunnuntaiksi, johtaja voi päättää vastaavasta määrästä kompensoivaa vapaata.

22 artikla

Lomat

Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus 2,5 arkipäivän palkalliseen vuosilomaan palvelukuukautta kohti. Lomaoikeus lasketaan kalenterivuodeksi kerrallaan.

Jos sopimussuhteinen toimihenkilö ei ole voinut pitää kaikkia lomapäiviään 31 päivään joulukuuta mennessä, johtaja voi antaa luvan siirtää enintään 12 lomapäivää seuraavaan vuoteen. Jos näitä lomapäiviä ei ole pidetty seuraavana vuonna 31 päivään joulukuuta mennessä, ne menetetään.

Sopimussuhteisen toimihenkilön, joka haluaa pitää loman a alakohdan mukaisen lomaoikeutensa rajoissa, on saatava siihen etukäteen esimiehensä ja johtajan lupa.

Tutkimuslaitoksen hallinto pitää kirjaa lomapäivistä.

Menettelyohjeet ovat täytäntöönpanosäännöissä, jotka johtaja hyväksyy.

Sopimussuhteisen toimihenkilön palvelussuhteen päättyessä pitämättömät lomapäivät peruutetaan. Jos asianomainen toimihenkilö ei johtajan kirjallisen todistuksen mukaisesti ole yksikön ehdottomien tarpeiden vuoksi kuitenkaan voinut pitää kaikkia kertyneitä lomapäiviänsä, hänellä on oikeus saada korvauksena kolmaskymmenesosa kuukausittaisesta nettoperuspalkasta pitämätöntä lomapäivää kohden.

a) Johtaja voi sopimussuhteisen toimihenkilön pyynnöstä myöntää palkatonta lomaa perustelluissa ja poikkeuksellisissa henkilökohtaisissa olosuhteissa, jos se on yksikön edun mukaista. Pyyntöä ei voida tehdä, ennen kuin sopimussuhteisen toimihenkilön koeaika on päättynyt.

b) Palkattoman loman kokonaiskesto voi olla enintään vuosi. Sopimussuhteinen toimihenkilö ei saa palkattoman loman aikana harjoittaa minkäänlaista toimintaa, josta maksetaan korvaus.

c) Tämän palkattoman loman aikana sopimussuhteisella toimihenkilöllä ei ole oikeutta ikälisien kertymiseen tai mahdollisuutta ylennykseen; toimihenkilön jäsenyys 8 ja 14 artiklassa säädetyssä sosiaaliturvajärjestelmässä sekä järjestelmän mukainen riskien kattaminen keskeytetään.

Sopimussuhteinen toimihenkilö voi kuitenkin hakemuksesta, joka on esitettävä kuukauden kuluessa palkattoman loman alkamisesta, saada järjestelmän suojan edellyttäen, että hän suorittaa sekä oman että työnantajan osuuden maksuista kokonaisuudessaan.

Sopimussuhteinen toimihenkilö, joka voi osoittaa, ettei hänelle kerry eläkettä minkään muun eläkejärjestelmän mukaan, voi hakemuksesta saada edelleen eläkeoikeuksia sillä edellytyksellä, että hän suorittaa sekä oman että työnantajan osuuden maksuista kokonaisuudessaan.

Vuosiloman lisäksi myönnetään Erityislomia, kuten sairauslomaa, äitiyslomaa, isyyslomaa, vanhempainlomaa ja lomaa muiden erityisolosuhteiden vuoksi.

Menettelyohjeet ja näitä lomia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat liitteessä VIII.

23 artikla

Kotimaanloma

1. Ulkomaankorvausta saava sopimussuhteinen toimihenkilö voi kultakin kahden palvelusvuoden jaksolta saada kotimaanloman.

a) Kotimaanloma on kahdeksan työpäivää.

b) Kotimaanloma voidaan pitää aikaisintaan kuusi kuukautta ennen sitä koskevan ajanjakson päättymistä ja se on pidettävä viimeistään kuusi kuukautta sen jälkeen, kun sitä koskeva ajanjakso on kulunut umpeen, tai oikeuden menettää kyseisen kahden vuoden osalta. Ajankohta, jona kotimaanloma pidetään tiettyä kahden vuoden ajanjaksoa kohti, ei vaikuta ajankohtaan, johon mennessä seuraava kotimaanloma on pidettävä.

c) Jos molemmat puolisot tai rekisteröidyt kumppanit ovat työssä tutkimuslaitoksessa ja molemmilla on oikeus kotimaanlomaan, se myönnetään seuraavin ehdoin: i) jos molemmilla on koti samassa maassa, kummallakin on joka toinen vuosi oikeus tähän lomaan kyseisessä maassa; ii) jos molemmilla on koti eri maissa, kummallakin on oikeus tähän lomaan joka toinen vuosi omassa maassaan; iii) puolisoilla tai rekisteröidyillä kumppaneilla on heidän huollettavinaan olevien lasten osalta ja tarvittaessa lasten mukana matkustavien henkilöiden osalta oikeus vain yhteen lomaan kotimaassa joka toinen vuosi; jos vanhemmilla on koti eri maissa, loma voidaan pitää jommassakummassa maassa.

2. Sopimussuhteisella toimihenkilöllä, joka pitää kotimaanloman, on oikeus 18 artiklan mukaisin menettelyin saada korvaus omista ja lastensa edestakaisista matkakuluista, ja jos hän saa kotitalouslisää, puolisonsa tai rekisteröidyn kumppaninsa matkakuluista.

3. Sopimussuhteisella toimihenkilöllä, joka ei pidä kotimaanlomaa, ei ole oikeutta minkäänlaiseen korvaukseen.

4. Kotimaanloma myönnetään vain, jos

a) kyseinen henkilö sitoutuu kirjallisesti olemaan irtisanoutumatta tutkimuslaitoksesta kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun oikeutta kotimaanlomaan koskeva ajanjakso on päättynyt (riippumatta siitä, milloin hän tosiasiallisesti lomansa pitää);

b) lähin esimies todistaa, ettei hän todennäköisesti tarvitse asianomaisen toimihenkilön palveluksia 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna ajanjaksona.

Johtaja voi päättää poiketa tässä kohdassa mainituista säännöksistä, jos hän katsoo, että tämän kohdan tiukka soveltaminen olisi epäoikeudenmukaista kyseessä olevalle toimihenkilölle tai saattaisi hänet erityisiin vaikeuksiin.

VI LUKU

Arviointi ja yleneminen

24 artikla

Yleiset säännökset

1. Kaikkien sopimussuhteisten toimihenkilöiden työstä johtajaa lukuun ottamatta laaditaan arviointi kerran vuodessa, viimeistään 30 päivänä syyskuuta.

Arvioinnissa otetaan huomioon sopimussuhteisten toimihenkilöiden taso suhteessa toisiinsa ja se on viranomaiselle keino palkita asianomaista toimihenkilöä tai muussa tapauksessa osoittaa hänen työsuorituksensa puutteet tai heikkoudet työn parantamiseksi.

2. Arviointiperusteet laaditaan palkkaluokkien A, B ja C eri tehtävien ja velvollisuuksien mukaisesti.

Kunakin vuonna henkilöstölle annetaan luettelo tavoitteista ja perusteista, joiden pohjalta sen suoritusta arvioidaan.

Arvioinnista tehdään vuosittain yhteenveto arviointilomakkeelle, joka arkistoidaan asianomaista toimihenkilöä koskevaan henkilökansioon.

3. Mikäli arviointi osoittaa toimihenkilön työsuorituksen olevan epätyydyttävä, johtaja voi pyytää ylimääräisen väliarvioinnin laatimista kuuden kuukauden kuluttua.

25 artikla

Menettely

1. Johtaja nimeää ne sopimussuhteiset toimihenkilöt, joiden tehtävänä on esittää arvio kaikista tai joistakin alaisistaan.

2. Arvioinnista vastaava henkilö tapaa henkilökohtaisesti jokaisen sopimussuhteisen toimihenkilön, jonka arvioinnin hän laatii. Tätä arviointia voidaan täydentää korkeammalla tasolla tehtävällä toisella arvioinnilla. Sopimussuhteinen toimihenkilö tutustuu vuosittaiseen arviointiinsa ja allekirjoittaa arviointilomakkeen.

3. Vuosittainen arviointi on sisäiseen käyttöön tarkoitettu hallinnollinen asiakirja. Siitä ei voi valittaa mihinkään ulkopuoliseen elimeen.

4. Kun kaikki arviointilausunnot on annettu, johtaja ja hallinto- ja henkilöstöpäällikkö kokoontuvat päättämään mahdollisista ylennyksistä.

26 artikla

Arvioinnin vaikutukset ja seuraukset

1. Hyvä arviointiraportti on peruste etenemiselle korkeammalle palkkatasolle. Tällainen yleneminen tulee voimaan vuoden kuluttua sopimussuhteisen toimihenkilön sopimuksen tekopäivästä, tai jos sopimussuhteisen toimihenkilön sopimus on voimassa toistaiseksi, kahden vuoden kuluttua sopimuksen tekopäivästä.

2. Erityisen hyvän arviointiraportin saanut toimihenkilö voi edetä poikkeuksellisen nopeasti palkkatasosta toiseen tai jopa korkeampaan palkkaluokkaan, jos se on talousarvion rajoissa. Tällainen yleneminen tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta raportin antamista seuraavana vuonna, tai jos sopimussuhteisen toimihenkilön sopimus on voimassa toistaiseksi, 1 päivänä tammikuuta raportin antamista seuraavana toisena vuonna.

3. Kielteisen arvioinnin saanut sopimussuhteinen toimihenkilö voidaan pitää samalla palkkatasolla yhden ylimääräisen vuoden.

4. Kaksi kielteistä arviointia peräkkäisillä kerroilla saaneen toimihenkilön työsopimus voidaan jättää uusimatta tai irtisanoa.

VII LUKU

Kurinpitomenettely

27 artikla

1. Sopimussuhteiselle toimihenkilölle tai entiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka tahallisesti tai tuottamuksellisesti jättää täyttämättä henkilöstösääntöjen mukaiset velvollisuutensa, voidaan määrätä kurinpitoseuraamus.

2. Kun johtaja saa tietoonsa todisteita, jotka antavat aiheen olettaa, että on tapahtunut 1 kohdassa tarkoitettu velvollisuuksien täyttämättä jättäminen, hän voi aloittaa hallinnollisen tutkimuksen tarkistaakseen, onko tällainen velvollisuuksien täyttämättä jättäminen tapahtunut.

3. Hallinnollisia tutkimuksia sekä kurinpidollisia menettelyjä ja toimenpiteitä koskevat säännöt vahvistetaan liitteessä IX.

VIII LUKU

Muutoksenhaku ja valituslautakunta

28 artikla

1. Jokainen näissä henkilöstösäännöissä tarkoitettu henkilö voi toimittaa johtajalle pyynnön, jossa tätä pyydetään tekemään asianomaista henkilöä koskeva päätös näiden henkilöstösääntöjen kattamissa asioissa. Johtajan on ilmoitettava kyseiselle henkilölle perustellusta päätöksestään kahden kuukauden kuluessa pyynnön esittämispäivästä. Jos pyyntöön ei tämän määräajan kuluessa ole vastattu, pyynnön katsotaan tulleen hylätyksi hiljaisella päätöksellä ja pyynnön tehnyt henkilö voi tehdä hylkäämisestä valituksen seuraavien kohtien mukaisesti.

2. Jokainen henkilö, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, voi tehdä johtajalle valituksen asianomaista henkilöä vastaan kohdistetusta kielteisestä toimenpiteestä, joko johtajan tekemästä päätöksestä tai siitä, että tämä on jättänyt toteuttamatta henkilöstösäännöissä säädetyn toimenpiteen. Valitus on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa

— päivänä, jona toimenpide julkaistaan, jos kyse on yleisestä toimenpiteestä;

— päivänä, jona päätös annetaan asianomaiselle tiedoksi, ja joka tapauksessa viimeistään sinä päivänä, jolloin asianomainen sai tiedon asiasta, jos on kyse määrättyyn henkilöön kohdistuvasta toimenpiteestä; jos toimenpide kuitenkin kohdistuu myös toista henkilöä vastaan, määräaika tämän toisen henkilön osalta alkaa siitä päivästä, jolloin hän sai tiedon asiasta, ja joka tapauksessa viimeistään päivänä, jona päätös julkaistaan;

— vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivänä, jos valitus koskee 1 kohdassa säädettyä hiljaista päätöstä, jolla pyyntö katsotaan tulleen hylätyksi.

3. Johtajan on annettava asianomaiselle tiedoksi perusteltu päätöksensä kuukauden kuluessa valituksen esittämispäivästä. Jos valitukseen ei tämän määräajan kuluessa ole vastattu, valituksen katsotaan tulleen hylätyksi hiljaisella päätöksellä, johon voi hakea muutosta 5 kohdan mukaisesti.

Vastauksen ollessa kielteinen toimihenkilö voi pyytää sovittelua. Sovittelu ei ole pakollinen.

Sovittelija on asiaan perehtynyt riippumaton lainoppinut, jonka johtaja nimittää kolmeksi vuodeksi. Nimitys voidaan uusia.

Johtaja ja asianomainen henkilö toimittavat sovittelijalle kaikki sovittelijan asian tutkimisen kannalta tarpeellisiksi katsomat tiedot.

Sovittelija antaa ratkaisuehdotuksensa 15 päivän kuluessa siitä, kun sovittelija on saanut asian käsiteltäväkseen.

Sovittelijan ratkaisuehdotus ei sido johtajaa eikä asianomaista henkilöä.

Sovittelusta aiheutuvista kuluista vastaa tutkimuslaitos, jos johtaja kiistää ratkaisuehdotuksen. Jos asianomainen henkilö sen sijaan ei hyväksy ratkaisuehdotusta, hän korvaa 50 prosenttia kuluista.

Kun ensimmäinen muutoksenhakukeino (sisäinen hallinnollinen muutoksenhaku) on käytetty, asianomainen henkilö voi hakea muutosta tutkimuslaitoksen valituslautakunnalta.

Valituslautakunnan kokoonpano, tehtävät ja menettelyt esitetään liitteessä X.

a) Valituslautakunnan päätös on kummankin osapuolen osalta täytäntöönpanokelpoinen. Siitä ei voi valittaa.

b) Lautakunta voi julistaa kiistanalaisen päätöksen mitättömäksi tai vahvistaa sen.

c) Lautakunta voi lisäksi määrätä tutkimuslaitoksen korvaamaan asianomaiselle henkilölle aiheutuneet aineelliset vahingot siitä päivästä lähtien, jona mitättömäksi julistetun päätöksen vaikutus alkoi.

d) Lautakunta voi lisäksi määrätä tutkimuslaitoksen korvaamaan lautakunnan vahvistamissa rajoissa kantajan vaatimat perustellut kulut sekä kuultuina olleiden todistajien vaatimat matka- ja oleskelukulut. Kyseiset kulut lasketaan näiden henkilöstösääntöjen 18 artiklan ja liitteen VII säännösten mukaisesti.

IX LUKU

Eläkejärjestelmät

29 artikla

Sopimussuhteisiin toimihenkilöihin sovelletaan tutkimuslaitoksen eläkejärjestelmän sääntöjä ja ehtoja rinnasteisten järjestöjen eläkejärjestelmien sääntöjen mukaisesti. Tutkimuslaitoksen uutta eläkejärjestelmää sovelletaan 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen palvelukseen otettuihin sopimussuhteisiin toimihenkilöihin.

X LUKU

Tutkimuslaitoksen sopimussuhteisen toimihenkilön lähettäminen tilapäisesti muihin tehtäviin

30 artikla

Tilapäisesti muihin tehtäviin lähetetty sopimussuhteinen toimihenkilö on johtajan päätöksestä ja yksikön edun mukaisesti määrätty tilapäisesti hoitamaan tutkimuslaitoksen ulkopuolista tointa.

Yksikön edun mukaiseen tilapäiseen lähettämiseen muihin tehtäviin sovelletaan seuraavia sääntöjä:

a) johtaja päättää tilapäisestä lähettämisestä muihin tehtäviin kuultuaan asianomaista sopimussuhteista toimihenkilöä;

b) johtaja vahvistaa tilapäisen lähettämisen keston; ensimmäisen tilapäisen lähettämisen kesto on enintään kuusi kuukautta, ja se voidaan uusia enintään kuuden kuukauden pituiseksi ajaksi;

c) tilapäisesti muihin tehtäviin lähetetyllä sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus tasoituskorvaukseen, jos sen toimen kokonaispalkka, johon hänet on tilapäisesti lähetetty, on alhaisempi kuin hänen palkkaluokkansa ja -tasonsa mukainen palkka tutkimuslaitoksessa; hän on myös oikeutettu korvaukseen kaikista tilapäisestä lähettämisestä aiheutuvista lisäkuluista, jos ne on asianmukaisesti perusteltu;

d) mikäli tilapäistä lähettämistä muihin tehtäviin koskevassa sopimuksessa määrätään, että tutkimuslaitos maksaa sopimussuhteisen toimihenkilön palkan tilapäisen lähettämisen koko keston ajan, ja jos kyseisellä henkilöllä on oikeus ulkomaankorvaukseen ja tilapäisen lähettämisen johdosta hän saa myös päivärahaa toisesta lähteestä, ulkomaankorvauksen maksaminen lopetetaan;

e) tilapäisesti muihin tehtäviin lähetetty sopimussuhteinen toimihenkilö jatkaa maksujen maksamista eläkejärjestelmään palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen aktiivisesta palveluksesta tutkimuslaitoksessa maksettavan palkan perusteella;

f) tilapäisesti muihin tehtäviin lähetetty sopimussuhteinen toimihenkilö säilyttää toimensa, oikeutensa ikälisiin ja ylennyskelpoisuutensa;

g) tilapäisen muihin tehtäviin lähettämisen päättyessä sopimussuhteinen toimihenkilö palaa välittömästi aikaisemmin hoitamaansa toimeen, jos hänen työsopimuksensa on vielä voimassa.

III OSASTO

VÄLIAIKAISEEN HENKILÖSTÖÖN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

31 artikla

Yleiset säännökset

1. Väliaikaisen henkilöstön jäsenet ovat ylimääräisiä työntekijöitä, jotka on palkattu yleensä rajoitetuksi ajaksi. Heillä ei ole kansainvälisen henkilöstön asemaa.

2. Väliaikainen henkilöstö koostuu työntekijöistä, jotka hoitavat tutkimuslaitoksen talousarvioon liitettyyn henkilöstötaulukkoon sisältyviä väliaikaisia tehtäviä.

3. Jollei tämän osaston säännöksistä muuta johdu, johtaja vahvistaa väliaikaiseen henkilöstöön sovellettavat palvelussuhteen täytäntöönpanosäännöt, erityisesti

a) palvelukseen ottamista ja työsopimuksen irtisanomista koskevat yksityiskohtaiset säännöt;

b) lomat; ja

c) palkan.

4. Väliaikaista henkilöstöä koskevat I osaston säännökset sekä seuraavat II osaston säännökset:

— II luku: 5 artikla (Palveluksessaolon yläikäraja) ja 6 artikla (Lääkärintarkastukset);

— III luku: 8 artiklan 2 kohta, 14 artiklan 3 kohdan a alakohta (Sosiaalimaksut ja -etuudet) ja 15 artikla (Palkkaennakko ja sen takaisinmaksu);

— IV luku: 18 artikla (Työmatkat);

— V luku: 19 artikla (Työajat), 20 (Osa-aikatyö) ja 21 (Yleiset vapaapäivät);

— VII luku: 27 artikla (Kurinpitomenettely);

— VIII luku: 28 artikla (Muutoksenhaku ja valituslautakunta); ja

— kaikki näihin säännöksiin perustuvat toissijaiset säännöt.

32 artikla

Työsopimukset

Väliaikainen henkilöstö otetaan palvelukseen enintään 24 kuukaudeksi. Sekä tutkimuslaitos että väliaikainen työntekijä voivat irtisanoa työsopimuksen vähintään kuukauden irtisanomisajalla.

33 artikla

Palkka

1. Väliaikaisten työntekijöiden palkka määritellään sopimusteitse. Se koostuu nettokuukausipalkasta, johon ei kuulu muita korvauksia tai lisiä riippumatta asianomaisen sosiaalisesta tai perhetilanteesta.

2. Tästä kiinteästä palkasta pidätetään sosiaalimaksut, joita työntekijä maksaa joko täysin yksityisestä vakuutuksesta tai, siinä tapauksessa että hän kuuluu jo jonkin sairausvakuutusjärjestelmän piiriin, täydentävästä vakuutuksesta.

3. Koska väliaikaiset työntekijät eivät kuulu toimihenkilöiden eläkejärjestelmään, ei heidän palkastaan pidätetä eläkemaksuja tuohon järjestelmään.

34 artikla

Erityiset säännökset

Väliaikaiset työntekijät eivät voi vaatia korvausta asettautumiskuluistaan tai perheensä muuttokuluista.

Väliaikaisilla työntekijöillä on oikeus 2,5 päivän lomaan kutakin suoritettua palveluskuukautta kohti.

IV OSASTO

ASIANTUNTIJOIHIN JA HARJOITTELIJOIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

35 artikla

1. Asiantuntijat ja harjoittelijat ovat ulkopuolisen henkilöstön asemassa. Heitä koskevat näiden henkilöstösääntöjen I osaston säännökset, joihin he perehtyvät heti tehtävänsä aloittaessaan.

2. Asiantuntijoiden ja harjoittelijoiden palkka määritellään kokonaisuudessaan silloin, kun heidän työskentelynsä tutkimuslaitoksessa alkaa. Palkka maksetaan tutkimuslaitoksen johtajan määrittelemissä osissa riippuen niiden tutkimusten ja töiden valmistumisesta, joita suorittamaan kyseinen henkilöstö on pyydetty tai vastaanotettu.

3. Palkatuilla asiantuntijoilla on oikeus saada korvaus ainoastaan omista matkakuluistaan tutkimuslaitokseen saapuessaan ja sieltä lähtiessään.

V OSASTO

TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT

36 artikla

1. Henkilöstökomitea edustaa kaikkia 1 artiklassa määriteltyjä tutkimuslaitoksen työntekijöitä.

2. Henkilöstökomitean tavoitteena on

a) puolustaa tutkimuslaitoksen kaikkien työntekijöiden ammatillisia etuja;

b) tehdä ehdotuksia kaikkien työntekijöiden hyvinvoinnin lisäämiseksi;

c) laatia ehdotuksia henkilöstön sosiaalisen sekä kulttuuri- ja urheilutoiminnan edistämiseksi;

d) edustaa kaikkia työntekijöitä yhteyksissä muiden kansainvälisten järjestöjen henkilöstöyhdistyksiin.

3. Johtaja vahvistaa työntekijöitä kuultuaan tämän artiklan täytäntöönpanon ohjesäännöt.

LIITE I IRTISANOMISKORVAUS Viite: Henkilöstösääntöjen 7 artikla. Oikeus irtisanomiskorvaukseen. a) Irtisanomiskorvausta voidaan maksaa sopimussuhteiselle toimihenkilölle, jonka työsuhde päättyy jossain 7 artiklan 3 kohdan a alakohdan i–vi alakohdassa tarkoitetuista tapauksista. Irtisanomiskorvaus on eri asia kuin eroraha, joka vastaa ainoastaan laskettua eläkkeen määrää. b) Irtisanomiskorvausta ei makseta seuraavissa tapauksissa: i) sopimussuhteinen toimihenkilö on saanut saman tai ylemmän palkkaluokan toimen tutkimuslaitoksesta; ii) sopimussuhteinen toimihenkilö on saanut uuden työpaikan jostain muusta kansainvälisestä järjestöstä samassa maassa; iii) sopimussuhteinen toimihenkilö on voitu sijoittaa uudelleen palkalliseen työhön entisessä asemapaikassaan 30 päivän kuluessa siitä, kun tutkimuslaitos irtisanoi hänen työsopimuksensa; iv) sopimussuhteisen toimihenkilön työsopimus on päättynyt tämän omasta pyynnöstä tai hän ei ole hyväksynyt tarjousta työsopimuksen jatkamisesta; v) sopimussuhteisen toimihenkilön työsopimus on päättynyt, koska siinä saavutettiin näissä henkilöstösäännöissä säädetty enimmäiskesto; vi) sopimussuhteisen toimihenkilön työsopimus on irtisanottu kurinpitomenettelyn seurauksena. Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus irtisanomiskorvaukseen, joka on 100 prosenttia hänen nettokuukausipalkastaan kerrottuna tutkimuslaitoksen palveluksessa oltujen vuosien määrällä, kuitenkin siten että korvaus vastaa enimmillään 20 kuukauden palkkaa. Irtisanomiskorvausta ei voida maksaa useammalta kuukaudelta, kuin mitä sopimussuhteisella toimihenkilöllä on jäljellä näiden henkilöstösääntöjen 5 artiklan mukaisen ikärajan saavuttamiseen.

LIITE II ULKOMAANKORVAUS 1. Henkilöstösääntöjen 10 artiklassa tarkoitetuille sopimussuhteisille toimihenkilöille maksetaan kuukausittain ulkomaankorvausta. Ulkomaankorvauksen määrä lasketaan seuraavasti: a) sopimussuhteiset toimihenkilöt, jotka on otettu palvelukseen ennen näiden henkilöstösääntöjen voimaantuloa: i) sopimussuhteiset toimihenkilöt, joilla on oikeus kotitalouslisään: 18 prosenttia viitepalkasta kymmenen ensimmäisen palvelusvuoden ajan; ii) sopimussuhteiset toimihenkilöt, joilla ei ole oikeutta kotitalouslisään: 14 prosenttia viitepalkasta kymmenen ensimmäisen palvelusvuoden ajan; iii) huomioon otettava viitepalkka on sopimussuhteisen toimihenkilön palkkaluokan ensimmäisen tason perusnettopalkka. Yhdennen-, kahdennen- ja kolmannentoista palvelusvuoden aikana 14 ja 18 prosentin osuuksia vähennetään yhdellä prosenttiyksiköllä vuodessa 11 ja 15 prosenttiin, minkä jälkeen osuus säilyy kyseisellä tasolla; b) sopimussuhteiset toimihenkilöt, jotka on otettu palvelukseen näiden henkilöstösääntöjen voimaantulon jälkeen: i) ulkomaankorvauksen määrä on viiden ensimmäisen palvelusvuoden ajan 10 prosenttia peruspalkasta. Korvaus lasketaan palvelukseen ottamisen tai ylennyksen yhteydessä sovelletun palkkaluokan ensimmäisen tason mukaan, eikä siinä oteta huomioon sopimussuhteisen toimihenkilön peruspalkan mahdollista kasvua palkkaluokassa seuraavaan tasoon siirtymisen johdosta; sitä tarkistetaan samassa suhteessa ja samana päivänä kuin peruspalkkaa; ii) kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen palvelusvuoden aikana korvausta vähennetään kahdella prosenttiyksiköllä vuodessa, kunnes se on nolla kymmenentenä vuonna. Tänä aikana korvausta tarkistetaan samassa suhteessa ja samana päivänä kuin peruspalkkaa; iii) jos rinnasteisessa järjestössä tai rinnasteiseen järjestöön rinnastettavissa olevassa järjestössä työskennellyt virkamies aloittaa tehtävät tutkimuslaitoksessa tai jos toisen kansainvälisen järjestön virkamies tai kotimaansa hallinnossa tai puolustusvoimissa työskennellyt aloittaa tehtävät tutkimuslaitoksessa vaihtamatta maata, aikaisempi työskentely isäntämaassa otetaan huomioon sovellettaessa b alakohdan i ja ii alakohtaa; iv) jos sopimussuhteinen toimihenkilö siirretään tutkimuslaitoksen sisällä tai rinnasteisten järjestöjen välillä toiseen asemamaahan, jossa hän täyttää korvauksen myöntämisperusteet, korvauksen määrä ja aika, jona sitä maksetaan, palautetaan alkuperäisille tasoilleen, minkä jälkeen niihin sovelletaan b alakohdan i ja ii alakohdassa kuvattuja vähennyksiä; v) Pariskunnat Kun molemmat puolisot tai rekisteröidyt kumppanit työskentelevät samassa maassa, joka ei ole kummankaan tapauksessa vakinainen asuinpaikka, samassa rinnasteisessa järjestössä tai rinnasteiseen järjestöön rinnastettavissa olevassa järjestössä taikka kahdessa eri rinnasteisessa järjestössä tai rinnasteiseen järjestöön rinnastettavissa olevassa järjestössä, heillä on molemmilla oikeus ulkomaankorvaukseen, joka on 10 prosenttia tai se vähennysasteikon mukainen taso, joka vastaa kyseisen henkilön palvelusvuosien määrää.

LIITE III HUOLLETTAVANA OLEVAT LAPSET JA HENKILÖT 1. Huollettavana olevat lapset a) Sopimussuhteisen toimihenkilön tai hänen puolisonsa tai rekisteröidyn kumppaninsa avioliitossa syntynyt tai tunnustettu, avioliiton ulkopuolella syntynyt lapsi taikka ottolapsi katsotaan sopimussuhteisen toimihenkilön huollettavana olevaksi lapseksi, jos sopimussuhteinen toimihenkilö pääasiallisesti ja pysyvästi vastaa lapsen ylläpidosta ja kasvatuksesta. Sopimussuhteisen toimihenkilön lapsi, jonka huoltajana on eronnut tai asumuserossa oleva puoliso, katsotaan sopimussuhteisen toimihenkilön huollettavana olevaksi lapseksi, jos sopimussuhteinen toimihenkilö on ero- tai asumuseropäätöksen tai tällaiseen päätökseen liittyvän virallisen asiakirjan johdosta kansallisen lainsäädännön mukaan velvollinen maksamaan kyseisestä lapsesta elatusapua ja tosiasiassa tekee niin. b) Sopimussuhteisen toimihenkilön tai hänen puolisonsa tai rekisteröidyn kumppaninsa vammaisen lapsen katsotaan olevan sopimussuhteisen toimihenkilön huollettavana oleva lapsi lapsen iästä riippumatta, jos sopimussuhteinen toimihenkilö pääasiallisesti ja pysyvästi vastaa lapsen ylläpidosta ja hyvinvoinnista. c) Lapsen ei katsota olevan sopimussuhteisen toimihenkilön huollettavana — kun lapsi on täyttänyt 26 vuotta; — kun lapsi ennen 26 vuoden ikää saa henkilökohtaisesti palkkaa, tuloja tai palkkioita. 2. Muut huollettavana olevat henkilöt Sopimussuhteisen toimihenkilön huollettavana voi olla muu henkilö kuin 1 kohdassa tarkoitettu lapsi, seuraavin kumulatiivisin edellytyksin: — henkilö on, suoraan tai avioliiton kautta, ylenevän polven sukulainen tai sivusukulainen; — henkilö elää pysyvästi samassa taloudessa kuin sopimussuhteinen toimihenkilö tai hänen puolisonsa tai rekisteröity kumppaninsa tai on terveydellisistä syistä pysyvästi jossain erityisessä hoitolaitoksessa; ja — henkilöllä itsellään ei ole riittävästi varoja toimeentuloon.

LIITE IV HUOLLETTAVANA OLEVAT VAMMAISET 1. Vammaisena pidetään henkilöä, jolla on vamma tai sairaus, joka aiheuttaa lääketieteellisesti todistetun vakavan ja pysyvän vajaakuntoisuuden. Vamma tai sairaus edellyttää erityishoitoa tai erityisvalvontaa taikka erityisopetusta tai erityiskoulutusta. 2. Päätöksen korvauksen myöntämisestä tekee tutkimuslaitoksen johtaja kuultuaan johtajan tätä tarkoitusta varten perustamaa ad hoc -komiteaa, jossa on vähintään yksi lääkäri. Johtajan päätöksessä vahvistetaan ajanjakso, jolle korvaus myönnetään, jollei asiaa käsitellä uudelleen. 3. Henkilöstösäännöissä tarkoitettujen vammojen ja sairauksien määrittämisessä arviointiperusteena on fyysisiin tai psyykkisiin toimintoihin kohdistuvan vamman tai sairauden vakavuus ja kroonisuus. Vammaisina voidaan näin ollen pitää sellaisia huollettavina olevia henkilöitä, joilla on esimerkiksi — keskus- tai ääreishermoston vakava tai krooninen vamma tai sairaus, oli taudinsyy mikä tahansa, kuten aivotauti, lihastauti tai raajahalvaus; — vakava tuki- ja liikuntaelinvamma; — vakava aistivamma; — krooninen ja työkyvyn heikkenemisen aiheuttava mielisairaus. Toisessa alakohdassa oleva luettelo on vain ohjeellinen eikä sitä pidetä tyhjentävänä. Sitä ei voida pitää arviointiperusteena toiminnan vajavuuden tai vammaisuuden astetta arvioitaessa. 4. Korvaus on yhtä suuri kuin huollettavasta lapsesta maksettava lisä, ja se maksetaan sen ohella. 5. Jos sopimussuhteinen toimihenkilö kykenee esittämään asianmukaiset todisteet siitä, että hänen huollettavanaan oleva vammainen lapsi tarvitsee välttämättä asianmukaisesti perusteluja ad hoc -opetusjärjestelyjä, voidaan korvauksen määrää lisätä enintään kaksinkertaiseksi siitä, mitä huollettavasta lapsesta maksetaan, ja se maksetaan kuukausittain. Tällaisessa tapauksessa oikeus korotettuun korvaukseen alkaa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona välttämättömät ad hoc -opetusjärjestelyt käynnistyvät, ja päättyy joko sen kuukauden viimeisenä päivänä, jona kyseiset järjestelyt päättyvät, tai sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana lapsi täyttää 26 vuotta, sen mukaan kumpi ajankohta on aikaisempi.

LIITE V ASUMISKORVAUS 1. Asumiskorvauksen määrä on yhtä suuri kuin osuus erotuksesta sopimussuhteisen toimihenkilön maksaman todellisen vuokran, josta on vähennetty henkilöstösääntöjen 11 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitetut kulut, ja kiinteän määrän välillä, joka on a) 15 prosenttia nettoperuspalkasta toimihenkilöille, joiden palkkaluokka on C tai B palkkaluokka B.4 mukaan lukien; b) 20 prosenttia nettoperuspalkasta toimihenkilöille, joiden palkkaluokka on B.5 tai B.6; c) 22 prosenttia nettoperuspalkasta toimihenkilöille, joiden palkkaluokka on A.1. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu osuus on määrältään a) 50 prosenttia naimattomille toimihenkilöille ja naimisissa oleville toimihenkilöille, joilla ei ole huollettavia; b) 55 prosenttia toimihenkilöille, joilla on yksi henkilö huollettavanaan; c) 60 prosenttia toimihenkilöille, joilla on kaksi tai useampia henkilöitä huollettavanaan. 3. Asumiskorvauksen enimmäismäärä on a) 10 prosenttia asianomaisen nettoperuspalkasta palkkaluokissa C – B.4; b) 15 prosenttia asianomaisen perusnettopalkasta palkkaluokissa B.5, B.6 ja A.1.

LIITE VI MATKA- JA MUUTTOKULUT I jakso Sopimussuhteisen toimihenkilön ja hänen perheensä matkakulut asuin- ja työskentelypaikan välillä 1. Sopimussuhteisen toimihenkilöllä, jonka asuinpaikka on yli 100 kilometrin päässä työskentelypaikasta, on henkilöstösääntöjen 16 artiklan säännösten mukaisesti oikeus saada korvaus todellisista matkakuluista a) palvelukseen tullessaan matkasta asuinpaikan ja työskentelypaikan välillä; b) siirtyessään työskentelypaikasta, jonne hänet on otettu palvelukseen, toiseen työskentelypaikkaan, joka on yli 100 kilometrin päässä; c) palvelussuhteen päättyessä — joko matkasta työskentelypaikasta paikkakunnalle, jolla toimihenkilö asui tullessaan palvelukseen; — tai matkasta työskentelypaikasta muuhun kuin ensimmäisessä luetelmakohdassa mainittuun asuinpaikkaan edellyttäen, että kyseinen paikka on Euroopan talousalueella tai, jos se on muualla, että korvattavat kulut eivät ole suuremmat. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua matkakulujen korvausta ei makseta ollenkaan tai se maksetaan osittaisena seuraavissa tapauksissa: a) jos oikeus korvaukseen ei ollut syntynyt hetkellä, jona sopimussuhteinen toimihenkilö tuli palvelukseen; b) jos kulut on maksanut kokonaan tai osittain jokin hallitus tai viranomainen; c) palvelussuhteen päättyessä, jos matkaa ei ole tehty kolmen kuukauden kuluessa palvelussuhteen päättymispäivästä tai jos korvaushakemusta ei ole toimitettu hallinnolle 30 päivän kuluessa matkasta; d) palvelussuhteen päättyessä, jos asianomainen on eronnut palveluksesta, ennen kuin 12 kuukautta tutkimuslaitoksen palveluksessa on tullut täyteen. 3. Sopimussuhteisella toimihenkilöllä, joka täyttää 1 ja 2 kohdan vaatimukset ja joka saa kotitalouslisää, on lisäksi oikeus saada a) korvaus todellisista matkakuluista puolisonsa tai rekisteröidyn kumppaninsa ja huollettavina olevien lastensa osalta, kun viimeksi mainitut ovat muuttaneet sopimussuhteisen toimihenkilön luo tämän työskentelypaikkaan; b) korvaus todellisista matkakuluista puolisonsa tai rekisteröidyn kumppaninsa ja huollettavina olevien lastensa osalta heidän siirtyessään työskentelypaikasta toiseen työskentelypaikkaan, joka on yli 100 kilometrin päässä, ja jos siirto on voimassa toistaiseksi ja kestää yli kaksi kuukautta; c) korvaus todellisista matkakuluista puolisonsa tai rekisteröidyn kumppaninsa ja huollettavina olevien lastensa osalta palvelussuhteen päättyessä sillä varauksella, että korvaus voidaan evätä, jos sopimussuhteinen toimihenkilö eroaa palveluksesta, ennen kuin 12 kuukautta tutkimuslaitoksen palveluksessa on tullut täyteen. 4. Puoliso, rekisteröity kumppani ja huollettavana olevat lapset tai liitteissä III ja IV tarkoitetut huollettavana olevat henkilöt rinnastetaan toimihenkilöihin, joilla on sama palkkaluokka kuin asianomaisella. II jakso Muuttokulut 1. Sopimussuhteisella toimihenkilöllä, jonka asuinpaikka on yli 100 kilometrin päässä työskentelypaikasta, on oikeus saada korvaus henkilökohtaisen irtaimistonsa todellisista muuttokuluista seuraavissa tapauksissa: a) palvelukseen tullessaan; b) siirtyessään toistaiseksi ja yli kahdeksi kuukaudeksi työskentelypaikasta toiseen työskentelypaikkaan, joka on yli 100 kilometrin päässä; c) palvelussuhteen päättyessä sillä varauksella, että korvaus voidaan evätä, jos sopimussuhteinen toimihenkilö eroaa palveluksesta, ennen kuin 12 kuukautta tutkimuslaitoksen palveluksessa on tullut täyteen. 2. Korvaus kattaa henkilökohtaisen irtaimiston kuljetuskustannukset pakkaamiskustannukset mukaan lukien sekä tavalliset riskit kuten rikkoutumisen, varkauden tai tulipalon kattavan vakuutuksen kustannukset. Jotta sopimussuhteinen toimihenkilö voi vaatia kustannusten korvaamista tämän jakson säännösten perusteella, hänen on annettava hallintopäällikön ennalta hyväksyttäväksi vähintään kaksi kustannusarviota. Kustannusarvioissa on oltava sama kilomäärä tai kuutiotilavuus ja sama etäisyys. Jos henkilöstö- ja hallintopäällikkö katsoo kustannusarviot liian suuriksi, hän voi pyytää kustannusarvioita muilta muuttofirmoilta. Korvaus myönnetään alimman tarjouksen perusteella. 3. Sopimussuhteinen toimihenkilö voi hakea tässä jaksossa säädettyä korvausta vain, jos kyseisiä kuluja ei korvata jonkin hallituksen tai viranomaisen toimesta.

LIITE VII VIRKAMATKAKULUT Tutkimuslaitoksen asioissa matkamääräyksellä matkustavalla sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus matkakulujensa täysimääräiseen korvaukseen ja päivärahaan, joka kattaa oleskelukustannukset työskentelypaikan ulkopuolella, henkilöstösääntöjen 18 artiklan säännösten nojalla. I jakso Kulkuneuvot 1. Sopimussuhteisten toimihenkilöiden virkamatkat tehdään halvinta kulkuneuvoa käyttäen, jollei tässä jaksossa ole tästä poikkeavia säännöksiä. 2. Lentokonetta ja junaa pidetään yleisinä kulkuneuvoina. Johtaja voi kuitenkin antaa virkamatkalla olevalle sopimussuhteiselle toimihenkilölle luvan käyttää omaa tai virka-autoa. Ilman johtajan erityistä lupaa kaikki lentomatkat tehdään turistiluokassa tai vastaavassa. Toimihenkilöt, joiden palkkaluokka on A, matkustavat rautateiden ensimmäisessä luokassa. Palkkaluokkien B ja C toimihenkilöt matkustavat rautateiden toisessa luokassa. 3. Sopimussuhteiselle toimihenkilölle voidaan antaa lupa käyttää omaa autoa, jos se on tutkimuslaitoksen etujen mukaista. Tässä tapauksessa hänellä on oikeus kilometrikorvaukseen, joka lasketaan lyhimmän ajoreitin perusteella. Korvaus lasketaan siinä maassa sovellettavan taksan mukaan, jossa sopimussuhteisen toimihenkilön työskentelypaikka sijaitsee, riippumatta maasta tai maista, joihin virkamatka tehdään. Maanteitse tehdystä matkasta maksettu kokonaismäärä ei voi ylittää määrää, jonka tutkimuslaitos muuten olisi joutunut maksamaan. Johtaja voi päättää ulottaa tämän jakson säännökset koskemaan väliaikaista henkilöstöä. II jakso Virkamatkalla olevan sopimussuhteisen toimihenkilön päiväraha 1. Tutkimuslaitoksen virkamatkalla olevalla sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus päivärahaan, jonka määrän johtokunta vahvistaa vuosittain palkkojen ja palkkioiden koordinointikomitean ehdotuksesta. 2. Päiväraha lasketaan seuraavasti: a) jos virkamatkaan kuuluu hotellimajoitus asianomaiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksetaan kokopäiväraha sen jälkeen, kun hän on toimittanut vastaavan laskun; b) jos virkamatkaan ei kuulu hotellimajoitusta päivärahaa ei makseta alle neljän tunnin ajalta; ja kun virkamatka kestää vähintään neljä mutta alle kahdeksan tuntia, sopimussuhteinen toimihenkilö saa 25 prosenttia kokopäivärahasta. Kun virkamatka kestää vähintään kahdeksan mutta alle 24 tuntia, sopimussuhteinen toimihenkilö saa 50 prosenttia kokopäivärahasta. Täyden 24 tunnin jakson ylittäviä osia kohdellaan vastaavasti; c) työskentelypaikassa tai työskentelypaikkojen välillä tehtävistä virkamatkoista ei makseta päivärahaa. Näissä tapauksissa kuljetuskustannukset, kuten pysäköintimaksut, julkisen liikenteen matkaliput, korvataan maksutositteita vastaan; d) rautatieasemalle tai lentokentälle siirtymiseen kuluneen ajan ottamiseksi huomioon todelliseen matkustusaikaan lisätään päivärahalaskelmia varten nimellinen aika. 3. Alennetut päivärahat Päivärahaa alennetaan a) ruokailujen tai yömajoituksen sisältyessä matkaan 15 prosentilla jokaisesta ateriasta ja 50 prosentilla yömajoituksesta; b) kolmella kymmenesosalla, jos toimihenkilö matkustaa laivalla yöllä lepopaikalla tai hytissä, rautateitse tai lentoteitse, matkan keston osalta; c) kolmella neljäsosalla, jos majoituksesta paikan päällä huolehtii tutkimuslaitoksen ulkopuolinen laitos. 4. Erilliskorvaukset Päivärahan on tarkoitus kattaa sopimussuhteisen toimihenkilön kaikki mahdolliset kustannukset virkamatkalla lukuun ottamatta jäljempänä esitettyjä kuluja, joista voi saada erilliskorvauksen: a) viisumin hankkimisesta ja muista virkamatkan aiheuttamista samankaltaisista kuluista suoritetut maksut; b) ylimääräisen matkatavaran kuljetusmaksut tutkimuslaitoksen johtajan nimenomaisella suostumuksella; c) virkatehtävien hoitamiseen liittyvät asianmukaisesti perustellut viestintäkulut, kuten internet-, posti- ja puhelinmaksut; d) toimihenkilölle aiheutuvat vastaanottokulut; e) taksikulut tositteita vastaan edellyttäen, että johtajalta on saatu lupa ennakkoon. Johtaja vahvistaa näiden säännösten täytäntöönpanosäännöt.

LIITE VIII SAIRAUSLOMAT, ÄITIYSLOMAT, ISYYSLOMAT, VANHEMPAINLOMAT JA MUUT ERITYISLOMAT 1. Sairaudesta johtuvat poissaolot ja lomat a) Sopimussuhteisen toimihenkilön, joka on poissa yli kolme peräkkäistä päivää sairauden tai tapaturman takia, on toimitettava lääkärintodistus kolmen päivän kuluessa poissaolon alkamisesta. b) Sairaudesta tai tapaturmasta johtuvat poissaolot, joiden kesto on enintään kolme päivää ja joista ei ole esitetty lääkärintodistusta, voivat johtaa sopimussuhteisen toimihenkilön ansaitseman vuosiloman lyhentämiseen vastaavalla määrällä päiviä, mikäli poissaolot ylittävät yhdeksän työpäivää saman kalenterivuoden aikana, tai jos sopimussuhteinen toimihenkilö on jo käyttänyt koko vuosilomaoikeutensa, vastaavaan palkanpidätykseen. c) Sairauden tai tapaturman takia poissaolevalla sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus sairauslomaan sekä täyteen palkkaan ja korvauksiin korkeintaan 13 peräkkäiseltä viikolta, jos lääkärintodistus on toimitettu. d) Sopimussuhteinen toimihenkilö voidaan pyytää henkilöstösääntöjen 6 artiklan 4 kohdan mukaiseen lääkärintarkastukseen yli 13 peräkkäistä viikkoa jatkuneen sairaudesta tai tapaturmasta johtuvan poissaolon tai usein toistuvien lyhyiden sairauspoissaolojen vuoksi. e) Tutkimuslaitos voi milloin tahansa sopimussuhteisen toimihenkilön sairausloman aikana pyytää riippumatonta lääkärikeskusta suorittamaan lääkärintarkastuksen. 2. Tartuntataudit, rokotukset ja tapaturmat a) Sopimussuhteisen toimihenkilön, joka on saanut tartuntataudin, on pysyttävä poissa työpaikalta ja ilmoitettava taudista välittömästi hallinto- ja henkilöstöpäällikölle. Jos tartuntatauti puhkeaa sopimussuhteisen toimihenkilön perheessä tai tämän läheisissä, toimihenkilön on ilmoitettava asiasta välittömästi hallinto- ja henkilöstöpäällikölle ja noudatettava tämän mahdollisesti antamia terveysohjeita. Jokaisella sopimussuhteisella toimihenkilöllä, joka on ollut yhteydessä tartuntataudin kantajaan ja tästä syystä pakotettu olemaan poissa työstä, on oikeus täyteen palkkaan. Tämä poissaolo ei lyhennä sairaus- tai vuosilomaa. b) Sopimussuhteisen toimihenkilön on otettava tarpeellisiksi katsotut ennalta ehkäisevät rokotukset. c) Sopimussuhteisen toimihenkilön on ilmoitettava mahdollisimman pian hallinto- ja henkilöstöpäällikölle työpaikalla tai sen ulkopuolella sattuneesta tapaturmasta, vaikka se tapahtumahetkellä vaikuttaisikin vaarattomalta, mahdollisine todistajien nimineen ja osoitteineen. 3. Erityisloma, vihkiloma, äitiysloma, isyysloma ja vanhempainloma a) Tutkimuslaitoksen johtaja voi poikkeuksellisista tai kiireellisistä henkilökohtaisista syistä myöntää erityisloman täydellä tai osapalkalla, jos loman kesto ei ylitä kymmentä työpäivää, tai palkattoman loman. b) Sopimussuhteisen toimihenkilön avioituessa hänelle myönnetään viiden päivän erityisloma täydellä palkalla. c) Sopimussuhteiselle toimihenkilölle myönnetään viiden päivän erityisloma täydellä palkalla hänen puolisonsa tai suoraan alenevaa tai ylenevää polvea olevan sukulaisen kuollessa. d) Sopimussuhteiselle toimihenkilölle myönnetään äitiysloma täydellä palkalla hänen esittäessään asianmukaisen lääkärintodistuksen. Äitiysloma ei lyhennä sairaus- tai vuosilomaa. Äitiysloma on 16 viikkoa. Loma saa alkaa aikaisintaan kuusi viikkoa ennen lääkärintodistuksessa ilmoitettua synnytyksen arvioitua päivämäärää ja päättyy aikaisintaan 10 ja viimeistään 16 viikkoa synnytyksen jälkeen. Jos lapsia syntyy kaksi tai useampia tai jos kyseessä on ennenaikainen synnytys tai jos syntynyt lapsi on vammainen, loman pituus on 20 viikkoa. Tätä säännöstä sovellettaessa ennenaikaisella synnytyksellä tarkoitetaan synnytystä, joka tapahtuu ennen 34. raskausviikon päättymistä. e) Naispuoliselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka ottaa alle 18-vuotiaan ottolapsen, myönnetään äitiysloma täydellä palkalla. Äitiysloma ei lyhennä sairaus- tai vuosilomaa. Äitiysloma on 16 viikkoa ja alkaa siitä päivästä, jolloin lapsi saapuu uuteen kotiinsa. Jos ottolapsia otetaan kaksi tai useampia tai jos lapseksiotettu lapsi on vammainen, äitiysloman pituus on 20 viikkoa. f) Isyysloma Miespuoliselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle myönnetään 10 työpäivän isyysloma täydellä palkalla lapsen syntymän tai lapseksiottamisen yhteydessä, jos lapsen katsotaan olevan hänen huollettavanaan (määritelty henkilöstösääntöjen 11 artiklan 2 kohdassa), ja lapseksiottamisen osalta, jos lapsi on alle 18-vuotias. Jos lapsia syntyy kaksi tai useampia tai jos syntynyt lapsi on vammainen, isyysloman pituus on 12 työpäivää. Isyysloma alkaa synnytyspäivästä tai siitä päivästä, jolloin lapsi saapuu uuteen kotiinsa, mutta sitä voidaan siirtää, jos lapsi joutuu jäämään sairaalahoitoon. g) Vanhempainloma tai perheloma Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus kunkin lapsen osalta enintään kahden kuukauden pituiseen vanhempainlomaan ilman peruspalkkaa, ja se on pidettävä lapsen syntymää tai lapseksiottamista seuraavien 12 kuukauden kuluessa. Loma voidaan pitää vähintään kuukauden pituisissa erissä. Sopimussuhteinen toimihenkilö kuuluu vanhempainlomansa aikana edelleen sosiaaliturvajärjestelmään. Hänelle kertyy edelleen vanhuuseläkettä, ja hän säilyttää oikeutensa lapsesta ja muusta huollettavana olevasta henkilöstä maksettavaan lisään ja koulutuslisään. Hän säilyttää myös virkansa, oikeutensa ikälisien kertymiseen ja mahdollisuutensa ylennykseen. Vanhempainlomansa aikana sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus 800 euron lisään kuukaudessa; hän ei saa harjoittaa mitään muuta ansiotoimintaa. Tutkimuslaitos maksaa sosiaaliturvamaksun kokonaisuudessaan. h) Sopimussuhteisella toimihenkilöllä, joka kutsutaan asepalvelukseen koulutusjaksoa varten, on oikeus enintään kahden viikon palkalliseen erityislomaan kerran vuodessa tai neljän viikon palkalliseen erityislomaan joka toinen vuosi. Edellä mainitut enimmäispituudet ylittävä asepalvelusaika vähennetään sopimussuhteisen toimihenkilön vuosilomasta. Jos sopimussuhteinen toimihenkilö saa kansalliselta viranomaiselta rahallisen korvauksen asepalveluksen suorittamisesta, korvauksen määrä vähennetään hänen palkastaan.

LIITE IX HALLINNOLLISIA TUTKIMUKSIA SEKÄ KURINPITOMENETTELYJÄ JA TOIMENPITEITÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT 1 jakso Yleiset säännökset 1 artikla 1. Kun sisäisessä tutkimuksessa käy ilmi, että sopimussuhteinen toimihenkilö tai entinen sopimussuhteinen toimihenkilö on mahdollisesti jättänyt täyttämättä henkilöstösääntöjen mukaiset velvollisuutensa, hänelle on viipymättä ilmoitettava asiasta, jollei tästä aiheudu haittaa tutkimukselle. Missään tapauksessa ei tutkimuksen päättymisen jälkeen saa tehdä päätelmiä, joissa mainittaisiin sopimussuhteisen toimihenkilön nimi, ennen kuin hänelle on annettu mahdollisuus antaa lausuntonsa kaikista häntä itseään koskevista seikoista. Päätelmissä on viitattava tähän lausuntoon. 2. Jos tutkimus edellyttää ehdotonta salassapitoa ja kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvien tutkimusmenettelyjen aloittamista, velvoitetta pyytää lausuntoa sopimussuhteiselta toimihenkilöltä voidaan lykätä johtajan suostumuksella. Näissä tapauksissa minkäänlaista kurinpitomenettelyä ei voida aloittaa, ennen kuin sopimussuhteinen toimihenkilö on voinut antaa lausuntonsa. 3. Jos syytösten kohteena olevaa sopimussuhteista toimihenkilöä vastaan ei sisäisen tutkimuksen perusteella voida käynnistää kurinpitomenettelyä, kyseinen tutkimus päätetään ilman seurauksia johtajan päätöksellä, ja tämä ilmoittaa asiasta sopimussuhteiselle toimihenkilölle kirjallisesti. Sopimussuhteinen toimihenkilö voi pyytää tämän päätöksen sisällyttämistä henkilökansioonsa. 4. Johtaja ilmoittaa kyseiselle henkilölle tutkimuksen päättymisestä ja toimittaa hänelle tutkimusraportin päätelmät. 2 artikla 1. Johtaja voi tutkimusraportin perusteella, toimitettuaan asianomaiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle kaiken näytön asiassa ja kuultuaan kyseistä henkilöä a) päättää, että asianomaista sopimussuhteista toimihenkilöä vastaan ei voida käynnistää kurinpitomenettelyä, missä tapauksessa toimihenkilölle ilmoitetaan asiasta kirjallisesti; tai b) päättää siinäkin tapauksessa, että sopimussuhteinen toimihenkilö on tai on ilmeisesti jättänyt täyttämättä henkilöstösääntöjen mukaiset velvollisuutensa, ettei kurinpitoseuraamuksia määrätä, ja antaa sopimussuhteiselle toimihenkilölle tarvittaessa suullisen huomautuksen; tai c) kun velvollisuudet on jätetty täyttämättä, henkilöstösääntöjen 27 artiklan mukaisesti i) päättää aloittaa tämän liitteen 4 jaksossa säädetyn kurinpitomenettelyn; tai ii) päättää aloittaa kurinpitomenettelyn kurinpitolautakunnassa. 3 artikla Jos sopimussuhteista toimihenkilöä ei voida tämän liitteen säännösten mukaisesti kuulla objektiivisista syistä johtuen, häntä voidaan pyytää esittämään huomautuksensa kirjallisesti tai valtuuttamaan valitsemansa henkilö edustamaan itseään. 2 jakso Kurinpitolautakunta 4 artikla 1. Perustetaan kurinpitolautakunta, jonka jäsenet voidaan valita tutkimuslaitoksen tai Euroopan unionin toimielimen henkilöstöstä. 2. Kurinpitolautakuntaan kuuluu puheenjohtaja ja kaksi varsinaista jäsentä, jotka voidaan korvata varajäsenillä. 5 artikla 1. Johtaja ja henkilöstösääntöjen 36 artiklassa tarkoitettu henkilöstökomitea nimittävät kumpikin samanaikaisesti yhden varsinaisen jäsenen ja yhden varajäsenen. Jos henkilöstökomitea ei jostain syystä ole nimittänyt varsinaista jäsentä eikä varajäsentä, johtaja voi nimittää väliaikaiset jäsenet heidän tilalleen siksi aikaa, kunnes nimittäminen tapahtuu. 2. Puheenjohtajana toimii tutkimuslaitoksen johtokunnan puheenjohtaja. Johtaja nimittää varapuheenjohtajan. 3. Puheenjohtaja, jäsenet ja varajäsenet nimitetään kolmeksi vuodeksi. Tutkimuslaitos voi kuitenkin nimittää jäsenet ja varajäsenet lyhyemmäksi ajaksi, kuitenkin vähintään vuodeksi. 4. Asianomainen sopimussuhteinen toimihenkilö saa viiden päivän kuluessa kurinpitolautakunnan muodostamisesta jäävätä yhden kurinpitolautakunnan jäsenen. Johtaja saa myös jäävätä yhden lautakunnan jäsenen. Kurinpitolautakunnan jäsenet voivat samassa määräajassa pyytää, että heidät vapautetaan tehtävästä perustellusta syystä, ja eturistiriitatilanteessa heidän on luovuttava kurinpitolautakunnan jäsenyydestä. 6 artikla 1. Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja ja jäsenet hoitavat tehtävänsä täysin riippumattomina. 2. Kurinpitolautakunnan neuvottelut ja asioiden käsittely ovat salaisia. 3 jakso Kurinpitoseuraamukset 7 artikla 1. Johtaja voi määrätä jonkin seuraavista kurinpitoseuraamuksista: a) kirjallinen huomautus; b) varoitus; c) ikälisien kertymisen keskeyttäminen vähintään yhden ja enintään 23 kuukauden ajaksi; d) ikälisien alentaminen; e) toimesta erottaminen, joka merkitsee sopimuksen irtisanomista ja mahdollisesti työnmenettämiskorvauksen pidättämistä kokonaan tai osittain. 2. Kun sopimussuhteinen toimihenkilö saa vanhuuseläkettä tai työkyvyttömyyskorvausta, johtaja voi päättää pidättää osan eläkkeestä tai työkyvyttömyyskorvauksesta tietyksi ajaksi; tämän seuraamuksen vaikutukset eivät ulotu sopimussuhteisen toimihenkilön huollettavana oleviin henkilöihin. Sopimussuhteisen toimihenkilön tulot eivät kuitenkaan voi olla pienemmät kuin palkkaluokan C.1 ensimmäisellä tasolla olevan sopimussuhteisen toimihenkilön peruspalkkaa vastaava vähimmäistoimeentulo, jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä. 3. Yksi virhe voi johtaa vain yhteen kurinpitoseuraamukseen. 8 artikla Kurinpitoseuraamusten ankaruuden on oltava suhteessa tehdyn virheen vakavuuteen. Virheen vakavuutta määriteltäessä ja kurinpitoseuraamuksesta päätettäessä on otettava erityisesti huomioon a) virheen laatu ja olosuhteet, joissa se tapahtui; b) tutkimuslaitoksen luotettavuudelle, maineelle ja eduille virheestä koituneen haitan suuruus; c) missä määrin virhe johtui tahallisuudesta tai laiminlyönnistä; d) syyt sopimussuhteisen toimihenkilön tekemään virheeseen; e) sopimussuhteisen toimihenkilön palkkaluokka ja virkaikä; f) sopimussuhteisen toimihenkilön henkilökohtaisen vastuun määrä; g) sopimussuhteisen toimihenkilön tehtävien ja vastuiden taso; h) virheen tai virheellisen käyttäytymisen toistuminen; i) sopimussuhteisen toimihenkilön käytös koko hänen uransa aikana. 4 jakso Kurinpitomenettely ilman kurinpitolautakunnassa tapahtuvaa käsittelyä 9 artikla Johtaja voi antaa kirjallisen huomautuksen tai varoituksen kuulematta kurinpitolautakuntaa. Tässä tapauksessa asianomaista sopimussuhteista toimihenkilöä on kuultava ennen seuraamuksen määräämistä. 5 jakso Kurinpitomenettelyn aloittaminen kurinpitolautakunnassa 10 artikla 1. Johtaja antaa kurinpitolautakunnalle kertomuksen, jossa on esitettävä selkeästi seikat, joista valitetaan, ja tarvittaessa olosuhteet, joissa ne ovat syntyneet, sekä raskauttavat tai lieventävät asianhaarat. 2. Kertomus toimitetaan asianomaiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle ja kurinpitolautakunnan puheenjohtajalle, joka antaa sen tiedoksi kurinpitolautakunnan jäsenille. 11 artikla 1. Kun sopimussuhteinen toimihenkilö on saanut tämän kertomuksen, hänellä on oikeus nähdä itseään koskevat asiakirjat kokonaisuudessaan ja ottaa jäljennökset kaikista menettelyyn liittyvistä, myös vastuusta vapauttamista tukevista, asiakirjoista. 2. Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on aikaa valmistella puolustustaan vähintään 15 päivää sen jälkeen, kun kurinpitomenettelyn käynnistävä kertomus on annettu hänelle tiedoksi. 3. Sopimussuhteinen toimihenkilö voi valita avustajakseen haluamansa henkilön. 12 artikla Jos sopimussuhteinen toimihenkilö tunnustaa kurinpitolautakunnan puheenjohtajan läsnä ollessa virheensä ja hyväksyy varauksitta tämän liitteen 10 artiklassa tarkoitetun kertomuksen, johtaja voi peruuttaa asian käsittelyn kurinpitolautakunnassa, jotta virheen laadun ja määrättävän kuripitoseuraamuksen välistä suhteellisuusperiaatetta noudatetaan. Kun asian käsittely kurinpitolautakunnassa peruutetaan, sen puheenjohtaja antaa lausuntonsa määrättävästä kurinpitoseuraamuksesta. Johtaja voi tämän menettelyn mukaisesti ja tämän liitteen 9 artiklan säännöksistä poiketen määrätä jonkin tämän liitteen 7 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa säädetyistä kurinpitoseuraamuksista. Sopimussuhteiselle toimihenkilölle on ilmoitettava tunnustamisen mahdollisista seurauksista, ennen kuin hän tunnustaa tehneensä virheen. 13 artikla Ennen ensimmäistä kurinpitolautakunnan kokousta puheenjohtaja voi antaa yhdelle lautakunnan jäsenistä tehtäväksi laatia asiasta yleiskertomuksen, ja hän ilmoittaa tästä muille kurinpitolautakunnan jäsenille. 14 artikla 1. Kurinpitolautakunta kuulee asianomaista sopimussuhteista toimihenkilöä. Tällöin hän voi esittää huomautuksensa kirjallisesti tai suullisesti joko henkilökohtaisesti tai valitsemansa edustajan välityksellä. Sopimussuhteinen toimihenkilö voi kutsua todistajia. 2. Kurinpitolautakunnan käsittelyssä tutkimuslaitosta edustaa sopimussuhteinen toimihenkilö, jonka johtaja on määrännyt tähän tehtävään. 15 artikla Kurinpitolautakunnalle esitettyjen asiakirjojen perusteella sekä mahdolliset kirjalliset tai suulliset ilmoitukset huomioon ottaen kurinpitolautakunta antaa määräenemmistöllä perustellun lausunnon siitä, ovatko väitetyt teot todella tapahtuneet, ja millaisia kurinpitoseuraamuksia niiden tulisi aiheuttaa. Kaikki lautakunnan jäsenet allekirjoittavat lausunnon. Kurinpitolautakunta toimittaa lausunnon johtajalle ja asianomaiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle kahden kuukauden kuluessa siitä, kun lautakunta on vastaanottanut johtajan kertomuksen, paitsi jos määräaika ei vastaa käsiteltävän asian monimutkaisuutta. 16 artikla 1. Johtaja tekee päätöksensä sopimussuhteista toimihenkilöä kuultuaan tämän liitteen 8 ja 9 artiklan säännösten mukaisesti kahden kuukauden kuluessa siitä, kun hän on vastaanottanut kurinpitolautakunnan lausunnon. Päätös on perusteltava. 2. Jos johtaja päättää asian käsittelyn määräämättä kurinpitoseuraamusta, hän ilmoittaa päätöksestään asianomaiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle kirjallisesti ja viivytyksettä. Sopimussuhteinen toimihenkilö voi pyytää tämän päätöksen sisällyttämistä henkilökansioonsa. 17 artikla 1. Sopimussuhteinen toimihenkilö vastaa kurinpitomenettelyn aikana itse omista kuluistaan ja erityisesti hänen avustajansa tai puolustusasianajajansa palkkioista, jos kurinpitomenettely johtaa johonkin tämän liitteen 7 artiklassa säädettyyn kurinpitoseuraamukseen. 2. Johtaja voi kuitenkin päättää toisin poikkeustapauksissa, joissa asianomaisen sopimussuhteisen toimihenkilön vastattavat kulut olisivat kohtuuttomia. 6 jakso Tehtävästä pidättäminen 18 artikla 1. Jos johtaja katsoo sopimussuhteisen toimihenkilön tehneen vakavan virheen, hän voi välittömästi pidättää tämän tehtävästään määräajaksi tai toistaiseksi riippumatta siitä, onko kyse virkavelvollisuuksien vai lain rikkomisesta. 2. Johtaja tekee päätöksen kuultuaan asianomaista sopimussuhteista toimihenkilöä, paitsi jos kyseessä ovat poikkeukselliset olosuhteet. 19 artikla 1. Sopimussuhteisen toimihenkilön tehtävästään pidättämistä koskevassa päätöksessä on mainittava, saako hän täyden palkan tehtävästä pidättämisen aikana vai minkä suuruinen osuus siitä on pidätettävä. Sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksettava summa ei missään olosuhteissa voi olla pienempi kuin palkkaluokan C.1 ensimmäisellä tasolla olevan toimihenkilön peruspalkkaa vastaava vähimmäistoimeentulo, jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä. 2. Tehtävästään pidätettyä sopimussuhteista toimihenkilöä koskeva lopullinen päätös on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa tehtävästä pidättämistä koskevan päätöksen voimaantulosta. Jos päätöstä ei ole tehty kuuden kuukauden määräajan päätyttyä, asianomainen sopimussuhteinen toimihenkilö saa jälleen palkkansa kokonaisuudessaan, jollei 3 kohdan säännöksistä muuta johdu. 3. Palkan osittaista pidätystä voidaan jatkaa yli 2 kohdassa tarkoitetun kuuden kuukauden määräajan, jos asianomainen sopimussuhteinen toimihenkilö joutuu syytteeseen samoista teoista ja on tutkintavankeudessa tämän syytteen vuoksi. Tässä tapauksessa sopimussuhteiselle toimihenkilölle voidaan maksaa täysi palkka vasta, kun toimivaltainen tuomioistuin päättää vapauttaa hänet. 4. Edellä olevan 1 kohdan nojalla pidätetyt summat maksetaan takaisin sopimussuhteiselle toimihenkilölle, jos lopullisella päätöksellä määrätty kurinpitoseuraamus ei ole kirjallista huomautusta, varoitusta tai ikälisien kertymisen keskeyttämistä ankarampi tai jos mitään kurinpitoseuraamusta ei ole määrätty; jälkimmäisessä tapauksessa takaisinmaksuun lisätään 3,5 prosentin vuosikorko. 7 jakso Rinnakkaiset syyte