2002/682/EY,Euratom: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2002, neuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta



Virallinen lehti nro L 230 , 28/08/2002 s. 0007 - 0026



Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2002, neuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta (2002/682/EY, Euratom) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: Neuvoston työjärjestystä sovelletaan neuvostoon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V ja VI osastojen alalla mainitun sopimuksen 28 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla Korvataan 5 päivänä kesäkuuta 2000 vahvistettu neuvoston työjärjestys (2000/396/EY, EHTY, Euratom)(1) seuraavilla säännöksillä, jotka tulevat voimaan 23 päivänä heinäkuuta 2002: "NEUVOSTON TYÖJÄRJESTYS 1 artikla Koollekutsuminen ja istuntopaikat 1. Puheenjohtaja kutsuu neuvoston koolle omasta aloitteestaan taikka neuvoston jäsenen tai komission pyynnöstä(1). 2. Seitsemän kuukautta ennen puheenjohtajakautensa alkua ja tarvittaessa edellistä ja seuraavaa puheenjohtajavaltiota kuultuaan asianomainen neuvoston puheenjohtajavaltio ilmoittaa kaikkien sellaisten neuvoston istuntojen suunnitellut ajankohdat, jotka on pidettävä lainsäädäntöasioiden käsittelemiseksi tai operatiivisten päätösten tekemiseksi. 3. Neuvoston kotipaikka on Bryssel. Neuvosto pitää huhti-, kesä- ja lokakuussa istuntonsa Luxemburgissa(2). Poikkeustapauksissa ja asianmukaisesti perustelluista syistä neuvosto tai pysyvien edustajien komitea (Coreper) voi yksimielisesti päättää, että neuvoston istunto pidetään muualla. 2 artikla Neuvoston kokoonpanot, yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston tehtävät sekä toimintaohjelman laatiminen 1. Neuvosto voi kokoontua eri kokoonpanoissa käsiteltävien asioiden mukaisesti. Jäljempänä 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden kokoonpanossa kokoontuva neuvosto, jäljempänä "yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto", päättää näiden kokoonpanojen luettelosta, joka on liitteessä I. 2. Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostolla on seuraavat kaksi päätoiminta-aluetta, joita varten se pitää erillisiä istuntoja erillisin esityslistoin ja mahdollisesti eri päivinä: a) Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelu ja jatkotoimet mukaan lukien kaiken valmistelutyön yhteensovittaminen, politiikkojen yleinen yhteensovittaminen, toimielin- ja hallinto-asiat, useita unionin politiikkoja koskevat laaja-alaiset asiat sekä muut asiat, jotka Eurooppa-neuvosto on antanut sen käsiteltäväksi, ottaen huomioon talous- ja rahaliiton (EMU) toimintaa koskevat säännöt; b) unionin kaikkeen ulkoiseen toimintaan liittyvät asiat, toisin sanoen yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka, ulkomaankauppa, kehitysyhteistyö sekä humanitaarinen apu. 3. Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelua varten 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto a) laatii puheenjohtajavaltion ehdotuksen perusteella ehdotuksen selityksin varustetuksi esityslistaksi vähintään neljä viikkoa ennen Eurooppa-neuvoston kokousta; b) pitää lopullisen valmistelukokouksensa Eurooppa-neuvoston kokousta edeltävänä päivänä ja hyväksyy esityslistan. Muiden neuvoston kokoonpanojen Eurooppa-neuvoston käsiteltäväksi toimittama aineisto toimitetaan 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsutulle yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostolle viimeistään kaksi viikkoa ennen Eurooppa-neuvoston kokousta. Mikään muu neuvoston kokoonpano tai neuvoston valmistelukomitea ei saa kokoontua b alakohdassa tarkoitetun lopullisen valmistelukokouksen ja Eurooppa-neuvoston kokouksen välisenä aikana muutoin kuin kiireellisistä ja ennalta arvaamattomista, esimerkiksi ajankohtaisiin kansainvälisiin tapahtumiin liittyvistä syistä. 4. Edellä olevan 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto suosittaa Eurooppa-neuvoston hyväksyttäväksi seuraavaa kolmea vuotta koskevan monivuotisen strategisen ohjelman, joka perustuu kyseisten puheenjohtajavaltioiden komissiota kuullen laatimaan yhteiseen ehdotukseen. 5. Monivuotisen strategisen ohjelman perusteella ja asianomaisten kuulemisten jälkeen seuraavan vuoden kaksi puheenjohtajavaltiota laativat yhdessä ehdotuksen neuvoston kyseisen vuoden toimintaa koskevaksi vuosiohjelmaksi. Tämä ohjelmaehdotus toimitetaan kunkin vuoden joulukuussa yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostolle. Ehdotuksessa otetaan myös huomioon muun muassa komission aloitteesta käydyn, kyseisen vuoden poliittisia painopisteitä koskevan vuoropuhelun olennaiset kohdat. Nämä kaksi puheenjohtajavaltiota viimeistelevät ohjelman 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsutun yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston käymien keskustelujen pohjalta. 6. Tuleva puheenjohtajavaltio vahvistaa neuvoston seuraavan puolivuotiskauden istuntoja varten suunnitellut lainsäädäntöasiat ja operatiiviset päätökset ohjeellisesti sisältävät neuvoston istuntojen ohjeelliset esityslistaehdotukset. Nämä ohjeelliset esityslistaehdotukset laaditaan viimeistään viikkoa ennen puheenjohtajakauden alkua vuosiohjelman pohjalta ja komission kuulemisen jälkeen. Aikaisemmin suunniteltujen neuvoston istuntojen lisäksi voidaan tarvittaessa pitää ylimääräisiä istuntoja. Asianomainen puheenjohtajavaltio laatii komissiota ja seuraavaa puheenjohtajavaltiota kuultuaan samanlaiset neuvoston istuntojen ohjeelliset esityslistaehdotukset ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua puolivuotiskautta varten viimeistään viikkoa ennen puheenjohtajakautensa alkua. Jos puolivuotiskauden aikana osoittautuu, että jotain tälle kaudelle suunniteltua istuntoa ei enää ole aihetta järjestää, puheenjohtaja ei kutsu sitä koolle. 3 artikla(3) Esityslista 1. Puheenjohtaja laatii kutakin istuntoa varten ehdotuksen esityslistaksi ottamalla huomioon neuvoston vuosiohjelman. Esityslistaehdotus lähetetään neuvoston muille jäsenille ja komissiolle vähintään 14 päivää ennen istunnon alkua. 2. Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, joiden esityslistalle ottamista koskeva neuvoston jäsenen tai komission pyyntö sekä tarvittaessa pyyntöön liittyvät asiakirjat ovat saapuneet pääsihteeristöön vähintään 16 päivää ennen kyseisen istunnon alkua. Esityslistaehdotuksessa ilmoitetaan tähdellä myös, mistä asioista puheenjohtaja, neuvoston jäsen tai komissio voi pyytää äänestystä. Tällainen ilmoitus on tehtävä sen jälkeen, kun kaikki perussopimusten edellyttämät menettelyvaatimukset on täytetty. 3. Asiat, jotka liittyvät säädöksen antamiseen tai yhteisen kannan vahvistamiseen säädösehdotuksesta tai ehdotukseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti hyväksyttävästä toimenpiteestä, otetaan esityslistaehdotukseen päätöksen tekemiseksi vasta, kun kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan 3 kohdassa tarkoitettu kuuden viikon määräaika on päättynyt. Neuvosto voi yksimielisesti poiketa kuuden viikon määräajasta, jos asian esityslistalle ottamiseen voidaan soveltaa mainitun pöytäkirjan 3 kohdassa tarkoitettua kiireellistä asiaa koskevaa poikkeusta. 4. Esityslistaehdotukseen voidaan ottaa ainoastaan ne asiat, joihin liittyvät asiakirjat on lähetetty neuvoston jäsenille ja komissiolle viimeistään kyseisen esityslistan lähettämispäivänä. 5. Pääsihteeristö toimittaa neuvoston jäsenille ja komissiolle ne pyynnöt asian esityslistalle ottamisesta sekä näihin pyyntöihin liittyvät asiakirjat, joiden osalta edellä esitettyjä määräaikoja ei ole noudatettu. Jollei asian kiireellisyys vaadi toimimaan toisin, puheenjohtaja poistaa esityslistaehdotuksesta sellaisiin 7 artiklan mukaisiin lainsäädäntöasioihin liittyvät kohdat, joiden osalta Coreper ei ole saattanut valmistelua päätökseen viimeistään sen viikon loppuun mennessä, joka edeltää neuvoston kyseistä istuntoa edeltävää viikkoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista. 6. Esityslistaehdotuksessa on A- ja B-osa. A-osaan otetaan ne asiat, jotka neuvosto voi hyväksyä ilman keskustelua; tämä ei kuitenkaan estä neuvoston jäseniä ja komissiota esittämästä mielipidettään näiden kohtien hyväksymisen yhteydessä eikä mahdollisuutta saada lausumia merkityksi pöytäkirjaan. 7. Neuvosto vahvistaa esityslistan kunkin istunnon alussa. Muun kuin esityslistaehdotuksessa olevan asian ottaminen esityslistalle edellyttää neuvoston yksimielistä päätöstä. Tällä tavoin esityslistalle otetuista asioista voidaan äänestää, jos kaikki perussopimusten edellyttämät menettelyvaatimukset on täytetty. 8. Jos jotain A-osassa olevaa asiaa koskeva kannanotto kuitenkin saattaa aiheuttaa uuden keskustelun tai jos neuvoston jäsen tai komissio sitä pyytää, kyseinen asia poistetaan esityslistalta, jollei neuvosto toisin päätä. 9. Kaikkiin "muut asiat" -kohtaan otettavia asioita koskeviin pyyntöihin on liitettävä selittävä asiakirja. 4 artikla Neuvoston jäsenen edustaminen Jollei 11 artiklassa tarkoitettua äänioikeuden siirtämistä koskevista säännöksistä muuta johdu, voi neuvoston jäsentä, joka on estynyt osallistumasta istuntoon, edustaa sijainen. 5 artikla Istunnot 1. Neuvoston istunnot eivät 8 artiklassa tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta ole julkisia. 2. Komissio kutsutaan osallistumaan neuvoston istuntoihin. Sama koskee Euroopan keskuspankkia silloin, kun käsitellään asioita, joissa se käyttää aloiteoikeuttaan. Neuvosto voi kuitenkin päättää käsitellä asioita ilman komission tai Euroopan keskuspankin läsnäoloa. 3. Neuvoston ja komission jäsenillä voi olla apunaan avustavia virkamiehiä. Heidän nimensä ja asemansa on ilmoitettava etukäteen pääsihteeristölle. Neuvosto voi päättää, kuinka monta henkilöä istuntosalissa saa samanaikaisesti enintään olla valtuuskuntaa kohden, neuvoston jäsenet mukaan luettuina. 4. Neuvoston istuntoihin pääsy edellyttää pääsihteeristön myöntämän kulkuluvan esittämistä. 6 artikla Salassapitovelvollisuus ja asiakirjojen esittäminen oikeudenkäynnissä 1. Jollei neuvosto toisin päätä, neuvoston käsittelyjä koskee salassapitovelvollisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 ja 9 artiklan sekä yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin koskevien säännösten soveltamista. 2. Neuvosto tai Coreper voi antaa luvan esittää oikeudenkäynnissä jäljennöksen tai otteen neuvoston asiakirjoista, joita ei ole vielä saatettu yleisön saataville niiden säännöstön mukaisesti, jotka koskevat yleisön oikeutta tutustua neuvoston asiakirjoihin. 7 artikla Neuvoston toiminta lainsäätäjänä Neuvosto toimii Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 207 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti lainsäätäjänä silloin, kun se asiaa koskevien perussopimusten määräysten nojalla päättää yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa oikeudellisesti sitovasta tai yhtä tai useampaa jäsenvaltiota oikeudellisesti velvoittavasta lainsäädännöstä asetuksin, direktiivein, puitepäätöksin tai päätöksin, paitsi silloin kun on kyse käsittelystä, joka johtaa sisäisten toimenpiteiden, hallinnollisten tai talousarviota koskevien taikka toimielinten välisiä tai kansainvälisiä suhteita koskevien toimenpiteiden tai sellaisten säädösten, jotka eivät ole sitovia, kuten päätelmien, suositusten tai päätöslauselmien, antamiseen. Kun neuvosto käsittelee lainsäädäntöehdotuksia tai -aloitteita, se pidättyy antamasta muita kuin perussopimuksissa määrättyjä säädöksiä, kuten esimerkiksi päätöslauselmia taikka muita kuin 9 artiklassa tarkoitettuja lausumia. 8 artikla Yleisölle avoimet neuvoston käsittelyt ja julkiset keskustelut 1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan mukaista yhteispäätösmenettelyä noudattaen annettavien säädösten käsittelyt neuvostossa ovat yleisölle avoimia seuraavasti: a) yleisö voi seurata komission suorittamaa sen tärkeimpiä säädösehdotuksia koskevaa esittelyä ja sitä seuraavaa neuvoston keskustelua. Edellä 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto hyväksyy kunkin puolivuotiskauden alussa puheenjohtajavaltion suosituksesta ja komissiota kuultuaan luettelon tällaisista ehdotuksista; b) yleisö voi seurata säädöksiä koskevaa äänestystä sekä tällaiseen äänestykseen johtavan asian lopullista käsittelyä neuvostossa, ja äänestysselitykset ovat yleisön saatavilla(4). Tällaisissa tapauksissa yleisö voi seurata neuvoston käsittelyä audiovisuaalisin menetelmin erityisesti siihen varatussa salissa. Äänestyksen tulos ilmoitetaan visuaalisessa muodossa. Pääsihteeristö ilmoittaa mahdollisuuksiensa mukaan yleisölle etukäteen tällaisten audiovisuaalisten lähetysten päivämäärät ja arvioidut kellonajat ja pyrkii kaikin käytännön toimin varmistamaan tämän kohdan asianmukaisen soveltamisen. 2. Edellä 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koollekutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto käy joka vuosi julkisen keskustelun neuvoston vuosiohjelmasta ja tarvittaessa komission vuosiohjelmasta. Tämä vuosittainen julkinen keskustelu välitetään audiovisuaalisin menetelmin. 3. Neuvosto käy neuvoston tai Coreperin määräenemmistöllä tekemän päätöksen nojalla vähintään yhden julkisen keskustelun muista kuin 1 kohdassa tarkoitetuista uusista tärkeistä säädösehdotuksista. Neuvosto tai Coreper voi tapauskohtaisesti määräenemmistöllä päättää käydä muita julkisia keskusteluja tärkeistä kysymyksistä, jotka koskevat unionin etuja. Puheenjohtajavaltion, neuvoston jäsenten tai komission tehtävänä on ehdottaa erityisiä kysymyksiä tai aiheita tällaisia keskusteluja varten. Keskustelut välitetään julkisesti audiovisuaalisin menetelmin. 9 artikla Äänestysten, äänestysselitysten ja pöytäkirjojen julkisuus 1. Niiden tapausten lisäksi, joissa neuvoston suorittama käsittely on julkinen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti, neuvoston jäsenten äänestyksen tulos ja äänestystä koskevat selitykset sekä neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat ja pöytäkirjan kohdat, jotka koskevat säädösten antamista, julkistetaan neuvoston toimiessa lainsäätäjänä 7 artiklan mukaisesti. Samaa sääntöä sovelletaan: a) äänestystuloksiin ja äänestysselityksiin sekä neuvoston pöytäkirjaan merkittäviin lausumiin ja pöytäkirjan kohtiin, jotka koskevat yhteisen kannan vahvistamista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 tai 252 artiklan mukaisesti; b) neuvoston jäsenten tai heidän edustajansa suorittamiin äänestyksiin tai heidän antamiinsa äänestysselityksiin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklalla perustetussa sovittelukomiteassa sekä neuvoston pöytäkirjaan merkittäviin lausumiin ja pöytäkirjan kohtiin, jotka koskevat sovittelukomitean kokousta; c) äänestystuloksiin ja äänestysselityksiin sekä neuvoston pöytäkirjaan merkittäviin lausumiin ja pöytäkirjan kohtiin, jotka koskevat neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla tekemää yleissopimusta. 2. Lisäksi äänestystulokset julkistetaan: a) kun neuvosto toimii Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla, neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin yksimielisellä päätöksellä; b) kun neuvosto hyväksyy yhteisen kannan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti, neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin yksimielisellä päätöksellä; c) muissa tapauksissa neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin päätöksellä. Jos neuvoston äänestysten tulokset julkistetaan a, b ja c alakohdan mukaisesti, asianomaisten neuvoston jäsenten pyynnöstä julkistetaan myös äänestyksen yhteydessä annetut äänestysselitykset ottaen huomioon tämä työjärjestys, oikeusvarmuus ja neuvoston edut. Neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat ja pöytäkirjan kohdat, jotka koskevat a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen säädösten antamista, julkistetaan neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin päätöksellä. 3. Neuvoa-antavien äänestysten tai valmisteluasiakirjojen hyväksymisen yhteydessä toimitettujen äänestysten tulokset eivät ole julkisia. 10 artikla Yleisön oikeus tutustua neuvoston asiakirjoihin Yleisön oikeutta tutustua neuvoston asiakirjoihin koskevat erityissäännökset ovat liitteessä II. 11 artikla Äänestysmenettely ja päätösvaltaisuus 1. Neuvosto äänestää puheenjohtajansa aloitteesta. Puheenjohtaja on lisäksi velvollinen toimittamaan äänestyksen neuvoston jäsenen tai komission aloitteesta, jos neuvoston jäsenten enemmistö niin päättää. 2. Neuvoston jäsenet äänestävät Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti määrätyssä jäsenvaltioiden järjestyksessä alkaen siitä jäsenestä, joka tämän järjestyksen mukaan on puheenjohtajan tehtävää hoitavasta jäsenestä seuraava. 3. Neuvoston jäsen voi äänestyksessä edustaa vain yhtä muuta jäsentä(5). 4. Neuvoston äänestys edellyttää perussopimusten mukaisesti äänioikeutettujen neuvoston jäsenten enemmistön läsnäoloa. Äänestyshetkellä puheenjohtaja varmistaa pääsihteeristön avustuksella, että istunto on päätösvaltainen. 12 artikla(6) Kirjallinen menettely 1. Kiireellisessä asiassa neuvoston säädökset voidaan antaa kirjallisella äänestyksellä, jos neuvosto tai Coreper yksimielisesti päättää käyttää tätä menettelyä. Puheenjohtaja voi myös erityisissä tapauksissa ehdottaa tätä menettelyä; tällöin kirjallinen äänestys on mahdollinen, jos kaikki neuvoston jäsenet hyväksyvät tämän menettelyn. 2. Kirjallisen menettelyn noudattaminen edellyttää lisäksi komission hyväksyntää, jos kirjallinen äänestys koskee asiaa, jonka komissio on saattanut neuvoston käsiteltäväksi. 3. Pääsihteeristö laatii kuukausittain luettelon kirjallisella menettelyllä annetuista säädöksistä. 4. Puheenjohtajan aloitteesta neuvosto voi myös yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi toimia yksinkertaistettua kirjallista menettelyä (Coreu-verkostoa) käyttäen. Tällöin ehdotusta pidetään hyväksyttynä puheenjohtajan asian kiireellisyyden perusteella vahvistaman määräajan päätyttyä, jollei joku neuvoston jäsen esitä vastalausetta(7). 5. Pääsihteeristö vahvistaa kirjallisen menettelyn päätökseen saattamisen. 13 artikla Pöytäkirja 1. Kustakin istunnosta laaditaan pöytäkirja, jonka allekirjoittavat, sen tultua hyväksytyksi, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva pääsihteeri, jäljempänä "pääsihteeri", tai varapääsihteeri. He voivat valtuuttaa pääsihteeristön jonkin pääjohtajan allekirjoittamaan pöytäkirjan puolestaan. Pöytäkirja sisältää kunkin esityslistalla olevan asian osalta yleensä: - maininnan neuvoston käsiteltäväksi saatetuista asiakirjoista, - tehdyt päätökset tai neuvoston tekemät päätelmät, - neuvoston antamat lausumat ja ne lausumat, joiden merkitsemistä pöytäkirjaan neuvoston jäsen tai komissio on pyytänyt. 2. Pääsihteeristö laatii ehdotuksen pöytäkirjaksi 15 päivän kuluessa ja toimittaa sen neuvoston tai Coreperin hyväksyttäväksi. 3. Neuvoston jäsen tai komissio voi ennen pöytäkirjan hyväksymistä pyytää, että esityslistan jokin kohta merkitään yksityiskohtaisemmin pöytäkirjaan. Nämä pyynnöt voidaan esittää Coreperille. 14 artikla Voimassa olevan kieliä koskevan järjestelyn mukaisilla kielillä laadittujen asiakirjojen ja ehdotusten nojalla tapahtuva käsittely ja tehtävät päätökset 1. Jollei neuvosto yksimielisesti ja asian kiireellisyyden vuoksi toisin päätä, neuvosto käsittelee asioita ja tekee päätöksiä ainoastaan sellaisten asiakirjojen ja ehdotusten perusteella, jotka on laadittu voimassa olevan kieliä koskevan järjestelyn mukaisilla kielillä. 2. Neuvoston jäsen voi vastustaa asian käsittelyä, jos mahdollisten muutosehdotusten teksti ei ole laadittu 1 kohdassa tarkoitetuilla, jäsenen osoittamilla kielillä. 15 artikla Säädösten allekirjoittaminen Säädökset hyväksynyttä istuntoa johtanut puheenjohtaja ja pääsihteeri tai varapääsihteeri allekirjoittavat neuvoston hyväksymät sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti hyväksymät säädökset. Pääsihteeri ja varapääsihteeri voivat valtuuttaa pääsihteeristön jonkin pääjohtajan allekirjoittamaan säädökset puolestaan. 16 artikla(8) Äänestykseen osallistumismahdollisuuden puuttuminen Tämän työjärjestyksen soveltamisessa otetaan liitteen III mukaisesti asiaan kuuluvalla tavalla huomioon ne tapaukset, joissa perussopimusten mukaisesti yksi tai useampi neuvoston jäsen ei voi osallistua äänestykseen. 17 artikla Säädösten julkaiseminen virallisessa lehdessä 1. Pääsihteeri tai varapääsihteeri huolehtii seuraavien asiakirjojen julkaisemisesta virallisessa lehdessä: a) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut säädökset; b) Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 163 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut säädökset; c) neuvoston Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 ja 252 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen vahvistamat yhteiset kannat sekä niiden perustelut; d) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut puitepäätökset ja päätökset; e) neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemät yleissopimukset. Näiden yleissopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä. f) jäsenvaltioiden välillä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 293 artiklan perusteella allekirjoitetut yleissopimukset. Näiden yleissopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä. g) yhteisön tekemät kansainväliset sopimukset. Näiden sopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä. h) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti tehdyt kansainväliset sopimukset, jollei neuvosto päätä toisin Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001(9) 4 ja 9 artiklan perusteella. Näiden sopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä. 2. Jollei neuvosto tai Coreper toisin päätä, pääsihteeri tai varapääsihteeri huolehtii seuraavien asiakirjojen julkaisemisesta virallisessa lehdessä: a) jäsenvaltion neuvostolle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti esittämät aloitteet; b) jäsenvaltion neuvostolle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämät aloitteet; c) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteiset kannat; d) muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut direktiivit, muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut päätökset, sekä suositukset ja lausunnot. 3. Neuvosto tai Coreper päättää tapauksittain yksimielisesti, onko tarpeen, että pääsihteeri tai varapääsihteeri antaa julkaistavaksi virallisessa lehdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitetut yhteiset strategiat, yhteiset toiminnat ja yhteiset kannat. 4. Neuvosto tai Coreper päättää tapauskohtaisesti ja ottaen huomioon perussäädöksen mahdollisen julkaisemisen, onko tarpeen, että pääsihteeri tai varapääsihteeri antaa julkaistavaksi virallisessa lehdessä: a) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen yhteisten toimintojen täytäntöönpanoa koskevat toimenpiteet; b) yhteiset toiminnat, yhteiset kannat ja muut päätökset, jotka on hyväksytty tai tehty yhteisen strategian perusteella Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti; c) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen päätösten mahdolliset täytäntöönpanotoimenpiteet sekä neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemien yleissopimusten mahdolliset soveltamistoimenpiteet; d) muut neuvoston säädökset kuten sui generis -päätökset tai päätöslauselmat. 5. Jos yhteisöjen ja yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön välisellä sopimuksella perustetaan elin, jolla on päätöksentekovaltaa, neuvosto päättää kyseisen sopimuksen tekemisen yhteydessä, onko kyseisen elimen tekemät päätökset tarpeen julkaista virallisessa lehdessä. 18 artikla Asiakirjojen tiedoksianto 1. Pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja antaa muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut direktiivit sekä muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut päätökset tiedoksi niille, joille ne on osoitettu. 2. Jollei seuraavia asiakirjoja julkaista virallisessa lehdessä, pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja antaa ne tiedoksi niille, joille ne on osoitettu: a) suositukset; b) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitetut yhteiset strategiat, yhteiset toiminnat ja yhteiset kannat; c) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteiset kannat; d) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 ja 34 artiklan perusteella annettujen säädösten soveltamistoimenpiteet. 3. Pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja toimittaa muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut neuvoston direktiivit sekä neuvoston päätökset ja suositukset jäsenvaltioiden hallituksille ja komissiolle. 19 artikla(10) Coreper, komiteat ja työryhmät 1. Coreper huolehtii neuvoston työn valmistelusta sekä suorittaa neuvoston sille antamat toimeksiannot. Se valvoo kaikissa asioissa(11) unionin politiikkojen ja toimien yhtenäisyyttä sekä seuraavien periaatteiden ja sääntöjen noudattamista: a) laillisuus-, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate sekä periaate, jonka mukaan säädökset on perusteltava; b) unionin toimielinten ja muiden elinten toimivaltaa koskevat säännöt; c) talousarviota koskevat säännökset; d) menettelyä, avoimuutta ja lainsäädännön valmistelun laatua koskevat säännöt. 2. Jollei Coreper toisin päätä, se käsittelee ennakolta kaikki neuvoston istunnon esityslistalle otetut asiat. Coreper pyrkii omalla tasollaan saamaan aikaan yksimielisen kannan, joka saatetaan neuvoston hyväksyttäväksi. Se huolehtii siitä, että neuvostolle esitetään asianmukaiset asiakirjat, sekä esittää neuvostolle tarvittaessa suuntaviivoja, vaihtoehtoja tai ratkaisuehdotuksia. Kiireellisissä tapauksissa neuvosto voi yksimielisesti päättää käsitellä asian ilman tätä ennakkokäsittelyä. 3. Coreper voi perustaa tai sen suostumuksella voidaan perustaa komiteoita tai työryhmiä tiettyjä etukäteen määriteltyjä valmistelu- tai selvitystehtäviä varten. Pääsihteeristö päivittää ja julkistaa valmistelevien elinten luettelon. Vain tässä luettelossa olevat komiteat ja työryhmät voivat kokoontua neuvoston työskentelyä valmistelevina eliminä. 4. Coreperin puheenjohtajana toimii esityslistalle otettujen kohtien mukaan joko neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion pysyvä edustaja tai hänen sijaisensa. Tämän jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen toimii myös perussopimuksissa tarkoitettujen eri komiteoiden puheenjohtajana, jollei neuvosto toisin päätä. Sama koskee 3 kohdassa tarkoitettuja komiteoita ja työryhmiä, jollei Coreper toisin päätä. 5. Neuvoston niissä kokoonpanoissa pidettävien istuntojen valmistelua varten, joissa se kokoontuu kerran puolessa vuodessa, ja jos istunnot pidetään puolivuotiskauden ensimmäisen puoliskon aikana, edellisen puolivuotiskauden aikana pidettävien muiden komiteoiden kuin Coreperin sekä työryhmien kokousten puheenjohtajana toimii sen jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen, jonka tehtävänä on toimia puheenjohtajana kyseisten neuvoston istuntojen aikaan. 6. Jos asia käsitellään olennaisin osin puolivuotiskauden aikana, tänä kautena puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen voi toimia edellisen puolivuotiskauden aikana muiden komiteoiden kuin Coreperin sekä työryhmien kokousten puheenjohtajana silloin, kun niissä käsitellään kyseistä asiaa. Asianomaiset kaksi puheenjohtajavaltiota sopivat keskenään tämän alakohdan täytäntöönpanosta käytännössä. Käsiteltäessä yhteisön talousarviota tietyksi varainhoitovuodeksi, toimii talousarvion käsittelyä koskevia neuvoston esityslistalla olevia asioita valmistelevien muiden neuvoston elinten kuin Coreperin puheenjohtajana poikkeuksellisesti sen jäsenvaltion jäsen, joka toimii neuvoston puheenjohtajavaltiona kyseistä varainhoitovuotta edeltävän vuoden toisella puolivuotiskaudella. Samaa käytäntöä sovelletaan toisen puheenjohtajavaltion suostumuksella neuvoston istuntojen puheenjohtajana toimimiseen silloin, kun kyseisiä talousarvioon liittyviä asioita käsitellään. Asianomaiset puheenjohtajavaltiot neuvottelevat toistensa kanssa käytännön järjestelyistä. 7. Jäljempänä mainittujen asiaan kuuluvien säännösten mukaisesti Coreper voi tehdä seuraavia menettelyä koskevia päätöksiä edellyttäen, että niitä koskevat kohdat on otettu sen esityslistaehdotukseen vähintään kolme työpäivää ennen kokousta, mistä määräajasta poikkeaminen edellyttää Coreperin yksimielistä päätöstä(12): a) päätös pitää neuvoston istunto muualla kuin Brysselissä tai Luxemburgissa (1 artiklan 3 kohta); b) lupa esittää oikeudenkäynnissä jäljennös tai ote neuvoston asiakirjasta (6 artiklan 2 kohta); c) päätös käydä neuvoston julkinen keskustelu (8 artiklan 3 kohta); d) päätös julkistaa äänestystulokset 9 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa; e) päätös käyttää kirjallista menettelyä (12 artiklan 1 kohta); f) neuvoston pöytäkirjan hyväksyminen tai muuttaminen (13 artiklan 2 ja 3 kohta); g) päätös julkaista tai olla julkaisematta asiakirja tai säädös virallisessa lehdessä (17 artiklan 2, 3 ja 4 kohta); h) päätös kuulla jotakin toimielintä tai elintä; i) päätös asettaa määräaika jonkin toimielimen tai elimen kuulemista varten tai pidentää sitä; j) päätös pidentää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja; k) jollekin toimielimelle tai elimelle osoitetun kirjeen sisällön hyväksyminen. 20 artikla Puheenjohtaja ja työskentelyn sujuminen 1. Puheenjohtaja huolehtii tämän työjärjestyksen noudattamisesta ja valvoo keskustelujen asianmukaista sujumista. Jollei neuvosto toisin päätä, puheenjohtaja voi toteuttaa kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta istuntoja varten käytettävissä oleva aika käytetään parhaalla mahdollisella tavalla, ja erityisesti: a) rajoittaa kokoussalissa istunnon aikana läsnä olevien kutakin valtuuskuntaa edustavien henkilöiden lukumäärää tietyn kohdan käsittelyn osalta ja päättää, avataanko sali, josta käsittelyä voi seurata; b) päättää esityslistan kohtien käsittelyjärjestyksestä ja niitä koskevien keskustelujen kestosta; c) vahvistaa tietyn kohdan käsittelyyn käytettävän ajan erityisesti rajoittamalla osallistujien puheaikaa ja määrittämällä heidän puheenvuorojensa järjestyksen; d) pyytää valtuuskuntia esittämään ehdotuksensa käsiteltävänä olevan tekstin muuttamisesta kirjallisesti ennen tiettyä määräaikaa, tarvittaessa lyhyine selityksineen; e) pyytää valtuuskuntia, joilla on sama tai samanlainen kanta tiettyyn asiaan tai tekstiin tai tekstin osaan, valitsemaan joukostaan yhden, joka ilmoittaa niiden yhteisen kannan istunnossa tai kirjallisesti ennen istuntoa. 2. Seuraavana puheenjohtajavaltiona toimivan jäsenvaltion edustaja avustaa puheenjohtajaa ilman, että tämä vaikuttaa 19 artiklan 4, 5 ja 6 kohdan säännösten soveltamiseen, puheenjohtajavaltion toimivaltaan ja sen poliittiseen kokonaisvastuuseen. Puheenjohtajavaltion pyynnöstä ja sen ohjeiden mukaisesti toimiva seuraavan puheenjohtajavaltion edustaja toimii tarvittaessa puheenjohtajan tilalla, ottaa tarpeen tullen huolehtiakseen tietyistä tehtävistä sekä varmistaa neuvoston työskentelyn jatkuvuuden. 21 artikla(13)(14) Komiteoiden ja työryhmien mietinnöt ja kertomukset Tämän työjärjestyksen muiden säännösten estämättä puheenjohtajavaltio järjestää eri komiteoiden ja työryhmien kokoukset siten, että niiden mietinnöt ja kertomukset ovat käytettävissä ennen sitä Coreperin kokousta, jossa niitä käsitellään. Jollei asian kiireellisyys vaadi toimimaan toisin, puheenjohtajavaltio siirtää johonkin Coreperin myöhempään kokoukseen sellaisiin 7 artiklan mukaisiin lainsäädäntötoimiin liittyvien esityslistan kohtien käsittelyn, joiden osalta komitea tai työryhmä ei ole saattanut työskentelyään päätökseen vähintään viisi työpäivää ennen Coreperin kokousta. 22 artikla Lainsäädännön valmistelun laatu(15) Oikeudellisen yksikön tehtävänä on avustaessaan neuvostoa sen tehtävässä huolehtia antamiensa säädösten valmistelun laadusta varmistaa hyvissä ajoin säädösehdotusten valmistelun laatu ja tehdä tarvittavia säädösten valmistelun laatua koskevia ehdotuksia neuvostolle ja sen elimille 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti. Niiden, jotka esittävät neuvoston työskentelyä varten tekstejä, on koko lainsäädäntömenettelyn ajan kiinnitettävä erityistä huomiota niiden valmistelun laatuun. 23 artikla Pääsihteeri ja pääsihteeristö 1. Neuvostoa avustaa pääsihteeristö, jota johtaa pääsihteeri pääsihteeristön toiminnasta vastaavan varapääsihteerin avustamana. Neuvosto nimittää pääsihteerin ja varapääsihteerin yksimielisesti. 2. Neuvosto päättää pääsihteeristön organisaatiosta(16). Pääsihteeri ja varapääsihteeri toteuttavat neuvoston vastuulla kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen pääsihteeristön moitteettoman toiminnan. 3. Pääsihteeristö osallistuu tiiviisti ja jatkuvasti neuvoston työskentelyn järjestelyyn, yhteensovittamiseen ja sen yhtenäisyyden valvontaan sekä sen vuosiohjelman täytäntöönpanoon. Pääsihteeristö avustaa puheenjohtajavaltiota sen vastuulla ja johdolla ratkaisujen hakemisessa. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräysten mukaisesti pääsihteeri avustaa neuvostoa ja puheenjohtajavaltiota yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvien kysymysten osalta, erityisedustajien työskentelyn yhteensovittaminen mukaan luettuna. Pääsihteeri voi tarvittaessa pyytää puheenjohtajavaltiota kutsumaan koolle komitean tai työryhmän erityisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla tai ottamaan tietyn kohdan komitean tai työryhmän esityslistalle. 4. Pääsihteeri tai varapääsihteeri antavat neuvostolle ehdotuksen pääsihteeristön arvioiduista kuluista niin hyvissä ajoin, että varainhoitoa koskevissa säännöksissä säädettyjä määräaikoja voidaan noudattaa. 5. Pääsihteerillä on varapääsihteerin avustamana kokonaisvastuu talousarvion pääluokkaan II - Neuvosto otettujen määrärahojen hallinnoinnista, ja hänen on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet niiden asianmukaisen hallinnan varmistamiseksi. Hän hoitaa näitä määrärahoja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti. 24 artikla Turvallisuus Neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä turvallisuutta koskevat säännöt. 25 artikla Sopimusten ja yleissopimusten tallettajan tehtävät Jos pääsihteeri nimetään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti tehdyn sopimuksen taikka yhteisön ja yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön välisen sopimuksen tallettajaksi tai jäsenvaltioiden välisen yleissopimuksen taikka Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan nojalla tehdyn yleissopimuksen tallettajaksi, näiden sopimusten tai yleissopimusten ratifioimis- tai hyväksymiskirjat talletetaan neuvoston toimipaikkaan. Näissä tapauksissa pääsihteeri hoitaa tallettajan tehtävät ja huolehtii myös siitä, että kyseisten sopimusten tai yleissopimusten voimaantulopäivä julkaistaan virallisessa lehdessä. 26 artikla Edustus Euroopan parlamentissa Neuvostoa voi edustaa Euroopan parlamentissa ja sen valiokunnissa neuvoston puheenjohtajavaltio tai tämän suostumuksella seuraava puheenjohtajavaltio taikka pääsihteeri. Puheenjohtajan toimeksiannosta neuvostoa voivat valiokunnissa edustaa myös varapääsihteeri tai pääsihteeristön ylemmät virkamiehet. Neuvosto voi lisäksi antaa näkökantansa Euroopan parlamentin tietoon kirjallisella ilmoituksella. 27 artikla Säädösten muotoa koskevat säännökset Säädösten muotoa koskevat säännökset ovat liitteessä IV. 28 artikla Neuvostolle osoitetut lähetykset Neuvostolle tarkoitetut lähetykset osoitetaan puheenjohtajalle neuvoston toimipaikkaan seuraavaan osoitteeseen: Euroopan unionin neuvosto Rue de la Loi / Wetstraat 175 B - 1048 Bruxelles/Brussel. (1) Tässä kohdassa toistetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 204 artikla. (2) Tässä kohdassa toistetaan perustamissopimuksen liitteenä olevan Euroopan yhteisöjen toimielinten ja tiettyjen elinten ja yksikköjen sekä Europolin kotipaikan sijaintia koskevan pöytäkirjan ainoan artiklan b kohta. (3) Katso seuraavat lausumat a ja b: a) 3 artiklan 1 ja 2 kohdan osalta "Puheenjohtaja pyrkii varmistamaan, että neuvoston jäsenet saavat periaatteessa neuvoston kunkin sellaisen istunnon, jossa käsitellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston määräysten täytäntöönpanoa, esityslistaehdotuksen ja kyseisellä esityslistalla oleviin asioihin liittyvät asiakirjat vähintään 21 päivää ennen istunnon alkua." b) 1 ja 3 artiklan osalta "Neuvosto on tietoinen siitä, että yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan kuuluvat kysymykset on käsiteltävä nopeasti ja tehokkaasti, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 22 artiklan 2 kohdan soveltamista, jossa määrätään, että neuvoston ylimääräinen kokous voidaan kutsua koolle erittäin lyhyen ajan kuluessa tapauksissa, joissa päätös on tehtävä nopeasti. 3 artiklassa tarkoitetut säännökset eivät estä vaatimuksen noudattamista." (4) Katso seuraava lausuma c c) 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan osalta "8 artiklan 1 kohdan b alakohtaa sovelletaan seuraavasti: Puheenjohtaja osoittaa esityslistaehdotuksessa sanoilla 'Julkinen käsittely' ne asiat, joista neuvosto äänestää käsittelyn päätteeksi. Tämä käytännön järjestely ei vaikuta neuvoston työjärjestyksen 11 artiklan 1 kohdan mukaiseen sääntöön." (5) Tässä kohdassa toistetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 206 artikla. (6) Katso seuraava lausuma d: d) 12 artiklan osalta "Neuvosto sopii tarkastelevansa, onko työjärjestykseen aihetta lisätä mahdollisuus käyttää yksinkertaistettua kirjallista menettelyä silloin, kun neuvosto toimii Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla." (7) Katso seuraava lausuma e: e) 12 artiklan 4 kohdan osalta "Neuvosto muistuttaa mieleen, että Coreu-verkostoa on käytettävä neuvoston työmenetelmistä 12 päivänä kesäkuuta 1995 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti." (8) Katso seuraava lausuma f: f) 16 artiklan ja liitteen III osalta "Neuvosto sopii, että 16 artiklan ja liitteen III säännöksiä sovelletaan niiden säädösten osalta, joiden antamisessa tietyillä neuvoston jäsenillä ei perussopimusten mukaisesti ole äänioikeutta. Nämä säännökset eivät kuitenkaan koske Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan soveltamista. Ensimmäisen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 43 ja 44 artiklan soveltamista koskevan tapauksen yhteydessä neuvosto tarkastelee muilta alueilta saadun kokemuksen perusteella tämän työjärjestyksen 16 artiklan ja liitteen III osalta mahdollisesti tarvittavia muutoksia." (9) EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43. (10) Nämä säännökset eivät rajoita talous- ja rahoituskomitean asemaa sellaisena kuin siitä säädetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 114 artiklassa ja neuvoston sitä koskevissa voimassa olevissa päätöksissä (EYVL L 358, 31.12.1998, s. 109 ja EYVL L 5, 9.1.1999, s. 71). (11) Katso seuraava lausuma g: g) 19 artiklan 1 kohdan osalta "Coreper valvoo yhtenäisyyttä sekä 1 kohdassa lueteltujen periaatteiden noudattamista erityisesti niissä asioissa, joita käsitellään muissa elimissä." (12) Katso seuraava lausuma h: h) 19 artiklan 6 kohdan osalta "Jos neuvoston jäsen katsoo, että menettelyä koskevasta päätösehdotuksesta, joka on toimitettu pysyvien edustajien komitean hyväksyttäväksi 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti, aiheutuu asiakysymys, päätösehdotus toimitetaan neuvoston hyväksyttäväksi." (13) Nämä säännökset eivät rajoita talous- ja rahoituskomitean asemaa sellaisena kuin siitä säädetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 114 artiklassa ja neuvoston sitä koskevissa voimassa olevissa päätöksissä (EYVL L 358, 31.12.1998, s. 109 ja EYVL L 5, 9.1.1999, s. 71). (14) Katso seuraava lausuma i: i) 21 artiklan osalta "Työryhmien kertomukset ja muut asiakirjat, joiden perusteella Coreper käsittelee asiaa, olisi toimitettava valtuuskunnille riittävän hyvissä ajoin niiden tarkastelua varten." (15) Katso seuraava lausuma j: j) 22 artiklan osalta "Neuvoston oikeudellisen yksikön tehtävänä on niin ikään avustaa jäsenvaltiota, joka tekee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdassa tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun aloitteen, erityisesti kyseisten aloitteiden valmistelun laadun varmistamiseksi, jos kyseinen jäsenvaltio pyytää tällaista apua." k) 22 artiklan osalta "Neuvoston jäsenten on tehtävä huomautuksensa säädöstekstien virallista kodifiointia koskevista ehdotuksista 30 päivän kuluessa siitä, kun pääsihteeristö on toimittanut nämä ehdotukset jäsenille. Neuvoston jäsenten on varmistettava, että uudelleen laatimista tarkoittavien säädösehdotusten sellaisten säännösten, jotka otetaan suoraan aikaisemmasta säädöksestä ja joiden asiasisältöä ei muuteta, tarkastelu toteutetaan kodifiointia koskeviin ehdotuksiin sovellettavien periaatteiden mukaisesti." (16) 1 ja 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa toistetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 207 artiklan 2 kohta. LIITE I LUETTELO NEUVOSTON KOKOONPANOISTA 1. Yleiset asiat ja ulkosuhteet(1). 2. Talous- ja rahoitusasiat(2). 3. Oikeus- ja sisäasiat(3). 4. Työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat. 5. Kilpailukyky (sisämarkkinat, teollisuus ja tutkimus)(4). 6. Liikenne, televiestintä ja energia. 7. Maatalous ja kalastus. 8. Ympäristö. 9. Koulutus, nuoriso ja kulttuuri(5). Kukin jäsenvaltio päättää itse omasta edustuksestaan neuvostossa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti. Useampi ministeri voi osallistua varsinaisena jäsenenä samaan neuvoston istuntoon, jolloin esityslistaa ja käsittelyjärjestelyjä muutetaan vastaavasti(6). Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostossa kutakin hallitusta edustaa tämän uuden kokoonpanon eri istunnoissa sen tehtävään valitsema ministeri tai valtiosihteeri. (1) Käsittää myös Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan sekä kehitysyhteistyön. (2) Käsittää myös talousarvion. (3) Käsittää myös pelastuspalvelun. (4) Käsittää myös matkailun. (5) Käsittää myös audiovisuaalialan. (6) Katso seuraava lausuma l: l) Liitteen I toisen alakohdan osalta "Neuvoston esityslistoja laatiessaan puheenjohtajavaltio ryhmittelee toisiinsa liittyvät asiakohdat yhteen, jotta jäsenvaltioiden asianmukaisten edustajien osallistuminen olisi helpompaa, erityisesti silloin, kun jonkin tietyn neuvoston kokoonpanon on käsiteltävä selvästi erillisiä asiakokonaisuuksia." LIITE II ERITYISSÄÄNNÖKSET YLEISÖN OIKEUDESTA TUTUSTUA NEUVOSTON ASIAKIRJOIHIN 1 artikla Soveltamisala Kaikilla luonnollisilla ja oikeushenkilöillä on oikeus tutustua neuvoston asiakirjoihin asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyjen periaatteiden, edellytysten ja rajoitusten sekä tässä liitteessä vahvistettujen erityissäännösten mukaisesti. 2 artikla Kolmannen osapuolen asiakirjoja koskeva kuuleminen 1. Sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohtaa ja 9 artiklan 3 kohtaa, ja jollei asiakirjan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan perusteella tapahtuvan tarkastelun jälkeen ole selvää, ettei sitä julkisteta, asianomaista kolmatta osapuolta kuullaan, jos a) asiakirja on asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklan 1 kohdassa määritelty arkaluonteinen asiakirja; b) asiakirja on peräisin jäsenvaltiosta ja - se on toimitettu neuvostolle ennen 3 päivää joulukuuta 2001, tai - kyseinen jäsenvaltio on pyytänyt, ettei sitä julkisteta ilman sen edeltä käsin antamaa suostumusta. 2. Kaikissa muissa tapauksissa, joissa neuvostolle esitetään pyyntö tutustua sen hallussa olevaan kolmannen osapuolen asiakirjaan, pääsihteeristö kuulee asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 4 kohtaa soveltaessaan asianomaista kolmatta osapuolta, jollei asiakirjan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan perusteella tapahtuvan tarkastelun jälkeen ole selvää, että asiakirja julkistetaan tai että sitä ei julkisteta. 3. Kolmatta osapuolta kuullaan kirjallisesti (myös sähköpostitse), ja tälle annetaan vastaamista varten kohtuullinen määräaika ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1049/2001 7 artiklassa asetettu määräaika. Jos kyseessä ovat 1 kohdassa tarkoitetut tapaukset, kolmannen osapuolen lausunto pyydetään kirjallisena. 4. Jos asiakirja ei kuulu 1 kohdan a tai b alakohdan piiriin eikä pääsihteeristö ole kolmannen osapuolen kielteisen lausunnon perusteella vakuuttunut siitä, että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1 tai 2 kohtaa voidaan soveltaa, asia saatetaan neuvoston käsiteltäväksi. Jos neuvosto aikoo luovuttaa asiakirjan, kolmannelle osapuolelle on viipymättä ilmoitettava kirjallisesti neuvoston aikomuksesta luovuttaa asiakirja vähintään kymmenen työpäivän määräajan kuluttua. Samalla kolmannen osapuolen huomio kiinnitetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 243 artiklaan. 3 artikla Muilta toimielimiltä tai jäsenvaltioilta saadut kuulemispyynnöt Kun toinen toimielin tai jäsenvaltio haluaa kuulla neuvostoa neuvoston asiakirjaa koskevasta hakemuksesta, se esittää pyynnön sähköpostitse osoitteeseen access@consilium.eu.int tai faksitse numeroon +32 (0)2 285 63 61. Pääsihteeristö esittää näkemyksensä neuvoston puolesta pikaisesti, ottaen huomioon kyseisen toimielimen tai jäsenvaltion päätöksen osalta vaadittavat määräajat, ja viimeistään viiden työpäivän kuluessa. 4 artikla Jäsenvaltioilta peräisin olevat asiakirjat Jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohdan nojalla esittämä pyyntö tehdään kirjallisena pääsihteeristölle. 5 artikla Jäsenvaltioiden edelleen toimittamat pyynnöt Kun jäsenvaltio toimittaa pyynnön edelleen neuvostolle, pyyntö käsitellään asetuksen (EY) N:o 1049/2001 7 ja 8 artiklan ja tässä liitteessä olevien asiaa koskevien säännösten mukaisesti. Jos tutustumisoikeus evätään kokonaan tai osittain, hakijalle ilmoitetaan, että mahdollinen uudistettu pyyntö on esitettävä suoraan neuvostolle. 6 artikla Hakemusten toimitusosoite Pyyntö saada tutustua asiakirjaan on osoitettava kirjallisena korkeana edustajana toimivalle neuvoston pääsihteerille, osoitteeseen rue de la Loi / Wetstraat 175, B-1048 Bruxelles/Bryssel tai sähköpostitse osoitteella access@consilium.eu.int taikka faksitse numeroon +32 (0)2 285 63 61. 7 artikla Alkuperäisten hakemusten käsittely Jollei asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklan 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, pääsihteeristö käsittelee neuvoston asiakirjoihin tutustumista koskevat pyynnöt. 8 artikla Uudistettujen hakemusten käsittely Jollei asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklan 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, neuvosto tekee päätöksen uudistetun hakemuksen johdosta. 9 artikla Maksut Pääsihteeri määrää neuvoston asiakirjojen jäljennösten tuottamisesta ja lähettämisestä perittävät maksut. 10 artikla Neuvoston julkinen asiakirjarekisteri 1. Pääsihteeristön tehtävänä on huolehtia yleisön pääsystä neuvoston asiakirjarekisteriin. 2. Asiakirjojen viitenumeroiden lisäksi rekisterissä on ilmoitettava, mitkä 1 päivän heinäkuuta 2000 jälkeen laaditut asiakirjat on jo julkistettu. Jollei yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EY) N:o 45/2001(1) sekä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 16 artiklasta muuta johdu, asiakirjojen sisältö on asetettava saataville Internetin välityksellä. 11 artikla Suoraan yleisön saatavissa olevat asiakirjat 1. Tätä artiklaa sovelletaan kaikkiin neuvoston asiakirjoihin edellyttäen, että ne eivät ole salaisiksi luokiteltuja asiakirjoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta tehdä kirjallinen hakemus asetuksen (EY) N:o 1049/2001 6 artiklan mukaisesti. 2. Tässä artiklassa tarkoitetaan: - "jakelulla" asiakirjan lopullisen toisinnon jakamista neuvoston jäsenille, heidän edustajilleen tai valtuuskunnilleen; - "lainsäädäntöasiakirjalla" asiakirjaa, joka koskee neuvoston työjärjestyksen 7 artiklassa tarkoitetun säädöksen käsittelyä tai antamista. 3. Pääsihteeristö saattaa seuraavat asiakirjat yleisön saataville heti, kun ne on jaettu: a) muut kuin neuvoston tai jäsenvaltion laatimat asiakirjat, jotka niiden laatija on julkistanut tai jotka on julkistettu laatijan suostumuksella; b) eri kokoonpanoissa kokoontuvan neuvoston istuntojen esityslistaehdotukset; c) kaikki asiakirjat, jotka neuvosto on hyväksynyt ja jotka julkaistaan virallisessa lehdessä. 4. Edellyttäen, että asiakirjat eivät selvästi kuulu asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklassa säädettyjen poikkeusten piiriin, pääsihteeristö voi saattaa myös seuraavat asiakirjat yleisön saataville heti, kun ne on jaettu: a) komiteoiden ja työryhmien esityslistaehdotukset; b) muut asiakirjat, kuten ilmoitukset, raportit, kertomukset ja tilannekatsaukset sekä käsittelyn etenemistä neuvostossa tai jossakin sen valmistelevista elimistä kuvaavat selvitykset, joissa valtuuskuntien yksittäiset kannat eivät tule esiin, lukuun ottamatta oikeudellisen yksikön kannanottoja ja lausuntoja. 5. Edellä 3 ja 4 kohdassa mainittujen asiakirjojen lisäksi pääsihteeristö saattaa yleisön saataville seuraavat lainsäädäntöasiakirjat heti, kun ne on jaettu: a) muiden Euroopan unionin toimielinten tai elinten tai, jollei asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltion neuvostolle osoittamat säädöksiä koskevat saatteet ja kirjeiden jäljennökset; b) Coreperin ja/tai neuvoston hyväksyttäväksi toimitetut ilmoitukset (I/A- ja A-kohtia koskevat ilmoitukset) sekä säädösehdotukset, joihin niissä viitataan; c) EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitetun menettelyn kuluessa tehdyt neuvoston päätökset ja sovittelukomitean hyväksymät yhteiset tekstit. 6. Sen jälkeen kun jokin 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista päätöksistä on tehty tai kun kyseinen säädös on lopullisesti annettu, pääsihteeristö saattaa yleisön saataville kaikki kyseistä säädöstä koskevat lainsäädäntöasiakirjat, jotka on laadittu ennen tällaista päätöstä ja jotka eivät kuulu asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1 ja 2 kohdan eivätkä 3 kohdan toisessa alakohdassa säädettyjen poikkeusten piiriin, kuten ilmoitukset, raportit, kertomukset ja tilannekatsaukset sekä käsittelyn etenemistä neuvostossa tai jossakin sen valmistelevista elimistä kuvaavat selvitykset ("yhteenvedot asian käsittelystä"), lukuun ottamatta oikeudellisen yksikön kannanottoja ja lausuntoja. Jäsenvaltion pyynnöstä ei sellaisia asiakirjoja, jotka kuuluvat ensimmäisen alakohdan soveltamisalaan ja joista käy ilmi kyseisen jäsenvaltion valtuuskunnan yksittäinen kanta neuvostossa, saateta yleisön saataville näiden säännösten mukaisesti. (1) EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1. LIITE III 1. Tämän työjärjestyksen seuraavia säännöksiä sovellettaessa niissä tapauksissa, joissa yksi tai useampi neuvoston tai pysyvien edustajien komitean jäsen ei perussopimusten mukaan voi osallistua äänestykseen, kyseisen yhden tai useamman jäsenen ääniä ei oteta huomioon: a) 1 artiklan 3 kohdan toinen alakohta (neuvoston istunnon pitäminen muualla kuin Brysselissä tai Luxemburgissa); b) 3 artiklan 7 kohta (muun kuin esityslistaehdotuksessa olevan asian ottaminen esityslistalle); c) 3 artiklan 8 kohta (A-kohdan, joka olisi muuten jouduttu poistamaan esityslistalta, pitäminen esityslistalla B-kohtana); d) 5 artiklan 2 kohta Euroopan keskuspankin istuntoihin osallistumisen osalta (asian käsittely niin, että Euroopan keskuspankki ei ole edustettuna); e) 9 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohta sekä toinen ja kolmas alakohta (äänestystulosten, äänestysselitysten, neuvoston pöytäkirjaan merkittyjen lausumien sekä niiden pöytäkirjan kohtien julkisuus, jotka liittyvät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisten yhteisten kantojen hyväksymiseen; äänestystulosten, äänestysselitysten, neuvoston pöytäkirjaan merkittyjen lausumien ja niiden pöytäkirjan kohtien julkisuus, jotka liittyvät muihin kuin 2 kohdassa tarkoitettuihin tapauksiin); f) 11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta (äänestyksen toimittaminen); g) 12 artiklan 1 kohta (kirjallisen menettelyn käyttäminen); h) 14 artiklan 1 kohta (päätös käsitellä asiaa ja tehdä päätöksiä poikkeuksellisesti sellaisten asiakirjojen ja ehdotusten perusteella, joita ei ole laadittu kaikilla kielillä)(1); i) 17 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta (jäsenvaltion Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan nojalla tekemän aloitteen julkaisematta jättäminen virallisessa lehdessä); j) 17 artiklan 2 kohdan c ja d alakohta (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan nojalla hyväksytyn yhteisen kannan tai tiettyjen direktiivien, päätösten, suositusten ja lausuntojen julkaisematta jättäminen virallisessa lehdessä); k) 17 artiklan 4 kohdan c alakohta (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä tai yleissopimuksia koskevien mahdollisten täytäntöönpano- tai soveltamistoimenpiteiden julkaiseminen virallisessa lehdessä); l) 17 artiklan 5 kohta (kansainvälisellä sopimuksella perustetun elimen tekemien päätösten julkaiseminen virallisessa lehdessä). 2. Neuvoston tai pysyvien edustajien komitean jäsen ei voi vedota tämän työjärjestyksen seuraaviin säännöksiin sellaisten päätösten yhteydessä, joissa tämä jäsen ei perussopimusten mukaan voi osallistua äänestykseen: a) 3 artiklan 8 kohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus pyytää jonkin A-kohdan poistamista esityslistalta); b) 11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus pyytää äänestyksen toimittamista); c) 11 artiklan 3 kohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus edustaa äänestyksessä toista jäsentä); d) 14 artiklan 2 kohta (neuvoston kunkin jäsenen mahdollisuus vastustaa asian käsittelyä, jos mahdollisia muutoksia koskevaa tekstiä ei ole laadittu hänen osoittamallaan kielellä). (1) Katso seuraava lausuma m: m) Liitteessä III olevan 1 kohdan h alakohdan osalta "Neuvosto vahvistaa, että nykyistä käytäntöä, jonka mukaan neuvoston käsittelyn perustana olevat tekstit laaditaan kaikilla kielillä, sovelletaan edelleen." LIITE IV SÄÄDÖSTEN MUOTOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET A Asetusten muoto 1. Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamissa sekä neuvoston asetuksissa on: a) alussa nimike "asetus", järjestysnumero, antamispäivämäärä ja asetuksen aihe; b) joko ilmaisu "Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto" tai "Euroopan unionin neuvosto"; c) ilmoitus niistä säännöksistä, joiden nojalla asetus on annettu ja näiden edellä sanat "ottavat huomioon" tai "ottaa huomioo"; d) viittaus saatuihin ehdotuksiin ja lausuntoihin; e) asetuksen perustelut, joita edeltää ilmaisu "sekä katsovat seuraavaa:" tai "sekä katsoo seuraavaa:" ja numeroidut johdanto-osan kappaleet; f) ilmaisu "ovat antaneet tämän asetuksen" tai "on antanut tämän asetuksen", jonka jälkeen seuraavat asetuksen säännökset. 2. Asetukset jakautuvat artikloihin, jotka voidaan ryhmitellä luvuiksi ja jaksoiksi. 3. Asetuksen viimeisessä artiklassa vahvistetaan voimaantulopäivä, jos se on aikaisempi tai myöhäisempi kuin julkaisemista seuraava kahdeskymmenes päivä. 4. Asetuksen viimeistä artiklaa seuraa: a) i) sanonta "Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa."; tai ii) jos säädöstä ei sovelleta kaikkiin jäsenvaltioihin tai kaikissa jäsenvaltioissa, sanonta "Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti"(1); b) sanonta "Tehty ...ssa/ssä ... päivänä ...kuuta ...", jolloin päivämääränä on se päivä, jona neuvosto on antanut asetuksen; ja c) jos kyseessä on i) Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antama asetus, sanonta: "Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja" , jota seuraavat Euroopan parlamentin puhemiehen nimi ja asetuksen annettaessa neuvoston istuntoa johtaneen puheenjohtajan nimi; ii) neuvoston asetus, ilmaisu: "Neuvoston puolesta Puheenjohtaja" , jota seuraa asetusta annettaessa neuvoston istuntoa johtaneen puheenjohtajan nimi. B Direktiivien, päätösten, suositusten ja lausuntojen muoto (Euroopan yhteisön perustamissopimus) 1. Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamien direktiivien ja niiden yhteisesti tekemien päätösten sekä neuvoston direktiivien ja päätösten alussa on nimike "direktiivi" tai "päätös". 2. Neuvoston antamien suositusten ja lausuntojen alussa on nimike "suositus" tai "lausunto". 3. Edellä A jaksossa säädettyjä, asetuksia koskevia säännöksiä sovelletaan direktiiveihin ja päätöksiin soveltuvin osin, jollei perustamissopimuksen asiaa koskevista määräyksistä muuta johdu. C Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen Eurooppa-neuvoston yhteisten strategioiden sekä yhteisten toimintojen ja yhteisten kantojen muoto Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden sekä yhteisten toimintojen ja yhteisten kantojen alussa ovat nimikkeet: a) "Eurooppa-neuvoston yhteinen strategia", järjestysnumero (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivä ja strategian aihe; b) "Neuvoston yhteinen toiminta", järjestysnumero (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivä ja yhteisen toiminnan aihe; c) "Neuvoston yhteinen kanta", järjestysnumero, (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivä ja yhteisen kannan aihe. D Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisten kantojen, puitepäätösten, päätösten ja yleissopimusten muoto Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisten kantojen, puitepäätösten, päätösten ja yleissopimusten alussa ovat nimikkeet: a) "Neuvoston yhteinen kanta", järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivä ja yhteisen kannan aihe; b) "Neuvoston puitepäätös", järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivä ja puitepäätöksen aihe; c) "Neuvoston päätös", järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivä ja päätöksen aihe; d) "Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan perusteella tekemä yleissopimus" ja yleissopimuksen aihe. (1) Katso seuraava lausuma n: n) Liitteessä IV olevan A jakson 4 kohdan a alakohdan ii alakohdan osalta "Neuvosto muistuttaa, että niissä perussopimuksissa tarkoitetuissa tapauksissa, joissa säädöstä ei voida soveltaa kaikkiin jäsenvaltioihin tai kaikissa jäsenvaltioissa, kyseisen säädöksen perusteluissa ja sisällössä on tarpeen selvästi esittää säädöksen alueellinen soveltaminen."" Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2002. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja P. S. Møller (1) EYVL L 149, 23.6.2000, s. 21, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2001/216/EY (EYVL L 81, 21.3.2001, s. 30) ja päätöksellä 2001/840/EY (EYVL L 313, 30.11.2001, s. 40).