Komission direktiivi 72/169/ETY, annettu 14 päivänä huhtikuuta 1972, viinilajikkeiden ominaisuuksien ja tutkimuksen vähimmäisedellytysten vahvistamisesta



Virallinen lehti nro L 103 , 02/05/1972 s. 0025 - 0029

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 4 s. 0124

Tanskank. erityispainos: Sarja I Alue 1972(II) s. 0366

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 4 s. 0124

Englannink. erityispainos: Sarja I Alue 1972(II) s. 0383

Kreikank. erityispainos: Luku 03 Nide 7 s. 0218

Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 5 s. 0219

Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 5 s. 0219



KOMISSION DIREKTIIVI, annettu 14 päivänä huhtikuuta 1972, viinilajikkeiden ominaisuuksien ja tutkimuksen vähimmäisedellytysten vahvistamisesta (72/169/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon viiniköynnösten lisäysaineiston pitämisestä kaupan 9 päivänä huhtikuuta 1968 annetun neuvoston direktiivin(1), sellaisena kuin se on muutettuna 22 päivänä maaliskuuta 1971 annetulla direktiivillä(2), ja erityisesti sen 5 d artiklan 2 kohdan, sekä katsoo, että edellä mainitun direktiivin säännösten mukaisesti jäsenvaltioiden on laadittava luettelo niistä lajikkeista, jotka on virallisesti hyväksytty varmennettaviksi sekä vakiolisäysaineistona tarkastettaviksi niiden alueella, lajikkeiden hyväksymistä säännellään yhteisön edellytyksillä, joiden noudattaminen on varmistettava virallisin tutkimuksin ja erityisesti viljelykokein, tutkimusten on katettava riittävä määrä ominaisuuksia, jotta lajikkeet on mahdollista kuvailla, yhteisön tasolla on tarpeen päättää niistä ominaisuuksista, jotka vähintään on tutkittava, on vahvistettava lisäksi tutkimusten toteuttamista koskevat vähimmäisedellytykset, näistä ominaisuuksista ja tutkimuksen vähimmäisedellytyksistä olisi säädettävä ottaen huomioon tieteellisen ja teknisen tietämyksen nykyinen taso, ja tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Jäsenvaltioiden on säädettävä, että viiniköynnöslajikkeiden hyväksymiseksi tehtyjen virallisten tutkimusten on katettava vähintään liitteessä I luetellut ominaisuudet. Niiden on huolehdittava siitä, että liitteessä II luetellut vähimmäisedellytykset on täytetty tutkimuksia toteutettaessa. 2 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 1972. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 3 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 14 päivänä huhtikuuta 1972. Komission puolesta Puheenjohtaja S.L. MANSHOLT (1) EYVL N:o L 93, 17.4.1968, s. 15 (2) EYVL N:o L 71, 25.3.1971, s. 16 LIITE I OSA A EROTETTAVUUDEN, PYSYVYYDEN JA YHTENÄISYYDEN TUTKIMUSTA KOSKEVAT MORFOLOGISET OMINAISUUDET 1. Silmujen muodostuminen 10-20 cm:n mittaiseen kasvuversoon: 1.1 muoto 1.2 väri (silmujen puhjetessa antosyaanivärityksen havaitsemiseksi) 1.3 nukkaisuus 2. Ruohovartinen verso kukinta-aikana: 2.1 poikkileikkaus (muoto ja ympärys) 2.2 nukkaisuus 3. Puutunut köynnösverso: 3.1 pinta 3.2 solmuväli 4. Kärhien jakautuminen 5. Nuoret lehdet, jotka ovat 10-30 cm:n mittaisen kasvuverson päässä (silmuista lukien kolme ensimmäistä lehteä, jotka ovat selvästi auenneet): 5.1 väri 5.2 nukkaisuus 6. Täysikasvuinen lehti (kahdeksannen ja yhdennentoista solmun välissä): 6.1 valokuva 6.2 piirros tai painokuva ja mittakaava 6.3 yleismuoto 6.4 lehtiliuskojen lukumäärä 6.5 lehtiruodin ontelo 6.6 ylemmän ja alemman sivuontelon syvyys 6.7 alapinnan nukkaisuus 6.8 pinta 6.9 lehtilaidan hammastus 7. Kukka: näkyvä sukupuoli 8. Rypäleterttu käyttökypsänä (viininvalmistuksessa käytettävien rypälelajikkeiden ja syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden osalta): 8.1 valokuva (ja mittakaava) 8.2 muoto 8.3 koko 8.4 kanta (pituus) 8.5 keskipaino grammoina 8.6 rypäleiden variseminen 8.7 tertun kiinteys 9. Rypäle käyttökypsänä (viininvalmistuksessa käytettävien rypälelajikkeiden ja syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden osalta): 9.1 valokuva (ja mittakaava) 9.2 muoto 9.3 koko ja merkintä keskipainosta 9.4 väri 9.5 kuori (syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden osalta) 9.6 siementen lukumäärä (syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden osalta) 9.7 malto 9.8 mehu 9.9 maku 10. Siemen (syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden ja viininvalmistuksessa käytettävien rypälelajikkeiden osalta): valokuva molemmilta puolilta ja sivusta (ja mittakaava) B OSA EROTETTAVUUDEN, PYSYVYYDEN JA YHTENÄISYYDEN TUTKIMUSTA KOSKEVAT FYSIOLOGISET OMINAISPIIRTEET 1. KASVULLISET TAPAHTUMAT: 1.1 Tapahtumapäivämäärien toteaminen: Tapahtumapäivämäärät todetaan ja niitä verrataan yhteen tai useampaan seuraavista vertailulajikkeista. 1.1.1 Saksan osalta: 1.1.1.1 vaaleat rypälelajikkeet - Weier Riesling, Weier Gutedel, Müller Thurgau 1.1.1.2 tummat rypälelajikkeet - Blauer Spätburgunder 1.1.2 Ranskan osalta: 1.1.2.1 vaaleat rypälelajikkeet - Riesling, Chasselas blanc, Müller Thurgau, Sauvignon, Ugni blanc 1.1.2.2 tummat rypälelajikkeet - Pinot noir, Gamay, Merlot, Cabernet, Sauvignon, Carignan, Grenache noir 1.1.2.3 syötäväksi tarkoitettujen rypäleiden lajikkeet - Cardinal rouge, Chasselas blanc, Alphonse Lavallée, Servant blanc 1.1.3 Italian osalta: 1.1.3.1 vaaleat rypälelajikkeet - Trebbiano toscano, Pinot bianco, Chasselas dorato 1.1.3.2 tummat rypälelajikkeet - Barbera, Merlot, Sangiovese 1.1.3.3 syötäväksi tarkoitettujen rypäleiden lajikkeet - Regina, Chasselas dorato, Cardinal 1.1.4 Luxemburgin osalta: vaaleat rypälelajikkeet - Riesling, Müller Thurgau 1.2 Silmujen puhkeamispäivä: Päivämäärä, jolloin puolet tavanomaisesti leikatun viiniköynnöksen silmuista on puhjennut siten, että niiden sisäpuolen nukkaisuus näkyy suhteessa vertailulajikkeisiin. 1.3 Täyden kukinnan päivä: Päivämäärä, jolloin tietyllä määrällä kasveja puolet kukista on auennut vertailulajikkeisiin verrattuna. 1.4 Kypsyys (viininvalmistuksessa käytettävien rypälelajikkeiden ja syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden osalta): Kypsymisajan lisäksi merkintä rypälemehun sakeudesta tai odotettavissa olevasta alkoholipitoisuudesta, happamuudesta ja rypäletuotoksesta kiloina hehtaaria kohti ilmaistuna verrattuna yhteen tai useampaan vertailulajikkeeseen, joista on, jos mahdollista, saatu saman suuruusluokan tuotoksia. 2. VILJELYOMINAISUUDET: 2.1 Elinvoima 2.2 Kasvutapa (ensimmäisen kukkasilmun asento, sopivin leikkaustapa) 2.3 Tuotanto: 2.3.1 säännöllisyys 2.3.2 tuotos 2.3.3 poikkeamat 2.4 Kestävyys tai herkkyys: 2.4.1 epäsuotuisissa oloissa 2.4.2 haitallisia organismeja vastaan 2.4.3 mahdollinen hedelmän halkeamisherkkyys 2.5 Soveltuvuus kasvulliseen lisäykseen: 2.5.1 varttaminen 2.5.2 pistokaslisäys 3. KÄYTTÖ: 3.1 viinivalmistuksessa käytettävä 3.2 syötäväksi tarkoitettu 3.3 emokasvi 3.4 teollisuuskäyttöön. LIITE II VÄHIMMÄISEDELLYTYKSET TUTKIMUSTEN TOTEUTTAMISEKSI 1. Ekologiset tiedot: 1.1 paikka 1.2 maantieteelliset olot: 1.2.1 pituusaste 1.2.2 leveysaste 1.2.3 korkeus (merenpinnasta) 1.2.4 suunta ja kaltevuus 1.3 ilmastolliset olot 1.4 maaperä 2. Tekniset menettelyt: 2.1 Viininvalmistuksessa käytettävien rypälelajikkeiden ja syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden osalta: 2.1.1 24 kasvia jos mahdollista useammasta eri perusrungosta 2.1.2 vähintään kolme tuotantovuotta 2.1.3 vähintään kaksi ekologisilta oloiltaan erilaista paikkaa 2.1.4 yhteenkasvua vartettaessa on tutkittava vähintään kolmella pistokaslajikkeella. 2.2 Perusrunkolajikkeiden osalta: 2.2.1 viisi kasvia, joilla on vähintään kaksi kasvutapaa 2.2.2 viisi vuotta istutuksesta alkaen 2.2.3 kolme ekologisilta oloiltaan erilaista paikkaa 2.2.4 yhteenkasvua vartettaessa on tutkittava vähintään kolmella varttamisoksalajikkeella.