Komission asetus (EY) N:o 83/96, annettu 22 päivänä tammikuuta 1996, rehuseoksiksi jalostetulle rasvattomalle maidolle ja vasikoiden rehuksi tarkoitetulle rasvattomalle maitojauheelle myönnettävää tukea koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1725/79 muuttamisesta



Virallinen lehti nro L 017 , 23/01/1996 s. 0003 - 0005



KOMISSION ASETUS (EY) N:o 83/96, annettu 22 päivänä tammikuuta 1996, rehuseoksiksi jalostetulle rasvattomalle maidolle ja vasikoiden rehuksi tarkoitetulle rasvattomalle maitojauheelle myönnettävää tukea koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1725/79 muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 27 päivänä kesäkuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2931/95 (2), ja erityisesti sen 10 artiklan 1 ja 3 kohdan, sekä katsoo, että komission asetuksessa (ETY) N:o 1725/79 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2879/95 (4), säädetään rasvattoman maitojauheen ja jauheena olevan kirnupiimän enimmäisvesipitoisuudesta ja täsmennetään aika, jolloin vesipitoisuus on tarkastettava, asetuksessa (ETY) N:o 1725/79 täsmennetty virallinen menetelmä vesipitoisuuden tarkastamiseksi ei sovellu jauheena olevan happaman kirnupiimän tarkastukseen ja sen vuoksi voidaan saada vääriä tuloksia, yhteisön määritysmenetelmästä rehujen virallista tarkastusta varten 18 päivänä marraskuuta 1971 annetussa komission direktiivissä 71/393/ETY (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 84/4/ETY (6), säädetään vaihtoehtoisesta menetelmästä jauheena olevan happaman kirnupiimän vesipitoisuuden tarkastamiseen soveltuvaan tarkastukseen, olisi aiheellista sisällyttää tämä tarkastusmenetelmä asetukseen (ETY) N:o 1725/79 sekä säätää täsmällisistä rajoista sen soveltamiseksi, ja tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (ETY) N:o 1725/79 seuraavasti: 1. Korvataan 10 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: "Tarkastuksesta vastaavan viranomaisen on kirjattava 2 artiklan 2 kohdan ja tämän artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tarkastusten tulokset määritysselosteen ja tarkastusselosteen mukaisesti, joiden mallit ovat liitteissä I ja II. Rasvattoman maitojauheen määrä on määritettävä testaamalla jokainen näyte vähintään kahdesti liitteessä III eritellyn analyysimenetelmän mukaisesti. Viitemenetelmä - rasvattoman maitojauheen ja jauheena olevan makean kirnupiimän vesipitoisuuden tarkastamiseksi on kansainvälinen standardi IDF 26A/1993, - jauheena olevan happaman kirnupiimän vesipitoisuuden tarkastamiseksi on liitteessä VI kuvattu menetelmä. Jos nämä tarkastukset liittyvät rasvattomaan maitojauheeseen, joka on tarkoitettu käytettäväksi joko sellaisenaan tai seoksessa, juokseteherajauheen puuttuminen todistetaan liitteessä IV esitetyllä menettelyllä." 2. Poistetaan liitteessä I oleva alaviite 2. 3. Lisätään tämän asetuksen liite liitteeksi VI. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä huhtikuuta 1996. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 1996. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL N:o L 148, 28.6.1968, s. 13 (2) EYVL N:o L 307, 20.12.1995, s. 10 (3) EYVL N:o L 199, 7.8.1979, s. 1 (4) EYVL N:o L 301, 14.12.1995, s. 23 (5) EYVL N:o L 279, 20.12.1971, s. 7 (6) EYVL N:o L 15, 18.1.1984, s. 28 LIITE "LIITE VI JAUHEENA OLEVAN HAPPAMAN KIRNUPIIMÄN KOSTEUDEN MÄÄRITYS 1 Tarkoitus Eläinten rehuksi tarkoitetun jauheena olevan happaman kirnupiimän kosteuspitoisuuden määrittäminen. 2 Periaate Näyte kuivataan alipaineessa. Painohäviö todetaan punnitsemalla. 3 Välineistö 3.1 Analyysivaaka. 3.2 Korroosionkestävästä metallista tai lasista valmistettuja kuivausastioita, jotka voidaan sulkea ilmatiiviillä kannella; työtaso, jolle testattava näyte voidaan levittää noin 0,3 g/cm2 alueelle. 3.3 Säädettävä sähkölämmitteinen vakuumilämpökaappi, jossa on öljypumppu ja johon voidaan johtaa kuumaa, kuivaa ilmaa tai jossa voidaan käyttää kuivausainetta (esim. kalsiumoksidia). 3.4 Eksikaattori, joka sisältää tehokasta kuivausainetta. 3.5 Säädettävissä oleva lämpökaappi 102 ± 2 °C, jossa on tuuletusjärjestelmä. 4 Menettely Kuumennetaan astia (3.2) ja sen kansi lämpökaapissa (3.5) vähintään 1 tunnin ajan. Suljetaan astia kannella ja siirretään ne välittömästi eksikaattoriin (3.4), annetaan jäähtyä huoneenlämmössä ja punnitaan 0,5 milligramman tarkkuudella. Näyteastia (3.2) punnitaan kansineen 0,5 milligramman tarkkuudella. Punnittuun astiaan punnitaan noin 5 grammaa näytettä 1 milligramman tarkkuudella ja se levitetään nopeasti. Astia asetetaan ilman kantta 83 °C:een lämmitettyyn vakuumilämpökaappiin (3.3). Lämpökaapin lämpötilan tarpeettoman laskun välttämiseksi astia viedään uuniin mahdollisimman nopeasti. Paine säädetään 100 torriksi (13,3 kPa) ja astian annetaan kuivua vielä neljän tunnin ajan tässä paineessa, joko kuumassa, kuivassa ilmavirrassa tai kuivausainetta käyttäen (noin 300 grammaa 20:tä näytettä kohden). Jälkimmäisessä tapauksessa vakuumipumppu kytketään pois päältä, kun vaadittu paine on saavutettu. Kuivausaika lasketaan siitä hetkestä, kun lämpökaapin lämpötila on uudelleen saavuttanut 83 °C. Kuivausajan päätyttyä lämpökaapin paine palautetaan varovasti normaalipaineeseen. Lämpökaappi avataan, näyteastia suljetaan välittömästi kannella, se otetaan pois lämpökaapista, annetaan jäähtyä 30-45 minuuttia eksikaattorissa (3.4) ja punnitaan 1 milligramman tarkkuudella. Näytteen annetaan kuivua vielä 30 minuuttia vakuumikuivauskaapissa (3.3) 83 °C:ssa ja se punnitaan uudelleen. Kahden punnituksen välinen ero ei saa ylittää 0,1:tä prosenttia kosteudesta. 5 Tulosten laskeminen (E-m) . >NUM>100 >DEN>E jossa: E = alkuperäinen näytemäärä grammoina, m = näytteen paino grammoina kuivauksen jälkeen. 6 Tarkkuus 6.1 Toistettavuusraja Samanlaisesta näyteaineistosta samoilla välineillä kahden mahdollisimman lyhyen aikavälin kuluessa tehdyn määrityksen tulosten välinen ero ei saa ylittää 0,4:ää grammaa vettä / 100 grammaa jauheena olevaa hapanta kirnupiimää. 6.2 Verrattavuusraja Samanlaisesta näyteaineistosta eri välineistöllä eri laboratorioissa tehdyn kahden määrityksen tulosten välinen ero ei saa ylittää 0,6:ta grammaa vettä / 100 grammaa jauheena olevaa hapanta kirnupiimää. 6.3 Tarkkuustietojen lähde Tarkkuutta koskevat tiedot määritettiin vuonna 1995 suoritetusta koejärjestelystä, johon osallistui kahdeksan laboratoriota ja kaksitoista näytettä (kuusi sokeakokeen kaksoisnäytettä)."