Kertomus kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista ja toimielinten vastaukset



Virallinen lehti nro 342 , 01/12/2000 s. 0205 - 0265



Kertomus kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista Kertomus kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen EKR:oon liittyvistä toimista(1) SISÄLLYS >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 1 - Kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n käyttö 31. joulukuuta 1999 >TAULUKON PAIKKA> ENSIMMÄINEN LUKU - KUUDENNEN, SEITSEMÄNNEN JA KAHDEKSANNEN EKR:N TOTEUTTAMINEN 31. JOULUKUUTA 1999 MENNESSÄ Tilanne varainhoitovuoden 1999 lopussa 1 Euroopan kehitysrahastot (EKR) perustuvat toisaalta kansainvälisiin yleissopimuksiin(2), joita on tehty Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja 71 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maan välillä, sekä toisaalta 24 merentakaisen maan ja alueen (MMA) assosioinnista tehtyihin neuvoston päätöksiin. Euroopan kehitysrahastojen hallinnoinnista vastaa komissio, joskin vastuu tiettyjen rahoitusvälineiden(3) täytäntöönpanosta kuuluu Euroopan investointipankille (EIP). 2 Vuonna 1999 kuudetta(4), seitsemättä(5) ja kahdeksatta(6) EKR:a toteutettiin samanaikaisesti, vaikka periaatteessa kunkin rahaston voimassaoloaika on viisi vuotta. Myönnettyjen määrärahojen käytölle ei kuitenkaan ole asetettu aikarajaa(7). Vasta sitten kun komissio katsoo rahaston täytäntöönpanon käytännössä päättyneeksi, rahastossa jäljellä oleva määrä siirretään seuraavaan rahastoon. 3 Taulukossa 1 esitetään kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n käyttö 31. joulukuuta 1999 mennessä. Varainhoitovuoden 1999 maksut olivat 1275,4 miljoonaa euroa (1439,6 miljoonaa euroa varainhoitovuonna 1998), kun taas maksusitoumusten(8) arvo vapautettujen määrien vähentämisen jälkeen oli 2692,8 miljoonaa euroa (2296,3 miljoonaa euroa varainhoitovuonna 1998). 4 Neljätoista vuotta kuudennen EKR:n voimaantulon jälkeen rahastosta suoritetut maksut olivat 89,2 prosenttia rahaston nettovaroista. Vuonna 1999 kyseisen rahaston maksut lisääntyivät vain 1,3 prosenttiyksikköä. Tällaisella vauhdilla kuluu vielä yli kahdeksan vuotta, ennen kuin kuudennen EKR:n varat on käytetty loppuun. On aiheellista kysyä, millä perusteella pidetään toiminnassa rahastoa, jonka voimassaoloaika on oikeastaan jo päättynyt. Sama kysymys esitetään AKT - EY-komitean varainhoitovuotta 1998 koskevassa kertomuksessa, jonka komitea on antanut Lomén yleissopimuksen 327 artiklan perusteella. 5 Seitsemännestä EKR:sta suoritetut maksut olivat sen yhdeksännen täytäntöönpanovuoden lopussa 69,1 prosenttia, eli vuonna 1999 maksut lisääntyivät 5,3 prosenttiyksikköä. Kuudennen EKR:n yhdeksännen täytäntöönpanovuoden lopussa sen maksut olivat 76,8 prosenttia. Kahdeksannen EKR:n maksujen toteutumisaste oli sen toisen täytäntöönpanovuoden lopussa 7,7 prosenttia; seitsemännen EKR:n osalta vastaava luku sen toisen täytäntöönpanovuoden lopussa oli 9,8 prosenttia. 6 EKR:jen toteuttaminen hidastuu koko ajan, vaikka käytössä on yhä useammin välineitä, joiden yhteydessä maksut suoritetaan nopeasti. Tietyissä maissa tiheään esiintyvät konfliktit ovat vain osasyy tähän hidastumiseen. AKT-valtioiden hallintorakenteissa jo valmiiksi esiintyvät heikkoudet ovat toinen syy, johon EKR:n tekninen ja asiantuntija-apu tuovat vain osittain helpotusta, mikä saatettiin todeta jälleen kerran vuonna 1999 tarkastusmatkojen yhteydessä (Uganda, Tansania, Senegal, Tsad, Kamerun jne.). 7 AKT-valtiot ja Euroopan unionin jäsenvaltiot allekirjoittivat 4. marraskuuta 1995 Mauritiuksessa sopimuksen neljännen Lomén yleissopimuksen muuttamisesta. Tässä yhteydessä sovittiin, että 292 miljoonan euron osuus kahdeksanteen EKR:oon osoitetuista varoista siirrettäisiin edellisistä EKR:ista (ks. taulukko 1). Kyseisellä päätöksellä ei kuitenkaan ratkaistu päätettyjen EKR:jen jäännöseriin liittyvää ongelmaa(9). Näiden jäännöserien määrä oli 31. joulukuuta1999 vielä 243,7 miljoonaa euroa, mikä vastaa 45:tä prosenttia siirrettyjen varojen määrästä (ks. taulukko 2). Näissä olosuhteissa on aiheellista tarkastella uudelleen kysymystä, ovatko 20. joulukuuta 1995 tehdyn sisäisen sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan määräykset perusteltuja. Kyseisen sopimuksen mukaan jäännöseriä käytetään siihen saakka, kun ne loppuvat, mutta mitään aikarajaa ei anneta EKR:n kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien toimintaa varten. Varainhoitovuotta 1995 koskevaan vastuuvapauspäätökseen liittyvässä päätöslauselmassa Euroopan parlamentti kuitenkin pyysi komissiota ottamaan käyttöön säännöksiä, "joilla sellaisia kansallisia tai alueellisia ohjelmia koskevat määrärahat, joita ei ole käytetty määrätyn ajanjakson kuluessa niiden siirron jälkeen, voidaan osoittaa uudelleen ohjelmiin kuulumattomiin tukiohjelmiin". 8 Kahdeksatta EKR:a koskevan varainhoitoasetuksen 67 artiklan 2 kohdassa säädetään, että tulostiliä edeltää selvitys varainhoidosta. Varainhoitovuodelta 1999 ei kuitenkaan annettu tällaista selvitystä, kuten ei edelliseltäkään varainhoitovuodelta. Varainhoitovuotta 1998 koskevassa vuosikertomuksessaan tilintarkastustuomioistuin painotti yleisen talousarvion toteuttamisen osalta, että yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea koskeva selvitys oli hyvin puutteellinen(10). Tällä alalla onkin toteutettava erityisiä toimia tiedottamisen parantamiseksi. EKR:jen hallinnoinnin hajauttamisella kolmelle eri pääosastolle (kehitysyhteistyön PO, budjetti-PO ja ulkomaanavun yhteinen toimiala) lienee osuutta tämänhetkiseen tilanteeseen. 9 EKR:jen taseet - jotka esitetään uudelleen vastuuvapauden myöntämistä koskevassa päätöksessä - esitetään tavalla, joka olisi syytä uudistaa perusteellisesti, jotta tietojen ryhmittely olisi johdonmukaisempaa. Vastattavaa-puolelta olisi käytävä ilmi nettovarojen tilanne (määrärahat, joista toteutuneet menot on vähennetty) sekä mahdolliset muut velat. Vastaavaa-puolella taas olisi selvitettävä olemassa olevien varojen käyttö, ja siihen tulisi kuulua ainoastaan käteisvarat ja saamiset. Varainhoitovuoden aikana toteutettuihin määrärahoihin liittyvät merkittävät tekijät Muutokset varainhoitovuoden määrärahoissa 10 Kuudennen EKR:n tukimäärärahoja lisättiin 18,6 miljoonalla eurolla siirtämällä erityislainojen määrärahoista 17,8 miljoonaa euroa ja pakolaisavun Taulukko 2 - 31. joulukuuta 1999 päätettyjen EKR:jen jäännöserien tilanne >TAULUKON PAIKKA> määrärahoista 0,8 miljoonaa euroa; nämä summat vastaavat vuonna 1999 peruttuja päätöksiä. Ajanjakson aikana tehtyjen tukipäätösten nettosumma on kuitenkin negatiivinen (-3,4 miljoonaa euroa). Tämä osoittaa, että komission aloittaman, yhteisön ulkopuolelle suunnattavan avun toimialan uudelleen organisoinnin yhteydessä olisi aiheellista harkita kuudennen EKR:n jäännöksen siirtämistä myöhempään EKR:oon sitten, kun päätökseen saatettujen toimien jäännöserät on peruutettu. 11 Seitsemännen EKR:n osalta ei tapahtunut määrärahojen muutoksia, lukuun ottamatta 23,7 miljoonan euron kertyneitä pankkikorkoja (Stabex sekä seitsemännestä EKR:sta tehdyn sisäisen sopimuksen 9 artiklan 2 kohtaan perustuvat hallinnolliset kulut(11). 12 Kahdeksannen EKR:n tapauksessa ohjelmoitavan avun (subventiot) määrärahoista otettiin 1250 miljoonaa euroa ensinnäkin rakenteellisen sopeuttamisen määrärahojen lisäämiseksi 250 miljoonalla eurolla(12) ja toiseksi uuden välineen perustamiseksi voimakkaasti velkaantuneiden maiden hyväksi (1000 miljoonaa euroa). Uutta välinettä ei ollut käytetty 31. joulukuuta 1999 mennessä. AKT - EY-ministerineuvoston kokouksessa(13) tehdyn päätöksen mukaisesti määrärahat on jaettu kahteen kokonaisuuteen, joista 320 miljoonaa euroa on tarkoitettu yhteisöltä otettujen velkojen hoitoon ja maksuun ja 680 miljoonaa euroa on osoitettu erityisesti "Afrikan kehityspankin tarpeisiin" Maailmanpankin hallinnoiman "sijoitusrahaston" kautta (ks. kohta 25). Kahdeksanteen EKR:oon liittyvä Stabex 13 Joulukuun 20. päivä 1995 tehdyn sisäisen sopimuksen 2 artiklan mukaan vientitulojen vakauttamisjärjestelmälle osoitetaan 1805,5 miljoonaa euroa, jotka yleissopimuksen 191 artiklan mukaisesti jaetaan samansuuruisiin vuosittaisiin eriin niin kauan, kuin rahoituspöytäkirjaa sovelletaan. Järjestelyn tarkoituksena on taata, että vuosittain on käytössä ainakin vähimmäismäärä määrärahoja, mutta myös huolehtia siitä, että kyseiset määrärahat pysyvät Stabex-rahoitusvälineen käytössä. Kahdeksannen EKR:n varainhoitoasetuksen (54 artikla) mukaan jäsenvaltiot voivat valita, maksavatko ne maksuosuutensa "erityiselle Stabex-pankkitilille" vai muuttavatko ne maksuosuutensa "Stabex-järjestelmälle korkoa tuottavaksi avoimeksi saatavaksi". 14 Kun komissio oli 31. joulukuuta 1999 mennessä järjestelmän toimintaperiaatteen mukaisesti pyytänyt suorittamaan 1440 miljoonan euron erät ja saanut korkoja 43,6 miljoonaa euroa, se oli kuitenkin todennut AKT-valtioiden hyväksi tehtäviä siirto-oikeuksia vain 302,9 miljoonan euron verran, joista oli maksettu 169,9 miljoonaa euroa. Tämä merkitsee sitä, että kassavarojen teoreettinen saldo oli 1313,7 miljoonaa euroa. EKR:n tilinpäätöksen mukaan Stabexin todelliset kassavarat olivat osittain talletettuina "erityiselle pankkitilille" (109,8 miljoonaa euroa), osa oli sijoitettuna obligaatioihin (772,2 miljoonaa euroa); lisäksi osa oli merkitty jäsenvaltioiden avoimiksi saataviksi (594,4 miljoonaa euroa). Kokonaissaldo on näin ollen 1476,4 miljoonaa euroa. Kassavarojen 162,7 miljoonan euron ylijäämä johtuu seitsemänteen EKR:oon liittyvistä toimista, jotka ovat vielä selvittämättä. 15 Stabex-kassavarojen hallinnointijärjestelmä johtaa suhdannevaihteluiden vuoksi(14) siihen, että huomat tava määrä varoja jää käyttämättä, mikä on vastoin muun muassa periaatteita, joita sovelletaan muihin Lomén yleissopimusten piiriin kuuluvien varojen hallinnointiin. Asettamatta kyseenalaiseksi Stabex-varojen kohdentamista, käteisvarojen tämänhetkiset ylijäämät voidaan korjata ainoastaan neuvoston päätöksellä, jonka se tekee komission ehdotuksesta. Viivästykset ohjelmoitavan avun täytäntöönpanossa 16 Tulostilistä käy ilmi, että kuudennen ja seitsemännen EKR:n kohdalla ohjelmoitavaan apuun liittyviä varoja on maksettu niin hitaasti, että joissakin tapauksissa komission asianomaisille valtioille alunperin varaamat summat voidaan asettaa kyseenalaisiksi. Kuudennen EKR:n - jonka voimassaoloajan pitäisi periaatteessa olla päättynyt - osalta oli vuoden 1999 lopussa kymmenen maan kohdalla maksettu alle 80 prosenttia niiden alustavasta kansallisesta ohjelmasta. Seitsemännestä EKR:sta on yhdeksän vuotta sen voimaantulon jälkeen maksettu 29 maan tapauksessa alle 65 prosenttia niiden ohjelman mukaisista kokonaismäärärahoista. Taulukosta 3 käyvät ilmi ne maat, jotka ovat mukana molemmissa ryhmissä. Taulukko 3 - Kuudes ja seitsemäs EKR: maat, joiden alustavien kansallisten ohjelmien toteuttamisessa on ollut huomattavia viivästyksiä >TAULUKON PAIKKA> 17 Joidenkin maiden kohdalla täytäntöönpanon viivästymisen syynä ovat levottomuudet; toisaalta on maita, joiden kohdalla on syytä asettaa kyseenalaiseksi kyseisten maiden kyky tai halu asettaa käyttöön oikea-aikaisesti ja asianmukaisesti ne varat, jotka niille on myönnetty. Tällaisissa tapauksissa olisi aiheellista tarkastella uudelleen komission alkuperäisiä määrärahojen kohdentamista koskevia päätöksiä ja mukauttaa niitä kiireellisten tarpeiden mukaan sen jälkeen kun asianomaisilta valtioilta on saatu hyväksyntä. Kahdeksannen EKR:n alustaville kansallisille ohjelmille myönnettyjen varojen vapauttaminen kahdessa erässä vaikuttaisi ehkäisevän paremmin varojen tarpeetonta jäädyttämistä. TOINEN LUKU - EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJA KOSKEVA TARKASTUSLAUSUMA Tarkastuslausuma kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston (EKR) toimista varainhoitovuoden 1999 osalta I Euroopan tilintarkastustuomioistuin (jäljempänä 'tilintarkastustuomioistuin') on tarkastanut kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n tilit 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Komissio esitti vastuulleen kuuluvat tilinpäätökset ja tulostilit(15) myöhäisessä vaiheessa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle osoitetussa tiedonannossa KOM(2000) 357 lopullinen, 15.6.2000. Varainhoitoa koskevien säännösten(16) mukaan tilintarkastustuomioistuimen on annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. II Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksen omien tarkastusperiaatteidensa ja -standardiensa mukaisesti. Niissä sovelletaan yleisesti hyväksyttyjä kansainvälisiä tarkastusstandardeja EKR:jen näkökulmasta. Tarkastuksessa on käytetty riittäväksi katsotulla tavalla otantaan perustuvia tarkastusmenettelyjä, joiden avulla on tutkittu tileihin sisältyviin määriin ja tietoihin sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvää todentavaa aineistoa. Lisäksi tarkastuksessa on arvioitu niitä kirjanpitoperiaatteita, joita hallinnoinnista vastuussa olevat henkilöt ovat soveltaneet, tilien esittämistä sekä kyseisten henkilöiden tekemiä, vaikutuksiltaan merkittäviä arvioita. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen avulla riittävän perustan jäljempänä esitettyä lausuntoa varten. Tilien luotettavuus III Jäljempänä a- ja b-kohdissa esitetyistä ongelmista aiheutuvia vaikutuksia lukuun ottamatta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että varainhoitovuoden 1999 tilinpäätökset ja tulostilit antavat luotettavan kuvan kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n tuloista ja menoista varainhoitovuodelta ja taloudellisesta tilanteesta varainhoitovuoden lopussa: a) makroekonomisten tukien laajuutta ja täytäntöönpanon astetta ei ole ilmoitettu b) esitetty maksusitoumusten tilanne poikkeaa todellisesta tilanteesta eikä anna luotettavaa kuvaa tosiasiallisesti käytettävissä olevista määrärahoista. Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus IV a) Varainhoitovuoden tileihin kirjattujen tulojen osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei havaittu komission tasolla vaikutuksiltaan olennaisia virheitä. b) Kahdeksannen EKR:n varainhoitovuoden määrärahojen osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei havaittu komission tasolla vaikutuksiltaan olennaisia virheitä. c) Varainhoitovuoden maksusitoumusten osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei havaittu komission tasolla vaikutuksiltaan olennaisia virheitä. d) Kahdeksannen EKR:n varainhoitovuoden delegoitujen määrärahojen osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei havaittu komission tasolla vaikutuksiltaan olennaisia virheitä. e) Varainhoitovuoden maksujen osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei havaittu komission tasolla vaikutuksiltaan olennaisia virheitä. f) Tarkasteltaessa maksuja, jotka on suoritettu AKT-maissa kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien vastuulla tiettyjen ohjelmien ja rahoitusvälineiden yhteydessä, rahoitussopimuksiin perustuvat tilintarkastukset sekä ulkosuhteista vastaavan osaston sisäisen tarkastuksen yksikön pyynnöstä toimitetut tilintarkastukset osoittavat, että EKR:jen rahoitettavaksi saattaa joutua toimia, jotka eivät ole tukikelpoisia (ks. kohdat 52-55). g) Makroekonomisten tukien osalta todettiin, että rahoitussopimusten ehtojen systemaattiseen tarkistukseen perustuva laillisuutta ja asianmukaisuutta koskeva perusteellinen tarkastus ei ole tarkoituksenmukainen (ks. kohta 35). Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat ja jätetään ottamatta lukuun paikallisella tasolla toimitettuja, edunsaajamaiden viranomaisten vastuulla toteutettuja toimia koskevien tarkastusten tulokset (ks. kohta f), tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta annettujen kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n tilinpäätösten perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset. 12. lokakuuta 2000 Jan. O. Karlsson tilintarkastustuomioistuimen presidentti Euroopan tilintarkastustuomioistuin 12, rue Alcide de Gasperi, L-1615 Luxembourg Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot Johdanto 18 Seuraavat huomautukset tulisi lukea perehdyttäessä edellä olevaan kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annettuun tarkastuslausumaan varainhoitovuoden 1999 osalta. Tarkastuksen sisältö 19 Kahdeksanteen EKR:oon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa säädetään, että maksusitoumusten (päätösten) ja maksujen lisäksi kirjanpitoon on vietävä myös määrärahat ja määrärahat, joiden toteuttamista koskeva päätösvalta on siirretty. Kahdeksannen EKR:n osalta kaksi jälkimmäistä osatekijää ovat siten myös mukana tarkastuslausumassa(17). 20 Tiettyjä tahallisia, EKR:ja vahingoittavia säännönvastaisuuksia ei niiden luonteen vuoksi voida saada selville perinteisin tarkastusmenetelmin. Säännönvastaisuuksien havaitseminen ja tarvittavien tutkimusten suorittaminen on ensi kädessä EKR:jen tulojen ja menojen hallinnoinnista vastaavien elinten vastuulla (kansalliset ja alueelliset tulojen ja menojen hyväksyjät, mutta myös EKR:n johtava tulojen ja menojen hyväksyjä). Tässä yhteydessä annettuja huomautuksia ei tule pitää yleisinä esimerkkeinä petostapauksista. Tilien perustana olevien toimien tarkastusta rajoittaneet tekijät 21 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tilien perustana olevat toimet käyttämällä aineistoa, joka saatiin komission Brysselin keskusyksiköiltä ja tarvittaessa AKT-valtioissa sijaitsevilta lähetystöiltä. Joissakin tapauksissa, jotka koskivat viittä maata, tehtiin myös tarkastuksia paikalla sen selvittämiseksi, olivatko lopullisille edunsaajille aiheutuneet menot laillisia ja asianmukaisia. Tiettyjen makroekonomiseen tukeen liittyvien maksujen (esimerkiksi Stabex ja rakennesopeutus) tarkastus rajoittui siihen, että tutkittiin komission AKT-valtioille euroina suorittamat maksut. 22 Tilintarkastustuomioistuin kiinnittää huomiota siihen, että EKR:n lainsäädäntökehykseen sisältyy niin paljon mahdollisuuksia poiketa säännöksistä, että säännösten noudattamisen perusteellinen tarkastaminen on vaikeaa. Lainsäädäntöön sisältyy usein ohjeellisia säännöksiä, mikä rajoittaa huomattavasti tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevien tarkastusten kattavuutta. Tilien luotettavuus 23 Tileistä annettuun lausuntoon liittyy kohdissa 25-33 esitettyjen huomautusten vuoksi varauksia. Tulot 24 Jäsenvaltioiden pyynnöstä niiden käyttöön annetut Stabexin vuosierät tuottavat korkoa, kuten kahdeksannen EKR:n varainhoitoasetuksen 54 artiklassa mainitaan. Kyseisen asetuksen liitteessä II täsmennetään, että kyse on yhdistetystä korkoprosentista, mutta komissio laski vuonna 1999 korot yksinkertaisella menetelmällä. Varainhoitovuoden 1999 osalta huomioon ottamatta jääneiden korkojen arvo on noin 0,5 miljoonaa euroa. Lisäksi 0,94 miljoonan euron korkoja ei ole veloitettu jäsenvaltioilta. Makroekonomisten tukien täytäntöönpanon tilanne 25 Talousarviotukien määrä kasvaa jatkuvasti yhtenä EKR:n nopean rahoituksen välineenä. Nämä tuet, joilla on oma toimintamekanisminsa, eivät käy hyvin ilmi EKR:n varainhoitovuoden lopun tileistä, koska ne maksetaan useista rahoitusvälineistä, joista osa kuuluu ohjelmasuunnittelun piiriin, osa ei. Näin ollen 31. joulukuuta 1999 mennessä kyseisiä tukia oli annettu rakennesopeutustuen, Stabexin sekä alustavien kansallisten ja alueellisten ohjelmien kautta. Lisäksi vuoden 1999 lopussa perustettu uusi rahoitusväline, joka on tarkoitettu voimakkaasti velkaantuneiden maiden auttamiseen, on vielä yksi uudella tavalla annetun makroekonomisen tuen lähde. Alustavien kansallisten ohjelmien sisällä jotkin näistä tuista esitetään rakennesopeutustuen lisärahoitusvälineenä, kun taas toiset saavat kokonaan erillisen hankkeen muodon. Taulukossa 4 esitetään katsaus suoraan ja epäsuoraan talousarviotukeen, jota maksetaan seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n eri rahoitusvälineiden avulla. 26 Aiemmin rahoitusvälineiden ja myönnettyjen eri tukien välillä oli havaittavissa suora yhteys, mutta näin ei ole enää. Olisi siten aiheellista, että tilinpäätöksessä tai varainhoitoa koskevassa selvityksessä (ks. kohta 8) annetaan tarkat tiedot kyseisenlaisista tuista. Taulukko 4 - Seitsemännestä ja kahdeksannesta EKR:sta myönnetty makroekonominen tuki (päätökset) Tilanne 31. joulukuuta 1999 >TAULUKON PAIKKA> 27 Makroekonomisten tukien kohdalla EKR:n tileihin merkityt maksut vastaavat edunsaajamaille yhtenä kokonaisuutena maksettuja summia. Jotta näiden tukien käytön todellinen tilanne olisi saatavissa selville, olisi annettava selvitys varainhoitovuoden lopussa käyttämättä olevien varojen määrästä. Vuonna 1999 AKT-maihin suuntautuneiden tarkastusmatkojen yhteydessä todettiin esimerkiksi, että jotkin vuoden 1990 jälkeen toteutetut Stabex-siirrot olivat vieläkin käyttämättä ja että EKR:n tileistä eivät asiaan liittyvät vaikeudet käy millään tavoin ilmi. Kyse oli Ugandasta (80 miljoonaa euroa), Tansaniasta (18 miljoonaa euroa) ja Kamerunista (45 miljoonaa euroa). Maksusitoumusten tilanne 28 Kesäkuusta 1998 lähtien EKR:jen rahoitussopimuksiin on merkitty toimien viimeinen aloituspäivä. Jos toimien täytäntöönpanoa ei ole aloitettu kyseiseen päivään mennessä, rahoitussopimusten voimassaolo lakkaa, ja komission on tehtävä uudet päätökset niiden toimien osalta, joiden täytäntöönpano on tarkoitus aloittaa. EKR:n hallinnon tilinpitojärjestelmässä ei ole mahdollista yksilöidä näitä päätöksiä. Näin ollen ei ole mahdollista saada selville asianomaisten maksusitoumusten määrää tutkimatta tuhansia yksittäisiä toimia. 29 Neljännen Lomén AKT-EY-yleissopimuksen 291 artiklan 1 kohdassa määrätään, että rahoitussopimukset tehdään kuudenkymmenen päivän kuluessa komission päätöksestä. Komissio teki 5. maaliskuuta 1999 päätöksen neljän maksusitoumusehdotuksen osalta, joiden yhteismäärä oli 79,5 miljoonaa euroa. Vuotta myöhemmin ei yhtäkään rahoitussopimusta ollut tehty. Lisäksi komission 21. joulukuuta 1999 tekemä päätös, jossa on kyse 55 miljoonasta eurosta, ei ole johtanut yhdenkään rahoitussopimuksen tekoon, sillä kyseinen hanke on keskeytetty. Vastaavat maksusitoumukset on selvästi tehty liian varhaisessa vaiheessa. 30 Tilinpäätöksen liitteessä 3.1.1 komissio esittää selvityksen niistä maksusitoumuksista, joiden kohdalla ei ole kirjattu lainkaan tapahtumia yli kahdeksaantoista kuukauteen (72,5 miljoonaa euroa kuudennen EKR:n ja 326,9 miljoonaa euroa seitsemännen EKR:n osalta). Tästä määrästä 52,5 miljoonaa euroa liittyy toimiin, joita EIP hallinnoi saamallaan valtuutuksella. 31 Mahdollisesti uudelleen käytettävissä olevien maksusitoumusten joukosta komissio havaitsi 53,1 miljoonan euron vapautettavan määrän (23,8 miljoonaa euroa kuudennesta EKR:sta ja 29,3 miljoonaa euroa seitsemännestä EKR:sta). Komissio on päätynyt näihin lukuihin tarkastelemalla sellaisia alustavia maksusitoumuksia, joiden kohdalla ei ole kirjattu lainkaan tapahtumia 18 viimeisen kuukauden aikana. Tällainen tarkastelu ei riitä kaikkien mahdollisesti uudelleen käytettävissä olevien maksusitoumusten määrän arvioimiseksi. Lisäksi toteuttamisvaiheessa olevien alustavien maksusitoumusten joukossa on delegoituja määrärahoja (lopullisia maksusitoumuksia), joiden kohdalla ei ole kirjattu tapahtumia. Komission olisi toimitettava järjestelmällinen tarkastus, ennen kuin se siirtää täytäntöönpanovaiheessa olevien EKR:jen jäännöseriä yhdeksänteen EKR:oon. 32 Seitsemänteen EKR:oon liittyviä Stabex-siirtoja (103,8 miljoonaa euroa Sudanin hyväksi) on vielä mukana maksattamatta olevissa maksusitoumuksissa, vaikka komissio on keskeyttänyt kyseiset toimet. Komissio toteutti kesäkuussa 1999 toimenpiteitä, joiden tarkoituksena oli saada kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän suostumus kyseessä olevien hankkeiden päättämiseen. Asia oli kuitenkin vielä kesken kesäkuussa 2000, ja näin ollen kyseiset summat olivat edelleen jäädytettyinä. 33 Tilinpäätöksen liitteessä 3.1.2 komissio ilmoittaa, että niistä 6774 miljoonasta eurosta, jotka vastaavat EKR:jen maksattamatta olevia maksusitoumuksia (toisin sanoen rahoituspäätöksiä, jotka eivät ole johtaneet maksuihin), arviolta 1230 miljoonaa euroa (18,1 prosenttia) jää mitä todennäköisemmin maksamatta. Määrä vastaa pääasiassa varauksia, jotka muodostettiin odottamattomia menoja varten maksusitoumuksia tehtäessä. Nämä varaukset, jotka kasvavat jatkuvasti, olivat määrältään 530 miljoonaa euroa vuonna 1996 ja 640 miljoonaa euroa vuonna 1997 ja sittemmin 1057 miljoonaa euroa vuonna 1998 ja 1230 miljoonaa euroa vuonna 1999. Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus 34 Tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden osalta toimitetun tarkastuksen perusteella laaditut yksityiskohtaiset huomautukset, joilla ei ole olennaisia vaikutuksia tarkastuslausumaan, on annettu komission tietoon sen kanssa yhdessä sovittujen tarkastusmenettelyjen yhteydessä. Huomautukset koskevat lähinnä laskentavirheitä, vakuuksien muodostamista, tositteiden esittämistä ja EIP:n hallinnoimista toimista saatujen katteiden käyttöä. 35 Makroekonomisen tuen (ks. taulukko 4) ja erityisesti rakennesopeutusohjelmiin liittyvän tuen tapauksessa edunsaajamaille osoitettavien tukierien käyttöönosoittamista säännellään rahoitussopimuksissa, joissa mainitaan varojen vapauttamisen ehdot. Komissio käyttää näitä ehtoja poliittisena välineenä kannustaakseen edunsaajamaiden hallituksia toteuttamaan sovitut uudistukset. Koska rakennesopeutustuki on osa rahoittajien yhteistä toimintaa, yhtä maata kohti voi olla vain yksi ohjelma. Näin ollen komissio on toisinaan myöntänyt poikkeuksia tiettyihin rahoitussopimusten ehtoihin ja vapauttanut tukieriä edunsaajamaan kokonaistilannetta koskevan arvion perusteella. Tässä yhteydessä rahoitussopimusten jokaisen ehdon systemaattiseen tarkistamiseen perustuva laillisuutta ja asianmukaisuutta koskeva perusteellinen tarkastus ei ole tarkoituksenmukainen. Ei ole itse asiassa enää kyse siitä, että arvioidaan, onko tietyssä tilanteessa toimittu ennalta määrätyn säännön mukaan, vaan olisi muodostettava käsitys ohjelmien jatkamisen aiheellisuudesta. KOLMAS LUKU - AIKAISEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA Johdanto 36 Komissio nimitti 28. heinäkuuta 1999 kahdeksannen EKR:n johtavan tulojen ja menojen hyväksyjän; kahdeksas EKR oli tullut voimaan 1. kesäkuuta 1998(18). Nimitys tehtiin takautuvasti. Tämä merkitsee sitä, että virallinen hyväksyntä kattaa kaikki ne vuonna 1999 toteutetut toimenpiteet, jotka kuuluvat johtavan tulojen ja menojen hyväksyjän tai tämän mahdollisesti valtuuttamien henkilöiden vastuulle. 37 Varainhoitoasetuksen 74 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa kertomuksen vastuuvapauden myöntämisestä tehdyissä päätöksissä esitettyjen huomioiden perusteella toteutetuista toimenpiteistä. Yhtään kertomusta ei kuitenkaan ole annettu kahden viimeksi tehdyn vastuuvapauspäätöksen (1996 ja 1997) osalta. Koska kertomuksia ei ole laadittu, on vaikea määritellä, minkälaisia vaikutuksia budjettivallan käyttäjän antamilla suosituksilla on ollut. Viime vuosina olisi ollut erityisen hyödyllistä saada tietoa siitä, millä perustein komissio on määritellyt, mitkä AKT-maissa toimivat lähetystöt ovat toiminnan kannalta tarpeellisia (vuoden 1995 vastuuvapauspäätös), ja siitä, minkälaisia toimia komissio aikoo toteuttaa lieventääkseen tietyissä EKR-sopimuksissa vahvistettujen kiinteiden vaihtokurssien kielteisiä vaikutuksia (vuoden 1996 vastuuvapauspäätös). Aiempien EKR:jen käyttämättömien varojen jäädyttämisen välttämiseksi tarkoitettu järjestely 38 Varainhoitovuotta 1997 koskevassa vuosikertomuksessaan(19) tilintarkastustuomioistuin korosti, että on tarpeen ottaa käyttöön järjestely, jolla taataan, ettei aiemmista EKR:ista kahdeksanteen EKR:oon siirrettyjä varoja jätetä käyttämättä (ks. kohta 7). 39 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen (AKT-valtiot) sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen uuden kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjassa komissio ehdottaa sellaisen lausekkeen lisäämistä, jonka mukaan kaikki aiemmista EKR:ista jäljellä olevat määrät sekä kaikki keskeneräisistä hankkeista vapautettavat määrät siirretään yhdeksänteen EKR:oon. Tämä aikomus huomioon ottaen komission lähetystöjen tehtäväksi olisi annettava kuudenteen ja seitsemänteen EKR:oon liittyvien, mahdollisesti uudelleen käytettävissä olevien maksusitoumusten peruuttaminen (ks. kohta 10) Tietoja riskipääoman avulla rahoitettujen toimien elinkelpoisuudesta 40 Edelleen varainhoitovuodelta 1997 annetussa vuosikertomuksessa(20) tilintarkastustuomioistuin suositteli, että otetaan käyttöön arviointijärjestelmä, jonka avulla saadaan tietoa EIP:n hallinnoimalla riskipääomalla rahoitettujen toimien elinkelpoisuudesta ja siitä, miten nämä toimet ovat todellisuudessa myötävaikuttaneet AKT-valtioiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen. 41 Vaikka komissio on sitoutunut noudattamaan tilintarkastustuomioistuimen suositusta, arviointijärjestelmää ei ole vielä otettu käyttöön. Komission kanta on, ettei se voi asettaa riskipääomalla rahoitettujen toimien arviointia etusijalle, kun taas EIP on sitä mieltä, että kyseisenlainen arviointi tulisi antaa EIP:n itsensä tehtäväksi, ja että arviointi tullaan tekemään aikanaan. 42 Jälkiarvioinnit olisivat kuitenkin olleet erityisen hyödyllisiä, kun otetaan huomioon, että riskipääoma- ja korkotukitoimet suunnitellaan korvattaviksi uudella "investointijärjestelyllä" kohdassa 43 mainitun uuden "kumppanuussopimuksen" yhteydessä. Perustelut, jotka tarvitaan kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjiltä silloin, kun maksua vaaditaan muuna kuin paikallisena valuuttana 43 Varainhoitovuodelta 1998 antamassaan vuosikertomuksessa(21) tilintarkastustuomioistuin toisti huomautuksen, jonka se oli esittänyt jo varainhoitovuodelta 1996 antamassaan vuosikertomuksessa(22). Kysymys on siitä, että urakkasopimusten tapauksessa ulkomaisena valuuttana maksettavan sopimusosuuden kohdalla perustelut puuttuvat useimmiten. Komissio huomauttaa nyt, että se on muistuttanut kansallisia ja alueellisia tulojen ja menojen hyväksyjiä siitä, että kaikki vaatimukset urakkasopimuksen mukaisten maksujen suorittamisesta ulkomaisena valuuttana on perusteltava. Ei ole kuitenkaan olemassa näyttöä siitä, että kyseiset muistutukset on lähetetty. 44 Sopimuksista poimitun otoksen tarkastus osoitti, että käytännössä tilanne on muuttumassa paremmaksi. Komission olisi kuitenkin vastedes hylättävä kaikki sellaiset tarjoukset, joissa tarjoaja ei perustele eurooppalaisena valuuttana maksettavia suorituksia kaikkien sopimuksen meno-otsakkeiden osalta (esimerkiksi komennuksella olevan henkilöstön palkka, maahan tuodut tarvikkeet ja laitteet, rahoituskulut ja rahoitusvaraukset). Urakkasopimuksiin sovellettavat verotusjärjestelmät ja tullimenettelyt Lomén yleissopimusten yhteydessä 45 Tilintarkastustuomioistuin on suositellut(23) myös AKT-valtioiden verotusjärjestelmiä ja tullimenettelyjä koskevien tietojen parantamista, jotta tarjousten tekijöiden tarjoukset olisivat edunsaajamaan lainsäädännön mukaisia. Komissio ei ole voinut osoittaa, että se on käsitellyt tätä kysymystä. NELJÄS LUKU - MUUT HUOMAUTUKSET AKT-valtioiden ylimmät tarkastuselimet 46 Suurimmassa osassa AKT-valtioita on olemassa ylimpiä tarkastuselimiä, joiden tehtävänä on tarkastaa valtion tulot ja menot. Lomén yleissopimuksissa niille ei kuitenkaan ole määritelty tarkkoja tehtäviä EKR:ista rahoitettujen toimien yhteyteen, vaikka valtionhallinnolle nämä tehtävät on määritelty. Äskeisten paikalla toimitettujen tarkastusten yhteydessä kävi ilmi, että useat tarkastuselimet toivoisivat, että niille määritettäisiin oma tehtäväalue EKR:jen täytäntöönpanoa koskevissa tarkastuksissa. 47 Mitä tulee julkisten varojen hyvään hallinnointiin liittyvään kysymykseen, komission olisi tutkittava millä tavalla ja millä ehdoin kyseiset kansalliset tarkastuselimet voisivat olla mukana erityisesti niissä tapauksissa, joissa EKR:n varoja maksetaan suoran talousarviotuen muodossa edunsaajamaille(24). Tarkastuselinten ottaminen mukaan EKR:jen täytäntöönpanoon ensinnäkin edistäisi kyseisten maiden institutionaalisten rakenteiden vahvistamista, ja lisäksi se edistäisi osaltaan demokraattisten käytäntöjen kehittämistä julkishallinnossa, mitä suositellaan neljännessä Lomén yleissopimuksessa (muutettu 5 artikla). Jotta tarkastuselinten osallisuus olisi mahdollista, voisi olla aiheellista antaa tietyissä maissa asiantuntija-apua kyseisille elimille(25). Urakkasopimukset 48 EKR:n urakkasopimuksiin sovellettavaan lainsäädäntöön kuuluu useita menettelyjä, joiden tarkoituksena on taata, että moitteettoman varainhoidon periaatteita noudatetaan. On kuitenkin olemassa suuri riski siitä, että moitteettoman varainhoidon periaatteita lyödään laimin heti alussa, kun komissio ottaa maksaakseen korvauspyynnöt, jotka sopimuspuolet ovat esittäneet ja jotka on sovinnollisesti maksettu edunsaajamaan viranomaisten suostumuksella. 49 Huolimatta siitä, että työtä johtava insinööritoimisto varmentaa periaatteessa kyseiset menot, myös komission on tarkistettava huolellisesti, että ilmoitetut määrät ovat perusteltuja. Vuotta 1999 koskevia ja kohdassa 50 mainittuja tapahtumia tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että ylimääräisten laskujen perusteita oli vaikea tarkistaa ja että niiden perustana oli sopimuslausekkeiden väljä tulkinta. Näin ollen lopullisesti maksatetut määrät perustuvat usein kiinteämääräisiin summiin, joista on sovittu sopimuspuolen, työnjohtajan, insinöörin ja komission kesken. 50 Esimerkiksi Madagaskarilla urakoista suoritettiin ylimääräisiä maksuja 730000 euron arvosta, vaikka osapuolten sopimuksiin perustuvia vastuita ei ollut noudatettu. Tsadissa komissio hyväksyi yhteisymmärryspöytäkirjan, johon liittyi 422000 euron arvosta ylimääräisiä maksuja, vaikka osaa maksujen perusteista ei ollut mahdollista tarkistaa, ja toinen osa oli ristiriidassa sopimuslausekkeiden kanssa. Malawissa julkisten töiden urakoitsija oli pyytänyt 7,7 miljoonan euron lisämaksua, mikä vastasi noin 40:tä prosenttia tien rakentamista koskevan sopimuksen mukaisesta alkuperäisestä hinnasta. Pyynnön aiheellisuuden tarkistamiseksi tarvitaan asiantuntija-arvio, sillä monet pyyntöön liittyvät osatekijät vaikuttavat epäilyttäviltä. 51 Komission lähetystöt selittävät, että niiden on usein pakko hyväksyä tämän kaltaiset tilanteet, sillä muutoin sopimuspuoli saattaa purkaa sopimuksen. Tilintarkastustuomioistuin on sitä mieltä, että tällaista asennetta ei voida hyväksyä ja että komission on laadittava hyvän hallintotavan säännöstö sopimuspuolten ylimääräisiä maksupyyntöjä koskevia tapauksia varten. Säännöstössä olisi annettava selvät ohjeet lähetystöille siitä, millaisissa olosuhteissa on parasta turvautua oikeudellisiin menettelyihin, jos jonkin sopimuspuolen kohdalla on selvästi kyse väärinkäytöstä. Komission toimittamat tarkastukset vuonna 1999 52 Yhteiseen ulkosuhteiden toimialaan, jonka perustaminen on edennyt vaiheittain vuodesta 1997(26) lähtien, kuuluu sisäisen tarkastuksen yksikkö, joka aloitti toimintansa vuonna 1998. Sisäisen tarkastuksen yksikön oma henkilöstö tarkastaa itse rajallisen määrän EKR:n kaikista ohjelmista. Sen tehtävänä on myös järjestää ja seurata niitä tarkastuksia, joita se antaa ulkopuolisten tilintarkastustoimistojen hoidettavaksi. Vuonna 1999 käytettiin EKR:lle kertyneistä koroista 1,17 miljoonaa euroa 25 tarkastuksen toimittamiseen: yhdeksän näistä oli tilintarkastuksia, kuusi toiminnan tarkastuksia sekä kuusi julkistalouden tarkastuksia, jotka koskivat suoraan talousarviotukeen liittyviä ohjelmia. 53 Useissa toimitetuista tarkastuksista havaittiin, että mukana oli menoja, jotka eivät olleet oikeutettuja tukeen. Kyse oli useimmiten siitä, että kilpailuttamista koskevia menettelyjä ei ollut noudatettu tai että tositteet puuttuivat. Näiden tapausten perusteella olisi ryhdyttävä perimään takaisin aiheettomasti maksettuja määriä ja jotkin tapaukset, joihin liittyy petosepäilyjä, olisi ilmoitettava OLAFille. 54 Yhteisen ulkosuhteiden toimialan sisäisen tarkastuksen yksikössä katsotaan, ettei se voi EKR:n johtavan tulojen ja menojen hyväksyjän sijasta toteuttaa tarkastuksen pohjalta tarvittavia toimia. Toisaalta, vaikka kyseiset tarkastukset on toimitettu vasta vähän aikaa sitten, näyttää siltä, että (rakennesopeutusta koskevia ohjelmia lukuun ottamatta) hallinnointia hoitavilla yksiköillä (kehitysyhteistyön PO) on vaikeuksia toteuttaa tarkastusten perusteella toimia, sillä tarkastuskertomukset eivät ole aina niin eksplisiittisiä kuin olisi suotavaa. Jotta tarkastusten tuloksia voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja varmistettaisiin, että korjaavat toimet toteutetaan asianmukaisella tavalla, johtavan tulojen ja menojen hyväksyjän olisi otettava käyttöön tarvittavat menettelyt, joiden avulla tarkastuskertomuksissa esitetyt suositukset muutetaan konkreettisiksi toimiksi. Yhteisen ulkosuhteiden toimialan tehtäviin tulisi myös kuulua sen varmistaminen, että tulojen ja menojen hyväksyjät todella toteuttavat tarvittavat toimet, ja lisäksi kyseisen toimialan olisi erityisesti kiinnitettävä entistä enemmän huomiota siihen, että perintämääräykset laaditaan joka kerran, kun menojen on todettu olevan tukeen oikeuttamattomia. 55 Rakennesopeutustukea lukuun ottamatta hankkeiden rahoitussopimuksissa määrätään myös useista tarkastuksista. Nämä tarkastukset toteutetaan yleensä komission lähetystöjen aloitteesta. Vuonna 1999 paikalla toimitettujen tarkastusten yhteydessä ilmeni useaan kertaan, että kansalliset tulojen ja menojen hyväksyjät eivät olleet huolehtineet rahoitussopimuksissa edellytetyistä tarkastuksista (Eritrea, Malawi, Keski-Afrikan tasavalta, Kamerun). Kävi myös ilmi, että lähetystöillä oli EKR:n ohjelmien seurannan yhteydessä vaikeuksia määrittää riittävät tarkastusvaltuudet, joista olisi ollut todellista hyötyä. Totta onkin, että erityisvaltuuksien puuttuessa tarkastajat joutuivat käsittelemään pintapuolisesti esimerkiksi sovellettujen menettelyjen säännönmukaisuuteen, menojen tukikelpoisuuteen ja kustannus-hyötyanalyysin tekemiseen liittyviä kysymyksiä. Lisäksi kävi ilmi, että petostapauksissa tai varojen tuhlaamiseen liittyvissä tapauksissa lähetystöt eivät saa aina komission keskusyksiköiltä tukea, jota ne kuitenkin tarvitsisivat havaittujen rikkomusten korjaamiseksi (Uganda, Kamerun, Tsad). Tässäkin tapauksessa yhteisen ulkosuhteiden toimialan sisäisen tarkastuksen yksikön olisi toimittava välittäjänä ja varmistettava ensinnäkin, että suunnitelman mukaiset tarkastukset toimitetaan ajallaan ja että tarkastajien valtuudet ovat riittävän yksityiskohtaiset, jotta niiden laatimista tarkastuskertomuksista olisi hyötyä komission yksiköille, ja toiseksi että tulojen ja menojen hyväksyjät toteuttavat tarvittavat toimet kertomuksissa annettujen suositusten pohjalta. (1) Komission vastaukset alkavat sivulta 221. (2) Joista ensimmäinen, Yaoundé I -sopimus, on vuodelta 1964. (3) Riskipääomat ja korkotuet. (4) Kolmas Lomén yleissopimus (EYVL L 86, 31.3.1986). (5) Neljäs Lomén yleissopimus (EYVL L 229, 17.8.1991). (6) Mauritiuksessa muutettu neljäs Lomén yleissopimus (EYVL L 156, 29.5.1998). (7) Ks. 20 päivänä joulukuuta 1995 tehdyn sisäisen sopimuksen 7 artiklan 1 kohta (EYVL L 156, 29.5.1998). (8) Rahoituspäätökset. Ne eivät näy erikseen taulukossa 1, sillä maksut niiden perusteella suoritetaan vähitellen. (9) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1996, kohta 12.7. (10) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1998, kohta 5.14. (11) Sisäinen sopimus 91/401/ETY, tehty 16 päivänä heinäkuuta 1990 (EYVL L 229, 17.8.1991). (12) AKT - EY-ministerineuvoston päätös N:o 2/1999, tehty 8 päivänä joulukuuta 1999, EYVL L 103, 28.4.2000. (13) AKT - EY-ministerineuvoston päätös N:o 1/1999, tehty 8 päivänä joulukuuta 1999, EYVL L 103, 28.4.2000. (14) Tärkeimpien tuotteiden osalta järjestelmän viitevuosina vallitsi erittäin alhainen taso, kun taas viime vuosina markkinat ovat elpyneet. (15) Sellaisena kuin ne määritellään kahdeksannen EKR:n varainhoitoasetuksen 66 ja 67 artiklassa; kyseisiä säännöksiä sovelletaan vastaavasti kuudenteen ja seitsemänteen EKR:oon. (16) Kahdeksannen EKR:n varainhoitoasetuksen 73 artikla; kyseisiä säännöksiä sovelletaan vastaavasti kuudenteen ja seitsemänteen EKR:oon. (17) 16 päivänä kesäkuuta 1998 annetun kahdeksanteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 37 artikla (EYVL L 191, 7.7.1998, s. 54- 66). (18) Kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n toimia koskeva vuosikertomus varainhoitovuodelta 1998, kohta 79. (19) Kertomus kuudenteen ja seitsemänteen EKR:oon liittyvistä toimista, kohta 6. (20) Kertomus kuudenteen ja seitsemänteen EKR:oon liittyvistä toimista, kohdat 35-36. (21) Kertomus kuudenteen ja seitsemänteen EKR:oon liittyvistä toimista, kohdat 30-31. (22) Kohta 12.78. (23) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1996, kohta 12.79. (24) Ks. myös tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1995, kohta 11.69. (25) Tämän tyyppistä tukea on annettu aikaisemmin joissakin tapauksissa, esimerkiksi Ghanassa ja Tansaniassa. (26) Komission päätös, tehty 15. päivänä lokakuuta 1997. Komission vastaus I LUKU - KUUDENNEN, SEITSEMÄNNEN JA KAHDEKSANNEN EKR:N TOTEUTTAMINEN 31. JOULUKUUTA 1999 MENNESSÄ Tilanne varainhoitovuoden 1999 lopussa 4 Komissio on valmistellut vuoden 1999 lopusta lähtien yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) neuvotteluja ja tutkinut samalla, onko kuudennen EKR:n toimintaa tarkoituksenmukaista ylläpitää, kun otetaan huomioon rahaston toteuttamisen edistyminen. Cotonoussa kesäkuussa 2000 allekirjoitetussa uudessa AKT-EY-kumppanuussopimuksessa määrätään, että aiempien EKR:jen sitomatta olevat varat yhdistetään yhdeksi, yhdeksänneksi EKR:ksi heti sopimuksen voimaan tultua. Tästä syystä komissio katsoo parhaimmaksi, ettei yhdistämiseen ryhdytä ennen sopimuksen virallista ratifiointia, joka tapahtuu kesäkuun 2002 alussa tai puolivälissä. 5 - 6 Komissio on useaan otteeseen myöntänyt, ettei EKR:n toteuttamisen hitaudesta voida syyttää pelkästään tiettyjen AKT-valtioiden konflikteja, vaan hitaus johtuu myös useiden näiden valtioiden hallintorakenteiden heikkouksista. Lisäksi toteuttamista hidastavat komission sisäiset tekijät, kuten erittäin monimutkaiset sisäiset menettelyt, vastuunjaon epäselvyys ja jatkuva henkilöstöpula. AKT-valtioiden hallintorakenteiden heikkouksissa komissio turvautuu yhä useammin eri kehitysyhteistyövälineiden hallinnolliseen tukeen, jonka tulokset ovat kuitenkin nähtävissä vasta pitkällä aikavälillä. Lisäksi on mainittava, että tällaisessa tuessa maksusuoritukset eivät ole suuria. Laatutukiryhmässä kokoontuvat komission yksiköt kiinnittävät myös yhä enemmän huomiota ehdotettujen ohjelmien ja hankkeiden laadinnan parantamiseen erityisesti toimeenpanomenettelyjen (ja maksujen) osalta, jotta maiden hallinnolliset vaikeudet voitaisiin huomioida. Ulkosuhteiden toimintojen uudistuksessa, josta päätettiin toukokuussa 2000, ja huhtikuussa 2000 annetussa yleispoliittisessa lausunnossa esitettiin uudelleenjärjestely, jonka tarkoituksena on korjata komission toimintatapojen puutteet kohdentamalla voimavaroja avainaloille ja tehokkaampaan organisaatioon. Tähän sisältyy sellaisen elimen perustaminen, joka on vastuussa ulkoisen avun hankkeista määrittelyvaiheesta eteenpäin, ja sellaisten erityistoimien toteuttaminen, joilla päätoimipaikan toimia hajautetaan lähetystöihin. Kahden viime vuoden aikana on toteutettu tiettyjä toimenpiteitä vuotuisten maksusitoumusten määrän lisäämiseksi. Kehitysyhteistyön pääosasto on yhteistyössä komission lähetystöjen kanssa luonut säännöllisen ja yksityiskohtaisen järjestelmän, jossa seurataan vuotuisten maksusitoumusten maakohtaisia tavoitteita ja tarkistetaan niitä kuukausittain. Ohjelman sitoumukset on arvioitu yläkanttiin, jotta sitoumuksia on voitu siirtää niiltä mailta, joilla on jostakin syystä ollut ongelmia tukien täytäntöönpanossa, maille, joilla ei ole tällaisia vaikeuksia. Sitoumuksia on myös voitu suunnata ohjelmoidusta avusta ei-ohjelmoituun apuun. Pääasiassa järjestelmän ansiosta tehtiin vuonna 1999 ennätykselliset 2,7 miljardin euron sitoumukset, ja vuoden 2000 sitoumusten arvioidaan olevan noin 4 miljardia euroa (3 miljardia, jos niistä vähennetään voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevaan velka-aloitteeseen osoitettu miljardi euroa). Järjestelmää laajennetaan tulevaisuudessa niin, että sillä voidaan varmistaa myös maksujen tehostuminen. 7 Kysymys, joka koski sellaisten maaohjelmiin tai alueohjelmiin osoitettujen määrärahojen käytön rajoittamista ajallisesti, joita ei ole käytetty kohtuullisessa ajassa, on ratkennut. Ratkaisu on Euroopan parlamentin vastuuvapauden myöntämisestä vuodelle 1995 antaman päätöslauselman mukainen, ja se koostuu pysyvästä ohjelmointijärjestelmästä (on-rolling programming), josta määrätään Cotonoussa kesäkuussa 2000 allekirjoitetussa uudessa AKT-EY-kumppanuussopimuksessa. Sopimuksen mukaisesti - tukijakson puolivälissä ja lopussa tehtävän tarkastelun perusteella yhteisö voi tarkistaa maille tai alueille myönnettyjen varojen määrää (katso liitteen IV 7 ja 11 artikla), - varojen kohdentaminen perustuu tarpeisiin ja edistykseen (liitteen IV 3 artiklan 1 kohdan b alakohta), - yhdeksännen EKR:n maksuosuudet ja maalle aiemmista EKR:sta myönnetyt maksamatta jääneet varat, joita ei ole sidottu, ovat perustana asianomaista maata koskevan ohjelman laatimiselle (liitteen IV 3 artiklan 3 kohta). 8 Selvitys kahdeksannen EKR:n varainhoidosta toteutettiin ja esitettiin kehitysyhteistyön rahoitusta käsittelevälle AKT-EY-komitealle osana yhteistä AKT-EY-kertomusta, joka hyväksyttiin kuluvan vuoden kesäkuussa. EKR:a käsittelevien komission yksiköiden uudelleenjärjestelyn vuoksi selvitystä ei kuitenkaan toimitettu eteenpäin tilitietojen kanssa. Erehdyksen ei pitäisi enää toistua sen jälkeen, kun kyseiset komission yksiköt piakkoin yhdistetään. 9 Eri EKR:jen tase- ja taulukkoliitteet sisältävät varainhoitoasetuksessa säädetyt tiedot (kahdeksannen EKR:n varainhoitoasetuksen 66 artikla). Komissio toteuttaa parhaillaan EKR:n tilien esittämismuodon uudistusta. Tätä tarkoitusta varten tehdään jatkuvaa tutkimusta, jonka tarkoituksena on parantaa EKR:n tilitietoja. Tutkimuksissa tarkastellaan muun muassa omaisuuden merkitsemistä. Tilintarkastustuomioistuinta pyydetään tekemään ehdotuksia tutkimuksen päätelmistä, kunhan ne ovat saatavilla. Varainhoitovuoden aikana toteutettuihin määrärahoihin liittyvät merkittävät tekijät Muutokset varainhoitovuoden määrärahoissa 10 Cotonoun sopimuksen rahoituspöytäkirjassa määrätään, että aiempien EKR:jen jäännökset siirretään automaattisesti yhdeksänteen EKR:oon heti sopimuksen voimaantulon jälkeen. Kuten edellä kohdassa 4 todetaan, komissio on asiasta samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa ja on ehdottanut yhdeksänteen EKR:oon tavoitteen saavuttamista edistäviä määräyksiä. Kahdeksanteen EKR:oon liittyvä Stabex 14 Kassavarojen 162,7 miljoonan euron ylijäämä syntyy seitsemännen EKR:n Stabex-välineen kassavarojen käyttämättä jääneistä 86,7 miljoonan euron määrärahoista ja kahdeksannen EKR:n Stabex-maksuista, jotka on rahoitettu seitsemännen EKR:n Stabex-välineen kassavaroista yhteensä 76 miljoonalla eurolla. 15 Osana siirtymäkauden toimenpiteitä, jotka ovat voimassa 2. päivän elokuuta 2000 ja AKT-EY-kumppanuussopimuksen voimaantulon välisenä aikana (27. heinäkuuta 2000 tehty AKT-EY-ministerineuvoston päätös N:o 1/2000), AKT-EY-suurlähettiläskomitea päätti 26. syyskuuta 2000 siirtää Stabex-välineen käyttämättömät määrärahat erityiselle EKR-tilille. Määrärahasiirrot käytetään kehitysyhteistyötoimien rahoituksen varmistamiseen. Viivästykset ohjelmoitavan avun täytäntöönpanossa 16 On totta, että joillekin kumppanuusmaille myönnetyn ohjelmoitavan avun toteutuminen on viivästynyt merkittävästi. Kuten kertomuksessa todetaan, useimpien taulukossa 3 mainittujen maiden kohdalla tämä on johtunut sisäisen konfliktin syttymisestä tai maan hallintojärjestelmän paikallisista heikkouksista tai korruptiosta. Taulukossa 3 mainittuihin maihin kuuluvan Trinidadin tapauksessa viivästyminen johtui pääasiassa teknisistä ongelmista, joita kohdattiin toteutettaessa perusrakenteita koskevaa suurhanketta, jolle kyseisiä varoja oli osoitettu. Barbadoksen tapauksessa puolestaan viipeet johtuivat suurelta osin vaikeuksista, joita ilmeni, kun hallituksen kanssa sovittiin alakohtaisista ensisijaisista tavoitteista (käytettävissä olevat vähäiset varat hajautettiin laajalti). Tämä viivästytti hankkeiden suunnittelua ja loppuun saattamista. 17 Komissio on tietoinen ohjelmoitavan avun toteutuksen viivästymisestä, jonka tilintarkastustuomioistuin toi esiin kertomuksessaan. Ajan myötä komissio on vähitellen pystynyt kehittämään keinoja, joilla varojen myöntämistä mukautetaan tai tarkistetaan sen varmistamiseksi, ettei varoja jäisi käyttämättä vastoinkäymisten vuoksi. Kuten kertomuksessa todetaan, kahdeksannen EKR:n määräyksissä sallittiin kansallisille ohjelmille myönnettyjen varojen vapauttaminen kahdessa erässä, joista toinen erä (30 prosenttia alustavista määrärahoista) vapautetaan vasta, kun tukijakson puolivälissä tehtävästä tiukasta tarkastuksesta on saatu myönteisiä tuloksia. Trinidadin tapauksessa tarkastuksen myötä päätettiin, ettei toisen erän varoja vapauteta juuri siitä syystä, että huomattava osa jo vapautetuista varoista oli vielä käyttämättä. Samanlaista lähestymistapaa noudatetaan kaikkien AKT-valtioiden maaohjelmien kohdalla, ja vaikka kahdeksannen EKR:n tukijakson puolivälissä tehtävää tarkastelua ei ole vielä täysin saatettu päätökseen, huomattava osa käyttämättömiä varoja on jo vapautettu, jotta ne voitaisiin kohdentaa uudelleen nopeammin edistyneille maille. Vaikka päätökset joistakin tarkastuksista tehdään vasta maan poliittisen tilanteen ratkettua tai EKR-komitean tarkasteltua asiaa uudestaan, tähän mennessä on jo siirretty 209 miljoonaa euroa uudelleen kohdennettavien määrärahojen varaukseen. Jos tällä hetkellä käsiteltävät komission ehdotukset viiden maan tilanteesta hyväksytään sellaisinaan, uudelleen kohdennettavia määrärahoja vapautuu käytettäväksi 128 miljoonaa euroa lisää. Vasta allekirjoitetussa yhdeksännessä EKR:ssa, jonka väliaikaiset hallinnointimääräykset tulevat pian voimaan, varojen myöntämistä on joustavoitettu edelleen. Tästä lähtien kumppanuusmaille ilmoitetut alustavat määrärahat kuuluvat pysyvään ohjelmointijärjestelmään, jossa tarpeet ja edistys tarkistetaan virallisesti vuosittain ja jossa toteutetaan kattava tarkastelu viisivuotisen tukikauden puolivälissä ja lopussa. Alustavat määrärahat vahvistetaan tai niitä lisätään tai vähennetään kyseisten tarkastusten aikana toteutetun tiukan analyysin tuloksena. Lisäksi uudessa sopimuksessa on määräykset yksittäisten maakohtaisten tarkastusten toteuttamisesta, jos on erityistä tarvetta tarkastella varojen myöntämisen muutoksia edellä esitetyn säännönmukaisen tarkastusmenettelyn ulkopuolella. Komissio ja AKT-kumppanuusmaat uskovat, että perustavanluonteiset muutokset varojen käytön seurannassa antavat tarvittavaa liikkumavaraa sen varmistamiseksi, että vähäisiä varoja ei tulevaisuudessa jäädytetä tiettyjen maiden tai alueiden odottamattomien tapahtumien vuoksi. II LUKU - EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJA KOSKEVA TARKASTUSLAUSUMA Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot Johdanto Tilien perustana olevien toimien tarkastusta rajoittaneet tekijät 22 EKR:jen lainsäädäntökehykseen todellakin sisältyy mahdollisuuksia poiketa säännöksistä. Tilien luotettavuus Tulot 24 Komissio myöntää, että Stabex-varojen korkojen laskemisessa on ollut virheitä, kuten tilintarkastustuomioistuin totesi. Tarvittavat korjaukset on tehty. Makroekonomisten tukien täytäntöönpanon tilanne 25 - 26 Komissio on tärkeä monenvälisen julkiselle taloudelle annettavan tuen myöntäjä nykytilanteessa, jossa kahdenväliset rahoittajat keskittävät ohjelma-apunsa yhä useammin tarkkaan valituille maille. Komissio on vastannut onnistuneesti muutoksessa olevien AKT-valtioiden ulkoisiin rahoitustarpeisiin useilla välineillään. Julkiselle taloudelle annettavan EY:n tuen tarkoituksena on muutoksessa olevien maiden ulkoisiin rahoitustarpeisiin vastaaminen makroekonomisten kehysten ylläpitämiseksi, mitä myös Bretton Woods -laitokset tukevat. Tähän mennessä saaduista kokemuksista ilmenee, että riittävän avun saaminen ajoissa on ollut talousuudistusten toteuttamisen edellytys. Tulevan yhdeksännen EKR:n maakohtaisten määrärahojen ohjelmoinnissa jää entistä enemmän liikkumavaraa sen julkiselle taloudelle annettavan tuen määrittelemisessä, joka myönnetään muutoksessa olevien maiden ulkoisiin rahoitustarpeisiin. IMF määrittelee ja tarkistaa rahoitustarpeet vuosittain köyhyyden vähentämiseen tarkoitetuissa strategia-asiakirjoissa (PRSP). Komissio on pyrkinyt antamaan jatkuvasti yksityiskohtaista ja yhtenäistä tietoa julkiselle taloudelle annettavan tuen eri muodoista. Se laatii vuosittain EU:n ja AKT-valtioiden yhteistyötä koskevan julkaisun, jossa esitetään kaikki käytetyt välineet maakohtaisesti ja yleisesti. Erityisesti rakennesopeutustukitoimet on esitetty yhtenäisesti niiden rahoituslähteestä riippumatta. Tästä syystä Stabex-välineestä ja EY:n talousarviosta rahoitetut toimet esitetään yhtenäisesti, kuten myös EY:n AKT-valtioiden lähetystöjen laatimissa vuosikertomuksissa. 26 Vuodesta 2001 on tarkoitus julkaista yksi ainoa kertomus, jossa luodaan kattava katsaus EKR:n toimiin ja rahoitustilanteeseen ja jossa kukin väline käsitellään erikseen (katso kohdan 8 vastaus). 27 Stabex-maksujen viivästyminen joissakin maissa: Tansania Vuoden 1990 jälkeen toteutettuja Stabex-siirtoja on käyttämättä noin 18 miljoonaa euroa, josta yhteensä 7,8 miljoonaa euroa on kohdennettu erityistoimiin. Näiden toimien kokonaismenot (eli maksut) ovat tällä hetkellä 1,5-2 miljoonaa euroa. Stabex-varojen käytön yleinen hitaus johtuu alan viranomaisten viime vuosina toteuttamista toimista, joilla yksityissektorin edustajat useissa tärkeissä viljelykasveja käsittelevissä neuvostoissa (kuten kahvineuvostossa) korvattiin virkamiehillä. Lähetystö esitti vastalauseensa asiasta vuoden 1999 puolivälissä ja päätti olla osallistumatta uusiin hankkeisiin ennen kuin tilanne selviäisi. Viranomaiset ovat toteuttaneet neuvostojen koostumusta koskevia toimia, joten hankkeiden toteuttamisen ja varojen käytön uskotaan palautuvan pian ennalleen. Kamerun Tilintarkastustuomioistuin teki huomautuksia Stabex-varojen käytöstä Kamerunissa. Tilanne on tällä hetkellä seuraava: - Kaikista vuoteen 1993 saakka tehdyistä Stabex-siirroista on tehty molemminpuolisia velvoitteita koskeva sopimus, ja siirtoja toteutetaan ja käytetään parhaillaan. - Molemminpuolisia velvoitteita koskevasta Stabex-sopimuksesta vuodeksi 1994 (12 miljoonaa euroa) ja vuodeksi 1998 (11,8 miljoonaa euroa maksettu maaliskuussa 2000) neuvotellaan parhaillaan. Kahvin ja kaakaon vapauttamista koskevasta sopimuksen kohdasta keskustellaan edelleen, mikä on viivästyttänyt sopimuksen valmiiksi saattamista ja allekirjoittamista vuodesta 1999. Uganda Stabex-siirrot on käytetty komission ja Ugandan välillä sovittuja molemminpuolisia velvoitteita koskevan sopimuksen mukaisesti. Maksamatta jääneet varat ja maksujen hitaus johtuu pääasiassa siitä, että kahdella alalla toteutettavista hankkeista järjestetyt tarjouskilpailut ja niiden arviointi vei odotettua enemmän aikaa. Hankkeet ovat: - maaseudun talouden perusrakenteiden tuki: Ntungamo-Rukungiri-Ishasha-tien kunnostus ja parannus - viennin monipuolistaminen ja kehittäminen: Kampala-Malaba-rautatien osuuksien kunnostus. Hankkeiden osuus käyttämättä jääneistä varoista on kaksi kolmasosaa. Jäljelle jäävän kolmasosan kohdalla noudatetaan molemminpuolisia velvoitteita koskevassa sopimuksessa vahvistettua määräaikaa eikä lisäviipeitä ole odotettavissa. Maksusitoumusten tilanne 28 Rahoitussopimusten toimien viimeisen aloituspäivän vahvistamiseen liittyvät tapahtumat eivät aina ole suoraan yhteydessä rahoitus- tai kirjanpitotapahtumiin, ja tästä syystä aloituspäivän seuraaminen on vaikeaa kirjanpitojärjestelmän perusteella. Kirjanpitojärjestelmän avulla voidaan kuitenkin laatia tarkistuslistoja, jotka komission yksiköt ja tarvittaessa asianomaisten AKT-valtioiden viranomaiset tutkivat sen varmistamiseksi, että kyseiset hankkeet ja ohjelmat on aloitettu ennen vahvistettua määräpäivää. 29 Neljännessä Lomén yleissopimuksessa edellytetään, että komissio laatii rahoitussopimukset 60 päivän kuluessa rahoituspäätöksestä. Määräaikaa noudatetaan suurimmassa osassa tapauksista. Joissakin tapauksissa, kuten Kenian pohjoisen käytävän tienkunnostushankkeessa, tietyt edellytykset on kuitenkin täytettävä ennen rahoitussopimuksen allekirjoittamista. Jos edellytyksiä ei täytetä, rahoitussopimusta ei välttämättä allekirjoiteta edellä mainitun 60 päivän aikana. Tämä ei kuitenkaan aina tarkoita sitä, että kyseiset hankkeet olisi hyväksytty liian varhaisessa vaiheessa. Rahoitusehdotuksia voidaan usein käyttää poliittisina välineinä, joilla kannustetaan hallituksia tekemään uudistuksia, kuten tapahtui edellä mainitussa Kenian tiehankkeessa ja useissa rakennesopeutushankkeissa. Näissä tapauksissa rahoitussopimuksen allekirjoittaminen 60 päivän määräajan jälkeen on komission mielestä perusteltua. Lisäksi kahdeksannen EKR:n rahoitusasetuksessa vahvistetut aloituspäivämäärät tarkoittavat sitä, että hankkeesta on tehtävä uusi päätös, jos sitä ei ole aloitettu päätöksessä ilmoitettuun päivään mennessä. Näin ollen tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa tapauksissa olisi yleensä tehtävä uusi päätös. Näin tilanne voidaan arvioida uudelleen ja pohtia, onko päätös edelleen asianmukainen. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat rahoitusehdotukset liittyvät Kenian tärkeimmän maantien eli pohjoisen käytävän Sultan Hamud-Mtito Andein osuuteen. Maantie on myös Ugandan tärkein reitti merelle. Kenian maanteitä on perinteisesti hoidettu huonosti, ja tästä syystä rahoittajat eivät aio rahoittaa muita suuria tiehankkeita ennen kuin Kenian viranomaiset ovat toteuttaneet uudistuksia alalla. Komissio on painostanut maata uudistuksiin ja tehnyt maan hallitukselle selväksi, ettei rahoitusehdotusta esitetä EKR-komitealle (eivätkä jäsenvaltiot puolla sitä) ellei ongelman ratkaisemiseen tähtääviä toimia toteuteta. Rahoittajien painostuksen ja tiejärjestelmän rapistumisen vuoksi Kenian viranomaiset alkoivat vuonna 1998 toteuttaa uudistustoimia ja erityisesti tehdä akselikuormia koskevia tarkastuksia, sillä ylikuormitetut ajoneuvot rappeuttivat teitä. Rahoitusehdotus pohjoisen käytävän osuuden kunnostamiseksi esitettiin EKR-komitealle joulukuussa 1998 alakohtaisten uudistusten vauhdittamiseksi ja El Niño -sateiden rappeuttamien teiden huonokuntoisuuden lievittämiseksi. Jäsenvaltiot vaativat, että rahoitusehdotukseen oli lisättävä neljä käynnissä oleviin uudistuksiin liittyvää edellytystä, jotka oli täytettävä ennen rahoitussopimuksen allekirjoittamista. Edellytykset 1 ja 3 täytettiin vuoden 1999 alussa ja edellytys 4 marraskuussa 1999. Edellytyksen 2 mukaisesti julkaistiin tarjouskilpailu EY:n virallisessa lehdessä, mutta tarjouksia ei esitetty. Tämä tarkoittaa, että Kenia ei voi itsestään riippumattomista syistä allekirjoittaa sopimusta laitteista, joilla ajoneuvot voidaan punnita, eikä se näin täytä kaikkia edellytyksiä. Lähetystön ja viranomaisten kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen komission yksiköt ovat ehdottaneet tämän edellytyksen poistamista ja sen liittämistä muutettuna rahoitussopimukseen jatkotoimenpiteeksi. Komission on hyväksyttävä ehdotus ja lähetettävä se jäsenvaltioille tiedoksi. Vasta tällöin voidaan allekirjoittaa rahoitussopimus. Sama koskee 21. joulukuuta 1999 tehtyä rahoituspäätöstä, sillä se on Kenian pohjoisen käytävän tienkunnostushankkeen täydentävä osa. 30 - 31 Tilinpäätöksen liitteessä 3.1.1 esitetyllä komission selvityksellä käyttämättä jääneistä maksusitoumuksista on tarkoitus lisätä tilintarkastusten avoimuutta. Komissio ottaa vastaan ehdotuksia, joilla voidaan parantaa toimitettavien tietojen laatua seuraavissa tilinpäätöksissä. Lisäksi komissio haluaa huomauttaa, että varainhoitovuonna 1999 se seurasi jatkuvasti maksusitoumuksia ja delegoituja määrärahoja niiden päättämiseksi ja mahdolliseksi vapauttamiseksi. Näin vuoden 1998 lopusta vuoden 1999 loppuun kuudennen ja seitsemännen EKR:n käyttämättä jääneet maksusitoumukset pienenivät 13 prosenttia 457 miljoonasta eurosta 399 miljoonaan euroon. Samalla avoimien delegoitujen määrärahojen määrä pieneni 18 prosenttia 9165 miljoonasta eurosta 7529 miljoonaan euroon. Lisäksi komissio on aloittanut menneiden vuosien epäkohtien korjaamisen. Tässä vaiheessa keskitytään ennen vuoden 1994 loppua tehtyihin maksusitoumuksiin, joita ei ole vielä päätetty. Tavoitteena on korjata menneiden vuosien epäkohdat lakkauttamalla mahdollisimman paljon maksusitoumuksia. Tällä hetkellä komissio valitsee perusteita, joiden avulla voidaan pienentää maksamatta olevia määriä niin maksusitoumusten lukumäärän kuin niiden rahasumman osalta. Edistystä seuraamaan perustetaan seurantajärjestelmä. Riittämättömien voimavarojen vuoksi toimea ei valitettavasti voida saattaa päätökseen nopeasti, vaan se kestää useita vuosia. 32 Neljännen Lomén yleissopimuksen täytäntöönpanon päättyessä AKT-EY-neuvosto toteuttaa siirtymäajan toimenpiteitä, joilla on muun muassa tutkittu Sudanin hyväksi tehtyjä Stabex-siirtoja ja toimia, jotka komissio on keskeyttänyt. Stabex-järjestelmän toiminnan päättyminen ei vaikuta neljännessä Lomén yleissopimuksessa Sudanille myönnettyihin oikeuksiin. Tässä yhteydessä voidaan viitata valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 70 artiklan 1 kohtaan, jossa kuvataan alan tapaoikeutta. Määräyksen mukaan valtiosopimuksen voimassaolon päättyminen ei vaikuta mihinkään asianosaisten oikeuteen, velvollisuuteen tai oikeudelliseen tilanteeseen, joka on syntynyt sopimuksen nojalla ennen sen täytäntöönpanon päättymistä, jollei valtiosopimuksessa toisin määrätä tai jolleivät osapuolet toisin sovi. Tästä syystä tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat maksusitoumukset olisi edelleen luokiteltava käytettävissä oleviksi määrärahoiksi. 33 Odottamattomia menoja varten muodostetut varaukset lasketaan alustavista kokonaissitoumuksista. Prosenttiosuutena ilmoitettu määrä vaihtelee hankkeiden mukaan (kuten urakat, maatalouden kehitys, hallinnollinen apu), ja keskimäärin se on noin 10 prosenttia alustavista kokonaissitoumuksista. EKR:n maksamatta olevien määrien huomattava lisääntyminen on seuraus vuosittain sidottavien määrärahojen kasvusta kahdeksannen EKR:n voimaantulon jälkeen. Vuosina 1998 ja 1999 sidotut EKR:n varat olivat keskimäärin kaksi kertaa suuremmat kuin kaudella 1995-1997 vuosittain sidotut määrät. Kehitysyhteistyötoimien toteuttaminen johtaa yleensä odottamattomiin menoihin varainhoitovuoden lopulla. Näin ollen ei ole epätavallista, että odottamattomien menojen prosentuaalinen osuus suhteessa maksamatta olevien määriin (eikä suhteessa alustaviin maksusitoumuksiin) saavuttaa tilintarkastustuomioistuimen tarkoittaman määrän. Liitteen III 1 artiklan 2 kohdassa ilmoitettu määrä on kuitenkin tilastolaskelmiin perustuva arvio. III LUKU - AIKAISEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA Johdanto 37 Komissio on antanut seurantakertomuksen vuoden 1997 vastuuvapauspäätöksen osalta kyseisen varainhoitovuoden tilanteesta. Sen jälkeen komissio on antanut budjettivallan käyttäjälle yleisestä talousarviosta ja EKR:sta toimintasuunnitelman, jossa käsitellään toimenpiteitä, joilla on vastattu budjettivallan käyttäjän tekemiin suosituksiin vuoden 1998 vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä. Aiempien EKR:jen käyttämättömien varojen jäädyttämisen välttämiseksi tarkoitettu järjestely 39 Vuoden 1998 lopusta vuoden 1999 loppuun käyttämättä jääneiden maksusitoumusten määrä pieneni 13 prosenttia 457 miljoonasta eurosta 399 miljoonaan euroon. Samalla avoimet delegoidut määrärahat pienenivät 18 prosenttia 9165 miljoonasta eurosta 7529 miljoonaan euroon. Joka tapauksessa hankkeen loppuun saattaminen ja hankkeeseen sidottujen varojen vapauttaminen voi tapahtua vasta, kun komission oikeudellinen sitoumus kolmatta osapuolta kohtaan on päättynyt. Kuten edellä kohdassa 31 todettiin, tällä hetkellä korjataan menneiden vuosien epäkohtia. Tietoja riskipääoman avulla rahoitettujen toimien elinkelpoisuudesta 40 Vastauksena tilintarkastustuomioistuimen suositukseen ja komission arviointiyksikön laadittua luonnoksen sopimusehdoiksi EIP viittasi EKR:n sisäisiin sopimuksiin, joissa määrätään, että vastuu kyseisten toimien arvioinnista on EIP:lla. Näin ollen EIP on käynnistänyt arvioinnin, jonka tulosten on tarkoitus valmistua vuoden 2000 lopulla. Perustelut, jotka tarvitaan kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjiltä silloin, kun maksua vaaditaan muuna kuin paikallisena valuuttana 43 Komissio lähetti elokuussa 2000 AKT-valtioiden lähetystöjensä kautta muistutuksen perusteluista kansallisille ja alueellisille tulojen ja menojen hyväksyjille. 44 Markkinoiden tilanteen parantuminen johtuu komission toteuttamista järjestelmällisistä tarkastuksista. Valuuttana maksettujen maksujen perustelujen tarkastukset ja seuranta toteutetaan tarjouspyyntöasiakirjojen hyväksyntävaiheessa sekä tarjousten arviointikertomusten tutkintavaiheessa. Urakkasopimuksiin sovellettavat verotusjärjestelmät ja tullimenettelyt Lomén yleissopimusten yhteydessä 45 Tietojen parantamista koskeva kysymys on erityisen hankala, kun otetaan huomioon asianomaisten maiden suuri määrä, usein monimutkaiset säännöt ja määräykset sekä niiden kehitys. Komissio pyysi elokuussa 2000 EKR-maiden lähetystöiltään, että ne varmistaisivat neljännen Lomén yleissopimuksen 308, 309 ja 310 artiklan määräysten noudattamisen. Määräykset koskevat EKR:n tarjouspyyntöjen verotusjärjestelmiä ja tullimenettelyjä. Joka tapauksessa komissio tarkastaa järjestelmällisesti, että kaikki muulla kuin paikallisella valuutalla tehtäviä maksuja koskevat pyynnöt perustellaan. Komissio ei pysty tarkastamaan ja seuraamaan yksityiskohtaisesti kaikkien 71 AKT-valtion (ja 20 merentakaisen alueen) erilaisia verotusjärjestelmiä ja tullimenettelyjä, sillä sen voimavarat ovat rajalliset. IV LUKU - MUUT HUOMAUTUKSET AKT-valtioiden ylimmät tarkastuselimet 46 - 47 Sisäisen tarkastuksen yksikkö järjestää mahdollisuuksien mukaan tapaamisia niiden AKT-valtioiden tarkastuselinten kanssa, joissa se toimittaa tarkastuksia, ja haluaa ottaa ne täysimääräisesti mukaan tarkastuksiin. On kuitenkin muistettava, että elimillä on tällä hetkellä vain vähän henkilöstöä ja että niiden pätevyys ei aina riitä vaadittavien toimien toteuttamiseen. Komissio pyrkii kuitenkin kehittämään yhteistyötä tulevaisuudessa. Lisäksi sisäisen tarkastuksen yksikkö on järjestelmällisesti ehdottanut tilintarkastustuomioistuimelle tai päätilintarkastajalle (Auditor General), että yksi tai useampi tilintarkastaja otettaisiin mukaan rakennesopeutustuen tarkastuksiin. Yksikään maa(1) ei ole antanut myönteistä vastausta lukuun ottamatta Norsunluurannikkoa, joka on osallistunut neuvotteluryhmän työskentelyyn suoraan rahoitustarkastuksesta huolehtivan viraston välityksellä. Rakennesopeutustukien tarkastusten perusteella komissio on neuvotellut AKT-valtioiden kanssa korjaavista toimenpiteistä ja hallinnollisesta avusta(2), jotka ovat suurilta osin keskittyneet sisäiseen ja ulkoiseen tarkastukseen. Urakkasopimukset 48 Kuten tilintarkastustuomioistuin osuvasti muistuttaa, EKR:n urakkasopimuksiin sovellettavaan lainsäädäntöön kuuluu useita menettelyjä, joiden tarkoituksena on taata, että moitteettoman varainhoidon periaatteita noudatetaan. Periaatteita noudatetaan riita-asioissa, joita voi syntyä toimeksiantajan ja toimeksisaajan kesken urakkasopimuksen täytäntöönpanossa. Komissio ei ole EKR:sta rahoitettavien urakkasopimusten sopimuspuoli, sillä kyse on kansallisista sopimuksista, eikä se myöskään ole asianosaisena riita-asioissa. Alan lainsäädännössä esitetään sovintoratkaisun yleisperiaate erimielisyyksissä, joita voi syntyä EKR:sta rahoitettavien urakkasopimusten asianosaisten kesken. Kuten yleisten sopimusehtojen 68 artiklan 1 kohdassa (AKT-ETY-ministerineuvoston päätös N:o 3/90, tehty 29. maaliskuuta 1990, EYVL L 382, 31.12.1990, s. 31) määrätään, toimeksiantaja ja toimeksisaaja tekevät kaikkensa, jotta heidän välilleen urakkasopimuksesta syntyneistä erimielisyyksistä päästään sovintoratkaisuun. Seitsemännestä EKR:sta tehtyjen rahoitusehtojen X artiklassa ja kahdeksannesta EKR:stä tehtyjen rahoitusehtojen 8 artiklassa vahvistetaan selvästi olosuhteet, joissa EKR:n tukea voidaan myöntää. Määräyksissä edellytetään EKR:n suostumusta siihen, että se ottaa vastuulleen rahoittamiaan urakkasopimuksia koskevista menettelyistä aiheutuvat kulut ja välimiesmenettelyn kulut. Määräyksissä EKR:a ei velvoiteta järjestelmällisesti vastaamaan taloudellisista seurauksista, joten päätöksissä, joita komissio voi tehdä EKR:n hallinnoijana, otetaan huomioon AKT-valtioiden viranomaisten tekemä yhteistyö ja komission kuuleminen ennakolta kaikissa välimiesmenettelyn vaiheissa tilintarkastustuomioistuimen muodostamisesta välimieslausunnon antamiseen. 49 Yleensä komissio rahoittaa EKR:n hankkeiden urakkasopimukset ja riippumattoman konsultin kanssa tehdyt seurantasopimukset. Paikalla toteutettavilla tarkastuksilla selvitetään parhaiten urakan edistyminen, joten on tavallista, että toimeksiantaja määrää, että kyseisissä tarkastuksissa tutkitaan valitusten aiheellisuus. Jos asiasta on epäilyksiä ja/tai jos kyseessä on merkittävä rahasumma, komissio edellyttää, että asiaan erikoistunut insinööritoimisto toteuttaa täydentävän kontradiktorisen tarkastelun selvittääkseen valituksen aiheellisuuden. Valitusten tutkiminen on usein vaikeata, ja sen on perustuttava mahdollisimman hyvin todennettaviin indikaattoreihin. Toisaalta yrityksen ja toimeksiantajan väliseen sovintoratkaisuun sisältyy usein sopimusosa, jolla osapuolet luopuvat joistakin sopimusmääräyksistä ja sitä kautta mahdollisuudesta riitamenettelyyn. Hyvällä sovintoratkaisumenettelyllä voidaan näin välttää pitkä ja kallis riitamenettely. Jos komissio katsoo, että sovintoratkaisu ei ole mahdollinen, se neuvoo toimeksiantajaa aloittamaan riitamenettelyn. 50 Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista hankkeista komissio antaa seuraavat vastaukset: a) Hanke 7 ACP MAG 033 - Madagaskar Kyseessä on sovintoratkaisu, joka koskee yrityksen valitusta kivilouhoksen toiminnan keskeyttämisestä. 1 Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema summa koostuu 418000 euron korvauksista ja hyvityksestä korvaavien louhosten etsintää varten. Yritys pyysi alunperin 943668 euron korvauksia, mutta viranomaiset vahvistivat korvaussumman valituksen yksityiskohtaisen analyysin perusteella ottaen huomioon komission lausunnon. Valituksen oli laatinut työn valvonnasta vastaava taho. Korvaus kattaa kulut, jotka aiheutuivat määräajan pidentämisestä neljällä kuukaudella louhostoiminnan keskeyttämisen jälkeen. 2 Riippumaton asiantuntija, Laboratoire National des Ponts et Chaussées (Pariisi - M. P. Autret), vahvisti kielteisen päätöksen aiheellisuuden. Päätöksellä kiellettiin louhostoiminta kantavan kerroksen maa-aineiden takia. 3 Kun otetaan huomioon, että alustavien tutkimusten tulokset ovat ohjeellisia ja että louhos oli edelleen toiminnassa alustavan tutkimuksen jälkeen, hankkeen käynnistänyttä tutkimustoimistoa ei voida pitää vastuussa. 4 Komissio katsoi, että korvaussumma oli määritelty oikein. (Se kattoi ainoastaan määräajan pidentämisestä aiheutuneet kustannukset.) Sovintoratkaisu perustuu sopimuspuolten vastuiden sopimusarviointiin, ja sillä vältettiin riitamenettely. b) Hanke 7 ACP CD 012 - Tsad Tsadia koskevasta hankkeesta tilintarkastustuomioistuin myönsi yksityiskohtaisessa kertomuksessaan, että urakkasopimuksen täytäntöönpanon olosuhteet olivat erityisen vaikeat, sillä niitä luonnehti turvattomuus ja yleinen polttoainepula. Yrityksen valitus perustui siihen, että urakkasopimuksen täytäntöönpanon normaaleja olosuhteita (yleisten sopimusehtojen 21 artikla) ei voitu varmistaa, ja se suunnitteli lopettavansa urakan. Komissio päätti palkata riippumattoman asiantuntijan, joka auttaisi julkisten hankintojen ministeriötä sovintoratkaisun aikaansaamisessa yrityksen kanssa. Neuvottelujen tulokset olivat seuraavat: 1 valituksessa vaadittua summaa pienennettiin 1,357 miljoonasta eurosta 422000 euroon, 2 yritys luopui sopimukseen perustuvasta muutoksenhakuoikeudesta, 3 ylläpitotyöt toteutettiin suunnitelmien mukaan, 4 asiantuntijan laskelmat perustuivat yksikköhintojen yksityiskohtaiseen hintaerittelyyn, ja sopimuspuolet sekä komissio hyväksyivät kompromissisopimuksen. c) Hanke 7 ACP MAI 041 - Malawi Kolmas tilintarkastustuomioistuimen esille ottama hanke koskee äskettäin tehtyä valitusta, josta paikalliset viranomaiset tai komission yksiköt eivät vielä ole antaneet lausuntoa. Koska valituksessa vaadittu summa oli erityisen suuri, komissio teki kansallisten viranomaisten pyynnöstä sopimuksen riippumattoman asiantuntijan kanssa kuluvan vuoden helmikuussa. Asiantuntijan toteuttaman analyysin on tarkoitus valmistua lokakuussa. 51 Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen ehdotuksen ylimääräisiä maksupyyntöjä koskevan hyvän hallintotavan säännöstön laatimisesta ja tutkii asiaa. Komissio muistuttaa kuitenkin, että alaa koskevia säännöksiä ja määräyksiä on olemassa, vaikka niitä voidaankin parantaa. Näitä ovat edellä mainittu päätös N:o 3/90, jossa säädetään Euroopan kehitysrahaston (EKR) rahoittamia rakennusurakoita, tavarahankintoja ja palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin sovellettavista yleisistä määräyksistä, yleisistä sopimusehdoista sekä sovittelu- ja välimiesmenettelyä koskevista säännöistä, ja Euroopan kehitysrahaston rahoittamia urakoita ja hankintoja sekä tarjouspyyntöjä koskeva käyttäjän opas (VIII/151/94) ja vuoden 1988 Recueil des Instructions -käsikirja. Komission toimittamat tarkastukset vuonna 1999 52 Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat tarkastukset koskevat vain niitä tarkastuksia, jotka rahoitetaan EKR:n korkovaroista kolmen puitesopimuksen mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin ei mainitse 11:tä muuta hanketta, jotka yhteinen ulkosuhteiden toimiala on tarkastanut tai joita se valvoo (maaohjelman varoista tai vastikevaroista). Nämä 11 hanketta ovat rahoitussopimuksen mukaisesti 256895 miljoonan euron arvoisia, kun taas mainitsematta jääneiden tarkastusten kustannukset ovat 676447 euroa. Komissio aikoo tulevaisuudessa kehittää tarkastuksia, mikäli tälle toimialalle voidaan myöntää lisää henkilöstöä. 53 Ne hankekustannukset peritään takaisin, jotka eivät ole oikeutettuja tukeen edunsaajavaltion kanssa toteutetun kontradiktorisen menettelyn mukaisesti. 54 Jos sisäisen tarkastuksen yksikön on otettava vastuu tarkastusten seurannasta, yksikköä on vahvistettava osana yhteisen ulkosuhteiden toimialan hallintouudistusta niin, ettei toiminnallisilta yksiköiltä siirretä vastuuta muualle. Perintämääräysten antaminen on tulojen ja menojen hyväksyjän rahoitusyksiköiden vastuulla (kansalliset viranomaiset, lähetystö tai päätoimipaikka). Lisäksi ulkosuhteista vastaavien yksiköiden on toteutettava varainhoitoa koskevan uudistuksen kolmas osa, jossa luodaan uusi tarkastuksesta vastaava yksikkö, jonka tehtävänä on auttaa tulojen ja menojen hyväksyjää sisäisten järjestelmien toteuttamisessa. 55 Komissio on pyytänyt aloitetta tukeneita jäsenvaltioita käyttämään EKR:n korkovaroja [sisäisen sopimuksen 9 artiklan 2 kohta] juuri siitä syystä, että kansalliset tulojen ja menojen hyväksyjät ovat usein haluttomia käynnistämään rahoitussopimuksissa määrättyjä tarkastuksia. Välineellä ei voida kuitenkaan korvata kaikkia rahoitussopimuksissa määrättyjä tarkastusvelvollisuuksia. Lähetystöissä määriteltävien sopimusehtojen laadun osalta tarkastuksesta vastaava yksikkö on toimittanut lähetystöille vakiomuotoiset sopimusehdot. Lisäksi on pyritty luomaan paikallisia puitesopimuksia, joita kokeilevat ensimmäisinä Guinea-Conakry ja Tsad ja joiden käyttöönotosta Senegal kieltäytyi. Lisäksi keskushallinto ja kehitysyhteistyön pääosasto ovat tukeneet lähetystöjä petostapauksissa ja varojen tuhlaamiseen liittyvissä tapauksissa. Mainittujen kolmen maan asiakirjat on toimitettu keskushallinnon aloitteesta OLAFille. Tsadin ja Kamerunin tapauksissa päätoimipaikka tutki asiakirjat lähetystöjen avulla. (1) Guinea-Conakry, Tsad, Ghana, Madagaskar, Kamerun, Kap Verde. (2) Katso Norsunluurannikkoa ja Kamerunia koskevat toimenpiteet sekä Madagaskaria koskevat ehdotukset. Kertomus kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista Kaavio Kaavio kuudennesta, seitsemännestä ja kahdeksannesta EKR:sta: tukimäärärahojen määrä, jakautuminen ja käyttö >PIC FILE= "C_2000342FI.023501.EPS"> Liitteet Liite I Euroopan unionin yleiseen talousarvioon liittyviä taustatietoja SISÄLLYS >TAULUKON PAIKKA> JOHDANTO VARAINHOITOA KOSKEVIEN TIETOJEN LÄHDEAINEISTO Tämän liitteen varainhoitoa koskevat tiedot on poimittu Euroopan yhteisöjen tulostileistä ja taseesta(1) sekä komission toimittamista muista varainhoitoa koskevista tiedoista. Maiden lyhenteinä on käytetty Sincom-järjestelmän maakoodeja. Kuten komissio on todennut, menojen jaotteleminen jäsenvaltioittain on pelkästään kirjanpitotekninen toimi, joka antaa hyvin rajallisen kuvan kunkin jäsenvaltion unionilta saamasta hyödystä. RAHAYKSIKKÖ Kaikki varainhoitoa koskevat tiedot esitetään miljoonina euroina (milj. EUR). Kaikki luvut on annettu yhden desimaalin tarkkuudella täsmällisestä arvosta, ei siis pyöristettyjen lukujen summasta. NIMIKKEISTÖ Varainhoitovuosien tiedot perustuvat kutakin varainhoitovuotta koskeviin rahoitusnäkymiin. LYHENTEET JA MERKIT EY Euroopan yhteisö(t) EHTY Euroopan hiili- ja teräsyhteisö ETY Euroopan talousyhteisö Euratom Euroopan atomienergiayhteisö EFTA Euroopan vapaakauppaliitto EU Euroopan unioni BKTL bruttokansantulo alv arvonlisävero ATS Itävallan sillinki BEF Belgian frangi DEM Saksan markka DKK Tanskan kruunu ESP Espanjan peseta FIM Suomen markka FRF Ranskan frangi GBP Englannin punta GRD Kreikan drakma IEP Irlannin punta ITL Italian liira LUF Luxemburgin frangi NLG Alankomaiden guldeni PTE Portugalin escudo SEK Ruotsin kruunu EUR euro milj. EUR miljoonaa euroa JM jaksotetut määrärahat EJM jaksottamattomat määrärahat MSM maksusitoumusmäärärahat MM maksumäärärahat MSKM maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat MMKM maksumääräyksiin käytettävät määrärahat B Belgia DK Tanska D Saksa EL Kreikka E Espanja F Ranska IRL Irlanti I Italia L Luxemburg NL Alankomaat A Itävalta P Portugali FIN Suomi S Ruotsi UK Yhdistynyt kuningaskunta EUR 15 Kaikki Euroopan yhteisöjen jäsenvaltiot yhteensä (15) EYVL Euroopan yhteisöjen virallinen lehti päälk yleisen talousarvion pääluokka alalk yleisen talousarvion alaluokka os yleisen talousarvion osasto luku yleisen talousarvion luku 0,0 0,0 - 0,05 - tieto puuttuu % prosenttiosuus PERUSTIETOJA YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA 1. YLEISEN TALOUSARVION TAUSTA Yleinen talousarvio perustettiin sulautumissopimuksella(2) (20 artikla). Se korvasi 1. tammikuuta 1968 alkaen kolme erillistä EY:n talousarviota, EHTY:n hallinnollisen talousarvion, Euroopan talousyhteisön talousarvion ja Euratomin hallinnollisen talousarvion. Euratomin tutkimus- ja investointitoimiin liittyvä talousarvio sisällytettiin yleiseen talousarvioon vuonna 1971 Luxemburgin sopimuksella(3) (10 artikla). 2. OIKEUDELLINEN PERUSTA Yleisestä talousarviosta määrätään Pariisin sopimusten(4) (EHTY:n perustamissopimuksen 78 artikla), Rooman sopimuksen(5),(6) (Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 268 - 280 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 171 - 183 artikla) sekä varainhoitoasetusten(7) varainhoitoa koskevissa säännöksissä ja määräyksissä. 3. PERUSTAMISSOPIMUSTEN JA VARAINHOITOASETUSTEN TALOUSARVIOTA KOSKEVAT PÄÄPERIAATTEET Kaikki yhteisön tulot ja menot on koottava yhtenäiseen talousarvioon (yhtenäisyys). Tulot on käytettävä erittelemättä kaikkien menojen rahoittamiseen, ja ne on kirjattava menojen tapaan täysimääräisinä talousarvioon ja myöhemmin kirjanpitoon siten, että niitä ei mukauteta keskenään (yleiskattavuus). Määrärahat on eritelty luonteen tai suunnitellun käyttötarkoituksen mukaan (määriteltävyys). Talousarvio vahvistetaan varainhoitovuodeksi (vuotuisuus). Siihen otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa (tasapaino). Näihin pääperiaatteisiin sisältyy muutamia poikkeuksia. 4. YLEISEN TALOUSARVION SISÄLTÖ JA RAKENNE Talousarvio on jaettu yleiseen tulotaulukkoon ja tulo- ja menotaulukkoon, joka puolestaan jakautuu kuuteen pääluokkaan: I parlamentti, II neuvosto (liitteenä vuoteen 1994 asti talous- ja sosiaalikomitea); III komissio(8), IV tuomioistuin, V tilintarkastustuomioistuin, VI talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea. Kussakin pääluokassa(9) tulot ja menot on luokiteltu budjettikohtiin (osastot, luvut, momentit ja mahdolliset alamomentit) luonteen ja käyttötarkoituksen mukaan. 5. YLEISEN TALOUSARVION RAHAYKSIKKÖ Talousarvio laaditaan ja toteutetaan euroina. Euro korvasi Euroopan rahayksikön (ecu) 1.1.1999 alkaen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1103/97 tultua voimaan. Euron ja kansallisten valuuttayksiköiden väliset peruuttamattomasti kiinnitetyt muuntokurssit ovat seuraavat: 1 EUR = 13,7603 ATS = 40,3399 BEF = 1,95583 DEM = 166,386 ESP = 5,94573 FIM = 6,55957 FRF = 0,787564 IEP = 1936,27 ITL = 40,3399 LUF = 2,20371 NLG = 200,482 PTE. 6. YLEISEN TALOUSARVION RAHOITUS (TALOUSARVION TULOT) Yleisen talousarvion tulopuoli muodostuu pääasiassa yhteisöjen omista varoista: maatalousmaksuista, sokeri- ja isoglukoosimaksuista, tullimaksuista, alv:oon perustuvista omista varoista sekä BKTL:oon perustuvista omista varoista. Tarkemmat tiedot sisältyvät voimassaolevaan lainsäädäntöön(10). Omien varojen lisäksi on olemassa myös muita, vähäisiä tuloeriä (katso kaavio I). 7. TALOUSARVIOMÄÄRÄRAHAT Arvioitujen menojen kattamiseksi tarkoitetut talousarviomäärärahat eritellään yleisessä talousarviossa seuraavasti: a) Jaksotetut määrärahat (JM) käytetään monivuotisen toiminnan rahoittamiseen tietyillä aloilla. Ne voivat olla maksusitoumusmäärärahoja tai maksumäärärahoja. - Maksusitoumusmäärärahojen (MSM) avulla voidaan sitoutua kuluvan varainhoitovuoden aikana oikeudellisiin velvollisuuksiin sellaista toimintaa varten, jonka toteuttaminen kestää useamman kuin yhden varainhoitovuoden verran, - maksumäärärahoilla (MM) voidaan rahoittaa menoja, joita koskevat maksusitoumukset on tehty kuluvan varainhoitovuoden aikana ja/tai aiempina varainhoitovuosina. b) Jaksottamattomat määrärahat (EJM) on tarkoitettu yksivuotisia toimia koskevien maksusitoumusten ja maksujen suorittamiseen varainhoitovuoden kuluessa. Saman varainhoitovuoden osalta onkin tästä syystä laskettava kaksi erillistä kokonaismäärää: a) maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MSKM)(11) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksusitoumusmäärärahat (MSM)(12); b) maksumääräyksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MMKM)(13) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksumäärärahat (MM)(14). Talousarvion tulojen avulla katetaan maksumääräyksiin käytettävät määrärahat kokonaisuudessaan. Maksusitoumusmäärärahoja ei tarvitse kattaa tuloista. Seuraavasta yksinkertaistetusta kaaviosta (määrät eivät ole todellisia) käy ilmi määrärahojen jakautuminen kullekin varainhoitovuodelle. >PIC FILE= "C_2000342FI.024401.EPS"> 8. YLEISEN TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 8.1 Vastuu yleisen talousarvion toteuttamisesta Komissio toteuttaa talousarvion varainhoitoasetuksen mukaisesti omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa. Lisäksi komissio uskoo muille toimielimille tarpeellisen toimivallan näitä toimielimiä vastaavien talousarvion pääluokkien toteuttamiseksi(15). Varainhoitoasetuksessa täsmennetään toteuttamismenettelyt ja erityisesti toimielinten tulojen ja menojen hyväksyjien, tilinpitäjien, ennakkomaksujärjestelmän hoitajien ja varainhoidon valvojien vastuualueet(16). Tietyillä erityisaloilla (erityisesti EMOTR-tuki ja rakennerahastot) yhteisön varojen hoito on jaettu komission ja jäsenvaltioiden kesken. 8.2 Tulojen toteuttaminen Arvioidut tulot kirjataan talousarvioon; niitä voidaan muuttaa korjaavissa ja täydentävissä talousarvioissa. Budjettitulojen toteuttamisessa yhteisön saatavat (omat varat ja muut tulot) todetaan ja peritään; asiasta säädetään erityisissä säännöksissä(17). Varainhoitovuoden todelliset tulot määritellään kuluvan varainhoitovuoden aikana todettujen saatavien ja aiempina varainhoitovuosina todettujen, aiempien varainhoitovuosien perimättä olevien saatavien summaksi. On huomattava, että jäsenvaltiot, jotka toimivat yhteisöjen puolesta, ovat vastuussa tullimaksuihin, maatalousmaksuihin sekä sokeri- ja isoglukoosimaksuihin liittyvien määrien kantamisesta. Jäsenvaltiot pidättävät kantamisesta aiheutuneiden kulujen kattamiseksi itsellään 10 prosenttia vastaavista maksettavista määristä. 8.3 Menojen toteuttaminen Arvioidut menot kirjataan talousarvioon. Budjettimenojen toteuttaminen, toisin sanoen määrärahojen kehitys ja käyttö, voidaan esittää tiivistetysti seuraavasti: a) maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat: i) määrärahojen kehitys: varainhoitovuonna käytettävissä olevien, maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksusitoumusmäärärahat) + korjaavat ja täydentävät talousarviot + lisätulot(18) + siirrot(19) + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt maksusitoumusmäärärahat(20) + edelliseltä varainhoitovuodelta päätöksin tehdyt vielä sitomattomat siirrot(21) (jaksottamattomat määrärahat) + aiempien varainhoitovuosien vapautetut ja uudelleen käyttöön otetut maksusitoumusmäärärahat(22) + palautetut ennakot, jotka voidaan käyttää uudelleen(23); ii) määrärahojen käyttö: maksusitoumuksiin käytettävät lopulliset määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana, ja niitä voidaan käyttää maksusitoumusten tekemiseen (käytetyt maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat = tehtyjen maksusitoumusten mukainen määrä); iii) määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden jaksottamattomat määrärahat, joita ei ole sidottu, eivät siirry ilman eri toimenpiteitä, vaan ne voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen budjettivallan käyttäjän suostumuksella(24). Komissio voi siirtää varainhoitovuoden käyttämättömät maksusitoumusmäärärahat seuraavaan varainhoitovuoteen(25). Kolmansien osapuolien puolesta suoritettavien menojen osalta sallitaan myös toistuvia siirtoja; iv) määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu; b) maksumääräyksiin käytettävät määrärahat: i) määrärahojen kehitys: varainhoitovuoden käytettävissä olevien, maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksumäärärahat) + korjaavat ja täydentävät talousarviot + lisätulot(26) + siirrot(27) + edelliseltä varainhoitovuodelta ilman eri toimenpiteitä siirretyt maksumäärärahat(28) tai päätöksin tehdyt siirrot(29) + palautetut ennakot, jotka voidaan käyttää uudelleen(30); ii) määrärahojen käyttö: maksumääräyksiin käytettävät määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana maksujen suorittamiseen (käytetyt maksumääräyksiin käytettävät määrärahat = varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä); iii) määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen ilman eri toimenpiteitä(31) tai päätöksin tehtyinä siirtoina(32). Kolmansien osapuolien puolesta suoritettavien menojen osalta sallitaan myös toistuvia siirtoja; iv) määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu; v) varainhoitovuoden menot yhteensä = varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät, jotka on siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta; vi) varainhoitovuoteen kohdennetut todelliset menot = konsolidoidun tulostilin menot (katso kohta 8.4) = varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat, jotka siirretään seuraavaan varainhoitovuoteen. 8.4 Konsolidoitu tulostili ja varainhoitovuoden saldon määrittäminen Kunkin varainhoitovuoden päättyessä laaditaan konsolidoitu tulostili. Tulostilissä määritetään varainhoitovuoden saldo, joka on kirjattava seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon korjaavan lisätalousarvion yhteyteen(33). 9. TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN Kunkin varainhoitovuoden tilinpäätös toimitetaan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden toukokuun ensimmäisenä päivänä; tilinpäätös sisältää tulostilin, taseen sekä selvityksen varainhoidosta(34). 10. ULKOINEN TARKASTUS Vuodesta 1977 alkaen yleisen talousarvion ulkoisesta tarkastuksesta on huolehtinut Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin(35), joka tarkastaa yleisen talousarvion kaikkia tuloja ja menoja koskevat tilit. Se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Se tarkastaa tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden sekä varmistautuu siitä, että varainhoito on ollut moitteetonta. Tarkastukset voidaan toimittaa ennen varainhoitovuoden päättymistä; tarkastukset toimitetaan asiakirjojen perusteella ja tarvittaessa paikalla yhteisön toimielimissä tai jäsenvaltioissa. Tilintarkastustuomioistuin laatii vuosikertomuksen kustakin varainhoitovuodesta. Se voi myös milloin tahansa esittää huomautuksia erityisistä kysymyksistä sekä antaa yhteisön muun toimielimen pyynnöstä lausuntoja. 11. VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN JA JATKOTOIMENPITEET Vuodesta 1977 on noudatettu seuraavia määräyksiä(36) Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta komissiolle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden ennen kyseistä varainhoitovuotta seuraavan vuoden huhtikuun 30. päivää. Tätä varten neuvosto ja parlamentti tutkivat komission esittämät tilit ja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen. Toimielimet toteuttavat kaikki aiheelliset toimenpiteet antaakseen vastauksen vastuuvapautta koskevissa päätöksissä esitettyihin huomautuksiin sekä laativat kertomuksen toteutetuista toimenpiteistä(37). KAAVIOT YLEINEN TALOUSARVIO JA TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN VARAINHOITOVUONNA 1999 Kaavio I - Yleinen talousarvio 1999 - Arvioidut tulot ja lopulliset maksumääräyksiin käytettävät määrärahat Kaavio II - Yleinen talousarvio 1999 - Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat Kaavio III - Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat 1999 ja niiden käyttö rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan jaoteltuina Kaavio IV - Maksuja varten käytettävissä olleet määrärahat 1999 ja niiden käyttö rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan Kaavio V - Varainhoitovuonna 1999 suoritetut maksut rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan Kaavio VI - Jäsenvaltioissa varainhoitovuonna 1999 suoritetut maksut TIETOJA YLEISEN TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA AIEMPINA VUOSINA (1995 - 1999) Kaavio VII - Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kehitys ja käyttö vuosina 1995 - 1999 rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan jaoteltuina Kaavio I Yleinen talousarvio 1999 - Arvioidut tulot ja lopulliset maksumääräyksiin käytettävät määrärahat [tulojen perusteet: ks. "Perustietoja yleisestä talousarviosta", kohta 8.2 ja tarkempia tietoja 1. luvussa, taulukossa 1.1; menojen perusteet ks."Perustietoja yleisestä talousarviosta", kohta 8.3 ja tarkempia tietoja kaaviossa IV, a-sarake] >PIC FILE= "C_2000342FI.024801.EPS"> (38)(39)(40)(41) Kaavio II Yleinen talousarvio 1999 - Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat [korvaavien ja täydentävien talousarvioiden jälkeen; tarkemmat tiedot kaaviossa III, b-sarake] >PIC FILE= "C_2000342FI.024901.EPS"> Huom. Maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaissumma ei vastaa vuoden 1999 budjettituloja, koska maksusitoumusmäärärahoihin sisältyy myös sellaisia määriä, jotka rahoitetaan tulevien varainhoitovuosien budjettituloista. Kaavio III Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat 1999 ja niiden käyttö rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan jaoteltuina >TAULUKON PAIKKA> Kaavio IV Maksuja varten käytettävissä olleet määrärahat 1999 ja niiden käyttö rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan >TAULUKON PAIKKA> Kaavio V Varainhoitovuonna 1999 suoritetut maksut rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan Huom: Vuonna 1999 suoritetut maksut = maksut vuoden 1999 määrärahoista + maksut vuodelta 1998 siirretyistä määristä. >PIC FILE= "C_2000342FI.025201.EPS"> Kaavio VI Jäsenvaltioissa varainhoitovuonna 1999 suoritetut maksut(42) Huom: Vuonna 1999 suoritetut maksut = maksut vuoden 1999 määrärahoista + maksut vuodelta 1998 siirretyistä määristä. >PIC FILE= "C_2000342FI.025301.EPS"> (43)(44) Kaavio VII Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kehitys ja käyttö vuosina 1995-1999 rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan jaoteltuina >TAULUKON PAIKKA> (1) Varainhoitovuoden 1999 talousarviotoimenpiteisiin liittyvä tulostili ja tase [SEC(2000) 537 - 540]. (2) Sulautumissopimus (tehty 8 päivänä huhtikuuta 1965): sopimus Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta (3) Luxemburgin sopimus (tehty 22 päivänä huhtikuuta 1970): sopimus Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten ja sulautumissopimuksen tiettyjen talousarviota koskevien määräysten muuttamisesta. (4) Pariisin sopimus (tehty 18 päivänä huhtikuuta 1951): Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimus. (5) Rooman sopimus (tehty 25 päivänä maaliskuuta 1957): Euroopan talousyhteisön (ETY) perustamissopimus. (6) Rooman sopimus (tehty 25 päivänä maaliskuuta 1957): Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimus. (7) Erityisesti 21 päivänä joulukuuta 1977 annettu varainhoitoasetus (EYVL L 356, 31.12.1977). Katso myös kohta "Lukijalle", etukannen sisäpuoli. (8) Pääluokka III (komissio) jakautuu A osaan "hallintomäärärahat" ja B osaan "toimintamäärärahat", joka on puolestaan jaettu pääasiallisten toiminta-alojen mukaisiin alaluokkiin. Pääluokka VI (talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea) jakautuu A osaan "talous- ja sosiaalikomitea", B osaan "alueiden komitea" ja C osaan "yhteinen organisaatiorakenne". (9) Pääluokka III (komissio) jakautuu A osaan "hallintomäärärahat" ja B osaan "toimintamäärärahat", joka on puolestaan jaettu pääasiallisten toiminta-alojen mukaisiin alaluokkiin. Pääluokka VI (talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea) jakautuu A osaan "talous- ja sosiaalikomitea", B osaan "alueiden komitea" ja C osaan "yhteinen organisaatiorakenne". (10) Omista varoista säädetään pääasiassa seuraavissa säännöksissä ja määräyksissä: kuudes neuvoston direktiivi, annettu 17 päivänä toukokuuta 1977, yhteisestä alv-järjestelmästä ja yhtenäisestä verokannasta (EYVL L 145, 13.6.1977); neuvoston päätös 94/728/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994 (EYVL L 293, 12.11.1994); neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1552/89, annettu 29 päivänä toukokuuta 1989 (EYVL L 155, 7.6.1989), neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1553/89, annettu 29 päivänä toukokuuta 1989 (EYVL L 155, 7.6.1989), neuvoston direktiivi 89/130/ETY, Euratom, annettu 13 päivänä helmikuuta 1989, BKTL-määrien yhtenäistämisestä (EYVL L 49, 21.2.1989). (11) On syytä huomata ero "maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen" ja "maksusitoumusmäärärahojen" välillä sekä "maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen" ja "maksumäärärahojen" välillä. Käsitteitä "maksusitoumusmäärärahat" ja "maksumäärärahat" käytetään yksinomaan jaksotetuista määrärahoista puhuttaessa. (12) On syytä huomata ero "maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen" ja "maksusitoumusmäärärahojen" välillä sekä "maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen" ja "maksumäärärahojen" välillä. Käsitteitä "maksusitoumusmäärärahat" ja "maksumäärärahat" käytetään yksinomaan jaksotetuista määrärahoista puhuttaessa. (13) On syytä huomata ero "maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen" ja "maksusitoumusmäärärahojen" välillä sekä "maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen" ja "maksumäärärahojen" välillä. Käsitteitä "maksusitoumusmäärärahat" ja "maksumäärärahat" käytetään yksinomaan jaksotetuista määrärahoista puhuttaessa. (14) On syytä huomata ero "maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen" ja "maksusitoumusmäärärahojen" välillä sekä "maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen" ja "maksumäärärahojen" välillä. Käsitteitä "maksusitoumusmäärärahat" ja "maksumäärärahat" käytetään yksinomaan jaksotetuista määrärahoista puhuttaessa. (15) EHTY:n perustamissopimuksen 78 d artikla, EY:n perustamissopimuksen 274 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 179 artikla ja varainhoitoasetuksen 22 artiklan 2 kohta. (16) Varainhoitoasetuksen 21 - 55 ja 73 - 77 artikla. (17) Varainhoitoasetuksen 28 - 35 artikla ja 29 päivänä toukokuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1552/89 (EYVL L 155, 7.6.1989). (18) Varainhoitoasetuksen 96 artiklan 2 kohta. (19) EHTY:n perustamissopimuksen 78 d artikla, EY:n perustamissopimuksen 274 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 179 artikla ja varainhoitoasetuksen 22 artiklan 2 kohta. (20) Varainhoitoasetuksen 7 artiklan 2 kohdan a alakohta. (21) Varainhoitoasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohta ja 7 artiklan 3 kohta. (22) Varainhoitoasetuksen 7 artiklan 6 kohta. (23) Varainhoitoasetuksen 7 artiklan 7 kohta. (24) Varainhoitoasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohta ja 7 artiklan 3 kohta. (25) Varainhoitoasetuksen 7 artiklan 2 kohdan a alakohta. (26) Varainhoitoasetuksen 96 artiklan 2 kohta. (27) EHTY:n perustamissopimuksen 78 d artikla, EY:n perustamissopimuksen 274 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 179 artikla ja varainhoitoasetuksen 22 artiklan 2 kohta. (28) Varainhoitoasetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta. (29) Varainhoitoasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohta ja 7 artiklan 2 kohdan b alakohta. (30) Varainhoitoasetuksen 7 artiklan 7 kohta. (31) Varainhoitoasetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta. (32) Varainhoitoasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohta ja 7 artiklan 2 kohdan b alakohta. (33) Varainhoitoasetuksen 32 artikla ja neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/8915 ja 16 artikla (EYVL L 155, 7.6.1989). (34) Varainhoitoasetuksen 78 - 82 artikla. (35) EHTY:n perustamissopimuksen 45 a, 45 b ja 45 c artikla, EY:n perustamissopimuksen 246, 247 ja 248 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 160 a, 160 b ja 160 c artikla ja varainhoitoasetuksen 83 - 90 artikla. (36) EHTY:n perustamissopimuksen 78 g artikla, EY:n perustamissopimuksen 276 artikla ja Euratomin perustamissopimuksen 180 b artikla. (37) Varainhoitoasetuksen 89 artikla. (38) Määrärahat korjaavan ja täydentävän talousarvion jälkeen. (39) Kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin liittyvät tulot. (40) Siirrot budjettikohdasta toiseen, korvamerkityt tulot ja uudell. käytt.otetut määrär. (41) EFTA-menot. (42) Tässä yhteydessä ei oteta kantaa komission esitykseen toimintamenojen jakautumisesta maittain, joka julkaistiin 17. heinäkuuta 2000 annetussa kertomuksessa. Komission esitys ja tämä kaavio poikkeavat toisistaan teknisesti, sillä komission esityksen perustana ovat edunsaajien jäsenvaltioille suoritetut maksut, ja tämä kaavio perustuu puolestaan SINCOM 2 -järjestelmän tietoihin. SINCOM 2 -järjestelmä sisältää tiedot maista, joissa menot ovat varsinaisesti toteutuneet. (43) Sisältää 65,8 milj. euron määrän, jonka komissio maksoi Euroopan investointirahastolle, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimistolle ja komission yksiköille. (44) Josta komissio on maksanut 300,1 milj. euroa takuurahastoon. Liite II Tilintarkastustuomioistuimen antamat kertomukset ja lausunnot viiden viime vuoden ajalta Perustamissopimuksissa tilintarkastustuomioistuimelle on annettu tehtäväksi vuosikertomuksen laatiminen. Perustamissopimusten ja asetusten mukaisesti tilintarkastustuomioistuimen on laadittava vuosikertomus myös tietyistä yhteisön elimistä ja toiminnoista. Perustamissopimusten nojalla tilintarkastustuomioistuin voi lisäksi esittää huomautuksia erityisistä kysymyksistä sekä antaa lausuntoja yhteisön muun toimielimen pyynnöstä. Seuraavassa on lueteltu tilintarkast