1999/590/EY: Komission päätös, tehty 4 päivänä toukokuuta 1999, toimenpiteistä tiekuljetusten uudelleenjärjestelyksi ja intermodaalikuljetusten kehittämiseksi (laki nro 454, annettu 23 päivänä joulukuuta 1997) jotka Italia aikoo toteuttaa (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1267) (ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 227 , 28/08/1999 s. 0012 - 0026



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 4 päivänä toukokuuta 1999, toimenpiteistä tiekuljetusten uudelleenjärjestelyksi ja intermodaalikuljetusten kehittämiseksi (laki nro 454, annettu 23 päivänä joulukuuta 1997) jotka Italia aikoo toteuttaa (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1267) (ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/590/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen sekä erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen sekä erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, pyydettyään niitä, joiden etua asia koskee, esittämään huomautuksensa kyseisten määräysten mukaisesti(1) ja tutkittuaan mainitut huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY 1) Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 24 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyllä Italian pysyvän edustuston ilmoituksella nro 2725, joka kirjattiin saapuneeksi pääsihteeristöön numerolla 403/97, lakiehdotuksesta nro 3270 toimenpiteistä tiekuljetusten uudelleenjärjestelyksi ja intermodaalikuljetusten kehittämiseksi. 2) Italian viranomaisille lähetettiin 23 päivänä toukokuuta 1997 ja 16 päivänä kesäkuuta 1997 kaksi pyyntöä lisätietojen saamiseksi. Brysselissä pidettiin 11 päivänä heinäkuuta 1997 kahdenvälinen kokous lain päämäärien selvittämiseksi ja niiden yhteisön lainsäädäntöä koskevien ongelmien tutkimiseksi, jotka liittyivät ehdotettuihin eri toimenpiteisiin. Kokouksen jälkeen Italian viranomaisia pyydettiin toimittamaan komissiolle ensi tilassa muutettu lakiehdotus, jossa komission tekemät huomautukset oli otettu huomioon. 3) Komissiolle toimitettiin syyskuussa ja marraskuussa 1997 kaksi muutettua lakiehdotusta. Lokakuussa ja marraskuussa 1997 pidetyissä kahdenvälisissä kokouksissa ja 11 päivänä marraskuuta 1997 lähetetyssä kirjeessä komissio korosti, että huolimatta ilmoitettuun tekstiin tehdyistä muutoksista ongelmia oli edelleen suunniteltujen toimenpiteiden yhteensopivuudessa yhteisön lainsäädännön kanssa. 4) Italian viranomaiset vastasivat komission 11 päivänä marraskuuta 1997 päivättyyn kirjeeseen pysyvän edustuston 12 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä ilmoituksella nro 8392. Kahdenvälisessä kokouksessa 17 päivänä joulukuuta 1997 Italian viranomaiset toimittivat komissiolle Italian edustajainhuoneen hyväksymän lakitekstin. Italian senaatin hyväksyttyä tekstin siitä tuli 23 päivänä joulukuuta 1997 annettu laki nro 454(2), jonka pysyvä edustusto toimitti komissiolle 30 päivänä tammikuuta 1998 päivätyllä ilmoituksella nro 794. 5) Komissio ilmoitti 28 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellään Italian hallitukselle päättäneensä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan (entinen 93 artiklan 2 kohta) mukaisen menettelyn, joka koskee laissa nro 454 säädettyjä toimenpiteitä. Niistä pääasiallisista ongelmista, jotka oli esitetty menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, keskusteltiin edelleen toukokuussa ja kesäkuussa 1998 pidetyissä kahdenvälisissä kokouksissa. 6) Keskustelujen seurauksena Italian viranomaiset ehdottivat suunnitellun järjestelmän muuttamista huomattavasti, jotta varmistettaisiin sen yhteensopivuus yhteisön lainsäädännön kanssa. Italian hallitus lähetti pysyvän edustuston 16 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä ilmoituksella nro 4757 komissiolle menettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevat huomautuksensa, joihin oli liitetty tiivistelmä lakiin nro 454/97 ehdotetuista muutoksista, sekä asiaa koskevat ministeriöiden täytäntöönpanoasetukset tai ehdotukset täytäntöönpanoasetuksiksi. Pysyvä edustusto toimitti sitten komissiolle 30 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä nro 5142 tekstin, jossa esitettiin lakiin ehdotetut muutokset. 7) Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 7 päivänä heinäkuuta 1998(3). Menettelyn yhteydessä komissio pyysi muita jäsenvaltioita ja niitä kolmansia osapuolia, joiden etua asia koskee, esittämään huomautuksensa. 8) Kolmansien osapuolten huomautukset toimitettiin komissiolle elokuussa 1998. Komissio ilmoitti 8 päivänä syyskuuta 1998 päivätyllä kirjeellään Italian hallitukselle kyseisistä huomautuksista ja pyysi sitä esittämään niistä näkemyksensä. Italian vastaus toimitettiin pysyvän edustuston 7 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellä nro 6566. 9) Italian pysyvä edustusto ilmoitti komissiolle 24 päivänä marraskuuta 1998 lähetetyllä faksilla, että Italian valtioneuvosto oli 19 päivänä marraskuuta 1998 hyväksynyt tekstin, jolla muutetaan lakia nro 454/97. 10) Brysselissä joulukuussa 1998 ja tammikuussa 1999 pidetyissä kahdenvälisissä kokouksissa Italian viranomaisia pyydettiin esittämään lisäselvityksiä eräistä ehdotetuista toimenpiteistä. Komissio sai pyydetyt selvitykset Italian liikenneministeriön 22 päivänä tammikuuta 1999 päivätyssä kirjeessä nro 370, jonka pysyvä edustusto toimitti 29 päivänä tammikuuta 1999. Komissiolle ilmoitettiin, että Italian viranomaiset peruuttavat ilmoituksen, joka koski lain nro 454/97 3 pykälän 7 ja 8 momentissa säädettyä toimenpidettä kapasiteetin vähentämiseksi. 11) Komissio sai 15 päivänä helmikuuta 1999 17 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn lakiehdotuksen nro 5527(4) lain nro 454/97 muuttamisesta. Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle liikenneministeriön 15 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä nro 3296 ja pysyvän edustuston 18 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä aikovansa muuttaa uudelleen eräitä lakiehdotuksen nro 5527 säännöksiä ja innovatiivisten investointien ja koulutuksen kannustamisesta annettua ministeriön täytäntöönpanoasetusta sekä toimittivat muutetun säädöstekstin kirjeen nro 3296 liitteenä. 12) Italian viranomaiset toimittivat komissiolle liikenneministeriön 8 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä nro 1234 muutetun tekstin yhteenliittymien kannustamista koskevaksi asetusluonnokseksi. Lisäksi 29 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyllä kirjeellään nro 221/GA Italian viranomaiset peruuttivat ilmoituksen tukitoimenpiteistä, jotka koskivat laissa nro 454/97 esitettyjä kannustimia tiekuljetusyritysten fuusioiden ja yhteenliittymien edistämiseksi. II TOIMENPITEIDEN KUVAUS A. Yleistietoja 13) Italian järjestelmän tarkoitus on vähentää tiekuljetusalan taloudellisia ja rakenteellisia vaikeuksia sekä edistää intermodaalikuljetuksia ja yhdistettyjä kuljetuksia. Tavoitteen saavuttamiseksi laissa nro 454/97 säädetään tukitoimenpiteistä, joilla pyritään parantamaan tiekuljetusten harjoittajien tilannetta ja lisäämään yhdistettyjen kuljetusten käyttöä. Toimenpiteet toteutetaan ministeriön asetuksilla, joissa säädetään säännöistä ja erityisehdoista. Kyseessä ovat seuraavat säädöstekstit: 1) liikenneministeriön asetus, annettu 10 päivänä kesäkuuta 1998, yhtä ajoneuvoa käyttävien tiekuljetusten harjoittajien vapaaehtoisen liiketoiminnan lopettamisen kannustamisesta(5), 2) liikenneministeriön asetus, annettu 14 päivänä lokakuuta 1998, innovatiivisten investointien ja koulutuksen kannustamisesta(6), sellaisena kuin se oli muutettuna liikenneministeriön asetusehdotuksessa, jonka italian viranomaiset ovat toimittaneet 18 päivänä helmikuuta 1999 (ks. yllä 11 kohta), 3) liikenneministeriön asetus, annettu 14 päivänä lokakuuta 1998, yhdistettyjen kuljetusten kannustamisesta(7). Italian viranomaiset toimittivat lisäksi 8 päivänä maaliskuuta 1999 ehdotuksen ministeriön asetukseksi yhteenliittymien kannustamisesta. Tällä ehdotuksella ei ole kuitenkaan merkitystä käsillä olevan päätöksen kannalta, koska kyseistä toimenpidettä koskeva ilmoitus on peruutettu 29 päivänä huhtikuuta 1999 (ks. 12 kohta). Järjestelmän täytäntöönpano on kuitenkin keskeytetty odotettaessa 88 artiklan perusteella tehtävää komission päätöstä järjestelmän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Kyseisestä päätöksestä riippuen järjestelmän olisi tarkoitus olla voimassa vuoteen 2000 asti. 14) Lain nro 454/97 mukaan oli mahdollista myöntää erilaisia tukia. Toimenpiteestä riippuen voidaan myöntää rahoitustukea tai korkotukea keskipitkän ajanjakson lainoille. Mahdollisen korkotuen määrä perustuu viitekorkoon, jonka laskentamenetelmä oli esitetty Italian valtiovarainministeriön 21 päivänä joulukuuta 1994 antamassa asetuksessa(8). Italian viranomaisten 22 päivänä tammikuuta 1999 päivätyssä kirjeessään vahvistaman tiedon mukaan lain nro 454/97 mukainen viitekorko vaihtelee nykyisin 5 ja 5,3 prosentin välillä asianomaisten yritysten koosta riippuen(9). Lain 2 pykälän 2 momentin mukaisesti korkotukilainoihin sovellettava korko on kolmannes viitekorosta. 15) Italian viranomaiset maksavat tuet niiden pankkien välityksellä, jotka ovat tehneet asiasta erityisen sopimuksen liikenneministeriön kanssa. Italian viranomaiset korostivat edellä mainitussa 22 päivänä tammikuuta 1999 päivätyssä kirjeessään, että kyseiseen ajankohtaan mennessä sopimuksen oli tehnyt kaksi pankkia, Mediocredito Centrale SpA ja Artigiancassa SpA Sopimuksen mukaan pankit myöntävät lainat alennetulla korolla, ja Italian hallitus korvaa niille lainakoron ja viitekoron välisen erotuksen. Lain nro 454/97 6 pykälän 1 momentin mukaisesti rahoituslaitoksille Mediocredito Centrale SpA ja Artigiancassa SpA on lisäksi annettu tehtäväksi tutkia alustavasti kaikki hakemukset laissa säädetyn tuen saamiseksi. Tuen myöntää tiekuljetuksista ja intermodaalikuljetuksista vastaava toimikunta (Comitato per l'autotrasporto e l'intermodalità), josta on säädetty lain 8 pykälässä. 16) Laissa nro 454/97 säädetyt tukitoimenpiteet esitetään seuraavassa järjestelmällisesti jättäen kuitenkin huomiotta seuraavat toimenpiteet, joita koskevan ilmoituksen Italian hallitus on peruuttanut: lain 3 artiklan 7 ja 8 momentin mukaiset kannustimet kapasiteetin vähentämiseksi ja lain 4 artiklan mukaiset kannustimet yhteenliittymien edistämiseksi (ks. vastaavasti 10 ja 12 kohta). B. Tuki yhdistetyille kuljetuksille 17) Yhdistettyjen kuljetusten tukitoimenpiteistä on säädetty lain nro 454/97, sellaisena kuin se on muutettuna lakiehdotuksella nro 5527, 1 pykälän 2 momentin f kohdassa ja 3 kohdan d alakohdassa, 2 pykälän 1 momentin c kohdassa sekä 5 artiklassa. Kyseiset toimenpiteet on pantu täytäntöön yhdistettyjen kuljetusten kannustamisesta 14 päivänä lokakuuta 1998 annetulla asetuksella, sellaisena kuin se on muutettuna (jäljempänä "asetus yhdistetyistä kuljetuksista"). Lain nro 454/97, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 pykälän 1 momentin e kohdassa käsitellään koulutukselle annettavaan tukeen liittyviä seikkoja myös yhdistettyjen kuljetusten osalta. Kyseisiä seikkoja tarkastellaan käsillä olevan päätöksen 26-27 ja 82-86 kohdassa, jossa käsitellään koulutukselle annettavaa tukea. 18) Lain 1 pykälän 2 momentin f kohdassa on annettu yhdistettyjen kuljetusten käsite, joka seuraa läheisesti yhteisön lainsäädännössä käytettyä ja jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä 7 päivänä joulukuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/106/ETY(10) esitettyä määritelmää. Lain nro 454/97 1 pykälän 3 momentin d kohdan mukaan kyseiseen lakiin perustuvaa tukea olisi myönnettävä yhdistetyissä kuljetuksissa käytettävien välineiden ja laitteiden rahoitukseen enintään 17 prosenttia kaikista varoista. Lain 2 pykälän 1 momentin c kohdassa valtuutetaan hallitus myöntämään tukea intermodaalikuljetuksissa käytettävien varsinkin sellaisten yksiköiden hankintaan, jotka on erityisesti tarkoitettu yhdistettyihin kuljetuksiin, joissa sovelletaan ADR/RID -sääntöjä vaarallisten aineiden kuljetuksesta ja ATP -sääntöjä herkästi pilaantuvien tavaroiden kuljetuksesta. 19) Lain 5 pykälän 1 kohdassa säädetään, että 1 pykälän 3 momentin d kohdassa tarkoitettujen laitteiden hankintaan voidaan myöntää viiden vuoden pituisia lainoja, jotka kattavat enintään 60 prosenttia kokonaisinvestoinneista ja joiden yläraja on 1,5 miljardia Italian liiraa. Lain 5 pykälän 2 momentissa esitetään tarkemmin 5 pykälän 1 momentin mukaisten korkotukilainojen mahdolliset kohteet seuraavasti: a) yhdistetyissä kuljetuksissa käytettävien terminaalien rakentaminen mukaan lukien varastotilat ja kuormansiirtolaitteet, b) yhdistettyjen kuljetusten ketjun valvonnassa käytettävän laitteiston hankkiminen, c) yhdistetyissä kuljetuksissa käytettävien yksiköiden hankkiminen. Lain 5 pykälän 3 momentissa asetetaan lisäehto, jonka mukaan 5 pykälän 2 momentin nojalla rahoitettujen aloitteiden on oltava vapaata kilpailua koskevien kansallisten ja yhteisön säännösten mukaisia sekä täytettävä yhdistettyjen kuljetusten järkevän kehittämisen vaatimukset. 20) Kyseiset säännökset pannaan täytäntöön asetuksella yhteisistä kuljetuksista seuraavasti: Asetuksessa annetaan aluksi yhdistettyjen kuljetusten käsite, joka on direktiivin 92/106/ETY 1 artiklassa esitetyn määritelmän mukainen. Asetuksen 2 pykälässä määritellään sallitut investointitavat 5 pykälän 1 momentin säännöksiä vastaavasti ja säädetään erityisehdoista. Asetuksen 3 pykälässä säädetään rahoituksen myöntämisehdoista ja siinä noudatettavasta menettelystä. Asetuksen 3 pykälän 6 momentissa vahvistetaan, että mitään säädetyistä tuista ei myönnetä ennen kuin komissio on päättänyt niiden yhteensopivuudesta perustamissopimuksen määräysten kanssa. C. Tuki tiekuljetusten terminaaleille 21) Lain nro 454/97, sellaisena kuin se on muutettuna lakiehdotuksella nro 5527, 2 pykälän 1 momentin b kohdassa ja 2 momentin b kohdassa säädetään tuesta tiekuljetusyrityksille terminaalien rakentamiseksi; terminaaleihin voi sisältyä ajoneuvojen huoltoon ja korjaukseen, jätteiden käsittelyyn ja tavaroiden varastointiin käytettäviä tiloja. Toimenpide pannaan täytäntöön innovatiivisten investointien ja koulutuksen kannustamisesta 14 päivänä lokakuuta 1998 annetun asetuksen (jäljempänä "asetus innovatiivisista investoinneista ja koulutuksesta") 2 pykälän 1 momentin c ja d kohdan sekä 2 ja 3 momentin ja 4 pykälän a kohdan säännöksillä, sellaisina kuin ne ovat muutettuina Italian viranomaisten 18 päivänä helmikuuta 1999 toimittamalla ehdotuksella ministeriön asetukseksi. 22) Kansallisen ja alueellisen liikennesuunnittelun vaatimukset täyttäville terminaaleille voidaan myöntää tukea korkotukilainoina enintään 60 prosenttia investointikustannuksista 1 miljardin Italian liiran (noin 516457 euroa) enimmäismäärään asti. Rahoituksen ehtona on, että ehdotetun investoinnin saaja osallistuu merkittävästi sen rahoittamiseen. Kyseisestä toimenpiteestä voivat hyötyä myös Italian ulkopuoliset tiekuljetusten harjoittajat, jos näillä on yhteisön lainsäädännön mukainen lupa, josta on säädetty yhteisössä jäsenvaltion alueelle tai sen alueelta taikka yhden tai useamman jäsenvaltion alueen kautta tapahtuvan maanteiden tavaraliikenteen markkinoille pääsystä 26 päivänä maaliskuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 881/92(11). D. Tuki ajoneuvojen hankinnalle ja niihin tehtäville muutoksille 23) Lain nro 454/97 2 pykälän 1 momentin c kohdan ensimmäisessä virkkeessä ja d kohdassa, sellaisena kuin ne ovat muutettuina lakiehdotuksessa nro 5527, on säädetty tukitoimenpiteestä ajoneuvojen hankkimiseksi ja muuttamiseksi; yleisenä tavoitteena on ajoneuvokannan uudistaminen ja parantaminen, jolloin vähennettäisiin pakokaasupäästöjen kokonaismäärää ja lisättäisiin turvallisuutta. Toimenpiteen täytäntöönpanosta on säädetty investoinneista ja koulutuksesta annetun asetuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, 3 ja 4 pykälän b momentissa (ks. 12 kohta). 24) Tukea voidaan näin ollen myöntää tiekuljetusyrityksille (italialaisille tai Italian ulkopuolisille, jos niillä on yhteisön lainsäädännön mukainen lupa) yli viisi vuotta rekisterissä olleiden ajoneuvojen korvaamiseksi toisilla ajoneuvoilla. Hankinta rahoitetaan korkotukilainoilla, jotka kattavat enintään 70 prosenttia investoinnin kokonaiskustannuksista 1 miljardin Italian liiran (noin 516457 euroa) ylärajaan asti. 25) Liikenteessä olevan ajoneuvokannan muuttamiseen pakokaasupäästöjen ja meluhaittojen vähentämiseksi voidaan myöntää 25 prosenttia muutoskustannuksista, joista on esitettävä asianmukaiset tositteet. E. Tuki ammatilliselle koulutukselle 26) Lain nro 454/97 2 pykälän 1 momentin e kohta, sellaisena kuin se on muutettuna lakiehdotuksessa nro 5527, pannaan täytäntöön innovatiivisista investoinneista ja koulutuksesta annetun asetuksen 5 artiklalla. Kyseisessä lainkohdassa otetaan käyttöön koulutukseen tarkoitettu tukitoimenpide, jonka tarkoituksena on auttaa alan yrittäjiä ja näiden työntekijöitä omaksumaan uusia yritysmalleja ja uutta teknologiaa. Edellä mainittuihin toimiin voivat osallistua sekä italialaiset että Italian ulkopuoliset (yhteisön lainsäädännön mukaisen luvan hankkineet) tiekuljetusten harjoittajat. 27) Tuki on enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jotka määritellään pääosin ministeriön asetuksessa koulutus- ja jatkokoulutustilaisuuksiin osallistumisen kustannuksiksi ja sellaisten koulutushankkeiden rahoittamiseksi, joihin osallistuvat tiekuljetusalan yritykset ja yliopistotasoiset laitokset. Euroopan unionin myöntämästä osittaisesta rahoituksesta riippuvia varoja voidaan käyttää. F. Tuki tietotekniikkalaitteiden ostoon ja tietotekniikkahankkeisiin 28) Lain 2 pykälän 1 momentin a kohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna, otetaan käyttöön tuki tietotekniikkalaitteiden ja tietotekniikkahankkeiden kustantamiseksi; säännös pannaan täytäntöön innovatiivisista investoinneista ja koulutuksesta annetun asetuksen 2 pykälän 1 momentin a alakohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna. Tuen tarkoituksena on helpottaa hankkeiden ja laitteiden ostamista käytettäväksi asetuksen 5 pykälässä tarkoitettuun koulutukseen, jonka päämääränä on uudistaa yrityshallinnon menetelmiä ja tietojen vaihdossa käytettäviä telemaattisia järjestelmiä. 29) Tätä tarkoitusta varten voidaan myöntää korkotukilainoja enintään 75 prosenttia investoinnin kustannuksista 550 miljoonan Italian liiran (noin 248051 euroa) enimmäismäärään asti italialaisille ja Italian ulkopuolisille (yhteisön lainsäädännön mukaisen luvan hankkineille) tiekuljetusten harjoittajille. Tuen saajien on osallistuttava merkittävästi suunniteltujen hankkeiden kustannuksiin. G. Tuki vapaaehtoiselle liiketoiminnan lopettamiselle 30) Toimenpiteestä on säädetty 10 päivänä kesäkuuta 1998 annetun lain nro 454/97 3 pykälän 1-5 momentissa ja sen täytäntöönpanosta yhtä ajoneuvoa käyttävien tiekuljetusten harjoittajien vapaaehtoisesta liiketoiminnan lopettamisesta. Laissa säädetään vapaaehtoiselle liiketoiminnan lopettamiselle maksettavasta tuesta tien tavaraliikennettä harjoittaville italialaisille yrittäjille, joilla on käytössään vain yksi kokonaisuudessaan yli 11,5 tonnia painava ajoneuvo ja joilla lain voimaantulon ajankohtana oli ollut tavarakuljetukseen oikeuttava liikennelupa vähintään 10 vuotta. Hakemuksen tekevien yrittäjien on hyväksyttävä, että heidät poistetaan tiekuljetusten harjoittajien rekisteristä ja heidän on kokonaan lopetettava ammatillinen toimintansa vähintään kymmeneksi vuodeksi. Toimenpiteen mukaista etuutta voi hakea vain kuuden kuukauden kuluessa lain voimaantulosta. Lakiehdotuksen nro 5527 3 pykälän 3 momentin mukaan tätä määräaikaa voidaan kuitenkin jatkaa 31 päivään joulukuuta 1999 asti. 31) Toimenpiteen mukaisen tuen suuruudeksi on säädetty 60 miljoonaa Italian liiraa (noin 30987 euroa) alle 26 tonnia painavaa ajoneuvoa ja 110 miljoonaa liiraa (noin 56810 euroa) alle 44 tonnia painavaa ajoneuvoa koskevan liikenneluvan haltijalle. III ITALIAN HALLITUKSEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET 32) Menettelyn aloittamisen jälkeen Italian hallitus esitti 16 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyssä pysyvän edustuston kirjeessä komissiolle huomautuksensa ja näkemyksensä suunniteltujen toimenpiteiden yhteensopivuudesta yhteisön lainsäädännön kanssa. 33) Italian viranomaisten kirjeessä korostetaan, että suunnitellun järjestelmän yleinen tavoite on järkiperäistää maanteiden tavaraliikenteen alaa erityisillä toimilla, joilla tuetaan tiekuljetuksen uudelleenjärjestelyä ja yhdistettyjen kuljetusten kehittämistä. Tutkittujen toimien tarkoitus on kannustaa kehittämään laitteistoja, välineitä ja organisaatiojärjestelmiä, jotta edistetään tiekuljetusten palvelutarjonnan uudelleenjärjestelyä ja parannetaan toimialan tehokkuutta. Lisäksi järjestelyyn kuuluu toimia, joilla pyritään kehittämään yhdistettyjä kuljetuksia ja intermodaalikuljetuksia edistämällä muita kuin tiekuljetukseen liittyviä palvelumuotoja. Järjestelmän muut yleiset tavoitteet ovat ympäristönsuojelu ja liikenneturvallisuus. Italian viranomaisten mukaan aiotut toimet parantavat ympäristönsuojelua ja liikenneturvallisuutta suoranaisesti edistämällä uusien vähemmän saastuttavien ajoneuvojen hankintaa ja nykyisen ajoneuvokannan muuttamista vastaamaan aiempaa tiukempia ympäristönormeja sekä epäsuorasti vähentämällä ilman kuormaa ajamista järkiperäistämällä logistiikkaa ja parantamalla yhdistettyjen kuljetusten tekniikkaa. 34) Osana näitä yleisiä tavoitteita lailla luodaan myös perusta uudelle säännöstölle pääsystä harjoittamaan tiekuljetuksia ja tiekuljetustoiminnan vapauttamisesta. Tähän liittyen Italian hallitus on 14 päivänä maaliskuuta 1998 antanut lakiasetuksen nro 85(12) ja 22 päivänä toukokuuta 1998 liikenneministeriön asetuksen nro 212(13), jossa säädetään nykyisen lastitilavuuteen perustuvan järjestelmän asteittaisesta lakkauttamisesta. Näiden säännösten mukaan kukin yrittäjä tarvitsee 1 päivästä tammikuuta 2001 lähtien kolmansien lukuun harjoitettavaan tavarakuljetukseen vain yhden luvan, jossa lastin määrää ei ole rajoitettu. Siirtymäkaudesta on säädetty erikseen. 35) Italian viranomaiset ehdottivat myöhemmin huomattavia muutoksia suunniteltujen toimien oikeusperustaan, jotta varmistetaan toimien yhteensopivuus valtiontukia koskevan yhteisön lainsäädännön kanssa. Italian hallituksen mukaan kyseisessä muutoksessa otetaan nyt huomioon kaikki huomautukset ja näkemykset, jotka komissio on esittänyt tukijärjestelmää tarkastellessaan. Nykyiset muutetut säädökset ovat lain nro 454/97 tarkistettu teksti ja edellä mainittuihin ministeriön asetuksiin sisältyvät täytäntöönpanosäännökset. IV KOLMANSIEN ASIANOSAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET 36) Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen kolmannet osapuolet, joiden etua asia koskee, ovat toimittaneet komissiolle seuraavat huomautukset: A. FNTR:n ja PREMAT-STP:n huomautukset 37) "Fédération Nationale des Transports Routiers" (tiekuljetusten harjoittajien liitto, jäljempänä "FNTR") ja Premat-STP -yritys toimittivat kahdella erillisellä 31 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellään komissiolle huomautuksensa Italian tukijärjestelyä koskevan menettelyn aloittamisesta. FNRT on ranskalainen tiekuljetusalan yhdistys ja Premat-STP on ranskalainen tiekuljetusyritys. Kirjeissä esitetään, että huolimatta siitä, että tällaisten yritysten yhdistymiselle suunniteltu tuki ei edellytä kapasiteetin vähentämistä tukea saavissa yrityksissä, komissio nähtävästi katsoo toimenpiteen yhteisön lainsäädännön mukaiseksi. Esitetyn väitteen mukaan tällainen päätelmä on komission aiemmin omaksuman käytännön vastainen. Päätöksessä N:o 773/A/94(14) komissio asetti tämänkaltaisen ehdon hyväksyessään Ranskan tukijärjestelyn, joka koski tiekuljetusyritysten yhdistymistä. Lisäksi korostetaan, että Italian tiekuljetusten markkinoille pääsyä koskevan lainsäädännön mukaan yhdistymiseen tarkoitetun tuen saajien on sallittua lisätä kapasiteettiaan edelleen siirtymäkauden aikana ennen kuin Italian tiekuljetusten harjoittajia koskevat lastitilavuuden määrälliset rajoitukset poistetaan lopullisesti. Esitetyn väitteen mukaan tämä johtaa ranskalaisten tiekuljetusten harjoittajien perusteettomaan syrjintään ja vääristää kilpailua huomattavasti. B. UNA:n, UNATRAS:n ja ANCST:n esittämät huomautukset 38) Italialaiset yhdistykset "Unione Associativa - UNA" (yhdistysten yhteistyöjärjestö), "Unione delle Associazioni dei Trasportatori in conto terzi - UNATRAS" (kolmansien henkilöitä palvelevien tavarankuljettajien yhdistysten liitto) ja "Associazione Nazionale delle Cooperative Servizi e Turismo" (palvelualan ja turismin osuuskuntien kansallinen yhdistys) esittivät huomautuksensa kyseisestä päätöksestä 4 päivänä elokuuta 1998 päivätyssä kirjeessään. Italialaiset yhdistykset katsovat, että laki nro 454/97, ottaen huomioon siihen heinäkuussa 1998 ehdotetut muutokset (ks. johdanto-osan 6 kappale), ja ministeriön täytäntöönpanoasetuksiin sisältyvä hallinnollinen säännöstö ovat valtiontukea koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisia. Suunnitellun järjestelmän mukaiset toimet eivät useastakaan syystä voi johtaa kilpailun vääristymiseen eikä niillä ole vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan. Tukea voidaan myöntää yleisesti ottaen mille tahansa yhteisössä toimivalle tiekuljetusyritykselle, ja niillä pyritään Euroopan yhteistä etua koskeviin päämääriin. V ARVIOINTI A. Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohta 39) EU:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. 40) Ehdotetun järjestelmän mukaan edunsaajayritykset saavat tukea tavarakuljetuksen kustannuksiin, mutta toiset italialaiset tai muiden jäsenvaltioiden yritykset eivät saa tällaisia tukia. Järjestely on periaatteessa 87 artiklan 1 kohdan vastainen siltä osin kuin se johtaa kilpailun vääristymiseen ja vaikuttaa yhteisön sisäiseen kauppaan. 41) Jotkin suunnitelluista toimista eivät erityispiirteidensä vuoksi kuitenkaan näytä olevan omiaan vääristämään kilpailua tai vaikuttamaan yhteisön sisäiseen kauppaan. Tiekuljetusten osalta toimenpiteitä arvioidaan näin ollen 87 artiklan 1 kohdan perusteella seuraavassa esitetyllä tavalla. Liiketoiminnan vapaaehtoinen lopettaminen 42) Julkisista varoista maksettu tuki yksityisyrittäjille, jotka lopettavat liiketoimintansa, ei koidu markkinoilla toimivan yrityksen hyväksi, joten se ei sinänsä vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio katsoo, että toimenpide ei pääosin kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos varmistetaan, että kyseisiä varoja ei uudestaan käytetä tiekuljetusten suoranaiseen tai välilliseen tukemiseen. 43) Ryhtyessään 88 artiklan 2 kohdan mukaiseen menettelyyn komissio ottaa käyttöön tehokkaita menettelyitä, joilla varmistetaan, että varat käytetään yksinomaan alkuperäiseen tarkoitukseensa ja että tuen saajien ajoneuvot poistetaan käytöstä ja he itse lopettavat toimintansa yksityisyrittäjinä eivätkä myöskään jatka sitä muussa ominaisuudessa. 44) Komissio ottaa tässä yhteydessä huomioon 10 päivänä kesäkuuta 1998 annetun ministeriön asetuksen on yksityiskohtaiset hallinnolliset säännökset. Olennaiset edellytykset vapaaehtoiselle varhaiseläkkeelle siirtymiseen maksettavalle tuelle ovat sitoumus luopua tiekuljetustoiminnasta lopullisesti ja poistaminen tiekuljetusten harjoittajien listasta (mihin liittyy liikenneluvan peruuttaminen). Lisäksi tuen saajat eivät saa harjoittaa tavarakuljetusta kolmansien henkilöiden lukuun suoranaisesti tai välillisesti eivätkä he saa olla osakkaina tiekuljetusyhtiöissä ainakaan kymmeneen vuoteen. Lain 6 pykälän 4 momentin mukaan tiekuljetusten harjoittamista koskevaa kieltoa rikkovien tuen saajien on palautettava saatu tuki kokonaisuudessaan lisättynä lakisääteisellä korolla. 45) Komissio katsoo, että edellä esitetyt säännökset riittävät takaamaan sen, että suunnitellut tuet käytetään asianmukaisesti eikä niitä käytetä uudestaan tiekuljetusten hyväksi edes epäsuorasti. Näin ollen komissio katsoo, että edellä mainitun toimenpiteen mukaiset tuet eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Terminaalit 46) Valtiontuki tiekuljetuksille sellaisten kiinteistöjen ja varusteltujen tilojen hankitaan, joihin voi sisältyä ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltoon sekä jätteiden käsittelyyn tarkoitettuja tiloja, kuuluu periaatteessa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos tuella on tarkoitus suosia joitakin tietyllä alalla toimivia yrityksiä. 47) Italian toimenpiteessä tarkoitettu tuki varusteltujen tilojen hankintaan ei kuitenkaan vaikuta haittaavan yhteisön sisäistä kilpailua. Italian toimenpiteellä pyritään edistämään tiekuljetusten infrastruktuurijärjestelmän kehitystä tehokkuuden, ympäristönsuojelun ja tiekuljetustoiminnan turvallisuuden parantamiseksi huomattavasti, missä yhteydessä tiekuljetusten harjoittajan kansallisuudella ei ole merkitystä. Terminaalit katsotaan yksiköiksi, joissa tarjotaan palveluja kaikille tiekuljetusten harjoittajille markkinaperiaatteella jotka ovat osa tämänkaltaisen palvelutarjonnan maanlaajuista verkkoa. Innovatiivisista investoinneista ja koulutuksesta annetun asetuksen 2 pykälän 2 momentissa täsmennetäänkin, että tukikelpoisten terminaalien on sijaittava kansallisten ja alueellisten suunnitelmien edellyttämissä paikoissa ja että terminaalien sijoittamisessa on otettava huomioon ympäristövaikutukset. Asetuksen 2 pykälän 2 momentin a kohdassa varmistetaan lisäksi, että tukea voidaan myöntää vain sellaisille varustelluille tiloille, joihin kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on pääsy samoin ehdoin ja joiden käytöstä suoritettavat maksut ovat yksiselitteisiä ja kattavat tehdyt investoinnit. 48) Asetuksessa on lisäksi suojalauseke, jolla pyritään estämään haitallinen vaikutus kilpailuun. Asetuksen 2 pykälän 2 momentin a kohdan viimeisen virkkeen ja b kohdan mukaan tukea ei voida myöntää, jos uudet terminaalit johtavat tai mahdollisesti johtavat kilpailun vääristymiseen tietyllä alueella tai siihen liittyvillä markkinoilla. 49) Asetuksen mukaan tukea myönnetään vain, jos hakija on osoittanut lain nro 454/97 8 pykälässä säädetylle toimikunnalle täyttävänsä edellä mainitut ehdot. Komissio toteaa tämän osalta, että Italian järjestelmä ei johda Italian ulkopuolisten liikenteenharjoittajien syrjintään, koska 1 pykälän 1 momentin sekä asetuksen 2 pykälän 1 momentin c kohdan mukaan jokainen yhteisön lainsäädännön mukaisella luvalla varustettu tiekuljetusten harjoittaja voi suoraan hakea suunniteltuja tukia. 50) Kyseistä tukea ei myöskään saa yhdistää muiden julkisten laitosten vastaaviin tarkoituksiin myöntämään tukeen eikä lain nro 454/97 muiden täytäntöönpanosäädöksien mukaiseen tukeen (asetuksen 2 pykälän 3 momentin viimeinen virke). 51) Lain 6 pykälän 3 momentissa ja asetuksen 7 pykälän 1 momentissa säädetään, että myönnettyä rahoitusta sääntöjen vastaisesti käyttäneet tuen saajat joutuvat palauttamaan saamansa määrät lakisääteisine korkoineen ja heidät poistetaan tiekuljetusten harjoittajien rekisteristä. 52) Komissio katsoo, että edellä mainitut ehdot ja rajoitukset sekä laissa ja siihen liittyvässä asetuksessa säädösten vastaisesta toiminnasta säädetyt seuraamukset ovat riittävä suojatoimi sen takaamiseksi, että kyseinen toimenpide ei johda kilpailun vääristymiseen yhteisössä. Lisäksi komissio voi varmistaa velvoitteiden noudattamisen koko toimenpidejärjestelmän toteuttamista koskevien säännöllisten raporttien perusteella, jotka Italian viranomaisten on toimitettava. Tämän perusteella komissio katsoo että kyseisen toimenpiteen mukaiset tuet eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. B. EY:n perustamissopimuksen 73 artikla (entinen 77 artikla) 53) Tuki on perustamissopimuksen 73 artiklan mukaista esimerkiksi, "jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi". Toinen 73 artiklassa esitetty poikkeus koskee tukea, joka on "korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä"; viimeksi mainittu poikkeus ei kuulu tässä käsitellyn asian yhteyteen. 54) EY:n perustamissopimuksen 71 artiklassa (entinen 75 artikla) annetaan oikeusperusta liikennemarkkinoiden vapauttamiselle, mutta toisin kuin muilla aloilla neuvosto säätää varsinaisesta vapauttamisesta. Perustamissopimuksessa otetaan huomioon liikennealan erityisluonne säänneltynä liiketoimintana, joka on suurelta osin jakautunut kansallisiin markkinoihin. 55) Tuen myöntämisestä rautatie-, tie- ja sisävesiliikenteeseen 4 päivänä kesäkuuta 1970 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1107/70(15), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) 543/97(16), rajoitetaan komission harkintavaltaa ja annetaan jäsenvaltioille laajempi mahdollisuus myöntää kilpailua rajoittavaa valtiontukea kuin 87 artiklan yleisissä määräyksissä on sallittu. Edellä mainitussa asetuksessa selvennetään 73 artiklan soveltamisalaa, ja asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a-f alakohdassa määritetään liikenteen yhteensovittamiseen soveltuva tuki. 56) Asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan e alakohdassa, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, säädetään 31 päivään joulukuuta 1997 asti voimassa olevasta erityisjärjestelystä yhdistettyjen kuljetusten tukemiseksi. Mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaan tukea sai myöntää infrastruktuuriin, kuormansiirtoon tarvittaviin kiinteisiin tai siirrettäviin laitteisiin sekä lastaus- ja kuljetusyksikköihin tehtäviin investointeihin. Kyseistä asetusta ei kuitenkaan enää sovelleta. Yhdistettyjen kuljetuspalvelujen markkinat on kokonaisuudessaan vapautettu 1 päivästä heinäkuuta 1993 alkaen direktiivin 92/106/ETY 2 ja 4 artiklan nojalla. Jokainen yhteisön oikeushenkilö voi perustamissopimuksen asettautumisen ja palvelujen tarjonnan vapautta koskevien määräysten nojalla vapaasti tarjota yhdistettyjä kuljetuspalveluja kaikkialla yhteisössä. Näin ollen yhdistetyille kuljetuksille 1 päivästä tammikuuta 1998 lähtien myönnetty tuki on arvioitava perustamissopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti(17). 57) Asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädettiin aiemmin poikkeuksesta, joka koski tiettyjä määrätyin ehdoin toteutettavia toimenpiteitä kuljetusmarkkinoiden uudelleenjärjestelyksi. Säännöksen soveltaminen rajattiin kuitenkin jatkuvaksi vain siihen ajankohtaan asti, jolloin kuljetusmarkkinoille pääsyä koskevat yhteisön säännökset tulisivat voimaan. Nämä säännökset, joilla kansalliset tiekuljetusmarkkinat avattiin yhteisön sisäiselle kilpailulle tulivat voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1990, koska neuvosto oli 21 päivänä joulukuuta 1989 antanut asiaa koskevan asetuksen (ETY) N:o 4059/89, jossa vahvistetaan ehdot maan ulkopuolisten liikenteenharjoittajien pääsylle jäsenvaltion kansallisille tiekuljetusmarkkinoille(18). 58) Liikenteen yhteensovittamiseen tarvittavan tuen käsite edellyttää julkisia toimia liikennealalla. Kun alan vapauttaminen edistyy, jäsenvaltioiden toteuttaman yhteensovittamisen tarve vähenee vastaavasti. Vapautetuilla kuljetusmarkkinoilla yhteensovittamisesta huolehtivat tietyssä määrin markkinavoimat itse niiden yleisten reunaehtojen mukaisesti, joista jäsenvaltiot ovat säätäneet perustamissopimuksen 71 artiklaan perustuvan yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Tämä tulkinta vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa, jonka mukaan siinä säädetyn poikkeuksen soveltaminen riippuu markkinoiden vapauttamista koskevien yhteisön säännösten voimaantulosta. 59) Asetuksessa (ETY) N:o 1107/70 ei siis ole säädetty erityisistä poikkeuksista, joita tarkastellussa tapauksessa voitaisiin soveltaa ehdotettuihin toimenpiteisiin. 60) Kuten edellä esitettiin, perustamissopimuksen 73 artiklan välitöntä soveltamista tarkastellaan läheisessä yhteydessä alan vapauttamisen tilanteeseen. Mitä pidemmälle vapauttaminen on jo edistynyt, sitä harvemmat valtion toimet liikenteen yhteensovittamiseksi ovat tarpeen ja voivat kuulua 73 artiklan soveltamisalaan. Koska tiekuljetusten ja yhdistettyjen kuljetusten vapauttamisesta on päätetty ja se on pääosin jo toteutettu, 73 artiklaa voidaan soveltaa näillä aloilla vain erittäin rajoitetusti. Laissa nro 454/97 ehdotetuilla toimenpiteillä, kuten lain nimestä käy ilmi, pyritään selvästi edistämään taloudellista kehitystä sellaisella alalla, johon sovelletaan perustamissopimuksen muuta määräystä. Toimenpiteet eivät perustu tavoitteisiin, jotka on määritelty liikenteen sellaisen yhteensovittamisen perusteella, jota julkinen etu edellyttää. Vapauttaminen on jo edistynyt pitkälle, joten tässä vaiheessa valtiontukea voidaan edelleen myöntää varsinkin, jos sillä pyritään kehittämään jotain alaa. Ehdotettuja toimia arvioidaan siten käsiteltävän asian osalta perustamissopimuksen asiaan liittyvien artiklojen mukaisesti. C. 87 artiklan 2 ja 3 kohta 61) Tarkastellussa tapauksessa ei voida soveltaa 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, koska tukijärjestelyllä ei pyritä saavuttamaan esitettyjä tavoitteita. Näiden tavoitteiden mukainen tuki soveltuu yhteismarkkinoille, jos se on yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi taikka tukea Saksan jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi. 62) Tällaista tukea voidaan 87 artiklan 3 kohdan mukaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Yhteismarkkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistaminen ja kilpailua koskevat perustamissopimuksen määräykset edellyttävät, että tässä määräyksessä esitettyjä poikkeuksia tulkitaan ahtaasti tukitoimenpidettä arvioitaessa. Edellä mainitun 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetään tuesta taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla on taloudellisia vaikeuksia ja jotka ovat erityisesti tuen tarpeessa. Poikkeuksen voi katsoa koskevan vain tukijärjestelmiä, joilla on alueellinen ulottuvuus - tässä tarkastellussa tapauksessa kyseessä on valtio kokonaisuudessaan - ja joilla on selkeä alakohtainen tavoite. Mitä tulee 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa esitettyihin poikkeuksiin, kyseessä oleva tuki ei ole tarkoitettu edistämään Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta eikä poistamaan jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä. Tuen luonne ei myöskään sovellu tämänkaltaisiin hankkeisiin. Mainitun 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetään poikkeuksesta, joka koskee tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai alueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. 63) Komissio katsookin, että tässä tapauksessa ilmoitetut valtiontukitoimet on arvioitava 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Yhdistetyt kuljetukset 64) Laissa ja siihen liittyvässä yhdistettyjen kuljetusten kannustamista koskevassa ministeriön asetuksessa otetaan käyttöön erinäisiä toimenpiteitä yhdistettyjen kuljetusten edistämiseksi. Näitä toimenpiteitä arvioidaan seuraavassa. 65) Laissa ja asetuksessa annetaan nykyisin yhdistettyjen kuljetusten määritelmä, joka seuraa direktiivin 92/106/ETY 1 artiklassa esitettyä määritelmää. Laissa tai asetuksessa ei enää yleisesti viitata sellaisiin käsitteisiin kuin intermodaalikuljetukset tai monimuotoisuus. Näin ollen komissio voi arvioida, edistävätkö tällaiset toimenpiteet yhdistettyjä kuljetuksia koskevan yhteisön politiikan tavoitteita. 66) Yhteisö on jonkin aikaa noudattanut politiikkaa, jolla pyritään toteuttamaan tasapainoinen intermodaalikuljetusjärjestelmä ja johon liittyy yhdistettyjen kuljetusten kilpailukyvyn edistäminen tiekuljetuksiin verrattuna. Yhdistettyjä kuljetuksia koskevan yhteisön politiikan keskeinen tavoite on edistää muita kuin tiekuljetukseen perustuvia kuljetustapoja. Yhteisön säädökset kuten direktiivi 92/106/ETY on tarkoitettu edistämään yhdistettyjen kuljetusten kehittämistä. Yhteisön rahoitustuen myöntämisestä yhdistettyjen tavarakuljetusten edistämiseksi toteutettaville innovatiivisille toimille 1 päivänä lokakuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2196/98(19) 1 artiklassa pyritään edistämään hankkeita, jotka osaltaan lisäävät yhdistettyjen kuljetusten käyttöä. Komission vihreässä kirjassa "Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua" ja komission valkoisessa kirjassa "Oikeudenmukainen maksu infrastruktuurin käytöstä: vaiheittainen lähestymistapa liikenneinfrastruktuurin yhtenäiseen hinnoitteluun Euroopan unionissa"(20) suositellaan niin ikään eri liikennemuotojen nykyistä tasapainoisempaa käyttöä. Yhdistettyjen kuljetusten kehittäminen on siis yhteisön edun mukaista 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä(21). 67) Asetuksessa säädetty tuki myönnetään siis vain, jos hakija on osoittanut lain 8 artiklan mukaisen komitean edellyttämällä tavalla, että investointi edistää yhteisten kuljetusten tehokkuutta ja taloudellisuutta. Lisäksi hakijan on osallistuttava investointiin merkittävällä rahoitusosuudella (lain 3 pykälän 2 momentti ja asetuksen 3 pykälän 5 momentti). Korkotukilainojen alhainen taso varmistaa ennen muuta sen, että hakija maksaa asetuksen 2 pykälän 1 momentin mukaisen merkittävän rahoitusosuutensa. Lain 5 pykälän 1 momentin mukaan korkotukilainat, jotka ovat enintään 60 prosenttia investoinnin kokonaiskustannuksista, eivät saa ylittää 1,5 miljardin Italian liiran (noin 774700 euroa) yhteissummaa. Asetuksen 2 pykälän 4 momentin mukaan tukea ei saa yhdistää muuhun julkisten laitosten samalla perusteella myöntämään tukeen eikä toiseen samankaltaiseen tukeen, josta säädetään muissa lain täytäntöönpanosäännöksissä. 68) Lain 2 pykälän 1 momentin c kohdan ja asetuksen 2 pykälän 1 momentin a kohdan mukainen tuki kuljetusyksiköiden hankintaan katsotaan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi investointitueksi. Asetuksessa suljetaan toimenpiteen ulkopuolelle merikontit (ISO-standardien 1 sarjan mukaiset kontit). Asetuksen 3 pykälän 3 momentissa säädetään, että laitteistojen rahoitus ei saa ylittää yhdistetyissä kuljetuksissa käytettävän yksikön ja vastaavan tiekuljetusyksikön välistä hintaeroa eikä tukea saa myöntää enempää kuin 30 prosenttia investoinnista. Komission mukaan kyseinen tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista. Komissio on jo korostanut toisessa yhteydessä(22), että yhdistetyissä kuljetuksissa käytettäviin yksiköihin tehtäviä investointeja koskevat tuet voidaan sallia tietyin edellytyksin, joita asetuksen säännöksissä katsotaan noudatetun. Tuki on tarkoitettu vain yhdistetyissä kuljetuksissa käytettäville yksiköille ja sen ulkopuolelle jäävät standardin mukaiset merikontit, joita käytetään tavallisesti toiminnoissa, joita ei voi määritellä yhdistetyiksi kuljetuksiksi. Varojen liiallisen myöntämisen ja väärinkäytön estää se, että vaikka yhdistetyissä kuljetuksissa käytettävien yksiköiden hankintaan maksetaan tukea, ne ovat silti kalliimpia kuin vastaavat tiekuljetusyksiköt. Lisäksi komissio toteaa, että asetuksen (EY) N:o 2196/98 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa annetaan lupa rahoittaa yhteisön varoista enintään 30 prosenttia hyväksyttävistä kustannuksista, jotka koskevat muun muassa leasingkuluja ja intermodaalikuljetuksessa käytettävien kuljetusyksiköiden poistokuluja. Näistä syistä komissio katsoo, että toimenpide edistää yhdistettyjen kuljetusten kehitystä eikä siihen sisältyvien suojajärjestelyjen vuoksi vaikuta kaupankäynnin ehtoihin yhteisen edun vastaisesti. Toimenpide kuuluu siten 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan. 69) Asetuksen 2 artiklan 1 momentin b kohdassa säädetään 87 artiklan 1 kohdan mukaisesta investointituesta intermodaalikuljetusyksiköiden kuormansiirtolaitteisiin. Asetuksen 3 momentin 4 kohdassa rajoitetaan tuen määrä 30 prosenttiin investoinnin hyväksyttävästä kokonaiskustannuksesta. Kuormansiirtolaitteet ovat välttämättömiä yhdistettyjen kuljetusten ketjun asianmukaiselle toiminnalle. Tästä syystä valtiontuki tällaisille laitteille vähentää osaltaan yhdistettyjen kuljetusten järjestelmän kustannuksia ja parantaa sen kilpailukykyä tiekuljetuksiin verrattuna. Yleiset valintakriteerit, joista on säädetty 3 pykälän 2 momentissa ja asetuksen 3 pykälän 5 momentissa varmistavat, että tukea maksetaan vain terminaalien toimintaa parantaville kuormansiirtolaitteille. Lisäksi lain 5 pykälän 3 momentissa säädetään, että saman lain nojalla rahoitettujen investointien on oltava vapaata kilpailua koskevan voimassa olevan kansallisen ja yhteisön lainsäädännön mukaisia. Säännöksellä varmistetaan, että rahoitusta myönnetään vain sellaisille kuormansiirtolaitteille, jotka eivät vääristä kilpailua muiden terminaalien kanssa yhteisen edun vastaisesti. Uusien terminaalien kuormansiirtolaitteisiin tehtäviin investointeihin sovelletaan myös 2 pykälän 3 momenttia, jolloin varmistetaan, että valtiontukea ei myönnetä investoinneille, jotka ovat omiaan vääristämään kilpailua. Komissio toteaa, että tuen enimmäismäärä on yhteisön rahoitustuen myöntämisestä yhdistettyjen tavarakuljetusten edistämiseksi toteutettaville innovatiivisille toimille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2196/98 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn mukainen. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa rajoitetaan yhteisön rahoitustuki investointikustannuksiin enintään 30 prosenttiin yhdistettyjen kuljetusten uudelleenlastauksessa käytettävän kaluston osalta. Näistä syistä komissio katsoo, että toimenpide edistää yhdistettyjen kuljetusten kehitystä eikä siihen sisältyvien suojajärjestelyjen vuoksi vaikuta kaupankäynnin ehtoihin yhteisen edun vastaisesti. Toimenpide kuuluu siten 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan(23). 70) Asetuksen 2 pykälän 1 kohdan c alakohdassa on säädetty korkotuen myöntämisestä yhdistettyjen kuljetusten terminaalien rakentamiseen ja hankintaan. Komissio katsoo, että tällainen rahoitus ei ole 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Asetuksen 2 pykälän 3 momentin a kohdassa säädetään ensinnäkin, että kaikkien terminaalien rakennushankkeiden, joille korkotukilainaa on myönnetty, on oltava kaikkien yrittäjien käytössä yhtäläisin ehdoin maksamalla yksiselitteinen ja kustannukset kattava käyttömaksu. Terminaalit ovat siten avoimia kaikille mahdollisille käyttäjille tasapuolisin ehdoin eivätkä ole näissä olosuhteissa ongelmallisia valtiontukea koskevan säännöstön kannalta. Asetuksen 2 pykälän 3 momentin a ja b kohdassa toisaalta kielletään korkotukilainojen myöntäminen, jos terminaali haittaa kilpailua muiden terminaalien välillä. Tällä ehdolla taataan, että rahoitus ei vaikuta 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. 71) Asetuksen 2 pykälän 1 momentin d kohdan mukaan korkotukilainoja voidaan myöntää sellaisten elektronisten sekä telemaattisten laitteistojen ja hankkeiden ostoon, joita sovelletaan yhdistettyjen kuljetusten ketjussa käyttöön, tarkkailuun, valvontaan ja myyntiin. Tällaiset lainat ovat 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Yhdistettyjen kuljetusten ketjun valvontaan käytettävät tietokonejärjestelmät ovat välttämättömiä ketjun toteuttamiselle. Tiekuljetusten harjoittaja voi helposti seurata pitkän matkan tiekuljetusta olemalla yhteydessä kuljettajaan, joka käyttää matkapuhelinta. Samanlaisissa yhdistetyissä kuljetuksissa pitäisi tunnistaa kontti ja mahdollisesti myös rautatievaunu. Jäljitettäessä kuljetusta tällä tavoin on otettava huomioon, että yrittäjät käyttävät eri jäsenvaltioissa useita toisistaan poikkeavia telemaattisia järjestelmiä, jotka eivät aina ole yhteensopivia. Alkuinvestointi tällaisiin yhdistettyjen kuljetusten elektronisiin järjestelmiin on huomattavasti suurempi kuin vastaava investointi tiekuljetustoimintaan. Komissio on tästä syystä taipuvainen katsomaan kyseisiin järjestelmiin myönnettyjen valtiontukien soveltuvan yhteismarkkinoille 87 artiklan 3 kohdan c kohdan mukaisesti. On kuitenkan varmistettava, että tukea käytetään vain yhdistettyjen kuljetusten ketjun telemaattisiin järjestelmiin eikä yleisluontoiseen tiedottamiseen tai muuhun kuljetustoimintaan. Asetuksessa säädetään, että sen 2 pykälän 1 momentin d kohdassa tarkoitettujen elektronisten laitteiden on oltava yhdistettyjen kuljetusten ketjuun tarkoitettuja, ja asetuksen 1 pykälän 1 momentissa määritellään yhdistettyjen kuljetusten käsite erikseen ja oikealla tavalla. Komissio katsoo näistä syistä, että toimenpide edistää yhdistettyjen kuljetusten alan kehitystä ja että mainitut ehdot sekä tuen alhainen määrä estävät toimenpidettä vaikuttamasta kaupankäynnin ehtoihin yhteisen edun vastaisesti. Toimenpide kuuluu siten 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan. Ajoneuvojen hankita ja muuttaminen 72) Komissio katsoo, että ylikapasiteetista kärsiville aloille, kuten maanteiden tavarakuljetukseen, ei periaatteessa saa myöntää minkäänlaista tukea kuljetusvälineiden hankintaan. Mikään sellaisesta tuesta saatava hyöty ei riittäisi korvaamaan sen aiheuttamia haittoja. 73) Eräät vaihtoehdot soveltuvat kuitenkin turvallisuutta ja ympäristönsuojelua koskevien päämäärien saavuttamiseen. Tuki uusien ajoneuvojen hankkimiselle voidaan sallia vain, jos tukea myönnetään ajoneuvojen muuttamiseen siten, että saavutetaan korkeammat päästöjä ja turvallisuutta koskevat tekniset standardit. Näiden standardien on oltava selvästi tiukempia, kuin kansallisen ja yhteisön lainsäädännön vaatimukset, joita ajoneuvojen on joka tapauksessa vastattava. Tämä yleinen periaate on esitetty ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa(24) ympäristönsuojelussa sovellettavien standardien osalta ja se voidaan välillisesti ulottaa koskemaan turvallisuusstandardeja 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. 74) Aloittaessaan 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn komissio korostikin, että Italian toimenpiteiden ei voitu katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, koska toimenpiteiden perusteella oli tarkoitus myöntää ajoneuvojen hankintaan tai niiden muuttamiseen tukea, joka maksettaisiin pelkkänä prosenttiosuutena yleisistä investointikustannuksista. 75) Komissio ottaa kuitenkin huomioon Italian viranomaisten 15 ja 18 päivänä helmikuuta 1999 päivätyissä kirjeissä ilmoittamat muutokset lain nro 454/97 2 pykälän 1 momentin c kohtaan (lakiehdotuksen nro 5527 1 pykälän 2 momentin a kohdalla tehtävä muutos) ja innovatiivisista investoinneista ja koulutuksesta annetun asetuksen 3 pykälän 1 momenttiin. Säännösmuutoksilla pyritään säätämään yksiselitteisesti, että tuki uusien ajoneuvojen hankintaan ja olemassa olevan ajoneuvokannan uusimiseen on tarkoitettu sellaisen standardin saavuttamiseen, joka on kansallisessa ja yhteisön lainsäädännössä säädettyä ympäristönsuojelua koskevaa standardia korkeampi(25). Kun lakiin nro 454/97 ja investoinneista ja koulutuksesta annettuun asetukseen ehdotetut muutokset on hyväksytty, Italian toimenpide on 73 kohdassa esitettyjen yhteisön suuntaviivojen mukainen. Suuntaviivojen mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea, joka on tukialueiden ulkopuolella enintään 30 prosenttia hyväksyttävistä bruttoinvestoinneista (40 prosenttia, jos kyseessä on pk-yritys). 76) Käsiteltävän toimenpiteen mukaiset korkotukilainat uusien ajoneuvojen ostamiseen myönnetään korolla, joka on kolmasosa Italian viranomaisten määrittämästä viitekorosta (lain 2 pykälän 2 momentin c kohta), joka on noin 1,66-1,76 prosenttia(26). Italian viranomaiset ovat 29 päivänä tammikuuta 1999 päivätyssä kirjeessään väittäneet, että koska tuki on muodoltaan korkotukea, tukimäärän suuruudeksi on katsottava kaksi kolmasosaa mainitusta viitekorosta. Jotta voidaan määrittää valtiontukea koskevien säännösten nojalla lainaa hakevan saama tosiasiallinen hyöty, on otettava huomioon, millaista korkoa hakija olisi maksanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Komissio on 9 päivänä syyskuuta 1997 antamassaan tiedonannossa(27) vahvistanut viitekoron laskentamenetelmän, joka perustuu eri jäsenvaltioissa pitkiin ja keskipitkiin lainoihin (5-10 vuotta) sovellettavaan keskimääräiseen korkotasoon. Käsiteltävässä tapauksessa tuensaajien hyödyksi voidaan arvioida noin 4,4-4,5 prosenttiyksikköä, kun verrataan tosiasiassa maksetun koron tasoa Italian nykyiseen viitekorkotasoon(28), joka on määritetty edelle esitettyjen kriteerien mukaisesti. Hyöty koskee rahoitusta, jota voi saada enintään 70 prosenttia investoinnin kokonaiskustannuksista (lain nro 454/97 2 pykälän 2 momentin c kohta ja asetuksen 4 pykälän 1 momentin b kohdan ensimmäinen virke). Asetuksen 4 pykälän 1 momentin b kohdan viimeisessä virkkeessä viitataan erikseen mainittuihin yhteisön suuntaviivoihin (johdanto-osan 73 kappale) ja säädetään, että uusien ajoneuvojen hankintaan tarkoitettu tuki saa olla enintään suuntaviivoissa vahvistetun enimmäismäärän suuruinen. Komissio voi hyväksyä edellä esitetyt tukimäärät siltä osin, kun näiden säännösten mukaista tukea myönnetään vain uusien ajoneuvojen hankintaan liittyviin ympäristökustannuksiin(29), jotka tuensaaja maksaa ja jotka eivät ylitä suuntaviivoissa sallittua määrää. 77) Lain 2 pykälän 1 momentin d kohdassa ja asetuksen 4 pykälän 1 momentin c kohdassa säädetään, että tuen enimmäismäärä on 25 prosenttia asianmukaisesti todennetuista muuttamiskustannuksista. Vaikuttaisi kuitenkin siltä, että lain 2 pykälän 2 momentin d kohdan perusteella tukimäärä saattaisi olla suurempi. Komissio huomauttaa tältä osin, että 15 päivänä helmikuuta 1999 päivätyssä kirjeessään Italian viranomaiset sitoutuivat muuttamaan lain nro 454/97 2 pykälän 2 momentin d kohtaa, jotta siinä noudatettaisiin 25 prosentin enimmäismäärää. Kun lakiin nro 454/97 ehdotettu muutos on hyväksytty, komissio voi katsoa, että myös tuki ajoneuvokannan muuttamiseen on yhteisön suuntaviivoissa esitetyn enimmäismäärän mukainen. 78) Komissio ottaa huomioon, että ministeriön asetuksessa on uusien autojen hankintaa sovellettavia suojasäännöksiä, joilla pyritään estämään käytöstä poistetun kuljetuskapasiteetin paluu markkinoille. Asetuksen 3 pykälän 2 kohdassa säädetään velvoitteesta romuttaa korvatut ajoneuvot tai myydä ne ECMT:n alueen ulkopuolelle(30). Tuensaajien on ennen korkotukilainan saantia osoitettava, että aiemmin käytetyt ajoneuvot on romutettu tai myyty. 79) Komissio ottaa lisäksi huomioon, että lain 1 pykälän 1 momentin ja asetuksen 3 pykälän 1 momentin säännöksissä annetaan sekä italialaisille että ulkomaisille tiekuljetusten harjoittajille mahdollisuus hyötyä kyseisestä toimenpiteestä. Näin ollen komissio katsoo, että tarkasteltu toimenpide ei anna mahdollisuutta syrjiä muiden jäsenvaltioiden liikenteenharjoittajia. 80) Asetuksen 3 pykälän 1 momentin ensimmäisessä virkkeessä säädetään, että korkotukea ei saa yhdistää toisten julkisten laitosten samoin perustein myöntämään avustukseen tai lain nro 454/97 muihin täytäntöönpanosäännöksiin perustuvaan tukeen. Lisäksi lain 6 pykälän 3 momentissa ja asetuksen 7 pykälän 1 momentissa säädetään, että jos tuensaajat käyttävät tukea sääntöjen vastaisesti, heidän on maksettava saamansa määrät takaisin lisättynä lakisääteisellä korolla, ja heidät poistetaan tiekuljetusten harjoittajien rekisteristä. 81) Kaikkien edellä esitettyjen syiden perusteella komissio voi hyväksyä, että toteutettaessa ympäristönsuojelua koskevia tavoitteita kyseinen tukitoimenpide on viimeksi muutettuna omiaan edistämään kuljetustoimintaa yhteismarkkinoille soveltuvalla tavalla. Komissio katsoo tästä syystä, että toimenpiteeseen voidaan soveltaa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta. Koulutus 82) Jos tuella korvataan yritysten maksaman sellaisen koulutuksen kustannuksia, jolla ne pyrkivät sopeutumaan uuteen taloudelliseen ympäristöön, tukea voidaan pitää yhtenä keinona parantaa työllisyystilannetta, ja komissio voi siten katsoa sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. 83) Menettelyä aloittaessaan komissio kuitenkin huomautti, että tukimäärää lukuun ottamatta Italian laissa ei esitetty tarkastellun toimenpiteen yksityiskohtia, joten toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille ei ollut mahdollista arvioida riittävän määritelmän puuttuessa. Komissio ottaa tässä yhteydessä huomioon, että Italian hallitus on säätänyt täytäntöönpanoasetuksissa yksityiskohtaisista säännöistä ja ehdoista. 84) Innovatiivisista investoinneista ja koulutuksesta annetun asetuksen 5 pykälän 1 momentissa esitetyt tukikelpoiset koulutustoimet näyttävät olevan sekä yhteydessä asianomaisen yrityksen organisaation uudelleenjärjestelyyn ja sen muuttamiseen uuden teknologian vaatimusten mukaiseksi että tarkoitettuja kuljetustoiminnan yleisen ammattitaidon hankintaan. Tästä syystä voidaan hyväksyä, että toimenpiteeseen sisältyy yleisiä koulutushankkeita, joilla pyritään edistämään liikennealan kehitystä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. 85) Kyseinen tuki kattaa enintään 50 prosenttia koulutuskustannuksista. Komissio totesi menettelyä aloittaessaan, että kaikkia yrityksiä koskeva 50 prosentin tukimäärä vaikutti liian suurelta, jotta se voitaisiin katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Tällä välin ovat kuitenkin tulleet voimaan koulutukseen myönnettävää tukea koskevat yhteisön puitteet(31), joiden mukaan tukialueiden ulkopuolella enimmäistuki koulutuskustannuksiin saa olla 50 prosenttia hyväksyttävistä kustannuksista tai 70 prosenttia, jos kyse on pk-yrityksistä. Italian viranomaisten 16 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä toimittamista tiedoista ja virallisista kuljetustilastoista itse asiassa ilmenee, että ainakin italialaisten tiekuljetusten harjoittajien osalta mahdolliset tuen saajat ovat yleensä pieniä tai erittäin pieniä yrityksiä(32). Tukimäärä, joka on enintään 50 prosenttia hyväksyttävistä kustannuksista vaikuttaakin komissiosta asianmukaiselta, kun otetaan huomioon edellä mainitut olosuhteet. 86) Komissio katsoo, että tarkasteltava toimenpide soveltuu yhteismarkkinoille 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Tietotekniikkahankkeiden ja -laitteiden hankinta 87) Komissio katsoo, että tämän toimenpiteen mukaisen, koulutusta järjestäville yrityksille myönnettävän investointituen voidaan periaatteessa katsoa hyödyttävän erityisalan kehitystä, joten sitä voidaan pitää yhteismarkkinoille sopivana 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. 88) Asiaa koskevien lainkohtien ja erityisesti innovatiivisista investoinneista ja koulutuksesta annetun asetuksen 2 pykälän 1 momentin a ja b kohdan sanamuoto on kuitenkin liian yleisluontoinen, jotta komissio voisi sen perusteella päätellä, että kyseisten säännösten mukainen tuki koskee erityisiä koulutustoimia. 89) Italian viranomaiset ovat 29 päivänä tammikuuta 1999 päivätyssä kirjeessään korostaneet, että kyseisen tukitoimen yksinomainen tarkoitus on kannustaa tiekuljetusyrityksiä, joiden henkilöstö osallistuu koulutukseen, hankkimaan alan uutta teknologiaa käsittelevää opiskelu- ja harjoitusmateriaalia. Tähän liittyen Italian viranomaiset ilmoittivat ryhtyneensä toimiin 2 pykälän 1 momentin a ja b kohdan muuttamiseksi kyseisten säännösten laajuuden ja soveltamisalan tarkentamiseksi. Komissio ottaa tässä yhteydessä huomioon ehdotuksen ministeriön asetukseksi, jolla muutetaan innovatiivisista investoinneista ja koulutuksesta annettua asetusta ja joka on toimitettu komissiolle Italian pysyvän edustuston 18 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Italian toimenpiteen mukaisen tuen tietokoneiden hankintaan voidaan ehdotettujen muutosten ansiosta katsoa liittyvän nyt välittömästi edellä tarkasteltuihin koulutustukea koskeviin säännöksiin. Innovatiivisista investoinneista ja koulutuksesta annetun asetuksen 2 pykälän 1 momentin a kohdan uudessa sanamuodossa sallitaan yksinomaan tuki tietokonehankkeille ja -laitteille (hardware), joita käytetään (asetuksen) 5 pykälässä tarkoitetussa koulutuksessa yrityshallinnon menetelmien ja tietojen vaihdossa käytettävien telemaattisten laitteiden uudistamiseen. Asetuksen 2 pykälän 1 momentin b kohta kumotaan. 90) Kun edellä mainitut muutokset ovat tulleet voimaan, komissio hyväksyy, että Italian toimenpiteellä edistetään koulutuskäyttöön tarkoitettujen laitteiden hankkimista ja siten autetaan asianomaisia yrityksiä omaksumaan innovatiivista teknologiaa ja sopeutumaan tarvittavaan organisaatiomuutokseen. Koulutus on tärkeä osa toimenpidettä, joten sitä voidaan arvioida niiden kriteerien perusteella, jotka on määritelty koulutusta koskevissa nykyisissä puitteissa(33). 91) Puitteissa sallitaan yleisille koulutushankkeille tarkoitettu tuki, jonka määrä on enintään 50 prosenttia hyväksyttävistä kustannuksista; prosenttiosuutta korotetaan 20 prosenttiyksiköllä, kun tukea myönnetään pk-yritykselle. Jos tietotekniikkalaitteet on tarkoitettu koulutuskäyttöön, ne voivat täyttää puitteissa tarkoitetun tuen ehdot. 92) Tukimäärien osalta komissio toteaa, että Italian toimenpiteen perusteella myönnetään korkotukilainoja, joiden korko on yksi kolmasosa Italian viranomaisten määrittämästä viitekorosta (lain 2 pykälän 3 momentin a kohta ja asetuksen 2 pykälän 1 momentin a kohta) eli noin 1,66-1,76 prosenttia(34). Viitekoroista 1997 annetussa tiedonannossa(35) esitettyjen kriteerien mukainen hyöty lainan saajille on noin 4,4-4,5 prosenttiyksikköä verrattuna tavanomaisissa markkinaolosuhteissa sovellettuun korkotasoon. Komissio katsoo, että tällainen etu, joka koskee enintään 75:tä prosenttia investoinnin kokonaiskustannuksista kattavia lainoja (lain nro 454/97 2 pykälän 2 momentin a kohta ja asetuksen 4 pykälän 1 momentin a kohdan toinen kappale) ei missään olosuhteissa saavuta asiaa koskevissa puitteissa esitettyä enimmäisrajaa. 93) Tuen vähäinen määrä takaa käytännössä sen, että korkotukilainan hakija osallistuu kustannuksiin merkittävällä summalla asetuksen 2 pykälän 3 momentin mukaisesti. Asetuksen 2 pykälän 2 momentissa säädetään, että korkotukea ei saa yhdistää toisten julkisten laitosten samoin perustein myöntämään avustukseen tai lain nro 454/97 muihin täytäntöönpanosäännöksiin perustuvaan tukeen. Lisäksi lain 6 pykälän 3 momentissa ja asetuksen 7 pykälän 1 momentissa säädetään, että jos tuensaajat käyttävät tukea sääntöjen vastaisesti, heidän on maksettava saamansa määrät takaisin lisättynä lakisääteisellä korolla, ja heidät poistetaan tiekuljetusten harjoittajien rekisteristä. 94) Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että tuen myöntämistä koskevissa Italian säännöksissä esitetyt suojasäännöt riittävät varmistamaan varojen asianmukaisen käytön ja pitämään mahdollisen kilpailun vääristymän järkevissä rajoissa. 95) Komissio toteaa vielä, että 1 pykälän 1 momentissa ja asetuksen 2 pykälän 1 momentin a kohdassa annetaan sekä italialaisille että ulkomaisille tiekuljetusyrityksille mahdollisuus hyötyä toimenpiteestä. Komissio katsoo näin ollen, että kyseinen toimenpide ei anna mahdollisuutta syrjiä muiden jäsenvaltioiden liikenteenharjoittajia. 96) Komissio katsoo, että toimenpiteeseen voidaan soveltaa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta. Kapasiteetin vähentäminen 97) Komissio ottaa tämän seikan osalta huomioon sen, että Italian viranomaiset ovat 22 päivänä tammikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä peruuttaneet ilmoituksen, joka koski lain nro 454/97 3 pykälän 7 ja 8 momenttia, joissa säädettiin kannustuspalkkioista tiekuljetusalan kapasiteetin vähentämiseksi. Komissio toteaa tästä syystä, että asiassa ei tarvitse tehdä päätöstä. Fuusiot ja yhteenliittymät 98) Komissio ottaa tämän seikan osalta huomioon sen, että Italian viranomaiset ovat 29 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä peruuttaneet ilmoituksen lakiin nro 454/97 sisältyvästä toimenpiteestä, joka koski tiekuljetusyritysten fuusioiden ja yhteenliittymien kannustamista. Komissio toteaa tästä syystä, että asiassa ei tarvitse tehdä päätöstä. VI PÄÄTELMÄT 99) Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella tarkastellun Italian järjestelmän mukaiset toimenpiteet eivät näytä olevan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea tai niiden voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan perusteella. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Italian lain nro 454, annettu 23 päivänä joulukuuta 1997, 3 pykälän 1-5 momentin ja 10 päivänä kesäkuuta 1998 annetun Italian asetuksen, sellaisena kuin ne ovat muutettuina, mukainen tuki yhtä ajoneuvoa käyttävien tiekuljetusten harjoittajien varhaiseläkkeelle siirtymiseen ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa eikä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. 2. Italian lain nro 454, annettu 23 päivänä joulukuuta 1997, 2 pykälän 1 momentin b kohdan, sellaisena kuin se on muutettuna, sekä innovatiivisten investointien ja koulutuksen kannustamisesta 14 päivänä lokakuuta 1998 annetun Italian asetuksen 2 pykälän 1 momentin d ja e kohdan, 2 ja 3 momentin ja 4 pykälän 1 momentin a kohdan, sellaisina kuin ne ovat muutettuina, mukainen tuki tiekuljetusterminaalien rakentamiselle ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa eikä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. 2 artikla 1. Italian lain nro 454, annettu 23 päivänä joulukuuta 1997, 2 pykälän 1 momentin c kohdan ja 5 pykälän, sellaisina kuin ne ovat muutettuina, sekä 14 päivänä lokakuuta 1998 annetun Italian asetuksen 2 pykälän 1 momentin a, b ja d kohdan, sellaisina kuin ne ovat muutettuina, mukainen tuki tiekuljetusten harjoittajille yhdistetyissä kuljetuksissa käytettävien yksiköiden ostamiseen ja yhdistettyjen kuljetusten laitteiden sekä yhdistettyjen kuljetusten ketjuun liittyvässä tarkkailussa, valvonnassa, toiminnassa ja myynnissä käytettävien elektronisten laitteistojen hankintaan soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. 2. Italian lain nro 454, annettu 23 päivänä joulukuuta 1997, 5 pykälän, sellaisena kuin se on muutettuna, sekä yhdistettyjen kuljetusten kannustamisesta 14 päivänä lokakuuta 1998 annetun Italian asetuksen 2 pykälän 1 momentin c kohdan, sellaisena kuin se on muutettuna, mukainen tuki yhdistettyjen kuljetusten terminaalien rakentamiselle ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa eikä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. 3 artikla 1. Italian lain nro 454, annettu 23 päivänä joulukuuta 1997, 2 pykälän 1 momentin c kohdan ensimmäisen virkkeen ja d kohdan, sellaisina kuin ne ovat muutettuina, sekä innovatiivisten investointien ja koulutuksen kannustamisesta 14 päivänä lokakuuta 1998 annetun Italian asetuksen 3 pykälän ja 4 pykälän 1 momentin b kohdan, sellaisina kuin ne ovat muutettuina, mukainen tuki ajoneuvojen hankinnalle ja muuttamiselle soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. 2. Italian lain nro 454, annettu 23 päivänä joulukuuta 1997, 2 pykälän 1 momentin c kohdan, sellaisena kuin se on muutettuna, sekä innovatiivisten investointien ja koulutuksen kannustamisesta 14 päivänä lokakuuta 1998 annetun Italian asetuksen 5 pykälän, sellaisena kuin se on muutettuna, mukainen tuki koulutustoiminnalle soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. 3. Italian lain nro 454, annettu 23 päivänä joulukuuta 1997, 2 pykälän 1 momentin a kohdan, sellaisena kuin se on muutettuna, sekä innovatiivisten investointien ja koulutuksen kannustamisesta 14 päivänä lokakuuta 1998 annetun Italian asetuksen 2 pykälän 1 momentin a kohdan ja 4 pykälän 1 momentin a kohdan, sellaisina kuin ne ovat muutettuina, mukainen tuki tietotekniikkahankkeiden ja -laitteistojen ostamiselle soveltuvat yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan perusteella. 4 artikla 1. Italia ilmoittaa komissiolle niiden muutosten hyväksymisestä, jotka on tehty 23 päivänä joulukuuta 1997 annettuun lakiin nro 454/97 17 päivänä joulukuuta 1998 annetulla lakiehdotuksella nro 5527, jota on muutettu Italian viranomaisten 15 helmikuuta 1999 päivätyssä kirjeessä esittämällä tavalla, ja niiden muutosten hyväksymisestä, jotka on tehty innovatiivisten investointien ja koulutuksen kannustamisesta 14 päivänä lokakuuta 1998 annettuun asetukseen 18 päivänä helmikuuta 1999 toimitetulla ehdotuksella ministeriön asetukseksi. 2. Italia esittää komissiolle vuosittain raportin niiden toimenpiteiden toteuttamisesta, jotka perustuvat 23 päivänä joulukuuta 1997 annettuun lakiin nro 454, sellaisena kuin se on muutettuna, ja siihen liittyviin ministeriön asetuksiin, sellaisina kuin ne ovat muutettuina. Ensimmäinen raportti koskee 31 päivään joulukuuta 1999 ulottuvaa ajanjaksoa, ja se on esitettävä 31 päivään tammikuuta 2000 mennessä. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle. Tehty Brysselissä 4 päivänä toukokuuta 1999. Komission puolesta Neil KINNOCK Komission jäsen (1) EYVL C 211, 7.7.1998, s. 5. (2) Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana, Serie generale, n. 303, 31.12.1997, s. 4. (3) Ks. alaviite 1. (4) Julkaistu sarjassa Atti Parlamentari, XIII legislatura nimellä Disegno di legge n. 5527, Atti della Camera dei Deputati. (5) Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, Serie generale, n. 137, 15.6.1998, s. 47. (6) Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, Serie generale, n. 263, 10.11.1998, s. 25. (7) Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, Serie generale, n. 263, 10.11.1998, s. 29. (8) Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, Serie generale, n. 304, 30.12.1994, s. 29. (9) Ministeriön vuonna 1994 antaman asetuksen mukainen vuotuinen viitekorko on nykyisin 5 prosenttia teollisuusalalla ja 5,3 prosenttia käsityöalalla. Pienyritykset katsotaan käsityöalan yrityksiksi. (10) EYVL L 368, 17.12.1992, s. 32. (11) EYVL L 95, 9.4.1992, s. 1. (12) Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, Serie generale, n. 83, 9.4.1998, s. 42. (13) Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, Serie generale, n. 156, 7.7.1998, s. 11. (14) Asiassa N 773/A/94 - Ranska 18.10.1995 tehty komission päätös (EYVL C 335, 13.12.1995, s. 10). (15) EYVL L 130, 15.6.1970, s. 1. (16) EYVL L 84, 26.3.1997, s. 6. (17) Ks. tämänsuuntaiset komission päätökset asiassa NN 97/95, tehty 27.3.1996 (EYVL C 123, 26.4.1996, s. 9) ja asiassa N 79/97, tehty 22.10.1997 (EYVL C 377, 12.12.1997, s. 3). (18) EYVL L 390, 30.12.1989, s. 3. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin mitätöi asetuksen siihen sisältyvien muotovirheiden vuoksi, mutta sitä sovellettiin asetuksen (ETY) N:o 3118/93 (EYVL L 279, 12.11.1993, s. 1) voimaantuloon asti. (19) EYVL L 277, 14.10.1998, s. 1. (20) KOM(95) 691, 20.12.1995; KOM(98) 466, 22.7.1998. (21) Ks. tämänsuuntainen komission päätös, tehty 25.3.1998 (EYVL C 211, 7.7.1998 - ks. edellä alaviite 1), ja asiassa C 2/97 - Alankomaat 21.1.1997 tehty päätös (EYVL C 93, 22.3.1997, s. 11). (22) Asiassa N 79/97 - Alankomaat 22.10.1997 tehty komission päätös (EYVL C 377, 12.12.1997, s. 3). (23) Ks. myös asiassa N 598/98 - Alankomaat 22.12.1998 tehty komission päätös (EYVL C 29, 4.2.1999, s. 13). (24) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3. (25) Italian asetuksen 3 pykälän 1 momentissa puhutaan ympäristönsuojelua koskevista standardeista, jotka ovat asetuksen pävämääränä kansallisen ja yhteisön lainsäädännön mukaisia standardeja korkeammat. On kuitenkin viitattava raja-arvoihin, joista on säädetty moottoriajoneuvojen ottomoottoreiden kaasujen aiheuttaman ilman pilaantumisen estämiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/220/ETY (EYVL L 76, 6.4.1970, s. 1), jota on muutettu direktiivillä 96/69/EY (EYVL L 282, 1.11.1996, s. 64) sekä ajoneuvojen dieselmoottoreiden ilman pilaantumista aiheuttavien kaasupäästöjen vähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 3 päivänä joulukuuta 1987 annetulla neuvoston direktiivillä 88/77/ETY (EYVL L 36, 9.2.1988, s. 33), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 91/542/ETY (EYVL L 295, 25.10.1991, s. 1). Tässä yhteydessä on huomattava, että tiukempia päästörajoja, jotka on otettu käyttöön moottoriajoneuvojen päästöjen aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja neuvoston direktiivin 70/220/ETY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 1998 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/69/EY (EYVL L 350, 28.12.1998, s. 1), sovelletaan 1.1.2000 lähtien asteittain uusien ajoneuvojen rekisteröintiin, myyntiin tai käyttöönottoon. (26) Sovelletun viitekoron mukaisesti. Teollisuusalan viitekorko on nykyisin 5 prosenttia ja tuettu korko noin 1,66 prosenttia. Käsityöalalla viitekorko on nykyisin 5,3 prosenttia ja tuettu korko noin 1,76 prosenttia. Vrt. edellä kohta 14 ja viite 9. (27) Ks. komission tiedonanto viite- ja diskonttokoron vahvistamismenetelmästä, EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3. (28) Vuoden 1997 tiedonannossa määriteltyä viitekorkoa tarkistetaan kausittain tiedonannossa esitetyn menetelmän mukaisesti. Italiassa nykyisin sovellettava viiden vuoden jakson viitekorko (jolla on merkitystä tässä yhteydessä) on ollut 6,18 prosenttia 1.1.1999 lähtien 3.3.1999 tehdyn viimeisimmän päivityksen mukaisesti. (29) Suuntaviivoissa määritellään tällaiset kustannukset investoinnin lisäkustannuksiksi, joilla pyritään ympäristönsuojelua koskeviin päämääriin, sekä täsmennetään, että ympäristönsuojeluun tarkoitetut hyväksyttävät tukikustannukset eivät saa sisältyä yleisluontoisiin investointikustannuksiin, jotka eivät liity ympäristönsuojeluun (ks. suuntaviivojen 3.2.1 kohta). (30) Euroopan liikenneministerikonferenssi (ECMT) on hallitusten välinen elin, joka perustettiin Brysselissä 17 päivänä lokakuuta 1953 allekirjoitetulla pyötäkirjalla. ECMT:n jäseniä ovat nykyisin kaikki EU:n jäsenvaltiot ja useat Keski- ja Itä-Euroopan maat. (31) EYVL C 343, 11.11.1998, s. 10. (32) Italian viranomaisten mukaan noin 60 prosentilla Italian tiekuljetusyrityksistä on käytössään enintään kaksi ajoneuvoa ja 20 prosentilla kolmesta viiteen ajoneuvoja. (33) Ks. edellä 85 kappale ja 31 alaviite. (34) Ks. edellä 26 alaviite. (35) Ks. edellä 76 kappale ja 27 alaviite.