Komission tiedonanto - Terästeollisuuden ennusteohjelma vuoden 1998 toiselle puoliskolle ja koko vuodelle



Virallinen lehti nro C 233 , 25/07/1998 s. 0002 - 0013



TERÄSTEOLLISUUDEN ENNUSTEOHJELMA VUODEN 1998 TOISELLE PUOLISKOLLE JA KOKO VUODELLE (98/C 233/02) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) JOHDANTO Euroopan unionin talouden vuonna 1997 alkaneen voimakkaan elpymisen ansiosta teollisuuden ja kuluttajien luottamus on ennennäkemättömän voimakas. Yhteisön talouden kasvu näyttää johtuvan voimistuneista sisäisistä tekijöistä, jotka korvaavat viennin vähenemisen. Tilanne on Aasian kriisin välitön ja/tai välillinen seuraus, jonka haittavaikutuksia on toistaiseksi vaikea arvioida. Teollinen toiminta on lisääntynyt tuntuvasti tänä aikana erityisesti unionin sisäisen kasvun ansiosta. Yhteisön talouden voimistunut elpyminen on vaikuttanut erittäin myönteisesti teräsmarkkinoihin, joiden näkymät ovat kohentuneet huomattavasti sekä määrien että hintojen suhteen. Yhteisön terästeollisuus on toistaiseksi hyötynyt teräksen kysynnän kasvusta ja hintojen noususta. Niiden ja Aasian tapahtumien synnyttämä tarve myydä teräksen ylijäämä kansainvälisillä markkinoilla on kuitenkin johtanut siihen, että teräksen tuonti yhteisön markkinoille on lisääntynyt erittäin tuntuvasti erityisesti vuoden 1998 alusta lähtien. Vientimahdollisuudet puolestaan ovat paljon vähäisemmät. Näiden seikkojen vuoksi komissio kehottaa toistuvasti kaikkia osapuolia varovaisuuteen. Lisäksi se kehottaa niitä laatimaan teollisia ja kaupallisia strategioita, jotka perustuvat koti- ja maailmanmarkkinoiden realiteetteihin ja mahdollisuuksiin. Aasian kriisi ja sen vaikutukset kauppavaihtoon sekä myyntimahdollisuuksien supistuminen alijäämäisillä markkina-alueilla edellyttävät toimijoilta vastuuntuntoa, jotta yhteisön teräsmarkkinat pysyvät vakaina mahdollisimman pitkään. Vakauden säilyttäminen on tärkeää, sillä se on saavutettu suurten taloudellisten uhrausten ja työpaikkojen menetyksen kustannuksella. Vaikka toisen vuosipuoliskon näkymät ovat vähemmän suotuisat, pitäisi vuoden 1998 tuloksen olla hieman parempi kuin vuonna 1997 1. EUROOPAN UNIONIN TALOUDELLINEN TILANNE Vaikka kansainvälinen ympäristö on vähemmän otollinen Aasian kriisin vuoksi, vahvistavat kevään 1998 ennusteet talouden elpymisen voimakkuuden. Elpymisen jatkonäkymät ovat hyvät, sillä sisäinen kysyntä korvaa vähitellen viennin roolin kasvun moottorina. Euroopan unionin tarkistettu kasvuprosentti vuonna 1997 on 2,7. Kasvu on siis ollut hieman edellisen syksyn ennustetta (2,6 %) nopeampaa. Huhtikuuhun 1998 asti tehtyjen tutkimusten luottamusta mittaavista osoittimista ilmenee, että vuoden 1996 puolivälistä havaittu tilanteen parantuminen jatkuu. Aasian tilanne on vaikuttanut näihin osoittimiin vain vähän. Vaikka vientitilaukset ovat hieman vähentyneet, tilauskannat ja tuotantonäkymät ovat hyvät. Teollisten toimijoiden ja kuluttajien luottamus on on palannut aiempiin huippulukemiin tammikuussa 1998 tapahtuneen väliaikaisen laskun jälkeen. Euroopan unionin bruttokansantuotteen (BKT) kasvu vuonna 1998 on hidastunut vain hieman syksyn 1997 ennusteisiin nähden eli 0,2 prosenttiyksikköä. BKT:n kasvu on näin ollen 2,8 prosenttia. Alhaisempien korkojen ja raaka-aineiden hintojen laskun pitäisi osittain korvata Kaakkois-Aasian kriisin vaikutukset. Kyseiset korvaavat tekijät johtuvat ainakin osittain Kaakkois-Aasian tapahtumista. Yhteisön vienti kasvoi 9,3 prosenttia vuonna 1997, ja kauppatase antoi voimakkaan noin 0,4 prosentin suuruisen sysäyksen Euroopan unionin kasvulle. Tämä myönteinen vaikutus kuitenkin häviää vähitellen erityisesti Aasian tapahtumista johtuvan viennin vähenemisen myötä. Vienti vähenee noin 7 prosenttia vuonna 1998. Yksityinen kulutus kasvaa vuoden 1997 2 prosentista koko Euroopan unionissa 2,6 prosenttiin vuosina 1998 ja 1999. Kasvu johtuu alhaisemmasta säästämisasteesta, reaalipalkkojen kohtuullisesta noususta ja työpaikkojen lisääntymisestä. Yksityiset investoinnit lisääntyvät lähes kaikissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi koko Euroopan unionia koskevia investointiennusteita on muutettu vain vähän. Laiteinvestoinnit kasvavat vuoden 1997 4,4 prosentista 6,4 prosenttiin vuonna 1998 ja 7,0 prosenttiin vuonna 1999. Kasvuennusteiden alaspäin tarkistaminen vaikuttaa työmarkkinanäkymiin ainoastaan vähän. Euroopan unionin työllisyys kasvoi 0,4 prosenttia vuonna 1997, ja se kasvaa 0,8 prosenttia vuonna 1998 ja 1,1 prosenttia vuonna 1999. Kasvu vastaa noin 3,4 miljoonan työpaikan luomista vuosina 1997-1999. Väestötieteellisten tekijöiden vuoksi työllisyyden kasvu ei välttämättä vähennä työttömyyttä samassa suhteessa. Euroopan unionin keskimääräinen työttömyysaste on laskenut hieman alle 11 prosentin huipusta vuonna 1996 10,7 prosenttiin vuonna 1997, ja se laskee 10,2 prosenttiin vuonna 1998 ja 9,8 prosenttiin vuonna 1999. Keskimääräinen inflaatio Euroopan unionissa laski yksityisen kulutuksen deflaatiokertoimella mitattuna vuoden 1996, 2,6 prosentista 2,1 prosenttiin vuonna 1997, ja se pysyy noin 2 prosentissa myös vuosina 1998 ja 1999. Edelliseen syksyyn verrattuna vuoden 1998 ennustetta on tarkistettu alaspäin 0,3 prosenttiyksiköllä ja vuoden 1999 ennustetta 0,2 prosenttiyksiköllä. Alhaisten korkojen ja hieman nopeamman talouskasvun ansiosta Euroopan unionin julkishallintojen keskimääräinen alijäämä vuonna 1997 oli ennustettua alhaisempi eli 2,4 prosenttia BKT:sta. Alijäämän ja BKT:n suhde oli 6,1 prosenttia vuonna 1993 ja 4,2 prosenttia vuonna 1996. Euroopan unionin keskimääräinen vaje laskee 1,9 prosenttiin vuonna 1998 ja 1,6 prosenttiin vuonna 1999. 2. TERÄSMARKKINOIDEN NYKYTILANNE JA NÄKYMÄT 2.1. EUROOPAN UNIONIN RAAKATERÄKSEN TUOTANTO Euroopan unionin raakateräksen tuotanto kasvoi tuntuvasti koko vuoden 1997. Vuosi päättyi voimakkaaseen kasvuun, sillä joulukuun 1997 tuotanto oli 13 prosenttia suurempi kuin edellisen vuoden joulukuussa, jolloin tuotanto oli jo melko mittavaa. Vuonna 1997 Euroopan unionissa tuotettiin ennätyksellisen paljon terästä, eli 159,5 miljoonaa tonnia. Tuotanto kasvoi 8 prosenttia vuoden 1996 tuotantoon verrattuna ja oli jopa hieman suurempi kuin edellisessä ennusteessa (1) esitettyyn myönteiseen arvioon perustuva 158 miljoonaa tonnia. Yhteisön kuukausittainen teräksentuotanto kasvoi voimakkaasti myös vuoden 1998 tammi-, helmi- ja maaliskuussa. Vuoden ensimmäisten kolmen kuukauden kasvu on ollut lähes 10 prosenttia suurempi kuin edellisen vuoden vastaavana aikana. Vaikka huhtikuun teräksentuotanto pikatiedustelun mukaan kasvoi vain 2,3 prosenttia vuoden 1997 huhtikuuhun verrattuna ja toukokuun tuotanto vain 3,3 prosenttia edellisen vuoden toukokuusta, tämän vuoden viiden ensimmäisen kuukauden yhteenlasketuista luvuista käy ilmi, että kasvu on jatkunut vuoden 1997 vastaavaan ajanjaksoon verrattuna. Voidaankin olettaa, että yhteisön teräksentuotanto kehittyy edelleen myönteisesti vaikkakin hitaammin yhä vilkkaan sisäisen kysynnän ja vientisitoumusten täyttämisen ansiosta. Vuoden alkupuoliskon tuotannon määräksi arvioidaan noin 84 miljoonaa tonnia. Ensimmäisen vuosipuoliskon aikana tuonti kuitenkin kasvaa tuntuvasti ja toisella vuosipuoliskolla kysyntä heikkenee jonkin verran, minkä vuoksi yhteisön teräksentuotanto laskee hieman vuoden 1997 kuuteen viimeiseen kuukauteen verrattuna. Vuoden 1998 kokonaistuotannon määräksi arvioidaan 162 miljoonaa tonnia, joka on hyvin lähellä edellisessä ennusteessa esitettyä määrää (2) ja joka on 1,6 prosenttia suurempi kuin vuoden 1997 tuotanto. Teräksentuotannon jatkuva kasvu näin pitkällä aikavälillä on mahdollistanut terästehtaiden järkiperäisemmän ja joissakin tapauksissa optimaalisen käytön, mikä on parantanut yhä tuntuvammin yhteisön yritysten tulosta. Komissio kuitenkin kehottaa yrityksiä varovaisuuteen tuotanto-ohjelmien laatimisessa ja kannustaa niitä niiden sijoitus-, tutkimus ja -innovointipyrkimyksissä, joiden tarkoituksena on lähinnä laadun parantaminen, työllisyyden säilyttäminen, ympäristön suojelu ja tuotantokustannusten hallinta. Toiminnassa on samalla otettava huomioon teräskaupan kehitykseen liittyvät riskit yhteisön markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla. Nämä riskit liittyvät Kaakkois-Aasian kriisiin ja teräksenkulutuksen laskuun vuoden 1998 toisella puoliskolla. Taulukossa 1 Raakateräksen tarjonta ja kysyntä esitetään Euroopan unionin teräksen kulutuksen, ulkomaille suuntautuvan kaupan, tuotannon ja varastojen taso sekä viimeaikainen kehitys. Lisäksi siinä esitetään vuoden 1998 jälkimmäisen puoliskon ja koko vuoden kehitystä koskevat alustavat luvut. 2.2. VUODEN 1998 TOISEN PUOLISKON JA KOKO VUODEN NÄKYMÄT Euroopan unionin yleinen taloudellinen tilanne on kohentunut merkittävästi lähinnä erinomaisten kansainvälisten suhdanteiden ja dollarin vakauden ansiosta, mikä on vähitellen palauttanut yhteisön teollisten toimijoiden ja kuluttajien luottamuksen. Sisäisten tekijöiden suurempi dynamiikka näyttääkin korvaavan viennin hidastumisen. Viimeisimpien suhdannetiedustelujen perusteella vaikuttaakin siltä, että tilausten kasvuun ja kapasiteetin yhä suurempaan kulutukseen perustuva teollisten toimijoiden palautunut optimismi jatkuu ja kuluttajien luottamus asettuu vuoden 1997 lopun huippulukemiin. Vaikka Euroopan unionin teräksentuottajat ovat viimeaikaisissa tapaamisissaan pitäneet yhteisön teräsmarkkinoiden edellytyksiä erittäin otollisina, on huomiota kiinnitetty tiettyjen yhteisön ulkopuolisten maiden lisääntyneeseen tarjontaan, joka voi häiritä markkinoiden tasapainoa ja hintojen vakautta. Tilanteen vakavuutta lisää se, että kyseinen tuonti on keskittynyt unionin tietyille markkina-alueille vuoden 1998 alusta lähtien. Viimeisimmissä tapaamisissaan teräksen tukkukauppiaat ovat suhtautuneet varautuneemmin markkinoiden kehitykseen tulevina kuukausina. Tämä johtuu siitä, että joillakin aloilla tarjonta ei riitä tyydyttämään kysyntää, kun taas toisilla runsas ja erityisesti tietyistä yhteisön ulkopuolisista maista tuleva tarjonta aiheuttaa voimakasta hintoihin kohdistuvaa painetta. Terästä käyttävillä aloilla (tärkeimmistä yksityiskohtaisempi selvitys jäljempänä) koko vuoden 1997 ajan ja vuoden 1998 alkupuolellakin todettu selvästi lisääntynyt toiminta kuitenkin varmistaa Euroopan unionin talouden elpymisen voimakkuuden. Autoteollisuuden tulos paranee jatkuvasti, koneenrakennus- ja elektroniikkateollisuus kehittyvät nopeasti pitkästä aikaa ja aivan viime aikoina jopa rakennusala vaikuttaisi voivan aiempaa paremmin. Vuonna 1997 ja vuoden 1998 alussa todetun voimakkaan kasvun jälkeen eri aloilla on kuitenkin odotettavissa toiminnan vähentymistä vuoden 1998 toisella puoliskolla, minkä vuoksi teräksen kysyntä voi supistua lievästi. Sisäisen kysynnän supistumisen vuoksi teräksentuonti asettuu vuoden 1997 korkealle tasolle, kun taas yhteisön vienti vähenee edelleen. Tämä kehitys ei kuitenkaan vaikuta yhteisön terästeollisuuden vuoden 1998 määrälliseen tulokseen, joka on epäilemättä selvästi parempi kuin vuonna 1997. Taulukoissa 2 ja 2 a esitetään tärkeimpien terästä käyttävien alojen toimintaa kuvaavat tunnusluvut vuoden 1998 toisen puoliskon ja koko vuoden osalta. Lukujen perustana olevat tiedot on saatu kyseisten alojen kansallisilta edustajilta, joiden näkemykset eivät kuitenkaan aina vastaa odotettuja suuntauksia. Lukuja on siis tulkittava varovaisesti. 2.2.1. Perusterästeollisuus Euroopan unionin talousnäkymien vähittäinen koheneminen hyödytti ennustettua enemmän kaikkia perusterästeollisuuden aloja vuonna 1997. Talouden kohenemisesta hyötyivät myös rakennusalaan kiinteästi liittyvät alat. Kysyntä kasvoi vähitellen kaikilla perusterästeollisuuden aloilla koko vuoden 1997 ajan, ja usein myös hinnat yhteisön markinoilla nousivat. Lisäksi perusterästeollisuus kykeni hyödyntämään erittäin hyvin mahdollisuuksia viedä tuotteitaan suoraan kansainvälisille markkinoille. Perusterästeollisuuden tuotteiden markkinat kehittyivät myönteisimpiäkin ennusteita paremmin vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. Tietyillä tuotannonaloilla voidaan kuitenkin havaita hidastumista, niin että tuonnin jatkuva kasvu ja suuntaus kasvattaa varastoja antavat aiheen odottaa yleistä tasaantumista tulevina kuukausina. Vuoden 1998 jälkimmäisellä puoliskolla useilla aloilla odotettavissa oleva toiminnan tasaantuminen asettuu kuitenkin tasolla, joka on erittäin hyvä vuoden 1997 tulokseen verrattuna. Tämän ansiosta voidaan säilyttää tehtaiden tämänhetkinen käyttöaste, joka on selvästi parempi kuin vuonna 1996. A. Teräsputkien valmistus Teräsputkien tuotannon merkittävä elpyminen vuonna 1997 johtui kaikkien putkien tuotannon noin 10 prosentin suuruisesta kasvusta. Saumattomien putkien tuotanto kuitenkin kasvoi hieman enemmän (+ 11,6 %) ja pienten hitsattujen putkien hieman vähemmän (+ 8,9 %). Vuoden 1997 tulosta voidaan pitää hyvänä vuoden 1996 melko heikon tuloksen jälkeen, vaikka saumattomien putkien tuonti yhteisön markkinoille kasvoikin 11,2 prosenttia ja pienten hitsattujen putkien tuonti 15,8 prosenttia vuoden 1996 tuontiin nähden. Se että kaikkien putkien kulutus Euroopan unionissa kasvoi ainoastaan 2,1 prosenttia, johtuu lähinnä vientiin tarkoitettujen suurten putkien kulutuksen romahtamisesta (- 48 %), sillä saumattomien putkien kulutus kasvoi 6,9 prosenttia ja pienten hitsattujen putkien 9,5 prosenttia. Lisäksi putkien ja erityisesti suurten hitsattujen putkien yhteisön vienti, joka on perinteisesti ollut melko suurta, kasvoi vuonna 1997 vielä lähes 34 prosenttia vuoden 1996 erinomaiseen tulokseen nähden. Saumattomien putkien tuotannon odotetaan kasvavan edelleen vuoden 1998 alkupuoliskolla pääasiassa öljy- ja kaasuteollisuuden käyttöön tarkoitetun viennin ansiosta. Lähinnä koneenrakennusteollisuuteen tehdyistä investoinneista johtuvan sisäisen kysynnän lievä kasvu tasaantuu lisääntyvän tuonnin vaikutuksesta. Tiettyjen tuotteiden tuonti on lisääntynyt voimakkaasti vuoden 1998 alusta lähtien. Yleisten talousnäkymien perusteella voidaan sisäisen kysynnän olettaa jatkuvan hyvänä toisella vuosipuoliskolla. Viennin ennustetaan kuitenkin laskevan erityisesti öljyntuottajamaihin tarkoitettujen putkituotteiden markkinoilla, vaikka öljy-yhtiöt eivät leikkaisikaan ohjelmiaan. Näin ollen saumattomien putkien tuotanto voisi asettua vuoden 1997 tuotannon tasolle, mikä olisi täysin tyydyttävä tulos Aasian kriisistä johtuvien häiriöiden aiheuttamasta vaarasta huolimatta. Tällä alalla tuonti kuitenkin edustaa edelleenkin noin neljäsosaa yhteisön markkinoista. Pienten hitsattujen putkien kulutus on kasvanut hieman vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla auto- ja rakennusalan lisääntyneen kysynnän ansiosta. Selvästi havaittavissa oleva tuonnin kasvu voi kuitenkin vaikuttaa epäedullisesti pienten hitsattujen putkien tuotantoon toisella vuosipuoliskolla erityisesti silloin, jos vienti taantuu. Suurten hitsattujen putkien tuotannossa tilanne on erityisen hyvä. Lisäksi alan näkymät ovat erinomaiset myös keskipitkällä aikavälillä lähinnä vientimarkkinoille suuntautuvien jo saatujen tilausten ansiosta. Näiden putkien tuotanto- ja vientitulokset ovat selvästi paremmat kuin vuonna 1997. B. Kehitys langanvetämisen ja kirkkaaksi vetämisen alalla Toiminta langanvetämisen alalla lisääntyi vähitellen vuoden 1997 aikana tulokseltaan melko heikon vuoden 1996 jälkeen. Erityisesti yhteisön ulkopuolisten maiden kysyntä lisääntyi, ja tuotanto alalla lisääntyi. Alan tuotteiden myynti jopa ylitti vuonna 1997 edellisessä ennusteessa esitetyn 8 prosentin kasvun ennustettua paljon suuremman viennin ansiosta. Jo saatujen tilausten perusteella tuotannon voidaan odottaa kasvavan 3-4 prosenttia vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. Myös tämä johtuu hyvästä vientitilanteesta. Toiminnan yhteisön langanvetämisen alalla voidaan olettaa olevan vähäisempää vuoden 1998 toisella puoliskolla. Tämä johtuu ulkoisen kysynnän heikkenemisestä, jota rakennusalalla odotettu elpyminen tai yleensä hyvä investointitilanne ei korvaa. Vuoden 1998 jälkimmäisellä puoliskolla tapahtuva toiminnan hidastuminen ei kuitenkaan vaaranna vuoden kokonaistulosta, joka johtuu alan tuotteiden kulutuksen tasaantumisesta tai jopa sen hienoisesta kasvusta vuoden 1997 tasolle. Tulos on rakennusteollisuuden kysynnän asteittaisen elpymisen ja autoteollisuuden kysynnän hyvän tason säilymisen ansiota. Jos toiminta langanvetämisen alalla pysyy vuoden 1997 tasolla, voidaan sitä pitää erittäin tyydyttävänä. Kirkkaaksi vetämisen alalla tulos oli varsin heikko vuonna 1997, mutta toiminta on lisääntynyt jatkuvasti vuoden 1997 aikana yhteisön autonvalmistajien vedettyihin tuotteisiin kohdistaman kysynnän voimakkaan kasvun ansiosta. Vuonna 1997 alan toiminta elpyi merkittävästi, ja myynti kasvoi vastoin kaikkia odotuksia vähintään 10 prosenttia. Vuoden myynti vastasikin vuoden 1995 tasoa, joka oli erittäin hyvä. Autoteollisuuden tasaisen vilkkaana pysyneen kysynnän ansiosta vedettyjen tuotteiden kulutuksen arvioidaan kasvavan 6 prosenttia vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla edellisen vuoden vastaavan aikaan verrattuna. Kysyntä voi kuitenkin laskea hieman vuoden 1998 jälkipuoliskolla. Vuoden kokonaistuloksen osalta voidaan arvioida, että vedettyjen tuotteiden myynti kasvaa vielä 3 prosenttia vuoden 1997 jo erinomaiseen tulokseen nähden. C. Kylmävalssaus ja -profilointi Kylmävalssausteollisuuden tulos vuonna 1997 oli paras vuosikymmeniin. Alan toiminta on kasvanut ennustettua nopeammin. Voidaankin todeta, että alakohtainen kasvu vuonna 1997 oli huomattavasti voimakkaampaa kuin edellisessä ennusteessa esitetty 5 prosenttia, eli 15 prosenttia vuoden 1996 tulokseen nähden. Kehitys on ollut voimakkainta Saksassa, Italiassa ja Ranskassa, mutta suuntaus on ollut erittäin myönteinen myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa. Kylmävalssattujen kapeiden nauhojen kysyntä on voimistunut edelleen vuoden 1998 ensimmäisinä kuukausina. Ensimmäisen neljännesvuoden aikana saadut tilaukset kattavatkin jo 80 prosenttia koko vuoden tuotannosta. Erityisesti yhteisön markkinoille tuotujen halkaistujen nauhojen synnyttämästä kilpailusta huolimatta alan toimijat suhtautuvat taas myönteisesti tulevaisuuteen. Palannut optimismi on autoteollisuuden sekä sähkölaitteiden ja muiden laitteiden valmistajien kasvavien tarpeiden ja vilkkaan vientikysynnän ansiota. Yhteisön tuottajien ja käyttäjien tämänhetkiset kylmävalssattujen kapeiden nauhojen varastot ovat pienet. Kylmävalssausteollisuuden raaka-ainevarastot ovat sitä vastoin kasvaneet tuntuvasti, koska teollisuuden on pitänyt varautua kysynnän voimakkaaseen kasvuun. Kylmävalssausalan tilanne on erinomainen vielä vuoden 1998 jälkipuoliskolla, ja koko vuoden myynti kasvaa noin 10 prosenttia vuoden 1997 jo erinomaiseen myyntiin nähden. Taloudellisen tilanteen paraneminen vuonna 1997 vaikutti myönteisesti leveiden tuotteiden profilointiin, vaikka toiminta alan tuotteiden tärkeimmällä käyttäjäalalla eli rakennusalalla oli yhä vähäistä. Leveiden profiilien ja erityisesti sandwich-panelien käyttö itse asiassa lisääntyi merkittävästi edellisenä vuonna ja ylitti selvästi vuoden 1997 lopulla laadituissa ennusteissa esitetyt 5 prosenttia. Kyseisten tuotteiden kulutus kasvaa vielä 2-3 prosenttia vuoden 1998 alkupuoliskolla edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon nähden. Yli kolmen kuukauden toimitusajalla toimitettavien tilausten ja erityisesti sandwich-panelien tämän pituisten tilausten vähenemisen perusteella myynnin voidaan kuitenkin odottaa laskevan lievästi vuoden jälkipuoliskolla. Voidaankin odottaa, että leveiden profiilien kysyntä tasoittuu tai nousee hieman vuonna 1998. Tämä johtuu pääasiassa teollisten rakennusten katteena käytettyjen profiloitujen ohutlevyjen tasaisemmasta kysynnästä, johon lisääntyvä kilpailu alumiinista valmistettujen samanlaisten tuotteiden kanssa ei ole vaikuttanut. Viimeksi mainittuja tuotteita käytetään yhä enemmän vanhojen asbestisementistä tehtyjen rakenteiden saneeraamiseen. Kun otetaan huomioon vuoden 1997 erinomainen tulos, voidaan tämän teollisuudenalan toiminnan jatkumista samantasoisena koko vuoden 1998 ajan pitää vähintäänkin tyydyttävänä. Rakennusteollissuuden ennustettu elpyminen voi joka tapauksessa lisätä leveiden profiilien kysyntää tulevaisuudessa. Vuosi 1997 on osoittautunut ennustettua selvästi paremmaksi myös pitkien tuotteiden profiloinnin kehityksen kannalta. Alan tuotteiden myynti kasvoi merkittävästi vuonna 1997, minkä ansiosta vuonna 1996 koettu myynnin 10 prosentin lasku on voitu pääasiassa korvata. Kysyntä on parantunut jatkuvasti vuoden 1998 alkupuolella, mutta se on tasaantunut ensimmäisen vuosineljänneksen jälkeen. Profiiliteollisuus on riippuvainen pääasiassa rakennusalasta - sekä peruskorjauksesta että uudisrakentamisesta - minkä vuoksi se yrittää laajentaa toimintaansa otollisemmille aloille löytääkseen pitkäaikaisen kasvun mahdollisuuksia. Kylmämuovattujen profiilien valmistajat vaikuttavat melko optimistisilta vuoden 1998 jälkimmäisen puoliskon suhteen. Tähän vaikuttaa se, että kysynnän asettumista vuoden 1997 jälkimmäisen puoliskon erittäin korkealle tasolle voidaan pitää hyvin myönteisenä, sillä pitkien profiilien tuonti vaikuttaa yhteisön markkinoihin hyvin vähän. Alalla toimivat pitävät täysin tyydyttävänä, jos määrät ja hinnat pysyvät vuonna 1998 samoina kuin vuonna 1997, varsinkin kun pitkien profiilien pääasiallisten käyttäjän eli rakennusalan tilanteen odotetaan vähitellen paranevan. 2.2.2. Rakennusalan suhdanteet vuonna 1998 Vaikka talouden elpyminen on voimistunut Euroopan unionin maissa vuodesta 1997 alkaen, inflaatio on hallinnassa, korot ovat alhaiset ja työllisyysnäkymät paranevat, ei Euroopan unionin rakennusteollisuuden tilanne ole kohentunut kyseisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta huolimatta. Yhteisön rakennusalan tuotanto vuonna 1997 oli hädin tuskin vuoden 1996 tuotantoa suurempi, vaikka alakohtainen toiminta Euroopan unionin yksittäisissä jäsenvaltioissa kasvoi selvästi nopeammin. Yhteisön talouden elpymisen vaikutukset ovat alkaneet näkyä useimpien jäsenvaltioiden rakennustoiminnassa vuoden 1997 lopun ja vuoden 1998 alun jälkeen pienellä viiveellä hyvään suhdannekehitykseen nähden. Tilanne vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen. Niinpä rakennusalan kehitysnäkymät vuonna 1998 ovat suhteellisen hyvät erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Espanjassa, Italiassa, Alankomaissa, Portugalissa, Ruotsissa ja Belgiassa. Ranskassa ala on vähitellen korvaamassa edellisten vuosien menetyksiä, kun taas Saksassa toiminta on edelleen erittäin vähäistä erityisesti rautateihin tehdyistä julkisista investoinneista huolimatta. Toiminta alalla kuitenkin lisääntyy jatkossa entisestään, kun talouden tervehdyttäminen eri jäsenvaltiossa saadaan päätökseen. Tervehdyttäminen on vähentänyt investointeja, mikä puolestaan on jarruttanut rakennusalan elpymistä. Asuntorakentamisen alalla tilanne vaikuttaa hyvältä Yhdistyneessä kuningaskunnassa omistusasumiseen tehtyjen investointien ansiosta. Espanjassa ja Italiassa kehityssuunta on myönteinen peruskorjaustöiden ansiosta, kun taas Ranskassa elpymisen merkkejä voidaan havaita vuokra-asuntojen rakentamisessa. Saksassa, jonka länsiosissa uusien asuntojen rakentaminen väheni selvästi, muun muassa korkeamman perintöveron aiheuttama verotuksen kiristyminen estää alan ennustettua elpymistä vuonna 1998. Suunniteltujen investointien ansiosta myönteinen suuntaus jatkuu muun kuin asuntorakentamisen alalla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa. Toiminta hidastuu hieman Italiassa, jossa verokevennysten ansiosta koettiin 10 prosentin kasvu. Ranskassa rakennuslupien määrä on lisääntynyt, mutta siitä huolimatta rakentamisen määrä kuitenkin vielä laskee hieman. Saksassa tilanne jatkuu heikkona uusissa osavaltioissa tapahtuneen investointien romahtamisen ja suuren tyhjillään olevan asuinpinta-alan vuoksi. Italiassa suuntaus maa- ja vesirakennustöiden alalla on muuttunut viiden perättäisen heikon vuoden jälkeen maan eteläosaan tehtyjen julkisten investointien ansiosta. Kahden heikon vuoden jälkeen tilanne Espanjassa muistuttaa Italian tilannetta. Alan tilanne tasaantuu vähitellen Ranskassa, jatkuu heikohkona Saksassa ja voi heiketä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jos Englannin kanaalin alittavan tunnelin rautatien rakennustyöt myöhästyvät entisestään. 2.2.3. Autoteollisuuden markkinat Autojen kysyntä Euroopan unionissa on kasvanut usean vuoden ajan. Uusien autojen rekisteröinti on lisääntynyt tuntuvasti: vuosina 1994-1997 rekisteröityjen autojen määrä kasvoi 20 prosenttia vuoteen 1993 verrattuna. Kasvu automarkkinoilla on ollut suotuisaa talouden elpymisen, kuluttajien lisääntyneen luottamuksen, talouksien lisääntyneen ostohalukkuuden, kannustimien ja muiden sisäisten tekijöiden ansiosta. Rekisteröinnit lisääntyivät erityisesti vuosina 1996 (+ 6,4 %) ja 1997 (+ 4,8 %). Joidenkin jäsenvaltioiden välillä todettiin kuitenkin tuntuvia eroja, jotka johtuivat tukitoimenpiteiden käyttöönotosta tai niiden soveltamisen päättymisestä. Näiden erinomaisten tulosten jälkeen yhteisön autoteollisuuden markkinoiden noususuuntaus on jatkunut myös vuoden 1998 alkupuolella. Aiempaa selvästi nopeamman kasvun perusteella rekisteröintien voidaan olettaa kasvavan noin 12,3 prosenttia vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Kasvu on erityisen voimakasta Saksassa, Italiassa, Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa. Huhti- ja toukokuussa rekisteröintivauhti hidastui hieman, ja autojen rekisteröinnin ilmoitettiin kasvaneen 8 prosenttia koko yhteisössä vuoden 1998 viiden ensimmäisen kuukauden aikana. Tämä tulos johtuu edellä mainnittujen sisäisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta ja siitä, että markkinoille tulee useita uusia automalleja. Yhteisön automarkkinoiden ennustetaan kuitenkin hidastuvan tuntuvasti tulevina kuukausina, ja uusien rekisteröintien määrä koko vuonna on vain noin 2 prosenttia suurempi kuin vuonna 1997. Yhteisön autoteollisuuden menestys on perustunut suurelta osin vilkkaaseen sisäiseen kysyntään ja erinomaisiin vientimahdollisuuksiin. Tuotannon tahtia on voitu nopeuttaa, mutta siitä huolimatta tiettyjen uusien mallien toimitusaikaa ei ole voitu lyhentää. Edellä esitetyn perusteella voidaan olettaa, että toiminta tällä tärkeällä terästä käyttävällä alalla jatkuu voimakkaana koko vuoden 1998 ajan. 2.3. TERÄSTUOTTEIDEN TUONTI- JA VIENTINÄKYMÄT 2.3.1. Euroopan unionin teräksen ulkomaankaupan tilastot Huolimatta siitä, että tiettyjen jäsenvaltioiden Euroopan unionin ja sen ulkopuolisten maiden välisestä teräksen kaupasta toimittamien tietojen viivästyminen on jonkin verran vähentynyt, on tämän ongelmat osalta toteutettava monia toimia. Tätä kertomusta laadittaessa koko Euroopan unionia koskevat käytettävissä olevat tiedot kattavat kokonaisuudessaan ainoastaan vuoden 1997 ja miltei vuoden 1998 koko ensimmäisen neljänneksen. Tämä vuoksi merkittävä osa vuoden 1998 ensimmäistä kuutta kuukautta koskevista tiedoista on jouduttu korvaamaan arvioilla, mikä saattaa heikentää ennusteen luotettavuutta, koska on epäselvää, kuinka Aasian kriisi vaikuttaa tiettyjen kauppavirtojen uudelleensuuntautumiseen. Vuotta 1997 koskevista tilastoista ilmenee, että Euroopan unionin teräksentuonti lisääntyi kokonaisuudessaan 17 prosenttia suurimman kasvun kohdistuessa pitkien tuotteiden tuontiin (+ 21 %) ja aihioiden tuontiin (+ 19 %). Eniten kasvoi Keski- ja Itä-Euroopan maista, entisen Neuvostoliiton tasavalloista ja entisen Jugoslavian alueelta tuleva tuonti, joka näiden maiden osalta oli vuonna 1997 yhteensä 9,6 miljoonaa tonnia eli noin 67 prosenttia Euroopan unionin koko teräksentuonnista. Vastaavat vuoden 1996 tuontiluvut olivat 7,3 miljoonaa tonnia ja 60 prosenttia. Yhteisön teräksenvienti sitä vastoin väheni edullisista maailmanmarkkinahinnoista huolimatta 15 prosenttia vuonna 1997 vuoden 1996 erinomaiseen tulokseen verrattuna, koska sisäinen kysyntä lisääntyi vuoden aikana. Vuoden 1997 tietojen yksityiskohtaisesta arvioinnista käy kuitenkin ilmi, että Keski- ja Itä-Euroopan maihin, IVY-maihin ja entisen Jugoslavian alueelle suuntautuva yhteisön teräksenvienti kasvoi yhteensä 26 prosenttia, kun taas Aasiaan suuntautuva vienti väheni 31 prosenttia. Ensiksi mainitulle alueelle suuntautuva yhteisön teräksenvienti on kasvanut vain noin 400 000 tonnia, kun taas viimeksi mainitulle alueelle suuntautuvan viennin arvioidaan vähentyneen yli 2 miljoonaa tonnia. Voidaan myös todeta, että Kaakkois-Aasian maiden kriisi ilmenee vuonna 1997 ainoastaan tälle alueelle suuntautuvan yhteisön teräksenviennin vähenemisenä, sillä Aasian maista peräisin olevan teräksen tuonti väheni 21 prosenttia. Teräksen maailmankaupan uudelleensuuntautumisen vaikutukset yhteisön markkinoihin olivat näin ollen vuonna 1997 melko vähäiset. Vuoden 1998 kolmea ensimmäistä kuukautta koskevista suuntauksista, jotka on hahmoteltu käytettävissä olevien tilastotietojen perusteella, ilmenee, että Euroopan unionin markkinoille on tuotu terästuotteita 62 prosenttia enemmän kuin vuoden 1997 vastaavina kuukausina ja että yhteisön vienti on edelleen vähentynyt. Kysynnän suotuisa kehitys ja yhteisön hintatason asteittainen nousu houkuttelivat markkinoille yhteisön ulkopuolisten maiden ylijäämätuotantoa, mikä on aihteuttanut tuonnin odottamatonta kasvua, kun taas vallitsevan sisäisen kysynnän tyydyttämistarpeet ja tiettyjen kauppavirtojen uudelleensuuntautumisesta aiheutuvat muutokset vaikuttavat yhteisön terästuotteiden vientiin epäedullisesti. Lisäksi näyttää siltä, että vuoden 1998 alusta erityisesti Italian markkinoille on tuotu huomattavia määriä terästä joistakin Euroopan unionin ulkopuolisista maista. Tämä aiheuttaa epävakaan tilanteen, joka saattaa levitä Euroopan unionin muillekin markkinoille. Vuoden 1998 toisen puoliskon aikana arvioidaan yhteisön markkinoille suuntautuvan teräksentuonnin kasvun hidastuvan, koska sisäisen kysynnän ennustetaan laimenevan ja hintakehityksen odotetaan tasaantuvan, jopa pysähtyvän. Koko vuoden 1998 osalta Euroopan unionin koko teräksentuonnin odotetaan olevan huomattavasti edellisen vuoden tuontia suurempi. Yhteisön teräksenvienti sitä vastoin jatkaa vähenemistään vuoden 1998 toisella puoliskolla, koska sisäinen kysyntä on tyydytettävä ja kilpailu maailmanmarkkinoilla kovenee. Koko vuoden 1998 osalta vienti vähenee nettomääräisesti, vaikka se pysyykin täysin tyydyttävällä tasolla. Komissio ottaa huomioon kansainvälisessä teräksen kaupassa odotettavissa olevat muutokset, tarjolla olevien mahdollisuuksien todennäköisen vähenemisen sekä Euroopan unionin sisällä että sen ulkopuolella erityisesti siksi, että teräksen tuotantovajeesta kärsivillä alueilla otetaan käyttöön uutta tuotantokapasiteettia. Tämän perusteella komissio kehottaa kaikkia asianomaisia osapuolia varovaisuuteen tuotannonalaa ja kauppaa koskevien strategioiden suhteen, jotta suurin taloudellisin uhrauksin ja työpaikkojen kustannuksella asteittain luotuja yhteisön markkinoiden suotuisia edellytyksiä voidaan pitää yllä. Komissio on valmis tarvittaessa käyttämään olemassa olevia kauppapoliittisia välineitä varmistaakseen etteivät joidenkin EU:iin terästuotteita vievien maiden toimet, jotka voivat olla kansainvälisen kaupan sääntöjen vastaisia, vaikuta haitallisesti yhteisön suhteellisen terveisiin teräsmarkkinoihin. 2.3.2. Maailmantalouden kehitys vuonna 1998 Saavutettuaan suhdanteen huippukohdan vuoden 1997 lopun ja vuoden 1998 alun välillä, maailmantalouden kasvu todennäköisesti hidastuu asteittain Aasian kriisin ja Yhdysvaltojen kasvun tyrehtymisen vuoksi. Kasvua pitää kuitenkin osittain yllä yleinen talouden elpyminen Euroopassa. Euroopasta muodostuu näin ollen maailmantalouden kasvun tärkein tukija, vaikkakaan kansainvälinen ympäristö ei ole kasvulle yhtä suotuisa kuin vuosina 1996 ja 1997. Sitä vastoin Yhdysvalloissa, joka kärsii yhä enemmän Aasian kriisin suorista ja epäsuorista vaikutuksista, talouden suhdanteet heikkenevät, vaikka tämä kriisi hidastaa jonkin verran inflaatiota. Asian taloudellinen toiminta vähenee huomattavasti taantumasta kärsivien maiden edellyttämien muutosten vuoksi siitä huolimatta, että Kiinan talous pysyy vakaana ja Japanin talouskasvu on erittäin vähäinen. Teräksen maailmanmarkkinoilla sekä kysyntä että tuotanto vähenevät hieman vuoteen 1997 verrattuna. Huomattavia muutoksia on kuitenkin odotettavissa monilla maantieteellisillä alueilla, koska tietyt kauppavirrat muuttavat Aasian kriisin seurauksena suuntaansa ja koska erityisesti teräksen tuotantovajeesta kärsivillä alueilla otetaan käyttöön uutta tuotantokapasiteettia. 2.3.2.1. Yhdysvallat Yhdysvaltojen talouskasvu heikkenee todennäköisesti asteittain. Vuonna 1998 kasvun arvellaan olevan 2,5 prosenttia, kun se oli 3,8 prosenttia vuonna 1997. Sitä vastoin investoinnit, autojen valmistus ja rakennustoiminta yleensä säilyvät vireinä, ja niiden osuus on yhä tärkeä tälle vuodelle arvioidun kasvun osalta. Teräksen kulutus lisääntyy tämän vuoksi entisestään, mutta koska tuotannon ennustetaan kasvavan erityisesti uuden kapasiteetin käyttöönoton johdosta, terästuotteiden tuontitarpeiden arvioidaan vähenevän. On kuitenkin mahdollista, että dollarin korkea arvo, jolla on merkittävä vaikutus kansainväliseen ylituotantoon, jolle etsitään uusia markkinoita Aasian tapahtumien johdosta, lisää Yhdysvaltojen kauppavajetta tiettyjen maiden kanssa, mikä vaikuttaa kielteisesti yhteisön teräksenvientiin kyseisille markkinoille. 2.3.2.2. Japanin taloudellinen tilanne Japanin talouden kasvun arvioidaan olevan vuonna 1998 melko vähäistä (vain 0,5-1 prosenttia), mikä lisää todennäköisesti sen kauppaylijäämää. Luottamus maan taloudellisiin näkymiin heikkenee selvästi vientivetoisia tuotannonaloja lukuun ottamatta, koska investoinnit ja kotimaan kulutus antavat odottaa elpymistään. Teräksentuotannon vähenemisestä huolimatta kotimaan heikko kysyntä ja myyntimahdollisuuksien väheneminen Aasian markkinoilla johtavat epäilemättä japanilaisen teräksen lisääntyvään tarjontaan maailmanmarkkinoilla. 2.3.2.3. Kaakkois-Aasian ja Kiinan talouden kehittyminen Kaakkois-Aasian alueen kasvuluvut ovat vuonna 1998 selvästi aikaisempaa pienemmät, suhdanteiden vaihdellessa melko huomattavasti maittain. Vaikeita, mutta tarpeellisia muutoksia toteutetaan parhaillaan kriisin lievittämiseksi. Teräsalalla kulutus pienenee huomattavasti tänä vuonna, mutta tuotanto lisääntyy hieman. Tämä merkitsee kaupan kannalta katsottuna tuonnin huomattavaa vähenemistä. Kiinan talous jatkaa myönteistä kehitystään hallituksen valvonta- ja nykyaikaistamistoimenpiteiden tukemana, vaikka Kiinan valuutan juanin eli renminbin vakaus onkin epävarmaa. Kiinan talous kasvoi vuonna 1997 noin 9 prosenttia, mutta vuonna 1998 kasvu hidastuu hieman ja jää 8 prosenttiin. Kasvua tukevat sekä rakennuksiin että tuotantohyödykkeisiin tehdyt investoinnit. Teräksen kulutus lisääntyy todennäköisesti Kiinassa tänä vuonna saman verran kuin sen tuotanto kasvaa, joten Kiinan tuotantovajeessa tapahtuu vähän muutoksia. 2.3.2.4. Latinalaisen Amerikan maiden taloudellinen tilanne Kaikkien Latinalaisen Amerikan maiden taloudet jatkavat kasvuaan, mutta joidenkin maiden vienti vähenee jonkin verran Aasian kriisin vuoksi. Tämän alueen maiden talous kasvaa keskimäärin 3-4 prosenttia vuonna 1998. Teräksen kulutus lisääntynee näissä maissa 3 prosenttia eli 28 miljoonaan tonniin vuonna 1998. Aasian tapahtumat supistavat Latinalaisen Amerikan maiden teräksenvientiä, kun taas maiden tuonti kasvaa huomattavasti. Tästä syystä alueen maiden kokonaiskauppaylijäämä pienenee tänä vuonna 8 miljoonaan tonniin eli 5 prosenttia vuoden 1997 lukuun verrattuna. 2.3.2.5. Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Itsenäisten valtioiden yhteisön tasavaltojen tilanne ja näkymät Keski- ja Itä- Euroopan maiden talouden edellytykset paranevat selvästi. Vuonna 1994 alkaneen elpymisen tuloksena bruttokansantulo on kasvanut jatkuvasti vuodesta 1996 lähtien. Sisäisen kulutuksen ennustetun kasvun ei oleteta pystyvän kuluttamaan lisääntynyttä tuotantoa. Koska osa ulkoisista markkinoista on lisäksi menetetty, on olemassa vaara, että Keski- ja Itä-Euroopan maat suuntaavat vuoden 1998 toisella puoliskolla aikaisempaa suuremman osan teräksen ylitarjonnastaan yhteisön markkinoille. Venäjän taloudelliset olot ovat parantuneet hitaasti uudistusten toteuttamisesta lähtien. Maan talouden kasvu lisääntyy vuonna 1998, vaikka se ei ole todennäköisesti 1 prosenttia suurempi. Venäjän teräksentuotannon arvioidaan kasvavan vuonna 1998 sen pienennyttyä vuonna 1997. Sisäinen kulutus lisääntyy noin 2 prosenttia. Teräksen kaupan osalta Venäjän vienti näyttää vähenevän hieman vuonna 1998, koska erityisesti Aasian maihin vuonna 1997 suurina määrinä viedyille aihioille on vaikeaa löytää uusia ostajia. Ukrainan talouden tilanne ei osoita vieläkään elpymisen merkkejä. Vuonna 1997 Ukrainan bruttokansantuote pieneni 3 prosenttia. Teräksentuotannon ennustetaan vähenevän 1998 erittäin heikon sisäisen kysynnän ja entistä huonompien vientimahdollisuuksien vuoksi. 2.4. HINTAKEHITYS Hintojen kohottua vähitellen vuoden 1996 loppupuolelta alkaen levytuotteiden hintoihin kohdistuu tällä hetkellä paineita useimmissa Euroopan unionin maissa. Hyvästä sisäisestä kysynnästä huolimatta näiden tuotteiden hintakehitykseen liittyy yhä todennäköisemmin tiettyä epävarmuutta vuoden 1998 toisen puoliskon aikana. Vaikka tällä hetkellä ei ole todettu Aasiasta tulevan tuonnin lisääntyneen Italian markkinoille tapahtunutta keskittymistä lukuun ottamatta, on kuitenkin havaittu, että yhteisön tuotannonalalla on aikaisempaa vähemmän vientimahdollisuuksia. Lisäksi halpatuonnin tuntuvalla lisääntymisellä on epäilemättä kielteisiä seurauksia levytuotteiden markkinoille, vaikka ensimmäisellä vuosineljänneksellä vallinnutta hintatasoa on voitu soveltaa toisen vuosineljänneksen toimituksiin tai hintoja on jopa voitu korottaa. Hinnoiltaan alhaisemman tarjonnan lisääntyminen, joka on suora ja/tai epäsuora seuraus Asian tapahtumista, uhkaa käynnistää levytuotteiden hintojen päinvastaisen kehityksen lähikuukausina. Investointien elpymisen myötä pitkien tuotteiden kulutus Euroopan unionin alueella lisääntyy. Suotuisa sisäinen tilanne ei kuitenkaan korjaa täysin vientimahdollisuuksien vähenemisestä aiheutuvia menetyksiä. Kuten levytuotteidenkin osalta, pitkien tuotteiden hintoihin kohdistuu paineita varsinkin, kun romuraudan hinta on jo alkanut laskea. Viennin heikkeneminen sekä tuonnin ja varastojen lisääntyminen vaikeuttavat hintojen kestävää vakiintumista tällä alalla. Betoniterästankojen ja hitsattujen ristikkojen valmistukseen tarkoitetun valssilangan hintojen on jo todettu laskeneen, kun taas muiden tuotteiden hintojen nousu on tasaantunut. 2.5. TUOTEKOHTAISET SUUNTAUKSET Levytuotteet - kuumavalssatut kelat Keskeisempien kuumavalssattuja keloja käyttävien alojen kysyntä säilyy tyydyttävänä, varastot pysyvät tavanomaisella tasolla ja toimitusten määrä korkeana. Tilaukset näyttävät kuitenkin vähenevän hieman vuoden 1997 loppuun ja vuoden 1998 alkuun verrattuna Euroopan unionin ulkopuolisista maista tulevan tuonnin huomattavan lisääntymisen vuoksi. Tämä tilanne, joka johtuu todennäköisesti tiettyjen kaupan virtojen suuntautumisesta Euroopan markkinoille, vaarantaa sisäisten hintojen vakauden, jos ilmiö voimistuu lähikuukausina. - kylmävalssatut levyt Merkittävien kylmävalssattuja levyjä käyttävien alojen kuten auto- ja putkiteollisuuden toiminta on erittäin virkeää, ja teräksen kysyntä pysyy erittäin vilkkaana. Suuntaus varastojen kasvamiseen on odotettavissa, mutta se ei ole tällä hetkellä mitenkään huolestuttavaa. Sitä vastoin tuonnin huomattava lisääntyminen erityisesti Italian ja Espanjan markkinoilla ja ilmoittaminen aikaisempaa suuremmista tuontimääristä koko yhteisön markkinoilla voi vaikuttaa epäedullisesti hintoihin vuoden 1998 toisella puoliskolla. - pinnoitetut levyt Galvanoitujen levyjen osalta tilanne on ollut jo useiden kuukausien ajan poikkeuksellinen autoteollisuuden huomattavan kysynnän vuoksi, mutta myös rakennusalalla kysyntä on kasvanut asteittain. Hiljattain käyttöön otetusta uudesta tuotantokapasiteetista ja tuotantovälineiden erittäin korkeasta käyttöasteesta huolimatta näiden tuotteiden tarjonta on markkinoilla riittämätön. Elektrolyyttisesti sinkkipinnoitettujen levyjen osalta tilanne vastaa galvanoitujen levyjen tilannetta, mutta Kaakkois-Aasiaan suuntautuvan viennin väheneminen ja tuonnin ennustettu lisääntyminen voivat vaikuttaa haitallisesti näiden tuotteiden hintoihin vuoden 1998 toisella puoliskolla. - kvarttolevyt Kvarttolevyjen tilanne on tällä hetkellä erittäin suotuisa sekä Euroopan markkinoilla että maailmanmarkkinoilla. Erityisesti suuria hitsattuja putkia valmistavan alan vilkkaan kysynnän ja tämänhetkisen dollarin vakaan kurssin ansiosta alan tulevaisuudennäkymät ovat melko myönteiset vähintäänkin vuoden loppuun saakka. Tätä hyvää tilannetta saattaa kuitenkin osittain huonontaa Euroopan unionin ulkopuolisista maista tulevan tuonnin lisääntyminen. Pitkät tuotteet - raskaat profiiliteräkset ja palkit Talven suotuisten sääolojen ansiosta raskaiden profiiliterästen ja palkkien kysyntä on pysynyt erittäin vilkkaana tämän vuoden alkupuolelle saakka. Tuotteiden kaupassa on kuitenkin havaittavissa varastojen muodostumista, joka yhdessä jatkuvasti lisääntyvän tuonnin kanssa saattaa vaikuttaa kielteisesti palkkien hintoihin toisella vuosipuoliskolla. - valssilanka Heikkolaatuisen teräksen, kuten hitsattuihin ristikoihin käytettävän valssilangan, perinteiset kauppavirrat muuttuvat maailmanmarkkinoilla jonkin verran. Erityisesti tämä koskee Keski- ja Itä-Euroopan maista sekä Turkista peräisin olevia tuotteita. Tämä kaupan kehitys vaikuttaa yhteisön tuotannonalaan välillisesti, ja Euroopan markkinoilla on tällä hetkellä havaittavissa ylitarjontaa, jolla on jo epäedullista vaikutuksia valssilangan hintaan. Korkealaatuisen teräksen osalta tilanne on paljon parempi, koska auto- ja koneenrakennusteollisuuden kysyntä on vilkasta. Myös viennin osalta tilanne on hyvä. - betoniterästangot Viime aikoina Euroopan markkinoilla on todettu aikaisempaa parempi tasapaino betoniterästankojen kysynnän ja tarjonnan välillä. Tilanteeseen vaikuttavat tällä hetkellä haitallisesti niin kysynnän heikkeneminen kuin tuonnin lisääntyminen ja vientimahdollisuuksien väheneminen. Betoniterästankojen hinnat ovat jälleen laskusuunnassa, vaikkakin romuraudan hintakehitys näyttää olevan samansuuntainen. - kauppaterästangot Aikaisempaa vähäisemmän tarjonnan vuoksi kauppaterästankojen tilanne oli vuoden alussa vakaa ja tasapainoinen sekä varastojen että hintojen osalta. Yleisesti ottaen Euroopan unionin alueella tehtyjen investointien lisääntyminen lisää kauppaterästankojen kysyntää odotetusti ja saa aikaan hintojen nousun toisella vuosipuoliskolla. 2.6. YHTEENVETO RAAKATERÄKSEN TILANTEESTA TOISELLA VUOSIPUOLISKOLLA JA ARVIOT KOKO VUODELLE 1998 Vienti, joka oli erittäin voimakasta vielä vuonna 1997 Aasian tapahtumista huolimatta, on edistänyt huomattavasti yhteisön talouden kasvua, jota tukee erilaisten sisäisten tekijöiden aikaisempaa myönteisempi kehitys myös tulevaisuudessa. Euroopan unionin talouden elpymisen voimakkuus on parantanut teräksen tärkeimpien käyttäjäalojen toimintaa ja lisännyt huomattavasti yhteisön kulutusta vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla, mikä on suurelta osin korvannut vientitilauksissa havaitun vähenemisen. Yhteisön teräsmarkkinoiden edellytysten asteittainen paraneminen vuoden 1996 lopulta on kuitenkin tukenut tuonnin huomattavaa lisääntymistä erityisesti vuoden 1998 alusta, mikä on osittain kasvattanut nimenomaan joidenkin käyttäjien varastoja. Alakohtaisten toimien tasaantuminen vuoden 1998 toisella puoliskolla vähentää todennäköisesti teräksenkulutusta jonkin verran vuoden 1997 toisen puoliskon erinomaiseen tasoon verrattuna, joten kulutus koko vuoden osalta on hieman vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla todettua kulutusta pienempi. Arvioiden perusteella teräksen todellinen kulutus on (taulukon 1 mukaisesti) vuoden 1998 toisella puoliskolla 73 miljoonaa tonnia eli 2 prosenttia pienempi kuin vuoden 1997 vastaavana ajanjaksona, kun taas laskennallinen kulutus vähenee 0,6 prosenttia 75 miljoonaan tonniin. Kun otetaan lisäksi huomioon, että tuonnin odotetaan vielä tuntuvasti kasvavan ja teräksen viennin vähenevän noin 11,8 prosenttia, teräsentuotannon tasapainopisteen oletetaan olevan 78 miljoonaa tonnia. Tämä luku on 2,5 prosenttia pienempi vuoden 1997 toisen puoliskon vastaavaan lukuun verrattuna. Ottaen huomioon toisaalta ensimmäisen vuosipuoliskon aikana tapahtuneet muutokset ja toisaalta toisen vuosipuoliskon aikana tapahtuviksi ennustetut muutokset, voidaan ennustaa, että koko vuoden 1998 teräksen todellinen kulutus on 155 miljoonaa tonnia ja laskennallinen kulutus 158 miljoonaa tonnia. Näin ollen todellinen kulutus on 3,5 prosenttia ja laskennallinen kulutus 4,8 prosenttia korkeampi vuoden 1997 vastaaviin tasoihin verrattuna. Yhteisön tuonti kasvaa edelleen 25,9 prosenttia ja vienti vähenee vielä 12,1 prosenttia. Euroopan unionin teräksentuotannon arvioidaan olevan 162 miljoonaa tonnia eli 1,6 prosenttia suurempi kuin vuonna 1997. 3. RAAKA-AINEET 3.1. ROMURAUDAN MARKKINAT Romuraudan kysyntä säilyy melko vilkkaana Euroopassa ja Yhdysvalloissa erityisesti, koska sähköteknisen teräksen tuotanto lisääntyy. Rautaromun kansainvälisessä kaupassa on ilmennyt joitakin epätavallisia kauppavirtoja, jotka koskevat suuria määriä ja jotka ovat suuntautuneet tietyille markkinoille. Nämä kauppavirrat ovat asteittain aiheuttaneet väliaikaisesti ylitarjontaa myös markkinoilla, joilla kysyntä on erittäin vilkasta. Tämä tilanne, joka on suora tai epäsuora seuraus kysynnän pienenemisestä Aasian maissa, on alentanut rautaromun hintoja lähes kaikkialla maailmassa. Rautaromun kansainvälisessä kaupassa ei lähikuukausina odoteta tapahtuvan huomattavia muutoksia, koska tämän raaka-aineen tarjonta mukautuu nopeasti kysynnän muutoksiin. Rautaromun hintakehityksen ei odoteta muuttavan suuntaansa lyhyellä aikavälillä. 3.2. RAUTAMALMI Maailman teräksentuotannon huomattava lisääntyminen ja esipelkistettyjen tuotteiden kulutuksen merkittävä kasvu ovat johtaneet uuden tuotantoennätyksen saavuttamiseen rautamalmin tuotannossa vuonna 1997. Vuoteen 1996 verrattuna tämän raaka-aineen kauppamäärät on kasvaneet huomattavasti. Tämän vuoksi tarjonnan mukautuminen kysyntään on aiheuttanut jonkin aikaa toimitusten viivästymistä erityisesti kuljetusvaikeuksien vuoksi. Rautamalmin kysyntä on säilynyt vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla vilkkaana ja hinnat ovat kohonneet hieman. Koko vuoden osalta on kuitenkin odotettavissa kysynnän vähäistä supistumista, joka johtuu Aasian alueen joidenkin maiden kulutuksen ennustetusta vähenemisestä. Ottaen huomioon markkinoiden kasvavat toimitustarpeet tuottajat pyrkivät mukauttamaan tarjontaa kehittämällä pellettien laatua ja tuotantokapasiteettia sekä samanaikaisesti parantamalla kaivostuotteiden kuljetuksia. 3.3. FERROSEOKSET Vuoden 1997 toisella puoliskolla todettu ferroseosten vilkas kysyntä Euroopan unionissa on tasaantunut vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. Tarjonnan kysyntää suurempi kasvu aiheuttaa kuitenkin hintapaineita, joita on jo havittu ferropiin ja ferropiimangaanin osalta. Vuoden 1998 toisella puoliskolla ovat ferroseosten markkinoiden tarjonta ja kysyntä tasapainossa, joten huomattavia hintavaihteluita ei esiinny. 3.4. TINA, SINKKI JA NIKKELI Vuonna 1997 tinantuotanto lisääntyi hieman vuoteen 1996 verrattuna, mutta tinan laskennallinen kulutus ei ole käytännössä muuttunut samana ajanjaksona. Ennusteiden mukaan kysyntä pysyy Aasian kriisistä huolimatta vilkkaana vielä tänä vuonna Euroopan ja Pohjois-Amerikan korkeasuhdanteen ansiosta. Tämän terästeollisuuden raaka-aineen hinta on kohonnut viime tammikuusta 12 prosenttia, ja tänä vuonna tina on yksi harvoista metalleista, joiden hintakehitys on nouseva. Sinkin maailmanlaajuinen kulutus, joka on verrattavissa vuoden 1997 kulutukseen, lisääntyy 0,6 prosenttia eli noin 7,8 miljoonaan tonniin. Sinkin kulutusluvut yhteisön markkinoilla ovat jonkin verran kokonaiskulutuslukuja myönteisempiä. Sinkin maailmanlaajuisen tuotannon odotetaan kasvavan 3,3 prosenttia vuonna 1998. Vuonna 1997 saavutettujen ennätyslukujen jälkeen tapahtuu kuitenkin huomattava väheneminen itämarkkinoilta, erityisesti Kiinasta tapahtuvassa tuonnissa, mikä vähentää länsimarkkinoiden ylitarjontaa. Sinkin hinnoille oli ominaista epävakaus niiden saavutettua korkeimman tasonsa elokuussa 1997, eikä niiden pitäisi heilahdella merkittävästi vuoden 1998 toisella puoliskolla. Vähäinen hinnan aleneminen on jopa mahdollista, kun otetaan huomioon odotettavissa oleva tarjonnan lisääntyminen markkinoilla varastojen pienentämisen seurauksena. International Nickel Study Groupin viimeisimmistä tarkistetuista tiedoista ilmenee, että vuonna 1997 nikkelintuotanto kasvoi 5,7 prosenttia ja kulutus 7,2 prosenttia. Kulutuksen kasvuun oli pääasiassa syynä ruostumattoman teräksen tuotannon voimakas lisääntyminen. Aasian kulutuksen vähenemistä tasoittaa Yhdysvaltojen ja Euroopan aikaisempaa suurempi kulutus, joten vuoden 1998 loppuun saakka ennustetaan vallitsevan tasapaino kysynnän ja tarjonnan välillä. Nikkelin hinnat ovat jonkin verran laskusuunnassa vuoden loppuun saakka, vaikka Venäjältä peräisin olevan tuonnin ennustetaan vähenevän. 4. TYÖLLISYYS Hyvien taloudellisten edellytysten ansiosta teräsalan suhdanteet ovat myönteiset. Tämä heijastuu myös työllisyyteen: työpaikkojen määrä vähenee aikaisempaa hitaammin. Äskettäin laaditun ennusteen mukaan työpaikkojen nettomääräinen väheneminen on suuruudeltaan noin 8 000 vuonna 1998. Tästä luvusta käy ilmi jo vuonna 1997 todettu suhteellinen tasaantuminen. Se osoittaa myös, kuinka markkinatilanne on parantunut kriisivuosiin 1992-1996 verrattuna, jolloin työpaikkojen väheneminen koski vuosittain keskimäärin 26 000 työntekijää koko Euroopan unionin alueella. Työllisyyden väheneminen saattaa kuitenkin olla yhä huomattavaa Saksassa yritysten sulautumisen ja rationalisoinnin, Espanjassa tänä vuonna päätökseen saatavan viimeisimmän rakenneuudistussuunnitelman ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa useiden eri syiden vuoksi. Yritysten sulautumat ja uudet tekniset sovellukset saattavat vielä tulevaisuudessa aiheuttaa työvoimaan kohdistuvia muutoksia terästeollisuuden alalla, mikä edellyttää uusia tukitoimenpiteitä. Aikaisemmin työvoimaan kohdistuvat muutokset toteutettiin varhaiseläkkeen avulla. Tällä tavoin yritykset pystyivät vähentämään työvoimaansa paljon ja nopeasti. Tämän vaihtoehdon käyttö näyttää kuitenkin olevan vähenemässä. Vuosien varrella varhaiseläkejärjestelmä, joka on melko pehmeä tapa siirtää työvoimaa työmarkkinoilta, on osoittautunut erittäin kalliiksi vaihtoehdoksi. Lisäksi yritysten ikäjakauma ei enää salli työvoiman nopeaa vähentämistä niin, että vanhimmat työntekijät siirretään pois työmarkkinoilta. Tämän vuoksi useissa jäsenvaltioissa toteutetaan yhä enemmän vaihtoehtoisia toimenpiteitä. Tietyt valtiot, jotka seuraavat Ranskan esimerkkiä, soveltavat uusia malleja kuten "asteittaista varhaiseläkettä" ja sallivat yritysten pienentää työtuntien kokonaismäärää. Tällä tavoin voidaan yrityksissä säilyttää vanhimpien työntekijöiden ammattitiedot ja -taidot tarvitsematta irtisanoa nuorempia työntekijöitä, jotka eivät korkean työttömyyden aikana saata löytää uutta työpaikkaa. Komissio jatkaa sosiaalipolitiikkansa soveltamista niiden alojen työntekijöihin, joilla en yhä käynnissä uudelleenjärjestelyjä tai joilla suljetaan tuotantolaitoksia. Lukuun ottamatta koulutukseen ja itsensä työllistämiseen kohdistuvaa tukea, johon voidaan käyttää yhteisrahoitusta Euroopan sosiaalirahaston (ESR) varoista, pidetään EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaista uudelleenkouluttamistukea koskevissa kahdenvälisissä sopimuksissa määrättyjä kaikkia muita toimenpiteitä voimassa EHTY-sopimuksen vuonna 2002 tapahtuvaan voimassaolon päättymiseen saakka. Vuodelle 1998 EHTY:n talousarvioon otetut määrärahat hiili- ja terästeollisuuden perinteisiin uudelleenkouluttamistukiin ovat 70 miljoonaa ecua. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> (1) EYVL C 31, 29.1.1998.