Komission päätös,

tehty 28 päivänä marraskuuta 2001,

toimenpiteestä, jonka Saksa on toteuttanut Georgsmarienhütte Holding GmbH -terästeollisuusyrityksen hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 3734)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2002/259/EY, EHTY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 4 artiklan c alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja pöytäkirjan 14,

ottaa huomioon yhteisön säännöistä valtiontuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2496/96/EHTY(1),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(2),

sekä katsoo seuraavaa:

1 MENETTELY

(1) Saksa ilmoitti komissiolle 23 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä hallinnointisopimuksesta, jonka Saksan Bundesanstalt für Vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -viranomainen (jäljempänä "BvS") ja Gröditzer Stahlwerke GmbH -yritys tytäryhtiöineen ovat tehneet Georgsmarienhütte Holding GmbH:n kanssa.

(2) Komissio ilmoitti Saksalle 29 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan ja päätöksen N:o 2496/96/EHTY (jäljempänä "terästukisäännöt") 6 artiklan 5 kohdan mukainen menettely, joka koskee kyseistä toimenpidettä. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.

(3) Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

(4) Saksa vastasi menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja 11 päivänä joulukuuta 2000, 12 päivänä huhtikuuta 2001 ja 14 päivänä heinäkuuta 2001 päivättyihin komission kirjeisiin 11 päivänä lokakuuta 2000, 6 päivänä helmikuuta 2001, 6 päivänä kesäkuuta 2001 ja 22 päivänä elokuuta 2001 päivätyillä kirjeillä.

2 TOIMENPITEIDEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

(5) Gröditzer Stahlwerke GmbH ja sen tytäryhtiöt(4) (jäljempänä "Gröditzer") toimivat Sachsenin osavaltiossa. Gröditzer siirtyi vuonna 1990 Treuhandanstaltin (THA) ja sen seuraajien (EREL Verwaltungs GmbH und Co. Management KG (EREL), Beteiligungs-Management-Gesellschaft mbH (BMGB) ja Bvs) omistukseen.

(6) BMGB teki 25 päivänä helmikuuta 1997 Georgsmarienhütte-konsernin(5) kanssa Kauf und Abtretungsvertrag über Geschäftsanteile -sopimuksen (jäljempänä "yksityistämissopimus") Gröditzerin yksityistämisestä myymällä se kyseiselle konsernille.

(7) Ennen yksityistämistään Gröditzer sai vuosien mittaan suuria määriä valtiontukea takauksien ja osakaslainojen muodossa pääasiassa THA:lta ja sen seuraajilta. Lisäksi Gröditzerille on myönnetty yksityistämissopimuksen nojalla uutta tukea. Yksityistämissopimuksessa määrättiin, että Gröditzer siirtyisi GMH:n omistukseen vasta sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt Gröditzerille maksetun ja maksettavan valtiontuen. Yksityistämissopimuksen 17 §:ssä määrättiin kuitenkin, että GMH:llä oli valtuudet hallinnoida Gröditzeriä jo ennen varsinaista omistusoikeuden siirtoa.

(8) Yksityistämissopimuksen 17 §:n nojalla GMH sai tarjoamistaan hallinnointipalveluista vuodessa 232000 Saksan markan palkkion. Palkkio ei kattanut kustannuksia, jotka aiheutuivat GMH:n johtajien tilapäisestä siirrosta Gröditzeriin.

(9) Komissio teki 8 päivänä heinäkuuta 1999 päätöksen 1999/720/EY, EHTY valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Gröditzer Stahlwerke GmbH:lle ja sen tytäryhtiölle Walzwerk Burg GmbH:lle(6). Komission päätöksessä todetaan muun muassa, että 239 miljoonan Saksan markan valtiontuki on yhteensopimaton EHTY:n ja EY:n perustamissopimuksen kanssa, ja se on perittävä takaisin.

(10) Päätös aiheutti sen, että GMH ja BvS, alkuperäisen sopimuspuolen BMGB:n seuraaja, purkivat yksityistämissopimuksen, jonka voimassaolo näin ollen päättyi.

(11) Samaan aikaan BvS aloitti yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen perimisen takaisin Gröditzeriltä. Koska tämä johti Gröditzerin pahaan velkaantumiseen, sen suurin velkoja BvS haki yrityksen julistamista maksukyvyttömäksi. Dresdenin konkurssituomioistuin julisti Gröditzer Stahlwerke GmbH:n 20 päivänä syyskuuta 1999 tilapäisesti maksukyvyttömäksi ja 17 päivänä tammikuuta 2000 maksukyvyttömäksi. Myös Gröditzer Stahlwerke GmbH:n tytäryhtiöt Stahlwerke Gröditz GmbH ja Edelstahl Gröditz GmbH julistettiin samana päivänä tilapäisesti maksukyvyttömiksi.

(12) Saksan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 23 päivänä heinäkuuta 1999, että koska yksityistämissopimuksen purkaminen oli jättänyt Gröditzerin ilman hallinto- ja konserni-infrastruktuuria, BvS, Gröditzer ja GMH olivat tehneet uuden hallinnointisopimuksen (jäljempänä "hallinnointisopimus"). Hallinnointisopimus tuli (takautuvasti) voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1999.

(13) GMH tarjosi hallinnointisopimuksen nojalla hallinnointipalveluita, esimerkiksi myynti-, hankinta- ja jakeluketjunsa käyttöoikeuden, vakuutuksia ja taitotietoa. Sopimuksen mukaisesti

a) GMH siirsi kolme johtajaansa tilapäisesti Gröditzeriin. Tämä aiheutti kuukaudessa henkilöstökustannuksia 80000 Saksan markan edestä ja muita kustannuksia noin 20000 Saksan markan edestä.

b) GMH:n hallinnointipalveluista maksetun palkkion kokonaismäärä sisälsi kaksi lisätekijää:

i) Hallinnointisopimuksen 12 §:n 2 momentin nojalla GMH:lle maksettiin palkkio, joka oli 1 prosentti Gröditzerin liikevaihdosta.

ii) GMH:lle maksettiin lisäksi Gröditzerin toiminnan tuloksen parantumiseen perustuva palkkio (hallinnointisopimuksen 12 §:n 3 momentti). GMH sai 1 miljoonaan Saksan markkaan asti 15 prosentin palkkion tulosparannuksesta ja 1 miljoonan markan ylittävältä osalta 30 prosenttia tulosparannuksesta.

c) BvS hyväksyi joitakin lisävelvollisuuksia. Se suostui siihen, että se olisi yhteis- ja erillisvastuussa kaikista niistä palkkioista, jotka Gröditzer joutui maksamaan GMH:lle hallinnointisopimuksen nojalla (sopimuksen 12 §:n 5 momentti).

d) Hallinnointisopimuksen 18 §:ssä määrättiin lisäksi, että BvS vastaisi maksuista vielä kolmen kuukauden ajan, jos pesänhoitaja käyttäisi Saksan maksukyvyttömyyslain 103 §:ään perustuvaa oikeuttaan purkaa sopimus.

e) BvS sitoutui myös tarjoamaan pesänhoitajalle maksukyvyttömyyslainan, jos Gröditzer julistettaisiin maksukyvyttömäksi, jotta hallinnointisopimusta voitaisiin jatkaa siinä tapauksessa, että pesänhoitaja haluaa purkaa sopimuksen taloudellisista syistä (sopimuksen 19 §).

(14) Gröditzer sai heinäkuun 1 päivän ja joulukuun 31 päivän 1999 välisenä aikana palkkioita yhteensä 1,7 miljoonan Saksan markan edestä. Tästä 520000 Saksan markkaa maksettiin kolmen johtajan tilapäisestä siirrosta, 738000 Saksan markkaa palkkiosta, joka oli 1 prosentti liikevaihdosta, ja 445000 Saksan markkaa tulosperusteisesta palkkiosta.

(15) Tammikuun 1 päivän ja maaliskuun 31 päivän 2000 välisenä aikana maksettujen palkkioiden kokonaismäärä oli 685000 Saksan markkaa, josta 240000 Saksan markkaa maksettiin kolmen johtajan tilapäisestä siirrosta ja 445000 Saksan markkaa palkkiosta, joka oli 1 prosentti liikevaihdosta. Pesänhoitajat ja GMH sopivat myös, että tulosperusteista palkkiota ei maksettaisi kyseisen jakson aikana, koska tuolloin maksettiin SGB III:n 183 §:n mukaista maksukyvyttömyyspalkkiota(7).

(16) Gröditzer Stahlwerke GmbH:tä koskenut hallinnointisopimus purettiin tammikuussa 2000 maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen myötä ja sen tytäryhtiöitä koskenut hallinnointisopimus 1 päivänä huhtikuuta 2001, jolloin aloitettiin tytäryhtiöitä koskeva maksukyvyttömyysmenettely.

(17) Pesänhoitajat tekivät samaan aikaan GMH:n kanssa uuden hallinnointisopimuksen, johon sisältyi kolmen johtajan tilapäisestä siirrosta maksettava yhteensä 100000 Saksan markan palkkio. Sopimus oli voimassa 30 päivään kesäkuuta 2000, mutta sen voimassaoloa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2001.

3 TUTKINTAMENETTELY

(18) Koska komissiolla oli epäilyjä siitä, olivatko BvS ja Gröditzer tehneet hallinnointisopimuksen markkinaehtojen mukaisesti, se aloitti muodollisen tutkintamenettelyn. Epäilyt liittyivät erityisesti palkkioihin, sillä näytti siltä, että ne olivat kymmenen kertaa korkeampia kuin palkkio, jota Gröditzer maksoi GMH:lle yksityistämissopimuksen nojalla. Komissio epäili tästä syystä, että hallinnointisopimus sisälsi GMH:lle suunnattua valtiontukea ja että tämä tuki ei ollut yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen eikä EHTY-sopimuksen kanssa.

4 SAKSAN JA MUIDEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

(19) Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Saksa toisti jo alustavan tutkinnan aikana esittämänsä kannan, jonka mukaan BvS hyväksyi hallinnointisopimuksen markkinaehdoin. Hallinnointisopimuksen tekeminen ilman väliaikaista hallinnointijärjestelmää koskevaa tarjouskilpailumenettelyä oli kyseisessä tilanteessa perusteltua. Koska yritys jäi yksityistämissopimuksen purkamisen seurauksena ilman hallintoa, tilanteen ratkaiseminen edellytti pikaisia toimia. Koska oli vaikea löytää vastaavaa palvelua tarjoavaa väliaikaista hallinnointijärjestelmää, sopimuksen ainoana vaihtoehtona olisi ollut yrityksen lakkauttaminen ja asettaminen selvitystilaan maksukyvyttömyysmenettelyssä. Tämä vaihtoehto olisi alentanut liikevaihtoa ja velkojien, muun muassa BvS:n, saamaa tuottoa(8).

(20) Saksa toimitti lisäksi tietoja, jotka osoittivat, että hallinnointisopimuksen ehdot eivät ole vertailukelpoisia yksityistämissopimuksen ehtojen kanssa. Yksityistämissopimuksen lähtökohtana oli, että Gröditzerin juridinen omistajuus siirtyisi GMH:lle. Yksityistämissopimus ei sisältänyt johtajien tilapäiseen siirtoon liittyviä ehtoja. Aiempi palkkio ei näin ollen perustunut todellisiin kustannuksiin. Gröditzerin toiminnan tuloksen parantumisen odotettiin kasvattavan tuottoa. Hallinnointisopimus tehtiin yksityistämissopimuksen purkamisen jälkeen. GMH ei kyennyt arvioimaan tuolloin, saisiko se myöhemmin tilaisuuden Gröditzerin ostamiseen. Palkkioista neuvoteltiin näin ollen puhtaasti kaupallisin ehdoin. Oli kaikkien osapuolten edun mukaista, että palkkioon sisällytettiin myös tuloksen ja liikevaihdon parantumisen ansiosta maksettava hyvitys.

(21) GMH:n pyynnöstä oli laadittu asiantuntija-arvio, jonka tarkoituksena oli selvittää, olisiko yksityinen sijoittaja tehnyt hallinnointisopimuksen vastaavin ehdoin. Asiantuntija-arviossa vahvistettiin, että yksityistämissopimuksen purkamisen jälkeen oli luotava tilapäinen hallinnointijärjestelmä yrityksen arvon säilyttämiseksi ennallaan. Asiantuntijoiden mukaan GMH:n kanssa tehty hallinnointisopimus oli BvS:n kannalta paras ratkaisu. Palkkioista ja lisävelvollisuuksista asiantuntijat totesivat, että GMH:n saama kokonaiskorvaus, tulosperusteinen palkkio mukaan luettuna, on verrattavissa muille kyseisellä alalla toimiville tilapäisille johtajille maksettavaan korvaukseen(9).

(22) BvS:n lisävelvollisuuksista asiantuntijat totesivat, että maksukyvyttömyysmenettelyyn asetettujen yritysten tilapäinen johto pyytää aina yrityksen osakkailta tai velkojilta takausta. Riski palvelusta veloitettavan palkkion jättämisestä maksamatta olisi muussa tapauksessa liian suuri välittömän maksukyvyttömyysuhan takia.

(23) Saksa on todennut lisäksi, että GMH:n hyväksi ei aiota toteuttaa muita BvS:n hyväksymiä lisävelvollisuuksia, jotka liittyivät pesänhoitajalle myönnettävään lainaan ja palkkion maksamiseen vielä kolmen kuukauden ajan sopimuksen purkamisen jälkeen. Saksa ilmoitti komissiolle myös, että GMH päätti 18 päivänä lokakuuta 2000 olla hyödyntämättä hallinnointisopimuksen 12 §:n 5 momentissa määrättyä yhteis- ja erillisvastuuta tai muita BvS:lle hallinnointisopimuksen nojalla kuuluvia lisävelvollisuuksia(10).

(24) Muut osapuolet eivät esittäneet huomautuksia.

5 TOIMENPITEEN ARVIOINTI

(25) Komissio katsoo, että GMH Holding GmbH ei ole EHTY-sopimuksen mukainen terästeollisuusyritys. GMH Holding GmbH on holding-yhtiö, joka kuuluu konserniin, jonka liikevaihdosta suurin osa kertyy EHTY-sopimuksen mukaisilta terästeollisuusyrityksiltä. Onkin mahdollista, että toimenpiteiden edunsaajat ovat viime kädessä EHTY-sopimuksen mukaisia terästeollisuusyrityksiä. Toimenpiteet arvioidaan tästä syystä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan ja terästukisääntöjen 6 artiklan mukaisesti.

(26) BvS on Saksan hallintorakenteeseen kuuluva julkinen laitos. BvS allekirjoitti hallinnointisopimuksen Gröditzerin julkisena osakkaana ja edustajana, mutta oli allekirjoituksen aikaan myös Gröditzerin suurin velkoja ja velvollinen perimään Gröditzeriltä sen velat päätöksen 1999/720/EY, EHTY mukaisesti.

(27) GMH:n hallinnointisopimuksen nojalla tarjoamasta hallinnointipalvelusta veloitettava palkkio kuului Gröditzerin vastuulle. Komissio katsoo tästä syystä, että palkkiot maksettiin valtion varoista ja niissä on näin ollen kyse valtion varojen siirrosta GMH:lle.

(28) Komission mielestä onkin arvioitava, vastaavatko hallinnointisopimuksen ehdot kyseiselle sopimukselle markkinatalouden oloissa asetettavia ehtoja, vai sisältyykö niihin valtiontukea GMH:lle. Tämä koskee sekä palkkioita että BvS:n lisävelvollisuuksia (BvS:n erillisvastuu, BvS:n sitoutuminen maksamaan palkkiot kolmen kuukauden ajan, jos Gröditzer julistettaisiin maksukyvyttömäksi, ja BvS:n sitoutuminen maksukyvyttömyyslainan myöntämiseen hallinnointisopimuksen jatkumisen varmistamiseksi).

(29) Saksan viranomaisten mukaan syynä sopimuksen tekemiseen oli tarve löytää pikaisesti ratkaisu ongelmiin, jotka liittyivät Gröditzerin liiketoiminnan jatkumiseen ja jotka johtuivat yksityistämissopimuksen purkamisesta päätöksen 1999/720/EY, EHTY seurauksena. Koska väliaikaista hallinnointijärjestelmää oli vaikea saada ja päätös oli tehtävä lyhyellä varoitusajalla, päädyttiin tekemään hallinnointisopimus. Sopimuksen vaihtoehtona olisi ollut yrityksen lakkauttaminen ja asettaminen selvitystilaan maksukyvyttömyysmenettelyssä.

(30) Komissio toteaa, että hallinnointisopimus oli BvS:n ja Gröditzerin kannalta parempi vaihtoehto kuin yrityksen lakkauttaminen ja asettaminen selvitystilaan. Koska hallinnointisopimuksesta ei kuitenkaan järjestetty tarjouskilpailua, komission on tutkittava, noudattaako sopimus markkinaehtoja. Sekä palkkiot että BvS:n lisävelvollisuudet on tutkittava valtiontukisääntöjen nojalla.

5.1 Palkkiot, jotka BvS hyväksyi hallinnointisopimuksen nojalla

(31) Komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että GMH:n hallinnointipalveluista maksettu korvaus näytti olevan kymmenen kertaa korkeampi kuin yksityistämissopimuksen mukainen aiempi palkkio. Tästä syystä oli epäiltävä, noudattivatko sopimukset markkinaehtoja.

(32) Komission epäilyt eivät koskeneet kolmen johtajan tilapäisestä siirrosta aiheutuneita kustannuksia (hallinnointisopimuksen 12 §:n 1 momentti). Tämä osa palkkiosta näytti asianmukaiselta myös yrityksen koon ja kyseisten johtajien hoitamien tehtävien perusteella. Tutkintamenettelyn aikana toimitetut tiedot vahvistivat palkkion noudattavan markkinaehtoja. Myös Gröditzerin pesänhoitajat vahvistivat tämän tekemällä huhtikuussa 2000 uuden hallinointisopimuksen, jossa määrätty palkkio kolmen johtajan siirrosta oli yhtä suuri kuin aiemmassa sopimuksessa määrätty palkkio.

(33) Komissio ottaa huomioon, että kolmen johtajan tilapäisestä siirrosta maksettu palkkio on ilmeisesti markkinaehtojen mukainen.

(34) Tiedoista, jotka Saksa toimitti tutkintamenettelyn aikana, ilmenee, että kiinteä palkkio, joka oli 1 prosentti liikevaihdosta, oli verrattavissa palkkioihin, jotka yritys maksaisi samalla alalla toimivalle myyntiedustajalle. Hallinnointisopimuksen 6 §:ssä määrätään, että GMH:n on tarjottava Gröditzerin käyttöön hallinnointipalvelujensa lisäksi myös hankinta-, jakelu- ja myyntipalvelunsa. GMH hoiti näin ollen myös Gröditzerin myyntiedustajan tehtäviä.

(35) Hallinnointisopimuksen 12 §:n 3 momentin mukaisesta tulosperusteisen palkkion määrästä voidaan toimitettujen tietojen perusteella todeta, että markkinaehdoin maksettava palkkio olisi enintään 30 prosenttia toiminnan tuloksen parannuksesta. Gröditzerin maksamien palkkioiden yhteismäärä heinäkuun 1999 ja joulukuun 1999 välisenä aikana oli 445000 Saksan markkaa eli 28 prosenttia tulosparannuksesta kyseisen jakson aikana.

(36) Komissio huomauttaa, että tulosperusteinen palkkio lasketaan yleensä EBITDA:n (Earnings before interest, tax, depreciation and amortisation - tulot ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia) tai kassavirran perusteella eikä, kuten tässä tapauksessa, pelkästään tulosparannuksen perusteella. Muussa tapauksessa palkkio voitaisiin maksaa pelkästään liikevaihdon kasvun perusteella.

(37) Komissio ottaa huomioon myös sen, että tulosperusteisen palkkion määrä ei ylitä vaihtoehtoisen tilapäisen hallinnointijärjestelmän mukaisia palkkioita. Myös vaikeudet, joita yritys kohtasi sopimuksen tekohetkellä, ja kassavirran ja EBITDA:n parannukset GMH:n hallinnoinnin aikana on otettava huomioon.

(38) Komissio huomauttaa lisäksi, että yksityistämissopimuksen aikainen tilanne poikkesi hallinnointisopimuksen aikaisesta tilanteesta. Yksityistämissopimuksen mukaan Gröditzerin juridinen omistusoikeus oli tarkoitus siirtää GMH:lle. Hallinnointipalveluista maksetut palkkiot eivät kattaneet kustannuksia, jotka aiheutuivat GMH:n johtajien tilapäisestä siirrosta Gröditzeriin. Palkkio ei näin ollen perustunut kokonaiskustannuksiin. Kun hallinnointisopimus tehtiin, oli olemassa välitön uhka Gröditzerin julistamisesta maksukyvyttömäksi. GMH:llä ei ollut tuolloin mahdollisuutta arvioida, voisiko se ostaa Gröditzerin myöhemmässä vaiheessa. Gröditzerin ostosta hallinnointisopimuksen nojalla ei ollut odotettavissa ylimääräistä voittoa. Aiempia palkkioita ei tästä syystä voida käyttää vertailukohtana palkkioille, joita Gröditzer maksoi hallinnointisopimuksen aikana.

(39) Arvioidessaan, maksettiinko GMH:n saamat korvaukset markkinaehdoin, komissio vertaa GMH:n saamien korvausten kokonaismäärää muiden tilapäisten hallinnointijärjestelmien samankaltaiselta yritykseltä vastaavassa tilanteessa saamiin korvauksiin.

(40) Asiantuntija-arvion mukaan tilapäiselle hallinnointijärjestelmälle maksetaan yleensä joko päiväkohtainen palkkio, kiinteä kokonaispalkkio (joka vastaa pesänhoitajalle maksettavaa korvausta) tai, kuten tässä tapauksessa, liikevaihto- ja tulosperusteisen palkkion yhdistelmä.

(41) Asiantuntijat totesivat, että jos GMH:lle olisi maksettu päiväkohtainen palkkio, sen vuotuinen korvaus olisi ollut noin 2,8 miljoonaa Saksan markkaa. Kiinteään palkkioon perustuva vuotuinen korvaus olisi ollut vähintään 3,6 miljoonaa Saksan markkaa. GMH:lle hallinnointisopimuksen perusteella heinäkuun 1 päivän 1999 ja joulukuun 31 päivän 1999 välisenä aikana maksetun korvauksen kokonaismäärä oli 1,7 miljoonaa Saksan markkaa ja sen mukainen vuotuinen korvaus 3,4 miljoonaa Saksan markkaa.

(42) Komissio toteaa, että pelkästään päiväkohtaiseen palkkioon perustuva palkkio olisi ollut Gröditzerille edullisempi vaihtoehto. Komissio ottaa kuitenkin huomioon myös sen, että kiinteään palkkioon ei olisi sisältynyt tulosten tai liikevaihdon parantumisesta maksettavaa hyvitystä.

(43) Komissio huomauttaa lisäksi, että GMH otti vastuulleen joitakin lisävastuualueita hallinnoidessaan Gröditzeriä. Se tarjosi Gröditzerille muun muassa suunnittelu-, budjetointi- ja valvontapalveluita. Sen tehtäviin kuului myös taitotiedon, hankintaverkon (jonka Gröditzer sai käyttöönsä edullisemmin ehdoin) ja markkinointiavun tarjoaminen. Lisäksi se toimi Gröditzerin myyntiedustajana.

(44) Komissio katsoo tarjottujen hallinnointipalveluiden, Gröditzerin välittömän maksukyvyttömyysuhan ja tulosparannusten perusteella, että GMH:lle hallinnointisopimuksen nojalla maksetun korvauksen kokonaismäärä noudattaa markkinaehtoja.

5.2 Lisävelvollisuudet, jotka BvS hyväksyi hallinnointisopimuksen nojalla

(45) Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio esitti epäilyjä myös BvS:n lisävelvollisuuksista, sillä BvS:llä ei ollut yksityistämissopimuksen nojalla velvollisuutta taata palkkioita. Komissio epäili, hyväksyikö BvS tämän kalliin lisävelvollisuuden markkinaehdoin. Tämä koskee myös BvS:lle hallinnointisopimuksen 18 §:n nojalla kuuluvia velvollisuuksia (palkkioiden maksaminen Saksan maksukyvyttömyyslain 103 §:n nojalla kolmen kuukauden ajan pesänhoitajan purettua sopimuksen) ja BvS:lle hallinnointisopimuksen 19 §:n nojalla kuuluvaa kolmatta lisävelvollisuutta (maksukyvyttömyyslainan tarjoaminen pesänhoitajalle sopimuksen jatkumisen rahoittamiseksi siinä tapauksessa, että pesänhoitaja päättää purkaa sopimuksen taloudellisista syistä).

(46) BvS:n erillisvastuu: Komissio ottaa huomioon, että GMH luopui kaikista BvS:n erillisvastuun mukaisista vaateistaan. GMH on ilmoittanut, ettei se pidä BvS:ää vastuullisena hallinnointisopimukseen perustuvista maksamattomista palkkioista. Komissio toteaakin saamiensa tietojen perusteella, että BvS:n erillisvastuun perusteella ei makseta palkkioita.

(47) Saksan mukaan GMH vaati BvS:ltä takausta varmistaakseen itselleen korvauksen hallinnointisopimuksen mukaisesti tarjoamistaan palveluista. Takaus vaikuttikin ainoastaan GMH:n päätökseen hallinnointisopimuksen tekemisestä tai tekemättä jättämisestä.

(48) Komissio toteaa toimitettujen tietojen perusteella, että GMH:n oli turvattava hallinnointisopimukseen perustuvat vaateensa. Muussa tapauksessa riski maksujen jäämisestä maksamatta olisi ollut hallinnointisopimuksen aikaan ilmenneen Gröditzerin välittömän maksukyvyttömyysuhan takia liian suuri. Yritys, joka laiminlyö vaateidensa turvaamisen vastaavassa tilanteessa, joutuu mahdollisesti tarjoamaan hallinnointipalveluita maksutta.

(49) Komissio toteaa lisäksi, että BvS:n muita GMH:ta hyödyttäviä lisävelvollisuuksia ei lopulta toteutettu.

(50) Komissio päättelee korvauksen kokonaismäärän ja sopimukseen liittyvien erityisolosuhteiden perusteella, että BvS:n lisävelvollisuudet eivät tuoneet GMH:lle etua.

6 PÄÄTELMÄ

(51) Komissio katsoo, että edellä arvioitu toimenpide ei sisällä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tai EHTY-sopimuksen 4 artiklan c alakohdassa tarkoitettua valtiontukea,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Toimenpide, jonka Saksa on toteuttanut Georgsmarienhütte Holding GmbH:n hyväksi ja joka koskee kyseisen yrityksen Gröditzer Stahlwerke GmbH:n ja tämän tytäryhtiöiden kanssa tekemää hallinnointisopimusta, ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa eikä EHTY-sopimuksen 4 artiklan c alakohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2001.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL L 338, 28.12.1996, s. 42.

(2) EYVL C 3, 6.1.2001, s. 31.

(3) Ks. alaviite 2.

(4) Gröditzer Stahlwerke GmbH myi 20.4.1999 varansa ja velkansa - eli liiketoimintansa - uudelle Edelstahl Gröditz GmbH -yritykselle ja Stahlwerk Gröditz GmbH:lle, jotka ovat Stahl Gröditz Holding GmbH:n tytäryhtiöitä. BvS on Stahl Gröditz Holding GmbH:n ainoa osakas. Stahl Gröditz GmbH myi samaan aikaan näissä kahdessa tytäryhtiössä omistamansa osakkeet Gröditzer Stahlwerke GmbH:lle.

(5) Lakisääteiset sopimuspuolet olivat Georgsmarienhütte GmbH ja Georgsmarienhüttessä sijaitseva Georgsmarienhütte Verwaltungsgesellschaft mbH ja Castrop-Rauxelissa sijaitseva Bladenhorster Grundstückverwaltungs-gesellschaft mbH. GMH Holding GmbH on vuonna 1998 Georgsmarienhütte-konsernin sisäisen rakenneuudistuksen seurauksena perustettu holding-yritys. Georgsmarienhütte-konsernin yleiset koordinointitehtävät siirrettiin GMH Holding GmbH:lle. Hallinnointisopimuksessa GMH viittaa Georgsmarienhütte Holding GmbH:hon.

(6) EYVL L 292, 13.11.1999, s. 27.

(7) Saksan mukaan maksukyvyttömyyspalkkio olisi muutoin parantanut yrityksen tulosta ja tuonut sille siten perusteetonta etua.

(8) Asiantuntijan laatima arvio, jonka pesänhoitaja teetti voidakseen tehdä päätöksen siitä, olisiko yritys pyrittävä myymään yhtenä toimivana yrityksenä vai osina. Yrityksen varat arvioitiin 17 miljoonaksi Saksan markaksi ja yrityksen toiminnan jatkumisen takaavan myynnin arvo olisi 103 miljoonaa markkaa.

(9) McKinsey & Company, 1. elokuuta 2001.

(10) Vaikka jotkin maksuista maksettiin GMH:lle vasta Gröditzeriä koskevan maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen jälkeen, GMH kirjasi maksut maksukyvyttömyysmenettelyssä maksupyynnöiksi.