1999/796/EY: Komission päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaista siirtymäkausijärjestelyä koskevasta Alankomaiden hakemuksesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1551/6) (Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)



Virallinen lehti nro L 319 , 11/12/1999 s. 0034 - 0040



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaista siirtymäkausijärjestelyä koskevasta Alankomaiden hakemuksesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1551/6) (Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (1999/796/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY(1) ja erityisesti sen 24 artiklan, on ilmoittanut jäsenvaltioille Alankomaiden tekemästä hakemuksesta, sekä katsoo seuraavaa: I TAUSTAA 1. Menettely 1) Alankomaiden pysyvä edustusto lähetti 20 päivänä helmikuuta 1998 päivätyssä kirjeessään Euroopan komissiolle alustavan ilmoituksen direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaisista siirtymäkausijärjestelyistä. Komission yksiköt tekivät 29 päivänä toukokuuta selvitysmatkan talousministeriöön Haagiin. Komissio pyysi ilmoituksen tietyistä osista täydentäviä tietoja, jotka se sai 22 päivänä kesäkuuta päivätyssä kirjeessä. 2) Alankomaiden pysyvä edustusto lähetti 16 päivänä lokakuuta päivätyssä kirjeessään lisätietoja, jotka koskivat ilmoitusta siirtymäkausijärjestelyistä. 2. Sähköalan rakenne ja kehitys Alankomaissa a) Tuotanto 3) Alankomaissa on neljä sähköä tuottavaa yritystä. Ne ovat: EPON - NV Elektriciteits-Produktiemaatschappij Oost en Noord Nederland EPZ - NV Elektriciteits-Produktiemaatschappij Zuid-Nederland EZH - NV Electriciteitsbedrijf Zuid-Holland UNA - NV Energieproduktiebedrijf UNA. Niiden tuotanto on noin 70 % kotimaisesta sähkön kysynnästä. Loppu 30 % koostuu tuonnista (noin 13 %) ja itsenäisestä tai omavaraisesta sähköntuotannosta. 4) Neljä sähköntuottajayhtiötä koordinoivat toimiaan jossain määrin SEP:n (Samenwerkende Elektriciteits-Produktiebedrijven NV) kautta. SEP omistaa valtakunnallisen suurjänniteverkon, ja se oli kaikesta sähkön maahantuonnista vastaava oikeushenkilö 1 päivään tammikuuta 1999 saakka. SEP on vastuussa (parhaillaan käytöstä poistettavana olevan) Dodewaardin ydinvoimalan ja Demkolecin kivihiilen kaasutuslaitoksen hallinnasta sekä jäljempänä 4.1 kappaleen 12 kohdassa mainituista kansainvälisistä sitoumuksista. Neljä tuotantoyhtiötä ja SEP ovat osapuolina yhteistyösopimuksessa (Overeenkomst van Samenwerking, jäljempänä "OvS"). 5) Tuotantoyhtiöiden omistajat on puolestaan lueteltu seuraavassa: EPON - jakeluyhtiöt EPZ - jakeluyhtiöt EZH - maakunta, alueen suuret kaupungit, kunnat ja jakeluyhtiö UNA - kaksi maakuntaa sekä Utrechtin ja Amsterdamin kaupungit. b) Siirto 6) Sähkön siirrosta huolehti tammikuuhun 1999 saakka SEP, joka oli suurjänniteverkon omistaja ja ainoa sähkön maahantuoja. 7) Vuodesta 1999 siirrosta on vastannut riippumaton TenneT-virasto, jonka SEP omistaa ja josta valtio aikoo hankkia enemmistöosakkuuden. c) Jakelu 8) Sähkönjakelua harjoittaa 23 yritystä. Jakeluyhtiöt ovat julkisten tahojen (maakuntien, kaupunkien ja kuntien) omistuksessa. 3. Alankomaiden sähkömarkkinoiden vapauttaminen: direktiivin 96/92/EY täytäntöönpano 9) Alankomaiden vuoden 1998 sähkölaki tuli voimaan 1 päivänä elokuuta 1998. Täydentävällä lailla muutetaan vuoden 1998 sähkölakia, ja se koskee lähinnä verkkoon pääsyyn liittyviä yksityiskohtia ja toimituksia sidotuille asiakasryhmille. Täydentävä laki hyväksyttiin 1 päivänä kesäkuuta 1999. 10) Alankomaiden hallitus on päättänyt avata sähkömarkkinat kilpailulle vähitellen. Kolmasosa asiakkaista on vaatimukset täyttäviä 1 päivästä tammikuuta 1999 lähtien, toinen kolmasosa vuodesta 2002. Vuonna 2007 kaikki Alankomaiden sähkönkuluttajat voivat ostaa sähkönsä vapaasti. Täydentävässä laissa säädetään kolmansien osapuolten säännellystä verkkoonpääsystä. Sähköntuonti on ollut sallittua 1 päivästä tammikuuta 1999 lähtien vaatimukset täyttäville asiakkaille ja jakelijoille heidän omia vaatimukset täyttäviä asiakkaitaan varten. Edellytyksenä on kuitenkin vastavuoroisuus. 11) Siirtojärjestelmän operaattori TenneT on, kuten edellä mainittiin, erotettu oikeudellisesti sähkön tuotannosta ja jakelusta ja on toiminut 1 päivästä tammikuuta 1999 lähtien. Valtio aikoo hankkia enemmistöosakkuuden siirtoverkon operaattorista. 4. Alankomaiden hallituksen ilmoittamat siirtymäkausijärjestelyt 4.1 Johdanto 12) Alankomaiden hallitus on ilmoittanut seuraavista direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaisista siirtymäkausijärjestelyistä: 1. Kaukolämpö: tietyistä kaukolämpöhankkeista aiheutuneiden tappioiden kattaminen siihen saakka kunnes viimeinen sopimus päättyy vuonna 2021. 2. Demkolec: niiden ylimääräisten kulujen kattaminen, jotka aiheutuvat Buggenumissa toimivan esittelykäytössä olevan kivihiilen kaasuttamislaitoksen, Demkolecin, rakentamisesta ja käytöstä. 3. Sopimus: Alankomaiden sähköntuottajien ja -jakelijoiden välillä on tehty sopimus, jonka mukaan tuottajat myyvät, ja jakelijat ostavat, tuottajien koko tuotannon (joka on 70 % jakelijoiden tämänhetkisestä myynnistä) vuoden 2000 loppuun saakka. Jos tämä vapaaehtoinen sopimus kumoutuu kaupallisista tai oikeudellisista syistä, ministeri pidättää oikeuden käyttää apunaan lakia soveltaakseen sopimusta tai samanlaisia säännöksiä. 4. Kansainväliset sopimukset: seuraavista sopimuksista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden kattaminen: - SEP:n ja EdF:n, Preussen Elektran sekä Statkraftin väliset sähkönhankintasopimukset - NorNed-kaapelista aiheutuvat SEP:n investointivelvoitteet Statnettille - SEP:n ja StatOilin välinen ota tai maksa -kaasusopimus. 13) Edellä mainitut kansainväliset sitoumukset on lisätty Alankomaiden ilmoitukseen 16 päivänä lokakuuta 1998 päivätyssä kirjeessä. Ne eivät sisältyneet alkuperäiseen 20 päivänä helmikuuta 1998 tehtyyn ilmoitukseen. 14) Alkuperäisessä ilmoituksessa mainittiin kaksi muuta järjestelyä: - energiasektorin yksityistämisen viivästyttäminen. Ministerin nimenomainen suostumus tarvitaan vuoden 2001 loppuun saakka kaikissa tapauksissa myytäessä osakkeita nykyisten omistajatahojen ulkopuolelle, - yhtiöverotuksen käyttöönotto vähitellen samassa tahdissa markkinoiden vapauttamisen kanssa. 15) Lopullisesta ilmoituksesta nämä kaksi järjestelyä oli kuitenkin jätetty pois. Tämä tehtiin komission yksiköiden edellä mainitussa 22 päivänä kesäkuuta pidetyssä kokouksessa antamien tietojen vuoksi. Komissio totesi, ettei näitä kysymyksiä voida pitää direktiivistä 96/92/EY tehtävinä poikkeuksina eikä niitä siksi tarkasteltaisi direktiivin 24 artiklan nojalla. Komissio varaa itselleen mahdollisuuden tarkastella näitä asioita yhteisön muun lainsäädännön kannalta. 4.2 Ilmoitettujen järjestelyiden yksityiskohdat 4.2.1 Kaukolämpöhankkeet a) Sitoumus 16) Vuonna 1990 tuottajayhtiöt ottivat vastatakseen jakelijoiden kaukolämmölle antaman hintatakuun. Kuluttajille taataan, etteivät he joudu maksamaan enempää kuin kaasulämmityksen käyttäjät. Yhdeksän näistä kaukolämpöhankkeista, jotka koskevat kolmea tuottajayritystä, tuottavat tappiota, ja niistä on tehty ilmoitus. Kaikki sopimukset on tehty ennen vuoden 1997 helmikuuta. Kyseisillä alueilla kaukolämpö ei ole kilpailukykyistä, erityisesti suuren pääomainvestoinnin ja siitä aiheutuvien kuoletusten takia. Sopimukset ovat seurausta hallituksen vuodelta 1979 peräisin olevasta politiikasta, joka pyrkii suosimaan kaukolämpöä ympäristösyistä. b) Hukkakustannusten suuruus 17) Tilintarkastusyhtiö Coopers Lybrand on laskenut tappioiden suuruudeksi 1,628-2,0 miljardia Alankomaiden guldenia kaasun hinta-arvion mukaisesti. c) Kustannusten kattaminen 18) Vuoden 1998 sähkölain 77a pykälässä säädetään, että taajama-alueiden lämmityshankkeiden hukkakustannukset voidaan kattaa sähkön siirtotariffiin lisättävällä maksulla. 19) Alankomaiden viranomaiset suunnittelevat 20 vuotta kestävää järjestelyä tappioiden kattamiseksi. Rahoitusta myönnetään enintään 2 miljardia guldenia, joka katetaan sähkön siirtotariffiin lisättävällä maksulla. Järjestelyssä on neljä edunsaajaa: EZH, EPZ, UNA ja EPON tai niiden lailliset seuraajat. Ne ovat osapuolina kaukolämpösopimuksissa, joissa on myönnetty hintatakuu polttoaineelle. 20) Edunsaajien tilinpitoa valvotaan vuosittain. Komissio voi pyytäessään päästä tutkimaan niiden tilejä. 4.2.2 Demkolec a) Sitoumus 21) Esittelytarkoituksiin tehdyn kivihiilen kaasutuslaitoksen Demkolecin rakentaminen ja käyttäminen edellytti hyvin merkittäviä ja poikkeuksellisia investointeja tutkimukseen, kehitykseen ja ympäristöön liittyvään tekniikkaan. Investointia ei ole vielä kirjattu tappioksi. Markkinoiden vapauttamisen jälkeen ylimääräisiä kustannuksia ei voida kattaa sähkön valtakunnallisen perushinnan avulla. Hallitus päätti rakentaa Demkolecin tarjonnan monipuolistamisen ja ympäristöseikkojen vuoksi. b) Hukkakustannusten suuruus 22) Coopers Lybrand on laskenut Demkoleciin tehdyn ylimääräisen, vielä tappioiksi kirjaamattoman investoinnin suuruudeksi 458,4 miljoonaa Alankomaiden guldenia. Tämän laskentaperusteena on ollut 1 päivän tammikuuta 2001 nettoarvoinen kustannusten erotus, joka saadaan vähentämällä Demkolecin kustannuksista nykyaikaisen kaasukäyttöisen voimalan kustannukset, kun jälkimmäisen tuottaman sähkön omakustannushinta on 0,07 guldenia/kWh. Laskelmassa otetaan huomioon komission hyväksymä 18,3 miljoonan guldenin tuki Demkolecille. On kuitenkin vielä selvittämättä, onko Euroopan investointipankin myöntämä edullinen laina otettu huomioon laskelmassa. Alankomaiden hallitus on ilmoittanut, että Demkolecin siirtymäkausijärjestelyt ovat suuruudeltaan enintään 550 miljoonaa guldenia. c) Kustannusten kattaminen 23) Vuoden 1998 sähkölain 77a pykälässä säädetään, että Demkolec-voimalan hukkakustannukset voidaan kattaa sähkön siirtotariffin lisämaksulla. 24) Alankomaiden hallitukset aikovat toteuttaa kustannusten kattamiseksi järjestelyn, joka rahoitetaan kaksivuotisella sähkön siirtotariffiin lisättävällä maksulla. 550 miljoonan guldenin enimmäismäärä tilitetään ainoalle edunsaajalle, SEP:lle. 4.2.3 Sopimus a) Sitoumus 25) Tuottajia ja jakelijoita sitoo vuodesta 1997 vuoteen 2000 voimassa oleva sopimus. Jakelijat sitoutuvat ostamaan neljän sähköntuottajan koko tuotannon (joka kattaa 70 % jakelijoiden tarpeesta markkinoiden vapauttamista edeltävässä järjestelyssä). Sopimuksella on määrätty kustannukset, hinnat ja tariffit kaudelle 1997-2000. Tukemalla sopimuksen jatkamista hallitus pyrkii antamaan Alankomaiden sähköntuottajille mahdollisuuden kattaa osan hukkakustannuksista, joiden syynä on markkinoiden vapautumisen mukanaan tuomien alempien hintojen vuoksi kilpailukyvyttömäksi muuttunut tuotantokapasiteetti. Näiden kustannusten kattamiseksi sopimus takaa kyseisille yrityksille merkittävän ja jatkuvan markkinaosuuden ja myynnin. b) Hukkakustannusten suuruus 26) Tässä vaiheessa on mahdotonta arvioida, mitä taloudellisia vaikutuksia sopimuksen kumoamisella olisi tuottajille. c) Kustannusten kattaminen 27) Siinä tapauksessa että sopimus jostain syystä kumoutuu, talousministeri pidättää oikeuden ja oikeudellisen toimivallan määrätä tämän sopimuksen, tai toisen sen kaltaisen sopimuksen soveltamisesta lain avulla. Ei ole kuitenkaan selvyyttä siitä, a) kuinka todennäköinen tällainen välintulo on tai b) mihin täsmällisiin toimenpiteisiin ryhdyttäisiin, jos ministeri päättäisi käyttää tätä mahdollisuutta. Siksi ei ole myöskään selvää, millaisen muodon ministerin määräämä tuottajien ja jakelijoiden välinen sopimus saisi. 4.2.4 Kansainväliset sitoumukset a) Sitoumus 28) i) Sähköntuontisopimus EDF:n kanssa. Alkuperäinen sopimus on vuodelta 1989. Sitä muutettiin viimeksi huhtikuussa 1998, jolloin SEP sitoutui ostamaan vähintään 65 % 600 MW:sta 31 päivään maaliskuuta 2000 [...](2) mennessä. ii) Vuodelta 1989 peräisin oleva sähköntuontisopimus Preussen Elektran kanssa. SEP sitoutuu ottamaan 1500 GWh vuosittain 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. iii) NorNed-kaapelisopimus 31 päivältä tammikuuta 1994. SEP on sitoutunut maksamaan 50 % kaapelin vetämisestä aiheutuvista kustannuksista ja ottamaan 2,16 TWh/a Stattnetilta. Kaapelin on oltava toiminnassa 1 päivänä lokakuuta 2001, ja sopimus kestää vuoteen 2016. iv) SEP:n ja Statoilin välinen ota tai maksa -kaasusopimus vuodelta 1989. b) Hukkakustannusten suuruus 29) Kustannusten suuruus riippuu sähkön ja kaasun markkinahintojen kehityksestä. Jos hinnat laskevat Alankomaiden markkinoilla 0,07 guldeniin/kWh, SEP (OvS:n perusteella, tuottajayhtiöt omalla suhteellisella osuudellaan) vastaa näistä tuontisopimuksista aiheutuneista tappioista 3,1 miljardin guldenin kokonaissummalla. Näissä olosuhteissa hallitus ei puutu asioihin. 30) Jos sähkön markkinahinta putoaa kuitenkin alle 0,07 guldenin/kWh, viranomaiset ottavat vastatakseen pääosan näistä sopimuksista syntyneiden lisätappioiden kustannuksista, jotka sähkön hinnan aleneminen edelleen on aiheuttanut. Valtion korvaama osuus tappioista kasvaa vahitellen, ja siihen kytkeytyy tuottajayhtiöiden itsensä maksama osuus tappioista. Jos sähkön hinta olisi 0,05 guldenia/kWh, valtio maksaisi arviolta [...](3) miljardia guldenia SEP:lle, ja tuottajayhtiöt maksaisivat [...](4) miljardia guldenia. 31) Valtion progressiivisessa korvausosuudessa on lisäksi ehto, jonka mukaan valtion osuus kasvaa edelleen hintojen pudotessa alle 0,055 guldenin/kWh. Alkuperäinen [...](5) miljardin guldenin tappio, jonka tuottajat ottavat kantaakseen markkinahinnan ollessa 0,07 guldenia/kWh, siirtyy kokonaan valtion maksettavaksi, kun markkinahinta putoaa 0,055 guldeniin/kWh. Kun sähkön hinta on 0,05 guldenia/kWh, valtio maksaisi siten kokonaisuudessaan [...](6) miljardia guldenia (alkuperäinen [...](7) miljardin tappio plus [...](8) miljardin lisätappio), ja tuottajayhtiöt maksavat [...](9) miljardia guldenia. 32) Tässä kappaleessa mainitut kokonaissummat ovat vuosittain korjattavan nykyarvon enimmäismääriä. 33) NorNed-kaapelin käyttö on ilmaista Stattnet - sopimuksen mukaisessa maahantuonnissa. TenneT ei saa korvausta tämän siirtokapasiteetin käyttämisestä. Ei ole selvää, voiko SEP käyttää kaapelia ilmaiseksi Norjaan suuntautuvassa viennissä. c) Kustannusten kattaminen 34) Alankomaiden viranomaiset aikovat määrätä siirtotariffiin lisämaksun, jolla katetaan sähkön ja kaasun ostosopimuksista aiheutuneet tappiot ja rahoitetaan Alankomaiden osuus NorNed-kaapelin vetämisestä. Kulujen kattaminen kestää, kunnes viimeinen sopimus päättyy vuonna 2026. Järjestelyn edunsaaja on SEP. II OIKEUDELLINEN ARVIOINTI 1. Oikeusperusta: direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 ja 2 kohta 35) Alankomaiden hallitus ilmoitti hakevansa direktiivin 96/92/EY 24 artiklan nojalla siirtymäkausijärjestelyä, joka koskee väitettyjä sitoumuksia ja toimintatakuita. 2. Direktiivin 24 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimukset Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 ja 2 kohdassa todetaan seuraavaa: "1. Jäsenvaltiot, joissa ennen tämän direktiivin voimaantuloa annettuja sitoumuksia tai toimintaa koskevia takeita ei voida täyttää tämän direktiivin säännösten vuoksi, voivat hakea siirtymäkausijärjestelyitä, jotka komissio voi myöntää niille ottaen huomioon muun muassa asianomaisen verkon koon, verkon yhteenliittymisasteen ja sen sähköteollisuuden rakenteen. Komissio ilmoittaa ennen päätöstään jäsenvaltioille näistä hakemuksista luottamuksellisuutta noudattaen. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2. Siirtymäkausijärjestelyt ovat voimassa rajoitetun ajan, ja ne on sidottava 1 kohdassa tarkoitettujen sitoumusten tai takeiden voimassaoloon. Siirtymäkausijärjestelyihin voi kuulua poikkeuksia tämän direktiivin IV, VI ja VII luvusta. Siirtymäkausijärjestelyjä koskevista hakemuksista on ilmoitettava komissiolle vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta." 36) Tarkasteltaessa asiaa EY:n perustamissopimuksen valossa tilanne on siis se, että direktiivin 24 artiklan 1 ja 2 kohta edellyttävät, että komissio tarkastelee siirtymäkausijärjestelyhakemuksia käsitellessään seuraavia seikkoja: A. Sitoumuksiin ja toimintaa koskeviin takeisiin liittyvät vaatimukset 37) 1. Sitoumusten tai toimintaa koskevan takeen olemassaolo on todistettava. 2. Sitoumukset tai toimintaa koskevat takeet on oltava annettu ennen 20. päivänä helmikuuta 1997. 3. On osoitettava, että direktiivin 96/92/EY voimaantulon ja toisaalta sen, ettei sitoumusta kyetä täyttämään, välillä vallitsee syy-yhteys. B. Kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi ehdotettuihin toimiin liittyvät vaatimukset 38) 1. Siirtymäkausijärjestelyn sisältämien toimenpiteiden on kuuluttava direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvuista tehtävien poikkeusten piiriin. 2. Siirtymäkausijärjestelyjen voimassaoloajan on oltava rajoitettu, ja se on sidottava kyseisten sitoumusten ja toimintaa koskevien takeiden voimassaoloon. 3. Siirtymäkausijärjestelmän sisältämien toimenpiteiden on oltava sellaisia, että kauppaa ja kilpailua rajoitetaan ainoastaan sen verran kuin tavoitteitten saavuttamisen kannalta on perustellusti välttämätöntä. Myös näiden tavoitteiden on oltava oikeutettuja. Tehdessään näitä seikkoja koskevia päätöksiä komission on otettava huomioon muun muassa asianomaisen verkon koko, verkon yhteenliittymisaste ja jäsenvaltion sähköteollisuuden rakenne. 3. Alankomaiden siirtymäkausijärjestelyn arviointi 3.1 Kaukolämpö ja Demkolec 39) Alankomaiden hallituksen ilmoittaman kaukolämpöä ja Demkolecia koskevan siirtymäkausijärjestelyn osalta ei ole tarpeen tarkistaa, täyttyvätkö vaatimukset A.1, A.2 ja A.3 tai B.2 ja B.3. Kyseiset toimenpiteet eivät nimittäin muodosta poikkeusta direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvusta, joten ne eivät täytä edellä mainittua vaatimusta B.1. 40) Jotta kyse olisi direktiivin 96/92/EY 24 artiklassa tarkoitetusta siirtymäkausijärjestelystä, jäsenvaltion on siis valittava sellainen järjestelmä, jolla poiketaan direktiivin IV, VI tai VII luvussa säädetyistä vaatimuksista. 41) Tarkasteltavat toimenpiteet perustuvat puhtaaseen korvausjärjestelmään, jossa jäsenvaltio perii maksuja voidakseen myöntää korvauksia direktiivin soveltamisen aiheuttamista hukkakustannuksista. Tällaisten maksujen periminen ei edellytä poikkeusta edellä mainituista direktiivin luvuista, joten järjestelyä ei voida pitää direktiivin 24 artiklassa tarkoitettuna siirtymäkausijärjestelynä. 42) Omaksuttuun kantaan ei vaikuta se, että tarkasteltavien kaltaiset toimenpiteet saattavat vääristää sähkön sisämarkkinoitten toimintaa huomattavastikin. Komissio katsookin, että kyseisen tyyppisillä maksuilla voi olla samankaltaisia taloudellisia vaikutuksia kuin sillä, että joistakin direktiivin 96/92/EY IV, VI tai VII luvun säännöksistä poikettaisiin kokonaan tai osittain. Nämä vääristymät ovat kuitenkin jo perusluonteeltaan sellaisia, eitteivät ne voi olla direktiivissä tarkoitetun kaltaisen poikkeuksen tuloksia. Tietyille sähköntuottajille maksettavat korvaukset, jotka rahoitetaan kuluttajilta perittävin maksuin, eivät näin ollen kuulu suoraan direktiivin soveltamisalaan, vaan niitä on tarkasteltava suhteessa kilpailumääräyksiin ja erityisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan. Tässä oletetaan, että taloudellisilta vaikutuksiltaan samanlaisia toimenpiteitä käsitellään yhtenäisellä tavalla riippumatta yksittäisissä tapauksissa sovellettavista menettelyistä. 43) Koska asiaan ei voida soveltaa direktiivin 96/92/EY 24 artiklaa, edellä mainittuja vaatimuksia A.1, A.2 ja A.3 sekä B.2 ja B.3 ei tarvitse arvioida. 3.2 Kansainväliset sitoumukset 44) Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 2 kohdassa säädetään: "Siirtymäkausijärjestelyitä koskevista hakemuksista on ilmoitettava komissiolle vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta". Tämä määräaika kului umpeen 20 päivänä helmikuuta 1998. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa ei ehdotettua kansainvälisiä sitoumuksia koskevaa siirtymäkausijärjestelyä mainittu lainkaan alkuperäisessä 20 päivänä helmikuuta 1998 päivätyssä ilmoituksessa. Näissä olosuhteissa niiden hyväksymistä ei voida tarkastella direktiivin 96/92/EY 24 artiklan nojalla. Vaikka siirtymäkausijärjestelystä olisikin ilmoitettu komissiolle 24 artiklan 2 kohdassa säädetyn määräajan kuluessa, se ei kuitenkaan kuuluisi 24 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska järjestely ei aiheuta poikkeamista direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvussa säädetyistä vaatimuksista. 3.3 Sopimus 45) Komissio katsoo, että yksityiskohdat, jotka koskevat Alankomaiden mahdollisia toimia asiassa, eivät ole tällä hetkellä vielä riittävän täsmällisiä, jotta komissio voisi tehdä päätöksen direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 kohdan nojalla. Siten tällaisen sopimuksen mahdollisesta määräämisestä olisi annettava lisätietoja komissiolle 24 artiklan mukaisesti välittömästi, kun on tiedossa, minkä tyyppisiä toimet ovat. Komissio kykenee tällöin arvioimaan, muodostaako järjestely poikkeuksen direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvuista ja, mikäli näin on, missä määrin se on sopusoinnussa direktiivissä säädettyjen vaatimusten kanssa, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Tämän päätöksen aiheena on direktiivin 96/92/EY 24 artiklassa tarkoitettua siirtymäkausijärjestelyä koskeva Alankomaiden tekemä hakemus, josta se ilmoitti komissiolle 20 päivänä helmikuuta 1998 ja joka sai lopullisen muotoilunsa 16 päivänä lokakuuta 1998. Ilmoitus koskee: a) sitoumuksia, jotka liittyvät Demkolec-nimiseen esittelytarkoituksiin suunniteltuun kivihiilen kaasutuslaitokseen Buggenumissa; b) tuottajayhtiöiden kaukolämmön hinnasta antamia sitoumuksia; c) SEP:n kansainvälisiä ostosopimuksia; d) Alankomaiden sähköntuottajien ja -jakelijoiden vuonna 1997 tekemää sopimusta. 2 artikla Alankomaiden ilmoittama siirtymäkausijärjestely, joka koskee tuottajayhtiöiden kaukolämmön hinnasta antamia sitoumuksia ja Buggenumissa sijaitsevaan esittelytarkoituksiin rakennettuun Demkolec-nimiseen kivihiilen kaasutuslaitokseen liittyviä sitoumuksia, ei sisällä sellaisia toimenpiteitä, jotka muodostaisivat direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 2 kohdassa määritellyn poikkeuksen direktiivin IV, VI tai VII luvun säännöksistä. Alankomaiden hallituksen ilmoittamaan siirtymäkausijärjestelyyn ei näin ollen sovelleta direktiivin 96/92/EY 24 artiklaa. 3 artikla Alankomaiden sähkölain 76 pykälää, joka koskee sopimusta, ei hyväksytä direktiivin 96/92/EY 24 artiklan nojalla. Jos tätä säännöstä sovelletaan, komission on saatava asiasta lisätietoja 24 artiklan mukaisesti. 4 artikla Lokakuun 16. päivänä 1998 päivätyssä kirjeessä kuvailtua järjestelyä kansainvälisistä sitoumuksista aiheutuneiden tappioiden kattamiseksi ei voida tarkastella direktiivin 96/92/EY 24 artiklan nojalla, koska järjestelystä on ilmoitettu komissiolle yli vuosi direktiivin voimaantulon jälkeen. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Christos PAPOUTSIS Komission jäsen (1) EYVL L 27, 30.1.1997, s. 20. (2) Liikesalaisuus. (3) Liikesalaisuus. (4) Liikesalaisuus. (5) Liikesalaisuus. (6) Liikesalaisuus. (7) Liikesalaisuus. (8) Liikesalaisuus. (9) Liikesalaisuus.