2004/277/EY,Euratom: Komission päätös, tehty 29 päivänä joulukuuta 2003, yhteisön mekanismin perustamisesta tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi pelastuspalvelualan avustustoimissa annetun neuvoston päätöksen 2001/792/EY, Euratom täytäntöönpanosäännöistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 5185)



Virallinen lehti nro L 087 , 25/03/2004 s. 0020 - 0030



Komission päätös, tehty 29 päivänä joulukuuta 2003, yhteisön mekanismin perustamisesta tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi pelastuspalvelualan avustustoimissa annetun neuvoston päätöksen 2001/792/EY, Euratom täytäntöönpanosäännöistä (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 5185) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2004/277/EY, Euratom) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön mekanismin perustamisesta tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi pelastuspalvelualan avustustoimissa 23 päivänä lokakuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/792/EY, Euratom(1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan a-e ja g alakohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Päätöksellä 2001/792/EY perustettu yhteisön mekanismi, jäljempänä "mekanismi", jolla edistetään tiiviimpää yhteistyötä pelastuspalvelualan avustustoimissa, tarjoaa tukea vakavissa hätätilanteissa, jotka voivat edellyttää kiireellisiä toimia, mukaan lukien hätätilanteet, joihin liittyvät toimet kuuluvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastossa tarkoitettuun kriisinhallintaan. Viimeksi mainitussa tapauksessa otetaan huomioon neuvoston ja komission yhteinen julistus yhteisön pelastuspalvelumekanismin käytöstä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastossa tarkoitetussa kriisinhallinnassa. (2) Mekanismin tarkoituksena on suojella entistä paremmin pääasiassa ihmisiä, mutta myös ympäristöä ja omaisuutta, vakavissa hätätilanteissa, kuten meriympäristövahingoissa, joiden osalta asiasta säädetään yhteisön yhteistyöjärjestelyistä onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen alalla 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 2850/2000/EY(2). (3) Yhteisön mekanismiin voivat osallistua yhteisön jäsenvaltiot, mutta sen olisi yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta 27 päivänä syyskuuta 2002 tehdyn ETA:n sekakomitean päätöksen N:o 135/2002(3) perusteella oltava avoin myös Norjan, Islannin ja Liechtensteinin osallistumiselle. Ehdokasmaiden osalta osallistumisen pitäisi olla mahdollista niille maille, jotka ovat allekirjoittaneet komission kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan. (4) Olisi perustettava menettely ajantasaisten tietojen antamiseksi mekanismiin osallistuvissa valtioissa erilaisia toimia varten käytettävissä olevista voimavaroista, jotta voitaisiin helpottaa toimintaryhmien, asiantuntijoiden ja muiden tarvittavien voimavarojen mobilisointia hätätilanteissa ja varmistaa, että näitä voimavaroja käytetään nykyistä paremmin. (5) Olisi perustettava seuranta- ja tiedotuskeskus, jonka olisi oltava saavutettavissa ja välittömässä toimintavalmiudessa 24 tuntia vuorokaudessa palvellakseen mekanismiin osallistuvia valtioita ja komissiota. (6) Seuranta- ja tiedotuskeskus on olennainen osa mekanismia, koska sen avulla varmistetaan jatkuvat yhteydet mekanismiin osallistuvien valtioiden pelastuspalvelujen operationaalisiin yhteyspisteisiin. Hätätilanteessa seuranta- ja tiedotuskeskuksen kautta saadaan välittömästi tarvittavat tiedot käytettävistä olevista asiantuntijoista, toimintaryhmistä sekä muunlaisesta tuesta. (7) Olisi perustettava yhteinen hätäviestintä- ja tietojärjestelmä, jotta voitaisiin mahdollistaa viestintäyhteydet ja tietojenvaihto seuranta- ja tiedotuskeskuksen ja nimettyjen yhteyspisteiden välillä. (8) Hätäviestintä- ja tietojärjestelmä on olennainen osa mekanismia, koska sen avulla voidaan varmistaa mekanismiin osallistuvien valtioiden välillä vaihdettujen tietojen aitous, koskemattomuus ja luottamuksellisuus sekä tavanomaisissa olosuhteissa että hätätilanteissa. (9) Hätäviestintä- ja tietojärjestelmä olisi perustettava yleisen toteutussuunnitelman (GIP) pohjalta ja osana PROCIV-NET-hanketta, joka toteutetaan ja rahoitetaan hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HTV eli IDA, Interchange of Data between Administrations) ohjelman puitteissa; tämä ohjelma perustuu eräistä hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HVT) Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista, mukaan lukien yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöiminen, 12 päivänä heinäkuuta 1999 tehtyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o 1719/1999/EY(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2046/2002/EY(5), sekä eräistä toimista ja toimenpiteistä hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HVT) Euroopan laajuisten verkkojen yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn varmistamiseksi 12 päivänä heinäkuuta 1999 tehtyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o 1720/1999/EY(6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2045/2002/EY(7). (10) Tärkeä osa yhteisön mekanismia on, että käytettävissä on asiantuntijoita, jotka pystyvät organisoimaan ja koordinoimaan toimintaryhmiä. Jotta tarvittavat asiantuntijat voitaisiin valita tehokkaasti, on tärkeää sopia yhteisistä valintaperusteista. (11) Olisi määriteltävä asiantuntijoiden tehtävät ja päättää heidän lähettämistään koskevasta menettelystä. (12) Olisi perustettava koulutusohjelma, jolla parannettaisiin pelastuspalvelualan avustustoimien koordinointia varmistamalla toimintaryhmien yhteensopivuus ja täydentävyys ja parantamalla asiantuntijoiden pätevyyttä. Ohjelmaan olisi sisällyttävä kunkin toimen sisältöön liittyviä yhteisiä kursseja ja harjoituksia, vaihtojärjestelmä, luentoja, tapaustutkimuksia, työryhmiä, simulaatioita ja käytännön harjoituksia. Tällaisen koulutusohjelman perustaminen on myös pelastuspalvelualan koulutusyhteistyön tehostamista koskevan 28 päivänä tammikuuta 2002 hyväksytyn neuvoston päätöslauselman 2002/C 43/01 hengen mukaista(8). (13) Yhteisön mekanismissa on tärkeää määritellä selkeät toimintasäännöt, jotta voidaan varmistaa tehokkaat avustustoimet hätätilanteissa. (14) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksen 1999/847/EY(9) 4 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: LUKU I Yleiset säännökset 1 artikla Tässä päätöksessä vahvistetaan päätöksen 2001/792/EY, Euratom täytäntöönpanoa koskevat säännöt seuraavien seikkojen osalta: 1) pelastuspalvelualan avustustoimia varten käytettävissä olevia voimavaroja koskevat tiedot; 2) seuranta- ja tiedotuskeskuksen perustaminen; 3) yhteisen hätäviestintä- ja tietojärjestelmän (CECIS, jäljempänä "hätäviestintä- ja tietojärjestelmä") perustaminen; 4) koordinointi- ja/tai arviointiryhmät, mukaan luettuina asiantuntijoiden valintaperusteet; 5) koulutusohjelman perustaminen; 6) yhteisön sisällä sekä yhteisön ulkopuolella toteutettavat avustustoimet. 2 artikla Tässä päätöksessä tarkoitetaan: a) "mekanismiin osallistuvilla valtioilla" EU:n jäsenvaltioita ja niitä ehdokasmaita, jotka ovat allekirjoittaneet yhteisymmärryspöytäkirjan komission kanssa, sekä Norjaa, Islantia ja Liechtensteinia; b) "kolmansilla mailla" maita, jotka eivät osallistu mekanismiin. LUKU II Käytettävissä olevat voimavarat 3 artikla 1. Mekanismiin osallistuvat valtiot toimittavat komissiolle pelastuspalvelualan avustustoimia varten käytettävissä olevia voimavaroja koskevat seuraavat tiedot: a) päätöksen 2001/792/EY, Euratom 3 artiklan a kohdan mukaisesti yksilöidyt toimintaryhmät ja erityisesti: i) ryhmien koko ja ennakoitu mobilisointiaika; ii) ryhmien käytettävyys avustustoimiin mekanismiin osallistuvissa valtioissa ja kolmansissa maissa; iii) ryhmien käytettävyys lyhytkestoisiin, keskipitkiin ja pitkäkestoisiin operaatioihin; iv) ryhmien käytettävissä olevat kuljetusvälineet ja omavaraisuusaste; v) muut asian kannalta tärkeät tiedot; b) päätöksen 2001/792/EY, Euratom 3 artiklan b kohdan mukaisesti valitut asiantuntijat. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on saatettava säännöllisesti ajan tasalle. 3. Jäljempänä 4 artiklan mukaisesti perustettava seuranta- ja tiedotuskeskus kokoaa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ja asettaa ne 7 artiklan mukaisesti perustettavan hätäviestintä- ja tietojärjestelmän kautta saataville. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot perustuvat avustustoimien skenaarioihin mekanismiin osallistuvissa valtioissa sekä näiden valtioiden ulkopuolella. LUKU III Seuranta- ja tiedotuskeskus 4 artikla Perustetaan seuranta- ja tiedotuskeskus, johon voidaan ottaa yhteyttä ja joka on välittömässä toimintavalmiudessa 24 tuntia vuorokaudessa ja jonka toimipaikka on komission tiloissa. 5 artikla Seuranta- ja tiedotuskeskuksen päivittäisinä tehtävinä on muun muassa: 1) saattaa säännöllisesti ajan tasalle päätöksen 2001/792/EY, Euratom 3 artiklan a ja b kohdan mukaisesti yksilöityjä ja valittuja toimintaryhmiä ja asiantuntijoita koskevat mekanismiin osallistuvien valtioiden toimittamat tiedot sekä muuta avustustoimia varten käytettävissä olevaa toimintatukea ja lääkinnällisiä resursseja koskevat tiedot; 2) koota yhteen tiedot mekanismiin osallistuvien valtioiden valmiudesta ylläpitää seerumien ja rokotteiden tai muiden välttämättömien lääkinnällisten resurssien tuotantoa sekä varastoista, joita voidaan mahdollisesti käyttää pelastustoiminnassa vakavan hätätilanteen sattuessa, ja syöttää nämä tiedot tietojärjestelmään, joka on asianmukaisesti suojattu; 3) saattaa säännöllisesti ajan tasalle työskentely- ja hätätilannemenettelynsä; 4) olla yhteydessä mekanismiin osallistuvien valtioiden yhteyspisteisiin voidakseen tarvittaessa raportoida vakavista hätätilanteista; 5) osallistua saatuja kokemuksia koskevaan ohjelmaan ja levittää sen tuloksia; 6) osallistua koulutuskurssien valmisteluun, järjestämiseen ja seurantaan; 7) osallistua kentällä tapahtuvien ja simuloitujen harjoitusten valmisteluun, järjestämiseen ja seurantaan. 6 artikla Hätätilanteessa seuranta- ja tiedotuskeskus toimii VII luvun säännösten mukaisesti. LUKU IV Yhteinen hätäviestintä- ja tietojärjestelmä 7 artikla Perustetaan yhteinen hätäviestintä- ja tietojärjestelmä (CECIS). 8 artikla Hätäviestintä- ja tietojärjestelmä koostuu seuraavista kolmesta osasta: a) verkkokerros on fyysinen verkko, joka yhdistää mekanismiin osallistuvien valtioiden toimivaltaiset viranomaiset ja yhteyspisteet sekä seuranta- ja tiedotuskeskuksen; b) sovelluskerros käsittää tietokannat ja tietojärjestelmät, jotka tarvitaan pelastuspalvelualan avustustoimissa ja erityisesti seuraavissa toimissa: i) ilmoitusten välittäminen; ii) viestinnän ja tietojenvaihdon varmistaminen seuranta- ja tiedotuskeskuksen ja toimivaltaisten viranomaisten ja yhteyspisteiden välillä; iii) seerumeita ja rokotteita tai muita lääkinnällisiä resursseja koskevan tiedon kokoaminen; iv) avustustoimista saatujen kokemusten levittäminen; c) tietoturvakerros käsittää järjestelmät, säännöt ja menettelyt, joita tarvitaan varmistamaan hätäviestintä- ja tietojärjestelmään tallennettujen ja sen kautta välitettyjen tietojen luottamuksellisuus. 9 artikla 1. Hätäviestintä- ja tietojärjestelmä perustetaan ja se toimii päätöksen N:o 1719/1999/EY ja päätöksen N:o 1720/1999/EY mukaisesti. 2. Verkkokerros toimii käyttäen päätöksen N:o 1720/1999/EY 4 artiklassa tarkoitettua HVT-pohjaista TESTA-järjestelmää (Euroopan laajuisia telematiikkapalveluja hallintojen välillä). 3. Sovelluskerros on www-pohjainen monikielinen tietokanta, jota pääsee käyttämään TESTAn kautta ja johon liittyy tavanomainen SMTP-yhteyskäytäntöä käyttävä sähköpostisovellus. 4. Tietoturvakerros perustuu HVT-pohjaiseen suljetuille käyttäjäryhmille varattuun julkisen avaimen infrastruktuuriin (IDA PKI-CUG), joka on päätöksen N:o 1720/1999/EY 4 artiklassa tarkoitettu yleispalvelu. 10 artikla "EU RESTRICTED" -turvaluokkaan saakka luokiteltujen asiakirjojen, tietokantojen ja tietojärjestelmien käsittelyssä hätäviestintä- ja tietojärjestelmässä noudatetaan neuvoston päätöksessä 2001/264/EY(10) ja komission päätöksessä 2001/844/EY, EHTY, Euratom(11) vahvistettuja säännöksiä. "EU CONFIDENTIAL" tai sitä korkeampaan turvaluokkaan luokitellut asiakirjat ja tiedot välitetään lähettäjän ja vastaanottajan (vastaanottajien) sopimin erityisjärjestelyin. Hätäviestintä- ja tietojärjestelmän turvaluokitusta parannetaan tarpeen mukaan. 11 artikla 1. Mekanismiin osallistuvien valtioiden on toimitettava komissiolle asianmukaiset tiedot käyttäen liitteessä olevaa "maakohtaista lomaketta". 2. Mekanismiin osallistuvien valtioiden on toimitettava tiedot yhteyspisteistä pelastuspalvelun yksiköissä tai tarpeen mukaan muissa yksiköissä, jotka käsittelevät luonnonkatastrofeja, teknologian aiheuttamia suuronnettomuuksia, säteilyonnettomuuksia ja ympäristökatastrofeja, onnettomuuksista aiheutuva meren pilaantuminen mukaan luettuna. 3. Mekanismiin osallistuvien valtioiden on viipymättä ilmoitettava komissiolle kaikista muutoksista edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin. 12 artikla Perustetaan käyttäjäryhmä, joka koostuu mekanismiin osallistuvien valtioiden nimeämistä edustajista. Ryhmä avustaa komissiota hätäviestintä- ja tietojärjestelmän validoinnissa ja testaamisessa. 13 artikla 1. Perustetaan yleinen toteutussuunnitelma (GIP) hätäviestintä- ja tietojärjestelmän toteuttamiseksi. Yleisen toteutussuunnitelman mukaisesti komissio suorittaa seuraavat tehtävät: a) HVT-puitesopimuksiin perustuvien erityissopimusten tekeminen verkko- ja tietoturvakerrosten toteuttamisesta; b) sovelluskerroksen kehittämistä ja validointia sekä toteutettavuustutkimuksia koskevien sopimusten tekeminen avoimen tarjouspyynnön pohjalta; c) sen varmistaminen, että kaikkien kehittämis- ja validointivaiheisiin sekä niitä seuraaviin toteutettavuustutkimuksiin osallistuvien henkilöiden luotettavuus on selvitetty ja että heillä on oikeus käsitellä tietoja, jotka on luokiteltu turvaluokkaan "EU CONFIDENTIAL" tai sitä luottamuksellisemmiksi päätöksen 2001/264/EY ja komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom mukaisesti; d) hankkeen johtamisen varmistaminen hätäviestintä- ja tietojärjestelmän lopullisen asentamisen mahdollistamiseksi. Tätä varten komissio laatii ja saattaa ajan tasalle yleisen suunnitelman ja koordinoi kehitys-, validointi- ja täytäntöönpanovaiheita mekanismiin osallistuvien valtioiden ja valittujen alihankkijoiden kanssa. Komissio ottaa myös huomioon mekanismiin osallistuvien valtioiden tarpeet ja vaatimukset; e) eri kerrosten ja valmiin hätäviestintä- ja tietojärjestelmän seuranta, validointi ja testaaminen käyttäjäryhmän kanssa; f) sen varmistaminen, että kouluttajia koulutetaan ja osallistuville valtioille tiedotetaan säännöllisesti hankkeen jatkumisesta; g) hankkeen turvallisuuden takaaminen pääasiassa varmistamalla, että arkaluontoisia tietoja ei levitetä ilman asianmukaista lupaa; h) sen varmistaminen, että palvelin on asianmukaisesti yhdistetty TESTA-verkkoon ja että se on käytettävissä ainakin samalla palvelutasolla kuin muu osa verkosta; i) julkisen avaimen infrastruktuurin täytäntöönpanon varmistaminen televiestintäkeskuksen kautta; j) kaiken tarvittavan tuen antaminen hankkeen toteutusvaiheelle ja sen jälkeen tarvittavan ylläpidon ja tuen varmistaminen. 2. Mekanismiin osallistuvien valtioiden on varmistettava, että maakohtaisessa lomakkeessa tehtyjä sitoumuksia, kuten yhteyksiä TESTA II -verkkoon, vaatimustenmukaisten verkkoselainten ja sähköpostisovellusten saatavuutta sekä julkisen avaimen infrastruktuurin käyttöönottoa, noudatetaan vahvistettujen suunnitelmien mukaan. LUKU V Koordinointi- ja/tai arviointiryhmät, mukaan luettuina asiantuntijoiden valintaperusteet 14 artikla Mekanismiin osallistuvien valtioiden on annettava ja saatettava säännöllisesti ajan tasalle tiedot, jotka koskevat päätöksen N:o 2001/792/EY, Euratom 3 artiklan b kohdan mukaisesti valittuja asiantuntijoita. 15 artikla Asiantuntijat luokitellaan seuraavasti: a) tekniset asiantuntijat; b) arviointiasiantuntijat; c) koordinointiryhmien jäsenet; d) koordinointiryhmän johtaja. 16 artikla 1. Teknisten asiantuntijoiden on pystyttävä antamaan neuvoja erittäin teknisistä erityiskysymyksistä ja niihin liittyvistä riskeistä ja oltava käytettävissä operaatioihin. 2. Arviointiasiantuntijoiden on pystyttävä arvioimaan tilanteita, antamaan neuvoja niihin soveltuvista toimista ja oltava käytettävissä operaatioihin. 3. Koordinointiryhmän jäseniin voi kuulua koordinointiryhmän varajohtaja, logistiikka- ja viestintävastaavia ja muuta tarpeellista henkilöstöä. Vaadittaessa tekniset ja arviointiasiantuntijat voidaan liittää koordinointiryhmään avustamaan koordinointiryhmän johtajaa operaation koko keston ajan. 4. Koordinointiryhmän johtaja on vastuussa arviointi- ja koordinointiryhmän johtamisesta koko avustustoimen ajan. Hän pitää asianmukaisella tavalla yhteyttä hätätilanteesta kärsivän maan viranomaisiin, seuranta- ja tiedotuskeskukseen sekä muihin kansainvälisiin organisaatioihin, ja kun kyseessä ovat pelastuspalvelun avustustoimet mekanismiin osallistuvien valtioiden ulkopuolella myös Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimivaan jäsenvaltioon tai sen edustajaan, Euroopan komission lähetystöön kyseisessä maassa sekä Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimistoon (ECHO) tai sen viralliseen edustajaan kyseisessä maassa. 17 artikla Komissio kokoaa asiantuntijoita koskevat tiedot "asiantuntijatietokantaan" ja tiedot asetetaan saataville hätäviestintä- ja tietojärjestelmän kautta. 18 artikla Kaikkien asiantuntijoiden on tarvittaessa osallistuttava 21 artiklan mukaisesti järjestettävään koulutusohjelmaan. 19 artikla Kun avunpyyntö on esitetty, mekanismiin osallistuvien valtioiden on vastattava käytettävissä olevien asiantuntijoiden aktivoimisesta ja heidän saattamisestaan yhteyksiin seuranta- ja tiedotuskeskuksen kanssa. 20 artikla 1. Seuranta- ja tiedotuskeskus mobilisoi ja lähettää nimetyt asiantuntijat hyvin lyhyellä varoitusajalla sen jälkeen, kun mekanismiin osallistuvat valtiot ovat aktivoineet asiantuntijat. 2. Seuranta- ja tiedotuskeskus noudattaa matkavahvistuksiin perustuvaa lähetysmenettelyä, jota komissio käyttää lähettäessään asiantuntijoita komennuksille hätätilanteissa; matkavahvistus sisältää seuraavat tiedot: a) komennuksen kirjallinen vahvistus; b) komennuksen tavoitteet; c) komennuksen suunniteltu kesto; d) paikallisen yhteyshenkilön tiedot; e) vakuutussuojan kattavuus; f) päivärahat; g) erityiset maksuehdot; h) ohjeet teknisille asiantuntijoille, arviointiasiantuntijoille sekä koordinointiasiantuntijoille ja koordinointiryhmien johtajille. LUKU VI Koulutusohjelma 21 artikla 1. Perustetaan pelastuspalvelualan avustustoimet kattava koulutusohjelma. Ohjelmaan sisältyy yleiskursseja, erityiskursseja ja harjoituksia sekä asiantuntijavaihtojärjestelmä. Ohjelma on tarkoitettu 22 artiklassa vahvistetuille kohderyhmille. 2. Komissio vastaa koulutusohjelman koordinoinnista ja järjestämisestä sekä sen sisällön ja aikataulun määrittelystä. 22 artikla Koulutusohjelman kohderyhmät ovat: a) mekanismiin osallistuvien valtioiden toimintaryhmät; b) mekanismiin osallistuvien valtioiden toimintaryhmien päälliköt, varapäälliköt sekä yhteyshenkilöt; c) edellä 15 artiklassa tarkoitetut mekanismiin osallistuvien valtioiden asiantuntijat; d) kansallisten yhteyspisteiden avainhenkilöstö; e) yhteisön toimielinten virkamiehet. 23 artikla Yleis- ja erityiskurssit on tarkoitettu 22 artiklan b-e kohdassa tarkoitetuille kohderyhmille. 24 artikla Harjoitusten tarkoituksena on erityisesti 22 artiklan a kohdassa tarkoitetun kohderyhmän osalta: a) parantaa niiden ryhmien reagointikykyä, jotka täyttävät kriteerit osallistumiselle pelastuspalvelualan avustustoimiin, ja järjestää niille tarvittavia käytännön harjoituksia; b) parantaa menettelyjä ja tarkastaa ne, luoda yhteinen kieli pelastuspalvelun avustustoimien koordinoinnille sekä nopeuttaa reagointia vakavissa hätätilanteissa; c) parantaa operationaalista yhteistyötä mekanismiin osallistuvien valtioiden pelastuspalveluorganisaatioiden välillä; d) jakaa saatuja kokemuksia. 25 artikla Vaihtojärjestelmään sisältyy asiantuntijavaihto mekanismiin osallistuvien valtioiden kesken ja/tai komission kanssa, ja sen tarkoituksena on mahdollistaa, että asiantuntijat: 1) saavat kokemusta toisilta aloilta; 2) tutustuvat käytössä oleviin erilaisiin tekniikoihin ja toimintamenettelyihin; 3) tarkastelevat muiden mekanismiin osallistuvien pelastuspalveluorganisaatioiden omaksumia lähestymistapoja. 26 artikla Järjestetään tarvittaessa koulutusta, jota pelastuspalvelualan avustustoimien moitteettoman ja tehokkaan toiminnan on todettu edellyttävän. 27 artikla 1. Komissio varmistaa koulutuksen tason ja sen sisällön johdonmukaisuuden. 2. Mekanismiin osallistuvat valtiot ja komissio nimeävät osallistujansa kuhunkin koulutustilaisuuteen. 3. Komissio laatii tarvittavan toteutettujen koulutustoimien arviointijärjestelmän. LUKU VII Yhteisön sisällä ja yhteisön ulkopuolella toteutettavat pelastuspalvelutoimet 28 artikla Hälytysvaihe 1. Kun mekanismiin osallistuvien valtioiden alueella syntyy tai uhkaa syntyä vakava hätätilanne, joka aiheuttaa tai voi aiheuttaa rajojen yli ulottuvia vaikutuksia tai joka voi johtaa yhden tai useamman jäsenvaltion seuranta- ja tiedotuskeskuksen kautta esittämään avunpyyntöön, sen jäsenvaltion, jossa hätätilanne uhkaa syntyä tai on syntynyt, toimivaltaisten viranomaisten ja/tai sen yhteyspisteiden on välittömästi ilmoitettava asiasta seuranta- ja tiedotuskeskukselle käyttäen vakiintuneita viestintäyhteyksiä. 2. Jos komissiolle on ilmoitettu kolmannessa maassa tapahtuneesta vakavasta hätätilanteesta, joka voi vaatia pelastuspalveluapua, seuranta- ja tiedotuskeskus ottaa yhteyttä Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajamaana toimivan jäsenvaltion toimivaltaisiin viranomaisiin ja komission muihin asiaankuuluviin yksiköihin tiedottaakseen niille tilanteesta. 3. Seuranta- ja tiedotuskeskus kokoaa ja välittää vakiintuneiden tiedotuskanavien ja -verkkojen kautta varhaisvaroituksia koskevat olennaiset tiedot kaikkien mekanismiin osallistuvien valtioiden toimivaltaisille pelastuspalveluviranomaisille ja/tai niiden yhteyspisteille. 4. Hätätilanteesta kärsivä mekanismiin osallistuva valtio pitää seuranta- ja tiedotuskeskuksen ajan tasalla tilanteen kehittymisestä, mikäli esiintyy riski rajojen yli ulottuvista vaikutuksista. Seuranta- ja tiedotuskeskus tiedottaa tästä muille mekanismiin osallistuville valtioille ja komission yksiköille ja saattaa säännöllisesti ajan tasalle kaikki tilanteen kehittymisestä sillä olevat tiedot. 29 artikla Avunpyynnöt 1. Jos vakavasta hätätilanteesta kärsivä mekanismiin osallistuva valtio tai kolmas valtio haluaa apua yhteisön mekanismista, sen on esitettävä seuranta- ja tiedotuskeskukselle pelastuspalvelualan avustustoimia koskeva virallinen pyyntö. 2. Kolmannessa maassa tapahtuvan pelastuspalvelualan avustustoimia mahdollisesti vaativan vakavan hätätilanteen sattuessa komissio voi tarvittaessa päättää omasta aloitteestaan tiedottaa kyseiselle maalle mahdollisesta yhteisön avusta. Seuranta- ja tiedotuskeskus tiedottaa säännöllisesti Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimivalle jäsenvaltiolle tilanteen kehittymisestä. 3. Apua pyytävän valtion on toimitettava seuranta- ja tiedotuskeskukselle kaikki tilannetta ja erityisesti erityistarpeita, pyydettyä tukea ja hätätilannealueen sijaintia koskevat olennaiset tiedot. Mikäli pyydetään asiantuntija-apua ja/tai apua toimintaryhmien ja muiden välineiden muodossa, apua pyytävä valtio antaa seuranta- ja tiedotuskeskukselle tiedot siitä, missä ja milloin apua tarvitaan, sekä avustustoimien operationaalisesta johtamisesta vastaavasta yhteyspisteestä. 4. Seuranta- ja tiedotuskeskus lähettää apua pyytävän valtion kanssa asian koordinoituaan avunpyynnön mekanismiin osallistuville valtioille, hankkii tarpeen mukaan tiedot tietokannasta ja ilmoittaa asiaankuuluville komission yksiköille. Apua pyytävän valtion alkuperäiseen pyyntöön tekemät muutokset välitetään viipymättä mekanismiin osallistuville valtioille. 5. Virallisen pyynnön saatuaan mekanismiin osallistuvat valtiot tiedottavat viipymättä seuranta- ja tiedotuskeskukselle senhetkisistä valmiuksistaan tarjota apua sekä avun laajuudesta ja ehdoista. 6. Seuranta- ja tiedotuskeskus kokoaa viipymättä 5 kohdassa tarkoitetut tiedot ja välittää ne apua pyytävälle valtiolle ja muille mekanismiin osallistuville valtioille. 7. Apua pyytävä valtio ilmoittaa seuranta- ja tiedotuskeskukselle, mitkä toimintaryhmät ja avustusvälineet se on valinnut. 8. Toimintaryhmien ja avustusvälineiden osalta seuranta- ja tiedotuskeskus ilmoittaa mekanismiin osallistuville valtioille apua pyytävän valtion tekemistä valinnoista. Apua tarjoavat mekanismiin osallistuvat valtiot tiedottavat seuranta- ja tiedotuskeskukselle säännöllisesti toimintaryhmien ja avustusvälineiden lähettämisestä. 9. Asiantuntijoiden osalta seuranta- ja tiedotuskeskus: a) ottaa yhteyttä mekanismiin osallistuviin valtioihin käyttäen 17 artiklan mukaisesti perustettua "asiantuntijatietokantaa" ja kysyy niiden asiantuntijoiden saatavuutta, jotka pystyvät tarvittaessa lähtemään operaatioon kolmen tunnin sisällä nimeämisestä; b) apua pyytävää valtiota kuultuaan tekee käytettävissä olevia asiantuntijoita koskevat valinnat ja ilmoittaa tästä mekanismiin osallistuville valtioille; c) ottaa viipymättä yhteyttä näihin asiantuntijoihin ja lähettää heidät 20 artiklan 2 kohdan mukaisen lähetysmenettelyn mukaisesti; d) laatii apua pyytävän valtion ajantasaisen raportin pohjalta asiantuntijoille ja toimintaryhmien päälliköille selonteon ennen heidän lähettämistään. 10. Kolmannessa maassa tapahtuvan vakavan hätätilanteen sattuessa seuranta- ja tiedotuskeskus toimii tiiviissä yhteistyössä Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion ja komission yksiköiden kanssa. 11. Apua pyytävä valtio ottaa käyttöön omat järjestelynsä, jotka mahdollistavat lähetetyn avun koordinoinnin kansallisella tai alueellisella tasolla. Apua pyytävä valtio helpottaa avustustoimia varten rajan ylittämistä ja varmistaa logistisen tuen. 30 artikla Avustustoimien johtaminen 1. Vakavan hätätilanteen sattuessa yhteisön alueella apua pyytävän valtion on ohjattava avustustoimia päätöksen 2001/792/EY, Euratom 5 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti. 2. Vakavan hätätilanteen sattuessa yhteisön ulkopuolella arviointi- ja koordinointiryhmien on suoritettava tehtävänsä 16 artiklan mukaisesti. Koordinoinnista vastaa Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimiva jäsenvaltio tai sen nimetty edustaja. 31 artikla Avustustoimet kolmansissa maissa Kolmansissa maissa yhteisön avustustoimet voidaan toteuttaa joko itsenäisenä toimintona hätätilanteesta kärsivän kolmannen maan, seuranta- ja tiedotuskeskuksen ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion edustajan välillä tai osana Euroopan unionin tai jonkin kansainvälisen järjestön johtamia avustustoimia. 32 artikla Asiantuntijaoperaatiot 1. Lähetettyjen asiantuntijoiden on suoritettava 16 artiklassa vahvistetut tehtävät. Niiden on raportoitava säännöllisesti apua pyytävän valtion viranomaisille ja seuranta- ja tiedotuskeskukselle. 2. Seuranta- ja tiedotuskeskus pitää mekanismiin osallistuvat valtiot ajan tasalla asiantuntijaoperaation edistymisestä. 3. Seuranta- ja tiedotuskeskus tiedottaa kolmansissa maissa suoritettavien asiantuntijaoperaatioiden edistymisestä kyseisessä maassa sijaitsevalle komission edustustolle ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion edustajalle sekä asiaankuuluville komission yksiköille. 4. Apua pyytävä valtio tiedottaa säännöllisesti seuranta- ja tiedotuskeskukselle hätätilannealueella suoritettavien toimien sujumisesta. 5. Koordinointiryhmän johtaja tiedottaa seuranta- ja tiedotuskeskukselle säännöllisesti kolmansissa maissa suoritettavien avustustoimien edistymisestä hätätilannealueella. 6. Seuranta- ja tiedotuskeskus kokoaa kaikki saadut tiedot ja välittää ne mekanismiin osallistuvien valtioiden yhteyspisteille ja toimivaltaisille viranomaisille. 33 artikla Avustustoimien päättäminen 1. Apua pyytävä valtio ja apua tarjoavat mekanismiin osallistuvat valtiot ilmoittavat seuranta- ja tiedotuskeskukselle ja lähetetyille yhteisön asiantuntijoille ja toimintaryhmille, kun niiden apua ei enää tarvita tai voida tarjota. Apua pyytävä valtio ja mekanismiin osallistuvat valtiot järjestävät asianmukaisella tavalla toimien päättämisen käytännössä: seuranta- ja tiedotuskeskus on pidettävä ajan tasalla tilanteen kehittymisestä. 2. Kolmansissa maissa koordinointiryhmän johtaja raportoi seuranta- ja tiedotuskeskukselle, kun ollaan tilanteessa, jossa tarjottua apua ei enää tarvita tai voida tarjota. Seuranta- ja tiedotuskeskus välittää tämän tiedon kyseisessä maassa sijaitsevalle komission edustustolle ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion edustajalle sekä asiaankuuluville komission yksiköille. Seuranta- ja tiedotuskeskus varmistaa koordinoidusti Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion ja apua pyytäneen valtion kanssa, että avustustoimet päätetään asianmukaisesti. 34 artikla Raportointi ja saadut kokemukset 1. Apua pyytävän valtion ja apua tarjonneiden mekanismiin osallistuvien valtioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä lähetetyt yhteisön asiantuntijat esittävät päätelmänsä kaikista avustustoimeen liittyvistä näkökohdista seuranta- ja tiedotuskeskukselle. Seuranta- ja tiedotuskeskus laatii sen jälkeen tarjotusta avusta yhteenvetoraportin. 2. Seuranta- ja tiedotuskeskus levittää tietoja saaduista kokemuksista voidakseen arvioida ja parantaa pelastuspalvelun avustustoimia. 35 artikla Kustannukset 1. Ellei toisin ole sovittu, apua pyytävä valtio kattaa mekanismiin osallistuvien valtioiden tarjoamasta avusta syntyvät kustannukset. 2. Apua tarjoava mekanismiin osallistuva valtio voi, erityisesti hätätilanteen luonne ja vahinkojen laajuus huomioon ottaen, tarjota apua kokonaan tai osittain ilman korvausta. Tällainen valtio voi myös milloin tahansa luopua kaikista kulukorvausvaatimuksista tai osasta niitä. 3. Ellei muusta ole sovittu, apua pyytävän jäsenvaltion on avustustoimien ajan tarjottava majoitus ja ateriat apua tarjoavan jäsenvaltion avustusryhmille, ja jos näiden muona ja varusteet ehtyvät, apua pyytävän jäsenvaltion on tarjottava täydennystä omalla kustannuksellaan. Avustusryhmien on kuitenkin oltava alussa logistisesti riippumattomia ja tultava toimeen omillaan kohtuullisen ajan käytettävistä välineistä riippuen, sekä ilmoitettava tähän liittyvistä seikoista seuranta- ja tiedotuskeskukselle. 4. Yhteisön asiantuntijoiden lähettämisestä aiheutuvat kustannukset käsitellään 20 artiklan mukaisesti. Näistä kustannuksista vastaa komissio. 36 artikla Vahinkojen korvaaminen 1. Ellei kyseessä ole todistetusti petos tai vakava väärinkäytös, apua pyytävän valtion on pidättäydyttävä pyytämästä mekanismiin osallistuvilta valtioilta korvausta sen omaisuudelle tai henkilöstölle aiheutuneista vahingoista, jos nämä vahingot ovat seurausta tämän päätöksen mukaisesti toteutetuista avustustoimista. 2. Jos kolmannet osapuolet ovat kärsineet vahinkoja avustustoimien seurauksena, apua pyytäneen valtion ja apua tarjonneen mekanismiin osallistuvan valtion on toimittava yhteistyössä helpottaakseen tällaisten vahinkojen korvaamista. 37 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 29 päivänä joulukuuta 2003. Komission puolesta Margot Wallström Komission jäsen (1) EYVL L 297, 15.11.2001, s. 7. (2) EYVL L 332, 28.12.2000, s. 1. (3) EYVL L 336, 12.12.2002, s. 36. (4) EYVL L 203, 3.8.1999, s. 1. (5) EYVL L 316, 20.11.2002, s. 4. (6) EYVL L 203, 3.8.1999, s. 9. (7) EYVL L 316, 20.11.2002, s. 1. (8) EYVL C 43, 16.2.2002, s. 1. (9) EYVL L 327, 21.12.1999, s. 53. (10) EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1. (11) EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1. LIITE >PIC FILE= "L_2004087FI.002802.TIF"> >PIC FILE= "L_2004087FI.002901.TIF"> >PIC FILE= "L_2004087FI.003001.TIF">