Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1081,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2020,

lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Voimassa olevat toimenpiteet

(1) Komissio otti toukokuussa 2014 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 471/2014 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’.

(2) Voimassa olevat yksilölliset tasoitustullit ovat 3,2–17,1 prosenttia. Kaikkiin muihin yrityksiin sovelletaan koko maata koskevaa tullia, joka on 17,1 prosenttia, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

(3) Komissio otti toukokuussa 2014 erillisessä menettelyssä käyttöön myös 0,4–36,1 prosentin suuruiset polkumyyntitullit (3). Elokuussa 2015 komissio muutti polkumyyntitoimenpiteitä komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1394 (4) uudelleen aloitetun absorptiotutkimuksen perusteella.

1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

(4) Tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen jälkeen EU ProSun Glass, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, jonka osuus aurinkopaneeleissa käytettävän lasin unionin kokonaistuotannosta on yli 25 prosenttia, pyysi 13 päivänä helmikuuta 2019 voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa, jäljempänä ’tarkastelupyyntö’. Pyynnön esittäjä väitti, että alkuperäisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuetun tuonnin jatkumiseen tai toistumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

(5) Ennen menettelyn vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelupyynnön. Komissio kutsui Kiinan viranomaiset neuvotteluihin tarkastelupyynnössä esitetyn tilanteen selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Kiinan viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, minkä jälkeen neuvotteluja käytiin 10 päivänä toukokuuta 2019. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Kiinan viranomaiset eivät toimineet tämän jälkeen yhteistyössä.

(6) Komissio ilmoitti 14 päivänä toukokuuta 2019Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (6), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, sovellettavien tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

1.3 Tutkimus

1.3.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(7) Tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2018 ja 31 päivän joulukuuta 2018 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2015 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.3.2 Asianomaiset osapuolet

(8) Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan tutkimukseen. Se otti yhteyttä erityisesti pyynnön esittäjään, tiedossa oleviin tuottajiin unionissa, tiedossa oleviin vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinassa, tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin, tarkastelun kohteena olevan tuotteen käyttäjiin unionissa sekä Kiinan viranomaisiin.

(9) Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään näkökantansa sekä toimittamaan tietoja ja asiaa tukevaa näyttöä vireillepanoilmoituksessa annetuissa määräajoissa. Asianomaisille osapuolille annettiin myös mahdollisuus pyytää kirjallisesti kuulemista tutkimuksesta vastaavien komission yksiköiden ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

(10) Yksi unionin tuottajista pyysi nimensä pitämistä luottamuksellisena sillä perusteella, että jos yritysryhmä, johon se kuuluu, osallistuu menettelyyn, se voi aiheuttaa seurauksia sen liiketoimissa Kiinassa ja saattaa johtaa tutkimuksen kohteena olevien asiakkaiden vastatoimiin. Komissio tutki pyyntöä. Sen mukaan pelkästään se, että yritysryhmä toimii Kiinassa, kuvastaa abstraktia vaaraa eikä ole riittävä, jotta se johtaisi konkreettiseen vastatoimien uhkaan. Komissio yksikköjen tietoon ei tuotu konkreettista näyttöä tältä osin. Mikään ryhmän liiketoimista Kiinassa ei myöskään liittynyt erityisesti aurinkopaneeleissa käytettävään lasiin. Tällä perusteella komissio päätti hylätä pyynnön.

(11) Yritys kääntyi kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan puoleen asiassa. Neuvonantaja vahvisti pyynnön hylkäämisen, koska se katsoi, että nimettömänä käsittelyä koskeva pyyntö perustui olettamukseen mahdollisista vastatoimista eikä yritykseen tai yritysryhmään kohdistuviin tosiasiallisiin uhkiin ja että yritys ei ollut toimittanut mitään uusia tosiseikkoja tai tietoja, jotka oikeuttaisivat aiemman päätöksen muuttamisen.

(12) Useat osapuolet pyysivät kuulemista komission yksiköiden kanssa. Kuuleminen komission yksikköjen ja kahden otokseen valitun unionin tuottajan välillä järjestettiin 9 päivänä tammikuuta 2020. Kuuleminen REC Groupin, Solitekin ja EU ProSunin, useita käyttäjiä edustavan järjestön, kanssa järjestettiin 11 päivänä helmikuuta 2020. Kuulemisissa käsiteltiin eri osapuolten väitteitä, joita käsitellään tarkemmin vahinkoa ja unionin etua koskevissa jaksoissa (4–6 jakso).

1.3.3 Otanta

(13) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti.

1.3.3.1 Unionin tuottajia koskeva otanta

(14) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otokseen kaksi unionin tuottajaa. Komissio valitsi otoksen käyttäen perustana samankaltaisen tuotteen suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen kuului kaksi unionin tuottajaa, joiden osuus tarkastelun kohteena olevan tuotteen unionin tuotannosta on yli 80 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Ainoa huomautus saatiin pyynnön esittäjältä, joka tuki otosta. Otos on unionin tuotannonalaa edustava. Siihen kuuluvat seuraavat kaksi yritystä: — Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH, jäljempänä ’Saint Gobain Solar’ — Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH, jäljempänä ’Interfloat Group’

1.3.3.2 Tuojien otanta

(15) Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot ja kehotti niitä osallistumaan tähän tutkimukseen.

(16) Yksikään unionissa toimiva etuyhteydetön tuoja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.

1.3.3.3 Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

(17) Päättääkseen vientiä harjoittavien tuottajia koskevan otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

(18) Yksikään Kiinassa toimiva yritys ei ilmoittautunut määräajassa. Yksi yritys lähetti myöhässä huomautuksia muttei lopulta toiminut yhteistyössä.

(19) Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille verbaalinootilla 24 päivänä toukokuuta 2019, että se aikoi käyttää perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja tarkastellessaan tuetun tuonnin jatkumista tai toistumista. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet verbaalinoottiin.

1.3.4 Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

(20) Komissio lähetti kyselylomakkeet Kiinan viranomaisille ja kahdelle otokseen valitulle unionin tuottajalle. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen. Molemmat otokseen valitut unionin tuottajat toimittivat vastauksen kyselylomakkeeseen.

(21) Komissio tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko tuen ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perusasetuksen 28 artiklan soveltamista. Kahden otokseen valitun unionin tuottajan toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynnit.

1.3.5 Myöhempi menettely

(22) Komissio ilmoitti 26 päivänä toukokuuta 2020 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa tasoitustullit. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä. Pyynnön esittäjä, EU ProSun ja unionin aurinkosähköalan järjestö, European Solar Manufacturing Council, jäljempänä ’ESMC’, toimittivat huomautuksia.

(23) Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Kuuleminen komission yksikköjen ja EU ProSunin välillä järjestettiin 9 päivänä kesäkuuta 2020.

2. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkastelun kohteena oleva tuote

(24) Tämän tarkastelun kohteena oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva aurinkopaneeleissa käytettävä lasi, joka on karkaistua tasomaista soodakalkkilasia, jonka rautapitoisuus on alle 300 ppm, aurinkoenergian läpäisyaste yli 88 % (mitattuna olosuhteissa AM1,5 300–2 500 nm), lämmönkestävyys 250 °C (mitattuna EN 12150 -standardin mukaan), lämpöshokinkestävyys Δ 150 K (mitattuna EN 12150 -standardin mukaan) ja jonka mekaaninen lujuus on vähintään 90 N/mm2 (mitattuna EN 1288–3 -standardin mukaan) ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7007 19 80 (Taric-koodit 7007198012, 7007198018, 7007198080 ja 7007198085), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

(25) Aurinkopaneeleissa käytettävä lasi voi olla kuvioitua tai kuvioimatonta, ja sen pinta voi olla läpinäkyvä tai diffuusi tai siinä voi olla erilaisia kehyksiä. Lasin molemmilla puolilla voi olla erilaisia kuvioita tai se voi olla kuvioitu vain toiselta puolelta. Siinä voi olla porausreikiä, ja siihen voidaan myös printata käyttämällä esimerkiksi keraamisia värejä. Lasin pinta voidaan käsitellä eri tekniikoilla. Yleisin on heijastusta estävä pinnoite, joka lisätään ennen temperointia tai sen jälkeen. Aurinkopaneeleissa käytettävä lasi voidaan pinnoittaa myös ohuilla funktionaalisilla kerroksilla, jotka lisäävät läpäisykykyä, itsepuhdistuvuutta tai kovuutta tai estävät likaantumista.

(26) Aurinkopaneeleissa käytettävä lasi on yksi komponenteista, joita käytetään sähköä tuottavien kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja ohutkalvotekniikkaan perustuvien aurinkosähkömoduulien, jäljempänä ’aurinkosähkömoduulit’, sekä lämmintä vettä tuottavien litteiden lämmönkeräinten valmistukseen. Sitä voidaan käyttää myös kasvihuoneiden rakentamiseen (ns. puutarhalasi tai kasvihuonelasi).

2.2 Samankaltainen tuote

(27) Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, unionin tuotannonalan unionissa myymällä aurinkopaneeleissa käytettävällä lasilla, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä aurinkopaneeleissa käytettävällä lasilla sekä Kiinasta unioniin tuodulla aurinkopaneeleissa käytettävällä lasilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

3. TUEN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(28) Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti ja kuten vireillepanoilmoituksessa todettiin, komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti tuetun tuonnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1 Johdanto: aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalan tilanne Kiinassa

(29) Kiinan 13. kansallisessa talouden ja yhteiskunnan kehityksen viisivuotissuunnitelmassa, jäljempänä ’13. viisivuotissuunnitelma’, joka kattaa vuodet 2016–2020 eli myös tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson, korostetaan Kiinan viranomaisten strategista visiota keskeisten tuotannonalojen, kuten aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalan, kehittämiseksi ja edistämiseksi. 13. viisivuotissuunnitelma seuraa 12.:ta viisivuotissuunnitelmaa, jossa aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonala vahvistettiin keskeiseksi alaksi valmistusteollisuuden kehittämisessä.

(30) 13. viisivuotissuunnitelman luvussa 30 esitetään Kiinan viranomaisten sitoutuminen modernin energiajärjestelmän rakentamiseen. Kyseisen luvun 1 jaksossa esitetään vahvaa näyttöä siitä, että Kiinan viranomaiset pitävät aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalaa edelleen kannustettavana tuotannonalana. Kyseisen 1 jakson mukaan Kiinan viranomaiset painottavat edelleen aurinkosähkön kehittämistä ja parantavat auringosta saatavan sähkön tuotantoa koskevaa tukipolitiikkaa. Lisäksi aurinkosähkön kehittämistä pohjoisilla, koillisilla ja luoteisilla alueilla sekä rannikkoalueilla optimoidaan energiankehittämishankkeiden puitteissa. Nämä otteet osoittavat, että Kiinan viranomaiset tukevat edelleen myös aurinkosähkön tuotannonalaa, jolle aurinkopaneeleissa käytettävä lasi on olennaisen tärkeää ja joka siten on keskeisessä asemassa aurinkosähkön tuotannonalan kehittämisessä.

(31) Myös rakennusmateriaaleja koskevassa 13. suunnitelmassa mainitaan erityyppisiä laseja, muun muassa erittäin puhdas kvartsilasi ja -tuotteet, korkean suorituskyvyn monikäyttöinen pinnoitettu lasi, valmisteleva teknologia sähkölasia/lämpöherkkää lasia varten sekä valmisteleva teknologia sellaisia lasituotteita varten, joilla integroidaan aurinkosähköön ja aurinkolämpöön liittyvät rakenteet ja toiminnot.

(32) Kiinan viranomaiset antoivat vuonna 2018 aurinkosähkölaitoksia koskevia uusia sääntelytoimenpiteitä, aurinkosähkön tuotantoa koskevan ilmoituksen (johon viitataan 531-politiikkana, koska siitä ilmoitettiin 31 päivänä toukokuuta 2018), jolla säilytettiin tuet, joskin tietyin vähennyksin. Tämän politiikan mukaisesti Kiinan viranomaiset alensivat merkittävästi valtion tukiin oikeutetun uuden aurinkosähkökapasiteetin vuotuista kiintiötä.

(33) Vihreää kehitystä edistetään myös Made in China 2025 -strategiassa. Made in China 2025 -strategiassa tuetaan lasia, ja se sisältyy myös vuonna 2016 annettuun neljän keskeisen tuotannonalan kehittämistä koskevaan luetteloon (luku 9 ”Uudet materiaalit”, alajakso II ”Keskeiset perusmateriaalit”: numerossa 24 esitetään lasipohjaiset materiaalit ja numerossa 29 erittäin puhdas kvartsilasi ja -tuotteet).

(34) Lisäksi valtioneuvoston päätöksessä nro 40 teollisuuden rakennemuutosten edistämistä koskevien tilapäisten määräysten täytäntöönpanosta (johon yhdessä teollisuuden rakennemuutosten edistämistä koskevien tilapäisten määräysten kanssa viitataan nimityksellä ’päätös nro 40’) todetaan, että Kiinan viranomaiset tukevat aktiivisesti uuden energiateollisuuden kehittämistä ja vauhdittavat aurinkoenergian kehittämistä (7), ohjeistetaan kaikkia rahoituslaitoksia antamaan luottotukea vain kannustettaville hankkeille ja luvataan kannustettavia hankkeita koskevan muun etuuskohtelupolitiikan täytäntöönpanoa (8).

(35) Lisäksi valtioneuvoston päätöksessä nro 9 teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta, jäljempänä ’päätös nro 9’, kannustetaan aktiivisesti Kiinan viranomaisia ja julkisia virastoja ohjaamaan asiaankuuluvien tuotannonalojen kehitystä ja optimoimaan teollisuuden rakenteen päivittämistä. Päätöksen nro 9 12(2) kohdassa mainitaan erityisesti aurinkoenergiateollisuudelle suunnatun ultrakirkkaan float-lasin tuotannon kannustaminen. Päätös oli voimassa vuoteen 2020, ja se korvattiin vuonna 2019 kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission päätöksellä nro 29 teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta (vuoden 2019 versio), ja sen 12(2) kohdassa on sama maininta.

(36) Kiinan viranomaisten hyväksymässä tieteen ja teknologian kehittämistä koskevassa keskipitkän ja pitkän aikavälin kansallisessa suunnitelmassa (2006–2020), joka kattaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson, luvataan asettaa etusijalle politiikan rahoitus, kannustaa rahoituslaitoksia myöntämään etuuskohtelun mukaista luottotukea suurille kansallisille tieteellisille ja teknologisille teollistamishankkeille, kannustaa rahoituslaitoksia parantamaan ja vahvistamaan rahoituspalveluja huipputeknologiayrityksille sekä panna täytäntöön veroetuuspolitiikkaa huipputeknologiayritysten kehittämiseksi. Koska ainakin joitakin aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavia tuottajia pidetään uuden ja huipputeknologian alan yrityksinä, tämä kansallinen suunnitelma vahvistaa aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalan asemaa kannustettavana tuotannonalana.

(37) Päätelmänä voidaan todeta, että Kiinan viranomaiset pitävät aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalaa edelleen kannustettavana tuotannonalana.

3.2 Yhteistyöstä kieltäytyminen ja käytettävissä olevien tietojen käyttäminen perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti

(38) Vain yksi vientiä harjoittava tuottaja ilmoittautui komissiolle (myöhässä) muttei lopulta toiminut yhteistyössä, kuten 1.3.3.3 jaksossa todetaan. Tämän vuoksi komissio käytti käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

(39) Komissio lähetti 14 päivänä kesäkuuta 2019 Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen ja ilmoitti niille, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä. Kyselylomake sisälsi myös erityisiä kysymyksiä Export Import Bank of China -pankille, jäljempänä ’EXIM’, ja China Export & Credit Insurance Corporation -yhtiölle, jäljempänä ’Sinosure’. Lisäksi Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan lisäysosa valituksessa mainituille pankeille ja muille Kiinan viranomaisten tiedossa oleville rahoituslaitoksille, jotka ovat myöntäneet lainoja aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kiinalaisille tuottajille, joita tutkittiin alkuperäisessä tutkimuksessa.

(40) Komissio ei saanut pyyntöihinsä vastausta Kiinan viranomaisilta, EXIMiltä eikä Sinosurelta. Tämän vuoksi komissio ilmoitti 24 päivänä heinäkuuta 2019 verbaalinootilla Kiinan viranomaisille, että se aikoi käyttää perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja Kiinan viranomaisilta, EXIMiltä ja Sinosurelta sekä asiaankuuluvilta rahoituslaitoksilta pyydettyjen tietojen osalta. Kiinan viranomaisille ilmoitettiin, että käytettävissä olevien tietojen perusteella tehdyt päätelmät voivat olla epäedullisempia.

(41) Mitään tähän liittyviä huomautuksia ei saatu. Komissio harkitsi perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen käyttämistä sen määrittämiseksi, jatkuivatko tukikäytännöt aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalalla Kiinassa.

(42) Komissio käytti analyysissään kaikkia käytettävissään olevia tietoja ja erityisesti seuraavia: — Euroopan komission 13 päivänä helmikuuta 2019 vastaanottama perusasetuksen 18 artiklan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö, jäljempänä ’tarkastelupyyntö’; — alkuperäisen tutkimuksen päätelmät; — päätelmät komission suorittamista tuoreimmista tukien vastaisista tutkimuksista, jotka koskivat kannustettavia tuotannonaloja Kiinassa, esimerkiksi sähköpolkupyöriä (9), tiettyjä orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita (10), tiettyä päällystettyä hienopaperia (11), kuorma-auton renkaita (12) ja kuumavalssattua terästä (13); — komission yksikköjen valmisteluasiakirja ”Significant distortions in the economy of the PRC for the purpose of trade defence investigation” (14), jäljempänä ’Kiinaa koskeva raportti’;

3.3 Tässä tutkimuksessa tarkastellut tuet ja tukiohjelmat

(43) Komissio tarkasteli tuen jatkumista analysoimalla, koituiko alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavista tuista edelleen etua aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalalle.

(44) Komissio päätti, että kun otetaan huomioon tämän jakson päätelmät, jotka vahvistavat useimpien alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien jatkumisen, ei ollut tarpeen tutkia kaikkia muita tukia, joita pyynnön esittäjän mukaan väitetysti esiintyi. Jos komissio vahvistaa, että tuen jatkumisesta on näyttöä perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, tuen täsmällistä määrää ei ole tarpeen määrittää.

(45) Asianomaisilta osapuolilta ei saatu huomautuksia päätelmien ilmoittamisen jälkeen.

3.3.1 Varojen suora siirto (15)

3.3.1.1 Etuuskohtelun mukainen luotonanto ja korkoprosentit

a) Alkuperäisen tutkimuksen havainnot

(46) Alkuperäisessä tutkimuksessa (16) komissio päätteli, että valtion omistamat pankit tai pankit, joissa valtiolla on määräysvallan tuova omistusosuus osakkeista, molemmat jäljempänä ’valtion omistamat pankit’, ovat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuja julkisia elimiä. Lisäksi se päätteli, että Kiinan liikepankkeja koskevan lain, jäljempänä ’pankkilaki’, 34 §:ssä edellytetään Kiinassa sijaitsevia pankkeja hoitamaan antolainaustoimintaansa kansallisen talouden tarpeiden mukaisesti. Komissio päätteli myös, että päätös nro 9 ja päätös nro 40 ovat lainvoimaisia ja että nämä päätökset edellyttävät pankkien tarjoavan luottotukea kannustettaville tuotannonaloille. Näin ollen komissio päätteli, että valtion omistamat pankit myönsivät perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa mukaista taloudellista tukea.

(47) Komissio päätteli myös, että pankkilain 34 §:ää sovelletaan yksityisomistuksessa oleviin pankkeihin Kiinassa (17). Sen vuoksi sekä valtion omistamien pankkien että yksityisomistuksessa olevien pankkien lainanantostrategiasta päättävät viime kädessä Kiinan viranomaiset. Komissio katsoi näin ollen, että Kiinan viranomaiset valtuuttavat ja määräävät yksityisiä pankkeja myöntämään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea antamalla lainoja kannustettaville tuotannonaloille.

(48) Erityisyyden (18) osalta komissio totesi, että Kiinan viranomaiset ohjasivat etuuskohtelun mukaista lainanantoa tietyille tuotannonaloille, joihin aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonala kuuluu. Komissio katsoi, että tämä kävi selvästi ilmi 12. viisivuotissuunnitelmasta ja päätöksestä nro 40. Näin ollen valtion omistamien pankkien ja valtuutettujen tai määrättyjen yksityisten pankkien pankkilain 34 §:n mukaisesti myöntämän taloudellisen tuen katsottiin olevan erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

(49) Komissio muistutti vielä, että perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetuista lainoista koituu etua vastaanottajalle, jos ne myönnetään suotuisammin ehdoin kuin mitä vastaanottaja voisi tosiasiallisesti saada markkinoilta (19). Komissio päätteli käytettävissä olevien tietojen perusteella, että näin oli.

(50) Alkuperäisessä tutkimuksessa otokseen valituille aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittaville tuottajille etuuskohtelun mukaisen luotonannon osalta vahvistettu tuki oli 0–6,2 prosenttia ja yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten 6,2 prosenttia.

b) Tukiohjelmien jatkuminen

(51) Pyynnön esittäjä toimitti tarkastelupyynnössä ja sen liitteissä (20) näyttöä siitä, että kiinalaiset aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottajat saivat edelleen etua etuuskohtelun mukaisesta lainanannosta markkinahinnat alittavilla koroilla kotimaisilta pankeilta Kiinassa. Aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonala on kannustettava tuotannonala 13. viisivuotissuunnitelmassa (21), minkä perusteella komissio päätteli, että sekä valtion omistamilla pankeilla että yksityisillä pankeilla on edelleen velvollisuus myöntää etuuskohtelun mukaista rahoitusta Kiinan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalalle pankkilain 34 §:n mukaan.

(52) Pyynnön esittäjä toimitti näyttöä siitä, että valtion omistuksessa olevat pankit ovat edelleen julkisia elimiä valituselimen (22) vahvistamien kriteerien mukaisesti, koska ne hoitavat viranomaistehtäviä ja harjoittavat näin ollen viranomaisten toimivaltaa. Pyynnön esittäjä viittasi erityisesti sähköpolkupyöriä koskevaan tutkimukseen (23) ja päällystettyä hienopaperia koskevaan tarkasteluun (24), joissa vahvistettiin komission alkuperäisessä tutkimuksessa omaksuma kanta.

(53) Tarkastelupyyntöön sisältyi näyttöä myös siitä, että Kiinan viranomaiset valtuuttavat tai määräävät edelleen yksityisiä pankkeja niiden lainanantopäätöksissä, koska myös ne sisältyvät pankkilain 34 §:n soveltamisalaan. Pyynnön esittäjä siteerasi hiljattaista sähköpolkupyöriä koskevaa tutkimusta, jossa komissio katsoi, että 13. viisivuotissuunnitelmaa ei voida pitää ei voida pitää ”pelkästään kannustavana” ja että ”valtio on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla valtuuttanut tai määrännyt kaikki Kiinassa CBRC:n valvonnassa toimivat rahoituslaitokset (myös yksityiset) noudattamaan viranomaisten politiikkoja ja myöntämään lainoja sähköpolkupyöräteollisuudelle etuuskohtelun mukaisilla korkoprosenteilla” (25).

(54) Koska Kiinan viranomaiset ja aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinan pankkijärjestelmän nykytilanteesta ei esitetty pyynnön esittäjän esittämän näytön kiistäviä väitteitä.

(55) Lisäksi hiljattaisissa tiettyjä orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita (26), renkaita (27) ja kuumavalssattua terästä (28) koskevissa tutkimuksissa ja Kiinaa koskevassa raportissa (29) vahvistettiin päätelmänä, että valtion omistamia pankkeja olisi pidettävä julkisina eliminä, jotka tarjoavat etuuskohtelun mukaista rahoitusta pankkilain 34 §:n nojalla, ja että yksityisiä elimiä valtuutetaan ja määrätään tekemään samalla tavalla.

c) Etu

(56) Tarkastelupyynnön liitteessä 23 pyynnön esittäjä toimitti esimerkin kiinalaisesta aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavasta tuottajasta, joka sai etua tai oli saanut etua etuuskohtelun mukaisesta luotonannosta vuosikertomustensa (puolivuotiskertomustensa) perusteella. Lisäksi muiden vientiä harjoittavien tuottajien julkisesti saatavilla olevat vuosikertomukset osoittivat niidenkin saavan tai saaneen etua etuuskohtelun mukaisesta luotonannosta (30).

(57) Koska aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio ei saanut yrityskohtaisia tietoja, joiden perusteella tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saadun tuen määrä olisi voitu laskea. Ottaen huomioon tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehdyt päätelmät tuen jatkumisesta komissio ei pitänyt tarpeellisena näiden määrien laskemista. Tarkastelupyynnössä oleva näyttö osoittaa, että määrät olisivat edelleen merkittäviä. Mikään asiakirja-aineistossa ei viitannut siihen, että tuen taso olisi laskenut verrattuna alkuperäiseen tutkimukseen, minkä vuoksi tuen katsotaan jatkuneen vähimmäistasoa korkeammalla tasolla.

d) Erityisyys

(58) Kyseinen tukiohjelma oli edelleen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a ja b kohdan mukaisesti erityinen, koska oikeudellinen tilanne ei ollut muuttunut ja Kiinan viranomaiset kannustavat edelleen aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalaa (31).

e) Päätelmät

(59) Näin ollen komissio päätteli, että on riittävää näyttöä, joka osoittaa, että vientiä harjoittavat tuottajat saivat edelleen etuuskohtelun mukaista luotonantoa tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana tukena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.3.1.2 Avustukset ja tilapäiset tuet

a) Alkuperäisen tutkimuksen havainnot

(60) Komissio päätteli alkuperäisessä tutkimuksessa (32), että otokseen valitut yritykset saivat merkittäviä kertaluonteisia avustuksia eri viranomaisilta eri hallintotasoilla, mikä johti edun saamiseen tutkimusajanjaksolla. Kyseisiä avustuksia antoivat yrityksille keskus-, provinssi-, kaupunki-, maakunta- tai aluetason viranomaiset, ja vaikuttaa siltä, että kaikki avustukset on erityisesti suunnattu asianomaisille yrityksille tai ne ovat erityisiä sijainnin tai tuotannonalan tyypin perusteella.

(61) Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet lisätietoja näistä kertaluonteisista avustuksista ja kieltäytyivät asiaa koskevista neuvotteluista. Sen vuoksi komissio päätteli otokseen valittujen yritysten saamia avustuksia koskevan kerätyn näytön perusteella ja muiden tietojen puuttuessa, että avustukset olivat varojen suoraa siirtoa, josta koitui etua niiden vastaanottajille, ja näin ollen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitettua tukea.

(62) Erityisyydestä komissio totesi, että avustukset olivat perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla erityisiä, koska ne vaikuttivat rajoittuvan tiettyihin yrityksiin tai hankkeisiin tietyillä alueilla. Komissio totesi myös, että ei ollut näyttöä siitä, että avustukset olisivat kuuluneet johonkin kattavaan tukiohjelmaan ja että ne eivät olisi täyttäneet perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisia ei-erityisyyttä koskevia vaatimuksia.

(63) Alkuperäisessä tutkimuksessa otokseen valituille aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittaville tuottajille avustusten osalta vahvistettu tuki oli 1,1–3,0 prosenttia ja yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten 3,0 prosenttia.

b) Tukiohjelmien jatkuminen

(64) Pyynnön esittäjä toimitti tarkastelupyynnössä ja sen liitteissä (33) näyttöä siitä, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat saivat edelleen etua avustuksista ja tilapäisistä tuista.

(65) Pyynnön esittäjä siteerasi ensin Yhdysvaltojen kauppaneuvottelijan viraston raporttia, jossa yksilöitiin maakunta- ja paikallishallinnon rooliksi Kiinan teollisuuspolitiikan täytäntöönpanossa tukien ohjaaminen sektoreille, joilla on ylikapasiteettia. Pyynnön esittäjä toteaa, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin sektori on juuri tällainen (34).

(66) Pyynnön esittäjä toimitti esimerkkejä tilapäisistä tuista viittaamalla useiden vientiä harjoittavien tuottajien tarkastettujen vuosikertomusten tiettyihin kohtiin. Esimerkiksi yksi aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittava tuottaja sai valtiolta 2,68 miljoonan RMB:n lisäavustuksen, jonka seurauksena sen valtiolta saamien avustusten loppusaldo oli noin 550 miljoonaa RMB:tä. Eräs toinen aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittava tuottaja raportoi yli 14 miljoonan RMB:n valtion avustuksista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(67) Koska Kiinan viranomaiset ja aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä esittämän näytön kiistäviä väitteitä ei esitetty. Komission käytettävissä olevat tiedot ovat osoittaneet, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittaville tuottajille osana kannustettavaa tuotannonalaa (35) myönnetyt avustukset ja tilapäiset tuet jatkuivat myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Avustukset ja tilapäiset tuet olivat varojen suoraa siirtoa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

c) Etu

(68) Tarkastelupyynnön liitteessä 23 pyynnön esittäjä toimitti esimerkkejä kiinalaisista aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saivat etua tai olivat saaneet etua avustuksista tai tilapäisistä tuista vuosikertomustensa (puolivuotiskertomustensa) perusteella.

(69) Koska aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio ei saanut yrityskohtaisia tietoja, joiden perusteella tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saadun tuen määrä olisi voitu laskea. Ottaen huomioon tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehdyt päätelmät tuen jatkumisesta komissio ei pitänyt tarpeellisena näiden määrien laskemista. Tarkastelupyynnössä oleva näyttö osoittaa, että määrät olisivat edelleen merkittäviä. Mikään asiakirja-aineistossa ei kuitenkaan viittaa siihen, että tuen taso olisi alentunut alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna.

d) Erityisyys

(70) Kyseiset avustukset ja tilapäiset tuet ovat edelleen erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti, koska mikään ei ole ristiriidassa sen käytettävissä olevan tosiseikan kanssa, että komissio totesi nämä avustukset erityisiksi alkuperäisessä tutkimuksessa.

e) Päätelmät

(71) Näin ollen komissio päätteli, että on riittävää näyttöä, joka osoittaa, että vientiä harjoittavat tuottajat saivat edelleen avustuksia ja tilapäisiä tukia tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana tukena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.3.2 Menetetty tulo

3.3.2.1 Uuden ja huipputeknologian alan yrityksen yrityksiksi tunnustettujen yritysten edullinen verokohtelu

a) Alkuperäisen tutkimuksen havainnot

(72) Komissio päätteli alkuperäisessä tutkimuksessa (36), että joidenkin – muttei kaikkien – otokseen valituista yrityksistä todettiin saaneen etua uuden ja huipputeknologian alan yritykseksi tunnustetuille yrityksille tarkoitetusta etuuskohtelun mukaisesta veropolitiikasta. Komissio totesi, että tällainen tunnustaminen riippui tiettyjen kriteerien täyttymisestä, ja jos ne täyttyivät, yritystulovero alennettiin 15 prosenttiin normaalin 25 prosentin sijaan.

(73) Komissio määritti ohjelman oikeusperustaksi seuraavat: — vuoden 2008 yritystuloverolain 28 §:n 2 momentti, — uuden ja huipputeknologian alan yrityksen määrittämistä koskevat hallinnolliset toimenpiteet (Guo Ke Fa Huo [2008] No 172), — yritystuloverolain täytäntöönpanoasetuksen 93 § ja — valtion verohallinnon ilmoitus uuden ja huipputeknologian alan yritysten yritystuloveron maksuun liittyvistä seikoista (Guo Shui Han [2008] nro 985).

(74) Komission mukaan verojärjestelmää voidaan pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna valtion saamatta tai kantamatta jääneenä tulona. Näin ollen komissio katsoi, että tunnustettujen uuden ja huipputeknologian alan yritysten etuuskohtelun mukaisesta veropolitiikasta koitui edunsaajille verosäästöjä vastaava etu.

(75) Erityisyydestä komissio päätteli, että tuki oli perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määritetyn mukaisesti erityistä, koska se rajoittui yrityksiin, jotka sertifioitiin saivat uuden ja huipputeknologian alan yrityksiksi ja jotka täyttivät kaikki vuoden 2008 hallinnollisten toimenpiteiden vaatimukset. Lisäksi todettiin, että oikeus veroetuuksiin ei ollut automaattinen eikä lainsäädännössä tai myöntävän viranomaisen ohjeissa anneta objektiivisia perusteita. Komissio totesi, että tukikelpoisuus riippui siitä, oliko yritykselle myönnetty harkinnanvaraisella menettelyllä uuden ja huipputeknologian alan sertifiointi.

(76) Alkuperäisessä tutkimuksessa aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittaville tuottajille uuden ja huipputeknologian alan yrityksiksi tunnustettujen yritysten etuuskohtelun mukaisen veropolitiikan osalta vahvistettu tuki oli 0,4–1,8 prosenttia ja yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten 1,8 prosenttia.

b) Tukiohjelmien jatkuminen

(77) Pyynnön esittäjä toimitti tarkastelupyynnössä ja sen liitteissä (37) näyttöä siitä, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat saivat edelleen etua uuden ja huipputeknologian alan yrityksiksi tunnustettujen yritysten etuuskohtelun mukaisesta veropolitiikasta.

(78) Pyynnön esittäjä siteerasi kolmen suuren aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavan tuottajan (väli)raportteja ja huomautti, että niillä oli tunnustetun uuden ja huipputeknologian alan yrityksen asema, minkä vuoksi niihin sovellettiin alennettua 15 prosentin yritystuloveroa.

(79) Pyynnön esittäjä viittasi myös uuden ja huipputeknologian alan yritysten tunnustamista koskeviin hallinnollisiin toimenpiteisiin (GuoKeFaHuo [2016] nro 32, jäljempänä ’yleiskirje 32’), joista esitetään tiivistelmä tarkastelupyynnön liitteessä 24. Yleiskirjeellä 32 muutetaan kriteereitä, jotka uuden ja huipputeknologian alan yritysten asemaa hakevien yritysten on täytettävä, ja sillä Kiinan viranomaiset sitoutuvat edelleen tukemaan kannustettavia tuotannonaloja, kuten aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalaa (38).

(80) Pyynnön esittäjän esittämän näytön lisäksi komissio on vahvistanut kannustettavilla tuotannonaloilla toimiviin tunnustettuihin uuden ja huipputeknologian alan yrityksiin sovellettavan etuuskohtelun mukaisen veropolitiikan jatkumisen hiljattaisissa tutkimuksissa, jotka koskivat sähköpolkupyöriä (39), renkaita (40) ja orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita (41), Sähköpolkupyöriä koskevassa tutkimuksessa komissio totesi ohjelman oikeusperustaksi seuraavat: — yritystuloverolain 28 §:n 2 momentti; — yritystuloverolain täytäntöönpanoasetuksen 93 §; — tiede- ja teknologiaministeriön, valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon yleiskirje huipputeknologian alan yritysten tunnustamista koskevien hallinnollisten toimenpiteiden tarkistamisesta ja antamisesta, G.K. F.H. [2016] nro 32; — tiede- ja teknologiaministeriön, valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitus uuden ja huipputeknologian alan yritysten hallinnon tunnustamista koskevien ohjeiden tarkistamisesta, painamisesta ja antamisesta, G.K.F.H. [2016] nro 195; ja — NDRC:n, tiede- ja teknologiaministeriön, kauppaministeriön ja teollis- ja tekijänoikeuksien kansallisen viraston antamat huipputeknologian teollisen kehittämisen tuoreimpia keskeisiä prioriteettialoja koskevat suuntaviivat (2011).

(81) Koska Kiinan viranomaiset ja aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, pyynnön esittäjän esittämän näytön ja komission hiljattaiset päätelmät kiistäviä väitteitä ei esitetty. Komission käytettävissä olevat tiedot ovat osoittaneet, että uuden ja huipputeknologian alan yrityksiksi tunnustettuihin aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava etuuskohtelun mukainen veropolitiikka, joka oli tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava alkuperäisessä tutkimuksessa, jatkui myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Veropolitiikkaa voidaan pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna valtion saamatta tai kantamatta jääneenä tulona.

c) Etu

(82) uuden ja huipputeknologian alan yrityksiksi tunnustettuihin yrityksiin sovellettavasta etuuskohtelun mukaisesta veropolitiikasta koitui perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaista etua, joka vastasi verosäästöä. Pyynnön esittäjä toimitti liitteessä 23 näyttöä ainakin kolmesta aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavasta tuottajasta, jotka saivat näitä etuja.

(83) Koska aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio ei saanut yrityskohtaisia tietoja, joiden perusteella tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saadun tuen määrä olisi voitu laskea. Ottaen huomioon tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehdyt päätelmät tuen jatkumisesta komissio ei pitänyt tarpeellisena näiden määrien laskemista. Tarkastelupyynnössä oleva näyttö osoittaa, että määrät olisivat edelleen merkittäviä. Mikään asiakirja-aineistossa ei kuitenkaan viittaa siihen, että tuen taso olisi alentunut alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna.

d) Erityisyys

(84) Uuden ja huipputeknologian alan yrityksiksi tunnustettuihin yrityksiin sovellettava etuuskohtelun mukainen veropolitiikka on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin, koska lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen myöntää uuden ja huipputeknologian alan yrityksen aseman, rajoitetaan järjestelmään pääsy vain tiettyihin yrityksiin ja tuotannonaloihin.

e) Päätelmät

(85) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että on riittävästi näyttöä siitä, että ainakin jotkin vientiä harjoittavat tuottajat saivat edelleen tukea tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana uuden ja huipputeknologian alan yrityksiksi tunnustettuihin yrityksiin sovellettavasta etuuskohtelun mukaisesta veropolitiikasta.

3.3.2.2 T&K-menojen verovähennykset

a) Alkuperäisen tutkimuksen havainnot

(86) Komissio päätteli alkuperäisessä tutkimuksessa (42), että yksi otokseen valittu yritys sai T&K-menojen verovähennyksiä, ja totesi, että provinssitason viranomaiset rajoittivat palautukset hiljattain perustetuille uuden ja huipputeknologian alan yrityksille.

(87) Komissio katsoi, että T&K-menojen verovähennysten oikeusperusta on Kiinan yritystuloverolain 30 § ja että kyseessä on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu valtion saamatta tai kantamatta jäänyt tulo. Lisäksi komissio totesi, että T&K-menojen verovähennyksestä koitui edunsaajalle verosäästöjä vastaava etu.

(88) Erityisyydestä komissio totesi, että yritystuloverolain 30 § olisi luettava yhdessä yritystuloverolain 25 §:n kanssa, jonka mukaan verovähennys on varattu valtion kannustamille tuotannonaloille ja hankkeille. Näin ollen vain kannustettavat tuotannonalat ja hankkeet voivat saada tukea järjestelmästä, ja aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalan todettiin olevan tällainen kannustettava tuotannonala. Näin ollen komissio päätteli, että tuki oli erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

(89) Alkuperäisessä tutkimuksessa aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittaville tuottajille T&K-menojen verovähennyksen osalta vahvistettu tukiprosentti oli 0,7 prosenttia, joka oli myös jäännösprosentti.

b) Tukiohjelmien jatkuminen

(90) Pyynnön esittäjä esitti tarkastelupyynnössä ja sen liitteissä (43) T&K-menojen verovähennystä koskevan oikeusperustan viittaamalla muun muassa yritystuloverolain 25 ja 30 §:ään, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin. Pyynnön esittäjä toimitti tarkastelupyynnön liitteessä 23 lisänäyttöä siitä, että ainakin kaksi aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavaa tuottajaa on ilmoittanut T&K-menonsa ja että niillä on uuden ja huipputeknologian alan yrityksen asema, mitkä ovat keskeiset edellytykset T&K-menojen verovähennyksen saamista varten.

(91) Pyynnön esittäjän esittämän näytön lisäksi komissio vahvisti hiljattain T&K-menojen verovähennyksen esiintymisen tukena sähköpolkupyöriä (44) ja renkaita (45) koskevissa tutkimuksissa. Näissä tutkimuksissa komissio totesi, että uuden teknologian, uusien tuotteiden ja uusien taitojen kehittämisestä aiheutuneisiin T&K-menoihin, jotka eivät ole aineettomia hyödykkeitä ja jotka sisältyvät kuluvan kauden voittoihin ja tappioihin, sovelletaan ylimääräistä 50 prosentin alennusta sen jälkeen kun ne vähennetty kokonaisuudessaan tosiasiallisen tilanteen mukaisesti. Jos edellä mainitut T&K-menot ovat aineettomia hyödykkeitä, niihin sovelletaan kuoletusta, joka on 150 prosenttia aineettomien hyödykkeiden kustannuksista. Komissio yksilöi ohjelman oikeusperustaksi seuraavat: — yritystuloverolain 30 §:n 1 momentti; — Kiinan yritystuloverolain täytäntöönpanosäännöt; — Valtiovarainministeriön, valtion verohallinnon ja tiede- ja teknologiaministeriön ilmoitus T&K-menojen ennakkoverovähennyksiä koskevien toimintatapojen parantamisesta (Cai Shui [2015] nro 119); — valtion verohallinnon ilmoitus yritysten T&K-menojen ennakkoverovähennyksiä koskevista toimintatavoista; ja — NDRC:n, tiede- ja teknologiaministeriön, kauppaministeriön ja teollis- ja tekijänoikeuksien kansallisen viraston antamat huipputeknologian teollisen kehittämisen tuoreimpia keskeisiä prioriteettialoja koskevat suuntaviivat (2011).

(92) Koska Kiinan viranomaiset ja aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, pyynnön esittäjän esittämän näytön ja komission hiljattaiset päätelmät kiistäviä väitteitä ei esitetty. Komission käytettävissä olevat tiedot ovat osoittaneet, että alkuperäisessä tutkimuksessa todettu T&K-menojen verovähennys jatkui myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. T&K-menojen verovähennystä voidaan pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna valtion saamatta tai kantamatta jääneenä tulona.

c) Etu

(93) T&K-menojen verovähennyksestä koitui perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaista etua, joka vastasi verosäästöä.

(94) Koska aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio ei saanut yrityskohtaisia tietoja, joiden perusteella tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saadun tuen määrä olisi voitu laskea. Ottaen huomioon tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehdyt päätelmät tuen jatkumisesta komissio ei pitänyt tarpeellisena näiden määrien laskemista. Tarkastelupyynnössä oleva näyttö osoittaa, että määrät olisivat edelleen merkittäviä. Mikään asiakirja-aineistossa ei kuitenkaan viittaa siihen, että tuen taso olisi alentunut alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna.

d) Erityisyys

(95) Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska lainsäädännössä rajoitetaan toimenpiteen soveltaminen vain yrityksiin, joille aiheutuu T&K-menoja tietyillä valtion määrittelemillä huipputeknologian prioriteettialoilla.

e) Päätelmät

(96) Näin ollen komissio päätteli, että on riittävästi näyttöä siitä, että ainakin jotkin vientiä harjoittavat tuottajat saivat tukea tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana T&K-menojen verovähennyksestä.

3.3.2.3 Osinkojen vapautus verosta valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä

a) Alkuperäisen tutkimuksen havainnot

(97) Komissio päätteli alkuperäisessä tutkimuksessa (46), että yksi otokseen valituista yrityksistä sai vapautuksen osinkotuloveroista valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä.

(98) Komissio katsoi, että osinkotuloverovapautuksen oikeusperusta oli yritystuloverolain 25 ja 26 § ja yritystuloverolain täytäntöönpanoasetuksen 83 § ja että vapautusta voidaan pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna valtion saamatta tai kantamatta jääneenä tulona. Lisäksi komissio totesi, että T&K-menojen verovähennyksestä koitui edunsaajalle verosäästöjä vastaava etu.

(99) Erityisyydestä komissio totesi, että tukijärjestelmää sovelletaan ainoastaan yrityksiin, joiden kotipaikka oli Kiinan kansantasavallassa ja jotka olivat tehneet investointeja muihin kotimaisiin yrityksiin. Lisäksi komissio päätteli, että yritystuloverolain 25 §:llä varataan verovapautus valtion kannustamille tuotannonaloille ja hankkeille, kuten T&K-menojen verovapautuksen tapauksessakin. Näin ollen komissio päätteli, että tuki oli erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

(100) Alkuperäisessä tutkimuksessa aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittaville tuottajille T&K-menojen verovähennyksen osalta vahvistettu tukiprosentti oli 5,8 prosenttia, joka oli myös jäännösprosentti.

b) Tuen jatkuminen

(101) Pyynnön esittäjä toimitti tarkastelupyynnössä ja sen liitteissä (47) näyttöä siitä, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat saivat edelleen etua vapautuksesta. Vapauksen oikeusperusta on yritystuloverolain 25 § ja 26 §:n 2 momentti sekä yritystuloverolain täytäntöönpanoasetuksen 83 §, kuten pyynnön esittäjä toi esiin (48) ja komissio vahvisti hiljattaisessa sähköpolkupyöriä koskevassa tutkimuksissa (49) ja päällystettyä hienopaperia koskevassa tarkastelussa (50).

(102) Yritystuloverolain 2 §:ssä määritellään kotimainen yritys yritykseksi, joka on perustettu Kiinan lainsäädännön mukaisesti Kiinan alueelle tai joka on perustettu jonkin ulkomaan (alueen) lainsäädännön mukaisesti mutta jonka tosiasiallinen hallintoelin sijaitsee Kiinan alueella. Lisäksi yritystuloverolain 26 §:n 2 momentin mukaan osingot, bonukset ja muut pääomasijoitusvoitot, joita syntyy valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä, ovat verottomia. Toisin sanoen osinkojen vapautusta valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä sovelletaan kotimaiseen (eli kiinalaiseen) aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavaan tuottajaan, jos kyseisellä vientiä harjoittavalla tuottajalla on osakkeita kotimaisessa yrityksessä (51).

(103) Pyynnön esittäjä toimitti näyttöä ainakin yhdestä aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavasta tuottajasta, jolla oli useita tytäryhtiöitä (52), ja myös komissio löysi useampia vientiä harjoittavia tuottajia, joiden tilanne oli samanlainen. Koska Kiinan viranomaiset ja aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, pyynnön esittäjän esittämän näytön ja komission tässä ja hiljattaisissa tutkimuksissa esittämät päätelmät kiistäviä väitteitä ei esitetty. Komission käytettävissä olevat tiedot ovat osoittaneet, että sellaisten aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavien tuottajien, joilla on osakkeita kotimaisessa yrityksessä, osingoista vapauttaminen jatkui myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Osingoista vapauttamista voidaan pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna valtion saamatta tai kantamatta jääneenä tulona (53).

c) Etu

(104) Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukainen etu, jonka aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat saivat osingon vapautuksesta, vastasi verosäästöä.

(105) Koska aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio ei saanut yrityskohtaisia tietoja, joiden perusteella tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saadun tuen määrä olisi voitu laskea. Ottaen huomioon tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehdyt päätelmät tuen jatkumisesta komissio ei pitänyt tarpeellisena näiden määrien laskemista. Tarkastelupyynnössä oleva näyttö osoittaa, että määrät olisivat edelleen merkittäviä. Mikään asiakirja-aineistossa ei kuitenkaan viittaa siihen, että tuen taso olisi alentunut alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna.

d) Erityisyys

(106) Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti, sillä osingon vapautusta koskevassa oikeusperustassa rajataan tuen saanti kahdella tavalla. Ensinnäkin tukea voivat saada ainoastaan yritykset, joilla on osakkeita kotimaisissa yrityksissä mutta eivät ne, jotka sijoittavat muihin kuin kotimaisiin yrityksiin (54). Toiseksi yritystuloverolain 26 §:n 2 momentti kuuluu samaan lukuun kuin sen 25 § eli ”Luku IV – Etuuskohtelun mukainen verotus”. Yritystuloverolain 25 §:ssä, joka on luvun johdantoartikla, todetaan, että merkittäviin tuotannonaloihin ja hankkeisiin, joiden kehittämistä valtio tukee ja kannustaa, sovelletaan etuuskohtelun mukaista yritystuloverotusta, ja näin rajataan selvästi yritystuloverolain 26 §:n 2 momentissa säädetyn tuen saatavuus kannustettaville tuotannonaloille, kuten aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalalle (55).

e) Päätelmät

(107) Näin ollen komissio päätteli, että on riittävästi näyttöä siitä, että ainakin jotkin aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat saivat tukea tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana osinkojen verovapautuksesta valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä.

3.3.3 Valtion tarjoamat maankäyttöoikeudet

a) Alkuperäisen tutkimuksen havainnot

(108) Komissio totesi alkuperäisessä tutkimuksessa (56), että yritykset Kiinassa eivät voineet ostaa suoraan maata vaan ainoastaan maankäyttöoikeuksia paikallisilta viranomaisilta. Järjestelmän oikeusperusta on Kiinan maanhallintolaki, jossa todetaan, että kaikki maa kuuluu kansalle eivätkä yritykset voi ostaa sitä eikä sitä voida myydä yrityksille muutoin kuin tarjouskilpailun, hintanoteerauksen tai huutokaupan kautta laissa määritellyin edellytyksin. Käytännössä kuitenkin todettiin, että Kiinan viranomaiset asettivat hinnan, jonka yritys maksoi. Komissio päätteli, että järjestelyssä on kyse tavaroiden toimittamisesta perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdan mukaisesti.

(109) Komissio totesi, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottajille perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti maankäyttöoikeuksista koitunut etu on maankäyttöoikeuksista maksetun hinnan ja asianmukaisen ulkoisen vertailuarvon välinen erotus. Komissio valitsi Kiinan Taipein asianmukaiseksi ulkoiseksi vertailuarvoksi ja totesi, että jos aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettaisiin markkinaehtoja, maankäyttöoikeuksien hinnat Kiinassa olisivat hyvin samanlaiset kuin maan hinnat Kiinan Taipeissa. Komissio päätteli, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavien tuottajien maksamat hinnat joko vastasivat Kiinan viranomaisten asettamaa lähtöhintaa tai olivat viisi CNY:tä neliömetriä kohti korkeammat kuin lähtöhinta, mikä on riittämättömänä pidettävä vastike verrattuna ulkoiseen vertailuarvoon, ja näin ollen siitä koitui etua aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittaville tuottajille.

(110) Erityisyydestä komissio totesi, että päätöksessä nro 40 edellytetään viranomaisten varmistavan, että kannustettaville tuotannonaloille, joihin aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonala kuuluu, tarjotaan maata (57). Päätöksen nro 40 18 §:ssä todetaan selvästi, että ”rajoitetut” tuotannonalat eivät voi saada maankäyttöoikeuksia. Näin ollen komissio päätteli, että tuki oli erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti.

(111) Alkuperäisessä tutkimuksessa aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittaville tuottajille valtion tarjoamien maankäyttöoikeuksien osalta vahvistettu tuki oli 3,2–17,1 prosenttia ja yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten 17,1 prosenttia.

b) Tukiohjelmien jatkuminen

(112) Pyynnön esittäjä esitti tarkastelupyynnössä ja sen liitteissä (58) näyttöä siitä, että paikallisviranomaiset myönsivät ainakin yhdelle aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavalle tuottajalle maata ilmaiseksi kannustaakseen huipputeknologian alan hankkeita. Pyynnön esittäjä totesi lisäksi, että alkuperäisessä tutkimuksessa kuvattu markkinarakenne vallitsi edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(113) Pyynnön esittäjän esittämien väitteiden lisäksi komissio totesi hiljattain maankäyttöoikeuksien myöntämisen tueksi tutkimuksissa, jotka koskivat sähköpolkupyöriä (59), renkaita (60), orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita (61) ja päällystettyä hienopaperia (62). Kaikissa kolmessa tapauksessa komissio vahvisti, että alkuperäisessä tutkimuksessa kuvattu oikeudellinen tilanne ja markkinarakenne eivät ole muuttuneet. Sähköpolkupyöriä ja renkaita koskevissa tutkimuksissa komissio totesi maankäyttöoikeuksien myöntämisen oikeusperustaksi erityisesti seuraavat: — Kiinan kansantasavallan maanhallintalaki, kuten esitetty alkuperäisessä tutkimuksessa ja kuten pyynnön esittäjä esitti; — Kiinan kansantasavallan laki kaupunkien kiinteistöhallinnosta (Kiinan kansantasavallan presidentin määräys nro 18); — Kiinan kansantasavallan väliaikaiset säännökset valtion omistaman maan käyttöoikeuksien myöntämisestä ja siirtämisestä kaupunkialueilla; — Kiinan kansantasavallan maanhallintolain täytäntöönpanoa koskeva asetus (Kiinan kansantasavallan valtioneuvoston määräys [2014] nro 653); — Valtion omistaman rakennusmaan käyttöoikeuksien myöntämistä tarjousten, huutokauppojen ja hintanoteerausten kautta koskevat säännökset; — Valtioneuvoston ilmoitus maan sääntelyn vahvistamisesta (Guo Fa [2006] nro 31).

(114) Koska Kiinan viranomaiset ja aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, pyynnön esittäjän esittämän näytön ja komission hiljattaiset päätelmät kiistäviä väitteitä ei esitetty. Komission käytettävissä olevat tiedot ovat osoittaneet, että alkuperäisessä tutkimuksessa todettu maankäyttöoikeuksien myöntäminen jatkui myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio päätteli, että valtion myöntämissä maankäyttöoikeuksissa on kyse tavaroiden toimittamisesta perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdan mukaisesti.

c) Etu

(115) Valtion tarjoamista maakäyttöoikeuksista koituu perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua, koska maankäyttöoikeudet myönnetään aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittaville tuottajille riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan perusasetuksen 6 artiklan d alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio päätteli hiljattaisissa sähköpolkupyöriä ja renkaita koskevissa tutkimuksissa sekä alkuperäisessä tutkimuksessa, että Kiinassa ei edelleenkään ole maankäyttöoikeuksien markkinoita, koska viranomaiset asettavat hinnat mielivaltaisesti. Tämän vuoksi päätelmänä on edelleen, että maankäyttöoikeuksien hinnat ovat riittämättömänä pidettävä vastike verrattuna ulkoiseen vertailuarvoon, minkä vuoksi niistä koitui etua aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittaville tuottajille.

(116) Koska aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio ei saanut yrityskohtaisia tietoja, joiden perusteella tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saadun tuen määrä olisi voitu laskea. Ottaen huomioon tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehdyt päätelmät tuen jatkumisesta komissio ei pitänyt tarpeellisena näiden määrien laskemista. Tarkastelupyynnössä oleva näyttö osoittaa, että määrät olisivat edelleen merkittäviä. Mikään asiakirja-aineistossa ei kuitenkaan viittaa siihen, että tuen taso olisi alentunut alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna.

d) Erityisyys

(117) Kun tarkastellaan erityisyyttä, päätöksen nro 40 18 §:ssä todetaan selvästi, että ”rajoitetut” tuotannonalat eivät voi saada maankäyttöoikeuksia. Tästä seuraa, että tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti, sillä vain tiettyjen tuotannonalojen yrityksille annetaan mahdollisuus hankkia maankäyttöoikeuksia edullisesti ja viranomaisten käytännöt alalla ovat epäselviä ja läpinäkymättömiä.

e) Päätelmät

(118) Näin ollen komissio päätteli, että on riittävästi näyttöä siitä, että ainakin jotkin vientiä harjoittavat tuottajat saivat tukea tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana maankäyttöoikeuksien tarjoamisesta.

3.4 Tuen jatkumista koskevat päätelmät

(119) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottajat Kiinassa saivat edelleen etua tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavista tuista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska osapuolet eivät tehneet tutkimuksessa yhteistyötä, komissiolla ei ollut mitään viitteitä siitä, että jatkuneen tuen taso olisi alentunut alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna. Se päätteli myös, että jatkuneen tuen taso oli vähimmäistasoa korkeampi. Tarkastelupyynnössä oleva näyttö osoittaa, että tuista saatava etu olisi edelleen merkittävä.

3.5 Tuonnin todennäköinen kehitys, jos toimenpiteiden annetaan raueta

(120) Tuen jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on osoitus tuen jatkumisen todennäköisyydestä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Komissio analysoi lisäksi, lisääntyisivätkö tuetun viennin määrät todennäköisesti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tätä varten komissio analysoi seuraavia tekijöitä: Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytännöt muilla markkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuus. Koska kiinalaiset tuottajat/viejät eivät toimineet yhteistyössä, komissio teki arviointinsa käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.

3.5.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

(121) Yhteistyön puuttumisen vuoksi yksikään kiinalainen viejä/tuottaja ei toimittanut tietoja Kiinan tuotantokapasiteetista. Pyynnön esittäjä vahvisti, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalan tuotantokapasiteetti Kiinassa on yli 750 miljoonaa m2 vuodessa (63). Tarkastelupyynnössä on näyttöä siitä, että tämä on 78 prosenttia aurinkopaneeleissa käytettävän lasin maailmanlaajuisesta tuotantokapasiteetista (64). Lisäksi pyynnön esittäjä totesi, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kotimainen kysyntä Kiinassa oli vain 600 miljoonaa m2 vuonna 2016 ja että se heikkeni edelleen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla 531-politiikan täytäntöönpanon seurauksena (65). Tämä vahvistettiin esimerkiksi erään kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vuosikertomuksessa (66). Vertailun vuoksi unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli [33–38] miljoonaa m2 (ks. 150 kappale) ja kysyntä unionissa oli [13–18] miljoonaa m2 (ks. 134 ja 135 kappale). Kiinan tuotantokapasiteetti ylittää unionin kysynnän (noin 37-kertaisesti) ja saattaa osoittaa kasvanutta kiinnostusta unionin markkinoihin 531-politiikan tuloksena.

(122) Komissio totesi lisäksi 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan perusteella, että yhdellä kiinalaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla oli erittäin suuri osuus tarkastelun kohteena olevan tuotteen viennistä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan verkkosivustolla ilmoitetaan tuotantokapasiteetiksi [15–25] tuhatta m2 päivässä tai [5,5–9] miljoonaa m2 vuodessa. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vain [10–20] prosenttia tästä tuotantokapasiteetista käytettiin unionin markkinoilla. On erittäin todennäköistä, että 531-politiikan ja voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen yhdistelmä johtaa siihen, että enemmän tästä tuotantokapasiteetista käytetään unionin markkinoilla.

(123) Kun otetaan huomioon suuri tuotantokapasiteetti, muutokset kysynnässä Kiinassa, suhteellisen vähäinen kysyntä unionissa ja käytettävissä olevat yrityksiä koskevat tiedot, voidaan päätellä, että tuetun viennin määrä Kiinasta todennäköisesti lisääntyy, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

3.5.2 Vienti kolmansiin maihin

(124) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komission oli turvauduttava käytettävissä oleviin tietoihin määrittääkseen Kiinasta muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hinnat. Koska muita luotettavia tietoja ei ollut saatavilla, komissio käytti GTA-tietokannasta saatuja vientitietoja. Nämä tiedot olivat saatavilla ainoastaan kuusinumeroisella tariffikooditasolla, minkä vuoksi niihin sisältyi useita muitakin lasituotteita kuin tarkastelun kohteena oleva tuote. Komissio päätteli, että tiedot eivät olleet riittävän tarkkoja, jotta niitä voitaisiin käyttää tutkimuksessa.

3.5.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(125) Pyynnön esittäjä väitti, että unionin markkinat ovat ainoat merkittävät aurinkopaneeleissa käytettävän lasin markkinat Kiinan ulkopuolella, ja Kiinan markkinat ovat saturoituneet 531-politiikan seurauksena (67). Kiinan markkinaosuus oli edelleen 9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta, minkä vuoksi unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat vientimarkkinat kiinalaisten aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottajien kannalta. Unionin markkinoiden odotetaan myös kasvavan, kuten 6.2.3 jaksossa todetaan. Kiinasta muihin maihin suuntautuvan vientiin liittyvien tietojen osalta ei voitu tehdä tarkkaa hintavertailua edellä mainitun GTA-tietokantaa koskevan ongelman vuoksi.

(126) Komissio totesi myös, että muissakin maissa, esimerkiksi Intiassa ja Turkissa, on voimassa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta koskevia kaupan suojatoimenpiteitä, minkä vuoksi on todennäköisempää, että Kiinasta tuleva vienti suunnataan unioniin.

(127) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unioni on houkutteleva markkina-alue Kiinan viennille.

3.5.4 Päätelmä tuonnin todennäköisestä kehityksestä, jos toimenpiteiden annetaan raueta

(128) Ottaen huomioon Kiinan merkittävän tuotantokapasiteetin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi tuetusti tulevien määrien lisääntymiseen.

3.6 Päätelmät tuen jatkumisen todennäköisyydestä

(129) Komissio päätteli, että oli riittävästi näyttöä siitä, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuotannonalaa tuettiin edelleen Kiinassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja tuetaan todennäköisesti jatkossakin. Komissio katsoi myös, että tasoitustoimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti siihen, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuettua tuontia suunnattaisiin unionin markkinoille. Komissio päätteli käytettävissä olevien tietojen perusteella, että on erittäin todennäköistä, että tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi tuen jatkumiseen.

4. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

4.1 Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala

(130) Samankaltaista tuotetta valmisti 11 tuottajaa unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

(131) Unionin kokonaistuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 12 miljoonaa m2. Komissio määritti luvun kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella, kuten tarkastelupyynnön ja otokseen valittujen yritysten kyselyvastausten perusteella. Kuten 14 kappaleessa todettiin, otokseen valittujen unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa oli yli 80 prosenttia.

4.2 Alustava huomautus

(132) Perusasetuksen 29 artiklassa tarkoitetun luottamuksellisuuden suojaamiseksi näitä kahta otokseen valittua unionin tuottajaa koskevat tiedot esitetään indeksoituna tai vaihteluväleinä.

4.3 Kulutus unionissa

(133) Komissio määritti unionin kulutuksen laskemalla yhteen unionin tuotannonalan myyntimäärän unionin markkinoilla ja Kiinasta ja kolmansista maista tulevan tuonnin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen lukujen perusteella. Unionin tuottajien myyntimääriä verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastettuihin tietoihin ja päivitettiin tarvittaessa. Tuontimäärää verrattiin Eurostatin tietoihin.

(134) Unionin kulutus kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 1 Unionin kulutus 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kulutus (tuhatta neliömetriä) 20 000 –25 000 17 000 –22 000 16 000 –21 000 13 000 –18 000 Indeksi (2015 = 100) 100 89 84 65 Lähde: Tarkastelupyyntö, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta, Eurostat

(135) Tarkastelun kohteena olevan tuotteen kulutus unionissa supistui 35 prosenttia tarkastelujakson aikana. Suurin lasku (19 prosenttiyksikköä) tapahtui vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Lasku johtui aurinkosähkömoduulien alhaisemmasta kysynnästä unionin tuottajilta.

(136) Unionin markkinoilla aurinkopaneeleissa käytettävää lasia alettiin käyttää yhä enemmän kasvihuonemarkkinoilla. Kysyntä (ja siihen liittyvä kulutus) pysyi kuitenkin hankeperusteisena ja vähäisenä verrattuna aurinkopaneeleissa käytettävän lasin nykyiseen kulutukseen aurinkosähkö- tai aurinkolämpömoduulien markkinoilla.

4.4 Tuonti Kiinasta unioniin

4.4.1 Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(137) Komissio vahvisti tuontimäärän 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan perusteella ja vertasi tietoja Eurostatin tietoihin. Markkinaosuus vahvistettiin taulukossa 1 määritetyn unionin kulutuksen perusteella. Kiinasta unioniin tuleva tuonti ja sen markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 2 Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliömetriä) 5 133 1 169 1 423 1 208 Indeksi (2015 = 100) 100 23 28 24 Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 24 6 8 9 Indeksi (2015 = 100) 100 26 33 36 Lähde: Tarkastelupyyntö, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta, Eurostat

(138) Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 76 prosenttia yli 5 miljoonasta neliömetristä (vuonna 2015) 1,2 miljoonaan neliömetriin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Samalla kaudella Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus supistui 24 prosentista 9 prosenttiin (64 prosentin vähennys). Eniten markkinaosuus supistui (74 %) vuosien 2015 ja 2016 välillä sen jälkeen, kun absorptiotoimenpiteet otettiin käyttöön elokuussa 2015 (68), jolloin koko maata koskeva polkumyyntitulli kohosi 25 prosentista 67,1 prosenttiin. Vuodesta 2016 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kuitenkin kasvoi 3 prosenttiyksikköä ja oli 9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.4.2 Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

(139) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio määritti Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräisen hinnan perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella eli 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan sisältyvien tietojen perusteella. Tietoja verrattiin Eurostatin tietoihin. Keskimääräinen tuontihinta oli 6,34 euroa/m2 tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 3 Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräinen tuontihinta (euroa/m2) 5,02 7,66 5,79 6,34 Indeksi (2015 = 100) 100 153 115 126 Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta, Eurostat

(140) Keskimääräinen tuontihinta kohosi tarkastelujaksolla 26 prosenttia. Samalla kaudella hinnat unionin markkinoilla kohosivat 19 prosenttia (ks. taulukko 8).

(141) Komissio totesi, että tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat. Se määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vertaamalla otokseen valittujen unionin tuottajien painotettua keskimääräistä myyntihintaa etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla noudettuna lähettäjältä -tasolla ja vastaavaa Kiinasta tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) oikaistuna tullilla ja tuonnin jälkeisillä kustannuksilla.

(142) Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina hypoteettisesta liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Se saadaan kertomalla unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta unioniin viedyillä määrillä. Hintavertailu osoitti, että Kiinasta tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli lähes 10 prosenttia unionin markkinoilla.

4.5 Tuonti kolmansista maista

(143) Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 4 Tuonti kolmansista maista 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuonti kaikista kolmansista maista (1 000 m2) 579 943 1 492 1 704 Indeksi (2015 = 100) 100 163 258 294 Kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 3 5 8 12 Indeksi (2015 = 100) 100 183 306 451 Kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin hinta (euroa/m2) 6,08 6,37 7,10 7,31 Indeksi (2015 = 100) 100 105 117 120 Tuonti tärkeimmistä kolmansista maista Tuonti Turkista (1 000 m2) 356 785 478 240 Indeksi (2015 = 100) 100 221 134 67 Turkista tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 2 4 3 2 Indeksi (2015 = 100) 100 248 159 103 Turkista tulevan tuonnin hinta (euroa/m2) 5,97 6,54 6,54 6,38 Indeksi (2015 = 100) 100 110 110 107 Tuonti Malesiasta (1 000 m2) / / 691 927 Indeksi (2015 = 100) / / 100 134 Malesiasta tulevan tuonnin markkinaosuus (%) / / 4 7 Indeksi (2015 = 100) / / 100 173 Malesiasta tulevan tuonnin hinta (euroa/m2) / / 8,16 8,43 Indeksi (2015 = 100) / / 100 103 Tuonti Intiasta (1 000 m2) 101 130 173 462 Indeksi (2015 = 100) 100 130 172 460 Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 0 1 1 3 Indeksi (2015 = 100) 100 146 204 704 Intiasta tulevan tuonnin hinta (euroa/m2) 5,51 4,48 5,03 5,43 Indeksi (2015 = 100) 100 81 91 99 Tuonti Taiwanista (1 000 m2) 119 21 98 0 Indeksi (2015 = 100) 100 18 83 0 Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 1 0 1 0 Indeksi (2015 = 100) 100 20 98 0 Taiwanista tulevan tuonnin hinta (euroa/m2) 6,76 7,59 6,43 4,45 Indeksi (2015 = 100) 100 112 95 66 Tuonti Ukrainasta (tuhatta neliömetriä) 3 5 40 68 Indeksi (2015 = 100) 100 183 1 477 2 527 Ukrainasta tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 0 0 0 0 Indeksi (2015 = 100) 100 206 1 754 3 870 Ukrainasta tulevan tuonnin hinta (euroa/m2) 5,25 6,27 6,45 7,24 Indeksi (2015 = 100) 100 119 123 138 Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

(144) Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä lisääntyi 194 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämän tuonnin markkinaosuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 12 prosenttia, kun se vuonna 2015 oli 3 prosenttia. Tärkein unioniin vientiä harjoittava maa, johon ei sovelleta toimenpiteitä, on Malesia, joka tuli markkinoille vasta vuonna 2017 mutta jonka markkinaosuus oli jo 7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Myös Intian vienti kasvoi huomattavasti, ja sen markkinaosuus oli 3 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Turkin markkinaosuus supistui vuoden 2016 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä noin 4 prosentista 2 prosenttiin. Kaikista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kohosi 20 prosenttia tarkastelujaksolla ja oli 7,31 euroa/m2 tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(145) Tarkastelujaksolla – vuotta 2016 lukuun ottamatta – muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli korkeampi kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kiinalaisten tuottajien keskimääräinen tuontihinta (6,34 euroa/m2) oli noin 13 prosenttia alempi kuin muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (7,31 euroa/m2).

4.6 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.6.1 Yleisiä huomautuksia

(146) Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia taloudellisia tekijöitä ja indeksejä, joilla oli vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson aikana. Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit.

(147) Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit tarkastelupyyntöön ja tarkastettuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Nämä tiedot liittyivät kaikkiin unionin tuottajiin ja ne koskivat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tukimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista.

(148) Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Nämä tiedot liittyivät otokseen valittuihin unionin tuottajiin ja ne koskivat keskimääräisiä yksikköhintoja, yksikkökustannuksia, keskimääräisiä työvoimakustannuksia, varastoja, kannattavuutta, kassavirtaa, investointeja, investointien tuottoa ja pääoman saantia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

4.6.2 Makrotaloudelliset indikaattorit

4.6.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(149) Komissio määritti tuotantomäärän ja kapasiteetin tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Tietoja verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastettuihin tietoihin ja päivitettiin tarvittaessa.

(150) Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 5 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotantomäärä (tuhatta neliömetriä) 15 000 –18 000 15 000 –18 000 15 000 –18 000 11 000 –14 000 Indeksi (2015 = 100) 100 103 99 74 Tuotantokapasiteetti (tuhatta neliömetriä) 38 000 –42 000 38 000 –42 000 36 000 –41 000 33 000 –38 000 Indeksi (2015 = 100) 100 102 95 89 Kapasiteetin käyttöaste (%) 35–43 35–43 36–44 30–37 Indeksi (2015 = 100) 100 101 104 83 Lähde: tarkastelupyyntö, tarkastetut kyselyvastaukset

(151) Tuotantomäärän, kapasiteetin ja kapasiteetin käyttöasteen koheneminen vuosien 2015 ja 2016 välillä vastasi korkeampien polkumyyntitullien käyttöönottoa absorptiotutkimuksen (69) jälkeen ja tämän jälkeinen aleneminen seuraili unionin kulutuksen laskua (ks. 134 kappale).

(152) Vuonna 2016 unionin kokonaistuotanto kasvoi 3 prosenttia ennen kahden vuoden peräkkäistä vähenemistään niin, että laskua oli 26 prosenttia vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste noudattivat samaa kaavaa. Merkittävä syy näihin vähennyksiin on yhden suuren unionin tuottajan konkurssi vuonna 2017 (kyseessä oli Ducatt, jonka osuus unionin tuotannosta vuonna 2015 oli noin 20 prosenttia ja kapasiteetista noin 15 prosenttia).

4.6.2.2 Myyntimäärät ja markkinaosuus unionissa

(153) Komissio määritti myyntimäärän tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Tietoja verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastettuihin tietoihin ja päivitettiin tarvittaessa. Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 6 Myyntimäärä ja markkinaosuus unionissa 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Myyntimäärä (tuhatta neliömetriä) 14 000 –17 000 15 000 –18 000 14 000 –17 000 9 000 –12 000 Indeksi (2015 = 100) 100 108 97 71 Markkinaosuus (%) 73 89 84 79 Indeksi (2015 = 100) 100 122 115 108 Lähde: Tarkastelupyyntö, tarkastetut kyselyvastaukset, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta, Eurostat

(154) Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi vuosien 2015 ja 2016 välillä 8 prosenttia. Vuonna 2017 se putosi 11 prosenttia edelliseen vuoteen nähden ja päätyi 3 prosenttia alle vuoden 2015 tason. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan myynnin väheneminen oli huomattavampaa ja myynti oli 29 prosenttia alle vuoden 2015 tason. Markkinaosuutta tarkasteltaessa suuntaus on samanlainen, mutta unionin tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan vuoden 2015 tasolta 73 prosentista 79 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä johtui unionin kulutuksen 35 prosentin laskusta samalla kaudella (ks. taulukko 1).

4.6.2.3 Kasvu

(155) Aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kulutus väheni vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 35 prosenttia. Kulutuksen vähenemisellä oli negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärään. Tuotantomäärä putosi kuitenkin vain 26 prosenttia ja myyntimäärä 29 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus sen sijaan kasvoi 8 prosenttia.

4.6.2.4 Työllisyys ja tuottavuus

(156) Komissio määritti työllisyyteen ja tuottavuuteen liittyvät tiedot tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Tietoja verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastettuihin tietoihin ja päivitettiin tarvittaessa. Unionin tuotannonalan työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 7 Työllisyys ja tuottavuus 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Työntekijöiden määrä (kokoaikaiseksi muutettuna) 546 514 458 403 Indeksi (2015 = 100) 100 94 84 74 Tuottavuus (m2/työntekijä) 29 896 32 840 35 189 29 917 Indeksi (2015 = 100) 100 110 118 100 Lähde: tarkastelupyyntö, tarkastetut kyselyvastaukset

(157) Unionin tuotannonalan työllisyys supistui tarkastelujaksolla 26 prosenttia. Tämä vastasi tuotannon 29 prosentin vähenemistä samalla kaudella (ks. taulukko 5).

4.6.2.5 Tuen laajuus ja toipuminen aiemmasta tuetusta tuonnista

(158) Kuten 4.4 jaksossa selitetään, Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi vuoden 2016 jälkeen ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 9 prosenttia. Tuki jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana merkittävän tasoisena (ks. 3 jakso), ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat edelleen merkittävästi.

(159) Vahinkoindikaattoreiden analyysi osoittaa, että vuonna 2015 absorptiotutkimuksen jälkeen käyttöön otetulla korkeammalla tullilla oli myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, joka elpyi aiemmasta tuetusta tuonnista. Tuetusta tuonnista kohdistui kuitenkin edelleen painetta unionin tuotannonalaan. Kiinasta alhaisin tuetuin hinnoin tulevan tuonnin kasvava määrä ja tosiasialliset tukimarginaalit yhdessä vaikuttivat niin, että unionin tuotannonala ei kyennyt elpymään täysin aiemmasta tuetusta tuonnista.

4.6.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.6.3.1 Hinnat

(160) Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 8 Myyntihinnat ja tuotantokustannukset 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Yksikköhinta unionin markkinoilla (euroa/m2) 5–8 6–9 7–10 7–10 Indeksi (2015 = 100) 100 111 117 119 Yksikkökohtainen tuotantokustannus (euroa/m2) 5–8 5–8 5–8 5–8 Indeksi (2015 = 100) 100 96 94 98 Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset

(161) Yksikkökohtainen myyntihinta neliömetriä kohti kohosi tarkastelujaksolla 19 prosenttia. Tuotantokustannukset sitä vastoin pysyivät jokseenkin vakaina.

4.6.3.2 Työvoimakustannukset

(162) Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 9 Työvoimakustannukset 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) 36 259 38 171 40 781 42 931 Indeksi (2015 = 100) 100 105 112 118 Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset

(163) Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 18 prosenttia.

4.6.3.3 Varastot

(164) Unionin tuotannonalan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 10 Varastot 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Loppuvarastot (tuhatta neliömetriä) 1 200 –1 500 1 300 –1 600 1 300 –1 600 1 400 –1 700 Indeksi (2015 = 100) 100 125 131 132 Loppuvarastojen osuus tuotannosta (%) 12,5 14,4 13,7 16,2 Indeksi (2015 = 100) 100 115 109 129 Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset

(165) Varastot kasvoivat tarkastelujakson aikana 32 prosenttia absoluuttisesti tarkasteltuna ja 29 prosenttia suhteellisesti tarkasteltuna. Otokseen valitut unionin tuottajat tuottavat kuitenkin vain tilauksen perusteella, koska tarkasteltavana olevat tuotteet ovat erilaisia muun muassa kokonsa, kuviointinsa ja pinnoituksensa suhteen kunkin asiakkaan osalta. Näiden yritysten varastoissa on sen vuoksi tuotteita, joiden tuotanto oli hajautettu tietylle vuodelle mutta jotka oli tarkoitettu tietylle asiakkaalle, jolle ne myydään myöhemmin.

4.6.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

(166) Unionin tuotannonalan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 11 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) -10-0 % 5–15 % 5–15 % 5–15 % Indeksi (2015 = 100) -100 192 236 214 Kassavirta (tuhatta euroa) 2 000 –5 000 10 000 –13 000 15 000 –18 000 13 000 –16 000 Indeksi (2015 = 100) 100 437 581 465 Investoinnit (tuhatta euroa) 4 000 –7 000 0–3 000 1 000 –4 000 1 000 –4 000 Indeksi (2015 = 100) 100 12 23 25 Investointien tuotto (% nettovaroista) -10-0 20–30 40–50 30–40 Indeksi (2015 = 100) -100 355 549 481 Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset

(167) Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus kasvoi tarkastelujaksolla [-10-0] prosentista [5–15] prosenttiin ja kassavirta kasvoi 365 prosenttia. Nimelliset investoinnit vähenivät tarkastelujakson aikana 75 prosenttia. Investointien tuotto (ilmaistuna prosentteina omaisuuden nettokirjanpitoarvosta) kasvoi voimakkaasti tarkastelujaksolla.

(168) Kassavirta tarkoittaa tuotannonalan valmiutta rahoittaa toimintansa itse, ja sen suuntaus tarkastelujaksolla oli positiivinen. Kannattavuuden ja kassavirran kohenemisen ansiosta unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa parani merkittävästi vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

4.6.4 Vahinkoa koskevat päätelmät

(169) Unionin tuotannonalan taloudellisiin indikaattoreihin vaikutti tarkastelujaksolla aurinkopaneeleissa käytettävän lasin unionin kulutuksen väheneminen 35 prosentilla vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

(170) Kulutuksen vähenemisestä huolimatta unionin tuotannonalan tuotantomäärä vuosien 2015 ja 2017 välillä oli suhteellisen vakaa. Tuotantomäärä laski merkittävästi (25 prosenttia) vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Unionin tuotannonalan markkinaosuus kohosi vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 73 prosentista 79 prosenttiin.

(171) Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus supistui aluksi, kun absorptiotoimenpiteet otettiin käyttöön elokuussa 2015, se pysyi suhteellisen merkittävänä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (9 %).

(172) Makrotaloudelliset indikaattorit kuvastivat unionin tuotannonalan haavoittuvuutta. Ne paranivat sen jälkeen, kun absorptiotoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2015, mutta heikkenivät sen jälkeen, kun unionin kulutus väheni. Kuten 4.6 jaksossa selitetään, tämä suuntaus voidaan havaita unionin tuotannossa/tuotantokapasiteetissa, kapasiteetin käyttöasteessa, myyntimäärässä, markkinaosuudessa ja tuottavuudessa. Työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla vakaasti.

(173) Unionin tuotannonalan mikrotaloudelliset indikaattorit sitä vastoin kohenivat. Tuotannon yksikkökustannukset olivat tarkastelujaksolla vakaat samalla, kun hinnat unionin markkinoilla kohosivat. Tämä positiivinen tilanne heijastui kannattavuuteen, joka kohosi vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä [-10-0] prosentista [5–15] prosenttiin.

(174) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että unionin tuotannonala on suurelta osin elpynyt Kiinasta tulevan tuetun tuonnin aiheuttamasta merkittävästä vahingosta perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Kun kuitenkin otetaan huomioon unionin kulutuksen väheneminen ja Kiinasta tulevan utetun tuonnin suhteellisen suuri markkinaosuus, unionin tuotannonalan tilanne pysyi heikkona.

5. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

5.1 Alustavat huomautukset

(175) Koska unionin tuotannonalalle ei enää aiheutunut merkittävää vahinkoa, komissio tarkasteli perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

(176) Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioimista varten analysoitiin seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.

(177) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia koskeva analyysi perustui perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin. Komissio käytti 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan ja Eurostatin tietoja sekä pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä esittämää näyttöä.

(178) Komissio analysoi lisäksi tuetun tuonnin todennäköisen toistumisen vaikutuksia unionin tuotannonalaan. Analyysissä otettiin huomioon myös aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kulutuksen todennäköinen lisääntyminen tulevaisuudessa unionissa sekä unionin tuotannonalan kannattava tilanne tarkastelujakson lopussa.

5.2 Todennäköisyys tuetun tuonnin uudelleen suuntaamisesta unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta

5.2.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

(179) Kiina on maailman suurin aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottaja. Sen tuotantokapasiteetti kasvoi vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä merkittävästi eli 460 miljoonasta neliömetristä lähes 770 miljoonaan neliömetriin. Tällainen kapasiteetti ylitti huomattavasti kotimaisen kysynnän, johon vaikutti kielteisesti vuodesta 2018 lähtien Kiinan valtion 531-politiikka (ks. 32 kappale).

(180) Samaan aikaan on näyttöä siitä, että joidenkin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kapasiteetti on kasvussa (70).

5.2.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(181) Unionin markkinat ovat suhteellisen suuret ja on todennäköistä, että ne kasvavat tulevaisuudessa (71). Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuonti väheni aluksi vuosien 2015 ja 2016 välillä, mutta se on ollut kasvussa vuodesta 2016 lähtien ja sen markkinaosuus oli 9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa, että voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta unionin markkinat olivat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta.

(182) Lisäksi unionin hinnat olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suhteellisen korkeat verrattuna Kiinasta tällä hetkellä tulevan tuonnin hintoihin (ks. taulukot 4 ja 9). Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin markkinat ovat siten hintojen kannalta houkuttelevat. Näin ollen on hyvin todennäköistä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinasta tuleva vienti ottaisi merkittävän osan unionin kulutuksesta pelkästään alhaisten hintojensa vuoksi.

(183) Lisäksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia koskevia kaupan suojatoimenpiteitä on voimassa Intiassa ja Turkissa, jotka myös ovat merkittäviä markkinoita, ja ne rajoittavat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientimahdollisuuksia näihin maihin ja lisäävät entisestään unionin markkinoiden houkuttelevuutta, ja tätä vientiä saatetaankin suunnata unionin markkinoille, jos aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuontia koskevien toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa.

5.2.3 Päätelmät

(184) Kun otetaan huomioon Kiinan suuri käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja unionin suhteellisen korkeat hinnat, on todennäköistä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, unioniin vietäisiin merkittäviä määriä kiinalaista aurinkopaneeleissa käytettävää lasia tuetuilla hinnoilla, jotka alittavat unionin tuotannonalan hinnat.

5.3 Vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen

(185) Komissio tutki, miten toimenpiteiden raukeaminen vaikuttaisi todennäköisesti vahinkoindikaattoreihin.

(186) Unionin tuottajien mukaan Kiinasta tulevan tuetun tuonnin todennäköisellä lisääntymisellä olisi vakava kielteinen vaikutus niiden taloudelliseen tilanteeseen. Niiden mukaan käyttäjät todennäköisesti ryhtyisivät ostamaan edullista aurinkopaneeleissa käytettävää lasia Kiinasta sen sijaan, että ne säilyttäisivät unionin tuotannonalan pääasiallisena tavarantoimittajanaan. Ne katsoivat, että aurinkopaneeleissa käytettävän lasin myynti niiden asiakkaille vähenisi tämän vuoksi 30–75 prosenttia yrityksestä ja asiakkaasta riippuen. Käytettävissään olevien alhaisten kiinalaisten hintatarjousten perusteella ne arvelivat, että unionin tuotannonalan hintoihin kohdistuisi paineita ja ne alenisivat 0,9–2,6 euroa/m2 asiakkaasta ja tuotteesta riippuen. Lisäksi unionin tuottajat katsoivat, että puutarhalasiin kohdistuva vaikutus olisi vähäisempi, koska kasvihuoneen rakentamisessa käytettävä aurinkopaneelilasi leikataan tiettyyn muotoon, tilaukset ovat hankekohtaisia ja nopea toimitus on tärkeää.

(187) Edellä esitettyjen oletusten perusteella unionin tuotannonala pohti erilaisia skenaarioita toimenpiteiden raukeamisen todennäköisestä vaikutuksesta taloudelliseen tilanteeseensa ja simuloi myynnin ja/tai hintojen laskun vaikutusta kustannusrakenteeseensa. Yhdessä skenaariossa otettiin huomioon ennustettu markkinoiden kasvu. Kaikissa eri skenaarioissa simulaatiot osoittivat, että toimenpiteiden raukeaminen johtaisi unionin tuotannonalan huomattaviin tappioihin.

(188) Komissio arvioi edellä mainittuja skenaarioita nähdäkseen, ovatko ne realistisia. Vuosien 2009 ja 2012 välillä (eli ennen toimenpiteiden käyttöönottoa) aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonti unioniin kasvoi 1,2 miljoonasta neliömetristä 8,35 miljoonaan neliömetriin. Alhaisin hinnoin tulevan tuonnin jyrkkä lisääntyminen johti unionin tuotannonalan hintojen alenemiseen, markkinaosuuden menetykseen ja kannattavuuden heikkenemiseen ja aiheutti sille merkittävää vahinkoa (72).

(189) Tähän liittyen komissio analysoi alhaisin hinnoin tulevan tuonnin todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan nykyiseen tilanteeseen ja otti lähtökohdaksi unionin tuottajien tarkistetut tiedot. Se katsoi, että jos unionin markkinoille tulee jälleen kiinalaista aurinkopaneeleissa käytettävää lasia alhaisin hinnoin, tämä tuonti vie saa mahdollisesti ensin markkinaosuutta unionin tuotannonalalta ja valtaa sitten markkinaosuutta kolmansien maiden tuottajien unioniin suuntautuvalta vienniltä.

(190) Tähän liittyen komissio analysoi alhaisin hinnoin tulevan tuonnin todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan nykyiseen tilanteeseen ja otti lähtökohdaksi unionin tuottajien tarkistetut tiedot. Se oletti alkuperäisessä tutkimuksessa todetun perusteella, että jos unionin markkinoille tuodaan jälleen enemmän kiinalaista aurinkopaneeleissa käytettävää lasia alhaisin hinnoin, tämä tuonti vie mahdollisesti ensin markkinaosuutta unionin tuotannonalalta ja valtaa sitten markkinaosuutta kolmansien maiden tuottajien unioniin suuntautuvalta vienniltä.

(191) Tällä perusteella komissio laski, että jos Kiinasta alhaisin hinnoin tuleva tuonti lisääntyy 3,5 miljoonaa neliömetriä unionin myynnin kustannuksella, tästä seuraava unionin tuotannon väheneminen ja tuotannon yksikkökustannusten kohoaminen kiinteiden kustannusten vuoksi johtaisi unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkenemiseen kannattavuusrajaan (eli rajaan, jossa tulot ovat yhtä suuret kuin kaikki kiinteät ja muuttuvat kustannukset).

(192) Nämä laskelmat ovat varovaisia. Kun otetaan huomioon kiinalaisten yritysten suuri tuotantokapasiteetti ja alhaiset hinnat, jotka alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vienti on todennäköisesti enemmän kuin 3,5 miljoonaa neliömetriä ja ne painavat unionin hintoja alas, mikä johtaa unionin tuotannonalan lisätappioihin ja vahingolliseen tilanteeseen.

(193) Koska unionin tuotannonala ei tuota tuotteita varastoitaviksi, sen on lisäksi organisoiduttava asiakkaiden kanssa tehtyjen sopimusten tai asiakkaiden tilausten perusteella (ks. varastoja käsittelevä 4.6.3.3 jakso). Sen vuoksi yritysten myyntimäärän mahdollinen merkittävä väheneminen voisi johtaa kestämättömiin tappioihin ja konkurssiin.

5.4 Unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä

(194) Näin ollen komissio päätteli, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden raukeaminen todennäköisesti johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon toistumiseen lyhyessä ajassa.

6. UNIONIN ETU

(195) Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan tuen todennäköinen toistuminen on todettu. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan ja käyttäjien edut.

6.1 Unionin tuotannonalan etu

(196) Unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi vakavasti, jos tasoitustoimenpiteiden annettaisiin raueta, kuten 194 kappaleessa pääteltiin. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska sen myyntimäärät, markkinaosuus ja kannattavuus pysyisivät ennallaan ja pystyisi parantamaan taloudellista tilannettaan.

(197) Toimenpiteiden raukeaminen sen sijaan kasvattaisi todennäköisesti merkittävästi tuettua tuontia Kiinasta unionin markkinoille unionin tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla, jotka johtaisivat unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen ja uhkaisivat sen elinkelpoisuutta,

6.2 Käyttäjien etu

(198) Vireillepanovaiheessa otettiin yhteyttä yli 40 käyttäjään. Kyselyvastaus saatiin neljältä käyttäjältä.

(199) Useat aurinkopaneeleissa käytettävän lasin käyttäjät (aurinkosähkö- ja aurinkolämpömoduulien tuottajat) ilmoittivat vastustavansa toimenpiteiden jatkamista.

(200) Käyttäjien väitteet koskivat tuotantokustannusten kohoamista, aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottajien kykyä vastata kysyntään, suunniteltuja investointeja aurinkopaneelien tuotantoon sekä ympäristönäkökohtia. Ne toivat myös esiin, että kun aurinkosähkömoduulien ja kennojen tuontia Kiinasta koskevat polkumyynti- ja tasoitustullit raukesivat, unionin tuotannonala oli kärsinyt Kiinan harjoittamasta epäterveestä kilpailusta. Käyttäjien mielestä oli epäoikeudenmukaista, että aurinkokennojen ja -moduulien tuonnissa ei ole tällä hetkellä käytössä kaupan suojatoimenpiteitä, mutta aurinkosähkömoduulien yhden komponentin, aurinkopaneeleissa käytettävän lasin, tuontiin sovelletaan edelleen tulleja (73). Päätelmien ilmoittamisen jälkeen EU ProSun toisti, että alaan ei kohdistunut johdonmukaista lähestymistapaa. Aurinkokennojen ja -moduulien tuontia koskevat toimenpiteet ovat päättyneet, mutta komissio oli valmis pitämään aurinkopaneeleissa käytettävää lasia koskevat toimenpiteet voimassa. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen myös unionin aurinkosähköalan järjestö ESMC huomautti, että aurinkopaneeleissa käytettävää lasia koskevien tuontitullien voimassa pitäminen aiheuttaisi vaikeuksia unionin aurinkomoduulien valmistajille, koska niiden lasikustannukset kasvaisivat, kun taas unioniin tuotuihin moduuleihin ei sovelleta tällaisia tulleja silloinkaan, kun käytetään kiinalaista lasia.

(201) Komissio muistutti, että vaikka aurinkomoduuleja koskevia toimenpiteitä ei jatkettu syyskuussa 2018, tämä ei tarkoita sitä, että aurinkomoduulien tuottajilla olisi oikeus siihen, että myös tuotantoketjun alkupään tuotteita koskevat toimenpiteet päätettäisiin. Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti komission on tarkasteltava unionin etua kussakin tutkimuksessa tapauskohtaisesti. Sen vuoksi komissio todensi, olisiko aurinkopaneeleissa käytettävää lasia koskevien toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella kohtuuttoman kielteinen vaikutus käyttäjiin, kuten jäljempänä selostetaan tarkemmin.

6.2.1 Tuotantokustannukset

(202) Useat käyttäjät väittivät, että toimenpiteillä oli kielteinen vaikutus niiden liiketoimintaan, koska ne nostivat niiden tuotantokustannuksia. Niiden oli maksettava korkeampia hintoja kuin niiden kilpailijoiden unionin ulkopuolella, mikä niiden mukaan on suora kilpailuhaitta unionin aurinkopaneelien tuottajille verrattuna tuotuihin aurinkopaneeleihin. Käyttäjät väittivät myös, että vaikka aurinkosähkömoduulien eri komponentei