EUROOPAN ARVOPAPERIMARKKINAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS (EU) 2021/272,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

sellaisen väliaikaisen vaatimuksen jatkamisesta, jolla luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on nettomääräisiä lyhyitä positioita, vaaditaan alentamaan sellaisten yritysten liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevia ilmoituskynnysarvoja, joiden osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla yli sen kynnysarvon, joka edellyttää ilmoitusta toimivaltaisille viranomaisille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti

EUROOPAN ARVOPAPERIMARKKINAVIRANOMAISEN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen liitteen IX,

ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (1), ja erityisesti sen 9 artiklan 5 kohdan, 43 artiklan 1 kohdan ja 44 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon lyhyeksimyynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimuksiin liittyvistä kysymyksistä 14 päivänä maaliskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen EU N:o 236/2012 (2) ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon lyhyeksimyynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimuksiin liittyvistä kysymyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 täydentämisestä määritelmien, nettomääräisten lyhyiden positioiden laskennan, katettujen valtionlainan luottoriskinvaihtosopimusten, ilmoituskynnysarvojen, rajoitusten keskeyttämiseen sovellettavien likviditeettiä koskevien kynnysarvojen, rahoitusvälineiden arvon merkittävän alenemisen sekä epäsuotuisien tapahtumien osalta 5 päivänä heinäkuuta 2012 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 918/2012 (3), ja erityisesti sen 24 artiklan,

ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2020 annetun Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) päätöksen (EU) 2020/525 (4) vaatia luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on nettomääräisiä lyhyitä positioita, alentamaan tilapäisesti sellaisten yritysten liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevia ilmoituskynnysarvoja, joiden osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla yli sen kynnysarvon, joka edellyttää ilmoitusta toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti,

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) päätöksen (EU) 2020/1123 (5) sellaisen väliaikaisen vaatimuksen jatkamisesta, jolla luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on nettomääräisiä lyhyitä positioita, vaaditaan alentamaan tilapäisesti sellaisten yritysten liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevia ilmoituskynnysarvoja, joiden osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla yli sen kynnysarvon, joka edellyttää ilmoitusta toimivaltaisille viranomaisille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ja 16. syyskuuta 2020 annetun päätöksen (EU) 2020/1689 (6) sellaisen väliaikaisen vaatimuksen jatkamisesta, jolla luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on nettomääräisiä lyhyitä positioita, vaaditaan alentamaan tilapäisesti sellaisten yritysten liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevia ilmoituskynnysarvoja, joiden osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla yli sen kynnysarvon, joka edellyttää ilmoitusta toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti,

sekä katsoo seuraavaa:

1. JOHDANTO

(1) Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) vaati päätöksellä (EU) 2020/525 luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on sellaisen yrityksen liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita, jonka osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, ilmoittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista tällaisista positioista, jos positio saavuttaa tai ylittää 0,1 prosenttia tai laskee alle 0,1 prosenttiin liikkeeseen lasketusta osakepääomasta, asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

(2) Toimenpiteellä, josta ESMA on tehnyt päätöksen (EU) 2020/525, haluttiin varmistaa, että kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja ESMA pystyvät valvomaan nettomääräisiä lyhyitä positioita, joita markkinatoimijat ovat ottaneet säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otetuista osakkeista, finanssimarkkinoiden viimeaikaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa.

(3) ESMA jatkoi tätä väliaikaista vaatimusta päätöksellä (EU) 2020/1123 ja päätöksellä 2020/1689, sillä finanssimarkkinoiden moitteeton toiminta ja eheys sekä rahoitusvakaus olivat edelleen epävarmoja ja uhattuna ja tällä oli koko EU:n laajuisia vaikutuksia huolimatta siitä, että EU:n finanssimarkkinat olivat osittain toipuneet pandemian puhkeamisen jälkeisistä tappioista.

(4) Asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 10 kohdan mukaisesti ESMAn on tarkasteltava uudelleen tätä toimenpidettä sopivin väliajoin ja vähintään kolmen kuukauden välein.

(5) ESMA toteutti uudelleentarkastelun perustuen suorituskykyindikaattoreihin, kuten hintoihin, volatiliteettiin ja luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroindekseihin, sekä nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämiseen. Analyysissä huomioitiin erityisesti 0,1–0,2 prosentin positiot. Tehdyn analyysin perusteella ESMA on päättänyt jatkaa toimenpidettä edelleen kolmella kuukaudella.

2. TOIMENPITEEN KYKY POISTAA MERKITYKSELLISIÄ UHKIA, JOIDEN VAIKUTUKSET ULOTTUVAT RAJOJEN YLI (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 2 KOHDAN a ALAKOHTA)

a) Finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen kohdistuva uhka

(6) ESMA katsoo, että nykyisissä olosuhteissa, joihin vaikuttavat voimakkaasti covid-19-pandemian kehitys ja siihen liittyvä epävarmuus, EU:n finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen kohdistuvien riskien tunnistamisen tulisi perustua koko makrotaloudellisen toimintaympäristön analysointiin sekä finanssimarkkinoiden kehitykseen.

(7) Makrotaloudellisen toimintaympäristön osalta covid-19-pandemia vaikuttaa edelleen haitallisesti reaalitalouteen. Tuleva elpyminen on epävarmaa huolimatta EU:n ja muiden alueiden viimeaikaisesta myönteisestä kehityksestä rokotteiden suhteen. Covid-19-tapausten määrän mahdollista lisääntymistä koskevat huolenaiheet, jotka ESMA esitti edellisessä päätöksessään, toteutuivat ja johtivat toiseen tartunta-aaltoon. Aiheeseen liittyvät tiedot uusista tapauksista, sairaalahoidosta, tehohoidon käyttöasteista ja kuolemantapauksista ovat verrattavissa maalis- ja huhtikuun aikaan tai ovat jopa sitä pahempia.

(8) Tämän seurauksena koko EU:ssa ryhdyttiin moniin rajoitustoimiin paikallisista liikkumisrajoituksista ja ulkonaliikkumiskielloista kansallisiin sulkutoimiin saakka. Pandemian ensimmäisen tartunta-aallon suhteen on odotettavissa, että nämä toimet vaikuttavat kansallisiin talouksiin sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä.

(9) Tässä suhteessa Euroopan komission syksylle tekemä Euroopan talousennuste (7) osoittaa, että euroalueen reaalinen BKT laskee 7,8 prosenttia vuonna 2020 vaihdellen kuitenkin merkittävästi eri jäsenvaltioissa. Euroalueen ja EU:n BKT:n ei odoteta toipuvan ennen vuoden 2022 loppua (8).

(10) Lisäksi työttömyysasteen odotetaan kasvavan euroalueella vuonna 2020 8,3 prosenttiin (7,7 % EU:ssa) ja kasvavan edelleen vuonna 2021 (9).

(11) Finanssimarkkinoiden kehityksen suhteen rokotteita koskevasta kehityksestä ja niiden tehokkuudesta välitetyt myönteiset uutiset johtivat aivan äskettäin huomattavasti parempiin markkina-arvostuksiin ja muihin niihin liittyviin parametreihin: 6. päivästä marraskuuta, eli ensimmäistä myönteistä mahdollista rokotetta koskevaa ilmoitusta edeltävästä kaupankäyntipäivästä (10), 2. päivään joulukuuta 2020, STOXX EUROPE 800 pl. Sveitsi ja Eurostoxx 50 -indeksit nousivat 8,7 ja 9,9 prosenttia. Tätä suuntausta seurasivat kansalliset pääindeksit, jotka nousivat keskimäärin 10 prosenttia.

(12) Kun vertailukohtana käytetään Eurostoxx 50 -indeksin kehitystä, sen hintojen elpyminen (-8 % helmikuuhun verrattuna) on kuitenkin huomattavasti heikompaa verrattuna muihin indekseihin, kuten NIKKEI 225-indeksiin, (+14,1 % helmikuuhun verrattuna), S&P 500 -indeksiin (+8,6 % helmikuuhun verrattuna) tai CSI 300 -indeksiin (+22,3 % helmikuuhun verrattuna) [Kuva 1].

(13) Tarkasteltaessa erityisesti pankkialaa STOXX Europe Total Market Banks -indeksi (eurooppalaiset pankit) oli 2. joulukuuta 2020 laskenut 22 prosenttia verrattuna tasoon 20. helmikuuta, mikä oli parannus syyskuussa kirjattuun 37 prosentin laskuun nähden [Kuva 1]. Analysoitaessa eräiden keskeisten eurooppalaisten luottolaitosten (Saksa, Espanja, Italia, Ranska) osakkeiden hintoja hinnanlasku vaihtelee 3,41 prosentista 42,62 prosenttiin. Vaikka on tapahtunut parannusta verrattuna helmi–syyskuussa kirjattuihin hinnanlaskuihin (10–59 %), nämä tiedot ovat osoituksena heikkoudesta pankkialalla.

(14) Lisäksi on edelleen olemassa riski varojen arvostamisen ja talouden perustekijöiden välisestä erkanemisesta, mikä herättää huolia markkinoiden elpymisen kestävyydestä (11). Kuten ESMAn riskitaulukossa 11. marraskuuta 2020 todettiin (12), se, missä määrin nämä riskit toteutuvat edelleen, riippuu ratkaisevasti kolmesta tekijästä: pandemian taloudellisista vaikutuksista, rahallisia ja verotuksellisia tukitoimia koskevista markkinaodotuksista sekä mahdollisista muista ulkoisista tapahtumista valmiiksi haavoittuvaisessa maailmanlaajuisessa ympäristössä.

(15) Finanssimarkkinoilla on kuitenkin samaan aikaan muita myönteisiä merkkejä. Rokotteiden kehityksestä saatu luottamus heijastuu myös luottoriskinvaihtosopimusten (CDS) hintaeroihin, valtion joukkolainojen tuottojen ja volatiliteetin kehitykseen.

(16) Eurooppalaisen yrityssektorin CDS-hintaerot ovat edelleen viisi peruspistettä helmikuussa 2020 havaittujen tasojen yläpuolella (arvot ovat samanlaiset kuin ESMAn päätöksessä (EU) 2020/1689), kun taas European high yieldin, European financialsin ja huonomman etuoikeusaseman European financialsin CDS-hintaeroissa näkyy 39, 6 ja 25 peruspisteen lasku verrattuna arvoihin, joihin ESMAn päätös (EU) 2020/1689 [Kuva 1] perustuu.

(17) Samoin valtion 10 vuoden joukkolainojen tuotto näyttää alentuneen: Saksassa, Espanjassa, Ranskassa ja Italiassa valtion 10 vuoden joukkolainojen tuotossa näkyy laskua suhteessa helmikuun 20. päivän tasoihin, jotka olivat keskimäärin 14 peruspistettä [Kuva 1].

(18) Implisiittinen volatiliteetti puolestaan vähenee jatkuvasti, mutta se on edelleen erittäin herkkä markkinauutisille. VSTOXX (13)-indeksillä mitattava volatiliteetti on edelleen korkea verrattuna helmikuuhun 2020 (+8 %), ja VIX (14) on samoin edelleen +5 prosenttia 2. joulukuuta 2020 verrattuna helmikuuhun 2020 [Kuva 1].

(19) Sellaisten osakkeiden prosenttiosuus, joiden nettomääräinen lyhyt positio on 0,1–0,2 prosenttia, ei ole merkittävästi laskenut maaliskuusta 2020 lähtien. Se on edelleen keskimäärin 12 prosenttia nettomääräisten lyhyiden positioiden kokonaismäärää korkeampi, mikä vastaa syyskuun tilannetta (15) (jolloin se oli 13 % kyseistä kokonaismäärää korkeampi) [Kuva 6].

(20) Kuten aiemmissa ESMAn päätöksissä on jo ilmoitettu, alempi ilmoituskynnys on osoittanut, että joissakin maissa 0,1 ja 0,2 prosentin väliin jäävät nettomääräiset lyhyet positiot edustavat merkittävää prosenttiosuutta ilmoitettujen nettomääräisten lyhyiden positioiden kokonaismäärästä. Yhteenvetona todettakoon, että 0,1–0,2 prosentin nettomääräiset lyhyet positiot, jotka oli ilmoitettava väliaikaisesti madalletun ilmoituskynnyksen vuoksi, muodostavat edelleen merkittävän osuuden kokonaismäärästä ja niillä on suuri informatiivinen arvo sääntelyviranomaisille nykyisissä olosuhteissa.

(21) Keskeisten alojen viimeaikaisista hinnannousuista huolimatta ympäristö on edelleen hauras: covid-19-pandemian kehitystä ja sen makrotaloudelliseen kokonaistilanteeseen kohdistuvia vaikutuksia koskeva monenlainen epävarmuus jatkuu.

(22) ESMA toteaa, että riski varojen arvostamisen ja talouden perustekijöiden välisestä erkanemisesta saattaa syntyä sekä silloin, kun osakkeiden hinnat nousevat ilman perusteena olevia selkeitä näkymiä talouskasvusta, että siinä tapauksessa, että markkinat ylireagoivat uutisiin, mikä johtaa perusteettomiin syöksykierteisiin.

(23) Äskettäisestä kehityksestä huolimatta covid-19-kriisin pitkäaikaiset talousvaikutukset ja sen yleiset vaikutukset kehittyvät yhä. Euroopan komission syksyn talousennusteessa käsitellään kahta vaihtoehtoista skenaariota (16) (”noususuuntaista skenaariota” ja ”laskusuuntaista skenaariota”), joiden motiivina on poikkeuksellinen epävarmuus pandemian kehityksestä sekä toimenpiteet, joihin on ryhdytty sen leviämisen ehkäisemiseksi.

(24) Kuten yllä on todettu, nettomääräiset lyhyet positiot eivät ole merkittävästi vähentyneet, ja implisiittinen volatiliteetti on osoittautunut herkäksi uusille tapahtumille, vaikka se onkin vähäisempää kuin päätöstä (EU) 2020/1689 varten tehdyssä analyysissa.

(25) Tällainen hauras talous- ja markkinaympäristö lisää todennäköisyyttä sille, että lyhyeksimyynnin paineet saattavat aiheuttaa tai pahentaa mahdollista kielteistä kehitystä tulevina kuukausina, mikä puolestaan saattaa vaikuttaa kielteisesti markkinoiden luottamukseen tai hintojen määritysmekanismin eheyteen. ESMA katsoo, että edellä kuvattujen olosuhteiden yhdistelmä muodostaa vakavan uhan finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle.

b) Koko rahoitusjärjestelmän tai sen osan vakauteen kohdistuva uhka unionissa

(26) Kuten Euroopan keskuspankki totesi rahoitusvakautta koskevassa katsauksessaan (17), rahoitusvakaus on edellytys sille, että finanssijärjestelmä – johon kuuluvat rahoituksen välittäjät, markkinat ja markkinainfrastruktuurit – pystyy selviytymään häiriöistä ja talouden epätasapainon purkautumisesta.

(27) Covid-19-pandemialla on edelleen vakavia vaikutuksia unionin reaalitalouteen. Kuten edellä on mainittu, ESMA totesi 11. marraskuuta 2020 riskitaulukossaan, että ”EU:n finanssimarkkinoiden elpyminen jatkui vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä, mutta markkinat ovat edelleen erittäin herkät […] äkillisen takaiskun mahdollisuus sijoittajan riskinarvioinnissa on keskeinen riski, joka on tällä hetkellä nähtävissä EU:n rahoitusmarkkinoilla, ja riskinarviointimme on näin ollen edelleen voimassa.”

(28) Edellä kohdassa 2 a on lisätietoa pankkien ja finanssimarkkinoiden yleisestä suorituskyvystä.

(29) Covid-19-pandemian vaikutus on saattanut EU:n talouden ja sen finanssimarkkinat hauraaseen tilaan, jossa lyhyeksimyyntistrategioiden laukaisemalla tai vahvistamalla jatkuvalla hintojen laskulla saattaa olla erittäin haitallisia seurauksia.

(30) ESMA katsoo, että nykyisessä edelleen epävarmassa tilanteessa merkittävä myyntipaine ja osakkeiden hinnan epätavallinen volatiliteetti saattavat vahvistua eri tekijöiden, kuten lyhyeksimyyntiin osallistuvien ja merkittäviä nettomääräisiä lyhyitä positioita kerryttävien markkinatoimijoiden määrän kasvun, vaikutuksesta.

(31) Kuten yllä on mainittu, sellaisten osakkeiden prosenttiosuus, joiden nettomääräinen lyhyt positio on 0,1–0,2 prosenttia, ei ole merkittävästi laskenut maaliskuusta 2020 lähtien [Kuva 6].

(32) Sellaisten luottolaitosten laajalle levinneiden kurssitappioiden, jotka olivat yksi peruste kesä- ja syyskuussa tehdylle uudistuspäätökselle, tilanne parani syyskuuhun verrattuna, mutta on edelleen -22 prosenttia helmikuuhun 2020 nähden [Kuva 1]. Tämä viittaa siihen, että jotkin luottolaitokset, jotka ovat joissakin järjestelmissä merkittäviä koko järjestelmän kannalta, ovat mahdollisesti haavoittuvia lyhyeksimyyntistrategioiden ja merkittävien nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämisen osalta huolimatta siitä, perustuvatko nämä strategiat ja positiot keskeisiin tietoihin.

(33) Riskinä on, että lyhyeksimyyntistrategioiden ja merkittävien nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttäminen voivat johtaa hintojen epätavallisiin syöksykierteisiin, jotka koskevat tiettyjä liikkeeseenlaskijoita ja joilla on mahdollisia heijastusvaikutuksia samassa jäsenvaltiossa tai koko EU:ssa. Ne saattavat puolestaan lopulta vaarantaa yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusjärjestelmän.

(34) Huolimatta siitä, että joidenkin EU:n jäsenvaltioiden finanssimarkkinoilla havaittiin osittaista toipumista, yllä mainitut covid-19-pandemian kehitystä ja sen EU:n talouteen kohdistuvaa vaikutusta koskevat epävarmuustekijät ovat edelleen olemassa, ja niiden vuoksi yllä mainitut huolenaiheet varojen arvostamisen ja talouden perustekijöiden välisestä erkanemisesta sekä finanssimarkkinoiden äskettäisen elpymisen kestävyydestä ovat merkityksellisempiä.

(35) Näin ollen ESMA katsoo, että nykyiset markkinaolosuhteet uhkaavat edelleen vakavasti unionin rahoitusjärjestelmän vakautta.

c) Rajojen yli ulottuvat vaikutukset

(36) Toinen edellytys tälle ESMAn toimenpiteelle oli, että tunnistetuilla riskeillä on rajojen yli ulottuvia vaikutuksia.

(37) Kuten edellä on kuvattu, EU:n osakemarkkinat eivät ole kansallisilla ja eurooppalaisilla indekseillä mitattuna täysin palautuneet maaliskuussa havaituista vakavista hintojen laskuista.

(38) Kun otetaan huomioon, että uhat vaikuttavat eriasteisesti useimpien EU:n jäsenvaltioiden finanssimarkkinoihin, rajojen yli ulottuvat vaikutukset ovat edelleen erityisen vakavia, sillä EU:n finanssimarkkinoiden keskinäinen riippuvuus lisää mahdollisten heijastus- tai tartuntavaikutusten todennäköisyyttä kaikilla markkinoilla, jos lyhyeksimyynnin paineita esiintyy.

(39) Siksi ESMA katsoo, että edellä kuvatuilla markkinoiden eheyteen, moitteettomaan toimintaan ja rahoitusvakauteen kohdistuvilla uhilla on rajojen yli ulottuvia vaikutuksia. Covid-19-kriisin luonteen vuoksi ne ovat luonteeltaan yleiseurooppalaisia.

3. MIKÄÄN TOIMIVALTAINEN VIRANOMAINEN EI OLE TOTEUTTANUT TOIMENPITEITÄ UHAN POISTAMISEKSI, TAI YKSI TAI USEAMPI TOIMIVALTAINEN VIRANOMAINEN ON TOTEUTTANUT TOIMENPITEITÄ, JOTKA EIVÄT OLE RIITTÄVIÄ UHAN POISTAMISEKSI (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 2 KOHDAN b ALAKOHTA)

(40) Toisena edellytyksenä sille, että ESMA voi määrätä tässä päätöksessä tarkoitetun toimenpiteen, on se, että toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toteuttaneet toimenpiteitä uhan poistamiseksi tai toteutetut toimenpiteet eivät ole riittäviä uhan poistamiseksi.

(41) ESMAn päätöksessä 2020/525 kuvatut markkinoiden eheyteen, moitteettomaan toimintaan ja rahoitusvakauteen liittyvät huolenaiheet ovat saaneet osan kansallisista toimivaltaisista viranomaisista toteuttamaan kansallisia toimia, joiden tavoitteena on rajoittaa osakkeiden lyhyeksimyyntiä Espanjassa, Ranskassa, Itävallassa, Belgiassa, Kreikassa ja Italiassa (18), jossa voimassaolo päättyi 18. toukokuuta.

(42) Näiden väliaikaisten toimenpiteiden päättymisen tai purkamisen jälkeen EU:ssa ei ole toteutettu muita asetukseen (EU) N:o 236/2012 perustuvia toimenpiteitä, eikä niitä ole voimassa tämän päätöksen antamispäivänä.

(43) Tätä päätöstä annettaessa mikään toimivaltainen viranomainen ei ole toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen mahdollisuuksiaan seurata nettomääräisten lyhyiden positioiden kehitystä ottamalla käyttöön alemmat ilmoituskynnysarvot, sillä ne voivat tukeutua päätökseen (EU) 2020/1123.

(44) Tarve nettomääräisten lyhyiden positioiden seurannalle on edelleen akuutti tilanteessa, jossa edellä mainitut, asetuksen (EU) N:o 236/2012 20 artiklan nojalla asetetut rajoitukset ovat päättyneet, mutta covid-19-pandemian pitkittyneeseen vaikutukseen liittyvä yllä kuvattu epävarmuus jää jäljelle. Koska lyhyeksimyyntiin ja transaktioihin, joilla on vastaava vaikutus, ei kohdistu enää muita ulkoisia rajoituksia, kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kaikkialla EU:ssa on pysyttävä tunnistamaan ennakkoon, kertyykö nettomääräisiä lyhyitä positioita sellaisessa laajuudessa, joka saattaisi johtaa edellä kuvattujen finanssimarkkinoihin ja rahoitusvakauteen kohdistuvien uhkien ilmenemiseen, joita lyhyeksimyynnin paineet pahentavat.

(45) Kun otetaan huomioon edellä mainitut koko EU:n laajuiset uhat, on selvää, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artiklan 2 kohdassa säädetyn tavanomaisen ilmoituskynnysarvon mukaisesti saamat tiedot eivät ole riittäviä nykyisissä stressikauden markkinaolosuhteissa. ESMA katsoo, että alemman ilmoituskynnysarvon ylläpitämisellä voitaisiin varmistaa, että kaikilla kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla eri puolilla EU:ta ja ESMAlla on käytettävissään parhaat mahdolliset tiedot, jotta ne voivat tarkkailla markkinasuuntauksia ja valmistautua tarvittaessa lisätoimenpiteisiin.

4. TOIMENPITEELLÄ POISTETAAN MERKITTÄVÄSTI UHKIA TAI PARANNETAAN KANSALLISTEN TOIMIVALTAISTEN VIRANOMAISTEN KYKYÄ VALVOA UHKIA (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 3 KOHDAN a ALAKOHTA)

(46) ESMAn on myös arvioitava, poistaako jatkettu toimenpide merkittävissä määrin havaitut uhat.

(47) ESMA on erityisesti analysoinut jäljempänä, poistaisiko jatkettu toimenpide merkittävästi uhkia finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle ja unionin rahoitusvakaudelle ja parantaisiko se toimivaltaisten viranomaisten kykyä tarkkailla uhkaa.

a) Toimenpide poistaa merkittävässä määrin uhan, joka kohdistuu finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen

(48) Edellä kuvatuissa olosuhteissa lyhyeksimyynnistä ja lyhyiden positioiden kerryttämisestä johtuva kaikenlainen äkillinen myyntipaineen ja markkinoiden volatiliteetin lisääntyminen voi vahvistaa laskusuuntausta finanssimarkkinoilla. Vaikka lyhyeksimyynnillä voi muina aikoina olla myönteisiä vaikutuksia liikkeeseenlaskijoiden asianmukaisen arvostuksen määrittämiseen, nykyisissä markkinaolosuhteissa se voi muodostaa lisäuhan markkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle.

(49) Etenkin kun otetaan huomioon jatkuneen kriisitilanteen horisontaalinen vaikutus, joka kohdistuu laajaan joukkoon osakkeita koko unionissa, osakkeiden hintojen äkillinen lasku voi pahentua lyhyeksimyyntitoiminnan ja nettomääräisten lyhyiden positioiden lisääntymisen kasvattaman myyntipaineen vuoksi. Nämä positiot voisivat siten jäädä havaitsematta ilman jatkettua toimenpidettä, jos ne alittaisivat asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artiklan mukaiset tavanomaiset kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ilmoittamista koskevat kynnysarvot.

(50) Edellä esitettyjen syiden vuoksi kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja ESMAn on oltava mahdollisimman pian tietoisia niistä markkinatoimijoista, jotka harjoittavat lyhyeksimyyntiä ja kerryttävät merkittäviä nettomääräisiä lyhyitä positioita. Näin voidaan tarvittaessa estää se, että näistä positioista tulee signaaleja, jotka johtavat myyntitoimeksiantojen ketjuun ja sitä seuraavaan hintojen merkittävään laskuun.

(51) Toimenpiteen jatkamisella käsitellään tarvetta tähän säätämällä, että luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, joilla on nettomääräinen lyhyt positio osakkeista, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, on edelleen tehtävä ilmoitus kansallisille toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artiklassa säädettyä kynnysarvoa alhaisemmilla kynnysarvoilla.

(52) Näin ollen kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja ESMA pystyvät arvioimaan muuttuvaa tilannetta riittävästi erottaen keskeisten tietojen aiheuttamat markkinoiden liikkeet lyhyeksimyynnin aiheuttamista tai pahentamista liikkeistä ja reagoimaan, jos markkinoiden eheys ja moitteeton toiminta edellyttävät tiukempia toimia.

(53) ESMA katsoo, että jos tämän toimenpiteen voimassaoloa ei jatketa kolmella kuukaudella, kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla ja ESMAlla olisi rajallinen mahdollisuus tarkkailla markkinoita riittävällä tavalla nykyisessä epävarmassa ja hauraassa tilanteessa. Tätä korostavat finanssimarkkinoiden kehityksen erkaneminen sen perusteena olevasta taloudellisesta toiminnasta sekä covid-19-pandemian muuttuva luonne. Tällaiset tekijät voivat laukaista äkillisen ja merkittävän myyntipaineen ja EU:n alueen osakkeiden hintojen epätavallisen volatiliteetin, jota nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttäminen voivat vahvistaa.

(54) ESMA pitää myös asianmukaisena säilyttää asetuksen (EU) N:o 236/2012 6 artiklassa määritetty julkistamiskynnysarvo. Se on prosentuaalinen osuus, joka on 0,5 prosenttia kyseisen yrityksen liikkeeseen lasketusta osakepääomasta. Tämän kynnysarvon madaltaminen ei vaikuta tarpeelliselta markkinoiden moitteettoman toiminnan ja rahoitusvakauteen kohdistuvien riskien kannalta. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja ESMA jatkavat markkinaolosuhteiden tarkkailua ja ryhtyvät tarvittaessa lisätoimiin.

b) Toimenpide poistaa merkittävässä määrin uhan, joka kohdistuu unionin koko rahoitusjärjestelmän tai sen osan vakauteen

(55) Kuten edellä on kuvattu, huolimatta siitä, että rohkaisevat uutiset rokotteiden kehittämisestä ovat hiljattain parantaneet markkinakehitystä, joissakin maissa osakeindeksien lasku 20. päivästä helmikuuta 2020 lähtien on edelleen samalla tasolla kuin kesä- tai syyskuussa 2020 kirjattiin. Lisäksi hintojen elpyminen EU:ssa on huomattavasti heikompaa verrattuna muiden maailmantalouksien, kuten NIKKEI 225-, S&P 500 -indeksin tai CSI 300 -indeksin suorituksiin. Erilaiset riskitekijät vaikuttavat edelleen moniin aloihin, ja esimerkiksi finanssialan osakkeiden kehitys on edelleen heikkoa ja laajalti hajanaista EU:n merkittävissä luottolaitoksissa. Tällaisissa olosuhteissa lyhyeksimyynti ja merkittävien nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttäminen voivat vahvistaa myyntipainetta ja laskusuuntausta, jotka puolestaan saattavat pahentaa uhkaa, jolla voi olla erittäin haitallisia vaikutuksia rahoituslaitosten ja muiden alojen yritysten rahoitusvakauteen.

(56) Tässä tilanteessa, mikäli tätä toimenpidettä ei jatketa kolmella lisäkuukaudella, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja ESMA kohtaisivat tietorajoituksia, jotka heikentäisivät niiden valmiuksia puuttua mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat talouteen ja viime kädessä koko unionin rahoitusvakauteen.

(57) Näin ollen nettomääräisten lyhyiden positioiden ilmoittamista kansallisille toimivaltaisille viranomaisille koskevien ilmoituskynnysarvojen väliaikaista alentamista koskevan toimenpiteen jatkaminen puuttuu tehokkaasti tähän koko unionin rahoitusjärjestelmän tai sen osien vakautta koskevaan uhkaan vähentämällä tietorajoituksia ja parantamalla kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kykyä puuttua tuleviin uhkiin aikaisessa vaiheessa.

c) Toimenpiteellä parannetaan toimivaltaisten viranomaisten kykyä valvoa uhkaa

(58) Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa kansalliset toimivaltaiset viranomaiset valvovat lyhyeksimyynnistä ja nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämisestä mahdollisesti aiheutuvia uhkia unionin lainsäädännöllä vahvistetuilla valvontavälineillä, erityisesti asetuksessa (EU) N:o 236/2012 vahvistetuilla nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevilla ilmoitusvelvollisuuksilla (19).

(59) Vallitsevien markkinaolosuhteiden vuoksi on kuitenkin tarpeen tehostaa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja ESMAn valvontatoimia säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettujen osakkeiden yhteenlaskettujen nettomääräisten lyhyiden positioiden osalta. Kun lisäksi otetaan huomioon covid-19-pandemian kehitykseen liittyvä jatkuva epävarmuus, on edelleen tärkeää, että kansalliset toimivaltaiset viranomaiset jatkavat nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämistä koskevien tietojen vastaanottamista mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, ennen kuin ne saavuttavat asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artiklan 2 kohdassa määritetyn 0,2 prosentin osuuden liikkeeseen lasketusta osakepääomasta.

(60) Tätä korostaa se, että huolimatta marraskuusta 2020 lähtien tapahtuneesta hinnannoususta sellaisten osakkeiden prosenttiosuus, joiden nettomääräinen lyhyt positio on 0,1–0,2 prosenttia, ei ole merkittävästi laskenut maaliskuusta 2020 lähtien (20), ja se on edelleen keskimäärin 12 prosenttia nettomääräisten lyhyiden positioiden kokonaismäärää korkeampi samoin kuin syyskuun tilanteessa. Siksi voidaan todeta, että 0,1–0,2 prosentin nettomääräiset lyhyet positiot, jotka oli ilmoitettava ESMAn väliaikaisesti madaltaman ilmoituskynnyksen vuoksi, muodostavat edelleen merkittävän osuuden nettomääräisten lyhyiden positioiden kokonaismäärästä.

(61) Jatketulla ESMAn toimenpiteellä pidetään yllä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten parannettua kykyä käsitellä havaittuja uhkia aiemmassa vaiheessa ja niiden ja ESMAn mahdollisuutta hallita oikea-aikaisesti markkinoiden moitteettomaan toimintaan ja rahoitusvakauteen kohdistuvia uhkia, jos merkkejä vaikeasta markkinatilanteesta ilmenee.

5. TOIMENPITEET EIVÄT AIHEUTA RISKIÄ SÄÄNTELYN KATVEALUEIDEN HYVÄKSIKÄYTÖSTÄ (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 3 KOHDAN b ALAKOHTA)

(62) Voidakseen toteuttaa toimenpiteen tai jatkaa sitä asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan nojalla ESMAn on arvioitava, aiheuttaako toimenpide sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön riskin.

(63) Koska jatkettu ESMAn toimenpide koskee markkinatoimijoiden ilmoitusvelvollisuuksia kaikkien unionin säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettujen osakkeiden osalta, se varmistaa, että kaikilla kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on yksi ainoa ilmoituskynnys. Näin varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa ja sen ulkopuolella toimivien markkinatoimijoiden välillä unionin säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettujen osakkeiden osalta.

6. ESMAN TOIMENPIDE EI VAIKUTA HAITALLISESTI FINANSSIMARKKINOIDEN TEHOKKUUTEEN EIKÄ MYÖSKÄÄN HEIKENNÄ NÄIDEN MARKKINOIDEN LIKVIDITEETTIÄ TAI AIHEUTA EPÄVARMUUTTA MARKKINATOIMIJOIDEN KESKUUDESSA TAVALLA, JOKA ON SUHTEETON SIITÄ SAATAVIIN ETUIHIN NÄHDEN (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 3 KOHDAN c ALAKOHTA)

(64) ESMAn on arvioitava, onko toimenpiteellä sellaisia haitallisia vaikutuksia, joita voitaisiin pitää suhteettomina sen hyötyihin verrattuna.

(65) ESMA katsoo, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on aiheellista seurata tiiviisti mahdollisten nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämistä, ennen kuin ne harkitsevat pakottavampia toimenpiteitä. ESMA toteaa, että tavanomaiset ilmoituskynnykset (0,2 prosenttia liikkeeseen lasketusta osakepääomasta) eivät välttämättä poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden jatkuessa riitä suuntausten ja tulevien uhkien oikea-aikaiseen tunnistamiseen.

(66) Vaikka tehostetun ilmoitusvelvollisuuden käyttöönotto on saattanut lisätä raportoivien yksiköiden työmäärää, nämä ovat jo mukauttaneet sisäisiä järjestelmiään soveltaessaan päätöksiä (EU) 2020/525, (EU) 2020/1123 ja (EU) 2020/1689. Jatketulla toimenpiteellä ei näin ollen odoteta olevan muita vaikutuksia säännösten noudattamisesta raportoiville yksiköille aiheutuviin kustannuksiin. Se ei myöskään rajoita markkinatoimijoiden mahdollisuuksia ottaa osakkeita koskevia lyhyitä positioita tai lisätä niitä. Näin ollen toimenpide ei vaikuta markkinoiden tehokkuuteen.

(67) Muihin mahdollisiin ja pakottavampiin toimenpiteisiin verrattuna tämän jatketun toimenpiteen ei pitäisi vaikuttaa markkinoiden likviditeettiin, koska rajoitetun markkinatoimijoiden joukon lisääntyneiden ilmoitusvelvollisuuksien ei pitäisi muuttaa niiden kaupankäyntistrategioita ja sitä kautta niiden osallistumista markkinoille. Markkinatakaustoimintaa ja vakauttamisohjelmia koskevan ylläpidetyn poikkeuksen tarkoituksena ei myöskään ole lisätä sellaisten yhteisöjen työmäärää, jotka tarjoavat merkittäviä palveluja likviditeetin tarjonnan ja volatiliteetin vähentämisen osalta, mikä on erityisen tärkeää nykytilanteessa.

(68) ESMA katsoo, että jatketun toimenpiteen soveltamisalan rajoittamisella yhteen tai useampaan toimialaan tai liikkeeseenlaskijoiden alaryhmään ei välttämättä saavuteta toivottua tulosta. Covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeisen hintojen laskujen suuruusluokan, vaikutusten kohteena olevien osakkeiden (ja alojen) suuren kirjon sekä EU:n talouksien ja markkinapaikkojen välisen yhteyden perusteella on aihetta olettaa, että EU:n laajuinen toimenpide antaa todennäköisesti kansallisille toimivaltaisille viranomaisille tehokkaammin varhaista tietoa markkinoiden tilasta kuin alakohtaiset toimenpiteet.

(69) Mitä tulee siihen, onko toimenpide omiaan luomaan epävarmuutta markkinoille, toimenpiteellä ei oteta käyttöön uusia sääntelyvelvoitteita, vaan sillä ainoastaan muutetaan vuodesta 2012 voimassa ollutta normaalia ilmoitusvelvollisuutta pienentämällä ilmoituskynnysarvoa. ESMA korostaa myös, että jatkettu toimenpide rajoittuu edelleen sellaisia osakkeita koskevaan ilmoitusvelvollisuuteen, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, jotta voidaan ottaa huomioon ne positiot, joiden osalta lisäraportointi vaikuttaa tarkoituksenmukaisimmalta.

(70) ESMA katsoo siis, että tällainen avoimuutta koskevan velvollisuuden tiukentaminen ei vaikuta haitallisesti finanssimarkkinoiden tehokkuuteen tai sijoittajiin tavalla, joka on suhteeton siitä saataviin etuihin nähden, eikä sen pitäisi aiheuttaa epävarmuutta finanssimarkkinoilla.

(71) Mitä tulee toimenpiteen kestoon, ESMA katsoo , että toimenpiteen jatkaminen kolmella kuukaudella on perusteltua, kun otetaan huomioon tällä hetkellä saatavilla olevat tiedot ja yleiset epävarmat näkymät covid-19-pandemian yhteydessä. ESMA aikoo palauttaa tavanomaisen ilmoitusvelvollisuuden voimaan heti, kun tilanne paranee, mutta se ei voi kuitenkaan sulkea pois mahdollisuutta jatkaa toimenpidettä, jos tilanne pahenee tai markkinoiden tila pysyy hauraana.

(72) Tämän perusteella ja tästä päivästä alkaen ESMA katsoo, että tämä päätös toimenpiteestä nettomääräisten lyhyiden positioiden läpinäkyvyyden väliaikaisesta lisäämisestä on oikeasuhteinen epäsuotuisten olosuhteiden jatkuessa.

7. KUULEMINEN JA ILMOITUS (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 4 JA 5 KOHTA)

(73) ESMA on kuullut Euroopan järjestelmäriskikomiteaa (EJRK). EJRK ei vastustanut päätösehdotusta.

(74) ESMA on ilmoittanut kansallisille toimivaltaisille viranomaisille päätösehdotuksesta.

(75) ESMAn jatkettua toimenpidettä aletaan soveltaa 19. joulukuuta 2020 alkaen.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla Määritelmä Tässä päätöksessä ”säännellyllä markkinalla” tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (21) 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa tarkoitettua säänneltyä markkinaa.

2 artikla Tilapäiset avoimuutta koskevat lisävelvoitteet 1. Luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, jolla on sellaisen yrityksen liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskeva nettomääräinen lyhyt positio, jonka osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, on ilmoitettava asianomaiselle toimivaltaiselle viranomaiselle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 ja 9 artiklan mukaisesti, jos positio saavuttaa tai alittaa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun asian kannalta merkityksellisen ilmoituskynnysarvon. 2. Asian kannalta merkityksellinen ilmoituskynnysarvo on prosenttiosuus, joka on 0,1 prosenttia kyseisen yrityksen liikkeeseen lasketusta osakepääomasta, ja ilmoitus on annettava tuon kynnysarvon ylittymisen jälkeen 0,1 prosentin välein.

3 artikla Poikkeukset 1. Asetuksen (EU) N:o 236/2012 16 artiklan mukaisesti 2 artiklassa tarkoitettuja tilapäisiä avoimuutta koskevia lisävelvoitteita ei sovelleta osakkeisiin, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, jos kyseisten osakkeiden pääasiallinen markkinapaikka sijaitsee kolmannessa maassa. 2. Asetuksen (EU) N:o 236/2012 17 artiklan mukaisesti 2 artiklassa tarkoitettuja tilapäisiä avoimuutta koskevia lisävelvoitteita ei sovelleta markkinatakaustoiminnan vuoksi suoritettuihin transaktioihin. 3. Edellä 2 artiklassa tarkoitettuja tilapäisiä avoimuutta koskevia lisävelvoitteita ei sovelleta nettomääräisiin lyhyisiin positioihin, jotka liittyvät vakauttamisen toteuttamiseen markkinoiden väärinkäytöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 596/2014 5 artiklan mukaisesti (22).

4 artikla Voimaantulo ja soveltaminen Tämä päätös tulee voimaan 19 päivänä joulukuuta 2020. Sitä sovelletaan sen voimaantulopäivästä kolmen kuukauden ajan.

Tehty Pariisissa 16 päivänä joulukuuta 2020. Hallintoneuvoston puolesta Steven MAIJOOR Puheenjohtaja

(1) EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

(2) EUVL L 86, 24.3.2012, s. 1.

(3) EUVL L 274, 9.10.2012, s. 1.

(4) EUVL L 116, 15.4.2020, s. 5.

(5) EUVL L 245, 30.7.2020, s. 17.

(6) EUVL L 379, 13.11.2020, s. 60.

(7) Saatavilla tästä linkistä: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf

(8) Euroopan talousennuste, sivu 40.

(9) Euroopan talousennuste, sivu 49.

(10) Saatavilla tästä linkistä: https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against

(11) Saatavilla tästä linkistä https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf

(12) Saatavilla tästä linkistä https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf

(13) VSTOXX mittaa implisiittistä volatiliteettia Eurostoxx 50 -indeksin optioiden hintojen perusteella.

(14) VIX-indeksi lasketaan reaaliaikaisen S&P 500 -indeksin (SPX) optioiden tarjous-/pyyntihintojen keskipisteen perusteella.

(15) Katso myös kohta 4 c).

(16) Euroopan talousennuste, sivu 61.

(17) https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html.

(18) Italiassa kyseinen toimenpide purettiin 18. toukokuuta.

(19) Ks. asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artikla.

(20) Raportit Tanskan päivittäisistä nettomääräisistä lyhyistä positioista puuttuvat ajalta 31.8.–4.9. teknisen ongelman vuoksi.

(21) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014 , rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

(22) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 596/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014 , markkinoiden väärinkäytöstä (markkinoiden väärinkäyttöasetus) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY ja komission direktiivien 2003/124/EY, 2003/125/EY ja 2004/72/EY kumoamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 1).