Tulostili ja tase Varainhoitovuoden 1999 talousarviotoimenpiteisiin liittyvä (laadittu 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 78 ja 81 artiklan mukaisesti) Nide IV Konsolidoitu tulostili ja tase - Liitetiedot Korjattu versio



Virallinen lehti nro C 343 , 01/12/2000 s. 0001 - 0096



Tulostili ja tase Varainhoitovuoden 1999 talousarviotoimenpiteisiin liittyvä (laadittu 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 78 ja 81 artiklan mukaisesti) Nide IV Konsolidoitu tulostili ja tase - Liitetiedot Korjattu versio (2000/C 343/01) SISÄLLYS >TAULUKON PAIKKA> JOHDANTO-OSA RAKENNE 1. Euroopan yhteisöjen toimielinten tulostili ja tase laaditaan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 78, 80 ja 81 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä joulukuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2673/99. 2. >TAULUKON PAIKKA> 3. Niteessä I selostetaan talousarvion toteuttamisen tärkeimpiä osa-alueita varainhoitovuoden aikana. Niteissä II ja III annetaan kunkin toimielimen osalta tietoja varainhoitovuoden toteutuneista tuloista ja menoista budjettinimikkeistön mukaisesti jaoteltuina. Niihin sisältyy myös taulukoita pääomaoperaatioista sekä lainanannosta ja varainhoidosta. Tämä nide (Nide IV) sisältää Euroopan yhteisöjen varainhoitovuoden konsolidoidun tulostilin ja taseen sekä niiden selventävät huomautukset. Tulostilissä ja taseessa on ilmoitettu myös edellisen varainhoitovuoden vastaavat luvut. 1. KIRJANPIDON PERIAATTEET 1.1. Kansainväliset kirjapitostandardit(1) edellyttävät, että tilinpäätösten tavoitteena on esittää organisaatioiden toimintojen luonne ja osa-alueet, selvittää miten toiminnot on rahoitettu, ja antaa lopullisia tietoja rahoitustoimien toteuttamisesta. Euroopan komissio laatii vuosittaisen tulostilinsä ja taseensa juuri näiden tavoitteiden mukaisesti. Rahoitustoimenpiteiden toteutus varainhoitovuoden aikana esitetään niteen 1 osassa 2 "Selvitys varainhoidosta". Sen lisäksi, että tilinpäätöksissä on esitettävä edellä mainitut tiedot, ne on myös laadittava selkeään ja ymmärrettävään muotoon, niissä esitettävien tietojen on oltava asiaankuuluvia ja eri varainhoitovuosien tietojen on oltava vertailukelpoisia. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti. 1.2. Euroopan unionin toimielinten kirjanpito jakautuu yleiseen kirjanpitoon ja budjettikirjanpitoon. Tilinpäätös laaditaan kalenterivuosittain euroina. 1.2.1. Yleisessä kirjanpidossa esitetään ns. kahdenkertaisen kirjanpidon menetelmän mukaisesti kaikki varainhoitovuoden menot ja tulot. Tarkoituksena on antaa kokonaiskuva rahoitusasemasta laatimalla kuluneen vuoden 31. joulukuuta tietoihin perustuva tase. Yleisessä kirjanpidossa noudatetaan seuraavia periaatteita: - toiminnan jatkuvuuden periaate - varovaisuusperiaate, jonka perusteella vastaavia ei voida arvostaa liian suuriksi ja vastattavia liian pieniksi - kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuuden periaate - periaate, jonka mukaan vastaavissa ja vastattavissa ilmoitettuja määriä ei voida vähentää toisistaan - avattavan taseen koskemattomuuden periaate. Komissio tutkii mahdollisuutta esittää vastaisuudessa "laajennettu kirjanpidollinen tulos" sen varmistamiseksi, että tiedot merkitään taseeseen eri varainhoitovuosina kulu- ja tuottotilin kautta. Tilipuitteissa säilytetään ero kulu- ja tuottotilien sekä tasetilien välillä. Jotta tämä olisi mahdollista, tilipuitteisiin olisi sisällyttävä a) kulu- ja tuottotilit jakautuneina seuraavasti: - talousarvion kulu- ja tuottotilit, joiden avulla voidaan asianmukaisesti seurata talousarvion toteutumista, sekä tilit, joista käyvät ilmi kurssierot. Näiden tilien avulla voidaan määritellä varainhoitovuoden ylijäämä. - talousarvion ulkopuoliset kulu- ja tuottotilit, jotka lisättyinä edellisiin antavat laajennetun kirjanpidollisen tuloksen. b) tasetilit, joiden avulla voidaan esittää yhteisöjen rahoitusasema. Niissä näkyy saamisten ja velkojen odotettu vaikutus rahoitusasemaan. 1.2.2. Talousarvion toteutumista voidaan seurata yksityiskohtaisesti budjettikirjanpidon ansiosta. Budjettikirjanpidon tarkoituksena on laatia - varainhoitoasetuksen VI osastossa tarkoitettu tulostili ja - varainhoitoasetuksen 34 artiklan tarkoittamia selvityksiä talousarvion toteuttamisesta. 2. KIRJANPIDOSSA NOUDATETTAVAT SÄÄNNÖKSET JA MENETELMÄT 2.1. Kirjanpito laaditaan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä joulukuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2673/99 ja täydennettynä tiettyjen varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetulla asetuksella. 2.2. Muunto euroiksi 2.2.1. Kirjanpito laaditaan euroina. 2.2.2. Taseen laatimiseen käytetään 30. joulukuuta(2) 1999 voimassa olleita euron muuntokursseja lukuun ottamatta seuraavia tase-eriä: - Aineellinen käyttöomaisuus säilyttää hankintahetkellä voimassa olleiden kirjanpidollisten kurssien mukaisen arvonsa euroina. - Osa seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettävistä määrärahoista on kansallisissa valuutoissa ilmaistuja maksusitoumuksia, jotka on muunnettu euroiksi käyttämällä joulukuun kuukausittaista kirjanpidollista kurssia. Niiden kokonaismäärän euroina ilmaistua arvoa ei voida jälkikäteen muuttaa. - Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta maksetut ennakot muunnetaan käyttämällä kurssia, joka oli voimassa niiden myöntämistä seuraavan kuukauden 10. päivänä. - Siirtyvien erien arvoa määriteltäessä käytetään kirjaushetken muuntokurssia. 2.2.3. Muut kuin edellä mainitut rahoituserät muutetaan tilinpäätöshetkellä tilinpäätöspäivän euron kurssiin. Muutoksen määrä käsitellään seuraavasti: - käteisvarat: käteisvaroihin liittyvät positiivisten ja negatiivisten muuntoerojen vasta-erät viedään tulostileihin - muut kuin käteisvaroihin kuuluvat rahoituserät: kun määrättynä valuuttana ilmaistujen saamisten ja sitoumusten negatiiviset muuntoerot ovat suuremmat kuin kyseisenä valuuttana ilmaistujen saatavien ja sitoumusten positiiviset muuntoerot, ylijäämä viedään tulostileihin. Muussa tapauksessa ylijäämä viedään vastattavaa-puolen kohtaan "siirtyvät erät". 2.3. Tulot 2.3.1. Omat varat ja rahoitusosuudet merkitään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Arvonlisäverosta saatavien omien varojen, jäsenvaltioiden BKTL:oon perustuvien omien varojen sekä budjetoitujen rahoitusosuuksien ja toisaalta maksettavaksi tulevan määrän välinen erotus lasketaan viimeistään seuraavan varainhoitovuoden heinäkuun 1. päivänä; erotus otetaan kyseisen varainhoitovuoden korjaavaan talousarvioon. 2.3.2. Muut tulot otetaan huomioon varainhoitovuoden aikana toteutuneiden määrien perusteella. 2.4. Menot 2.4.1. Varainhoitovuoden ylijäämää laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt saman varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat. 2.4.2. Varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista suoritetut maksut ovat niitä, jotka varainhoidon valvoja on hyväksynyt viimeistään 31. joulukuuta ja jotka tilinpitäjä on suorittanut viimeistään seuraavan tammikuun 15. päivänä. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16.10.1998-15.10.1999, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään 31. tammikuuta 2000. 2.4.3. Maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja voidaan siirtää vain seuraavan varainhoitovuoden aikana käytettäviksi. Siirto tehdään seuraavan menettelyn mukaisesti: - jaksottamattomat määrärahat: siirto tehdään yleensä viran puolesta silloin kun määrärahat vastaavat tehdyistä maksusitoumuksista suoritettavaksi jääviä maksuja; muissa tapauksissa siirtoon on saatava ennakolta budjettivallan käyttäjän lupa - jaksotetut määrärahat: käyttämättä jääneet maksumäärärahat yleensä peruuntuvat; ne voidaan kuitenkin siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle komission päätöksellä, jos seuraavan varainhoitovuoden maksumäärärahat eivät riitä aiempien maksusitoumusten tai siirrettyihin maksusitoumusmäärärahoihin liittyvien maksusitoumusten maksattamiseen. 2.5. Varainhoitovuoden ylijäämä Varainhoitovuoden ylijäämä sisältää kaksi osaa (Euroopan yhteisöjen ylijäämä ja ETA:an kuuluvien Efta-maiden rahoitusosuuden tulos). Se koostuu seuraavien osien erotuksesta: - varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja - varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavallevarainhoitovuodelle sirretyt määrärahat.(3) Tämän erotukseen määrään vaikuttavat - edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen määrärahojen peruuntumisesta peräisin oleva nettomäärä ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä jaksottamattomista määrärahoista suoritettavien maksujen mahdolliset, euron kurssimuutoksista johtuvat ylitykset ja - varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssierojen saldo. 2.6. Arvostussäännöt Jollei taseen liitetiedoissa toisin ilmoiteta, eri tase-erät arvostetaan seuraavasti: 2.6.1. Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus arvostetaan alkuperäiseen arvoonsa, joka muunnetaan euroiksi omaisuuden hankintahetken kurssin mukaisesti. Käyttöomaisuudesta tehdään poistoja tasapoistomenetelmän mukaisesti ja täysien kalenterivuosien perusteella (komission omaisuusluettelosta annetun asetuksen 8 jakso). 2.6.2. Varastot arvostetaan viimeisten hankintojen arvoon, joka muunnetaan euroiksi joulukuun 30. päivän kurssin mukaisesti. 2.6.3. Rahoitusomaisuus arvostetaan hankintahintaan. Jos omaisuus on valuuttamääräistä, se muunnetaan euroiksi 30. joulukuuta voimassa olleen kurssin mukaisesti. Jos omaisuuden osalta on odotettavissa tappioita, varovaisuusperiaate määrää, että siihen on tehtävä arvonalennus. 2.6.4. Saamiset kirjataan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan euroiksi joulukuun 30. päivän kurssin mukaisesti. Tehdyt arvonkorjaukset ilmoitetaan erikseen taseen liitetiedoissa. 2.6.5. Rahastosijoitukset ja käteisvarat arvostetaan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan euroiksi joulukuun 30. päivän kurssin mukaisesti. Jos odotettavissa on tappioita, varovaisuusperiaatteen perusteella tehdään arvonalennus. 2.6.6. Velat arvostetaan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan euroiksi joulukuun 30. päivän kurssin mukaisesti, jos velat ovat valuuttamääräisiä. 2.7. Etumaksut ja ennakkomaksut Toimintamenoihin liittyvät etumaksut luetaan varainhoitovuoden budjettimenoiksi eikä niitä esitetä konsolidoidun taseen vastaavissa. Sellaiset ennakkomaksut julkisille ja yksityisille välittäjille, joita ei ole toimitettu lopullisille tuensaajille 31. joulukuuta 1999 mennessä ja jotka luetaan varainhoitovuoden budjettimenoiksi, esitetään taseen vastaavaa-puolen lyhytaikaisissa saamisissa. 2.8. Efta-maiden osuus vuoden 1999 yleisestä talousarviosta Tiedot määrärahoista, jotka koskevat Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden osuutta yhteisön talousarviosta, esitetään tämän niteen taulukoissa. 2.9. Konsolidointi Konsolidoitu tilinpäätös käsittää Euroopan parlamentin (sekä oikeusasiamiehen), neuvoston, komission (sekä virallisten julkaisujen toimiston ja yhteisen tutkimuskeskuksen), yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean tilinpäätökset. Konsolidointi tapahtuu kokonaisyhdistämismenetelmän mukaisesti. 1 LUKU TÄRKEIMMÄT TIEDOT EUROOPAN YHTEISÖJEN TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA VARAINHOITOVUONNA 1999 VUODEN 1999 TALOUSARVION TOTEUTUKSEN TULOS Vuoden 1999 talousarvion toteutuksen tulos esitetään konsolidoidun taseen vastattavaa-puolen kohdassa I.B >TAULUKON PAIKKA> KONSOLIDOITU YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA VUONNA 1999 >TAULUKON PAIKKA> KÄYTETTÄVISSÄ OLEVIEN MÄÄRÄRAHOJEN KÄYTTÖ >TAULUKON PAIKKA> MAKSUSITOUMUSTEN MAKSATTAMINEN >TAULUKON PAIKKA> 2 LUKU EUROOPAN YHTEISÖJEN VARAINHOITOVUODEN 1999 KONSOLIDOITU TULOSTILI Taulukko 1 TALOUSARVION TOTEUTUKSEN TULOS 1999 >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 VARAINHOITOVUODEN 1999 TULOT >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 3 VARAINHOITOVUODEN 1999 MENOT >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4 VARAINHOITOVUODELTA 1998 SIIRRETYT MAKSUMÄÄRÄYKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT ei sisällä lisämäärärahoja (yhteisön ulkopuoliset maat, käyttötarkoituksiinsa sidotut tulot) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 5 MAKSUSITOUMUKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT VARAINHOITOVUONNA 1999 >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 6 MAKSUMÄÄRÄYKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT VARAINHOITOVUONNA 1999 >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 7 JAKSOTETTUJA MÄÄRÄRAHOJA KOSKEVAT MAKSUSITOUMUKSET, JOITA EI OLLUT MAKSATETTU 31. JOULUKUUTA 1999 MENNESSÄ RAHOITUSNÄKYMIEN OTSAKKEIDEN MUKAINEN LUOKITTELU >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 8 JAKSOTETTUJA MÄÄRÄRAHOJA KOSKEVAT MAKSUSITOUMUKSET, JOITA EI OLLUT MAKSATETTU 31. JOULUKUUTA 1999 MENNESSÄ ALUSTAVAN SITOUMUKSEN JÄLKEEN SUORITETUT MAKSUT >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 9 VARAINHOITOVUODEN 1999 KULUESSA MAKSATETUT JAKSOTETTUJA MÄÄRÄRAHOJA KOSKEVAT MAKSUSITOUMUKSET >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 10 MAKSATTAMATTA OLEVAT MAKSUSITOUMUKSET 31. JOULUKUUTA 1999 KEHITYS ALUSTAVAN MAKSUSITOUMUKSEN JÄLKEEN (Vuoden 1999 kuluessa maksatetut maksusitoumukset mukaan luettuina) EMOTR-ohjausosasto (B2-10) >TAULUKON PAIKKA> KOR (B2-11) >TAULUKON PAIKKA> EAKR (B2-12) >TAULUKON PAIKKA> ESR (B2-13) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISÖALOITTEET (B2-14) >TAULUKON PAIKKA> SIIRTYMÄTOIMENPITEET, INNOVATIIVISET TOIMET JA PETOSTENTORJUNTA (B2-15, B2-16 JA B2-18) >TAULUKON PAIKKA> KOHEESIORAHASTO (B2-3) >TAULUKON PAIKKA> TUTKIMUS JA TEKNOLOGINEN KEHITTÄMINEN (B6) >TAULUKON PAIKKA> MUUT MAATALOUSTOIMET (B2-5) >TAULUKON PAIKKA> MUUT ALUEELLISET TOIMET (B2-6) >TAULUKON PAIKKA> LIIKENNE (B2-7) >TAULUKON PAIKKA> KALASTUS JA MERENKULKU (B2-9) >TAULUKON PAIKKA> KOULUTUS JA NUORISO (B3-1) >TAULUKON PAIKKA> AUDIOVISUAALIALA JA KULTTUURI (B3-2) >TAULUKON PAIKKA> TIEDOTUS JA VIESTINTÄ (B3-3) >TAULUKON PAIKKA> MUUT SOSIAALISET TOIMET (B3-4) >TAULUKON PAIKKA> ENERGIA (B4-1) >TAULUKON PAIKKA> EURATOMIN YDINMATERIAALIVALVONTA (B4-2) >TAULUKON PAIKKA> YMPÄRISTÖ (B4-3) >TAULUKON PAIKKA> KULUTTAJANSUOJA (B5-1) >TAULUKON PAIKKA> JÄLLEENRAKENTAMISTUKI (B5-2) >TAULUKON PAIKKA> SISÄMARKKINAT (B5-3) >TAULUKON PAIKKA> TEOLLISUUS (B5-4) >TAULUKON PAIKKA> TYÖMARKKINAT JA TEKNINEN INNOVOINTI (B5-5) >TAULUKON PAIKKA> TILASTOTIEDOT (B5-6) >TAULUKON PAIKKA> EUROOPAN LAAJUISET VERKOT (B5-7) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ OIKEUS- JA SISÄASIOISSA (B5-8) >TAULUKON PAIKKA> PETOSTENTORJUNTA JA TUKIMENOT (B5-9) >TAULUKON PAIKKA> ELINTARVIKEAPU (B7-20) >TAULUKON PAIKKA> HUMANITAARINEN APU (B7-21) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ AASIAN KANSSA (B7-30) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ LATINALAISEN AMERIKAN KANSSA (B7-31) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ ETELÄISEN AFRIKAN JA E-AFRIKAN KANSSA (B7-32) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ VÄLIMEREN ALUEELLA (B7-4) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAIDEN KANSSA (B7-50) >TAULUKON PAIKKA> EUROOPAN JÄLLEENRAKENNUS- JA KEHITYSPANKKI (B7-51) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ UUSIEN ITSENÄISTEN VALTIOIDEN KANSSA (B7-52) >TAULUKON PAIKKA> TUKI ARMENIALLE, GEORGIALLE JA TADZIKISTANILLE (B7-53) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ ENTISEN JUGOSLAVIAN TASAVALTOJEN KANSSA (B7-54) >TAULUKON PAIKKA> MUUT YHTEISTYÖTOIMET (B7-6) >TAULUKON PAIKKA> KANSANVALTAA JA IHMISOIKEUKSIA KOSKEVA EUROOPPALAINEN ALOITE (B7-7) >TAULUKON PAIKKA> KANSAINVÄLISET KALASTUSSOPIMUKSET (B7-80) >TAULUKON PAIKKA> TIETTYJEN YHTEISÖN POLITIIKKOJEN ULKOISET ULOTTUVUUDET (B7-81-B7-87) >TAULUKON PAIKKA> ULKOISEN POLITIIKAN TUKIMENOT (B7-95) >TAULUKON PAIKKA> YHTEINEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA (B8-0) >TAULUKON PAIKKA> KOMMENTTEJA VARAINHOITOVUODEN 1999 TULOSTILISTÄ 1. Ennakko- ja etumaksut sekä lopulliset maksut Alun perin tilintarkastustuomioistuimen esittämän pyynnön perusteella on vuodesta 1994 alkaen otettu käyttöön jaksotettujen määrärahojen maksamisen jakautumista koskeva kertomus, jossa pyritään tilinpäätöksen selkeyttämiseksi erottelemaan väliaikaiset maksut (ennakko- ja etumaksut) lopullisista maksuista (tai loppusuorituksista). Kokemus on kuitenkin osoittanut, että erottelua on huomattavasti oletettua hankalampi toteuttaa; ongelmat koskevat pyydettyihin tietoihin liittyviä käsitteitä ja määrittelyä ja myös mahdollisuuksia eritellä eri aloilla(4) (mm. rakennerahastoista) suoritettuja maksuja yhdenmukaisesti. Juuri näihin osatekijöihin tilintarkastustuomioistuin on puuttunut tarkastuslausumassaan. Pyydettyjä tietoja hankittaessa on havaittu rakennerahastojen toimintamekanismeihin ohjelmakaudella 1994-1999 liittyvä ero tiedoissa, jotka koskevat puhtaasti tilinpitoa, ja tiedoissa, joita kansalliset tai alueelliset viranomaiset voivat toimittaa tai pitää hallussaan. Tilintarkastustuomioistuin toteaakin seuraavaa: "Yhteisön talousarviokirjanpidossa maksut vastaavat erilaisia komission suorittamia ennakkomaksuja tai loppusuorituksia ohjelmien toteuttamisesta vastaaville kansallisille tai alueellisille viranomaisille. Nämä maksut eivät luonnollisesti voi kuvata ohjelmien toteuttamisen todellista tilaa ja niiden ei voida katsoa vastaavan lopullisille edunsaajille maksettuja määriä."(5) Ohjelmien toteuttamiseen liittyvässä tilinpidossa olisikin erotettava toisistaan komission suhde kansallisiin ja alueellisiin viranomaisiin ja näiden viranomaisten suhde lopulliseen tuensaajaan. Komissiolla on käytössään tiedot, jotka liittyvät sen yhteistyöhön kyseisten viranomaisten kanssa. Varmennettujen menoilmoitusten ohella viranomaisten ei yleensä kuitenkaan tarvitse (etenkään EAKR:n osalta) toimittaa tietoja, jotka koskevat maksuja lopulliselle tuensaajalle, koska tältä osin hallinnointi kuuluu toissijaisuusperiaatteen mukaan suoraan jäsenvaltioiden toimivallan piiriin. Maksujen jakautumista koskevan kertomuksen avulla voidaan lisäksi tavallaan seurata ohjelmien toteutumista, sillä oletuksena on, että jokainen ohjelma liittyy suoraan maksusitoumukseen. Kun ohjelmia varten on tehtävä maksusitoumuksia peräkkäisinä vuosina, esiin on noussut kysymys, merkitäänkö määrät tilinpitoon maksukelpoisten sitoumusten päättämisen vai ohjelmien päättämisen (yleensä ohjelmakauden lopussa) perusteella; tarkoituksena ei ole vaatia yhtenäistä tulkintaa. Maksukelpoisten sitoumusten ja vuosittaisten maksuerien suhde muuttuu aikaa myöten ohjelmien rahoitussuunnitelmia muutettaessa. Kun kyse on rakennerahastojen toimiin liittyvistä määristä, jotka muodostavat suuren osan etumaksuista, komissio on tutkinut eri vaihtoehtoja esittää kyseiset tiedot varainhoitovuodelta 1999 pääsemättä kuitenkaan tyydyttävään ratkaisuun; se on käyttänyt apunaan myös muita kuin tilinpitoon liittyviä tietoja. Komission mielestä ei ole tarkoituksenmukaista esittää ja julkaista varainhoitovuodelta 1999 tietoja, joiden merkitys jää vähäiseksi; siksi se aikookin keskittyä kehittämään uutta lähestymistapaa, määrittelemään pyydetyt tiedot uudelleen ja analysoimaan mahdollisuuksia eritellä maksut tarkoituksenmukaisella tavalla. Samalla voidaan selventää maksutyyppeihin liittyvää käsitteistöä varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisen yhteydessä ja ottaa huomioon uusi rakennerahastojen ohjelmakauteen 2000-2006 liittyvä lainsäädäntö, jolla muutetaan rakennerahastojen hallinnointia entistä avoimemmaksi. Komissio on jo aloittanut selvitystyön, jotta se voi yhteisymmärryksessä tilintarkastustuomioistuimen kanssa nopeasti määritellä tilinpidossa tarvittavat tiedot rakennerahastojen uudelta ohjelmakaudelta (2000-2006). Vastaava selvitystyö aiotaan aloittaa myös sisäisten politiikkojen ja ulkoisten toimien alalla. 2. Kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin liittyvät määrärahat Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin liittyvät määrärahat, jotka eivät luonteensa puolesta koskaan peruunnu, kirjataan vastedes varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämä selittää eron määrissä, jotka koskevat vuoden 1999 tulostiliin kirjattuja edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjä määrärahoja ja vuoden 1998 tulostiliin kirjattuja seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjä määrärahoja. 3. Maksattamatta olevat sitoumukset Uudelleen käyttöön otettavia siirrettyjä määrärahoja koskevat maksattamatta olevat sitoumukset on aiemmin katsottu peruuntuneiksi, mutta nyt nekin on kirjattu maksattamatta oleviin sitoumuksiin; siksi lisäys varainhoitovuoden alussa oli yhteensä 11,362 miljoonaa euroa. 3 LUKU EUROOPAN YHTEISÖJEN KONSOLIDOITU TASE 31. JOULUKUUTA 1999 (Rahamäärät ilmaistaan euroina, ellei toisin ilmoiteta) VASTAAVAA >TAULUKON PAIKKA> VASTATTAVAA >TAULUKON PAIKKA> KOMMENTTEJA 31. JOULUKUUTA 1999 LAADITUSTA TASEESTA 1. Tässä taseessa otetaan huomioon omaisuusluetteloa ja Euroopan komission omaisuuden hallintaa koskeva asetus, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1997. Aineellisen ja aineettoman käyttöomaisuuden hankintakustannukset sisältyvät hankintavuoden budjettimenoihin. Ne esitetään taseessa kunnes omaisuus poistetaan käytöstä. Taseen vastattavaa-puolella ne näkyvät omassa pääomassa tai velkoina, jos leasing-sopimuksella hankittavia hyödykkeitä ei ole kokonaan maksettu. 2. Tiettyjen varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission asetuksen N:o 3418/93 130 artiklan mukaisesti taseeseen kirjataan aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus, jonka hankinta-arvo on vähintään 400 euroa. 3. Omaisuusluettelosta annetun asetuksen(6) 8 jakson säännösten perusteella komission on tehtävä poistoja kaikesta omaisuudestaan paitsi omistamistaan maa-alueista. Poistot lasketaan aina tasapoistomenetelmää käyttäen täydeltä vuodelta. Kertoimet, joita poistoihin on sovellettu vuosittain 1. tammikuuta 1997 alkaen, esitetään omaisuusluettelosta annetun asetuksen liitteessä 6. Nyt taseeseen on ensimmäistä kertaa kirjattu myös aineellisen ja aineettoman käyttöomaisuuden poistot.(7) Kirjatut poistot koskevat kuitenkin vain komissiota,(8) tilintarkastustuomioistuinta ja oikeusasiamiehen toimistoa. Viimevuotisia lukuja ei ole mukautettu, jotta tase ei muuttuisi liikaa vuodesta 1998; lisäksi on otettava huomioon, että oikeusasiamiehen toimisto ja tietyt komission yksiköt eivät tehneet poistoja ajalta ennen 31. joulukuuta 1998. TASEEN LIITETIEDOT VASTAAVAA II. AINEETON KÄYTTÖOMAISUUS Aineettomaksi käyttöomaisuudeksi katsotaan muut kuin rahamääräiset yksilöitävät omaisuuserät (esim. ohjelmistopaketit). Näiden omaisuuserien on muodostettava vara, jonka valvonnasta toimielin vastaa, ja tuotettava taloudellista hyötyä vastaisuudessakin. Vuonna 1999 kaikki toimielimet ovat kirjanneet ne taseeseen(9). >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> III. AINEELLINEN KÄYTTÖOMAISUUS A. Maa-alueet ja rakennukset Isprassa ja Geelissä sijaitsevien yhteisen tutkimuskeskuksen maa-alueiden ja rakennusten arvo perustuu riippumattomien asiantuntijoiden vuonna 1998 laatimaan arviointiraporttiin. Lähetystöjen maa-alueiden ja rakennusten arvo on arvioitu uudelleen, ja poistot on otettu huomioon.(10) Arvon muutokset vuoteen 1998 verrattuna sisällytetään kohtaan muut mukautukset varainhoitovuonna. Euroopan parlamentti käytti toukokuussa 1998 osto-optiotaan Brysselissä sijaitsevaan kiinteistöön, jonka lopulliset investointikustannukset (maa-alueen hinta mukaan luettuna) ovat 1097 miljoonaa euroa. Euroopan parlamentin ja Belgian kuningaskunnan välisten kahden aiesopimuksen perusteella Belgian kuningaskunta maksoi osan maa-alueen hankintakustannuksista ja kunnallistekniikan kustannuksista. Aiesopimuksessa olevassa lausekkeessa määrätään, että jos Euroopan parlamentti siirtyy pois kiinteistöstä, maa-alue luovutetaan Belgian valtiolle joko yhden Belgian frangin määräiseen hintaan tai sitten vastike määritetään maa-alueen käyvästä arvosta. Siksi maa-alueen arvoa on korjattu niin, että taseessa sen arvoksi on merkitty 1 Belgian frangi. C. + D. Kalusto, autokanta ja atk-laitteisto Lähetystöjen kyseistä omaisuutta koskeva omaisuusluettelo on osittain tarkistettu. Arvon muutokset vuoden 1998 loppuun verrattuna on sisällytetty kohtaan muut mukautukset (ks. jäljempänä taulukko III). Isprassa sijaitsevaa tutkimuskeskusta koskevat tiedot perustuvat fyysiseen inventointiin, joka on saatu päätökseen. Lopulliset tiedot muiden tutkimuskeskusten osalta saadaan kuitenkin vasta varainhoitovuoden 2000 lopussa, kun niiden omaisuutta koskeva fyysinen inventointi valmistuu. E. Kiinteistöleasing-sopimukset Komission omaisuusluettelosta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti leasing-sopimusten ja erilaisten pitkäaikaisten vuokrasopimusten (bail, emphytéose) perusteella haltuun saatu omaisuus ilmoitetaan omaisuusluettelossa silloin kun se täyttää seuraavat kolme edellytystä: - omaisuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät sen käyttöönottajalle - vuokrasopimusta ei voida purkaa ilman korvausta/sakkomaksua - vuokranantajalle taataan vuokrasopimuksessa korvaus tämän tekemistä investoinneista sekä palkkio. Jos omaisuus ei täytä kaikkia näitä edellytyksiä, se ilmoitetaan taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. G. Keskeneräiset rakennukset sekä aineellisesta käyttöomaisuudesta maksetut ennakkomaksut Tase-erässä esitetään tiettyjen toimistojen tai lähetystöjen rakennukset, jotka on rahoitettu alun perin EHTY:n talousarviosta. Vaikka EHTY:n kustannukset maksettiinkin kokonaan takaisin vuoden 1995 lopulla, kyseiset rakennukset esitetään yhä EHTY:n taseessa, koska omaisuuden siirtoa koskevia asiakirjoja ei ole vielä allekirjoitettu. Koska neuvoston rakennusta koskevaa omaisuuden siirtoa ei toteutettu vuonna 1999, maksut kirjataan tähän kohtaan. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> IV. SIJOITUKSET Sijoitukset koskevat Euroopan unionin toimintoihin pysyvästi liittyviä pääomainvestointeja, joiden voidaan katsoa tukevan näitä toimintoja, ja toisaalta investointeja, joiden tarkoituksena on auttaa tuensaajia kehittämään hankkeitaan. Sijoituksiksi lasketaan myös jatkuvina maksettavat takaukset ja ennakkomaksut sekä takuurahaston netto-omaisuus. On kuitenkin tehtävä ero Euroopan yhteisöjen kolmansille osapuolille antamien takauksien ja takuurahaston takauksien välillä. Takuurahaston tarkoituksena on kattaa yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyihin luottoihin liittyvät riskit. A. Sijoitukset organisaatioihin, jotka liittyvät yhteisön toimintaan A.1. Osakkuudet ja osuudet EBRD:n osakkuudet Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankille (EBRD) annettiin alkupääomaa 10 miljardia euroa, josta yhteisö merkitsi 3 prosenttia. Merkityn pääoman erääntynyt osuus (30 prosenttia) on maksettu kokonaisuudessaan. Pankin valtuusto päätti 15. huhtikuuta 1996 pidetyssä vuosikokouksessa kaksinkertaistaa enimmäispääoman. Yhteisö sitoutui päätöksessä merkitsemään 30000 uutta osaketta, joista kukin on arvoltaan 10000 euroa. Päätöksen mukaan merkintäoperaatioon on aina kuuluttava maksettuja osakkeita ja vaadittaessa maksettavia osakkeita seuraavassa suhteessa: merkityistä osakkeista 22,5 prosenttia on oltava maksettuja osakkeita ja loppuosa vaadittaessa maksettavia osakkeita. Tase-erässä esitetään koko maksettavaksi määrätty EBRD:n pääoma, jonka komissio on maksanut. Pääoman erääntyneestä osuudesta vielä maksamatta olevat 57712500 euroa esitetään lyhytaikaisena velkana (6,4 miljoonaa euroa) ja pitkäaikaisena velkana (51,3 miljoonaa euroa). Pääoman merkitystä osuudesta vielä maksamatta olevat 442,5 miljoonaa euroa esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. Osakkuudet Euroopan investointirahastossa (EIR) Kesäkuun 6 päivänä 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti komission edustaman Euroopan yhteisöjen osuus EIR:n pääomasta on yhteensä 600 miljoonaa euroa, mikä vastaa 30:aprosenttia EIR:n pääomasta. Komissio on maksanut kokonaan pääoman erääntyneen 20 prosentin osuuden. Kuten EBRD:nkin kohdalla, pääoman merkitystä osuudesta vielä maksamatta olevat 480 miljoonaa euroa (80 %) esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. B. Muut sijoitukset B.1. Osakkuudet ja osuudet Tähän kohtaan sisältyvät osakkuudet, joiden hankinnan tavoitteena on auttaa tuensaajia kehittämään hankkeitaan. Osakkuudet ECIP-ohjelmassa Tase-erä sisältää yhteisön hankkimat osuudet ja osakaslainat niiden yhteisyritysten pääomasta, jotka on perustettu EC Investment Partners (ECIP) -ohjelman yhteydessä. Eurotech capital, Venture consort ja JOP Eurotech capital -rahoitusvälineen tavoitteena on edistää yksityisen pääoman avulla sellaisten korkean teknologian hankkeiden rahoitusta, joita pk-yritykset toteuttavat riskipääomasijoittajien verkoston avulla. Kyse on vuodesta 1990 alkaen maksetuista rahoitusosuuksista, jotka voidaan tietyin edellytyksin vaatia maksettaviksi takaisin sopimuksen umpeutuessa. Venture consort -välineen tarkoituksena on edistää riskipääomasijoittajien yhteistä kansainvälistä sijoitustoimintaa pk-yrityksiin. Rahoitusvälineen osalta esitetään vuodesta 1985 alkaen maksetut rahoitusosuudet, joiden avulla pyritään edistämään sijoitustoimintaa innovatiivisia hankkeita kehittävissä pk-yrityksissä. JOP-ohjelman (Joint Venture Programme Phare-Tacis) tavoitteena on auttaa perustamaan ja kehittämään yhteisyrityksiä Keski- Itä-Euroopan maihin sekä uusiin itsenäisiin valtioihin. Koska kaikissa kolmessa tapauksessa on kyse riskipääomaoperaatioista, kyseisten rahoitusosuuksien tämänhetkistä reaaliarvoa on erittäin vaikea arvioida. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti näiden rahoitusosuuksien arvosta on tehty sadan prosentin arvonkorjaus, joten niiden arvo on taseessa nolla. >TAULUKON PAIKKA> B.3. Takaukset ja ennakkomaksut Tähän kohtaan kuuluu se käyttöomaisuus, jota ei ole ilmoitettu aineellisen omaisuuden yhteydessä. Kyseessä ovat muun muassa maksetut takaukset ja takuut, kiinteistökustannuksista jatkuvasti maksettavat ennakkomaksut, kolmansille osapuolille lainattu käyttöpääoma sekä takuurahasto. Takuurahasto Rahaston tarkoituksena on kattaa yhteisön ulkopuolisille maille tai niissä toteutettaville hankkeille myönnettäviin luottoihin ja luottotakuisiin liittyvät riskit. Rahasto perustettiin 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla Euroopan unionin neuvoston asetuksella N:o 2728/94. Rahastoa rahoitetaan yleisestä talousarviosta suoritettavilla maksuilla, rahaston varojen sijoitusten tuottamilla koroilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahasto on suorittanut niiden takausmaksuja. Takuurahaston tilille siirrettiin varoja yleisestä talousarviosta ensimmäisen kerran joulukuussa 1994. Rahaston varainhoidosta vastaa Euroopan investointipankki (EIP), jolla on valtuudet toimia Euroopan yhteisöjen nimissä. Komission taseen vastaavissa esitetty määrä on rahaston netto-omaisuuden arvo 31. joulukuuta 1999. Koska rahaston tarkoituksena on kattaa velallisten maksurästit ja koska varovaisuusperiaatetta pidetään tärkeänä, on perustettu riski- ja kuluvaraus. Varauksen määrä (1205231971,16 euroa) vastaa takuurahaston tavoitemäärää,(11) joka perustuu lainakantaan 31. joulukuuta 1999. Määrä (107900000 euroa), joka vastaa takuurahaston ylijäämän palautusta talousarvioon vuoden 2000 ensimmäisellä vuosineljänneksellä, esitetään kohdassa oma pääoma. >TAULUKON PAIKKA> V. PITKÄAIKAISET SAAMISET Tässä kohdassa esitetään sellaiset yli vuoden takaiset Euroopan unionin saamiset jäsenvaltioilta, yhteisön ulkopuolisilta mailta ja kolmansilta osapuolilta, jotka johtuvat joko lainavaroin tai budjettimäärärahoin myönnetyistä luotoista. Kohdassa esitetään myös MEDIA-ohjelmaan kuuluvat Euroopan unionin saamiset kolmansilta osapuolilta. A. Budjettimäärärahoista myönnetyt luotot Tase-erä käsittää lähinnä erityisehdoin myönnetyt riskipääomalainat, jotka perustuvat yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön. Näiden lisäksi kohdassa esitetään luotot, joita on myönnetty ECIP-ohjelman yhteydessä investointialan yhteisyritysten perustamiseen Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa, Välimeren alueen maissa ja Etelä-Afrikassa. Vuoden 1991 aikana Turkille myönnettiin 175 miljoonan euron luotto osana Persianlahden kriisistä pahiten kärsiville maille annettavaa rahoitusapua. MEDIA II -ohjelmaa koskevat saamiset esitetään tässä kohdassa siksi, että komissio on tehnyt luottosopimukset suoraan luoton ottajan kanssa. Kuten sopimuksissakin mainitaan, luottojen takaisinmaksu edellyttää hankkeiden onnistumista. Siksi velan lyhennykset on kirjattu varainhoitovuonna niiden luottojen osalta, jotka on lopullisesti muutettu avustuksiksi. Kohtaan kuuluu muitakin budjettimäärärahoista myönnettyjä, pienempiä luottoja. Niitä ovat siirtotyöläisille myönnetyt lainat ja rakennuslainat Euroopan yhteisöjen virkamiehille. Yksityiskohtaiset tiedot näistä lainoista esitetään niteessä II. B. Lainavaroista myönnetyt luotot Neuvostolla on perustamissopimuksen nojalla valta hyväksyä yksimielisesti takaus- tai lainaohjelmia, jotka se katsoo EY:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeellisiksi. EY:n ottamat lainat sitovat suoraan Euroopan yhteisöä mutta eivät sen yksittäisiä jäsenvaltioita. Koska kyse on luotonantoon perustuvasta rahoitusomaisuudesta ja jotta yhteisön omaisuudesta, rahoitusasemasta sekä saavutetuista tuloksista voidaan antaa tarkka kuva, kaikki tähän kohtaan sijoittuvat rahoitustoimet esitetään taseena sekä kulu- ja tuottotilinä. Tämän rahoitustoiminnan taseet on konsolidoitu komission taseessa kokonaisyhdistämismenetelmän mukaisesti. Tässä kohdassa ilmoitettuja lainoja koskevat taseet sekä kulu- ja tuottotilit esitetään yksityiskohtaisina taulukkoina tulostilin niteessä II. Varainhoitovuoden 1999 varainhankinnasta ja luotonannosta kertyneet tuotot ja kulut voidaan esittää seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> EIP:n kanssa tehdyn sopimuksen perusteella EIP vastaa yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) riskeistä. Kuluista tuottojen suhteen syntynyt ylijäämä katetaan siis EIP:n varoista. Euroopan yhteisöjen luotonanto on kokonaisuudessaan kehittynyt seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> ECIPille myönnettyjen luottojen ja lainavaroista myönnettyjen luottojen yhteismäärästä 31. joulukuuta 1999 esitetään pitkäaikaisissa saamisissa luotot, joiden erääntymisaika on yli vuoden, ja lyhytaikaisissa saamisissa luotot, joiden erääntymisaika on alle vuoden. MEDIA II -ohjelmasta myönnettyjen luottojen yhteismäärä 31. joulukuuta 1999 esitetään pitkäaikaisissa saamisissa, koska luottoajat eivät aina toteudu. Muita budjettivaroista myönnettyjä lainoja ei ole vielä voitu jakaa saman periaatteen mukaan. Sen vuoksi ne esitetään pitkäaikaisissa saamisissa. >TAULUKON PAIKKA> C. Muut pitkäaikaiset saamiset Tähän kohtaan sisältyvät myös Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kehittämiseen tähtäävästä MEDIA I -ohjelmasta myönnettävät luotot. Koska lainasopimuksia ei ole tehty suoraan komission ja lopullisen tuensaajan välillä, niitä ei esitetä budjettimäärärahoista myönnettyjä luottoja koskevassa kohdassa. MEDIA II -ohjelman tavoin MEDIA I -ohjelmasta myönnettyjen luottojen takaisinmaksu riippuu hankkeiden rahoituksen onnistumisesta. Siksi velan 14,6 miljoonan euron lyhennys on kirjattu varainhoitovuonna niiden luottojen osalta, jotka on lopullisesti muutettu avustuksiksi. Tähän kohtaan kirjataan myös Belgian kuningaskunnan rahoitustuki (ks. liitetietojen kohta III.A), joka on 176 miljoonaa euroa ja joka on maksettava vähintään 10 vuoden kuluessa ja viimeistään vuonna 2008. VI. VAIHTO-OMAISUUS Kohdassa esitetään toimistotarvikkeista ja kulutushyödykkeistä koostuvan vaihto-omaisuuden arvo 31. joulukuuta 1999. Vaihto-omaisuus on arvostettu viimeisimpien hankintojen hintoihin, ja sen arvo on muunnettu euroiksi 31. joulukuuta voimassa olleella kurssilla vaihto-omaisuutta koskevan toimielinten yhteisen arvostusmenetelmän mukaisesti. Lisäksi kohtaan sisältyvät yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimuslaitteet ja tekninen laitteisto. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti raskasveden, halkeamiskelpoisten aineiden sekä teolliseen ja tieteelliseen käyttöön tarkoitettujen näytteiden varastot arvostetaan vuosittain ja esitetään taseessa käyvällä arvollaan, joka on pienempi kuin todelliset kustannukset.(12) Lisäksi tähän kohtaan kuuluu Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston julkaisuvarasto, jonka arvo on määritelty erityisten arvostussääntöjen(13) mukaisesti. >TAULUKON PAIKKA> VII. LYHYTAIKAISET SAAMISET A. Kuluvana vuonna erääntyvät pitkäaikaiset saamiset Tässä kohdassa esitetään pitkäaikaiset saamiset, jotka erääntyvät vuoden 1999 aikana. B. Toistuvat saamiset B.2. Saamiset jäsenvaltioilta - EMOTR:n tukiosasto: Tase-erä sisältää EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvät saamiset jäsenvaltioilta (3516848,84 euroa). Lisäksi siihen on ensimmäistä kertaa otettu EMOTR:n tukiosaston erääntyneet saamiset, jotka esitetään velallisluettelossa ja joista jäsenvaltiot olivat tehneet ilmoituksen varainhoitovuoden lopussa. Näitä saamisia on yhteensä 1041928526,4 euroa, joita erittäin todennäköisesti ei saada perittyä takaisin kokonaan. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti Euroopan yhteisöjen olisi maksettava osa kyseisestä määrästä. Komissio ei kuitenkaan voi laskea tarkkaan kyseisen yliarvostuksen vaikutusta, koska sillä ei lainsäädännön nojalla ole ollut mahdollisuutta hankkia tarvittavia tietoja.(14) Koska tarkoituksena on välttää saamisten yliarvostus, epävarmoihin saamisiin on tehty sadan prosentin arvonkorjaus. Asetuksen (EY) N:o 2761/99 perusteella jäsenvaltioiden on varainhoitovuodesta 2000 alkaen toimitettava kyseiset tiedot kaksi kertaa vuodessa. Tiedoista on käytävä ilmi ne saamiset, joita ei todennäköisesti saada perittyä, vaikka perintämenettelystä ei vielä olisi oikeudellisesti luovuttukaan. Vasta sen jälkeen saamiset voidaan arvostaa tarkemmin. - Yhteisön maksama alv, joka on perittävä takaisin jäsenvaltioilta: tase-erässä ilmoitetaan saamiset, jotka johtuvat yhteisön maksamista veroista ja jotka peritään takaisin jäsenvaltioilta. - Muut saamiset: 163 miljoonan euron määrä vastaa jäsenvaltioilta perittäviä saamisia, joiden määrä on voitu määrittää ja asianmukaisesti todeta. Muut saamiset, joita ei ole voitu vielä todeta riidattomiksi, likvideiksi ja erääntyneiksi, on kirjattu arvioituihin saamisiin, ja ne on otettu p.m.-merkinnällä varustettuina komission kirjanpitoon. Ne esitetään seuraavan sivun taulukossa 3. Tase-erä sisältää yhteisön saamiset jäsenvaltioilta eli korjaavan ja täydentävän talousarvion nro 5/99 perusteella 1. tammikuuta 2000 maksetut 25,6 miljoonaa euroa sekä lainoja ja lainojen takauksia koskevaan varaukseen pyydetyt 73 miljoonaa euroa. Lisäksi se sisältää 1951876314,39 euroa yhteisön omia varoja, jotka jäsenvaltiot ovat asetuksen N:o 1553/89 6 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti todenneet mutta jättäneet antamasta yhteisön käyttöön koska niitä ei vielä ole peritty ja vakuutta ei ole toimitettu tai kun maksuista on syntynyt erimielisyyttä. Yhteisön todelliset saamiset on tältä osin arvostettu liian suuriksi, koska omia varoja koskevassa erillisessä kirjanpidossa on mukana paljon sellaisia saamisia, joiden perintämahdollisuudet ovat erittäin epävarmat. Kirjanpidossa noudatettavan varovaisuusperiaatteen mukaisesti Euroopan yhteisön olisi maksettava osa kyseisestä määrästä. Se ei kuitenkaan voi laskea tarkkaan kyseisen yliarvostuksen vaikutusta, koska sillä ei nykylainsäädännön nojalla ole mahdollisuutta hankkia tarvittavia tietoja. Tätä varten olisi voitava analysoida tarkkaan tiedot, jotka ovat toistaiseksi ainoastaan jäsenvaltioiden käytettävissä. Koska tarkoituksena ei ole arvostaa saamisia liian suuriksi, epävarmoihin saamisiin on nyt tehty sadan prosentin arvonkorjaus, joka on kirjattu taseen vastaavaa-puolelle alentamalla jäsenvaltioilta perittävien saamisten arvoa. Jotta saamiset voidaan arvostaa aiempaa paremmin, komissio on tehnyt ehdotuksen asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 muuttamiseksi; tarkoituksena on poistaa kirjanpidosta sellaiset saamiset, joiden takaisinperintä jäsenvaltioissa on mahdotonta. >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 1 A-KIRJANPITO: TODETUT JA PERIMÄTTÄ OLEVAT OMAT VARAT VARAINHOITOVUODEN 1999 LOPUSSA >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 ERILLINEN KIRJANPITO: TODETUT JA PERIMÄTTÄ OLEVAT OMAT VARAT VARAINHOITOVUODEN 1999 LOPUSSA >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 3 ENNAKKOARVIOT SAAMISISTA VARAINHOITOVUODEN 1999 LOPUSSA >TAULUKON PAIKKA> B.3. Saamiset yhteisön virastoilta Tässä kohdassa esitetään ne Euroopan yhteisöjen sekalaiset saamiset yhteisön organisaatioilta, jotka eivät kuulu konsolidoinnin piiriin ja joiden osalta toimielimet maksavat joitakin myöhemmin korvattavia menoja. B.4. Muut saamiset Tase-erään sisältyvät esimerkiksi seuraavat yhteisöjen toiminnasta johtuvat saamiset: 1. Perintämääräykset, jotka on merkitty 31. joulukuuta 1999 tulopuolen kirjanpitoon todettuina, perimättä olevina saamisina. Lisäksi tase-erään sisältyvät kilpailusääntöjen rikkomisen vuoksi määrättyihin sakkoihin liittyvät saamiset, joiden perintä on keskeytetty ja joille on hankittu pankkitakaus. Sakkosaamisille saatujen pankkitakausten määrä on 724,6 miljoonaa euroa. Yhteensä 1067 miljoonan euron perimättä olevan sakon perintä on keskeytetty, koska komission päätöstä vastaan on nostettu kanne. Toistaiseksi on kuitenkin peritty jo 154,3 miljoonaa euroa. 2. Lainavaroista myönnettyyn luotonantoon liittyvät saamiset. 3. Takuurahastosta maksettuihin takauksiin liittyvät saamiset. Ne ovat yksityiskohtaisesti esitettyinä seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> Varojen takaisin saamatta jäämisen riskin ja varovaisuusperiaatteen vuoksi takuurahaston toimintaan liittyvien varojen kokonaismäärään on tehty sadan prosentin arvonalennus 31. joulukuuta 1999 maksamattomien saamisten osalta. Arvonalennus on tehty taseen vastaavaa-puolelle alentamalla näiden saamisten arvoa. 4. Talousarviosta ennakkoon maksettavat maksut julkisille ja yksityisille välittäjille, joille komissio on lainsäädännön tai sopimusten nojalla antanut valtuutuksen hallinnoida varoja ja huolehtia niiden toimittamisesta lopullisille tuensaajille. Näitä maksuja oli välittäjien hallussa 31. joulukuuta 1999 yhteensä 622,4 miljoonaa euroa (10,8 miljoonan euron pankkikorot mukaan luettuina). C. Sekalaiset saamiset Tase-erässä esitetään lähinnä toimielinten saamiset henkilöstöltä. Näitä ovat ennen kaikkea palkkaennakot ja muut summat, joita ei ole maksettu takaisin. VIII. SIJOITETUT KÄTEISVARAT >TAULUKON PAIKKA> IX. RAHAT JA PANKKISAAMISET >TAULUKON PAIKKA> Tämä kohta kattaa kaikki toimielinten käytettävissä olevat varat, joita pidetään kunkin jäsenvaltion ja Efta-maan (valtionkassan tai keskuspankin) tileillä, avistatileillä, ennakkomaksujärjestelmissä ja käteiskassoissa. Kohta kattaa myös varat, jotka liittyvät lainavaroista suoritettavaan luotonantoon ja siirtotyöläisten asunto-olojen parantamista koskeviin luottoihin. Kahden yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitsevan pankin jouduttua konkurssiin niiden avistatileillä olevia yhteensä 1,38 miljoonan euron varoja ei todennäköisesti voida periä takaisin. Tästä syystä ja varovaisuusperiaatteen mukaisesti rahoitustileihin on tehty arvonkorjaus, ja se on kirjattu vastaaviin (alentamalla ennakkomaksujärjestelmiä koskevan tase-erän arvoa). >TAULUKON PAIKKA> X. SIIRTOSAAMISET >TAULUKON PAIKKA> Tämä kohta kattaa korkosaamiset, lähinnä lainojen kertyneet, erääntymättä olevat korot, sijoitukset ja swapit; lisäksi siihen kuuluvat ennakkoon maksetut kulut sekä sekalaiset kirjaamatta olevat menot eli menot, joita ei ole voitu lopullisesti kirjata talousarvioon ennen tilinpäätöstä. VASTATTAVAA I. OMA PÄÄOMA A. Nettopääoma mukautusten jälkeen >TAULUKON PAIKKA> B. Varainhoitovuoden tulos >TAULUKON PAIKKA> C. Varainhankinnasta ja luotonannosta kertyvä ylijäämä Kohta sisältää edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt tulokset ja varainhoitovuoden tuloksen lainavaroin rahoitetun luotonannon osalta. >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1998 komissio budjetoi osan (77,2 miljoonaa euroa) voitoista, joita varainhankinnasta ja luotonannosta oli kertynyt. II. RISKI- JA KULUVARAUS >TAULUKON PAIKKA> Koska yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyihin luottoihin liittyy riskejä, takuurahaston netto-omaisuutta varten on perustettu riski- ja kuluvaraus; siihen ei kuulu takuurahaston ylijäämän palautusta talousarvioon vuoden 2000 ensimmäisellä vuosineljänneksellä (ks. liitetietojen kohta IV.B.3 vastaavan osalta). III. PITKÄAIKAISET VELAT Tähän kohtaan kuuluvat velat, joiden erääntymisaika on pitempi kuin yksi vuosi. >TAULUKON PAIKKA> Yksityiskohtaiset tiedot lainanotosta esitetään niteessä II. Henkilöstörahastot: Tässä kohdassa esitetään kaikkien toimielinten väliaikaisten toimihenkilöiden työttömyysrahasto (9,3 miljoonaa euroa) sekä yhteisön ulkopuolisissa maissa työskentelevien komission paikallisten toimihenkilöiden sosiaalivakuutusrahasto, jossa on varoja 9,6 miljoonaa euroa. Saadut takaukset ja takuut: Tähän kohtaan sisältyvät rakennustöiden maksamista koskevasta takuusta pidätetyt määrät sekä tilinpitäjien, avustavien tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien takuutileistä pidätetyt määrät. Leasing: Tässä kohdassa esitetään yli vuoden pituisiin leasing-sopimuksiin perustuvat velat. Osakkuudet EBRD:n pääomasta: merkityn osuuden maksettu osuus. Muut: Koska Euroopan parlamentti on käyttänyt osto-optiotaan, sen on maksettava takaisin investointikustannukset (ks. liitetietojen vastaavaa-puolen kohta III.A) >TAULUKON PAIKKA> Lainakannasta 31. joulukuuta 1999 esitetään pitkäaikaisissa veloissa lainat, joiden erääntymisaika on yli vuoden, ja lyhytaikaisissa veloissa lainat, joiden erääntymisaika on alle vuoden. >TAULUKON PAIKKA> IV. LYHYTAIKAISET VELAT A. Kuluvana vuonna erääntyvät pitkäaikaiset velat Tässä kohdassa esitetään lainat, joiden erääntymisaika on vähemmän kuin vuosi, kuluvana vuonna erääntyvät pitkäaikaiset leasing-velat, osakkuudet EBRD:n pääomasta ja parlamentin kiinteistön hankinta (ks. jäljempänä oleva taulukko). B. Muut rahoitusvelat >TAULUKON PAIKKA> C. Juoksevat velat C.1. Velat jäsenvaltioille ja Eftan jäsenmaille Tässä kohdassa esitetään velat Euroopan talousalueen (ETA) Efta-maille. Tase-erässä esitetään mm. kyseisten maiden rahoitusosuuteen liittyvä varainhoitovuoden 1999 tulos (10789056,59 euroa(15)) ja varainhoitovuoden 1998 tulos (0,86 miljoonaa euroa), jota ei ole vielä täsmäytetty taseessa. C.2. Yhteisön virastot Tase-erä kattaa toimielinten velat tietyille yhteisön virastoille. Lisäksi tase-erä sisältää yhteisöjen virkamiehille myönnettyjen ja EHTY:n rahoittamien rakennuslainojen perusteella suoritetut pidätykset ja takaisinmaksut, jotka on maksettava takaisin EHTY:lle. C.3. Siirrettävät määrärahat >TAULUKON PAIKKA> C.4. Sekalaiset velat Tase-erään sisältyvät Euroopan yhteisöjen toiminnasta johtuvat velat. D. Muut velat Tase-erä kattaa lähinnä velat henkilöstölle sekä eri virastoille tai kolmansille osapuolille siirrettävät tulot. V. SIIRTOVELAT >TAULUKON PAIKKA> Kohtaan kuuluvat tuloennakot eli tulot, joita ei voitu lopullisesti kirjata talousarvioon ennen tilinpäätöstä ja tulot, jotka voidaan ottaa uudelleen käyttöön. Lisäksi siihen kuuluvat lainojen ja swapien kertyneet, erääntymättä olevat korot. Kilpailusääntöjen rikkomisen perusteella määrätyistä sakoista saadut tulot (154289546 euroa) kirjataan väliaikaistileille silloin kun kolmas osapuoli nostaa kanteen yhteisöjen tuomioistuimessa. Jos päätös tehdään kolmannen osapuolen hyväksi, vastaavat summat on palautettava tälle välittömästi. Jos tuomioistuin ei ole tehnyt lopullista päätöstään kanteesta, kyseisiä tuloja ei voida ottaa saamisen yhteydessä talousarvioon. Kohdassa ilmoitetaan myös muihin kuin käteisvaroihin kuuluvien rahoituserien muuntamisesta saadut voitot. 4 LUKU TASEEN ULKOPUOLISET SITOUMUKSET EUROOPAN YHTEISÖJEN POTENTIAALISET VELAT JA SAAMISET 31. JOULUKUUTA 1999 POTENTIAALISET VELAT 31. JOULUKUUTA 1999 >TAULUKON PAIKKA> POTENTIAALISET SAAMISET 31. JOULUKUUTA 1999 >TAULUKON PAIKKA> LIITETIEDOT TASEEN ULKOPUOLISET SITOUMUKSET - POTENTIAALISET VELAT JA SAAMISET 1. Jaksotettuja määrärahoja koskevien ja 31. joulukuuta 1999 maksattamatta olevien maksusitoumusten määrä on 70931479082,22 euroa, josta 4442806119,38 euroa katetaan vuodelta 2000 vuoteen 1999 siirretyillä maksumäärärahoilla. Rakennepoliittisia menoja koskevia maksusitoumuksia oli maksattamatta noin 435 miljoonaa euroa oikeuskäsittelyjen aloittamisen vuoksi. Komissio ei kuitenkaan voi peruuttaa kyseisiä määriä, vaikka aiempien kokemusten perusteella voidaankin olettaa, että useimmat näistä sitoumuksista eivät enää aiheuta muita maksuja. 2. Kaikista tukimäärärahoista ei ole tehty maksusitoumusta. Komissio näet päätti tehdä maksusitoumujsia myös sellaisista määristä, joita ei ollut katettu talousarvioon otetuilla maksusitoumusmäärärahoilla. 2.1. ja 2.2. Komissio on sitä mieltä, että Edinburghissa tehty päätös kokonaisrahoituksesta on yhteisön menositoumus jäsenvaltioita kohtaan. Vuoden 1999 talousarvio onkin laadittava kyseistä kokonaismäärää noudattaen. Rakennerahastojen ja koheesiorahaston sitomatta jääneet tukimäärärahat on tämän vuoksi laskettu vähentämällä Edinburghissa sovitusta kokonaisrahoituksesta vuosia 1994-1999 koskevat maksusitoumukset. Määrä vastaa siis yhteisön tukikehysten, yhteisöaloitteiden ja koheesiorahaston osalta jäsenvaltioille ohjelmakaudeksi 1994-1999 annettujen sitoumusten kokonaismäärää 31. joulukuuta 1999 jälkeen (lukuun ottamatta petostentorjunnan, ympäristöarvioinnin sekä siirtymätoimenpiteiden ja innovatiivisten toimenpiteiden määrärahoja). Määrä ilmaisee kirjanpidossa noudatettavan varovaisuusperiaatteen mukaisesti kyseisten kahden rahaston potentiaalisten maksuvelvoitteiden enimmäismäärän. Berliinin Eurooppa-neuvosto vahvisti ohjelmakautta 2000-2006 varten rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahoiksi 195010 miljoonaa euroa ja koheesiorahaston maksusitoumusmäärärahoiksi 18000 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina. 2.3.-2.5. Kaikista tukimäärärahoista ei ole tehty maksusitoumusta. Komissio näet päätti tehdä maksusitoumuksia myös sellaisista määristä, joita ei ollut katettu talousarvioon otetuilla maksusitoumusmäärärahoilla. 3. EMOTR:n tukiosasta 3.1. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16.10.1998-15.10.1999, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään seuraavan vuoden tammikuun 31. päivänä. Maksut, jotka jäsenvaltiot suorittivat 16.10.-31.12.1999, esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. 3.2. Jäsenvaltioilta mahdollisesti perittävät kulut, jotka liittyvät tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen. Kulujen lopullinen määrä ja niiden kirjaaminen talousarvioon riippuu siitä, miten kauan menettely kestää yhteisöjen tuomioistuimessa. 4.1. Takaus on oikeudellisesti määritelty EIP:n 31. joulukuuta 1999 mennessä allekirjoittamien lainojen perusteella (määrään sisältyvät kolmelle uudelle jäsenvaltiolle ennen liittymistä myönnetyt lainat). Kaikkia näitä lainoja ei ole kuitenkaan vielä nostettu. Lainakanta 31. joulukuuta 1999 oli 10253 miljoonaa euroa (10184 miljoonaa euroa ilman uusia jäsenvaltioita), joka on siis yhteisön ottamien riskien kokonaismäärä. Joulukuun 31. päivään 1999 mennessä nostettujen lainojen kokonaismäärästä (13884 miljoonaa euroa) on maksettu takaisin 3631 miljoonaa euroa. Oheisessa taulukossa esitetään yleisestä talousarviosta taattavien EIP:n lainojen kokonaismäärää koskevat vuosiennusteet (uusia jäsenvaltioita lukuun ottamatta). Ne perustuvat 31. joulukuuta 1999 mennessä nostettuihin määriin. >TAULUKON PAIKKA> Kolmansilta osapuolilta saadut takaukset, jotka koskevat yhteisön talousarviosta taattuja EIP:n myöntämiä lainoja (15624 miljoonaa euroa), jakautuvat seuraavasti: - takaukset valtiolta tai siihen rinnastettavalta taholta: 82,9 % - takaukset julkisilta laitoksilta: 0,9 % - takaukset yksityisiltä rahoituslaitoksilta: 5,7 % - takaukset rahoituslaitosten yhteenliittymiltä: 8,8 % - takaukset muilta laitoksilta: 1,7 %. 4.2. Euroopan yhteisöt on myöntänyt lainaustoimintojensa yhteydessä lainoja, joiden takaukset on saatu kolmansilta osapuolilta. Nämä takaukset voidaan luokitella seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Yhteisöt ei ole saanut takauksia kolmansilta osapuolilta rahoitusapujärjestelmästä myönnettäviin luottoihin. Takaukset näille yhteensä 1665,4 miljoonan euron lainoille on saatu takuurahastosta. 4.3. Euroopan investointirahaston (EIR) antamien takausten määrä 31. joulukuuta 1999 oli yhteensä 2782 miljoonaa euroa, jolloin EY:n riski on enimmillään 927,8 miljoonaa euroa (EIR:n pääomasta on merkitty 89,95 %). Koska Euroopan yhteisöjen osuus EIR:n pääomasta on yhteensä 600 miljoonaa euroa, yhteisöt voi pahimmillaan joutua maksamaan takaisin 327,8 miljoonaa euroa. Maksettava osa Euroopan yhteisöjen merkitsemästä pääomasta eli 80 prosenttia (480 miljoonaa euroa) esitetään niin ikään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa potentiaalisena velkana (kohta 9). 5.1. Kiinteistöleasing-sopimukset Tase-erässä esitetään myös rakennukset, joista on tehty osto-option sisältävä vuokrasopimus. 5.1.1. Euroopan parlamentti Euroopan parlamentti teki maaliskuussa 1994 pitkäaikaisen vuokrasopimuksen osto-optioineen Strasbourgissa sijaitsevasta kiinteistöstä, jonka alustaviksi investointikustannuksiksi (vuoden 1998 joulukuussa ajantasaistettu arvio) arvioitiin (pitkäaikaiset rahoituskustannukset pois luettuina) 454 miljoonaa euroa. Tästä summasta Ranskan viranomaiset maksoivat 10 miljoonaa euroa, joka vastaa 40 prosenttia tontin hinnasta. Tällöin arvio Euroopan parlamentin osuudeksi on 444 miljoonaa euroa. Maksuja oli taseen laatimisajankohtaan mennessä suoritettu yhteensä 43 miljoonaa euroa. Lisäksi Euroopan parlamentti on tehnyt atk-laitteistojen vuokrasopimuksia 0,4 miljoonalla eurolla ja kiinteistöjen vuokrasopimuksia 18 miljoonalla eurolla. 5.1.2. Yhteisöjen tuomioistuin Yhteisöjen tuomioistuin allekirjoitti 15. marraskuuta 1994 Luxemburgin hallituksen kanssa kiinteistöleasing-sopimuksen Palais-rakennuksen ns. A-, B- ja C-osasta. A-osan bruttopinta-ala on 26635 m2, B-osan 24505 m2 ja C-osan 14809 m2. Tuomioistuin on tilojen vuokralaisena sopimuksen koko voimassaolon ajan. Se voi käyttää osto-optiotaan maksettuaan koko myyntihinnan (8 artiklan 4 kohta) viimeistään 31. joulukuuta 2015. Edellä mainittuun sopimukseen tehdyn täydennyksen nro 1 perusteella tuomioistuimen maksettavaksi lankeava vuosikorvaus laski 405 miljoonaan Luxemburgin frangiin (LUF) 1. tammikuuta 1997. Myyntihinnan määrittää sopimuspuolten yhteisesti nimeämä riippumaton asiantuntija (9 artikla). Asiantuntijaksi on nimetty KPMG-yhtiö. Seuraavissa taulukoissa esitetään yhteenveto asiantuntijan päätelmistä. MYYNTIHINTA 31.12.1998 >TAULUKON PAIKKA> MYYNTIHINTA (ARVIO) 31.12.1999 >TAULUKON PAIKKA> Jos budjettivallan käyttäjä olisi päättänyt maksaa 31. joulukuuta 1999 koko maksamatta olevan osuuden sopimuksessa määrättyjen vuosikorvausten sijaan, maksettavaa olisi ollut 2,62 miljardia Luxemburgin frangia (65,06 miljoonaa euroa). 5.2 Pitkäaikaiset vuokrasopimukset Tase-erässä esitetään rakennukset, joista on tehty pitkäaikainen (alustavasti yli viisi vuotta voimassa oleva) vuokrasopimus ilman osto-optiota. Sopimukset voivat olla erimuotoisia (esimerkiksi bail tai emphythéose). Tase-erässä esitetyt summat vastaavat sopimuksen voimassaoloaikana maksettavia sitoumuksia. Tästä on poikkeuksena yhteisöjen tuomioistuimen Palais-rakennus, josta on tehty vuokrasopimus toistaiseksi ja josta ilmoitetaan yhden vuoden vuokran suuruinen määrä. Komissio: 5.2.1 Luxemburgissa sijaitsevan 2,29 hehtaarin maa-alueen vuokrasopimus on voimassa 29 vuotta. 5.2.2. Tase-erässä esitetään komission käytössä olevat tilat, joista on tehty pitkäaikaisia vuokrasopimuksia (bail, emphytéose) ja jotka eivät täytä omaisuusluettelosta annetun asetuksen 7 artiklan kolmea edellytystä (ks. taseen liitetiedot, kohta III.E). Tase-erässä esitetyt määrät koskevat kiinteistöveroa sekä vuokrasopimusten ehtojen perusteella maksettavia vuokria. Määrä voidaan jakaa seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 5.2.3. Tase-erä kattaa komission Luxemburgissa käyttämät tilat, joista on tehty vuokrasopimus. 5.3. Käyttöleasing Tase-erään kuuluvat tiedot eivät voi olla tyhjentäviä, koska määrät ovat peräisin kirjanpidon ulkopuolelta. Erässä esitetään rakennukset, joista on tehty käyttöleasingsopimus tai pitkäaikainen käyttösopimus (yli viideksi vuodeksi). Määrät vastaavat sopimusehtojen perusteella maksettavia vuokria. 8. Eläkesitoumukset Yhteisön eläkejärjestelmää koskevat säännökset määritellään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä, erityisesti V osaston (Virkamiehen palkkaus ja sosiaaliset edut) 3 luvussa (Eläkkeet) ja liitteessä VIII (Eläkejärjestelmää koskevat yksityiskohtaiset säännöt). Säännöksiä sovelletaan suoraan kaikissa jäsenvaltioissa. Järjestelmä kattaa kaikki erityyppiset eläkkeet (vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeet), ja siitä maksetaan myös perhe-etuudet. Henkilöstösääntöjen 83 artiklassa säädetään, että eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan yhteisöjen talousarviosta (toimielinten yhteisestä luvusta A-19 "Eläkkeet ja erorahat"). Jäsenvaltiot vastaavat eläke-etuuksien maksamisesta yhdessä eläkemenojen rahoittamiseksi vahvistetun jakoperusteen mukaisesti (1 kohdan ensimmäinen alakohta). Virkamiehet maksavat lisäksi kolmanneksen eläkejärjestelmän pitkäaikaisesta rahoituksesta pakollisena eläkemaksuna, jonka määräksi on vahvistettu 8,25 prosenttia peruspalkasta (2 kohta). Järjestelmää rahoitetaan siis sekä budjetista (komission talousarviosta) että eläkemaksuilla, ja jäsenvaltiot takaavat yhteisesti etuuksien maksamisen. Laskettaessa arviota eläkesitoumuksien määrästä (henkilöstösääntöjen 83 artiklassa olevien rahoitussäännösten mukaisesti) noudatetaan IAS 19 -standardia. Se on kansainvälinen tilinpäätösstandardi, jonka mukaan työnantaja määrittää eläkesitoumuksen määrän pitämällä lähtökohtana eläkejärjestelmän jatkuvuutta ja ottaa huomioon työssäoloaikana kertyvät etuudet sekä arviot palkankorotuksista. Vakuutusmatemaattisena arviointimenetelmänä sitoumuksen laskemisessa käytetään niin sanottua projected unit credit -menetelmää. Eläkesitoumusten määrää koskevat arviot perustuvat 31. päivältä joulukuuta 1998 olevien tietojen perusteella laadittuun vakuutusmatemaattiseen tutkimukseen. Tietoja on ajantasaistettu 31. joulukuuta 1999 vuonna 1998 ja 1999 kertyneiden oikeuksien perusteella. Eläkesitoumukset koskevat seuraavien ryhmien eläkeoikeuksia: 1. Kaikkien yhteisöjen eläkejärjestelmään kuuluvien toimielinten ja virastojen palveluksessa oleva henkilöstö 31. joulukuuta 1999 2. Vanhuuseläkkeen saajat 3. Perhe-eläkkeen saajat 4. Lapseneläkkeen saajat 5. Työkyvyttömyyseläkkeen saajat. 6. Komission nykyiset ja entiset jäsenet Eläkelaskelma perustuu IAS 19 -standardiin sekä erityisesti seuraaviin lukuihin: 1. Viimeisimmät kuolleisuustilastot 2. IAS 19 -standardin mukainen laskuperustekorko: 3,85 prosentin kertyvä korko 3. Suljetun ryhmän menetelmä (järjestelmän piiriin kuuluvat 31. joulukuuta 1999) 4. Palveluksessa oleva henkilöstö oletetaan perheelliseksi mutta lapseneläkkeitä ei oteta huomioon. 5. Eläkeläisten siviilisääty, lapseneläkkeen saajat mukaan luettuina 6. Korjauskertoimen, inflaation ja palkkojen/eläkkeiden yleisen tarkistuksen vaikutusta ei sellaisenaan oteta huomioon 7. Palveluksessa olevan henkilöstön keskimääräinen palkkakehitys: noin 2 prosenttia 8. Eläkeikä: 60 vuotta 9. Varhais- ja työkyvyttömyyseläkettä koskevat tilastot perustuvat tämänhetkisiin tietoihin. Bruttoeläkkeet ja perhe-etuudet on laskettu henkilöstösääntöjen mukaisesti. IAS 19 -standardin mukaisesti tase-erään on kirjattava 12,59 miljardia euroa 31. joulukuuta 1999. Määrä on supistunut, koska diskonttokorko on aiempaa korkeampi. Jos laskelmaan sovellettaisiin edellisvuonna käytettyä 2,5 prosentin korkoa, määrä olisi 15,99 miljardia euroa. 9. Potentiaaliset velat, jotka johtuvat osakkuuksista yhteisön toimintaan liittyvissä organisaatioissa. Tässä kohdassa esitetty määrä sisältää maksamatta olevat suoritukset komission merkitsemästä pääomaosuudesta EBRD:ssä ja EIR:ssa: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 10. Brysselin pääkaupunkialueella on vuodesta 1993 alettu kerätä toimistotilojen käyttöveroa. Komissio on tiedustellut alueen viranomaisilta, voitaisiinko se vapauttaa kyseisestä verosta erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan perusteella. Viranomaiset antoivat alustavasti myönteisen vastauksen. Muutamat komission käyttämien kiinteistöjen omistajat veivät asian kuitenkin oikeuteen, jossa päädyttiin päinvastaiseen kantaan. Komissio joutuukin todennäköisesti maksamaan kyseistä veroa. Vuosien 1998 ja 1999 määrän välinen ero johtuu mukautuksista, jotka perustuvat siihen, että varainhoitovuodesta 1999 komissio on alkanut soveltaa aiempaa yksityiskohtaisempaa menetelmää potentiaalisen velan laskemisessa. Käyttämällä pohjana Cour de Cassationin (korkein oikeus) 11. helmikuuta 1999 antamaa tuomiota (joka on toistaiseksi ainoa lopullinen tuomio tässä asiassa) ja kyseisten kiinteistöjen omistajilta saatuja veroviranomaisten lähettämiä asiakirjoja (veron perimiseksi) komissio on voinut määrittää kiinteistökohtaisesti veron tarkan määrän ja laskea viivästyskorot verolaskelmassa ilmoitetun eräpäivän perusteella. 11. Seuraavassa taulukossa esitetään kaikki tapaukset, joista on määrätty sakkoja kilpailusääntöjen rikkomisen vuoksi ja jotka olivat vireillä 31. joulukuuta 1999. Tapaukset on jaoteltu komission päätösten tekovuosien mukaan. Taulukossa ei esitetä kyseiseen päivään mennessä selvitettyjä tapauksia. Koska tapaukset ovat monimutkaisia ja koskevat lukuisia yrityksiä sekä lukuisia eri tulkintoja, taulukossa ei voida esittää niiden kehittymistä usealta vuodelta. Siinä esitetäänkin ainoastaan kunkin vireillä olevan tapauksen tilanne 31. joulukuuta 1999 komission alkuperäiseen päätökseen verrattuna (yksityiskohtaisempi taulukko esitetään niteessä II). >TAULUKON PAIKKA> 12. Molemmat taulukot perustuvat virallisiin ilmoituksiin, joita jäsenvaltiot ovat tehneet asetusten N:o 595/91(16) ja 1681/94(17) mukaisesti. Taulukoissa esitetyt määrät on jaoteltu jäsenvaltioittain. Niissä erotetaan toisistaan summat, jotka jäsenvaltiot ovat määränneet takaisin perittäväksi (määrät on laskettu joko todetun tai arvioidun määrän perusteella) ja summat, joiden perimisen katsotaan olevan mahdotonta. Taulukossa esitetyt luvut edustavat lähinnä teoreettisia enimmäismääriä, joita ei voida ottaa käytettäväksi yhteisön talousarvioon. Tämä johtuu seuraavista syistä: - Jäsenvaltiot eivät aina toimita (varsinkaan ajoissa) tietoja toteuttamistaan perintätoimista. - Vaikka jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisuuksista periä varoja takaisin, on mahdotonta arvioida tarkkaan, miten paljon perittävänä olevia varoja todella voidaan saada takaisin. Varojen takaisinperintään sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä voidaan myös määrätä, että perintämääräysten vanhentumisaika on 30 vuotta, jolloin kansalliset viranomaiset eivät usein halua luopua virallisesti takaisinperinnästä, vaikka sen toteuttamiseen olisi vain teoreettiset mahdollisuudet. Komissio kehottaakin jäsenvaltioita tarkistamaan säännöllisin väliajoin useita vuosia vanhat tapausluettelonsa ja poistamaan niistä varat, joiden takaisinperinnän katsotaan olevan mahdotonta. - EMOTR:n tukiosaston osalta huomattava osa varoista on käytännössä mahdotonta periä takaisin, vaikka kyseisen jäsenvaltion toiminta olisikin moitteetonta. - Jos varojen takaisinperintä on jossakin tapauksessa asiallisesti mahdotonta, komission on päätettävä katetaanko varat, joita ei voida periä takaisin, yhteisöjen talousarviosta vai maksaako ne jäsenvaltio, joka ei ole toiminut asianmukaisella tavalla. Tällainen päätös (joka tehdään EMOTR:n tukiosaston osalta tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä) voidaan tehdä useankin vuoden kuluttua. - Vaikka asianomainen jäsenvaltio olisi aloittanut varojen takaisinperinnän määräaikojen mukaisesti, ei ole varmaa, että perintä onnistuu. Tämä koskee etenkin niitä perintämääräyksiä, jotka annetaan tuomioistuinten käsiteltäviksi. - Rakennetoimiin kuuluvia yksittäisiä hankkeita osarahoitetaan monivuotisten ohjelmien varoilla. Takaisin perittäviä varoja ei voida määrittää tarkasti ennen kuin monivuotinen ohjelma saadaan päätökseen, koska sääntöjenvastaisiksi todetut varat voidaan tietyin edellytyksin osoittaa muihin, säännönmukaisiin hankkeisiin ja koska maksujen suorittaminen erissä (etenkin viimeinen maksuerä) tarjoaa joissakin tapauksissa mahdollisuuden oikaista maksueriä. Taulukoissa esitetyt luvut ovat alustavia ja perustuvat maaliskuun loppuun 2000 mennessä saatuihin ja käsiteltyihin tietoihin. Lukuja saatetaan siis vielä muuttaa maaliskuun jälkeen myöhässä saapuneiden tietojen perusteella. Yksittäisiin tapauksiin liittyviä perintäennusteita ei siis voida laatia riittävän tarkasti jäsenvaltioiden ilmoittamien tietojen perusteella. Viime vuosilta kertynyt kokemus on osoittanut, että varoja saadaan perittyä takaisin enintään 20 prosenttia. PETOS- JA SÄÄNTÖJENVASTAISUUSTAPAUKSIIN LIITTYVÄT POTENTIAALISET SAAMISET Asetuksen N:o 595/91 mukaisesti (EMOTR:n tukiosasto) ilmoitetut >TAULUKON PAIKKA> PETOS- JA SÄÄNTÖJENVASTAISUUSTAPAUKSIIN LIITTYVÄT POTENTIAALISET SAAMISET (RAKENNETOIMET) Asetusten N:o 1681/94 ja 1831/94 mukaisesti ilmoitetut >TAULUKON PAIKKA> Petostentorjuntaa koskeva kertomus vuodelta 1999 ei vielä tulostilin laadintahetkellä ollut valmistunut. Koska Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) toimii itsenäisesti, kertomuksen hyväksymistä koskevaa menettelyä on muutettava. 13.1. Syyskuun 30. päivänä 1999 todettiin, että varastoitujen maataloustuotteiden myynnistä olisi mahdollista saada 104,8 miljoonan euron nettovoitto. Tähän lukuun päädytään, kun 130,9 miljoonan euron mahdollisesta voitosta vähennetään 26,1 miljoonaa euroa mahdollisia kuluja. Laskennallinen voitto on supistunut huomattavasti edelliseen vuoteen verrattuna (jolloin määrä oli 307,9 miljoonaa euroa). 13.2. Lähes kaikki (110 milj. euroa) laskennalliset voitot saadaan viljojen myynnistä. Kun viljasta tehtyjen tuotteiden arvonalennuksista päätettiin, viljatuotteiden markkinat olivat huonot. Tuotteiden myyntiarvo vahvistettiin silloisten näkymien perusteella jokseenkin alhaiseksi. Markkinatilanne on sittemmin kohentunut, joten arviot myyntihinnasta ovat selvästi nousseet, mikä puolestaan lisää laskennallisten voittojen määrää. Myös riisistä arvioidaan saatavan voittoa (10 miljoonaa euroa). >TAULUKON PAIKKA> VARASTOJEN MÄÄRÄ, KIRJANPITOARVO, ARVIOITU MYYNTIARVO SEKÄ MAHDOLLISET TAPPIOT TAI VOITOT 30. SYYSKUUTA 1999 >TAULUKON PAIKKA> 15.1. Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinlaitosten purkamista ja ydinjätehuoltoa koskevat kustannukset ovat noin 450 miljoonaa euroa. 15.2. Komissio myöntää, että arvioihin sisältyy noin 20 prosentin virhemarginaali. Eri puolilta maailmaa saadut kokemukset näet osoittavat, että ydinlaitosten purkamiseen ja ydinjätehuoltoon liittyvät kustannukset arvioidaan usein aivan liian pieniksi. (1) International Organisation of Supreme Audit Institutions (INTOSAI) Accounting Standard Framework - Syyskuu 1995. (2) Euroopan keskuspankki oli kiinni 31. joulukuuta 1999. (3) ETA:an kuuluvien Efta-maiden osalta varianhoitovuodelta N varainhoitovuodelle N+1 siirrettyjen määrärahojen kokonaismäärä saadaan tietoon tilinpäätöksen jälkeen. Tulosta laskettaessa otetaan siksi huomioon myös määrärahasiirrot varainhoitovuodelta N-1 varainhoitovuodelle N. (4) Rakennerahastot, sisäiset politiikat ja ulkoiset toimet. (5) Vuosikertomus 1998, kohta 3.8. (6) Asiakirja E/96/280, annettu 22. tammikuuta 1997. (7) Joulukuun 31. päivään 1999 mennessä kertyneet poistot hankintapäivästä alkaen laskettuina. (8) Koska käytössä olevat atk-ohjelmat eivät sovellu poistojen laskemiseen, näissä luvuissa ei ole mukana lähetystöjen käyttämän kaluston, yhteisön alueella sijaitsevien toimistojen käyttöomaisuuden (rakennuksia lukuun ottamatta) sekä Pettenissä ja Karlsruhessa sijaitsevien tutkimuskeskusten käyttöomaisuuden (rakennuksia lukuun ottamatta) poistoja. (9) Vuoden 1998 joulukuun 31. päivään mennessä kirjaamisen olivat tehneet ainoastaan yhteisöjen tuomioistuin ja komissio. (10) Kaikissa kehitysmaissa ei kuitenkaan voida tehdä eroa maa-alueiden arvon ja rakennusten arvon välillä. (11) Tavoitemäärä vastaa 10:tä prosenttia lainakannasta. (12) Lukuun ottamatta Karlsruhen tutkimuskeskusta, jossa arvostukseen on sovellettu alkuperäistä arvoa. (13) Ks. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston julkaisuvaraston arvostussäännöt. (14) Toistaiseksi jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta toimittaa kyseisiä tietoja komissiolle. (15) Määrää on aliarvostettu 747,89 eurolla. Mukautus tehdään varainhoitovuonna 2000. (16) EMOTR:n tukiosasto. (17) Rakennetoimet.