Komission päätös,

tehty 17 päivänä lokakuuta 2001,

yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltumattomaksi

(Asia COMP/M.2187 - CVC/Lenzing)

(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 3121)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2004/237/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (jäljempänä "ETA-sopimus") ja erityisesti sen 57 artiklan,

ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97(2), ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon menettelyn aloittamisesta tässä asiassa 22 päivänä kesäkuuta 2001 tehdyn komission päätöksen,

on antanut asianomaisille yrityksille tilaisuuden esittää huomautuksensa komission esittämistä väitteistä,

ottaa huomioon keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon(3),

ottaa huomioon kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tätä asiaa koskevan loppukertomuksen(4),

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Komissio sai 4 päivänä toukokuuta 2001 asetuksen (ETY) N:o 4064/89, jäljempänä "sulautuma-asetus", 4 artiklan mukaisen ennakkoilmoituksen keskittymästä, jolla CVC Capital Partners Group Ltd, jäljempänä "CVC", hankkii välillisesti sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla yksinomaiseen määräysvaltaansa itävaltalaisen Lenzing AG -nimisen yrityksen, jäljempänä "Lenzing", ostamalla osakkeita.

(2) Tutkittuaan ilmoitusta komissio päätteli, että ilmoitettu toimenpide kuuluu sulautuma-asetuksen sellaisena, kuin se on muutettuna, soveltamisalaan ja että sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan on vakavia epäilyjä.

(3) Tutkittuaan asiaa perusteellisesti komissio katsoo, että aiottu keskittymä on omiaan luomaan sellaisen määräävän aseman tai vahvistamaan sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla ja ETA-sopimuksen toiminta olennaisesti estyvät.

I OSAPUOLET

(4) CVC hallinnoi sijoitusrahastoja ja tarjoaa niille konsulttipalveluja. Sillä on määräysvaltaan oikeuttava osuus yli 70 sijoitusyhtiössä. Yksi näistä on Acordis-yhtymä(5), joka tuottaa tekokuituja sekä teollisuudessa, tekstiileissä, lääkinnällisissä ja hygieniatuotteissa käytettäviä erikoismateriaaleja.

(5) Lenzingin toimialaan kuuluu tekstiilien tuotannossa ja muiden kuin tekstiilituotteiden tuotannossa käytettävien selluloosapohjaisten tekokuitujen myynti ja tuotanto, suunnittelu sekä muovikelmujen ja paperin tuotanto.

II TOIMENPIDE

(6) Saadakseen Lenzingin yksinomaiseen määräysvaltaansa CVC käyttää välikätenä määräysvallassaan olevaa itävaltalaista yritystä nimeltä Zellulosefaser Beteiligungsgesellschaft mbH, joka ostaa Bank Austrian omistaman enemmistöosuuden Lenzingistä. Kaupan toteuduttua CVC siirtää myös omistamiensa tiettyjen Acordisin tytäryhtiöiden osakkeet Zellulosefaser Beteiligungsgesellschaft mbH -yhtiölle. Siirrettäviä Acordisin tytäryhtiöiden toimintoja ovat viskoosikatkokuitujen, lyocellkuitujen (Tencel), tekstiiliviskoosifilamenttien (Enka) ja teollisuusviskoosifilamenttien (Cordenka) tuotanto sekä Acordisin akryylikuitujen tuotanto Kelheimissa (Saksa) ja Grimsbyssä (Yhdistynyt kuningaskunta). Osakkeiden ja siirrettävien velkakirjojen 14 päivänä helmikuuta 2001 tehty ostosopimus raukeaa ja mitätöityy, jos aiotulle toimenpiteelle ei saada viranomaisten hyväksyntää [...]*(6) mennessä.

III KESKITTYMÄ

(7) Ilmoitetulla toimenpiteellä CVC hankkii välillisesti yksinomaisen määräysvallan Lenzingissä, joten kyseessä on sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu keskittymä.

IV YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS

(8) Asianomaisten yritysten yhteenlaskettu maailmanlaajuinen liikevaihto ylittää 5 miljardia euroa (CVC: [...]* miljoonaa euroa vuonna 2000; Lenzing: [...]* miljoonaa euroa vuonna 2000). Kummankin yhtiön erikseen laskettu yhteisönlaajuinen liikevaihto ylittää 250 miljoonaa euroa (CVC: EUR [...]* miljoonaa euroa vuonna 2000; Lenzing: [...]* miljoonaa euroa vuonna 2000), mutta kumpikaan ei saa yli kahta kolmasosaa yhteenlasketusta yhteisönlaajuisesta liikevaihdostaan yhdestä jäsenvaltiosta(7). Näin ollen ilmoitetulla toimenpiteellä on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yhteisönlaajuinen ulottuvuus. Toimenpide kuuluu myös ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 24 olevan 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla kyseisessä sopimuksessa määrätyn yhteistyön piiriin.

V MENETTELY

(9) Osapuolet tarjosivat 30 päivänä toukokuuta 2001 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisia sitoumuksia saadakseen ilmoitetulle toimenpiteelle hyväksynnän tutkimusten ensimmäisessä vaiheessa. Tämän sitoumuksia koskevan tarjouksen vuoksi sulautuma-asetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukainen alustavien tutkimusten yhden kuukauden määräaika pidennettiin kuudeksi viikoksi.

(10) Komissio päätti 22 päivänä kesäkuuta 2001 aloittaa menettelyn sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.

(11) Komissio toimitti 9 päivänä elokuuta 2001 ilmoituksen tehneelle osapuolelle sulautuma-asetuksen 18 artiklan ja ETA-sopimuksen pöytäkirjan 21 mukaisen tiedoksiannon, jäljempänä "väitetiedoksianto". Saatuaan 13 päivänä elokuuta 2001 tilaisuuden tutustua asiaa koskeviin komission asiakirjoihin ilmoituksen tehnyt osapuoli toimitti 29 päivänä elokuuta 2001 väitetiedoksiantoon CVC:n, Acordisin ja Lenzingin yhteisen vastauksen, jäljempänä "vastaus". CVC ilmoitti 21 päivänä elokuuta 2001 komission kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle, että se ei käytä oikeuttaan viralliseen suulliseen kuulemiseen. Komissio toimitti 11 päivänä syyskuuta 2001 ilmoituksen tehneelle osapuolelle lisätietoja, joissa se esitti yhteenvedon tietyistä asiakirjoihinsa sisältyvistä tosiasioista. Ilmoituksen tehnyt osapuoli toimitti 17 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, jäljempänä "kirje", näitä tietoja koskevia lisähuomautuksia.

(12) Ilmoituksen tehnyt osapuoli ehdotti 25 päivänä syyskuuta 2001 sitoumuksia, joilla sen oli tarkoitus poistaa komission väitetiedoksiannossa mainitut kilpailuongelmat. Kuvaus ja arvio näistä sitoumuksista on jäljempänä (johdanto-osan 254 kappaleesta alkaen).

VI SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

A. MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

1. ALUSTAVAT HUOMAUTUKSET

(13) Ilmoitettu keskittymä liittyy kuitualaan ja erityisesti sellaisten tekokatkokuitujen valmistukseen ja toimittamiseen, jotka on tarkoitettu käytettäväksi tekstiilituotteissa ja muissa kuin tekstiilituotteissa (viimeksi mainittuja tuotteita nimitetään myös kuitukangastuotteiksi (non-woven) tai kehräämättömiksi (unspun) tuotteiksi). Vaikka Acordis toimii useilla kuituihin liittyvillä aloilla(8), ainoa kilpailun kannalta päällekkäisyyksiä aiheuttava ala on selluloosakatkokuitujen tuotanto ja siinä erityisesti viskoosikatkokuitujen ja lyocellkatkokuitujen tuotanto. Toimenpiteen seurauksena syntyvä yritys olisi maailman suurin kyseisten kuitujen toimittaja. Koska tuotemarkkinat käsittävät keskittymän osapuolten käsityksen mukaan kaikentyyppiset luonnonkatkokuidut sekä synteettiset ja selluloosakatkokuidut (mutta ei filamenttikuituja), seuraavissa kuitujen luokittelua käsittelevissä kohdissa pyritään esittämään arvioinnissa tarvittavat taustatiedot.

a) Katkokuitujen ja jatkuvan filamenttilangan ero

Katkokuidut

(14) Katkokuidut käsittävät noin 70 prosenttia kuitujen kysynnästä koko maailmassa ja perinteisesti niitä on käytetty lähinnä tekstiilituotteiden valmistuksessa. Sekä eläin- että kasviperäiset luonnonkuidut (silkkiä lukuun ottamatta) ovat katkokuituja, eli suhteellisen lyhyitä kuituja. Esimerkiksi yleisimmin käytettyjen luonnonkatkokuitujen puuvillan ja villan kuidun pituus on tavallisesti villalla noin 40 mm ja puuvillalla 70-80 mm. Katkokuidut voidaan kehrätä langaksi ja kutoa tai neuloa sen jälkeen tekstiilituotteiksi tai käyttää kehräämättömässä (non-woven) muodossa esimerkiksi - totuttuun tapaan - joko huopiin tai täytteenä tyynyihin, sängynpeitteisiin tai muihin sellaisiin tuotteisiin. Viime aikoina niiden käyttötarkoitukset ovat jatkuvasti lisääntyneet.

(15) Tekokatkokuidut on kehitetty jäljittelemään mutta myös parantamaan luonnonkuitujen ominaisuuksia. Tekokatkokuituja on kahta eri tyyppiä. Selluloosapohjaiset kuidut (kuten viskoosi ja lyocell) on valmistettu puumassasta, kun taas synteettiset kuidut (esimerkiksi polyesteri, polypropeeni, polyamidi ja akryyli) valmistetaan tavallisesti lämpömuovautuvasta raaka-aineesta. Kuidut ekstrudoidaan kimppuna, joka muutetaan katkomalla katkokuiduksi.

Jatkuva filamenttilanka

(16) Katkokuituihin verrattuna (tekokuituinen) jatkuva filamenttilanka tuotetaan täysin erilaisen tuotantoprosessin avulla eri tehtaissa ja sen käyttöominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat erilaiset. Vaikka filamenttilanka valmistetaan periaatteessa samasta selluloosapohjaisesta tai synteettisestä raaka-aineesta kuin tekokatkokuidut, se ekstrudoidaan yhtenä jatkuvana filamenttina ja kiedotaan puolalle. Yksi filamentti voi olla useita kilometrejä pitkä. Ekstrudoinnissa käytettävälle raaka-aineelle asetetut laatuvaatimukset ovat huomattavasti suuremmat (laatuvaihteluja eikä epäpuhtauksia ei saa esiintyä) ja tuotantomäärät ovat huomattavasti pienemmät kuin katkokuitualalla. Siksi filamenttilanka on katkokuituja paljon kalliimpaa(9). Huomattava viskoosifilamenttilangan käyttökohde on esimerkiksi autonrenkaiden vahvistaminen. Tähän tarkoitukseen kehrättyjen viskoosikatkokuitujen kestävyys ei olisi riittävä.

Komission käytäntö

(17) Aikaisemmissa päätöksissään(10) komissio on päätellyt, että katkokuidut ja jatkuvat filamenttilangat kuuluvat erillisille tuotemarkkinoille. Tätä ilmoituksen tehnyt osapuoli ei ole kiistänyt. Osapuolten toiminnot eivät myöskään ole päällekkäisiä filamenttilanka-alalla. Vain Acordis-yhtymä toimii erilaisten selluloosapohjaisten ja synteettisten tekokuituisten filamenttilankatyyppien tuottajana.

b) Käyttötarkoitusten ja kuitutyyppien mukaiset erot

(18) Toinen perustavanlaatuinen ero, joka aiemmissa kuitualaa koskevissa komission päätöksissä on tehty, liittyy käyttötarkoituksiin. Komissio on todennut, että tekstiilien tuotantoon, teollisuuskäyttöön ja lattianpäällysteisiin (mattoihin) tarkoitetut kuidut kuuluvat erillisille tuotemarkkinoille(11). Komissio totesi myös, että kyseisillä markkinoilla kuidut oli erotettava toisistaan kuitutyypeittäin(12). Tätä lähestymistapaa noudatetaan myös synteettikuituteollisuudelle myönnettävää valtiontukea koskevassa säännöstössä vuodelta 1996(13).

c) Osapuolten ehdotus tuotemarkkinoiden määritelmäksi

(19) Osapuolten käsityksen mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät selluloosapohjaisten tekokatkokuitujen lisäksi muutkin tekokatkokuidut (synteettiset) ja luonnonkatkokuidut. Osapuolet väittävät, että erilaiset kuidut, ja erityisesti puuvilla, viskoosi ja polyesteri, ovat helposti keskenään korvattavissa.

2. MENETTELYTAPA

(20) Komissio on tehnyt perusteellisen markkinatutkimuksen, johon ovat osallistuneet sekä osapuolten suorat asiakkaat että jalostusketjussa osapuolia myöhemmässä vaiheessa olevien yritysten asiakkaat, osapuolet itse ja näiden kilpailijat. Komissio sai vastauksia yli 100 kyselyyn osallistuneelta, joista useimmat ovat osapuolten suoria asiakkaita. Markkinatutkimus on antanut komissiolle mahdollisuuden analysoida sekä kysyntä- että tarjontapuolen näkemyksiä asiaan liittyvistä kysymyksistä. Kysymyksillä selvitettiin, onko tarpeen erottaa toisistaan:

- selluloosapohjaiset tekokatkokuidut (viskoosi ja lyocell), synteettiset katkokuidut (erityisesti polyesteri ja polypropeeni) sekä luonnonkuidut (erityisesti puuvilla),

- erityyppiset selluloosapohjaiset katkokuidut (viskoosi ja lyocell), sekä

- jaotella markkinat myös käyttötarkoitusten ja asiakasryhmien mukaisesti.

(21) Komissio on myös arvioinut suuren määrän osapuolten myyntimääriä ja myyntihintoja koskevia tietoja usean vuoden ajalta sekä analysoinut hintakorrelaatiot ja -joustot.

(22) Kuidut, joilla ilmoituksen tehneen osapuolen käsityksen mukaan selluloosapohjaiset tekokatkokuidut ovat lähinnä korvattavissa, ovat polyesteri ja polypropeeni (jälkimmäinen paljon rajoitetummin, lähinnä vain kuitukangasalalla). Näin ollen merkityksellisiä tuotemarkkinoita koskevissa komission perusteluissa keskitytään tarkastelemaan näiden kuitujen korvattavuutta viskoosikatkokuiduilla ja lyocellkatkokuiduilla sekä viskoosikatkokuitujen ja lyocellkatkokuitujen keskinäistä korvattavuutta.

Osapuolten huomautukset

Asiakkaiden vastaustiheys

(23) Osapuolet huomauttivat vastauksessaan(14), että komission markkinatutkimuksen vastaustiheys alittaa selvästi 50 prosenttia eikä tutkimusaineisto tästä syystä voi edustaa markkinoiden laajaa näkemystä.

(24) Komissio on ottanut huomioon tämän väitteen mutta katsoo edelleen, että sen markkinatutkimus tarjoaa luotettavan tosiasiaperustan, jonka pohjalta ilmoitettua toimenpidettä on mahdollista arvioida. Osapuolten suorien Euroopan talousalueelta olevien asiakkaiden, joilla on ratkaiseva merkitys arvioitaessa ilmoitetun toimenpiteen vaikutuksia Euroopan markkinoihin, vastaustiheys on ylittänyt selvästi 50 prosenttia sekä asiakkaiden absoluuttisesta määrästä että osapuolten kokonaismyynnistä. Lisäksi on syytä huomata, että komission markkinatutkimus on käsittänyt sekä pieniä että suuria asiakkaita, jotka edustavat kaikkia osapuolten kyseiseen liiketoimintaan kuuluvia lohkoja. Näin ollen tutkimuksen tuloksia voidaan pitää edustavina. ETA:n ulkopuolisten asiakkaiden ja vain markkinatutkimuksen täydentämiseksi mukaan otettujen jalostusketjun myöhemmän vaiheen asiakkaiden alhaisempi vastaustiheys ei vähennä komission tutkimuksen edustavuutta(15).

SSNIP-hintatestin soveltamisessa käytetyt menettelytavat

(25) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää kirjeessään(16) myös, että komission tapa soveltaa SSNIP-hintatestiä(17) oli ratkaisevalla tavalla virheellinen ja että komission käytäntö asiakkaille esittämissä menettelyn toisen vaiheen kyselyyn kuuluvissa kysymyksissä 8-15 oli virheellinen(18). Ilmoituksen tehneen osapuolen mukaan tällaisen hypoteettisen testin tulokset ovat subjektiivisia, väistämättömän keinotekoisia ja epäluotettavia. Ilmoituksen tehneen osapuolen väitteen mukaan komission osapuolten asiakkaille esittämistä kysymyksistä ei käynyt ilmi, että tietyn kuidun hinnannousut tapahtuisivat suhteessa muiden kuitujen hintoihin, eikä niissä mainittu ajanjaksoa, jonka kuluessa siirtyminen muiden kuitujen käyttöön voisi tapahtua. Ilmoituksen tehneen osapuolen mukaan vähintään yhden vuoden pituinen siirtymäaika olisi ollut tarpeen. Väitteen mukaan kyselyissä ei myöskään esitetty vaihtoehtoa, joka olisi merkinnyt viskoosin tai lyocellin käyttöön perustuvan tuotannon määrällistä supistamista. Ilmoituksen tehnyt osapuoli huomauttaa myös, että komission olisi pitänyt pyytää kokemukseen perustuvia tietoja siitä, kuinka paljon asiakkaat ovat aikaisemmin supistaneet viskoosin ja lyocellin kulutustaan, jos viskoosin ja lyocellin hinnat ovat muuttuneet pysyvästi suhteessa muiden kuitujen hintoihin.

(26) Arvioituaan nämä väitteet komissio katsoo edelleen, että sen markkinatutkimus ja erityisesti sen tutkimuksen II vaiheessa osapuolten asiakkaille esittämät kysymykset muodostavat luotettavan ja objektiivisen perustan, jonka avulla merkitykselliset tuotemarkkinat voidaan määritellä ja ilmoitetun toimenpiteen vaikutukset kilpailuun voidaan arvioida. SSNIP-hintatestin käyttö tässä asiassa on komission vakiintuneen käytännön mukaista(19). Erityisesti on syytä huomata, että SSNIP-hintatesti on luonteeltaan hypoteettinen testi. Sen yleisenä oletuksena on hintojen nousu pysyvästi, mikä sulkee testin ulkopuolelle mahdolliset väliaikaiset hintojen vaihtelut. Näin ollen komission kyselyissä viitattiin erityisesti "pysyviin" hinnankorotuksiin. Maininta muutoksen konkreettisesta aikataulusta olisi ollut mielivaltainen, eivätkä osapuolet ole ilmoittaneet syitä siihen, miksi "vähintään yhden vuoden" siirtymäaika olisi niiden mielestä ollut tarpeen.

(27) Lisäksi huomautuksissa tarkoitetuista osapuolten asiakkaille esitetyistä kysymyksistä kaikissa mainittiin selvästi, että niiden taustaksi oletettuja viskoosikatkokuitujen tai lyocellin hinnannousuja oli arvioitava yhteydessä muiden, vaihtoehtoisten kuitujen olemassaoloon. Komissio kysyi näet nimenomaan, päätyisivätkö asiakkaat "korvaamaan [kyseiset kuidut] muuntyyppisillä kuiduilla" tai siirtyisivätkö ne "käyttämään viskoosikatkokuidun tai lyocellin sijasta muuntyyppisiä kuituja"(20). Edellä esitetystä käy ilmi, että komission markkinatutkimuksessa viitattiin hypoteettisiin, suhteellisiin hintaeroihin viskoosikatkokuitujen, lyocellin ja muuntyyppisten kuitujen välillä. Voidaan myös todeta, että kysymyksissä viitattiin vain viskoosikatkokuitujen tai lyocellin hinnannousuihin, mikä tarkoittaa selvästi, että viittauksissa muihin kuituihin näiden hintojen oletetaan pysyneen ennallaan.

(28) Toisin kuin ilmoituksen tehneet osapuolet väittävät, komission kyselyihin sisältyi myös kysymys, jossa viitattiin viskoosin ja lyocellin käyttöön perustuvan tuotannon määrälliseen supistamiseen. Asiakkailta kysyttiin, miten paljon niiden toiminnan muuttuminen vähentäisi vastaavan hinnannousun yhteydessä joko viskoosikatkokuidun tai lyocellin kokonaiskulutusta(21).

(29) Komissio huomauttaa, että sen arviointi ei perustu vain oletettua muiden kuitujen käyttöön siirtymistä tulevaisuudessa koskevaan prospektiiviseen analyysiin, vaan myös empiirisiin tietoihin aikaisemmista markkinoiden muutoksista. Komission hintakorrelaatioanalyysin (ks. jäljempänä erityisesti 72 kappaleesta alkaen) tarkoituksena onkin osapuolten itsensä toimittamia empiirisiä tietoja käyttäen määritellä aikaisemmin tapahtuneiden korvaavien muutosten toteutumismallit. (Lienee syytä huomata, että tilastollisten menetelmien kuten korrelaatioanalyysin - ks. lähemmin seuraava jakso - käyttöä aikaisempien tietojen käsittelyssä koskevat osapuolten vastaväitteet ovat ristiriidassa niiden kirjeessä esitetyn aikaisempiin käytäntöihin perustuvien tietojen käyttöä koskevan vaatimuksen kanssa. Kyseiset tiedot on luonnollisesti analysoitava, jotta niitä voitaisiin hyödyntää.)

Korrelaatiotietojen käyttö

(30) Vastauksessaan(22) osapuolet esittävät, että niiden mielestä komissio on väitetiedoksiantoonsa sisältyviin todellisiin kuidunvaihtoesimerkkeihin verrattuna painottanut liikaa korrelaatiotietojen merkitystä. Komissio on ottanut huomioon nämä väitteet, mutta on osapuolten kanssa eri mieltä. Komissio esittää jäljempänä näkökohtia, jotka koskevat sen korrelaatiotietojen käyttöä ja asiakkaiden siirtymisestä käyttämään muita kuituja (ks. jäljempänä 78-79 ja 110-114 kohta).

3. PERUSEROT VISKOOSIKATKOKUITUJEN, LYOCELLKATKOKUITUJEN, PUUVILLAN, POLYESTERIN JA POLYPROPEENIN VÄLILLÄ

(31) Markkinatutkimus on osoittanut, että viskoosikatkokuitujen, lyocellkatkokuitujen, puuvillan, polyesterin ja polypropeenin välillä on perustavaa laatua olevia eroja.

a) Kysyntäpuolen korvattavuus

(32) Jotta kahta tuotetta voitaisiin pitää keskenään korvattavina, suoran asiakkaan on pidettävä realistisena ja rationaalisena mahdollisuutena reagoida esimerkiksi yhden näistä tuotteista pieneen mutta tuntuvaan hintojen pysyvään korotukseen siirtymällä suhteellisen lyhyessä ajassa käyttämään toista tuotetta. Kummankin tuotteen on muodostettava toiselle taloudellisesti ja teknisesti järkevä vaihtoehto(23). Vaikka myönnetäänkin, että erityyppiset kuidut ovat rajallisesti keskenään korvattavissa, kysyntäpuolen korvattavuus selluloosapohjaisten tekokuitujen ja muiden kuitujen välillä sekä kahden tärkeimmän selluloosapohjaisen kuitutyypin (viskoosi ja lyocell) välillä ei ole riittävä peruste päätelmälle, että ne kuuluisivat samoille tuotemarkkinoille. Markkinatutkimuksen tulokset ovat vahvistaneet nämä päätelmät.

Viskoosikatkokuidut

Tuotteen erityispiirteet

(33) Viskoosikatkokuidut ovat tuote, jonka hyvin erityiset ominaispiirteet erottavat sen kaikista muista kuiduista. Komission suorittaman markkinatutkimuksen yhteydessä monet asiakkaat mainitsivat nämä piirteet. Viskoosikatkokuidun tärkein ominaisuus on sen hyvin huomattava kyky imeä kosteutta yhdessä suuren nesteenpidätyskyvyn kanssa. Millään muulla ilmoituksen tehneen osapuolen läheisesti korvaavana tuotteena pitämällä kuidulla, eli puuvillalla, polyesterillä tai polypropeenilla, ei ole vastaavaa imukykyä. Tämä piirre mahdollistaa viskoosikatkokuidun käytön monissa eri sovelluksissa sekä tekstiilien valmistuksessa (käyttömukavuuden ansiosta) että kuitukangastuotteissa (kotitalouskäyttö, lääkinnälliset ja hygieniasovellukset, henkilökohtaiset hygieniatuotteet ja teollisuuskäyttö esimerkiksi suodattimissa tai keinonahkaa sisäpuolelta tukevana materiaalina)(24).

(34) Piirre, joka erottaa viskoosikatkokuidun polyesteristä ja polypropeenista, on sen biohajoavuus. Tämä on merkityksellinen tekijä ajatellen erityisesti kertakäyttöisiä kuitukangassovelluksia. Puuvillaan verrattaessa viskoosikatkokuidun pehmeys ja laskeutuvuus ovat tekstiilialalla erityisen merkittäviä ominaisuuksia(25). Viskoosikatkokuidulla on myös erityisiä värjäykseen liittyviä ominaisuuksia, jotka erottavat sen puuvillasta ja polyesteristä sekä tekstiili- että kuitukangassovellusten alalla.

(35) Toisaalta viskoosikatkokuidussa on myös erityisiä tuotteen piirteitä, jotka rajoittavat sen käyttöä tietyntyyppisissä sovelluksissa. Esimerkiksi viskoosikatkokuidun suuri märkävenymä ja alhainen märkäsitkeys eivät mahdollista puhtaasta kuidusta valmistettujen tuotteiden konepesua. Koska viskoosikatkokuitua on helppo työstää, sitä suositaan sekoituksissa sekä puuvillan että polyesterin kanssa, jolloin voidaan hyödyntää kunkin yksittäisen kuitutyypin hyödyt ja minimoida niiden haittapuolet. Tätä voidaan sinänsä pitää merkkinä viskoosikatkokuidun erityisominaisuuksista ottaen erityisesti huomioon, että se on kalliimpaa(26) kuin muut kuidut. Jos viskoosikatkokuidun käytöstä ei koituisi tuotteille lisäarvoa, sitä ei sen korkeamman hinnan vuoksi käytettäisi.

Kysynnän joustamattomuus

(36) Komission tekemä markkinatutkimus on osoittanut, että viskoosikatkokuidun ja muiden kuitujen keskinäinen korvattavuus kysyntäpuolella ei ole riittävä, jotta niiden voitaisiin katsoa kuuluvan samoille merkityksellisille markkinoille. Suurin osa haastatelluista asiakkaista ilmoittikin, etteivät ne pystyisi lainkaan korvaamaan tuotteissaan käyttämäänsä viskoosikatkokuitua. Antamiensa vastausten perusteella jotkin asiakkaat joutuisivat lopettamaan kyseisen tuotteen tuotannon, ja suuri enemmistö asiakkaista ei muuttaisi mitään, vaikka viskoosikatkokuidun hinta nousisi 5-10 prosenttia. Yleisimpiä syitä olla siirtymättä käyttämään muita kuituja olivat viskoosikatkokuidun tuoteominaisuudet ja myöhemmän jalostusvaiheen asiakkaiden vaatimukset.

(37) Vastauksessaan(27) osapuolet väittävät myös, että asiakkaiden antamien vastausten mukaan hintojen pieni mutta pysyvä korotus saisi suurimman osan niistä (52 prosenttia) vähentämään kuitujen käyttömääriä. Asiakkaista 18 prosentilla reaktio riippuisi markkinaolosuhteista ja vain 24 prosenttia on ilmoittanut, etteivät ne vaihtaisi kuitutyyppiä eivätkä supistaisi käyttömääriään. Osapuolet väittävät myös, että todellista näyttöä siirtymisestä käyttämään toisentyyppistä kuitua olisi painotettava enemmän(28).

(38) Otettuaan huomioon nämä väitteet komissio on edelleen sitä mieltä, että sen markkinatutkimuksen tuloksista tekemät alkuperäiset päätelmät ovat oikeita. On huomattava, että osapuolten tapa laskea lukunsa on epäjohdonmukainen, koska siinä ei eroteta toisistaan komission tutkimuksen I ja II vaiheessa tekemiin kyselyihin saatuja vastauksia. Näin ollen tiettyjen molempiin kyselyihin vastanneiden asiakkaiden vastaukset tulevat väistämättä lasketuiksi kahteen kertaan. Asiakkaille I ja II vaiheessa tehdyt kysymykset erosivat myös merkittävästi toisistaan, eikä niitä ole mahdollista arvioida samanaikaisesti(29). Koska osapuolten vastauksessa mainitaan vain prosenttiluvut eikä absoluuttisia määriä tai tarkkoja viittauksia komission asiakirjoihin, komissiolla ei ole myöskään mahdollisuuksia tarkastaa kyseisiä lukuja. Koska komissio ei näin ollen voi pitää osapuolten lukuja luotettavana perustana ilmoitetun toimenpiteen arvioinnille, se viittaa omaan analyysiinsä jäljempänä 40 kohdassa mainituista toiseen kuitutyyppiin vaihdettavista määristä.

(39) Osapuolet ovat viitanneet näyttöön, jonka mukaan todellista siirtymistä käyttämään (kokonaan tai osittain) muita kuituja on tapahtunut, eikä komissio kiellä tiettyjen asiakkaiden vaihtavan kuitua. On kuitenkin huomattava, että kyseiset esimerkit ovat yksittäisiä eivätkä edusta markkinoiden yleistä reaktiota, joka ilmenee komission markkinatutkimuksesta(30).

(40) Perustuen ilman asiakkaiden nimiä esitettyyn yhteenvetoon odotetusta kuitujen vaihtokäyttäytymisestä tilanteessa, jossa hintoja korotettaisiin vähän mutta pysyvästi 10 prosentilla(31), komissio on painottanut asiakkaiden markkinatutkimuksen yhteydessä esittämät vastaukset kunkin yksittäisen asiakkaan vuonna 2000 tekemien kuituhankintojen määrällä. Tämän analyysin tuloksena on, että osapuolten näille asiakkaille myymien viskoosikatkokuitujen 10 prosentin hinnannousu supistaisi myyntiä alle 5 prosenttia, mikä aiheutuisi asiakkaiden siirtymisestä käyttämään muita kuituja(32). Tämä vahvistaa täysin komission näkemyksen, jonka mukaan viskoosikatkokuitujen ja muiden kuitujen välinen kysyntäpuolen korvattavuus on riittämätön niiden sisällyttämiseksi samoille merkityksellisille markkinoille.

(41) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää kirjeessään, että muiden kuitujen käyttöön siirtymistä arvioidessaan komissio on jättänyt ottamatta huomioon asiakkaat, jotka ovat ilmoittaneet vähentävänsä viskoosikatkokuituihin tai lyocelliin perustuvien tuotteidensa valmistusta tai lopettavansa sen kokonaan, jos viskoosikatkokuidun tai lyocellin hinta nousee 5-10 prosenttia.

(42) Komissio on ottanut huomioon tämän väitteen ja on edelleen sitä mieltä, että asiakkaat, jotka ovat vastanneet lopettavansa viskoosikatkokuituun perustuvan tuotantonsa tai supistavansa sitä, eivät kuulu samaan kategoriaan kuin muiden kuitujen käyttöön siirtyvät asiakkaat. Asiakkaat, jotka ilmoittavat siirtyvänsä käyttämään muita kuituja, voidaan katsoa osoitukseksi laajemmista tuotemarkkinoista, jos siirtymisestä tulee niin yleinen ilmiö, että se tekee 5-10 prosentin hinnankorotukset kannattamattomiksi. Sen sijaan asiakkaat, jotka vastaavat lopettavansa tuotannon tai supistavansa sitä, on nähtävä tuotemarkkinoiden määritelmän kannalta osoituksena täsmälleen päinvastaisesta tilanteesta. Jälkimmäiseen ryhmään kuuluvat asiakkaat osoittavatkin jo vastaustensa sisällön perusteella, että ne ovat hyvin riippuvaisia tietyntyyppisistä kuiduista eivätkä pystyisi siirtymään muiden kuitujen käyttäjiksi, vaikka hinnat nousisivat merkittävästi ja pysyvästi.

Pitkän ja lyhyen aikavälin kulutustottumukset

(43) Ilmoituksen tehnyt osapuoli viittaa katkokuitujen kulutuksessa pitkän aikavälin kehityssuuntauksiin, jotka osoittavat esimerkiksi viskoosikatkokuitujen kulutuksen vähentyneen noin vuodesta 1970, jolloin se oli suurimmillaan. Ilmoittaja vertaa tätä ilmiötä polyesterin kulutuksen jyrkkään lisääntymiseen ja muiden synteettisten kuitujen kuten polypropeenin kulutuksen kasvuun(33).

(44) Komissio huomauttaa kuitenkin, että viskoosikatkokuitujen kulutuksen väheneminen(34), joka on 1990-luvulla joka tapauksessa hidastunut Euroopassa merkittävästi, ei sinänsä todista viskoosikatkokuidun ja muuntyyppisten katkokuitujen keskinäistä korvattavuutta. Päinvastoin juuri viskoosikatkokuidun kykyä löytää sille uusia käyttökohteita(35), kuten nopeasti kasvavalla kuitukankaiden alalla, olisi pidettävä osoituksena sen ainutlaatuisuudesta verrattuna kaikkiin muihin kuituihin ja heikosta keskinäisestä korvattavuudesta niiden kanssa. Jos viskoosikatkokuitu, joka on yleensä kalliimpaa kuin muut kuidut(36), olisi täysin korvattavissa näillä kuiduilla, se olisi jo korvattu kokonaan niillä(37).

(45) Jonkin kuidun korvaaminen toisella johtuu usein suurista teknisistä uudistuksista eikä sitä voida pitää osoituksena yleisestä ja riittävästä keskinäisestä korvattavuudesta kuitujen välillä. Myös tämä ilmenee erityisen selvästi kuitukangasalalla. Esimerkiksi viskoosikatkokuidun käyttö vauvanvaippojen suojakankaana on lähes loppunut, koska itse tuotetta on merkittävästi muutettu esimerkiksi alkamalla valmistaa monikerroksisia vaippoja ja kehittämällä erittäin imukykyisiä polymeerejä. Tekstiiliteollisuudessa taas uudet kehruu- ja viimeistelytekniikat sekä uusien synteettisten tai selluloosapohjaisten materiaalien kehitys voi vaikuttaa huomattavasti kuidun käyttöön ja kulutukseen. Erilaisten kuitujen käyttöä merkittävästi muuttuneissa tuotteissa ei voida kuitenkaan pitää osoituksena siitä, että molemmat kuitutyypit kuuluvat samoille tuotemarkkinoille.

(46) Osapuolet kiistävät vastauksessaan(38), että kehruu- ja viimeistelytekniikoissa olisi tapahtunut viime vuosina merkittäviä uudistuksia.

(47) Komissio on ottanut huomioon tämän huomautuksen ja on edelleen sitä mieltä, että selluloosapohjaisten kuitujen alalla on viime aikoina tapahtunut ja voi tapahtua myös tulevaisuudessa merkittävää kehitystä, joka vaikuttaa huomattavasti kuitujen käsiteltävyyteen ja samalla myös niiden kulutukseen. Se viittaa osapuolten omiin tuotekehittelyihin, kuten fibrilloitumattomaan lyocellkuituun, ja niiden lyocellin käsittelyn alalla sekä kehruualan että värjäysalan kanssa harjoittamaan yhteistyöhön. Kaikentyyppiset kuidut eivät myöskään sovellu yhtä hyvin käytettäväksi OE-kehruutekniikassa(39). Vaikka tekniikan suuret edistysaskeleet jätettäisiin huomiotta, erilaisten kuitujen käyttöä merkittävästi muutetuissa tuotteissa ei voida kuitenkaan pitää osoituksena siitä, että molemmat kuitutyypit kuuluvat samoille tuotemarkkinoille.

(48) Osapuolet väittävät vastauksessaan(40) myös, että kuitukangassovelluksissa viskoosikatkokuidun käytölle ovat luonteenomaisia äkilliset nousu- ja laskukaudet. Kilpailevat toimittajat ja asiakkaat löytävät halvempia vaihtoehtoisia kuituja heti, kun niiden loppukäyttö on kasvanut kyllin suureksi. Yritykset ovat valmiit sijoittamaan tarvittaviin teknisiin uutuuksiin, jotka mahdollistavat viskoosin korvaamisen muilla kuiduilla. Osapuolten mielestä tätä olisi pidettävä näyttönä viskoosin haavoittuvasta asemasta kuitukangasalalla.

(49) Komissio katsoo kuitenkin, että kyseiset vastauksessa esitetyt väitteet eivät kumoa sen analyysiä. Tärkein komission ja osapuolten välillä erimielisyyttä aiheuttava asia on tulkinta siitä, miten kuidun käyttötapa muuttuu tekniikan muuttuessa. Komission käsityksen mukaan muutoksia, joiden vaikutus ilmenee vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä, ei voida pitää osoituksena viskoosikatkokuitujen ja muiden kuitujen kuulumisesta samoille tuotemarkkinoille. Tekniset muutokset, jotka voisivat mahdollistaa halvempien vaihtoehtoisten kuitujen käytön, ovat luonteeltaan epävarmoja, ja niiden vaikutus tulisi näkyviin vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Vaikka nykyiset viskoosikatkokuituja käyttävät asiakkaat ovat kyllin vahvoja noudattamaan strategiaa, joka edistää aktiivisesti halvempien vaihtoehtoisten kuitujen käytön mahdollistavaa teknistä tuotekehittelyä, niillä ei ole mahdollisuutta siirtyä käyttämään muita kuituja ennen kuin kyseinen tekninen kehitys on tapahtunut. Komission markkinatutkimuksessa ei ole ilmennyt, että lyhyellä aikavälillä olisi odotettavissa jo tapahtuneista tai ennakoitavissa olevista teknisistä uudistuksista johtuvia merkittäviä siirtymisiä viskoosikatkokuidun käytöstä muihin raaka-aineisiin(41).

(50) Tekniikan kehitystä koskevia päätelmiä vastaavasti voidaan arvioida myös muodin muutoksia. Ilmeisesti eroa on vain siinä, että tekniikan kehityksestä poiketen muoti aiheuttaa kulutuskäyttäytymisessä lyhytkestoisia muutoksia. Tietyntyyppisten vaatteiden tuotannossa käytettävien kuitusekoitusten tai kuitujen tyypit voivat vaihdella muotisuuntausten mukaisesti vuosittain. Muodin muuttuessa jotkin kuitutyypit tai -sekoitukset eivät ole riittävässä määrin korvattavissa, koska muista kuiduista valmistettuja tuotteita ei pidettäisi muodikkaina eikä ostamisen arvoisina. Komission markkinatutkimuksen yhteydessä huomattava osa tekstiilialan asiakkaista ilmoittaakin vastauksissaan, että muodilla on merkittävä vaikutus viskoosikatkokuitujen kulutukseen(42).

(51) Vastauksessaan(43) osapuolet väittävät, että komission arviossa ei oteta huomioon kuitujen välistä hinta/laatukilpailua. Osapuolet toteavat myös, että muoti on ohimenevä ilmiö.

(52) Komissio on ottanut nämä väitteet huomioon, mutta pitäytyy edelleen analyysinsä tuloksissa. On syytä huomata osapuolten toteavan itse, että tiettyjä vaatteita koskevia ostopäätöksiä tehdessään asiakkaat "eivät ota huomioon yksinomaan eri vaatekappaleiden hintaeroja, vaan tarkastelevat samanaikaisesti hinnan, esteettisyyden, toimivuuden, tuotemerkin, tyylin jne. muodostamaa kokonaisuutta"(44). Komission mielestä tämä vahvistaa sen, että ensisijaisena kuitujen valintaperusteena ei ole hinta. Komissio on toisaalta samaa mieltä osapuolten kanssa siinä, että muodille on olennaista ohimenevyys, ja katsoo tämän tosiasian vahvistavan sen edellä esitetyn analyysin kuitujen rajallisesta keskinäisestä korvattavuudesta tiettynä ajankohtana.

(53) Näin ollen voidaan päätellä, että asiakkaiden päätyminen valitsemaan viskoosikatkokuidut ei riipu ensisijaisesti hinnasta, vaan viskoosikatkokuidun erityisistä tuoteominaisuuksista, tuoteinnovaatioista ja kuluttajien mieltymyksistä tiettynä ajankohtana(45). Korvaavuutta ei voida pitää riittävänä tekemään mahdollisista hinnankorotuksista hypoteettisen monopoliasemassa olevan yrityksen kannalta kannattamattomia.

Lyocell

(54) Osapuolet katsovat myös, että erillisiä lyocellmarkkinoita ei ole. Niiden väitteen mukaan lyocell on tuote, joka etsii edelleen omia markkinoita ja sitä olisi pidettävä muilla kuiduilla korvattavissa olevana kuituna. Erityisen sopivia korvaavia kuituja olisivat viskoosikatkokuitu, mutta myös puuvilla ja polyesteri. Markkinatutkimuksen tulokset tai komission hintakorrelaatioanalyysi eivät ole vahvistaneet tätä näkemystä.

(55) Lyocellkatkokuidulla, jäljempänä "lyocell"(46), on päinvastoin erityisiä tuoteominaisuuksia, jotka erottavat sen selvästi viskoosikatkokuidusta. Nämä ominaisuudet perustuvat erityisesti lujuuteen sekä märkänä että kuivana ja vähäiseen kutistuvuuteen vedessä, mikä takaa pienen viimeistelyhävikin ja vähäisen kutistuvuuden pesun yhteydessä.

(56) Lyocellia sekoitetaan usein muihin kuituihin kuten viskoosiin, pellavaan, puuvillaan, polyamidiin tai polyesteriin. Toistaiseksi sen erityisominaisuuksia ovat hyödyntäneet lähinnä laadukkaiden merkkitekstiilien tuottajat(47), vaikka lyocell onkin nykyään paljon kalliimpaa kuin muut tässä yhteydessä huomioon otetut kuidut(48). Viskoosikatkokuitua pidetäänkin täysin soveltumattomana materiaalina merkkifarkkuihin, jotka ovat yksi lyocellin merkittävimmistä käyttökohteista.

(57) Myös tekstiilisovelluksia voidaan pitää osoituksena lyocellin erityisistä eduista puuvillaan nähden. Vaikka lyocell on huomattavasti kalliimpaa, sitä käytetään esimerkiksi tietyntyyppisissä farmarihousuissa, koska se antaa tuotteelle erityisen tunnun ja laskeutuvuuden. Myös lyocellin lujuus kuivana ja kyky pidättää vettä ovat huomattavasti parempia kuin puuvillalla.

(58) Synteettisiin kuituihin verrattuna lyocellin selluloosaan perustuva ominaisrakenne parantaa kosteuden imukykyä ja mahdollistaa tekstiilisovelluksissa hyvän käyttömukavuuden, jota synteettisillä materiaaleilla ei ole mahdollista saavuttaa. Myös lyocellin biohajoavuus, joka sillä on yhteisenä piirteenä muiden selluloosapohjaisten ja luonnonkuitujen kanssa, erottaa sen selvästi kaikista muista korvaavina kuituina mainituista synteettisistä kuiduista. Biohajoavuus on erityisesti kertakäyttöisten kuitukankaiden tärkeä ominaisuus ja mainitaan sellaisena komission markkinatutkimukseen annetuissa vastauksissa.

(59) Lyocellilla on myös eräs hyvin erityinen ominaisuus, jota millään perinteisellä kuidulla ei ole: sen fibrilloituvuus(49). Tämä ominaisuus voi olla myös haitta, koska se edellyttää erityisten kehruu- ja värjäystekniikkojen käyttöä ja lisää kankaan alttiutta "harmaantua" useiden pesukertojen jälkeen. Toisaalta lyocellkuidun fibrilloituvuutta voidaan käyttää hyväksi valmistettaessa ainutlaatuisia kankaita, jotka laskeutuvat hyvin ja joilla on pehmeä, "persikkamainen" pinta. Minkään muun kuidun avulla ei voida saada aikaan tähän verrattavaa vaikutusta.

(60) Vastauksessaan(50) osapuolet esittävät, että komission väitetiedoksiannossa jätetään täysin huomiotta puuvillan asema tärkeimpänä lyocellin kanssa kilpailevana kuituna. Lisäksi osapuolet väittävät, että komissio on tehnyt tosiasiallisen virheen todetessaan, että muilla kuiduilla ei voitaisi jäljitellä lyocellin erityisominaisuuksia kuten erityisesti sen fibrilloituvuutta. Osapuolet viittaavat Acordisin tekemiin muistiinpanoihin asiakkaiden yhteydenotoista ja toimittavat kangasnäytteitä.

(61) Komissio on ottanut nämä väitteet huomioon, mutta pitäytyy edelleen analyysinsä tuloksissa. On huomautettava, että lyocellin ja muiden kuitujen, erityisesti lyocellin ja puuvillan, välinen kilpailuasetelma on ollut tärkeimpänä aiheena sekä komission markkinatutkimuksessa että sen hintakorrelaatioanalyysissä (ks. jäljempänä 74 kappale).

(62) Komissio huomauttaa myös, että osapuolten vastauksen liitteessä 9 esitetyt esimerkit asiakkaiden siirtymisistä muihin kuituihin eivät ole edustavia, kun otetaan huomioon asiakkaiden markkinatutkimuksessa antamat vastaukset kokonaisuudessaan. Komissio ei kiellä, että siirtymistä muiden kuitujen käyttöön tapahtuu jonkin verran. Se ei kuitenkaan pidä näitä esimerkkejä riittävinä osoittamaan lyocellin kuuluvan laajemmille tuotemarkkinoille yhdessä muuntyyppisten kuitujen kanssa (ks. jäljempänä 63 ja 67 kappale).

(63) Komission tekemän markkinatutkimuksen tulokset ovat vahvistaneet, että lyocellin ja muiden kuitujen keskinäinen korvattavuus on kysyntäpuolella riittämätön, jotta niiden voitaisiin katsoa kuuluvan samoille merkityksellisille markkinoille. Selvästi suurin osa haastatelluista asiakkaista ilmoittikin, etteivät ne pystyisi lainkaan korvaamaan tuotteissaan käyttämäänsä lyocellia. Antamiensa vastausten perusteella tietyt asiakkaat joutuisivat lopettamaan kyseisen tuotteen tuotannon, ja suuri enemmistö asiakkaista ei muuttaisi mitään, vaikka lyocellin hinta nousisi 5-10 prosenttia. Yleisimpiä vaihtamattomuuden syitä olivat lyocellin tuoteominaisuudet ja myöhemmän jalostusvaiheen asiakkaiden vaatimukset(51).

(64) Vastauksessaan(52) osapuolet väittävät, että komissio tulkitsee lyocellia käyttävien suorien asiakkaiden reaktioita puolueellisesti. Osapuolet väittävät, että lyocellkuidun suorien asiakkaiden, jotka eivät aikoneet siirtyä käyttämään muita kuituja, osuus oli vain 11,5 prosenttia.

(65) Otettuaan huomioon nämä väitteet komissio on edelleen sitä mieltä, että sen markkinatutkimuksen tuloksista tekemät alkuperäiset päätelmät ovat oikeita. On huomattava, että tapa, jolla osapuolet ovat laskeneet lukunsa, on epäjohdonmukainen, koska siinä ei eroteta toisistaan komission tutkimuksen I ja II vaiheessa tekemiin kyselyihin saatuja vastauksia. Näin ollen tiettyjen molempiin kyselyihin vastanneiden asiakkaiden vastaukset tulevat väistämättä lasketuiksi kahteen kertaan. Asiakkaille I ja II vaiheessa tehdyt kysymykset erosivat myös merkittävästi toisistaan, eikä niitä ole mahdollista arvioida samanaikaisesti. Lisäksi osapuolet ovat tulkinneet väärin jotkin omaan analyysiinsä sisällyttämänsä komission asiakirjoissa mainitut asiakkaiden vastaukset(53). Näin ollen komissio ei voi perustaa arviotaan ilmoitetusta toimenpiteestä näihin lukuihin.

(66) Osapuolet ovat viitanneet näyttöön, jonka mukaan todellista siirtymistä käyttämään (kokonaan tai osittain) muita kuituja on tapahtunut, eikä komissio kiellä tiettyjen asiakkaiden vaihtavan kuitua. On kuitenkin huomattava, että kyseiset esimerkit ovat yksittäisiä eivätkä edusta markkinoiden yleistä reaktiota, joka ilmenee komission markkinatutkimuksesta(54).

(67) Perustuen ilman asiakkaiden nimiä esitettyyn yhteenvetoon odotetusta kuitujen vaihtokäyttäytymisestä tapauksessa, jossa hintoja korotettaisiin vähän mutta pysyvästi 10 prosentilla(55), komissio on painottanut asiakkaiden markkinatutkimuksen yhteydessä esittämät vastaukset kunkin yksittäisen asiakkaan vuonna 2000 tekemien kuituhankintojen määrällä. Tämän analyysin tulos on, että 10 prosentin hinnankorotuksen vuoksi osapuolten kuidunmyynti näille asiakkaille vähenisi muihin kuituihin siirtymisen vuoksi noin 15 prosenttia (ETA:sta olevat asiakkaat) tai alle 10 prosenttia (sekä ETA:sta että sen ulkopuolelta olevat asiakkaat)(56). Tällaista muiden kuitujen käyttöön siirtymisestä johtuvaa 10-15 prosentin myynnin menetystä ei voida pitää riittävänä tekemään hinnankorotuksista kannattamattomia.

(68) Tämä pitää paikkansa, vaikka huomioon otettaisiin myös nykyinen ylikapasiteettitilanne, koska osapuolet voisivat valita strategiakseen kokonaisten tuotantolaitosten (tai vain tiettyjen tuotantolinjojen) sulkemisen tai niiden tuotannon "jäädyttämisen" kiinteiden kustannusten supistamiseksi. Tuotannon supistaminen pienentäisi joka tapauksessa muuttuvia kustannuksia. Nämä kustannussäästöt ja korotetuista hinnoista saatavat tuotot kompensoisivat selvästi muiden kuitujen käyttöön siirtymisestä aiheutuneen tuottojen vähenemisen(57). Jopa huomattavasti yli 10 prosentin tuotannon leikkaukset voivat olla tuottavia, jos hintoja nostetaan 10 prosentilla.

b) Tarjontapuolen korvattavuus

(69) Synteettiset kuidut ja selluloosapohjaiset tekokuidut eivät ole keskenään korvattavissa tarjontapuolella, koska niiden valmistuksessa käytetään täysin eri materiaaleja ja täysin erilaisia tuotantoprosesseja sekä -laitoksia.

(70) Myöskään lyocell ja viskoosikatkokuitu eivät ole tarjontapuolella keskenään korvattavissa. Vaikka viskoosi- ja lyocellkatkokuidut ovat kumpikin selluloosapohjaisia kuituja, lyocellia tuotetaan erillisissä laitoksissa täysin erilaisen tuotantoprosessin avulla. Sen tuotannossa käytetään liuoskehräysprosessia, jossa kuitua valmistetaan suoraan liuottamalla puumassaa orgaanisissa liuotteissa (viskoosia valmistetaan puolestaan erilaisen kemiallisen liuotus- ja ksantatointiprosessin avulla, jossa lyocellprosessista poiketen luodaan ensin johdannainen, sitten ksantaatti liuotetaan laimennettuun natriumhydroksidiin ja ekstrudoidaan lopulta kehruusuuttimien läpi). Lyocellin tuotannossa tarvitaan erityislaitteita ja -koneita. Tuotantotekniikka on hyvin pääomavaltaista, joten lyocellin tuotantokustannukset ovat nykyisin ylivoimaisesti suuremmat kuin minkään muun selluloosapohjaisen tekokatkokuidun(58). Toisaalta lyocellin tuotanto on ympäristöystävällistä erityisesti verrattuna viskoosin tuotantoon, koska selluloosan liuottamiseen käytetty liuote (NMMO) ja lyocellin tuotantoprosessissa käytetty vesi voidaan hyvin pitkälle kierrättää.

(71) Kilpailijoiden käsityksen mukaan, mitä ilmoituksen tehnyt osapuoli ei ole kiistänyt, tuotannon vaihtaminen viskoosikatkokuidusta lyocelliin tai päinvastoin edellyttää kokonaan uuden laitoksen rakentamista eikä ole näin ollen mahdollista ilman, että siitä aiheutuu huomattavia kustannuksia ja pitkiä tuotannon viiveitä.

c) Hintakorrelaatioanalyysi, hintojen ristijoustot

(72) Merkityksellisiä tuotemarkkinoita määritellessään komissio ottaa huomioon sellaiset aiemmin ilmenneen korvattavuuden ominaispiirteitä koskevat määrälliset todisteet, jotka kestävät tiukan tarkastelun(59). Nyt tarkasteltavana olevassa asiassa komissio on analysoinut viskoosikatkokuidun ja sen potentiaalisten korvaavien kuitujen hintakorrelaatiot ja hintojen ristijoustot ilmoitetun keskittymän osapuolten toimittamien kuukausittaista myyntiä koskevien tietojen perusteella. Tutkitut tiedot koskevat kymmenen vuoden ajanjaksoa tammikuusta 1991 toukokuuhun 2001. Komission analyysin tulokset tukevat edellä esitettyjä päätelmiä tuotemarkkinoiden erillisyydestä.

Hintakorrelaatioanalyysi: viskoosikatkokuitu ja muut kuitutyypit

(73) Hintakorrelaatioanalyysin tarkoituksena on mitata tietyn tuotteen hintaherkkyys suhteessa väitetyn korvaavan tuotteen hintaan. Tarkasteltavana olevassa asiassa analyysillä pyrittiin mittaamaan viskoosikatkokuidun ja muiden kuitutyyppien välistä kilpailupainetta. Sen tulokset osoittavat, että viskoosikatkokuitu ei korreloi tekstiili- eikä kuitukangassovelluksissa riittävästi puuvillan, polyesterin eikä polypropeenin kanssa, jotta näiden kuitujen voitaisiin katsoa kuuluvan samoille merkityksellisille markkinoille.

(74) Mittaria, jolla kahden hintoja koskevan aikasarjan yleinen riippuvuus toisistaan ja samalla kahden tuotteen keskinäinen korvattavuusaste määritetään, sanotaan korrelaatiokertoimeksi. Positiivinen korrelaatiokerroin määritellään välille 0 ja + 1. Mitä korkeampi kahden tuotteen välinen korrelaatioaste on (eli mitä lähempänä lukua + 1 korrelaatiokerroin on), sitä todennäköisempää on, että molemmat tuotteet kuuluvat samoille tuotemarkkinoille. Taulukossa 1 esitetyt tiedot osoittavat, että viskoosikatkokuidun ja puuvillan välillä ei ole merkittävää hintakorrelaatiota. Sitä ei ole myöskään viskoosikatkokuidun ja polyesterin välillä eikä viskoosikatkokuidun ja polypropeenin välillä. Edes suurin kerroin (σ = 0,44), joka osoittaa viskoosikatkokuidun ja polyesterin välistä korrelaatiota, ei ole tarpeeksi suuri, jotta sen perusteella voitaisiin olettaa tuotteiden kuuluvan samoille tuotemarkkinoille(60).

Taulukko 1

Komission viskoosikatkokuitua koskevan hintakorrelaatioanalyysin tulokset

>TAULUKON PAIKKA>

Hintojen ristijoustoja koskeva analyysi: viskoosikatkokuitu ja muut kuitutyypit

(75) Myös hintojen ristijoustoja koskeva analyysi tukee edellä esitettyjä päätelmiä merkittävien tuotemarkkinoiden määritelmästä. Hintojen ristijoustoilla mitataan tietyn tuotteen kysynnän muutosta muiden tuotteiden hinnan muuttuessa ja näin saadaan tietoa siitä, missä määrin tuotteet ovat kysynnän kannalta toisiaan korvaavia. Tarkasteltavana olevassa asiassa analyysillä pyrittiin mittaamaan viskoosikatkokuidun kysynnän muuttumista, kun puuvillan, polyesterin ja polypropeenin hinnat muuttuivat. Analyysin tulokset osoittavat, että puuvillan, polyesterin ja polypropeenin aikaisemmat hintojen vaihtelut eivät ole merkittävästi muuttaneet viskoosikatkokuidun kysyntää ja näin ollen myös ne viittaavat siihen, että viskoosikatkokuidulla on erilliset tuotemarkkinat.

(76) Mitä suurempi kahden tuotteen välinen jousto on (eli mitä suurempi kerroin on), sitä todennäköisempää on, että molemmat tuotteet kuuluvat samoille tuotemarkkinoille. Yleisesti katsoen jos hintojen ristijousto on alle +1, tuotteet eivät ole käytännössä toisiaan korvaavia tuotteita. Kuten oheinen taulukko 2 osoittaa, viskoosikatkokuidun ristijoustot puuvillan, polyesterin ja polypropeenin kanssa jäävät lähes nollaan. Näin ollen viimeksi mainittuja tuotteita ei voida pitää viskoosikatkokuitua korvaavina tuotteina.

Taulukko 2

Komission laskelmiin perustuvat viskoosikatkokuidun hintojen ristijoustot

>TAULUKON PAIKKA>

Hintakorrelaatioanalyysi: viskoosikatkokuitu ja lyocell

(77) Viskoosikatkokuidun ja lyocellin korrelaatiokertoimet jäävät pieniksi riippumatta siitä, tarkastellaanko lyocellin tekstiililohkoa vai kuitukangaslohkoa (tai markkinoiden alalohkoja). Viskoosikatkokuidun lohkosta (tai markkinoiden alalohkosta) riippumatta lyocellin ja viskoosikatkokuidun korrelaatio jää pieneksi, se on vain noin 0,08-0,47. Myös lyocellin ja polyesterin sekä lyocellin ja puuvillan välisen korrelaatioanalyysin tuottamat kertoimet vaihtelevat välillä 0,23-0,6. Myös nämä arvot viittaavat erillisten tuotemarkkinoiden olemassaoloon(61).

Osapuolten vastaus

(78) Osapuolet väittävät vastauksessaan(62), että komissio on liioitellut korrelaatioanalyysin merkitystä ja luotettavuutta ja laiminlyönyt kuitutyypistä toiseen siirtymistä kuvaavien todellisten esimerkkien täydellisen tutkimisen.

(79) Vaikka komissio on ottanut nämä väitteet huomioon, se ei pidä niitä vakuuttavina. Ekonometristen ja tilastollisten testien käyttö on merkityksellisten markkinoiden määritelmää koskevassa komission tiedonannossa vahvistetun komission vakiintuneen käytännön mukaista(63). Komission tekemä tuotemarkkinoiden määrittely ei tässä asiassa myöskään perustu ensisijaisesti hintakorrelaatiota ja hintojen ristijoustoa koskevaan analyysiin. Kuten edellä (72 kappaleessa) on esitetty, tämän analyysin tulosten on todettu vain tukevan tuotemarkkinoiden erillisyyttä koskevia havaintoja, jotka puolestaan perustuvat tuotteiden keskinäistä korvaavuutta koskeviin kysyntä- ja tarjontapuolen arvioihin ja näin ollen siirtymistä muiden kuitujen käyttöön koskevien riittävien esimerkkien puutteeseen (ks. edellä 32-71 kappale).

d) Päätelmä

(80) Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että viskoosikatkokuitu ja lyocell eivät kuulu samoille tuotemarkkinoille(64) eivätkä myöskään yleisille katkokuitujen tuotemarkkinoille, jotka käsittäisivät viskoosikatkokuidun ja lyocellin lisäksi puuvillan, polyesterin ja polypropeenin.

4. VISKOOSIKATKOKUITUJEN MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT: PERUSTUOTE JA ERIKOISTUOTTEET

(81) Markkinatutkimus on myös osoittanut, että viskoosikatkokuitujen alalla on otettava huomioon sen jakautuminen edelleen alalohkoihin. Kuitujen erilaisten ominaisuuksien ja sovellusten mukaan voidaan erottaa useita merkityksellisiä tuotemarkkinoita. Erityisesti on syytä erottaa toisistaan viskoosikatkokuitu perustuotteena ja erikoistuotteina. Viimeksi mainitut jakautuvat vielä kehruuvärjätty viskoosikatkokuitu ja tamponeissa käytettävä viskoosikatkokuitu.

a) Viskoosikatkokuidut perustuotteena

Kysyntäpuoli: kaksi tärkeintä asiakasryhmää

(82) Viskoosikatkokuituja perustuotteena käytetään sekä tekstiilisovelluksissa (kehruukuidut) että kuitukangassovelluksissa (non-woven-kuidut). Tekstiilisovelluksissa käytettäviä kuituja ostavat kehrääjät(65), kun taas kuitukangassovelluksissa käytettävät kuidut myydään tavallisesti kelatavaran valmistajille(66).

(83) Kysyntäpuolella komission markkinatutkimus on paljastanut tiettyjä eroja näiden kahden asiakasryhmän tarpeissa. Tekstiilisovelluksissa käytettävät kuidut eroavat fyysisesti jossain määrin kuitukangassovelluksissa käytettävistä kuiduista. Myöhemmän jalostusvaiheen tuotantoprosessien asettamista vaatimuksista johtuu, että tekstiiliasiakkaat voivat vain hyvin poikkeuksellisissa tapauksissa käyttää kuitukangastuotteita varten valmistettuja kuituja ja päinvastoin. Tekstiilisovelluksia varten toimitettava viskoosikatkokuitu perustuotteena on useimmiten kiiltävää laatua, kun taas kuitukangassovelluksissa käytettävä viskoosikatkokuitu myydään tavallisesti himmeänä.

Riittävä tarjontapuolen korvattavuus

(84) Komission tekemän markkinatutkimuksen tulokset osoittavat kuitenkin kummankin tyyppisten viskoosikatkokuitujen keskinäisen korvattavuuden toimittajapuolella riittäväksi, jotta niiden voidaan katsoa kuuluvan samoille merkityksellisille markkinoille. Tekstiili- ja kuitukangassovelluksissa käytettävät kuidut voidaan valmistaa samoilla tuotantolinjoilla. ETA:ssa nykyisin toimivat viisi viskoosikatkokuidun perustuotteen valmistajaa(67) tuottavat kuituja kummankin tyyppisiä sovelluksia varten ja voivat vaihtaa helposti tuotantonsa soveltuvaksi tekstiilisovelluksiin tai kuitukangassovelluksiin ilman merkittäviä kustannuksia, riskejä tai pitkää mukautumisaikaa.

Päätelmä

(85) Useiden markkinalohkojen olemassaoloon viittaavista kysyntäpuolen eroista huolimatta komissio katsoo, että merkitykselliset tuotemarkkinat eivät ole suppeammat kuin viskoosikatkokuidun perustuotemarkkinat(68).

b) Kehruuvärjätyt viskoosikatkokuidut

(86) Viskoosikatkokuitua perustuotteena myydään valkaistuna tai luonnonvalkoisena. Kehruuvärjätyn viskoosikatkokuidun erityinen ominaisuus on kuitenkin, että se värjätään jo liuotusvaiheessa eli ennen kuin kuidut muovataan pusertamalla massa kehruusuuttimien läpi.

(87) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että kehruuvärjätty viskoosikatkokuitu on mahdollista korvata luonnonvalkoisella viskoosikatkokuidun perustuotteella, koska se voidaan värjätä myös tuotantoprosessin myöhemmässä vaiheessa. Komission markkinatutkimus ei ole kuitenkaan vahvistanut tätä näkökantaa. Sen sijaan tutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että viskoosikatkokuitu perustuotteena ja kehruuvärjätty viskoosikatkokuitu ovat eri tuotteita.

Kysyntäpuolen korvattavuus on vähäistä

(88) Kysyntäpuolesta on todettava, että komission kyselyyn vastanneiden kehruuvärjättyjä kuituja käyttävien asiakkaiden suuri enemmistö on kieltänyt siirtyvänsä käyttämään luonnonvalkoista viskoosikatkokuidun perustuotetta, jos kehruuvärjätyn viskoosikatkokuidun hinnoissa toteutettaisiin vähäinen mutta pysyvä 5-10 prosentin korotus. Kehruuvärjättyä viskoosikatkokuitua ostavien asiakkaiden haluttomuus siirtyä käyttämään toisentyyppistä kuitua johtui pääasiassa hintaan ja laatuun liittyvistä syistä.

(89) Komission haastattelemat asiakkaat totesivat, että tuotantoprosessin myöhemmässä vaiheessa värjättyihin kuituihin verrattuna kehruuvärjättyjen viskoosikatkokuitujen värinpitävyys oli erityisesti auringonvalossa ylivoimainen (valonkestävyys). Lisäksi asiakkaat mainitsivat, että kuitujen värjäykseen tuotantoprosessin myöhemmässä vaiheessa tarvittavat investoinnit olisivat huomattavia(69). Ne korostivat myös, että kehruuvärjättyjen viskoosikatkokuitujen käyttö oli aivan välttämätöntä tietyissä sovelluksissa, erityisesti värillisissä kotitalouskäyttöön tarkoitetuissa puhdistuspyyhkeissä ja tietyntyyppisissä erikoislangoissa (kaksivärisissä langoissa).

(90) Monet komission kyselyyn vastanneista asiakkaista viittasivat myös hintaan liittyviin syihin. Toisaalta kehruuvärjätyn viskoosikatkokuidun keskimääräinen hintataso on noin [...]* prosenttia korkeampi(70) kuin tekstiili- tai kuitukangassovelluksiin tarkoitetun värjäämättömän viskoosikatkokuidun perustuotteen hinta. Hintaero johtuu kehruuvärjätyn viskoosikatkokuidun tuotannon suuremmasta työvaltaisuudesta ja erityispuhdistuksen tarpeesta siirryttäessä väristä toiseen. Toisaalta kehruuvärjättyä viskoosikatkokuitua pidetään edelleen hinnaltaan edullisempana kuin tuotantoprosessin myöhemmässä vaiheessa värjättyä viskoosikatkokuidun perustuotetta, vaikka sen hinnan oletettaisiin nousseen 5-10 prosenttia.

(91) Osapuolet väittävät vastauksessaan(71), että värjäyksen jälkeiseen tilanteeseen mukautetut kehruuvärjättyjen ja värjäämättömien (luonnonväristen) kuitujen hintaerot ovat pienemmät kuin komissio on esittänyt. Osapuolet väittävät, että erot vaihtelevat [...]*.

(92) Komissio on ottanut huomioon tämän väitteen mutta on edelleen sitä mieltä, että kehruuvärjättyjen kuitujen ja luonnonväristen perustuotekuitujen hintojen välillä on merkittävä ero. Väriaineiden hinnasta voidaan vielä todeta, että osapuolten vastauksessaan esittämien lukujen ja komission väitetiedoksiannossa esittämien lukujen ero johtuu siitä, että osapuolet vähentävät kehruuvärjättyjen kuitujen hinnoista myös korkeammat palkkakustannukset ja jätteiden käsittelykustannukset. Komission päätarkoituksena ei kuitenkaan ollut perustaa laskelmaansa näiden kahden tuotteen erilaiseen kustannusrakenteeseen tarjontapuolella, vaan asiakkaiden käsitykseen kysyntäpuolella, että kuitujen värjäyksestä myöhemmin tuotantoprosessin aikana aiheutuu enemmän kustannuksia. Osapuolet eivät ole kiistäneet tätä vastauksessaan.

Tarjontapuolen korvattavuus on vähäistä

(93) Myös tarjontapuolella toiseen kuitutyyppiin vaihtamiselle on olemassa esteitä. Kaksi eurooppalaista toimittajaa, jotka eivät nykyisin tuota kehruuvärjättyjä kuituja, ovat ilmoittaneet, että kehruuvärjätyn viskoosikatkokuidun pieni mutta pysyvä 5-10 prosentin hinnankorotus ei merkitsisi niille riittävää kannustinta siirtyä tuottamaan kehruuvärjättyä viskoosikatkokuitua. Lisäinvestointeja edellyttävät myös väriaineen sekoittaminen, testaus ja ruiskuttaminen sekä kuitujen jälkikäsittely ja kuivaus(72). Jotkin kilpailijat ilmoittivat myös, että niiden osalta kehruuvärjätyn viskoosikatkokuidun tuotanto, jolle ominainen piirre ovat pienet sarjat, ei olisi taloudellisesti toteuttamiskelpoinen ratkaisu, vaikka hinta nousisi 5-10 prosenttia.

Hintakorrelaatioanalyysi

(94) Komission hintakorrelaatioanalyysi sisältää lisätodisteita kehruuvärjätyn viskoosikatkokuidun erillisistä markkinoista (ks. jäljempänä 107-109 kappale ja taulukko 3).

Päätelmä

(95) Näin ollen voidaan päätellä, että viskoosikatkokuitu perustuotteena ja kehruuvärjätty viskoosikatkokuitu muodostavat erilliset tuotemarkkinat.

c) Tamponeissa käytettävät viskoosikatkokuidut

(96) Sen lisäksi, että viskoosikatkokuitu perustuotteena ja kehruuvärjätty viskoosikatkokuitu erotetaan toisistaan, on tamponeissa käytettävät viskoosikatkokuidut huomioitava erikseen. Näitä kuituja käyttävien asiakkaiden ryhmä on erillinen, koska tamponeissa käytettävät viskoosikatkokuidut myydään suoraan lopputuotteen valmistajille. Sekä tekstiili- että kuitukangassovelluksiin tarkoitettu viskoosikatkokuitu perustuotteena(73) myydään yleensä välituottajille, eli kehrääjille tekstiilisovelluksia varten ja kelatavaran valmistajille kuitukangastuotteita varten(74).

Tuotteen erityispiirteet

(97) Markkinatutkimuksen tulokset ovat osoittaneet, että tamponeissa käytettävän viskoosikatkokuidun fyysiset ja antibakteeriset ominaisuudet eroavat merkittävästi kaiken muun tyyppisistä viskoosikatkokuiduista, koska ne täyttävät tiukemmat turvallisuuteen, laatuun ja sääntelyyn liittyvät vaatimukset. Tuottajien on taattava niiden mikrobiologinen puhtaus. Kuitujen on oltava muita kuituja tasalaatuisempia ja imukykyisempiä ja niiden nesteenpidätyskyvyn on oltava muita suurempi. Tamponien tuottajat ovat yhtä mieltä siitä, etteivät ne voi käyttää muuntyyppisiä viskoosikatkokuituja, kuten tekstiilikäyttöön tai kuitukankaisiin tarkoitettua viskoosikatkokuitua perustuotteena tai kehruuvärjättyä viskoosikatkokuitua (ks. edellä 82-85 ja 86-95 kappale).

Kysyntäpuolen korvattavuus puuvillalla on vähäistä

(98) Vaikka keskittymän osapuolet väittävät, että viskoosikatkokuitu voidaan korvata puuvillalla joko valmistamalla tamponeja 100-prosenttisesta puuvillasta tai puuvillan ja viskoosin sekoituksesta, komission markkinatutkimus ei tue tätä väitettä. Tamponien tuottajat ovat ilmoittaneet yksimielisesti, että viskoosikatkokuidun osuutta niiden tuotteissa voidaan supistaa vain vähän tuotteen laatua heikentämättä, koska viskoosikatkokuidulla on ylivoimainen imukyky ja nesteen pidätyskyky. Yhden kokonaan puuvillaisen tamponituotteen tuotanto on jopa lopetettu laatusyistä. Vähäinen mutta pysyvä hintojen nousu 5 prosentilla ei saisi yhtään tamponinvalmistajaa lisäämään puuvillan osuutta tuotteessaan. Jos tamponeissa käytettävän viskoosikatkokuidun hinta nousisi 10 prosenttia, vain yksi asiakas supistaisi kuitusekoituksensa viskoosipitoisuutta marginaalisesti 5-10 prosentilla, mutta yksikään muu asiakas ei muuttaisi sekoitussuhdettaan lyhyellä eikä keskipitkällä aikavälillä. Yksi asiakas on jopa ilmoittanut harkitsevansa hintakehityksestä riippumatta tamponiensa puuvillapitoisuuden pienentämistä eikä lisäämistä.

(99) Tamponinvalmistajat pitävät kuidun vaihtamisen esteitä suurina, koska tamponeissa käytettävien kuitujen on täytettävä edellä mainitut laatuvaatimukset ja tietyissä tapauksissa virallinen hyväksyntä on pakollinen. Vaihtoon kuluva aika ja sen vaatimat kustannukset, aiheutuvat tuotannon menetykset ja laadun heikkenemisen riskit ovat myös merkittäviä esteitä. On myös todettu, että tamponien ostajien epäluuloisuus geenimuunneltuja tuotteita kohtaan on lisääntynyt. Geenimuunneltu puuvilla kuuluu näihin tuotteisiin, mikä on entisestään vähentänyt mahdollisuuksia korvata tamponeissa käytettävä viskoosikatkokuitu puuvillalla. Komission markkinatutkimuksen tuloksista voidaan näin ollen päätellä, että tamponeissa käytettävä viskoosikatkokuitu ei kuulu samoille tuotemarkkinoille kuin puuvilla. Tämän päätelmän vahvistaa myös komission hintakorrelaatioanalyysi (ks. jäljempänä 107-109 kappale ja taulukko 3).

Puuvillavanuun käytettävän viskoosikatkokuidun kysyntäpuolen korvattavuus on vähäistä

(100) Yksi keskittymän osapuolista väittää, että tamponeissa käytettävä viskoosikatkokuitu voidaan korvata puuvillavanua varten valmistetulla viskoosikatkokuidulla. Se käyttää esimerkkinä tamponinvalmistajaa, joka käyttää väitteen mukaan samantyyppistä viskoosikatkokuitua sekä tamponien että puuvillavanun valmistuksessa(75).

(101) Vaikka tamponeissa käytettävän viskoosikatkokuidun käyttö henkilökohtaisiin hygieniatuotteisiin tarkoitetun puuvillavanun valmistuksessa voikin olla mahdollista, käänteinen korvattavuus ei ole osoittautunut riittäväksi, jotta nämä kaksi kuitutyyppiä voitaisiin sisällyttää samoille merkityksellisille markkinoille. Markkinatutkimuksen yhteydessä on sen sijaan käynyt ilmi, että vain yksi tamponien valmistaja käyttäisi puuvillavanuun tarkoitettuja kuituja tamponien tuotannossa, koska kuitutyyppien ominaispiirteet ovat erilaisia ja tamponeille on asetettu tiukemmat kliiniset ja mikrobiologiset vaatimukset. Näin ollen puuvillavanun tuotantoon tarkoitetut puuvilla- tai viskoosikuidut eivät kuulu samoille tuotemarkkinoille kuin tamponeissa käytettävä viskoosikatkokuitu.

Tarjontapuolen korvattavuus muuntyyppisillä viskoosikatkokuiduilla on vähäistä

(102) Osapuolet väittävät myös, että tarjontapuolen korvattavuus muuntyyppisten viskoosikatkokuitujen kanssa on riittävä ja mahdollistaa viskoosikatkokuidun tuottajien helpon siirtymisen tuottamaan tamponeissa käytettävää viskoosikatkokuitua. Markkinatutkimus ei ole vahvistanut tätä näkökantaa. Yksi osapuolten eurooppalaisista kilpailijoista, joka tuottaa jo jonkin verran tamponeissa käytettävää viskoosikatkokuitua, voisi siirtyä tuottamaan tätä kuitutyyppiä(76). Loput kaksi eurooppalaista viskoosikatkokuitujen tuottajaa, jotka eivät nykyisin tuota tamponeissa käytettävää viskoosikatkokuitua, ovat ilmoittaneet selvästi, että ne eivät siirtyisi tuottamaan kyseisiä kuituja, jos hinnat nousisivat pysyvästi 5-10 prosenttia. Yksi tuottajista on maininnut huomattavat investoinnit, joita kyseinen muutos edellyttäisi(77), ja toinen on viitannut kaupallisiin syihin.

Päätelmä

(103) Näin ollen komissio päättelee, että tamponeissa käytettävä viskoosikatkokuitu muodostaa erilliset tuotemarkkinat.

d) Henkilökohtaisia hygieniatuotteita varten tarkoitetussa puuvillavanussa käytettävät viskoosikatkokuidut

(104) Termejä puuvillavanu ja vanu käytetään joskus vaihtoehtoisina ja joskus niiden merkityserona on, että puuvillavanua käytetään henkilökohtaisissa hygieniatuotteissa ja vanua täytteenä anorakeissa, makuupusseissa, auton istuimissa jne. Vanuun (jälkimmäisessä mielessä) tarkoitettu viskoosikatkokuitu sisältyy (kuitukangastyyppisen) viskoosikatkokuidun perustuotteen lukuihin, jotka ilmoituksen tehnyt osapuoli on esittänyt(78). Kysymys siitä, muodostaako henkilökohtaisiin hygieniatuotteisiin tarkoitetussa puuvillavanussa käytetty viskoosikatkokuitu erilliset tuotemarkkinat, vai kuuluuko se laajemmille markkinoille, voidaan jättää avoimeksi. Alan pienuus huomioon ottaen ei henkilökohtaisiin hygieniatuotteisiin tarkoitetussa puuvillavanussa käytetyn viskoosikatkokuidun mahdollinen liittäminen viskoosikatkokuidun perustuotemarkkinoihin vaikuta merkittävästi viskoosikatkokuidun perustuotemarkkinoiden kilpailulliseen arviointiin. Henkilökohtaisissa hygieniatuotteissa käytettävän puuvillavanun kokonaismarkkinat ETA:ssa vastaavat (määrällisesti) alle [1-5 prosenttia]* viskoosikatkokuidun perustuotemarkkinoista ([alle 10000]* tonnia). Ilmoitettu toimenpide ei aiheuttaisi kilpailuongelmia, vaikka henkilökohtaisiin hygieniatuotteisiin tarkoitetussa puuvillavanussa käytetylle viskoosikatkokuidulle määriteltäisiin erilliset tuotemarkkinat. Koska osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus ei ylitä 15:tä prosenttia kyseisistä markkinoista, niitä ei edes pidettäisi vaikutusalaan kuuluvina markkinoina.

e) Muut viskoosikatkokuituiset erikoistuotteet ja viskoositouvi

(105) Sekä Lenzing että Acordis tuottavat muita viskoosikatkokuituisia erikoistuotteita, joita ei voida korvata millään muilla tässä yhteydessä määritellyillä viskoosikatkokuitutuotteilla. Lenzingin Modal, joka on hyvillä kosteusominaisuuksilla varustettu ja vaativaan tekstiilikäyttöön soveltuva tekstiilikuitu, kuuluu erillisille markkinoille(79). Acordisin viskoositouvi (jota tuotetaan kolmentyyppisenä, nukattuna, lyhyeksi leikattuna ja märkämenetelmällä valmistettuna touvina) muodostaa ainakin yhdet erilliset tuotemarkkinat(80). Arviointi sekä kysyntäpuolen (tuotteet ovat ominaisuuksiltaan ja asiakkaan kokemuksen perusteella täysin erilaiset) että tarjontapuolen (tuotteet edellyttävät erillisten tuotantolinjojen käyttöä, joten tuottajat eivät voi vaihdella tuotantoaan erikoistuotteiden ja muiden viskoosituotteiden välillä) kannalta tukee tätä näkökantaa. Tuotemarkkinoiden määritelmä voidaan jättää avoimeksi erään toisen Lenzingin erikoiskuidun, tulenkestävän viskoosikatkokuidun osalta. Sen tuotantomäärät eivät ole merkittäviä ja sen sisällyttäminen viskoosikatkokuidun perustuotemarkkinoille (ainoa tuote, jolla se voitaisiin korvata tarjontapuolella) ei muuttaisi ilmoitetun keskittymän arviointia millään tavalla. Sama koskee useita muita erikoistuotteita, joita Acordis valmistaa ja joiden myyntimäärät ovat vieläkin pienempiä.

(106) Jos niille määriteltäisiin erilliset markkinat, yksikään näistä erikoistuotteista ei muodostaisi vaikutusalaan kuuluvia markkinoita, koska osapuolten toiminnot eivät ole yhdelläkään niistä päällekkäisiä.

f) Hintakorrelaatioanalyysi

(107) Komission tekemä hintakorrelaatioanalyysi tukee edellä tehtyjä havaintoja merkityksellisistä tuotemarkkinoista viskoosikatkokuidun alalla (ks. jäljempänä taulukko 3).

Taulukko 3

Viskoosikatkokuidun kolmia erillisiä tuotemarkkinoita koskevan komission hintakorrelaatioanalyysin tulokset. Kertoimet perustuvat osapuolten toimittamiin tietoihin

>TAULUKON PAIKKA>

(108) Erityyppisten viskoosikatkokuitujen (viskoosikatkokuitu perustuotteena ja kehruuvärjätty viskoosikatkokuitu) välillä havaittu suurin korrelaatio on noin 0,7. Komission analyysi on osoittanut, että tämä kerroin on liian korkea, koska se johtuu yhteisistä kustannuksista ja jossain määrin yhteisestä kehityssuuntauksesta. Osapuolten vuodelta 2000 toimittamien tietojen perusteella kehruuvärjätyn viskoosikatkokuidun kustannukset olivatkin [keskimäärin yli 75-prosenttisesti]* samoja kuin viskoosikatkokuidun perustuotteen kustannukset. Kummankin tuotteen hintasarjat määräytyvät pitkälle näiden yhteisten kustannusten perusteella, ja kustannukset muodostavat [yli 75]* prosenttia kummankin tuotteen nettohinnasta. Näin ollen määritetty korrelaatiokerroin ei ole osoitus kyseisten kahden tuotteen keskinäisestä kilpailusuhteesta vaan niihin vaikuttavista yhteisistä tekijöistä(81).

(109) Viskoosikatkokuidun perustuotteena ja polyesterin välisen korrelaation (enintään 0,76) osalta kertoimet jäävät sen tason alapuolelle, joka katsotaan yleisesti osoitukseksi laajojen tuotemarkkinoiden olemassaolosta(82). Kuten edellä on selitetty, virheellinen suuri korrelaatio voi ilmetä silloin, jos kummankin tuotteen hintoihin vaikuttavat samat tekijät. Tässä erityistapauksessa komission analyysi on osoittanut, että kyseiset korrelaatiokertoimet ovat liian suuret, koska ne johtuvat yhteisestä kehityssuuntauksesta eikä kyseisten kahden tuotteen välisestä kilpailusuhteesta(83).

(110) Vastauksessaan(84) osapuolet katsovat, että todellista näyttöä siirtymisestä käyttämään toisentyyppistä kuitua olisi painotettava enemmän kuin korrelaatiotietoja. Osapuolet viittaavat myös komission korrelaatioanalyysin väitettyihin epäjohdonmukaisuuksiin ja heikkouksiin. Ne huomauttavat erityisesti, että

- komissio ilmoittaa väitetiedoksiannon yhdessä kohdassa viskoosin ja polyesterin (KH) korrelaatioksi vain 0,44 ja toisessa kohdassa 0,76(85);

- hintakorrelaatioanalyysissä olisi käytettävä tietoja transaktioista(86);

- tietojen jaksotus ei ollut asianmukainen(87), ja

- sekä väliaikaiset että pysyvät hinnanmuutokset on tutkittava(88).

(111) Komissio on ottanut huomioon nämä huomautukset ja pitää tässä asiassa tekemiään hintakorrelaatiota ja hintojen ristijoustoa koskevia analyysejä luotettavana merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmää varten tehtyjä havaintoja tukevana keinona.

(112) Yleisestä kritiikistä, joka koskee komission tapaa käyttää markkinoiden määrittelyssä tällaisia analyysejä, on syytä todeta seuraavaa:

- Kuten edellä (ks. 79 kappale) on selitetty, komissio ei ole koskaan nojautunut yksinomaan hintakorrelaatioita ja hintojen ristijoustoa koskevaan analyysiin, vaan on käyttänyt näitä analyysejä täydentävänä ja markkinatutkimuksensa tuloksia tukevana keinona.

- Komissio on aina ilmaissut selvästi, että kahden hintasarjan välinen suuri korrelaatio ei ole välttämätön eikä riittävä ehto kahden tuotteen kuulumiselle samoille markkinoille. Sen sijaan komissio pitää korrelaatioita merkkinä kilpailun tasosta tietyillä markkinoilla. Komissio on myös samaa mieltä osapuolten kanssa siitä, että korrelaatioanalyysiä on tarkasteltava varoen. Erityisesti se katsoo, että analyysi voi osoittaa liian suuria korrelaatioita (virheellinen positiivinen korrelaatio tai näennäinen korrelaatio), jos kahden tuotteen hintoihin vaikuttavat samat tekijät (eli yhteiset kustannukset) ja/tai yhteinen kehityssuuntaus. Korrelaatiot voivat myös olla liian pieniä johtuen esimerkiksi vastausten merkittävistä viivästymisistä. Tällaiset puutteet voidaan kuitenkin välttää käyttämällä kointegraatiotestiä tai unit-root-testiä. Juuri näitä testejä komissio on käyttänyt tässä asiassa(89).

(113) Komissio ei myöskään ole havainnut analyysinsä tuloksissa epäjohdonmukaisuuksia.

- On korostettava, että testit on tehty osapuolten itsensä toimittamien tietojen perusteella(90).

- Yleisesti katsoen osapuolten ilmoittama viskoosikatkokuidun hinta on väistämättä keinotekoinen ja muodostuu viskoosikatkokuitumarkkinoiden eri alalohkojen yhdistetyistä hinnoista.

- Koska markkinatutkimuksen tuloksissa on selvästi ilmoitettu, että komission on ollut jaettava markkinat eri alalohkoihin, käytetty viskoosikatkokuidun hinta on viskoosikatkokuidun eri alalohkojen arvojen summa (toisin sanoen eri alalohkojen hinnat on kerrottu vastaavilla määrillä) jaettuna niiden kokonaismäärällä.

- Komissio on todennut, että viskoosikatkokuidun perustuotteena ja polyesterin välinen korrelaatio on merkitsevä, mutta että kehruuvärjätyn viskoosikatkokuidun, tamponeissa käytettävän viskoosikatkokuidun ja polyesterin välinen korrelaatio ei ole merkitsevä. Tästä erillisenä toimenpiteenä komissio on samoin osapuolten toimittamien toisten hintatietojen perusteella varmistanut näkemyksensä siitä, että viskoosikatkokuidut muodostavat vähintään yhdet erilliset tuotemarkkinat.

- Se, että komissio on käyttänyt kaksia eri hintasarjoja (sekä viskoosikatkokuidun yhteenlaskettuja hintasarjoja että osapuolten toimittamia markkinoiden kolmea eri alalohkoa koskevia erillisiä hintasarjoja) ja on ottanut ne kaikki huomioon, ei ole millään tavoin epäjohdonmukaista. Epäjohdonmukaista ei ole myöskään se, että yhteenlaskettujen hintasarjojen korrelaatiot eivät vastaa yksittäisten osahintasarjojen korrelaatioiden aritmeettista keskiarvoa. Kun polyesterin (KH) ja viskoosikatkokuidun perustuotteena suhteellisen suuri korrelaatio johtuu yhteisistä kehityssuuntauksista, komissio ei pidä yllättävänä, että näiden yhteisten kehityssuuntausten vaikutus laimenee, kun korrelaatioanalyysiin sisällytetään muut viskoosikatkokuitutuotteet (jotka eivät ehkä kuulu samojen yhteisten kehityssuuntausten vaikutuspiiriin)(91).

(114) Osapuolten transaktiotietoja, jaksotuksia ja väliaikaisia/pysyviä hinnanmuutoksia koskevista huolenaiheista on todettava seuraavaa:

- On syytä muistaa, että osapuolet eivät kyenneet toimittamaan puuvillaa, polyesteriä ja polypropeenia koskevia transaktiotietoja, vaikka komissio oli pyytänyt niitä. Komissio katsoo kuitenkin, että osapuolten toimittamat myyntitiedot osoittivat riittävän tarkasti transaktiohintojen keskimääräisen arvon. Erityisesti polyesteristä toimitettuihin tietoihin sisältyy sekä suuria että pieniä asiakkaita ja niitä voidaan pitää tärkeänä todellisia transaktioita kuvaavana mittarina.

- Varmistaakseen tietojen oikean jaksotuksen komissio on testannut korrelaatioanalyysin erilaisilla viipeillä. Testitulosten vaihtelut jäivät kuitenkin merkityksettömän vähäisiksi.

- Ajatellen osapuolten huolta väliaikaisista tai pysyvistä hinnanmuutoksista, tämä seikka on asianmukaisesti otettu huomioon komission unit-root-testeissä.

g) Päätelmä

(115) Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että viskoosikatkokuitu perustuotteena, kehruuvärjätty viskoosikatkokuitu ja tamponeissa käytettävä viskoosikatkokuitu muodostavat kukin erilliset tuotemarkkinat.

5. LYOCELLIN MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

(116) Kysymys siitä, onko lyocellin markkinat jaettava edelleen alalohkoiksi, voidaan jättää avoimeksi, koska sillä ei olisi vaikutusta ilmoitetun toimenpiteen kilpailulliseen arviointiin (ks. jäljempänä 230-245 kappale).

6. LYOCELLIN TUOTANTO- JA PROSESSITEKNIIKAN MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

(117) Sekä lyocellkatkokuitujen että lyocellfilamenttilangan tuotanto- ja prosessitekniikka on täysin erillinen kaikkien muiden kuitujen tuotanto- ja prosessitekniikasta(92). Viskoositekniikka (ja sen yhteensopivuus ympäristönäkökohtien kanssa) on vakiintunutta ja helposti saatavilla, mutta lyocellin tuotantotekniikka on melko nuorta. Sitä on kehitetty 1970-luvulta alkaen ja sen ensimmäiset kaupalliset sovellukset otettiin käyttöön 1990-luvulla. Sen ominaispiirteisiin kuuluu patenttien suuri määrä. Vaikka osa alkuperäisistä patenteista ei ole enää voimassa, tämä ei koske niistä kaikkia. Voimassa ovat vielä lähinnä tuotantoprosessiin ja lyocellin jalostukseen liittyvät patentit (ks. jäljempänä 246-247 kappale).

(118) Sekä Acordis että Lenzing ovat näillä markkinoilla avaintekijöitä. Markkinoilla toimii myös joitakin itäaasialaisia yhtiöitä ja saksalainen suunnitteluyhtiö Zimmer AG, joka toimii osittain yhteistyössä tutkimuslaitosten kanssa. Jotkin näistä yrityksistä toimivat samanaikaisesti myös lyocellin tuottajina, kun taas esimerkiksi Zimmer AG ei sitä tee. Acordis ja Lenzing lisensioivat lyocelltekniikkansa ristiin vuonna 1997. Vaikka kyseinen sopimus sisältää joitakin rajoituksia, se antaa osapuolille myös vapauden toimia toisistaan riippumatta ja myöntää tekniikkaansa koskevia alilisenssejä kolmansille. Tämä ristiinlisensiointisopimus osoittaa selvästi, että Lenzing ja Acordis ovat jo aktiivisia alilisenssin myöntäjiä ja saajia kyseisillä markkinoilla ja että lisensseillä näin ollen käydään kauppaa(93). Samassa sopimuksessa määrätään myös, että kyseiset markkinat käsittävät katkokuitujen tuotanto- ja prosessitekniikan lisäksi myös muiden lyocelltuotteiden, kuten ekstrudoitujen kalvojen ja membraanien sekä filamenttien, tuotanto- ja prosessitekniikan. Koska näillä muilla alueilla käytettävä tekniikka liittyy lyocellkatkokuitujen tuotantoon ja prosessointiin tiettyjen kaikille alueille yhteisten patenttien välityksellä, kyseiset lyocellin tuotanto- ja prosessitekniikan alueet kuuluvat samoille tuotemarkkinoille. Lyocellfilamenttitekniikka ei myöskään ole vielä edennyt kaupalliseen tuotantoon, joten tämän alan kilpailu on mahdollista vain tuotanto- ja prosessitekniikan tasolla. Komission markkinatutkimus on lisäksi osoittanut, että lyocelltekniikkaa koskevilla lisensseillä on kysyntää.

(119) Osapuolet kieltävät vastauksessaan(94) lyocelltekniikan markkinoiden olemassaolon sillä perusteella, että lyocelltekniikkaa ja -patenttioikeuksia ei ole nykyisin merkittävästi lisensioitu ja että erillisten markkinoiden määrittely tekniikalle on erittäin epätavallista. Lisäksi ne väittävät, että nykyisin osapuolet eivät itse harjoita alilisensiointia ja että Zimmer AG toimii ainoana merkittävänä toimittajana.

(120) Komissio on ottanut huomioon nämä väitteet, mutta pitää edelleen kiinni määritelmästään, jonka mukaisesti lyocellin tuotanto- ja prosessitekniikka (sekä katkokuitujen että filamenttilangan osalta) muodostavat erilliset tuotemarkkinat. On huomattava, että toisin kuin osapuolet esittävät vastauksessaan, erillisten tekniikkamarkkinoiden määrittely on komission vakiintuneen käytännön mukaista, eikä sitä näin ollen voi pitää "erittäin epätavallisena"(95).

(121) Komissio katsoo myös, että nykyinen toiminta tällä alueella on riittävää muodostaakseen erilliset markkinat. Potentiaalisten lyocellin toimittajien keskuudessa näyttääkin olevan huomattava määrä lyocellin tuotanto- ja prosessitekniikan kysyntää. Osapuolet esittävät vastauksessaan joukon esimerkkejä ja huomauttavat myös, että Zimmer AG on viimeiset kaksi vuotta markkinoinut tekniikkaansa(96). Lisäksi osapuolet ovat jo itse myöntäneet tietyn määrän lisenssejä(97). Olosuhteita, joissa nämä lisenssit on myönnetty ("täysin poikkeukselliset") ja niiden käyttötarkoitusta ("ei liity lyocellkuidun tuotantoon")(98) ei voida pitää tuotemarkkinoiden määrittelyn kannalta ratkaisevina. Päinvastoin, jo tosiseikka, että lisenssit on myönnetty poikkeuksellisissa olosuhteissa, jotka eivät liity lyocellkuidun tuotantoon, osoittavat komission käsityksen mukaan sen, että toisaalta lyocellin tuotanto- ja prosessitekniikka ja toisaalta lyocellkuidun tuotanto eivät liity erottamattomasti toisiinsa ja niiden arviointi erikseen on oikeutettua(99).

(122) Myöskään kaikki yhtiöt ja laitokset, jotka kehittävät lyocellin tuotanto- ja prosessitekniikkaa, eivät toimi samanaikaisesti lyocellin tuottajina. Kuten edellä on todettu (ks. 118 kappale) ja kuten osapuolet ovat vahvistaneet vastauksessaan(100), saksalainen Zimmer AG toimii lyocelltekniikan kehittäjänä ja myyjänä mutta ei lyocellin tuottajana. Sama koskee myös Thüringisches Institut für Textil- und Kunststoff-Forschung e.V. (TITK) -tutkimuslaitosta(101). Se, että lyocellin tuottajat ja lyocellin tuotanto- ja prosessitekniikan kehittäjät ja myyjät ovat eri toimijoita, on vahva osoitus erillisten tekniikkamarkkinoiden olemassaolosta.

(123) Näin ollen komissio päättelee, että lyocellin tuotanto- ja prosessitekniikka muodostaa omat markkinat, jotka ovat erillään jalostusketjussa pitemmällä olevista lyocellin tuotannon ja myynnin käsittävistä markkinoista.

7. PÄÄTELMÄ

(124) Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että merkitykselliset tuotemarkkinat jakautuvat seuraaviin luokkiin, jotka on kaikki otettava huomioon arvioitaessa ilmoitetun toimenpiteen vaikutuksia kilpailuun:

- Viskoosikatkokuidut perustuotteena

- Kehruuvärjätyt viskoosikatkokuidut

- Tamponeissa käytettävät viskoosikatkokuidut

- Lyocell

- Lyocellin tuotanto- ja prosessitekniikka

B. MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

(125) Osapuolet ovat väittäneet oman tuotemarkkinoiden määritelmänsä perusteella (ks. edellä 19 kappale), että kaikki edellä mainitut tuotemarkkinat kattavat maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Komission markkinatutkimuksen tulokset eivät ole kuitenkaan vahvistaneet tätä viskoosikatkokuidun kolmien merkityksellisten markkinoiden eikä lyocellin markkinoiden osalta.

1. VISKOOSIKATKOKUIDUT (VISKOOSIKATKOKUITU PERUSTUOTTEENA, KEHRUUVÄRJÄTTY VISKOOSIKATKOKUITU JA TAMPONEISSA KÄYTETTÄVÄ VISKOOSIKATKOKUITU)

(126) Viskoosikatkokuidun tuonti on ollut hyvin vähäistä. Vuonna 2000 noin [alle 10 prosenttia]* ETA:ssa kulutetusta viskoosikatkokuidusta tuotiin kolmansista maista. Tuonnin osuus ei ole viimeisten kuuden vuoden aikana merkittävästi kasvanut(102). Markkinatutkimus on osoittanut, että suuri enemmistö kolmansista, jotka vastasivat komission kyselyyn, ei käyttänyt lainkaan ETA:n ulkopuolelta tuotua viskoosikatkokuitua, ja syynä tähän oli enimmäkseen laatu. Vastaajat selittivät, että ETA:n ulkopuolella sijaitsevilta kolmansilta mahdollisesti tuotavien tuotteiden laatu poikkeaa merkittävästi ETA:ssa valmistettujen kuitujen laadusta ja erityisesti osapuolten omien tuotteiden laadusta(103). Monet vastaajista katsoivat, etteivät ne pystyisi täyttämään asiakkaidensa tarpeita ja tuotteille asetettuja vaatimuksia, jos niiden olisi käytettävä maahantuotua viskoosikatkokuitua. Huomattava osa komission kyselyyn vastanneista asiakkaista ei edes tiennyt ETA:n ulkopuolisista viskoosikatkokuidun toimittajista. Lisäksi useimmat vastaajista kyseenalaistivat ETA:n ulkopuolisilta viskoosintuottajilta peräisin olevien toimitusten luotettavuuden ja joustavuuden. Kuljetuskustannuksilla [1-10 prosenttia]* ja tulleilla (5,2 prosenttia, tarkoitus poistaa vuonna 2004) on myös tietynsuuruinen, vaikkakin toisarvoinen merkitys maantieteellisenä tuonnin esteenä.

(127) On huomattava, että tuonti on ollut vähäistä, vaikka ETA:ssa valmistetun viskoosikatkokuidun hintoja pidetään muilla maantieteellisillä alueilla valmistettujen kuitujen hintoja korkeampina. Hinnat ovat alhaisempia varsinkin Kaukoidässä, missä suurimmat Euroopan ulkopuoliset viskoosin valmistajat sijaitsevat ja toimivat. Jopa se asiakkaiden vähemmistö, joka olisi valmis vaihtamaan kolmansissa maissa valmistettuihin kuituihin, ilmoitti, että hintojen olisi laskettava entisestään, useimpien vastaajien mielestä yli 15 prosenttia, ja laadun olisi vastattava vähintään eurooppalaisia tai yhdysvaltalaisia standardeja. Eurooppalaisten asiakkaiden haluttomuuden siirtyä käyttämään ETA:n ulkopuolisten toimittajien tuotteita ovat vahvistaneet myös osapuolten kilpailijoiden huomautukset. Niissä arvioidaan, että tuonti ETA:han lisääntyisi enintään hieman, vaikka hinnat ETA:ssa nousisivat pysyvästi 5-10 prosenttia.

(128) Vastauksessaan(104) osapuolet väittävät, että tuonnin kilpailuaseman merkityksellä on komission arviossa huomattavan aliarvostettu asema.

(129) Komissio on ottanut huomioon tämän väitteen, mutta ei pidä sitä vakuuttavana eikä 149-154 kappaleessa esitetyistä syistä muuta analyysiään.

(130) Nämä havainnot, jotka pätevät viskoosikatkokuituun perustuotteena, pätevät vielä selvemmin arvioitaessa kehruuvärjättyä viskoosikatkokuitua ja tamponeissa käytettävää viskoosikatkokuitua. Kehruuvärjätyn viskoosikatkokuidun tuonnin osuudeksi on arvioitu enintään [alle 10 prosenttia]*. Tuonnin esteet ovat suuremmat kuin viskoosikatkokuidulla perustuotteena, koska asiakkaiden suosima värivalikoima riippuu kulttuurisista ja laadullisista mieltymyksistä. Pääasiallisissa potentiaalisissa tuontitavaran lähteissä eli Aasian maissa käytetyt värit poikkeavat Euroopassa sovellettavista standardeista. Myös toimitusten luotettavuus ja varmuus laadusta on tärkeämpää kuin viskoosikatkokuidun perustuotelohkolla. Peräkkäisten kuitutoimitusten on usein oltava väriltään yhtäläisiä ja niiden on oltava täsmälleen asiakkaan määritelmien mukaisia. Tamponeissa käytettävän viskoosikatkokuidun tuonti näyttää puuttuvan kokonaan ja kaikki haastatellut asiakkaat ovat ilmoittaneet, että tuonnille Aasiasta on suuria esteitä.

(131) Näin ollen komissio päättelee, että viskoosikatkokuidun (viskoosikatkokuitu perustuotteena, kehruuvärjätty viskoosikatkokuitu ja tamponeissa käytettävä viskoosikatkokuitu) merkitykselliset tuotemarkkinat ovat kooltaan ETA:n laajuiset eivätkä maailmanlaajuiset. Markkinatutkimuksessa ei ole ilmennyt näyttöä siitä, että maantieteelliset markkinat olisivat kansalliset tai alueelliset.

2. LYOCELL

(132) Lyocellin osalta on vertailtu [...]*, mutta myös tapaa, jolla kysyntä vaihtelee ETA:n sisä- ja ulkopuolella. Näiden vertailujen tulokset ja osapuolten oma myyntiorganisaatio(105) viittaavat siihen, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat voisivat myös olla ETA:n laajuiset eivätkä maailmanlaajuiset. Markkinoiden tarkka määrittely voidaan kuitenkin jättää tässä asiassa avoimeksi, koska lyocellmarkkinoiden maantieteellinen laajuus ei vaikuttaisi ilmoitetun toimenpiteen kilpailuvaikutusten arviointiin (ks. jäljempänä 230-245 kappale).

3. LYOCELLIN TUOTANTO- JA PROSESSITEKNIIKKA

(133) Lyocellin tuotanto- ja prosessitekniikan markkinoita voidaan pitää maailmanlaajuisina. Komission markkinatutkimuksessa ei ole ilmennyt näyttöä siitä, että maantieteelliset markkinat olisivat kansalliset tai alueelliset.

4. PÄÄTELMÄ

(134) Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että viskoosikatkokuidun perustuotteena, kehruuvärjätyn viskoosikatkokuidun ja tamponeissa käytettävän viskoosikatkokuidun markkinat ovat ETA:n laajuiset, mutta lyocellin tuotantotekniikan markkinat ovat maailmanlaajuiset. Lyocellin osalta markkinat ovat vähintään ETA:n laajuiset, mutta merkityksellisten maantieteellisten markkinoitten tarkka määrittely voidaan jättää avoimeksi.

C. KILPAILUASEMAN ARVIOINTI

(135) Sulautuma-asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti keskittymä on julistettava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, jos sillä luodaan sellainen määräävä asema tai vahvistetaan sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy.

(136) Yhteisön tuomioistuimen(106) määritelmän mukaan määräävä on asema, jossa yrityksen taloudellinen voima antaa sille mahdollisuuden estää tehokas kilpailu merkityksellisillä markkinoilla, koska se on tarpeeksi voimakas toimimaan riittävän vapaasti välittämättä kilpailijoistaan, asiakkaistaan ja viime kädessä kuluttajista. Tällainen asema ei tee mahdottomaksi jonkinasteista kilpailua, mutta antaa siitä hyötyvälle yhtiölle mahdollisuuden, ellei määrätä kilpailun kehittymisen edellytyksiä, niin ainakin vaikuttaa niihin merkittävästi. Joka tapauksessa kyseinen yhtiö pystyy toimimaan paljolti kilpailusta riippumatta, kunhan sen käyttäytyminen ei käänny sitä itseään vastaan.

(137) Määräävä asema voi johtua monesta eri tekijästä, jotka eivät erikseen tarkasteltuna ole välttämättä ratkaisevia. Näihin tekijöihin kuuluvat hyvin tärkeänä suuret markkinaosuudet. Keskittymään osallistuvien yritysten markkinaosuuksien ja varsinkin niiden lähinnä suurimpien kilpailijoiden markkinaosuuksien suhde on merkittävä osoitus määräävän markkina-aseman olemassaolosta(107).

(138) Seuraavassa tarkastellaan tekijöitä, jotka on otettava huomioon pääteltäessä, luodaanko ilmoitetulla keskittymällä määrääviä markkina-asemia tai vahvistetaanko sillä sellaisia viskoosikatkokuidun perustuotteena, kehruuvärjätyn viskoosikatkokuidun, tamponeissa käytettävän viskoosikatkokuidun, lyocellin ja lyocellin tuotantotekniikan markkinoilla.

1. VISKOOSIKATKOKUITUMARKKINAT

a) Yleiset markkinaehdot

(139) Ilmoitetulla toimenpiteellä luotaisiin viskoosikatkokuitujen alalle globaali markkinajohtaja, jonka maailmanlaajuinen markkinaosuus kaikista viskoosikatkokuiduista olisi noin [25-35 prosenttia]*. Kyseisellä alalla ETA:ssa uuden yksikön yhteenlaskettu markkinaosuus olisi noin [60-70 prosenttia]* (Lenzing [35-45 prosenttia]* ja Acordis [20-30 prosenttia]*). Sen eurooppalaiset kilpailijat olisivat paljon pienempiä (suomalainen Säteri [10-20 prosenttia]*, ruotsalainen Svenska Rayon ja espanjalainen SNIACE molemmat [0-10 prosenttia]*).

Eurooppalainen kapasiteetti: tuotantolaitosten sulkemisia

(140) Alan historiaa Euroopassa on leimannut viimeiset 25 vuotta kapasiteetin supistuminen ja tuotantolaitosten sulkeminen. Länsi-Euroopassa laitoksia suljettiin 1980-luvulla, mutta 1990-luvulla sulkemiset kohdistuivat enimmäkseen itäeurooppalaisiin laitoksiin. ETA:n kapasiteettia supistettiin 1990-luvulla lähes yksinomaan itäisessä Saksassa. Samaan aikaan Lenzing lisäsi merkittävästi kapasiteettiaan, joka kasvoi yli 20 prosenttia. Itäsaksalaisten tuottajien laitosten sulkeminen vastasi kuitenkin Lenzingin kapasiteetin kasvua yli kolminkertaisesti, joten ETA:n yleinen kapasiteetti supistui 1990-luvulla noin 19 prosenttia.

(141) Vuonna 2000 kuudessa laitoksessa ETA:ssa toimivien viiden eurooppalaisen viskoosikatkokuidun tuottajan tuotantokapasiteetit olivat seuraavat (ks. oheinen taulukko 4):

Taulukko 4

Viskoosikatkokuidun tuotantokapasiteetti ETA:ssa tuhansina tonneina (2000)

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde:

Ilmoituksen tehnyt osapuoli

(142) Acordis on viime aikoina vähentänyt kapasiteettiaan sulkemalla Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan Grimsbyn laitoksensa, jonka nimelliskapasiteetti on [15-35]* tuhatta tonnia, mutta jonka toteutunut vuosituotanto oli viime vuonna [15-30]* tuhatta tonnia. Tämä supistaa viskoosikatkokuidun tuotantokapasiteettia [15-35]* tuhannella tonnilla. Sen sijaan Lenzing toteutti heinäkuussa 2001 suunnitelmansa kapasiteetin lisäämisestä [130-160]* tuhannesta tonnista [140-180]* tuhanteen tonniin. Vuoteen 2001 mennessä Lenzing aikoo lisätä kapasiteettiaan vielä noin [150-200]* tuhanteen tonniin(108). Näin ollen ilmoitettu keskittymä poistaisi viskoosikatkokuitujen markkinoilta juuri sen toimijan, joka on viime vuosina merkittävästi lisännyt kapasiteettiaan. Yksikään kolmas osapuoli ei ole ilmoittanut komissiolle kasvattavansa ennustettavissa olevassa tulevaisuudessa merkittävästi kapasiteettiaan Euroopassa(109). Kilpailijat voivat kuitenkin harkita kapasiteetin lisäämistä toteuttamalla "tuotantokapeikkojen poisto-ohjelmia"(110). Kahdessa vuodessa saavutettavissa olevaksi määräksi on mainittu yhteensä 15-20 tuhatta tonnia(111).

(143) Markkinatoimijoiden käsityksen mukaan kahteen Lähi-idän maahan saatetaan rakentaa kapasiteetiltaan 30 tuhannen tonnin laitokset. Komissio katsoo, että lukuun ottamatta mahdollisia vaikutuksia Leningin ja Acordisin vientiin kyseiselle alueelle, kyseinen kapasiteetin lisäys kaukana ETA:sta sijaitsevissa kolmansissa maissa ei vaikuta juurikaan toimituksiin ETA:ssa, koska eurooppalaiset asiakkaat ovat haluttomia ostamaan tuotteita ETA:n ulkopuolisilta tuottajilta (ks. edellä 126 ja 127 kappale). Näin ollen voidaan päätellä, että toimitustilanne ETA:ssa pysyy tiukkana erityisesti vuoden 2000 kaltaisissa tilanteissa, joissa suhdannenousu lisää kysyntää.

Kysyntä

(144) Vuodesta 1990 alkaen viskoosikatkokuidun kysyntä on pysynyt Länsi-Euroopassa suhteellisen vakaana (ks. oheinen taulukko 5):

Taulukko 5

Viskoosikatkokuidun kysyntä Länsi-Euroopassa tuhansina tonneina

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde:

Ilmoituksen tehnyt osapuoli

(145) Samana ajanjaksona kysynnälle ETA:ssa on ollut ominaista merkittävä siirtyminen tekstiileistä kuitukangassovelluksiin. Kun viskoosikatkokuidun osuus tekstiilisovelluksissa oli [60-70 prosenttia]* vuonna 1991, se oli pudonnut [50-60 prosenttiin]* viime vuonna, jolloin kuitukangassovellusten osuus kysynnästä oli [40-50 prosenttia]*.

(146) Viskoosikatkokuidun kysyntä tekstiilisovelluksia varten on ollut laskussa 1970-luvulta alkaen. Lisäksi siihen ovat vaikuttaneet merkittävät ja epäsäännölliset suhdannevaihtelut, joiden vaikutus on saattanut olla jopa [20-30 prosenttia]* vuodessa(112). Suhdannekierron nousuvaihe kesti [...]* ja koko kierrokseen kului [...]* (suhdannehuiput vuosina [...]*)(113). On myös tärkeää muistaa, että kysyntä ei supistu kaikilla tekstiilisovelluksiin tarkoitetun viskoosikatkokuidun tuotantolohkoilla. [...]*(114).

(147) Kuitukankaissa käytettävän viskoosikatkokuidun kysynnän kehitys ei puolestaan noudata suhdannevaihteluja. Kysynnän supistuttua jonkin verran 1990-luvun alussa se on vuodesta 1993 alkaen kasvanut jatkuvasti [1-5]* - [10-20]* prosenttia vuodessa. Kuitukangassektorilla nousu ei ole ollut yhtenäistä. Kehitys joidenkin sovellusten, kuten kenkiin ja nahkaan liittyvien osalta(115), on pysähtynyt, kun taas toisten osalta nousu on ollut jyrkkää. Lääkinnällisissä sovelluksissa(116) käytettävän viskoosikatkokuidun kulutus on kasvanut ETA:ssa [yli 100]* prosenttia vuosina 1986-1997. Sen käyttö puhdistuspyyhkeissä(117) on lisääntynyt kyseisenä ajanjaksona [yli 70]* prosenttia ja samaan aikaan kuitukangastuotteissa käytettävän viskoosikatkokuidun kysyntä on kasvanut kaikkiaan [30-40]* prosenttia.

(148) Nykyisen kysynnän kehityssuuntauksen odotetaan yleisesti jatkuvan, eli tekstiilisovelluksissa käytettävän viskoosikatkokuidun kulutuksen hienoista vähenemistä tasapainottaa kuitukangastuotesovelluksiin tarkoitettujen viskoosikatkokuitujen kulutuksen lisääntyminen(118), ja tekstiilien kulutuksen odotetaan edelleen kehittyvän suhdanteiden mukaisesti(119).

Kolmansien maiden kanssa käytävä kauppa: vienti on suurempi kuin tuonti

(149) Kolmansiin maihin vietiin vuonna 2000 viskoosikatkokuitua noin [70-90]* tuhatta tonnia, joka on moneen vuoteen pienin määrä. Toisaalta ETA:han tuotiin vuonna 2000 vain noin [15-30]* tuhatta tonnia ([5-20]* tuhatta tonnia vuonna 1999)(120), vaikka vuodelle 2000 pidettiin ominaisena hyvin suurta kapasiteetin käyttöastetta Euroopassa ja se olisi ollut hyvin sopiva vuosi aloittaa kaupallinen tuonti kolmansista maista ETA:han. [...]*(121).

(150) Näiden tuontierien alkuperästä on viitteitä Euroopan synteettisten ja selluloosapohjaisten tekokuitujen tuottajien järjestön (International Rayon and Synthetic Fibres Committee, CIRFS) tilastollisessa käsikirjassa. Kyseiset tiedot koskevat kaikkia selluloosapohjaisia katkokuituja ja touveja, joten niihin sisältyy myös muita tuotteita kuin viskoosikatkokuitua, lähinnä lyocell- ja asetaattikatkokuituja sekä -touveja. Viskoosikatkokuidun tuonti on näin ollen joko esitettyjen määrien suuruinen tai sitä pienempi. CIRFS:n mukaan vain murto-osa selluloosapohjaisen katkokuidun ja -touvin tuonnista vuonna 1999 oli peräisin Itä-Aasian maista ([alle 5 tuhatta tonnia]*)(122). Aasian suurin viejä oli Indonesia. On kuitenkin syytä huomata, että Lenzingillä on määräysvalta SPV:ssä, Indonesian suurimmassa viskoosikatkokuidun tuottajassa, jonka tuotantokapasiteetti on kaikkein suurin. Tuonti Intiasta, jossa sijaitseva Birla-Grasim-ryhmä on maailman suurin viskoosintuottaja, oli vain [alle 2 tuhatta]* tonnia. Sama merkityksetön määrä tuotiin Taiwanista, jossa toimii maailman kolmanneksi suurin tuottaja FCFC. Itäaasialaisilla tuottajilla ei näytä olevan nykyisin mahdollisuuksia viedä ETA:han merkittäviä määriä, koska eurooppalaiset asiakkaat ovat edelleen epäluuloisia (ks. edellä 126-127 kappale). Eurooppalaiset kilpailijat eivät odota tuonnin Itä-Aasiasta lisääntyvän merkittävästi, vaikka hinnat nousisivat 5-10 prosenttia(123).

(151) Tärkeimpiä tuontilähteitä olivat Yhdysvallat (noin [< 20]* tuhatta tonnia), missä Lenzing ja Acordis olivat itse ainoita viskoosikatkokuidun tuottajia, ja Itä-Eurooppa Venäjä mukaan lukien ([alle 10 tuhatta tonnia]*)(124). On syytä todeta, että niin kilpailijat kuin asiakkaatkaan eivät pidä tuontia Itä-Euroopasta luotettavana eikä laadullisesti kilpailukykyisenä. Yksi asiakkaiden komission markkinatutkimuksen yhteydessä mainitsemista aikaisemmista toimittajista, tsekkiläinen yhtiö Spolana, lopetti vuoden 2000 alussa viskoosikatkokuituun liittyvät toimintonsa. Ainoa komission markkinatutkimuksen yhteydessä muuta kuin Lenzing/Acordis-yhtiöiden toimittamaa tuontia vuodelta 2000 ilmoittanut asiakas oli vastaanottanut jonkin verran tuontitavaraa serbialaiselta tuottajalta. On huomattava, että kyseinen asiakas ei tarvinnut ensiluokkaista viskoosikatkokuitua.

(152) Osapuolet toimittivat vastauksessaan lisätietoja viskoosikatkokuidun ja -touvin tuonnista Länsi-Eurooppaan vuosina 1999 ja 2000 (siis ilman muita selluloosapohjaisia kuituja ja lisättynä täydennetyillä tiedoilla vuodelta 2000)(125).

(153) Komissio on ottanut huomioon nämä lisätiedot, mutta ei muuta aikaisemman analyysinsä tuloksia. Toimitetut tiedot pikemminkin täydentävät kuin muuttavat edellä 149-151 kohdassa mainittuja tietoja ja vahvistavat komission niiden perusteella tekemät päätelmät. Toimitetut lisätiedot osoittavatkin, että tuonti Itä-Euroopasta Länsi-Eurooppaan vuonna 2000 (vuosi, jona Länsi-Euroopassa oli pulaa kapasiteetista) ei lisääntynyt, vaan jopa hieman väheni vuodesta 1999. Kyseinen tuonti kattoi vain [alle 5]* prosenttia Länsi-Euroopan tarpeesta vuonna 2000.

(154) Tuonti Aasiasta oli jokseenkin samansuuruinen. Yli kolmannes Aasiasta tulevasta tuonnista oli peräisin Indonesiasta (ks. huomautukset konsernin sisäisestä kaupasta ja Lenzingin indonesialaisesta tuotantolaitoksesta 150 ja 164 kappaleessa). Tuonti Yhdysvalloista (Lenzing ja Acordis ovat itse ainoat yhdysvaltalaiset tuottajat) oli suurempi kuin tuonti Taiwanista (FCFC). Osapuolten vastauksessa kummankin näistä tuontilähteistä ilmoitetaan kattavan noin [alle 2]* prosenttia kokonaiskysynnästä(126). Tuonti Intiasta (Birla) jäi [alle 1]* prosenttiin Länsi-Euroopan tarpeesta vuonna 2000(127). Tuonnin kokonaismäärän kasvu (Yhdysvaltoja ja Indonesiaa lukuun ottamatta) vuonna, jona toimituksista oli pulaa, oli osapuolten mukaan kaikkiaan vain [alle 5]* prosenttia Länsi-Euroopan tarpeesta. Tämä vahvistaa komission päätelmän, jonka mukaan viskoosikatkokuidun Länsi-Eurooppaan tuonnin huomattava lisääntyminen on varsin epätodennäköistä.

Kapasiteetin käyttöaste

(155) Sekä osapuolten että niiden kilpailijoiden komissiolle toimittamien tietojen mukaan viskoosikatkokuituteollisuuden kapasiteetin käyttöaste on korkea. Vuonna 2000 se oli lähes 100 prosenttia(128). Kun Acordisin ja Lenzingin tuotantolaitokset toimivat lähes täydellä kapasiteetillaan, niiden eurooppalaisten kilpailijoiden tuotantolaitosten käyttöaste jäi vain hieman alhaisemmaksi. Nimellisiä 85-95 prosentin kapasiteetin käyttöasteita, jotka kilpailijat ovat ilmoittaneet vuodelle 2000, on tarkasteltava ottaen huomioon viskoosin tuotantoon liittyvät tekniset näkökohdat. Käyttöasteiden on oltava alhaisemmat kuin teoreettinen enimmäiskapasiteetti, koska tekniseen ylläpitoon ja siirtymiseen viskoosikatkokuitutyypistä toiseen tarvitaan aikaa. Siksi mainitut nimelliset käyttöasteet osoittavat, että kapasiteetin käyttöaste on käytännössä ollut lähes 100 prosenttia. Vuonna 1999 kapasiteetin käyttöaste oli alhaisempi(129) vuoden alkupuoliskolla.

(156) Kapasiteetin käyttöaste on kannattavuutta ajatellen avaintekijä, koska viskoosin tuotantoon kuuluu varsin monimutkaisia kemiallisia prosesseja, jotka edellyttävät monia tuotantovaiheita. Koska viskoosin tuotanto on myös mahdollinen saasteiden lähde, se vaatii suuria investointeja ympäristötekniikkaan. Erityisesti tämä koskee ETA:n tapaisia alueita, joilla ympäristönsuojelustandardit ovat tiukkoja, ja vielä selvemmin uusien laitosten rakentamista tai nykyisten laitosten laajentamista(130).

Investointi- ja tuotantokustannukset

(157) Tehdaslaitoksiin tehtävät investoinnit ovat suuria. Ilmoituksen tehnyt osapuoli on arvioinut, että ETA:ssa aivan uutena hankkeena toteutettavan laitoksen rakentaminen maksaisi 20/30/40 tuhannen tonnin kapasiteetilla noin [80 miljoonaa-150 miljoonaa euroa]*. Näihin investointeihin eivät vielä sisälly saastumisen hallintakustannukset. Investoinnin olemassa olevaan laitokseen tuotannon lisäämiseksi on arvioitu maksavan [alle 25:stä miljoonasta eurosta alle 40 miljoonaan euroon]* aina 20 tuhannen tonnin suuruista vuosikapasiteetin lisäystä kohti. Niin kutsutun tuotantokapeikkojen poisto-ohjelman toteuttamisen, eli olemassa olevien tuotantolinjojen korvaamisen vain niiltä osin, kuin ne estävät tuotannon lisäämisen, on arvioitu maksavan [alle 15 miljoonaa]* euroa.

(158) Tämän lisäksi kiinteiden kustannusten ja muuttuvien kustannusten prosenttiosuudet riippuvat suuresti tekijöistä kuten poistot (ottaen huomioon laitoksen ikä ja viimeaikaiset investoinnit), työvoimakustannukset ja raaka-ainekustannukset. Kiinteiden kustannusten osuus oli [...]*-[...]* prosenttia Acordisin eurooppalaisten tuotantolaitosten kaikista tuotantokustannuksista. Lenzingillä kiinteiden kustannusten osuus (kaikista kustannuksista) on paljon suurempi. Ottaen huomioon, että Lenzingin tehtaaseen kuuluu liukosellulaitos, joka tekee siitä riippumattoman liukosellun hyvin suurista hinnanvaihteluista(131), Lenzingin asema poikkeaa hyvin paljon Acordisin asemasta. Massan kustannusten lisäksi muuttuviin kustannuksiin vaikuttaa natriumhydroksidin hinta(132), jonka odotetaan nousevan, sillä natriumhydroksidi on supistuvan PVC-tuotannon sivutuote. Muita vaikuttavia tekijöitä ovat hiilidisulfidin(133) ja ene