FI Euroopan unionin virallinen lehti L 187/1

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/1283,

annettu 30 päivänä elokuuta 2016,

valtiontuesta SA.38373 (2014/C) (ex 2014/NN) (ex 2014/CP), jonka Irlanti on myöntänyt Applelle

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 5605)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Komissio pyysi 12 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Irlantia toimittamaan tietoja Irlannissa tehtäviä veropäätöksiä koskevista käytännöistä (2). Komissio pyysi erityisesti tietoja päätöksistä, jotka Irlanti oli tehnyt Apple-konserniin kuuluvien yritysten eli Apple Operations Internationalin, jäljempänä ’AOI’, Apple Sales Internationalin, jäljempänä ’ASI’, ja Apple Operations Europen, jäljempänä ’AOE’, hyväksi. Komissio pyysi myös havainnollistavaa luetteloa (vähintään viisi esimerkkiä) irlantilaisista yhtiöistä tai ulkomaisten yhtiöiden kiinteistä toimipaikoista, jotka hyötyivät Irlannissa harjoitettavaa samanlaista toimintaa koskevista veropäätöksistä.

(2) Irlanti toimitti pyydetyt tiedot komissiolle 9 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyssä kirjeessä. Irlanti ilmoitti kirjeessään, että Irlannin verohallinto, jäljempänä ’Irlannin veroviranomainen’, oli tehnyt ulkomaisille yhtiöille voittojen jakamista niiden Irlannin sivuliikkeille koskevia veropäätöksiä yhdeksässä tapauksessa. Nämä tapaukset liittyivät seuraaviin yhdeksään yhtiöön: yhtiö [A] (*1), yhtiö [B], yhtiö [C1], yhtiö [D], yhtiö [E], yhtiö [F], yhtiö [G1], yhtiö [G2] ja yhtiö [G3].

(3) Komissio pyysi 26 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Irlannin veroviranomaisen näille yhdeksälle yhtiölle tekemiä veropäätöksiä. Se pyysi myös kaikki Irlannin veroviranomaisen vuosina 2010, 2011 ja 2012 tekemät päätökset. Irlanti toimitti 25 päivänä syyskuuta 2013 kyseisille yhdeksälle yhtiölle annetut päätökset sekä vuosina 2010, 2011 ja 2012 tehdyt päätökset, joihin sisältyi pieni määrä ennakkohinnoittelusopimuksia, myös kahdenvälisiä ennakkohinnoittelusopimuksia.

(4) Komissio pyysi 21 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Irlantia toimittamaan Irlannin veroviranomaisen vuosina 1991 ja 2007 ASI:n ja AOE:n hyväksi tekemät veropäätökset sekä kaikki Irlannin veroviranomaiselle tehtyjä veropäätöspyyntöjä tukevat oleelliset seikat, erityisesti yhtiöiden veroneuvojan asiaa koskevat raportit. Komissio pyysi myös tietoja kaikista Irlannissa verovelvollisista Apple-konsernin yrityksistä, muun muassa kaikki voimassa olevat päätökset ja kyseisten Apple-konsernin yritysten Irlantiin tekemät veroilmoitukset vuosilta 2010, 2011 ja 2012. Irlannin viranomaiset toimittivat 21 päivänä marraskuuta 2013 pyydetyt tiedot, mukaan luettuina ASI:n ja AOE:n hyväksi vuosina 1991 ja 2007 tehdyt veropäätökset ja johdanto-osan 2 kappaleessa lueteltujen yhdeksän yhtiön veroilmoitukset.

(5) Komissio pyysi 24 päivänä tammikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä selvitystä Irlannin 25 päivänä syyskuuta 2013 toimittamista veropäätöksistä. Komissio pyysi Irlantia toimittamaan myös kaikki vuodesta 2004 lähtien tehdyt voittojen jakamista koskevat päätökset sekä kaikki sitä ennen tehdyt ja yhä voimassa olevat päätökset, samoin kuin kaikki näitä päätöksiä tukevat oleelliset seikat.

(6) Irlanti toimitti 6 päivänä maaliskuuta 2014 lisää voittojen jakamista koskevia päätöksiä, jotka liittyivät yrityksiin, joiden pyynnöt käsitteli isoista yrityksistä vastaava Irlannin veroviranomaisen osasto. Irlanti toimitti päätökset, jäljennöksen Irlannin yhtiöltä tai sen veroneuvojalta saamasta kirjeenvaihdosta, jossa selitettiin veropäätöstä koskevan ennakkoratkaisuhakemuksen perusta, sekä jäljennöksen Irlannin veroviranomaisen vastauksesta. Nämä tiedot toimitettiin seuraavista kymmenestä yhtiöstä: yhtiö [H], yhtiö [I], yhtiö [C2], yhtiö [J], yhtiö [K], yhtiö [D], yhtiö [L], yhtiö [M], yhtiö [N] ja yhtiö [O] (3). Irlanti ilmoitti lisäksi, että yhtiötä [K] koskevat tiedot sisältyivät aiempaan vastaukseen.

(7) Komissio ilmoitti 7 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Irlannille tutkivansa, olivatko Irlannin veroviranomaisen vuosina 1991 ja 2007 ASI:n ja AOE:n hyväksi tekemät veropäätökset uutta tukea, ja pyysi Irlannin viranomaisia esittämään huomautuksia tällaisen tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Komissio huomautti pyytäneensä jo 21 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Irlantia toimittamaan kaikki näitä päätöksiä tukevat oleelliset seikat ja kehotti Irlantia toimittamaan kyseisillä päätöksillä hyväksyttyihin verojärjestelyihin liittyvät mahdolliset lisätiedot sekä Irlannissa toimivien Apple-konsernin yhtiöiden veroilmoitukset. Irlanti toimitti 25 päivänä maaliskuuta 2014 ASI:n ja AOE:n veroilmoitukset vuosilta 2004–2010.

(8) Irlannin viranomaiset esittivät 1 ja 28 päivänä toukokuuta 2014 päivätyissä kirjeissä epäilyksiä siitä, että komission ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön, jäljempänä ’OECD’, välillä käydyt keskustelut ovat saattaneet johtaa verovelvollisten luottamuksellisten tietojen paljastamiseen. Komissio vastasi näihin epäilyihin 6 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyssä kirjeessä ja selitti, että komission ja OECD:n väliset keskustelut olivat luonteeltaan yleisiä eikä OECD:lle ollut paljastettu verovelvollisten luottamuksellisia tietoja.

(9) Komissio hyväksyi 11 päivänä kesäkuuta 2014 SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Irlannin veroviranomaisen vuosina 1991 ja 2007 ASI:n ja AOE:n hyväksi tekemistä veropäätöksistä, jäljempänä ’aloittamispäätös’, sillä perusteella, että ne saattoivat olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

(10) Irlanti esitti 5 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa aloittamispäätöksestä.

(11) Aloittamispäätös julkaistiin EU:n virallisessa lehdessä (4)17 päivänä lokakuuta 2014, ja asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksensa komission tutkimuksesta. Komissio vastaanotti 17 päivänä marraskuuta 2014 Applen huomautukset. Näihin huomautuksiin oli liitetty sen veroneuvojan [Applen veroneuvoja] laatima erillinen voittojen jakamista koskema raportti, jäljempänä ’[Applen veroneuvojan] erillisraportti’. Myös Ibec (5) ja Oxfam esittivät huomautuksia, ja useat ammattialajärjestöt (6) toimittivat komissiolle yhteisen kirjeen.

(12) Komission yksiköiden ja Applen edustajien välillä järjestettiin 9 päivänä tammikuuta 2015 kokous, jossa Apple selitti komissiolle uutta yhtiörakennettaan Irlannissa. Apple lähetti 19 päivänä tammikuuta 2015 sähköpostiviestillä komissiolle tiivistelmän Applen […] Irlannissa toteuttaman rakenneuudistuksen pääkohdista 9 päivänä tammikuuta 2015 pidetyn kokouksen jatkotoimena.

(13) Irlanti esitti 30 päivänä tammikuuta 2015 ja 11 päivänä maaliskuuta 2015 huomautuksensa, jotka liittyivät kolmansien osapuolten vastauksena aloittamispäätökseen komissiolle lähettämiin huomautuksiin.

(14) Komissio pyysi 4 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Irlannin näkemyksiä Applen uudesta yhtiörakenteesta Irlannissa sekä kaikkea Irlannin veroviranomaisen ja Applen välistä tähän uuteen yhtiörakenteeseen liittyvää kirjallista tietojenvaihtoa. Irlanti vastasi tähän pyyntöön 25 päivänä helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä ja toimitti pyydetyn kirjeenvaihdon sekä muistiinpanot 11 päivänä joulukuuta 2014 Irlannin veroviranomaisen ja Applen välillä järjestetystä konferenssipuhelusta. Lisäksi Irlanti pyysi komissiota selventämään edelleen eräitä sen vuosien 1991 ja 2007 veropäätöksiä koskevan tutkimuksen näkökohtia, jotka Irlannin mukaan vaikuttivat perustuvan komission väärinkäsitykseen sovellettavasta kansallisesta lainsäädännöstä.

(15) Komissio lähetti 5 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Irlannille tietopyynnön, joka koski tietoja ASI:n ja AOE:n tilinpäätöksissä raportoiduista korkotuloista ja näiden tulojen kohdentamisesta ASI:n ja AOE:n sisällä. Lisäksi komissio pyysi tietoja ASI:n ja AOE:n hallussa olevien, Applen tuotteiden hankintaan, valmistukseen, myyntiin ja jakeluun Pohjois- ja Etelä-Amerikan ulkopuolella tarkoitettujen tekijänoikeuslisenssien, jäljempänä ’Applen tekijänoikeuslisenssit’, hallinnoinnista sekä siitä, osallistuivatko Apple-konsernin työntekijät tähän hallinnointiin. Irlanti vastasi 15 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä ja toimitti kaikki pyydetyt tiedot, myös Applen toimittaman liitteen. Toisessa samana päivänä lähetetyssä kirjeessä Irlanti suostui tapaamiseen komission kanssa.

(16) Komissio lähetti 17 päivänä huhtikuuta 2015 Irlannille kirjeen, jossa se vastasi Irlannin 25 päivänä helmikuuta 2015 esittämään pyyntöön selventää eräitä sen vuosien 1991 ja 2007 veropäätöksiä koskevan tutkimuksen näkökohtia, jäljempänä ’17 päivänä huhtikuuta 2015 päivätty kirje’. Komissio pyysi Irlantia toimittamaan jäljennöksen tästä kirjeestä Applelle.

(17) Komission yksiköiden ja Applen välinen tapaaminen järjestettiin 22 päivänä huhtikuuta 2015. Irlanti oli läsnä tässä tapaamisessa, jossa keskityttiin voittojen kohdentamiseen ASI:ssä ja AOE:ssä.

(18) Komissio kehotti 23 päivänä huhtikuuta 2015 lähetetyllä sähköpostiviestillä Applea esittämään huomautuksia 17 päivänä huhtikuuta 2015 lähetetystä kirjeestä. Lisäksi komissio pyysi Applea toimittamaan ASI:n hallituksen kokousten pöytäkirjat samalta ajanjaksolta, jolta aiemmin oli toimitettu AOE:n hallituksen kokouspöytäkirjat.

(19) Irlanti ja Apple vastasivat 4 päivänä toukokuuta 2015 päivätyillä kirjeillä 17 päivänä huhtikuuta 2015 lähetettyyn kirjeeseen. Applen kirje toimitettiin 7 päivänä toukokuuta 2015 Irlannille kommentoitavaksi.

(20) Komission yksiköiden ja Irlannin välillä järjestettiin tapaaminen 7 päivänä toukokuuta 2015.

(21) Irlanti esitti 20 päivänä toukokuuta 2015 huomautuksia 17 päivänä huhtikuuta 2015 lähetettyä kirjettä koskevista Applen huomautuksista.

(22) Apple toimitti 27 päivänä toukokuuta 2015 vastauksena komission 23 päivänä huhtikuuta 2015 lähettämään sähköpostiviestiin kaikki sekä ASI:n että AOE:n hallitusten pöytäkirjat ja päätökset pyydetyltä ajanjaksolta.

(23) Komissio lähetti 9 päivänä heinäkuuta 2015 sähköpostitse Irlannille 7 päivänä toukokuuta 2015 pidetyn kokouksen pöytäkirjaluonnoksen ja kehotti Irlantia hyväksymään sen tai ehdottamaan siihen muutoksia.

(24) Irlanti vastasi 17 päivänä heinäkuuta 2015 komission 9 päivänä heinäkuuta 2015 lähettämään sähköpostiviestiin ja totesi erityisesti, että sen näkemyksen mukaan pöytäkirjaluonnos ei antanut tarkkaa eikä kattavaa kuvaa 7 päivänä toukokuuta 2015 pidetystä kokouksesta. Irlanti esitti huomatuksensa kokouksesta ja toisti 4 päivänä toukokuuta 2015 päivätyssä kirjeessä esittämänsä väitteet. Lisäksi Irlanti liitti mukaan tuomari John D. Cooken laatiman lausunnon, jäljempänä ’Cooken lausunto’. Komissio vastasi 28 päivänä heinäkuuta 2015 Irlannin 17 päivänä heinäkuuta 2015 lähettämään kirjeeseen.

(25) Irlanti toimitti 14 päivänä elokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa 7 päivänä toukokuuta 2015 pidetyn kokouksen pöytäkirjasta.

(26) Apple toimitti 7 päivänä syyskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa 7 päivänä toukokuuta 2015 pidetyn kokouksen pöytäkirjasta. Apple toimitti myös professori [Applen neuvonantaja]:n laatiman lausunnon, jäljempänä ’[Applen neuvonantajan] lausunto’.

(27) Komissio pyysi 11 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä Irlantia toimittamaan lisäselvennyksiä ASI:n, AOE:n ja Apple Distribution Internationalin, jäljempänä ’ADI’, toiminnasta, jotta se voisi ymmärtää paremmin ASI:n ja AOE:n päätoimipaikkojen ja niiden irlantilaisten sivuliikkeiden hoitamia toimintoja sekä kantamia riskejä.

(28) Irlannin ja komission vaihdettua useita kirjeitä 25 November 2015 ja 27 päivänä marraskuuta 2015 sekä 2 päivänä joulukuuta 2015 tietopyynnön laajuudesta ja vastauksen määräajasta Irlanti toimitti osan pyydetyistä tiedoista 8 päivänä joulukuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. Tässä kirjeessä Irlanti myös ilmoitti, että puuttuvat tiedot toimitettaisiin myöhemmin ja että Apple kokosi parhaillaan pyydettyjä tietoja. Se ilmaisi kirjeessä myös huolestuneisuutensa siitä, miten tutkinta oli edennyt.

(29) Apple Inc:n toimitusjohtajan Tim Cookin, jäljempänä ’Applen toimitusjohtaja’, ja kilpailuasioista vastaavan komission jäsenen Margrethe Vestagerin välillä järjestettiin 21 päivänä tammikuuta 2016 tapaaminen, johon myös Irlanti osallistui. Applen toimitusjohtaja toimitti 25 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä lisäselvennyksiä Applen 21 päivänä tammikuuta 2016 pidetyssä kokouksessa esiin ottamista seikoista. Kilpailuasioista vastaava komission jäsen vastasi tähän kirjeeseen 29 päivänä helmikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä.

(30) Irlanti toimitti 29 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä lisätietoja vastauksena komission 11 päivänä marraskuuta 2015 esittämään pyyntöön.

(31) Irlanti ilmaisi 17 päivänä helmikuuta 2016 päivätyssä kirjeessä uudelleen huolestuneisuutensa siitä, miten tutkinta oli edennyt, ja ilmoitti katsovansa, että komissio oli rikkonut menettelyn oikeudenmukaisuutta ja oikeutta puolustukseen koskevia sääntöjä.

(32) Apple toimitti 18 päivänä helmikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä lisäselvennyksiä 21 päivänä tammikuuta 2016 pidetyssä kokouksessa esiin tuoduista seikoista. Apple toimitti osana aloittamispäätöstä koskevia huomautuksiaan myös 17 päivänä marraskuuta 2014 toimitetun [Applen veroneuvojan] erillisraportin ajantasaistetun version, jäljempänä ’[Applen veroneuvojan] toinen erillisraportti’. Kyseisessä kirjeessä Apple ilmoitti, että sen käsityksen mukaan aloittamispäätöksessä kyseenalaistettiin voittojen kohdentaminen ASI:n ja AOE:n irlantilaisille sivuliikkeille.

(33) Irlanti toimitti 18 päivänä helmikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä pyytämättä Pricewaterhouse Cooperin laatiman voittojen kohdentamista koskevan erillisen raportin, jäljempänä ’PwC:n erillisraportti’, joka Irlannin mukaan tukee sen näkemystä, jonka mukaan Irlannin veroviranomaisen vuosina 1991 ja 2007 tekemissä veropäätöksissä hyväksytty voittojen kohdentaminen ASI:n ja AOE:n irlantilaisille sivuliikkeille oli markkinaehtoperiaatteen mukaista.

(34) Komissio […] pyysi 8 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä joitain täydentäviä […] tietoja […]. Komissio käsitteli kirjeessä myös Irlannin 17 päivänä helmikuuta 2016 esittämiä huolenaiheita tutkinnan laajuudesta ja selitti, että tutkinnan kohteena oli se, oliko vuosien 1991 ja 2007 veropäätöksillä hyväksytty voittojen kohdentaminen ASI:n ja AOE:n irlantilaisille sivuliikkeille valtiontukea.

(35) Apple […] lähetti 14 päivänä maaliskuuta 2016 uuden kirjeen, jossa se ilmaisi […] huolestuneisuutensa menettelyn oikeudenmukaisuudesta. Komissio vastasi tähän kirjeeseen 20 päivänä huhtikuuta 2016 ja lähetti jäljennöksen kirjeestään Irlannille. Vastauksena komission 20 päivänä huhtikuuta 2016 lähettämään kirjeeseen Apple lähetti komissiolle kirjeen 6 päivänä toukokuuta 2016. Komissio vastasi 6 päivänä toukokuuta 2016 lähetettyyn kirjeeseen 22 päivänä heinäkuuta 2016 ja lähetti jäljennöksen kirjeestään Irlannille. Vastauksena komission 22 päivänä heinäkuuta 2016 lähettämään kirjeeseen Apple lähetti 24 päivänä elokuuta 2016 komissiolle kirjeen, jossa se ilmaisi huolestuneisuutensa menettelyn oikeudenmukaisuudesta.

(36) Irlanti lähetti 23 päivänä maaliskuuta 2016 kaksi kirjettä komissiolle. Ensimmäisessä kirjeessä Irlanti toimitti osan komission 8 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyssä kirjeessä pyytämistä tiedoista ja ilmoitti, että se toimittaisi loput tiedot 22 päivänä huhtikuuta 2016. Toisessa kirjeessä Irlanti ilmaisi jälleen huolestuneisuutensa menettelyn oikeudenmukaisuudesta.

(37) Irlanti toimitti 22 päivänä huhtikuuta päivätyllä kirjeellä Applen 22 päivänä huhtikuuta 2016 lähettämän kirjeen, jolla Irlanti toimitti komissiolle tiedot, joita komissio oli pyytänyt 11 päivänä marraskuuta 2015 ja […] 8 päivänä maaliskuuta 2016.

(38) Irlanti toimitti 24 päivänä toukokuuta 2016 lisätietoja, joilla se täydensi 22 päivänä huhtikuuta 2016 toimittamiaan tietoja. Nämä lisätiedot koostuivat ASI:n ja AOE:n hallitusten kokouspöytäkirjoista, joita ei aiemmin ollut toimitettu.

2. ASIAA KOSKEVAT TOSISEIKAT JA OIKEUDELLISET SEIKAT

(39) Tämä päätös koskee kahta Irlannin veroviranomaisen 29 päivänä tammikuuta 1991 ja 23 päivänä toukokuuta 2007 ASI:n ja AOE:n hyväksi tekemää veropäätöstä, jäljempänä ’kiistanalaiset veropäätökset’. Kiistanalaisilla veropäätöksillä hyväksytään ASI:n ja AOE:n käyttämät menetelmät voittojen kohdentamiseksi irlantilaisille sivuliikkeilleen. Kiistanalaisten veropäätösten perusteella ASI ja AOE voivat määrittää vuosittaisen yhtiöverovelvollisuutensa Irlannissa soveltamalla Irlannin veroviranomaisen näissä päätöksissä hyväksymiä voittojen kohdentamismenetelmiä. Vuoden 1991 veropäätös oli voimassa vuoteen 2007 asti, jolloin se korvattiin vuoden 2007 päätöksellä. Vuoden 2007 päätös oli voimassa, kunnes Applen uusi yhtiörakenne Irlannissa otettiin käyttöön. Applen toimittamien tietojen mukaan viimeinen tilivuosi, johon vuoden 2007 päätöstä sovelletaan, on 2014, joka päättyi 27 päivänä syyskuuta 2014.

2.1 KIISTANALAISTEN VEROPÄÄTÖSTEN EDUNSAAJAT

2.1.1 APPLE-KONSERNI

(40) Apple-konserni koostuu Apple Inc. -yhtiöstä sekä kaikista Apple Inc. -yhtiön määräysvallassa olevista yhtiöistä, jäljempänä yhteisesti ’Apple’. Applen päätoimipaikka on Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’.

(41) Apple suunnittelee, valmistaa ja markkinoi matkaviestintä- ja medialaitteita, henkilökohtaisia tietokoneita ja kannettavia digitaalimusiikkisoittimia. Se myy niihin liittyviä erilaisia ohjelmistoja, palveluja, oheislaitteita, verkkoratkaisuja ja kolmansien osapuolten tuottamaa digitaalista sisältöä ja sovelluksia. Apple myy tuotteitaan maailmanlaajuisesti vähittäismyymälöissään, verkkokaupoissaan ja suoramyynnillä sekä kolmansina osapuolina toimivien matkaviestinverkko-operaattorien, tukkumyyjien, vähittäismyyjien ja jälleenmyyjien avulla. Lisäksi Apple myy verkko- ja vähittäismyymälöissään monia erilaisia Applen tuotteiden kanssa yhteensopivia kolmansien osapuolten tuotteita, kuten sovellusohjelmistoja, erilaisia tarvikkeita ja oheislaitteita.

(42) Apple myy tuotteitaan kuluttajille, yrityksille ja julkishallinnoille kaikkialla maailmassa. Apple hallinnoi liiketoimintaansa lähinnä maantieteelliseltä pohjalta. Maantieteelliset raportointisegmentit ovat Pohjois- ja Etelä-Amerikka, Eurooppa (7), Japani, Suur-Kiina ja muu Aasian ja Tyynenmeren alue.

(43) Vuonna 2015 Applen nettomyynti koko maailmassa oli 233,7 miljardia Yhdysvaltojen dollaria ja sen nettotulot olivat 53,4 miljardia Yhdysvaltojen dollaria (8). Applen omistuksessa oli 26 päivänä syyskuuta 2015 ulkomaisten sivuliikkeiden kautta 186,9 miljardia Yhdysvaltojen dollaria käteisvaroina, muina rahavaroina ja jälkimarkkinakelpoisina arvopapereina (9). Tämä määrä vastaa suurin piirtein ulkomaisia voittoja, joista ei peritty veroa (10).

(44) Applen maailmanlaajuinen liiketoiminta on jäsennelty keskeisten toimialojen mukaan, joita hallinnoidaan ja johdetaan keskitetysti Yhdysvalloista. Tästä vastaavat johtohenkilöt, joiden toimipaikka on Cupertinossa Yhdysvalloissa. Apple-konsernin keskeiset toimialat ovat: tutkimus ja kehittäminen, jäljempänä ’t&k’, markkinointi, operaatiot, myynti sekä yleiset toiminnot ja hallinto.

2.1.2 APPLEN RAKENNE IRLANNISSA

(45) Apple-konserniin kuuluu Irlannissa perustettuja yhtiöitä. Irlannissa perustetut Apple-konsernin yhtiöt voidaan jakaa yhtiöihin, jotka on perustettu Irlannissa ja jotka ovat myös verovelvollisia Irlannissa, kuten ADI, Apple Operations ja Apple Sales Ireland, ja yhtiöihin, jotka on perustettu Irlannissa, mutta jotka eivät ole verovelvollisia Irlannissa, kuten AOI, ASI ja AOE.

(46) Niistä Apple-konsernin yhtiöistä, jotka on perustettu ja jotka ovat verovelvollisia Irlannissa ja joilla on Irlannissa työntekijöitä, ADI on tehnyt ASI:n kanssa sopimuksen Applen tuotteiden jakelusta Pohjois- ja Etelä-Amerikan ulkopuolella, Apple Operations ostaa työvälinelaitteita valmistajien käyttöön ja hankkii toimittajilta komponenttien osia myytäväksi valmistajille ja Apple Sales Ireland tukee Applen myyntiohjelmia paikallisesti Irlannissa.

(47) Niistä Apple-konsernin yhtiöistä, jotka on perustettu Irlannissa mutta jotka eivät ole verovelvollisia siellä, ASI on AOE:n kokonaan omistama tytäryhtiö. AOE puolestaan on AOI:n kokonaan omistama tytäryhtiö, ja tämä taas on Yhdysvalloissa perustetun Apple Inc:n kokonaan omistama tytäryhtiö (11). AOE ja ASI toimivat Irlannissa sivuliikkeiden välityksellä. Kaavio 1 havainnollistaa tätä yhtiörakennetta: Kaavio 1 Applen yhtiörakenne Irlannissa

2.1.3 ASI:n JA AOE:n VEROVELVOLLISUUDEN PUUTE

(48) Yhtiön, joka on perustettu Irlannin lainsäädännön mukaisesti tai jonka johtaminen ja jota koskeva määräysvalta on keskitetty Irlantiin tai joka täyttää nämä molemmat ehdot, katsotaan tavallisesti olevan verovelvollinen Irlannissa ja siten velvollinen maksamaan yhtiöveroa maailmanlaajuisista voitoistaan. Tämä tarkoittaa, että Irlannissa perustetut yhtiöt ovat periaatteessa verovelvollisia Irlannissa, vaikka niitä johdetaan ja niitä koskevaa määräysvaltaa käytetään Irlannin ulkopuolella.

(49) Ennen kuin vuonna 1997 annettua lakia verotuksen yhteensovittamisesta, jäljempänä ’TCA 97’, muutettiin vuoden 2013 ja vuoden 2014 rahoituslaeilla, sen 23A §:ssä säädettiin kuitenkin tämän säännön kahdesta poikkeuksesta, joiden perusteella Irlannissa perustettuja yhtiöitä voitiin pitää ulkomailla verovelvollisina yhtiöinä. TCA 97:n 23A §:n mukaan yhtiötä ei pidetty verovelvollisena, jos i) sen katsottiin olevan verovelvollinen toisessa valtiossa kaksinkertaista verotusta koskevan sopimuksen nojalla (niin kutsuttu sopimukseen perustuva poikkeus) tai ii) yhtiö on noteerattu julkisesti jossakin tunnetussa pörssissä tai sitä koskeva määräysvalta on viime kädessä henkilöllä, joka asuu jäsenvaltiossa tai maassa, jonka kanssa on tehty verosopimus (niin kutsuttu kyseeseen tulevia yhtiöitä koskeva poikkeus), ja jos nämä kyseeseen tulevat yhtiöt tai niiden tytäryhtiöt harjoittivat liiketoimintaa Irlannissa (niin kutsuttu liiketoimintaan perustuva poikkeus) (12). Näistä poikkeuksista jälkimmäinen merkitsi sitä, että Irlannissa perustettujen kyseeseen tulevien yhtiöiden, joiden johtaminen ja joita koskeva määräysvalta oli keskitetty Irlannin ulkopuolelle, ei katsottu olevan verovelvollisia Irlannissa. Laissa ei kuitenkaan edellytetty, että yhtiöiden oli oltava verovelvollisia jollain toisella veroalueella.

(50) Sekä ASI että AOE on perustettu Irlannissa. Kiistanalaisten veropäätösten voimassaoloaikana ASI:n ja AOE:n katsottiin olevan TCA 97:n 23A §:ssä tarkoitettuja ”kyseeseen tulevia yhtiöitä”, koska määräysvalta niihin molempiin oli viime kädessä yhtiöllä, joka on sijoittautunut maahan, jonka kanssa on tehty verosopimus, eli Apple Inc:lla, joka on verovelvollinen Yhdysvalloissa (13), ja koska ASI ja AOE harjoittivat liiketoimintaa Irlannissa sivuliikkeidensä kautta ja niiden johtaminen ja niitä koskeva määräysvalta oli keskitetty Irlannin ulkopuolelle, yhtiöiden ei katsottu olevan verovelvollisia Irlannissa TCA 97:n 23A §:n liiketoimintaan perustuvan poikkeuksen nojalla.

(51) ASI:llä ja AOE:llä ei ollut mitään veronalaista toimintaa millään muulla veroalueella Irlannin lisäksi kiistanalaisten päätösten voimassaoloaikana (14). Kumpikin yhtiö toimi yhden sivuliikkeen välityksellä Irlannissa, ja – mikä vielä tärkeämpää – niillä ei ollut veronalaista toimintaa Yhdysvalloissa (15), josta käsin Irlannin veroviranomainen katsoi TCA 97:n 23A §:n mukaisesti niitä johdettavan ja niitä koskevaa määräysvaltaa käytettävän (16). ASI:n ja AOE:n päätoimipaikkoja ei ole fyysisesti olemassa, niissä ei ole työntekijöitä eivätkä ne sijaitse millään veroalueella.

(52) Yhteenvetona voidaan todeta, että ASI ja AOE on perustettu Irlannissa, mutta ne eivät olleet verovelvollisia Irlannissa kiistanalaisten veropäätösten voimassaoloaikana. Kyseiset yhtiöt eivät olleet tänä aikana verovelvollisia millään muullakaan veroalueella, koska niiden toiminta muilla veroalueilla ja etenkin niiden päätoimipaikkojen, joita ei ole fyysisesti olemassa ja joissa ei ole työntekijöitä, toiminta ei muodostanut sovellettavien verotussääntöjen mukaan veronalaista toimintaa Yhdysvalloissa tai millään muulla veroalueella. Kiistanalaisten verotuspäätösten voimassaoloaikana ASI:tä ja AOE:tä voitiin näin ollen kuvailla lähinnä ”kansalaisuudettomiksi” verotuksellisen kotipaikan suhteen.

2.1.4 ASI:n JA AOE:n IRLANTILAISTEN SIVULIIKKEIDEN TEHTÄVÄT IRLANNIN JA APPLEN MUKAAN

(53) Irlanti ja Apple toimittivat kuvaukset ASI:n ja AOE:n irlantilaisten sivuliikkeiden hoitamista tehtävistä (17), ja niitä käytettiin perustana, jonka pohjalta esitettiin Applen arviot näiden yhtiöiden verotettavista voitoista Irlannin yhtiöverotusta varten, sekä näiden arvioiden tukena. Nämä kuvaukset esitetään johdanto-osan 54–57 kappaleessa.

(54) ASI:n irlantilainen sivuliike vastaa lähinnä hankinta-, myynti- ja jakelutoiminnoista, jotka liittyvät Applen tuotteiden myyntiin lähipiiriin kuuluville osapuolille (18) ja kolmantena osapuolena oleville asiakkaille EMEIA- ja APAC-alueilla (19). ASI:n irlantilaisen sivuliikkeen tärkeimpiä toimintoja ovat muun muassa Applen valmiiden tuotteiden hankinta kolmansina osapuolina olevilta ja lähipiiriin kuuluvilta valmistajilta (20); jakelutoiminnot, jotka liittyvät tuotteiden myyntiin lähipiiriin kuuluville osapuolille EMEIA- ja APAC-alueilla (21); myyntituki- ja jakelutoiminnot, jotka liittyvät Applen tuotteiden myyntiin kolmantena osapuolena oleville asiakkaille EMEIA-alueella (22); myynti- ja jakelutiimien toiminnot (23), verkkomyynti (24); logistiikkatoiminnot (25); ja Applen myynnin jälkeisen asiakastukiliiketoiminnan AppleCaren hoitaminen, johon sisältyy vastuu takuusta, korjausohjelmien hallinnointi sekä korjausverkosto, puhelintuki mukaan luettuna.

(55) ASI:n irlantilainen sivuliike toimittaa myös APAC-alueen paikallisten maakohtaisten jakeluyhteisöjen tekemät ostotilaukset. Monia tämän alueen jakeluun liittyviä toimintoja (esimerkiksi logistiikkatukea) hoitavat lähipiiriin kuuluvat osapuolet ASI:n irlantilaisen sivuliikkeen kanssa tehtyjen palvelusopimusten nojalla. Lisäksi ASI:n irlantilainen sivuliike vastaa jakeluriskien, etenkin varasto-, takuu- ja luottorajariskien, päivittäisen hallinnan seurannasta. ASI:n irlantilainen sivuliike on myös 1 päivästä tammikuuta 2012 lähtien vastannut tuotteiden lokalisointitoiminnoista, joita aiemmin hoiti AOE:n irlantilainen sivuliike.

(56) AOE:n irlantilainen sivuliike vastaa erikoistuneen tietokonetuotevalikoiman, muun muassa iMac-pöytätietokoneiden, kannettavien MacBook-tietokoneiden ja muiden tietokonetarvikkeiden, valmistuksesta ja kokoamisesta Irlannissa sijaitsevissa toimitiloissaan. Kaikkia näitä tuotteita valmistetaan EMEIA-alueelle (26). AOE:n irlantilainen sivuliike toimittaa kaikki valmiit tuotteensa lähipiiriin kuuluville osapuolille. AOE:n irlantilaisen sivuliikkeen päätoimintoihin kuuluu tuotteiden valmistukseen, prosessisuunnitteluun ja uusiin tuoteasetuksiin tarvittavien prosessien jatkuva toteuttaminen. AOE:n irlantilaisen sivuliikkeen tärkeimpiä toimintoja ovat muun muassa tuotannon suunnittelu ja aikatauluttaminen (27); prosessitekniikka (28); tuotanto ja operaatiot (29); laadunvarmistus ja laadunvalvonta (30); ja kunnostustoiminnot (31).

(57) Keskeisen valmistustoimintansa lisäksi AOE:n irlantilainen sivuliike toimittaa myös rahoitukseen (kirjanpito-, palkkahallinto- ja ostovelkapalvelut), tietojärjestelmiin sekä teknologisiin ja henkilöresursseihin liittyviä yhteisiä palveluja muille Apple-konsernin yhtiöille EMEIA-alueella. AOE:n irlantilainen sivuliike kehittää nimenomaan Appleen liittyvää, prosesseja ja valmistusta koskevaa asiantuntemusta (32) ja käyttää tätä asiantuntemusta antaakseen aika ajoin tukea niille Applen valmistajille ja jakelukeskuksille, jotka ovat kolmansia osapuolia. AOE:n irlantilainen sivuliike vastaa myös valmistus- ja varastoriskien päivittäisen hallinnan seurannasta. AOE:n irlantilaisessa sivuliikkeessä toimiva insinööritiimi vastasi myös 1 päivään tammikuuta 2012 asti Applen tuotteiden lokalisoinnista paikallisille markkinoille ja Applen tuotteisiin ja ohjelmistoihin liittyvien testiohjelmien suorittamisesta (esimerkiksi uusien ohjelmistojen julkaisujen yhteydessä) (33). Tammikuusta 2012 lähtien tätä tehtävää on hoitanut ASI:n irlantilainen sivuliike.

2.1.5 ASI:n TOIMINTA EMEIA-ALUEELLA

(58) ASI myy tuotteita EMEIA-alueella. ASI ei ilmoittanut pysyvästä toimipaikasta (34) EMEIA-alueen veroalueilla, joilla näitä tuotteita myydään. Eri jäsenvaltioiden veroalueilla olevien asiakkaiden ja ASI:n (ja ADI:n) välinen myynti tapahtuu kolmansien jälleenmyyjien ja Applen vähittäismyymälöiden ja verkkokauppojen avulla. ASI tekee myyntisopimuksia saamalla hyväksyttyjä allekirjoituksia, ja ASI:n irlantilaisen sivuliikkeen työntekijät toteuttavat myynnit ja ratkaisevat toimitus- ja muut kysymykset asiakkaiden kanssa (35). ASI:n myynnit suoritetaan, kun valtuutetulta edustajalta on saatu allekirjoitus (36). Havainnollisuuden vuoksi todettakoon, että [80–85] prosenttia ASI:n ja ADI:n myynnistä kolmansille osapuolille vuonna 2014 saamista kokonaistuloista tuli Applen sisäisen raportoinnin mukaan (37) unionin sisäisestä myynnistä, kun taas koko Euroopan alueen myynti muodosti [90–95] prosenttia myynnistä kolmansille osapuolille saaduista kokonaistuloista. Lähi-idän myynnin osuus näistä tuloista oli [5–10] prosenttia.

2.2 KIISTANALAISET VEROPÄÄTÖKSET

2.2.1 KIISTANALAISET VEROPÄÄTÖKSET ASI:hin LIITTYVIN OSIN

(59) Vuonna 1991 Apple ehdotti menetelmää Apple Computer Accessories Ltd:n (josta myöhemmin tuli ASI) irlantilaisen sivuliikkeen nettovoiton määrittämiseksi, ja Irlannin veroviranomainen hyväksyi sen veropäätöksellä. Tämän päätöksen mukaan ASI:n irlantilaiselle sivuliikkeelle kohdennettava nettovoitto laskettaisiin siten, että se on 12,5 prosenttia sivuliikkeen kaikista toimintakustannuksista (38) jälleenmyyntiin tarkoitettua materiaalia lukuun ottamatta.

(60) Vuonna 2007 Irlannin veroviranomainen hyväksyi muutetun menetelmän ASI:n irlantilaisen sivuliikkeen nettovoiton määrittämiseksi uudella päätöksellä. Tämän päätöksen mukaan ASI:n irlantilaiselle sivuliikkeelle kohdennettava nettovoitto laskettaisiin siten, että se on [10–15] prosenttia sivuliikkeen toimintakustannuksista, joihin ei lueta Applen konserniyhtiöiden maksujen ja materiaalikulujen kaltaisia kustannuksia.

2.2.2 KIISTANALAISET VEROPÄÄTÖKSET AOE:hen LIITTYVIN OSIN

(61) Vuonna 1991 Apple ehdotti menetelmää Apple Computer Ltd:n (josta myöhemmin tuli AOE) irlantilaisen sivuliikkeen nettovoiton määrittämiseksi, ja Irlannin veroviranomainen hyväksyi sen veropäätöksellä. Tämän päätöksen mukaan AOE:n irlantilaiselle sivuliikkeelle kohdennettava nettovoitto laskettaisiin siten, että se on 65 prosenttia sivuliikkeen toimintakustannuksista [60–70] miljoonaan Yhdysvaltojen dollariin asti vuodessa ja tämän määrän ylittävältä osalta 20 prosenttia toimintakustannuksista. Tätä menetelmää sovellettiin sillä ehdolla, että jos AOE:n irlantilaisen sivuliikkeen kokonaisvoitto oli pienempi kuin kaavalla saatava luku, sivuliikkeen nettovoiton laskennassa käytettäisiin pienempää lukua. Kaikki menetelmässä käytetyt toimintakustannukset olivat AOE:n irlantilaisen sivuliikkeen toimintakustannuksia, joihin luettiin mukaan poistot mutta joista vähennettiin jälleenmyyntiin tarkoitetut materiaalit ja aineettomista hyödykkeistä Apple-konsernin yhtiöiltä peritty rahoitusosuus. Poistoon perustuva vähennys voidaan tehdä, mutta se ei saa olla [1–10] miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria suurempi kuin tilinpäätökseen merkitty poisto (39).

(62) Vuonna 2007 Irlannin veroviranomainen hyväksyi tarkistetun menetelmän AOE:n irlantilaisen sivuliikkeen nettovoiton määrittämiseksi uudella päätöksellä. Tällä päätöksellä hyväksytyn menetelmän mukaisesti irlantilaisen sivuliikkeen veroperuste oli i) [10–15] prosenttia sivuliikkeen toimintakustannuksista pois lukien Apple-konsernin yhtiöiden perimät maksut ja materiaalikustannukset, ii) teollis- ja tekijänoikeuksista saatava tuotto, joka oli [1–5] prosenttia sivuliikkeen liikevaihdosta irlantilaisen sivuliikkeen kertyneen tuotantoprosessiteknologian suhteen, ja iii) poistoihin perustuva vähennys tehtaan ja rakennusten osalta, joka laskettiin ja vähennettiin tavanomaiseen tapaan.

2.2.3 ASIAKIRJAT, JOTKA OLIVAT IRLANNIN VEROVIRANOMAISEN KÄYTETTÄVISSÄ SEN TEHDESSÄ KIISTANALAISET VEROPÄÄTÖKSET

(63) Irlannin toimittamat asiakirjat, joiden se katsoi muodostavan kaikki vuoden 1991 päätöstä tukeneet oleelliset seikat, koostuvat kolmesta kirjeestä (päivätty 12 päivänä lokakuuta 1990, 5 päivänä joulukuuta 1990 ja 16 päivänä tammikuuta 1991) ja kahdesta faksista (päivätty 2 päivänä tammikuuta 1991 ja 24 päivänä tammikuuta 1991) Applen veroneuvojana toimineelta [Applen veroneuvojalta], jäljempänä ’Applen veroneuvoja’; Irlannin veroviranomaisen laatimista yhdestä haastattelumuistiosta, päivätty 30 päivänä marraskuuta 1990, ja yhdestä kokousmuistiosta, päivätty 3 päivänä tammikuuta 1991; sekä Irlannin veroviranomaisen lähettämästä, 29 päivänä tammikuuta 1991 päivätystä kirjeestä, jossa vahvistetaan, että Applen veroneuvojan kirjeet kuvaavat asianmukaisesti ASI:n ja AOE:n irlantilaisille sivuliikkeille kohdennettavien voittojen määritysmenetelmää sellaisena, kuin siitä sovittiin 3 päivänä tammikuuta 1991 pidetyssä kokouksessa. Tämä menetelmä kuvaillaan johdanto-osan 59 ja 61 kappaleessa.

(64) Seuraava ote on 30 päivänä marraskuuta 1990 päivätystä haastattelumuistiosta: ”[Applen veroneuvoja] mainitsi taustatietona, että Apple oli nyt Corkin alueen suurin työnantaja, joka työllisti 1 000 työntekijää suoraan ja 500 muuta henkilöä alihankinnan pohjalta. Todettiin, että yhtiö tarkistaa parhaillaan maailmanlaajuisia toimintojaan ja haluaa määrittää voittomarginaalin toiminnoilleen Irlannissa. [Applen veroneuvoja] esitti irlantilaista sivuliikettä varten laaditun tilinpäätöksen 29 päivänä syyskuuta 1989 päättyneeltä tilikaudelta, joka osoitti 270 miljoonan Yhdysvaltojen dollarin nettovoittoa 751 miljoonan Yhdysvaltojen dollarin liikevaihdosta. Huomautettiin, että millään irlantilaisella pörssiyhtiöllä ei ollut vastaavaa nettotulosprosenttia. [Applen veroneuvojan] näkemyksen mukaan voitto tulee kolmesta lähteestä – teknologiasta, markkinoinnista ja valmistuksesta. Ainoastaan valmistusosatekijä liittyy irlantilaiseen sivuliikkeeseen. [Irlannin veroviranomainen] huomautti, että ehdotetussa järjestelmässä perityn maksun taso olisi ratkaiseva tekijä. [Applen veroneuvoja] totesi, että yhtiö olisi valmis hyväksymään 30–40 miljoonan Yhdysvaltojen dollarin voiton olettaen, että Apple Computer Ltd tekee tällaisen voiton. (Tietokonealalla tapahtuu suhdannevaihteluita.) Olettaen, että Apple tekee voittoa 100 miljoonaa Irlannin puntaa, on hyväksyttävää, että 30–40 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria kohdennetaan valmistustoimintaan. Jos yhtiö kuitenkin kärsii laskusuhdanteesta ja sen voitto jää alle 30–40 miljoonaan Yhdysvaltojen dollariin, kaikki voitot kohdennettaisiin valmistustoimintaan. Ehdotus merkitsee oleellisin osin sitä, että kaikki voitot 30–40 miljoonan Yhdysvaltojen dollarin ylärajaan asti kohdennetaan valmistustoimintaan. [Irlannin veroviranomainen] kysyi [Applen veroneuvojalta], mihin 30–40 miljoonan Yhdysvaltojen dollarin määrä perustui, ja tämä myönsi, ettei luvulle ollut mitään tieteellistä perustaa. Määrä oli kuitenkin niin suuri, että hän toivoi sitä pidettävän vilpittömässä mielessä tehtynä ehdotuksena. Koska lukua ei ollut mahdollista arvioida erillään muista tiedoista, [Applen veroneuvoja] lupasi poimia esiin tarkkoja tietoja irlantilaiselle sivuliikkeelle kohdennettavista todellisista kustannuksista.”

(65) Seuraava ote on 3 päivänä tammikuuta 1991 päivätystä kokousmuistiosta: ”[Applen veroneuvojan] näkemyksen mukaan oli selvää, että yhtiö harjoitti siirtohinnoittelua. Sivuliikkeen tilinpäätös 30 päivänä syyskuuta 1989 päättyneeltä tilikaudelta osoitti 269 000 000 Yhdysvaltojen dollarin nettovoittoa 751 000 000 Yhdysvaltojen dollarin liikevaihdosta. Mikään Irlannin pörssissä noteerattu yhtiö ei päässyt lähellekään tällaista tulosta. Veroviranomainen ei halunnut todeta varmasti, harjoittiko yhtiö siirtohinnoittelua, mutta se oli valmis keskustelemaan irlantilaisen sivuliikkeen voittoluvusta, joka perustuu tiettyyn prosenttiosuuteen sivuliikkeelle kohdennettavista todellisista kustannuksista. Ennen kokousta esitetyn ehdotuksen mukaan irlantilaiselle sivuliikkeelle kohdennettava voitto olisi kustannukset lisättynä [30–40] miljoonalla Yhdysvaltojen dollarilla, eivätkä poistoihin perustuvat vähennykset ylittäisi [10–20]:tä miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria, jolloin Irlannissa verotettava määrä olisi [20–30] miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria. Syyskuun 30 päivänä 1990 päättyneen tilikauden tilinpäätöksen mukaan [30–40] miljoonan Yhdysvaltojen dollarin voitto oli 46 prosenttia irlantilaiselle sivuliikkeelle kohdennettavista kustannuksista. Tässä yhteydessä huomautettiin, että tämä luku oli paljon suurempi kuin [10–15] prosenttia, joka on kustannuspaikkaan normaalisti kohdennettava osuus, joskin myönnettiin, että [10–15] prosentin luvulla ei ollut merkitystä tietokonealan yhteydessä. Huomautettiin, että eräillä aloilla, etenkin lääketeollisuudessa, voidaan saavuttaa 100 prosentin voittomarginaali. Myönnettiin kuitenkin, että lääketeollisuus ja tietokoneala eivät ole suoraan verrattavissa. Lisäkeskustelujen jälkeen sovittiin, että mikäli poistoon perustuvaa vähennystä koskevaan kysymykseen saadaan tyydyttävä ratkaisu, hyväksytään voittomarginaali, joka on 65 prosenttia irlantilaiselle sivuliikkeelle kohdennettavista kustannuksista. Lisäksi sovittiin, että [60–70] miljoonan Yhdysvaltojen dollarin rajan ylittävien kustannusten osalta hyväksytään 20 prosentin voittomarginaali, jotta ei estetä Irlannin toimintojen laajentumista. […] Lisäkeskustelujen perusteella sovittiin, että poistoihin perustuvat vähennykset laskettaisiin uudelleen Irlannin puntina (40) ja että kaikilta vuosilta kirjattaisiin normaali kuluminen (41). Lisäksi sovittiin, että yhtiön vaade rajoittuisi [1–10] miljoonaan Yhdysvaltojen dollariin tilinpäätökseen poistoina merkityn summan lisäksi. Syyskuun 30 päivänä 1990 päättyneeltä tilikaudelta toimitetun kustannustaulukon perusteella näin varmistettaisiin, että Irlannissa verotettava voitto olisi [30–40] miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria. […] Tämän jälkeen keskusteltiin siitä, missä muodossa tilinpäätös olisi toimitettava. Ehdotusta kustannustaulukon toimittamisesta ei hyväksytty. Sovittiin, että laadittaisiin täysimittainen tuloslaskelma ja konsernin toimittamista teknologia- ja markkinointipalveluista perittäisiin palkkio / päätoimipaikalle suoritettava maksu. Lisäksi toimitetaan yhtiön täysimittainen tarkastettu tilinpäätös. […] Erillisenä kysymyksenä [Applen veroneuvoja] halusi sopia voittomarginaalista uudelle yhtiölle, jonka toiminta rajoittuisi raaka-aineiden hankintaan Irlannissa. Voittomarginaaliksi ehdotettiin 10 prosenttia, ja keskustelujen jälkeen sovittiin hyväksyttävän 12,5 prosentin voittomarginaali.”

(66) Applen veroneuvojan 16 päivänä tammikuuta 1991 päivätty kirje sisältää havainnollistavan Apple Computer Ltd:n tilinpäätöksen toimittamismallin sekä taulukon Apple Computer Ltd:n poistoihin perustuvista vähennyksistä vuosilta 1985–1990. Applen veroneuvojan 24 päivänä tammikuuta 1991 päivätyssä faksissa vahvistetaan, että Apple suostui seuraavaan poistoon perustuvaa vähennystä koskevaan sanamuotoon, jolla korvataan Applen veroneuvojan aiemmin 16 päivänä tammikuuta 1991 päivätyssä kirjeessä esittämä sanamuoto: ”Tehtävä poistoihin perustuva vähennys on enintään [1–10] miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria suurempi kuin tilinpäätökseen merkityt poistot.”

(67) Irlannin toimittamat asiakirjat, joiden se katsoi muodostavan kaikki vuoden 2007 päätöstä tukeneet oleelliset seikat, koostuvat Applen veroneuvojan 16 päivänä toukokuuta 2007 päivätystä kirjeestä sekä Irlannin veroviranomaisen 23 päivänä toukokuuta 2007 päivätystä kirjeestä, jossa se vahvistaa hyväksyvänsä ASI:n ja AOE:n irlantilaisille sivuliikkeille kohdennettavien voittojen määritysmenetelmän sellaisena, kuin se on selitetty Applen veroneuvojan kirjeessä. Tämä menetelmä kuvaillaan johdanto-osan 60 ja 62 kappaleessa. Kummassakaan näistä asiakirjoista ei anneta mitään selitystä kyseisessä veropäätöksessä hyväksytyille luvuille ”[10–15] prosenttia [Irlannissa aiheutuvista toimintakustannuksista] / [1–5] prosenttia [AOE:n Irlannissa valmistetuista tuotteista syntyvästä vuotuisesta liikevaihdosta] / [10–15] prosenttia [ASI:n toimintakustannuksista]” eikä esitetä, miten näihin lukuihin oli päädytty. Applen veroneuvojan kirje sisältää useita täsmennyksiä sen suhteen, miten sovittua menetelmää sovelletaan. Siinä täsmennetään epäselvyyksien välttämiseksi erityisesti, että ASI:n toimintakustannukset ja AOE:n ”Irlannissa aiheutuvat toimintakustannukset” eivät sisällä mitään kaikkialla maailmassa toimivien Apple-konsernin yhtiöiden perimiä maksuja eivätkä tavanomaisia kustannuksia, kuten muun muassa materiaalikustannuksia, tulleja, rahtikustannuksia, kertaluonteisia rakenneuudistuskustannuksia ja pääomakustannuksia.

(68) Mikään kiistanalaisten veropäätösten tueksi esitetyistä asiakirjoista ei sisällä samanaikaista selvitystä voittojen kohdentamisesta eikä siirtohinnoitteluraporttia.

2.3 MERKITYKSELLISEN KANSALLISEN OIKEUSKEHYKSEN KUVAUS

(69) TCA 97:n 21 §:n 1 momentin mukaan Irlannin yhtiövero kannetaan yhtiöiden voitoista. TCA 97:n 76 §:n 3 momentin mukaan yhtiöverotusta varten tulot lasketaan ja arvioidaan samojen eriytetyn verotuksen tulolajien ja alalajien mukaan, joita sovelletaan tuloverotuksessa, ja näihin tulo- ja alalajeihin sovellettavien säännösten mukaisesti. Tulovero kannetaan Irlannissa välitöntä verotusta koskevien lakien nojalla eriytetyn verotuksen tulolajien C, D, E ja F ja tulolajin D alalajien I–V perusteella. TCA 97:n 12 §:n mukaan tulovero kannetaan, ellei tuloveroa koskevissa laeissa toisin säädetä, kaikista tulolajeissa C–F määritellyistä omaisuuseristä, voitoista ja tuloista näihin tulolajeihin sovellettavien tuloveroa koskevien lakien säännösten mukaisesti (42). TCA 97:n 18 §:ssä säädetään eriytetyn verotuksen tulolajin D verotuksen soveltamisalasta ja sen 2 momentin 2 kohdassa luetellaan alalajit ja niiden soveltamisalat. Näistä säännöksistä seuraa, että yhtiövero kannetaan Irlannissa yhtiön voitoista (tulot ja verotettavat voitot) riippumatta siitä, miten ne ovat syntyneet, lukuun ottamatta tiettyjä erityisiä poikkeuksia (43).

(70) Määritettäessä veroperustetta yhtiöveron laskentaa varten otetaan lähtökohdaksi verovelvollisen yhtiön kirjanpidollinen voitto (44). Yhtiön kirjanpidollista voittoa mukautetaan verotusta varten laissa säädetyillä yleisesti sovellettavilla lisäyksillä ja vähennyksillä (45), esimerkiksi vähentämällä siitä poistoihin perustuvat vähennykset (46). Tilikausi on tavallisesti 12 kuukauden ajanjakso, jolta yhtiö laatii tilinpäätöksen (47).

(71) Irlanti soveltaa eri verokantoja liikevoittoihin, muusta kuin elinkeinotoiminnasta saataviin tuloihin ja pääomavoittoihin. TCA 97:n 21 §:ssä yleiseksi yhtiöverokannaksi vahvistetaan 12,5 prosenttia (48). Tätä verokantaa sovelletaan tulolajin D alalajin I mukaisesti verotettavien yritysten liikevoittoihin (49). Muusta kuin elinkeinotoiminnasta saataviin tuloihin sovelletaan 25 prosentin verokantaa (50). Irlannin veroviranomainen on antanut ohjeita toiminnan luokittelemisesta elinkeinotoiminnaksi asiakirjassa ”Guidance on revenue opinions on classification of activities as trading” (51). Tämän ohjeasiakirjan mukaan elinkeinotoiminta edellyttää, että asianomainen yhtiö harjoittaa liiketoimintaa, josta se saa tulonsa. Toiminta vaihtelee elinkeinotoiminnan luonteen mukaan ja edellyttää henkilöitä, joilla on tarvittavat taidot ja valtuudet harjoittaa sitä (52). Pääomavoittojen verokanta on 33 prosenttia, ja siihen sovelletaan verovapausjärjestelyä sellaisten voittojen osalta, jotka saadaan tiettyjen, unioniin tai verosopimusvaltioihin sijoittautuneiden yhtiöiden vähintään 5 prosentin osakeosuuksien luovutuksista.

(72) TCA 97:n 26 §:n mukaan Irlantiin sijoittautuneilta yhtiöiltä kannetaan yhtiöveroa niiden maailmanlaajuisista voitoista ja pääomatuloista, joista vähennetään useimmat muilta Irlannissa asuvilta yhtiöiltä saadut jaetut varat (53).

(73) TCA 97:n 25 §:ssä säädetään yhtiöverorasitteen laajuudesta ulkomaisten yhtiöiden tapauksessa. TCA 97:n 25 §:ssä säädetään merkityksellisiltä osin seuraavaa: ”1) Yhtiöltä, jonka kotipaikka ei ole Irlannissa, ei kanneta yhtiöveroa, ellei se harjoita elinkeinotoimintaa Irlannissa sivuliikkeen tai agentuurin välityksellä, mutta jos se harjoittaa tällaista toimintaa, siltä kannetaan yhtiövero sen kaikista verotettavista voitoista niiden alkuperästä riippumatta, tämän rajoittamatta mahdollisten yhtiöverolaeissa säädettyjen poikkeusten soveltamista. 2) Yhtiöverotusta varten sellaisen yrityksen, jonka kotipaikka ei ole Irlannissa mutta joka harjoittaa siellä elinkeinotoimintaa sivuliikkeen tai agentuurin välityksellä, verotettavaksi voitoksi katsotaan a) suoraan tai välillisesti sivuliikkeestä tai agentuurista tai sen välityksellä saatava liikevoitto sekä kaikki tulot sivuliikkeen tai agentuurin käyttämästä, omistamasta tai niitä varten hallussa pidetystä omaisuudesta tai oikeuksista, mutta tämän kohdan soveltamisalaan eivät kuulu Irlantiin sijoittautuneilta yhtiöiltä saadut jaetut varat […].”

(74) Tästä säännöksestä seuraa, että ulkomaiselta yhtiöltä ei kanneta yhtiöveroa, ellei se harjoita elinkeinotoimintaa Irlannissa sivuliikkeen tai agentuurin välityksellä. Jos ulkomainen yritys harjoittaa tällaista elinkeinotoimintaa, siltä kannetaan yhtiövero (54) — suoraan tai välillisesti sivuliikkeestä tai agentuurista tai sen välityksellä saatavasta liikevoitosta; — sivuliikkeen tai agentuurin käyttämästä, omistamasta tai niitä varten hallussa pidetystä omaisuudesta tai oikeuksista saaduista tuloista; sekä — sivuliikkeestä tai agentuurista saaduista verotettavista voitoista.

(75) TCA 97:n 25 §:ää edelsivät vuonna 1967 annetun yhtiöverolain 8 §:n 1 ja 2 momentti, jotka kuuluivat seuraavasti: ”8. 1) Yhtiöltä, jonka kotipaikka ei ole Irlannissa, ei kanneta yhtiöveroa, ellei se harjoita elinkeinotoimintaa Irlannissa sivuliikkeen tai agentuurin välityksellä, mutta jos se harjoittaa tällaista toimintaa, siltä kannetaan yhtiövero sen kaikista verotettavista voitoista niiden alkuperästä riippumatta, tämän rajoittamatta mahdollisten tässä laissa säädettyjen poikkeusten soveltamista. 2) Yhtiöverotusta varten sellaisen yrityksen, jonka kotipaikka ei ole Irlannissa mutta joka harjoittaa siellä elinkeinotoimintaa sivuliikkeen tai agentuurin välityksellä, verotettavaksi voitoksi katsotaan a) suoraan tai välillisesti sivuliikkeestä tai agentuurista tai sen välityksellä saatava liikevoitto (mutta tämän kohdan soveltamisalaan eivät kuulu Irlantiin sijoittautuneilta yhtiöiltä saadut jaetut varat); […].”

(76) Yhtiöt, joiden kotipaikka ei ole Irlannissa ja jotka eivät harjoita siellä elinkeinotoimintaa sivuliikkeen tai agentuurin välityksellä, ovat ainoastaan velvollisia maksamaan tuloveroa irlantilaisista lähteistä saamistaan tuloista ja pääomatuloveroa tiettyjen irlantilaisten omaisuuserien (lähinnä maan) (55) käytöstä tämän rajoittamatta mahdollisesti saatavilla olevia sopimukseen perustuvien verohelpotusten soveltamista.

(77) Jotta yhtiötä ei veroteta kahdesti samoista tuloista (ensin tuloverolla ja sitten yhtiöverolla), TCA 97:n 21 §:n 2 momentissa säädetään, että yhtiön tuloista ei kanneta tuloveroa, jos yhtiön kotipaikka on Irlannissa, tai ulkomaisen yhtiön tapauksessa jos tuloista kannetaan yhtiövero.

(78) Vuoden 2010 rahoituslain 42 §:llä osa 35A sisällytettiin TCA 97 -lakiin. Irlannin mukaan tämä oli ensimmäinen kerta, kun Irlannin verolainsäädännössä tunnustettiin virallisesti ”markkinaehtoperiaate”, josta määrätään tuloa ja varallisuutta koskevan OECD:n malliverosopimuksen, jäljempänä ’OECD:n malliverosopimus’, 9 artiklassa ja jota tarkennetaan OECD:n siirtohinnoittelua koskevissa toimintaohjeissa monikansallisia yhtiöitä ja verohallintoja varten, jäljempänä ’OECD:n siirtohinnoitteluohjeet’. Osaa 35A sovelletaan läheisten henkilöiden (yhtiöiden) välillä tehtyihin järjestelyihin. Irlannin kansallisessa verolainsäädännössä annetun ”henkilön” määritelmän perusteella päätoimipaikan ja sen sivuliikkeen väliset järjestelyt eivät kuitenkaan kuulu osan 35A soveltamisalaan.

2.4 SIIRTOHINNOITTELUA JA VOITTOJEN KOHDENTAMISTA PYSYVILLE TOIMIPAIKOILLE KOSKEVAT OHJEET

2.4.1 OECD:n JÄRJESTELMÄ JA OECD:n MARKKINAEHTOPERIAATE

(79) OECD on laatinut useita ei-sitovia ohjeasiakirjoja kansainvälisestä verotuksesta. Koska ne eivät ole luonteeltaan sitovia, OECD:n jäsenvaltioiden, kuten Irlannin (56), verohallintoja vain kehotetaan noudattamaan OECD:n järjestelmää. OECD:n järjestelmä toimii kuitenkin yleisenä esikuvana ja vaikuttaa selvästi OECD:n jäsenmaiden (ja muidenkin maiden) verotuskäytäntöihin. Lisäksi monissa OECD:n jäsenvaltioissa tähän järjestelmään kuuluville ohjeasiakirjoille on annettu lain voima tai niitä käytetään viittauskohteena kansallisen verolainsäädännön tulkinnassa. Näin ollen se, että komissio viittaa tässä päätöksessä OECD:n järjestelmään, johtuu siitä, että kyseinen järjestelmä on asiantuntijoiden OECD:n puitteissa käymien keskustelujen tulos ja siinä käsitellään tekniikoita, joilla pyritään ratkaisemaan kansainvälisen verotuksen yhteisiä haasteita.

(80) Kuten aloittamispäätöksen johdanto-osan 15 kappaleessa selitettiin, monikansalliset yhtiöt voivat kohdentaa voittoja konsernin sisällä käyttäen siirtohinnoittelua saman konsernin eri yhtiöiden välillä. Siirtohinnoittelulla tarkoitetaan saman konsernin eri yhtiöiden välisistä liiketoimista perittäviä hintoja. Siirtohinnoittelua voi kuitenkin tapahtua myös yhden yhtiön sisällä, jos yhtiöllä on pysyvä toimipaikka eri oikeudenkäyttöalueella. Tämä edellyttää kyseisen yhtiön voittojen jakamista sen pysyvän toimipaikan ja yhtiön muiden osien välillä.

(81) OECD:n malliverosopimus, joka muodostaa pohjan monille OECD:n jäsenmaiden ja yhä useammin myös muiden maiden kahdenvälisille verosopimuksille, sisältää määräyksiä sekä siirtohinnoittelusta konserniin kuuluvien etuyhteysyhtiöiden välillä että voittojen kohdentamisesta yhtiön sisällä.

(82) OECD:n malliverosopimuksen ”etuyhteydessä olevia yrityksiä” koskevassa 9 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”[Jos] [etuyhteydessä olevien] yritysten välillä kauppa- tai rahoitussuhteissa sovitaan ehdoista tai määrätään ehtoja, jotka poikkeavat siitä, mistä riippumattomien yritysten välillä olisi sovittu, voidaan kaikki tulo, joka ilman näitä ehtoja olisi kertynyt toiselle näistä yrityksistä, mutta näiden ehtojen vuoksi ei ole kertynyt yritykselle, lukea tämän yrityksen tuloon ja verottaa siitä tämän mukaisesti.” Tätä määräystä pidetään kansainväliseen verotukseen liittyvänä arvovaltaisena lausumana OECD:n markkinaehtoperiaatteesta konserniin kuuluvien etuyhteysyhtiöiden välisessä siirtohinnoittelussa.

(83) Tämän periaatteen mukaisesti verohallintojen pitäisi hyväksyä vain sellaiset samaan konserniin kuuluvien yhtiöiden väliset siirtohinnat, jotka vastaavat sellaisten itsenäisten yritysten välillä vahvistettuja liiketoimien hintoja, jotka neuvottelevat vastaavanlaisissa markkinaehtoisissa olosuhteissa. Tällä tavoin monikansallisia yhtiöitä estetään manipuloimasta siirtohintojaan siten, että mahdollisimman vähän voittoja kohdennetaan veroalueille, joilla näistä voitoista peritään korkeampi vero, ja mahdollisimman paljon voittoja kohdennetaan veroalueille, joissa niiden verotus on matalampi (57). OECD antaa ohjeita markkinaehtoperiaatteen soveltamisesta OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa, joiden viimeisin versio julkaistiin vuonna 2010, jäljempänä ’OECD:n vuoden 2010 siirtohinnoitteluohjeet’ (58).

(84) OECD:n malliverosopimuksen ”liiketuloa” koskevan 7 artiklan 2 kohdassa käsitellään voittojen kohdentamista yhden yhtiön sisällä. Siinä säädetään, että ”[…] tulo, joka voidaan kohdentaa kiinteälle toimipaikalle kussakin sopimusvaltiossa, on tuloa, jonka kyseisen kiinteän toimipaikan oletettaisiin ansaitsevan erityisesti niiden liiketoimien yhteydessä, joita se suorittaa saman verovelvollisen muiden osien kanssa, jos se olisi erillinen ja riippumaton, samaa tai samanlaista toimintaa samoissa tai vastaavissa olosuhteissa harjoittava yritys, ottaen huomioon verovelvollisen kyseisen kiinteän toimipaikan tai saman verovelvollisen muiden osien kautta suorittamat tehtävät, käyttämät varat ja ottamat riskit.” Ohjeita malliverosopimuksen 7 artiklan soveltamisesta annetaan OECD:n raportissa voittojen kohdentamisesta pysyville toimipaikoille, jonka viimeisin versio julkaistiin vuonna 2010, jäljempänä ’OECD:n voittojen kohdentamista koskeva raportti vuodelta 2010’ (59).

(85) OECD:n voittojen kohdentamista koskevassa raportissa vuodelta 2010 kuvaillaan vaikeuksia kohdentaa voittoja yhden yhtiön sisällä verrattuna voittojen kohdentamiseen kahden oikeudellisesti erillisen yhtiön välillä. Kahden oikeudellisesti erillisen yhtiön välillä se, kumpi yhtiö omistaa varat ja kumpi yhtiö kantaa riskin yhtiöiden välisessä suhteessa, määritellään oikeudellisesti sitovilla sopimuksilla tai muilla todettavissa olevilla oikeudellisilla järjestelyillä. Näin on myös silloin, kun molemmat erilliset yhtiöt kuuluvat samaan konserniin, mikäli sopimukset ja oikeudelliset järjestelyt vastaavat taustalla olevaa todellisuutta. Sitä vastoin se, että pysyvä toimipaikka ei muodosta erillistä oikeushenkilöä suhteessa siihen yhtiöön, johon se kuuluu, merkitsee, että saman yhtiön eri osista minkään ei voida sanoa oikeudellisesti ”omistavan” varoja, kantavan riskit ja omistavan pääoman tai erillisten yhtiöiden kanssa tehdyt sopimukset (60). Tämän eron ratkaisemiseksi OECD:n voittojen kohdentamista koskevassa raportissa vuodelta 2010 määritetään yhteinen lähestymistapa voittojen kohdentamiseen ulkomaisten yhtiöiden pysyville toimipaikoille. Tätä kutsutaan auktorisoiduksi OECD:n lähestymistavaksi (”Authorised OECD Approach”). Tässä lähestymistavassa pysyvälle toimipaikalle kohdennetaan ne voitot, jotka se olisi ansainnut markkinaehtoisesti, jos se olisi ollut ”erillinen” samaa tai samanlaista toimintaa samoissa tai vastaavissa olosuhteissa harjoittava yritys, ottaen huomioon ulkomaisen yhtiön kyseisen kiinteän toimipaikan tai saman yhtiön muiden osien kautta suorittamat tehtävät, käyttämät varat ja ottamat riskit, kuten OECD:n malliverosopimuksen 7 artiklan 2 kohdassa määrätään.

2.4.2 AVAINHENKILÖTOIMINTOIHIN PERUSTUVA SIVULIIKKEEN VOITON KOHDENTAMINEN KAKSIVAIHEISESSA AUKTORISOIDUSSA OECD:n LÄHESTYMISTAVASSA

(86) OECD:n voittojen kohdentamista koskevassa raportissa vuodelta 2010 kuvaillaan auktorisoitua OECD:n lähestymistapaa OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa määritellyn markkinaehtoperiaatteen soveltamiseen kohdennettaessa voittoja pysyvälle toimipaikalle. OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden mukaan voittojen kohdentaminen etuyhteysyritysten välillä riippuu kunkin yhtiön hoitamista tehtävistä, kantamista riskeistä ja käyttämistä varoista (61). Tulojen jakamiseksi yhtiön ja sen pysyvän toimipaikan välillä auktorisoidussa OECD:n lähestymistavassa täydennetään OECD:n malliverosopimuksen 9 artiklan 1 kohdan toimintoarviointia ensimmäisellä vaiheella, jolla käsitellään sitä, että oikeudellisesti saman yhtiön eri osien välisistä liiketoimista johtuvat varat, riskit, pääoma sekä oikeudet ja velvollisuudet kuuluvat yhtiölle kokonaisuudessaan eivätkä jollekin yhtiön osalle ja että samaan konserniin kuuluvien oikeudellisesti erillisten yhtiöiden välillä ei ole liiketoimia (62).

(87) Auktorisoitu OECD:n lähestymistapa koostuu siis kaksivaiheisesta analyysista sen mukaan, mikä tulo kohdennetaan pysyvälle toimipaikalle.

(88) Tämän lähestymistavan ensimmäisessä vaiheessa pysyvän toimipaikan oletetaan olevan erillinen ”samaa tai samanlaista toimintaa samoissa tai vastaavissa olosuhteissa harjoittava yritys, ottaen huomioon yhtiön kyseisen kiinteän toimipaikan tai saman yhtiön muiden osien kautta suorittamat tehtävät, käyttämät varat ja ottamat riskit” (63). Tässä yhteydessä otetaan käyttöön ”avainhenkilötoimintojen” käsite. Auktorisoidun OECD:n lähestymistavan ensimmäisessä vaiheessa pysyvälle toimipaikalle osoitetaan niiden varojen taloudellinen omistajuus, joiden osalta varojen taloudellisen omistajuuden kannalta merkittäviä avaintoimintoja hoitavat pysyvässä toimipaikassa työskentelevät henkilöt, ja pysyvälle toimipaikalle kohdennetaan myös riskit, joiden osalta riskien ottamisen ja/tai hallinnan kannalta merkittäviä avaintoimintoja hoitavat (riskien siirtämisen jälkeen) pysyvässä toimipaikassa työskentelevät henkilöt (64).

(89) Auktorisoidun OECD:n lähestymistavan toisessa vaiheessa OECD:n siirtohinnoitteluohjeita sovelletaan soveltuvin osin pysyvän toimipaikan toimiin yhtiön muiden osien kanssa sen varmistamiseksi, että kaikkien sen näihin toimiin liittyvien tehtävien suorittaminen korvataan markkinaehtoperiaatteen mukaisesti (65).

2.4.3 AUKTORISOIDUN OECD:n LÄHESTYMISTAVAN SOVELTAMISTA AINEETTOMIIN HYÖDYKKEISIIN KOSKEVIA NÄKÖKOHTIA

(90) Vuoden 2010 OECD:n voittojen kohdentamista koskevan raportin jakson D-2 alajakson iii kohta c koskee aineettomien hyödykkeiden kohdentamista pysyville toimipaikoille. Sisäisesti aikaansaaduista kaupallisista aineettomista hyödykkeistä raportin 86 kohdassa todetaan, että yritysten liiketoiminnan organisointimallista riippuen aktiivinen päätöksenteko ja hallinnointi voidaan usein hajauttaa koko yritykseen. Sen mukaan tämä herättää kysymyksen siitä, onko näin myös aineettomien hyödykkeiden kehittämisen osalta vai onko todennäköisempää, että aineettomien hyödykkeiden taloudellisen omistajuuden määrittelyn kannalta merkityksellisiä avainhenkilötoimintoja hoitaa ylin johto korkealla strategisella tasolla tai ne hoidetaan keskitettyjen ja hajautettujen päätöksentekotoimintojen yhdistelmällä. Raportin 87 kohdassa selitetään, ettei ole olemassa selvää näyttöä siitä, että aineettomien hyödykkeiden kehittämistä koskeva päätöksenteko olisi yleensä näin keskitetty, varsinkin kun taloudellisen omistajuuden määrittelyn kannalta merkittävien avainhenkilötoimintojen määrittämisessä painotetaan pikemmin aktiivista päätöksentekoa ja hallinnointia kuin pelkkää ehdotusten hyväksymistä tai hylkäämistä. Kohdan mukaan tämä viittaa siihen, että aivan kuten rahoitusvarojenkin kohdalla, taloudellinen omistajuus voidaan usein määrittää ylimmän johdon strategisen tason alapuolella suoritettujen tehtävien perusteella. Tämä on raportin mukaan se taso, jolla jonkin ohjelman aktiivinen hallinnointi aineettoman hyödykkeen kehittämiseksi tapahtuu ja jolla on valmiudet hallita aktiivisesti tällaiseen ohjelmaan liittyviä riskejä.

(91) Ostettujen kaupallisten aineettomien hyödykkeiden osalta raportin D-2 alajakson iii kohdan c alakohdan 3 alakohdan A alakohdan ii alakohdan 94 kohdassa selitetään, että kuten sisäisesti aikaansaadun aineettoman omaisuuden kohdalla, keskeinen kysymys määritettäessä ostettujen aineettomien hyödykkeiden taloudellista omistajuutta on se, missä yrityksen osassa riskien ottoa ja hallintaa koskevaan päätöksentekoon liittyvät avainhenkilötoiminnot suoritetaan (66).

2.4.4 OECD:n SIIRTOHINNOITTELUOHJEET

(92) OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvataan viisi menetelmää markkinaehtoisen siirtohinnan arvioimiseksi ja voiton jakamiseksi samaan konserniin kuuluvien yritysten välillä: i) markkinahintavertailumenetelmä, jäljempänä ’CUP’; ii) kustannusvoittolisämenetelmä; iii) jälleenmyyntihintamenetelmä; iv) liiketoiminettomarginaalimenetelmä, jäljempänä ’TNMM’; ja v) voitonjakamismenetelmä. Siirtohinnoitteluohjeissa erotetaan toisistaan perinteiset liiketoimimenetelmät (kolme ensimmäistä menetelmää) ja liiketoimivoittomenetelmät (kaksi jälkimmäistä menetelmää). Ohjeissa pidettiin siirtohinnoittelun markkinaehtoisuuden arvioimisessa perinteisiä liiketoimimenetelmiä (kuten CUP) parempina kuin liiketoimivoittomenetelmiä (kuten TNMM) (67). Ohjeissa selitetään lisäksi, että monikansalliset yritykset voivat vapaasti soveltaa muita kuin ohjeissa kuvattuja siirtohinnoittelumenetelmiä, kunhan niiden tuloksena saadaan markkinaehtoinen siirtohinta.

(93) Kiistanalaisilla veropäätöksillä hyväksytään voittojen kohdentaminen ASI:lle ja AOE:lle yksipuolisten voitonkohdentamismenetelmien perusteella, joiden soveltaminen muistuttaa OECD:n siirtohinnoitteluohjeissa kuvattua TNMM-menetelmää. TNMM on yksi niin kutsutuista epäsuorista menetelmistä, joilla voidaan määritellä liiketoimen markkinaehtoinen hinta ja jakaa voitto samaan konserniin kuuluvien yritysten kesken. TNMM:ää voidaan verrata CUP-menetelmään, joka on niin kutsuttu suora menetelmä, jossa etuyhteysliiketoimessa (eli kahden etuyhteydessä toisiinsa olevan yrityksen välisessä liiketoimessa) omaisuuden tai palveluiden siirrosta perittyä maksua verrataan vastaavissa olosuhteissa vapailla markkinoilla toteutetussa vertailukelpoisessa liiketoimessa (eli toisistaan riippumattomien yritysten välisessä liiketoimessa) omaisuuden tai palvelujen siirrosta perittyyn hintaan. TNMM:llä ei arvioida niinkään yhdestä liiketoimesta vaan pikemminkin kokonaisesta toiminnosta saatavat markkinaehtoiset voitot. Sillä ei pyritä määrittämään myytyjen tavaroiden hintaa, vaan arvioidaan, kuinka suuren voiton itsenäisten yhtiöiden voidaan odottaa saavan jostain toiminnosta, kuten tavaroiden myymisestä. Siinä sovelletaan sopivaan tunnuslukuun, esimerkiksi kustannuksiin, liikevaihtoon tai kiinteään omaisuuteen tehtyihin investointeihin, voittosuhdetta, jäljempänä ’voittoindikaattoria’, joka kuvastaa vertailukelpoisten itsenäisten yritysten liiketoimiin perustuvaa voittosuhdetta.

(94) TNMM:n käyttöä yksipuolisena siirtohinnoittelumenetelmänä – jolla tutkitaan vain yhden etuyhteysliiketoimen osapuolen tuottoa – perustellaan usein vuoden 2010 OECD:n siirtohinnoitteluohjeiden 3.18 kohdalla, jonka mukaan ”testattavan osapuolen”, eli sen liiketoimen osapuolen, johon taloudellista indikaattoria (kustannusten voittomarginaalia, bruttokatetta tai nettovoittoindikaattoria) testataan, olisi periaatteessa oltava se yhtiö, joka on toimintoarvioinnin mukaan yksinkertaisempi (68). Erityisesti tapauksissa, joissa jollakin etuyhteysliiketoimen osapuolista on teollis- ja tekijänoikeuksia, joita se lisensoi toiselle osapuolelle valmistuksen tai jakelun kaltaisten toimintojen suorittamiseksi, veroneuvojat vetoavat usein siihen, että on monimutkaista määrittää näistä teollis- ja tekijänoikeuksista saatava tuotto toiminnoiltaan yksinkertaisemman osapuolen nimeämiseksi, määrittää tämän osapuolen suorittamien toimintojen tuotto sekä kohdentaa sen koko tämän tuoton vähentämisen jälkeen jäljelle jäävä voitto eli koko niin kutsuttu jäännösvoitto teollis- ja tekijänoikeudet omistavalle osapuolelle palkkiona näiden oikeuksien käytöstä.

2.5 LISÄTIEDOT, JOTKA IRLANTI ON TOIMITTANUT VASTAUKSENA ALOITTAMISPÄÄTÖKSEEN JA MUODOLLISEN TUTKINNAN KULUESSA

(95) Aloittamispäätöksessään komissio pyysi Irlantia toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua kiistanalaisten veropäätösten arvioinnissa (69). Erityisesti komissio pyysi Irlantia toimittamaan ASI:n ja AOE:n tilinpäätökset vuosilta 2004–2013, kokoaikavastaavien työntekijöiden, jäljempänä ’kokoaikavastaavat’, määrän samalta ajanjaksolta (kunkin raportointikauden lopussa), ASI:n ja AOE:n kokoaikavastaavien määrän sekä tiedot kustannustenjakosopimuksista, joissa ASI ja AOE ovat osapuolina. Komissio pyysi myös Irlantia erittelemään tuloslaskelmissa ASI:n saaman passiivisen tulon määrän ja ilmoittamaan, jos tämä passiivinen tulo on peräisin Irlannista.

2.5.1 ASI:n JA AOE:n TALOUDELLISET TIEDOT

(96) Molempien yhtiöiden tulot on luokiteltu niiden tilinpäätöksissä tuotteiden myynnistä syntyneiksi, kuten taulukoissa 2 ja 3 olevista otteista näkyy. Tilinpäätösten mukaan liikevaihto muodostuu nettomyynnistä asiakkaille. Sekä ASI:n että AOE:n tilinpäätöksissä täsmennetään (esimerkiksi vuosilta 2006 ja 2007), että nettomyynti muodostuu ensisijaisesti tuotteiden (laitteet, ohjelmistot ja oheislaitteet), laajennettujen takuiden ja tukisopimusten myynnistä saaduista tuloista. ASI ei ole kirjannut liikevaihdon ja verrattain pienten korkomäärien lisäksi muita merkittäviä tulolajeja. ASI ei etenkään vaikuta kirjanneen mitään rojaltituloja. AOE puolestaan ilmoittaa joillakin tilikausilla liikevaihdon ja verrattain pienten korkomäärien lisäksi suuria ASI:n AOE:lle maksamia osinkoja. Kaavio 2 Ote ASI:n tilinpäätöksestä 2007 Kaavio 3 Ote AOE:n tilinpäätöksestä 2006

(97) Irlannin toimittamat valikoidut taloudelliset tiedot esitetään taulukossa 1 ASI:n osalta ja taulukossa 2 AOE:n osalta. Taulukko 1 ASI:n taloudelliset tiedot (miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria) Vuosi ASI:n liikevaihto Voitto ennen veroja Josta korkotuloja ja sijoitustoiminnan tuottoja, joista on vähennetty korkokustannukset Lakisääteisessä tilinpäätöksessä ilmoitettu vero 2003 1 682 165 14 2,1 2004 2 223 268 12 2,1 2005 4 068 725 27 3,9 2006 5 626 1 180 54 6,5 2007 6 951 1 844 122 8,9 2008 10 378 3 127 145 14,9 2009 15 404 5 662 92 3,7 2010 28 680 12 140 127 7 2011 47 281 22 134 64 9,9 2012 [63 000 –63 500 ] [35 000 –35 500 ] [300–400] [1–10] 2013 [62 500 –63 000 ] [26 500 –27 000 ] [1 000 –1 500 ] [1–10] 2014 [67 500 –68 000 ] [24 500 –25 000 ] [900–1 000 ] [1–10]

Taulukko 2 AOE:n taloudelliset tiedot (miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria) Vuosi AOE:n liikevaihto Voitto ennen veroja Josta korkotuloja ja sijoitustoiminnan tuottoja, joista on vähennetty korkokustannukset Lakisääteisessä tilinpäätöksessä ilmoitettu vero 2003 350 11 27,7 7,5 2004 417 25 14,1 2,5 2005 446 69 20,2 2,9 2006 359 1 277 (*2) 61,2 2,7 2007 465 109 63,6 2,0 2008 412 (70) 53 61,9 2,1 2009 358 105 45,7 1,8 2010 372 6 620 (*2) 6,2 2,2 2011 519 6 299 (*2) (2,4) 3,0 2012 [400–500] [14 500 –15 000 ] (*2) [1–10] [1–10] 2013 [400–500] [5 000 –5 500 ] (*2) ([1–10]) [1–10] 2014 [500–600] [2 000 –2 500 ] (*2) [10–20] [1–10]

(98) Taulukoissa 1 ja 2 esitetyt taloudelliset tiedot perustuvat ASI:n ja AOE:n Irlannissa tekemiin lakisääteisiin tilinpäätöksiin. ASI ja AOE tekevät täydelliset tilinpäätökset Irlannissa, koska ne on perustettu Irlannissa. Komissio pyysi Irlantia (71) selventämään, onko ASI:n ja AOE:n päätoimipaikoilla ja niiden irlantilaisilla sivuliikkeillä erilliset tilinpäätökset, ja jos on, toimittamaan ne. Irlanti ilmoitti, että ASI:n ja AOE:n tilinpäätökset täyttävät Irlannin lainsäädännön mukaiset kirjanpitovaatimukset eikä Irlannin lainsäädännössä edellytetä ASI:n ja AOE:n laativan erillisiä tilinpäätöksiä irlantilaisten sivuliikkeidensä osalta.

(99) ASI:n lakisääteisessä tilinpäätöksessä ilmoittama vero koostuu lähinnä sen irlantilaisten sivuliikkeiden voitoista Irlantiin maksettavasta verosta. Nämä voitot määritetään kiistanalaisilla veropäätöksillä hyväksyttyjen voittojen kohdentamismenetelmien mukaisesti (72), sillä ASI ei katsonut harjoittavansa veronalaista toimintaa millään muulla veroalueella. […] ja Italian verohallintojen arvioiden mukaan ASI:n katsottiin kuitenkin olevan verovelvollinen näillä kahdella veroalueella. ASI oli velvollinen maksamaan vuosilta 2013 ja 2014 lähdeveroa […], koska […] verohallinto piti erään […] Applen yhtiön ASI:lle maksamaa maksua lisenssimaksuna ja peri siitä lähdeveron (73). ASI oli velvollinen maksamaan vuosilta 2009–2012 yhtiöveroa Italiassa, koska Italian verohallinto arvioi, että ASI harjoitti Italiassa veronalaista toimintaa tänä aikana (74). Mitä tulee AOE:n lakisääteisessä tilinpäätöksessä ilmoittamaan veroon, yhtiöllä oli sivuliike Singaporessa ja se oli velvollinen maksamaan yhtiöveroa Singaporeen vuosilta 2009, 2010 ja 2011 (75).

(100) Irlanti toimitti myös ASI:n ja AOE:n lakisääteisissä tilinpäätöksissä ilmoitettujen korkotulojen osuuden, joka liittyy molempien yhtiöiden irlantilaisten sivuliikkeiden omaisuuteen (76). Irlanti toimitti ASI:n korkotulojen jaottelun ”ASI:n rahoitustilille maksettuun korkoon” ja ”omaisuuden tuottamaan korkoon”. Esimerkiksi vuonna 2012 ASI:n rahoitustileille maksettiin korkoa [500–600] miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria ja sivuliikkeen omaisuudesta saadut korkotulot olivat [1–10] miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria. Irlanti ilmoitti 15 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyssä kirjeessään, että ASI:n irlantilaisesta sivuliikkeestä ja AOE:n irlantilaisesta sivuliikkeestä saatu korko on peräisin erikseen tunnistettavista pankkitileistä tai rahastoista. Näiden pankkitilien päivittäisiä operaatioita valvoo Corkissa Irlannissa toimiva varainhoidon valvonnasta vastaava henkilöstö (77).

(101) Kiistanalaisissa veropäätöksissä ASI:n irlantilaisen sivuliikkeen verotettava voitto määritetään toimintakustannusten perusteella. Erillistä kirjanpitoa sivuliikkeen toimintakustannuksista ei kuitenkaan ole saatavilla, koska Apple ei ole koskaan toimittanut Irlannille erillistä kirjanpitoa. Havainnollisuuden vuoksi kaaviossa 4 esitetään yksityiskohta koko ASI:n toimintakustannuksista vuosilta 2011 ja 2012 sellaisena kuin ne on ilmoitettu ASI:n lakisääteisessä tilinpäätöksessä. Kaavio 4 ASI:n toimintakustannukset vuosikertomuksessa 2012 Toimintakustannukset 2012 2011 tuhatta Yhdysvaltojen dollaria tuhatta Yhdysvaltojen dollaria Markkinointi-, myynti- ja jakelukustannukset [400 000 -500 000 ] 604 888 Hallintokulut [100 000 -200 000 ] 139 870 Tutkimus ja kehittäminen [1 500 000 -2 000 000 ] 1 538 036

(102) Kiistanalaisissa veropäätöksissä AOE:n irlantilaisen sivuliikkeen verotettava voitto määritetään toimintakustannusten ja liikevaihdon perusteella. Havainnollisuuden vuoksi kaaviossa 5 esitetään koko AOE:n tuloslaskelma vuosilta 2011 ja 2012. Kaavio 5 AOE:n tuloslaskelma vuosikertomuksessa 2012 Tuloslaskelma 29 päivänä syyskuuta 2012 päättyneeltä tilivuodelta 2012 2011 Huomautus tuhatta Yhdysvaltojen dollaria tuhatta Yhdysvaltojen dollaria Liikevaihto – jatkuva toiminta 1 [400 000 –500 000 ] 518 505 Myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakulut [(300 000 –400 000 )] (426 594 ) Bruttovoitto [90 000 –100 000 ] 91 911 Toimintakustannukset 2 [(10 000 –20 000 )] (42 654 ) Liikevoitto – jatkuva toiminta [70 000 –80 000 ] 49 257 Tulot konsernin yrityksiltä [14 500 000 –15 000 000 ] 6 252 591 Muut korkotuotot ja vastaavat tuotot 3 [1 000 –10 000 ] 122 Korkokulut ja muut vastaavat kulut 4 [(30–40)] (2 505 ) Rahoitusvaroista poistetut määrät 11 [(50–60)] — Voitto tavanomaisesta toiminnasta ennen veroja 5–8 [14 500 000 –15 000 000 ] 6 299 465 Vero tavanomaisesta toiminnasta saadusta voitosta 9 [(1 000 –10 000 )] (2 966 ) Varainhoitovuoden ylijäämä [14 500 000 –15 000 000 ] 6 296 499

(103) Yhtiöiden yhtiöverovelvollisuudesta Irlannissa ASI:n ja AOE:n tilinpäätöksissä viitataan ”Irlannin yleistä verokantaa matalampaan verokantaan” ajalta ennen vuotta 2007. Kaaviossa 6 esitetään ote ASI:n tarkastetusta tilinpäätöksestä sen vuosikertomuksesta vuodelta 2007. Kaavio 6 Ote ASI:n vuosikertomuksesta vuodelta 2007 Vero tavanomaisesta toiminnasta saadusta voitosta Tämänhetkinen vero on Irlannin yleistä verokantaa matalampi. Erot selittyvät seuraavasti: 2007 2006 tuhatta Yhdysvaltojen dollaria tuhatta Yhdysvaltojen dollaria Tavanomaisesta toiminnasta saatu voitto ennen veroja 1 843 933 1 179 637 Tämänhetkinen verokanta 12,5 % (2006: 12,5 %) 230 492 147 455 Seuraavien tekijöiden vaikutuksesta: Korkeamman verokannan (25 %) mukaan verotettu korkotulo 2 485 1 610 Mukautus aiempien tilikausien verotukseen — (131) Alemman verokannan mukaan verotettu tulo (224 049 ) (142 450 ) Tämänhetkinen vero yhteensä 8 928 6 484

(104) Vuoden 2007 jälkeisinä kausina yhtiöiden vero esitetään tilinpäätöksissä laskettuna [1–5] prosentin verokannan mukaan. Näissä tilinpäätöksissä tätä verokantaa kuvataan keskimääräiseksi veroasteeksi kaikilla niillä veroalueilla, joilla AOE toimii. Kaaviossa 7 esitetään ote ASI:n tarkastetusta tilinpäätöksestä sen vuosikertomuksesta vuodelta 2012. Kaavio 7 Ote ASI:n vuosikertomuksesta vuodelta 2012 Vero tavanomaisesta toiminnasta saadusta voitosta Yhtiö ei ole verovelvollinen millään veroalueella. Se harjoittaa toimintaa useissa maissa. Keskimääräinen verokanta kaikilla veroalueilla, joilla se toimii, on noin [1–5] prosenttia. 2012 2011 tuhatta Yhdysvaltojen dollaria tuhatta Yhdysvaltojen dollaria Tavanomaisesta toiminnasta saatu voitto ennen veroja [35 000 000 –35 500 000 ] [22 000 000 –22 500 000 ] Vero [1–5] prosentin verokannan mukaan [1 000 000 –1 500 000 ] [800 000 –900 000 ] Seuraavien tekijöiden vaikutuksesta: Korkeamman verokannan (25 %) mukaan verotettu korkotulo [600–700] 620 (Alemman)/korkeamman verokannan mukaan verotettu tulo [(1 000 000 –1 500 000 )] (876 117 ) Tämänhetkinen vero yhteensä [1 000 –10 000 ] 9 862

(105) ASI:n Irlannissa maksettavaksi tosiasiallisesti tulleiden verojen määrä oli sen 25 päivän syyskuuta 2011 ja 24 päivän syyskuuta 2012 välistä ajanjaksoa koskevien veroilmoitusten mukaan [1–10] miljoonaa euroa liikevoitosta (vastaavan liikevoiton määrä oli [30–40] miljoonaa euroa), johon lisättiin korkotuotosta peritty [0,6–0,7] miljoonan euron vero, jolloin veron määrä oli yhteensä [1–10] miljoonaa euroa (78). AOE:n Irlannissa samalta ajalta maksettavaksi tulleen veron määrä oli [1–10] miljoonaa euroa liikevoitosta (liikevoiton määrä oli [10–20] miljoonaa euroa), johon lisättiin tulon lähteellä perittävä lähdevero, jolloin veron määrä oli yhteensä [1–10] miljoonaa euroa.

(106) Irlanti ilmoitti, että varat, joiden todetaan ylittävän ASI:n ja AOE:n käyttöpääoman tarpeet, siirretään Irlannin ulkopuolella oleville ASI:n ja AOE:n pankkitileille ja sijoitusrahastoihin, joita käytetään ja johdetaan ja joita koskevaa määräysvaltaa käytetään Yhdysvalloista käsin.

(107) ASI:n EMEIA-alueen asiakkailta saatujen myyntituottojen keräämiseen käyttämistä pankkitileistä Irlanti totesi, että kassavirta vaihtelee sen mukaan, onko asiakas jakelukanavakumppani, Applen verkkokaupan käyttäjä vai Applen vähittäismyymälässä ostoksen tehnyt asiakas. Jos asiakas on jakelukanavakumppani (79), Apple saa käteisvarat joko sähköisenä varojen siirtona tai suoraveloituksena ASI:n pankkitilille asiakkaan paikallisella veroalueella tai ASI:n yhteiselle pankkitilille Yhdysvalloissa tai Euroopassa, johon kerätään varoja useissa maissa tapahtuvasta myynnistä. Irlannin toimittaman, ASI:n pankkitilien sijaintia koskevan yleiskatsauksen mukaan mikään EMEIA-alueen myyntituottoja kerännyt pankkitili ei kuitenkaan maaliskuussa 2009 sijainnut Yhdysvalloissa, ja maaliskuusta 2012 lähtien vain Islannista, Venäjältä ja Turkista sekä eräistä Lähi-idän ja Afrikan osista tulevat myyntituotot kerätään Yhdysvalloissa sijaitseville pankkitileille. Kaikki muut myyntituotot kerätään Euroopassa sijaitseville pankkitileille. Irlanti ilmoitti myös, että Applen EMEIA-alueen varainhoitoryhmä, joka koostuu kolmesta Irlannissa toimivasta henkilöstä, kerää säännöllisesti paikallisilla tileillä EMEIA-alueella pidetyt käteisvarat ASI:n nimissä oleville ”keskitystileille”. Irlannin mukaan nämä tilit sijaitsevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Yhdysvalloissa ja Sveitsissä.

(108) Sijoitusrahastoista voidaan todeta, että Applen toimittamien tietojen mukaan yritys, joka toimittaa ASI:lle ja AOE:lle kassanhallinta- ja sijoituspalveluja ASI:n ja AOE:n välillä tehtyjen rahastonhoitopalveluja koskevien sopimusten perusteella, on Yhdysvalloissa sijaitseva yritys Braeburn Capital Inc., jäljempänä ’Braeburn’. Palveluihin kuuluu muun muassa rahastonhoitoa ja kassavirran hallintaa […]. ASI:n ja AOE:n hallitusten kokouksessa 24 päivänä heinäkuuta 2006 päätettiin palkata Braeburn avustamaan ASI:tä ja AOE:tä niiden kassavarojen hoidossa (80). Irlannin mukaan kaikki näistä sijoituksista saatavat tulot ovat peräisin Irlannin ulkopuolisesta lähteestä, ja näin ollen näiden sijoitusten korkoa ei veroteta Irlannissa.

2.5.2 ASI:n JA AOE:n TYÖNTEKIJÖITÄ KOSKEVAT TIEDOT

(109) Vastauksessaan aloittamispäätökseen Irlanti ilmoitti, että 31 päivään joulukuuta 2011 asti kaikki Applen työntekijät Irlannissa olivat muodollisesti AOE:n palveluksessa, sillä AOE:n irlantilainen sivuliike käyttää yhtä palkkalistaa Irlannissa. Irlannin mukaan tällaiset järjestelyt eivät ole harvinaisia Irlannissa toimivissa konserneissa. Käytössä oli palautusmekanismi, jolla ASI:n irlantilaisen sivuliikkeen toiminnoissa työskentelevien AOE:n työntekijöiden kustannukset kohdennettiin tällä sivuliikkeelle kuukausittain. Työsuhdejärjestelyt järjestettiin uudelleen 1 päivästä tammikuuta 2012 lähtien, ja työntekijät olivat suoraan sen yhteisön palveluksessa, jonka irlantilaisen sivuliikkeen toiminnoissa he työskentelivät.

(110) Irlanti toimitti Applen toimittamat kokoaikavastaavuuksia (81) koskevat luvut komissiolle. Ennen 1 päivää tammikuuta 2012 AOE:n irlantilaisen sivuliikkeen kokoaikavastaavuudet jaettiin ASI:n ja AOE:n irlantilaisten sivuliikkeiden välillä sen mukaan, missä kustannukset olivat aiheutuneet. Taulukko 3 ASI:n ja AOE:n irlantilaisten sivuliikkeiden kokoaikavastaavuudet Ajanjakso ASI:n irlantilainen sivuliike AOE:n irlantilainen sivuliike 25. syyskuuta 2004 709 783 24. syyskuuta 2005 839 739 30. syyskuuta 2006 912 836 29. syyskuuta 2007 937 544 27. syyskuuta 2008 1 046 604 26. syyskuuta 2009 994 707 25. syyskuuta 2010 1 387 1 091 24. syyskuuta 2011 1 660 872 29. syyskuuta 2012 [200–300] [400–500] 28. syyskuuta 2013 [300–400] [700–800]

(111) Apple ilmoitti Irlannille, että irlantilaisen sivuliikkeen työntekijöiden lisäksi AOE:llä oli kokoaikavastaavuuksia myös Singaporessa, jossa sillä oli sivuliike. Se suoritti alun perin valmistusta ja myöhemmin jakelutoimintoihin liittyviä konsernipalveluja (82). Nämä sivuliikkeen toiminnot lakkautettiin vuonna 2009, ja kyseisen sivuliikkeen varat myytiin eräälle Applen osakkuusyhtiölle Singaporessa. Siitä lähtien Singaporen sivuliike on ollut AOE:n toimimaton sivuliike. AOE:n Singaporen sivuliikkeen keskimääräinen työntekijämäärä oli 185 vuonna 2004, 189 vuonna 2005, 257 vuonna 2006, 300 vuonna 2007 ja 352 vuonna 2008.

(112) Irlanti ilmoitti, että Applen mukaan ASI:llä ja AOE:llä ei ollut palveluksessaan kokoaikavastaavia työntekijöitä niiden irlantilaisissa sivuliikkeissä ja AOE:n Singaporen sivuliikkeessä työskentelevien työntekijöiden lisäksi. Applen mukaan ASI:n ja AOE:n toimintaa johdettiin ja niitä koskevaa määräysvaltaa käytettiin Yhdysvalloista käsin ja kaikki merkittävät liiketoimintapäätökset (muun muassa teollis- ja tekijänoikeuksista, tuotekehityksestä, valmistettavista tuotteista ja komponenteista sekä myynti- ja markkinointistrategiasta) tehtiin Yhdysvalloissa eikä ASI:n ja AOE:n irlantilaisissa sivuliikkeissä.

2.5.3 ASI:n JA AOE:N HALLITUSTEN TOIMINTA

(113) Sekä Irlanti (83) että Apple (84) väittävät, että ASI:n ja AOE:n suorittamat tai niitä varten suoritetut ratkaisevat liiketoiminnot suoritetaan Irlannin ulkopuolella esimerkiksi Apple Inc:n työntekijöiden tai ASI:n ja AOE:n hallitusten toimesta. Nämä päättivät Applen mukaan muun muassa tehdä kustannusjakosopimukseen (85) Apple Inc:n kanssa useita muutoksia. Apple totesi lisäksi, että ”se, että ASI:n ja AOE:n johtaminen ja niitä koskevan määräysvallan käyttäminen tapahtuu Yhdysvalloista käsin, ilmenee hallitusten kokousten lisäksi lukemattomin eri tavoin” (86), täsmentämättä lähemmin näitä tapoja.

(114) ASI:n hallitus koostuu kolmesta johtajasta ja yhdestä sihteeristä. Näistä neljästä henkilöstä kolme hallituksen jäsentä toimii Yhdysvalloissa ja on Apple Inc:n palveluksessa. Yksi jäsen toimii Irlannissa ja on ADI:n palveluksessa. AOE:n hallitus koostuu kahdesta johtajasta ja yhdestä sihteeristä, ja näistä sihteeri ja yksi johtaja kuuluvat myös ASI:n hallitukseen. Näistä kolmesta henkilöstä kaksi hallituksen jäsentä toimii Yhdysvalloissa ja on Apple Inc:n palveluksessa. Yksi jäsen toimii Irlannissa ja on ADI:n palveluksessa. ASI:n tilinpäätöstietojen mukaan ASI ei maksanut palkkioita (87) kenellekään johtajistaan vuosina 2004–2014, jolta ajalta tilinpäätökset on toimitettu. Sitä vastoin AOE:n johtajille maksettiin palkkioita tänä ajanjaksona. Yhtiö maksoi johtajiensa palkkioina esimerkiksi […] Yhdysvaltojen dollaria vuonna 2012 ja […] Yhdysvaltojen dollaria vuonna 2011.

(115) Komissio pyysi kaikkia pöytäkirjoja ASI:n ja AOE:n hallitusten kokouksista, ja Apple toimitti ne. ASI:n hallituksen ensimmäinen kokous pidettiin 5 päivänä huhtikuuta 1990 Dublinissa Irlannissa. AOE:n hallituksen ensimmäinen kokous pidettiin 15 päivänä syyskuuta 1980 Dublinissa Irlannissa. Havainnollisuuden vuoksi taulukossa 4 on yhteenveto ASI:n hallituksen toiminnasta tammikuusta 2009 syyskuuhun 2011 (16 hallituksen kokousta, 3 yhtiökokousta ja 9 kirjallista päätöstä). Taulukossa 5 puolestaan on yhteenveto AOE:n hallituksen toiminnasta joulukuusta 2008 syyskuuhun 2011 (13 hallituksen kokousta, 4 yhtiökokousta ja 12 kirjallista päätöstä). Taulukko 4 ASI:n johtajien päätökset ja hallituksen kokouspöytäkirjat Päivämäärä Asiakirjan tyyppi ASI:n pöytäkirjan yhteenveto 30.1.2009 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Jae Allen, Tim Cook) Päätettiin valtuuttaa tietyt luetellut henkilöt avaamaan, ylläpitämään, sulkemaan tai muutoin hoitamaan ASI:n pankki-, sijoitus-, arvopaperi- ja muita tilejä. 11.2.2009 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Jae Allen, Tim Cook) Päätettiin valtuuttaa tietyt luetellut henkilöt avaamaan, ylläpitämään, sulkemaan tai muutoin hoitamaan ASI:n pankki-, sijoitus-, arvopaperi- ja muita tilejä. 18.3.2009 Johtajien kirjallinen päätös (Jae Allen ja Cathy Kearney) Myönnettiin valtakirja. 20.7.2009 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Jae Allen, Tim Cook) Päätettiin hyväksyä luonnokset tilivuoden 2008 toimintakertomukseksi ja tilinpäätökseksi sekä tarkastajan palkkio, päätettiin pitää yhtiökokous 3 päivänä elokuuta 2009 ja päätettiin nimittää [Applen veroneuvoja] tarkastajaksi […] sijasta. 3.8.2009 Yhtiökokouksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana ja sekä AOI:n että AOE:n edustajana ja Gene Levoff Baldwin Holdings Unlimitedin edustajana) Päätettiin hyväksyä tilivuoden 2008 toimintakertomus ja tilinpäätös, päätettiin nimittää [Applen veroneuvoja] tarkastajaksi, päätettiin valtuuttaa johtajat vahvistamaan tarkastajien palkkio ja päätettiin, että seuraava yhtiökokous voidaan pitää Irlannin ulkopuolella. 23.10.2009 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana ja Jae Allen) Päätettiin maksaa AOE:lle 3 482 850 781,21 Yhdysvaltojen dollarin suuruinen väliosinko 27 päivänä lokakuuta 2009 ja päätettiin maksaa AOE:lle myöhemmin väliosinkona 27 päivästä lokakuuta 2009 lähtien nimellisarvomäärille kertyneen koron määrä. 10.12.2009 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney ja Jae Allen) Myönnettiin […], joka on Ukrainassa rekisteröity täysin ulkomaisessa omistuksessa oleva yhtiö, valtakirja toimia ASI:n lukuun Applen lisäarvojakelijana. 10.12.2009 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Jae Allen) Johtajien kirjallinen päätös ja pyyntö, jossa pyydettiin Tim Cookia eroamaan ASI:n johtajan tehtävästä ja päätettiin, että Tim Cook luopuu ipso facto tehtävästään ASI:n johtajana. 31.1.2010 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Jae Allen) Päätettiin nimittää Elisabeth S. Rafael ASI:n johtajaksi. 3.3.2010 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Jae Allen, Elisabeth Rafael) Päätettiin nimittää Tim Cook uudelleen ASI:n johtajaksi. 31.3.2010 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Tim Cook, Jae Allen, Elisabeth Rafael) Päätettiin maksaa AOE:lle 800 000 000 Yhdysvaltojen dollarin väliosinko 8 päivänä huhtikuuta 2010. 12.5.2010 Hallituksen pöytäkirja (Jae Allen puheenjohtajana, Elisabeth Rafael) Päätettiin maksaa AOE:lle 1 000 000 000 Yhdysvaltojen dollarin väliosinko 20 päivänä toukokuuta 2010. 16.6.2010 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana, Elisabeth Rafael) Päätettiin maksaa AOE:lle 600 000 000 Yhdysvaltojen dollarin väliosinko 17 päivänä kesäkuuta 2010. 22.6.2010 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana, Elisabeth Rafael) Hyväksyttiin Gary Wipflerille, Cathy Kearneylle ja Michael O'Sullivanille myönnettävä valtakirja toimia ASI:n puolesta. Valtakirja kattaa seuraavat näkökohdat: i) yhtiön kirjeenvaihto, ii) suhteet hallitukseen ja muihin viranomaisiin, iii) tarkastukset, iv) vakuutukset, v) varoihin ja palveluihin liittyvät ostot, osamaksukauppa ja rahoitussopimus, vi) vuokraus-, toimitus- ja talletussopimukset ja varojen käyttöä koskevat sopimukset, vii) irtaimen omaisuuden siirto, viii) tavaratoimitusten vastaanotto ja vastaanottotositteiden antaminen, ix) työpaikkaneuvosto ja x) kaupalliset sopimukset. 23.7.2010 Yhtiökokouksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana ja sekä AOI:n että AOE:n edustajana ja Gene Levoff Baldwin Holdings Unlimitedin edustajana) Päätettiin hyväksyä tilivuoden 2009 toimintakertomus ja tilinpäätös, päätettiin nimittää [Applen veroneuvoja] uudelleen tarkastajaksi, päätettiin valtuuttaa johtajat vahvistamaan tarkastajien palkkio, merkittiin tiedoksi, että tilivuoden 2009 päättymisen jälkeen oli ilmoitettu ja maksettu AOE:lle väliosinkoja 5 884 972 906,56 Yhdysvaltojen dollaria, ja päätettiin, että seuraava yhtiökokous voidaan pitää Irlannin ulkopuolella. 23.7.2010 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer, Elisabeth Rafael puheenjohtajana) Päätettiin pitää yhtiökokous 23 päivänä heinäkuuta 2010. 20.9.2010 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana, Jae Allen) Päätettiin maksaa AOE:lle 690 000 000 Yhdysvaltojen dollarin väliosinko 21 päivänä syyskuuta 2010. 17.11.2010 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana, Elisabeth Rafael) Päätettiin maksaa AOE:lle 1 750 000 000 Yhdysvaltojen dollarin väliosinko 18 päivänä marraskuuta 2010. 21.12.2010 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer, Elisabeth Rafael puheenjohtajana) Hyväksyttiin Gerald Lanelle myönnettävä väliaikainen valtakirja hoitaa ASI:n päivittäisiä toimintoja ASI:n johtajien vuosilomien vuoksi. 4.3.2011 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana, Elisabeth Rafael) Päätettiin maksaa AOE:lle 1 000 000 000 Yhdysvaltojen dollarin väliosinko 7 päivänä maaliskuuta 2011, merkittiin tiedoksi Jae Allenin irtisanoutuminen johtajan tehtävästä ja Mark Stevensin nimittäminen johtajaksi 15 päivästä maaliskuuta 2011 lähtien sekä hyväksyttiin uusi pankkeja koskeva päätös. 21.3.2011 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana, Elisabeth Rafael) Päätettiin maksaa AOE:lle 1 000 000 000 Yhdysvaltojen dollarin väliosinko 24 päivänä maaliskuuta 2011. 21.4.2011 Hallituksen pöytäkirja (Mark Stevens, Elisabeth Rafael puheenjohtajana) Päätettiin valtuuttaa tietyt luetellut henkilöt avaamaan, ylläpitämään, sulkemaan tai muutoin hoitamaan ASI:n pankki-, sijoitus-, arvopaperi- ja muita tilejä. 11.5.2011 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana, Elisabeth Rafael) Päätettiin maksaa AOE:lle 1 000 000 000 Yhdysvaltojen dollarin väliosinko 12 päivänä toukokuuta 2011. 29.6.2011 Yhtiökokouksen pöytäkirja (Audrey Fernandez-Elliott puheenjohtajana ja sekä AOI:n että AOE:n edustajana ja Gene Levoff Baldwin Holdings Unlimitedin edustajana) Päätettiin hyväksyä tilivuoden 2010 toimintakertomus ja tilinpäätös, päätettiin nimittää Elisabeth Rafael, Tim Cook ja Mark Stevens uudelleen ASI:n johtajiksi, päätettiin nimittää [Applen veroneuvoja] uudelleen tarkastajaksi, päätettiin valtuuttaa johtajat vahvistamaan tarkastajien palkkio, merkittiin tiedoksi ja hyväksyttiin, että tilivuoden 2009 päättymisen jälkeen oli ilmoitettu ja maksettu AOE:lle väliosinkoja 11 324 972 906,56 Yhdysvaltojen dollaria, ja päätettiin, että seuraava yhtiökokous voidaan pitää Irlannin ulkopuolella. 29.6.2011 Hallituksen pöytäkirja (Mark Stevens, Elisabeth Rafael puheenjohtajana) Hyväksyttiin tilivuoden 2010 toimintakertomus ja tilinpäätös sekä tarkastajan palkkio, merkittiin tiedoksi, että tilivuoden 2009 päättymisen jälkeen oli ilmoitettu ja maksettu AOE:lle väliosinkoja 11 324 972 906,56 Yhdysvaltojen dollaria, päätettiin pitää yhtiökokous 29 päivänä kesäkuuta 2011, merkittiin tiedoksi Peter Oppenheimerin irtisanoutuminen ASI:n johtajan ja sihteerin tehtävästä ja nimitettiin Gene Levoff ASI:n johtajaksi ja sihteeriksi hänen tilalleen. 27.7.2011 Hallituksen pöytäkirja (Gene Levoff puheenjohtajana, Elisabeth Rafael) Myönnettiin valtakirja. 7.9.2011 Hallituksen pöytäkirja (Gene Levoff puheenjohtajana, Elisabeth Rafael) Todettiin, että olisi käytännöllisempää ja kaupallisten etujen mukaista ehdottaa ASI:n jäsenille osinkojen maksamista kiinteäkorkoisina sijoituksina. Päätettiin suositella jäsenille väliosingon maksamista AOE:lle 8 päivänä syyskuuta 2011 kiinteäkorkoisena sijoituksena, jonka ennustettu kokonaisarvo on 1 502 298 132 Yhdysvaltojen dollaria. 7.9.2011 Hallituksen pöytäkirja (Gene Levoff puheenjohtajana, Elisabeth Rafael) Päätettiin maksaa AOE:lle 8 päivänä syyskuuta 2011 väliosinko kiinteäkorkoisena sijoituksena, jonka ennustettu kokonaisarvo on 1 502 298 132 Yhdysvaltojen dollaria.

Taulukko 5 AOE:n johtajien päätökset ja hallituksen kokouspöytäkirjat Päivämäärä Asiakirjan tyyppi AOE:n pöytäkirjan yhteenveto 17.12.2008 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler puheenjohtajana) Päätettiin toteuttaa työllistämisavustussopimus. 14.1.2009 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler puheenjohtajana) Päätettiin valtuuttaa tietyt luetellut henkilöt avaamaan, ylläpitämään, sulkemaan tai muutoin hoitamaan AOE:n pankki-, sijoitus-, arvopaperi- ja muita tilejä. 25.2.2009 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Gary Wipfler, Tim Cook) Päätettiin toteuttaa AOE:n eläkejärjestelmän perustamiskirja ja säännöt. 20.7.2009 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Gary Wipfler, Tim Cook) Päätettiin hyväksyä tilivuoden 2008 toimintakertomus ja tilinpäätös sekä tarkastajan palkkio, päätettiin nimittää Peter Oppenheimer ja Cathy Kearney AOE:n edustajiksi ASI:n vuoden 2009 yhtiökokoukseen, päätettiin pitää yhtiökokous 3 päivänä elokuuta 2009 ja päätettiin nimittää [Applen veroneuvoja] tarkastajaksi […] sijasta. 22.7.2009 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana, Gary Wipfler) Päätettiin toteuttaa liiketoiminnan siirtoa koskeva sopimus AOE:n Singaporen sivuliikkeen liiketoiminnan siirtämiseksi Apple South Asia Pte. Ltd:lle. 3.8.2009 Yhtiökokouksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana ja AOI:n edustajana ja Gene Levoff Baldwin Holdings Unlimitedin edustajana) Päätettiin hyväksyä tilivuoden 2008 toimintakertomus ja tilinpäätös, päätettiin nimittää [Applen veroneuvoja] tarkastajaksi, päätettiin valtuuttaa johtajat vahvistamaan tarkastajien palkkio ja päätettiin, että seuraava yhtiökokous voidaan pitää Irlannin ulkopuolella. 23.10.2009 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana, Gary Wipfler) Merkittiin tiedoksi ASI:ltä 27 päivänä lokakuuta 2009 saatava 3 482 850 781,21 Yhdysvaltojen dollarin suuruinen osinko, päätettiin maksaa AOI:lle 4 607 274 666,29 Yhdysvaltojen dollarin suuruinen osinko ja päätettiin maksaa AOI:lle myöhemmin väliosinkona 27 päivästä lokakuuta 2009 lähtien kertyneen koron määrä. 21.12.2009 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Gary Wipfler) Päätettiin toteuttaa täydentävä liiketoiminnan siirtoa koskeva sopimus AOE:n Singaporen sivuliikkeen liiketoiminnan siirtämiseksi Apple South Asia Pte. Ltd:lle ja antaa valtakirja. 21.12.2009 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Gary Wipfler) Johtajien kirjallinen päätös ja pyyntö, jossa pyydettiin Tim Cookia eroamaan AOE:n johtajan tehtävästä ja päätettiin, että Tim Cook luopuu ipso facto tehtävästään AOE:n johtajana. 31.3.2010 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Gary Wipfler) Päätettiin ottaa vastaan ASI:ltä 800 000 000 Yhdysvaltojen dollarin suuruinen väliosinko 8 päivänä huhtikuuta 2010 ja maksaa sama määrä AOI:lle. 23.4.2010 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Gary Wipfler) Päätettiin hakea tiettyjen Singaporessa rekisteröityjen omaisuuserien omistusoikeustodistusten korvaamista. 14.5.2010 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Gary Wipfler) Päätettiin ottaa vastaan ASI:ltä 1 000 000 000 Yhdysvaltojen dollarin suuruinen väliosinko 20 päivänä toukokuuta 2010 ja maksaa sama määrä AOI:lle. 14.6.2010 Yhtiökokouksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana ja AOI:n edustajana ja Gene Levoff Baldwin Holdings Unlimitedin edustajana) Päätettiin hyväksyä tilivuoden 2009 toimintakertomus ja tilinpäätös, päätettiin nimittää [Applen veroneuvoja] uudelleen tarkastajaksi, päätettiin valtuuttaa johtajat vahvistamaan tarkastajan palkkio, merkittiin tiedoksi, että tilivuoden 2009 päättymisen jälkeen oli maksettu AOI:lle väliosinkoja 5 284 972 906,56 Yhdysvaltojen dollaria, ja päätettiin, että seuraava yhtiökokous voidaan pitää Irlannin ulkopuolella. 16.6.2010 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana, Gary Wipfler) Merkittiin tiedoksi ASI:ltä 17 päivänä kesäkuuta 2010 saatava 600 000 000 Yhdysvaltojen dollarin suuruinen osinko ja päätettiin maksaa sama määrä AOI:lle. 23.7.2010 Yhtiökokouksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana ja AOI:n edustajana ja Gene Levoff Baldwin Holdings Unlimitedin edustajana) Päätettiin hyväksyä tilivuoden 2009 toimintakertomus ja tilinpäätös, päätettiin nimittää [Applen veroneuvoja] uudelleen tarkastajaksi, päätettiin valtuuttaa johtajat vahvistamaan tarkastajan palkkio, merkittiin tiedoksi, että tilivuoden 2009 päättymisen jälkeen oli ilmoitettu ja maksettu AOI:lle väliosinkoja 5 884 972 906,56 Yhdysvaltojen dollaria, ja päätettiin, että seuraava yhtiökokous voidaan pitää Irlannin ulkopuolella. 23.7.2010 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler puheenjohtajana) Päätettiin pitää yhtiökokous 23 päivänä heinäkuuta 2010. 20.9.2010 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler puheenjohtajana) Merkittiin tiedoksi ASI:ltä 21 päivänä syyskuuta 2010 saatava 690 000 000 Yhdysvaltojen dollarin suuruinen osinko ja päätettiin maksaa 900 000 000 miljoonan Yhdysvaltojen dollarin suuruinen osinko AOI:lle. 15.11.2010 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler puheenjohtajana) Päätettiin hyväksyä kiinteistön vuokraus varastotilan lisäämiseksi, jotta tuotantoa voidaan laajentaa. 17.11.2010 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler puheenjohtajana) Merkittiin tiedoksi ASI:ltä 18 päivänä marraskuuta 2010 saatava 1 750 000 000 Yhdysvaltojen dollarin suuruinen osinko ja päätettiin maksaa sama määrä AOI:lle. 3.12.2010 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Gary Wipfler) Hyväksyttiin Cathy Kearneylle ja Michael O'Sullivanille myönnettävä valtakirja toimia AOE:n puolesta. Valtakirja kattaa seuraavat näkökohdat: i) yhtiön kirjeenvaihto, ii) suhteet hallitukseen ja muihin viranomaisiin, iii) tarkastukset, iv) vakuutukset, v) varoihin ja palveluihin liittyvät ostot, osamaksukauppa ja rahoitussopimus, vi) vuokraus-, toimitus- ja talletussopimukset ja varojen käyttöä koskevat sopimukset, vii) irtaimen omaisuuden siirto, viii) tavaratoimitusten vastaanotto ja vastaanottotositteiden antaminen, ix) työpaikkaneuvosto ja x) kaupalliset sopimukset. 4.3.2011 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana, Gary Wipfler) Merkittiin tiedoksi ASI:ltä 7 päivänä maaliskuuta 2011 saatava 1 000 000 000 Yhdysvaltojen dollarin suuruinen osinko ja päätettiin maksaa sama määrä AOI:lle. 21.3.2011 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer puheenjohtajana, Gary Wipfler) Merkittiin tiedoksi ASI:ltä 24 päivänä maaliskuuta 2011 saatava 1 000 000 000 Yhdysvaltojen dollarin suuruinen osinko ja päätettiin maksaa sama määrä AOI:lle. 26.4.2011 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Gary Wipfler) Päätettiin valtuuttaa tietyt luetellut henkilöt avaamaan, ylläpitämään, sulkemaan tai muutoin hoitamaan AOE:n pankki-, sijoitus-, arvopaperi- ja muita tilejä. 11.5.2011 Hallituksen pöytäkirja (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler puheenjohtajana) Merkittiin tiedoksi ASI:ltä 12 päivänä toukokuuta 2011 saatava 1 000 000 000 Yhdysvaltojen dollarin suuruinen osinko ja päätettiin maksaa sama määrä AOI:lle. 23.6.2011 Johtajien kirjallinen päätös (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Gary Wipfler) Päätettiin hyväksyä luonnos tilivuoden 2010 toimintakertomukseksi ja tilinpäätökseksi sekä tarkastajan palkkio, päätettiin nimittää Audrey Fernandez-Elliott ja Cathy Kearney AOE:n edustajiksi ASI:n vuoden 2011 yhtiökokoukseen, merkittiin tiedoksi, että tilivuoden 2009 päättymisen jälkeen oli ilmoitettu ja maksettu AOI:lle väliosinkoja 12 659 796 428,08 Yhdysvaltojen dollaria, päätettiin pitää yhtiökokous 27 päivänä kesäkuuta 2011, merkittiin tiedoksi Peter Oppenheimerin irtisanoutuminen AOE:n johtajan ja sihteerin tehtävästä 1 päivästä heinäkuuta 2011 lähtien ja nimitettiin Gene Levoff ASI:n johtajaksi ja sihteeriksi hänen tilalleen. 27.6.2011 Yhtiökokouksen pöytäkirja (Audrey Fernandez-Elliott puheenjohtajana ja AOI:n edustajana ja Gene Levoff Baldwin Holdings Unlimitedin edustajana) Päätettiin hyväksyä tilivuoden 2010 toimintakertomus ja tilinpäätös, päätettiin nimittää [Applen veroneuvoja] uudelleen tarkastajaksi, päätettiin valtuuttaa johtajat vahvistamaan tarkastajan palkkio, merkittiin tiedoksi ja hyväksyttiin, että tilivuoden 2009 päättymisen jälkeen oli ilmoitettu ja maksettu AOI:lle väliosinkoja 12 659 796 428,08 Yhdysvaltojen dollaria, ja päätettiin, että seuraava yhtiökokous voidaan pitää Irlannin ulkopuolella. 7.9.2011 Hallituksen pöytäkirja (Gene Levoff puheenjohtajana, Gary Wipfler) Todettiin, että olisi käytännöllisempää ja kaupallisten etujen mukaista ehdottaa AOE:n jäsenille osinkojen maksamista kiinteäkorkoisina sijoituksina. Päätettiin suositella jäsenille väliosingon maksamista AOI:lle 8 päivänä syyskuuta 2011 kiinteäkorkoisena sijoituksena, jonka ennustettu kokonaisarvo on 1 502 298 132 Yhdysvaltojen dollaria. Päätettiin maksaa AOI:lle myöhemmin väliosinkona kertyneen koron määrä. 7.9.2011 Jäsenten kirjallinen päätös (AOI ja Baldwin Holding Unlimited) Päätettiin maksaa AOI:lle 8 päivänä syyskuuta 2011 väliosinko kiinteäkorkoisena sijoituksena, jonka ennustettu kokonaisarvo on 1 502 382 564 Yhdysvaltojen dollaria. 7.9.2011 Yhtiön edustajan nimittäminen kirjallista päätöstä varten AOI nimitti Gene Levoffin AOE:n jäsenenä AOI:n edustajaksi toteuttamaan AOI:n puolesta kirjallinen päätös ilmoittaa suositeltu väliosinko ja maksamaan tämän suoraan käteissuorituksena. Baldwin Holding Unlimited nimitti AOE:n toisena jäsenenä Gary Wipflerin tähän tehtävään.

2.5.4 APPLE INC:n, ASI:n JA AOE:n VÄLINEN KUSTANNUSJAKOSOPIMUS

(116) Irlanti toimitti 8 päivänä joulukuuta 2015 jäljennökset kustannusten jakamista koskevasta sopimuksesta, jäljempänä ’kustannusjakosopimus’, sekä kaikista Applen Irlantiin sijoittautumisen jälkeen Apple Inc:n, AOI:n, ASI:n ja AOE:n (ja niiden edeltäjien) välillä tehdyistä aineettomien hyödykkeiden siirtämistä (ja edelleen siirtämistä) koskevista sopimuksista (88).

(117) Toimitettujen tietojen mukaan Apple Inc. teki kustannusjakosopimuksen AOE:n (jonka nimi tuolloin oli Apple Computer Limited) kanssa joulukuussa 1980. Sen jälkeen kustannusjakosopimusta on muutettu 16 kertaa, viimeksi vuonna 2013. Vuonna 1999 myös ASI:stä (jonka nimi tuolloin oli Apple Computer International) tuli kustannusjakosopimuksen osapuoli. Kun kustannusjakosopimus tehtiin joulukuussa 1980, Apple Inc. teki samanaikaisesti AOI:n kanssa ”sopimuksen aineettoman omaisuuden siirtämisestä”. AOI puolestaan teki AOE:n kanssa ”sopimuksen aineettoman omaisuuden edelleen siirtämisestä”,