FI Euroopan unionin virallinen lehti L 142/26

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 22 päivänä syyskuuta 2004,

valtiontuesta, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo myöntää British Energy plc:lle

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3474)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/407/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut edellä mainittujen määräysten mukaisesti asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon kyseiset huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

(1) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus päätti 9 päivänä syyskuuta 2002 pelastamistukipaketista brittiläiselle sähköyhtiölle British Energy plc:lle (jäljempänä ”BE”). Komissio päätti 27 päivänä marraskuuta 2002 olla vastustamatta tätä asiaa (2). Tämän päätöksen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilla oli 9 päivään maaliskuuta 2003 saakka aikaa esittää BE:tä koskeva rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma tai osoittaa, että tuki on maksettu takaisin.

(2) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 7 päivänä maaliskuuta 2003 komissiolle rakenneuudistussuunnitelman. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen toimittama rakenneuudistussuunnitelma kirjattiin valtiontukiasiaksi numerolla NN 45/03, koska joitakin mahdollisesti tukea sisältäviä rakenneuudistustoimenpiteitä oli jo toteutettu. Lisätietoja toimitettiin 13 päivänä maaliskuuta 2003. Komission ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten edustajat tapasivat 28 päivänä maaliskuuta 2003. Komissio lähetti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 21 päivänä huhtikuuta 2003 tietopyynnön, johon ne vastasivat 2 päivänä toukokuuta 2003.

(3) Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 23 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

(4) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa.

(5) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat komissiolle huomautuksensa menettelyn aloittamisesta 22 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa saapuneeksi samana päivänä.

(6) Komissio sai huomautuksia asianomaisilta. Se toimitti huomautukset Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jolle annettiin mahdollisuus esittää kantansa niistä; Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 29 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä ja 30 päivänä lokakuuta 2003 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(7) Komissio tapasi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset 7 päivänä lokakuuta 2003. Tämän kokouksen jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tietoja 5 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä ja 10 päivänä marraskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Toinen kokous järjestettiin 28 päivänä marraskuuta 2003. Komissio lähetti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 5 päivänä joulukuuta 2003 tietopyynnön, johon se vastasi 22 päivänä joulukuuta 2003. Seuraava kokous järjestettiin 28 päivänä helmikuuta 2004. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tietoja 4 päivänä helmikuuta 2004. Se toimitti uusia tietoja jälleen 10 päivänä maaliskuuta 2004. Uusi kokous järjestettiin 22 päivänä maaliskuuta 2004. Komissio lähetti uuden tietopyynnön 19 päivänä huhtikuuta 2004, johon Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 11 päivänä toukokuuta 2004. Uusi kokous järjestettiin 7 päivänä kesäkuuta 2004. Uusia tietoja toimitettiin 1 päivänä heinäkuuta 2004, ja 29 päivänä heinäkuuta 2004 järjestettiin kokous. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja 23 päivänä elokuuta 2004.

II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

1. Tuensaaja

a) British Energy plc -konserni

(8) BE on sähköntuottaja. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset yksityistivät sen vuonna 1996. BE on nyt kokonaan yksityisten sijoittajien omistuksessa lukuun ottamatta Yhdistyneen kuningaskunnan kolmea erityisosaketta (yksi BE:ssä ja yksi kummassakin sen Yhdistyneen kuningaskunnan kahdessa tärkeimmässä tytäryhtiössä).

(9) Yksityistämisajankohtana BE:n liiketoiminta muodostui pääasiassa kuudesta ydinvoimalasta Englannissa ja kahdesta ydinvoimalasta Skotlannissa. BE omistaa edelleen nämä ydinvoimalat, joiden rekisteröity kapasiteetti on yhteensä 9 820 MW (7 281 MW Englannissa ja Walesissa ja 2 539 MW Skotlannissa). BE on ainoa yksityisen sektorin omistuksessa oleva ydinvoimayhtiö Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se toimittaa sähköä tukkumarkkinoille, mutta ei harjoita vähittäiskauppaa lukuun ottamatta toimituksia eräille suurille teollisuus- ja yritysasiakkaille.

(10) Yksityistämisensä jälkeen BE on liittynyt Yhdysvalloissa yhteisyritykseen (Amergen), josta se omistaa puolet. Kyseisen yhteisyrityksen tarkoituksena on ydinvoimaloiden ostaminen ja käyttäminen Yhdysvalloissa. Lisäksi se on hankkinut 82,4 prosentin omistusosuuden Bruce Power LP:stä, joka sijaitsee Ontariossa Kanadassa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa BE hankki vuonna 1999 South Wales Electricityn vähittäiskauppaliiketoiminnan (jonka se myi vuonna 2000) ja vuonna 2000 Eggborough’ssa sijaitsevan 1 970 MW:n hiilivoimalaitoksen parantaakseen joustavuutta ja suojautumista ydinvoimaloidensa toiminnan keskeytyksiä vastaan.

(11) BE:n Yhdistyneen kuningaskunnan kahdeksasta ydinvoimalasta seitsemän on edistyneitä kaasujäähdytteisiä reaktoreita (jäljempänä ”AGR”). Kyseistä teknologiaa käytetään ainoastaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kahdeksas, Sizewell B, on painevesireaktori (jäljempänä ”PWR”), joka on kansainvälisesti yleisesti käytetty teknologia.

(12) BE:n tärkeimmät tytäryhtiöt Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat — British Energy Generation Ltd (BEG), joka omistaa Englannissa sijaitsevat kuusi ydinvoimalaa ja käyttää niitä ja jonka hallussa on lisenssi suoria toimituksia varten, — British Energy Generation (UK) Ltd (BEGUK), joka omistaa Skotlannissa sijaitsevat kaksi ydinvoimalaa ja käyttää niitä, — Eggborough Power (Holdings) Ltd (EPL), joka omistaa Eggborough’ssa Englannissa sijaitsevan hiilivoimalaitoksen ja käyttää sitä, ja — British Energy Power & Energy Trading Ltd (BEPET), joka myy BE:n koko tuotannon (lukuun ottamatta suoraan toimitettavaa tuotantoa) ja vastaa markkinariskeistä.

b) Viimeaikaiset tapahtumat

(13) Seurauksena sähkönhintojen merkittävästä laskusta BE:n toimintamarkkinoilla, BE:n puutteellisesta suojautumisesta hinnanvaihteluja vastaan ja odottamattomista voimalaseisokeista BE:n voimalaitosten liikevaihto väheni tuntuvasti vuonna 2002. Koska BE:n ydinvoimaloiden kustannusrakenteeseen sisältyy paljon kustannuksia, joita ei voida välttää (4), se ei juurikaan ole pystynyt vastaamaan hintojen laskuun pienentämällä kustannuksia.

(14) Hinnat laskivat vuotta 2002 edeltävien kahden vuoden aikana 8,56 Englannin puntaa/MWh, mikä vastaa tulojen vähenemistä 642 miljoonalla Englannin punnalla vuodessa tuotannon ollessa 75 TWh (BE:n voimalaitosten tuotanto tilivuoden aikana). Sähkönmyyntisopimukset tai suoramyynti eivät ole riittävästi lieventäneet tämän hinnanlaskun vaikutusta BE:n tuloihin.

(15) Näiden tekijöiden seurauksena BE:n kassatilanne heikkeni merkittävästi kesän 2002 aikana, ja sen kassavarat pienenivät 231 miljoonasta Englannin punnasta huhtikuun 2002 alussa ainoastaan 78 miljoonaan puntaan elokuun 2002 lopussa. Kassavarojen pieneneminen nopeutui kesäkuun 2002 lopussa. Kassavarojen merkittävän pienentymisen lisäksi BE odotti suuria käteismenoja syyskuusta 2002 maaliskuuhun 2003 ulottuvalla ajanjaksolla. Näihin menoihin sisältyi maksuja British Nuclear Fuel Limitedille (jäljempänä ”BNFL”) käytetyn polttoaineen huoltosopimusten perusteella, BE:n Bruce Power -voimalaitokseen Kanadassa liittyviä merkittäviä pääomakustannuksia ja joukkovelkakirjojen ensimmäisen erän takaisinmaksu, jonka eräpäivä oli 25 päivänä maaliskuuta 2003.

(16) Koska joukkovelkakirjalainan liikkeeseenlasku kesällä epäonnistui ja ei ollut varmaa, voitaisiinko käyttämättömiä rahoitusjärjestelyjä vielä käyttää, oikeudelliset neuvonantajat ilmoittivat BE:n hallitukselle, ettei yritys pystyisi saamaan luottoa. Koska yrityksen johtajat eivät pystyneet vakuuttamaan, että yritys pystyisi maksamaan luotot takaisin, niiden nostaminen olisi vastannut kaupankäyntiä ilman kohtuullista mahdollisuutta välttää selvitystila. Tämän vuoksi BE pyysi taloudellista tukea Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta välttääkseen maksukyvyttömyysmenettelyn. Komissio hyväksyi taloudellisen tuen pelastamistukena 27 päivänä marraskuuta 2002 tehdyllä päätöksellä.

(17) Päätöksen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sitoutuivat ilmoittamaan komissiolle selvitystila- tai rakenneuudistussuunnitelman tai todisteet siitä, että rahoitus oli maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai että takaus oli päättynyt, viimeistään kuusi kuukautta pelastamistuen hyväksymisen jälkeen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 7 päivänä maaliskuuta 2003 BE:n rakenneuudistussuunnitelman komissiolle.

2. Rakenneuudistussuunnitelma

a) BE:n vaikeuksien syyt

(18) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet BE:n vaikeuksien johtuvan seuraavista syistä:

(19) Toisin kuin muilla suurilla yksityisen sektorin omistuksessa olevilla sähköntuotantoyhtiöillä, BE:llä ei ole vähittäisasiakasliiketoimintaa, joka antaa luonnollisen suojan hintariskejä vastaan sähkön tukkukaupassa. Sitä vastoin BE myy sähkönsä pääasiassa tukkumarkkinoilla ja pienen määrän suurille teollisuus- ja yrityskuluttajille.

(20) BE:n asema suurille teollisuus- ja yrityskuluttajille suuntautuvan vähittäiskaupan markkinoilla ei suojannut sitä tukkuhintojen laskulta. Nämä markkinat ovat olleet kilpailulle avoimet vuodesta 1994. Markkinoilla on kilpailua, ja asiakkaat reagoivat niillä herkästi hinnanmuutoksiin. Hinnat näillä markkinoilla ovat myös laskeneet. Hinnanlaskut siirretään yleensä suoraan asiakkaille. Tämän seurauksena vähittäiskaupan marginaalit eivät ole nousseet yhtään laskevien tukkuhintojen vaikutusten vastapainoksi.

(21) Ydinvoimaloiden kustannusrakenteelle ovat ominaista erittäin suuret kustannukset, joita ei voida välttää, ja pienet vältettävissä olevat kustannukset (5).

(22) BE:n sellaisista kustannuksista, joita ei voida välttää, osa koskee ainoastaan ydinvoimaloita. Ensinnäkin ydinvoimaloiden käytöstä poistamisesta aiheutuvat rasitteet eivät liity tuotantoon muutoin kuin ajoituksen suhteen, joka riippuu laitosten sulkemisajankohdasta. Toiseksi käytetyn polttoaineen huollosta aiheutuvia kustannuksia – käytetyn polttoaineen jälleenkäsittely-, varastointi- ja loppusijoituskustannukset – ei myöskään voida välttää sellaisen polttoaineen osalta, joka on ladattu reaktoriin.

(23) Vältettävissä olevat kustannukset puolestaan ovat ydinvoimaloissa pienemmät kuin muissa voimalaitoksissa, muut peruskuormavoimalat mukaan luettuina.

(24) Markkinahintojen lasku on pienentänyt merkittävästi tuloja, jotka BE:lle jää vältettävissä olevien kustannusten jälkeen. Tämän seurauksena varat, jotka ovat sen käytettävissä suurten ei-vältettävissä olevien kustannusten kattamiseen, jotka ovat pääasiassa rahoituskustannuksia ja aikaisemman toiminnan aiheuttamia ydinalan rasitteita, ovat vähentyneet merkittävästi. Tämä on johtanut vaikeuksiin velkojen maksussa, mikä on edellyttänyt liiketoiminnan rahoituksen uudelleenjärjestelyä.

(25) Sen lisäksi, että BE:lle aiheutui ydinalan rasitteista pitkän aikavälin kustannuksia, joita ei voida välttää, sillä oli myös suuria lyhyemmän aikavälin kustannuksia, joita ei voida välttää. Nämä kustannukset muodostuivat rahoituskustannuksista, joita pääoman palautukset osakkeenomistajille sekä Eggborough’n ja Pohjois-Amerikan yrityshankinnat lisäsivät, ja sähkönhankintasopimuksista aiheutuvista kustannuksista.

(26) Sähkön tukkuhintojen laskusta aiheutuneita BE:n tulonmenetyksiä pahensivat merkittävät suunnittelemattomat seisokit BE:n Torness 2- ja Dungeness B -voimaloissa. BE ilmoitti 13 päivänä elokuuta 2002, että Tornessin suunnittelemattomien seisokkien vuoksi ydinvoimalla tuotetun sähkön tavoitemäärä Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli pienentynyt 67,5 TWh:sta 63 TWh:hon (± 1 TWh).

b) Rakenneuudistustoimet

(27) Rakenneuudistuspaketti muodostuu seuraavista seitsemästä toimenpidekokonaisuudesta, joista BE, sen suurimmat velkojat (mukaan luettuna BNFL, joka on julkisessa omistuksessa oleva ydinpolttoaineen käsittelystä vastaava yhtiö) ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sopineet: — Toimenpidekokonaisuus A : Ydinalan rasitteiden rahoittamiseen liittyvät toimenpiteet, — Toimenpidekokonaisuus B : BNFL:n kanssa sovitut polttoainekiertoon liittyvät toimenpiteet, — Toimenpidekokonaisuus C : Velanlyhennystaukoon liittyvät toimenpiteet, — Toimenpidekokonaisuus D : Merkittävien velkojien saatavien uudelleenjärjestely, — Toimenpidekokonaisuus E : Uuden kaupankäyntistrategian käyttöönotto, — Toimenpidekokonaisuus F : Omaisuuseristä luopuminen rakenneuudistuksen rahoituksen tueksi, — Toimenpidekokonaisuus G : Paikallisviranomaisten verolykkäykset.

(28) Näitä toimenpiteitä kuvaillaan tarkemmin johdanto-osan 29–102 kappaleessa.

(29) Ydinalan rasitteet syntyvät pääasiassa tarpeesta jälleenkäsitellä tai varastoida ja loppusijoittaa käytetty ydinpolttoaine (”loppupään rasitteet”) ja tarpeesta poistaa ydinvoimalat käytöstä niiden elinkaaren lopussa (”käytöstäpoistorasitteet”).

(30) BE on tehnyt BNFL:n kanssa käytetyn polttoaineen huoltopalvelujen tarjoamisesta sopimuksia, jotka koskevat osaa loppupään rasitteista (”sopimusten alaiset rasitteet”). Sopimusten alaiset rasitteet ovat summia, jotka BE:n on sopimuksen perusteella tulevaisuudessa maksettava BNFL:lle käytetyn AGR-polttoaineen jälleenkäsittelystä ja/tai varastoinnista ja muista käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvistä palveluista. Sopimukset kattavat AGR-voimalaitoksissa syntyvän käytetyn polttoaineen ja siihen liittyvien jätteiden jälleenkäsittelyn ja varastoinnin vähintään vuoteen 2038 tai 2086. Näissä sopimuksissa on yleensä vahvistettu tietty hinta, ja kaikki käytetyn ydinpolttoaineen varastointiin ja jälleenkäsittelyyn liittyvät tekniset riskit ovat BNFL:n vastuulla. Kaikki käytetty polttoaine ja suurin osa siihen liittyvistä jätteistä säilyvät BE:n omistuksessa koko sopimusajan.

(31) On myös muita loppupään rasitteita, jotka voivat liittyä samaan käytettyyn polttoaineeseen ja joiden osalta ei tällä hetkellä ole palvelusopimusta (”sopimusten ulkopuoliset rasitteet”). Sopimusten ulkopuoliset rasitteet koskevat pääasiassa käytetyn polttoaineen, plutoniumin, uraanin ja AGR-polttoaineen käsittelystä syntyvien jätteiden loppusijoitusta, käytetyn PWR-polttoaineen varastointia ja loppusijoitusta, mukaan luettuna kuivavaraston rakentaminen Sizewell B -voimalaan, ja voimalaitosjätteen varastointia ja sijoittamista.

(32) Käytöstäpoistorasitteet liittyvät ydinvoimaloiden polttoaineen poistamisesta, niiden puhdistamisesta ja purkamisesta sähköntuotannon lopettamisen jälkeen aiheutuviin kustannuksiin. Käytöstäpoisto tapahtuu yleensä kolmessa vaiheessa: — Vaihe 1: polttoaineen poistaminen reaktorista pian voimalan sulkemisen jälkeen ja polttoaineen kuljetus pois voimalasta, — Vaihe 2: tarpeettomien oheisrakennusten purkaminen ja reaktorirakennuksen turvallisuuden ja säänkestävyyden varmistaminen, minkä jälkeen se säilytetään ja sitä valvotaan yleensä pitkän ajanjakson ajan, ja — Vaihe 3: reaktorin purkaminen voimalaitosalueen uudelleenkäytön mahdollistamiseksi (vähintään 85 vuotta sähköntuotannon lopettamisen jälkeen AGR-voimaloiden tapauksessa ja enintään 50 vuotta PWR-voimaloiden tapauksessa).

(33) Tähän mennessä on otettu käyttöön useita järjestelyjä ydinalan rasitteiden rahoittamiseksi. Yksityistämisajankohtana perustettiin erillinen rahasto, Nuclear Decommissioning Fund (”NDF”), riippumattoman säätiön omistaman osakeyhtiön muodossa. Tarkoituksena oli luoda erillinen rahasto, jota käytetään joidenkin käytöstäpoistorasitteiden rahoittamiseen. Kaikki muut ydinalan rasitteet oli tarkoitus rahoittaa BE:n liiketoiminnan operatiivisesta kassavirrasta. Koska BE:n tulot ovat pienentyneet, nämä olemassa olevat järjestelyt eivät riitä ydinalan rasitteiden rahoittamiseen.

(34) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on sisällyttänyt rakenneuudistussuunnitelmaansa useita välineitä, joilla se ottaa kantaakseen ainakin osan ydinalan rasitteiden rahoitusvastuusta. Nämä uudet välineet vahvistetaan samanaikaisesti kuin uudet järjestelyt, jotka koskevat BE:n rahoitusosuutta ydinalan rasitteista aiheutuvien kustannusten kattamiseen sekä BE:n ydinalan rasitteiden hallintaa.

(35) Rakenneuudistussuunnitelman mukaan olemassa oleva NDF-rahasto laajennetaan uudeksi rahastoksi (Nuclear Liabilities Fund, NLF) tai sitä täydennetään tällä uudella rahastolla. NLF-rahasto tulee olemaan riippumattoman säätiön omistama osakeyhtiö. Sen on tarkoitus kattaa sopimusten ulkopuolisista rasitteista ja käytöstäpoistorasitteista aiheutuvat kustannukset seuraavasti: a) kaikki AGR-polttoaineeseen, joka on ladattu BE:n reaktoreihin ennen sitä päivää, jolloin kaikki rakenneuudistuksen ehdot täyttyvät, mukaan luettuna komission päätös rakenneuudistussuunnitelmasta (jäljempänä ”rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivä”), kaikki PWR-polttoaineeseen sekä voimalaitosjätteen varastointiin ja sijoittamiseen liittyvät kustannukset; b) kaikki käytöstäpoiston ensimmäistä vaihetta koskevat BE:n rasitteet; ja c) kaikki käytöstäpoiston toista ja kolmatta vaihetta koskevat BE:n rasitteet siinä määrin kuin NDF-rahastossa olevat määrät eivät riitä kattamaan käytöstäpoiston toisen ja kolmannen vaiheen rasitteita maksujen erääntyessä.

(36) Kun rakenneuudistus on toteutettu, BE osallistuu NLF-rahastoon maksamalla a) kiinteää käytöstäpoistomaksua 20 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa – maksu on sidottu vähittäishintaindeksiin ja se pienenee asteittain voimaloiden sulkeutumisen myötä; b) 150 000 Englannin puntaa, sidottuna vähittäishintaindeksiin, jokaiselta PWR-polttoainetonnilta, joka ladataan Sizewell B -reaktoriin sen päivän jälkeen, jolloin kaikki rakenneuudistuksen täytäntöönpanon ehdot täyttyivät. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan 150 000 Englannin puntaa vastaa käytetyn polttoaineen huollon kustannuksia kansainvälisellä tasolla; c) 275 miljoonan Englannin punnan arvosta uusia joukkovelkakirjalainoja NLF-rahastolle. Uudet joukkovelkakirjalainat ovat etuoikeusjärjestyksessä korkealla ja vakuudettomia; d) maksuja, joiden suuruus on alussa 65 prosenttia BE:n konsolidoidusta nettomääräisestä kassavirrasta verojen ja rahoituskustannusten sekä kassavarannon rahoittamisen jälkeen (”NLF-maksut”). Näitä maksuja kutsutaan jäljempänä ”cash sweep”-toimenpiteeksi. NLF:n valvojilla on myös oikeus muuttaa ajoittain kaikki NLF-maksut tai osa niistä tietyksi määräksi BE:n osakkeita. Niin kauan kuin nämä osakkeet ovat NLF:n omistuksessa, niihin ei liity äänioikeutta, jos niihin muussa tapauksessa olisi liittynyt vähintään 30 prosenttia BE:n äänioikeuksista.

(37) NLF-maksujen osuutta kassavirrasta voidaan muuttaa ajoittain kohtuullisessa ja järkevässä määrin, jotta osakkaat hyötyvät kertyneestä kassavirrasta ja BE:n osakkeiden uusista merkinnöistä saaduista tuloista ja jotta diffuusiot, osakkeiden liikkeeseenlasku tai muut yhtiön toteuttamat toimet eivät vaikuta kielteisesti NLF:ään ja osakkaisiin.

(38) Kiinteiden 20 miljoonan Englannin punnan suuruisten vuotuisten (indeksiin sidottujen ja voimaloiden sulkeutumisen myötä asteittain pienenevien) maksujen maksamista NLF:lle tai NDF:lle käytöstäpoistorasitteiden kattamiseen nopeutetaan nykyarvon perusteella (diskontattuna diskonttokorolla, joka on asianmukainen NLF:n tai NDF:n tapauksessa), ja ne erääntyvät maksettaviksi välittömästi BEG:n tai BEGUK:n maksukyvyttömyystilanteessa. BE-konsernin kaikki pääyhtiöt takaavat nopeutetut maksut, ja niiden vakuutena on kyseisten yhtiöiden omaisuus.

(39) NLF:n valvojien ainoana tehtävänä ja velvollisuutena on rahaston ja sen sijoitusten hallinnointi ja asianmukaisten menojen maksaminen. Tähän sisältyy sen arviointi, olisiko NLF:n etujen mukaista lykätä tiettyjä NLF-maksuja tai muuttaa NLF-maksut pääomaksi. NLF:n valvojilla ei ole valtuuksia tarkastella rahaston rasitteita eikä rahoitustarpeita eikä vahvistaa BE:n maksujen suuruutta.

(40) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus toteuttaa seuraavat neljä ydinalan rasitteiden rahoitukseen liittyvää toimenpidettä:

— Vastuun ottaminen rasitteista, joita BE:lle aiheutuu aikaisemmin tehdyistä käytettyä polttoainetta koskevista sopimuksista

(41) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu ottamaan vastuun niistä BE:n rasitteista, jotka ovat seurausta BE:n ja BNFL:n välisistä sopimuksista (”aikaisemmat käytettyä polttoainetta koskevat sopimukset”), jotka koskevat i) reaktoreihin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladatun AGR-polttoaineen jälleenkäsittelyä ja/tai varastointia ja ii) muita kuljetussäiliöiden kunnossapitoon, oksidien hallintaan ja rautatiekuljetuksiin liittyviä palveluja BNFL:n kanssa tehtyjen voimassa olevien sopimusten perusteella.

(42) Tämä sitoumus ei kata maksuja, jotka liittyvät AGR-reaktoreihin rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän jälkeen ladattuun polttoaineeseen. BE kattaa jatkossakin nämä kustannukset BE:n ja BNFL:n käymien kaupallisten neuvottelujen seurauksena tehtyjen uusien sopimusten perusteella. Sitoumus ei kata PWR-polttoaineeseen liittyviä maksuja, koska BNFL ei jälleenkäsittele PWR-polttoainetta, vaan sen huollosta – käytännössä varastoinnista – vastaa BE itse.

— Sitoumus kattaa kaikki NLF-rahoituksen vajeet käytöstäpoiston ensimmäisen vaiheen rasitteiden ja sopimuksen ulkopuolisten rasitteiden osalta

(43) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu kattamaan rahoitusvajeen NLF:ssä käytöstäpoiston ensimmäisen vaiheen rasitteiden ja sopimusten ulkopuolisten rasitteiden osalta (Sizewell B:n kuivavaraston ja polttoaineen loppusijoituspaikan rakentamisesta aiheutuvat kustannukset mukaan luettuina).

— Sitoumus kattaa NLF:n rahoitusvaje käytöstäpoiston toisen ja kolmannen vaiheen rasitteiden osalta

(44) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu kattamaan NLF:n rahoitusvajeen käytöstäpoiston toisessa ja kolmannessa vaiheessa.

— Erityinen verovapautus

(45) Edellä mainitut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumukset kirjataan omaisuuseräksi BE:n taseessa, ja niitä vastaava hyvitys kirjataan tuloslaskelmaan. Tavanomaisissa olosuhteissa yritys joutuisi maksamaan summasta veroa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan verotus johtaisi siihen, että Yhdistyneen kuningaskunnan olisi nostettava BE:lle rakenneuudistukseen myönnettävän tuen määrää avustuksesta perittävän veron määrällä BE:n maksukyvyn varmistamiseksi rakenneuudistuksen jälkeen.

(46) Tämän välttämiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset valmistelevat parhaillaan erityisen verovapautuslainsäädännön antamista sähkölain (Electricity Bill) kautta. Ilman tätä verovapautuslainsäädäntöä verotettavat tulot olisivat noin 3 152 miljoonaa Englannin puntaa. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen mukaan verovapautuslainsäädäntö on laadittu tavalla, jonka tarkoituksena on varmistaa, ettei BE saa tulevaisuudessa epäsymmetrisiä veronalennuksia. Sitoumuksen myöhemmästä arvonnoususta peritään veroa riippumatta siitä, johtuuko se hinnanmuutoksista tai arvonkorotuksesta, jolloin BE:n saama veronalennus kuittautuu, kun kyseiset lisäkulut kirjataan tuloslaskelmaan.

(47) Jäljempänä taulukossa 1 esitetään Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvio edellä kuvailtujen tukivälineiden arvosta. Näihin arvioihin liittyy paljon epävarmuutta. Sekä vastattavaksi otetuista ydinalan rasitteista aiheutuvat kustannukset että BE:n osallistuminen näihin kustannuksiin ovat erittäin epävarmalla pohjalla. Rasitteiden poistaminen tapahtuu erittäin pitkän ajanjakson aikana. BE ei esimerkiksi odota aloittavansa AGR-reaktorin purkamista ennen kuin vähintään 85 vuotta on kulunut sähköntuotannon lopettamisesta voimalassa, kun taas käytetyn polttoaineen huolto jatkuu määräämättömän aikaa. Lisäksi on useita tehtäviä, esimerkiksi AGR-reaktoreiden purku, joista ei tähän mennessä ole suoraan kokemusta. Tuen arvioitu arvo on muuttunut ilmoituksen tekemisen jälkeen. Tämä johtuu pääasiassa cash sweep -toimenpiteestä saatavien tulojen lisääntymisestä, joka on seurausta BE:n ennustetun tuloksen parantumisesta, inflaation vaikutuksesta, aikaisempien käytettyä polttoainetta koskevien sopimusten perusteella maksettavien summien tarkistamisesta, käytetyn AGR-polttoaineen määrän lisääntymisestä rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän lykkääntymisen seurauksena ja Nuclear Generation Decommissioning Fund -rahaston omistuksessa olevien omaisuuserien arvonkorotuksesta viimeisimmän markkina-arvon tasolle. Taulukko 1 Toimenpidekokonaisuuteen A kuuluvien tukivälineiden arvostus heinäkuun 2004 ennusteiden perusteella (6) (milj. puntaa) Alkuperäinen ilmoitus Nykyiset ennusteet Nykyarvo (diskontattuna 5,4 %:n nimelliskorolla (7)) Tulevat käteismaksut yhteensä (ilman diskonttausta) Nykyarvo (diskontattuna 5,4 %:n nimelliskorolla (7)) Tulevat käteismaksut yhteensä (ilman diskonttausta) Aikaisempiin käytettyä polttoainetta koskeviin sopimuksiin liittyvä sitoumus 2 185 3 218 2 377 3 067 Sopimusten ulkopuolisiin rasitteisiin liittyvä sitoumus 750 3 166 951 3 375 Käytöstäpoistorasitteisiin liittyvä sitoumus 879 4 917 1 115 5 062 BE:n rahoitus NLF:lle – 1 432 – 1 845 – 2 007 – 2 510 Ministeriön maksama nettomäärä 197 6 238 59 5 927 Verovapautus 916 946 1 047 1 077 Yhteensä 3 298 10 402 3 483 10 071 Alkuperäinen ilmoitus: Kassavirrat arvostettu maaliskuussa 2003 joulukuun 2002 hinnoin. Nykyiset ennusteet: Kassavirrat arvostettu maaliskuussa 2004 maaliskuun 2004 hinnoin.

(48) BNFL sekä toimittaa ydinpolttoainetta BE:n AGR-reaktoreihin että käsittelee tai varastoi tämän polttoaineen, kun se on käytetty (8).

(49) Osana rakenneuudistussuunnitelmaa BNFL, joka on BE:n suurin yksittäinen velkoja, on suostunut muuttamaan BE:n kanssa tekemiään sopimuksia sekä polttoainetoimitusten että käytetyn polttoaineen käsittelyn osalta.

(50) BE:n ja BNFL:n väliset polttoaineen toimitusta koskevat ennen rakenneuudistusta tehdyt sopimukset tehtiin BEG:n osalta vuonna 1997 ja BEGUK:n osalta vuonna 1995. Niiden oli määrä olla voimassa 31 päivään maaliskuuta 2006, mutta BEG:n tapauksessa sopimuksista oli tarkoitus neuvotella uudelleen ja jatkaa niiden voimassaoloa kyseisestä päivämäärästä. BEGUK:n tapauksessa oli olemassa optio niiden voimassaolon pidentämiseksi.

(51) Polttoaineen toimitusmaksut muodostuivat kiinteästä vuotuisesta maksusta ja muuttuvasta lisämaksusta toimitettujen polttoainepanosten mukaan. Vahvistettuja maksuja oli mahdollista oikaista inflaatioindeksin mukaan.

(52) Uudelleenneuvotellut polttoaineen toimitussopimukset tulivat voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2003 lisäyksinä aikaisempiin sopimuksiin. Uudet ehdot muodostavat myös perustan uusille AGR-polttoaineen toimituksia 31 päivän maaliskuuta 2006 jälkeen koskeville elinikäisille sopimuksille, jotka tulevat voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2006.

(53) Uusien ehtojen mukaan aikaisempien sopimusten mukaista kiinteää vuosimaksua pienennetään 5 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa ja sen lisäksi myönnetään lisäalennus, joka on yhteydessä peruskuormasähkön hintoihin, mutta jonka enimmäismäärä on 15 miljoonaa puntaa (molemmat vuoden 2003 hinnoissa ja indeksoituna vähittäishintaindeksin mukaan). Muutoin hinnat ovat samat kuin aikaisemmissa sopimuksissa.

(54) Polttoainetoimituksissa 1 päivästä huhtikuuta 2006 alkaen, ja jos vähintään neljä yhteensä seitsemästä AGR-voimalasta on edelleen toiminnassa, BE:n maksama kiinteä maksu on 25,5 miljoonaa Englannin puntaa, josta vähennetään edellä kuvailtu alennus, ja muuttuva maksu on (kuten voimassa olevissa sopimuksissakin) 191 000 Englannin puntaa uraanitonnia kohden. Nämä hinnat ovat heinäkuun 2002 arvossa ja ne on sidottu vähittäishintaindeksiin.

(55) Kun toiminnassa on enintään kolme voimalaa, hinta voidaan asettaa BE:n ja BNFL:n edustajista muodostuvan ryhmän BNFL:n polttoaineen tuotantolaitoksen optimaalista sulkemista koskevan tutkimuksen jälkeen antamien suositusten perusteella.

(56) Vuonna 1995 BEG:n ja BEGUK:n yhtiöoikeudelliset edeltäjät (Nuclear Electric ja Scottish Nuclear) tekivät BNFL:n kanssa pitkäaikaiset sopimukset säteilytetyn AGR-polttoaineen varastoinnista ja jälleenkäsittelystä sekä oheispalveluista. BEGUK (tuolloin Scottish Nuclear) teki vuonna 1995 toisen sopimuksen kaiken jälleenkäsittelysopimukseen jo sisältyvän määrän ylittävän AGR-polttoaineen pitkäaikaisesta varastoinnista. Myös BEG allekirjoitti vuonna 1997 toisen sopimuksen käytetyn polttoaineen huoltopalveluista. Kyseinen sopimus koski kaikkea syntyvää säteilytettyä AGR-polttoainetta, joka ylittää vuonna 1995 tehdyn sopimuksen perusteella BEG:n reaktoreista toimitetut määrät. Kaikista edellä mainituista sopimuksista käytetään jäljempänä nimitystä ”voimassa olevat käytetyn polttoaineen huoltoa koskevat sopimukset”. Niiden perusteella tarjotaan palveluja vähintään vuoteen 2038 tai 2086 (riippuen jäteluokasta).

(57) Voimassa olevien käytettyä polttoainetta koskevien sopimusten mukaan kaikki käytetty polttoaine säilyy BE:n omistuksessa. BEG:n ja BEGUK:n on lopulta otettava vastaan BNFL:n varastoista lasitettu korkea-aktiivinen ydinjäte, käytetty polttoaine, tietyt keskiaktiiviset jätteet ja jälleenkäsitelty uraani ja plutonium täyttääkseen näiden jätteiden loppusijoitusta koskevat velvollisuutensa.

(58) Näissä sopimuksissa on pääasiassa vahvistettu kiinteät hinnat, joihin voidaan tehdä inflaatiomuutoksia. Varastointi- ja jälleenkäsittelysitoumusten osalta hinnat perustuvat toimitettuun polttoainemäärään tonneina. Alkuperäisten vuoden 1995 sopimusten hintoihin sisältyy myös Sellafieldissä sijaitsevan AGR-polttoaineen jälleenkäsittelystä vastaavan termisten uraanioksidipolttoaineita käyttävien reaktoreiden jälleenkäsittelylaitoksen (THORP) käytöstäpoistoon liittyvät kustannukset. Ottaen huomioon BNFL:n tarjoamien palvelujen luonteen, BE on sitoutunut jatkamaan maksuja toimitetun polttoaineen osalta riippumatta siitä, irtisanooko se sopimukset sellaisen polttoaineen osalta, jota ei ole vielä toimitettu.

(59) Vuoden 1995 varastointia ja jälleenkäsittelyä koskeviin sopimuksiin liittyvät maksuvirrat on vahvistettu ja maksuja suoritetaan kuukausittain sopimusten päättymiseen saakka vuonna 2086. Vuoden 1997 sopimukseen liittyvä maksuvirta perustuu BNFL:lle tulevien polttoainetoimitusten ajoitukseen ja suuruuteen. Nämä kiinteät maksut muodostavat kokonaissumman, joka maksetaan vahvistetun aikataulun mukaan.

(60) Uudelleenneuvoteltuja käytetyn polttoaineen huoltoa koskevia sopimuksia (jäljempänä ”uudet käytetyn polttoaineen huoltoa koskevat sopimukset”) sovelletaan eri tavalla riippuen siitä, onko sopimuksen kohteena oleva polttoaine ladattu reaktoriin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää vai sen jälkeen.

(61) Ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladatun polttoaineen osalta merkittävät muutokset ovat seuraavat: a) maksuaikataulua lyhennetään siten, että tulevien maksujen nykyarvo laskettuna Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen sektorin diskonttokorkoa käyttäen pysyy muuttumattomana; b) sopimusten irtisanomislausekkeita muutetaan siten, että jos BE:stä tulisi maksukyvytön rakenneuudistuksesta huolimatta, sopimukset päättyisivät ilman BE:lle esitettyjä vaateita. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että tässä tapauksessa olisi todennäköisesti välttämätöntä jatkaa polttoaineen huoltoa BNFL:n Sellafieldin laitoksessa ja että Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen tai NLF:n olisi tehtävä tästä sopimus BNFL:n tai sen seuraajayhtiön kanssa. Tässä tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset odottaisivat, että uusista järjestelyistä sovittaessa tarkastellaan kaikkia kyseisenä ajankohtana merkityksellisiä olosuhteita, voimassa olevat sopimusehdot mukaan luettuina.

(62) Rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivänä tai sen jälkeen ladatun polttoaineen osalta merkittävät muutokset ovat seuraavat: a) omistusoikeus käytettyyn polttoaineeseen siirtyy BNFL:lle ajankohtana, jolloin sen vastattavaksi siirtyy riski käytetyn polttoaineen huollosta (eli ajankohtana, jolloin käytetty polttoaine toimitetaan BNFL:lle), jonka jälkeen BE ei ole enää vastuussa siitä; b) maksu käytettyä polttoainetta koskevista palveluista suoritetaan ajankohtana, jolloin säteilyttämätön polttoaine ladataan BE:n reaktoreihin, eikä jossakin myöhemmässä vaiheessa (esimerkiksi ajankohtana, jolloin käytetty polttoaine toimitetaan BNFL:lle), ja se perustuu lataussuunnitelmaan ja täsmäytetään vuosittain; c) käytetyn polttoaineen perushinta on 150 000 Englannin puntaa uraanitonnia kohden vuoden 2003 hinnoissa, ja se on maksettava säteilyttämättömän polttoaineen latausajankohtana. Tämän jälkeen se sidotaan vähittäishintaindeksiin. Joka vuosi hintaa joko nostetaan tai lasketaan kaavan mukaan, joka perustuu AGR-voimaloissa tuotetun sähkön määrään sekä peruskuormasähkön arvoon Englannissa ja Walesissa. Tämä suojaa BE:tä sähkönhinnan vaihteluilta. Käytetyn polttoaineen huollon perushinta on noin 0,6 Englannin puntaa/MWh ennen hinnan nostamista tai laskemista.

(63) Taulukossa 2 esitetään BNFL:n polttoaineen toimitussopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus BE:hen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvioiden mukaan, jotka perustuvat kolmeen sähkömarkkinoiden kehitystä koskevaan mahdolliseen skenaarioon. Taulukko 2 BNFL:n polttoaineen toimitussopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus (milj. puntaa) Polttoainetoimituksiin liittyvien säästöjen laskenta 31.3. päättyvä tilikausi 2004 2005 2006 2007 2008 Rakenneuudistusta edeltävät kustannukset — Pankkiskenaario ja optimistinen skenaario 221 247 232 203 213 — Pessimistinen skenaario 216 241 227 198 208 Rakenneuudistuksen jälkeiset kustannukset — Pankkiskenaario 206 231 218 188 201 — Optimistinen skenaario 207 231 227 198 207 — Pessimistinen skenaario 200 220 205 176 186 Säästöt — Pankkiskenaario 15 16 14 15 12 — Optimistinen skenaario 14 16 5 5 6 — Pessimistinen skenaario 16 21 22 22 22

(64) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tarkkojen arvioiden antaminen BE:n säästöistä vuoden 2006 jälkeen on vaikeaa, koska ennen rakenneuudistusta tehtyjen polttoaineen toimitussopimusten on määrä päättyä vuonna 2006. Sen vuoksi kaikissa BE:lle muutosten seurauksena tulevasta hyödystä tehdyissä arvioissa olisi otettava jollain tavoin huomioon hyöty, jonka BNFL saa sopimusten pidentymisestä BE:n voimaloiden sulkemiseen asti, mikä näkyy uusissa sopimushinnoissa. Ottaen huomioon nämä epävarmuustekijät Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BE:n sisäinen arvio kustannussäästöistä voimaloiden käyttöiän aikana on 239 miljoonaa Englannin puntaa (ilman diskonttausta) ja 140 miljoonaa Englannin puntaa (diskontattuna 3,5 prosentin (9) reaalikorolla). Taulukossa 3 esitetään BNFL:n AGR-polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus BE:hen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvioiden mukaan, jotka perustuvat samaan kolmeen mahdolliseen skenaarioon (10). Nykyarvo on laskettu käyttämällä Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen sektorin reaalimääräistä 3,5 prosentin diskonttokorkoa. Tässä taulukossa tarkastellaan ainoastaan rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivänä tai sen jälkeen ladattua polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen hinnanmuutosten vaikutusta. Ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladattua polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutusta on vaikea määrittää, sillä se toteutuisi ainoastaan siinä tapauksessa, että BE:stä tulee maksukyvytön. Lisäksi BE:n saamaa hyötyä käytetyn polttoaineen omistusoikeuden ja siihen liittyvien velvoitteiden siirtymisestä BNFL:lle on Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan vaikea arvioida. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kuitenkin todenneet, että BE:n tästä omistusoikeuden siirtymisestä saama etu olisi subjektiivisen arvion mukaan noin 1 421 miljoonaa Englannin puntaa (ilman diskonttausta) ja 148 miljoonaa Englannin puntaa diskontattuna 5,4 prosentin nimelliskorolla. Tämä hyöty ei sisälly taulukkoon 3. Taulukko 3 Tuleviin käytettyä AGR-polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus nykyarvoon (11) (milj. puntaa) Nykyarvo Diskonttaamattomat maksut yhteensä Ennen rakenneuudistusta – Pankkiskenaario 592 1 117 Rakenneuudistuksen jälkeen – Pankkiskenaario 418 558 – Optimistinen skenaario 881 1 204 – Pessimistinen skenaario 3 4 Säästöt – Pankkiskenaario 174 559 – Optimistinen skenaario – 289 – 87 – Pessimistinen skenaario 589 1 113

(65) Alun perin BEG:n ja BEGUK:n edeltäjäyritykset hankkivat molemmat itse BNFL:lle toimitettavan uraanin, jota BNFL käytti ydinpolttoaineen valmistuksessa näiden yritysten AGR-voimaloille. Nykyinen BEGUK siirsi sittemmin uraaninhankintasopimuksensa BNFL:lle. Nämä aikaisemmat sopimukset olivat pitkäaikaisia ja ne kattoivat joka tapauksessa ainoastaan BEGUK:n suhteellisen pienet tarpeet. Sen vuoksi tämä muutos antoi BNFL:lle ainoastaan rajoitetun mahdollisuuden kehittää uraanin hankinta- ja toimitusliiketoimintayksikköä.

(66) Osana BE:n ja BNFL:n käymiä neuvotteluja BNFL:n BE:lle tulevaisuudessa toimittamaa ydinpolttoainetta koskevien sopimusten uusimisesta sovittiin, että myös BEG:n olisi siirrettävä uraaninhankintasopimuksensa BNFL:lle, jonka vastuulle siirtyy näin ollen uraanin hankinta tulevaisuudessa BEG:n AGR-voimaloiden ydinpolttoaineeksi.

(67) Samanaikaisesti BNFL ostaa BEG:n uraanivarastot, joiden arvioitu kirjanpitoarvo on enintään 67 miljoonaa Englannin puntaa.

(68) Osana rakenneuudistussuunnitelmaa BE on tehnyt sopimuksia (”velanlyhennystaukoa koskevat sopimukset”), jotka koskevat tietyillä ehdoilla maksujen keskeyttämistä BNFL:lle ja useille merkittäville velkojille, joihin kuuluvat suurin osa BE:n vuosina 2003, 2006 ja 2016 liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen merkitsijöistä (”joukkovelkakirjojen haltijat”), Eggborough’n pankkikonsortio, johon Royal Bank of Scotland (”RBS”) kuuluu remburssin myöntäjän ominaisuudessa (yhdessä ”lainanantajapankit”), sekä kolmen miinuksella olevan sähkönhankintasopimuksen (Power Purchase Agreement, PPA) ja hinnanerosopimuksen vastapuolet: Teaside Power Limited (”TPL”), Total Fina Elf (”TFE”) ja Enron (jäljempänä yhdessä ”sähkönhankintasopimusten vastapuolet”).

(69) Velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaan tauko alkaa 14 päivänä helmikuuta 2003 ja päättyy aikaisintaan 30 päivänä syyskuuta 2004 tai sopimuksen irtisanomispäivänä tai rakenneuudistuksen päättymispäivänä. BNFL ja merkittävät velkojat ovat sopineet BE:n kanssa, että tämän ajanjakson aikana ne eivät ryhdy toimiin maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamiseksi eivätkä vaadi tai nopeuta maksuja, jotka erääntyvät BE:n maksettaviksi.

(70) BE:n sekä BNFL:n ja merkittävien velkojien velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaisia velvoitteita kuvaillaan johdanto-osan 71–73 kappaleessa.

(71) Velanlyhennystaukoa koskevissa sopimuksissa määrätään seuraavaa: a) Koron maksamista joukkovelkakirjojen haltijoille ja Eggborough’n pankeille jatketaan voimassa olevien järjestelyjen mukaisesti. b) Vuotuista 6 prosentin korkoa maksetaan RBS:lle (remburssista) 34 miljoonan Englannin punnan suuruiselle summalle ja sähkönhankintasopimusten vastapuolille niiden saataville (RBS 37,5 miljoonaa Englannin puntaa; TPL 159 miljoonaa Englannin puntaa; TFE 85 miljoonaa Englannin puntaa; Enron 72 miljoonaa Englannin puntaa). c) EPL:lle maksetaan summa, joka kattaa sen käyttö- ja pääomakustannukset. d) BE ostaa edelleen rakenneuudistuksen päättymiseen asti sähköä TPL:ltä kiinteään hintaan, jonka taso on määritelty sähkön odotetun hintakäyrän perusteella. e) BNFL:lle kertyy korkoa niille summille, jotka on maksettava voimassa olevien 1 päivänä huhtikuuta 2003 tehtyjen käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla, mutta siitä luovutaan, jos rakenneuudistus toteutuu. Summat, jotka on maksettava voimassa olevien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladatun polttoaineen osalta, jäädytetään siltä osin kuin ne ylittävät määrän, joka olisi maksettu siinä tapauksessa, jos uudet käytetyn polttoaineen huoltoa koskevat sopimukset olisivat tulleet voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2003, ja niistä luovutaan, jos rakenneuudistus toteutuu.

(72) Velanlyhennystaukoa koskevissa sopimuksissa määrätään seuraavaa: a) BNFL jäädyttää marraskuusta 2002 alkaen 31 päivään maaliskuuta 2003 asti kaikki maksut, jotka ovat maksamatta voimassa olevien 1 päivänä huhtikuuta 2003 tehtyjen käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla, ja BNFL jäädyttää voimassa olevien ja uusien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla maksamatta olevien summien erotuksen. b) Joukkovelkakirjojen haltijat jäädyttävät vuoden 2003 joukkovelkakirjoista maksamatta olevan pääoman. c) Eggborough’n pankit jäädyttävät pääoman takaisinmaksun ja muut maksut, jotka perustuvat kapasiteetti- ja jalostuskorvaussopimukseen (Capacity and Tolling Agreement – CTA), lukuun ottamatta niitä maksuja, jotka sisältyvät BE:n velvoitteisiin. d) RBS jäädyttää kaikki maksut, jotka liittyvät RBS:n vastatakaukseen, yhdistelmätakaukseen tai remburssiin. e) Sähkönhankintasopimusten vastapuolet jäädyttävät kaikki sähkönhankintasopimuksiin liittyvät maksut lukuun ottamatta niitä maksuja, jotka sisältyvät BE:n velvoitteisiin.

(73) Maksujen jäädyttämistä koskevan sopimuksen mukaisten merkittävän velkojan velvoitteiden noudattaminen päättyy, jos jokin seuraavista seikoista tapahtuu ja merkittävä velkoja ilmoittaa BE:lle sopimuksen irtisanomisesta: a) niiden maksujen, joita ei ole lykätty, maksaminen merkittävälle velkojalle viivästyy yli 20 työpäivää; b) tehdään hakemus tai määräys, joka koskee BE:n tai jonkin sen tytäryhtiön asettamista selvitystilaan tai uskotun miehen valvontaan; c) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus vaatii kirjallisesti maksamaan takaisin luottojärjestelysopimuksen nojalla tai liikepankkien korvaavan järjestelyn nojalla Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen takauksella myönnetyt varat ja niihin liittyvän BE:n ja sen tytäryhtiöiden vastatakauksen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen hyväksi; d) tarvittavia hyväksyntöjä ei ole saatu Eggborough’n pankkien luottojärjestelyistä vastaavalta asiamieheltä, RBS:ltä, TPL-pankkikonsortiolta tai Enronilta; e) BE tai jokin sen tytäryhtiö laatii asiakirjoja, joissa määrätään erilaisesta varojen jakamisesta merkittäville velkojille kuin mistä on sovittu merkittävien velkojien hyväksymissä pääehdoissa.

(74) Taulukossa 4 esitetään säästöt, jotka BE Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan pystyisi saavuttamaan velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten ansiosta, jos rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivä olisi 31 päivänä maaliskuuta 2004. Taulukko 4 Velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten tuomat säästöt BE:lle (milj. puntaa) Maaliskuussa 2003 päättynyt tilikausi Maaliskuussa 2004 päättynyt tilikausi BNFL 132 265 Joukkovelkakirjojen haltijat 110 0 Eggborough’n pankit 47 40 TPL 13 33 TFE 3 14 Enron 4 19 Alv:n vaikutus 0 – 8 Korkojen vaikutus – 9 – 21 Velanlyhennystauon vaikutus 300 342 Yhteensä 300 642

(75) Velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten lisäksi rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy merkittävien velkojien saatavien uudelleenjärjestely. BE teki 14 päivänä helmikuuta 2003 ei-sitovan sopimuksen merkittävien velkojien kanssa niiden saatavien sovittelusta ja jakamisesta.

(76) Kuten BE:n tarkastamattomasta osavuosikatsauksesta 30 päivänä syyskuuta 2002 päättyvän kuuden kuukauden ajalta ilmenee, merkittävien velkojien soviteltavat saatavat olivat seuraavat: — joukkovelkakirjojen haltijat: 408 miljoonaa Englannin puntaa, — lainanantajapankit: 490 miljoonaa Englannin puntaa, — sähkönhankintasopimusten vastapuolet: 365 miljoonaa Englannin puntaa.

(77) Pääehtojen mukaan sähkönhankintasopimusten vastapuolten saatavien määrä on rakenneuudistuspaketissa vahvistettu 316 miljoonaksi punnaksi.

(78) Velat järjestellään uudelleen seuraavasti: a) joukkovelkakirjojen haltijoille, lainanantajapankeille, RBS:lle, TPL:lle, TFE:lle ja Enronille annetaan uusia joukkovelkakirjoja 275 miljoonan punnan arvosta; b) Eggborough’n pankkien kanssa tehdään uusi CTA-sopimus, jonka mukaan pankkien saama tuotto on 150 miljoonaa puntaa uusina joukkovelkakirjoina; c) joukkovelkakirjojen haltijoille, lainanantajapankeille, RBS:lle, TPL:lle, TFE:lle ja Enronille annetaan BE:n tavallisia osakkeita.

(79) BE on tarkistanut kaupankäyntistrategiansa pienentääkseen altistumistaan tuotanto- ja hintakehitykseen liittyville riskeille. Tämä tarkistus muodostaa yhden BE:n taloudellista vahvuutta parantavista tekijöistä rakenneuudistuspaketissa.

(80) BE on yksi Yhdistyneen kuningaskunnan suurimmista sähköntuottajista yli 20 prosentin osuudella sähköntuotannosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. BE:n sähköntuotanto muodostuu ydinvoimalatuotannosta (83 prosenttia kapasiteetista) ja hiilivoimalatuotannosta (17 prosenttia kapasiteetista), joiden tuotantokyky on noin 75 TWh vuodessa.

(81) BE:n kaupankäyntiyksikkö BEPET vastaa BE:n tuotannon myynnistä, sähkömarkkinoiden hinnanvaihteluista BE:lle aiheutuvien riskien hallitsemisesta ja BE:n markkinoilla saavuttamien myyntihintojen maksimoinnista. Koska ydinvoimalat muodostavat 83 prosenttia BE:n tuotantokapasiteetista, BEPET keskittyy ennen kaikkea tämän pääasiassa jatkuvan tuotannon myyntiin.

(82) Eggborough’n hiilivoimala on myös tärkeä osa kaupankäyntiportfoliota. Se lisää tuotannon joustavuutta, jotta voidaan vastata asiakkaiden muuttuviin tarpeisiin, ja on arvokas turva ydinvoimalaseisokkien varalta. Se lisää joustavuutta myös suurten teollisuus- ja yritysasiakkaiden suhteen sekä osittain tukkukaupan suhteen.

(83) Hallitakseen BE:n altistumista markkinahintoihin liittyville riskeille ja maksimoidakseen samanaikaisesti markkinoilta saadun myyntihinnan BEPET myy tuotannon etukäteen. Samoin kuin muut sähköntuottajat BEPET pyrkii siihen, että sähkön tuotantoajankohtana 100 prosenttia tuotannosta on myyty, välttääkseen altistumisen vaihteleville hinnoille tasapainotusmekanismissa. Myymällä etukäteen yritys pystyy varmistamaan, että tulevat tuotantomäärät myydään kyseisenä ajankohtana vallitsevalla hinnalla ja joissakin tapauksissa tulevan tuotannon hintojen vahvistamisen.

(84) BEPET pystyy myymään BE:n tuotannon useiden kanavien kautta, ja se myy 32 prosenttia BE:n kokonaistuotannosta suoramyyntinä. Suoramyynnin merkitys on lisääntynyt ja se muodostaa olennaisen osan BE:n liiketoimintastrategiassa.

(85) Verrattuna muihin merkittäviin sähköntuottajiin Isossa-Britanniassa BE myy ainoastaan pienen osan tuotannostaan vähittäismarkkinoilla. BE:n kasvu näillä markkinoilla on yhteydessä tavoitteeseen, joka koskee tuotetun sähkön toimituskanavien monipuolistamista, eikä mihinkään vähittäismarkkinoita koskevaan tavoitteeseen. BE saa suoramyynnistä noin 2 prosentin bruttomarginaalin (12), mikä kuvastaa kilpailun määrää näillä markkinoilla.

(86) BE:n syyskuussa 2002 kohtaamien taloudellisten vaikeuksien syitä olivat muun muassa kolme huomattavasti miinuksella olevaa sähkönhankintasopimusta ja hinnanerosopimusta, jotka se oli tehnyt osana aikaisempaa kaupankäynti- ja liiketoimintaansa. Ne kaikki sisällytettiin rakenneuudistuspaketin osana merkittävien velkojien kanssa sovittuun kompromissisopimukseen.

(87) Ensimmäinen sopimuksista on TFE:n kanssa tehty sopimus. Verrattuna tämänhetkisiin markkinahintoihin tämän sopimuksen toteutushinta on erittäin korkea. Sopimus tehtiin vuonna 1997, jolloin hinnat olivat keskimäärin paljon korkeammalla kuin tällä hetkellä. Sopimus on huomattavasti miinuksella BE:n kannalta, ja TFE:lle maksettava velka on 85 miljoonaa Englannin puntaa.

(88) Toinen sopimus on Enronin kanssa 1 päivänä huhtikuuta 1996 tehty swap-sopimus, joka on kysyntähuipun ja normaalikysynnän poolihintojen väliseen eroon perustuva rahoitusväline. BE teki sopimuksen ennen kuin se hankki Eggborough’n voimalan. Sen tarkoituksena oli suojata BE:n kasvavan teollisuus- ja yritysasiakastoiminnan vaihteluilta. Rakenneuudistuspaketissa todettiin, että Enronin saatavat tämän miinuksella olevan sähkönhankintasopimuksen osalta ovat 72 miljoonaa Englannin puntaa.

(89) Kolmas sopimus on TPL:n kanssa tehty sopimus, joka siirtyi BE:lle sen ostettua vuonna 1999 SWALECin. Sopimus oli alun perin allekirjoitettu 26 päivänä kesäkuuta 1991. Sopimus on huomattavasti miinuksella. Rakenneuudistuspaketissa todettiin, että TPL:n saatavat tämän sähkönhankintasopimuksen osalta ovat 159 miljoonaa Englannin puntaa.

(90) Osana rakenneuudistuspakettia BE:n vakaana aikomuksena on varmistaa tuotannostaan suuremman osan myynti kiinteään hintaan keskipitkällä aikavälillä. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen mukaan tämä strategia pienentää kassavirran epävakaisuutta ja vahvistaa yrityksen pitkän aikavälin taloudellista elinkelpoisuutta.

(91) Uuden strategian mukaan tuotannon termiinikauppa kiinteään hintaan johtaa siihen, että yhtiö myy etukäteen suuremman osan tuotannostaan seuraavien 3–5 vuoden aikana kiinteään hintaan, jolloin BEPET vahvistaa hinnan suuremmalle osalle tulevasta tuotannosta.

(92) Uuden kaupankäyntistrategian tärkeimmät tavoitteet ovat i) hintariskien rajoittaminen tekemällä enemmän kiinteähintaisia sopimuksia, ii) luotettavien myyntikanavien säilyttäminen suurille tuotantomäärille ja iii) käteisvarojen lisääminen riittävien varantojen varmistamiseksi.

(93) Sen jälkeen kun uusi strategia muotoiltiin joulukuun alussa vuonna 2002, BE on onnistunut vuosisopimuksia uusimalla ja joitakin monivuotisia sopimuksia pidentämällä myymään 14,8 TWh suorina toimituksina vuosina 2003–2006. BE oli 6 päivään maaliskuuta 2003 myös käynyt neuvotteluja useiden tukkukaupan vastapuolten kanssa jäsennellystä kaupasta.

(94) Se allekirjoitti 6 päivänä helmikuuta 2003 merkittävän sopimuksen British Gas Trading Limitedin kanssa noin 10 TWh:n myynnistä vuodessa 1 päivään huhtikuuta 2007 asti. Yli puolet tästä myyntimäärästä myydään kiinteään hintaan.

(95) BNFL:n kanssa tehtyihin uusiin sopimuksiin sisältyy myös jonkinlaista BE:n suojaamista sähkönhinnan vaihteluilta, koska AGR-polttoaineen toimituksista ja käytetyn AGR-polttoaineen huoltopalveluista maksettava hinta on sidottu sähkönhintaan. Nykyisillä markkinahinnoilla BNFL:n kanssa tehdyissä uusissa sopimuksissa suojataan osittain noin 60 prosenttia BE:n AGR-tuotannosta, joka on noin 58 TWh vuodessa.

(96) BE:n tarkoituksena on keskittyä seuraaviin tavoitteisiin keskipitkän aikavälin strategiassaan: a) sen varmistaminen, että BE:n ydinvoimalat vastaavat maailmanlaajuisia turvallisuus- ja toimintavaatimuksia; b) turvallisuuden parantaminen nostamalla samanaikaisesti tuottavuutta ja kilpailukykyä; c) sähkön tukkuhintojen kehitykseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa liittyville riskeille altistumisen vähentäminen säilyttämällä samanaikaisesti luotettava reitti markkinoille. Tämä saavutetaan sopimusehdoilla, Eggborough’n mahdollistamalla joustavalla tuotannolla ja suoramyynnillä, jossa keskitytään pääasiassa teollisuus- ja yritysasiakkaisiin; d) kannattavan uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän liiketoiminnan kehittäminen suoramyynnin kilpailukyvyn tukemiseksi; e) jatkuva sitoutuminen EU:n tukemiin turvallisuustoimenpiteisiin osallistumiseen entisen Neuvostoliiton alueella ja Itä-Euroopassa.

(97) BE ilmoitti 23 päivänä joulukuuta 2002, että se oli tehnyt sitovat sopimukset 82,4 prosentin suuruisen omistusosuutensa myymiseksi Bruce Powerista seuraavasti: 79,8 prosenttia konsortiolle, jonka jäsenet ovat Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust ja TransCanada PipeLines Limited (yhdessä ”konsortio”) ja 2,6 prosenttia Power Workers' Union Trust No1:lle ja The Societylle. Lisäksi konsortio lupasi ostaa BE:n 50 prosentin omistusosuuden Huron Windistä, joka on Ontariossa toteutettava tuulivoimalahanke. Bruce Powerin ja Huron Windin myynti konsortiolle saatiin päätökseen 14 päivänä helmikuuta 2003. Kaupantekohetkellä BE sai 678 miljoonaa Kanadan dollaria käteismaksuna. Lisäksi BE odottaa saavansa enintään 140 miljoonaa Kanadan dollaria sulkutileiltä Bruce A:n kahden tuotantoyksikön aloittaessa toimintansa uudelleen.

(98) Ensimmäiset 275 miljoonan Englannin punnan tulot, joista on vähennetty tietyt transaktiokulut, on maksettu tilille, jonka kauppa- ja teollisuusministeriö on hyväksynyt ja jonka edunsaaja se on pelastamisluottoa koskevan sopimuksen nojalla.

(99) Exelon Generation Company, LLC (”Exelon”) ja British Energy Investment Ltd ovat pyytäneet tarjouksia AmerGenistä omistamistaan osakkeista AmerGenin myymiseksi. BE:n osakkeenomistajat hyväksyivät 22 päivänä joulukuuta 2003 BE:n AmerGenistä omistaman 50 prosentin omistusosuuden myynnin Exelon Generation Company LLC:lle. BE sai kaupasta noin 277 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria käteisenä.

(100) Useat paikallisviranomaiset ovat luvanneet lykätä ilman korkoa veroja, jotka BE:n on maksettava niille.

(101) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kyse on seuraavista viranomaisista: — Lancaster City Council Heyshamin voimalan osalta 1 775 240 puntaa, — Shepway District Council Dungenessin voimalan osalta 578 524 puntaa, — Hartlepool Borough Council Hartlepoolin voimalan osalta 447 508 puntaa, — North Ayrshire Council Hunterstonin voimalan osalta 735 947 puntaa, — East Lothian Council Tornessin voimalan osalta 765 986 puntaa.

(102) Veromaksuja lykättiin marraskuun 2002 ja helmikuun 2003 välisenä aikana yhteensä 4 303 205 Englannin puntaa. Toimenpidekokonaisuuden G osalta BE maksoi verot kokonaisuudessaan helmikuussa 2003 ja maksun viivästymisestä maksettiin 7 päivänä lokakuuta 2003 korkoa 65 656,24 Englannin puntaa. Korko on laskettu Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan komission viitekoron perusteella, joka oli 6,01 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2002 asti ja sen jälkeen 5,42 prosenttia.

c) Rakenneuudistuspaketin taloudelliset vaikutukset

(103) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käsittelivät ydinvoimaan liittyviä taloudellisia näkökohtia ennen kuin ne kuvailivat rakenneuudistussuunnitelman vaikutusta BE:n elinkelpoisuuteen. Arvioitaessa BE:n sähköntuotantotoimintoihin liittyviä taloudellisia näkökohtia ilmoituksessa erotetaan toisistaan BE:n voimaloiden käyttämisestä aiheutuvat vältettävissä olevat kustannukset ja kustannukset, joita ei voida välttää. Ydinvoimaloille ovat ominaista erittäin suuret kustannukset, joita ei voida välttää, ja suhteelliset pienet vältettävissä olevat kustannukset, erityisesti lyhyen aikavälin rajakustannukset. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan sähköntuotantoa koskeva päätös perustuu vältettävissä olevien kustannusten suuruuteen ja koska ydinvoimaloiden lyhyen aikavälin rajakustannukset ovat pienimmät, ydinvoimaloiden käyttäminen on taloudellisesti järkevää.

(104) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että rakenneuudistuksen onnistuessa BE ei ole tappiota tuottava. Viranomaisten mukaan suunnitelman avulla pystytään ratkaisemaan BE:n vaikeuksien syynä olevat kysymykset, ja se johtaa pitkäaikaiseen elinkelpoisuuteen. Erityisesti suunnitelma parantaa BE:n kaupankäyntistrategiaa sen suojaamattoman aseman vastapainoksi, vapauttaa BE:n osasta sen erittäin suurista kiinteistä kustannuksista siirtämällä aikaisimmilta vuosilta peräisin olevia ydinalan rasitteita pois BE:ltä ja mahdollistaa riittävän kassavarannon muodostamisen toimintojen turvaamiseksi.

(105) BE:n rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena on järjestellä uudelleen BE:n kustannukset ja rasitteet ja luoda vakaa pääomarakenne, jotta BE pystyisi jatkamaan toimintaansa pitkällä aikavälillä taloudellisesti elinkelpoisena yrityksenä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat lähteneet siitä edellytyksestä, että BE:tä voidaan pitää taloudellisesti elinkelpoisena, kun sen toiminta on ollut tietyn aikaa kannattavaa, sen kassavirta on positiivinen ja se pystyy rahoittamaan toimintonsa pysyvästi.

(106) Seuraavien rakenneuudistussuunnitelman osatekijöiden tavoitteena on varmistaa taloudellisen elinkelpoisuuden saavuttaminen: a) BE:n omistusosuuksien myynti Bruce Powerista ja AmerGenistä kassavarojen lisäämiseksi, yrityksen vahvistamiseksi ja liiketoiminnan laajuuden supistamiseksi; b) BE:n juoksevien kustannusten pienentäminen käymällä kaupallisia neuvotteluja merkittävien velkojien kanssa niiden aikaisempiin sopimuksiin liittyvien saatavien sovittelemiseksi ja velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten tekemiseksi rakenneuudistuksen toteuttamiseen asti, jonka vastineena tarjotaan rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen uusien velkakirjojen ja uusien oman pääoman ehtoisten sijoitusten yhdistelmää; c) tietyistä ydinalan rasitteista aiheutuvien kustannusten siirtäminen Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja uusien kaupallisten neuvottelujen käyminen ydinpolttoainetta koskevista alkupään ja loppupään sopimuksista BNFL:n kanssa; uudet järjestelyt BNFL:n kanssa ovat myös pienentäneet BE:n altistumista sähkönhinnan epäedullisille vaihteluille; d) uuden kaupankäyntistrategian käyttöönotto, jolla pienennetään BE:n altistumista sähkön tukkumarkkinoiden volyymi- ja hintariskeille.

(107) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan rakenneuudistussuunnitelman laadinnassa on otettu huomioon taloudellisen elinkelpoisuuden merkittävin edellytys, nimittäin yrityksen kyky rahoittaa toimintansa. Koska yritys todennäköisesti kohtaisi vaikeuksia rahoituksen saannissa pankeilta tai joukkovelkakirjamarkkinoilta, ottaen erityisesti huomioon, että suhteellisen harvat lainanantajat ovat valmiita rahoittamaan ydinvoimayhtiötä, rakenneuudistussuunnitelmaa on pidettävä vaihtoehtona ulkoisen rahoituksen hakemiselle. Suunnitelmaan sisältyy kassavarannon luominen ja vahvistaminen. Tämän kassavarannon ansiosta yritys pystyisi tekemään vakuuksia edellyttäviä sähkökauppasopimuksia ja kestämään käteisvarojen vajeita tarvitsematta turvautua ulkoiseen rahoitukseen. Tämän vuoksi rakenneuudistussuunnitelman mukaan luodaan kaksi varantoa: varanto käteisvakuuksia varten ja toinen varanto, jota käytetään voimalaseisokeissa ja maksuvalmiusongelmissa. Vaikka on erotettu nämä kaksi erillistä varantoa, tarkoituksena on, että voimalaseisokkeja ja maksuvalmiusongelmia varten luodussa varannossa käytettävissä olevia varoja voidaan käyttää tarvittavien lisävakuuksien antamiseen ja päinvastoin. Näin on tarkoitus lisätä BE:n vahvuutta.

(108) BE on toteuttanut seuraavat toimet parantaakseen kassatilannettaan: a) kausiluonteisuuden vaikutuksen pienentäminen maksuprofiileja säätelemällä sen ollessa mahdollista; b) muita kustannussäästöaloitteita; c) suoramyynnistä saatavien tulojen turvaaminen.

(109) Lisäksi BE on käynyt läpi liiketoiminnan suunnitteluprosessin, jonka seurauksena päivitettiin rahoitussuunnitelmat, ja se on tutkinut perusteellisesti voimaloidensa toiminnan tulokseen liittyviä kysymyksiä.

(110) Maaliskuun 2004 lopussa päättyneen ajanjakson aikana kassavarantoihin saatiin pelastamisluottoa koskevan sopimuksen mukaisten velkojen maksamisen jälkeen varoja kahdesta lähteestä: velanlyhennystaukoa koskevista sopimuksista (toimenpidekokonaisuus C) ja omaisuuserien myynnistä (toimenpidekokonaisuus F).

(111) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kehittäneet kolme taloudellista skenaariota, jotta voitaisiin ottaa huomioon ne muuttujat, joiden vaihteluille BE:n taloudellinen tilanne on erityisen altis: sähköntuotantomäärä ja sähkönhinnat. Rahoitussuunnitelmat tarkisti Deloitte & Touche, joka toimii Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen konsulttina talouteen ja energiamarkkinoihin liittyvissä asioissa. Liiketoimintasuunnitelmaan sisältyvät tuotantoa ja käyttöomaisuusinvestointeja koskevat oletukset on tarkistanut BE:n ja Citigroupin tekninen neuvonantaja WS Atkins sekä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen tekninen neuvonantaja Stone & Webster Management Consultants, Inc.

(112) Tarkistuksessa on otettu huomioon maaliskuussa 2003 tehdyn alkuperäisen ilmoituksen jälkeiset kolme merkittävintä muutosta, nimittäin sähkön hintataso, ydinvoimaloiden luotettavuuden parantamiseen tähtäävä ohjelma (Performance Improvement Programme, PIP) ja kaupankäynnissä käytettävät vakuudet.

(113) Sähkönhinnat ovat kehittyneet merkittävästi viime kuukausina. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan sähkönhinnat ovat tällä hetkellä yli 28 Englannin puntaa/MWh verrattuna 16,4 Englannin puntaan/MWh maaliskuussa 2003. Sähkönhintoja koskevien ennusteiden muutokset johtuvat pääasiassa polttoainehintojen muutoksista (hiili, kaasu, öljy), yhteisön päästökauppajärjestelmässä käyttöönotetusta hiilen hinnoittelusta ja varakapasiteettimarginaaleista.

(114) BE:n ydinvoimalat ovat tuottaneet heikommin kuin muissa maissa sijaitsevat ydinvoimalat. Vanhimmat voimalat ovat kärsineet puutteellisista investoinneista, ja kaikissa voimaloissa on paljon parantamisen varaa ja suuri seisokkien riski lyhyellä aikavälillä. Sen vuoksi BE on laatinut voimaloille elvytyssuunnitelmat. Tuloksen parantamiseen tähtäävästä PIP-ohjelmasta saatavat hyödyt ovat peräisin kulttuurisista ja organisatorisista muutoksista sekä lisääntyneistä pääoma- ja henkilöstöinvestoinneista. Ajan mittaan ohjelman odotetaan johtavan voimaloiden luotettavuuden parantumiseen ja tuotantomäärän lisääntymiseen.

(115) BE on ottanut huomioon myös vähän aikaa sitten merkittävästi suurentuneet vakuusvaatimukset, jotka ovat seurausta markkinahintojen noususta.

(116) Määrittääkseen sähköntuotantomääriä ja sähkönhintoja koskevien vaihtoehtoisten oletusten vaikutuksen BE:n taloudelliseen tilanteeseen BE on tarkastellut optimistista ja pessimististä tilannetta, jossa otetaan huomioon sähkönhintojen kehitys, tuloksen parantamiseen tähtäävästä ohjelmasta saatavat hyödyt ja vakuuksia koskevat ennusteet: a) optimistinen skenaario (”Upside Case”), johon BE:n vuotuinen talousarvio perustuu ja jota käytetään tulostavoitteiden asettamisessa. Tämä skenaario vastaa pääosiltaan menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä kuvailtua optimistista skenaariota; b) uudelleenlistausskenaario (”Re-listing Case”), joka muodostaa perustan julkisissa lausunnoissa ja julkaistavassa tarjousesitteessä annettaville tiedoille. Tätä skenaariota on pidettävä pankkiskenaariona (”Bank Case”). Uudelleenlistausskenaarion hinnat saadaan odotetusta hintakäyrästä käyttämällä markkinamallia, jossa otetaan huomioon BE:n käsitykset polttoainekustannuksista ja hiilen hinnoittelusta; c) ajateltavissa oleva huonoin mahdollinen skenaario (”Reasonable Worst Case”, RWC), joka vastaa pessimististä skenaariota ja jossa otetaan huomioon hintoihin ja tuotantoon liittyvät epävarmuustekijät. Tämän skenaarion hinnat perustuvat BE:n laatimaan hintakäyrään.

(117) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käyttävät BE:n elinkelpoisuutta arvioidessaan perustana yrityksen toimintavaraa koskevia lukuja. Ne ovat päätyneet seuraaviin arvioihin kauden 2005–2010 osalta: Taulukko 5 Toimintavaraa koskevat luvut (miljoonaa Englannin puntaa) Uudelleenlistausskenaario/Pankkiskenaario 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Maksuvalmiusvaranto […] (14) Kausiluonteisuuden ja saatavia koskevan järjestelyn vaikutus Toimintavara kausiluonteisuuden huomioon ottamisen jälkeen Käteisvaroihin, tuotantoon ja vakuuksiin liittyvien heikkouksien yhteisvaikutus (13) Toimintavara heikkouksien huomioon ottamisen jälkeen Käteisvaroja ja vakuuksia koskevien hallintatoimien yhteisvaikutus Toimintavara hallintatoimien huomioon ottamisen jälkeen RWC/Pessimistinen skenaario Maksuvalmiusvaranto Kausiluonteisuuden ja saatavia koskevan järjestelyn vaikutus Toimintavara kausiluonteisuuden huomioon ottamisen jälkeen Käteisvaroja ja vakuuksia koskevien hallintatoimien yhteisvaikutus Toimintavara heikkouksien huomioon ottamisen jälkeen Käteisvaroja ja vakuuksia koskevien hallintatoimien yhteisvaikutus Toimintavara hallintatoimien huomioon ottamisen jälkeen

(118) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat myös toimittaneet uudelleenlistausskenaariota koskevan tuloslaskelmaennusteen vuosille 2005–2009. Taulukko 6 Tuloslaskelma uudelleenlistausskenaariossa Viiden vuoden ennustejakso Tuloslaskelma 2005 2006 2007 2008 2009 Ydinvoimaloiden tuotanto TWh […] Tulot Tuotannon myynti Muu myynti Tulot yhteensä Toimintakustannukset Polttoainekustannukset Henkilöstökustannukset Materiaalit ja palvelut Pääomamenot Arvonalentumiset ja poistot Toimintakustannukset yhteensä Tilikauden voitto/tappio Uusien liiketoimintojen osuus (voitto ennen korkoja ja veroja): AmerGen (ennen arvonkorotusta) Voitto ennen rahoituskuluja ja veroja Rahoituskulut Uudelleenarvostus (netto) Korko- ja muut rahoituskulut (netto) Rahoituskulut yhteensä Voitto ennen veroja 17 171 186 336 355 Vähemmistöosakkuudet (osuus voitosta ennen veroja) 0 0 0 0 0 Voitto ennen veroja (ja korvausta valtiolle) 17 171 186 336 355 Valtiolle maksettavan korvauksen muutos 0 – 96 – 133 – 206 – 156 Voitto ennen veroja (ja satunnaiseriä) 17 75 53 130 199 Satunnaiserät 4 068 0 0 – 40 0 Voitto ennen veroja (satunnaiserien jälkeen) 4 085 75 53 90 199 Verot 0 0 0 – 26 – 87 Voitto verojen ja satunnaiserien jälkeen (ennen satunnaiseristä perittäviä veroja) 4 085 75 53 64 112 Lähde: BE Huomautus: Vuosia 2004 ja 2005 koskevat luvut ovat alustavia (vertailukelpoisuuden parantamiseksi; kirjanpidossa polttoainekustannukset ja uudelleenarvostusluvut koskevat uusia polttoainesopimuksia, vaikka teknisesti ne eivät ole voimassa ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää).

(119) Tämä ennuste osoittaa, että voitto ennen veroja, vähemmistöosakkuuksia, Yhdistyneen kuningaskunnan sitoumuksia ja satunnaisia eriä parantuu vuoden 2005 17 miljoonasta Englannin punnasta 171–355 miljoonaan Englannin puntaan seuraavina vuosina. Vuonna 2005 satunnaiserissä on kyse siitä, että toimenpidekokonaisuudessa A tarkoitettu Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumus rahoittaa ydinalan rasitteet kirjataan tuloslaskelmaan.

(120) Voittoa ennen veroja pienentävät merkittävästi maksut NLF-rahastoon vuodesta 2005 alkaen. Nämä maksut ovat kuitenkin 65 prosenttia velanhoidon jälkeen käytettävissä olevasta kassavirrasta eikä niitä makseta, kun kassavirta on negatiivinen tai kun tavoitteeksi asetettujen kassavarantotasojen ylläpitäminen edellyttää varojen siirtoa.

(121) BE:n rahoitussuunnitelmien analyysi osoittaa, että uudelleenlistausskenaariossa yrityksen voittojen ja kassavirtojen odotetaan rakenneuudistuksen jälkeen olevan sellaisia, että se pystyy maksamaan velkojen korot ja kuoletukset eri sidosryhmille, ja sen odotetaan vähentävän sopimusten ulkopuolisia rasitteita ja käytöstäpoistorasitteita merkittävillä summilla ennen osingon maksamista osakkeenomistajille.

3. Menettelyn aloittamisen syyt

(122) Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio totesi, että rakenneuudistussuunnitelma antaa valikoivan kilpailuedun BE:lle toimialalla, jolla on yhteisön sisäistä kauppaa. Toimenpidekokonaisuudet A ja G liittyvät suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisten ja paikallisten viranomaisten talousarvioihin ja siten valtion varoihin. Ne ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Myös toimenpidekokonaisuus B ja toimenpidekokonaisuus C ainakin joiltakin osin sisältävät mahdollisesti valtion varoja siltä osin kuin valtionyhtiö BNFL ei ole toiminut markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. Sen vuoksi vaikuttaa siltä, että myös nämä toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

(123) Komissio on arvioinut tuen valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (15) (jäljempänä ”suuntaviivat”) mukaisesti.

(124) Arvioinnin tuloksena heräsi seuraavia epäilyjä tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille:

(125) Komissio epäili, palauttaako suunnitelma BE:n elinkelpoisuuden kohtuullisessa ajassa. Jotkut toimenpiteet on suunniteltu toteutettaviksi todella pitkällä ajanjaksolla (vähintään vuoteen 2086 asti). Lisäksi BE:n tilanteen paraneminen näyttäisi johtuvan ainoastaan ulkoisesta, valtion ja päävelkojien tarjoamasta tuesta sen sijaan, että tilanne paranisi todellisten sisäisten rakenneuudistusten myötä. Jos kyseessä on valtiontuki, polttoainetoimitusten ja käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien hintojen uudelleenneuvottelun BNFL:n kanssa voidaan katsoa olevan elinikäistä toimintatukea ydinvoimaloille, mikä on ristiriidassa sen vaatimuksen kanssa, että BE:n on jatkettava markkinoilla omin voimin rakenneuudistuksensa jälkeen, sekä aiheuttamisperiaatteen kanssa.

(126) Komissio epäili, voidaanko tuki hyväksyä ilman vastasuoritteita valtiontuen kilpailijoille aiheuttamien vaikutusten korjaamiseksi. Tässä suhteessa komissio myönsi, että merkityksellisillä markkinoilla oli todennäköisesti hyvin vähän tai ei lainkaan rakenteellista ylikapasiteettia. Ottaen huomioon tuen huomattavan määrän ja kovan kilpailun näillä markkinoilla, komission mielestä jonkinlainen vastasuorite olisi todennäköisesti tarpeen, jotta tuki soveltuisi yhteismarkkinoille, vaikka vastasuorite ei perustuisikaan voimaloiden lopulliseen sulkemiseen.

(127) Komissio epäili, oliko tuki rajoitettu vähimmäismäärään. Komissio totesi tältä osin, että suunnitelmaan sisältyi järjestely, jonka mukaan BE osallistuu rakenneuudistuskustannuksiin tietyllä prosenttiosuudella vapaasta kassavirrastaan. Koska myönnettävät tukisummat olivat kuitenkin hyvin epävarmat, komissio ei voinut arvioida, oliko tuki rajoitettu vähimmäismäärään.

(128) Edellä mainitut seikat huomioon ottaen komissio päätteli, että oli epäilyjä siitä, täyttääkö rakenneuudistussuunnitelma suuntaviivoissa asetetut arviointiperusteet ja voidaanko Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen BE:lle jo myöntämä ja suunnittelema tuki katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Sen vuoksi komissio päätti aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn.

(129) Samassa päätöksessä komissio totesi myös, että päätös menettelyn aloittamisesta ei rajoittanut Euratomin perustamissopimuksen soveltamista. Jotkut toimenpiteet, varsinkin toimenpiteet A ja B, täytyy arvioida ottaen huomioon Euratomin perustamissopimuksen tavoitteet. Tämän vuoksi komissio vaati Yhdistynyttä kuningaskuntaa toimittamaan kaikki sellaiset tiedot, jotka voisivat auttaa sitä toimenpiteiden arvioinnissa, varsinkin toimenpidekokonaisuuksien A ja B, Euratomin perustamissopimuksen tavoitteet huomioon ottaen.

III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(130) Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen komissio sai asetetussa määräajassa huomautuksia 20 osapuolelta BE mukaan luettuna. Ne voidaan tiivistää seuraavasti:

(131) BE korostaa, että kyse on poikkeuksellisesta tapauksesta sähkömarkkinoiden toimintatavan ja ydinvoimaloiden taloudellisen rakenteen vuoksi.

(132) BE korostaa sitä, että BE ei voisi enää kattaa aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia kustannuksia, jotka vastaavat BE:n ydinalan rasitteita, sähkönhintojen laskettua voimakkaasti Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan myös BE:n on osallistuttava suurilla summilla aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien kustannusten rahoittamiseen. Voimaloiden käytöstäpoistosta aiheutuvien kustannusten ja muiden ydinalan rasitteiden, jotka eivät kuulu BNFL:n kanssa tehtyjen uusien sopimusten piiriin, rahoitukseen osallistutaan NDF/NLF-rahaston kautta. Muita BE:hen ja sen sijoittajiin vaikuttavia toimenpiteitä ovat BE:n Pohjois-Amerikan omaisuuserien myynti, aikaisempien osakkeenomistajien kohtaama koko investointinsa menetys, aikaisempien sijoittajien saatavien sovittelu ja uusien joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku.

(133) BE korostaa, että tuen maksaminen kertamaksuna ei olisi tarkoituksenmukaista erityisesti siitä syystä, että osa kustannuksista syntyy kaukana tulevaisuudessa. BE:n rakenneuudistussuunnitelman hylkääminen siitä syystä, että se vapauttaa BE:n lopullisesti tietyistä rasitteista, joiden suuruutta ei tosin tällä hetkellä voida määrittää, loisi ennakkotapauksen sellaisen rakenneuudistustuen hyväksyntää vastaan, joka on välttämätöntä aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien kustannusten vuoksi.

(134) BE:n mielestä vertailusta yksityisessä omistuksessa olevien velkojien kanssa sovittuihin järjestelyihin ei voida tehdä päätelmiä. Erityisesti BNFL:n tapauksessa merkittävä osa sen ydinliiketoiminnasta vaarantuisi ja mahdollisesti muuttuisi kannattamattomaksi, jos BE:n voimaloiden toiminta olisi kannattamatonta.

(135) BE korostaa, että BNFL oli neuvotteluissa erittäin tiukka ja ainoa sitä mahdollisesti rajoittanut seikka oli huoli BE:n maksukyvyttömyydestä. Uudelleenneuvotellut ehdot edustivat BE:n mielestä kaupallisilta markkinoilta saatavissa olevaa vähimmäistasoa rakenneuudistuksen jälkeisen vahvuuden varmistamiseksi. BE:n mukaan komissio on mahdollisesti ymmärtänyt väärin BNFL:n kanssa tehtyjen uusien sopimusten luonteen, koska sillä on väärä käsitys tosiseikoista ja etenkin niiden ajallisesta järjestyksestä. BE:n huomautusten mukana oli liite, joka osoittaa, miksi uusien sopimusten mukaiset hinnat eivät BE:n mielestä ole sen kannalta erityisen suotuisia.

(136) BE muistuttaa, että rakenneuudistussuunnitelmalla oli ennen kaikkea tarkoitus ratkaista se ongelma, että BE ei enää voisi kattaa aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia kustannuksia uudessa toimintaympäristössä, jossa sähkön tukkuhinnat ovat paljon alhaisemmat. BE:n mukaan rakenneuudistussuunnitelman avulla pystytään ratkaisemaan tämä ongelma.

(137) Tukipaketin vaikutuksesta kilpailuun BE väittää, että BE:n ydinvoimalat ovat varmuudella aina käynnissä, koska niiden lyhyen aikavälin rajakustannukset ovat niin paljon pienemmät kuin muiden peruskuormatoimittajien. BE:n lyhyen aikavälin rajakustannusten tarkalla määrällä ei kuitenkaan ole merkitystä sähkönhintojen määrittämiselle, jossa otetaan huomioon marginaalisten toimittajien suuremmat lyhyen aikavälin rajakustannukset.

(138) BE selittää, että ydinvoimalat ovat teknisesti ja taloudellisesti joustamattomia ja että niiden käyttö muina kuin peruskuormavoimaloina ei ole kannattavaa. Kaupankäyntistrategiansa osalta BE selittää, että ydinvoimaan perustuvaan sähköntuotantoon liittyvien taloudellisten näkökohtien vuoksi BE keskittyy myymään tuotantonsa termiinikaupoilla pitemmän aikavälin markkinoilla.

(139) BE:n mielestä sähköntuotannossa ei ole ylikapasiteettia Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vastasuoritteiden osalta BE väittää, että BE:n jonkin ydinvoimalan ennenaikaisen sulkemisen vaatiminen ei olisi taloudellisesti tehokas toimenpide, koska tukipaketin tavoitteena on säilyttää BE:n ydinvoimalakapasiteetti, joka sähköntuotannon kannalta on kustannustehokkain kapasiteetti Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla ja jonka vältettävissä oleva voimavarojen käyttö on pienimmällä mahdollisella tasolla. Lisäksi se loukkaisi Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen oikeutta käyttää toimivaltaansa Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien energialähteiden määrittämiseen ja lisäisi ympäristölle haitallisten kaasujen päästämistä ilmakehään.

(140) BNFL on julkinen ydinvoima-alalla toimiva yhtiö. Se toimittaa BE:lle AGR-ydinpolttoainetta sekä jälleenkäsittelee tai varastoi sen. Polttoainekiertoon liittyvien toimintojensa lisäksi BNFL myös käyttää muutamaa Magnox-ydinvoimalaa ja suunnittelee ydinvoimaloita.

(141) BNFL keskittyy huomautuksissaan käsittelemään sitä, sisältävätkö toimenpidekokonaisuudet B ja C tukea BE:lle. BNFL väittää, että kaikki BNFL:n toimenpiteet BE:n rakenneuudistussuunnitelmassa noudattavat markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta eikä niihin sen vuoksi sisälly tukea.

(142) BNFL selittää, että taloudellisen neuvonantajansa (NM Rothschild & Sons Limited, jäljempänä ”Rothschild”) neuvojen perusteella se totesi jo huhtikuussa 2002, että BNFL:ää hyödyttävä ”asianmukainen pelastamispaketti” oli parempi vaihtoehto kuin BE:n maksukyvyttömyyden salliminen ottaen huomioon BNFL:n erittäin haavoittuvaisen aseman BE:n suurimpana velkojana, sen turvattomuuden ja sen oikeudellisen aseman heikkoudet. BNFL lisää, että sen hallitus kuitenkin hyväksyi BE:n kanssa tehtyjen sopimusten uudelleenjärjestelyn sillä edellytyksellä, että BE:tä ei pidetä maksukykyisenä hinnalla millä hyvänsä ja että BE:lle ehdotetun paketin olisi tuotava kaupallista hyötyä BNFL:lle ottaen huomioon, että sen oma tase on alijäämäinen.

(143) BNFL esittää yksityiskohtaisia tietoja kustakin kummankin osapuolen peräkkäisestä ehdotuksesta ja vastaehdotuksesta ja Rotschildin näkemyksen niistä. BNFL esittää yksityiskohtaisesti myös BE:n ja BNFL:n välisten neuvottelujen aikajärjestyksen ja sisällön. Tästä ilmenee, että BNFL ilmaisi halukkuutensa auttaa BE:tä jo ennen kuin BE pyysi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselta apua, mutta havaitsi, ettei se olisi mahdollista ilman kattavaa rakenneuudistussuunnitelmaa. Neuvottelut aloitettiin jo toukokuussa 2000, kun BE pyysi ensimmäistä kertaa – tuloksetta – sopimuksiin sisältyvän taloudellisia vaikeuksia koskevan lausekkeen soveltamista. Uudet neuvottelut aloitettiin vuonna 2002.

(144) BNFL korostaa myös, ettei se osallistunut millään tavoin BE:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen välisiin neuvotteluihin. BNFL päätteli riippumattomien oikeudellisten ja taloudellisten neuvonantajiensa analyysin perusteella, että maksukykyyn tähtäävän rakenneuudistuksen toteuttaminen oli sen kaupallisten etujen mukaista, ja se teki 28 päivänä marraskuuta 2002 BE:n kanssa sopimuksen lopullisista ehdoista. Se sai tietää Yhdistyneen kuningaskunnan osallistumisen tarkasta muodosta vasta sovittuaan BE:n kanssa lopullisista ehdoista.

(145) BNFL päättelee 3 päivänä syyskuuta laadittujen ehtojen ja lopullisten ehtojen vertailun perusteella, että kyseisten kaksien ehtojen välillä on huomattavia yhtäläisyyksiä ja että lopulliset ehdot ovat paljon lähempänä BNFL:n lähtöasemaa kuin BE:n.

(146) BNFL esittää yksityiskohtaisia tietoja kaupallisista eduista, joita se arvioi saavansa maksukyvyn palauttavasta rakenneuudistuksesta verrattuna BE:n maksukyvyttömyyteen taloudellisten ja oikeudellisten neuvonantajiensa analyysin perusteella. Se on havainnut BE:n maksukyvyttömyydestä aiheutuvan huomattavia riskejä itselleen, koska BE-konsernin dokumentoimaton sisäinen lainananto on ollut merkittävää ja koska BNFL:n BE:n kanssa tekemät sopimukset olivat monessa suhteessa ainutlaatuisia eikä niille ollut selvää ennakkotapausta aikaisemmista konkurssitilanteista. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus olisi ollut keskeisessä asemassa konkurssitilanteessa, sillä se oli ainoa velkoja, jolla oli BE:n ydinvoimaloita koskevia vakuuksia. BNFL:llä ei kuitenkaan ollut tarkempia tietoja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen todennäköisestä toimintalinjasta maksukyvyttömyysmenettelyn aikana.

(147) Vaikka voitaisiin odottaa, että BNFL:n asema BE:n tärkeimpänä toimittajana olisi asettanut sen vahvaan neuvotteluasemaan konkurssitilanteessa, useat seikat pienensivät sen kykyä uhata vakuuttavasti tuotteiden toimituksen ja palveluiden tarjoamisen lopettamisella. BNFL toteaa erityisesti, että BE:n suurimpana yksittäisenä velkojana BNFL olisi suurin taloudellinen häviäjä, jos BE:n ydinvoimalat suljettaisiin seurauksena tämän uhkauksen toteuttamisesta. Lisäksi on epäilyttävää, että se voisi laillisesti irtisanoa sopimuksensa ja palauttaa BE:lle jo vastaanottamansa käytetyn polttoaineen ja jätteen, sillä tämä olisi Yhdistyneen kuningaskunnan ydinturvallisuuslainsäädännön vastaista. Lopuksi BNFL:n oli vastuuntuntoisena ydinvoimalapalveluja tarjoavana yhtiönä jatkettava palvelujen tarjoamista BE:lle, jos palvelujen tarjoamatta jättäminen olisi vaarallista tai jos kolmannet osapuolet pitäisivät sitä vaarallisena.

(148) BNFL keskittyi BE:n maksukyvyttömyyttä koskevassa analyysissaan kolmeen mahdolliseen tilanteeseen: BE:n ydinvoimaloiden sulkeminen, jolloin saatavia saataisiin perittyä vain vähän, BE:n ydinvoimaloiden siirtyminen BNFL:n omistukseen, jolloin kaikki BE:n ydinalan rasitteet siirtyisivät sille, mikä olisi erittäin riskialtis ja epähoukutteleva vaihtoehto, ja niiden siirtyminen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen omistukseen, jolloin velkojia pyydettäisiin hyväksymään erittäin huomattavia velkojen pienennyksiä.

(149) Tämän perusteella ehdotettu maksukyvyn palauttamiseen tähtäävä rakenneuudistus vaikutti kaupalliselta kannalta houkuttelevammalta, koska se pienensi BNFL:ään BE:n taholta kohdistuvia riskejä ja tarjosi BNFL:lle suurempia ja varmempia tuloja kuin maksukyvyttömyys. Sen vuoksi BNFL:n katsotaan toimineen kuten mikä tahansa yksityinen velkoja.

(150) BNFL vertaili lopuksi sitä, kuinka paljon saataviaan muut suurimmat velkojat yhdessä pystyisivät saamaan takaisin siihen määrään, jonka se itse pystyisi saamaan takaisin, varmistaakseen, että sopimusehdot olivat BNFL:n kannalta kohtuullisia. Suojatakseen asemaansa vieläkin enemmän BNFL myös varmisti, että lopullisiin ehtoihin lisättiin lauseke, jonka mukaan se pystyi peruuttamaan ehdotetut myönnytykset, jos jollekin toiselle merkittävälle velkojalle tarjotaan suotuisampia ehtoja kuin BNFL:lle. Rothschild tarkisti analyysiaan sen jälkeen, kun BE:n muiden suurten velkojien kanssa sopimat yksityiskohtaiset ehdot olivat selvillä, ja vahvisti, että BNFL:n järjestelyt eivät itse asiassa vaikuttaneet yhtään huonommilta kuin muiden suurten velkojien. Lisäksi tarkistetut sopimusjärjestelyt eivät tule voimaan ennen kuin rakenneuudistus on saatettu loppuun.

(151) BNFL toteaa toimenpidekokonaisuuden C osalta, että se tarkisti Rothschildin avulla, ettei se antanut velanlyhennystauon muodossa suurempia myönnytyksiä kuin muut merkittävät velkojat. Kun BNFL sai tietoonsa, että muut velkojat saivat velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaan BNFL:ää suotuisampia ehtoja (vaikka BNFL:n asema ei ollutkaan suoraan verrattavissa BE:n muihin suuriin velkojiin), se tarkasteli, olisiko sen yritettävä neuvotella sopimukset uudelleen ja pyydettävä korkoa. Se päätteli, että oli epätodennäköistä, että BE pystyisi maksamaan korkoa BNFL:lle ja tekemään velanlyhennystauon aikana riittävästi voittoa maksukykyyn johtavan rakenneuudistuksen jatkamiseksi. Huolimatta velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaisesta asemastaan BNFL saisi enemmän saataviaan takaisin, jos maksukykyyn johtava rakenneuudistus jatkuisi.

(152) BNFL väittää, että sen päätös tehdä sopimuksia BE:n kanssa oli itsenäinen päätös eikä se tapahtunut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen käskystä. Se, että BNFL on julkinen yhtiö, ei riitä perusteeksi olettaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus vaikuttaa BNFL:n päätöksiin. Vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on BNFL:n ainoa osakas, BNFL on itsenäinen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksesta päivittäisen liiketoimintansa osalta ja sen edellytetään toimivan kaupalliselta pohjalta. BNFL esitti oikeudellista asemaansa koskevan asiakirjan. BNFL lisää, että BE:n kanssa käymiensä neuvottelujen aikana BNFL piti osakkaansa (kauppa- ja teollisuusministeriö) ajan tasalla neuvotteluista. Se kuvailee tätä tavanomaiseksi tilanteeksi, kun yrityksellä on määräysvaltaa käyttävä osakas. Kauppa- ja teollisuusministeriö ilmoitti BNFL:lle, että se hyväksyisi (BNFL:n kauppa- ja teollisuusministeriön kanssa yrityksen johdosta tekemien sopimusten mukaisesti) ainoastaan sellaiset BE:n kanssa tehdyt tarkistetut sopimukset, jotka on tehty BNFL:n kannalta kaupallisilla ehdoilla.

(153) Greenpeace Limited on Greenpeace Internationalin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva haara. Sen päätoimintoihin kuuluu kampanjointi ydinvoiman käytön lopettamiseksi sekä puhtaiden ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

(154) Greenpeace väittää, että koska toimenpidekokonaisuudessa A asetetaan enimmäismäärä BE:n osallistumiselle ydinalan rasitteiden rahoitukseen, se muodostaa epäoikeutetun toimintatuen BE:lle ja/tai BE:n osakkaille tarkoituksena lisätä BE:n houkuttelevuutta markkinoilla toimiville sijoittajille.

(155) Greenpeacen mukaan toimenpidekokonaisuudet B ja C ovat epäoikeutettua toimintatukea, koska niiden mukaan BNFL, joka toimii tai jonka katsotaan toimivan kuten valtio tai valtion käskystä, myöntää jatkuvaa tukea tilanteessa, jossa a) BNFL on vaikeuksissa oleva yritys, joka jatkaa toimintaansa ainoastaan valtiontuen ansiosta; b) BNFL osallistui hallituksen ja BE:n kanssa kolmenvälisiin neuvotteluihin, joiden seurauksena laadittiin BE:n rakenneuudistuspaketti välittömästi sen jälkeen, kun BNFL oli itse kieltäytynyt muuttamasta BE:n kanssa tekemiensä sopimusten ehtoja; sen vuoksi Greenpeace kehotti komissiota pyytämään BNFL:ltä jäljennöksiä BNFL:n sisäisistä asiakirjoista sen selvittämiseksi, oliko BNFL tietoinen BE:n neuvotteluista Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kanssa; c) sopimukset eivät joka tapauksessa ole luonteeltaan aidosti kaupallisia; Greenpeacen mukaan BNFL:n sopimukset BE:n kanssa eivät ole, eivätkä ole koskaan olleet kaupallisia sopimuksia, vaan vaikuttavat enemmän keinotekoiselta välineeltä taata BNFL:lle tietyt tulot; rakenneuudistuspaketin avulla taataan jatkossakin nämä tulot BNFL:lle; d) uudelleenneuvotellut hinnoitteluehdot eivät vastaa tarjottuun palveluun liittyviä todellisia kustannuksia, vaan ne liittyvät tukkuhintoihin; koska sopimusten tuomat edut ovat jatkuvia ja perustuvat rajoittamattoman ajan voimassa olevaan sopimukseen, kyse on pitkäaikaisesta tuesta BE:lle, ei kertatuesta sen elinkelpoisuuden palauttamiseksi; sen vuoksi kyse on toimintatuesta eikä rakenneuudistustuesta eikä tuki sovellu yhteismarkkinoille.

(156) Greenpeace yhtyy kaikkiin komission epäilyihin ja päättelee, että tuki ei ole yhdenmukaista EY:n perustamissopimuksen kanssa. Se korostaa erityisesti, että rakenneuudistustuki vaikuttaisi markkinoilla oleviin toimijoihin ja sen lisäksi myös estäisi uusia kilpailijoita tulemasta markkinoille, koska muut vakiintuneet toimijat ja uudet markkinoille tulijat eivät pystyisi hyötymään tehokkuudestaan. Ydinvoimayhtiöiden tukeminen olisi lisäksi ristiriidassa hallituksen lausuman kanssa, joka koskee energialähteiden moninaisuutta, uusiutuvat energialähteet mukaan luettuina.

(157) Ylikapasiteetin osalta Greenpeace on sitä mieltä, että ”suunnittelumarginaali”, jota valtakunnallisesta jakeluverkosta vastaava operaattori käyttää suunnitellessaan tulevaa sähköntuotantotarvetta turvallisen kapasiteetin ylläpitämiseksi, ei ole asianmukainen lähtökohta arvioitaessa, onko markkinoilla ylikapasiteettia. Greenpeacen mukaan on todennäköistä, että merkityksellisillä markkinoilla on jo merkittävää rakenteellista ylikapasiteettia ja se tulee lisääntymään.

(158) Greenpeace epäilee sitä, että joidenkin BE:n voimaloiden sulkeminen olisi veronmaksajille kalliimpi vaihtoehto, koska ei ole varmaa, pystyykö BE osallistumaan olemassa olevien velkojensa maksamiseen. Greenpeace lisää, että lyhyellä aikavälillä ei ole syytä uskoa, että Yhdistynyt kuningaskunta ei pystyisi saavuttamaan Kioton pöytäkirjan mukaisia tavoitteitaan.

(159) Greenpeace toteaa, että sen tilaamien raporttien mukaan ydinvoimaloiden välitön tai asteittainen sulkeminen on sekä mahdollista että turvallista. Greenpeace päättelee, että BE:n voimaloiden osittainen tai asteittainen sulkeminen voi johtaa tarvitun tukimäärän pienentymiseen.

(160) Greenpeace on sitä mieltä, että Euratomin perustamissopimus ei estä EY:n perustamissopimukseen perustuvaa valtiontukianalyysia. Koska Euratomin perustamissopimus ei sisällä ydinvoimateollisuudelle myönnettävää tukea koskevia alakohtaisia sääntöjä, EY:n perustamissopimuksen yleisiä valtiontukimääräyksiä olisi sovellettava. Greenpeace viittaa tuomioistuimen yhdistettyihin asioihin 188 ja 190/80, Ranska ym. vastaan komissio (16). Greenpeace väittää lisäksi, että tukitoimenpiteet liittyvät seikkoihin, joihin voidaan soveltaa Euratomin perustamissopimusta, ainoastaan siinä määrin kuin ne koskevat ydinlaitosten turvallisuutta tai käytöstäpoistoon liittyviä turvallisuusnäkökohtia. Greenpeace päättelee, että kyseiset toimenpiteet eivät ole välttämättömiä ilmoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja että jatkuvaa toimintatukea ei voida missään muodossa pitää välttämättömänä turvallisuuden takia tilanteessa, jossa BE:n voimaloiden sulkeminen kokonaan tai osittainen on turvallinen ja toteuttamiskelpoinen vaihtoehto. Greenpeacen mukaan komission olisi otettava huomioon ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön suuntaviivat (17).

(161) Powergen on yksi sähköalan merkittävimmistä toimijoista Englannissa ja Walesissa. Sen osuus sähköntuotantokapasiteetista on 11 prosenttia (BE:n osuus 14 prosenttia) ja se toimittaa merkittäviä määriä suurille teollisuus- ja yrityskuluttajille sekä pk-yrityksille ja kotitalousasiakkaille. Sen omistaja on E-ON.

(162) Powergen vastustaa tukipakettia. Sen mukaan BE pystyy tuen ansiosta pitämään toiminnassa ydinvoimaloita, jotka se muutoin olisi sulkenut. Tältä osin Powergen kiistää Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kannan, jonka mukaan voimalat pidettäisiin joka tapauksessa käynnissä. Powergen pelkää, että tuki antaisi BE:lle mahdollisuuden tarjota keinotekoisen alhaisia hintoja lisätäkseen markkinaosuuttaan suurasiakkaille suunnattujen toimitusten alalla ja päästäkseen kotitaloustoimitusten markkinoille. BE saattaa myös pystyä rahoittamaan investointeja muuhun kuin ydinvoimaan perustuvan sähköntuotannon alalla.

(163) Powergen toivoo, että sitä kuultaisiin kaikista mahdollisista vastasuoritteista, ja se ehdottaa kolmea mahdollista vastasuoritetta:

(164) Se ehdottaa ensinnäkin Dungeness B -ydinreaktorin sulkemisen aikaistamista huhtikuuhun 2004. Powergenin mukaan markkinat pystyisivät luomaan tätä menetystä vastaavan kapasiteetin riittävän marginaalin säilyttämiseksi, jos tästä aikaistetusta sulkemisesta ilmoitettaisiin riittävän ajoissa.

(165) Toiseksi se ehdottaa tuen rajaamista kieltämällä ristikkäistuet BE:n tappiollisten omaisuuserien (AGR-voimalat) ja muiden BE:n liiketoimintojen välillä, erottamalla BE:n tuotanto- ja jakelutoiminnot eri yksikköihin, joilla on erillinen kirjanpito, ja valvomalla BE:n menoja sen varmistamiseksi, että se ei siirrä valtion ydinalan rasitteiden rahoittamiseen maksamia varoja muihin tarkoituksiin. Näitä toimenpiteitä olisi jatkettava niin kauan kuin rakenneuudistussuunnitelman sisältämät toimenpiteet ovat voimassa.

(166) Kolmanneksi se ehdottaa kilpailun vääristymisen estämistä sähkön vähittäismarkkinoilla siten, että BE:tä kielletään myymästä sähköä kustannukset alittavaan hintaan (kustannukset sähkön hankkimisesta tukkumarkkinoilta ja muut myyntiin liittyvät kustannukset), asetetaan yläraja BE:n markkinaosuudelle teollisuus- ja yritysasiakkaille suunnattujen toimitusten markkinoilla (ehdotuksena 20 prosentin raja) ja kielletään BE:tä aloittamasta toimintaa uusilla vähittäismarkkinoilla. Näitä toimenpiteitä olisi jatkettava niin kauan kuin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet ovat voimassa ja komission olisi tarkasteltava niiden tehokkuutta viiden vuoden kuluttua täytäntöönpanosta.

(167) Elinkelpoisuuden palautumisesta Powergen toteaa, että skenaariot, joita Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käyttivät arvioidessaan BE:n tulevaa elinkelpoisuutta, ovat liian optimistisia erityisesti BE:n voimaloiden käytössäoloajan osalta aikaisempiin viitearvoihin verrattuna.

(168) Lopuksi Powergen toteaa, että on tunnettu tosiseikka, että EY:n perustamissopimuksen sisältämiä valtiontukisääntöjä sovelletaan ydinvoimateollisuuteen Euratomin perustamissopimuksesta huolimatta. Se viittaa samaan asiaan vuodelta 1990 kuin Greenpeace.

(169) Intergen on maailmanlaajuinen sähköntuotantoyhtiö, jolla on toimintoja kaikissa maanosissa. Sen osuus sähköntuotantokapasiteetista Englannissa ja Walesissa on 2 prosenttia (BE:n osuus 14 prosenttia), ja sillä on kaksi toiminnassa olevaa voimalaa ja yksi rakenteilla. Se myy suurimman osan sähköstään tukkumarkkinoilla ja osan pitkäaikaisilla sopimuksilla. Se toimii myös kaasumarkkinoilla. Sen omistajat ovat Shell ja Bechtel.

(170) Intergen toteaa, että toimitusvarmuus on huolenaihe Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla ja että selvitysmiehet voisivat huolehtia ydinturvallisuudesta. Se kiinnittää komission huomion siihen, että BE:lle myönnetty tuki on vahingoittanut ja vahingoittaa jatkossakin Intergeniä ja että BE:n velkojiin kuuluvat Intergenin kilpailijat, kuten Teeside Power Limited, ovat myös Intergeniä suotuisammassa asemassa rakenneuudistussuunnitelman puitteissa. Intergen toteaa, että sille ja tytäryhtiölle olisi maksettava korvausta niiden kärsimästä vahingosta, jos komissio hyväksyy tuen.

(171) Tämä kolmas osapuoli toteaa, että lehdistössä aikaisemmin julkaistujen tietojen mukaan jälleenkäsittely maksoi ennen BE:n rakenneuudistusta noin 1 000 Englannin puntaa raskasmetallikilolta. BE:n rakenneuudistuksen jälkeen BNFL ja BE ovat sopineet hinnasta, joka on 150 Englannin puntaa raskasmetallikilolta, eli 85 prosenttia vähemmän kuin alkuperäisessä sopimuksessa. Se lisää, että BNFL:n ja BE:n välisissä alkuperäisissä jälleenkäsittelysopimuksissa hinnat olivat kustannusperusteisia (cost-plus), mikä tarkoittaa sitä, että peruskuorma-asiakkaat voisivat sopimuksen perusteella saada jälleenkäsittelypalveluja ainoastaan silloin, jos ne suostuvat maksamaan kaikki jälleenkäsittelystä syntyvät kustannukset ja voittolisän. Tämän perusteella voidaan päätellä, että jos peruskuorma-asiakkaiden kanssa sovitut jälleenkäsittelykustannukset kattavat kustannukset ainoastaan tasolla 1 000 Englannin puntaa/raskasmetallikilo, tämä merkitsee sitä, että BE:n kanssa nyt sovittu uusi hinta ei läheskään kata kustannuksia. Myös uusien sopimusten tapauksessa hinta on 1 000 puntaa raskasmetallikilolta (vuoden 2003 hinnat).

(172) Se päättelee, että nämä hinnat osoittavat, että BNFL ei ole toiminut yksityisen markkinataloussijoittajan tavoin neuvotellessaan sopimuksista BE:n kanssa, paitsi jos BNFL on valmis ulottamaan nämä edulliset ehdot koskemaan myös muita asiakkaita.

(173) Drax on Länsi-Euroopan suurin hiilivoimaloita käyttävä sähköntuottaja. Se kuului aikaisemmin AES Corporationiin, joka on yhdysvaltalainen energiakonserni, jolla on omistuksia sähköntuotannon, -jakelun ja -toimituksen alalla kaikkialla maailmassa. AES Corporation luovutti 5 päivänä elokuuta Draxin määräysvallan sen velkojille. Drax ilmoitti 30 päivänä elokuuta 2003, että se oli tehnyt yksinoikeudellisen sopimuksen International Power plc:n kanssa Draxin rakenneuudistukseen osallistumisesta.

(174) Draxin mukaan toimenpidekokonaisuudet A, B ja G ovat kaikki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Drax on samaa mieltä siitä, että toimenpidekokonaisuudet D, E ja F eivät ole valtiontukea. Draxin mukaan tuen määrää on vaikea arvioida. Draxin mielestä tuen määrä voisi toimenpidekokonaisuuden A osalta olla huomattavasti suurempi kuin tällä hetkellä arvioidaan, koska käytöstäpoistorasitteista ei ole kokemusta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja koska on epätodennäköistä, että BE osallistuu ydinalan rasitteista aiheutuviin kustannuksiin. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus tulee aina olemaan viime kädessä vastuussa loppupään rasitteista ja käytöstäpoistorasitteista. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei koskaan anna BE:n mennä konkurssiin. Draxin mielestä myös verovapautus olisi ilmoitettava tukena.

(175) Mitä tulee sopimusten uudelleenneuvotteluun BNFL:n kanssa, Drax on sitä mieltä, että yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi koskaan suostunut sellaisiin epäkaupallisiin ehtoihin, jotka merkitsivät sille merkittäviä nykyisiä ja tulevia tappioita riippumatta taloudellisia vaikeuksia koskevasta lausekkeesta ja siitä, että BE on sen suurin asiakas. On selvää, että BNFL:n asema huononi merkittävästi neuvotteluissa. Sen polttoaineen toimitussopimuksen perusteella saamat vuotuiset tulot pienenevät 5–20 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa. Tämä vahvistetaan BNFL:n vuoden 2004 tilinpäätöskertomuksessa. Lisäksi vaikuttaa siltä, että vaikka BE olisi asetettava selvitystilaan, sen voimalat pysyisivät käynnissä ja tarvitsisivat edelleen polttoainetoimituksia sekä käytetyn polttoaineen huolto-, jälleenkäsittely- ja hävittämispalveluja. Olisikin kysyttävä, olisiko selvitystilan hoitaja pystynyt saamaan samat ehdot BNFL:ltä. Lisäksi BNFL voisi käyttää hyväkseen muita liiketoimintamahdollisuuksia, jos sen liiketoiminta BE:n kanssa pienenisi. BNFL ei toimi markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. Sen vuoksi toimenpidekokonaisuus B on valtiontukea.

(176) Drax on sitä mieltä, että toimenpidekokonaisuuteen C sisältyvä velanlyhennystaukoa koskeva sopimus BNFL:n kanssa on myös valtiontukea, koska BNFL ei saa korkoa velanlyhennystauon aikana kuten muut velkojat.

(177) Drax esitti myös huomautuksia tukipaketin soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Drax ei kiistä sitä, että BE on vaikeuksissa oleva yritys. Se katsoo kuitenkin, että BE:n suojaamaton asema johtui yksinomaan sen johdon odottamattomasta päätöksestä myydä BE:n vähittäisliiketoiminta. Lisäksi BE olisi voinut pienentää kustannuksiaan sulkemalla osan voimaloistaan tai ne kaikki, sillä joidenkin ydinvoimaloiden käynnissä pitäminen on kalliimpaa kuin niiden tilapäinen sulkeminen.

(178) Elinkelpoisuuden palautumisesta Drax on sitä mieltä, että ehdotettu suunnitelma ei ole todellinen rakenneuudistussuunnitelma. Lisäksi BE on ja tulee aina olemaan eri asemassa kuin kilpailijansa. Se jatkaa sähkön tuotantoa ja myyntiä markkinoille hinnalla millä hyvänsä ja painaa jatkuvasti hintoja alaspäin kaikkien muiden kilpailijoiden kustannuksella.

(179) Drax ei hyväksy sitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus käyttää lyhyen aikavälin rajakustannuksia osoituksena BE:n elinkelpoisuudesta. Rakenneuudistus vapauttaa BE:n maksamasta suurta osaa ydinvoimalan kustannuksista. Yrityksen päätös tietyille markkinoille tulemisesta tai kilpailun jatkamisesta kyseisillä markkinoilla riippuu siitä, pystyykö se kohtuullisessa ajassa kattamaan keskimääräiset kustannuksensa ja saamaan kohtuullisen tuoton sijoituksestaan. Näin ei ole BE:n tapauksessa, koska kaikki sen kaupalliset riskit on poistettu.

(180) Tuen kestosta Drax on sitä mieltä, että kestoltaan määrittelemättömien rasitteiden rahoittaminen pitkälle tulevaisuuteen ei ole yhdenmukaista suuntaviivojen kanssa. Se väittää myös, että jatkuvaa toimintatukea ei voida pitää välttämättömään vähimmäismäärään rajattuna. Drax toteaa BE:n omasta rahoitusosuudesta, että omaisuuserien myynnistä saatavat tulot eivät ole varmoja ja että BE:n maksut NLF-rahastoon ovat peräisin tuen avulla parannetusta kassavirrasta, mitä ei voida ottaa huomioon.

(181) Ylikapasiteetista ja korvauksesta kilpailijoille Drax toteaa, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittu 20 prosentin kapasiteettimarginaali koskee ainoastaan talven huippukysyntää. NGC:n mukaan kapasiteettimarginaali keskimääräisen talven huippukysynnän aikana on 20,3 prosenttia. Draxin mukaan järkevä päätös olisi sulkea osa tuotantokapasiteetista kesäkuukausina riippumatta siitä, kuka BE:n toiminnasta vastaa. Tämä johtaisi nettosäästöihin.

(182) Draxin mielestä on useita vastasuoritteita ja/tai rakenneuudistussuunnitelmaan tehtäviä muutoksia, joiden avulla voitaisiin jossain määrin varmistaa, että rakenneuudistus noudattaa suuntaviivoja ja tarjoaa hyvitystä kilpailijoille, jotka eivät saa tukea. Drax ehdottaa seuraavia toimenpiteitä: a) BE:n poistaminen kilpailumarkkinoilta luomalla uusiutuvan energian käyttöä koskevan velvoitteen kaltainen järjestelmä, jonka mukaan on pakko ostaa ydinenergiaa kiinteään hintaan. BE:n rakenneuudistusta ei voida koskaan toteuttaa siten, että se voisi kilpailla samoin ehdoin tukea saamattomien markkinatoimijoiden kanssa. Jos BE:n tuotantoa ei voida poistaa markkinoilta, paras ratkaisu on se, että BE:n tuotanto erotetaan kilpailumarkkinoilta. Ydinvoimalla tuotetun sähkön hintaa olisi säänneltävä ja se voitaisiin määrittää pääomakustannusten ja muiden tavanomaisten hinnansääntelyparametrien mukaisesti. Näin vastattaisiin Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen huoliin, jo