96/76/EY: Komission päätös, tehty 4 päivänä lokakuuta 1995, Alankomaiden DAF-nimiselle kuorma-autojen valmistajalle myöntämästä tuesta (Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 015 , 20/01/1996 s. 0037 - 0045



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 4 päivänä lokakuuta 1995, Alankomaiden DAF-nimiselle kuorma-autojen valmistajalle myöntämästä tuesta (Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (96/76/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta, ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on antanut asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti (1), sekä katsoo, että I Komissio ilmoitti 16 päivänä marraskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä Alankomaiden hallitukselle päätöksestään aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa määrätty menettely Alankomaiden hallituksen julkisen intervention vuoksi uudessa DAF-yhtiössä (DAF Trucks NV) samoin kuin vanhan DAF:n lakkauttamiseen liittyvien mahdollisten tukien vuoksi, ja kehotti Alankomaiden hallitusta esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa kirjeen päivämäärästä. Aloittaessaan menettelyn komissio esitti epäilevänsä suuresti tuen soveltuvuutta seuraavista syistä: - julkinen interventio koski vaikeuksissa olevaa yritystä, joka toimii ylikapasiteetista kärsivällä alalla; - ensimmäisen TOK-lainan (Technische Ontwikkelingskrediet) uudelleenjärjestelystä vuonna 1990 koitui yhtiölle huomattavia säästöjä, joiden suuruutta ei vielä ole määritetty; - viimeisimmän TOK-lainan myöntämistä koskevat perustelut ja sen myöntämisajankohta; - osa ilmoitetusta tutkimusavustuksesta myönnettiin ennen komission hyväksyntää; - Nationale Investeringsbank (NIB) antoi lykkäystä 30 miljoonan Alankomaiden guldenin suuruisen lainan ensimmäiselle takaisinmaksulle; - tilapäisluoton myöntäminen; - julkinen osakkuus uudessa DAF-yhtiössä, mukaan lukien osakepääoman myöntäminen ja riskilaina, ei mahdollisesti vastaa yritysten vakiokäytäntöä markkinataloudessa; - entisen DAF:n omaisuuden myynti uudelle yhtiölle ja viranomaisten rooli voivat viitata siihen, että uudelle yritykselle koitui taloudellista hyötyä omaisuuden alhaisemmasta ostohinnasta. Koska tapaukseen sovelletaan yhteisön moottoriajoneuvoteollisuudelle myönnettäviä tukia koskevia sääntöjä, komission kanta on, että tuki voisi kuulua soveltuvien tiukkojen edellytysten alaisuuteen. Tällaiset edellytykset voidaan määrätä ainoastaan tämän menettelyn jälkeisessä lopullisessa päätöksessä. II Menettelyn aloittamisen jälkeen Alankomaiden hallitus esitti huomautuksensa 2 päivänä helmikuuta 1994 päivätyllä kirjeellä. Komissio sai Alankomaiden lisätiedot yksityiskohtaiseen 14 päivänä kesäkuuta 1994 päivättyyn kyselyynsä 14 päivänä syyskuuta 1994 päivätyllä kirjeellä. Valmistellakseen vierailuaan DAF:n tehtaille Eindhoveniin ja Westerlohon komissio pyysi lisätietoja 14 päivänä marraskuuta 1994 päivätyssä kirjeessään, joka oli osoitettu sekä Belgian että Alankomaiden hallituksille. Alankomaiden hallitus vastasi näihin kysymyksiin 23 päivänä tammikuuta 1995 päivätyllä kirjeellä. Yritysvierailu tapahtui 30 päivänä tammikuuta 1995, ja sen jälkeen pidettiin komission, kummankin jäsenvaltion viranomaisten ja DAF:n yritysjohdon välinen lopullinen kokous Eindhovenissa 1 päivänä helmikuuta 1995. Telekopiolla, joka oli päivätty 8 päivänä helmikuuta 1995, komissio esitti joitakin viimeisiä kysymyksiä, joihin vastattiin kirjallisesti tai suullisesti komission sekä Alankomaiden ja Belgian viranomaisten kahdenvälisessä kokouksessa 14 päivänä helmikuuta 1995. Komission sekä Alankomaiden ja Belgian viranomaisten kesken pidettiin maaliskuun 6 päivänä 1995 kokous, jossa keskityttiin DAF NV:n pesänhoitoon liittyviin olosuhteisiin ja yhtiön siirtymiseen DAF Trucks NV:lle. Keskustelun aikana komissio esitti joitakin konkurssimenettelyyn liittyviä kysymyksiä. Alankomaiden valtion lainopillisten neuvonantajien 23 päivänä maaliskuuta 1995 laatimat vastaukset lähetettiin telekopiona komissiolle samana päivänä. Uuden 28 päivänä maaliskuuta 1995 olleen kahdenkeskisen tapaamisen jälkeen Alankomaiden viranomaiset antoivat 7 päivänä huhtikuuta 1995 komissiolle konkurssiolosuhteisiin ja DAF NV:n haltuunottoon liittyviä lisätietoja. Komissio pyysi 24 päivänä huhtikuuta 1995 Alankomaiden viranomaisia antamaan päätösehdotuksen laatimiseksi tarvittavia lisätietoja haltuunotto-olosuhteista. Alankomaiden viranomaiset vastasivat tähän pyyntöön 23 päivänä toukokuuta 1995 päivätyllä kirjeellä. Alankomaiden viranomaiset antoivat lisätietoja DAF NV:lle ennen pesänselvitystä myönnetystä tuesta 24 päivänä toukokuuta ja 7 päivänä kesäkuuta 1995 päivätyillä kirjeillä. III Komissio pyysi 16 päivänä helmikuuta 1994 päivätyllä kirjeellään Alankomaiden hallitusta ottamaan kantaa Klesch & Company Limitedin esittämiin huomautuksiin, jotka komissio oli saanut 30 päivänä marraskuuta 1993. Tämä yritys ilmoitti jättäneensä 24 päivänä helmikuuta 1993 pesänhoitajille sopimukseen tähtäävän tarjouksen samasta omaisuudesta, jonka DAF Trucks NV osti. Yrityksen mukaan tämä tarjous hylättiin, koska pesänhoitajat halusivat myydä omaisuuden alle markkinahinnan valtion johtamalle ryhmälle. Alankomaiden hallitus vastasi 19 päivänä heinäkuuta 1994 päivätyllä kirjeellä väittäen tämän tarjouksen tulleen liian myöhään. NIB esitti huomautuksensa tämän menettelyn aloittamisesta 15 päivänä helmikuuta 1994. Useat DAF Trucks NV:n osakkaat - VDL Groep, Nationale Nederlanden, DAF Trucks NV ja Evicar - esittivät huomautuksensa 28 päivänä helmikuuta 1994. Samana päivänä menettelyn aloittamisen julkistamisen jälkeen komissio sai huomautukset myös DAF Trucks NV:ltä ja alankomaisilta pesänhoitajilta, jotka ilmoittivat olevansa valmiita lähettämään tarvittaessa lisätietoja. Komissio lähetti 1 päivänä kesäkuuta 1994 päivätyllä kirjeellä tietojensaantipyynnön pesänhoitajille, jotka vastasivat 1 päivänä elokuuta 1994. Alankomaiden viranomaisten reaktio edellä mainittujen osapuolten huomautuksiin, joissa kaikissa kannatettiin viranomaisten näkökantoja, sisältyy 23 päivänä maaliskuuta 1995 päivättyyn telekopioon. Komissio ei saanut huomautuksia muilta jäsenvaltioilta eikä kiinnostuneilta osapuolilta sen jälkeen, kun Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittaminen julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. IV Ensimmäisen TOK-lainan, NTG (Nieuwe Truck Generatie)-TOK, vuonna 1990 laaditun uuden aikataulun osalta Alankomaiden hallitus totesi seuraavaa: - Ei ollut varmuutta siitä, oliko ilmoittaminen tarpeellista, koska hallitus noudatti tämän TOK-lainan suhteen kaupallista vakiokäytäntöä. Mielestään hallitus paransi lainan takaisinmaksuvarmuutta laatimalla sille uuden aikataulun. Hallituksen mielestä menettelyn alussa esitetty rinnastus Volvo Cars:iin ei pitänyt paikkaansa, koska Volvon tapauksessa kyseessä oli laina, jossa valtio oli osakkeenomistaja, eikä TOK-laina, joka myönnetään hyväksytyn suunnitelman perusteella. - TOK-lainan takaisinmaksu riippuu tuetun projektin avulla kehitettyjen tuotteiden kaupallisesta menestyksestä. Komissio hyväksyy tämän menettelyn. Projektin epäonnistuessa kyseessä ei ole tuki, koska ei ole tuotetta, joka voisi vääristää kilpailua; projektin onnistuessa kyseessä ei myöskään ole tuki, koska korkoa peritään niin kauan kunnes koko laina on maksettu takaisin. Itse asiassa, koska epäonnistuneeseen F 80:een liittyvää TOK-lainan osaa ei jätetty velkomatta, vaikka niin olisi TOK-lainasääntöjen perusteella voitu tehdä, yrityksen on maksettava takaisin enemmän, koska sen on maksettava koko F 80:een ja F 95:en liittyvä laina pelkästään F 95:n voitoilla. Takaisinmaksun kytkeminen voittoihin tarjoaa paremmat valvontamahdollisuudet, ja siihen päädyttiin DAF NV:n kanssa käytyjen pitkien neuvottelujen jälkeen. Vakuuksia ei tavallisesti vaadita TOK-lainoille, koska nämä lainat koskevat riskiprojekteja, ja yritykset pyytävät TOK-lainaa vasta, jos liiketaloudelliset lainoittajat ovat vastahakoisia rahoittamaan projektin. Viimeisimmästä vuonna 1991 myönnetystä TOK-lainasta, NML (Nieuwe Medium Line)-TOK, jota korotettiin vuonna 1992 myöntämällä toinen lainaerä, Alankomaiden hallitus totesi seuraavaa: - Tämä TOK-laina koski innovatiivisia tuotteita. DAF esitti yksityiskohtaista tietoa sen todisteeksi, että uudet keskiraskaat kuorma-autot (DAF 75/85) olivat innovatiivisia tuotteita kuorma-automarkkinoilla. - Kyseiseen aikaan DAF toimi tappiolla, mutta se oli pörssiyhtiö, jolla oli juuri ollut onnistunut osakeanti. Heinäkuussa 1992 tapahtuneen lainan korottamisen osalta Alankomaat ilmoitti, että edes siihen aikaan sillä ei ollut epäilyksiä yrityksen jatkuvuudesta, koska pitkän aikavälin näkymät olivat hyvät. Ensimmäiset merkit DAF:n vakavaraisuusongelmista saatiin vasta marraskuussa 1992. Sen jälkeen tapahtumat etenivät hyvin nopeasti. - Alankomaiden viranomaiset vakuuttelivat lisäksi voivansa mahdollisesti saada takaisin maksamansa 33,5 miljoonaa Alankomaiden guldenia korkokuluineen, koska ne ovat kirjanneet summan DAF NV:n pesänhoitajien kanssa takaamattomaksi lainaksi. Alankomaiden hallitus totesi 1,55 miljoonan Alankomaiden guldenin suuruisesta tutkimustuesta seuraavaa: - Ensimmäinen erä myönnettiin sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy ilmoitetun tuen. Erä vastasi 80:tä prosenttia avustuksesta, joka oli arvioitu tarvittavan tutkimuskuluihin vuoden 1992 puoliväliin mennessä. Muuhun pesänhoidon aloittamiseen mennessä suoritettuun tutkimukseen DAF ei saanut ennakkoa. - Ilmoitettu tuki on yhteensopiva moottoriajoneuvojen tukia koskevan yhteisön kehyksen kanssa, koska se on aitoa tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea (T& K-tukea), jolla edistetään tekniikoita puhtaampien ja vähemmän energiaa kuluttavien dieselmoottorien kehittämiseksi. - Alankomaiden viranomaiset vakuuttelivat lisäksi voivansa mahdollisesti saada takaisin tämän summan kirjaamalla sen DAF NV:n pesänhoitajien kanssa takaamattomaksi lainaksi. NIB:n myöntämästä lykkäyksestä 30 miljoonan Alankomaiden guldenin suuruisen lainan 2,5 miljoonan guldenin suuruiselle ensimmäiselle maksuerälle Alankomaiden viranomaiset totesivat, että koska lankeamispäivää ei koskaan lykätty eikä DAF saanut lykkäystä takaisinmaksulle, olennainen osa lainaa ei enää ollut toissijainen vaan siitä tuli samanlainen takaamaton laina kuin toinen takaamaton laina. Lisäksi samaan aikaan DAF NV jätti maksamatta myös monia markkinoilta ottamiaan lainoja. Tämän vuoksi eri lainanantajien käyttäytymisessä DAF NV:n suhteen ei ole eroavaisuuksia. Sen vuoksi Alankomaiden valtion asema vastaa kaupallista käytäntöä eikä sisällä valtion tukea. Edellä esitetyn päättelyn mukaisesti Alankomaiden hallitus totesi, että tarpeeksi vakuuksia esitettiin myös 120 miljoonan guldenin tilapäisluotolle, josta valtio takasi 60 miljoonaa guldenia ja jonka piti mahdollistaa yrityksen toiminnan jatkuminen kolmen viikon ajan toimettomuudesta aiheutuvia tappioita vähentämällä. Lisäksi pesänhoitajat ilmaisivat odottavansa, että luotto kokonaisuudessaan maksettaisiin takaisin. Viranomaiset ovat vahvistaneet, että koko laina, mukaan lukien korkokulut, on maksettu takaisin. Valtion 155 miljoonan guldenin suuruisesta osakkuudesta DAF Trucks Nv:hen, joka vastaa 41,78:aa prosenttia osakepääomasta, Alankomaiden hallitus totesi seuraavaa: - Kyseessä ei ole tuki, koska osakkuus perustui liiketoimintasuunnitelmaan, joka eroaa ennen maksun lykkäämistä tehdystä rakenneuudistussuunnitelmasta ja jonka kannattavuuden ulkopuoliset konsultit tarkastivat. - Yksityiset sijoittajat osallistuivat samalla periaatteella, ja heidän osakkuutensa samoin edellytyksin osoittaa, että DAF Trucks NV:hen saattoi luottaa. A- ja B- osakkeiden välisestä erosta Alankomaiden hallitus väitti, että B-osakkeiden haltijoilla on yhtä suuret osinko-oikeudet kuin A-osakkeilla ja että myös B-osakkeiden mahdollisista korkorästeistä huolehditaan. Ero lakkaa olemasta voimassa 1 päivänä tammikuuta 2000. - Taloudellisten perusteiden lisäksi suurta huomiota olisi kiinnitettävä yhtiön vaikutukseen sen sijaintialueella, joka on tavoitteeseen 2 kuuluva Kaakkois-Brabant. - Menettelyn alussa esitetystä maininnasta DAF Trucks Nv:stä DAF NV:n "oikeusseuraajana" Alankomaiden viranomaiset totesivat, että näiden kahden yrityksen osakkeenomistajat eivät ole samoja, että DAF Trucks Nv:llä on erilainen tuotantosuunnitelma ja että liiketoimintasuunnitelma eroaa aiemmasta rakenneuudistussuunnitelmasta. Lisäksi 46 prosenttia DAF NV:n osakkeenomistajista oli tuntemattomia. Flaamin alueen ja Alankomaiden valtion osallistuminen perustuu kahden eri viranomaisen tekemään kahteen erilliseen päätökseen. Flaamin alueella ei ollut osakkuutta entisissä DAF-yhtiöissä ja Alankomaiden valtion osakkuus oli rajoitettu 1,8 prosenttiin. Sen vuoksi ei voida väittää uuden yhtiön olevan vanhan oikeusseuraaja. - Valmistellessaan tehdasvierailua sekä vierailun aikana Alankomaiden viranomaiset ja yhtiö esittivät useita todisteita tukeakseen näkemystään, että niiden osakkuuden perustan muodostava liiketoimintasuunnitelma toteutetaan toimivan konsernin perusteella ja että se on lähes tuottanut suunnitelmassa ennakoidut voitot, niin että osakkeenomistajille on maksettu osinkoa. Niiden investointi DAF Trucks NV:hen on sinänsä kannattava ja heijastaa tavanomaista liiketoiminnallista suhtautumista. - Lopuksi julkinen osakkuus DAF Trucks NV:ssä on pudonnut alle 50 prosenttiin sen jälkeen, kun Alankomaiden ja Flaamin viranomaiset myivät 100 miljoonaa osaketta. Sen vuoksi ne ovat saavuttaneet osakkeiden omistamista koskevassa sopimuksessa määritellyn yhdistetyn osakkuustason. Omaisuuden ostosta ja julkisviranomaisten osuudesta Alankomaiden hallitus totesi seuraavaa: - Muilla kiinnostuneilla osapuolilla oli mahdollisuus tehdä tarjous, koska tammikuussa 1993 asia on ollut päivittäin julkisuuden kohteena. DAF Trucks NV:n osakkeenomistajahdokkaiden lisäksi kukaan ei ollut esittänyt tarjousta 20 päivään helmikuuta 1993 mennessä, jolloin periaatteessa päästiin sopimukseen omaisuuden hinnasta pesänhoitajien ja etuoikeutettujen pankkien välillä. Sen vuoksi Kleschin tarjous 24 päivänä helmikuuta tuli liian myöhään. Lisäksi pesänhoitajien oli toimittava nopeasti, koska on yleisesti tunnettua, että myytäessä toiminnassa olevaa yritystä tällaisen epävarmuuden jatkuminen vahingoittaa entisestään yrityksen kaupallista asemaa ja arvoa. - Sovittu hinta (407 miljoonaa) on korkeampi kuin selvityshinta (256,8 miljoonaa) mutta alhaisempi kuin oikeudenmukainen markkina-arvo (498,075 miljoonaa). Myyntihinta on oikeudenmukainen, muuten riippumattomat pesänhoitajat eivät olisi myyneet tähän hintaan eikä tuomari hyväksynyt siirtoa. Lisäksi Alankomaiden oikeusjärjestelmän mukaan Alankomaiden valtio ei voi mitenkään vaikuttaa pesänhoitajiin. Saatu hinta on oikeudenmukainen kaupallisten neuvottelujen jälkeen saavutettu hinta, ja DAF:n heikkenevä asema on otettava huomioon. Lisäksi etuoikeutettujen velkojien on hyväksyttävä ostohinta pesänhoitajien tehdessä päätökset muiden velkojien edun mukaisesti. Riippumattomien arvioitsijoiden arviointikertomusten ja pesänhoitajien ostohintaa ja arviointia koskevan vertailun avulla poistetaan kaikki mahdolliset tukielementit. Alankomaiden valtion kantaa vahvistivat edelleen sen lainopilliset neuvonantajat ja DAF NV:n pesänhoitajat, jotka selvittivät, että Alankomaiden konkurssilakien mukaan - DAF NV:n toiminnan lopettaminen ja siihen liittyvä varojen siirto tapahtui Alankomaiden yritysten toiminnan lopettamista koskevien nykyisten lakien mukaisesti. Alankomaiden laki antaa pesähoitajille vapauden valita myyntitavan, mutta myynnit yksityisille asetetaan tavallisesti etusijalle. Sen vuoksi DAF NV:n pesänhoitajat toimivat säännösten mukaisesti tehdessään aloitteen ostajan löytämiseksi. - Ainoastaan etuoikeutettujen velkojien eikä muiden velkojien on annettava suostumuksensa myyntisopimukselle, joten Alankomaiden valtio ei-etuoikeutettuna velkojana ei olisi voinut estää myyntisopimusta. - Muodosteilla oleva yritys voi laillisesti olla myyntisopimuksen osapuoli, ja tällainen sopimus - vaikka se olisi suullinen, ei vielä täysin valmis eikä valvovan tuomarin hyväksymä - on oikeudellisesti kaikkia asianomaisia osapuolia sitova, joten kuullessaan mahdollisesta korkeammasta tarjouksesta Alankomaiden valtio ei olisi voinut vetäytyä tällaisesta sopimuksesta. Pesänhoitajia sitoi myös 20 päivänä helmikuuta 1993 tehty sopimus, joten ne eivät enää olleet vapaita aloittamaan neuvotteluja Klesch & Companyn tarjouksesta, joka yksinkertaisesti tuli liian myöhään sopimuksen syntymiseksi. - Vaikka tehtäisiin sellainen olettamus, että pesänhoitajat olisivat kuitenkin voineet hyväksyä korkeamman tarjousvaihtoehdon, ero olisi maksettu OFASECille ottaen huomioon sen arvopaperit kaikessa DAF-ryhmän omaisuudessa, ja se olisi hyödyttänyt epäsuorasti Yhdistyneessä kuningaskunnassa olevan omaisuuden etuoikeutettuja ja ei-etuoikeutettuja velkojia. Sen vuoksi Alankomaiden valtio, joka ei ole luotottanut DAF:n yrityksiä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ei olisi voinut hyötyä korkeammasta hinnasta. V Aloittaessaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn komissio luetteli seuraavat Alankomaiden hallituksen julkiset interventiot DAF:n hyväksi, jotka edellyttävät lisäanalyyseja perustamissopimuksen 92 artiklan nojalla sekä seuraavista syistä: - Entiselle DAF:lle myönnetyt ilmoittamattomat ja uudelleen järjestellyt kehitysluotot (TOK), joista 35,6 miljoonaa Alankomaiden guldenia oli maksamatta, sekä aiemmin myönnettyjen kehitysluottojen uudelleenjärjestely, jonka vaikutuksen määrää ei vielä tiedetä, voivat olla laittomasti myönnettyä valtion tukea ja moottoriajoneuvoteollisuudelle myönnettävää valtiontukea koskevaan yhteisön sääntöihin soveltumatonta. Sama koskee 1,55 miljoonan guldenin suuruista tutkimusavustusta. - Vaikka oli ilmeistä, että entinen DAF oli vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa, Alankomaiden hallitus ei suojannut etujaan yhtiössä vaatimalla riittäviä lisävakuuksia ennen vanhojen rahoitusjärjestelyjensä uudelleenjärjestelyä. Sen vuoksi aiemman NIB-lainan, jota Alankomaiden hallitus ei saanut takaisin entiseltä DAF:ltä, 2,5 miljoonan suuruisen takaisinmaksuerän lykkäystä saatetaan pitää valtiontukena. - Ottaen huomioon, että tilapäisluotto ei aikanaan ollut oikeassa suhteessa Alankomaiden hallituksen osallisuuteen entisessä DAF:ssä osakkeenomistajana tai etuoikeutettuna velkojana, toistaiseksi takaisin maksamattomat 7,5 miljoonaa Alankomaiden guldenia voivat olla valtion tukea. - Entisen DAF:n omaisuuden myynti uudelle yhtiölle ja julkisviranomaisten rooli saattavat viitata siihen, että uusi yritys on voinut hyötyä taloudellisesti tämän uutta teknologiaa ja suuren varaston myymättömiä kuorma-autoja sisältävän omaisuuden mahdollista tarjouskilpailua alhaisemmasta ostohinnasta. Tämän vuoksi uusi oikeushenkilö, mutta pohjimmiltaan sama entinen yhtiö, saattoi jatkaa kilpailemista ilman menneisyyden rasitteita. - Alankomaiden valtion osakkuutta uuden yhtiön riskipääomassa koskevat ehdot (155 miljoonan Alankomaiden guldenin osakepääoma ja Alankomaiden hallituksen myöntämät 45 miljoonan guldenin suuruiset riskilainat) olisi tutkittava ottaen huomioon yksityissijoittajaperiaate ja niitä olisi verrattava ehtoihin, joilla yksityiset sijoittajat osallistuivat uuteen yhtiöön. Siinä määrin kuin nämä toimenpiteet sisältävät uudelle yhtiölle annetun valtion tuen piirteitä, liiketoimintasuunnitelma olisi tutkittava ottaen huomioon moottoriajoneuvoteollisuudelle myönnettävää valtion tukea koskevan yhteisön kehyksen rakenneuudistustukiin liittyvät määräykset. Tutkittuaan seikkaperäisesti sekä tämän menettelyn että Belgian viranomaisten DAF:lle myöntämää tukea koskevan menettelyn aikana saadut tiedot komissio on tullut seuraavaan lopulliseen käsitykseen ensimmäisen TOK-lainan (NTG-TOK) uudesta aikataulusta vuodelta 1990: - Vaikka alkuperäinen laina myönnettiin hyväksytyn tukisuunnitelman perusteella vuonna 1983, vuonna 1990 laaditusta lainan uudesta aikataulusta oli ilmoitettava, koska yhteisön kehys moottoriajoneuvotuista oli voimassa. Samoihin aikoihin komissio käsitteli asiaan C 3/92 (Alankomaiden valtion ja Volvo Car Corporationin Volvo Car BV:lle antamat tukilainat) liittyvää ilmoitusta, joka myös koski takaisinmaksusuunnitelman uudelleenjärjestelyä ja josta ilmoitettiin komissiolle. Alankomaiden hallituksen on täytynyt tietää, että uudesta aikataulusta oli ilmoitettava. Lisäksi se ei voinut nimetä yhtään toista TOK-lainaa, johon olisi kohdistunut samanlainen uudelleenjärjestely. Ottaen huomioon nämä olosuhteet voitiin ainakin epäillä tällaisen lainan tarkistuksen sisältävän valtion tuen piirteitä (2). - Uudelleenjärjestelyyn sisältyi valtion lisätukea, koska siinä edellytettiin takaisinmaksua ainoastaan voittoa tuottavina vuosina hetkellä, jolloin yhtiö kärsi vakavia tappioita, joten siitä koitui yhtiölle rahallista lisätukea. Komissio arvioi tämän rahallisen edun suuruudeksi 10 742 000 Alankomaiden guldenia pesänhoidon aloitushetkellä (2 päivänä helmikuuta 1993), mikä perustuu melko optimistiseen arvioon ainoastaan kolmesta tappiollisesta vuodesta ajanjaksona 1993-2002 muiden vuosien tuottaessa tarpeeksi voittoa lainaerien takaisinmaksamiseksi. Tässä laskelmassa otetaan huomioon DAF NV:n saama korkoetu tuen myöntämisen ja pesänhoidon alkamisen välisenä aikana käyttämällä viitekorkoa, jolla Alankomaissa lasketaan alueellisen tuen nettoavustusekvivalentti. Tämän tarkistetun takaisinmaksusuunnitelman perusteella laina olisi maksettu kokonaan takaisin vuonna 2002 eikä vuonna 1998. - Uudelleenjärjestely mahdollisti myös 1 päivänä lokakuuta 1990 lankeavan vuotta 1989 koskevan takaisinmaksun muuttamisen kahdeksan prosentin lainaksi, jota taas lykättiin tammikuussa 1993. Tämä nostaa uudelleenjärjestelystä koitunutta tukea 6 979 000:lla Alankomaiden guldenilla. - NTG-TOK-laina myönnettiin uuden raskaan kuorma-autoluokan (F 95) kehittämiseksi. Vaikka Alankomaiden hallitus esitti, että osa TOK-lainasta käytettiin kehittämään uutta kuorma-autosarjaa F 80:tä, jonka epäonnistumisen vuoksi laina olisi voitu antaa anteeksi, TOK-lainasääntöjen ahtaimmassa merkityksessä on täysin tavanomaista vaatia yritystä maksamaan koko laina F 95:n liikevaihdosta ottaen huomioon, että tukisopimuksessa ei määritelty projektista syntyvän kahta kuorma-autotyyppiä. Sen vuoksi takaisinmaksu voisi laillisesti perustua tuloihin, jotka saatiin tuetussa projektissa kehitetystä ainoasta kuorma-autosta. - Alankomaiden hallitus ei pyytänyt vakuuksia, vaikka se yhtiön osakkeenomistajana tiesi taloudellisen tilanteen. Vaikka komissio myöntää, että tämä olisi ollut poikkeuksellinen toimenpide, se on yhtä lailla vakuuttunut sovitun uudelleenjärjestelyn poikkeuksellisuudesta ottaen huomioon, että Alankomaiden viranomaiset eivät kyenneet esittämään yhtään ainoata samanlaista esimerkkiä TOK-lainojen pitkän historian ajalta. Uusimmasta vuonna 1991 myönnetystä TOK-lainasta (NML-TOK), jota korotettiin toisella erällä vuonna 1992, komission kanta on seuraava: - Tällä TOK-lainalla myönnettiin laitonta tukea, koska siitä ei ollut ilmoitettu. Tämän TOK-lainan avulla yhtiö pystyi uudistamaan mallivalikoimaansa hetkellä, jolloin ei olisi ollut mahdollista rahoittaa näitä kuluja kokonaan omista varoista tai lainaamalla yhtiön ulkopuolelta. - TOK-lainat ovat osa hyväksyttyä tukijärjestelmää, joka sisältää ei ainoastaan tappiotapauksissa vaan myös menestyksen jälkeen maksettavan valtion tuen, koska niiden korkotaso on markkinakorkoa alhaisempi ja korko lisätään pääomaan, mutta koron korkoa ei peritä. Komissio arvioi pesänselvityksen alkuun mennessä maksetun tuen suuruudeksi 35 990 000 Alankomaiden guldenia, joka muodostuu 33 489 000 guldenin pääomasta ja 2 501 000 guldenin korkokuluista. Tähän sisältyy yhtiölle tuen myöntämisen ja pesänhoitoon joutumisen välisenä ajanjaksona koitunut korkoetu, laskettuna käyttämällä viitekorkoa, jolla Alankomaissa lasketaan alueellisen tuen nettoavustusekvivalentti. Koska Alankomaiden hallitus vaatii konkurssin tehnyttä DAF NV:tä maksamaan takaisin ainoastaan 35 597 000 guldenia, jäljelle jää 393 000:n Alankomaiden guldenin suuruinen summa, joka muodostaa lainan edellä kuvatun lisätukiosuuden. - Uuden TOK-lainan myöntäminen vuonna 1991 ei ollut taloudellisesti perusteltua, koska DAF:llä oli jo vakavia vaikeuksia maksaa takaisin ensimmäinen TOK-laina. Vanha laina oli maksettava takaisin yhtiön kannattavina vuosina; uuden TOK-lainan takaisinmaksu vaikuttaisi ilman muuta tähän kannattavuuteen tulevaisuudessa vaarantaen siten vanhan lainan takaisinmaksun. - NML-TOK-lainan korottaminen heinäkuussa 1992 oli vielä enemmän kyseenalaista, koska se tapahtui aikana, jona puolta vuotta myöhemmin pesänhoitajien valvontaan joutuneella yhtiöllä oli vakavia taloudellisia vaikeuksia. Mitä tulee 1,55 miljoonan guldenin suuruiseen tutkimusavustukseen, tämä summa maksettiin ennakkotukena kaikkien hyväksyttyjen järjestelmien ohitse, ja se ilmoitettiin komissiolle hyväksymistä varten. Kyseessä on selvästi valtion tuki, koska se vähensi yhtiön tavanomaisia T& K-kuluja. Mitä tulee NIB:n myöntämään 30 miljoonan guldenin suuruisen lainan 2,5 miljoonan guldenin suuruisen ensimmäisen erän lykkäykseen, komissio on Alankomaiden viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että Alankomaiden hallitus ei toiminut eri tavalla kuin muut DAF NV:n ei-etuoikeutetut velkojat. Sen vuoksi tämä julkisen lainan erä, jota DAF NV ei maksanut takaisin ennen pesänhoidon alkua, ei ole valtion tukea. Alankomaiden hallituksen takaaman 7,5 miljoonan guldenin suuruisen tilapäisluoton jäljellä olevan osan suhteen komissio sai vahvistuksen Alankomaiden viranomaisilta, että koko lainasumma ja korkokulut on myöhemmin maksettu takaisin. Sen vuoksi tämä ilmoittamaton valtion tuki on hävinnyt. Menettelyn alussa esitetty olettamus, että valtion 155 miljoonan guldenin suuruinen osakkuus eli 41,78 prosentin suuruinen osuus uuden yhtiön osakepääomasta voisi olla valtion tukea, ei komission mielestä pidäkään paikkaansa. Ottaen huomioon, että valtio tarjosi pääomaa samoin edellytyksin kuin yksityiset osakkeenomistajat ja että liiketoimintasuunnitelmaan tutustuminen on osoittanut osakkeenomistajien voivan odottaa pääomalleen huomattavaa tuottoa, on pääteltävä tämän osakkuuden vastaavan markkinasijoittamisperiaatetta (3). Sen vuoksi siihen ei liity valtion tukea. Entisen DAF-yhtiön omaisuuden myynnistä uudelle yhtiölle ja julkisviranomaisten roolista tässä yhteydessä komission kanta on, että koska 20 päivänä helmikuuta 1993 tehty suullinen sopimus sitoi kaikkia asianomaisia osapuolia, Alankomaiden hallitus ei olisi voinut vetäytyä tästä sopimuksesta yksipuolisesti, vaikka se sai myöhemmin kuulla mahdollisesta houkuttelevammasta tarjouksesta. Lisäksi Alankomaiden hallituksen lainopilliset neuvonantajat ja pesänhoitajat ovat todistaneet, että DAF NV:n maksamaa hintaa korkeampi myyntihinta ei olisi hyödyttänyt Alankomaiden valtiota ei-etuoikeutettuna velkojana vaan pikemminkin DAF:n tytäryhtiöiden velkojia Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sen vuoksi voidaan päätellä julkisviranomaisten DAF NV:n velkojina toimineen yksityisinä sijoittajina konkurssimenettelyssä. On painotettava, että Alankomaiden lain mukaan DAF:n pesänhoitajien on toimittava riippumattomalla tavalla, ja sen vuoksi valtio ei voi antaa ohjeita pesänhoitajille. Vaikka taloudellisiin perusteisiin vetoamalla voidaan väittää DAF Trucks NV:n saavuttaneen rahallista hyötyä tämän omaisuuden mahdollista tarjouskilpailua alhaisemmasta ostohinnasta, pesänhoitajien ei ole pakko järjestää tällaista tarjouskilpailua. Ottaen huomioon pesänhoitajien käytössä olleet tiedot ja heihin tilapäisluoton myöntäjien taholta kohdistunut ajallinen paine, voidaan päätellä pesänhoitajien noudattaneen laissa säädettyjä määräyksiä. Lopuksi on vahvistettu näiden kahden yhtiön (DAF NV ja DAF Trucks NV) olevan oikeudellisesti erillisiä yksiköitä, täysin riippumattomia toisistaan. Muista kolmesta valtion DAF NV:ään kohdistamasta tukitoimenpiteestä on pääteltävä niiden olevan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan määräysten mukaisia, koska Euroopan kuorma- ja pakettiautojen markkinoilla on paljon yhteisön sisäistä kauppaa, johon DAF NV osallistui aktiivisesti saavuttaen 8 prosentin ja 2,7 prosentin markkinaosuudet näillä markkinoilla viimeisenä toimintavuotenaan vuonna 1992. VI Jättämällä ilmoittamatta edellä mainitut kaksi kahteen erilliseen TOK-lainaan liittyvää ennen DAF NV:n konkurssia toteutettua tukitoimenpidettä ja myöntämällä, myös ennen konkurssia, 1,55 miljoonan Alankomaiden guldenin suuruisen ilmoitetun tutkimuslainan ennen komission hyväksyntää Alankomaiden hallitus on rikkonut Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaa. Koska Alankomaiden hallitus ei antanut tietoa tuesta ennakolta, komissio ei voinut esittää toimia koskevia huomautuksiaan ennen niiden toteuttamista. Koska tuki näin myönnettiin rikkomalla perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaa, se on laitonta. VII Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan määräysten mukaisesti, ellei toisin määrätä, tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdassa kuvataan kuitenkin olosuhteet, joissa tällainen tuki sallitaan tai voidaan sallia. Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdassa määritellään tietyt yhteismarkkinoille soveltuvat tuet. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tuen luonteen, alueen ja tarkoituksen vuoksi ei mitään näistä tuista voida soveltaa. Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdassa määritellään tuki, jota voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Soveltuvuus on määriteltävä yhteisön eikä yksittäisen jäsenvaltion yhteydessä. Yhteismarkkinoiden moitteettoman toiminnan turvaamiseksi ja ottaen huomioon perustamissopimuksen 3 artiklan g alakohdassa määritellyt periaatteet, perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdassa määriteltyjä poikkeuksia perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan periaatteisiin on tulkittava kapeasti tarkasteltaessa tukisuunnitelmia tai yksittäistä tuen myöntämistä. Komissio on erityisesti laatinut moottoriajoneuvoteollisuutta koskevan yhteisön kehyksen, jossa määritellään perusteet tälle teollisuuden alalle myönnettävän valtion tuen yhteismarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi ja joka siten rajoittaa perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä harkintavaltaa. Kuten edellä ja menettelyn alussa todettiin, komissio on vakuuttunut siitä, että tuen myöntämisaikaan (1990, 1991 ja 1992) voimassa olleen moottoriajoneuvoteollisuudelle myönnettyä tukea koskevan kehyksen mukaan molemmista tukitoimenpiteistä oli ilmoitettava. Komission on sen vuoksi harkittava, olivatko nämä tukitoimet soveltuvia tämän kehyksen arviointiperusteiden toiminnan kannalta. Vaikka komissio jokin aika sitten nimesi DAF:n tehtaan sijaintipaikan Kaakkois-Brabantin tavoitteeseen 2 kuuluvaksi alueellisen tuen kohteeksi, tuen myöntämisen ajankohtana (1990, 1991 ja 1992) alue ei ollut alueellista tukea saava alue perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan tai c alakohdan tarkoittamassa merkityksessä eikä millään näistä tukitoimista voida katsoa olevan alueellista tavoitetta. Ilmoitetusta mutta hyväksymättömästä 1,55 miljoonan Alankomaiden guldenin suuruisesta T& K-tuesta komissio on saanut todisteita, että ennen pesänhoitajien valvontaan joutumistaan DAF NV käytti 18,3 miljoonaa guldenia VOLEM-projektiin (vähän saastuttavien moottorien nopeutettu kehittäminen), joka moottoriasiantuntijan mukaan sisältää tarpeeksi kilpailua edeltävää tutkimusta maksetun tuen määrän oikeuttamiseksi. Tämä koskee erityisesti tutkimusta, joka liittyy moottorin ilman kierron tutkimiseen käyttämällä matemaattisia tietokonemalleja ilmavirtojen visualisoimiseksi näyttöruudulla. Sen vuoksi tämä tuki noudattaa moottoriajoneuvoteollisuudelle myönnettävää valtion tukea koskevan kehyksen T& K-tuen arviointiin liittyviä suuntaviivoja ja siten täyttää edellytykset perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyjen poikkeusten soveltamiselle. NTG-TOK-lainan uudelleenjärjestelyn osalta kehyksen pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat ovat ainoat asian kannalta olennaiset määräykset, ottaen huomioon, että yhtiö sai jo suurimman mahdollisen tuen hyväksytyn TOK-tukisuunnitelman perusteella eikä tuen korottamista sen vuoksi voida pitää tarpeellisena sen alkuperäisen tavoitteen kannalta. TOK-lainan uudelleenjärjestely joulukuussa 1990, joka mahdollisti sen, että DAF NV:n ei tarvinnut maksaa takaisin osaa tästä lainasta vaikeina aikoina vuosina 1990-1992, jolloin yhtiön kasaantuneet tappiot konsernitilinpäätöksessä olivat 880 miljoonaa Alankomaiden guldenia, sisältää pelastustuen piirteitä, jotka olisi voitu hyväksyä vain poikkeuksellisissa olosuhteissa. Kehyksen suuntaviivojen mukaan tällainen tuki "on liitettävä tyydyttävään rakenneuudistussuunnitelmaan ja myönnettävä vain, jos voidaan todistaa yhteisölle koituvan eniten hyötyä siitä, että valmistajan toimintaa pidetään yllä ja sen elinkelpoisuus palautetaan. On tarpeen varmistaa, että tuensaaja ei voi kasvattaa markkinaosuuttaan tukea saamattomien kilpailijoiden kustannuksella. Tapauksissa, joissa tietyillä yrityksillä on edelleen ylikapasiteettia, esimerkiksi ammattiajoneuvojen alalla, komissio voi vaatia kapasiteetin vähennyksiä alan yleisen toipumisen edistämiseksi". Vaikka DAF NV:llä kyseisenä aikana oli ylikapasiteettia, yhtiö ei kehittänyt eikä toteuttanut ylikapasiteetin vähentämiseen tähtäävää rakenneuudistussuunnitelmaa. Vasta vuoden 1992 lopussa taloudellisen tilanteen huononnuttua siinä määrin, että pankit uhkasivat lopettaa luotonannon, DAF NV laati radikaalin rakenneuudistussuunnitelman, johon sisältyi liikakapasiteetin vähentäminen. Tätä suunnitelmaa ei koskaan toteutettu, koska yhtiö joutui pesänhoitajien valvontaan helmikuussa 1993 kyseisen suunnitelman rahoittamisen epäonnistuttua. NML-TOK-lainan myöntämiseen sovelletaan erilaisia yhteisön kehyksen suuntaviivoja. Kehyksessä määrätään T& K-tuesta, että "komissiolla on edelleen myönteinen asenne kilpailua edeltävään T& K-tukeen. Komissio varmistaa kuitenkin samanaikaisesti T& K-toimiin myönnettävää tukea koskevan yhteisön kehyksen (1) mukaisesti, että aidon tutkimuksen ja kehittämisen sekä tuotannollisiin sijoituksiin (nykyaikaistamiset) luonnollisesti kuuluvien uusien tekniikoiden käyttöönoton välillä tehdään selvä ero(1) EYVL N:o C 83, 11.4.1986, s. 2". Nykyaikaistamisiin ja innovaatioihin myönnettävästä tuesta kehyksessä määrätään, että "moottoriajoneuvojen aidoilla sisämarkkinoilla valmistajien välisestä kilpailusta tulee entistä tiiviimpäää ja tuen vääristävä vaikutus on suurempi. Sen vuoksi komissio ottaa tiukan asenteen nykyaikaistamiseen ja innovaatioon myönnettävää tukea kohtaan. Yritysten on itse toteutettava nämä toimet ja tavallisesti rahoitettava ne omin varoin tai ottamalla lainaa rahamarkkinoilta osana niiden tavanomaista yritystoimintaa kilpailumarkkinoilla" . . . Innovaatiota varten ehdotettu tuki tutkitaan sen selvittämiseksi, liittyykö se todella aidosti innovatiivisten tuotteiden tai prosessien käyttöönottoon yhteisön tasolla. Ympäristön ja energian säästämiseen myönnettävästä tuesta kehyksessä todetaan, että "vähemmän saastuttavien ja energiaa säästävien ajoneuvojen kehittäminen on teollisuuteen, osittain myös yhteisön lain kautta, kohdistuva vakiovaatimus, ja sen vuoksi se olisi rahoitettava yritysten omista varoista." Ottaen huomioon moottoriteollisuuden asiantuntijan neuvot komission kanta on, että TOK-lainalla tuetut toimet eivät ole kilpailua edeltävää tutkimusta, joka voidaan luokitella joko perustutkimukseksi tai soveltavaksi tutkimukseksi. Tuettu projekti koski uusien keskiraskaiden kuorma-automallien viimeistä kehitysvaihetta ja näiden mallien teolliseen valmistamiseen liittyviä suunnittelukustannuksia. Sen vuoksi se koskee T& K-toimien kehitys- ja esituotantovaiheita. Tuetut toimet toteutettiin tammikuun 1991 ja heinäkuun 1992 välillä eli vähän ennen kuin DAF 75 ja 85 -sarjat saatettiin markkinoille (elokuussa 1992). Alankomaiden viranomaisten toimittamissa asiakirjoissa osittain kuvatun kilpailua edeltävän tutkimuksen on täytynyt tapahtua kokonaisuudessaan projektin alkuvaiheissa (1988-1990), joita ei tuettu TOK-lainan avulla, tai sen on täytynyt olla osa VOLEM-projektia, jonka T& K-tuesta ilmoitettiin erikseen (ks. edellä). Alankomaiden viranomaisten toimittaman aineiston ja erityisesti tämän mallisarjan ja sen kilpailijoiden välisten vertailevien testien perusteella ei komission kuuleman asiantuntijankaan mielestä uudessa mallisarjassa ole kyse innovaatiosta, ei sen suunnitteluperiaatteiden eikä sen suoriutumisen osalta, mitä tulee polttoaineen kulutukseen, käyttökustannuksiin, tuottoon, meluun tai pakokaasupäästöihin. Tämä ei viittaa mihinkään negatiiviseen näkemykseen näiden tuotteiden ansioista, jotka markkinatutkimuksissa säännöllisesti luokitellaan parhaiden joukkoon keskiraskaiden kuorma-autojen markkinalohkolla Euroopassa. Kuten kehyksessä kuvataan, edeltäjiään vähemmän saastuttavien ja vähemmän polttoainetta kuluttavien uusien mallien kehittäminen on kuorma-autoyrityksen vakioedellytys, jotta se pysyisi kilpailukykyisenä Euroopan kuorma-automarkkinoilla. Tällaista tavanomaista liiketoimintaa ei periaatteessa pitäisi tukea. Sen vuoksi moottoriajoneuvokehyksessä määriteltyjä edellytyksiä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyjen poikkeusten soveltamiseksi ei ole täytetty kahden viimeksi mainitun tukitoimen osalta. Ottaen huomioon kaikki edellä esitetyt huomiot, kaksi edellä kuvattua toimenpidettä DAF NV:n tukemiseksi eivät ole ainoastaan laittomia, koska Alankomaiden hallitus ei täyttänyt perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan, vaan myös yhteismarkkinoille soveltumattomia, koska ne eivät täytä perustamissopimuksen 92 artiklassa määrättyjen poikkeusten soveltamisen vaatimia edellytyksiä. Tämän vuoksi ne ovat soveltumattomia myös Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen toiminnan kannalta. VIII Kuten menettelyn alussa selitettiin, jos asian arviointi vahvistaisi vanhalle DAF-yhtiölle myönnetyn laitonta ja soveltumatonta valtion tukea, jota ei saatu takaisin selvitystilaan joutuneesta yhtiöstä, komissio tarkastaisi, onko uuden DAF-yhtiön, DAF Trucks NV:n maksettava takaisin tällainen tuki. Ottaen huomioon, että DAF NV ja DAF Trucks NV ovat oikeudellisesti kaksi täysin erillistä yritystä ja että DAF NV:n varat myytiin Alankomaiden konkurssimenettelyjen mukaisesti, komission ei pitäisi vaatia DAF Trucks NV:ltä korvausta näistä tukitoimista, vaikka myöhemmin ilmenisi, että selvitystilassa oleva yhtiö DAF NV ei voi (kokonaan) maksaa takaisin näitä tukitoimia, ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Alankomaiden hallituksen DAF NV:lle ennen komission hyväksyntää maksama 1,55 miljoonan Alankomaiden guldenin suuruinen ilmoitettu T& K-tuki on laitonta. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla se on kuitenkin yhteismarkkinoille soveltuva ja on sen vuoksi soveltuva Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen toiminnan kannalta. 2 artikla Alankomaiden hallituksen DAF NV:lle TOK-tukisuunnitelman perusteella myöntämät ja yhtiön pesänhoitajien valvontaan joutumisen päivänä arvoltaan 17 721 000:ta Alankomaiden guldenia ja 393 000:ta Alankomaiden guldenia olevat kaksi tukitointa, joiden arvo on laskettu Alankomaissa alueellisen tuen nettoavustusekvivalentin laskemiseksi käytettävän viitekoron avulla, ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaan laittomia ja yhteismarkkinoille soveltumattomia, ja sen vuoksi myös soveltumattomia Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen toimintaan. 3 artikla Alankomaiden hallituksen on perittävä DAF NV:ltä 2 artiklassa mainittu tukisumma ja perittävä tästä summasta korkoa tuen myöntämispäivästä alkaen sinä päivänä Alankomaissa aluetukien nettoavustusekvivalenttien laskemisessa käytetyllä viitekorolla. 4 artikla Alankomaiden hallituksen on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen ilmoittamisesta toimenpiteistä, jotka on toteutettu päätöksen määräysten noudattamiseksi. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 4 päivänä lokakuuta 1995. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen (1) EYVL N:o C 31, 2.2.1994, s. 9 (2) EYVL N:o C 318, 24.11.1983, s. 3 (3) Ks. komission tioedonanto jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisistä taloudellisista suhteista (EYVL N:o C 273, 18.10.1991, s. 2).