Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2493/95/EY, tehty 23 päivänä lokakuuta 1995, vuoden 1996 julistamisesta "Elinikäisen oppimisen vuodeksi Euroopassa"



Virallinen lehti nro L 256 , 26/10/1995 s. 0045 - 0048



EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 2493/95/EY, tehty 23 päivänä lokakuuta 1995, vuoden 1996 julistamisesta "Elinikäisen oppimisen vuodeksi Euroopassa" EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 ja 127 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3), noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä (4), sekä katsovat, että Brysselissä (10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993) kokoontunut Eurooppa-neuvosto on ottanut huomioon ehdotukset, jotka komissio on tehnyt kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa; koulutus voi edistää taloudellista ja sosiaalista muutosta ja kamppailua työttömyyttä vastaan; valkoisessa kirjassa ehdotettu "Eurooppalaisen koulutuksen vuoden" julistaminen voisi olla viestinä olennaisten vaatimuksien ja pitkän aikavälin päämäärien selventämiseksi koulutuksen alalla yhteisössä, vuosi 1996 on vuosi, jolloin yhteisön koulutusohjelmien toisen sukupolven muodostavat päätöksellä 94/819/EY (5) hyväksytty LEONARDO DA VINCI -toimintaohjelma ja päätöksellä N:o 819/95/EY (6) hyväksytty SOKRATES-toimintaohjelma alkavat kehittyä nopeasti, rakennerahastot ja erityisesti Euroopan sosiaalirahasto ja niistä peräisin olevat yhteisön aloitteet, joista erityisesti aloitteet ADAPT (7) ja EMPLOYMENT (8) tehostavat laadukasta koulutusta, koulutusjärjestelmien jatkuva mukauttaminen näihin uusiin vaatimuksiin on Euroopalle strategisesti tärkeä tehtävä, sillä eurooppalaisen talouden kilpailukyky ja yhteiskunnan tasapainoisuus pohjaavat tietoon, asiantuntemukseen ja yhteisiin perusnäkemyksiin; ammatillisen koulutuksen houkuttelevuus ja arvovalta riippuvat paljolti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen yhtäläisestä arvostuksesta sekä pätevyyttä vaativien ammattien sosiaalisesta tunnustamisesta, elinikäisen oppimisen merkitys kasvaa ensisijaiseksi yksilön kehittymisen kannalta välittämällä sellaisia arvoja kuin solidaarisuus ja suvaitsevaisuus ja edistämällä yksilön osallistumista demokraattisiin päätöksentekoprosesseihin; pitkän aikavälin työllisyysnäkymien parantaminen on yhtä tärkeää; kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa korostetaan, että koulutus edistää eittämättä kasvun ja kilpailukyvyn elpymistä ja korkean työllisyystason palauttamista, edellä mainitun valkoisen kirjan mukaan suuri määrä vuoteen 2000 mennessä todennäköisesti luotavista työpaikoista syntyy audiovisuaalisen alan ja tietoyhteiskunnan teknologiseen kehitykseen liittyvien uusien jatkokoulutusta ja peruskoulutusmenetelmien mukautusta vaativien ammattialojen parissa, tietyistä koulutusmuodoista, esimerkiksi avoimista oppilaitoksista, aikuiskoulutuslaitoksista ja etäopetuslaitoksista tulee yhä tärkeämpiä, tämän vuoksi on huolehdittava siitä, että tällaiset välttämättömät koulutusmuodot ovat avoinna kaikille, elinikäisen oppimisen kehityksen tulisi tähdätä erityisesti käytettävissä olevien kykyjen parempaan hyväksikäyttöön, taisteluun sosiaalista syrjäytymistä vastaan, laajempiin ammatinvalintamahdollisuuksiin nuorille tytöille ja naisille ja alueellisten erojen vähentämiseen, oppilaiden työllisyysnäkymiä parantava jatkokoulutus voi edistää tiettyjen sosiaalisten ongelmien ratkaisemista, kokemuksia ja tietoja tulisi vaihtaa jäsenvaltioiden kansallisella tasolla toteuttamista hankkeista, lukuisista alueellisista ja paikallisista aloitteista, Euroopan unionin ohjelmista ja aloitteista sekä Euroopan neuvoston ja muiden koulutuksen alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen työstä, etä- ja itseopiskelujärjestelmät, maailmanlaajuiset verkot (erityisesti tietokoneverkot), opiskelutilanteen aikana tapahtuva opettajien ja opiskelijoiden välinen vuorovaikutteinen viestintä sekä tiedon rakenne voivat olla tärkeitä elinikäisessä oppimisessa; kansainväliset verkot sopivat erityisen hyvin kielten opetukseen; vankka peruskoulutus helpottaa kansainvälisten verkkojen liittämistä elinikäisen oppimisen prosessiin, elinikäisen oppimisen vuoden järjestäminen edistää Eurooppa-neuvoston työttömyyden torjumiseksi päättämän toimintasuunnitelman toteuttamista; ajatellen niitä yhteyksiä, joita Euroopan teemavuoden tavoitteilla on tämän aloitteen kanssa, nämä tavoitteet saavutetaan parhaiten yhteisön tasolla; Euroopan teemavuosi tulee toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tukemaan jäsenvaltioiden tällä alueella harjoittamaa politiikkaa ja käytäntöä, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä on 20 päivänä joulukuuta 1994 sovittu perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti annettujen säädösten täytäntöönpanomenettelyä koskevasta väliaikaisesta järjestelystä, ja tässä päätöksessä vahvistetaan koko ohjelman ajaksi taloudelliset puitteet, jotka muodostavat budjettivallan käyttäjille vuosittaisen talousarviomenettelyn aikana pääasiallisen vertauskohdan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen (9) 1 kohdan mukaisesti, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla 1. Vuosi 1996 julistetaan "elinikäiseksi oppimisen vuodeksi Euroopassa". 2. Tämän Euroopan teemavuoden aikana järjestetään elinikäistä oppimista koskevaa tiedottavaa, valistavaa ja asiaa edistävää toimintaa. Tavoitteena on edistää yksilöiden henkilökohtaista kehittymistä ja aloitteellisuutta, heidän työelämään ja yhteiskuntaan sopeutumistaan, heidän osallistumistaan demokraattisiin päätöksentekoprosesseihin sekä kykyään sopeutua taloudellisiin ja sosiaalisiin sekä teknologian alalla tapahtuviin muutoksiin. Toiminnan valmistelut tehdään vuonna 1995. 2 artikla Euroopan teemavuoden aiheet ovat seuraavat: 1. Korkealuokkaisen, yleissivistävän ja kaikille ilman minkäänlaista erottelua avoimen koulutuksen sekä itseopiskelukyvyn tärkeys valmistauduttaessa elinikäiseen oppimiseen. 2. Ammatillisen koulutuksen edistäminen kaikille nuorille edellytyksenä sopusointuiselle työelämään siirtymiselle ja pohjana myöhemmälle henkilökohtaiselle kehittymiselle, työmarkkinoille uudelleen sopeutumiselle sekä sille, että miehillä ja naisilla on tasa-arvoiset mahdollisuudet työelämässä. 3. Jatkuvan koulutuksen edistäminen sopusoinnussa kouluopetuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen pidentämisen kanssa ottaen huomioon työelämän ja yhteiskunnan uudet vaatimukset, samalla kun taataan tällaisen koulutuksen laatu ja avoimuus. 4. Yksilöiden motivoiminen elinikäiseen oppimiseen sekä tällaisen oppimisen kehittäminen niiden ihmisryhmien hyväksi, jotka ovat hyötyneet siitä hyvin vähän tai eivät ollenkaan, mutta jotka sitä erityisesti tarvitsevat, kuten nuoret tytöt ja naiset. 5. Paremman yhteistyön edistäminen koulutusta antavien laitosten sekä talouselämän, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten välillä. 6. Työmarkkinaosapuolten tietoisuuden lisääminen Euroopan kilpailukykyä ja työllisyyttä vahvistavan taloudellisen kasvun yhteydessä tapahtuvan uusien elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien luomisen ja niihin osallistumisen tärkeydestä. 7. Vanhempien tietoisuuden lisääminen lasten ja nuorten koulutuksen tärkeydestä elinikäistä oppimista ajatellen sekä heidän omasta mahdollisesta roolistaan tässä yhteydessä. 8. Perus- ja jatkotason koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen, keskinäisen ymmärtämyksen ja liikkuvuuden edistäminen Euroopassa sekä eurooppalainen yhteistyöalue koulutuksen alalla; Euroopan kansalaisten tietoisuuden lisääminen Euroopan unionin toiminnasta, ja erityisesti pätevyysvaatimusten ja akateemisten ja ammatillisten tutkintojen tunnustamisesta jäsenvaltioiden järjestelmien mukaisesti sekä kielellisten kykyjen edistämisestä. 3 artikla 1. Yllä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toiminnat sisältävät yleisluontoisia tai teemoihin perustuvia tapahtumia, tiedottamiseen tarkoitettujen erilaisten tuotteiden valmistamista ja levittämistä sekä tutkimuksia ja selontekoja. Nämä esitetään liitteessä. Liitteessä olevassa B kohdassa tarkoitettujen toimintojen valinnassa etusija tulee olemaan niillä toiminnoilla, jotka esittelevät käytännössä koulutuksen etuja ja jotka tähdentävät koulutukseen liittyvien toimintojen olevan osa elinikäisen oppimisen lähestymistapaa; niillä, jotka edistävät työmarkkinaosapuolien keskuudessa, kansallisia sääntöjä noudattaen ja tarvittaessa työehtosopimuksin, halua myötävaikuttaa perehdyttämiskoulutuksen ja jatkokoulutuksen järjestämiseen; niillä, jotka osoittavat kansainvälisen yhteistyön edistävän asiaa; sekä niillä, jotka levittävät tietoa yhteisön asiaan osallistumisen kautta aikaan saaduista tuloksista. 2. Muut koulutuksen alan jo olemassaolevat aloitteet, jotka voisivat edistää teemavuoden tavoitteiden toteuttamista, voitaisiin käyttää parhaalla mahdollisella tavalla hyväksi. 4 artikla Komissio vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta. Komissiota avustaa tilapäinen neuvoa-antava komitea, joka muodostuu joka jäsenvaltiosta tulevasta kahdesta edustajasta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen liitteessä olevien A, B ja C kohtien mukaisista tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komissio ottaa, niin suurelta osin kuin mahdollista, huomioon komitean lausunnon. Se ilmoittaa komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 5 artikla 1. Jokainen jäsenvaltio nimittää tarkoituksenmukaisen elimen tai elimet, jotka ovat vastuussa tässä päätöksessä määrättyjen toimintojen valinnasta, koordinoinnista ja täytäntöönpanosta kansallisella tasolla. 2. Jäsenvaltiot, joita asia koskee, jättävät liitteessä olevan B kohdan mukaisesti määrättyjen toimintojen järjestämiseen tarkoitetun taloudellisen tuen hakemukset komissiolle. 3. Komissio tekee päätökset liitteessä olevassa A ja B kohdassa määrätyistä toiminnoista 4 artiklassa määrätyn menettelytavan mukaisesti. Komissio valvoo, että jako jäsenvaltioiden ja eri koulutuksen alojen kesken on tasapainoinen. 6 artikla 1. Kokonaismääräraha tämän ohjelman täytäntöönpanoa varten 1 artiklassa tarkoitetulla ajanjaksolla vahvistetaan 8 miljoonaksi ecuksi. 2. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat taloudellisten näkymien rajoissa. 7 artikla Komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, että tämän päätöksen edellyttämät toimet ja muut yhteisön toimet, erityisesti LEONARDO DA VINCI ja SOKRATES-ohjelmat, ovat keskenään johdonmukaisia ja täydentävät toisiaan. 8 artikla Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 1997 mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä määrättyjen toimintojen täytäntöönpanosta, tuloksista ja niiden kokonaisarvioinnista. 9 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Se tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan. Tehty Strasburgissa 23 päivänä lokakuuta 1995. Euroopan parlamentin puolesta K. HÄNSCH Puheenjohtaja Neuvoston puolesta J. SAAVEDRA ACEVEDO Puheenjohtaja (1) EYVL N:o C 287, 15.10.1994, s. 18 ja EYVL N:o C 134, 1.6.1995, s. 6 (2) Lausunto, annettu 23 päivänä marraskuuta 1994 (EYVL N:o C 397, 31.12.1994, s. 15) (3) Lausunto, annettu 16 päivänä marraskuuta 1994 (sitä ei ole vielä julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä) (4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 16 päivänä maaliskuuta 1995 (EYVL N:o C 89, 10.4.1995, s. 123), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 20 päivänä huhtikuuta 1995 (EYVL N:o C 130, 29.5.1995, s. 13) ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 15 päivänä kesäkuuta 1995 (EYVL N:o C 166, 3.7.1995) (5) EYVL N:o L 340, 29.12.1994, s. 8 (6) EYVL N:o L 87, 20.4.1995, s. 10 (7) EYVL N:o C 180, 1.7.1994, s. 30 (8) EYVL N:o C 180, 1.7.1994, s. 36 (9) EYVL N:o C . . . (Sitä ei ole vielä julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä). LIITE Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimintojen luonne: A. Euroopan teemavuoden aiheisiin liittyvät toiminnat, jotka rahoitetaan täysin yhteisön budjetista 1. a) Tapaamisten järjestäminen Euroopan tasolla; b) Tapaamisten järjestäminen jokaisessa jäsenvaltiossa Euroopan maiden välisen yhteistyön korostamiseksi. 2. Tiedotus- ja edistämiskampanjat yhteisön tasolla, jotka käsittävät: a) logon ja tunnuslauseen suunnittelun Euroopan teemavuodelle (1); b) Euroopan teemavuoden teemoihin liittyvien ja yhteisön kannalta mielenkiintoisten hankkeiden tiedottamiseen tarkoitettujen tuotteiden valmistelun yleisön mielenkiinnon herättämiseksi ja virikkeiden antamiseksi kansalliselle ja alueelliselle toiminnalle; c) yhteistyön tiedotusvälineiden kanssa; d) euroopanlaajuisten, Euroopan teemavuoden aiheisiin liittyviä kokemuksia ja saavutuksia esille tuovien kilpailujen järjestämisen. 3. Muut toiminnat Tutkimukset ja selonteot, joilla on erityisenä tarkoituksena määritellä paremmin eri ihmisryhmien odotukset Euroopan teemavuoden aiheista ja siitä, miten unioni voisi mahdollisesti täyttää nämä odotukset; vuoden vaikutusta tutkivat selonteot. B. Euroopan teemavuoden aiheisiin liittyvät toiminnat, jotka rahoitetaan osittain yhteisön budjetista Kansallisten viranomaisten ehdottamat toiminnat Euroopan teemavuodelle voivat olla tapauskohtaisesti oikeutettuja yhteisön budjetista tulevaan, korkeintaan 50 prosenttia kustannuksista kattavaan rahoitukseen. Näitä toimintoja voivat olla muun muassa: a) Euroopan teemavuoden aiheita koskevat kansalliset tai alueelliset tapahtumat; b) tiedottavat toiminnat ja toiminnat, joilla annetaan esimerkkejä hyvistä käytännöistä; c) palkintojen tai kilpailujen järjestäminen kansallisella tai alueellisella tasolla. C. Toiminnat, joille ei myönnetä rahoitustukea yhteisön budjetista Julkisten tai yksityisten toimijoiden järjestämät vapaaehtoistoiminnat, joilla on lupa käyttää Euroopan teemavuoden logoa ja sen tärkeimpiä teemoja tiedotuskampanjoissa ja muissa tapahtumissa. (1) On selvää, että etusija annetaan niiden henkilöiden tekemille ehdotuksille, jotka ovat jotenkin yhteydessä koulutusta ja ammatillista koulutusta antaviin laitoksiin.