ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1)

Lisätään seuraava 9 a artikla: ”9 a artikla Synteettiset instrumentit 1. Instrumentit, jotka on yhdistetty synteettiseksi instrumentiksi, kirjataan ja niitä käsitellään erillään muista instrumenteista näissä suuntaviivoissa asetettujen yleisten määräysten, arvostussääntöjen sekä tulojen kirjaamista koskevien ja instrumenttikohtaisten vaatimusten mukaisesti. 2. Poiketen siitä, mitä 3 artiklan b kohdassa, 7 artiklan 3 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdassa ja 13 artiklan 2 kohdassa säädetään, synteettisten instrumenttien arvostamisessa voidaan soveltaa seuraavaa vaihtoehtoista käsittelyä: a) synteettisen instrumentin muodostaviin instrumentteihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot nettoutetaan vuoden lopussa. Tällaisessa tapauksessa realisoitumattomat nettovoitot kirjataan arvonmuutostilille. Realisoitumattomat nettotappiot kirjataan tuloslaskelmaan, jos ne ylittävät aiemmat vastaavalle arvonmuutostilille kirjatut arvostusvoitot; b) arvopapereita, joita pidetään hallussa synteettisen instrumentin osina, ei katsota osaksi hallussa olevaa kyseisten arvopapereiden kokonaismäärää, vaan niitä käsitellään erillisinä; c) tuloslaskelmaan vuoden lopussa kirjatut realisoitumattomat tappiot sekä vastaavat realisoitumattomat voitot jaksotetaan erikseen seuraavina tilikausina. 3. Jos jokin yhdistettyihin instrumentteihin kuuluva instrumentti erääntyy tai myydään tai sopimus puretaan tai toteutetaan, kirjanpitovelvollinen ei voi jatkossa soveltaa 2 kohdassa tarkoitettua vaihtoehtoista käsittelyä ja kaikki jaksottamattomat arvostusvoitot, jotka on kirjattu tuloslaskelmaan edellisinä vuosina, on välittömästi peruutettava. 4. Edellä 2 kohdassa tarkoitettua vaihtoehtoista käsittelyä voidaan soveltaa vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: a) yksittäisiä instrumentteja käsitellään ja niiden tuottoa arvioidaan yhtenä yhdistettynä instrumenttina joko riskienhallintaan tai sijoitusstrategiaan perustuen; b) yksittäiset instrumentit on jäsennetty ja määritelty synteettiseksi instrumentiksi niiden alkuperäisestä kirjaamisesta lähtien; c) vaihtoehtoisen tavan soveltaminen poistaa tai vähentää merkittävästi arvostamisen epäjohdonmukaisuutta (arvostamisen epäsymmetriaa), joka aiheutuisi näissä suuntaviivoissa määritettyjen yleisten sääntöjen soveltamisesta yksittäisiin instrumentteihin; ja d) sellaiset viralliset asiakirjat, joiden avulla voidaan todentaa edellä a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen edellytysten toteutuminen, ovat saatavilla.”
(4)

Central Bank of Cyprusin pääjohtaja on Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 3.5 artiklan mukaisesti kutsuttu EKP:n neuvoston kokoukseen, jossa nämä suuntaviivat on hyväksytty,
14)

Korvataan 6 luvun 6.2.1 kohdassa olevan otsikon ”Liikkeeseenlaskupaikka” alla oleva alaviite 6 seuraavasti: ”Maailmanlaajuisen haltijavelkakirjan muodossa olevat, kansainvälisen arvopaperikeskuksen liikkeeseen laskemat kansainväliset velkapaperit (international debt securities in global bearer form) on 1.1.2007 voimaan tulleen vakuuskelpoisuusvaatimuksen mukaan laskettava liikkeeseen NGN-muodossa (New Global Note) ja talletettava yhteisenä säilyttäjänä (Common Safekeeper) toimivaan kansainväliseen arvopaperikeskukseen tai soveltuvin osin muuhun arvopaperikeskukseen, joka täyttää EKP:n asettamat vähimmäisvaatimukset. Maailmanlaajuisen haltijavelkakirjan muodossa olevat kansainväliset velkapaperit, jotka on laskettu liikkeeseen CGN-muodossa (Classical Global Notes) ennen 1.1.2007, ja – jos kyseessä ovat useammassa erässä liikkeeseen lasketut velkakirjat – samalla ISIN-koodilla kyseisenä päivänä tai sen jälkeen liikkeeseen lasketut erät ovat vakuuskelpoisia eräpäivään saakka.”
3)

Korvataan liitteessä I oleva 2 kohta seuraavasti: ”2. Kaikista EKP:n valuuttavarantosaamisilla suoritettavista OTC-johdannaisoperaatioista (mukaan lukien koronvaihtosopimukset, joissa riski on katettu vakuudella) laaditaan asiakirjat käyttäen seuraavia vakiosopimuksia, joiden muodon ja joihin tehtävät muutokset EKP hyväksyy ajoittain: a) rahoitustransaktioita varten tehty FBE:n vakiosopimus (vuoden 2004 versio) sellaisten operaatioiden osalta, joissa vastapuoli on perustettu jonkin eurooppalaisen lainkäyttöalueen lain mukaan; b) sopimus ’1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement’ (Multicurrency – cross border, New Yorkin lain mukainen versio) sellaisten operaatioiden osalta, joissa vastapuoli on perustettu Yhdysvaltojen liittovaltion tai osavaltion lain mukaan; ja c) sopimus ’1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement’ (Multicurrency – cross border, Englannin lain mukainen versio) sellaisten operaatioiden osalta, joissa vastapuoli on perustettu muun kuin a ja b alakohdassa lueteltujen valtioiden lain mukaan.”
1)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti: a) Korvataan 6 kohta seuraavasti: ”6. Arvopaperisijoituksia koskevien tiedonkeruujärjestelmien on maaliskuusta 2008 lähtien ja niistä tiedoista alkaen, jotka koskevat tammikuun 2008 taloustoimia ja vuoden 2007 lopun varantoja, vastattava yhtä niistä malleista, jotka on esitetty liitteessä VI olevassa taulukossa. Valittuun malliin voi siirtyä vähitellen siten, että yksittäinen kansallinen keskuspankki pääsee liitteessä VI tarkoitettuun kattavuustavoitteeseen viimeistään maaliskuussa 2009 joulukuun 2008 varantojen osalta.” b) Lisätään 7 kohta seuraavasti: ”7. a) Minkä tahansa jäsenvaltion osalta, joka ottaa euron käyttöön 1 päivänä tammikuuta 2007 tai sen jälkeen, sekä kyseisen jäsenvaltion kansallinen keskuspankin että sellaisten jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, jotka ovat rahaliittoon osallistuvia jäsenvaltioita kyseisen jäsenvaltion ottaessa euron käyttöön, on toimitettava EKP:lle liitteessä II olevien taulukkojen 1–8 mukaan vaadittavat historiatiedot laajennetun euroalueen kattavien aggregaattien laatimista varten. Näiden kansallisten keskuspankkien on toimitettava historiatiedot jäljempänä vahvistetuista viitepäivämääristä lähtien; taulukossa 13 lueteltujen erittelyjen osalta ensimmäinen raportoitava viiteajanjakso on kuitenkin mainitussa taulukossa tarkoitettu ensimmäinen viiteajanjakso. Kaikki historiatiedot voidaan antaa parhaan arvion periaatteen mukaisesti. i) Jos euron käyttöön ottava jäsenvaltio liittyi EU:hun ennen toukokuuta 2004, historiatietojen on vähimmäisvaatimuksena katettava ajanjakso vuodesta 1999. ii) Jos euron käyttöön ottava jäsenvaltio liittyi EU:hun toukokuussa 2004, historiatietojen on vähimmäisvaatimuksena katettava ajanjakso vuodesta 2004. iii) Jos euron käyttöön ottava jäsenvaltio liittyi EU:hun toukokuun 2004 jälkeen, historiatietojen on vähimmäisvaatimuksena katettava ajanjakso, joka alkaa päivämäärästä, jona kyseinen jäsenvaltio liittyi EU:hun. b) Kansallisten keskuspankkien on varmistettava, että niiden toimittamat tiedot sisältävät viiden vuoden kuukausittaiset havainnot kaikista maksutaseen vaihtotaseen neljästä tärkeimmästä ala-erästä, mikäli nämä tiedot eivät sisälly a alakohdassa tarkoitettuihin historiatietoihin; maksutaseen vaihtotaseen tärkeimmät alaerät ovat tavarat, palvelut, tuotannontekijäkorvaukset ja tulonsiirrot. c) Poiketen a alakohdasta Banque centrale du Luxembourgin ei tarvitse toimittaa historiatietoja joulukuussa 2001 päättyvältä ajanjaksolta ja Bank van Belgiën / Banque de Belgiquen toimittaa yhdistetyt tiedot Belgian ja Luxemburgin osalta joulukuussa 2001 päättyvältä ajanjaksolta.”
a)

Korvataan toinen alakohta seuraavalla tekstillä: ”Laitos vapautetaan automaattisesti varantovelvoitteesta sen pitoajanjakson alusta, jonka aikana sen toimilupa on peruutettu tai jonka aikana se on luopunut toimiluvastaan tai jonka aikana rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion oikeusviranomainen tai muu toimivaltainen viranomainen on tehnyt päätöksen laitoksen asettamisesta selvitystilamenettelyyn. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2531/98 ja asetuksen (EY) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9) mukaan EKP voi syrjintää harjoittamatta myös vapauttaa luottolaitoksia eurojärjestelmän vähimmäisvarantojärjestelmän velvoitteista, jos ne ovat tervehdyttämismenettelyn kohteena tai niiden varat on jäädytetty ja/tai jokin muu Euroopan yhteisön tai sen jäsenvaltion perustamissopimuksen 60 artiklan 2 kohdan nojalla suorittama toimi rajoittaa niiden varojen käyttöä tai EKP:n neuvosto on sellaisen vuoksi päättänyt sulkea ne joko tilapäisesti tai kokonaan pois avomarkkinaoperaatioista tai eurojärjestelmän maksuvalmiusjärjestelmästä – tai jos velvoitteiden asettaminen näille laitoksille ei vastaa tämän järjestelmän tarkoitusta. Jälkimmäisessä tapauksessa EKP ottaa vapauttamispäätöksiä tehdessään huomioon ainakin yhden seuraavista kriteereistä: — Laitoksella on lupa suorittaa ainoastaan toimintoja, joilla on jokin erityistarkoitus. — Laitos ei saa harjoittaa aktiivista pankkitoimintaa eikä kilpailla muiden luottolaitosten kanssa. — Kaikki laitoksen talletukset on lain mukaan korvamerkittävä alueellista ja/tai kansainvälistä kehitysapua palveleviin tarkoituksiin.”
22.

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta [3A.22], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta.
6)

Muutetaan 16 artiklaa seuraavasti: a) Poistetaan 2 kohdan b alakohta. b) Korvataan 2 kohdan d alakohta seuraavasti: ”d) Ammattimainen kolmas osapuoli antaa tulevalle eurojärjestelmän kansalliselle keskuspankilleen tai mille tahansa muulle 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulle toimivaltaiselle viranomaiselle oikeuden tarkastaa sen tilit ja tilat, jotta edelleen jaettujen euroseteleiden ja -kolikoiden olemassaolo niissä voidaan todeta.” c) Lisätään 3 kohta seuraavasti: ”3. Edellä 2 kohdassa kuvatusta edelleenjakelua koskevasta menettelystä poiketen ammattimaiset kolmannet osapuolet soveltavat vähittäiskauppiaisiin seuraavaa yksinkertaistettua edelleenjakelua koskevaa menettelyä seuraavin edellytyksin: a) vähittäiskauppias on mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY (2) määritelty mikroyritys, eli sen palveluksessa on vähemmän kuin 10 työntekijää ja sen vuosiliikevaihto tai taseen loppusumma on enintään 2 miljoonaa euroa; b) vähittäiskauppiaalle edelleenjakelussa toimitettavien euroseteleiden ja -kolikoiden nimellisarvo on yhteensä enintään 10 000 euroa; c) vähittäiskauppias allekirjoittaa tulevan eurojärjestelmän keskuspankin laatiman vakiolomakkeen, jossa se sitoutuu olemaan luovuttamatta edelleen jaettuja euroseteleitä ja -kolikoita ennen 00.00:aa (paikallista aikaa) käteisrahan käyttöönottopäivänä. Mitkään muut sopimusjärjestelyt eivät ole tarpeen; ja d) vähittäiskauppias varastoi edelleen jaetut eurosetelit ja -kolikot 10 artiklan a kohdassa edellytetyllä tavalla, ja 2 kohdan d alakohtaa sovelletaan vastaavasti. d) Lisätään 4 kohta seuraavasti: ”4. Yksinkertaistettua edelleenjakelua voidaan käyttää edellä 3 kohdassa mainituin edellytyksin vain viisi kalenteripäivää ennen käteisrahan käyttöönottopäivää. Hyväksyttävän vastapuolen vähittäiskauppiaalle yksinkertaistetussa edelleenjakelua koskevassa menettelyssä toimittamien euroseteleiden ja -kolikoiden nimellisarvoa vastaava arvo kansallisessa valuutassa jäädytetään hyväksyttävän vastapuolen hallussa olevalle vähittäiskauppiaan tilille, jota veloitetaan käteisrahan käyttöönottopäivänä.”
21.

Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta, josta vaihtuvakorkoista [3A.21], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi mutta enintään 5 vuotta [3A.20] ja joka on vaihtuvakorkoinen.
”—

’varannoilla’ tarkoitetaan asiakkaan vakuuskelpoisia euromääräisiä varoja eli käteistä ja kaikkia sellaisia arvopapereita, jotka on sisällytetty eurojärjestelmän luotto-operaatioissa vakuudeksi kelpaavien omaisuuserien yhteislistaan EKP:n verkkosivuilla julkaistavassa ja päivittäin päivitettävässä eurojärjestelmän vakuuskelpoisten arvopapereiden tietokannassa, lukuun ottamatta seuraavia: i) ’liikkeeseenlaskijaryhmä 3:n’ (yritykset ja muut liikkeeseenlaskijat) piiriin kuuluvat arvopaperit ja muiden liikkeeseenlaskijaryhmien osalta ’likviditeettiluokka V:n’ (omaisuusvakuudelliset arvopaperit) piiriin kuuluvat arvopaperit, ii) varat, joita hallitaan ainoastaan sellaisten eläkevelvoitteiden ja eläkkeisiin liittyvien velvoitteiden täyttämiseksi, jotka asiakkaalla on entistä tai nykyistä henkilökuntaa kohtaan, iii) tiettyä tarkoitusta varten osoitetut tilit, jotka eurojärjestelmän jäsen on avannut asiakkaalle julkisen velan uudelleenjärjestämiseksi kansainvälisten sopimusten puitteissa, ja iv) muut EKP:n neuvoston ajoittain päättämät euromääräisten varojen luokat.”
”—

Eurojärjestelmä rajoittaa pankkien sellaisten kattamattomien joukkovelkakirjalainojen käyttöä, joiden liikkeeseenlaskijana on yksi liikkeeseenlaskija tai sellainen yhteisö, jonka kanssa liikkeeseenlaskijalla on 6.2.3 kohdassa esitettyjen oikeudellisten vaatimusten mukainen läheinen sidos. Vastapuoli voi käyttää vakuutena kattamattomia joukkovelkakirjalainoja, jotka on laskenut liikkeeseen yksi liikkeeseenlaskija tai sellainen yhteisö, jonka kanssa liikkeeseenlaskijalla on läheinen sidos, vain siltä osin kuin eurojärjestelmän tällaiselle vakuudelle määrittelemä arvo aliarvostuksen soveltamisen jälkeen on enintään 10 prosenttia kyseisen vastapuolen toimittamien vakuuksien yhteenlasketusta arvosta aliarvostusten jälkeen. Tätä rajoitusta ei sovelleta kattamattomiin joukkovelkakirjalainoihin, joiden takaajana on veronkantoon oikeutettu julkisen sektorin yhteisö, eikä silloin, jos edellä mainittujen kattamattomien joukkovelkakirjalainojen markkina-arvo aliarvostusten jälkeen on enintään 50 miljoonaa euroa. Kattamattomat joukkovelkakirjalainat, jotka on annettu eurojärjestelmälle vakuudeksi 20.1.2009 mennessä, vapautetaan 1.3.2010 saakka tämän rajoituksen soveltamisesta. Siinä tapauksessa, että kattamattomien joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskijoista kaksi tai useampi sulautuu tai tällaisten liikkeeseenlaskijoiden välille muodostuu läheinen sidos, liikkeeseenlaskijoita kohdellaan liikkeeseenlaskijaryhmänä tämän rajoituksen osalta vasta vuoden kuluttua sulautumisesta tai läheisen sidoksen muodostumisesta.”
3.3

Neuvonantoryhmän täysivaltaisia jäseniä ovat seuraavien ryhmien edustajat: a) Keskuspankit – EKP:tä ja kutakin euroalueen kansallista keskuspankkia edustaa yksi täysivaltainen jäsen. Kun jäsenvaltio on ottanut euron käyttöön, kyseisen maan kansallisen keskuspankin edustaja osallistuu neuvonantoryhmään täysivaltaisena jäsenenä euroalueeseen liittymisen päivästä lukien. Euroalueen ulkopuolista keskuspankkia, joka on päättänyt liittää valuuttansa T2S:ään, edustaa myös yksi täysivaltainen jäsen kyseisen päätöksen tekopäivästä lukien. Euroopan komissio julkisena viranomaisena on täysivaltainen jäsen, ja se luetaan keskuspankkien ryhmän jäseneksi. b) Arvopaperikeskukset – tapauksesta riippuen usean arvopaperikeskuksen muodostamat arvopaperikeskusten ryhmät tai yksittäiset arvopaperikeskukset, jotka tekevät euromääräisten arvopaperitapahtumien ja/tai muun kansallisen valuutan kuin euron määräisten arvopaperitapahtumien katteensiirtoja, ovat neuvonantoryhmän täysivaltaisia jäseniä ja voivat nimetä ryhmään yhden edustajan, kunhan seuraavat edellytykset täyttyvät. — arvopaperikeskus tai ryhmä on ilmaissut tukensa T2S:lle; — arvopaperikeskus tai ryhmä on halukas solmimaan sopimuksen eurojärjestelmän kanssa; — arvopaperikeskus tai ryhmä on ilmaissut aikovansa käyttää T2S:ää, kun se on toiminnassa. Arvopaperikeskusten edustajien lukumäärä on 3.2 kohdan ja 3.3 kohdan a alakohdan mukaan sama kuin keskuspankkien edustajien lukumäärä. Suurilla arvopaperikeskusten ryhmillä ja suurilla arvopaperikeskuksilla on siten useampia edustajia niiden katteensiirron volyymista riippuen. Lisäedustajien lukumäärän määrittävät neuvonantoryhmässä edustettuina olevat arvopaperikeskukset ja neuvonantoryhmän puheenjohtaja d’Hondt’n suhteellista edustusta koskevan menetelmän mukaisesti. c) Käyttäjät – nimityskomitea valitsee jäsenet käyttäjien yhteisön keskuudesta sihteeristön vastaanottamien hakemusten perusteella seuraavien etukäteen määriteltyjen osuuksien mukaisesti: — vähintään seitsemän täysivaltaista jäsentä sellaisten suurimpien liikepankkien edustajina, jotka harjoittavat arvopaperiliiketoimintaa T2S:ään liitetyissä valuutoissa, riippumatta kyseisten pankkien kotipaikasta; — vähintään kaksi täysivaltaista jäsentä kansainvälisten investointipankkien edustajina; — vähintään kaksi täysivaltaista jäsentä sellaisten pankkien edustajina, jotka toimivat arvopaperitapahtumien katteensiirron alalla ja tarjoavat palveluja paikallisille asiakkailleen; — vähintään yksi täysivaltainen jäsen keskusvastapuolen edustajana.
”—

Omaisuusvakuudellisia arvopapereita koskeva ulkoisen luottoluokituslaitoksen luokitus: Omaisuusvakuudellisille arvopapereille, jotka on laskettu liikkeeseen 1 päivänä maaliskuuta 2010 tai sen jälkeen, vaaditaan eurojärjestelmässä liikkeeseenlaskun yhteydessä vähintään kaksi luottoluokitusta miltä tahansa hyväksytyiltä ulkoisilta luottoluokituslaitoksilta. Näiden omaisuusvakuudellisten arvopapereiden vakuuskelpoisuuden määrittelemiseksi sovelletaan ”toiseksi paras –sääntöä”, millä tarkoitetaan sitä, ettei ainoastaan parhaan vaan myös toiseksi parhaan saatavissa olevan ulkoisen luottoluokituslaitosten luokituksen on oltava vähintään omaisuusvakuudellisille arvopapereille asetetun luottokelpoisuuden alarajan mukainen. Tämän säännön perusteella eurojärjestelmä edellyttää, että molempien luottoluokitusten on oltava liikkeeseenlaskun yhteydessä ”AAA”/”Aaa” ja arvopapereiden juoksuaikana vähintään yhtä A:ta vastaavaa luottoluokitustasoa, jotta arvopaperit pysyvät vakuuskelpoisina. Kaikilla omaisuusvakuudellisilla arvopapereilla on niiden liikkeeseenlaskupäivästä riippumatta oltava 1 päivästä maaliskuuta 2011 vähintään kaksi luottoluokitusta miltä tahansa hyväksytyiltä ulkoisilta luottoluokituslaitoksilta liikkeeseenlaskun yhteydessä, ja toiseksi paras -sääntöä on noudatettava, jotta arvopaperit pysyvät vakuuskelpoisina. Ennen 1 päivää maaliskuuta 2010 liikkeeseen lasketuille omaisuusvakuudellisille arvopapereille, joista on vain yksi luokitus, on saatava toinenkin luokitus ennen 1 päivää maaliskuuta 2011. Ennen 1 päivää maaliskuuta 2009 liikkeeseen laskettujen omaisuusvakuudellisten arvopapereiden molempien luokitusten on oltava vähintään yhtä A:ta vastaavaa luottoluokitustasoa arvopaperin juoksuaikana. Jos omaisuusvakuudelliset arvopaperit on laskettu liikkeeseen 1 päivän maaliskuuta 2009 ja 28 päivän helmikuuta 2010 välisenä aikana, ensimmäisen luokituksen on oltava liikkeeseenlaskun yhteydessä ”AAA”/”Aaa” ja arvopaperin juoksuaikana vähintään yhtä A:ta vastaavaa luottoluokitustasoa ja toisen luokituksen on oltava vähintään yhtä A:ta vastaavaa tasoa sekä liikkeeseenlaskun yhteydessä (2) että arvopaperin juoksuaikana. EKP julkaisee luottokelpoisuuden alarajan kunkin hyväksytyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen luokituksille, kuten 6.3.1 kohdasta käy ilmi. (3)
Rahapolitiikkaan liittyvät liiketapahtumat, joiden tarkoituksena on likviditeetin sitominen

Repo-operaatiot samanaikaisten, vastaavien erään 7 ”Euromääräiset arvopaperit euroalueelta” kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Muut operaatiot, jotka eivät liity eurojärjestelmän rahapolitiikkaan. Ei luottolaitosten sekkitilejä. Velat/talletukset, jotka johtuvat sellaisista rahapoliittisista operaatioista, jotka kansallinen keskuspankki on aloittanut ennen eurojärjestelmään liittymistään

SDR-määräinen erä, johon on kirjattu ne nosto-oikeudet, jotka kyseessä olevalle maalle tai kansalliselle keskuspankille on alun perin myönnetty

c)

c)

10

12.3

Sekalaiset erät

Väliaikaiset verotustilit. Valuuttamääräiset luottotilit tai talletukset, jotka kattavat vakuuksia. Repo-operaatiot luottolaitosten kanssa samanaikaisten, vastaavien erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Vähimmäisvarantotalletusten lisäksi olevat pakolliset talletukset. Muut vähämerkityksiset erät. Kuluvan tilikauden voitto (käyttämättömät voittovarat), edellisen vuoden voitto ennen voitonjakoa. Vakuudettomat velat (liabilities on a trust basis). Asiakkaiden kultatalletukset. Liikkeessä olevat kolikot mikäli kansallinen keskuspankki on niiden laillinen liikkeeseenlaskija. Euroalueen kansallisten valuuttayksikköjen määräiset liikkeessä olevat setelit, jotka eivät ole enää laillisia maksuvälineitä mutta jotka ovat edelleen liikkeessä käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen, paitsi jos ne on kirjattu vastattavaa-puolen erään ”Varaukset”. Nettoeläkevelat

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan
1)

Korvataan 5 artikla seuraavasti: ”5 artikla Sähköistä rahaa koskevat tilastot EKP kerää ja kirjaa yhdessä kansallisten keskuspankkien kanssa vuosittain tietoja EU:n sähköistä rahaa koskevien järjestelmien ominaisuuksista sekä näihin järjestelmiin liittyvien tilastotietojen saatavuudesta ja laatimismenetelmistä. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat näiden suuntaviivojen liitteessä III olevan 2 osan taulukossa 1 lueteltujen erien osalta tilastotiedot, jotka koskevat kaikkien sellaisten rahalaitosten liikkeeseen laskemaa sähköistä rahaa, joille ei ole myönnetty poikkeusta asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 1 kohdan nojalla. Kuukausittaiset tai neljännesvuosittaiset tiedot ilmoitetaan EKP:lle vähintään kahdesti vuodessa huhtikuun (tiedot maaliskuun loppuun saakka) ja lokakuun (tiedot syyskuun loppuun saakka) viimeiseen pankkipäivään mennessä. Kansalliset keskuspankit voivat toimittaa tietoja useamminkin, mikäli tiedot ovat saatavilla. Tällöin tiedot lähetetään EKP:lle kuukausittain tai neljännesvuosittain viitejakson päättymistä seuraavan kuukauden viimeiseen työpäivään mennessä. Mikäli tietoja ei ole saatavilla, kansalliset keskuspankit käyttävät mahdollisuuksien mukaan arvioita tai väliaikatietoja. Tämä raportointi kattaa sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitokset, jotka pääasiallisesti välittävät rahoitusta laskemalla liikkeeseen sähköistä rahaa ja täyttävät siten rahalaitoksen määritelmän, ja sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitokset, jotka eivät pääasiallisesti välitä rahoitusta laskemalla liikkeeseen sähköistä rahaa eivätkä siten täytä rahalaitoksen määritelmää. Raportointi kattaa myös sellaisten pienten rahalaitosten raportoinnin, joille on myönnetty asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu poikkeus, riippumatta siitä, ovatko ne luottolaitoksia. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tilastotiedot näiden suuntaviivojen liitteessä III olevan 2 osan taulukossa 2 lueteltujen erien osalta. Tiedot sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoista, jotka eivät täytä rahalaitosten määritelmää ja joita tavanomaiset tase-erätilastoja koskevat raportointivaatimukset eivät siten koske, ilmoitetaan siinä määrin kuin kansalliset keskuspankit voivat saada näitä tietoja asianomaisilta valvontaviranomaisilta tai muista sopivista lähteistä. Sarjat ilmoitetaan vuosittain EKP:lle viitekauden päättymistä seuraavan kuukauden viimeiseen pankkipäivään mennessä. Mikäli tietoja ei ole saatavilla, kansalliset keskuspankit käyttävät mahdollisuuksien mukaan arvioita tai väliaikatietoja.”
(5)

EKP:n neuvosto teki 29 päivänä maaliskuuta 2012 päätöksen EKP/2012/6 T2S-johtokunnan (T2S Board) perustamisesta ja päätöksen EKP/2009/6 kumoamisesta (2). T2S-johtokunta on eurojärjestelmän yksinkertaistettu hallintoelin, joka kehittelee keskeisiä strategisia kysymyksiä koskevia ehdotuksia EKP:n neuvostolle ja toteuttaa luonteeltaan puhtaasti teknisiä tehtäviä. T2S-johtokunnan mandaatti, joka on määritelty päätöksen EKP/2012/6 liitteessä I, on yksi T2S:n hallinnon kulmakivistä. Eurojärjestelmän keskuspankit osoittivat samalla T2S-johtokunnalle tiettyjä täytäntöönpanotehtäviä, joten sillä on täydet toiminnalliset edellytykset ja se voi toimia koko eurojärjestelmän puolesta.