KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä joulukuuta 2007,

”liikuntarajoitteisia henkilöitä” Euroopan laajuisessa tavanomaisessa ja suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 6633)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/164/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/48/EY (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Ensimmäinen suurten nopeuksien YTE, joka koski liikkuvan kaluston osajärjestelmää, oli päätöksen 2002/735/EY liitteenä ja tuli voimaan vuonna 2002. Entisten sopimusvelvoitteiden vuoksi uudet liikkuvan kaluston osajärjestelmät tai yhteentoimivuuden osatekijät taikka niiden uusiminen ja parantaminen saattavat nykyisin kuulua ensimmäisen YTE:n mukaisen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin piiriin. Koska tämän päätöksen liitteenä olevaa YTE:ä sovelletaan kaikkeen uuteen, uusittuun ja parannettuun suurten nopeuksien ja tavanomaiseen liikkuvaan kalustoon, on tärkeää vahvistaa ensimmäisen, päätökseen 2002/735/EY liitetyn suurten nopeuksien liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n soveltamisala. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kattava luettelo kehittämistyön loppuvaiheessa olevista osajärjestelmistä ja yhteentoimivuuden osatekijöistä, jotka kuuluvat direktiivin 96/48/EY 7 artiklan a alakohdan soveltamisalaan. Näistä on ilmoitettava komissiolle viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen voimaantulopäivästä.

Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetulla neuvoston direktiivillä 96/48/EY (3) on 23 heinäkuu 1996 perustettu komitea, johon viitataan direktiivin 2001/16/EY 21 artiklassa, on tutkinut YTE-esityksen.

Tärkeimpiä sidosryhmiä on kuultu YTE-esityksen laatimisen aikana. Niiden huomiot ja huolenaiheet on otettu mahdollisuuksien mukaan huomioon.

Kansainvälisen rautatieliikenteen matkustajien oikeuksia ja velvollisuuksia koskevassa ehdotuksessa on myös säännöksiä, joiden mukaan rautatieyritysten ja infrastruktuurin haltijoiden on annettava kaikki tarvittavat tiedot liikuntarajoitteisten henkilöiden mahdollisuudesta käyttää liikennepalvelua sekä vastaavista käyttöehdoista.

Direktiivien 2001/16/EY ja 96/48/EY tärkein tavoite on yhteentoimivuus. YTE:n tavoitteena on yhdenmukaistaa säännökset, joita annetaan liikuntarajoitteisten henkilöiden matkustamisesta tavanomaisessa ja suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä. YTE:ssä kuvailtujen toimenpiteiden mukaiset junat, asemat ja infrastruktuurin osat mahdollistavat yhteentoimivuuden ja tarjoavat liikuntarajoitteisille henkilöille samanlaisen saatavuuden kaikkialla Euroopan laajuisessa verkossa. YTE ei estä jäsenvaltioita ottamasta käyttöön lisätoimenpiteitä saavutettavuuden parantamiseksi, jos niiden toteuttaminen ei haittaa yhteentoimivuutta tai aiheuta ylimääräisiä kustannuksia rautatieyrityksille. Liikkuvan kaluston ja asemien saavutettavuuden parantaminen liikuntarajoitteisille henkilöille saattaa tuoda uusia matkustajia niiden joukosta, jotka nyt joutuvat käyttämään muita liikennemuotoja.

Direktiivin 2001/16/EY 17 artiklan ja direktiivin 96/48/EY 17 artiklan, sellaisina kuin ne ovat muutettuina direktiivillä 2004/50/EY, mukaisesti jäsenvaltioiden on ilmoitettava toisille jäsenvaltioille ja komissiolle kansallisista teknisistä säännöistä, joita käytetään näihin avoimiin kohtiin liittyvien olennaisten vaatimusten täyttämiseksi, sekä elimistä, jotka se nimittää suorittamaan vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyn, sekä käytössä olevasta, direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan ja direktiivin 96/48/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaisesta osajärjestelmien yhteentoimivuuden tarkastusmenettelystä. Viimeksi mainittua tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan sovellettava direktiiveissä 2001/16/EY ja 96/48/EY säädettyjä periaatteita ja perusteita. Jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan käytettävä direktiivin 2001/16/EY 20 artiklan ja direktiivin 96/48/EY 20 artiklan mukaisesti ilmoitettuja elimiä. Komission olisi analysoitava tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kansallisista säännöistä, menettelyistä, täytäntöönpanomenettelyistä vastaavista elimistä ja menettelyjen kestosta sekä tarvittaessa keskusteltava komitean kanssa lisätoimenpiteiden tarpeellisuudesta.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Komissio hyväksyy liikuntarajoitteisia henkilöitä koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän (YTE) direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan ja direktiivin 96/48/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

YTE on tämän päätöksen liitteenä.

YTE:ää sovelletaan kaikilta osin direktiivin 2001/16/EY 2 artiklassa ja liitteessä I määriteltyyn Euroopan laajuiseen tavanomaiseen rautatiejärjestelmään ja direktiivin 96/48/EY 2 artiklassa ja liitteessä I määriteltyyn Euroopan laajuiseen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmään.

2 artikla

Direktiivin 96/48/EY 7 artiklan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvissa hankkeissa jäsenvaltiot voivat edelleen soveltaa komission päätöstä 2002/735/EY.

Kattava luettelo osajärjestelmistä ja yhteentoimivuuden osatekijöistä, joihin edellistä kohtaa sovelletaan, on annettava komissiolle tiedoksi viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen voimaantulopäivästä.

3 artikla

1. YTE:n liitteessä C ”avoimiksi kohdiksi” luokitelluissa kysymyksissä direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdassa ja direktiivin 96/48/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa yhteentoimivuuden tarkastamisessa noudatettavia ehtoja ovat ne sovellettavat tekniset säännöt, jotka ovat käytössä tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluville osajärjestelmille käyttöönottoluvan myöntävässä jäsenvaltiossa.

2. Kunkin jäsenvaltion on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta:

4 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2008.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

(1) EYVL L 110, 20.4.2001, s. 1.

(2) EYVL L 235, 17.9.1996, s. 6.

(3) EYVL L 235, 17.9.1996, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2007/32/EY (EYVL L 141, 2.6.2007 p. 63,)

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälisen rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista, KOM(2004) 143 lopullinen, 3.3.2004.

LIITE

EUROOPAN LAAJUINEN TAVANOMAINEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄ JA SUURTEN NOPEUKSIEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄ

YHTEENTOIMIVUUDEN TEKNINEN ERITELMÄ

Soveltamisala: Osajärjestelmät Infrastruktuurit ja liikkuva kalusto

Näkökohta: Saavutettavuus liikuntarajoitteisille henkilöille

1. JOHDANTO

1.1 Tekninen soveltamisala

1.2 Maantieteellinen soveltamisala

1.3 Tämän YTE:n sisältö

2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ / SOVELTAMISALA

2.1 Osajärjestelmien määritelmät

2.1.1 Infrastruktuuri:

2.1.2 Liikkuva kalusto:

2.1.3 Henkilöliikenteen telemaattiset sovellukset

2.2 Liikuntarajoitteisen henkilön määritelmä

3. OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1 Yleistä

3.2 Olennaiset vaatimukset liittyvät seuraaviin asioihin:

3.3 Yleiset vaatimukset

3.3.1 Turvallisuus

3.3.2 Luotettavuus ja käytettävyys

3.3.3 Terveys

3.3.4 Ympäristönsuojelu

3.3.5 Tekninen yhteensopivuus

3.4 Infrastruktuuriosajärjestelmän vaatimukset

3.4.1 Turvallisuus

3.5 Liikkuvan kaluston osajärjestelmän vaatimukset

3.5.1 Turvallisuus

3.5.2 Luotettavuus ja käytettävyys

3.5.3 Tekninen yhteensopivuus

3.6 Muiden osajärjestelmien vaatimukset, jotka koskevat myös infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston osajärjestelmiä

3.6.1 Energiaosajärjestelmä

3.6.1.1 Turvallisuus

3.6.1.2 Ympäristönsuojelu

3.6.1.3 Tekninen yhteensopivuus

3.6.2 Liikenteenohjaus ja valvonta sekä opasteet/merkinanto

3.6.2.1 Turvallisuus

3.6.2.2 Tekninen yhteensopivuus

3.6.3 Huolto

3.6.3.1 Terveys ja turvallisuus

3.6.3.2 Ympäristönsuojelu

3.6.3.3 Tekninen yhteensopivuus

3.6.4 Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

3.6.4.1 Turvallisuus

3.6.4.2 Tekninen yhteensopivuus

3.6.5 Henkilö- ja tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset

3.6.5.1 Tekninen yhteensopivuus

3.6.5.2 Terveys

3.7 Liikuntarajoitteisia henkilöitä koskevan YTE:n tekijät, jotka liittyvät olennaisiin vaatimuksiin

4. OSAJÄRJESTELMIEN KUVAUS

4.1 Infrastruktuurin osajärjestelmä

4.1.1 Johdanto

4.1.2 Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.1.2.1 Yleistä

4.1.2.2 Liikuntarajoitteisten henkilöiden pysäköintimahdollisuudet

4.1.2.3 Esteettömät reitit

4.1.2.3.1 Yleistä

4.1.2.3.2 Reittien merkintä

4.1.2.4 Ovet ja sisäänkäynnit

4.1.2.5 Lattiapinnat

4.1.2.6 Läpinäkyvät esteet

4.1.2.7 WC:t ja lastenhoitotasot

4.1.2.7.1 Osajärjestelmän vaatimukset

4.1.2.7.2 Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset

4.1.2.8 Kalusteet ja irralliset laitteet

4.1.2.9 Lipunmyynti-, neuvonta- ja asiakaspalvelupisteet

4.1.2.9.1 Osajärjestelmän vaatimukset

4.1.2.9.2 Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset

4.1.2.10 Valaistus

4.1.2.11 Näkyvä tiedotus: opasteet, kuvasymbolit, dynaaminen tiedotus

4.1.2.11.1 Osajärjestelmän vaatimukset

4.1.2.11.2 Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset

4.1.2.12 Puhuttu tiedotus

4.1.2.13 Hätäuloskäynnit, hälyttimet

4.1.2.14 Jalankulkusiltojen ja -tunnelien geometria

4.1.2.15 Portaat

4.1.2.16 Käsijohteet

4.1.2.17 Luiskat, liukuportaat, hissit, liukukäytävät

4.1.2.18 Laiturin korkeus ja etäisyys raiteesta

4.1.2.18.1 Laiturin korkeus

4.1.2.18.2 Laiturin etäisyys raiteesta

4.1.2.18.3 Raiteiden sijoittaminen laiturin kohdalla

4.1.2.19 Laiturin leveys ja reuna

4.1.2.20 Laiturin pääty

4.1.2.21 Kulkuneuvoon pääsyä helpottavat laitteet pyörätuolia käyttäville matkustajille

4.1.2.21.1 Osajärjestelmän vaatimukset

4.1.2.21.2 Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset

4.1.2.22 Tasoristeykset asemilla

4.1.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.1.4 Käyttösäännöt

4.1.5 Kunnossapitosäännöt

4.1.6 Ammattipätevyys

4.1.7 Työterveys- ja työturvallisuusolosuhteet

4.1.8 Infrastruktuurirekisteri

4.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä

4.2.1 Johdanto

4.2.2 Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.2.1 Yleistä

4.2.2.2 Istuimet

4.2.2.2.1 Yleistä

4.2.2.2.2 Ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitetut istuimet

4.2.2.2.2.1 Yleistä

4.2.2.2.2.2 Samansuuntaiset istuimet

4.2.2.2.2.3 Vastakkaiset istuimet

4.2.2.3 Pyörätuolipaikat

4.2.2.4 Ovet

4.2.2.4.1 Yleistä

4.2.2.4.2 Ulko-ovet

4.2.2.4.2.1 Osajärjestelmän vaatimukset

4.2.2.4.2.2 Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset

4.2.2.4.3 Sisäovet

4.2.2.4.3.1 Osajärjestelmän vaatimukset

4.2.2.4.3.2 Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset

4.2.2.5 Valaistus

4.2.2.6 WC:t

4.2.2.6.1 Yleistä

4.2.2.6.2 Tavalliset WC:t (yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset)

4.2.2.6.3 Inva-WC:t

4.2.2.6.3.1 Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset (Inva-WC:t)

4.2.2.6.3.2 Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset (lastenhoitotaso)

4.2.2.7 Kulkuväylät

4.2.2.8 Asiakasneuvonta

4.2.2.8.1 Yleistä

4.2.2.8.2 Tiedotus (opasteet, kuvasymbolit, induktiosilmukat ja hätäkutsulaitteet)

4.2.2.8.2.1 Osajärjestelmän vaatimukset

4.2.2.8.2.2 Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset

4.2.2.8.3 Tiedotus (reitin kuvaus ja paikanvaraus)

4.2.2.8.4 Tiedotus (yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset)

4.2.2.9 Korkeuden muutokset

4.2.2.10 Käsijohteet

4.2.2.11 Pyörätuolin käyttäjille soveltuvat yöpymistilat

4.2.2.12 Portaan paikka vaunun sisään- ja uloskäynneissä

4.2.2.12.1. Yleiset vaatimukset

4.2.2.12.2 Sisään- ja uloskäyntiportaat

4.2.2.12.3 Kulkuneuvoon pääsyä helpottavat laitteet

4.2.2.12.3.1 Yleistä

4.2.2.12.3.2 Kulkuneuvoon pääsyä helpottavien laitteiden saatavuus pyörätuolin käyttäjille

4.2.2.12.3.3 Yleiset vaatimukset luokalle A

4.2.2.12.3.4 Yleiset vaatimukset luokalle B

4.2.2.12.3.5 Erityisvaatimukset liikuteltaville portaille

4.2.2.12.3.6 Erityisvaatimukset siirrettäville luiskille

4.2.2.12.3.7 Erityisvaatimukset puoliautomaattisille luiskille

4.2.2.12.3.8 Erityisvaatimukset siltalevyille

4.2.2.12.3.9 Erityisvaatimukset junahisseille

4.2.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.4 Käyttösäännöt

4.2.5 Kunnossapitosäännöt

4.2.6 Ammattipätevyys

4.2.7 Työterveys- ja työturvallisuusolosuhteet

4.2.8 Liikkuvan kaluston rekisteri

4.3 Tässä YTE:ssä käytettyjen termien määritelmät

5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

5.1 Määritelmä

5.2 Innovatiiviset ratkaisut

5.3 Luettelo osatekijöistä

5.3.1 Infrastruktuuri

5.3.2 Liikkuva kalusto

5.4 Osatekijöiden suoritustasot ja eritelmät

5.4.1 Infrastruktuuri

5.4.2 Liikkuva kalusto

6. VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

6.1. Yhteentoimivuuden osatekijät

6.1.1 Vaatimustenmukaisuuden arviointi (yleistä)

6.1.2 Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt (moduulit)

6.1.3 Innovatiiviset ratkaisut

6.1.4 Käyttöönsoveltuvuuden arviointi

6.2 Osajärjestelmät

6.2.1 Vaatimustenmukaisuuden arviointi (yleistä)

6.2.2 Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely (moduulit)

6.2.3 Innovatiiviset ratkaisut

6.2.4 Kunnossapidon arviointi

6.2.5 Käyttösääntöjen arviointi

6.2.6 Yksittäisten vaunujen arviointi

6.3 Yhteentoimivuuden osatekijät, joille ei ole EY-vakuutusta

6.3.1 Yleistä

6.3.2 Siirtymäkausi

6.3.3 Todistuksen antaminen siirtymäkaudella osajärjestelmille, jotka sisältävät yhteentoimivuuden osatekijöitä, joille ei ole vakuutusta

6.3.3.1 Ehdot

6.3.3.2 Ilmoitus

6.3.3.3 Käyttöönotto elinkaaren aikana

6.3.4 Valvontajärjestelyt

7. LIIKUNTARAJOITTEISIA HENKILÖITÄ KOSKEVAN YTE:N KÄYTTÖÖNOTTO

7.1 Tämän YTE:n soveltaminen uuteen infrastruktuuriin / liikkuvaan kalustoon

7.1.1 Infrastruktuuri

7.1.2 Liikkuva kalusto

7.1.2.1 Yleistä

7.1.2.2 Uusi uudenmallinen liikkuva kalusto

7.1.2.2.1 Määritelmät

7.1.2.2.2 Yleistä

7.1.2.2.3 Vaihe A

7.1.2.2.4 Vaihe B

7.1.2.3 Vanhanmallinen liikkuva kalusto

7.1.2.4 Siirtymäkausi

7.2 YTE:ien tarkistus

7.3 Tämän YTE:n soveltaminen nykyiseen infrastruktuuriin / liikkuvaan kalustoon

7.3.1 Infrastruktuuri

7.3.1.1 Yleistä

7.3.1.2 Esteettömät reitit — Yleistä (4.1.2.4.1)

7.3.1.3 Jalankulkusiltojen ja -tunneleiden sekä portaikkojen geometria (4.1.2.14 ja 4.1.2.15)

7.3.1.4 Luiskat, liukuportaat, hissit ja liukukäytävät (4.1.2.17)

7.3.1.5 Laiturin leveys ja reuna (4.1.2.19)

7.3.1.6 Laiturin korkeus ja sijoitus (4.1.2.18)

7.3.1.7 Historialliset rakennukset

7.3.2 Liikkuva kalusto

7.3.2.1 Yleistä

7.3.2.2 Istuimet

7.3.2.3 Pyörätuolipaikat

7.3.2.4 Ulko-ovet

7.3.2.5 Sisäovet

7.3.2.6 Valaistus

7.3.2.7 WC:t

7.3.2.8 Kulkuväylät

7.3.2.9 Tiedotus

7.3.2.10 Korkeuden muutokset

7.3.2.11 Käsijohteet

7.3.2.12 Pyörätuolin käyttäjille soveltuvat yöpymistilat

7.3.2.13 Portaan paikka, portaat ja kulkuneuvoon pääsyä helpottavat laitteet

7.4 Erityistapaukset

7.4.1 Yleistä

7.4.1.1 Laiturin korkeus

7.4.1.2 Laiturin sijoitus

7.4.1.3 Sisään- ja uloskäyntiportaat

7.4.1.3.1 Yleistä

7.4.1.3.2 Erityistapaus, joka koskee Isossa-Britanniassa liikennöivää liikkuvaa kalustoa, ”P”

7.4.1.3.3 Erityistapaus, joka koskee Suomessa liikennöivää liikkuvaa kalustoa, ”P”

7.4.1.3.4 Erityistapaus, joka koskee liikkuvaa kalustoa, jonka on tarkoitus liikennöidä Portugalin nykyisessä tavanomaisessa rautatieverkossa, ”P”

7.4.1.4 Kulkuväylät

7.4.1.5 Tämän YTE:n 4.2.2.4.1 kohdan mukaiset ovien äänimerkit, ”P”

7.4.1.6 Ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitetut istuimet, ”P”

7.4.1.7 Esteettömät reitit ”P” (4.1.2.3.1 kohta)

7.4.1.8 Matkustajamäärät

7.5 Liikkuva kalusto, jonka käyttöä säännellään kansallisilla, kahdenvälisillä, monikansallisilla tai kansainvälisillä sopimuksilla

7.5.1 Voimassa olevat sopimukset

7.5.2 Tulevat sopimukset

7.6 Infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston käyttöönotto

1. JOHDANTO

1.1 Tekninen soveltamisala

Tämä YTE kattaa direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä I määritellyt tavanomaisen ja suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän infrastruktuurin ja matkustajaliikenteen liikkuvan kaluston osajärjestelmät yksinomaan näkökohdan ”Saavutettavuus liikuntarajoitteisille henkilöille” osalta. Se koskee myös joitakin henkilöliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmän näkökohtia, kuten esimerkiksi lipunmyyntilaitteita.

Tämän YTE:n tavoitteena on parantaa rautatieliikenteen saavutettavuutta liikuntarajoitteisille henkilöille. Tavoite kattaa niiden infrastruktuurin julkisten alueiden (mukaan lukien asemat) saavutettavuuden, jotka ovat rautatieyrityksen, infrastruktuurin haltijan tai aseman haltijan hallinnassa. Seuraaviin on kiinnitettävä erityistä huomiota:

(i) laiturin ja junan välisen rajapinnan aiheuttamat ongelmat, jotka edellyttävät sekä infrastruktuurin että liikkuvan kaluston kattavaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa;

(ii) evakuointitarpeet vaaratilanteissa.

Tässä YTE:ssä ei tarkenneta käyttösääntöjä evakuointia varten, vaan ainoastaan tekniset vaatimukset ja ammattipätevyysvaatimukset. Teknisten vaatimusten tarkoituksena on helpottaa kaikkien evakuointia.

Tämän YTE:n 4.1.4 ja 4.2.4 kohdassa on joitakin käyttösääntöjä, jotka eivät liity evakuointiin.

Tämä YTE koskee seuraavia osajärjestelmiä:

— Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä II olevan 1 kohdan luettelossa esitetty tavanomaisen rautatiejärjestelmän infrastruktuuriosajärjestelmä.

— Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä II olevan 1 kohdan luettelossa esitetty tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmä yksinomaan siltä osin, kuin se koskee matkustajien kuljetusta. Historiallisen liikkuvan kaluston ei kuitenkaan tarvitse täyttää vaatimuksia, kun sitä parannetaan tai uudistetaan.

— Direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä II olevan 1 kohdan luettelossa esitetty suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän infrastruktuuriosajärjestelmä.

— Direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä II olevan 1 kohdan luettelossa esitetty suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmä.

— Tietyin osin direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä II ja direktiivin 2001/16/EY liitteessä II määritelty suurten nopeuksien ja tavanomaisen rautatiejärjestelmän henkilöliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmä

Osajärjestelmistä on lisätietoa 2 luvussa.

1.2 Maantieteellinen soveltamisala

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä I määritelty Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä ja direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä I määritelty Euroopan laajuinen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmä.

Tässä yhteydessä viitataan erityisesti niihin tavanomaisen ja suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ratoihin, jotka mainitaan yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY, tai niihin, jotka sisältyvät johonkin päätöksen 21 artiklassa määrätyn tarkistamisen seurauksena tehtyyn päätöksen päivitettyyn versioon, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston 29 huhtikuuta 2004 tekemään päätökseen N:o 884/2004/EY.

1.3 Tämän YTE:n sisältö

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, 5 artiklan 3 kohdan ja direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tässä YTE:ssä

(a) ilmoitetaan tarkoitettu soveltamisala (direktiivin liitteessä I mainitun verkon tai liikkuvan kaluston osa; direktiivin liitteessä II mainittu osajärjestelmä tai osajärjestelmän osa tai asianomainen näkökohta) — (2 luku);

(b) täsmennetään olennaiset vaatimukset kyseiselle osajärjestelmälle ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa oleville liitännöille (3 luku);

(c) määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa olevien liitäntöjen on täytettävä (4 luku);

(d) määritetään yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan lukien eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi (5 luku);

(e) ilmoitetaan kussakin käsiteltävässä tapauksessa vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointia koskevat menettelyt. Tämä tarkoittaa erityisesti päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä moduuleja tai tarvittaessa erityismenettelyjä, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa sekä osajärjestelmien EY-tarkastuksessa (6 luku);

(f) ilmoitetaan YTE:n käyttöönottostrategia. On erityisesti täsmennettävä välivaiheet, joiden kautta siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on yleistä (7 luku);

(g) ilmoitetaan sen henkilöstön osalta, jota YTE koskee, ammattipätevyyttä ja työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita tarkoitetun osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n käyttöönotto edellyttävät (4 luku).

Lisäksi 5 artiklan 5 kohdan nojalla voidaan kutakin YTE:ä varten määrittää erityistapauksia; nämä ilmoitetaan 7 luvussa.

Lopuksi tämän YTE:n 4 lukuun sisältyvät myös edellä 1.1 ja 1.2 kohdassa mainittua soveltamisalaa koskevat käyttö- ja kunnossapitosäännöt.

2. OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ / SOVELTAMISALA

2.1 Osajärjestelmien määritelmät

2.1.1 Infrastruktuuri:

Raiteet, vaihteet, tekniset rakenteet (sillat, tunnelit jne.), asemien infrastruktuuri (laiturit, kulkuyhteydet, mukaan lukien liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeet jne.), sekä turva- ja suojalaitteet.

Tämä kattaa niiden infrastruktuurin julkisten alueiden (mukaan lukien asemat) saavutettavuuden, jotka ovat rautatieyrityksen, infrastruktuurin haltijan tai aseman haltijan hallinnassa.

Tätä YTE:ä sovelletaan ainoastaan niihin asemien julkisiin alueisiin ja niiden kulkuyhteyksiin, jotka ovat rautatieyrityksen, infrastruktuurin haltijan tai aseman haltijan hallinnassa.

2.1.2 Liikkuva kalusto:

Rakenteet, junien kaikkien laitteiden ohjaus- ja valvontajärjestelmä, vetoyksiköt, energian muuntoyksiköt, jarrulaitteet, kytkinlaitteet, pyörästölaitteet (telit, akselit) ja jousitus, ovet, ihmisen ja koneen väliset rajapinnat (kuljettaja, junahenkilökunta, matkustajat, mukaan lukien liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeet), passiiviset ja aktiiviset turvalaitteet sekä matkustajien ja junahenkilökunnan terveyttä turvaavat laitteet.

2.1.3 Henkilöliikenteen telemaattiset sovellukset

Henkilöliikenteen sovellukset, mukaan lukien matkustajille tarkoitetut tiedotusjärjestelmät ennen matkaa ja sen aikana, varaus- ja maksujärjestelmät, matkatavaroiden käsittely sekä yhteyksien järjestäminen junien välillä ja muiden liikennemuotojen kanssa.

2.2 Liikuntarajoitteisen henkilön määritelmä

Liikuntarajoitteisilla henkilöillä tarkoitetaan kaikkia henkilöitä, joiden on vaikea käyttää junia tai niihin liittyvää infrastruktuuria. Näihin kuuluvat seuraavat:

— pyörätuolin käyttäjät (henkilöt, jotka liikkuvat pyörätuolin avulla sairauden tai vamman takia)

— muut henkilöt, joiden liikuntakyky on rajoittunut, mukaan lukien seuraavat: — henkilöt, joilla on raajavamma — henkilöt, joiden on vaikea liikkua — lasten kanssa liikkuvat henkilöt — henkilöt, joilla on raskaita tai kookkaita matkatavaroita — vanhukset — raskaana olevat naiset

— heikkonäköiset

— sokeat henkilöt

— heikkokuuloiset

— kuurot henkilöt

— kommunikointihäiriöiset henkilöt (henkilöt, joiden on vaikea kommunikoida tai ymmärtää kirjoitettua tai puhuttua kieltä, mukaan lukien ulkomaalaiset henkilöt, jotka eivät osaa paikallista kieltä, ja henkilöt, joilla on aisti-, psyykkinen tai oppimishäiriö)

— pienikokoiset ihmiset (mukaan lukien lapset).

Vammat voivat olla pitkäaikaisia tai tilapäisiä, ja ne voivat olla näkyviä tai näkymättömiä.

Liikuntarajoitteisiin henkilöihin eivät kuitenkaan kuulu henkilöt, jotka ovat alkoholi- tai huumeriippuvaisia, ellei riippuvuus ole aiheutunut lääkintähoidosta.

Ylimittaisten esineiden (esimerkiksi polkupyörien ja kookkaiden matkatavaroiden) kuljetus ei sisälly tämän YTE:n soveltamisalaan. Näihin esineisiin sovelletaan infrastruktuurin haltijan, aseman haltijan tai rautatieyrityksen sääntöjä, turvallisuusvaatimuksia ja liiketoimintapäätöksiä, jotka koskevat sallittua kokoa, painoa ja turvallisuusjärjestelyjä.

3. OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1 Yleistä

Tässä luvussa mainittujen olennaisten vaatimusten täyttyminen varmistetaan tämän YTE:n osalta noudattamalla eritelmiä, jotka kuvaillaan

— osajärjestelmälle 4 luvussa,

— ja yhteentoimivuuden osatekijöille 5 luvussa,

mikä osoitetaan

— yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuuden ja/tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnista

— ja osajärjestelmän tarkastuksesta

saadulla hyväksytyllä tuloksella, siten kuin 6 luvussa on kuvattu.

Osaan olennaisista vaatimuksista sovelletaan kansallisia määräyksiä seuraavista syistä:

— eritelmien puuttuminen liitteessä L lueteltujen kohtien osalta;

— direktiivin 2001/16/EY 7 artiklan nojalla myönnetty poikkeus;

— tämän YTE:n 7.3 kohdassa kuvatut erityistapaukset.

Vastaava vaatimustenmukaisuuden arviointi tehdään sen jäsenvaltion vahvistamien menettelyjen mukaisesti, joka on ilmoittanut kansallisista määräyksistä tai pyytänyt poikkeusta tai erityistapausta.

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, 4 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän, osajärjestelmien ja niiden yhteentoimivuuden osatekijöiden on täytettävä direktiivin liitteessä III yleisesti esitetyt olennaiset vaatimukset.

Infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston osajärjestelmien ja niiden osatekijöiden olennaisten vaatimusten mukaisuus tarkastetaan direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, säännösten sekä tämän YTE:n määräysten mukaisesti.

3.2 Olennaiset vaatimukset liittyvät seuraaviin asioihin:

— turvallisuus;

— luotettavuus ja käytettävyys;

— terveys;

— ympäristönsuojelu;

— tekninen yhteensopivuus.

Näihin vaatimuksiin sisältyvät sekä yleiset vaatimukset että kutakin osajärjestelmää koskevat erityisvaatimukset. Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY liitteen II mukaan infrastruktuuri ja liikkuva kalusto ovat osajärjestelmiä, jotka on luokiteltu ”rakenteellisin perustein”. Molempien osajärjestelmien määritelmissä mainitaan erityisesti liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeet, ja nämä määritelmät ovat seuraavat:

Infrastruktuuri:

”Raiteet, vaihteet, tekniset rakenteet (sillat, tunnelit jne.), asemien perusrakenteet (laiturit, kulkuyhteydet, mukaan lukien liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeet jne.), sekä turva- ja suojalaitteet.”

Liikkuva kalusto:

”Rakenteet, junien kaikkien laitteiden ohjaus- ja valvontajärjestelmä, vetolaitteet, energian muuntolaitteet, jarrulaitteet, kytkinlaitteet, pyörästölaitteet (telit, akselit) ja jousitus, ovet, ihmisen ja koneen väliset rajapinnat (kuljettaja, junahenkilökunta, matkustajat, mukaan lukien liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeet), passiiviset ja aktiiviset turvalaitteet sekä matkustajien ja junahenkilökunnan terveyttä turvaavat laitteet.”

Jäljempänä lueteltavat olennaiset vaatimukset perustuvat direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY — joka on julkaistu viimeksi –, liitteeseen III.

3.3 Yleiset vaatimukset

3.3.1 Turvallisuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 1.1.1:

”Turvallisuuden kannalta olennaisten komponenttien ja erityisesti junien liikkumiseen liittyvien laitteiden suunnittelun, rakentamisen tai valmistamisen sekä huollon ja valvonnan on taattava sellainen turvallisuustaso, joka vastaa verkolle vahvistettuja tavoitteita, myös määritellyissä vajaatoimintatilanteissa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.1.2.4 (Infrastruktuuri — Ovet ja sisäänkäynnit)

— 4.2.2.4 (Liikkuva kalusto — Ovet)

— 4.2.2.4.2 (Liikkuva kalusto — Ulko-ovet)

— 4.2.2.4.3 (Liikkuva kalusto — Sisäovet)

— 4.2.2.9 (Liikkuva kalusto — Korkeuden muutokset)

— 4.2.2.10 (Liikkuva kalusto — Käsijohteet)

— 4.2.2.12 (Liikkuva kalusto — Portaan paikka vaunun sisään- ja uloskäynneissä)

— 4.2.2.12.1 (Liikkuva kalusto — Yleiset vaatimukset)

— 4.2.2.12.2 (Liikkuva kalusto — Sisään- ja uloskäyntiportaat)

— 4.2.2.12.3 (Liikkuva kalusto — Kulkuneuvoon pääsyä helpottavat laitteet pyörätuolia käyttäville matkustajille)

— 4.1.2.21 (Infrastruktuuri — Kulkuneuvoon pääsyä helpottavat laitteet)

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 1.1.5:

”Käyttäjien käsiteltäviksi tarkoitetut laitteet on suunniteltava siten, etteivät ne vaaranna laitteiden turvallista käyttöä tai käyttäjien terveyttä ja turvallisuutta, jos niitä käytetään ennakoitavissa olevalla tavalla ohjeiden vastaisesti.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.2.2.4 (Liikkuva kalusto — Ovet)

— 4.2.2.4.2 (Liikkuva kalusto — Ulko-ovet)

— 4.2.2.4.3 (Liikkuva kalusto — Sisäovet)

3.3.2 Luotettavuus ja käytettävyys

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 1.2:

”Junien liikkumiseen liittyvien kiinteiden tai liikkuvien osatekijöiden seuranta ja huolto on järjestettävä ja toteutettava sekä niiden laajuus määritettävä siten, että ne pysyvät toimintakuntoisina tarkoitetuissa olosuhteissa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.2.2.4 (Liikkuva kalusto — Ulko- ja sisäovet)

— 4.2.2.4.2 (Liikkuva kalusto — Ulko-ovet)

— 4.2.2.4.3 (Liikkuva kalusto — Sisäovet)

3.3.3 Terveys

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 1.3.1:

”Materiaaleja, jotka voivat käyttötavastaan johtuen vaarantaa niiden kanssa kosketuksiin joutuvien ihmisten terveyden, ei saa käyttää junissa eikä rautateiden infrastruktuureissa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.2.2.2 (Liikkuva kalusto — Istuimet)

— 4.2.2.2.1 (Liikkuva kalusto — Yleistä)

— 4.2.2.2.2 (Liikkuva kalusto — Ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitetut istuimet)

— 4.2.2.7 (Liikkuva kalusto — Kulkuväylät)

3.3.4 Ympäristönsuojelu

Ei ole merkityksellinen tämän YTE:n kannalta.

3.3.5 Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 1.5:

”Infrastruktuurien ja kiinteiden laitteistojen teknisten ominaisuuksien on sovittava yhteen keskenään sekä Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä liikkuvien junien ominaisuuksien kanssa. Jos näiden ominaisuuksien noudattaminen osoittautuu vaikeaksi verkon tietyissä osissa, voidaan toteuttaa väliaikaisia ratkaisuja, joiden avulla taataan yhteensopivuus tulevaisuudessa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.1.2.18 (Infrastruktuuri — Laiturin korkeus ja etäisyys raiteesta)

— 4.2.2.12 (Liikkuva kalusto — Portaan paikka vaunun sisään- ja uloskäynneissä)

3.4 Infrastruktuuriosajärjestelmän vaatimukset

3.4.1 Turvallisuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.1.1:

”On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin ihmisille aiheutuvan vaaraan rajoittamiseksi erityisesti junien kulkiessa asemien läpi.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa:

— 4.1.2.19 (Infrastruktuuri — Laiturin leveys ja reuna)

”Infrastruktuurit, joihin yleisöllä on pääsy, on suunniteltava ja toteutettava siten, että rajoitetaan ihmisille aiheutuvia turvallisuusriskejä (infrastruktuurien vakaus, tulipalot, pääsytiet, evakuointi, laiturit jne.).”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.1.2.3 (Infrastruktuuri — Esteettömät reitit)

— 4.1.2.3.1 (Infrastruktuuri — Yleistä)

— 4.1.2.3.2 (Infrastruktuuri — Reittien merkintä)

— 4.1.2.4 (Infrastruktuuri — Ovet ja sisäänkäynnit)

— 4.1.2.5 (Infrastruktuuri — Lattiapinnat)

— 4.1.2.6 (Infrastruktuuri — Läpinäkyvät esteet)

— 4.1.2.8 (Infrastruktuuri — Kalusteet ja irralliset laitteet)

— 4.1.2.9 (Infrastruktuuri — Lipunmyynti-, neuvonta- ja asiakaspalvelupisteet)

— 4.1.2.10 (Infrastruktuuri — Valaistus)

— 4.1.2.12 (Infrastruktuuri — Puhuttu tiedotus)

— 4.1.2.13 (Infrastruktuuri — Hätäuloskäynnit)

— 4.1.2.14 (Infrastruktuuri — Jalankulkusiltojen ja -tunnelien geometria)

— 4.1.2.15 (Infrastruktuuri — Portaat)

— 4.1.2.16 (Infrastruktuuri — Käsijohteet)

— 4.1.2.17 (Infrastruktuuri — Luiskat, liukuportaat, hissit ja liukukäytävät)

— 4.1.2.18 (Infrastruktuuri — Laiturin korkeus ja etäisyys raiteesta)

— 4.1.2.19 (Infrastruktuuri — Laiturin leveys ja reuna)

— 4.1.2.20 (Infrastruktuuri — Laiturin reuna)

— 4.1.2.21 (Infrastruktuuri — Kulkuneuvoon pääsyä helpottavat laitteet)

— 4.1.2.22 (Infrastruktuuri — Tasoristeykset asemilla)

3.5 Liikkuvan kaluston osajärjestelmän vaatimukset

3.5.1 Turvallisuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.4.1:

”Liikkuvan kaluston ja vaunujen välisten liitosten rakenteet on suunniteltava siten, että matkustaja- ja ohjaamotilat ovat suojattuja, jos junat törmäävät tai suistuvat raiteilta.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa:

— 4.2.2.3 (Liikkuva kalusto — Pyörätuolipaikat)

”On ryhdyttävä toimiin pääsyn estämiseksi jännitteisiin laitteisiin, jotta ihmisten turvallisuus ei vaarantuisi.”

Ei ole merkityksellinen tämän YTE:n kannalta.

”Vaaratilanteita varten on oltava käytettävissä laitteita, joiden avulla matkustajat voivat ilmoittaa vaarasta kuljettajalle ja junahenkilökunta voi olla yhteydessä häneen.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.2.2.3 (Liikkuva kalusto — Pyörätuolipaikat)

— 4.2.2.6.3 (Liikkuva kalusto — Inva-WC:t)

— 4.2.2.11 (Liikkuva kalusto — Pyörätuolin käyttäjille soveltuvat yöpymistilat)

”Ovissa on oltava matkustajien turvallisuuden takaava sulkemis- ja avausjärjestelmä.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa:

— 4.2.2.4.2 (Ovet — Ulko-ovet)

”Käytössä on oltava hätäuloskäyntejä, ja ne on merkittävä.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.2.2.4.2 (Liikkuva kalusto — Ulko-ovet)

— 4.2.2.8 (Liikkuva kalusto — Asiakasneuvonta)

”Junissa on oltava riittävän tehokas hätävalaistusjärjestelmä, jolla on riittävä oma tehonlähde.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa:

— 4.2.2.5 (Liikkuva kalusto — Valaistus)

”Junissa on oltava kuulutusjärjestelmä, jonka avulla junahenkilökunta ja valvontakeskus voivat välittää viestejä matkustajille.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.2.2.8 (Liikkuva kalusto — Asiakasneuvonta)

— 4.2.2.8.2 (Liikkuva kalusto — Tiedotus (merkinnät ja kuvasymbolit))

3.5.2 Luotettavuus ja käytettävyys

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.4.2:

”Elintärkeät ajo-, veto- ja jarrutuslaitteet sekä ohjaus- ja valvontalaitteet on suunniteltava siten, että määritellyssä vajaatoimintatilanteessa juna voi jatkaa matkaansa ilman, että siitä on haittaa käyttöön jääville laitteille.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.2.2.12.3 (Liikkuva kalusto — Pyörätuolia käyttävien matkustajien kulkuneuvoon nousemista ja siitä poistumista helpottavat laitteet)

— 4.2.2.12.3.5 (Liikkuva kalusto — Liikuteltavat portaat)

3.5.3 Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.4.3:

”Sähkölaitteiden on oltava yhteensopivia ohjaus-, valvonta- ja opastinlaitteiden toiminnan kanssa.”

Ei ole merkityksellinen tämän YTE:n kannalta.

”Jos vetovoima tuotetaan sähköllä, virranottolaitteiden on oltava sellaisia, että junat voivat kulkea Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän energiansyöttöjärjestelmän avulla.”

Ei ole merkityksellinen tämän YTE:n kannalta.

”Liikkuvan kaluston ominaisuuksien on oltava sellaisia, että se voi kulkea kaikilla rataosuuksilla, joilla sitä aiotaan käyttää.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa:

— 4.2.2.12 (Liikkuva kalusto — Portaan paikka vaunun sisään- ja uloskäynneissä)

3.6 Muiden osajärjestelmien vaatimukset, jotka koskevat myös infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston osajärjestelmiä

3.6.1 Energiaosajärjestelmä

3.6.1.1 Turvallisuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.2.1:

”Energian syöttölaitteiden toiminta ei saa vaarantaa junien eikä ihmisten (käyttäjät, käyttöhenkilökunta, ratavarren asukkaat, sivulliset) turvallisuutta.”

Ei ole merkityksellinen tämän YTE:n kannalta.

3.6.1.2 Ympäristönsuojelu

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.2.2:

”Sähkö- tai lämpöenergiansyöttölaitteiden toiminnasta aiheutuvien ympäristöhaittojen on pysyttävä määritellyissä rajoissa.”

Ei ole merkityksellinen tämän YTE:n kannalta.

3.6.1.3 Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.2.3:

”Sähkö- tai lämpöenergian syöttöjärjestelmien on

— mahdollistettava se, että junat saavuttavat määritellyt suoritustasot,

— sähkönsyöttöjärjestelmien osalta sovittava yhteen juniin asennettujen virranottolaitteiden kanssa.”

Ei ole merkityksellinen tämän YTE:n kannalta.

3.6.2 Liikenteenohjaus ja valvonta sekä opasteet/merkinanto

3.6.2.1 Turvallisuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.3.1:

”Käytettyjen ohjaus-, valvonta- ja opastinlaitteiden ja niiden toiminnan on mahdollistettava junaliikenne, jonka turvallisuustaso vastaa verkolle asetettuja tavoitteita. Ohjaus-, valvonta- ja opastinjärjestelmien on edelleen mahdollistettava verkossa luvallisesti liikkuvien junien turvallinen liikkuminen määritellyssä vajaatoimintatilanteessa.”

Ei ole merkityksellinen tämän YTE:n kannalta.

3.6.2.2 Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.3.2:

”Uudet infrastruktuurit ja uusi liikkuva kalusto, joka on rakennettu tai kehitetty yhteensopivien ohjaus-, valvonta- ja opastinjärjestelmien käyttöönoton jälkeen, on mukautettava näiden järjestelmien käyttöön.”

Ei ole merkityksellinen tämän YTE:n kannalta.

”Junien ohjaamoihin asennettujen ohjaus-, valvonta- ja opastelaitteiden on mahdollistettava tavanomainen käyttötoiminta määritellyissä olosuhteissa Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä.”

Ei ole merkityksellinen tämän YTE:n kannalta.

3.6.3 Huolto

3.6.3.1 Terveys ja turvallisuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.5.1:

”Keskuksissa käytettävien teknisten laitteiden ja menetelmien on taattava kyseisen osajärjestelmän turvallinen käyttö eikä niistä saa aiheutua vaaraa terveydelle ja turvallisuudelle.”

Ei ole merkityksellinen tämän YTE:n kannalta.

3.6.3.2 Ympäristönsuojelu

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.5.2:

”Huoltokeskuksissa käytettävät tekniset laitteet ja menetelmät eivät saa ylittää ympäristön kannalta hyväksyttäviä haittatasoja.”

Ei ole merkityksellinen tämän YTE:n kannalta.

3.6.3.3 Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.5.3:

”Tavanomaisessa liikkuvassa kalustossa käytettävien huoltolaitteiden on oltava sellaisia, että niillä voidaan suorittaa turvallisuuteen, terveyteen ja mukavuuteen liittyvät toimet sille kalustolle, joita varten ne on suunniteltu.”

Ei ole merkityksellinen tämän YTE:n kannalta.

3.6.4 Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta

3.6.4.1 Turvallisuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.6.1:

”Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt sekä kuljettajilla ja junien ja valvontakeskusten henkilökunnalla riittävä pätevyys, jotta voidaan taata turvallinen käyttö, ottaen huomioon rajat ylittävien ja sisäisten palvelujen erilaiset vaatimukset.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.1.4 (Infrastruktuuri — Käyttösäännöt)

— 4.1.6 (Infrastruktuuri — Ammattipätevyys)

— 4.2.4 (Liikkuva kalusto — Käyttösäännöt)

— 4.2.6 (Liikkuva kalusto — Ammattipätevyys)

”Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan ja valvontakeskusten henkilökunnan koulutuksen ja pätevyyden sekä asianomaisten liikenteenharjoittajien valvonta- ja huoltokeskuksissa käyttämän laadunvarmistusjärjestelmän on oltava sellaiset, että ne takaavat korkean turvallisuustason.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.1.4 (Infrastruktuuri — Käyttösäännöt)

— 4.1.6 (Infrastruktuuri — Ammattipätevyys)

— 4.2.4 (Liikkuva kalusto — Käyttösäännöt)

— 4.2.6 (Liikkuva kalusto — Ammattipätevyys)

3.6.4.2 Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.6.3:

”Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt sekä kuljettajilla, junahenkilökunnalla ja liikenteen hallinnasta vastaavalla henkilökunnalla riittävä pätevyys, jotta voidaan taata Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän tehokas käyttö, ottaen huomioon kotimaisten ja rajat ylittävien palvelujen erilaiset vaatimukset.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.1.4 (Infrastruktuuri — Käyttösäännöt)

— 4.1.6 (Infrastruktuuri — Ammattipätevyys)

— 4.2.4 (Liikkuva kalusto — Käyttösäännöt)

— 4.2.6 (Liikkuva kalusto — Ammattipätevyys)

3.6.5 Henkilö- ja tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset

3.6.5.1 Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.7.1:

”Telemaattisten sovellusten olennaiset vaatimukset, joilla taataan palvelujen vähimmäislaatu matkustajille ja tavaraliikenteen asiakkaille, koskevat erityisesti teknistä yhteensopivuutta.

Näiden sovellusten osalta on varmistettava, että

— tiedostot, ohjelmat ja tiedonsiirtokäytännöt suunnitellaan siten, että niillä taataan suurin mahdollinen tietojenvaihto eri sovellusten ja eri liikenteenharjoittajien välillä sulkien pois liiketoimintaan liittyvät luottamukselliset tiedot;

— tiedot ovat helposti käyttäjien saatavilla.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.1.2.9 (Infrastruktuuri — Lipunmyynti-, tiedotus- ja asiakaspalvelupisteet)

— 4.1.2.11 (Infrastruktuuri — Näkyvä tiedotus, opasteet, kuvasymbolit ja dynaaminen tiedotus)

— 4.1.2.12 (Infrastruktuuri — Puhuttu tiedotus)

— 4.2.2.8 (Liikkuva kalusto — Asiakasneuvonta)

3.6.5.2 Terveys

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteen III olennainen vaatimus 2.7.3:

”Näiden järjestelmien käyttäjäliittymissä on noudatettava ergonomian ja terveyden suojelun vähimmäissääntöjä.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa:

— 4.1.2.9 (Infrastruktuuri — Lipunmyynti-, neuvonta- ja asiakaspalvelupisteet)

— 4.1.2.12 (Infrastruktuuri — Puhuttu tiedotus)

— 4.2.2.8 (Liikkuva kalusto — Asiakasneuvonta)

3.7 Liikuntarajoitteisia henkilöitä koskevan YTE:n tekijät, jotka liittyvät olennaisiin vaatimuksiin

Infrastruktuuri Viittaus direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, kohtaan Liite II Liitteen III olennainen vaatimus Liikunta-rajoitteisia henkilöitä koskevan YTE:n tekijä Viittaus kohdassa Turvallisuus Luotettavuus ja käytettävyys Terveys Ympäristön-suojelu Tekninen yhteensopivuus Yleistä 4.1.2.1 2.1 Liikuntarajoitteisten henkilöiden pysäköintimahdollisuudet 4.1.2.2 2.1 Esteettömät reitit 4.1.2.3 2.1 2.1.1 Yleistä 4.1.2.3.1 2.1 2.1.1 Reittien merkintä 4.1.2.3.2 2.1 2.1.1 Ovet ja sisäänkäynnit 4.1.2.4 2.1 1.1.1 2.1.1 Lattiapinnat 4.1.2.5 2.1 2.1.1 Läpinäkyvät esteet 4.1.2.6 2.1 2.1.1 WC:t ja lastenhoitotasot 4.1.2.7 2.1 1.1.5 2.1.1 Kalusteet ja irralliset laitteet 4.1.2.8 2.1 2.1.1 Lipunmyynti-, neuvonta- ja asiakaspalvelupisteet 4.1.2.9 2.1 2.1.1 2.7.3 2.7.1 Valaistus 4.1.2.10 2.1 2.1.1 Näkyvä tiedotus: opasteet, kuvasymbolit, dynaaminen tiedotus 4.1.2.11 2.1 2.7.1 Puhuttu tiedotus 4.1.2.12 2.1 2.1.1 2.7.3 2.7.1 Hätäuloskäynnit, hälyttimet 4.1.2.13 2.1 2.1.1 Jalankulkusiltojen ja -tunnelien geometria 4.1.2.14 2.1 2.1.1 Portaat 4.1.2.15 2.1 2.1.1 Käsijohteet 4.1.2.16 2.1 2.1.1 Luiskat, liukuportaat, hissit ja liukukäytävät 4.1.2.17 2.1 2.1.1 Laiturin korkeus ja etäisyys raiteesta 4.1.2.18 2.1 2.1.1 1.5 Laiturin korkeus 4.1.2.18.1 2.1 2.1.1 1.5 Laiturin etäisyys raiteesta 4.1.2.18.2 2.1 2.1.1 1.5 Raiteiden sijoittaminen laiturin kohdalla 4.1.2.18.3 2.1 2.1.1 1.5 Laiturin leveys ja reuna 4.1.2.19 2.1 2.1.1 Laiturin pääty 4.1.2.20 2.1 2.1.1 Kulkuneuvoon pääsyä helpottavat laitteet pyörätuolia käyttäville matkustajille 4.1.2.21 2.1 1.1.1 Tasoristeykset asemilla 4.1.2.22 2.1 2.1.1





Liikkuva kalusto Viittaus direktiivin 2001/16/EC, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, kohtaan Liite II Liitteen III olennainen vaatimus Liikunta-rajoitteisia henkilöitä koskevan YTE:n tekijä Viittaus kohdassa Turvallisuus Luotettavuus ja käytettävyys Terveys Ympäristön-suojelu Tekninen yhteensopivuus Yleistä 4.2.2.1 2.6 Istuimet 4.2.2.2 2.6 1.3.1 Yleistä 4.2.2.2.1 2.6 1.3.1 Ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitetut istuimet 4.2.2.2.2 2.6 1.3.1 Pyörätuolipaikat 4.2.2.3 2.6 2.4.1 Ovet 4.2.2.4 2.6 1.1.1 1.1.5 1.2 Ulko-ovet 4.2.2.4.2 2.6 1.1.1 1.1.5 2.4.1 1.2 Sisäovet 4.2.2.4.3 2.6 1.1.1 1.1.5 1.2 Valaistus 4.2.2.5 2.6 2.4.1 WC:t 4.2.2.6 2.6 2.4.1 Yleistä 4.2.2.6.1 2.6 2.4.1 Tavalliset WC:t 4.2.2.6.2 2.6 2.4.1 Inva-WC:t 4.2.2.6.3 2.6 2.4.1 Kulkuväylät 4.2.2.7 2.6 1.3.1 Asiakasneuvonta 4.2.2.8 2.6 2.4.1 2.7.3 2.7.1 Yleistä 4.2.2.8.1 2.6 Tiedotus (merkinnät ja kuvasymbolit) 4.2.2.8.2 2.6 2.4.1 Tiedotus (reitin kuvaus ja paikanvaraus) 4.2.2.8.3 2.6 Korkeuden muutokset 4.2.2.9 2.6 1.1.5 Käsijohteet 4.2.2.10 2.6 1.1.5 Pyörätuolin käyttäjille soveltuvat yöpymistilat 4.2.2.11 2.6 2.4.1 Portaan paikka vaunun sisään- ja uloskäynneissä 4.2.2.12 2.6 1.1.1 1.5 2.4.3 Yleiset vaatimukset 4.2.2.12.1 2.6 1.1.1 1.5 2.4.3 Sisään- ja uloskäyntiportaat 4.2.2.12.2 2.6 1.1.1 1.5 2.4.3 Kulkuneuvoon pääsyä helpottavat laitteet 4.2.2.12.3 2.6 1.1.1 2.4.2 1.5 2.4.3

4. OSAJÄRJESTELMIEN KUVAUS

4.1 Infrastruktuurin osajärjestelmä

4.1.1 Johdanto

Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä, johon sovelletaan direktiiviä 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, ja johon kuuluu infrastruktuurin osajärjestelmä, on integroitu järjestelmä, jonka yhtenäisyys on tarkastettava. Yhtenäisyys on tarkastettava erityisesti siltä osin kuin on kyse osajärjestelmän eritelmistä, sen liitännöistä järjestelmään, johon se on integroitu, sekä käyttö- ja kunnossapitosäännöistä.

Jäljempänä 4.1.2 kohdassa kuvailtavat osajärjestelmän ja sen liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät eivät edellytä tiettyjen tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden kannalta ehdottomasti tarpeen. Yhteentoimivuuden innovatiiviset ratkaisut saattavat edellyttää uusia eritelmiä ja/tai uusia arviointimenetelmiä. Teknisen innovoinnin mahdollistamiseksi nämä eritelmät ja arviointimenetelmät kehitetään 6.1.4 ja 6.2.4 kohdassa kuvaillun prosessin mukaisesti.

Infrastruktuurin osajärjestelmällä on kaikki sovellettavat olennaiset vaatimukset huomioon ottaen seuraavat keskeiset piirteet:

4.1.2 Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.1.2.1 Yleistä

Edellä 3 luvussa lueteltujen olennaisten vaatimusten mukaisesti infrastruktuurin osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka liittyvät saavutettavuuteen liikuntarajoitteisille henkilöille, on järjestetty seuraavasti:

— liikuntarajoitteisten henkilöiden pysäköintimahdollisuudet

— ovet ja portaattomat sisäänkäynnit

— matkustajien kulkureitit, pääasialliset kävelyreitit

— lattiapinnat

— tuntoon perustuva opastus

— ohjaavat polut

— lasiovien ja -seinien merkinnät

— WC:t

— kalusteet

— lipunmyyntipisteet tai -automaatit / tiedotuspisteet

— lipuntarkastuskoneet

— valaistus

— näkyvä tiedotus: merkinnät, kuvasymbolit, dynaaminen tiedotus

— puhuttu tiedotus

— hätäuloskäynnit, hälyttimet

— jalankulkusiltojen ja -tunnelien geometria

— portaat

— käsijohteet

— luiskat, liukuportaat, hissit, liukukäytävät

— laiturien korkeudet ja etäisyydet raiteesta

— laiturien leveydet ja reunat

— laiturien päädyt

— kulkuneuvoon pääsyä helpottavat laitteet

— tasoristeykset.

Jokainen perusparametri esitellään ensin yleisesti.

Sen jälkeen tarkennetaan ehdot, joiden on täytyttävä ensimmäisessä kohdassa esitettyjen vaatimusten noudattamiseksi.

4.1.2.2 Liikuntarajoitteisten henkilöiden pysäköintimahdollisuudet

Asemilla, joilla on pysäköintialue, on varattava invapaikkojen käyttöön oikeutetuille liikuntarajoitteisille henkilöille pysäköintipaikat mahdollisimman lähellä heille soveltuvaa sisäänkäyntiä.

Rautateille ei ole muita vaatimuksia, koska pysäköintipaikkoihin sovelletaan eurooppalaisia tai kansallisia määräyksiä (määräykset koskevat muun muassa muttei yksinomaan paikkojen määrää, saavutettavuutta, sijaintia, mittasuhteita, materiaaleja, värejä, merkintää ja valaistusta).

4.1.2.3 Esteettömät reitit

4.1.2.3.1 Yleistä

Esteetön reitti on reitti, jota kaikki liikuntarajoitteisten henkilöiden luokat voivat kulkea vapaasti. Siihen voi sisältyä luiskia tai hissejä, jotka on rakennettu ja jotka toimivat 4.1.2.17 kohdan mukaisesti.

Vähintään yhden esteettömän reitin on yhdistettävä seuraavat pisteet ja palvelut, jos sellaiset ovat olemassa:

— muilla liikennemuodoilla harjoitettavan liityntäliikenteen pysähdyspaikat asemalla (esimerkiksi taksi, linja-auto, raitiovaunu, metro, lautta)

— autojen pysäköintialueet

— liikuntarajoitteisille henkilöille soveltuvat sisään- ja uloskäynnit

— neuvontapisteet

— muut tiedotusjärjestelmät

— lipunmyyntipisteet

— asiakasneuvonta

— odotusalueet

— matkatavaroiden säilytyspisteet

— WC:t

— laiturit

Kaikkien esteettömien reittien, portaiden, jalankulkusiltojen ja -tunnelien vapaan leveyden on oltava vähintään 1 600 mm, ja kulkukorkeuden on oltava vähintään 2 300 mm koko 1 600 mm:n leveydellä. Vähimmäisleveydessä ei ole otettu huomioon sitä, että matkustajavirta saattaa edellyttää lisäleveyttä. Leveysvaatimusta ei sovelleta liukuportaisiin, liukukäytäviin eikä hisseihin.

Esteettömien reittien pituuden on oltava lyhin käytännöllinen etäisyys.

Esteettömien reittien lattiapintojen on oltava heijastamattomia.

Uusilla asemilla, joiden kautta kulkee alle 1 000 matkustajaa päivässä (juniin nousevien ja niistä poistuvien matkustajien yhteenlaskettu määrä), ei tarvitse olla hissejä tai luiskia, joita tämän kohdan vaatimusten noudattaminen muutoin edellyttäisi, jos samalla rataosuudella on alle 30 km:n päässä asema, jolla on kaikki vaatimukset täyttävä esteetön reitti. Tällaisissa olosuhteissa uusien asemien suunnitelmiin on sisällyttävä mahdollisuus asentaa tulevaisuudessa hissi ja/tai luiska siten, että asema soveltuu kaikille liikuntarajoitteisten henkilöiden luokille.

4.1.2.3.2 Reittien merkintä

Esteettömät reitit on merkittävä selkeästi kohdassa 4.1.2.11 määritellyllä näkyvällä opastuksella.

Esteettömistä reiteistä on tiedotettava heikkonäköisille henkilöille vähintään yhdellä seuraavista keinoista: tuntoon perustuvat polut, kuuluvat, tuntoon perustuvat opasteet, ääniopasteet, pistekirjoitetut kartat.

Jos asemalle rakennetaan tuntoon perustuva polku, sen on oltava kansallisten määräysten mukainen, ja sen on katettava esteetön reitti (esteettömät reitit) kokonaisuudessaan.

Jos laiturille vievän esteettömän reitin varrella on käsijohteita tai käden ulottuvilla olevia seiniä, niissä on esitettävä käsijohteen takapinnalla tai seinällä 850–1 000 mm:n korkeudella lyhyet tiedot (esimerkiksi laiturin numero tai suuntatieto) pistekirjoituksella ja särmiöistä kootuilla kirjaimilla tai numeroilla. Numerot ja nuolet ovat ainoat sallitut tuntoon perustuvat kuvasymbolit.

4.1.2.4 Ovet ja sisäänkäynnit

Tätä kohtaa sovelletaan kaikkiin oviin ja sisäänkäynteihin, jotka sijaitsevat esteettömillä reiteillä.

Asemalle ja laitureille on oltava vähintään yksi liikuntarajoitteisille henkilöille soveltuva sisäänkäynti.

Ovien ja sisäänkäyntien vapaan aukon leveyden on oltava vähintään 800 mm ja vapaan kulkukorkeuden on oltava vähintään 2 100 mm.

Ovet voivat olla manuaalisia, puoliautomaattisia tai automaattisia.

Ovien käyttölaitteiden on sijaittava 800–1 200 mm:n korkeudella.

Manuaalisissa ovissa, jotka eivät ole liukuovia, on oltava molemmilla puolilla vaakasuuntaiset työntötangot, jotka kattavat oven koko leveyden.

Automaattisissa ja puoliautomaattisissa ovissa on oltava laitteet, jotka estävät matkustajien jäämisen loukkuun, kun ovia käytetään.

Jos ovien käyttöön on painikkeita tai muita kauko-ohjauslaitteita, jokaisen painikkeen tai laitteen on erotuttava ympäristöstään ja toimittava enintään 15 Newtonin voimalla.

Jos avaus- ja sulkemispainikkeet sijaitsevat päällekkäin, ylemmän painikkeen on aina oltava avauspainike.

Ohjaimen keskipisteen on oltava vähintään 800 mm:n ja enintään 1 200 mm:n korkeudella lattiatasosta.

Tällaiset ohjaimet on voitava tunnistaa kosketuksella (esimerkiksi tuntoon perustuvilla merkinnöillä), ja niissä on esitettävä niiden toiminto.

Manuaalisen oven avaamiseen tai sulkemiseen tuulettomissa oloissa tarvittava voima ei saa olla suurempi kuin 25 Newtonia.

Manuaalisen oven salvan avaavaa tai sulkevaa kahvaa on voitava käyttää kämmenellä, ja se saa edellyttää enintään 20 Newtonin voimaa.

Mahdollisen pyöröoven vieressä on oltava tavallinen ovi, joka on vapaasti käytettävissä.

Ovien ja sisäänkäyntien kynnys ei saa olla korkeampi kuin 25 mm. Mahdollisten kynnysten värin on erotuttava niiden välittömästä taustasta.

4.1.2.5 Lattiapinnat

Kaikkien lattiapintojen on oltava liukumattomia julkisia rakennuksia koskevien kansallisten määräysten mukaisesti.

Asemarakennusten lattioiden kävelypinnoissa ei saa olla missään kohdin yli 5 mm:n eroavuutta, lukuun ottamatta tuntoon perustuvia ohjattuja polkuja, viemäröintikanavia ja tuntoon perustuvia varoitusmerkintöjä.

4.1.2.6 Läpinäkyvät esteet

Matkustajien käyttämillä pääreiteillä tai niiden varrella olevat läpinäkyvät esteet, jotka koostuvat lasiovista tai läpinäkyvistä seinistä, on merkittävä vähintään kahdella selkeästi näkyvällä kaistaleella, joissa on opasteita, liikemerkkejä, tunnuskuvia tai koristeita ja joista ylempi sijaitsee 1 500–2 000 mm:n korkeudella ja alempi 850–1 050 mm:n korkeudella. Näiden merkintöjen on erotuttava taustastaan. Merkintöjen on oltava vähintään 100 mm korkeat.

Tällaisia merkintöjä ei tarvitse kiinnittää läpinäkyviin seiniin, jos matkustajia suojataan törmäämiseltä jollakin toisella tavalla — esimerkiksi käsijohteilla tai yhtäjaksoisilla penkeillä.

4.1.2.7 WC:t ja lastenhoitotasot

4.1.2.7.1 Osajärjestelmän vaatimukset

Jos asemalla on WC:t, vähintään yhteen molemmille sukupuolille tarkoitettuun koppiin on päästävä pyörätuolilla.

Jos asemalla on WC:t, siellä on oltava myös lastenhoitotaso, jota voivat käyttää sekä miehet että naiset. Lastenhoitotason on täytettävä kohdassa 4.1.2.7.2 asetetut vaatimukset.

Jotta kookkaita matkatavaroita kuljettavat matkustajat voivat käyttää WC:itä, jokaisen WC-tilan on oltava vähintään 900 mm leveä ja 1 700 mm syvä, jos ovi avautuu sisäänpäin, ja 1 500 mm syvä, jos ovi avautuu ulospäin tai jos se on liukuovi. WC-tilojen oven ja kaikkien sisäänkäyntien vapaan leveyden on oltava vähintään 650 mm.

Pyörätuolin käyttäjille tarkoitettujen WC:iden mittasuhteisiin ja varusteisiin sovelletaan eurooppalaisia ja kansallisia määräyksiä.

4.1.2.7.2 Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset

Lastenhoitotasot

Lastenhoitotason on käyttöasennossa oltava 800–1 000 mm:n korkeudella lattiasta. Sen on oltava vähintään 500 mm leveä ja 700 mm pitkä.

Se on suunniteltava siten, ettei vauva voi vahingossa pudota siltä pois, siinä ei saa olla teräviä reunoja, ja sen on kestettävä vähintään 80 kg:n paino.

Jos lastenhoitotaso työntyy WC-tilaan, se on voitava asettaa säilytysasentoon enintään 25 Newtonin voimalla.

4.1.2.8 Kalusteet ja irralliset laitteet

Kaikkien asemilla olevien kalusteiden ja irrallisten laitteiden on erotuttava taustastaan, ja niissä on oltava pyöristetyt reunat.

Kalusteet ja irralliset laitteet on sijoitettava asema-alueella siten, etteivät ne estä sokeiden tai heikkonäköisten kulkua, ja keppiä käyttävän sokean henkilön on voitava havaita ne.

Esineet, joissa on yli 150 mm etäisyydelle ulottuvia ulokkeita alle 2 100 mm:n korkeudessa, on merkittävä esteellä, joka on enintään 300 mm:n korkeudella ja jonka keppiä käyttävä sokea henkilö voi havaita.

Alle 2 100 mm:n korkeudella ei saa olla roikkuvia osia.

Jokaisella laiturilla, jolla matkustajat voivat odottaa junia, ja kaikilla levähdysalueilla on oltava vähintään yksi säältä suojattu alue, jossa on ergonomisia istuimia. Istuimissa on oltava selkänoja, ja vähintään kolmasosassa istuimista on oltava käsinojat. Seisoville henkilöille on oltava vähintään 1 400 mm pitkä tukitanko, ja lisäksi on oltava tila pyörätuolille.

4.1.2.9 Lipunmyynti-, neuvonta- ja asiakaspalvelupisteet

4.1.2.9.1 Osajärjestelmän vaatimukset

Jos esteettömän reitin varrella sijaitsee lipunmyyntitiskejä, neuvonta- ja asiakaspalvelupisteitä, vähintään yhden palvelutiskin alapinnan on oltava 650 mm korkeudella, ja sen jalkatilan on oltava vähintään 300 mm syvä ja 600 mm leveä. Yläpinnan tai sen osan, jonka leveys on vähintään 300 mm ja syvyys vähintään 200 mm, on oltava 700–800 mm:n korkeudella. Tämän alueen on sovelluttava pyörätuolin käyttäjille, ja siellä on oltava vaihtoehtoiset istumajärjestelyt muille liikuntarajoitteisille henkilöille.

Jos lipunmyyntitiskillä on matkustajan ja myyjän välissä lasieste, se on joko voitava poistaa tai — jos sitä ei voida poistaa — siihen on asennettava sisäpuhelinjärjestelmä. Tällaisen lasiesteen on oltava kirkasta lasia.

Vähintään yksi lipunmyyntipiste on varustettava välineillä, joiden avulla heikkokuuloiset liikuntarajoitteiset henkilöt voivat kuulla puheen kytkemällä kuulokojeensa ”T”-asentoon.

Jos myyjä näkee hintatiedot elektronisista laitteista, myös lipun ostajan on voitava nähdä hinta tällaisista laitteista.

Jos aseman esteettömällä reitillä on lipunmyyntiautomaatteja, vähintään yhden tällaisen automaatin on täytettävä kohdassa 4.1.2.9.2 asetetut vaatimukset.

Mahdollisista lipuntarkastuskoneista vähintään yhdessä on oltava vapaa käytävä, joka on vähintään 800 mm leveä ja josta voi kulkea enintään 1 200 mm pitkä pyörätuoli.

Niillä asemilla, joilla on kääntöportteja, liikuntarajoitteisten henkilöiden on voitava kulkea kaikkina aseman aukioloaikoina kohdasta, jossa ei ole kääntöporttia.

4.1.2.9.2 Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset

Aseman esteettömällä reitillä 4.1.2.9.1 kohdan mukaisesti sijaitsevien lipunmyyntiautomaattien kosketuspinta-alueen (johon kuuluvat näppäimistö, maksulaite ja lipun tulostuslaite) on oltava 700–1 200 mm:n korkeudella. Vähintään yhden näyttöruudun ja näppäimistön on oltava sekä pyörätuolissa istuvan henkilön että automaatin edessä seisovan henkilön nähtävissä. Jos tiedot syötetään näyttöruudun kautta, sen on täytettävä tässä kohdassa esitetyt vaatimukset.

4.1.2.10 Valaistus

Aseman edustan valaistuksen on oltava eurooppalaisten tai kansallisten määräysten mukainen.

Liikuntarajoitteisille henkilöille soveltuvalta rakennuksen sisäänkäynniltä laiturille asemarakennuksen sisällä kulkevalla esteettömällä reitillä on oltava vähintään 100 luksin valaistus lattian tasolta mitattuna. Pääsisäänkäynnin, portaiden ja luiskien päätyjen vähimmäisvalaistus on 100 luksia lattian tasolta mitattuna. Jos tämän saavuttamiseen tarvitaan keinovalaistusta, tarvittavan valaistuksen on oltava vähintään 40 luksia korkeampi kuin ympäröivä valaistus, ja sen värilämpötilan on oltava kylmempi.

Laitureiden ja muiden aseman ulkopuolisten matkustaja-alueiden keskimääräisen valaistuksen on oltava vähintään 20 luksia lattian tasolta mitattuna siten, että vähimmäisarvo on 10 luksia.

Jos yksityiskohtaisten tietojen lukemiseen tarvitaan keinovalaistusta, tällaiset paikat on korostettava valaistuksella, joka on vähintään 15 luksia korkeampi kuin viereisillä alueilla. Tällaisen lisävalaistuksen värilämpötilan on myös oltava erilainen kuin viereisillä alueilla.

Hätävalaistuksen on oltava eurooppalaisten tai kansallisten määräysten mukainen.

4.1.2.11 Näkyvä tiedotus: opasteet, kuvasymbolit, dynaaminen tiedotus

4.1.2.11.1 Osajärjestelmän vaatimukset

Kaiken asemalla annettavan tiedotuksen on oltava yhtenäistä ja eurooppalaisten tai kansallisten määräysten mukaista.

Kaikessa kirjoitetussa tiedotuksessa käytetään Sans Serif -kirjasinlajia ja sekä isoja että pieniä kirjaimia (ei yksinomaan isoja kirjaimia).

Typistettyjä kirjainten ala- ja yläindeksejä ei saa käyttää.

Alaindeksien on oltava selkeästi tunnistettavia, ja niiden koon on oltava vähintään 20 prosenttia isojen kirjainten koosta.

Kaiken esitettävän tiedon on oltava yhdenmukaista yleisen reititys- ja tiedotusjärjestelmän kanssa, erityisesti laiturien ja sisäänkäyntien värin ja kontrastin osalta.

Näkyvän tiedotuksen on oltava luettavissa kaikissa valaistusoloissa aseman aukioloaikoina.

Näkyvän tiedotuksen on erotuttava taustastaan.

Mahdollisen dynaamisen näkyvän tiedotuksen on oltava yhtenäistä olennaisen puhutun tiedotuksen kanssa.

Seuraavat tiedot on annettava:

— turvallisuustiedotteet ja turvaohjeet eurooppalaisten tai kansallisten määräysten mukaisesti

— varoitus-, kielto- ja määräysmerkit eurooppalaisten tai kansallisten määräysten mukaisesti

— lähtevää junaliikennettä koskeva tiedotus

— aseman palvelujen tunnisteet, missä saatavilla, ja kulkureitit näiden palvelujen luo.

Tietoa on tarjottava kaikissa paikoissa, joissa matkustajien on valittava reitti, ja reitin varrella enintään 100 metrin välein. Merkit, symbolit ja kuvasymbolit on esitettävä yhtenäisesti koko reitin varrella.

Tarjottavan tiedon on riitettävä reitin valintaa koskevan päätöksen tekemiseen. Esimerkiksi ensimmäisessä valintakohdassa asemalle tultaessa saattaa riittää teksti ”Laitureille” yksittäisiä laitureita koskevien erityismerkintöjen sijasta.

Tuntoon perustuvia opasteita on asennettava seuraavasti:

— WC:ihin tiedot toimintaohjeista ja tarvittaessa hätäkutsun tekemisestä

— hisseihin standardin EN 81-70:2003 liitteen E.4 mukaisesti.

Reititys- ja tiedotusjärjestelmiin ei saa yhdistää mainoksia.

Huomautus: Julkisen liikenteen palveluja koskevaa yleistä tiedotusta ei pidetä tässä kohdassa tarkoitettuna mainontana.

Seuraavat liikuntarajoitteisia henkilöitä koskevat graafiset symbolit ja kuvasymbolit on asennettava:

— merkki, joka on kansainvälisen symbolin ”tarkoitettu invalideille tai liikuntarajoitteisille” mukainen, siten kuin se kuvaillaan liitteen N kohdissa N.2 ja N.4

— esteetöntä reittiä ja pyörätuolin käyttäjille soveltuvia palveluja koskevat suuntatiedot

— inva-WC:n osoitus

— jos laiturilla esitetään tieto junan kokoonpanosta, tieto paikasta, josta pyörätuolin käyttäjille on pääsy junaan.

Näitä symboleja voidaan yhdistää muihin symboleihin (esimerkiksi hissien tai WC:iden symboleihin).

Mahdolliset induktiosilmukat on osoitettava liitteen N kohdissa N.2 ja N.5 kuvaillulla merkillä.

Jos asemalla on säilytystila raskaille matkatavaroille ja kookkaille tavaroille, se on osoitettava graafisella symbolilla.

Jos asemalla on laite, jolla voi soittaa ja pyytää apua tai tietoa, se on osoitettava liitteen N kohdissa N.2 ja N.6 kuvaillulla merkillä.

Mahdollinen hätäkutsulaite on osoitettava

— näkyvillä ja tuntoon perustuvilla symboleilla,

— liitteen N kohdissa N.2 ja N.7 kuvaillulla merkillä,

ja siinä on oltava

— näkyvä ja kuuluva osoitus siitä, että laite on otettu käyttöön

— tarvittaessa lisätietoja laitteen toiminnasta.

Inva-WC:issä ja pyörätuolin käyttäjille soveltuvissa WC:issä, joissa on kääntyvä kädensija, on oltava graafinen symboli, jossa esitetään kädensija sekä pystyasennossa että alaslasketussa asennossa.

Yhden suunnan esittämiseen saa olla samassa paikassa ja vierekkäin enintään viisi kuvasymbolia ja nuoli.

4.1.2.11.2 Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset

Näyttölaitteiden on oltava riittävän suuria, jotta niissä voidaan esittää asemien nimet tai sanomien sanat kokonaisuudessaan. Jokainen aseman nimi tai sanoman sana on esitettävä vähintään 2 sekunnin ajan. Vieritysnäytössä (vaaka- tai pystysuuntaisessa) on esitettävä jokainen kokonainen sana vähintään 2 sekunnin ajan, ja vaakasuuntainen vieritysnopeus saa olla enintään 6 merkkiä sekunnissa.

Kirjaimien vähimmäiskorkeus lasketaan seuraavalla kaavalla: lukuetäisyys mm:issä jaettuna 250:llä = kirjasinkoko (esimerkiksi: 10 000 mm / 250 = 40 mm).

Kaikkiin turva-, varoitus-, määräys- ja kieltomerkkeihin on sisällyttävä kuvasymboleita, ja niiden on täytettävä standardin ISO 3864-1 vaatimukset.

Suurin lukuetäisyys on yhteentoimivuuden osatekijän ominaisuus.

4.1.2.12 Puhuttu tiedotus

Puhutun tiedotuksen RASTI-arvon on oltava standardin IEC 60268-16 osan 16 mukaisesti vähintään 0,5 kaikilla alueilla.

Mahdollisen puhutun tiedotuksen on oltava yhtenäistä olennaisen näkyvän tiedotuksen kanssa.

Jos puhuttua tiedotusta ei anneta automaattisesti, käyttäjien on voitava pyynnöstä saada tietoa ääniviestintäjärjestelmällä.

4.1.2.13 Hätäuloskäynnit, hälyttimet

Hätäuloskäyntien ja hälyttimien on oltava eurooppalaisten tai kansallisten määräysten mukaisia.

4.1.2.14 Jalankulkusiltojen ja -tunnelien geometria

Jos matkustajien tavallisiin kävelyreitteihin asema-alueella kuuluu jalankulkusiltoja tai -tunneleita, niissä on oltava kauttaaltaan vähintään 1 600 mm leveä ja 2 300 mm korkea esteetön alue. Vähimmäisleveydessä ei ole otettu huomioon sitä, että vilkas matkustajavirta saattaa edellyttää lisäleveyttä, jonka on oltava kansallisten määräysten mukainen.

4.1.2.15 Portaat

Portaikkojen on oltava eurooppalaisten tai kansallisten määräysten mukaisia.

Pääreitillä olevissa portaikoissa on oltava vähintään 1 600 mm:n esteetön leveys käsijohteiden välistä mitattuna. Vähimmäisleveydessä ei ole otettu huomioon sitä, että matkustajavirta saattaa edellyttää lisäleveyttä.

Kaikkien portaiden askelmien pintojen on oltava liukumattomia.

Ennen ensimmäistä nousevaa porrasta ja ennen ensimmäistä laskevaa porrasta on oltava tuntoon perustuva kaistale, joka kattaa koko portaan leveyden. Kaistaleen vähimmäissyvyys on 400 mm, sen on erotuttava lattiapinnasta ja sen on oltava integroitu lattiapintaan. Kaistaleen on erottava niistä kaistaleista, joita käytetään mahdollisissa tuntoon perustuvissa ohjatuissa poluissa.

Portaiden alapuolella olevat avoimet alueet on suojattava siten, etteivät matkustajat törmää vahingossa rakenteellisiin tukiin ja alueisiin, joilla kulkukorkeus on madallettu.

4.1.2.16 Käsijohteet

Portaiden ja luiskien molemmilla puolilla on oltava kahdella korkeudella käsijohteet. Ylemmän käsijohteen on oltava 850–1 000 mm:n korkeudella lattiatasosta, ja alemman käsijohteen on oltava 500–750 mm:n korkeudella lattiatasosta.

Käsijohteiden ja rakenteen muiden osien kuin pidikkeiden välissä on oltava vähintään 40 mm:n vapaa tila.

Käsijohteiden on oltava yhtäjaksoisia. Portaikoissa käsijohteiden on jatkuttava vähintään 300 mm alimman ja ylimmän portaan jälkeen (nämä jatko-osat voivat olla kaarevia, jotta ne eivät haittaisi kulkua).

Käsijohteen on oltava pyöristetty, ja sen poikkipinnan on vastattava 30–50 mm halkaisijaa.

Käsijohteiden on erotuttava ympäröivien seinien väreistä.

4.1.2.17 Luiskat, liukuportaat, hissit, liukukäytävät

Liikuntarajoitteisille henkilöille, jotka eivät voi nousta portaita, on asennettava luiskat, ellei hissejä ole käytössä.

Luiskien on oltava eurooppalaisten tai kansallisten määräysten mukaisia.

Mahdollisten liukuportaiden enimmäisnopeus on 0,65 m/s, ja niiden on oltava eurooppalaisten tai kansallisten määräysten mukaisia.

Jos luiskia ole on oltava hissit, jotka täyttävät standardin EN 81-70:2003 kohdan 5.3.2.1 taulukossa 1 esitetyt vaatimukset.

Mahdollisten liukukäytävien enimmäisnopeus on 0,75 m/s, niiden enimmäiskaltevuus on 12 astetta (21,3 %), ja niiden on oltava eurooppalaisten tai kansallisten määräysten mukaisia.

4.1.2.18 Laiturin korkeus ja etäisyys raiteesta

4.1.2.18.1 Laiturin korkeus

Tavanomaisen rautatieverkon varrella olevien laitureiden korkeudeksi on kaksi sallittua nimellisarvoa: 550 mm ja 760 mm kiskojen yläpinnasta. Näiden korkeuksien toleranssi on - 35 mm / + 0 mm.

Tavanomaisen rautatieverkon varrella olevien laitureiden, joilla raitiovaunujen (esim. Stadtbahn tai Tram-Train) on tarkoitus pysähtyä, sallittu nimelliskorkeus on 300–380 mm. Näiden korkeuksien toleranssi on +/– 20 mm.

Kaarteissa, joiden kaarresäde on alle 500 m, laiturin korkeus voi olla edellä määrättyä suurempi tai pienempi, jos kulkuneuvon alin käytettävä porras on kohdan 4.2.2.12.1 kuvan 11 mukainen.

4.1.2.18.2 Laiturin etäisyys raiteesta

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikuntarajoitteisia henkilöitä koskevasta YTE:stä menettelyn lopussa poistettava huomautus: suurten nopeuksien rautatieverkon infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä asetetaan vaatimuksia suurten nopeuksien rautatieverkon laitureille.

Tavanomaisen rautatieverkon laitureiden reunojen, jotka ovat nimelliskorkeuksilla 550 mm ja 760 mm, on täytettävä aukean tilan vähimmäisulottumaa koskevat vaatimukset (avoin kysymys, aukean tilan vähimmäisulottumaan sovelletaan kansallisia määräyksiä siihen asti, kun YTE tarkistetaan standardin EN 15273-3:2006 julkaisemisen jälkeen); ja tavanomainen arvo bq0 kulkupinnan suuntaisesta raiteiden keskiviivasta on laskettava kaavalla, jossa ei oteta huomioon seuraavien vaikutuksia:

— raideleveyden kasvu kaarteissa

— kallistus

— vaihteet ja risteykset

— kvasistaattinen kallistuskulma

— rakennus- ja huoltotoleranssit

jossa

R on raiteen kaarresäde metreissä.

Laskennallinen arvo bqlim määritellään standardissa pr EN15273-3:2006, ja siinä otetaan huomioon kaikki muut arvot, jotka eivät sisälly kaavaan bq0. Tosiasiallinen arvo bq laitureiden reunojen sijainnille kulkupinnan suuntaisesta raiteiden keskiviivasta voi vaihdella toleranssin Tq rajoissa, joka liittyy laitureiden sijoitteluun ja kunnossapitoon: bqlim ≤ bq ≤ bqlim + Tq.

Toleranssin Tq on oltava 0 ≤ Tq ≤ 50 mm.

Kallistuksen vaikutus voidaan korvata kaarteen ulkopuolella 25 mm ylittävältä osalta laiturin reunalla, joka ulkonee sen syvennyksen yläpuolella, joka tarvitaan aukean tilan ulottuman kvasistaattiseen kallistuskulmaan kulkupinnasta kohtisuoraan mitattuna.

Tosiasiallinen väli voi näin ollen olla suurempi kuin tavanomainen väli.

4.1.2.18.3 Raiteiden sijoittaminen laiturin kohdalla

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikuntarajoitteisia henkilöitä koskevasta YTE:stä menettelyn lopussa poistettava huomautus: suurten nopeuksien rautatieverkon tyypin I ratojen varrella olevien laitureiden on oltava suurten nopeuksien rautatieverkon infrastruktuuria koskevan YTE:n mukaisia.

Suurten nopeuksien rautatieverkon infrastruktuuria koskevaan YTE:än sisällytettävä huomautus: suurten nopeuksien rautatieverkon tyypin II ja III ratojen varrella olevien laitureiden on tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikuntarajoitteisia henkilöitä koskevan YTE:n 4.1.2.18.3 kohdan mukaisia.

Tavanomaisen rautatieverkon varrella olevien laitureiden viereisten raiteiden tulisi mieluiten olla suorat, mutta niiden säde ei saa missään olla pienempi kuin 300 m.

4.1.2.19 Laiturin leveys ja reuna

Laiturin leveys voi vaihdella laiturin koko pituudella. Laiturin esteettömän vähimmäisleveyden on oltava suurempi kuin joko

— vaara-alueen leveys lisättynä kahdella vastakkaisella 800 mm:n väylällä (yhteensä 1 600 mm:llä) tai

yksipuolisella laiturilla 2 500 mm tai saarekelaiturilla 3 300 mm (tämä leveys voi kaventua 2 500 mm:iin laiturin päädyissä).

Vähimmäisleveydessä ei ole otettu huomioon sitä, että matkustajavirta saattaa edellyttää lisäleveyttä.

Edellä mainitulla 1 600 mm:n väylällä voi olla alle 1 000 mm pitkiä pieniä esteitä (esimerkiksi mastoja, pylväitä, koppeja, istuimia). Laiturin reunan ja esteen välisen etäisyyden on oltava vähintään 1 600 mm, ja esteen reunan ja vaara-alueen välissä on oltava vähintään 800 mm:n väylä.

Jos kahden pienen esteen välinen etäisyys on alle 2 400 mm, niiden katsotaan muodostavan yhden suuren esteen.

Sellaisten esteiden reunan, kuten seinien, istuinpaikkojen, hissien ja portaiden, joiden pituus on yli 1 000 mm mutta alle 10 000 mm, ja vaara-alueen reunan välisen etäisyyden on oltava vähintään 1 200 mm. Laiturin reunan ja tällaisen esteen reunan välisen etäisyyden on oltava vähintään 2 000 mm.

Sellaisten esteiden reunan, kuten seinien, istuinpaikkojen, liukukäytävien ja portaiden, joiden pituus on yli 10 000 mm, ja vaara-alueen reunan välisen etäisyyden on oltava vähintään 1 600 mm. Laiturin reunan ja tällaisen esteen reunan välisen etäisyyden on oltava vähintään 2 400 mm.

Jos junissa tai laitureilla on apulaitteita, joiden avulla pyörätuolin käyttäjät voivat nousta juniin ja junista, sen laitteen, jolla pyörätuoli nousee junaan tai laskeutuu maahan, laiturinpuoleisen reunan ja läheisimmän laiturilla olevan esteen tai vastakkaisen vaara-alueen välissä on oltava 1 500 mm vapaata tilaa siinä paikassa, jossa tällaista laitetta todennäköisesti käytetään. Uuden aseman on täytettävä tämä vaatimus kaikkien niiden junien osalta, joiden on suunniteltu pysähtyvän laiturilla.

Laiturin vaara-alue alkaa laiturin radanpuolesta reunasta, ja se määritellään alueeksi, jolla liikkuvien junien aiheuttama ilmavirta saattaa niiden nopeuden mukaan altistaa matkustajat vaarallisille voimille. Tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä tämän vaara-alueen on oltava kansallisten määräysten mukainen.

Vaara-alueen raja, joka on kauimpana radanpuoleisesta laiturin reunasta, on merkittävä näkyvillä ja tuntoon perustuvilla varoituksilla. Tuntoon perustuvien merkintöjen on oltava kansallisten määräysten mukaisia.

Näkyvä varoitus on väriltään erottuva, liukumaton varoitusviiva, joka on vähintään 100 mm leveä.

Laiturin radanpuoleisen reunamateriaalin on erotuttava tummasta aukosta. Tämän materiaalin on oltava liukumaton.

4.1.2.20 Laiturin pääty

Laiturin päädyssä on oltava sekä näkyvät että tuntoon perustuvat merkinnät.

4.1.2.21 Kulkuneuvoon pääsyä helpottavat laitteet pyörätuolia käyttäville matkustajille

4.1.2.21.1 Osajärjestelmän vaatimukset

Edellä 4.1.2.3.1 kohdassa määriteltyjä esteettömiä kulkureittejä sisältävän aseman laitureilla, joilla on tarkoitus pysähtyä normaalissa toiminnassa olevia junia, joissa on pyörätuolin käyttäjille soveltuvia ovia, on tällaisen oven ja laiturin välillä oltava käytössä kulkuneuvoon pääsyä helpottava laite, jonka avulla pyörätuolia käyttävä matkustaja voi nousta junaan tai junasta,

— ellei ole osoitettu, että tämän oven kynnyksen reunan ja laiturin reunan välinen etäisyys on enintään 75 mm vaakasuunnassa ja enintään 50 mm pystysuunnassa, ja

— ellei samalla rataosuudella ole alle 30 km päässä asema, jossa on kulkuneuvoon pääsyä helpottavia laitteita.

Vastuussa olevat infrastruktuurin haltija (tai aseman haltija(t), jos ne ovat vastuussa) ja rautatieyritys sopivat kansainvälisen rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1371/2007 (1) mukaisesti, kumpi osapuoli vastaa kulkuneuvoon pääsyä helpottavien laitteiden tarjoamisesta. Infrastruktuurin haltija (tai aseman haltija(t)) ja rautatieyritys varmistavat, että niiden sopima vastuunjako on toimivin kokonaisratkaisu.

Tällaisessa sopimuksessa määritellään

— aseman laiturit, joilla infrastruktuurin haltijan tai aseman haltijan on tarjottava kulkuneuvoon pääsyä helpottava laite, ja liikkuva kalusto, jota varten sitä käytetään,

— aseman laiturit, joilla rautatieyrityksen on tarjottava kulkuneuvoon pääsyä helpottava laite, ja liikkuva kalusto, jota varten sitä käytetään,

— liikkuva kalusto, jolla rautatieyrityksen on tarjottava kulkuneuvoon pääsyä helpottava laite, ja aseman laituri, jolla sitä käytetään,

— erityissäännöt junien pysäyttämiseksi 4.1.2.19 kohdan mukaisesti (alue pyörätuolia käyttävien matkustajien kulkuneuvoon pääsyä helpottavia laitteita varten).

Rautatieyrityksen on ilmoitettava turvallisuusjohtamisjärjestelmässään, mitkä velvoitteet sille kuuluvat tällaisten sopimusten nojalla ja miten se aikoo täyttää ne.

Infrastruktuurin haltijan on ilmoitettava turvallisuusjohtamisjärjestelmässään, mitkä velvoitteet sille kuuluvat tällaisten sopimusten nojalla ja miten se aikoo täyttää ne.

Edellä esitetyissä kohdissa laitureita hoitavaa aseman haltija pidetään direktiivin 91/440/ETY 3 artiklassa olevassa infrastruktuurin määritelmässä ja asetuksessa (ETY) N:o 2598/70 tarkoitettuna infrastruktuurin haltijana.

Jos edellä esitetystä seuraa, että kaikki laiturilla pysähtyvät liikkuvan kaluston tyypit varustetaan asemalle soveltuvilla kulkuneuvoon pääsyä helpottavilla laitteilla, näitä laitteita ei tarvitse tarjota laiturilla.

Kulkuneuvoon pääsyä helpottavan laitteen on täytettävä 4.1.2.21.2 kohdassa asetetut vaatimukset. Jos pyörätuolien kulkuneuvoon pääsyn kohta on määritelty ennalta, pyörätuolille soveltuvat oviaukkojen paikat voidaan merkitä laituriin kansainvälisellä symbolilla ”tarkoitettu invalideille tai liikuntarajoitteisille”. Tällaisten merkintöjen on oltava liitteen N kohtien N.2 ja N.4 mukaisia.

Luiskat

Asemalla tai junassa on oltava saatavilla manuaalinen tai puoliautomaattinen kulkuluiska, jota hoitaa henkilöstön jäsen.

Luiskan on täytettävä 4.1.2.21.2 kohdassa asetetut vaatimukset.

Laiturihissit

Mahdollisten laiturihissien on täytettävä 4.1.2.21.2 kohdassa asetetut vaatimukset.

4.1.2.21.2 Yhteentoimivuuden osatekijän vaatimukset

Asemalle sijoitettujen kulkuneuvoon pääsyä helpottavien laitteiden on sovelluttava pyörätuolille, jonka ominaisuudet määritellään liitteessä M.

Kulkuneuvoon pääsyä helpottavan laitteen on kestettävä vähintään 300 kilon paino sijoitettuna laitteen keskelle ja jakautuneena alueelle, jonka koko on 660 mm kertaa 660 mm.

Jos kulkuneuvoon pääsyä helpottava laite on sähkökäyttöinen, sitä on hätätilanteessa voitava käyttää manuaalisesti, jos virransyöttö katkeaa.

Luiskat

Luiskan pinnan on oltava liukumaton, ja sen tosiasiallisen vapaan leveyden on oltava vähintään 760 mm.

Luiskan molempien reunojen on oltava korotetut siten, etteivät liikkumisen apuvälineiden pyörät pääse liukumaan pois.

Luiskan molemmissa päädyissä olevien reunakappaleiden on oltava viistot, ja ne saavat olla enintään 20 mm korkeat. Niissä on oltava erottuvat varoitusnauhat.

Luiskan kaltevuus saa olla enintään 10,2 astetta (18 %).

Kun luiskaa käytetään junaan nousuun tai siitä poistumiseen, se on kiinnitettävä siten, ettei se pääse siirtymään kuormituksen aikana.

Luiskien, myös siirrettävien luiskien, säilyttämisessä on varmistettava, etteivät ne haittaa matkustajien kulkua.

Laiturihissit

Mahdollisten laiturihissien on täytettävä seuraavat vaatimukset:

Hissin lavan pinnan on oltava liukumaton. Hissin lavan vapaan leveyden on oltava pinnan tasolla vähintään 720 mm.

Hissin rakenteen on taattava, ettei vaunua voida siirtää silloin, kun hissiä ei ole varastoitu.

Kaikkien hissin käyttöönottoon, laskemiseen, nostamiseen ja varastoimiseen tarkoitettujen ohjaimien on vaadittava käyttäjältä jatkuvaa käsikäyttöistä ohjausta, eivätkä ne saa mahdollistaa hissin toimintojen tapahtumista väärässä järjestyksessä, kun hississä on matkustaja.

Hissi on voitava hätätilanteessa ottaa käyttöön, laskea maan tasolle matkustajan kanssa, nostaa ja varastoida, jos sen virransyöttö katkeaa.

Mikään hissin lavan osa ei saa liikkua nopeammin kuin 150 mm sekunnissa silloin, kun matkustajaa lasketaan ja nostetaan, eikä nopeammin kuin 300 mm sekunnissa, silloin kun hissiä otetaan käyttöön tai varastoidaan (ellei hissiä oteta käyttöön tai varastoida manuaalisesti). Hissin suurin sallittu vaaka- tai pystysuuntainen kiihtyvyys lastattuna on 0,3 g.

Hissin lavassa on oltava esteet, jotka estävät pyörätuolin pyöriä vierimästä pois hissin lavalta käytön aikana.

Pyörätuolin vieriminen kulkuneuvoa lähimpänä olevan reunan yli, ennen kuin hissi on nostettu aivan ylös, on estettävä siirrettävällä esteellä tai kiinteällä rakenneosalla.

Hissin lavan molemmilla puolilla, jotka ulottuvat kulkuneuvon ulkopuolelle, kun hissi on nostettu ylös, on oltava vähintään 25 mm korkea este. Nämä esteet eivät saa haitata kulkua käytävälle tai käytävältä.

Kuormausreunan esteen (ulompi este), joka toimii kuormausluiskana, kun hissi on maan tasolla, on riitettävä nostettuna tai suljettuna estämään sähkökäyttöisen pyörätuolin kulkeminen sen yli, tai tämä on varmistettava lisäjärjestelmällä.

Pyörätuoli on voitava sekä ajaa suoraan että peruuttaa hissiin.

Pitävällä varastointijärjestelmällä on varmistettava, ettei varastoitu hissi haittaa matkustajan pyörätuolia tai liikkumisen apuvälinettä tai aiheuta mitään vaaraa matkustajille.

4.1.2.22 Tasoristeykset asemilla

Jos kansallisissa määräyksissä sallitaan matkustajien käyttää tasoristeyksiä ja vaaditaan esteettömän reitin tarjoamista, tällaisen reitin on oltava kaikkien liikuntarajoitteisten henkilöiden käytettävissä.

Esteettömät reitit on suunniteltava siten, ettei liitteessä M määritelty pienin pyörätuolin pyörä voi jäädä jumiin ylitystien ja raiteen väliin.

Ylitystien rajat on merkittävä näkyvillä ja tuntoon perustuvilla merkinnöillä.

4.1.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Tämä kohta on vielä avoin kysymys, koska tavanomaisen rautatiejärjestelmän YTE:iä ei ole vielä laadittu matkustajille tarkoitetun liikkuvan kaluston eikä infrastruktuurin osalta.

Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmään ei ole liitäntää.

Liitännät käyttötoimintaa koskevaan osajärjestelmään määritellään 4.1.4 kohdassa ”Käyttösäännöt”.

4.1.4 Käyttösäännöt

Seuraavat käyttösäännöt eivät ole osa infrastruktuurin arviointia.

Tässä YTE:ssä ei tarkenneta käyttösääntöjä vaaratilanteissa tehtävää evakuointia varten, vaan ainoastaan merkitykselliset tekniset vaatimukset. Infrastruktuurin teknisten vaatimusten tarkoituksena on helpottaa evakuointia kaikille, myös liikuntarajoitteisille henkilöille.

Edellä 3 luvussa esitettyjen olennaisten vaatimusten mukaisesti tässä YTE:ssä tarkoitettua infrastruktuurin osajärjestelmää koskevat 1.1 kohdassa määritellyn asiakirjan teknisen soveltamisalan nojalla seuraavat käyttösäännöt:

— Yleistä Infrastruktuurin haltijalla tai aseman haltijalla on oltava kirjalliset toimintaohjeet, joilla varmistetaan, että kaikilla liikuntarajoitteisten henkilöiden luokilla on mahdollisuus päästä matkustajille tarkoitettuun infrastruktuuriin kaikkina aukioloaikoina tämän YTE:n teknisten vaatimusten mukaisesti. Toimintaohjeiden on lisäksi oltava kaikkien sellaisten rautatieyritysten toimintaohjeiden mukaisia, jotka saattavat tarvittaessa haluta käyttää tiloja (katso 4.2.4 kohta). Toimintaohjeet pannaan täytäntöön tarjoamalla asianmukaista tietoa henkilöstölle, vahvistamalla menettelyjä ja antamalla koulutusta. Infrastruktuuria koskeviin toimintaohjeisiin on sisällyttävä muun muassa mutteivät yksinomaan käyttösäännöt seuraavia tilanteita varten:

— Esteettömät reitit Silloin, kun uusi, uudistettu tai parannettu asema, jonka 12 kuukauden ajalla mitattu keskimääräinen päivittäinen matkustajavirta on enintään 1 000 matkustajaa, juniin nousevat ja niistä poistuvat matkustajat yhteenlaskettuina, ei täytä 4.1.2.3.1 kohdan mukaisen esteettömän reitin hissiä ja/tai luiskaa koskevia vaatimuksia, pyörätuolin käyttäjien kuljetus heille soveltuvalla keinolla tämän aseman ja seuraavan saman rataosuuden varrella olevan esteettömän aseman välillä järjestetään kansallisten määräysten mukaisesti.

— Aseman saavutettavuus On laadittava käyttösäännöt, jotta varmistetaan, että kaikkien asemien saavutettavuutta koskevaa tietoa on helposti saatavilla.

— Miehittämättömät asemat — Lipunmyynti heikkonäköisille matkustajille Niitä miehittämättömiä asemia varten, joilla lipunmyynti tapahtuu yksinomaan automaateilla (katso 4.1.2.9 kohta), on laadittava ja pantava täytäntöön käyttösäännöt. Tällaisissa tilanteissa on aina oltava käytössä vaihtoehtoinen lipunmyyntitapa, joka soveltuu heikkonäköisille matkustajille (esimerkiksi mahdollisuus ostaa lippu junassa tai määränpäässä).

— Lipuntarkastus — Kääntöportit Jos lipuntarkastukseen käytetään kääntöporttia, on pantava täytäntöön käyttösäännöt, joilla liikuntarajoitteisille henkilöille tarjotaan mahdollisuus kulkea tällaisten tarkastuspisteiden läpi rinnakkaisen kulkuväylän kautta. Tästä liikuntarajoitteisille henkilöille tarkoitetusta kulkuväylästä on voitava kulkea muun muassa pyörätuolilla sekä lastenvaunujen ja kookkaiden matkatavaroiden kanssa, ja se voi olla henkilöstön valvoma tai automaattinen.

— Näkyvä tiedotus ja puhuttu tiedotus — Yhtenäisyyden saavuttaminen Olennaisen näkyvän tiedotuksen ja puhutun tiedotuksen (katso 4.1.2.12 kohta) välinen yhtenäisyys on varmistettava käyttösäännöillä. Kuulutuksia tekevän henkilöstön on noudatettava vakiomenettelyjä olennaisen tiedotuksen täydellisen yhtenäisyyden saavuttamiseksi.

— Pyynnöstä tarjottava puhuttu tiedotusjärjestelmä matkustajille Jos asemalla ei tarjota olennaista puhuttua tiedotusta yleisellä kuulutusjärjestelmällä (katso 4.1.2.12 kohta), käyttösäännöillä on varmistettava sellaisen vaihtoehtoisen tiedotusjärjestelmän tarjoaminen, jolla matkustajat voivat saada saman tiedotuksen kuuluvana (esimerkiksi henkilöstön hoitama tai automaattinen puhelintiedotuspalvelu).

— Laituri — Pyörätuolin kulkuneuvoon pääsyä helpottavan laitteen toiminta-alue Rautatieyrityksen ja infrastruktuurin haltijan tai aseman haltijan on määritettävä yhdessä laiturin alue, jolla laitetta todennäköisesti käytetään, ja osoitettava sen kelpoisuus. Tämän alueen on oltava yhdenmukainen niiden olemassa olevien laitureiden kanssa, joilla juna todennäköisesti pysähtyy. Edellä esitetystä seuraa, että junan pysähdyspaikkaa on joissakin tapauksissa mukautettava tämä vaatimuksen täyttämiseksi. Käyttösäännöissä on otettava huomioon junien erilaiset kokoonpanot (katso 4.1.2.19 kohta) siten, että junien pysähdyspaikka voidaan määritellä kulkuneuvoon pääsyä helpottavan laitteen toiminta-alueen perusteella. Laiturilla on varattava jokaiselle kulkuneuvoon pääsyä helpottavalle laitteelle vapaa tila, joka ulottuu 1 500 mm laiturin reunasta (katso 4.1.2.19 kohta).

— Pyörätuolien kulkuneuvoon pääsyä helpottavien käsikäyttöisten ja koneellisten laitteiden turvallisuus Käyttösäännöt, jotka koskevat kulkuneuvoon pääsyä helpottavien laitteiden käyttöä aseman henkilöstön toimesta (katso 4.1.2.21.1 ja 4.1.2.21.2 kohta), on pantava täytäntöön. Käyttösääntö, joka koskee pyörätuolihisseihin asennettujen siirrettävien suojaesteiden käyttöä henkilöstön toimesta (katso 4.1.2.21.2 kohta), on pantava täytäntöön. Käyttösäännöillä on varmistettava, että henkilöstö kykenee ottamaan käyttöön, laskemaan, nostamaan ja varastoimaan kulkuluiskia turvallisesti (katso 4.1.2.21.2 kohta).

— Pyörätuolin käyttäjien avustaminen Käyttösäännöillä on varmistettava, että henkilöstö on tietoinen siitä, että pyörätuolin käyttäjät saattavat tarvita apua junaan nousemisessa tai siitä poistumisessa, ja että henkilöstö tarjoaa tarvittaessa tällaista apua. Pyörätuolin käyttäjät voivat joutua tilaamaan ennalta tällaisen avunannon sen varmistamiseksi, että koulutettua henkilöstöä on käytettävissä.

— Valvotut tasoristeykset Jos kansallisissa määräyksissä sallitaan valvotut tasoristeykset, käyttösäännöillä on varmistettava, että valvotuissa tasoristeyksissä työskentelevä henkilöstö auttaa asianmukaisesti liikuntarajoitteisia henkilöitä muun muassa ilmoittamalla, milloin rata on turvallista ylittää.

4.1.5 Kunnossapitosäännöt

Edellä 3 luvussa esitettyjen olennaisten vaatimusten mukaisesti tässä YTE:ssä tarkoitettua infrastruktuurin osajärjestelmää koskevat 1.1 kohdassa määritellyn asiakirjan teknisen soveltamisalan nojalla seuraavat kunnossapitosäännöt.

Infrastruktuurin haltijalla tai aseman haltijalla on oltava menettelyt, joihin sisältyy vaihtoehtoisen avun tarjoaminen liikuntarajoitteisille henkilöille silloin, kun näille henkilöille tarkoitettuja laitteita huolletaan, vaihdetaan tai korjataan.

4.1.6 Ammattipätevyys

Tässä YTE:ssä tarkoitetun infrastruktuurin osajärjestelmän käyttöön tarvittavalta henkilöstöltä edellytetään 1.1 kohdassa määritellyn asiakirjan teknisen soveltamisalan ja 4.1.4 kohdassa lueteltujen käyttösääntöjen nojalla seuraavaa ammattipätevyyttä:

Junassa mukana olevan henkilöstön, matkustajia asemalla palvelevan ja auttavan henkilöstön sekä lipunmyyntihenkilöstön ammatillisen koulutuksen on katettava vammaisuuteen liittyvä tietoisuus ja tasavertainen kohtelu, mukaan lukien kunkin liikuntarajoitteisten henkilöiden luokan erityiset tarpeet.

Infrastruktuurin kunnossapidosta ja käytöstä vastaavan teknisen ja esimiesasemassa olevan henkilöstön ammatillisen koulutuksen on katettava vammaisuuteen liittyvä tietoisuus ja tasavertainen kohtelu, mukaan lukien kunkin liikuntarajoitteisten henkilöiden luokan erityiset tarpeet.

4.1.7 Työterveys- ja työturvallisuusolosuhteet

Tämän YTE:n soveltamisalalla ei ole infrastruktuurin osajärjestelmän käyttöön eikä YTE:n käyttöönottoon tarvittavan henkilöstön työterveys- ja työturvallisuusolosuhteisiin liittyviä erityisiä vaatimuksia.

4.1.8 Infrastruktuurirekisteri

Infrastruktuurirekisteriä koskevat tämän YTE:n osalta seuraavat vaatimukset:

— Edellä 1.2 kohdassa määritelty asiakirjan maantieteellinen soveltamisala;

— määritellyllä maantieteellisellä soveltamisalalla sijaitsevat asemat, joita tämä YTE koskee, on lueteltava;

— jokaisen yksilöidyn aseman laiturit, jotka kuuluvat tämän YTE:n soveltamisalaan, on lueteltava.

Jokaisen yksilöidyn aseman ja kaikkien tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluvien laitureiden osalta on lueteltava seuraavat ominaisuudet ja kuvailtava ne tämän YTE:n merkityksellisten kohtien mukaisesti:

— pysäköintimahdollisuudet 4.1.2.2 kohdan mukaisesti;

— esteettömät reitit 4.1.2.3 kohdan mukaisesti;

— mahdolliset tuntoon perustuvat ohjatut polut 4.1.2.3.2 kohdan mukaisesti;

— WC:t, mukaan lukien sellaiset, jotka soveltuvat pyörätuolin käyttäjille, 4.1.2.7 kohdan mukaisesti;

— lipunmyynti-, neuvonta- ja asiakaspalvelupisteet 4.1.2.9 kohdan mukaisesti;

— näkyvät tiedotusjärjestelmät 4.1.2.11 kohdan mukaisesti;

— luiskat, liukuportaat, hissit tai liukukäytävät, jotka on asennettu 4.1.2.17 kohdan mukaisesti;

— jokaisen laiturin korkeus, etäisyys raiteesta, leveys ja pituus 4.1.2.18 ja 4.1.2.19 kohdan mukaisesti;

— kulkuneuvoon pääsyä helpottavat laitteet ja tarvittaessa niiden kuvaus 4.1.2.21 kohdan mukaisesti;

— liikuntarajoitteisten henkilöiden käytössä olevat tasoristeykset 4.1.2.22 kohdan mukaisesti.

Jos kansallisia määräyksiä sovelletaan tämän YTE:n vaatimusten täyttämiseksi, asianomaiset määräykset ja niiden kohdat esitetään rekisterin merkityksellistä kohtaa vasten.

4.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä

4.2.1 Johdanto

Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä, johon sovelletaan direktiiviä 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, ja johon kuuluu infrastruktuurin osajärjestelmä, on integroitu järjestelmä, jonka yhtenäisyys on tarkastettava. Yhtenäisyys on tarkastettava erityisesti siltä osin kuin on kyse osajärjestelmän eritelmistä, sen liitännöistä järjestelmään, johon se on integroitu, sekä käyttö- ja kunnossapitosäännöistä.

Jäjempänä 4.2.2 kohdassa kuvailtavat osajärjestelmän ja sen liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät eivät edellytä erityistekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden kannalta ehdottomasti tarpeen. Yhteentoimivuuden innovatiiviset ratkaisut saattavat edellyttää uusia eritelmiä ja/tai uusia arviointimenetelmiä. Teknisen innovoinnin mahdollistamiseksi nämä eritelmät ja arviointimenetelmät kehitetään 6.1.4 ja 6.2.4 kohdassa kuvaillun prosessin mukaisesti.

Liikkuvan kaluston osajärjestelmällä on kaikki sovellettavat olennaiset vaatimukset huomioon ottaen seuraavat keskeiset piirteet:

4.2.2 Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.2.1 Yleistä

Edellä 3 luvussa lueteltujen olennaisten vaatimusten mukaisesti liikkuvan kaluston osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka liittyvät saavutettavuuteen liikuntarajoitteisille henkilöille, on järjestetty seuraavasti:

— istuimet

— pyörätuolipaikat

— ovet

— valaistus

— WC:t

— kulkuväylät

— asiakasneuvonta

— korkeuden muutokset

— käsijohteet

— pyörätuolin käyttäjille soveltuvat yöpymistilat

— portaan paikka vaunun sisään- ja uloskäynneissä.

Jokainen perusparametri esitellään ensin yleisesti.

Sen jälkeen tarkennetaan ehdot, joiden on täytyttävä ensimmäisessä kohdassa esitettyjen vaatimusten noudattamiseksi.

4.2.2.2 Istuimet

4.2.2.2.1 Yleistä

Kaikkien käytävänpuoleisten istuimien selkänojaan on asennettava kädensija, pystysuuntainen käsijohde tai muu esine, josta henkilö voi ottaa tukea, kun hän kulkee käytävällä, paitsi jos istuin on seläkkäin sellaisen istuimen kanssa, jossa on kädensija, tai koskettaa väliseinää.

Kädensijat tai muut esineet, joista henkilö voi ottaa tukea, on sijoitettava 800–1 200 mm:n korkeudelle lattiasta, ne eivät saa työntyä kulkuväylälle, ja niiden on erotuttava istuimista.

Istuinalueilla, joissa on kiinteät pitkittäiset istuimet, henkilöiden on voitava ottaa tukea käsijohteista. Nämä käsijohteet on sijoitettava enintään 2 000 mm:n etäisyydelle toisistaan, ne on sijoitettava 800–1 200 mm korkeudelle lattiasta, ja niiden on erotuttava vaunun sisustuksesta.

Kädensijoissa tai muissa esineissä ei saa olla teräviä reunoja.

4.2.2.2.2 Ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitetut istuimet

4.2.2.2.2.1 Yleistä

Vähintään 10 prosenttia kiinteän junayksikön tai yksittäisen vaunun sekä kunkin luokan istuimista on varattava ensisijaisesti liikuntarajoitteisten henkilöiden käyttöön.

Ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitetut istuimet ja vaunut, joissa ne sijaitsevat, on merkittävä liitteen N kohtien N.3 ja N.8 mukaisilla merkeillä, ja niissä on ilmoitettava, että muiden matkustajien tulisi luovuttaa tällaiset istuimet henkilöille, joiden käyttöön ne on tarkoitettu.

Ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitetut istuimet on sijoitettava matkustamoon ulko-ovien läheisyyteen.

Jos istuimissa on käsinojat, ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitetuissa istuimissa on oltava siirrettävät käsinojat paitsi silloin, kun on kyse vaunun seinän vieressä olevista käsinojista. Siirrettävät käsinojat on voitava siirtää selkänojan kylkeen siten, että istuimeen tai johonkin viereiseen ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitettuun istuimeen on esteetön pääsy.

Ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitetut istuimet eivät saa olla taittoistuimia.

Jokaisen ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitetun istuimen ja sen käyttäjälle varatun tilan on oltava kuvissa 1–4 esitettyjen piirrosten mukainen.

Ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitettujen istuimien istuinpinnan on oltava vähintään 450 mm leveä (katso kuva 1).

Jokaisen ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitetun istuimen tyynyn yläosan on oltava 430–500 mm:n korkeudella lattiatasosta istuimen etureunasta mitattuna. Jokaisen istuimen yläpuolella olevan vapaan pääntilan on oltava vähintään 1 680 mm lattiatasosta (katso kuva 2) paitsi kaksikerroksisissa junissa, joissa matkatavaratelineet sijaitsevat istuimien yläpuolella. Tässä tapauksessa ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitettujen istuimien pääntila voi olla 1 520 mm matkatavaratilan alapuolella, jos vähintään 50 prosentissa ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitetuista istuimista on kuitenkin 1 680 mm korkea pääntila.

Huomautus: Seuraavissa kuvissa 2–4 poikkileikkauskuva on otettu istuimen keskiviivasta.

Jos istuimissa on säädettävä selkänoja, edellä mainitut mitat mitataan siten, että istuin on pystyasennossa.

4.2.2.2.2.2 Samansuuntaiset istuimet

Samansuuntaisten ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitettujen istuimien edessä olevan vapaan tilan on oltava kuvan 2 mukainen.

Kuten kuvissa 1–4 esitetään, selkänojan etupinnan ja edessä olevan istuimen takimmaisen osan pystytason välisen etäisyyden on oltava vähintään 680 mm, ja tämä vaadittu tuoliväli mitataan istuimen keskeltä 70 mm korkeudella kohdasta, jossa istuinosa ja selkänoja kohtaavat. Istuinosan etureunan ja edessä olevan istuimen edellä mainitun pystytason välissä on oltava vähintään 230 mm:n vapaa tila.

4.2.2.2.2.3 Vastakkaiset istuimet

Vastakkaisten ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitettujen istuimien istuinosien etureunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm (katso kuva 4).

Jos vastakkaiset ensisijaisesti liikuntarajoitteisille matkustajille tarkoitetut istuimet on varustettu pöydällä, istuinosan etureunan ja pöydän istuimen puoleisen reunan välissä on oltava vaakasuoraan mitattuna vähintään 230 mm:n vapaa tila (katso kuva 3).

4.2.2.3 Pyörätuolipaikat

Junassa on oltava sen pituuden mukaan, veturia tai moottorivaunua lukuun ottamatta, vähintään seuraavassa taulukossa esitetty määrä pyörätuolipaikkoja:

Junan pituus Pyörätuolitilojen määrä junaa kohti Alle 205 metriä 2 pyörätuolipaikkaa 205–300 metriä 3 pyörätuolipaikkaa Yli 300 metriä 4 pyörätuolipaikkaa

Vakauden varmistamiseksi pyörätuolipaikan on oltava sellainen, että pyörätuoli voidaan sijoittaa siihen joko kasvot tai selkä kulkusuuntaan päin.

Yhdelle pyörätuolin käyttäjälle tarkoitetun pyörätuolipaikan on sovelluttava jäljempänä määriteltävälle pyörätuolille.

Asemilla mahdollisesti olevien kulkuneuvoon pääsyä helpottavien laitteiden on sovelluttava liitteessä M määritellylle pyörätuolille.

Määritetyssä paikassa ei saa olla vaunun lattian ja katon välillä mitään muuta estettä kuin ylätavaratila, vaunun seinään tai kattoon kiinnitetty vaakasuora käsijohde tai 4.2.2.10 kohdan vaatimusten mukainen pöytä.

Pyörätuolipaikan ja etupinnan 2 välillä on oltava pituussuunnassa kuvan 5 mukainen vähimmäisetäisyys. Pinta 1 voi olla suljettu taittoistuin, kokoon taitettu istuin tai väliseinä.

Jos pinta 2