96/454/EY: Komission päätös, tehty 24 päivänä kesäkuuta 1996, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 85 artiklan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 53 artiklan soveltamismenettelystä (IV/34.607 - Banque Nationale de Paris - Dresdner Bank) (Ainoastaan saksankielinen ja ranskankielinen teksti ovat todistusvoimaisia) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 188 , 27/07/1996 s. 0037 - 0046



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 24 päivänä kesäkuuta 1996, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 85 artiklan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 53 artiklan soveltamismenettelystä (IV/34.607 - Banque Nationale de Paris - Dresdner Bank) (Ainoastaan saksankielinen ja ranskankielinen teksti ovat todistusvoimaisia) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (96/454/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimmäisen täytäntöönpanoasetuksen, 6 päivänä helmikuuta 1962 annetun neuvoston asetuksen N:o 17 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla, ja erityisesti sen 2, 6 ja 8 artiklan, ottaa huomioon asetuksen N:o 17 2 ja 4 artiklan nojalla 27 päivänä tammikuuta 1993 tehdyn hakemuksen puuttumattomuustodistuksen saamiseksi ja ilmoituksen poikkeuksen saamiseksi, ottaa huomioon asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 21 3 artiklan mukaisesti julkaistun tiivistelmän hakemuksesta ja ilmoituksesta (2), on kuullut kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A. ASIASELOSTUS 1. ILMOITETTU YHTEISTYÖSOPIMUS (1) Ilmoitus Yhteistyösopimuksesta ilmoitettiin virallisesti Euroopan yhteisöjen komissiolle asetuksen N:o 17 2 ja 4 artiklan mukaisesti 27 päivänä tammikuuta 1993. Ilmoituksessa kerrotaan Banque Nationale de Paris SA:n (BNP) ja Dresdner Bank AG:n (DB) välisestä maailmanlaajuisesti toteutettavasta kokonaisvaltaisesta ja periaatteessa ulkopuolisilta suljetusta yhteistyöstä pankkialalla. Se on tehty rajoittamattomaksi ajaksi ja hyväksytty molempien pankkien yhtiökokouksissa. (2) Yhteistyön tavoitteet - Molemmat pankit pyrkivät vastaamaan pankkialan kasvavaan kilpailuun, jonka uudet, yhä laajemman rahoituspalveluvalikoiman tarjoavat kilpailijat kuten ulkomaiset pankit, vakuutusyhtiöt, oman pankkitoiminnan aloittaneet yritykset sekä luottokortteja liikkeelle laskevat yritykset ovat aiheuttaneet. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi molemmat pankit pyrkivät saavuttamaan synergiaetuja kustannusten alentamiseksi erityisesti toimimalla hyvin läheisessä yhteistyössä logistiikan alalla ja tietyillä kansainvälisen toiminnan alueilla. - Molemmat pankit pyrkivät vastaamaan haasteisiin, joita yhteismarkkinat sekä markkinoiden muuttuminen maailmanlaajuisiksi tuovat mukanaan tilanteessa, jossa asiakkaat yhä enenevässä määrin vaativat kansainvälisiä rahoituspalveluja. Tämän vuoksi pankit pyrkivät vahvistamaan asemaansa Saksan ja Ranskan ulkopuolella ("kolmannet maat") voidakseen kilpailla paremmin ulkomaisten pankkien kanssa ja voidakseen lisäksi tarjota Saksassa ja Ranskassa olevalle asiakaskunnalleen laajemman valikoiman kansainvälisiä rahoituspalveluja. (3) Yhteistyön perusta BNP ja DB toivovat pysyvänsä: - johtavina yleispankkeina kotimarkkinoillaan, - Euroopan markkinoilla johtavina yleispankkeina, joilla on sivukonttoreita ja tytäryhtiöitä ainakin tärkeimmissä Euroopan maissa, - edustettuina kaikissa tärkeimmissä rahoituskeskuksissa tarjoten asianmukaisia palveluja. (4) Yhteistyön neljä osa-aluetta a) Yhteistyö organisaation ja tietojenvaihdon alalla Synergiaetujen saavuttamiseksi, kustannusten ja riskien vähentämiseksi sekä asiakaskunnalle tarjottavien palveluiden parantamiseksi yhteistyösopimuksessa sovitaan pankkien organisaatioiden johdonmukaistamisesta. Erityisesti on sovittu tieto- ja toimistotekniikkaa sekä talouteen liittyvää tietoa koskevasta tietojenvaihdosta ja näiden alojen yhteisestä kehittämisestä. Rajojen yli tapahtuvien maksujen osalta syntyvien kustannusten vähentämiseksi ja toimitusmääräaikojen lyhentämiseksi on myös sovittu tarvittavien sopimusten ja teknisten välineiden järjestämisestä. Osapuolet aikovat myös harjoittaa henkilövaihtoa ja kuulla toisiaan ennen julkisia lausuntoja, myös osapuolten yhteistyötä koskevan tiedottamisen osalta. Osapuolet vaihtavat myös keskenään tietoja taloudellisista ja yleisistä asioista, uusista liiketoimintaa koskevista mahdollisuuksista, uusista tuotteista sekä erityisistä rahoitukseen liittyvistä menetelmistä. b) Yhteistyön erityisalueet Kansainvälisen rahoituksen alalla sopimuksen osapuolet, niiden yksiköt kolmansissa maissa ja osapuolten tarvittaessa muodostama holdingyhtiö, jonka kautta osapuolet voivat yhdistää toimintansa kolmansissa maissa (ks. jäljempänä c alakohta), vaikuttavat markkinoilla yhdeltä ja samalta osapuolelta. Osapuolet pyytävät toisiaan ottamaan osaa kaikkiin rahoitusmuotoihin (suorat lainat, leasing, rahoitusvälineet tai muut rahoitusjärjestelyt), joihin muut kuin kotimaiset pankit osallistuvat. Näin mukaan pyydetty osapuoli voi kieltäytyä osallistumisesta ehdotettuun rahoitukseen ainoastaan perustellusta syystä, joka sen on selvitettävä toiselle osapuolelle. Jos muut rahoituslaitokset pyytävät toista osapuolista muodostamaan yhtymän, on kyseisen osapuolen tehtävä parhaansa saadakseen siihen mukaan molemmat osapuolet. Sijoituspankkitoiminnassa, pääomamarkkinoilla ja kolmansiin maihin suuntautuvassa arvopaperisijoittamisessa osapuolet tekevät yhteistyötä synergiaetujen ja säästöjen saavuttamiseksi uusien tuotteiden kehittämisessä maksimoidakseen sijoituksensa. Arvopapereiden ja niiden sijoittamisen, johdannaisten, varojen hallinnan ja investointipankkitoiminnan osalta pankit tekevät maantieteelliset rajat ylittävää yhteistyötä. Yhteistyömuoto riippuu tuotteesta; yhteistyö voi liittyä uusien tuotteiden tai strategioiden kehittämiseen, keskitettyyn markkinointiin tai tietojen vaihtoon. c) Yhteistyö toiminnoissa Saksan ja Ranskan ulkopuolella ("kolmannet maat") Tämän yhteistyömuodon tarkoituksena on lujittaa pankkien mahdollisuuksia tarjota kansainvälisiä rahoituspalveluja omalle asiakaskunnalleen parantamalla ja yhdistämällä näissä maissa sijaitsevien yksiköiden toimintoja. Tätä varten osapuolet sitoutuvat synergiaa koskevaan tutkimukseen ja yhdistämään mahdollisimman pian kolmansissa maissa olevan pankkitoimintansa, lukuun ottamatta Yhdysvaltoja. Kolmansissa maissa tapahtuvan toiminnan yhdistäminen voidaan toteuttaa erityisesti kehittämällä toiminta yhteen tai useampaan yhteiseen tytäryhtiöön siten, että hankitaan 50 prosentin omistusosuuksia toisen osapuolen tytäryhtiöistä tai muodostamalla lopulta holdingyhtiö, joka toimii aluksi rahoitusholdingyhtiönä, mutta josta myöhemmin voidaan kehittää täydellisesti toimiva pankki. Osapuolten on tiedotettava uusista toimintamuodoista toisilleen ja keskusteltava keskenään toteutettavuustutkimusten pohjalta yhdenmukaisten johtopäätösten aikaansaamiseksi. Toinen osapuoli on kutsuttava osalliseksi tällaiseen toimintaan. Osapuoli voi kieltäytyä tällaisesta osallistumistarjouksesta ainoastaan, jos sillä on hyvin perusteltu syy kieltäytymiseensä. Jos osapuoli haluaa päästä eroon osuudestaan jossakin yhteisessä toiminnassa, tarvitaan siihen toisen osapuolen suostumus. Sen on tarjottava myytävänä olevaa osuuttaan toiselle osapuolelle. Jos toinen osapuoli haluaa myydä kokonaan omistamansa yksikön, sen on ilmoitettava siitä toiselle osapuolelle ja annettava tälle mahdollisuus esittää kantansa. Osapuolten välisen yhteistyön, holdingyhtiön ja kolmansiin maihin sijoitettujen laitosten osalta sopimuksessa määrätään kansainvälisen toiminnan kohdalla velvoitteesta kääntyä tai osoittaa asiakas toisen osapuolen tai jonkin tämän hallussa olevan yksikön puoleen, jos toisella osapuolista ei ole tarvittavia keinoja halutun palvelun tarjoamiseksi asiakkaalle; osapuolten on myös myönnettävä lainoja toistensa asiakkaille sellaisissa maissa, joissa toisella osapuolella ei ole tämänkaltaista toimintaa, jollei kyseisten osapuolten yhteisen sopimuksen määräyksistä ja mahdollisista takuista muuta johdu. Yhteistyöhön osallistuvien yksiköiden pankkien välisen toiminnan osalta (valuuttakauppa, osakkeet, optiot, futuurit, swapit jne.) osapuolten on myös annettava etusija toiselle osapuolelle sillä edellytyksellä, että palvelu tarjotaan kilpailukykyisin ehdoin. Osapuolten edustustot kolmansissa maissa yhdistetään fyysisesti siten, että niiden itsemääräämisoikeus ja oma identiteetti säilyvät paitsi silloin, kun on parempi käyttää yhtä ja ainoaa yhteistä edustustoa. Jos toinen osapuolista (jäljempänä ilmoittaja) haluaa tehdä maantieteellisesti tai alan osalta rajoitetun tai rajoittamattoman yhteistyösopimuksen kolmannen kanssa, sen on ilmoitettava aikomuksestaan toiselle osapuolelle (jäljempänä ilmoituksen vastaanottaja). Jos ilmoituksen vastaanottaja ei anna suostumustaan, sen on selvitettävä perusteet ilmoittajalle. Jos ilmoittaja arvioituaan ilmoituksen vastaanottajan esittämiä kieltäytymissyitä edelleenkin pysyy aikomuksissaan, ja jos kyseinen sopimus ei lisäksi millään tavoin vaikuta ilmoituksen vastaanottajan keskeisiin etuihin, mutta voisi sitä vastoin olla elintärkeä ilmoittajan etujen kannalta, ilmoittaja voi vapaasti toimia etunsa mukaisesti. d) Yhteistyö Ranskan ja Saksan markkinoilla Tämän yhteistyömuodon tarkoituksena on lisätä kummankin pankkiverkon kautta ulottuvilla olevaa palveluvalikoimaa ja vahvistaa näin kahden pankin kilpailukykyä. Tämän vuoksi osapuolet sitoutuvat asettamaan kaikki palvelunsa toistensa käyttöön mahdollisimman edullisesti ja tarjoamaan itse mahdollisimman laajan valikoiman toisen osapuolen palveluvalikoimasta omalle asiakaskunnalleen. Kolmansissa maissa tapahtuvan yhteistoiminnan seurauksena pankit pystyvät tarjoamaan kotimaansa asiakaskunnalle uusia näistä maista tulevia palveluja. Näiden pankkien kotimarkkinoilla tapahtuvan toiminnan osalta sopimuksessa täsmennetään, että sopimuspuolet ovat vapaita toimimaan omien etujensa mukaisesti, paitsi jos toinen osapuolista haluaa tehdä yhteistyösopimuksen jonkin kotimaisen kilpailijansa kanssa; osapuolen on ennen tällaisen sopimuksen tekemistä ilmoitettava tästä toiselle osapuolelle. Jos toinen osapuolista ei kykene toimittamaan omalle asiakaskunnalleen kansainvälisiä palveluja, on sen käännyttävä toisen osapuolen, jonkin kolmansissa maissa sijaitsevan yksikön taikka holdingyhtiön puoleen, heti kun viimeksi mainitusta on tullut täysimääräisesti toimintakykyinen pankki. Osapuolten toisen osapuolen kotimarkkinoilla tapahtuvan toiminnan osalta yhteistyösopimukseen ei sisälly minkäänlaisia rajoituksia markkinoillepääsyn osalta olemassa olevien tytäryhtiöiden, uusien tytäryhtiöiden tai sivukonttoreiden perustamisen tai toisen osapuolen kansallisen kilpailijan ostamisen kautta. Sitä vastoin sopimuksessa rajoitetaan osapuolten mahdollisuuksia toimia toisen osapuolen kotimarkkinoilla yhteistyössä toisen osapuolen kilpailijan kanssa; pankit eivät voi tehdä sopimusta toisen osapuolen kansallisen kilpailijan kanssa ilman kyseisen osapuolen nimenomaista suostumusta. Konkreettisemmin, jos toinen osapuoli harkitsee yhteistyösopimuksen tekemistä "kolmannen" kanssa, sen on ilmoitettava aikomuksestaan toiselle osapuolelle, vaikka sopimus olisi maantieteellisesti tai alan osalta rajoitettu. Jos ilmoituksen vastaanottaja ei anna suostumustaan, sen on selitettävä perusteet ilmoittajalle. Kun komissiolle alun perin ilmoitetussa sopimuksessa ilmoituksen vastaanottajalla oli ehdoton oikeus kieltäytyä sopimuksen hyväksymisestä (liitteessä A 1 olevan 3 kohdan viimeinen virke), pankit suostuvat nyt komission pyynnöstä rajoittamaan täydellistä ja ehdotonta kieltäytymisoikeuttaan tapauksiin, joissa kolmannen kanssa tehty yhteistyösopimus edellyttää sellaisen taitotiedon tai sellaisten liikesalaisuuksien käyttöä, jotka ilmoittaja on saanut ilmoituksen vastaanottajalta tai jotka ovat syntyneet yhteistyön tuloksena. Taitotiedolla tarkoitetaan tässä yhteydessä perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tekniikansiirtosopimusten ryhmiin 31 päivänä tammikuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 240/96 (3) 10 artiklassa määriteltyä taitotietoa. Niitä rajoituksia, jotka koskevat pankin oikeutta kieltäytyä hyväksymästä osapuolen toisen osapuolen kansallisen kilpailijan kanssa suunnittelemaa yhteistyösopimusta, selvennetään yhteistyösopimuksen liitteessä, joka on ilmoitettu komissiolle 23 päivänä tammikuuta 1995. On täsmennettävä, että toisen osapuolen suostumusta ei tarvita päivittäiseen kaupankäyntiin liittyvien asioiden osalta, vaikka osapuolten on annettava toisilleen suosituimmuusasema tässä suhteessa. Toisen osapuolen suostumusta ei myöskään vaadita, kun kyseinen osapuoli ei ole osallistunut sopimukseen, jonka osalta se on käyttänyt kieltämisoikeuttaan. (5) Sopimuksella perustettavat elimet BNP:n ja Comité de Direction ja DB:n Vorstand kokoontuvat kahdesti vuodessa tehdäkseen tarvittavat päätökset yhteisestä strategiasta ja päättääkseen yksimielisesti komitean niille esittämistä ilmoitettua yhteistyösopimusta koskevista ehdotuksista. Komitea kokoontuu kolme kertaa vuodessa jommankumman pankin johdolla. Puheenjohtajuus vaihtuu kunkin kokouksen jälkeen. Komitean tehtävänä on määritellä ensisijaiset tavoitteet ja osapuolten toimenpiteet. Sen on erityisesti tarkasteltava sihteeristön suosituksia ja esitettävä ehdotuksensa sopimukseen tehtävistä muutoksista BNP:n Comité de Directionin ja DB:n Vorstandin kaksi kertaa vuodessa pidettävissä kokouksissa. Tämä yhteistyösihteeristö muodostuu osapuolten edustajista. Se avustaa osapuolia yhteistyön käytännön toteuttamisessa ja tekee myös suosituksia sopimukseen tarvittavista parannuksista, jotka sen on esitettävä komissiolle. (6) Ristiinomistus Osapuolilla on aikomus lujittaa yhteistyötään sopivalla hetkellä nostamalla ristiinomistuksensa 10 prosenttiin osakkeista. 2. BNP:N JA DB:N VÄLISET SUHTEET: (7) BNP ja DB ovat sopineet aikaisemmin BNP:n johtajan nimittämisestä DB:n hallintoneuvostoon (Aufsichtsrat) ja DB:n johtajan nimittämisestä BNP:n hallitukseen (Conseil d'Administration). Lisäksi ne ovat perustaneet yhteisyrityksen entisen T Osekkoslovakian markkinoille pääsemiseksi. Lisäksi BNP:llä ja DB:llä on kummallakin hallussaan 37 prosenttia Unkarissa olevasta BNP-KH-Dresdner Bank RT -pankista, josta Országos Kereskedelmi és Hitelbank RT -pankin hallussa on 26 prosenttia. Komissio on hyväksynyt nämä toimet (4). BNP:llä ja DB:llä on myös yhteinen omistusosuus seuraavissa: - United Overseas Bank, Geneve, Lugano, Luxemburg, Monaco, Bahamasaaret, Montevideo: sekä BNP:llä että DB:llä kummallakin hallussaan 50 prosenttia, - BNP-AK-Dresdner Bank AS, Istanbul, Izmir: BNP 30 prosenttia, DB 30 prosenttia ja AK-Bank-ryhmä 40 prosenttia, - Société Financière pour les Pays d'Outre-mer, joka toimii Afrikassa: BNP 48,4 prosenttia; DB 25,8 prosenttia: BBL 25,8 prosenttia, - BNP-Dresdner Bank (Polska) SA, Varsova: BNP 50 prosenttia, DB 50 prosenttia, - BNP-Dresdner Bank (Rossija), Pietari (ja sivukonttori Moskovassa): BNP 33 prosenttia, Dresdner Bank 33 prosenttia, Europabank (100-prosenttisesti DB:n tytäryhtiö) 17 prosenttia, SFA (Société Financière Auxilière, Pariisi, 100-prosenttisesti BNP:n tytäryhtiö) 17 prosenttia, - BNP-Dresdner Bank (Bulgaria) AD, Sofia: sekä BNP että DB kumpikin 40 prosenttia, EBR 20 prosenttia. 3. ILMOITETTUUN SOPIMUKSEEN OSALLISTUVAT YRITYKSET JA NIIDEN ASEMA RAHOITUSMARKKINOILLA (8) a) Banque Nationale de Paris BNP on yleispankki, joka harjoittaa suoraan tai epäsuorasti rahoitustoimintaa tytäryhtiöidensä välityksellä varsinkin Ranskassa, mutta myös Euroopan maissa, ranskankielisissä maissa ja ympäri maailmaa. Saksassa sillä on Frankfurtissa sivukonttori, johon kuuluu kaksi konttoria. Lisäksi sillä on Saksassa fuusioihin ja osakehankintoihin erikoistunut tytäryhtiö. Yhteensä sen konsolidoitu tase oli vuonna 1994 (1993) 222 (224) miljardia ecua. Työntekijöiden kokonaismäärästä, 54 469 (56 141), 13 169 (13 851) työskentelee ulkomailla. BNP:llä on kaikkiaan 2 511 (2 575) toimipaikkaa, joista 497 (567) on Ranskan ulkopuolella. BNP-ryhmällä on 100 prosenttia henkivakuutusyhtiön NATIO-VIE osakepääomasta. BNP-ryhmä UAP:n kanssa se on perustanut yhteisyrityksen - NATIO-ASSURANCE - UAP:n vahinkovakuutussopimusten markkinoimiseksi. Pääoma jakaantuu seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Vuotta 1993 koskevan konsolidoidun taseen peruseella BNP sijoittuu Ranskassa neljännelle sijalle, Euroopassa seitsemännelle sijalle ja maailmassa yhdeksännelletoista sijalle. (9) b) Dresdner Bank DB on yleispankki, joka harjoittaa suoraan tai epäsuorasti rahoitustoimintaa tytäryhtiöidensä välityksellä varsinkin Saksassa, mutta myös muissa Euroopan maissa ja Euroopan ulkopuolisissa maissa. Sillä on muun muassa kaksi tytäryhtiötä Ranskassa. Toinen on Banque Veuve Morin-Pons SA, jolla on sivukonttoreita Pariisissa, Lyonissa ja Strasbourgissa. Toinen on Banque Internationale de Placement Pariisissa. Yhteensä sen konsolidoitu tase oli vuonna 1994 (1993) 210 (197) miljardia ecua. Työntekijöiden kokonaismäärästä, 44 884 (1994), noin 3 000 työskentelee ulkomailla. Kaikkiaan 1 583 sivukonttorista 58 sijaitsee Saksan ulkopuolella. Tietyissä Saksan osavaltioissa (Länder) DB toimii Allianzin ja toisissa osavaltioissa Hamburg-Mannheimerin vakuutussopimusten jakelukanavana. Pääoma jakaantuu seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Vuoden 1993 taseen perusteella DB sijoittuu Saksassa toiselle sijalle, Euroopassa kahdennelletoista sijalle ja maailmassa kahdennellekymmenennellekuudennelle sijalle. 4. MOLEMMAN PANKIN ASEMA ETAAN KUULUVISSA MAISSA VUONNA 1994 (10) Ilmoitetulla yhteistyöllä on vaikutuksensa kaikkeen näiden pankkien toimintaan. Se vaikuttaa käytännössä kaikkiin pankki- ja rahoituspalvelumarkkinoihin, joilla kyseiset pankit toimivat, lukuun ottamatta vakuutuspalvelualaa. Molempien pankkien asema ETAan kuuluvissa maissa, mukaan lukien kaikki toiminnot, ilmenee seuraavasta taulukosta. Prosenttiosuudet osoittavat BNP:n ja DB:n aseman näissä valtioissa, jos verrataan maittain kummankin pankin markkinaosuuksia kaikkien pankkien markkinaosuuteen: >TAULUKON PAIKKA> Kaikissa muissa ETAan kuuluvissa maissa kummankin pankin osuus on vähäinen, BNP:n asemaa Irlannissa lukuun ottamatta, markkinaosuuden ollessa kahdessa maassa (DB:llä Irlannissa ja BNP:llä Kreikassa) alle 1,4 prosenttia ja muissa maissa alle 1 prosentti. Kyseisten pankkien osuudet pankkitoiminnan viidellä tärkeimmällä alueella (luotot pankeille, luotot asiakkaille, arvopaperit, pankkitalletukset ja asiakastalletukset) eivät eroa 2:ta prosenttia enempää edellä esitetyistä luvuista. Vuoden 1994 markkinaosuuksien osalta todetaan seuraavaa: Saksan markkinat Toimitetut yksityiskohtaiset luvut 46 erilaisen pankkipalvelun osalta osoittavat, että DB:llä on yksityisille ja pienyrityksille tarjottavilla palvelumarkkinoilla edellä esitettyä lukua noin kaksi prosenttia suurempi osuus joillakin aloilla. Ainoastaan yhdessä tapauksessa osuus on 5 prosenttia suurempi, kun taas useimmissa tapauksissa kyseinen luku on edellä esitettyä prosenttiosuutta pienempi. Sitä vastoin markkinaosuudet yritysasiakkaista ovat suurimmaksi osaksi edellä esitettyjä lukuja noin 5 prosenttia suurempia. Kahdella yritysasiakkaille tarjotun pankkipalvelun alueella DB:n markkinaosuus on jopa 20 prosenttia. BNP:n markkinaosuus sen Saksan markkinoilla tarjoamissa erilaisissa palveluissa on vähäinen. Ranskan markkinat Toimitetut yksityiskohtaiset luvut 26:lta eri markkina-alueelta osoittavat, että BNP:llä on yksityisille henkilöille ja pienyrityksille tarjottavien palvelujen markkinoilla edellä esitettyjä lukuja vastaava osuus pieniä eroavaisuuksia lukuun ottamatta. Vain yhdellä markkina-alueella sen osuus on noin 10 prosenttia. Yritysasiakkaille tarjottavien palvelujen markkinoilla osuudet ovat hieman edellä esitettyä korkeammat, paitsi eräässä poikkeustapauksessa, jossa sen markkinaosuus on noin 20 prosenttia. DB:n asema Ranskassa on kaikilla markkina-alueilla vähäinen. Luxemburgin markkinat DB:n markkinaosuus viiden palvelutyypin alalta toimitettujen lukujen perusteella on yhdessä tapauksessa noin 11 prosenttia, kahdessa tapauksessa alle 5 prosenttia kyseessä olevilla markkina-alueilla sekä kahdessa tapauksessa vähäinen. BNP:tä koskeva saman viiden palvelutyypin osalta toimitetut luvut osoittavat, että BNP:llä on yhdessä tapauksessa alle 3 prosentin markkinaosuus, kolmessa tapauksessa osuus on alle 1,5 prosenttia ja yhdessä tapauksessa osuus on alle 8 prosenttia, kun taas vastaava DB:n luku tällä markkina-alueella on noin 11 prosenttia. (11) Kolmannet eivät ole esittäneet komissiolle asetuksen N:o 17 19 kohdan 3 alakohdan mukaisen tiedonannon (5) julkaisemisen johdosta huomautuksia. B. OIKEUDELLINEN ARVIO 1. EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 85 ARTIKLAN 1 KOHTA JA ETA-SOPIMUKSEN 53 ARTIKLAN 1 KOHTA (12) a) Yritysten välinen sopimus Ilmoitettu yhteistyösopimus on yritysten välinen sopimus. b) Kilpailun rajoittaminen (13) aa) Käsiteltävän asian kannalta merkityksellisten markkinoiden määritteleminen rahoituspalvelujen alalla Pankkitoiminta ja rahoituspalvelut voidaan perinteisesti jakaa kolmeen suureen ryhmään: vähittäispankkipalvelut "retail banking", yrityksille suunnatut pankkipalvelut "wholesale banking" ja rahoitusmarkkinoihin liittyvät toiminnot (6). Jokainen näistä kolmesta ryhmästä kattaa useita eri toimintoja ja palveluita, jotka muodostavat jokainen, jollei tuotetta tai palvelua voi riittävällä tavalla korvata jollakin toisella, erillisen tuotteen tai palvelun kannalta merkitykselliset markkinat (7). Vähittäispankkitoimintaan (retail banking) sisältyy useita toimintamuotoja, kuten käyttötilit, säästötilit, taseen ulkopuolisia eriä koskeva liiketoiminta (SICAV, avoimet sijoitusyhtiöt, sijoitusrahastot ja eläkerahastot), määräaikaistilit, luotot asiakkaille, kiinnitysluotot ja muut luotot, kulutusluotto asiakkaille, muut kulutusluoton muodot, sekit, kansainväliset eurosekit (8), pankkikortit, luottokortit (9) ja matkasekit. Se kattaa myös muita pankkipalveluja, kuten oheispalvelut (tallelokerot), arvopaperien välityksen ja arvopaperitalletusten hoitamisen. Yrityksille ja julkisyhteisöille suunnatut pankkipalvelut (wholesale banking) koostuvat seuraavista toiminnosita: teollisuusyritysten talletukset, investointiluotot yrityksille mukaan luettuna kansainvälinen rahoitustoiminta, luotot julkisyhteisöille, yritystodistukset, factoring ja leasing (10). Rahoitusmarkkinoihin liittyvät palvelut kattavat esimerkiksi seuraavia rahoituspalveluja: fuusioita ja yrityskauppoja koskeva neuvonta, pääoman hankinta ja merkintäsitoumukset, toimenpiteet ja välitys rahoitusmarkkinoilla, omaisuudenhoito (11). Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden osalta on tehtävä selväksi seuraava ero: yksityishenkilöt ja pienet yritykset käyttävät sijoitettavien varojen määrän, valuutan, ulkomaisten pankkialan markkinoiden vähäisen avoimuuden ja kielivaikeuksien vuoksi vain niitä luottolaitoksia, jotka toimivat heidän asuinmaassaan. Merkitykselliset maantieteelliset markkinat vähittäispankkitoiminnan osalta ovat kansalliset markkinat (12). Yrityksille ja oikeushenkilöille suunnatut pankkipalvelut (wholesale banking) ovat pääasiallisesti kansallisia, koska näiden palvelujen tarjoaminen edellyttää tiivistä yhteydenpitoa pankin ja sen asiakkaan välillä, jotta pankki voi tarjota asiakkaalle asianmukaisia palveluja (13). Tämä ei kuitenkaan koske sellaisia toimintoja, joihin usean maan pankit osallistuvat, kuten kansainvälinen rahoitustoiminta. Tämän toiminnan osalta maantieteelliset markkinat ovat kansainväliset. Rahoitusmarkkinoilla toimimisen osalta komissio on todennut, että osakeannit ja velkakirjojen liikkeeseenlasku (equity and debt issues) ovat maailmanlaajuisia toimintoja, joissa kilpailu on kansainvälistä (14). Rahamarkkinoiden sekä valuutta- ja johdannaismarkkinoiden (money market trading, foreign exchange trading and derivative trading) toiminnan komissio on todennut olevan kansainvälistä (15). Sitä vastoin fuusioita ja yrityskauppoja koskevan neuvonnan osalta (merger and acquisition advice) maantieteelliset markkinat ovat nykyisin laajuudeltaan kansalliset (16). Tämän pankkitoiminnan osa-alueen muiden palvelujen maantieteelliset markkinat ovat myös kansainväliset, vaikka näitä palveluja tarjotaan myös kotimaankonttoreissa paikallisille asiakkaille. (14) Jäljempänä (bb) tarkastellaan yhteistyösopimuksen rajoittavia vaikutuksia kansallisten pankkipalvelujen markkinoihin. Sen jälkeen (cc) käsitellään sopimuksen vaikutuksia kansainvälisen tason pankki- ja rahoituspalvelujen markkinoihin. (15) bb) Ilmoitetun sopimuksen kansallisiin pankkipalvelujen markkinoihin kohdistuvat rajoittavat vaikutukset i) Saksa ja Ranska Kuten taseet sekä molempien pankkien markkinaosuudet näissä maissa osoittavat, tällä hetkellä pankkien toiminta toisen sopimuspuolen (BNP Saksan markkinoilla, DB Ranskan markkinoilla) kansallisilla pankkipalvelujen markkinoilla on vähäistä. Yhteistyö organisaation (mukaan luettuna uusien tietojenkäsittelylaitteiden kehittäminen ja tietojenvaihto) sekä pääoma- ja omaisuudenhoitomarkkinoiden alalla ei siis tällä hetkellä johda huomattavaan kilpailun rajoitukseen. Tämä koskee myös yleissopimusta, jonka mukaan kumpikin osapuoli toimittaa toiselle osapuolelle pankkialan tuotteita tarjottavaksi niiden kotimarkkinoilla. Sitä vastoin sopimus johtaa näiden kahden pankin välisen mahdollisen kilpailun melko huomattavaan rajoitukseen seuraavista syistä: Ensiksikin olisi huomattava, että neuvosto poisti joitakin vuosia sitten ulkomaanmarkkinoille pääsyn merkittävimmän oikeudellisen esteen velvoittamalla jäsenvaltiot säätämään tammikuun 1 päivään 1993 mennessä yhdestä yhdenmukaisesta toimiluvasta pankkitoiminnan alalla (17). Neuvosto on näin ollen helpottanut huomattavasti pankkien pääsyä markkinoille yhteisössä. Lähitulevaisuudessa mahdollisuudet laajenemiseen kansallisten rajojen ulkopuolelle lisääntyvät vielä siirryttäessä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 109 j artiklan 4 kohdan mukaisesti rahaliiton kolmanteen vaiheeseen sekä yhtenäisvaluuttaan. Lisäksi uudet pankkipalvelujen välityskanavat [palveluja palveluautomaattien, puhelimen ja tietokoneen välityksellä (home banking)] helpottavat myös pankkipalvelujen tarjoamista kotimarkkinoiden ulkopuolella ilman perinteisen ja kalliin konttoriverkoston perustamista. Näiden säännösten ja teknisten muutosten ansiosta suurten yleispankkien (ns. universaalipankkien) on mahdollista kehittää toimintaansa itsenäisesti myös muilla kuin kotimarkkinoilla. Tässä tapauksessa BNP ja DB kuuluvat suurten yleispankkien ryhmään niiden päätoimipaikan sijaintivaltioissa (vuoden 1993 konsolidoidun taseen perusteella BNP on Ranskan neljänneksi suurin ja DB Saksan toiseksi suurin pankki) sekä Euroopan tasolla (vuoden 1993 konsolidoidun taseen perusteella BNP on seitsemänneksi suurin ja DB kahdeksanneksitoista suurin pankki). Tästä syystä edellä mainitut prosenttiosuudet (10 kohta), jotka liittyvät eri pankkitoimintoihin ja osoittavat pankkien aseman niiden kotimarkkinoilla, eivät yksinään riitä osoittamaan näiden pankkien markkinavoimaa. On lisättävä, että kyseiset maat muodostavat merkittävät toisiaan lähellä olevat markkina-alueet, joilla nämä kaksi pankkia jo tällä hetkellä toimivat. Koska pankki- ja rahoituspalvelujen välillä on edelleen merkittäviä eroja eri jäsenvaltioiden suurten pankkien välillä, on erittäin todennäköistä, että erityisesti suuret pankit pyrkivät tarjoamaan eräitä näistä palveluista itsenäisesti niiden kotimaan ulkopuolella rahaliittoon siirtymisen jälkeen. Yhteistyö organisaation ja tietojenvaihdon alalla ei ainoastaan paranna näiden kahden pankin sisäistä toimintaa liikkeenjohdon näkökulmasta, vaan se johtaa myös taitotiedon vaihtoon sähköisten pankkijärjestelmien yleisön käyttöön tarkoitettujen välineiden osalta. Tästä seuraa, että molempien pankkien sähköiset pankkijärjestelmät kehittyvät, yhdenmukaistuvat ja kytketään toisiinsa. Kumpikin pankki voi näin ollen tarjota asiakkailleen molemmissa maissa laajemman valikoiman samanlaisia ja kehittyneempiä pankkipalveluja. Seurauksena tästä yhdenmukaistamisesta BNP ja DB ovat useimpien tarjottujen palvelujen ja tuotteiden kohdalla kiinnostuneempia toimimaan itsenäisesti toisen osapuolen kotimarkkinoilla ja tarjoamaan siellä näitä sähköisiä pankkipalveluja. Kumpikin pankki aikoo antaa toisen osapuolen käyttöön olennaisen osan olemassa olevista ja tulevaisuudessa kehitteillä olevista pankkialan tuotteista, jotta toinen osapuoli voisi välittää niitä kotimarkkinoillaan. Näin ollen BNP ja DB varmistavat yhtenäisen aseman toisen osapuolen pankkialan kotimarkkinoilla. Näin tarjottavien palvelujen ja tuotteiden osalta BNP:llä ja DB:llä ei siis enää ole taloudellista mielenkiintoa kehittää toimintaansa itsenäisesti toisen osapuolen kotimaassa ja vahvistaa näin suurten pankkien välistä kilpailua Saksassa ja Ranskassa. Näiden tuotteiden osalta sopimus siis rajoittaa BNP:n ja DB:n itsenäistä kilpailua Ranskassa ja Saksassa. Yhteistyö edellisessä alakohdassa kuvattujen tuotteiden yhteisen tarjoamisen alalla kuuluu myös BNP:n ja DB:n väliseen sopimukseen kyseisten palvelujen ja tuotteiden osalta. Jos toinen osapuolista ei halua välittää toimipisteidensä kautta sellaista palvelua tai tuotetta, jota toinen osapuoli sille ehdottaa, jälkimmäinen osapuoli ei voi vapaasti toimia yhteistyössä kolmannen pankin kanssa, esimerkiksi tämän tuotteen tarjoamiseksi. Seurauksena sopimuksen liitteessä A 1 olevaan 3 kohtaan liittyvästä yksinoikeutta koskevasta ehdosta (katso 4 kohdan d alakohdan viides ja kuudes alakohta) se osapuoli, joka kieltäytyy markkinoimasta tuotetta kotimaassaan, voi myös estää toista osapuolta tarjoamasta kyseistä tuotetta tämän maan kolmannen pankin välityksellä, jos kyseiseen tuotteeseen liittyy yhteistä taitotietoa tai toiselta peräisin olevaa taitotietoa tai liikesalaisuuksia. Erityisesti uusien tuotteiden osalta, jotka voivat todennäköisesti vaikeuttaa jonkin olemassa olevan tuotteen markkinointia, tämä ehto voi rajoittaa näiden kahden pankin välistä mahdollista kilpailua. Se seikka, että osapuoli voi estää toisen osapuolen tällaisen sopimuksen ulkopuolisen yhteistyön vain, jos tällä osapuolella on laillisesti pätevä syy kieltää se (jos kyseinen palvelu tai tuote liittyy yhteiseen taitotietoon tai toisen omaan taitotietoon tai liikesalaisuuksiin), ei kokonaan poista kyseisen ehdon rajoittavia vaikutuksia, vaan ainoastaan rajoittaa niitä. ii) "Kolmannet maat" Yhteistyö vaikuttaa myös pankkialan markkinoihin "kolmansissa maissa". Organisaatioon ja tietojenvaihtoon liittyvät toimenpiteet, toimipisteiden ryhmittyminen näissä maissa sekä erityisen tiivis yhteistyö esimerkiksi arvopapereiden markkinoinnissa vahvistaa BNP:n ja DB:n heikkoa asemaa kolmansissa maissa ja tekee niille mahdolliseksi kilpailla paremmin näissä maissa toimivien pankkien kanssa. Ottaen huomioon BNP:n ja DB:n pieni osuus ja niiden toiminnan ennustettavissa oleva kehitys kolmansissa maissa ei kuitenkaan ole kyse huomattavasta kilpailun rajoittamisesta näillä markkinoilla. Luxemburgin markkinoilla sopimus ei rajoita kilpailua huomattavalla tavalla: Luxemburgin pankki- ja rahoituspalvelujen markkinat ovat erittäin avoimet ja kaikki Euroopan ja koko maailman suuret pankkiyhtymät toimivat siellä. Näissä olosuhteissa tässä maassa ei ole oletettavissa kilpailun rajoittamista. (16) cc) Kansainvälisille pankki- ja rahoitusmarkkinoille aiheutuvat kilpailun rajoitukset Kuten edellä mainittiin (katso 13 kohdan viimeinen alakohta) eräät yrityksille suunnatuista pankkipalveuista ja suurin osa rahoituspalveluista ovat laajuudeltaan kansainvälisiä. Sovittu yhteistyö kansainvälisen rahoituksen alalla pääomamarkkinoiden, arvopaperimarkkinoiden, johdannaismarkkinoiden, omaisuudenhoidon ja sijoituspankkitoiminnan alueilla (katso 4 kohdan b alakohta) on laajuudeltaan kansainvälistä. Ottaen huomioon BNP:n ja DB:n suhteellinen koko sekä kansainvälisesti tarkasteltuna että rahoitusmarkkinoilla yhteistyö näillä alueilla ei tee mahdolliseksi BNP:lle ja DB:lle rajoittaa kilpailua huomattavalla tavalla näiden toimintojen osalta. Sitä vastoin yhteistyö edistää kilpailua, sillä se vahvistaa näiden pankkien asemaa kansainvälisellä tasolla siten, että niillä on vastedes paremmat mahdollisuudet kilpailla erityisesti Yhdysvaltain ja Aasian suurten kansainvälisten pankkien kanssa. (17) c) Vaikutus rajat ylittävään kauppaan Yhteistyöllä ei ole vaikutusta Saksan ja Ranskan väliseen kauppaan, koska BNP:llä ja DB:llä ei ole enää sopimuksen voimaantulon jälkeen taloudellista kiinnostusta kilpailuun kyseisillä markkina-alueilla useimpien palvelujen ja tuotteiden kohdalla. Tämä koskee yhtä lailla niitä aloja, joilla ne vaihtavat taitotietoa kehittääkseen uusia palveluita ja tuotteita, kuin niitä aloja, joilla ne aikovat antaa tuotteitaan toisen osapuolen käyttöön, jotta tämä välittäisi ne toimenpiteillään kotimarkkinoilleen. Jos nämä kaksi pankkia eivät sovi tällaisesta yhteisestä tuotteiden ja palvelujen tarjoamisesta, ehto, jonka mukaan toinen voi kieltää omilla kotimarkkinoillaan toista tarjoamasta palveluja yhdessä kolmannen pankin kanssa, antaa kummallekin oikeuden kieltää rajat ylittävä kauppa ja vaikuttaa näin ollen pankkipalvelujen vaihtoon näiden kahden jäsenvaltion välillä. 2. SOPIMUKSELLE MYÖNNETTÄVÄ POIKKEUS EUROOPAN PERUSTAMISSOPIMUKSEN 85 ARTIKLAN 3 KOHDAN JA EUROOPAN TALOUSALUEESTA TEHDYN SOPIMUKSEN 53 ARTIKLAN 3 KOHDAN NOJALLA KILPAILUN RAJOITTAMISKIELLOSTA KANSALLISTEN PANKKIPALVELUJEN MARKKINOILLA SAKSASSA JA RANSKASSA (18) a) Tuotannon ja jakelun parantaminen Yksityishenkilöille ja yrityksille tarjottujen rahoituspalvelujen tuottaminen parantuu, koska pankit järkeistävät yhteistyössä organisaatioitaan, erityisesti ottamalla käyttöön uutta tietokonetekniikkaa ja laajentamalla taloudellisten tietojensa lähteitä. Olemassa olevan taitotiedon vaihtamisella, mikä komissiolle esitetyn selvityksen mukaan koskee yli puolta pankkien toimintamuodoista, BNP ja DB voivat tarjota asiakkailleen parannettuja tai uusia palveluja. Yhteistyön käynnistymisen jälkeen ne voivat tarjota asiakaskunnalleen esimerkiksi uusia sähköisiä pankkipalveluja ja pankkialan tuotteita, uusia mahdollisuuksia tilien ja luottojen hallintaan kansallisella ja rajat ylittävällä tasolla, uusia rahoitusta koskevia tieto- ja neuvontamuotoja ja uusia mahdollisuuksia pääomamarkkinoiden tapahtumien hallintaan sekä uusia arvopaperi- ja johdannaistyyppejä. Ne voivat myös kehittää uusia investointilainojen sekä tuonti- ja vientirahoituksen rakenteita. Yhteistyö parantaa myös toiselta osapuolelta peräisin olevien palvelujen ja tuotteiden tarjoamista. Käytännöllisesti katsoen puolet tarkastelluista palveluista on kehittynyt tällä tavoin näiden pankkien ryhdyttyä antamaan toisen käyttöön omia tuotteitaan, jotta toinen osapuoli välittäisi niitä omissa toimipisteissään kotimarkkinoillaan. Siten on mahdollista veloittaa toisen osapuolen toimipisteestä toisen osapuolen konttorissa olevaa käyttötiliä. Tietokonejärjestelmien kytkeminen toisiinsa tekee myös rajat ylittävien pankkipalvelujen parantamisen mahdolliseksi, mukaan luettuna erityisesti rajat ylittävät maksut. Yhteistyö vastaa siis komission tavoitetta siitä, että rajat ylittävien maksujärjestelmien tarjoamia palveluita parannettaisiin (18). (19) b) Hyöty palvelujen käyttäjille Palvelujen käyttäjät, erityisesti yksityishenkilöt ja yritykset, Saksassa ja Ranskassa hyötyvät pankkipalvelujen laadullisista ja määrällisistä parannuksista ja niiden vastavuoroisesta tarjoamisesta kummankin pankin toimipisteessä sekä ottamalla käyttöön uusia sähköisiä pankkitoiminnan muotoja ja välineitä. (20) c) Rajoitusten välttämättömyys tavoitteiden saavuttamiseksi BNP:n ja DB:n välistä yhteistyötä koskevat ehdot, erityisesti ne, jotka liittyvät taitotiedon vaihtamiseen pankkien välillä, sekä myös tuotteiden antaminen toisen osapuolen käyttöön, jotta tämä välittäisi niitä kotimarkkinoilleen, ovat välttämättömiä edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Molempien pankkien oikeus kieltää toisen osapuolen yhteistyö kansallisen kilpailijansa kanssa, jos tämä yhteistyö liittyy yhteiseen taitotietoon tai taitotietoon ja liikesalaisuuksiin, on välttämätön näiden parannusten saavuttamiseksi. Ilman tällaista veto-oikeutta kumpikaan pankeista ei ole valmis antamaan toisen käyttöön palvelujen kehittämiseen tarvittavaa taitotietoa. Lisäksi kummallekin pankille on annettava mahdollisuus suojata liikesalaisuuksiaan, sillä tietokonejärjestelmien yhteisyys avaa väistämättä toiselle osapuolelle pääsyn joihinkin sopimuspuolen liikesalaisuuksina pidettäviin tietoihin. (21) d) Kilpailun poistuminen Sopimus ei poista kilpailua Saksan ja Ranskan markkinoilta. Ottaen huomioon BNP:n ja DB:n asema suhteessa muihin näissä maissa toimiviin pankkeihin ja niiden asema kummankin pankin eri toiminnan alueilla (yksityiskohtaisemmin katso 10 kohta) ei ole todennäköistä, että yhteistyö uusien palvelujen ja tuotteiden tarjoamisessa ja kehittämisessä johtaisi kilpailun poistamiseen pankkitoiminnan eri alueilla. Lisäksi niitä uusia pankkituotteita, joita pankit tarjoavat tulevaisuudessa, ei ole suojattu immateriaalioikeuksilla. On siis erittäin todennäköistä, että muilla luottolaitoksilla ja erityisesti näillä markkinoilla toimivilla suurilla yleispankeilla, joista eräillä on merkittäviä toimintoja ulkomailla tai jotka ovat myös tehneet yhteistyösopimuksia ulkomaisten luottolaitosten kanssa, on myös mahdollisuus tarjota uusia tuotteita. 3. POIKKEUKSEN VOIMASSAOLO (22) Asetuksen N:o 17 8 artiklan nojalla tehtävä päätös perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta annetaan määräajaksi. Poikkeuksen voimassaoloajasta päättäessään komissio on ottanut huomioon toisaalta sen, että rahoitusmarkkinat ovat tulevaisuudessa syvällisten muutosten kohteena, nimenomaan rahaliiton perustamisen vuoksi. Tämä muutos todennäköisesti johtaa keskipitkällä ajanjaksolla kilpailun lisääntymiseen rahoitusmarkkinoilla Euroopassa. Toisaalta ilmoitettu yhteistyö on moninainen ja vaikuttaa käytännössä kaikkiin BNP:n ja DB:n toimintoihin. Tämän tehokas toteuttaminen kestänee useita vuosia. Täten on asianmukaista soveltaa poikkeusta kymmenen vuoden ajan ennen kuin tarkastellaan uudelleen, osapuolten mahdollisesta pyynnöstä, yhteistyön vaikutuksia kilpailuun. Tämän poikkeuksen soveltaminen alkaa siitä ajankohdasta, jolloin kumpikin pankki on vahvistanut olevansa valmis muuttamaan lauseketta, joka antaa niille täydellisen oikeuden kieltää sopimuksen tekeminen silloin, kun toinen osapuoli haluaisi tehdä yhteistyösopimuksen toisen osapuolen kansallisen kilpailijan kanssa, nimittäin 23 päivänä tammikuuta 1995, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan määräyksiä ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 53 kohdan 1 alakohdan määräyksiä ei sovelleta ajanjaksona 23 päivästä tammikuuta 1995 22 päivään tammikuuta 2005 Banque Nationale de Paris SA:n ja Dresdner Bank AG:n välillä tehtyyn yhteistyösopimukseen, sellaisena kuin siitä on ilmoitettu komissiolle mukaan luettuna muutos liitteessä A 1 olevan 3 kohdan viimeiseen lauseeseen. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu seuraaville: 1) Banque Nationale de Paris SA 16, boulevard des Italiens F-75009 Paris 2) Dresdner Bank AG Jürgen-Ponto-Platz 1 D-60301 Frankfurt am Main Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 1996. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen (1) EYVL N:o 13, 21.2.1962, s. 204/62 (2) EYVL N:o C 312, 23.11.1995, s. 13 (3) EYVL N:o L 31, 9.2.1996, s. 2 (4) Asiassa IV/M.021 - BNP/Dresdner Bank (OKHB) 4 päivänä helmikuuta 1991 tehty komission päätös, EYVL N:o C 34, 9.2.1991, s. 20, ja asiassa IV/M.124 - BNP/Dresdner Bank (CS) 26 päivänä elokuuta 1991 tehty komission päätös, EVVL N:o C 226, 31.8.1991, s. 28. (5) EYVL N:o C 312, 23.11.1995, s. 13 (6) Asiassa IV/M.573 - ING-Barings 11 päivänä huhtikuuta 1995 tehty komission päätös, 13 kohta, EYVL N:o C 144, 6.5.1995, s. 6, asiassa IV/M.643 - CGER-Banque/SNCI 23 päivänä marraskuuta 1995 tehty komission päätös, 11 kohta, EYVL N:o C 293, 8.11.1995, s. 8. (7) Komission 3 päivänä syyskuuta 1986 antama tiedonanto merkitykseltään vähäisistä sopimuksista, joita ei ole tarkoitettu Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdassa, 11 kohta, EYVL N:o C 231, 12.9.1986, s. 2. (8) Komission päätös 92/212/ETY, 8 kohta ja sitä seuraavat, EYVL N:o L 95, s. 50 (9) Asiassa IV/M.391 - BAI/Banca Popolare di Lecco 20 päivänä joulukuuta 1993 tehty komission päätös, 7 kohta, EYVL N:o C 4, 6.1.1994, s. 3. (10) Asiassa IV/M.643 - CGER-Banque/SNCI 23 päivänä lokakuuta 1995 tehty komission päätös, 11 kohta, EYVL N:o C 298, 8.11.1995, s. 8. (11) Asiassa IV/M.319 - BHF/CCF/Charterhouse 30 päivänä elokuuta 1993 tehty komission päätös, 6 kohta, EYVL N:o 247, 10.9.1993, s. 4; yksityiskohtainen selvitys näistä markkinoista on asiassa IV/M.597 - Swiss Bank Corporation/S.G. Warburg 28 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyssä komission päätöksessä, 8-19 kohta, EYVL N:o C 180, 14.7.1995, s. 4. (12) Asiassa IV/M.611 - Dresdner Bank/Kleinwort Benson 28 päivänä heinäkuuta 1995 tehty komission päätös, 11 kohta, EYVL N:o C 207, 12.8.1995, s. 11. (13) Asiassa IV/M.596 - Mitsubishi Bank/Bank of Tokyo 17 päivänä heinäkuuta 1995 tehty komission päätös, 8 kohta, EYVL N:o C 198, 2.8.1995, s. 5. (14) Asiassa IV/M.597 - Swiss Bank Corporation/S.G. Warburg 28 päivänä kesäkuuta 1995 tehty komission päätös, 12 kohta, EYVL N:o C 180, 14.7.1995, s. 4. (15) Asiassa IV/M.611 - Dresdner Bank/Kleinwort Benson 28 päivänä heinäkuuta 1995 tehty komission päätös, 12 kohta, EYVL N:o C 207, 12.8.1995, s. 11; asiassa IV/M.319 - BHF/CCF/Charterhouse 30 päivänä elokuuta 1993 tehty komission päätös, 8 kohta, EYVL N:o C 247, 10.9.1993, s. 4. (16) Asiassa IV/M.597 - Swiss Bank Corporation/S.G. Warburg 28 päivänä kesäkuuta 1995 tehty komission päätös, 9 kohta, EYVL N:o C 180, 14.7.1995, s. 4. (17) Luottolaitosten liiketoiminnan aloittamiseen ja harjoittamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta ja direktiivin 77/780/ETY muuttamisesta 15 päivänä joulukuuta 1989 annettu toinen neuvoston direktiivi 89/646/ETY, EYVL N:o L 386, 30.12.1989, s. 1. (18) Tiedonanto EY:n kilpailusääntöjen soveltamisesta rajojen yli suoritettavissa tilisiirroissa, EYVL N:o C 251, 27.9.1995, s. 3. Katso myös marraskuun 18 päivänä 1994 annettu tiedonanto [KOM(94) 436, "Rahastosiirrot Euroopan unionissa: avoimuus, suorittaminen ja tasapaino"].