KOMISSION ASETUS (EY) N:o 53/97, annettu 14 päivänä tammikuuta 1997, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Malesiasta peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuonnissa



Virallinen lehti nro L 013 , 16/01/1997 s. 0006 - 0014



KOMISSION ASETUS (EY) N:o 53/97, annettu 14 päivänä tammikuuta 1997, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Malesiasta peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2331/96 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo, että A. MENETTELY (1) Vuoden 1995 huhtikuussa komissio ilmoitti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (3) Malesiasta peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn aloittamisesta neuvoston asetuksen N:o 3283/94 (4) 5 artiklan 9 kohdan mukaisesti; kyseinen asetus on sittemmin kumottu asetuksella (EY) N:o 384/96, jäljempänä `perusasetus`. (2) Menettely aloitettiin joulukuussa 1994 tehdyn valituksen perusteella, jonka esitti Kansainvälinen raion ja synteettikuitukomitea (CIRFS) niiden yhteisön tuottajien puolesta, joiden yhteenlaskettu tuotanto oletettavasti edusti pääosaa yhteisön teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuotannosta. Valitus sisälsi todisteita polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta; näitä todisteita pidettiin riittävinä menettelyn aloittamiseksi. (3) Komissio antoi asian virallisesti tiedoksi asianomaisille tuottajille, viejille ja tuojille sekä viejämaan edustajille ja valittajalle ja antoi osapuolille, joita asia koski, mahdollisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluksi. (4) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa oleville asianomaisille osapuolille. Se sai valituksen tehneiltä yhteisön tuottajilta yksityiskohtaisia tietoja. Viejien kyselylomakkeet lähetettiin viidelletoista oletetulle malesialaiselle tuottajalle CIRFS:n antamien tietojen perusteella, mutta ainoastaan yksi malesialainen tuottaja/viejä oli yhteistyössä tässä menettelyssä. Komission tiedossa olleille 25 tuojalle annettiin mahdollisuus toimittaa tietoja ja saattaa tietoon näkemyksensä asiasta. Ne, samoin kuin muut tuottajat, eivät osallistuneet menettelyyn. (5) Komissio hankki ja tutki kaikki alustavan määrittelyn kannalta tarpeelliseksi katsomansa tiedot ja teki tutkimuksia seuraavien yritysten tiloissa: a) Yhteisön tuottajat Rhône Poulenc (Ranska) Hoechst AG (Saksa) Montefibre Spa Enichem (Italia) Akzo Fibres ja Polymers Division Enka BV (Alankomaat) Nurel S A (Espanja) Exsa (Yhdistynyt kuningaskunta) Unifi (Irlanti). b) Tuottajat/viejät viejämaissa Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur Tämän yhteistoiminnassa toimivan yrityksen vienti kattoi tutkimusajanjakson aikana noin 90 prosenttia Malesiasta yhteisöön suuntautuneesta teksturoidun polyesterifilamenttilangan viennistä. (6) Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivänä tammikuuta 1994 ja 31 päivän maaliskuuta 1995 välisen ajanjakson, jäljempänä `tutkimusajanjakso` B. TARKASTELTAVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Kyseisen tuotteen kuvaus (7) Valituksen kohteena oleva tuote on teksturoitu polyesterifilamenttilanka, joka luokitellaan, kuuluvaksi CN-koodeihin 5402 33 10 ja 5402 33 90. Sitä saadaan suoraan osittain orientoidusta polyesterilangasta ja sitä käytetään kutomoteollisuudessa polyesterikankaiden ja polyesteri/puuvillakankaiden valmistukseen. Teksturoitua polyesterifilamenttilankaa on useita eri lajeja painosta ("denier"), filamenttien lukumäärästä ja kiillosta riippuen. Myös laatuja on useita tuotantoprosesin tehokkuudesta riippuen. Eri lajien ja laatujen fyysisten perusominaisuuksien ja käyttötapojen välillä ei kuitenkaan ole merkittäviä eroja. Näin ollen kaikkia teksturoidun polyesterifilamenttilangan lajeja pidetään tässä menettelyssä yhtenä tuotteena. 2. Samankaltainen tuote (8) Tutkimus osoitti, että Malesian kotimarkkinoilla myytävän teksturoidun polyesterifilamenttilangan fyysiset perusominaisuudet ja käyttötavat ovat samanlaisia kuin maasta yhteisöön viedyn tuotteen. Vastaavasti yhteisön tuotannonalan valmistamat ja yhteisössä myydyt teksturoidut polyesterifilamenttilangat ovat fyysisiltä perusominaisuuksiltaan ja käyttötavoiltaan samanlaisia kuin Malesiasta yhteisöön viedyt langat. (9) Tämän vuoksi viejämaan kotimarkkinoilla myydyt, kyseisestä maasta yhteisöön viedyt ja yhteisössä tuotetut ja myydyt teksturoidut polyesterifilamenttilangat ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. C. POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo (10) Ensin tutkittiin, oliko kyseisen tuotteen myynnin määrä kotimarkkinoilla ainoan menettelyyn osallistuneen malesialaisen tuottajan osalta vähintään viisi prosenttia samankaltaisen tuotteen viennin määrästä yhteisöön; tätä prosenttiosuutta on yleensä pidetty riittävänä myyntimääränä vertailun suorittamiseen asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuottajan myynnin määrä ylitti tämän viiden prosentin kynnyksen. (11) Sen jälkeen komissio selvitti kunkin kotimarkkinoilla myytävän ja yhteisöön vietyjen tuotelajien kanssa samanlaiseksi tai suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta, oliko kunkin tuotelajin myynnin määrä kotimarkkinoilla riittävä. (12) Kunkin tuotelajin myyntiä kotimarkkinoilla pidettiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävänä siltä osin, kuin jokaisen teksturoidun polyesterifilamenttilangan lajin Malesiassa myyty määrä oli tutkimusajanjakson aikana vähintään viisi prosenttia yhteisöön vientiä varten myydyn verrattavan teksturoidun polyesterifilamenttilangan lajin määrästä. (13) Komissio sittemmin tarkasteli jokaisen kyseisen tuotelajin voittoa tuottavan myynnin osuutta ja tutki siten, voitiinko kunkin teksturoidun polyesterifilamenttilangan lajin myyntiä kotimarkkinoilla pitää tavanomaisen kaupankäynnin osana. (14) Sen arvioimiseksi, oliko kaupankäynti kotimarkkinoiden osalta tavanomaista, käytettiin seuraavaa menetelmää: Niissä tapauksissa, joissa tietyn teksturoidun polyesterifilamenttilangan lajin perusasetuksen 2 artiklassa määriteltyjä yksikkökustannuksia vastaavaan tai niitä korkeampaan nettohintaan myyty määrä oli vähintään 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvoksi määritettiin kaiken tutkimusajanjaksona kotimarkkinoilla tapahtuneen myynnin painotettu keskiarvo riippumatta siitä, tuottiko myynti voittoa vai ei. Niissä tapauksissa, joissa tietyn teksturoidun polyesterifilamenttilangan lajin perusasetuksen 2 artiklassa määriteltyjä yksikkökustannuksia vastaavaan tai niitä korkeampaan nettohintaan myyty määrä oli alle 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvoksi vahvistettiin tutkimusajanjaksona kotimarkkinoilla tapahtuneen, voittoa tuottaneen myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kaupan määrä oli riittävä. Mainittujen menetelmien avulla kaikkien tutkimusajanjakson aikana yhteisöön tuotujen kahdenkymmenen teksturoidun polyesterifilamenttilangan lajin normaaliarvo voitiin määrittää vertailukelpoisen teksturoidun polyesterifilamenttilangan lajin kotimarkkinoiden myyntihintojen perusteella. 2. Vientihinta (15) Vientihinnat määritettiin yhteisöön vientiä varten myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. 3. Vertailu (16) Tuotelajin normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotelajin vientihintaan vapaasti tehtaalla -tasolla ja samalla kaupan portaalla. Painotetun keskiarvon perusteella määritettyä normaaliarvoa verrattiin kaiken yhteisöön suuntautuneen viennin hinnan painotettuun keskiarvoon peruasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. (17) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi normaaliarvoa ja vientihintaa tarkistettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan säännösten mukaisesti hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi. (18) Normaaliarvon osalta tarkistuksia tehtiin kotimaan kuljetuskustannusten, vakuutuksen, käsittely- ja lastauskustannusten sekä myyntiehtojen huomioon ottamiseksi, jotta päästiin vapaasti tehtaalla -tasolle. (19) Vientihintoja tarkastettiin kuljetuskustannusten (sisämaassa ja merellä), käsittely- ja liitännäiskustannusten, myyntiehtojen sekä tarvittaessa palkkioiden ja vakuutusten osalta, jotta päästiin vapaasti tehtaalla -tasolle. (20) Tarkistuksia myönnettiin ainoastaan sellaisten vaatimusten perusteella, joihin oli liitetty hyväksyttävät todisteet siitä, että kyseiset erot vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. 4. Polkumyyntimarginaali (21) Edellä 16 johdanto-osan kappaleessa kuvatulla tavalla suoritettu vertailu osoitti polkumyyntiä tapahtuneen; polkumyyntimarginaali vastasi määrää, jolla normaaliarvo ylittää yhteisöön suuntautuvan viennin hinnan. Prosentuaalisena arvona vapaasti yhteisön -rajalla hinnasta tullaamattomana esitetyt painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit määritettiin. Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.:n eli ainoan yhteistyössä tutkimukseen osallistuneen malesialaisen tuottajan osalta marginaali on 16,4 prosenttia. (22) Komissio katsoo, että niiden Malesiassa toimivien tuottajien polkumyyntimarginaalit, jotka eivät vastanneet komission kyselyyn tai ovat muuten jättäneet ilmoittautumatta ja jotka siten eivät ole osallistuneet tutkimukseen, on perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti määriteltävä käytettävissä olevien tietojen perusteella. Tältä osin pidettiin asianmukaisimpina niitä tietoja, jotka oli selvitetty tutkimuksen aikana; jotta ei palkittaisi yhteistyöstä kieltäytymistä, pidettiin aiheellisena määrittää kyseisten tuottajien polkumyyntimarginaali myynnin määrän ja tuotteen laadun suhteen edustavimman teksturoidun polyesterifilamenttilangan lajin korkeimman todetun marginaalin perusteella verrattuna ainoan yhteistyössä toimineen malesialaisen tuottajan viemiin teksturoidun polyesterifilamenttilangan lajeihin. Siten määritetty kyseisen tuotelajin polkumyyntimarginaali, joka vastaa noin 20 prosenttia Hualon Corporation (M) Sdn, Bhd.:n yhteisöön suuntautuvasta viennistä, on suuruudeltaan 32,5 prosenttia, ja sitä sovelletaan niihin malesialaisiin tuottajiin, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. D. YHTEISÖN TUOTANNONALA (23) Kaikki yhteisössä toimivat teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuottajat eivät olleet yhteistyössä tutkimuksen aikana, vaikka mikään niistä ei esittänyt vastustavansa valitusta. Yhteisön teksturoidun polyesterifilamenttilangan kokonaistuotannon määrittelemiseksi käytettiin sen vuoksi kyselyihin saatuja vastauksia, Eurostatin tilastotietoja sekä CIRFS:ltä saatuja tietoja yritysten, jotka eivät olleet yhteistyössä, tuotannosta. Niiden perusteella teksturoidun polyesterifilamenttilangan vuotuiseksi kokonaistuotannoksi yhteisössä arvioitiin noin 193 000 tonnia, josta 97 000 tonnia tuottivat ne yritykset, jotka tukivat valitusta, joilla ei ollut yhteyksiä polkumyynnistä syytetyn tuotteen viejiin ja jotka toimivat yhteistyössä menettelyn aikana. (24) Samaan tapaan, kuin Turkista ja Taiwanista peräisin olevaa teksturoitua polyesterifilamenttilankaa koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden uudelleentarkastelussa (5) sekä Intiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuontia koskevien polkumyynnin vastaisissa toimissa (6), komissio harkitsi, pitäisikö yksi teksturoitua polyesterifilamenttilankaa yhteisössä tuottava yritys, Exsa, joka on Turkissa toimivan vientiyrityksen tytäryhtiö, jättää myös tässä menettelyssä perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. (25) Tältä osin on muistettava, että Exsa osti teksturoidun polyesterifilamenttilangan valmistuksen kannalta olennaisen ainesosan eli osittain orientoidun polyesterilangan emoyhtiöltään, jonka todettiin vievän osittain orientoitua polyesterilankaa yhteisön markkinoille polkumyyntihinnalla. Exsa muutti osittain orientoidun polyesterilangan teksturoiduksi polyesterifilamenttilangaksi, joka myytiin pääosin yhteisön markkinoilla. Lisäksi turkkilainen emoyhtiö vei teksturoitua polyesterifilamenttilankaa yhteisön markkinoille polkumyyntihinnalla (7). Näistä syistä Exsa jätettiin edellä mainittujen menettelyjen yhteydessä yhteisön teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. (26) Nyt kyseessä olevassa menettelyssä Exsa ei ole etuyhteydessä mihinkään tarkastelun alaisista malesialaisista tuottajista. Koska Exsa on kuitenkin käyttänyt teksturoidun polyesterifilamenttilangan valmistukseen osittain orientoitua polyesterilankaa, jonka se on hankkinut polkumyyntiin syyllistyneeksi todetulta emoyhtiöltään, komissio katsoi, että teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuottamiseen liittyvät tiedot tämän yrityksen osalta vääristäisivät yhteisön tuotannonalan olosuhteiden arviointia ja tekisivät tulokset epäluotettaviksi. Sen vuoksi Exsa jätettiin myös tässä menettelyssä yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. (27) Edellä olevan perusteella valituksen tehneiden tuottajien osuus yhteisön kokonaistuotannosta tutkimusajanjakson aikana oli noin 50 prosenttia. Sen vuoksi valittajien voidaan katsoa edustavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla pääosaa yhteisön kyseisen tuotteen kokonaistuotannosta. Jäljempänä tässä asetuksessa käsitteellä "yhteisön tuotannonala" tarkoitetaan ainoastaan yhteisön tuotannonalaan kuuluvia, valituksen tehneitä yrityksiä. E. VAHINKO (28) Komission suorittama arvio vahingoista perustuu asiaa koskeviin taloudellisiin osoittimiin, jotka kattavat ajanjakson tammikuusta 1991 maaliskuuhun 1995, jäljempänä `tarkasteluajanjakso`. Arvio perustuu kaikista 15 jäsenvaltioista saatuihin tietoihin. 1. Teksturoidun polyesterifilamenttilangan kulutus yhteisössä (29) Komission mukaan teksturoidun polyesterifilamenttilangan todettu kokonaiskulutus yhteisössä on vuotta 1993 lukuun ottamatta lisääntynyt tarkasteluajanjakson aikana. Se nousi vuonna 1991 noin 236 000 tonnista vuonna 1992 noin 243 000 tonniin, putosi takaisin vuonna 1993 noin 227 000 tonniin noustakseen jälleen vuonna 1994 noin 262 000 tonniin. Yhteisön kokonaiskulutus tutkimusajanjakson aikana (15 kuukautta) oli noin 330 000 tonnia. Teksturoidun polyesterifilamenttilangan kulutus yhteisössä kasvoi noin 11 prosenttia vuosien 1991 ja 1994 välisenä aikana, ja suuntaus näyttää jatkuneen vuonna 1995. 2. Viejien käyttäytyminen yhteisön markkinoilla a) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus (30) Tarkasteluajanjakson alussa Malesiasta peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuontia yhteisön markkinoille ei kirjattu lainkaan (1991). Malesiasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi vuonna 1991 0 tonnista vuonna 1992 noin 1 100 tonniin (0,4 prosentin markkinaosuus), vuonna 1993 noin 2 400 tonniin (1,0 prosentin markkinaosuus) ja vuoden 1994 aikana noin 7 900 tonniin (3,0 prosentin markkinaosuus). Tutkimusajanjakson aikana (katso 6 johdanto-osan kappale) tuonti Malesiasta oli yhteensä noin 9 000 tonnia, mikä vastaa 3,0:aa prosenttia markkinaosuudesta (katso 29 johdanto-osan kappale). b) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat (31) Tarkasteltavien tuontituotteiden hinnoittelun arviomiseksi yhteisön tuottajien valmistamat ja myymät teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuotelajit ja Malesiasta yhteisöön tuodut vastaavat tuotteet jaettiin vertailukelpoisiin tuoteryhmiin paksuuden ja filamenttien lukumäärän mukaan. Sen jälkeen komissio vertasi kunkin teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuoteryhmän osalta yhteisön tuotannonalan myyntihintojen painotettua keskiarvoa vertailukelpoisen tuontituoteryhmän hintojen painotettuun keskiarvoon samalla kaupan portaalla. Sen perusteella painotettiin sen jälkeen jokaiselle tuoteryhmälle saadut hinnanalittavuusmarginaalit yhden kokonaismarginaalin määrittämiseksi. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat määritettiin vapaasti tehtaalla -tasoisina ja vastaavat viejien hinnat vapaasti yhteisön rajalla-tasoisina ja tullattuina. (32) Vertailu osoitti koko tutkimusajanjakson ajan jatkuvaa hinnanalittavuusmarginaalia, joka vaihteli 5 prosentista 43 prosenttiin, jolloin painotettu kokonaismarginaali oli 18,2 prosenttia. 3. Yhteisön tuotannonalan tila a) Tuotanto, tuotantokyky ja sen hyödyntäminen (33) Yhteisön tuotannonalan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuotanto laski vuonna 1991 104 000 tonnista vuonna 1993 noin 92 000 tonniin, ja kasvoi sen jälkeen vuonna 1994 noin 95 000 tonniin. Tutkimusajanjakson aikana (15 kuukautta) yhteisön tuotannonalan tuotanto oli noin 121 000 tonnia (mikä tarkoittaa noin 97 000 tonnin vuosituotantoa). On syytä huomata, että vaikka tuotannon todellinen taso on vuoden 1994 jälkeen noussut, se oli tutkimusajanjakson aikana edelleen lähes 7 prosenttia alempi kuin tuotos vuonna 1991 siitä huolimatta, että teksturoidun polyesterifilamenttilangan kulutus yhteisössä lisääntyi samaan aikaan 11 prosenttia. (34) Yhteisön tuotannonalan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuotantokyky kehittyi 114 000 tonnista vuonna 1991 118 000 tonniin vuonna 1992, 122 000 tonniin vuonna 1993 ja aleni takaisin 107 000 tonniin vuonna 1994. Tutkimusajanjakson aikana (15 kuukautta) yhteisön tuotannonalan tuotantokyky oli 135 925 tonnia (mikä tarkoittaa vuositasolla 108 740:tä tonnia). Teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuotantokyvyn lisääntyminen vuosien 1991 ja 1993 johtuu pääosin yhdysvaltalaiseen yhtiöön sidoksissa olevan irlantilaisen yhtiön Unifin kehityksestä. On huomattava, että kyseinen tuotantolaitos vain korvasi osittain orientoidun polyesterilangan tuonnin Yhdysvalloista. (35) Yhteisön tuotannonalan tuotantokyvyn hyödyntämisaste aleni tasaisesti 91 prosentista vuonna 1991 76 prosenttiin vuonna 1993 ja nousi jälleen 89 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana pääosin sen vuoksi, että vuoden 1994 aikana tuotantokykyä vähennettiin. b) Myynnin määrä ja markkinaosuus (36) Kasvavan kysynnän olosuhteissa yhteisön tuotannonalan yhteisössä myymän teksturoidun polyesterifilamenttilangan määrä vaihteli seuraavasti: 87 000 tonnia vuonna 1991, 91 000 tonnia vuonna 1992, 87 000 tonnia vuonna 1993, 89 000 tonnia vuonna 1994 ja noin 115 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana (15 kuukautta), mikä vastaa noin 87 000 tonnin vuosimyyntiä. (37) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kehittyi seuraavasti: 37,2 prosenttia vuonna 1991, 37,7 prosenttia vuonna 1992, 38,7 prosenttia vuonna 1993, 34,0 prosenttia vuonna 1994 ja 34,5 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan myynnin pysyminen suhteellisen vakaana kasvavilla markkinoilla johti markkinaosuuden pienenemiseen, ja siinä on otettava huomioon yhden tuottajan toiminnan laajentuminen vuosina 1992 ja 1993 (katso johdanto-osan kappale). Jos kyseisen tuottajan myyntiä ei olisi otettu huomioon, yhteisön tuotannonalaan kuuluvien tuottajien markkinaosuus olisi pienentynyt vielä enemmän. c) Hintojen kehitys (38) Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoille tuottamien teksturoidun polyesterifilamenttilangan hinnat ovat laskeneet tasaisesti vuodesta 1991 lähtien. Tutkimusajanjakson aikana hinnat alentuivat keskimäärin 16 prosenttia verrattuna yhteisön tuotannonalan hintoihin vuonna 1991 huolimatta raaka-aineiden kallistumisesta tutkimusajanjakson lopussa (katso myös 58 ja 59 johdanto-osan kappale). d) Kannattavuus (39) Todettiin, että yleisesti ja vuodesta 1992 eteenpäin yhteisön teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuotannonalan taloudellinen tulos on heikentynyt. Vuonna 1991 vallinneen suotuisan tilanteen jälkeen (+11,2 %) voittomarginaali kutistui riittämättömälle 2,1 prosentin tasolle vuonna 1992 ja kääntyi tappiolliseksi vuonna 1993 (-9,4 %). Siitä lähtien kaikki yhteisön tuottajat ovat jatkuvasti kärsineet huomattavia tappioita tai niiden tuottavuus on laskenut huolimatta yleisten tappioiden tietystä alenemisesta. e) Työllisyys ja investoinnit (40) Vaikka teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuotanto ei ole työvoimavaltaista, työllisyys on kaiken aikaa heikentynyt yhteisön tuotannonalalla. Riittämättömän kannattavuuden vuoksi yhteisön tuotannonalan investoinnit vähentyivät tasolle, joka useissa tapauksissa vaaransi tuotantoprosessin tehokkuuden. 4. Vahinkoa koskevat päätelmät (41) Edellä mainituissa taloudellisissa osoittimissa ilmenneen laskusuhdanteen vuoksi eli pääasiassa tuotannon vähenemisen, tuotantokyvyn alenemisen ja markkinaosuuden pienenemiseen samoin kuin hintojen alenemisen ja huomattavien taloudellisten tappioiden vuoksi katsotaan alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa. F. VAHINGON SYY-YHTEYS 1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja vahingon välinen syy-yhteys (42) Malesiasta peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan polkumyynnillä tapahtuva tuonti on selvästi alihinnoiteltua yhteisön tuotannonalaan nähden (katso 30, 31 ja 32 johdanto-osan kappale). Tutkimustulos on erityisen merkittävä sen vuoksi, että teksturoidun polyesterifilamenttilangan markkinat ovat erittäin avoimet, joten joidenkin toimijoiden hinnoittelutapa vaikuttaa muiden toimijoiden tavoitehintoihin; päätelmää vahvistaa se, että polkumyynnillä tuotuja tuotteita on myyty samojen kanavien kautta ja samanlaisille kuluttajille kuin yhteisön tuotannonalan tuotteita. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että kyseiset tuontituotteet olivat tarkasteluajanjakson aikana vallanneet merkittävän osuuden yhteisön markkinoista. Saman ajanjakson aikana yhteisön tuotannonala menetti yhteisön kasvaneesta teksturoidun polyesterifilamenttilangan kulutuksesta huolimatta markkinaosuuksia ja kärsi myös merkittäviä taloudellisia tappioita. 2. Muiden tekijöiden vaikutukset (43) Varmistaakseen, ettei muiden tekijöiden yhteisön tuotannonalalle aiheuttamia vahinkoja lueta polkumyynnillä tuotujen tuotteiden tiliin, komissio tarkasteli myös näitä muita tekijöitä. Tämä tutkimus oli erityisen aiheellinen sen vuoksi, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli alkanut heiketä jo vuonna 1992, kun taas Malesiasta tuonti osoitti merkittävintä kasvua vuonna 1994. a) Tuonti muista maista - Taiwan ja Turkki (44) Vuonna 1988 otettiin Turkista ja Taiwanista peräisin olevien teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuonnissa käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, ja ne ovat edelleen voimassa asianmukaisesti muutettuna suoritetun uudelleentarkastelun antamien tulosten perusteella, jotka osoittivat, että toimenpiteiden lopettaminen aiheuttaisi jälleen yhteisön tuotannonalalle vahinkoa. - Intia, Indonesia ja Turkki (45) Intiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuonti yhteisöön on sekin polkumyynnin vastaisen menettelyn alaisena. Tutkimustuloksista ilmeni, että siinä missä tuonti Intiasta on vähäistä, polkumyyntihinnoilla tapahtuva tuonti Indonesiasta ja Thaimaasta on kasvanut merkittävästi ja johtanut yhteisön tuottajien hintojen alenemiseen. Sen vuoksi päätelmäksi tuli, että tuonti Indonesiasta ja Thaimaasta vaikutti merkittävästi yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja että kyseisten tuotteiden suhteen oli tarpeen ottaa käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. - Yhdysvallat, Etelä-Afrikka ja Slovakia (46) Näiden maiden tuonnin väitettiin vaikuttaneen yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja annettiin ymmärtää, että valitus oli syrjivä, koska useat maat oli jätetty sen ulkopuolelle. (47) Tämän asian suhteen tutkimus vahvisti, että teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuonti Yhdysvalloista lisääntyi kyseisenä aikana ja kohosi huippuunsa vuonna 1992. Vaikka se säilyi edelleen merkittävänä (4,9 prosenttia markkinaosuudesta tutkimusajanjakson aikana), sen määrä (-28 prosenttia samoin kuin markkinaosuus (-21 prosenttia vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana) väheni sen jälkeen tasaisesti. Lisäksi tuontihintojen osalta saatavilla olevissa Eurostatin luvuissa ei eritellä Yhdysvalloista tuodun teksturoidun polyesterifilamenttilangan lajeja. Sen vuoksi hinnoista ei voida tehdä johtopäätöksiä, mutta on huomattava, että komissio ei saanut mitään viitteitä siitä, että teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuonti Yhdysvalloista tapahtuisi polkumyynnillä. Teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuonti Etelä-Afrikasta pysyi vakaana ja markkinaosuudeltaan merkityksettömällä +/-1 prosentin tasolla. Kyseisen tuonnin osalta ei voida tehdä johtopäätöksiä hinnoista, koska Eurostatin tilastoissa ei ole tietoja Etelä-Afrikasta tuodun teksturoidun polyesterifilamenttilangan lajeista, mutta tutkimusajanjakson aikana tuontihinnat olivat keskimäärin 24 prosenttia korkeampia kuin Malesiasta peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan hinnat. Näiden syiden vuoksi todetaan, että tuonnilla näistä maista ei ole voinut olla merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. (48) Slovakian osalta teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuonti yhteisöön saavutti tutkimusajanjakson aikana 3,3 prosentin markkinaosuuden. Ilmeni kuitenkin, että vuodesta 1993 lähtien merkittävä osa kyseisen maan tuonnista yhteisöön tapahtui luovutushintaan etuyhteydessä toisiinsa olevien osapuolten välillä erään yhteisön tuottajan Slovakiaan tekemien investointien vuoksi. Lienee kohtuullista olettaa, että kyseinen tuottaja ei ole voinut harjoittaa tällaista tuontia tarkoituksenaan vaikuttaa haitallisesti omaan kannattavuuteensa, ja tutkimus on osoittanut, että kyseisen yhteisön tuotannonalaan kuuluvan yrityksen taloudellinen tulos on heikentynyt. Sen vuoksi todetaan, että Slovakian tuonnilla ei ole voinut olla merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. b) Muut yhteisön tuottajat (49) Koska valituksen tehneet yhteisön tuottajat edustavat ainoastaan noin 50:tä prosenttia teksturoidun polyesterifilamenttilangan kokonaistuotannosta yhteisössä, pidettiin tarpeellisena tutkia yhteisön muiden teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuottajien toiminta ja sen mahdollinen vaikutus valittajien tilanteeseen. (50) Vaikuttaa siltä, että muiden yhteisön teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuottajien tuotantokyky on pysynyt vakaana viimeksi kuluneiden neljän vuoden aikana. Sama koskee niiden varsinaista tuotantoa. Näiden muiden yhteisön tuottajien markkinaosuus sen sijaan pieneni tutkimusajanjakson aikana lievästi valittaneiden tuottajien osuutta vastaavalla tavalla. (51) Näin ollen vaikuttaa siltä, että näiden tuottajien toiminnalla ei ollut yhteisön tuotannonalan tilanteeseen muita kuin tavanomaisesta kilpailusta aiheutuneita haitallisia vaikutuksia. c) Yhteisön tuotannonalan vienti (52) Malesialaisen viejän mukaan yhteisön tuotannonalan väittämä kriittinen tilanne voidaan selittää sillä, että yhteisön vienti on kasvanut vuodesta 1991. (53) Väitteen johdonmukaisuus on kyseenalainen. Riippumatta siitä, että vain yhteisön tuottajat, jotka eivät valittaneet, onnistuivat lisäämään vientiään (valittajien vienti on vuodesta 1991 lähtien vähentynyt), ei ole mitään järkeviä syitä olettaa, että menestys vientimarkkinoilla aiheuttaisi huonoja tuloksia kotimarkkinoilla. Malesialaisen viejän väite vaikuttaa siten perusteettomalta. d) Vaihtokurssit ja markkinasuhdanteet (54) Malesialainen viejä väitti, että Yhdysvaltain dollarin suotuisat vaihtokurssit suhteessa ecuun ovat edistäneet Malesian vientiä yhteisöön. (55) Se, että dollarin vaihtokurssit ecuun verrattuna ovat saattaneet lisätä Yhdysvaltain dollareissa laskutetun teksturoidun polyesterifilamenttilangan houkuttelevuutta, ei muuta sitä tosiseikkaa, että tuotteita vietiin polkumyyntihintaan koko ajanjakson ajan. Vaikka valuttakurssien vaihtelut ovat saattaneet vahvistaa Malesian viennin vahingollisia vaikutuksia, niillä ei voi selittää eikä oikeuttaa sitä huomattavaa alihinnoittelua, joka kyseiseen tuontiin kohdistui tutkimusajanjakson aikana (katso 32 johdanto-osan kappale). (56) Malesialainen viejä väitti lisäksi, että työvoimakustannukset ovat yhteisössä paljon korkeammat kuin Malesiassa, minkä vuoksi yhteisössä tuotettu teksturoitu polyesterifilamenttilanka on hinnaltaan huomattavasti kalliimpaa kuin Malesiassa tuotettu. (57) On syytä huomata, että tämänkaltaisella tuotannonalalla työvoima muodostaa vain pienen osan tuotantokustannuksista. Työvoimakustannusten eroilla ei voida merkittävästi selittää polkumyynnillä tuodun langan ja yhteisön tuotannonalalla tuotetun langan välistä hintaeroa. (58) Malesialainen viejä väitti, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen olisi täysin perusteetonta nykyisissä olosuhteissa ottaen huomioon niiden vientihintojen jyrkkä nousu vuoden 1994 lopusta alkaen, mikä jo yksistään riitti poistamaan väitetyn polkumyynnin tai vahingon tutkimusajanjakson aikana. (59) Hinnannousu johtuu pääasiallisesti raaka-aineiden hintojen noususta aiheutuneesta kustannusten kasvusta ja ilmentää siten yksinomaan yleistä maailmanlaajuista hintojen nousua. Kuten edellä mainittiin, hinnanalittavuusmarginaaleja havaittiin koko tutkimusajanjakson ajalla (katso 32 johdanto-osan kappale), ja tuonti tapahtui kaiken aikaa polkumyynnillä. (60) Lisäksi on muistettava, että komission tavanomaisena käytäntönä polkumyynnin vastaisissa menettelyissä on tutkia tosiasiat ja luvut tarkoin rajatun tutkimusajanjakson ajalta. Tutkimusajanjakson eli tässä tapauksessa maaliskuun 1995 jälkeisiä tapahtumia ei yleensä voida ottaa huomioon polkumyyntiin ja vahinkoon liittyvissä laskelmissa, sillä tarve tarkistaa näiden tapahtumien todenperäisyys venyttäisi tutkimusta loputtomiin. Se myös tarjoaisi viejille mahdollisuuden vaikuttaa tutkimuksen tuloksiin nostamalla väliaikaisesti hintojaan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisen jälkeen. Tutkimusajanjaksolta hankittujen tietojen perusteella hintojen nousu, vaikka se jatkuisikin tutkimusajanjakson jälkeen, on joka tapauksessa edelleen tasolla, joka vastaa vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä. e) Lama (61) Malesialainen tuottaja esitti, että lamalla olisi merkittävä vaikutus yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon. (62) Tältä osin on syytä huomata, että edellä 29 johdanto-osan kappaleessa kuvattu yhteisön kulutuksen ilmeinen kehitys ei anna mitään viitteitä lamasta teksturoidun polyesterifilamenttilangan markkinoilla. 3. Päätelmät vahingon syy-yhteydestä (63) Koko tutkimusajanjakson ajan alhaiseen polkumyyntihintaan myytyjen malesialaisten tuontituotteiden tulva on merkittävästi horjuttanut yhteisön tuotannonalaa, jonka tuotanto, markkinaosuus ja hinnat alenivat ja joka kärsi huomattavia taloudellisia tappiota. Samalla tavoin kuin Taiwanista, Turkista, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan, johon kohdistetaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, myös Malesiasta tuotavien polkumyyntituotteiden erikseen tarkasteltuna on näissä olosuhteissa katsottava aiheuttaneen yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. G. YHTEISÖN ETU 1. Yleistä (64) Päätöksen siitä, vaatiiko yhteisön etu asiaan puuttumista, on perustuttava eri etujen huomioon ottamiseen kokonaisuutena, mukaan lukien yhteisön tuottajien, käyttäjien ja kuluttajien edut. Arvioitaessa mahdollisen polkumyynnin vastaisen menettelyn vaikutusta yhteisön tilanteeseen on tällaisessa tutkimuksessa kiinnitettävä erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset sekä palauttaa aito kilpailutilanne. 2. Yhteisön tuotannonalan etu ja vaikutus kilpailuun (65) Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuu vahinkoa tuotannon yleisen vähenemisen, markkinaosuuden pienenemisen ja myyntihintojen alenemisen vuoksi, ja niiden yhteisvaikutus johti merkittäviin taloudellisiin tappioihin. Lisäksi tuotannonala on joutunut vähentämään työntekijöiden määrää. Tilanteen palauttaminen kyseisen tuonnin osalta tasolle, jolla polkumyyntiä ei esiinny, estäisi yhteisön tuotannonalan tilanteen pahenemisen, joka uhkaa yhteisön tuotannonalan kilpailukykyä ottaen huomioon aiheutuneen vahingon luonne ja yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden lisäämismahdollisuudet. Tämän toimialan kilpailukyky on paljolti riippuvainen säännöllisestä tuotantovälineiden uudenaikaistamisesta, ja yhteisön tuotannonalan voi olla tulevaisuudessa vaikea tehdä sellaisia investointeja heikon taloudellisen tilanteensa vuoksi (katso myös 39 ja 40 johdanto-osan kappale). (66) Kun tutkitaan mahdollisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutusta kilpailuun tarkasteltavassa tapauksessa, on otettava huomioon, että teksturoidun polyesterifilamenttilangan yhteisön tuotannonalan markkinaosuus ei tutkimusajajakson aikana ollut kuin noin 35 prosenttia. Tässä yhteydessä seuraavat huomautukset lienevät tarpeellisia: (67) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen saattaa vaikuttaa Malesiasta yhteisöön tulevan tuonnin hintatasoon, ja sillä saattaa olla jotakin vaikutusta kyseisen tuonnin suhteelliseen kilpailukykyyn. Kilpailun ei kuitenkaan voida odottaa yhteisön markkinoilla merkittävästi vähenevän näiden toimenpiteiden seurauksena. Päinvastoin, polkumyyntikäytännöllä saatujen epäoikeudenmukaisten etuuksien poistamisella pyritään tarjoamaan yhteisön tuotannonalalle ja mahdollisesti niille kolmansien maiden tuottajille, jotka eivät ole harrastaneet epäoikeudenmukaista hinnoittelua, mahdollisuus kilpailla tasavertaisesti polkumyyntituonnin kanssa ja edistää siten laajan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuottajien valikoiman ylläpitämistä. (68) On myös muistettava, että yhteisön tuotannonalaan on vaikuttanut polkumyynnillä tapahtunut tuonti muista kolmansista maista, nimittäin Taiwanista, Turkista, Thaimaasta ja Indonesiasta, joihin tällä hetkellä sovelletaan tai on ehdotettu sovellettavaksi polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Olisi epäoikeudenmukaista näitä maita kohtaan ja toimenpiteiden tehokkuus kärsisi, jollei mitään toimenpiteitä toteutettaisi Malesiasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutuneen vahingon poistamiseksi. 3. Muut asiaan liittyvät erityiset edut (69) On otettava huomioon myös Malesian teksturoidun polyesterifilamenttilangan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen vaikutukset muihin kuin yhteisön tuotannonalan osapuoliin, mukaan lukien jalostusteollisuus. (70) Vaikka yhteisön teksturoitujen polyesterifilamenttilangan käyttäjät eivät esittäneet mitään väitteitä langan hinnan korotuksen vaikutuksista, komissio on tarkastellut asiaa myös tästä näkökulmasta ja tullut siihen tulokseen, että ehdotettuja polkumyynnin vastaisia tulleja voidaan pitää tekstiiliteollisuuden kustannusten kokonaisrakenteen kannalta vähäpätöisenä tekijänä: Malesiasta tuodun teksturoidun polyesterifilamenttilangan hinta on ainoastaan 14 prosenttia värjätyn polyesterifilamenttikankaan myyntihinnasta. 16,4 prosentin polkumyyntitullista aiheutuva vaikutus olisi siten suurimmillaan 2,3 prosenttia polyesterifilamenttikankaan hinnasta. 4. Päätelmä yhteisön edusta (71) Tutkittuaan asiaan liittyvät eri näkökohdat komissio katsoo, että erityisesti tuotannon laskuna, markkinaosuuden pienenemisenä sekä taloudellisina tappioina ilmennyttä merkittävää vahinkoa kärsivän teksturoitua polyesterifilamenttilankaa tuottavan yhteisön tuotannonalan jättäminen suojaamatta kyseessä olevalta polkumyynniltä nopeuttaisi kyseisen tuotannonalan heikentymistä eikä siten olisi yhteisön edun mukaista. Lisäksi pidetään tarpeellisena varmistaa tasapuolinen kohtelu Malesiasta ja muista kolmansista maista peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuonnille. (72) Näissä olosuhteissa ei löydetty pakottavia syitä olla soveltamatta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, ja päätelmä on, että yhteisön etu vaatii polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden toteuttamista. H. TULLI (73) Tutkimuksen alustavien tulosten perusteella katsotaan, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet on toteutettava siten, että yhteisön tuotannonala voi saavuttaa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamien haitallisten vaikutusten vuoksi menettämänsä kohtuullisen tuoton. Sen vuoksi väliaikaiset polkumyyntitullit on otettava käyttöön väliaikaisina arvotulleina. (74) Väliaikaisen tullin tason vahvistamisessa otettiin huomioon polkumyynnin todettu taso ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittava tullin määrä. (75) Laskiessaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseen tarvittavan tullin määrää komission oli otettava huomioon, että vahinko oli ilmennyt pääasiassa markkinaosuuksien pienenemisenä sekä alihinnoittelusta aiheutuneesta hinnanlaskusta johtuvan taloudellisen tuloksen heikentymisenä. Tällaisen vahingon poistaminen edellyttää sitä, että yhteisön tuotannonala voi toteutettujen toimenpiteiden tuloksena harjoittaa myyntiä hinnoilla, jotka eivät ole sille vahingollisia. (76) Komissio laski vapaasti tehtaalla -tasoisten hintojen tason, jonka se katsoi riittäväksi korjaamaan vahingon, lisäämällä yhteisön tuotannonalan painotettuihin keskimääräisiin tuotantokustannuksiin 6 prosentin voittomarginaalin, jota pidettiin kohtuullisena takaamaan tuotannonalan tuotannolliset investoinnit pitkällä aikavälillä. Näin saatua vahingon korjaavaa hintatasoa verrattiin sen jälkeen tuontihintoihin vapaasti yhteisön rajalla ja tullattuna. (77) Koska näin saatu vahinkomarginaali ylittää ainoan yhteistyössä toimineen malesialaisen viejän osalta vahvistetun polkumyyntimarginaalin, tullien olisi perustuttava perusasetuksen 7 artiklan 2 polkumyyntimarginaaleihin. (78) Vahvistaessaan kyseisen viejämaan niihin tuottajiin sovellettavan väliaikaisen tullin määrää, jotka eivät vastanneet komission kyselyyn eivätkä muulla tavoin ilmoittautuneet, komission pitää 22 johdanto-osan kappaleessa esitetystä syystä tarpeellisena vahvistaa väliaikainen polkumyyntitulli johdanto-osan alustavasti määritellyn Malesiasta peräisin olevan tuonnin polkumyyntimarginaalin tasolle. I. ETURYHMIEN OIKEUDET (79) Moitteettoman hallinnon vuoksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat ilmaista kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluksi. Lisäksi on mainittava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat alustavia ja niitä voidaan tarkastella uudelleen siinä vaiheessa, jos komissio ehdottaa lopullisen tullin käyttöön ottoa. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Malesiasta peräisin olevan, CN-koodeihin 5402 33 10 ja 5402 33 90 kuuluvan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuonnissa. 2. Vapaasti yhteisön rajalla -nettohintaan sovellettava tulli on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> 3. Jollei toisin mainita, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden asettamista. 2 artikla Rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä esittää kirjallisesti kantansa ja pyytää, että heitä kuullaan komissiossa. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 14 päivänä tammikuuta 1997. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja (1) EYVL N:o L 56, 6.3.1996, s. 1 (2) EYVL N:o L 317, 6.12.1996, s. 1 (3) EYVL N:o C 95, 19.4.1995, s. 5 (4) EYVL N:o L 349, 31.12.1994, s. 1 (5) Neuvoston asetus (EY) N:o 1074/96, annettu 10 päivänä kesäkuuta 1996. Asetuksen (ETY) N:o 3905/88 muuttamisesta uudelleen siltä osin kuin on kyse lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Taiwanista ja Turkista peräisin olevan polyesterilangan tuonnissa (EYVL N:o L 141, 14.6.1996, s. 45). (6) Komission asetus (EY) N:o 940/96, annettu 23 päivänä toukokuuta 1996, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien teksturoitujen polyesterilankojen tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta (EYVL N:o L 128, 29.5.1996, s. 3). (7) Katso asetuksen (EY) N:o 1074/96 112 johdanto-osan kappale.