Neuvoston asetus (EY) N:o 3073/95, annettu 22 päivänä joulukuuta 1995, riisin vakiolaadun vahvistamisesta



Virallinen lehti nro L 329 , 30/12/1995 s. 0033 - 0034



NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 3073/95, annettu 22 päivänä joulukuuta 1995, riisin vakiolaadun vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95(1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että paddy- eli raakariisin interventiohinnan on vastattava määrättyä vakiolaatua; tämä laatu on määritelty riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vakiolaadun vahvistamisesta 21 päivänä kesäkuuta 1976 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1423/76(2), ja laadun osalta, yhteisön markkinoilla tapahtuneen riisin kysynnän kehityksen ja yhteistä markkinajärjestelyä uudistettaessa seurattujen suuntaviivojen perusteella on tarkoituksenmukaista määrittää vakiolaatu ottaen samalla huomioon yhteisön tuotannon laatuominaisuudet sekä edustavimmat tuontilaadut; nämä perusteet sekä muut yhteisen markkinajärjestelyn uudistamiseen liittyvät perusteet johtavat vaatimustenmukaisuuden vahvistamiseen ja edellä mainitussa asetuksessa säädetyn järjestelmän korvaamiseen, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Paddy- eli raakariisin vakiolaatu, jolle interventiohinta vahvistetaan, määritellään seuraavasti: a) laadultaan virheetön, kunnollinen, myyntikelpoinen ja hajuton riisi b) kosteuspitoisuus: 14 prosenttia kautena 1996/1997 ja 13 prosenttia kautena 1997/1998 c) hiotun riisin jalostustuotos on - 63 painoprosenttia kokonaisina jyvinä (leikattujen jyvien sallittu määrä 3 prosenttia), josta hiotun riisin jyvien, jotka eivät ole moitteetonta laatua, painoprosentti on >TAULUKON PAIKKA> 2 artikla Tämän asetuksen soveltamiseksi jyvät, jotka eivät ole moitteetonta laatua, määritellään liitteessä. 3 artikla Kumotaan asetus (ETY) N:o 1423/76. Viittaukset asetukseen (ETY) N:o 1423/76 katsotaan viittauksiksi tähän asetukseen. 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1996. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1995. Neuvoston puolesta L. ATIENZA SERNA Puheenjohtaja (1) Ks. tämän virallisen lehden sivu 18. (2) EYVL N:o L 166, 25.6.1976, s. 20, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3290/94 (EYVL N:o L 349, 31.12.1994, s. 105). LIITE NIIDEN JYVIEN JA RIKKOUTUNEIDEN RIISINJYVIEN MÄÄRITELMÄ, JOTKA EIVÄT OLE MOITTEETONTA LAATUA A. Kokonaiset jyvät: Jyvät, joiden kärjestä on poistettu ainoastaan osa, lukuun ottamatta kullekin jalostusasteelle tyypillisiä ominaisuuksia. B. Leikatut jyvät: Jyvät, joiden koko kärki on poistettu. C. Rikkoutuneet jyvät tai rikkoutuneet riisinjyvät: Jyvät, joista on poistettu kärkeä suurempi osa; rikkoutuneet riisinjyvät koostuvat - suurista rikkoutuneista riisinjyvistä (jyvien palaset, joiden pituus on vähintään puolet jyvän pituudesta mutta jotka eivät muodosta kokonaista jyvää) - keskikokoisista rikkoutuneista riisinjyvistä (jyvien palaset, joiden pituus on vähintään neljännes jyvän pituudesta mutta jotka eivät saavuta "suurten rikkoutuneiden riisinjyvien" vähimmäiskokoa) - hienoista rikkoutuneista riisinjyvistä (jyvien palaset, joiden pituus on alle neljänneksen jyvän pituudesta mutta jotka eivät läpäise seulaa, jonka silmäkoko on 1,4 millimetriä) - palasista (jyvän pienet palaset tai hiukkaset, joiden on läpäistävä seula, jonka silmäkoko on 1,4 millimetriä); palasiin sisältyvät myös haljenneet jyvät (jyvien palaset, jotka ovat syntyneet jyvän haljettua pitkittäin). D. Vihreät jyvät: Jyvät, jotka eivät ole täysin kypsyneitä. E. Jyvät, joissa on luonnollisia epämuodostumia: Luonnollisina epämuodostumina pidetään periytyviä tai periytymättömiä epämuodostumia, verrattuina lajikkeelle tyypillisiin morfologisiin ominaisuuksiin. F. Liitumaiset jyvät: Jyvät, joiden pinnasta vähintään kolme neljäsosaa näyttää himmeältä ja jauhomaiselta. G. Punajuovaiset jyvät: Jyvät, joissa on voimakkuudeltaan ja sävyltään erilaisia punaisia pitkittäisiä juovia, jotka aiheutuvat siemenkalvon jäänteistä. H. Täplikkäät jyvät: Jyvät, joissa on tumma, tarkkarajainen, melko säännöllisen muotoinen pieni ympyrä; täplikkäina jyvinä pidetään lisäksi jyviä, joiden pinnassa on ohuita mustia juovia; juovilla ja täplillä ei saa olla keltaista tai tummaa kehää. I. Laikukkaat jyvät: Jyvät, joiden pinnan luonnollinen väri on selvästi muuttunut pienellä alueella; laikut voivat olla eri värisiä (mustahkoja, punertavia, ruskeita jne.); laikkuina pidetään myös syviä mustia juovia. Jos laikkujen väri (musta, vaaleanpunainen, punaruskea) on voimakkuudeltaan sellainen, että se näkyy heti ja jos laikku peittää vähintään puolet jyvästä, jyviä on pidettävä keltaisina jyvinä. J. Keltaiset jyvät: Jyvät, joiden luonnollinen väri on muuttunut kokonaan tai osittain sitruunankeltaisen tai oranssinkeltaisen eri sävyiksi muulla tavalla kuin kuivaamalla. K. Kellanruskeat jyvät: Jyvät, joiden koko pinnan väri on tasaisesti hieman muuttunut muulla tavalla kuin kuivaamalla; jyvien väri on muuttunut vaaleaksi kellanruskeaksi.