2003/85/EY: Komission päätös, tehty 18 päivänä heinäkuuta 2001, valtiontuesta C 35/00 (ex NN 81/98), jonka Saksa on myöntänyt Saalfelder Hebezeugbau GmbH:lle, Saksa (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 2347) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 040 , 14/02/2003 s. 0001 - 0010



Komission päätös, tehty 18 päivänä heinäkuuta 2001, valtiontuesta C 35/00 (ex NN 81/98), jonka Saksa on myöntänyt Saalfelder Hebezeugbau GmbH:lle, Saksa (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 2347) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2003/85/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1), sekä katsoo seuraavaa: 1 MENETTELY (1) Saksa ilmoitti komissiolle 10 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti rakenneuudistustoimenpiteistä Saalfelder Hebezeugbau GmbH:n (jäljempänä "SHB") hyväksi. Koska osa tuesta oli jo maksettu yritykselle, toimenpiteet kirjattiin numerolla NN 81/98. Komissio kehotti 18 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä Saksaa toimittamaan lisätietoja, jotka toimitettiin 21 päivänä syyskuuta 1998 päivätyllä ja 22 päivänä syyskuuta 1998 saapuneella kirjeellä ja 18 päivänä joulukuuta 1998 päivätyllä ja 4 päivänä tammikuuta 1999 saapuneella kirjeellä. Saksa ilmoitti komissiolle 13 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyllä ja 19 päivänä heinäkuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aikomuksestaan peruuttaa ilmoitus. Komissio ilmoitti Saksalle 27 päivänä elokuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, että komissio ei hyväksynyt ilmoituksen peruuttamista. Saksa toimitti lisätietoja 20 päivänä syyskuuta 1999 päivätyllä ja 22 päivänä syyskuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio esitti lisäkysymyksiä 8 päivänä marraskuuta 1999, joihin vastattiin 13 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä ja 20 päivänä joulukuuta saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 12 päivänä tammikuuta 2000 päivätyllä ja 14 päivänä tammikuuta 2000 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. (2) Komissio ilmoitti Saksalle 17 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Samalla komissio teki tietojen antamista koskevan välipäätöksen. (3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. (4) Saksa reagoi menettelyn aloittamiseen ja tietojen antamista koskevaan välipäätökseen 26 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä ja 3 päivänä lokakuuta 2000 saapuneella kirjeellä. Saksa vastasi 28 päivänä joulukuuta 2000 esitettyihin lisäkysymyksiin 27 päivänä helmikuuta 2001 päivätyllä ja 3 päivänä maaliskuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Saksan viranomaisten kanssa järjestettiin kokous 7 päivänä maaliskuuta 2000. Täydentäviä tietoja pyydettiin 8 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä ja niitä toimitettiin 22 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä ja 23 päivänä maaliskuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla ja 3 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä ja 5 päivänä huhtikuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. (5) Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. 2 KUVAUS TUESTA 2.1 Tuensaaja (6) SHB:n toimialat ovat nosturitekniikka, joka muodostaa 68 prosenttia sen liikevaihdosta, sekä koneenrakennuksen, kuljetus-, varastointi- ja kuljetintekniikan komponentit. Näiden lisäksi se toimii myynnin jälkeisten palvelujen ja varaosien alalla. (7) Vuonna 1997 yrityksellä oli 135 työntekijää, ja sen liikevaihto oli 15963000 Saksan markkaa. Koska yli 25 prosenttia yrityksestä ei kuulu suurelle yritykselle, joka ei täytä pienten ja keskisuuren yrityksen (pk-yritys) määritelmää, kyseessä on pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa(3) tarkoitettu pk-yritys. (8) SHB:n kotipaikka on Saalfeldissä, Thüringenissä, joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. 2.2 Taustatietoja (9) DDR:n aikana SHB kuului valtionyritykseen Takraf. Vuonna 1993 SHB yksityistettiin avoimen, läpinäkyvän ja rajoittavia ehtoja sisältämättömän tarjouskilpailun jälkeen Gresse-yhtymälle, joka muodostuu Gresse GmbH Kranbau Wittenbergistä ja Barlebener Kranbau GmbH:sta (BAKRA), ja kolmelle yksityiselle sijoittajalle. Myyntihinta oli [...](4) Saksan markkaa. (10) Ennen rakenneuudistusta SHB sai vuosina 1992-1997 julkisia varoja yhteensä 4723784 Saksan markkaa seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> (11) Toimenpide 1: Vuosina 1992-1997 tuettiin investointeja vuosien 1991-1992 Investointitukilain(5) ja samannimisen, vuosia 1993-1996(6) koskevan lain nojalla. Kyseisiin lakeihin perustuvat toimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisia investointitukia, ja komissio hyväksyi ne perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. Investointituet kuuluvat sovellettavien tukisäännösten piiriin, ja ne katsotaan näin ollen voimassa oleviksi tuiksi. (12) Toimenpide 2: Yritys sai vuosina 1992-1997 uusien osavaltioiden pk-yritysten tutkimus- ja kehitystoiminnan tukemiseksi hyväksytystä tukiohjelmasta(7) 459630 Saksan markkaa avustusta. Avustukset kuuluvat tukiohjelman soveltamisalaan ja ovat siten voimassa olevaa tukea. (13) Toimenpide 3: Vuonna 1992 ja vuosina 1994-1997 myönnettiin sosiaaliturvalain 217 pykälän (Sozialgesetzbuch Drittes Buch (SGB III)) nojalla 81402 Saksan markkaa vanhempien työnhakijoiden palkkaamiseen. Kyseessä on yleinen toimenpide eikä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. (14) Toimenpide 4: Vuosina 1993, 1995 ja 1996 myönnettiin työvoimatukilain (Arbeitsförderungsgesetz) nojalla 792503 Saksan markkaa avustusta lyhennettyä työaikaa varten. Korvaukset maksettiin suoraan yksittäisille työntekijöille, eikä niistä näin ollen koidu etua yritykselle. Näin ollen kyseinen toimenpide ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. (15) Toimenpide 5: Vuosina 1994-1997 myönnettiin komission hyväksymän aluetukiohjelman, Saksan alueellisia elinkeinorakenteita edistävän tukiohjelman 23. puitesuunnitelman(8) nojalla 1265016 Saksan markkaa investointiavustusta. Komissio oli hyväksynyt kyseisen ohjelman alueellisena investointitukiohjelmana EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. Avustukset kuuluvat tukiohjelman soveltamisalaan ja ovat siten voimassa olevaa tukea. (16) Toimenpide 6: Yritys sai vuonna 1995 komission hyväksymän tukiohjelman, ERP-jälleenrakennusohjelman(9), nojalla 1 miljoonan Saksan markan lainan. Laina kuuluu kyseisen ohjelman soveltamisalaan ja on näin ollen voimassa olevaa tukea. Vuonna 1997 laina muutettiin yksityisen pankin myöntämäksi lainaksi. (17) Toimenpide 7: Lisäksi yritys sai vuonna 1995 komission hyväksymän tukiohjelman eli keskisuurten yritysten tukiohjelman (KfW-Mittelstandprogramm)(10) nojalla 500000 Saksan markan lainan. Laina kuuluu kyseisen ohjelman soveltamisalaan ja on näin ollen voimassa olevaa tukea. Vuonna 1997 myös tämä laina muutettiin yksityisen pankin myöntämäksi lainaksi. (18) Toimenpide 8: Vuosina 1995-1997 yritys sai työvoimatukilain (Arbeitsförderungsgesetz) 249 h pykälän nojalla 240304 Saksan markkaa avustusta palkkakustannuksiin. Avustukset myönnettiin työllisyyden tukemiseen osana toimenpiteitä ympäristön laadun parantamiseksi. Komission päätöksen nojalla tällaiset toimenpiteet eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea(11). (19) Toimenpide 9: Vuosina 1996-1997 yritys sai 120430 Saksan markkaa innovaatiotoiminnan tukemiseen komission hyväksymän tukiohjelman nojalla(12). Avustukset kuuluvat tukiohjelman soveltamisalaan ja ovat näin ollen voimassa olevaa tukea. (20) Toimenpiteet 10 ja 11: Yritys sai vuosina 1994-1997 48837 Saksan markkaa avustusta mainontaan. Vuonna 1996 yritys sai 4050 Saksan markkaa messuille osallistumista varten. Kyseiset toimenpiteet toteutettiin pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa säädetyn vähämerkityksistä tukea koskevan säännön mukaisesti(13). 2.3 Rakenneuudistus (21) Toukokuussa 1997 BAKRA, Gresse-yhtymän kokonaan omistama tytäryhtiö, meni konkurssiin. Tämä uhkasi koko Gresse-yhtymän taloudellista tilannetta. Myös SHB ajautui vaikeuksiin. Liikevaihto laski 19278502 Saksan markasta vuonna 1996 15962850 Saksan markkaan vuonna 1997. Vuonna 1996 SHB teki 2103000 Saksan markkaa voittoa, mutta vuonna 1997 tappiot olivat 1486595 Saksan markkaa. Yritys ajautui taloudellisiin vaikeuksiin, kun tavarantoimittajat sanoivat luottovakuuksia irti, ostajien luottamus hävisi ja luottoja jäädytettiin. (22) Jotta toimintaa voitaisiin jatkaa, yritys oli irrotettava Gresse-yhtymästä. Tämän vuoksi SHB otti väliaikaisesti haltuunsa Gresse-yhtymän osuudet. Sopimus allekirjoitettiin huhtikuussa 1997, ja kauppahinta oli [...] Saksan markkaa. 2.3.1 Rakenneuudistustoimenpiteet (23) Vuonna 1997 laadittiin rakenneuudistussuunnitelma, johon sisältyi osakkeenomistajien vaihto ja yrityksen toiminnan rakenneuudistus. Suunnitelmaa tarkistettiin vuonna 1998. Saksa toimitti kaksi rakenneuudistussuunnitelmaa, toisen toukokuulta 1997 ja toisen maaliskuulta 1998. (24) Yrityksen rakenneuudistus perustui yrityksen uuteen rakenteeseen ja tuotantolaitosten uudelleenjärjestelyyn. Useimmat toimenpiteet oli tarkoitus toteuttaa vuoden 1998 jälkipuoliskolla ja loput ennen vuoden 1999 puoliväliä. (25) Rakenneuudistussuunnitelma sisälsi seuraavat rahoitustiedot: >TAULUKON PAIKKA> (26) Yrityksen kannattavuuden palauttamiseksi liikevaihtoa oli tulevina vuosina tarkoitus nostaa ja kustannuksia leikata samanaikaisesti. Komponentit ja myynninjälkeiset palvelut olivat tuotannon kasvun kannalta lupaavimmat alueet. Kustannusten odotettiin laskevan yrityksen sisäisten uudelleenjärjestelyjen myötä. (27) Tarkoitus oli luoda komponenteille jakeluverkosto ja kehittää palveluja varten uudet markkinointiperiaatteet, jotta voitaisiin hyödyntää kyseisten alojen hyviksi oletetut markkinanäkymät. Tämän lisäksi SHB aikoi lisätä tuottavuuttaan moninaisten yritysten sisäisten toimenpiteiden avulla. Yrityksen uuden rakenteen oli tarkoitus parantaa seurattavuutta. Ostotoiminnan rakenneuudistuksen kautta oli tarkoitus vahvistaa yrityksen asemaa, jotta saataisiin alennuksia ja edullisia maksuehtoja. Yrityksen sisäisen laskentatoimen ja valvonnan uudelleenjärjestelyn oli tarkoitus parantaa suunnitteluvarmuutta. (28) Yrityksen rakenneuudistuksen kustannusten arvioitiin olevan 3827000 Saksan markkaa plus 4 miljoonan Saksan markan avaali. Kustannukset jakautuivat seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> (29) Omistajuussuhteiden vahvistamiseksi kaksi uutta sijoittajaa osti kahdelta entiseltä osakkaalta yrityksen osakkeita 585000 Saksan markalla management-buy-outin kautta. Kolmas sijoittaja, jolla jo oli yrityksen osakkeita, osti SHB:n hallussa olevat osakkeet 525000 Saksan markan hintaan. Osakkaiden vaihto toteutettiin heinä-elokuussa 1997. Vaihdon kustannukset olivat yhteensä 1110000 Saksan markkaa. Yritys kuuluu tällä hetkellä kolmelle luonnolliselle henkilölle, jotka ovat mukana johdossa ja joilla ei ole muiden yritysten osakkeita. (30) Lisäksi tarvittiin 860000 Saksan markkaa, joilla rahoitettiin osa uuden toimistorakennuksen rakentamisesta. Rakennuksen kokonaiskustannukset olivat 1810000 Saksan markkaa. Uusi rakennus oli tarpeen, koska yrityksen oli jätettävä entinen rakennus Erfurtin läpi rakennettavan maantien vuoksi. (31) Tähän liittyen yritys sai Erfurtin kaupungilta 950000 Saksan markkaa vanhasta rakennuksesta. Maksussa ei ollut kyse valtiontuesta, koska sillä korvattiin yritykselle aiheutuneet vahingot. Todisteena tästä Saksa toimitti riippumattoman konsulttitoimiston lausunnon, jossa vahvistettiin kyseinen asia ja todettiin korvauksen olleen markkinaehtojen mukainen. Kustannuksia, jotka katettiin kyseisellä 950000 Saksan markan summalla, ei sisällytetty rakenneuudistussuunnitelmaan, koska kyseessä ei ollut rakenneuudistustoimenpide. (32) Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyi lisäksi laitteiden ja koneiden nykyaikaistaminen, millä oli tarkoitus rationalisoida tuotantoa ja alentaa kustannuksia. Myös tietokoneohjelmat ja -laitteet oli tarkoitus uudistaa. Kyseisten investointien kustannukset arvioitiin 997000 Saksan markaksi. (33) Vuonna 1997 syntyneiden tappioiden kattamiseen ja yrityksen maksuvalmiuden takaamiseen tarvittiin 860000 Saksan markkaa. (34) Yrityksen maksukyvyn turvaamiseksi yrityksen käyttöön annettiin 4000000 Saksan markan avaali. 2.3.2 Rahoitussitoumukset (35) Rakenneuudistustoimenpiteet oli tarkoitus rahoittaa seuraavista lähteistä: >TAULUKON PAIKKA> (36) Omista varoista rahoitettiin 216000 Saksan markkaa. (37) Pääomatukiohjelmasta myönnettiin kaksi lainaa, yhteismäärältään 228000 Saksan markkaa. Jälleenrakentamisesta vastaava luottolaitos (Kreditanstalt für Wiederaufbau) myönsi 900000 Saksan markan lainan Itä-Saksan osakkuusrahastosta (Beteiligungsfonds Ost). (38) Yritys sai Thüringenin osavaltiolta 557000 Saksan markkaa investointiavustusta. (39) Yritys sai yksityiseltä pankilta 4000000 Saksan markan avaalin. Thüringer Aufbaubank antoi toukokuussa 1997 avaalille 80-prosenttisen täytetakauksen. (40) Thüringer Aufbaubank myönsi Thüringerin vakautusrahastosta kaksi lainaa, jotka olivat 1575000 Saksan markkaa netto (1615000 Saksan markkaa brutto) ja 351000 Saksan markkaa. Tämä tapahtui huhtikuussa 1998. (41) Saksa oli ilmoittanut molemmista vakautusrahaston lainoista kirjeitse 10 päivänä heinäkuuta 1998. Asiaa koskevassa tukiohjelmassa säädetään tukien ilmoittamisesta komissiolle erikseen, jos tukea saava yritys on jo saanut yli 1 miljoona euroa pelastus- ja rakenneuudistustukea. Molempien rakennerahastosta saatujen lainojen ilmoittaminen erikseen on perustelua, koska Thüringer Aufbaubankin täytetakaus 4000000 Saksan markan avaalille myönnettiin yritykselle siinä vaiheessa, kun se oli jo vaikeuksissa. (42) Saksa kuitenkin perui ilmoituksensa 13 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Kyseisessä yhteydessä väitettiin, että lokakuussa 1997 saatu täytetakaus ei ollut rakenneuudistustukea, koska yritys ei kyseiseen aikaan ollut vaikeuksissa. (43) Saksa väitti, että SHB ajautui vaikeuksiin vasta vuoden 1997 lopussa / vuoden 1998 alussa. Täytetakauksen myöntämisen aikaan SHB:llä ei ollut maksuvalmiusongelmia ja se kykeni hoitamaan maksuvelvoitteensa. (44) Komissio ei voi yhtyä tähän näkemykseen. Vuoden 1997 vuosikertomuksessa todetaan, että BAKRAn konkurssimenettely aloittaminen 4 päivänä maaliskuuta 1997 johti maksuvalmiusongelmiin sekä Gresse-yhtymässä että SHB:ssä. Vuosikertomuksen mukaan yritys oli taloudellisissa vaikeuksissa, koska tavarantoimittajat sanoivat luottavakuuksia irti, ostajien luottamus katosi ja luottoja jäädytettiin. Tämä mainitaan myös toukokuussa 1997 laaditussa ensimmäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa. Komission arvion mukaan SHB:llä oli maksuvalmiusongelmia jo siinä vaiheessa, kun täytetakaus myönnettiin, ja se oli katsottava vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Tämän vuoksi molemmat vakautusrahastosta myönnetyt lainat on ilmoitettava erikseen. 2.4 Markkina-analyysi (45) SHB toimii nosturitekniikan sekä koneenrakennuksen, kuljetus-, varastointi- ja kuljetintekniikan komponenttien alalla. Lisäksi se tarjoaa kyseisillä aloilla myynnin jälkeisiä palveluja ja toimittaa varaosia. SHB toimii erikoisnostureiden alalla. Kyseiset markkinat ovat maailmanlaajuiset ja sisältävät siten myös jäsenvaltiot. (46) Yleisillä nosturimarkkinoilla vallitsee kova kilpailu. Saksan liittovaltion tilastokeskuksen mukaan liikevaihto Saksan nosto- ja kuljetinjärjestelmämarkkinoilla nousi vuoden 1998 20500 miljoonasta Saksan markasta 21900 miljoonaan Saksan markkaan vuonna 1999 eli noin 6,83 prosenttia. On aihetta olettaa, että alalla on ylikapasiteettia(14). (47) Erikoisnostureiden kapeasta markkinasektorista ei ole tarkkoja tietoja. Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella ei ole aihetta olettaa, että kyseisillä markkinoilla olisi ylikapasiteettia. 3 MENETTELYN ALOITTAMINEN (48) Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn kahden lainan vuoksi, jotka Thüringer Aufbaubank oli myöntänyt Thüringerin vakautusrahastosta, joka on komission hyväksymä tukiohjelma vaikeuksissa oleville yrityksille. Jotta lainat vastaisivat ohjelmaa, jonka nojalla ne oletettavasti myönnettiin, niiden on täytettävä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen ehdot (jäljempänä "vuoden 1994 suuntaviivat")(15). Aloittaessaan menettelyn komissio epäili, täyttyivätkö kyseiset ehdot: yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma puuttui, mikään ei osoittanut, että rahoitusennusteet toteutuisivat, eikä sijoittajien osuutta voitu pitää merkittävänä. (49) Saksa väitti lisäksi, että useita toimenpiteitä oli toteutettu hyväksyttyjen tukiohjelmien nojalla. Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio ei kuitenkaan voinut päätellä, vastasivatko pääomatukiohjelmasta myönnetyt 228000 Saksan markan lainat ja Itä-Saksan osakkuusrahastosta myönnetyt 900000 Saksan markan lainat todella voimassa olevia ohjelmia, joiden nojalla ne ilmoitettiin myönnetyn. Kyseisten lainojen ehdoista ei ollut tietoja kuten ei myöskään ohjelmien tarkasta luonteesta. Komissio teki tietojen antamista koskevan välipäätöksen tarkistaakseen, vastasivatko lainat todella kyseisiä ohjelmia. 4 SAKSAN HUOMAUTUKSET (50) Vastauksessaan menettelyn aloittamiseen Saksa väitti, että ehto yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisesta oli täytetty. Vaikka rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty liikevaihtoennuste ei täysin toteutunutkaan, vuonna 1998 ja 1999 saavutettiin alun perin suunniteltua parempi tulos. Tämän lisäksi Saksa toimitti kattavan rakenneuudistussuunnitelman. (51) Saksa toisti käsityksensä, että sen mielestä yritys ei ollut vaikeuksissa lokakuussa 1997, jolloin avaalille myönnettiin 80 prosenttinen täytetakaus. Tämän vuoksi Thüringerin vakautusrahastosta myönnettyjen lainojen ilmoittaminen ei ollut tarpeen. 5 ARVIOINTI TUESTA 5.1 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tuet (52) SHB on saanut julkisista varoista taloudellista tukea, jollaista vaikeuksissa oleva yritys ei olisi saanut yksityiseltä sijoittajalta; näin yritys on saanut etua verrattuna kilpailijoihinsa. Koska merkitykselliset tuotemarkkinat ovat maailmanlaajuiset, tällainen tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kyseisissä taloudellisissa toimenpiteissä on näin ollen kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, jonka soveltuvuus yhteismarkkinoille komission on selvitettävä. 5.2 Vastaavuus voimassa olevien tukiohjelmien kanssa 5.2.1 Lainat pääomatukiohjelmasta (53) Pääomatukiohjelmasta, joka on komission hyväksymä tukiohjelma(16), myönnettiin kaksi lainaa, 160000 Saksan markkaa ja 68000 Saksan markkaa. Koska komissio ei ollut saanut tarpeeksi tietoja voidakseen päätellä, kuuluivatko kyseiset lainat todella mainittujen tukiohjelmien soveltamisalaan, se teki tietojen antamista koskevan välipäätöksen. (54) Ohjelma mahdollistaa lainat yksityishenkilöille liiketoiminnan aloittamiseksi tai vakiinnuttamiseksi. Kun kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys, vuoden 1994(17) suuntaviivoissa asetetut edellytykset on täytettävä. (55) Pääomatukiohjelman lainat myönnettiin vuonna 1998 kahdelle yksityishenkilölle, jotta nämä voisivat ostaa osakkeita osana management-buy-out -toimenpidettä. Koska yritys oli tuen myöntämishetkellä vaikeuksissa, edellä mainittujen suuntaviivojen edellytykset on täytettävä. Kuten jäljempänä käy ilmi, edellytykset myös täytettiin. Myös muut pääomatukiohjelmassa asetetut edellytykset täyttyvät. Näin ollen lainat kuuluvat sen tukiohjelman soveltamisalaan, jonka nojalla ne myönnettiin, ja niissä on kyse voimassa olevasta tuesta, joita ei tämän menettelyn yhteydessä tarvitse arvioida uudelleen. Ne otetaan kuitenkin huomioon arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta. 5.2.2 Lainat Itä-Saksan osakkuusrahastosta (Beteiligungsfonds Ost) (56) Jälleenrakennuksesta vastaava luottolaitos (Kreditanstalt für Wiederaufbau) myönsi komission hyväksymästä tukiohjelmasta(18), Itä-Saksan osakkuusrahastosta, 900000 Saksan markan lainan. Koska komissio ei ollut saanut tarpeeksi tietoja voidakseen päätellä, kuuluiko laina todella mainitun tukiohjelman soveltamisalaan, se teki tietojen antamista koskevan välipäätöksen. (57) Ohjelma mahdollistaa lainat uusissa osavaltioissa sijaitsevien yritysten oman pääoman vahvistamiseksi. Vaikeuksissa olevien yritysten tapauksessa on täytettävä vuoden 1994 suuntaviivoissa asetetut edellytykset. (58) Laina myönnettiin joulukuussa 1997 yhdelle yrityksen osakkeenomistajista. Lainasta käytettiin 315000 Saksan markkaa osakkeiden hankintaan ja loput 585000 Saksan markkaa käytettiin yrityksen pääoman lisäykseen. (59) Koska yritys oli tuen myöntämishetkellä vaikeuksissa, vuoden 1994 suuntaviivoissa asetetut edellytykset on täytettävä. Kuten jäljempänä käy ilmi, edellytykset myös täytettiin. Laina täyttää myös muut tukiohjelmassa asetetut ehdot. Näin ollen laina kuuluu sen tukiohjelman soveltamisalaan, jonka nojalla se myönnettiin. Kyse on voimassa olevasta tuesta, jota ei tämän menettelyn yhteydessä tarvitse arvioida uudelleen. Se otetaan kuitenkin huomioon arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta. 5.2.3 Investointiavustukset (60) Yritys sai komission hyväksymän tukiohjelman, Saksan alueellisia elinkeinorakenteita edistävän tukiohjelman 26. puitesuunnitelman(19), nojalla 557000 Saksan markkaa investointiavustusta. Investointiavustukset vastaavat ohjelmassa asetettuja edellytyksiä ja kuuluvat sen soveltamisalaan. Näin ollen kyseessä on voimassa oleva tuki, jota ei tarvitse ilmoittaa uudelleen. Se otetaan kuitenkin huomioon arvioitaessa tukien oikeasuhteisuutta. 5.2.4 Thüringer Aufbaubankin 80-prosentin täytetakaus (61) Thüringer Aufbaubank on myöntänyt komission hyväksymän tukiohjelman(20) nojalla 4000000 Saksan markan avaalille 80-prosentin täytetakauksen. Kyseisessä ohjelmassa säädetään, että vaikeuksissa olevien yritysten takausten on täytettävä vuoden 1994 suuntaviivojen edellytykset. Kuten jäljempänä käy ilmi, edellytykset myös täytetään. Koska myös muut tukiohjelmassa asetetut edellytykset täyttyvät, takaus kuuluu sen tukiohjelman soveltamisalaan, jonka nojalla se myönnettiin. Kyseessä on näin ollen voimassa oleva tuki, jota ei tarvitse arvioida uudelleen. Myös tämä toimenpide otetaan kuitenkin huomioon arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta. 5.2.5 Laina Thüringerin vakautusrahastosta (62) Yritykselle myönnettiin huhtikuussa 1998 kaksi lainaa, 1615000 Saksan markkaa brutto (1575000 Saksan markkaa netto) ja 351000 Saksan markkaa Thüringerin vakautusrahastosta, joka on komission hyväksymä tukiohjelma vaikeuksissa oleville yrityksille(21). (63) Tukiohjelma mahdollistaa toimenpiteet vaikeuksissa olevien yritysten rakenteiden uudistamiseksi. Ohjelman ehdot vastaavat vuoden 1994 suuntaviivoissa asetettuja ehtoja. Komissio epäili, että kyseisiä ehtoja ei täytetty, ja aloitti tämän vuoksi muodollisen tutkintamenettelyn. (64) Ensimmäinen laina vakautusrahastosta on 1615000 Saksan markkaa brutto, mikä vastaa 1575000 Saksan markan nettomäärää. Lainasta vähennettiin 40000 Saksan markan toimitusmaksu. Lainasta käytettiin 578000 Saksan markkaa maksuvalmiuden parantamiseen ja 997000 Saksan markkaa kone- ja laiteinvestointeihin. (65) Toinen vakautusrahastosta myönnetty laina on 315000 Saksan markkaa. Yritys antaa lainan kahden yksityishenkilön käyttöön, jotta nämä voisivat ostaa yrityksen osakkeita osana management-buy-out-toimenpidettä. Toimenpide on osa yrityksen taloudellista rakenneuudistusta, ja sen tarkoitus on vahvistaa yrityksen pääomapohjaa. (66) Jotta molemmat lainat kuuluisivat sen tukiohjelman soveltamisalaan, jonka nojalla ne myönnettiin, vuoden 1994 suuntaviivojen edellytykset on täytettävä. 5.3 Yhdenmukaisuus vuoden 1994 suuntaviivojen kanssa (67) Saatujen tietojen perusteella tuet myönnettiin ennen 30 päivää huhtikuuta 2000, joten niihin sovelletaan vuoden 1994(22) suuntaviivoja(23). Yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen pitkällä aikavälillä (68) Rakenneuudistustuen edellytys on realistinen, johdonmukainen ja kauaskantoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä kohtuullisessa ajassa ja realististen oletusten perusteella. (69) Saksa toimitti kaksi rakenneuudistussuunnitelmaa, toisen toukokuussa 1997 ja toisen maaliskuussa 1998. Kuten 2.3.1 kohdassa todetaan, molemmissa suunnitelmissa on kyse johdonmukaisesta rakenneuudistussuunnitelmasta, jolla yrityksen elinkelpoisuus voidaan palauttaa. Rakenneuudistuksen on tarkoitus kestää kaksi vuotta, mikä on kohtuullinen aika. (70) Uusimmat tunnusluvut vahvistavat tämän arvion: >TAULUKON PAIKKA> (71) Voiton selvä kasvu vuonna 1999 johtuu ennen kaikkea satunnaisista tuotoista. Saksan toimittamien tietojen tarkastelu osoittaa kuitenkin, että SHB pystyi vähentämään tappioitaan huomattavasti ja ratkaisemaan uhkaavat ongelmat. Luvut viittaavat positiivisen kehityksen jatkumiseen. Vuoden 2000 alustava liikevaihto jää vain hiukan alle rakenneuudistussuunnitelmassa ilmoitetun 30040000 Saksan markan liikevaihtotavoitteen. (72) Ottaen huomioon tämän kehityksen ja rakenneuudistuksen laadulliset näkökohdat komissio katsoo, että edellytykset elinkelpoisuuden palauttamiselle on täytetty. Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen (73) Rakenneuudistuksen yhteydessä on huolehdittava siitä, että mahdolliset kielteiset vaikutukset kilpailuun korvataan. Muussa tapauksessa rakenneuudistukseen myönnetyt tuet ovat vastoin yhteistä etua, eikä niille voida myöntää poikkeusta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan nojalla. (74) Jos kysyntä- ja tarjontatilanteen objektiivinen tarkastelu osoittaa, että EU:n merkityksellisillä markkinoilla, joilla tuensaaja toimii, on rakenteellista ylikapasiteettia, rakenneuudistussuunnitelman on edistettävä tukeen suhteutetulla tavalla kyseisen teollisuusalan rakenneuudistusta kapasiteetin pysyvän supistamisen tai lakkauttamisen kautta. (75) Jotta voitaisiin arvioida SHB:n säilyttämisestä markkinoilla aiheutuvat seuraukset ja vaikutukset kilpailijoihin, on arvioitava yrityksen tuotantomäärät, myönnetäänkö tukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella ja onko tukea saava yritys pk-yritys. (76) Komission saamien tietojen perusteella erikoisnostureiden kapealla markkinasektorilla, jolla SHB toimii, ei vallitse ylikapasiteettia. SHB ei myöskään aio lisätä kapasiteettiaan. (77) Saksan toimittamien tietojen mukaan yrityksen osuus erikoisnostureiden kokonaistuotannosta Euroopan markkinoilla on 2 prosenttia. (78) Koska SHB on sijoittautunut EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiselle tukialueelle ja sen tuotanto on rajallista, komissio päättelee, että kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti eikä kilpailijoihin kohdistu kielteisiä vaikutuksia. Rakenneuudistuksen kustannusten ja hyödyn välinen suhde (79) Tuen määrän ja intensiteetin on rajoituttava rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään ja oltava suhteessa yhteisön kannalta odotettavissa olevaan hyötyyn. Tämän vuoksi sijoittajien on osallistuttava rakenneuudistukseen omilla varoillaan. Tuki on lisäksi myönnettävä siten, että yritys ei saa ylimääräistä maksuvalmiutta, jota se voisi käyttää aggressiiviseen, markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen. (80) SHB:n rakenneuudistuksen kustannukset ovat yhteensä 7827000 Saksan markkaa. (81) Sijoittajat osallistuvat siihen suoraan 216000 Saksan markalla. Kyseistä summaa voidaan pitää yksityisten sijoittajien osuutena. (82) Saksa väittää, että pääomatukiohjelmasta myönnettyjä lainoja on pidettävä yksityisen sijoittajan osuutena. On kuitenkin syytä panna merkille, että lainat myönsi yksityinen pankki mutta jälleenrahoitti julkinen pankki (Deutsche Ausgleichsbank) hyväksytyn tukiohjelman nojalla. Ohjelma mahdollistaa matalakorkoiset lainat, joilla yksityishenkilöt voivat hankkia osuuksia yrityksistä. Valtiontuki sisältyy edulliseen korkoon. (83) Vuoden 1994 suuntaviivojen nojalla tuensaajilta edellytetään, että ne osallistuvat rakenneuudistukseen joko merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. (84) Molemmat lainat, 160000 Saksan markkaa ja 68000 Saksan markkaa, myönnettiin tammikuussa 1998 20 vuodeksi. Lainat on maksettava takaisin vuosien 2008 ja 2017 välillä yhtä suurina erinä. Lainojen korko on 7 prosenttia. Osan koroista maksaa kuitenkin Deutsche Ausgleichsbank ERP-erityisvaroista. Näin ollen sijoittajien korko laskee seuraavasti: 0 prosenttia vuonna 1998 ja 1999, 3 prosenttia vuonna 2000, 4 prosenttia vuonna 2001 ja 5 prosenttia vuosina 2002-2017. Riskistä vastaa yksityinen pankki. (85) Koska valtio tukee korkokantaa, markkinaehdot eivät täyty. Kun laina myönnettiin, viitekorko oli 5,94 prosenttia. Koska yritys oli vaikeuksissa, lähtökohta on, että yksikään pankki ei olisi myöntänyt vastaavaa lainaa kyseisellä korolla vaan olisi vaatinut enemmän korkoa suuremman riskin vuoksi. Näin ollen korko, jolla laina myönnettiin sijoittajille, on selvästi alhaisempi kuin korko, jonka sijoittajat olisivat joutuneet maksamaan markkinaehtoisesta lainasta. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei kumpaakaan lainaa voida pitää ulkoisena rahoituksena eikä niitä tämän vuoksi voida ottaa huomioon laskettaessa yksityisen sijoittajan osuutta. (86) Saksa on lisäksi sitä mieltä, että 900000 Saksan markan laina hyväksytystä tukiohjelmasta eli Itä-Saksan osakkuusrahastosta on katsottava yksityisen sijoittajan osuudeksi. Lainan myöntää yksityinen pankki mutta sen jälleenrahoittaa julkinen pankki, Kreditanstalt für Wiederaufbau. Laina myönnettiin joulukuussa 1997 kymmeneksi vuodeksi, ja sen korko oli 6,65 prosenttia. Laina maksetaan takaisin kerralla vuonna 2007. Lainasopimuksessa määrätään, että yksityinen pankki vastaa 50 prosentista eli 450000 Saksan markasta. Lainanottaja on antanut seuraavat vakuudet: henkilökohtainen takuu, osakasoikeuksien siirtäminen ja 450000 Saksan markan talletus yksityiseen pankkiin. (87) Se osa lainasta, josta vastaa yksityinen pankki, on turvattu pankkiin tehdyllä 450000 Saksan markan talletuksella. Lisäksi viitekorko lainan myöntämishetkellä oli 5,54 prosenttia, joten lainan korko ylitti viitekoron. Vaikka yritys on vaikeuksissa, riskikorotuksesta voidaan luopua, koska annettujen vakuuksien vuoksi yksityiselle pankille ei koidu ylimääräistä riskiä. Näin ollen 450000 Saksan markan lainaosuutta voidaan pitää markkinaehtoisesti rahoitettuna ja se voidaan ottaa huomioon laskettaessa yksityisen sijoittajan osuutta. (88) Yksityinen pankki antoi yrityksen käyttöön 4000000 Saksan markan avaalin. Avaalista 80 prosenttia on taattu valtion antamalla täytetakauksella. Pankki vastaa lopuista 20 prosentista aiheutuvasta riskistä. Yritys antaa avaalin vakuudeksi 4000000 Saksan markan panttivelkakirjan. Näin ollen takaamattomat 20 prosenttia eli 800000 Saksan markkaa voidaan katsoa markkinaehtoisesti rahoitetuksi ja ottaa huomioon laskettaessa yksityisen sijoittajan osuutta. (89) Yksityisen sijoittajan osuus on yhteensä 1466000 Saksan markkaa. Tämä on 18,7 prosenttia yhteensä 7827000 Saksan markan rakenneuudistuskustannuksista. Koska yritys on pk-yritys ja pk-yrityksillä on yleisesti rahoitusongelmia, sijoittajan panosta rakenneuudistukseen voidaan pitää vuoden 1994 suuntaviivoissa tarkoitettuna merkittävänä osuutena. Koko rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano (90) Komissio toteaa, että koko rakenneuudistussuunnitelma on pantava täytäntöön. Komissio kehottaa Saksaa toimittamaan rakenneuudistuskaudelta joka vuosi kertomuksen suunnitelman toteuttamisesta. 6 PÄÄTELMÄT (91) Komissio katsoo, että Saksan liittotasavalta on toteuttanut 1966000 Saksan markan suuruiset tukitoimenpiteet sääntöjenvastaisesti ja näin ollen rikkonut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Vaikka kyseiset toimenpiteet ovat sääntöjenvastaisia, ne täyttävät vuoden 1994 suuntaviivoissa säädetyt perusteet ja ovat näin ollen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvia, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Saksan Saalfelder Hebezeugbau GmbH:lle myöntämä 1966000 Saksan markan valtiontuki soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla. 2 artikla Saksaa kehotetaan toimittamaan vuoden 2001 loppuun mennessä vuosikertomukset vuosilta 1998-2000. 3 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2001. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL C 27, 27.1.2001, s. 44. (2) EYVL C 27, 27.1.2001, s. 44. (3) EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4. (4) Liikesalaisuus. (5) Investointitukilaki (Investitionszulagengesetz) 1991-1992, (C 59/91, SG (92) D/8068, 18.6.1992). (6) Investointitukilaki (Investitionszulagengesetz) 1993-1996, (N 561/92, SG (92) D/16623, 24.11.1992). (7) Henkilöstökulujen tukeminen Itä-Saksassa, pienten ja keskisuurten yritysten tutkimus- ja kehityspotentiaalin tukeminen uusissa osavaltioissa (Personalförderung Ost "Zuschüsse zur Stützung des Forschungs- und Entwicklungspotentials in kleinen und mittleren Unternehmen im Beitrittsgebiet"), N 477/91, SG (91) D/22704, 25.11.1991. (8) Saksan alueellisia elinkeinorakenteita edistävän tukiohjelman 23. puitesuunnitelma (23. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur). Kyseiseen lakiin perustuvia toimenpiteitä pidetään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisina alueellisina investointitukina, ja komissio oli hyväksynyt ne EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla (N 157/94, SG (94) D/11038, 1.8.1994). (9) N 563/C/94, SG(94) D/17293, 1.12.1994. (10) NN 24/96, SG(96) D/3475, 29.3.1996. (11) NN 117/92, SG(95) D/341, 13.1.1995. (12) Innovaatiotoiminnan tukeminen (Förderung der Entwicklung neuer Produkte und Verfahren in kleinen und mittleren Unternehmen in den neuen Bundesländern), N 534/91, SG (92) D/3225, 4.3.1992. (13) EYVL C 213, 19.8.1992, s. 2. Ks. komission tiedonanto vähämerkityksestä tuesta, EYVL C 68, 6.3.1996, s. 9). (14) Ks. s. 57 "Statistisches Handbuch für den Maschinenbau", Ausgabe 1997, Verband Deutscher Maschinen- und Anlagenbau e.V. (15) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12. (16) N 519/95, SG (95) D/11491, 14.9.1995. (17) Ks. alaviite 14. (18) N 646/A/95, SG (95) D/12827, 18.10.1995. (19) Saksan alueellisia elinkeinorakenteita edistävän tukiohjelman 26. puitesuunnitelma (26. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur). Kyseiseen lakiin perustuvia toimenpiteitä pidetään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisina alueellisina investointitukina, ja komissio oli hyväksynyt ne EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla (N 123/97, SG (97) D/7104, 18.8.1997). (20) Thüringer Aufbaubankin takaussäännöt (Bürgschaftsrichtlinie der Thüringer Aufbaubank), (N 117/96, SG (96) D/11696, 27.12.1996). (21) Thüringerin vakautusrahasto vaikeuksissa oleville yrityksille (Thüringer Konsolidierungsfonds für Unternehmen in Schwierigkeiten), NN 74/95, SG (96) D/1946, 6.2.1996. (22) Ks. alaviite 14. (23) Valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 1999 annettujen yhteisön suuntaviivojen 101 kohdassa säädetään, että komissio tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- ja rakenneuudistustukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille, jotka on myönnetty ilman komission lupaa, tuen myöntämishetkellä voimassa olevien suuntaviivojen perusteella (EYVL C 288, 9.10.1999).