Komission asetus (EY) N:o 967/2000, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien hiusharjojen tuonnissa ja Hongkongista peräisin olevien hiusharjojen tuontia koskevan menettelyn päättämisestä



Virallinen lehti nro L 111 , 09/05/2000 s. 0004 - 0018



Komission asetus (EY) N:o 967/2000, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien hiusharjojen tuonnissa ja Hongkongista peräisin olevien hiusharjojen tuontia koskevan menettelyn päättämisestä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98(2), ja erityisesti sen 7 ja 9 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A. YLEISET TIEDOT (1) Komissio ilmoitti 13 päivänä elokuuta 1999 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa ilmoituksessa(3), jäljempänä "menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus", Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä "Kiina", Hongkongista, Korean tasavallasta, jäljempänä "Korea", Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien hiusharjojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta. (2) Menettely aloitettiin Euroopan harja- ja sivellinteollisuuden keskusjärjestön Fédération Européenne des Industries de la Brosserie et de la Pinceauterie (FEIBP) tehtyä valituksen kesäkuussa 1999 sellaisten yhteisön tuottajien puolesta, jotka edustavat yli 70:tä prosenttia hiusharjojen tuotannosta yhteisössä. Valitukseen sisältynyt näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin kuulemisen jälkeen riittäväksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. (3) Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tehneille yhteisön tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisille järjestöille ja viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. (4) Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat saivat halutessaan mahdollisuuden vaatia markkinatalousasemaa tai yksilöllistä kohtelua, komissio lähetti asiaa koskevat lomakkeet niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Markkinatalousasemaa koskeva vaatimus vastaanotettiin kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja yksilöllistä kohtelua koskeva vaatimus seitsemältä vientiä harjoittavalta tuottajalta. (5) Hongkongilaiset edustajat ilmaisivat näkökantansa kirjallisesti ja pyysivät saada tulla kuulluiksi edellä mainitussa määräajassa, johon niille annettiin tilaisuus. Eräälle kuulemista pyytäneelle etuyhteydettömälle tuojalle annettiin myös tilaisuus tulla kuulluksi. (6) Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan. Kyselyyn vastasi 11 yhteisön tuottajaa, 11 asianomaisten maiden vientiä harjoittavaa tuottajaa sekä 10 yhteisön tuojaa. (7) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tutkimuksia seuraavien yritysten toimitiloissa: a) Yhteisön tuottajat Ranska Lardenois SA, Hermes Société générale de brosserie, Mouy Société Medicis, Sélestat Saksa Braun & Wettberg GmbH, Beerfelden J. B. Keller Söhne Bürstenfabrik, Todtnau Italia Ippa, Padua Ponzini SpA, Milano Espanja Cepilleria Bamar, SA, Segorbe DOLS Industrial de Peluquería, Barcelona Industrias Fushima, SL, Santander Yhdistynyt kuningaskunta Mason Pearson Bros. Ltd, Lontoo b) Vientiä harjoittavat tuottajat Taiwan Tong Fong Brush Factory Co. Ltd, Taipei Kiina Kai Fat Brush Factory Ltd, Hongkong(4) Lee Chung Kee Plastic Brush Factory Ltd, Hongkong(5) Long Sure Industries Ltd, Hongkong(6) Lung Tain (Brothers) Company Ltd, Hongkong(7) National Brushes & Plastic Manufactory Ltd, Hongkong(8) Ningbo Kai Fat Brush Co. Ltd, Ningbo Yang Hau (Xiamen) Home Product Ltd, Xiamen Kiinasta tulevaan tuontiin liittyvän polkumyyntitutkimuksen yhteydessä toteutettiin myös tarkastuskäynti Argentiinassa. Argentiinaa suunniteltiin alunperin Kiinasta peräisin olevan tuonnin normaaliarvon määrittämisessä mahdollisesti käytettäväksi vertailumaaksi. Hongkong Yksikään aidoista hongkongilaisista tuottajista ei toiminut yhteistyössä Korea Kumduk Brush Co., Inc, Soul Kyung Sung Plastic & Brushes Co., Soul Seodoo Industrial, Co., Soul Thaimaa Ly Long Brush Co., Nakornprathom c) Yhteisössä toimivat etuyhteydettömät tuojat Ranska Babyliss SA, Montrouge Cork International SA, Thiais Dollfus Mieg et Cie (DMC), Loos FDG International, Orly Italia Paglieri, SpA, Alessandria Espanja Centros Comerciales Continente SA, Madrid Centros Comerciales Pryca SA, Barcelona Yhdistynyt kuningaskunta Albyn of Stonehaven, Stonehaven Cork International, Nottingham. (8) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 1998 ja 30 päivän kesäkuuta 1999 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahingon arviointiin vaikuttavien suuntausten osalta komissio analysoi tietoja, jotka kattoivat 1 päivän tammikuuta 1996 ja 30 päivän kesäkuuta 1999 välisen ajanjakson. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote (9) Tarkasteltavana oleva tuote on hiusharjat, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 96032930. Hiusharjat voidaan koota mekaanisesti tai käsin synteettisestä aineesta, puusta tai muusta aineesta tehdylle alustalle, johon voidaan kiinnittää luonnon-, muovi- tai sekoiteharjastupsuja taikka teräspiikkejä taikka teräspiikit voidaan valaa harjan runkoon. Hiusharjat voivat olla rakenteeltaan ilmatyynyllä varustettuja, harjaksiltaan rautalankaan kierrettyjä tai "luurankomaisia" taikka muodoltaan sylinterin, suorakulmion tai soikion muotoisia. Näistä eroista huolimatta ja vaikka hiusharjat saattavat olla tarkoitettu eri hiustyypeille, niiden käyttötarkoitus on aina ihmishiusten harjaaminen, muotoilu tai niissä olevien takkujen selvittäminen. Koska niiden fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitus ovat samat, niitä pidetään tässä menettelyssä yhtenä ainoana tuotteena. 2. Samankaltainen tuote (10) Komissio totesi, että asianomaisista maista tuotujen hiusharjojen fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ovat samat kuin yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamalla ja myymällä tuotteella. Lisäksi todettiin, että Kiinan vertailumaaksi valitun Korean kotimarkkinoilla tuotetut ja myydyt hiusharjat olivat samankaltaisia kuin Kiinassa tuotetut ja sieltä yhteisöön viedyt hiusharjat. Tämän perusteella pääteltiin, että asianomaisissa maissa tuotetut ja yhteisöön viedyt hiusharjat, Korean kotimarkkinoilla tuotetut ja myydyt hiusharjat ja yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla tuottamat ja myymät hiusharjat ovat asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä "perusasetus", 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu samankaltainen tuote. C. HONGKONGIA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT (11) Tutkimuksessa ilmeni, että Hongkongista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön tapahtuneen tuonnin määrä oli alle vähimmäistason. Kun erään jäsenvaltion tulliviranomaiset tarkistivat tuontitilastot, kävi ilmi, että Hongkongista tulleen tuonnin määrä oli vain noin 600000 kappaletta, jonka osuus on 0,6 prosenttia kokonaistuonnista ja 0,5 prosenttia yhteisön markkinoista. Tämän perusteella päätettiin, että tämä tutkimus olisi päätettävä Hongkongin osalta. Yhteisön tuotannonalalle on ilmoitettu tästä toimesta; se ei ole toimittanut tietoja, joiden perusteella kyseistä tutkimuksen päättämistä ei voitaisi pitää perusteltuna. (12) Koska joidenkin vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien lakimääräinen kotipaikka on Hongkong ja koska siellä tosiasiallisesti tapahtuva valmistustoiminta ei ole merkittävää, komissio pyytää yhteisön kansallisia tulliviranomaisia tarkkailemaan Hongkongista peräisin olevien hiusharjojen tuonnin kehitystä. Komissio ilmoittaa lisäksi Hongkongin viranomaisille siitä, että Hongkongista peräisin olevien tuontimäärien perusteeton kasvu saattaa johtaa siihen, että komission yksiköt aloittavat näihin käytäntöihin kohdistuvan uuden tutkimuksen. D. POLKUMYYNTI 1. Kiina 1.1 Normaaliarvo Markkinatalouskohtelu (13) Normaaliarvo on Kiinan osalta määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti sellaisten tuottajien hinnan tai laskennallisen arvon perusteella, jotka voivat osoittaa, että ne täyttävät 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset eli ne toimivat markkinatalousolosuhteissa. Markkinatalouskohtelua vaatineiden tuottajien oli täytettävä erityinen vaatimuslomake, jossa lueteltiin yksityiskohtaisesti yritysten omistussuhteiden, hallinnon sekä kaupallisten toimintatapojen ja liiketoimintatapojen määrittämisen osalta vaadittavat tiedot. (14) Kolme yritystä vaati markkinatalouskohtelua. Niiden vaatimuslomakkeessaan esittämien tietojen perusteella todettiin, että niistä kaksi ei toiminut markkinatalousolosuhteissa. Todettiin, että niillä ei ollut lupa myydä kotimarkkinoilla. Tämän vuoksi pääteltiin, että nämä yritykset eivät täyttäneet 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjä edellytyksiä, mistä syystä niille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua. (15) Kolmannen yrityksen todettiin olevan etuyhteydessä toiseen edellä mainituista kahdesta yrityksestä, jotka eivät täyttäneet markkinatalousedellytyksiä. Koska samaan konserniin kuuluvia yrityksiä olisi kohdeltava yhdenmukaisesti, tälle yritykselle ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua. (16) Asianomaisille yrityksille ilmoitettiin päätelmistä ja annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty. Vertailumaa (17) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti oli valittava markkinatalousvertailumaa normaaliarvon määrittämiseksi kiinalaisille yrityksille. Valituksen tehnyt yhteisön tuotannonala oli ehdottanut Argentiinaa tätä varten. Komissio mainitsi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, että Argentiina aiottiin valita vertailumaaksi. Tätä ehdotusta ei vastustettu menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetun määräajan kuluessa. (18) Komissio otti yhteyttä valituksessa mainittuun argentiinalaiseen tuottajaan, joka suostui toimimaan yhteistyössä. Argentiinalaisen tuottajaan toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana ei kuitenkaan kyetty määrittämään asianmukaisesti Argentiinan markkinoilla maksettujen hintojen tasoa eikä tuotantokustannuksia. Lisäksi Argentiinan kotimarkkinoiden myynti ei osoittautunut edustavaksi Kiinasta tapahtuneen viennin kannalta. (19) Tästä syystä komissio etsi muita vaihtoehtoja. Koska Korea oli ainoa menettelyssä osallisena oleva markkinatalousmaa, jolla oli myyntiä kotimarkkinoille, komissio tutki, olisiko Korea asianmukainen vaihtoehto. Todettiin, että Korean kotimarkkinat olivat riittävän edustavat myytyjen tuotemallien ja kilpailun tason osalta. Komissio katsoi tästä syystä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti, että Korea oli tässä tapauksessa asianmukaisin vaihtoehto vertailumaaksi. (20) Tämän vuoksi ja kuten johdanto-osan 26-29 kappaleessa selostetaan yksityiskohtaisemmin normaaliarvo määritettiin yhteistyössä toimineen korealaisen tuottajan kotimarkkinahintojen tai laskennallisen normaaliarvon perusteella. Normaaliarvon perusteena käytettiin alustavasti neljän eniten myydyn mallin (ilmatyynylliset, pyöreät, soikeat/suorakulmaiset ja rakenteeltaan "luurankomaiset") 20:tä kaikkein perusmallisinta tuotetta. 1.2 Vientihinta (21) Kaikki seitsemän vientiä harjoittavaa kiinalaista tuottajaa vaativat yksilöllistä kohtelua eli yksittäisen polkumyyntimarginaalin määrittämistä yritysten yksittäisten vientihintojen perusteella. (22) Komissio tutki, oliko näiden yritysten riippumattomuus Kiinan valtiosta tosiasiallisesti ja oikeudellisesti riittävää vientihintojensa osalta. (23) Asianomaiset yritykset pystyivät osoittamaan komissiolle, että ne olivat riittävän riippumattomia Kiinan viranomaisista. Erityisesti todettiin, että kaikki yritykset olivat joko täysin tai pääosin ulkomaisessa omistuksessa. Yritykset pystyivät myös osoittamaan komissiota tyydyttävällä tavalla, että Kiinan valtio ei puuttunut vientimyyntiin. Lisäksi ei havaittu pääomien ja voittojen kotiuttamiseen sovellettavia rajoituksia; valuuttojen muuntaminen tapahtui normaalein valuuttakurssein eikä määräysten kiertämisen vaaraa todettu. Näin ollen päätettiin myöntää yksilöllinen kohtelu kaikille näille yrityksille. (24) Tutkimuksesta ilmeni, että tarkasteltavina olevan tuotteen kaikki vientimyynti tapahtui etuyhteydettömille yhteisön asiakkaille tai riippumattomille kiinalaisille kauppiaille, jotka jälleenveivät tuotteen yhteisöön. Vientihinnat laskettiin siten perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli näiden riippumattomien asiakkaiden tosiasiassa maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. 1.3 Vertailu (25) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän perusteella oikaisuja tehtiin alennusten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä luottojen ja palkkioiden osalta. 1.4 Polkumyyntimarginaali Otantamenetelmä (26) Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ilmoitettiin, että otantamenetelmää saatettiin käyttää menettelyn ilmeisen laajuuden ja monimutkaisuuden vuoksi. Otokseen tarjoutui kahdeksan yritystä, joista viisi valittiin. Koska valituista merkittävä osa, joka koostui kahdesta yrityksestä, joiden vientimäärät olivat huomattavat, ei toiminut yhteistyössä, otannan katsottiin epäonnistuneen. Tämän vuoksi komission oli löydettävä vaihtoehtoinen lähestymistapa. (27) Ottaen huomioon yhdessä sekä Kiinasta vietyjen hiusharjojen eri mallien lukumäärän että sen tosiasian, että jopa seitsemän yritystä vaati yksilöllistä kohtelua, joka niille myönnettiin, komissio vahvisti väliaikaisia toimenpiteitä varten polkumyyntimarginaalin kaikille yrityksille vaihtoehtoisen otantamenetelmän perusteella. (28) Tämä tapahtui sellaisen otoksen perusteella, joka käsitti kahden suurimman viejän eli Yang Haun ja Kai Fatin - joiden osuus on noin 75 prosenttia seitsemän yrityksen asianomaisesta kokonaisviennistä - neljän eniten myymän mallin (ilmatyynylliset, pyöreät, soikeat/suorakulmaiset ja rakenteeltaan "luurankomaiset") vientitapahtumat. Komissio käytti normaaliarvon määrittämisessä alustavasti vastaavista tuotetyypeistä Korean kotimarkkinoilla veloitettuja hintoja. Normaaliarvon perusteena käytettiin alustavasti neljän eniten myydyn mallin (ilmatyynylliset, pyöreät, soikeat/suorakulmaiset ja rakenteeltaan "luurankomaiset") 20:tä kaikkein perusmallisinta tuotetta. Nämä tuotteet olivat markkinoiden edullisemmasta päästä, ja niiden osuus oli yli 80 prosenttia Korean koko kotimarkkinamyynnistä. (29) Tämän perusteella keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali on 48,2 prosenttia. Tätä marginaalia sovelletaan väliaikaisesti kaikkiin yhteistyössä toimineisiin yrityksiin, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu (eli edellä johdanto-osan 7 kappaleessa luetellut yritykset). Asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään huomautuksensa otoksen valinnasta välittömästi väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tämän asetuksen 2 artiklassa asetetussa määräajassa. Yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten polkumyyntimarginaali (30) Eurostatin tilastotietojen ja seitsemän yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suuntautuneen viennin määrää koskevien tietojen välillä tehdystä vertailusta ilmeni, että yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin alhainen (25,9 prosenttia), mitä pidettiin riittämättömänä. Tästä syystä päätettiin alustavasti määrittää polkumyyntimarginaali keskimääräisen painotetun Korean normaaliarvon (0,97 euroa) ja Eurostatin vientihinnan (0,42 euroa) välisen vertailun perusteella eli 0,55 euroa kappaleelta perusteella. 2. Korea 2.1 Normaaliarvo (31) Normaaliarvon määrittämiseksi komissio määritteli ensiksi jokaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko kyseisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko kyseisen myynnin osuus vähintään viisi prosenttia kyseisen tuotteen yhteisöön viedystä myyntimäärästä. Kolmesta korealaisesta tuottajasta ainoastaan yksi täytti nämä edellytykset. (32) Seuraavaksi komissio tutki tämän vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko kotimarkkinoille tapahtunut kokonaismyynti jokaisen tuotemallin osalta vähintään viisi prosenttia samaa mallia olevan yhteisöön viedyn tuotteen myyntimäärästä. (33) Niiden tuotemallien osalta, jotka täyttivät tämän viiden prosentin edellytyksen, määritettiin, oliko tuotetta myyty riittävässä määrin tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (34) Kun yksikkökustannukset ylittävän kotimarkkinamyynnin osuus oli tuotemallikohtaisesti vähintään 80 prosenttia myynnistä ja kun painotettu keskimääräinen hinta oli sama tai korkeampi kuin painotetut keskimääräiset kustannukset, normaaliarvo määritettiin niiden painotettujen keskimääräisten hintojen perusteella, jotka oli tosiasiassa maksettu kaikesta kotimarkkinamyynnistä. Muutoin normaaliarvo määritettiin sellaisten painotettujen keskimääräisten hintojen perusteella, jotka oli tosiasiassa maksettu lopusta kannattavasta kotimarkkinamyynnistä, edellyttäen että kannattavien liiketoimien määrä ei ollut alle 10 prosenttia myynnistä. (35) Niiden tuotemallien osalta, joiden kotimarkkinamyynnin määrä oli alle viisi prosenttia yhteisöön suuntautuneen viennin määrästä tai jos kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus oli alle 10 prosenttia, kyseisten tuotemallien kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittämättömänä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo muodostettiin kyseisten mallien osalta perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti asianomaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle kyseisen viedyn tuotemallin valmistamisesta aiheutuneiden kustannusten perusteella siten, että näihin kustannuksiin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Normaaliarvo muodostettiin samalla tavoin niiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joilla ei ollut lainkaan perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaista edustavaa kotimarkkinamyyntiä. (36) Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten perusteina käytettiin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta ainoan kotimarkkinamyyntiä harjoittaneen korealaisen vientiä harjoittavan tuottajan edustavaa kotimarkkinamyyntiä ja kyseisen tuottajan tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen edustavan kotimarkkinamyynnin voittomarginaalia. 2.2 Vientihinta (37) Yhteisöön suuntautunut vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille tuojille, joten vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti näiden tuojien tosiasiallisesti maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella. 2.3 Vertailu (38) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän perusteella oikaisuja tehtiin tarvittaessa alennusten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäismaksujen sekä luottojen ja palkkioiden osalta. 2.4 Polkumyyntimarginaali Yleinen menetelmä (39) Koska vientihinnat eivät vaihdelleet huomattavasti, polkumyyntimarginaalit määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 ja 11 kohdan mukaisesti vertaamalla keskenään kunkin tuotemallin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa Koreassa ja saman tuotemallin vientihintojen painotettua keskiarvoa vapaasti tehtaalla -tasolla ja samassa kaupan portaassa. Yksilöllinen polkumyyntimarginaali >TAULUKON PAIKKA> Jäännösmarginaali (40) Eurostatin tilastotietojen ja kolmen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan korealaisen tuottajan yhteisöön suuntautuneen viennin määrää koskevien tietojen välillä tehdystä vertailusta ilmeni, että yhteistyössä toimimisen aste oli 66,4 prosenttia, mitä pidettiin riittämättömänä. Tämän vuoksi tulli vahvistettiin tasolle, joka oli kyseisen maan osalta todetun 50:n eniten polkumyynnillä myydyn mallin keskiarvo. Tämän perusteella polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 42,6 prosenttia. 3. Taiwan 3.1 Normaaliarvo (41) Ainoalla yhteistyössä toimineella taiwanilaisella tuottajalla ei ollut lainkaan kotimarkkinamyyntiä. Tästä syystä normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti asianomaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle kyseisen viedyn tuotemallin valmistamisesta aiheutuneiden kustannusten perusteella siten, että näihin kustannuksiin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Koska muita yhteistyössä toimineita taiwanilaisia vientiä harjoittavia tuottajia ei ollut tai asianomaisen yrityksen ja alkuperämaan yleistä tuoteluokkaa koskevat tiedot puuttuivat, päätettiin alustavasti, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten olisi perustuttava korealaisen tuottajan edustavaan kotimarkkinamyyntiin ja kyseisen tuottajan tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen edustavan kotimarkkinamyynnin voittomarginaaliin. Tätä menetelmää pidettiin kohtuullisena perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. 3.2 Vientihinta (42) Yhteisöön suuntautunut vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille tuojille, joten vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti näiden tuojien tosiasiallisesti maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella. 3.3 Vertailu (43) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän perusteella oikaisuja tehtiin alennusten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä luottojen ja palkkioiden osalta. (44) Taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi kaupan porrasta koskevan eron oikaisua. Se väitti, että osa sen vientimyynnistä oli OEM-myyntiä (Original Equipment Manufacturer). Tätä oikaisua ei voitu myöntää, koska vientiä harjoittava tuottaja ei kyennyt esittämään näyttöä siitä, että kyseinen myynti oli tosiasiassa OEM-myyntiä. 3.4 Polkumyyntimarginaali Yleinen menetelmä (45) Käytettiin edellä johdanto-osan 39 kappaleessa kuvattua menetelmää. Yksilöllinen polkumyyntimarginaali >TAULUKON PAIKKA> Jäännösmarginaali (46) Eurostatin tilastotietojen ja ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan taiwanilaisen tuottajan yhteisöön suuntautuneen viennin määrää koskevien tietojen välillä tehdystä vertailusta ilmeni, että yhteistyössä toimimisen aste oli 45,5 prosenttia, mitä pidettiin riittämättömänä. Tästä syystä myös Taiwanin tapauksessa käytettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvattua menetelmää jäännöspolkumyyntimarginaalin määrittämiseksi. Jäännösmarginaali on 11,9 prosenttia. 4. Thaimaa (47) Ainoastaan yksi thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja, Ly Long Brush, ilmoittautui. Yritykselle ilmoitettiin puuttuvista tiedoista ja sille annettiin tilaisuus toimittaa lisätietoja. Tämä yritys ei kuitenkaan toimittanut olennaisia tietoja kuten vientimyyntitietoja ja tietoja myyntikustannuksista, mistä syystä sen katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä. Yritykselle ilmoitettiin syystä, miksi tiedot lopulta hylättiin, sekä yhteistyöstä kieltäytymisestä johtuvista seurauksista. (48) Normaaliarvo ja vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti valituksessa esitettyjen käytössä olevien tietojen perusteella. Tämän osalta valituksessa esitetty kaupan taso oikaistiin asianmukaisesti, minkä jälkeen sitä sovellettiin normaaliarvoon. Valituksessa esitetyt tiedot tarkastettiin perusasetuksen 18 artiklan 5 kohdan mukaisesti virallisten tuontitilastojen perusteella ja ne olivat muilta asianomaisilta osapuolilta tutkimuksen aikana saatujen tietojen mukaisia. (49) Tämän perusteella polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 48,4 prosenttia. E. YHTEISÖN TUOTANNONALA 1. Valituksen tekijä (50) Valitus on tehty sellaisten tuottajien puolesta, jotka edustavat merkittävää osaa - tässä tapauksessa yli 70:tä prosenttia - yhteisön koko hiusharjojen tuotannosta. 2. Otantamenetelmä 2.1 Menettely (51) Ottaen huomioon, että suuri määrä yhteisön tuottajia tuki valitusta, komissio ilmoitti perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikomuksestaan valita yhteisön tuottajia koskevan otoksen, joka perustuu yhteisön tuotannonalan suurimpaan edustavaan tuotantomäärään ja myyntiin, jotka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Tämän vuoksi komissio pyysi valituksen tekijää toimittamaan valitusta tukeneiden yksittäisten jäsenten tuotantoa, myyntiä ja työllisyyttä vuonna 1998 koskevia tietoja tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. (52) Näiden tietojen perusteella komissio valitsi viidessä jäsenvaltiossa toimivat 13 yritystä, joille lähetettiin kyselylomake. 2.2 Valintaperusteet (53) Valittaessa otettiin huomioon seuraavat perusteet: - yrityksen sijainti valinnan kohdistuessa tärkeimpiin tuottajajäsenvaltioihin, - yrityksen koko ja tuotantorakenne siten, että valinnalla pyrittiin saavuttamaan vaihtelua valittujen yritysten välillä. 2.3 Otokseen valitut yhteisön tuottajat (54) Edellä johdanto-osan 7 kappaleen a kohdassa lueteltujen 11:n yhteisön tuottajan lisäksi otokseen otettiin mukaan kaksi muuta yhteisön tuottajaa. Tutkimuksen aikana nämä kaksi yritystä - Coronet-Werke Heinrich Schlerf GmbH ja Acca Kappa - jätettiin otoksen ulkopuolelle, koska ne eivät kyenneet toimittamaan pyydettyjä tietoja, vaikka ne nimenomaan tukivat menettelyä. Lisäksi Industrias Fushiman toimittamia tietoja ei voitu tutkimuksen alkuvaiheessa ottaa täysimääräisesti huomioon, koska niitä ei voitu yhdistää otokseen valituilta muilta yhteisön tuottajilta saatuihin pyydettyihin tietoihin. Tarkastuskäynnit tehtiin yhdeksän yrityksen toimitiloihin niistä 11:stä otokseen valitusta yrityksestä, jotka vastasivat kyselyyn ja jotka mainitaan edellä johdanto-osan 7 kappaleen a kohdassa. Nämä 11 yritystä muodostavat suurimman edustavan määrän yhteisön tuotannonalan tuotantoa ja myyntiä, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. 3. Yhteisön tuotannonalan määritelmä (55) Yhteisössä tarkasteltavina olevaa tuotetta valmistavat: - tuottajat, joiden puolesta valitus on tehty ja jotka valittiin edellä mainittuun otokseen, jäljempänä "otokseen valitut yhteisön tuottajat", - tuottajat, joiden puolesta valitus on tehty, mutta joita ei valittu otokseen, ja - muut yhteisön tuottajat, jotka eivät ole valituksen tekijöitä, jäljempänä "muut yhteisön tuottajat". Yksikään näistä tuottajista ei vastustanut menettelyä. (56) Komissio arvioi, voitiinko kaikkia edellä mainittuja yrityksiä pitää perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisina yhteisön tuottajina, koska jotkut niistä myös toivat hiusharjoja asianomaisista viejämaista. (57) Koska riittävän yksityiskohtaisia tietoja ei ollut saatavissa kaikista edellä mainituista yrityksistä, tämä analyysi toteutettiin otokseen valittujen yhteisön tuottajien tasolla. (58) Tämän osalta tutkimuksesta ilmeni, että jotkut otokseen valituista yhteisön tuottajista tuovat hiusharjoja asianomaisista viejämaista. Tämä tuonti selittyy sillä, että otokseen valittujen yhteisön tuottajien on täydennettävä tuotevalikoimaansa ja puolustauduttava alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtuvalta tuonnilta säilyttääkseen markkinaosuutensa. Tämä tuontitoiminta ei kuitenkaan vaikuta näiden yritysten ensisijaiseen toimintaan, joka on hiusharjojen oma tuotanto eikä niiden tuonti. Tämän tuonnin osuus ei ole merkittävä otokseen valittujen asianomaisten yhteisön tuottajien myynnistä. (59) Otokseen valittujen yhteisön tuottajien katsotaan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti muodostavan osan yhteisön hiusharjojen tuotannosta. (60) Tutkimuksessa ei tullut ilmi tekijöitä, jotka johtaisivat toisenlaiseen päätelmään loppujen edellä mainittujen yritysten, jotka valmistavat hiusharjoja yhteisössä, osalta. Tästä syystä kaikkia johdanto-osan 55 kappaleessa mainittuja yrityksiä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti yhteisön tuottajina. 4. Yhteisön tuotannonalan määritelmä (61) Valituksen tehneet yhteisön tuottajat (eli edellä mainitut otokseen valitut yhteisön tuottajat ja valitsematta jääneet yhteisön tuottajat, jotka tukevat valitusta) täyttävät perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut edustavuuden vaatimukset, koska niiden osuus hiusharjojen kokonaistuotannosta yhteisössä on yli 70 prosenttia; niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. F. VAHINKO 1. Alustavat huomiot (62) Edellä Hongkongin osalta esitettyjen päätelmien perusteella sieltä peräisin olevien hiusharjojen tuontia ei enää pidetä tarkasteltavana olevana tuontina. Tästä syystä ainoastaan muista asianomaisista maista peräisin oleva tuonti otettiin huomioon jäljempänä esitettyä vahinkoa ja syy-yhteyttä tarkasteltaessa. (63) Ottaen huomioon se, että yhteisön tuotannonalan tapauksessa käytettiin otantamenetelmää, vahinko on arvioitu sekä koko yhteisön tuotannonalan osalta hankittujen tietojen että otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta. (64) Yhteisön tuotannonalalle on ominaista suuri määrä toimijoita, jotka usein ovat pieniä tai keskisuuria yrityksiä; lisäksi sille on ominaista se, että yritykset voivat helposti lopettaa tuotantonsa tai supistaa sitä, koska koneet ja laitteet voidaan myydä tai niitä voidaan melko helposti käyttää muiden tuotteiden valmistukseen. Vahingon tarkastelua koskevana ajanjaksona eli tammikuun 1996 ja kesäkuun 1999 välisenä aikana useat yritykset todellakin lopettivat hiusharjojen tuotannon tai vähensivät sitä huomattavasti. (65) Tämä lisäksi vaikutti siihen, että yhteisön tuotannonala muodostui tutkimusajanjaksona sellaisista yrityksistä, jotka olivat tarpeeksi vahvoja pystyäkseen selviytymään polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta kilpailusta ja jotka jossain määrin hyötyivät niiden kustannuksella, jotka eivät olleet selviytyneet. Joissain tapauksissa edellä mainittuun otokseen valitut yritykset jatkoivat sellaisten yritysten toimintaa, jotka olivat lopettaneet toimintansa tai supistuneet sitä, sekä hankkivat kyseisten yritysten koneita ja laitteita sekä/tai ottivat palvelukseensa niiden työntekijöitä. Tällainen kehityssuuntaus oli vuonna 1998 ja tutkimusajanjakson aikana erityisesti vallalla kahdessa jäsenvaltiossa eli Ranskassa ja Saksassa. Tämän vuoksi vahinkoa arvioitaessa on otettava huomioon se, että yhteisön tuotannonalan selviytyneet valituksen tehneet yritykset ovat saattaneet hyötyä - mahdollisesti vain väliaikaisesti - muiden yritysten toiminnan loppumisesta. 2. Yhteisön kulutus (66) Todettavissa oleva yhteisön kulutus kasvoi vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 81 miljoonasta kappaleesta noin 107 miljoonaan kappaleeseen eli 33 prosenttia. Tarkemmin sanoen kulutus kasvoi vuodesta 1996 vuoteen 1997 noin 81 miljoonasta kappaleesta noin 102 miljoonaan kappaleeseen, se pysyi vakaana vuodesta 1997 vuoteen 1998 ja kasvoi jälleen vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 102 miljoonasta kappaleesta noin 107 miljoonaan kappaleeseen. 3. Tarkasteltavana oleva tuonti 3.1 Kumulatiivinen arviointi (67) Komissio silti tutki tilanteen ottaen huomioon perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset. (68) Tämän perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta, Koreasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevan tuonnin osalta todetut polkumyyntimarginaalit ovat yli vähimmäistason, tuontimäärät eivät ole vähäpätöisiä ja kumulatiivinen arviointi on aiheellista, kun otetaan huomioon sekä tuonnin että tuonnin ja samankaltaisen yhteisön tuotteen väliset kilpailuedellytykset. Lisäksi kaikki tuontihinnat alittivat yhteisön tuotantoalan myyntihinnat samaa tai samankaltaista kaupan kanavaa käytettäessä. Tästä syystä päätellään alustavasti, että edellä mainituista asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia olisi arvioitava kumulatiivisesti. 3.2 Määrä ja markkinaosuus (69) Neljästä asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä kasvoi noin 57 miljoonasta kappaleesta vuonna 1996 noin 84 miljoonaan kappaleeseen tutkimusajanjakson aikana eli 46 prosenttia. Tuonti kasvoi huomattavasti eli 34 prosenttia vuodesta 1996 vuoteen 1997, se pysyi vakaana vuodesta 1997 vuoteen 1998 ja kasvoi jälleen 8 prosenttia vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. (70) Asianomaisista maista tulevan tuonnin osuus yhteisön markkinoista kasvoi vuosina 1996 ja 1997 noin 71 prosentista noin 75 prosenttiin ja se jatkoi kasvamistaan siitä lähtien markkinaosuuden ollessa noin 78 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. 3.3. Hinnat Hintojen kehitys (71) Tarkasteltavana olevan tuonnin keskimääräinen tuontihinta aleni Eurostatin tilastotietojen perusteella 0,51 eurosta kappaleelta vuonna 1996 0,46 euroon kappaleelta tutkimusajanjakson aika eli 10 prosenttia. Vastaava laskeva suuntaus havaittiin, kun kunkin asianomaisen maan keskimääräisiä tuontihintoja arvioitiin erikseen. Hinnan alittavuus (72) Komissio tutki lisäksi, alittivatko asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien hinnat otokseen valittujen yhteisön tuottajien hinnat tutkimusajanjakson aikana. (73) Tässä yhteydessä vietyjä hiusharjoja vertailtiin otokseen valittujen yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamiin hiusharjoihin. Vientiä harjoittavien tuottajien hinnat oikaistaan asianmukaisesti cif-hinta tullattuna yhteisön rajalla -tasolle, kun taas otokseen valittujen yhteisön tuottajien hinnat oikaistaan vapaasti tehtaalla -tasolle. Otokseen valittujen yhteisön tuottajien painotettuja keskimääräisiä hintoja on vertailtu kunkin tutkimuksessa määritellyn hiusharjaluokan osalta kunkin asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan painotettuihin vientihintoihin. (74) Kunkin asianomaisen maan hinnan alittavuuden marginaalit ovat prosentteina ilmaistuina yli 45 prosenttia otokseen valittujen yhteisön tuottajien hintoihin nähden. 4. Yhteisön tuotannonalan tilanne 4.1 Yhteisön koko tuotannonalaa koskevat tiedot Alustava huomautus (75) Kun yhteisön tuotannonalaan sovelletaan otantamenetelmää, komission käytäntönä on määrittää tiettyjä vahingon osoittamia kuten yhteisön koko tuotannonalan tuotantoa, kapasiteettia, varastoja, myyntiä, markkinaosuutta ja työllisyyttä kuvaavia lukuja sekä määrittää yksittäisten yritysten toimintaan liittyvät vahingon osoittimet kuten hinnat, tuotantokustannukset ja voitto otokseen valituilta yhteisön tuottajilta saatujen tietojen perusteella. (76) Ottaen huomioon yhteisön tuotannonalan muodostavien yritysten rakenne ja koko sekä vaikeudet kerätä tietoja varastoista yhteisön koko tuotannonalan osalta kyseinen taloutta kuvaava osoitin oli mahdollista määrittää ainoastaan otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta. Koska nämä tuottajat muodostavat edustavan määrän yhteisön koko tuotannonalan myynnistä ja tuotannosta, niiden osalta tehtyjä päätelmiä voidaan joka tapauksessa pitää edustavina yhteisön koko tuotannonalan osalta. (77) Otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta toteutetusta tutkimuksesta ilmeni, että niiden tuotanto, kapasiteetti, myynti, markkinaosuus ja työllisyys tulevat asianmukaisesti ilmi yhteisön tuotannonalan osalta kerätyistä tiedoista. Tuotanto (78) Tuotanto väheni vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 20 miljoonasta kappaleesta noin 19 miljoonaan kappaleeseen eli noin 3 prosenttia. Tuotanto väheni merkittävimmin vuosina 1997 ja 1998. Vaikka tuotanto kasvoi jälleen vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, se ei saavuttanut vuoden 1996 tasoa. Tuotantokapasiteetti (79) Enimmäistuotantokapasiteetti, joka lasketaan kappalemääränä, jonka yhteisön tuotannonala pystyy valmistamaan vuodessa, parani 72 miljoonasta kappaleesta vuonna 1996 77 miljoonaan kappaleeseen tutkimusajanjakson aikana eli se kohosi 7,5 prosenttia. Tämä kasvu ei johtunut uusiin tuotantovalmiuksiin tehdyistä investoinneista vaan tuotannon järkiperäistämisestä ja edellä mainittujen koneiden ja laitteiden ajanmukaistamisesta. (80) Kapasiteetin käyttöaste heikkeni noin 28 prosentista vuonna 1996 noin 25 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä kapasiteetin käyttöaste on edelleen alhainen, koska yhteisön tuotannonala on muuttanut tuotevalikoimaansa sellaisten muita kuin hiusharjoja olevien tuotteiden suuntaan, joiden osalta tuotavien tuotteiden aiheuttama kilpailu on vähäisempää. Myyntimäärät ja markkinaosuus (81) Vaikka yhteisön kulutus lisääntyi noin 33 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni noin 18 miljoonasta kappaleesta vuonna 1996 noin 13 miljoonaan kappaleeseen tutkimusajanjakson aikana eli noin 28 prosenttia. Myynnin määrä väheni huomattavasti eli 31 prosenttia vuosina 1996-1998 ja kasvoi hieman vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, mutta se oli kuitenkin erittäin alhainen vuoteen 1996 verrattuna. (82) Yhteisön tuotannonalan osuus yhteisön markkinoilla supistui noin 22 prosentista vuonna 1996 noin 12 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Se pieneni huomattavasti eli 45 prosenttia vuosina 1996-1998 ja on jatkanut tasaista laskuaan. Työllisyys (83) Vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana useat yhteisön tuottajat lopettivat tuotantonsa, ja hiusharjojen tuotannossa toiminut työvoima väheni. Nämä tekijät johtivat hiusharjojen tuotannossa yhteisössä toimineen kokonaistyövoiman vähenemiseen 790 työntekijästä 770 työntekijään vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. (84) Tästä suuntauksesta käy ilmi se, että tietyt yritykset, jotka aikaisemmin valmistivat pääasiassa hiusharjoja, ovat pyrkineet mukauttamaan tuotevalikoimaansa muihin tuotteisiin, joita tämä menettely ei koske. Nämä muut tuotteet kuten hammasharjat, kylpyharjat, partasudit sekä meikkisiveltimet ja -huiskut kuuluvat myös toalettitarvikkeisiin, mutta tuonnin aiheuttama kilpailu on niiden osalta vähäisempää. 4.2 Otokseen valittuja yhteisön tuottajia koskevat tiedot Varastot (85) Otokseen valittujen yhteisön tuottajien varastot supistuivat huomattavasti eli 15 prosenttia vuosina 1996-1998, mutta ne kasvoivat jälleen vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hieman vuoden 1996 tason ylittävälle tasolle. Kokonaisuutena otokseen valittujen yhteisön tuottajien varastot olivat melko vakaat vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. On korostettava, että tutkimusajanjakson aikaiset varastot, joiden suuruus oli noin 1,5 miljoonaa kappaletta, olivat suunnilleen vain yhteisön tuotannonalan yhden kuukauden myyntimäärän suuruiset ja että tällä liiketoiminnan alalla varastot ovat välttämättömiä, jotta kysyntään voidaan vastata nopeasti. Hinnat (86) Otokseen valittujen yhteisön tuottajien hintojen kehityksen analysoinnista käy ilmi, että kokonaisuutena hinnat olivat melko vakaat vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Keskimääräinen myyntihinta oli 1,60 euroa kappaleelta vuonna 1996 ja se aleni 1,59 euroon kappaleelta tutkimusajanjakson aikana. (87) Halpatuonnin lisääntyessä asianomaisista maista vuodesta 1996 lähtien suurin osa otokseen valituista yhteisön tuottajista piti hintansa ennallaan, mutta muut otokseen valitut yhteisön tuottajat alensivat hintojaan. Lisääntyneen tuonnin johdosta otokseen valitut yhteisön tuottajat lisäksi lopettivat tiettyjen edullisempien mallien tuotannon keskittyäkseen kalliimpiin malleihin sellaisilla markkinoiden kapeilla sektoreilla, joilla hinnat olivat korkeammat ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama kilpailu vähäisempää. Tämä toimintamalli vaikutti suoraan otokseen valittujen yhteisön tuottajien kannattavuuteen, joka parani hieman nollatason yläpuolelle vuoden 1997 jälkeen. Tästä toimintamallista huolimatta hinnat alenivat hieman, vaikka niiden olisi pitänyt voida kohota. Investoinnit (88) Otokseen valitut yhteisön tuottajat lisäsivät investointejaan vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 132000 eurosta 334000 euroon. Investoinnit kasvoivat eniten vuosina 1996-1998, mikä johtui siitä, että tietyt otokseen valitut yhteisön tuottajat ottivat vastatakseen sellaisten muiden yritysten tuotannosta sekä koneista ja laitteista, jotka lopettivat hiusharjojen valmistuksen yhteisössä. Kannattavuus (89) Otokseen valittujen yhteisön tuottajien kannattavuus parani vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin - 0,2 prosentista noin 0,49 prosenttiin. Tarkasteltaessa sitä, että nämä tuottajat pystyivät nostamaan kannattavuuden hieman nollatason yläpuolelle, olisi otettava huomioon - kuten edellä selostetaan - se, että ne päättivät luopua tiettyjen edullisempien mallien tuotannosta ja myynnistä keskittyäkseen markkinoiden tietyille kapeille sektoreille, joilla hinnat olivat korkeammat ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama suora kilpailu vähäisempää. Tämä toimintamalli ei kuitenkaan pystynyt estämään myyntimäärien ja markkinaosuuden supistumista, mikä alkoi vaikuttaa kielteisesti taloudelliseen tulokseen tutkimusajanjakson aikana. Koska suurtuotannon eduilla on vaikutuksensa tällä tuotannonalalla, kyseistä toimintamallia voidaan käyttää vain tietyssä laajuudessa, ja yhteisön tuotannonalalle on välttämätöntä tuottaa tietty vähimmäismäärä vakiotuotteita pystyäkseen säilyttämään riittävät myyntimäärät pitkällä aikavälillä kattaakseen kiinteät kustannukset ja saavuttaakseen tietyn kannattavuustason. (90) Kuten edellä todetaan, otokseen valitut yhteisön tuottajat olivat tarpeeksi vahvoja pystyäkseen selviytymään polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin synnyttämästä kilpailusta ja ne hyötyivät jossain määrin sellaisten tuottajien kustannuksella, jotka eivät selviytyneet kilpailusta. Näin ollen ne ovat saattaneet hyötyä muiden yritysten toiminnan lakkaamisesta, mikä tarkoittaa sitä, että niiden kannattavuuden suhteellisen myönteistä kehitystä on saatettu yliarvioida. 5. Vahinkoa koskevat päätelmät (91) Edellä esitettyjen osatekijöiden tarkastelusta ilmenee, että vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana polkumyynnillä tapahtunut tuonti kasvoi huomattavasti määrällä ja markkinaosuudella mitattuna; sen osuus oli noin 78 prosenttia yhteisön markkinoista tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat alittivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat hinnan alittavuuden marginaalien ollessa yli 45 prosenttia kaikissa tapauksissa. (92) Tämän lisäksi yhteisön tuotannonalan tilanne huononi vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana erityisesti vuodesta 1997 lähtien. Tänä aikana sen tuotanto väheni, kapasiteetin käyttöaste aleni, myyntimäärät ja markkinaosuus supistuivat ja työpaikat vähenivät. (93) Vaikka otokseen valittujen yhteisön tuottajien investoinnit lisääntyivät ja niiden kannattavuus parani hieman nollatason lähelle, tutkimuksesta ilmeni, että taloudellisen tuloksen lievä paraneminen johtuu pääasiassa näiden otokseen valittujen yhteisön tuottajien halpatuonnin johdosta tekemästä päätöksestä luopua tiettyjen edullisempien mallien tuotannosta ja myynnistä keskittyäkseen kalliimpiin malleihin sellaisilla markkinoiden kapeilla sektoreilla, joilla hinnat olivat korkeammat ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama kilpailu vähäisempää. Tästä syystä katsotaan, että otokseen valittujen yhteisön tuottajien myyntihinnat olisivat laskeneet huomattavasti, jos ne olisivat jatkaneet kaikkien tuotemallien valmistamista, jolloin niiden kannattavuus olisi heikentynyt. (94) Huolimatta siitä, että edellä mainittu toimintamalli ei ole toteuttamiskelpoinen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, yhteisön tuotannonala ei kyennyt edes tämän toimintamallin avulla säilyttämään ja saavuttamaan takaisin markkinaosuuttaan, sillä sekä myyntimäärien että markkinaosuuden kehitys oli kielteistä, vaikka yhteisön hiusharjamarkkinat kasvoivat huomattavasti. (95) Näin ollen päätellään, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa. G. SYY-YHTEYS 1. Johdanto (96) Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisista maista tuleva hiusharjojen tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle sellaista vahinkoa, jota voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. 2. Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus (97) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia tutkittaessa todettiin, että kun asianomaisista maista peräisin oleva hiusharjojen tuonti kasvoi huomattavasti vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja kyseisen tuonnin osuus oli merkittävä eli noin 78 prosenttia yhteisön markkinoista tutkimusajanjakson aikana, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni samanaikaisesti: sen osuus yhteisön markkinoista supistui noin 22 prosentista noin 12 prosenttiin eli 10 prosenttiyksikköä. (98) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin myyntihinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan myyntihinnat; hinnat määräytyivät kyseisen tuonnin perusteella, koska sillä oli merkittävä asema markkinoilla. Hiusharjamarkkinoilla vallitsee huomattava kilpailu ja kysynnän muodostavat monet tukkukauppiaat, supermarkettiketjut sekä suuret liikkeet, joiden ostovoima on merkittävä. Otokseen valittujen yhteisön tuottajien hintojen kehitys osoittaa sen, että ne alenivat hieman vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, vaikka yhteisön tuotannonalan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin johdosta tekemän päätöksen luopua tiettyjen edullisempien mallien tuotannosta ja myynnistä keskittyäkseen kalliimpiin malleihin, joiden hinnat olivat korkeammat ja polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama kilpailu vähäisempää, olisi pitänyt mahdollistaa yhteisön tuotannonalan myyntihintojen korottaminen. Näiden olosuhteiden perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonala kärsi hinnankorotusten estymisestä. (99) Samanaikaisesti yhteisön tuotannonala ei kyennyt hyötymään yhteisön markkinoiden merkittävästä kasvusta; markkinoiden kasvaessa 33 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan myyntimäärät vähenivät 28 prosenttia, mikä johti markkinaosuuden supistumiseen 10 prosenttiyksiköllä tutkimusajanjakson aikana. (100) Tämän perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuonnin hintojen alittavuuden muodossa aiheuttama paine sekä sen myyntimääriin ja markkinaosuuteen perustuva voimakas asema markkinoilla estivät yhteisön tuottajia korottamasta hintoja, mistä syystä niiden myyntimäärät vähenivät huomattavasti, mikä puolestaan johti markkinaosuuden supistumiseen. 3. Muiden tekijöiden vaikutukset (101) Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti, olisivatko muut tekijät kuin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti saattaneet vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Erityisesti arvioitiin muiden yhteisön tuottajien markkinakäyttäytymistä, kolmansista maista tapahtunutta tuontia, teknologista kehitystä sekä yhteisön tuotannonalan vientitulosta ja kannattavuutta. Muut yhteisön tuottajat (102) Muiden yhteisön tuottajien tuotanto ja myynti väheni määrällisesti vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Sama kehityssuuntaus koski myös niiden markkinaosuutta vastaavana aikana. Tuonti kolmansista maista (103) Tutkimusajanjakson aikana ainoastaan yhdestä kolmannesta maasta eli Norjasta peräisin olevan tuonnin osuus oli yli 2 prosenttia yhteisön markkinoista. Vaikka tämä tuonti oli yli 2 prosenttia tutkimusajanjakson aikana, todettiin kuitenkin, että hiusharjojen tuotanto ei ole merkittävää Norjassa. Tämän perusteella on erittäin todennäköistä, että Norjasta tuleva tuonti oli tosiasiassa peräisin yhdestä tässä menettelyssä asianomaisena olevasta maasta eli Kiinasta, koska sen asema markkinoilla on kokonaisuudessaan voimakas. (104) Norjasta tulleen tuonnin keskimääräiset hinnat eivät vaikuta luotettavilta, koska nämä hinnat eroavat huomattavasti erityisesti vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson osalta mistä tahansa asianomaisesta maasta tai kolmannesta maasta peräisin olevien hiusharjojen keskimääräisistä hinnoista. (105) Tutkimuksessa todettiin Hongkongista peräisin olevan tuonnin osalta, että sieltä peräisin olevien hiusharjojen vienti yhteisöön oli alle vähimmäistason tutkimusajanjakson aikana. (106) Muista kolmansista maista kuin Norjasta ja Hongkongista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus supistui tasaisesti eli 3 prosentista 2,23 prosenttiin vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja samana aikana sen keskimääräiset hinnat pysyivät tasolla, joka oli asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia korkeampi. Yhteisön tuotannonalan kilpailukyky ja vientitulos (107) Yhteisön tuotannonalan kilpailukyvyn ja tuottavuuden suhteen todettiin, että vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonala pyrki pitämään tuotantonsa ja myyntinsä entisellään. Se luopui tiettyjen tuotemallien tuotannosta ja myynnistä keskittyäkseen joihinkin muihin malleihin myyntinsä ja kilpailukykynsä säilyttämiseksi tietyllä tasolla. (108) Vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonala lisäksi säilytti vakaan myyntitason vientimarkkinoilla kuten Yhdysvaltojen ja Japanin markkinoilla, joilla se vastaavalla tavoin kilpaili suoraan asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kanssa ja joilla on kysyntää yhteisön tuotannonalan valmistamista laadukkaista tuotteista. 4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät (109) Yhteisön tuotannonalan heikko tilanne vallitsi samaan aikaan, kun tuonti kasvoi asianomaisista maista ja kyseisen tuonnin hintojen alittavuus oli huomattavaa. (110) Koska tarkasteltavana olevalla tuonnilla on erityisen vahva asema, ei ole todettu muita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Koska erityisesti muiden yhteisön tuottajien tuotanto, myyntimäärät ja markkinaosuus supistuivat vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kyseisillä tuottajilla ei ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Koska kolmansien maiden markkinaosuus oli tutkimusajanjaksona erittäin alhainen tarkasteltavana olevan tuonnin markkinaosuuteen verrattuna ja koska niiden keskimääräiset hinnat vaikuttivat samana aikana korkeammilta kuin tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat, on pääteltävä, että tarkasteltavana oleva tuonti on aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. (111) Näin ollen päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko on ollut asianomaisista neljästä maasta peräisin olevan hiusharjojen tuonnin aiheuttamaa. H. YHTEISÖN ETU (112) Arvioidakseen yhteisön etua komissio tutki, mitä todennäköisiä vaikutuksia polkumyyntitoimenpiteiden kohdistamisella olisi asianomaisiin taloudellisiin toimijoihin. Erityinen kyselylomake lähetettiin useille asianomaisille osapuolille, joita tutkimuksen kohteena olevan tuotteen katsottiin välittömästi koskevan, eli hiusharjojen raaka-aineiden toimittajille sekä tarkasteltavana olevalla tuotteella kauppaa käyville etuyhteydettömille tuojille ja kauppiaille. Myös Euroopan kuluttajajärjestöjen liittoa Bureau Europeén des Unions de Consommateurs, jäljempänä "BEUC", pyydettiin esittämään huomautuksensa. 1. Yhteisön tuotannonala Yhteisön tuotannonalan rakenne (113) Yhteisön tuotannonala muodostuu pääasiassa pienistä ja keskisuurista yrityksistä. Tuotantomenetelmät ovat erittäin automatisoituja ja pääomavaltaisia. Huomattavia suurtuotannon etuja saavutetaan valmistettaessa suuria määriä samaa tuotemallia. (114) Hiusharjat ovat kulutustavara, josta on tarjolla paljon eri malleja. Vaikka joitakin hiusharjamalleja on valmistettu useita vuosia, tähän tuotteeseen vaikuttaa myös muodin muuttuminen, minkä lisäksi markkinoiden kapeilla sektoreilla kysyntä kohdistuu vain vähäisiin tuotemääriin kuten kampaajille ja partureille tarkoitettuihin erityistuotteisiin ja ylellisyystavaroihin. (115) Yhteisön tuotannonalalla on toteutettu viime vuosina huomattavia rakennemuutoksia, koska jotkut yritykset ovat päättäneet luopua hiusharjojen tuotannosta kokonaan tai vähentää sitä. Joidenkin yritysten toimintaa jatkettiin toisen yrityksen toimesta, kun taas jotkut yritykset korvasivat oman tuotantonsa pääasiassa asianomaisista maista tulevalla tuonnilla. Yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuus (116) Merkittävää vahinkoa koskevista päätelmistä huolimatta yhteisön tuotannonala vaikuttaa elinkelpoiselta ja kilpailukykyiseltä. Tämä alustava arvio perustuu seuraavien tekijöiden arviointiin: Rakennemuutokset: On tärkeää huomata, että yhteisön tuotannonala on järkiperäistänyt tuotantoaan ja ajanmukaistanut koneitaan ja laitteitaan, kuten todettiin otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta. Tämä on jopa lisännyt sen tuotantokapasiteettia olemassa olevien tuotantolaitosten tehokkuuden parantuessa. Uusien tuotteiden kehittämisen aste: Yhteisön tuottajat ovat kehittäneet uusia hiusharjamalleja pysyäkseen mukana liiketoiminnassa tarjoamalla sellaisia uusia tuotteita, joihin alun perin kohdistuu erittäin vähän kilpailua yhteisön ulkopuolisista maista. Vientitulos: Yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen vienti oli melko vakaata eli noin 7 miljoonaa kappaletta vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Toimenpiteiden käyttöönoton mahdolliset vaikutukset (117) Ensiksikin voidaan olettaa, että yhteisön tuotannonala kasvattaa markkinaosuuttaan yhteisön markkinoilla polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton seurauksena. Tätä tukee täysin olemassa oleva huomattava tuotantokapasiteetti. Toiseksi, koska voidaan olettaa, että kapasiteetin käyttöaste kohoaa, se johtaa tuotannon kasvuun, joka puolestaan alentaa yhteisön tuottajien yksikkökustannuksia. Hintojen osalta voidaan odottaa, että hinnat kohoavat hieman, vaikkakaan ne eivät kohoa polkumyyntitullia vastaavaa määrää. Yhteisön tuottajien odotetaan saavuttavan jälleen kannattavan tason toisaalta tuotannon ja myynnin kasvun sekä toisaalta yksikkökustannusten alenemisen vuoksi. Toimenpiteiden käyttöön ottamatta jättämisen mahdolliset vaikutukset (118) Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson väliseltä ajalta todetun laskusuuntauksen odotetaan jatkuvan. Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen ja erityisesti sen myyntimäärien ja markkina-aseman heikkeneminen entisestään vaarantaisi tätä toimintaa ja johtaisi todennäköisesti yritysten toiminnan lakkaamiseen ja työpaikkojen menettämiseen. Otokseen valittujen yhteisön tuottajien antamista tiedoista ilmenee, että kuluneiden vuosien taloudellista tilannetta on yritetty tukea pyrkimyksillä palauttaa kilpailukykyisyys ja saada markkinaosuuksia takaisin. Jos tämä tilanne jatkuu tulevaisuudessa, on odotettavissa, että yritykset eivät enää pysty toimimaan tällä alalla. (119) Koska hiusharjojen tuotantoon osallistuvaa työvoimaa on karsittu, ammattitaitoisia työntekijöitä ei enää korvata uusilla, mistä syystä tämän tuotteen valmistukseen liittyvä ammattitaito katoaa. Lisäksi markkinoiden paineet valmistaa alempihintaisia tuotteita johtaa kustannuksiltaan alhaisten raaka-aineiden käyttöön laadun kustannuksella. Tilanne on erittäin vahingollinen yhteisön tuotannonalalle, jolla on ollut maailmanlaajuisesti hyvä maine tällä alalla monia vuosia, mistä syystä se on jatkanut laadukkaiden raaka-aineiden käyttöä samalla, kun se on yrittänyt tarjota tuotteitaan kilpailukykyisin hinnoin. 2. Hiusharjojen raaka-aineiden toimittajat (120) Yhteisön etua koskeva kyselylomake lähetettiin sellaisille yli 20:lle hiusharjojen raaka-aineiden kuten muun muassa harjasten, puun, muovin ja synteettisten kuitujen toimittajille, jotka pääasiassa myyvät yhteisön tuotannonalalle, mutta jotka myyvät myös joillekin vientiä harjoittaville tuottajille. Ainoastaan yksi raaka-aineiden toimittaja toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. (121) Tutkimuksesta ilmeni, että hiusharjojen raaka-aineiden toimittajia on kahta lajia. Raaka-aineita toimittavat toisaalta suuret yritykset, joille hiusharjojen raaka-aineiden toimitusten osuus ei ole merkittävä niiden kokonaistoimintaan verrattuna, mistä syystä ne katsovat, että tämä menettely ei koske niitä. Toisaalta raaka-aineita toimittavat pienet ja keskisuuret yritykset, jotka väittivät, että niillä ei ollut valmiuksia vastata kyselyyn. (122) Mahdollisten polkumyyntitullien vaikutus näihin raaka-aineiden toimittajiin on erilainen. Ensimmäisen raaka-aineiden toimittajien ryhmän osalta hiusharjoihin mahdollisesti sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuta millään tavalla, koska ne eivät suostuneet toimimaan yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Joka tapauksessa, jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, myönteisen vaikutuksen voidaan odottaa kohdistuvan pienistä ja keskisuurista yrityksistä muodostuvaan raaka-aineiden toimittajien ryhmään, jolle hiusharjat muodostavat merkittävän osan toimintaa. 3. Yhteisössä toimivat etuyhteydettömät tuojat ja kauppiaat (123) Kyselylomake lähetettiin yli 30:lle yhteisössä toimivalle etuyhteydettömälle tuojalle ja kauppiaalle. Yhteisössä toimivat tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömät tuojat toimivat vähäisessä määrin yhteistyössä. Vastauksia saatiin ainoastaan yhdeksän ja niistäkin jotkut olivat puutteellisia. (124) Näiden yritysten osalta tarkasteltavana olevaan tuotteeseen ei suoraan liittynyt työllisyysvaikutusta eikä merkittäviä investointeja. Tutkimuksesta ilmeni etuyhteydettömien tuojien osalta, että yksikään niistä ei käy kauppaa yksinomaan tarkasteltavana olevalla tuotteella vaan myös useilla muilla tuotteilla. Useimmat kauppiaina toimivista yrityksistä ovat muun muassa suuria liikkeitä ja supermarkettiketjuja, joiden toiminnassa tarkasteltavana olevalla tuotteella on vain vähäinen osuus. (125) Koska näillä markkinoilla on huomattava määrä toimituslähteitä, mahdollisista polkumyyntitoimenpiteistä johtuva hinnankorotus on todennäköisesti vähäinen ja se siirretään tuojien ja kauppiaiden asiakkaiden kannettavaksi. Lisäksi kustannusten kohoaminen joidenkin sellaisten tuojien tapauksessa, jotka tuovat hiusharjoja vientiä harjoittavilta tuottajilta alhaisin polkumyyntimarginaalein, on melko vähäistä, joten siitä ei aiheudu merkittävää uhkatekijää näiden tuojien ja kauppiaiden liiketoiminnalle. (126) Edellä esitetyn perusteella voidaan alustavasti päätellä, että mahdollisilla polkumyyntitoimenpiteillä ei ole ratkaisevaa vaikutusta etuyhteydettömiin tuojiin erityisesti, koska ne eivät käy kauppaa yksinomaan tarkasteltavana olevalla tuotteella vaan laajalla tuotevalikoimalla. 4. Kuluttajat (127) BEUC ei toiminut yhteistyössä eikä esittänyt huomautuksia, vaikka niitä nimenomaisesti pyydettiin siltä. Kuluttajiin polkumyyntitulleista mahdollisesti kohdistuvan vaikutuksen arvioimiseksi otettiin kuitenkin huomioon seuraavat tekijät. (128) Jos oletetaan, että korkeiden polkumyyntitullien alaiset vientiä harjoittavat tuottajat lopettavat vientinsä yhteisön markkinoille, koska niiden tuotteet eivät ole laadultaan ja toimivuudeltaan sellaisia, että ne pystyisivät kilpailemaan yhteisön tuotannonalan ja muiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotteiden kanssa terveillä hinnoilla, kyseinen vienti saatettaisiin korvata sellaisella asianomaisista maista tulevalla tuonnilla, johon sovelletaan alempia tulleja. Tämän osalta olisi huomattava, että muihin tiedossa oleviin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava keskimääräinen polkumyyntitulli olisi alhainen. Kokemus on osoittanut, että tällaisessa tapauksessa, jossa kauppaan liittyy korkeat voittomarginaalit, maksettavien tullien määrä ei automaattisesti siirry kuluttajien kannettavaksi. Kuluttajien hankinnat voivat lisäksi suuntautua yhteisön tuotannonalan valmistamiin tuotteisiin. (129) Ottaen huomioon useille asianomaisille vientiä harjoittaville tuottajille ehdotettujen tullien taso sekä koska yhteisössä toimii suuri määrä kilpailevia tuottajia ja koska tuontia tapahtuu myös kolmansista maista, on lisäksi epätodennäköistä, että kyseiset toimenpiteet johtaisivat hiusharjojen yleisiin hinnankorotuksiin yhteisössä. 5. Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset (130) Sen osalta, miten mahdolliset toimenpiteet vaikuttavat kilpailuun yhteisössä, on todennäköistä, että useat asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkavat tuotemalliensa myyntiä - vaikkakin vahinkoa aiheuttamattomin hinnoin - koska niillä on vahva asema markkinoilla. Näin ollen markkinoilla on edelleen huomattava määrä kilpailijoita ja kuten edellä todetaan, käyttäjät voivat edelleen valita tarkasteltavana olevan tuotteen eri toimittajien välillä hintojen ollessa kohtuulliset, koska yhteisön tuottajien määrä on suuri ja tuontia tapahtuu kolmansista maista. (131) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kilpailu todennäköisesti säilyy voimakkaana polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Markkinoilla toimii merkittävä määrä toimijoita, jotka pystyvät tyydyttämään kysynnän tarjoten laajan valikoiman tuotemalleja. Näin ollen mahdollisten polkumyyntitullien käyttöönotto ei todennäköisesti rajoita merkittävästi kuluttajan valinnanmahdollisuuksia tai vähennä kilpailua. 6. Yhteisön etua koskevat päätelmät (132) Edellä esitetyt syyt huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja. I. EHDOTETUT TOIMENPITEET 1. Vahingon korjaava taso (133) Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta estettäisiin polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvien lisävahinkojen aiheutuminen yhteisön tuotannonalalle. (134) Tullin tason määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä se tullin määrä, joka on tarpeen yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. (135) Sellaisen tullin tason määrittämiseksi, joka on riittävä polkumyynnin aiheuttaman vahingon poistamiseksi, on ensin tarpeen määrittää ennen veroja laskettava yhteisön tuottajille välttämätön kohtuullinen voiton vähimmäistaso, jotta ne säilyisivät kilpailukykyisinä. On todettu, että 5 prosentin voittomarginaali muodostaa asianmukaisen vähimmäistason ottaen huomioon pitkäaikaisten investointien tarve. Tämä voiton taso on myös sellainen, jonka yhteisön tuotannonala voi kohtuudella odottaa saavuttavansa, kun vahingollista polkumyyntiä ei esiinny. (136) Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien eri mallien vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta on saatu vähentämällä yhteisön tuotannonalan myyntihinnasta sen keskimääräinen tosiasiallinen voitto ja lisäämällä siihen edellä mainittu 5 prosentin voittomarginaali. Tämän vertailun tuloksena saadut mahdolliset erot ilmaistiin prosenttimääränä tuonnin cif-kokonaisarvosta; kyseiset erot olivat kaikissa tapauksissa todettuja polkumyyntimarginaaleja korkeampia. 2. Ehdotettu väliaikainen polkumyyntitulli (137) Kuten edellä selitettiin, vahingon korjaavat tasot olivat kaikissa tapauksissa todettuja polkumyyntimarginaaleja korkeammat. Käyttöönotettavan väliaikaisen tullin olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti vastattava alhaisempaa marginaalia eli polkumyyntimarginaalia. (138) Koska yhteistyön aste oli erittäin alhainen ja jotta toimenpiteiden tehokkuus voidaan varmistaa, yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien osalta katsotaan aiheelliseksi ottaa käyttöön polkumyyntitulli paljoustullin muodossa, jolloin sen määrä on 0,55 euroa kappaleelta. (139) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavia maakohtaisia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määriteltyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa - mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset - sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavaa tullia. (140) Kaikki näiden yritysten yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät vaatimukset (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle(9) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseisiin nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tätä asetusta tarvittaessa neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattaakseen ajan tasalle luettelon niistä yrityksistä, joihin yksilöllisiä tulleja voidaan soveltaa. J. LOPPUSÄÄNNÖS (141) Hyvän hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jossa asianomaiset osapuolet voivat esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi on todettava, että tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja että niitä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin 96032930 kuuluvien hiusharjojen tuonnissa. >TAULUKON PAIKKA> 2. Päätetään Hongkongista peräisin olevien hiusharjojen tuontia koskeva menettely. 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä 7 edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla Rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista asianomaiset osapuolet voivat esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi suullisesti yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 8 päivänä toukokuuta 2000. Komission puolesta Pascal Lamy Komission jäsen (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. (2) EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18. (3) EYVL C 231, 13.8.1999, s. 2. (4) Yritykset on perustettu Hongkongin lain mukaan, mutta niiden tuotantolaitokset sijaitsevat Kiinan mannermaalla. (5) Yritykset on perustettu Hongkongin lain mukaan, mutta niiden tuotantolaitokset sijaitsevat Kiinan mannermaalla. (6) Yritykset on perustettu Hongkongin lain mukaan, mutta niiden tuotantolaitokset sijaitsevat Kiinan mannermaalla. (7) Yritykset on perustettu Hongkongin lain mukaan, mutta niiden tuotantolaitokset sijaitsevat Kiinan mannermaalla. (8) Yritykset on perustettu Hongkongin lain mukaan, mutta niiden tuotantolaitokset sijaitsevat Kiinan mannermaalla. (9) Euroopan komissio Kauppapolitiikan pääosasto Linja C DM 24 - 8/38 Rue de la Loi / Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles/Brussel .