(8)

Haavoittuvuuksia koskevassa EJRK:n arvioinnissa korostetaan Ranskan osalta seuraavia seikkoja: a. Kotitalouksien velkaantuneisuus on suhteellisen korkealla tasolla suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin. Velkaantuneisuus on kasvanut viimeisten kymmenen vuoden aikana ja viime aikojen keskipitkän aikavälin dynamiikka viittaa tämän trendin jatkumiseen. Tällaiseen kotitalouksien velkaantuneisuuden tasoon liittyvät avainriskit ovat kulutuksen supistuminen ja – makrotaloudellisen häiriön tapauksessa – rahoitusjärjestelmän vakauteen vaikuttavat seurannaisvaikutukset makrotaloudellisen häiriön tapauksessa. Kuitenkin Ranskan taloudessa on myös lieventäviä seikkoja. Ensinnäkin kotitalouksilla on kansainvälisesti katsottuna paljon säästöjä. Toiseksi olemassa on sosiaalisia turvaverkkoja, jotka lieventävät lainanottajien tulojen vähenemisen vaikutuksia työttömyystilanteessa, mikä taas lieventää makrotaloudellisen häiriön mahdollisia seurannaisvaikutuksia. Kolmanneksi suuri osuus asuntolainoista ovat kiinteäkorkoisia, minkä vuoksi suuri prosenttiosuus lainanottajista ei altistu korkoriskille. b. Asuntolainojen kasvuvauhti on ollut suhteellisen nopea, sekä lyhyellä että keskipitkällä aikavälillä. Uusien asuntolainojen osalta kasvuvauhti on ollut huomattava, mikä saattaa johtaa kotitalouksien kokonaisvelkaantuneisuuden kasvuun. Lisäksi tietyt indikaattorit viittaavat siihen, että jotkut asuntolainoja ottaneista kotitalouksista ovat mahdollisesti haavoittuvaisia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille; tämä koskee erityisesti nuoria ja vähätuloisia kotitalouksia, joilla on paljon velkaa ja suhteessa tuloihin (DTI) on korkea. Lisäksi uusista asuntolainoista kolmanneksella luototusaste (LTV) on yli 95 prosenttia ja lainojen ja tulojen suhde (DTI) oli vuonna 2017 historiallisesti ennennäkemättömän korkealla tasolla. Asuntolainojen keskimääräiset juoksuajat ovat myös pidentyneet, samalla kuin velanhoitokulujen ja tulojen suhteen (DSTI) distribuutio on entistä huolestuttavampi. Alustavat mikrotiedot, joiden perusteella Ranskan viranomaiset monitoroivat näitä kehityssuuntia, viittaavat siihen, että lainanottajat, joiden kohdalla luototusaste (LTV) tai velanhoitokulujen ja tulojen suhde (DSTI) on korkea, ovat suurilta osin varakkaita kotitalouksia, joiden lainat ovat turvattuja vakuuksin ja takauksin. c. Vaikka Ranskassa ei ole vahvaa näyttöä asuntolainojen laajamittaisesta yliarvostuksesta, asuinkiinteistöjen hinnat ovat kuitenkin nousseet merkittävästi joissakin suurissa kaupungeissa (12) – erityisesti Pariisin alueella – mikä on mahdollisesti murentanut asuntojen kohtuuhintaisuutta. Paikallisella tasolla on viitteitä asuinkiinteistöjen yliarvostuksesta suhteessa tuloihin ja vuokriin. Ottaen huomioon, että kaikista myönnetyistä lainoista kolmanneksella on korkea luototusaste ja että asuntojen hinnat saattavat laskea tulevaisuudessa, joidenkin kotitalouksien varallisuus saattaa kääntyä negatiiviseksi. Kuitenkin vakuutusarvojen mahdollisesta laskusta aiheutuvat välittömät luottotappiot odotetaan pysyvän matalina johtuen tietyistä maakohtaisista syistä. Ensinnäkin asuntolainojen turvaamiseen käytetään takausjärjestelmää (13), mikä lieventää luottolaitosten välittömiä luottoriskejä asuntojen hintojen laskun tilanteessa. Lisäksi odotuksena on, että Ranskassa kotitalouksien varallisuuteen kohdistuvat mahdolliset vaikutukset olisivat muihin kehittyneisiin talouksiin verrattuna lieviä, koska asunnon uudelleenarvostuksen perusteella ei myönnetä lisälainoja. d. Kun otetaan huomioon edellä mainitut haavoittuvuustekijät, epäsuotuisat taloudelliset olosuhteet ja rahoitusehdot tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteinen kehitys voi johtaa rahoitusvakauteen liittyvien välittömien ja välillisten riskien realisoitumiseen. Ranskan pankkijärjestelmään kohdistuvat potentiaaliset välittömät riskit liittyvät vahvasti nousevien asuntojen hintojen ja alhaisten korkojen tilanteessa myönnettyjen lainojen takaisinmaksun mahdollisiin laiminlyönteihin, velkaantuneisiin kotitalouksiin sekä kilpailupaineisiin, jotka saattavat johtaa luotonannon ehtojen löyhentymiseen sekä lainojen marginaalien alenemiseen. Ranskan osalta on tiettyjä seikkoja, joiden odotetaan lieventävän asuntomarkkinoiden häiriötilanteista johtuvia välittömiä luottoriskejä; esim. vakuuskanavan odotetaan olevan suhteellisen heikko, olemassa on tärkeitä sosiaalisia turvaverkkoja ja kiinteäkorkoiset lainat ovat yleisiä. Jos esimerkiksi työttömyys lisääntyy ja/tai kotitalouksien tulojen kasvu hidastuu, lainojen hoito voi joidenkin kotitalouksien kohdalla muodostua haasteeksi. Tähän liittyvät kotitalouksien tuloihin ja varallisuuteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset voivat vahvistaa alun perin syntynyttä häiriötilannetta, jos kotitalouksien on supistettava kulutusta kyetäkseen hoitamaan asuntolainansa. Tämä voisi johtaa seurannaisvaikutuksiin sekä luottolaitoksiin ja rahoitusjärjestelmään kohdistuvien riskien kasvuun. e. EJRK panee merkille, että Ranska on liputtanut 0,5 prosentin suuruisesta vastasyklisestä pääomapuskurista laitosten kestävyyden turvaamiseksi ennaltaehkäisevästi. Tämän makrovakaustoimen kalibroinnissa otettiin huomioon koko ei-rahoitussektorin velkaantuneisuus Ranskassa ja erityisesti kotitaloussektorin velkaantuneisuus, koska lainanantoa kotitalouksille tukee myös asuinkiinteistöhintojen elpyminen. Näin ollen odotuksena on, että tämä pääomavaatimus tulee vahvistamaan pankkisektorin kestävyyttä suhteessa kasaantuneisiin haavoittuvuuksiin. Sen ei kuitenkaan odoteta rajoittavan kotitalouksien velkaantuneisuuden dynamiikka eikä pysäyttävän luotonannon ehtojen heikentymistä. Vaikka kansalliset viranomaiset Ranskassa ovat seuranneet luotonannon ehtoja, käytössä ei kuitenkaan ole ollut muodollista ohjeistusta siitä, minkälaisia luotonannon ehtoja olisi pidettävä terveinä. f. Nykyisten poliittisten toimenpiteiden arvioidaan olevan vain osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä lieventämään todettuja asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksiin liittyviä järjestelmäriskejä Ranskassa. Erityisesti nykyisiä pääomaperusteisia makrovakaustoimia voisi täydentää muilla toimilla, joiden tarkoituksena on torjua kotitalouksien velkaantuneisuudesta ja luotonannon ehtojen löyhentymisen merkeistä johtuvia riskejä. EJRK panee merkille Ranskan viranomaisten ponnistukset riskien valvomiseksi asuinkiinteistösektorilla sekä niiden aikomuksen parantaa valvontakehikkoa edelleen Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/14 (14) mukaisesti. Uusien toimien käyttöönotto saattaa tästä huolimatta olla tarpeen Ranskassa todettujen haavoittuvuuksien korjaamiseksi. Ottaen huomioon kotitalouksien lisääntyvä velkaantuneisuus sekä merkit luotonannon ehtojen löyhentymisestä, Ranskan kansalliset viranomaiset voisivat erityisesti harkita ehkäiseviä toimenpiteitä, kuten nimenomaisia ohjeita luotonannon ehdoista, joko suositusten muodossa tai lainanottajaperusteisten muodollisten toimien muodossa.