Neuvoston asetus (ETY) N:o 2253/88, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1988, viinikaupan yhteisestä järjestämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 822/87 muuttamisesta



Virallinen lehti nro L 198 , 26/07/1988 s. 0035 - 0039

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 27 s. 0053

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 27 s. 0053



NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 2253/88, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1988, viinikaupan yhteisestä järjestämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 822/87 muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo, että viinimarkkinoiden suuresti ylijäämäinen tilanne huomioon ottaen olisi määriteltävä rajoittavalla tavalla ne edellytykset, joilla voidaan antaa kansallista tukea viiniviljelmille, asetuksen (ETY) N:o 822/87(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1441/88(5), liitteessä VI tarkoitetuille tietyille enologisille käytännöille ja käsittelyille annettujen määrällisten rajojen teknisen luonteen vuoksi on syytä säätää, että neuvosto voi muuttaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta näitä rajoja ottamalla huomioon tieteen kehityksen ja saadun kokemuksen, saadun kokemuksen perusteella kuparisulfaatin käyttöä ei tulisi enää rajoittaa asetuksen (ETY) N:o 822/87 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti koskemaan ainoastaan sellaisia alueita, joilla sitä ei ole käytetty viiniköynnöksen käsittelyssä, asetuksen (ETY) N:o 822/87 17 artiklan 3 kohdassa määritellään ne edellytykset, joilla viinihappoa tai kalsiumtartraattia voidaan käyttää happamuuden vähentämiseksi; olisi myös sallittava hienon jauheen muodossa olevan homogeenisen viinihappo- ja kalsiumkarbonaattiseoksen käyttö samoin edellytyksin kuin kalsiumhapon käyttö ja yhtäläisinä määrinä, osana pakollisen tislauksen järjestelmää tuottajan on toimitettava myös kaikki viiniyttämisen sivutuotteet tislattaviksi; sivutuotteiden ylipuristamisen välttämiseksi tuottajan on toimitettava tietty alkoholipitoisuutena ilmaistu määrä; tuottajan on täydennettävä toimitustaan viinillä, jos tähän määrään ei päästä sivutuotteiden sisältämällä alkoholipitoisuudella; ottaen huomioon tällä hetkellä olevan viiniylijäämän, jota ei voida pitää kaupan, on yhteisön edun mukaista välttää mahdollisimman pitkälle huonolaatuisemman viinin tuotantoa, ja tästä syystä olisi lisättävä pakollisesti tislattaviksi toimitettavien tuotteiden määrää, asetuksella (ETY) N:o 1441/88 muutetaan tislattavaksi toimitetuista viineistä maksettavaa hintaa, josta säädetään asetuksen (ETY) 822/87 39 artiklassa; tarvittavan tasapainon säilyttämiseksi pakollisiin tislauksiin sovellettavissa hinnoissa on aiheellista pienentää asteittain myös viiniyttämisen sivutuotteisiin sovellettavaa hintaa sekä mainitun asetuksen 36 artiklassa tarkoitettujen viinien tislaukseen sovellettavaa hintaa, sellaisista viiniköynnöslajikkeista, joita ei ole luokiteltu viininvalmistuksessa käytettäviin viiniköynnöslajikkeisiin, tai kahteen tai kolmeen asetuksen (ETY) N:o 822/87 36 artiklassa tarkoitettuun luokkaan luokitelluista viiniköynnöslajikkeista peräisin olevista rypäleistä valmistetun viinin pakollisen tislauksen toimenpiteet on suoritettava sen satovuoden loppuun mennessä, jonka aikana nämä viinit on tuotettu; tietyn määräpäivän vahvistaminen olisi jätettävä komission tehtäväksi, jotta voitaisiin antaa säännöt tämän määräajan ylittämisestä johtuvien pakotteiden suhteellisuudesta sekä toimenpiteiden yhdenmukaistamisesta muiden tislaustoimenpiteiden kanssa, asetuksen (ETY) N:o 822/87 44 artiklassa säädetään tiettyjen tislaustoimenpiteiden osalta sellaisten viinien, jotka tuottajat ovat valmistaneet lisäämällä sakkaroosia tai mainitun asetuksen 45 artiklassa tarkoitetun tuen saanutta rypälemehua alkoholipitoisuuden lisäämiseksi, ostohinnan alentamisesta niin, että se vastaa saatua taloudellista hyötyä; ostohinnan alennus olisi laskettava 45 artiklassa tarkoitetun tuen määrän perusteella, ja tätä alennusta olisi sovellettava kaikkiin tislauksiin, lukuun ottamatta hallinnollisista syistä asetuksen (ETY) N:o 822/87 35 artiklassa säädettyä tislausta, ottaen huomioon tiettyjen kolmansien maiden kanssa käytävän viinikaupan kehitys olisi annettava säännöt, joilla yhteisöön voitaisiin tuoda rajoitetussa määrin saatavilla olevaa viiniä, jolla olisi muiden erityisten laatuominaisuuksien lisäksi pieni kokonaishappopitoisuus, puhdistetun tiivistetyn rypälemehun käyttö viiniyttämisessä on tullut yhä merkittävämmäksi; kyseisen käytön osalta olisi säädettävä toimivaltaisten viranomaisten tehokkaasta valvonnasta, joka edellyttää puhdistetun tiivistetyn rypälemehun määrityskokeiden suorittamista sen aitouden selvittämiseksi; näiden kokeiden suorittamiseksi riittävän usein ja tehokkaasti puhdistetun tiivistetyn rypälemehun määritelmässä olisi nostettava esiin sellaisia sen aitouden määrääviä ominaisuuksia, jotka voidaan varmasti ja nopeasti tarkistaa, ja asetuksen (ETY) N:o 822/87 26 artiklan mukaisesti tietyt enologiset käytännöt, joita ei vielä hyväksytä mainitussa asetuksessa, on sallittu jäsenvaltioiden toimesta koetarkoituksiin; saatujen tulosten perusteella niitä voidaan pitää viiniyttämisen valvontaa parantavina ja myös kuluttajalle vaarattomina; tästä syystä nämä käytännöt on syytä hyväksyä yhteisön tasolla, ja asetuksen (ETY) N:o 822/87 liitettä VI olisi muutettava sen mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (ETY) N:o 822/87 seuraavasti: 1 Korvataan 14 artikla seuraavasti: "14 artikla 1 Kansallisen tuen antaminen 3 luokkaan kuuluvien pöytäviinien tuotantoon tarkoitetuille viininviljelyalueille on kiellettyä. 2 Kansallisen tuen antaminen muille kuin 1 kohdassa tarkoitetuille viininviljelyalueille on kiellettyä, paitsi jos: - siitä säädetään yhteisön erityissäännöksissä, - se sallitaan perustamissopimuksen 92 - 94 artiklassa ja jos se vastaa sellaisia vaatimuksia, joilla voidaan erityisesti saavuttaa tuotantomäärän vähentämisen tavoite tai tuotannon laadun parantamisen tavoite ilman tuotannon määrän kasvua. Nämä vaatimukset annetaan 83 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 3 Edellä 2 kohdassa tarkoitettua kieltoa sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 1988. Ennen tätä päivämäärää sallittuja yhteisön säädösten mukaisia toimenpiteitä voidaan soveltaa tämän päivämäärän jälkeen. Kuitenkin 1 päivän syyskuuta 1996 jälkeen näiden toimenpiteiden on täytettävä 2 kohdassa tarkoitetut vaatimukset." 2 Korvataan 15 artiklan 5 kohta seuraavasti: "5 Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta: a) rajoittaa tai kieltää 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta liitteessä VI tarkoitettujen enologisten käytäntöjen tai käsittelyjen käytön; b) tieteen kehityksen ja saadun kokemuksen huomioon ottaen muuttaa annettuja määrällisiä rajoituksia tiettyjen liitteessä VI tarkoitettujen enologisten käytäntöjen ja käsittelyjen osalta." 3 17 artiklassa: a) poistetaan 1 kohta; b) korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: "Liitteessä VI olevan 1 kohdan m alakohdassa ja 3 kohdan l alakohdassa tarkoitettu kalsiumtartraatin tai viinihapon tai homogeenisen viinihappo- ja kalsiumkarbonaattiseoksen käyttö happamuuden vähentämiseksi on sallittua 31 päivään elokuuta 1990. Kuitenkin viinihapon käyttö sallitaan ainoastaan tuotteissa, jotka: - ovat peräisin suhteellisen happamia viinirypäleitä tuottavista viiniköynnöslajikkeista, ja - viinirypäleistä, jotka on korjattu tietyiltä vielä määrittelemättömiltä viinialueilta A-viininviljelyvyöhykkeen pohjoisosasta." 4 35 artiklassa: a) poistetaan 1 kohdan kolmas alakohta; b) korvataan 2 kohta seuraavasti: "2 Jokaisen sellaisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön tai henkilöryhmittymän, lukuun ottamatta 4 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä ja ryhmittymiä, joka on valmistanut viiniä, on toimitettava tislattavaksi kaikki tästä viininvalmistuksesta aiheutuneet sivutuotteet. Sivutuotteiden alkoholipitoisuuden on oltava vähintään yhtä suuri kuin tuotetun viinin alkoholitilavuudesta määriteltävä prosentti, toisin sanoen: - 10 prosenttia, kun viini on valmistettu suoraan rypäleistä, - 5 prosenttia, kun viini on valmistettu rypälemehusta, osittain käyneestä rypälemehusta tai käymistilassa olevasta uudesta viinistä. Toisessa alakohdassa tarkoitetun tuotetun viinin alkoholipitoisuus määritetään luonnollisesta alkoholipitoisuudesta tilavuusprosentteina annetun kiinteämääräisen vähimmäispitoisuuden mukaan, joka on laadittu jokaista viinivuotta varten jokaisella viininviljelyvyöhykkeellä. Tästä kohdasta voidaan poiketa määriteltävien tuottajien, tiettyjen tuotantoalueiden sekä 36 artiklassa tarkoitettujen tislattavien viinien osalta." c) Lisätään kohta seuraavasti: "5 a. Puristejäännöksen, viinisakan ja tämän artiklan mukaisesti tislattavaksi toimitettavan viinin ostohinta on kyseiselle viinivuodelle vahvistetusta A I -tyyppisen pöytäviinin ohjehinnasta: - 31 prosenttia viinivuonna 1988/1989, - 28,5 prosenttia viinivuonna 1989/1990, - 26 prosenttia viinivuodesta 1990/1991 alkaen. Tislaajan maksama hinta ei saa olla pienempi kuin ostohinta." d) 7 kohdassa: - poistetaan toinen luetelmakohta, - korvataan kolmas luetelmakohta seuraavasti: "- 2 kohdassa tarkoitettua poikkeusta;" 5 Korvataan 36 artiklan 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti: "1 Jos viini on valmistettu sellaisen lajikkeen rypäleistä, jota ei ole mainittu viininvalmistukseen käytettäväksi rypälelajikkeeksi viiniköynnöslajikkeiden luokittelussa siinä hallintoyksikössä, jolta nämä rypäleet on korjattu, eikä viiniä viedä kyseisen viinivuoden aikana, on se tislattava erikseen määriteltävään päivämäärään mennessä. Muutoin kuin poikkeuksesta sitä ei saa laskea liikkeeseen muualle kuin tislaamoihin. 2 Jos viini on valmistettu sellaisen lajikkeen rypäleistä, jonka hallintoyksikkö on luokitellut kuuluvaksi samanaikaisesti sekä viinivalmistukseen käytettävien rypäleiden lajikkeeseen että muihin käyttötarkoituksiin tarkoitettuihin lajikkeisiin, ja jos viiniä valmistetaan tavallisesti valmistettavaa viinimäärää enemmän eikä sitä viedä kyseisen viinivuoden aikana, on se tislattava erikseen määriteltävään päivämäärään mennessä. Muutoin kuin poikkeuksesta sitä ei saa laskea liikkeeseen muualle kuin tislaamoihin. Tavallisesti valmistettavien viinimäärien määrittelemisessä otetaan erityisesti huomioon: - tietyn erikseen määritettävänä viiteaikana valmistetun viinin määrä, ennen viinivuotta 1980/1981 tai Espanjan osalta ennen viinivuotta 1984/1985, - perinteisiin käyttötarkoituksiin varatun viinin määrä. 3 Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun tislattavaksi toimitetun viinin ostohinta on kyseiselle viinivuodelle vahvistetusta A I -tyyppisen pöytäviinin ohjehinnasta: - 45 prosenttia viinivuonna 1988/1989, - 40 prosenttia viinivuonna 1989/1990, - 35 prosenttia viinivuodesta 1990/1991 alkaen. Tislaajan maksama hinta ei saa olla ostohintaa alhaisempi." 6 Korvataan 44 artikla seuraavasti: "44 artikla Viinin, jonka alkoholipitoisuutta tuottajat ovat kohottaneet lisäämällä sakkaroosia tai 45 artiklan tarkoittamaa tukea saanutta rypälemehua, jokaiselle tislaukselle vahvistettua ostohintaa, lukuun ottamatta 35 kohdassa tarkoitettua tislausta, pienennetään jokaisella viininviljelyalueella samalla kiinteällä määrällä, joka lasketaan 45 artiklassa tarkoitetun tuen määrän perusteella sekä kyseiselle viininviljelyvyöhykkeelle säädetyn alkoholipitoisuuden kohottamisen mukaan. Kyseisen tuottajan pyynnöstä tätä pienentämistä sovelletaan ainoastaan niihin määriin, joiden alkoholipitoisuutta on kohotettu ensimmäisen alakohdan mukaisesti. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 83 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen." 7 Korvataan 70 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan a ala-kohta seuraavasti: "a) tiettyjä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja kolmansista maista peräisin olevia viinejä, joilla on erityisiä laatuominaisuuksia ja joissa on maantieteellinen merkintä, voidaan toimittaa nautittavaksi, jos: - niiden todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 8,5 tilavuusprosenttia tai jos niiden kokonaisalkoholipitoisuus on ilman väkevöintiä suurempi kuin 15 tilavuusprosenttia; tai - tma-laatuviineihin rinnastettavien viinien kokonaishappoisuuspitoisuus viinihappona ilmaistuna on pienempi kuin 4,5 mutta suurempi kuin 3 grammaa litrassa, toisin sanoen pienempi kuin 60 mutta suurempi kuin 40 milliekvivalenttia litrassa." 8 Korvataan liitteessä I oleva 7 kohta seuraavasti: "7 Puhdistettu tiivistetty rypälemehu: nestemäinen tuote, johon ei ole lisätty sokeriväriä: - joka saadaan rypälemehun osittaisella veden poistamisella, joka suoritetaan millä tahansa muulla sallitulla menetelmällä kuin avotulta käyttäen, niin että refraktometrin, jota käytetään asetuksen (ETY) N:o 543/86(*) liitteessä määrätyn menetelmän mukaisesti, 20 °C:n lämpötilassa antama prosenttiluku on vähintään 61,7 %; - joka on käsitelty sallituilla happamuuden vähentämismenetelmillä ja muiden ainesosien kuin sokerin poistomenetelmillä, - jolla on seuraavat ominaisuudet: - pH on enintään 5 25 Brix-asteessa, - optinen tiheys 425 nanometrissä 1 senttimetrin paksuudessa on enintään 0,100 25 Brix-asteessa tiivistetyssä rypälemehussa, - sellainen sakkaroosipitoisuus, jota ei havaita tietyllä määriteltävällä määritysmenetelmällä, - Folin-Ciocalteau-luku on enintään 6,00 25 Brix-asteessa, - titraushappoisuus on enintään 15 milliekvivalenttia kilogrammassa kokonaissokeripitoisuudesta, - rikkidioksidipitoisuus on enintään 25 milligrammaa kilogrammassa kokonaissokeripitoisuudesta, - kokonaiskationipitoisuus on enintään 8 milliekvivalenttia kilogrammassa kokonaissokeripitoisuudesta, - johtokyky on 25 Brix-asteessa ja 20 celsiusasteessa enintään 120 ìS senttimetrissä, - hydroksimetyylifurfuraalipitoisuus on enintään 25 milligrammaa kilogrammassa kokonaissokeripitoisuudesta, - sisältää mesoinositolia, - joka on peräisin ainoastaan 69 artiklassa tarkoitetuista viiniköynnöslajikkeista, - joka on tuotettu yhteisössä, - joka on peräisin rypälemehusta, jonka luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään sen vähimmäismäärän suuruinen, joka on vahvistettu sille viininviljelyvyöhykkeelle, jolta rypäleet on korjattu. Puhdistetulle tiivistetylle rypälemehulle sallitaan enintään 1 tilavuusprosentin todellinen alkoholipitoisuus. (*) EYVL N:o L 55, 1.3.1986, s. 41" 9 Muutetaan liitteessä VI oleva 1 kohta seuraavasti: a) Lisätään j alakohtaan luetelmakohta seuraavasti: "- betaglukanaasin entsymaattinen seos, erikseen määriteltävin edellytyksin;" b) Lisätään m alakohtaan luetelmakohta seuraavasti: "- homogeeninen viinihappo-kalsiumkarbonaattiseos, joka on sekoitettu samassa suhteessa molempia hienoksi jauhettuja aineita 17 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti;" c) Lisätään n alakohdan jälkeen alakohdat seuraavasti: "o) hiivasoluseoksien käyttäminen enintään 40 grammaa hehtolitrassa; p) polyvinyylipolypyrrolidonin käyttäminen enintään 80 grammaa hehtolitrassa ja erikseen määriteltävin edellytyksin; q) maitohappobakteerien käyttäminen viinisuspensiossa erikseen määriteltävin edellytyksin." 10 Muutetaan liitteessä VI oleva 3 kohta seuraavasti: a) Lisätään l alakohtaan luetelmakohta seuraavasti: "- homogeeninen viinihappo-kalsiumkarbonaattiseos, joka on sekoitettu samassa suhteessa molempia hienoksi jauhettuja aineita 17 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti;" b) Lisätään m alakohtaan luetelmakohta seuraavasti: "- betaglukanaasin entsymaattinen seos erikseen määriteltävin edellytyksin;" c) Korvataan s alakohta seuraavasti: "s) DL-viinihapon, jota kutsutaan myös raseemiseksi hapoksi, tai sen neutraalin kaliumsuolan käyttäminen määriteltävin edellytyksin ylimääräisen kalsiumin saostamiseksi;" d) Korvataan w alakohta seuraavasti: "w) kuparisulfaattikäsittely enintään 1 g/hl viinin maku- tai hajuvirheiden poistamiseksi, jos näin käsitellyn tuotteen kuparipitoisuus ei ole suurempi kuin 1 mg/l;" e) Lisätään seuraavat alakohdat: "x) hiivasoluseoksien käyttäminen, enintään 50 grammaa hehtolitrassa; y) polyvinyylipolypyrrolidonin käyttäminen, enintään 80 grammaa hehtolitrassa ja erikseen määriteltävin edellytyksin; z) maitohappobakteerien käyttäminen viinisuspensiossa erikseen määriteltävin edellytyksin." 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 1988. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 1988. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Y. POTTAKIS (1) EYVL N:o C 139, 30.5.1988, s. 66 (2) EYVL N:o C 167, 27.6.1988 (3) EYVL N:o C 175, 4.7.1988, s. 33 (4) EYVL N:o L 84, 27.3.1987, s. 1 (5) EYVL N:o L 132, 28.5.1988, s. 1