Vaikka Suomen talous on yksi EU:n energiaintensiivisimmistä, Suomen tavoitteena on saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2035 mennessä ja tulla maailman ensimmäiseksi fossiilivapaaksi hyvinvointiyhteiskunnaksi pian sen jälkeen. Energia, teollisuus, liikenne ja rakennukset ovat tärkeimmät sektorit, joiden on osaltaan vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjä merkittävästi. Tämän tavoitteen saavuttamiseen liittyviin haasteisiin kuuluvat huomattava yksityisten ja julkisten investointien vaje sekä uusiutuviin energialähteisiin tehtävien investointien viivästyminen ympäristölupien käsittelyruuhkan vuoksi. Vuoden 2020 tietojen mukaan Suomi oli erittäin riippuvainen Venäjän-tuonnista kaasun (67 % tuonnista; unionin keskiarvo 44 %), öljyn (84 %; unionin keskiarvo 26 %) ja hiilen (55 %; unionin keskiarvo 54 %) osalta (19). Suomen talouden riippuvuus kaasun tuonnista on kuitenkin vähäinen (vuonna 2020 osuus energiapaletista 6,9 %), ja kaikkien kolmen energialähteen tuonti voidaan suurelta osin korvata muilla polttoaineilla tai tuonnilla muista maista. Suomella on käytössä varautumistoimenpiteitä, joilla varmistetaan, että toiminta voi jatkua näistä polttoaineista riippuvaisilla aloilla myös toimitushäiriöiden yhteydessä, ja se toteuttaa toimia lisätäkseen energiantuontiaan muualta kuin Venäjältä. Suomessa asuntojen lämmittäminen kaasulla on minimaalista, ja voimalaitokset voivat yleensä korvata kaasun käytön muilla polttoaineilla. Suomella ei ole kotimaisia kaasuvarastoja, mutta kaksisuuntainen Balticconnector-kaasuputki otettiin käyttöön vuonna 2020, ja maa odottaa kolmannen nesteytetyn maakaasun (LNG) terminaalinsa valmistuvan vuoden 2022 jälkipuoliskolla. Yhdessä kahden jo olemassa olevan LNG-terminaalin ja mahdollisten tulevien hankkeiden kanssa kaasuntuontikapasiteetin odotetaan pian kattavan huomattavan osan Suomen kaasuntuontitarpeista. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Suomi allekirjoitti 20 päivänä toukokuuta 2022 kymmenvuotisen sopimuksen kelluvan LNG-terminaalilaivan vuokrauksesta.

Noin kolmannes Suomen energiapaletista koostuu edelleen öljystä ja hiilestä, tosin Suomi myös laajentaa öljyn ja hiilen tuontia muualta kuin Venäjältä ja aikoo lisätä kestävän biokaasun kotimaista tuotantoa tarkoituksena käyttää biokaasua myös raskaassa liikenteessä. Ydinvoiman osuus energiapaletista oli 17 prosenttia vuonna 2020, ja Venäjä on tärkeä ydinpolttoaineen lähde. Suomen sähköverkon yhteenliitäntäaste on tällä hetkellä 29 prosenttia, mutta sen odotetaan nousevan keskipitkällä aikavälillä. Sähkönsiirtoa Suomen sisällä voitaisiin vahvistaa. Kaiken kaikkiaan, vaikka Suomi on luopumassa vähäisestä riippuvuudestaan fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä, tämänhetkiset olosuhteet edellyttävät, että hiilestä irtautumiseen sekä energiatehokkuuden ja toimitusvarmuuden lisäämiseen tähtääviä investointeja nopeutetaan ja lisätään. Myös lupamenettelyjä olisi edelleen virtaviivaistettava, jotta vireillä olevien energiahankkeiden sumaa voidaan purkaa ja ensisijaisia lisäinvestointeja nopeasti helpottaa. Suomen on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.