ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Portugalin julkishallinto on edelleen tehotonta, ja sen läpinäkyvyys on vähäistä. Kilpailu on julkisten hankintojen alalla edelleen vähäistä. Edistyksestä huolimatta julkisia hankintoja koskevien tietojen ja menettelyjen läpinäkyvyydessä ja luotettavuudessa on vielä puutteita. Käyttöoikeussopimusten ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien läpinäkyvyyttä haittaa edelleen, että hankintaviranomaisilta puuttuu monimutkaisten sopimusten hallinnoinnin edellyttämä asiantuntemus. Sopimusten tekeminen ilman tarjouskilpailua on edelleen yleistä julkisissa hankinnoissa. Julkisia hankintoja koskeva säännöstö on äskettäin tarkistettu, ja komissio seuraa tiiviisti tarkistetun säännöstön täytäntöönpanoa. Hallinnollinen rasitus ja yhdenmukaisten täytäntöönpanokäytäntöjen puute eri puolilla maata on hidastanut menettelyjen uudistamista. Vaikka jonkin verran edistystä on tapahtunut, paikallis- ja julkishallinnon menettelyjen yksinkertaistamisessa on esiintynyt viiveitä, sillä julkishallinnon eri tasojen välinen koordinointi on vähäistä. Portugalin viranomaiset ovat hyväksyneet lainsäädännön yksinkertaistamista koskevan uuden SIMPLEX + -ohjelman. Siihen sisältyy melko kunnianhimoisia toimenpiteitä kansalaisten ja yritysten hyväksi. Toimenpiteet ovat lupaavia, ja SIMPLEX + -paketin täytäntöönpanon nopea aloittaminen on varmistettava, jotta ohjelma alkaa vaikuttaa. Useimpia pakettiin sisältyvistä yrityksiä koskevista toimenpiteistä on nyt alettu toteuttaa. Portugalin oikeusjärjestelmän suorituskyky alittaa edelleen unionin keskitason. Portugalissa siviili- ja kauppaoikeutta sekä verotusta koskevien riita-asioiden käsittelyn tehokkuusindikaattorit ovat edelleen heikot. Tämä vaikuttaa kielteisesti liiketoimintaan ja suorien ulkomaisten sijoitusten houkuttelemiseen. Vero- ja hallintotuomioistuinten toiminnan tehokkuus on edelleen haaste tapausten ratkaisuasteen osalta ja menettelyt ovat yhä liian pitkiä. Ratkaisun saaminen maksukyvyttömyysasioita käsittelevästä tuomioistuimesta kestää jopa 40 kuukautta, mikä herättää epäilyjä SIREVE-kehyksen toimivuudesta.
(1)

Kesäkuussa 2017 kokoontunut Eurooppa-neuvosto oli yhtä mieltä siitä, että on tarpeen aloittaa osallistava ja kunnianhimoinen pysyvä rakenteellinen yhteistyö (PRY), vahvistaa Euroopan turvallisuutta ja puolustusta ja edistää EU:n globaalistrategiaan perustuvan unionin tavoitetason saavuttamista, sellaisena kuin se on määritelty 14 päivänä marraskuuta 2016 annetuissa neuvoston päätelmissä EU:n globaalistrategian täytäntöönpanosta turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla. Eurooppa-neuvosto totesi, että tämän työn on oltava johdonmukaista jäsenvaltioiden kansallisen puolustussuunnittelun ja niiden sitoumusten kanssa, joista asianomaiset jäsenvaltiot ovat sopineet Natossa ja YK:ssa.
(25)

Tällaisten ennakoivien toimenpiteiden toteuttaminen voi olla asianmukaista erityisesti silloin, kun sisällön laittomuus on jo todettu tai kun sisältö on tyypiltään sellaista, että sisällön kontekstin tarkastelu ei ole välttämätöntä. Se voi riippua myös suunniteltujen toimenpiteiden luonteesta, laajuudesta ja tarkoituksesta, sisältötyypistä, siitä, onko sisällöstä ilmoittanut lainvalvontaviranomainen tai Europol, ja siitä, onko sisällön suhteen jo toteutettu toimia siksi, että sitä pidetään laittomana sisältönä. Erityisesti lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän materiaalin osalta säilytyspalvelun tarjoajien olisi toteutettava ennakoivia toimenpiteitä, joilla havaitaan ja estetään tällaisen materiaalin levittäminen, niiden sitoumusten mukaisesti, joita on tehty maailmanlaajuisen Global Alliance against Child Sexual Abuse Online -verkoston puitteissa.
(7)

EU:n tasolla päätetty politiikka vaikuttaa suoraan kansalaisten jokapäiväiseen elämään ja tuntuu paikallisella tasolla. Jotta kansalaiset voivat tehdä valintansa Euroopan parlamentin vaaleissa, heidän on tiedettävä, mistä EU:n tasolla päätetään. Se, että EU-asiat tuodaan lähelle kansalaisia, rohkaisee heitä osallistumaan demokraattisin keinoin EU:n poliittiseen päätöksentekoon. Nykyinen komissio on vuoden 2015 tammikuusta lähtien järjestänyt 478 kansalaiskeskustelua. Niitä on pidetty kaikissa jäsenvaltioissa. Tilaisuuksia on järjestetty myös yhteistyössä muiden instituutioiden, kuten Euroopan parlamentin, kansallisten parlamenttien, alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa. Komissio aikoo helmikuun 2018 ja vuoden 2019 toukokuun 9 päivän välisenä aikana järjestää joko itse tai yhdessä muiden toimijoiden kanssa vielä noin 500 kansalaiskeskustelua lisää. Yhteistyökumppaneina on jäsenvaltioita, alue- ja paikallisviranomaisia, Euroopan parlamentti ja muita EU:n toimielimiä.
(11)

Työmarkkinat kiristyvät epäsuotuisan väestökehityksen ja maastamuuton myötä. Vaikka työvoiman tarjonnan supistuminen on alkanut rajoittaa työllisyyden kasvua, työllistymismahdollisuudet vaihtelevat alueittain ja taitotasoittain. Ammattikoulutuksen oppisuunnitelmien uudistus, jonka tarkoituksena on mukauttaa koulutusta nykyajan osaamisvaatimuksiin, on edistynyt. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin uudistuksen panemiseksi täytäntöön täysimääräisesti ja osallistumisasteen nostamiseksi ammatillisessa perus- ja jatkokoulutuksessa. Uuden työpaikalla oppimista koskevan järjestelmän täytäntöönpano on alkanut, ja siihen osallistuvat työmarkkinaosapuolet ja yritykset. Järjestelmään osallistuvien opiskelijoiden määrä on kuitenkin vähäinen. Aikuisten osallistuminen koulutukseen on lisääntynyt vain hieman, ja työttömien osallistuminen aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteisiin on vähäisempää kuin useimmissa muissa jäsenvaltioissa. Tämä on huolestuttavaa, sillä matalan osaamistason työntekijöiden työttömyysaste on korkea. Laajemmin tarkasteltuna työmarkkinaosapuolten valmiuksien vahvistaminen on tärkeää niiden kanssa tehtävän yhteistyön lisäämiseksi.
(2)

Kroatiaa koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Kroatian edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Kroatian makrotaloudessa on yhä liiallisia epätasapainoja, vaikka ne ovatkin pienenemässä. Haavoittuvuustekijät liittyvät siihen, että julkista, yksityistä ja ulkomaista velkaa on edelleen runsaasti, ja kaikki tämä velka on pitkälti ulkomaan valuutan määräistä. Järjestämättömien lainojen määrä on edelleen suuri, erityisesti rahoitusalan ulkopuolisten yritysten tapauksessa. Kroatian potentiaalinen kasvu ei vieläkään riitä mahdollistamaan kestävää sopeutusta. Yleisesti ottaen on tapahtunut vain vähän edistymistä sellaisten toimenpiteiden toteuttamisessa, joilla puututaan pysyvästi heikkoon työvoiman käyttöasteeseen ja tuottavuuden hitaaseen kasvuun. Rajoittava liiketoimintaympäristö haittaa edelleen kilpailukykyä ja investointeja, ja julkishallinnon hajanaisuus heikentää julkisten palvelujen tehokkuutta.
(14)

Vaikka koulutusjärjestelmää on viime aikoina uudenaikaistettu monilla toimenpiteillä, koulutustulokset ovat huonoja ja niihin vaikuttaa suuresti oppilaan sosioekonominen asema. Heikossa asemassa olevien perheiden lapsilla – etenkin romanilapsilla – on muita huonommat mahdollisuudet saada koulutusta. Koulunkäynnin varhain lopettaneiden osuus on suuri, mikä vaikuttaa myöhemmässä vaiheessa kielteisesti työllistyvyyteen ja työmarkkinatuloksiin. Laadukkaan ja osallistavan yleisopetuksen järjestämiseen liittyy edelleen haasteita, joista yksi on eri etnisille ryhmille yhteisten päiväkotien, koulujen ja koululuokkien tarjoaminen. Opetussuunnitelmaa uudistamalla pyritään parantamaan koulutustuloksia ja kansalaisten digitaalisia taitoja. Digitaalisen osaamisen taso on silti edelleen unionin alhaisimpia, ja se vaihtelee eri sosioekonomisten ryhmien välillä. Viimeaikaisista toimista huolimatta ammatillisen koulutuksen työmarkkinarelevanssi on edelleen riittämätön. Korkeakoulutuksen uudistus on meneillään, mutta osaamisvajeen poistaminen ei ole helppoa, kun tutkinnon suorittaneita on joillakin aloilla liikaa ja joillakin liian vähän. Aikuiskoulutukseen osallistutaan hyvin vähän, vaikka täydennyskoulutukseen on tarvetta. Opettajakunta on huomattavan iäkästä, ja toimet uhkaavan opettajapulan ehkäisemiseksi on aloitettu. Viimeaikaisista uudistuksista huolimatta opettajankoulutusohjelmia on edelleen parannettava.
(14)

Tšekin työmarkkinatulokset ovat tällä hetkellä vahvoja. Työllisyys on viimeksi kuluneiden kuuden vuoden aikana kasvanut tasaisesti ja työttömyys on vähentynyt huomattavasti. Naisten, matalan osaamistason työntekijöiden ja vammaisten potentiaalia ei kuitenkaan hyödynnetä tarpeeksi. Näiden ryhmien työmarkkinoille osallistumista on selkeästi mahdollista lisätä, koska maassa esiintyy työvoimapulaa. Työllisyyserot ja sukupuolten väliset palkkaerot ovat edelleen suuria huolimatta viimeaikaisista toimenpiteistä, joilla vanhempainvapaata on muutettu joustavammaksi ja lastenhoitopalveluja on lisätty. Naisten työllisyysaste on edelleen selvästi alhaisempi kuin miesten. Äitiydellä on edelleen suuri vaikutus työmarkkinoille osallistumiseen, mikä liittyy kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen heikkoon saatavuuteen, pitkiin vanhempainvapaaoikeuksiin, joustavien työjärjestelyjen vähäiseen käyttöön ja pitkäaikaishoitopaikkojen puutteeseen. Virallisten lastenhoitopalvelujen piirissä oli vuonna 2016 vain 4,7 prosenttia alle kolmivuotiaista lapsista. Vaikka matalan osaamistason työntekijät muodostavat vain pienen osan väestöstä, heidän työllisyysasteensa on selvästi alhaisempi kuin keskitason ja korkean osaamistason työntekijöiden. Samoin vammaisten työllisyysaste on alle unionin keskiarvon, vaikka yleinen työttömyysaste on ennätyksellisen alhainen ja työmarkkinoilla on työvoimapulaa. Tämä saattaisi motivoida hyödyntämään vammaisten tarjoamaa käyttämätöntä potentiaalia. Julkiset työvoimapalvelut eivät tällä hetkellä pysty rajallisen kapasiteettinsa vuoksi tarjoamaan työnhakijoille yksilöllistä ja jatkuvaa tukea. Näiden ryhmien osallistumista työmarkkinoille voitaisiin edistää lisäämällä julkisten työvoimapalvelujen kenttätoimintaa ja aktivointikapasiteettia sekä toteuttamalla tehokasta ja oikein kohdennettua aktiivista työvoimapolitiikkaa ja tarjoamalla yksilöllisiä palveluja. Työmarkkinoille pääsyä voitaisiin parantaa myös osaamisen kehittämiseen tähtäävillä aloitteilla (jotka kattaisivat myös digitaaliset taidot).
(3)

Portugalia koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Portugalin edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Portugalin makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti suuri ulkomainen nettovelka, yksityinen ja julkinen velka sekä järjestämättömien lainojen suuri osuus ovat haavoittuvuustekijöitä tilanteessa, jossa tuottavuuden kasvu on vähäistä. Ulkomaisen nettovelan sopeutus edellyttää, että vaihtotase pysyy kohtuullisena ja parantuneesta kilpailukyvystä pidetään kiinni. Yksityisen velkasuhteen aleneminen korkealta tasolta jatkuu, mikä johtuu uudelleen käynnistyneestä nimelliskasvusta ja lievästi negatiivisista luottovirroista. Julkisen talouden velkasuhde on ennusteiden mukaan siirtynyt lasku-uralle tilanteessa, jossa velan vähentäminen on jatkuvasti tarpeen. Rahoitusalaa koskevat toimenpiteet ovat auttaneet pienentämään vakauteen kohdistuvia riskejä. Pankkien kannattavuus on kuitenkin edelleen heikko ja järjestämättömiä lainoja on paljon (vaikka niiden määrä onkin kääntynyt laskuun). Tuottavuuden kasvun vauhdittaminen on keskeistä, jos halutaan parantaa kilpailukykyä, vähentää velkoja ja lisätä potentiaalista kasvua. Työttömyys on vähentynyt nopeasti useita vuosia. Politiikkatoimia tarvitaan edelleen. Erityisesti on pantava täytäntöön suunnitelmat järjestämättömien lainojen määrän vähentämiseksi ja liiketoimintaympäristön parantamiseksi. Monet uudistussuunnitelmat ja niiden hyväksyminen ja täytäntöönpano edellyttävät seurantaa. Näitä ovat esimerkiksi toimet, joilla puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen ja joilla uudistetaan julkisen talouden rakennetta ja parannetaan sen kestävyyttä.
(2)

Ruotsia koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Ruotsin edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymän maakohtaisen suosituksen (3) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Ruotsin makrotaloudessa on epätasapainoja. Asuntojen yliarvostus yhdistettynä kotitalouksien velan jatkuvaan kasvuun aiheuttaa hallitsemattomien korjausliikkeiden riskin. Jo ennestään suuret kotitalouksien velat jatkavat kasvuaan. Asuntojen hinnat ovat nousseet nopeasti ja käytännössä keskeytyksettä noin 20 vuoden ajan. Vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä hinnat laskivat. Arvostusindikaattorit osoittavat silti, että asuntojen hinnat ovat edelleen erittäin korkeita suhteessa talouden perustekijöihin. Vaikka vaikuttaa siltä, että pankeilla on riittävästi pääomaa, hallitsemattomat korjausliikkeet voivat vaikuttaa myös rahoitusalaan, sillä pankkien riskipositio, joka kohdistuu kotitalouksien asuntolainoihin, on kasvussa. Korjausliikkeiden heijastusvaikutukset voivat ulottua naapurimaihin, sillä niiden ja Ruotsin rahoitusjärjestelmät ovat sidoksissa toisiinsa. Viime vuosina on toteutettu toimenpiteitä, joilla hillitään asuntovelan kasvua ja lisätään asuntorakentamista. Politiikkatoimet eivät kuitenkaan vielä ole olleet riittäviä vaikuttamaan asuntojen yliarvostukseen. Tärkeitä toimia on vielä toteuttamatta. Erityisesti olisi puututtava omistusasumisen verokannustimiin sekä lisättävä asuntotarjonnan ja vuokra-asuntomarkkinoiden toimivuutta.
(9)

Vuotuinen nettomääräinen asuntotarjonta kasvaa edelleen. Tämä on seurausta hallituksen useista aloitteista asuntomarkkinoiden piristämiseksi ja suhdanteiden elpymisestä. Asuntotarjonta on kuitenkin edelleen selvästi alle arvioidun kysynnän, ja asuntojen riittävä tarjonta on Yhdistyneessä kuningaskunnassa edelleen suuri haaste. Tämä on yhteydessä tonttimarkkinoiden erittäin tiukkaan ja monimutkaiseen sääntelyyn. Asuntopula ja korkeat asumiskustannukset ovat erityisiä ongelmia alueilla, joilla kysyntä on suurta ja kasvaa edelleen, kuten kaupunkikeskuksissa ja niiden ympärillä. Hallitus tunnustaa ongelman, ja se on asettanut kunnianhimoisia tavoitteita tarjonnan lisäämiseksi tulevina vuosina. Samaan aikaan hallitus on vahvistanut uudelleen sitoutuvansa rajoittamaan asuntorakentamista kaupunkikeskusten ympärillä. Nuorten omistusasuminen on vähentynyt merkittävästi, mikä lisää sukupolvien välistä eriarvoisuutta.
6.

Hakija toimittaa keskitetyn palvelupisteen kautta mahdollisimman varhaisessa vaiheessa hyväksynnän saamisen edellyttämän seuraavanlaisen hakemuksen, myös kuvauksen suunnitellusta teknisestä ratkaisusta ja asiakirjatodisteet siitä, että suunniteltu tekninen ratkaisu on asiaankuuluvan ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-YTE:n mukainen, kuten direktiivin (EU) 2016/797 19 artiklassa luetellaan: a) Luonnos tarjouseritelmiksi tai suunnitellun teknisen ratkaisun kuvaus. — Hankekuvaus, mukaan lukien yksityiskohtaiset tiedot hankkeen piiriin tai hankkeiden yhdistelmän piiriin kuuluvasta radasta, ratojen ryhmästä tai verkosta: maantieteellinen sijainti, yksi- ja kaksiraiteisten ratojen kilometrimäärä, ERTMS-taso, perusversio ja versio, yhteentoimivuuden osatekijät sekä asemat. — Todisteet siitä, että tarjouskilpailu tai sopimus tai molemmat sisältävät asiaankuuluvan ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-YTE:n, perusversion ja version. — Hankesuunnitelma, josta käyvät ilmi suoritteet, välitavoitteet ja määräajat. — Luettelo täytäntöönpantavista ERTMS-toiminnoista. — Asetuksen (EU) 2016/919 5 artiklassa ja kyseisen asetuksen liitteessä olevassa 6.1.2.3 kohdassa tarkoitetut suunnittelusäännöt ja toiminnalliset testiskenaariot. — Testausstrategia ja testaussuunnitelmat. b) Asiakirjatodisteet edellytyksistä, jotka ovat tarpeen osajärjestelmän teknisen ja toiminnallisen yhteensopivuuden varmistamiseksi asiaankuuluvassa verkossa liikennöimään tarkoitettujen kalustoyksikköjen kanssa. c) Asiakirjatodisteet siitä, että suunniteltu tekninen ratkaisu on asiaankuuluvan ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-YTE:n sekä muiden asiaankuuluvien asiakirjojen, kuten kansallisten turvallisuusviranomaisten lausuntojen, tarkastusvakuutusten tai vaatimustenmukaisuustodistusten mukainen. — Jos saatavilla, kansallisen turvallisuusviranomaisen antama edellinen ERTMS:n ratalaitteita koskeva lupa, joka on merkityksellinen hakijan esittämien suunniteltujen teknisten ratkaisujen kannalta. — Jos saatavilla, yhteentoimivuuden osatekijöiden EY-vaatimustenmukaisuustodistukset ja yhteentoimivuuden osatekijöiden EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus, myös viraston sertifiointimalli ja viraston antamassa suuntaviivassa määritellyt poikkeamat. — Jos saatavilla, osajärjestelmän tarkastustodistukset ja tapauksen mukaan suunnittelua koskevat välivaiheen tarkastuslausumat ja osajärjestelmän EY-tarkastusvakuutus, myös sertifiointimalli ja viraston antamassa asiaankuuluvassa suuntaviivassa määritellyt poikkeamat. — Sen osoittaminen, miten ongelmalokin sisältämän kunkin ongelman yhteentoimivuudelle aiheuttamiin riskeihin on puututtu. — Hankkeeseen sovellettavat ERTMS:iin liittyvät kansalliset säännöt. — Jos hakija on saanut poikkeuksen yhden tai useamman YTE:n tai YTE:ien osien soveltamisesta, poikkeuksen myöntävä direktiivin (EU) 2016/797 7 artiklan mukainen jäsenvaltion antama asiakirja.
(7)

Unkarin rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan vuonna 2017 poikenneen 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena olevasta rakenteellisesta rahoitusasemasta, joka on –1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen tuotantokuiluarvion perusteella Unkarin suhdannetilanne on vuonna 2018 hyvä. Unkarin julkisen talouden velkasuhde ylittää 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 ja vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitussa matriisissa edellytetty rakenteellinen vähimmäissopeutus, jossa otetaan huomioon vallitsevat talouden olosuhteet ja mahdolliset kestävyysongelmat, on siten vähintään 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee entisestään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen vähintään 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 edellyttää sen vuoksi, että on hyväksyttävä toimenpiteitä, joiden kokonaisvaikutus on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tilannetta verrataan komission kevään 2018 talousennusteen mukaiseen nykyiseen perusskenaarioon. Koska vaadittu vähimmäissopeutus edellyttää merkittäviä rakenteellisia vakauttamistoimia, on asianmukaista olla vaatimatta vähimmäissopeutuksen (1 prosenttia suhteessa BKT:hen) lisäksi muita sopeuttamistoimia.
(6)

Asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvosto antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle kuukauden kuluessa varoituksen antamisesta suosituksen tarvittavista toimista. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaan suosituksessa aseteta njäsenvaltiolle korkeintaan viiden kuukauden määräaika poikkeaman korjaamiseksi. Tällä perusteella vaikuttaa asianmukaiselta, että Romanian määräaika poikkeaman korjaamiseksi päättyy 15 päivänä lokakuuta 2018. Romanian olisi tämän määräajan kuluessa raportoitava toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.
(14)

Eurobarometri-kyselyistä kävi ilmi, että unionia koskeva tietämys on erittäin heikkoa. Vuonna 2014 tehtyyn kyselyyn vastanneista 44 prosenttia katsoi, että he tuntevat heikosti unionin toimintatavat, ja vuoden 2011 kyselyssä vastaajien enemmistö koki, että heillä on puutteelliset tiedot Euroopan unionista. Vuoden 2011 kyselyssä paljastui myös, että kolmannes vastaajista ei tiedä unionin jäsenvaltioiden tarkkaa lukumäärää. Vuoden 2017 Eurobarometri-kyselystä ilmeni, että 89 prosenttia nuorista eurooppalaisista on sitä mieltä, että kansallisten hallitusten tulisi täydentää kouluissa annettavaa opetusta niin, että he saisivat enemmän tietoa oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan unionin kansalaisina. Lisäksi tuoreimman Eurobarometri-kyselyn mukaan 35 prosenttia vastaajista on sitä mieltä, että vertailukelpoiset koulutusstandardit edistäisivät parhaiten Euroopan tulevaisuutta.
(1)

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (1) ensimmäisessä periaatteessa todetaan, että jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen sekä elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä. Siinä myös todetaan, että jokaisella on oikeus saada oikea-aikaista ja räätälöityä apua omien työllisyysnäkymiensä parantamiseksi ja itsensä työllistämisen helpottamiseksi ja oikeus saada tukea työpaikan etsimiseen, kouluttautumiseen ja uudelleenkoulutukseen. Taitojen kehittämisen tukeminen on yksi tavoitteista kohti visiota eurooppalaisesta koulutusalueesta, jolla on tarkoitus hyödyntää koulutuksen ja kulttuurin koko potentiaali työpaikkojen, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja aktiivisen kansalaisuuden aikaansaamisessa ja välineinä eurooppalaisen identiteetin omaksumiseen kaikessa moninaisuudessaan (2).
(7)

Tieteellisten tutkimustulosten säilyttäminen on julkisen edun mukaista. Perinteisesti tehtävä on kuulunut kirjastoille tai arkistoille, erityisesti vapaakappaleita tallentaville kansallisille kirjastoille. Tuotettujen tutkimustulosten määrä kasvaa jatkuvasti. Käytössä olisi oltava järjestelyt, infrastruktuurit ja ohjelmistosovellukset, joiden avulla tutkimustulosten pitkäaikainen säilyttäminen digitaalisessa muodossa on mahdollista. Säilyttämisen kestävä rahoitus on ratkaisevassa asemassa ottaen huomioon, että digitoidun sisällön arkistoinnista ja pitkäaikaisesta säilyttämisestä aiheutuvat kustannukset ovat edelleen suhteellisen korkeita. Koska säilyttäminen on tärkeää, jotta tutkimustuloksia voidaan tulevaisuudessa käyttää, jäsenvaltioille olisi suositeltava tämän alan toimintalinjojen luomista tai tehostamista.