Neuvoston asetus (EY) N:o 1567/97, annettu 1 päivänä elokuuta 1997, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien nahasta valmistettujen käsilaukkujen maahantuonnissa ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien muovista ja tekstiilistä valmistettujen käsilaukkujen tuontia koskevan menettelyn päättämisestä



Virallinen lehti nro L 208 , 02/08/1997 s. 0031 - 0043



NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1567/97, annettu 1 päivänä elokuuta 1997, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien nahasta valmistettujen käsilaukkujen maahantuonnissa ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien muovista ja tekstiilistä valmistettujen käsilaukkujen tuontia koskevan menettelyn päättämisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon neuvoston 22 päivänä joulukuuta 1995 polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 ja 4 kohdan sekä 10 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo, että A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET (1) Komissio otti asetuksella (EY) N:o 209/97 (2) käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja CN-koodeihin 4202 21 00 (nahka), 4202 22 10 (muovi) ja 4202 22 90 (tekstiili) kuuluvien käsilaukkujen tuonnissa. B. MYÖHEMPI MENETTELY (2) Väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisen jälkeen asianomaisille osapuolille, jotka esittivät tätä koskevan pyynnön, annettiin mahdollisuus tulla komission kuulemiksi. Jotkut osapuolista esittivät myös kirjallisesti päätelmiä koskevat kantansa. (3) Komission yksiköt jatkoivat yhteisön etua koskevan tutkimuksen suorittamista sekä hankkivat ja tarkistivat kaikki lopullisia päätelmiä varten tarpeellisiksi katsotut tiedot. Koska asianomaisista osapuolista useat esittivät kantansa vasta määräajan päättymisen jälkeen ja ottaen huomioon asianomaisten tutkimuksen hyvin myöhäisessä vaiheessa ja heti väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen esittämät väitteet, komissio päätti poikkeuksellisesti ottaa nämä osapuolet huomioon yhteisön etua koskevassa tutkimuksessa. (4) Pyynnöstä osapuolille ilmoitettiin kirjallisesti olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten tullien käyttöön ottamista ja nahkaisten käsilaukkujen väliaikaisella tullilla vakuudeksi saatujen määrien lopullista kantamista sekä menettelyn päättämistä muovi- ja tekstiilikäsilaukkujen osalta. (5) Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin, ja tarvittaessa komissio muutti päätelmiään niiden huomioon ottamiseksi. C. VALITUSTA TUKEVA AINEISTO (6) Jotkut asianomaisista osapuolista väittivät, että suuri osa yhteisön kokonaistuotannosta ei tukenut valitusta, koska ei ollut olemassa todisteita siitä, että tämän suuren osan muodostavat yksittäiset tuottajat olisivat antaneet sille tukeaan. Väitteen esittäjät huomauttivat myös, että useiden kansallisten järjestöjen esittämä vastustus heikensi valituksen edustavuutta. (7) Menettelyn aloittamista edeltävän tutkimuksen johdosta katsottiin, että Belgian, Ranskan, Kreikan, Italian, Portugalin, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansalliset liitot tukivat valitusta. Näiden liittojen jäsenten edustama tuotanto muodostaa asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä `perusasetus`, 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti suuren osan (noin 70 prosenttia) yhteisön kokonaistuotannosta. (8) CEDIM (the European Committee of National Federations of the Leather, Travel Goods and Allied Industries) hankki kansallisten liittojen jäsenten (eli yksittäisten yritysten) tuen kyseisten kansallisten liittojen välityksellä, jotka ovat oikeutettuja edustamaan jäseniään. (9) Vastustusta ei ilmaistu ennen tutkimuksen aloittamista, sillä CEDIM:n kolme muuta jäseninä olevaa kansallista liittoa (Itävalta, Saksa ja Alankomaat) olivat CEDIM:issä sopineet, että ne eivät vastusta valitusta. Myöskään yksikään yritys tai viiden muun jäsenvaltion (Tanska, Suomi, Irlanti, Luxemburg, Ruotsi) kansallinen liitto ei vastustanut valitusta. (10) Menettelyn aloittamisen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan liitto päätti peruuttaa valitukselle antamansa tuen. Myös alun perin kannan ilmaisemisesta pidättyneet Itävallan, Saksan ja Alankomaiden liitot päättivät vastustaa menettelyä. Tämän kannan muuttaminen ei kuitenkaan voi jälkikäteen vaikuttaa menettelyn aloittamisen pätevyyteen. Näiden maiden alhainen tuotanto (alle 7 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta) huomioon ottaen tämä vastustus ei muuta sitä tosiseikkaa, että valitus edustaa edelleen suurta osaa yhteisön kokonaistuotannosta. (11) Lisäksi lähes kaikki menettelyä vastustaneet yritykset ovat käsilaukkujen maahantuojia ja vähittäismyyjiä, jotka eivät itse tuota kyseisiä tuotteita. Niiden vastustus on näin ollen merkityksetön valituksen edustavuuden arvioimisen kannalta. (12) Siten voidaan todeta, että komissio pyysi ja sai ennen menettelyn aloittamista valittajalta todisteet perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaista edustavuutta koskevan vaatimuksen täyttymisestä ja että valitukselle annettu tuki oli koko menettelyn ajan riittävää. D. TUTKIMUS (13) Jotkut asianomaisista osapuolista väittivät, että komission asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 5 kappaleessa kuvattu yhteisön tuottajien otos ei ollut edustava eikä tilastollisesti pätevä, koska otokseen otetut yritykset valittiin erillisestä, kunkin kansallisen liiton antamasta yritysluettelosta eikä valituksen edustavuuden arvioimiseen käytetyistä jäsenluetteloista. Nämä osapuolet väittivät, että kansalliset liitot saattoivat näin valita ennalta luetteloon ainoastaan sellaisia yhteisön tuottajia, jotka tukivat valitusta tai joiden rahoitukselliset indikaattorit helpottivat vahingon toteen näyttämistä taikka jotka olivat yhteistyöhaluisia. (14) Yhteisön tuottajien otos perustui yksityiskohtaisiin tietoihin, joita ei aiemmin ollut kansallisten liittojen käytettävissä yhtä yksityiskohtaisina tai kyseisen ajanjakson ajalta. Tämän vuoksi katsotaan, että yhteisön tuottajista ei olisi voitu valita pätevää otosta valituksen perusteena käytettyjen kansallisten liittojen antamien jäsenluetteloiden perusteella. (15) Väite, jonka mukaan kansalliset liitot olisivat ennalta valinneet ne yhteisön tuottajat, joiden indikaattorit helpottivat vahingon toteen näyttämistä, on myös väärä. Onkin muistettava, että tuotantoa, myyntiä, kulutusta ja työllisyyttä koskevat yleiset tiedot on arvioitu yhteisön tuotannonalan kokonaistasolla, jossa ennalta valinta ei ole mahdollista. Otokseen valittuja yhteisön tuottajia koskevien tietojen osalta voidaan todeta, että tiedot ovat niin yksityiskohtaisia ja luottamuksellisia, että sellaisia ei yleensä anneta kansallisten liittojen käyttöön, minkä vuoksi kansalliset liitot eivät ole voineet ennalta valita tuottajia. Tämäkin väite olisi siten hylättävä. (16) Jotkut osapuolista väittivät myös, että otokseen valittujen yhteisön tuottajien henkilöllisyyden salaaminen on johtanut siihen, että heidän oikeutensa puolustukseen on evätty. (17) Kaupallisten vastatoimien uhkaa on pidettävä vakavana kaupallisena tekijänä, joka oikeuttaa yhteisön tuottajien henkilöllisyyden salaamiseen. Lisäksi ei katsota, että tietojen puuttuminen otokseen otettujen yhteisön tuottajien henkilöllisyydestä olisi esteenä asianomaisten osapuolten puolustautumisoikeuden käytölle, sillä ne pääsevät käsiksi menettelyn yhteydessä annettuihin muiden asianomaisten osapuolten muihin kuin luottamuksellisiin vastauksiin kyselylomakkeisiin. (18) Eräs asianomainen osapuoli väitti, että riippumattomien maahantuojien otos on vääristynyt sen vuoksi, että otokseen on valittu ainoastaan suuria riippumattomia maahantuojia. Neuvotteluasemansa ansiosta kyseiset maahantuojat yleensä tuovat tuotteita halvemmalla hinnalla, mikä on johtanut todettujen polkumyyntimarginaalien vääristymiseen. (19) Kyseinen väite on perusteeton; riippumattomien tuojien otokseen valittiin tuonnin ja työntekijöiden määrän perusteella niin suuria, keskikokoisia kuin pieniä tuojia. Asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 10 kappaleessa esitettyjä otokseen valittujen Ranskan riippumattomien tuojien nimiä olisi muutettava seuraavasti: "Dané & Galiay":n tilalla pitäisi olla "Pollyconcept S.A.". Tämä ei vaikuta komission päätelmien pätevyyteen, sillä tutkimuksessa käytettiin aina viimeksi mainittua koskevia tietoja. (20) Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen yhdelle tuottaja/viejälle (Gebr. Picard International Ltd.) lähetettiin sen pyynnöstä viejien kyselylomake, johon se antoi täydellisen vastauksen. Kyseistä tuottaja/viejää ei ollut tutkittu ennen asetuksen (EY) N:o 209/97 antamista, koska se oli alun perin keskittynyt asemaansa tuojana eikä etuyhteydessä olevana viejänä, vaikka se oli ilmoittanut itsensä tällaiseksi vireillepanoilmoituksen 7 kohdassa vahvistetussa määräajassa. (21) Useat tuottaja/viejät ilmoittautuivat ja tarjoutuivat toimimaan yhteistyössä juuri ennen asetuksen (EY) N:o 209/97 julkaisemista tai välittömästi sen jälkeen, eli huomattavasti vireillepanoilmoituksen 7 kohdassa asetetun määräajan jälkeen. Tämän vuoksi kyseisiä yrityksiä ei ole menettelyssä pidetty asianomaisina osapuolina, ja niiden yksilöllistä kohtelua koskevat vaatimukset on näin ollen jätetty tutkimatta. E. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE - SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote (22) Alustavia päätelmiään varten komissio katsoi, että nahka-, muovi- ja tekstiilikäsilaukut ovat samankaltaisia tuotteita, sillä kyseisten käsilaukkujen ominaisuudet ja käyttötarkoitus katsottiin samoiksi. (23) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet vaativat käsilaukkujen erottelemista nahkaisiin käsilaukkuihin ja synteettisiin (muovista tai tekstiilistä valmistettuihin) käsilaukkuihin. Jotkut vaativat myös eron tekemistä nahasta valmistettujen, nahkatilkuista valmistettujen ja polyuretaanilla (PU) päällystettyjen haljasnahasta tehtyjen käsilaukkujen välillä sen vuoksi, että kyseiset käsilaukut eroaisivat toisistaan tyylin, laadun, viimeistelyn, käyttötarkoituksen, hinnan ja kuluttajien niistä muodostaman mielikuvan suhteen. (24) On muistettava, että komission Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vahvistamana vakiokäytäntönä on, että tarkasteltavana oleva tuote määritellään sen fyysisten perusominaisuuksien, käyttötarkoituksen, vaihdettavuuden ja siitä kuluttajille muodostuvan mielikuvan mukaan. (25) Tutkimuksessa ilmeni tältä osin, että nahkaisten ja synteettisten käsilaukkujen valmistuksessa käytetyt eri raaka-ainetyypit antavat tuotteille selvästi erilaiset fyysiset ominaisuudet. Vaikka kaikilla käsilaukuilla on sama yleinen käyttötarkoitus, on nyttemmin ilmennyt, että kuluttajat muodostavat selvästi erilaisen mielikuvan nahkaisista ja synteettisistä käsilaukuista ja että heidän valintaansa ohjaa pääasiassa käsilaukun ulkopinnan raaka-aine. (26) Tutkimuksesta ilmeni myös, että kuluttajien mieltymykset käsilaukkumarkkinoilla ovat vakiintuneita. Tämän vuoksi näiden kahden käsilaukkutyypin keskinäinen vaihdettavuus on lähes olematonta, paitsi hyvin rajallisessa määrin nahalta näyttävien muovikäsilaukkujen osalta. Tämä on mahdollistanut huomattavan hintaeron syntymisen nahkaisten ja synteettisten käsilaukkujen välille, mikä on johtanut kahteen erilaiseen ja selkeästi toisistaan erilliseen markkinasektoriin, joiden välillä ei voida todeta merkittävää vastaavuutta. (27) Näin ollen ja tuotteen määrittelemistä koskevan vakiintuneen toimielinten käytännön mukaisesti on katsottava, että nahkaiset ja synteettiset käsilaukut ovat erillisiä tuotteita. 2. Samankaltainen tuote (28) Useat osapuolet väittivät, että yhteisössä valmistetut ja Kiinan kansantasavallasta tuodut nahkakäsilaukut eivät ole perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita sen vuoksi, että kyseisten laukkujen laatu, muotoilu ja käyttötarkoitus eroavat toisistaan. Lisäksi on väitetty, että yhteisöön tuotujen ja yhteisössä valmistettujen käsilaukkujen laatuerot ovat sellaisia, että tuotteet eivät kilpaile keskenään. (29) Tutkimuksessa ilmeni, että molempien tarkasteltavina olevien tuotteiden (nahkaiset käsilaukut ja synteettiset käsilaukut) osalta tuotujen käsilaukkujen valikoima on täydellinen ja kattaa niin korkeamman kuin heikomman laadun, minkä vuoksi nämä käsilaukut kilpailevat välittömästi yhteisön tuotannon koko valikoiman kanssa. Näitä päätelmiä tukevat useiden yhteistyössä toimineiden tuontia harjoittavien yhteisön tuottajien tältä osin antamat tiedot, joiden mukaan yhteisössä valmistetut ja Kiinan kansantasavallasta tuodut käsilaukut eivät laadultaan poikkea toisistaan ja joiden mukaan molemmat tuotteet kuuluvat samoihin mallistoihin ja niitä myydään samoille asiakkaille. Valikoimassa ei siis ole vertailukelpoisten mallien välisiä laatueroja. (30) Muotoilussa olevien erojen ei voida päätellä merkitsevän erillisiä samankaltaisia tuotteita. Tältä osin jotkut tuojat ovat jopa ilmoittaneet suunnittelevansa käsilaukkunsa yhteisössä kunkin kauden muodin mukaisesti, aivan kuten yhteisön valmistajatkin. F. POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo (31) Vertailumaan valinnan osalta eräs tuoja väitti, ettei asetus (EY) N:o 209/97 eivätkä asian ilmoittamista koskevat asiakirjat anna riittävää perustetta sille, ettei Intiaa tai Taiwania valittu vertailumaiksi. Neuvosto pitää kuitenkin asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 24-26 kappaletta riittävän selkeinä tältä osin. (32) Useat asianomaiset osapuolet vaativat kahden yhteistyössä toimineen indonesialaisen yrityksen nimien ilmaisemista väittäen, että tämä olisi välttämätöntä, jotta osapuolet voisivat tehokkaasti käyttää puolustautumisoikeuttaan. Neuvosto ei kuitenkaan pidä mahdollisena kyseisten yritysten nimien ilmaisemista, sillä yritysten yhteistyöhalukkuus voitiin varmistaa ainoastaan siten, että komissio antoi ehdottoman takuun kyseisten yritysten henkilöllisyyden luottamuksellisesta käsittelystä. Lisäksi tutkimuksessa mukana olleiden yritysten nimien ilmaiseminen ei toisi mitään lisää osapuolten puolustautumisoikeuteen. Kyseisten kahden viejän tilannetta kuvaavat olennaiset taloudelliset tosiseikat on tältä osin esitetty asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 28 ja 29 kappaleessa. (33) Koska nahkaisia ja synteettisiä käsilaukkuja pidetään erillisinä tuotteina, niille on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti määritelty erilliset normaaliarvot kyseisten kahden yhteistyössä toimineen indonesialaisen tuottajan valmistamien tuotteiden tuotantokustannusten perusteella siten, että näihin kustannuksiin on lisätty kohtuullinen määrä voittoa, myyntikustannuksia sekä yleisiä ja hallinnollisia kustannuksia varten. Asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 28 kappaleen neljännessä luetelmakohdassa esitetyt kahden indonesialaisen tuottajan edustavuutta koskevat päätelmät vahvistetaan kummankin samankaltaisen tuotteen osalta. (34) On väitetty, että yhteistyössä toimineiden indonesialaisten tuottajien tuotantokustannuksia olisi mukautettava sen seikan ottamiseksi huomioon, että kiinalaiset viejät tuovat raaka-aineita etupäässä sisäisten jalostusjärjestelyjen nojalla. Tältä osin olisi huomattava, että raaka-aineiden, joita yhteistyössä toimineet indonesialaiset tuottajat käyttävät molemmissa samankaltaisissa tuotteissa, todettiin olevan peräisin muualta kuin Indonesiasta ja olevan sisäisen jalostusjärjestelyn nojalla Indonesiaan tullitta tuotuja. Hankintatavat ovat siis samat sekä Indonesiassa että Kiinassa, eikä mukautusta näin ollen tarvitse tehdä. (35) Eräs viejä väitti, että komission käyttämä myyntikustannuksia sekä yleisiä ja hallinnollisia kustannuksia koskeva prosentuaalinen osuus ei vastannut Kiinan viejien vastaavia kustannuksia. Tämän mukaisesti kyseisiä kustannuksia tarkistettiin indonesialaisten käsilaukkujen viejien tosiasiallisten myyntikustannusten sekä yleisten ja hallinnollisten kustannusten perusteella Kiinan viejien myyntiin vertailukelpoisella kaupan tasolla. 2. Vientihinta (36) Ottaen huomioon yhteistyössä olleiden kiinalaisten viejien viennin alhaisen tason (yrityksen Gebr. Picard International Ltd vienti mukaan lukien), joka vastaa ainoastaan 1,58 prosenttia kaikesta Kiinan kansantasavallasta tulevasta viennistä, yhteistyössä toimineiden viejien vientihintoja ei voitu pitää niiden viejien hintoja edustavina, jotka eivät olleet yhteistyössä. (37) Lopullisten päätelmien muodostamista varten vahvistettiin yhteistyössä toimineiden yritysten Shiltonin sekä Lee & Manin vientihinnat molempien samankaltaisten tuotteiden osalta soveltamalla väliaikaisia päätelmiä varten käytettyä menetelmää. Asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa esitetyt kyseisiä yrityksiä koskevat päätelmät vahvistetaan. (38) Kolmannen yhteistyössä toimineen viejän (Gebr. Picard International Ltd), jolle ei asetuksessa (EY) N:o 209/97 myönnetty yksilöllistä kohtelua, todettiin toteuttavan kaiken yhteisöön suuntautuvan vientinsä yhteisöön sijoittautuneen etuyhteydessä olevan yhtiön välityksellä; täten sen vientihinnat muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti vähentämällä hinnasta, jonka etuyhteydessä oleva tuoja perii ensimmäisiltä riippumattomilta asiakkailtaan, tuojan myyntikustannukset sekä yleiset ja hallinnolliset kustannukset sekä muiden kuin etuyhteydessä olevien tuojien keskimääräisen voiton perusteella laskettava voittomarginaali. (39) Muiden kuin yhteistyössä olleiden kiinalaisten viejien vientihinnat vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 32 kappaleessa esitetyn mukaisesti. Tämä menetelmä vahvistetaan. 3. Vertailu (40) Sekä nahkaisten että synteettisten käsilaukkujen painotettua keskimääräistä vapaasti laivalla -normaaliarvoa Indonesiassa verrattiin kummankin samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vapaasti laivalla -vientihintaan Kiinassa. Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikasuja silloin, kun asiaa koskeva vaatimus oli esitetty ja kun asiasta oli riittäviä todisteita, jotka osoittivat oikaisun perustana olevien erojen vaikuttavan hintojen vertailtavuuteen. (41) Eräs viejä väitti, että normaaliarvoa ja vientihintaa olisi vertailtava erikseen kunkin käsilaukkumallin tai kuvastonumeron (ns. tyylinumeron) perusteella eikä kyseisten samankaltaisten tuotteiden keskiarvojen perusteella. Neuvosto katsoo kuitenkin, että tällä tasolla tehtävä vertailu ei käytännön syistä ole mahdollista, sillä mallinumeroita on äärimmäisen paljon ja kullakin mallilla on erilaiset fyysiset ominaisuudet, piirteet ja lisävarusteet. Myöskään ei kyetty löytämään objektiivisia perusteita kunkin samankaltaisen tuotteen sisäisten ryhmien tai mallien erottelemiseksi; samoista syistä komissio ei voinut vertailla normaaliarvoa ja vientihintaa malli- tai kuvastonumeroihin perustuvien ryhmittelyjen perusteella. Tämän vuoksi komission oli katsottava, että ainoa järkevä menetelmä oli verrata normaaliarvoa ja vientihintaa kummankin kyseisen tuotteen keskiarvojen perusteella (siis erikseen nahkaisten ja synteettisten käsilaukkujen osalta). 4. Polkumyyntimarginaalit (42) Kuten edellä esitettiin, kolme yhteistyöhön osallistunutta tuottaja/viejää - kaikki yksityisiä Hongkongiin sijoittautuneita yrityksiä, joilla on käsilaukkutehtaita Kiinassa - vaati menestyksellisesti yksilöllistä kohtelua eli erillisten vientihintojen vahvistamista ja siten myös yksittäisiä polkumyynti- ja vahinkomarginaaleja. (43) Asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 37-40 kappaleessa esitetyt päätelmät, jotka koskevat näitä kahta yritystä, joille on väliaikaisesti myönnetty yksilöllinen kohtelu, vahvistetaan. (44) Lisäksi tutkittiin kolmannen tuoja/viejän (Gebr. Picard International Ltd) esittämä yksilöllistä kohtelua koskeva vaatimus. Todettiin, että kyseisen yrityksen tosiasiallinen tilanne muistutti hyvin paljon kahden väliaikaisesti yksilöllisen kohtelun saaneen yrityksen tilannetta, jota on kuvattu asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 38 ja 39 kappaleessa. (45) Neuvosto katsoo, että yksilöllistä kohtelua vaatineet kolme yhteistyössä toiminutta yritystä olivat aidosti riippumattomassa ja markkinataloudessa vallitseviin olosuhteisiin verrattavassa suhteessa Kiinan viranomaisiin, minkä vuoksi riski viennin kanavoimisesta näiden lähteiden kautta yksilöllisillä polkumyyntitulleilla vaikuttaa hyvin rajoitetulta. Näin ollen kyseisille kolmelle viejälle on vahvistettu erilliset vientihinnat sekä yksilölliset polkumyynti- ja vahinkomarginaalit poikkeuksena periaatteeseen, jonka mukaisesti muille kuin markkinatalousmaille lasketaan maakohtaiset polkumyyntimarginaalit (perusasetuksen 9 artiklan 5 kohta). Olisi huomautettava, että yksilöllinen kohtelu myönnetään ainoastaan sellaiselle samankaltaiselle tuotteelle, jota kyseinen viejä tosiasiallisesti tuotti ja vei yhteisöön tutkimusjakson aikana, toisin sanoen yritysten Shilton ja Gebr. Picard International Ltd viemille nahkaisille käsilaukuille sekä yrityksen Lee & Man viemille synteettisille käsilaukuille. (46) Vahvistetut polkumyyntimarginaalit ovat yksilöllisen kohtelun saaneiden yritysten osalta seuraavat: - Shilton, nahkaiset käsilaukut: ei tullia - Gebr. Picard International Ltd, nahkaiset käsilaukut: 7,7 prosenttia - Lee & Man, synteettiset käsilaukut: 64.7 prosenttia. (47) Muiden kuin yksilöllisen kohtelun saaneiden viejien keskimääräiset painotetut polkumyyntimarginaalit on vahvistettu seuraavasti: - nahkaiset käsilaukut; 83,5 prosenttia - synteettiset käsilaukut; 151 prosenttia tullaamattomasta cif-vientihinnasta yhteisön rajalla. G. NAHKAISET KÄSILAUKUT A. VAHINKO 1. Kulutus yhteisön markkinoilla (48) Vuoden 1992 ja tutkimusjakson välisenä aikana käsilaukkujen kulutus yhteisössä kasvoi noin 51 miljoonasta yksiköstä 52,3 miljoonaan yksikköön eli noin 2,5 prosenttia. 2. Tuonnin määrä ja markkinaosuus (49) Vuoden 1992 ja tutkimusjakson välisenä aikana Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien nahkaisten käsilaukkujen tuonti kasvoi 8,2 miljoonasta yksiköstä 10,4 miljoonaan yksikköön eli 27 prosenttia. Arvossa mitattuna kasvua oli 15 prosenttia, eli 43,6 miljoonasta ecusta vuonna 1992 50 miljoonaan ecuun tutkimusjakson aikana. (50) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien nahkaisten käsilaukkujen tuonnin osuus yhteisön markkinoista kasvoi 16 prosentista vuonna 1992 20 prosenttiin tutkimusjaksona. 3. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat ja hintojen alittaminen (51) Kuten väliaikaisessa asetuksessa on mainittu, kiinalaisten viejien yhteistyön puuttumisen vuoksi nahkaisten käsilaukkujen hintakehityksen selvittämiseen on käytetty virallisia tilastotietoja. Näin ollen nahkaisten käsilaukkujen keskimääräiset cif-tuontihinnat ovat laskeneet 9 prosentilla 5,29 ecusta yksikköä kohden vuonna 1992 4,79 ecuun yksikköä kohden tutkimusjakson aikana. (52) Hinnan alittavuus laskettiin asetuksessa (EY) N:o 209/97 käytetyn menetelmän mukaisesti, jolloin otokseen valittujen riippumattomien tuojien asiakastoimitusten tasolle mukautettuja cif-tuontihintoja verrattiin niiden yhteisön tuottajien myyntihintoihin yhteisössä, joiden tuotanto käsitti kaikkein tavallisimmat kyseisen kaupan tasolla myydyt mallit. (53) Kun vertailu ilmaistaan prosenttiosuutena yhteisön tuottajien myyntihinnoista, riippumattomien tuojien tuontihintojen kanssa suoritetusta vertailusta, sellaisina kuin nämä hinnat ovat väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen esitettyjen asianomaisten osapuolten perusteltujen väitteiden mukaisesti uudelleen laskettuina, nahkaisten käsilaukkujen osalta ilmenevä hintojen alittaminen nousee 31,4 prosentiksi. 4. Yhteisön tuotannonalan tilanne a) Tuotanto (54) Yhteisön tuotannonalan nahkaisten käsilaukkujen tuotanto kasvoi noin 26,5 miljoonasta yksiköstä vuonna 1992 30,3 miljoonaan yksikköön tutkimusjakson aikana. Arvossa mitattuna tuotanto kasvoi noin 905 miljoonasta ecusta vuonna 1992 1 100 miljoonaan ecuun tutkimusjakson aikana eli 21 prosenttia. b) Myynnin määrä (55) Yhteisön tuotannonalan valmistaman tuotannon myynnin määrän taantuminen yhteisössä vuoden 1992 ja tutkimusjakson välillä on vahvistettu. Myynti laski itse asiassa noin 21 miljoonasta yksiköstä vuonna 1992 20 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjakson aikana, eli lasku oli noin 5 prosenttia. Arvossa mitattuna myynti laski noin 8 prosentilla noin 600 miljoonasta ecusta vuonna 1992 550 miljoonaan ecuun tutkimusjakson aikana. c) Markkinaosuus (56) Yhteisön tuotannonalan osuus yhteisön markkinoista laski yksiköissä mitattuna noin 41 prosentista vuonna 1992 noin 39 prosenttiin tutkimusjakson aikana. d) Kannattavuus ja työllisyys (57) Yhteisön tuottajien kannattavuus ja työllisyys on perusasetuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti laskettu suppeimman tuoteryhmän osalta, josta otokseen otetut yhteisön tuottajat antoivat tietoja, eli sekä nahasta että synteettisestä materiaalista valmistettujen käsilaukkujen osalta. Tarkistettu painotettu keskimääräinen myynnin kannattavuus yhteisössä laski 5,9 prosentista vuonna 1992 1,3 prosenttiin tutkimusjakson aikana. Kokonaismyynnistä yhteisön tuotannonala sai noin 5 prosentin kokonaisvoiton. (58) Käsilaukkualan työllisyysluvut, jotka on saatu ekstrapoloimalla yhteisön tuottajilta yhteisön etua tarkasteltaessa saatuja lukuja, osoittavat työllisyyden taantuneen noin 18 600 henkilöstä vuonna 1992 14 000 henkilöön tutkimusjakson aikana, eli laskua oli 25 prosenttia. 5. Vahinkoa koskeva päätelmä (59) Yhteisön tuotannonalan taloudellisten mittarien tarkastelusta yhdessä tuonnin määrää ja tuontihintoja koskevien päätelmien kanssa ilmenee, että yhteisön tuottajien tilanne heikkeni vuoden 1992 ja tutkimusjakson välisenä aikana nahkaisten käsilaukkujen osalta. Kuten on osoitettu, yhteisön tuotannonala kärsi kokonaisuutena myynnin määrän laskusta, markkinaosuuden menetyksestä, taantuvasta työllisyydestä ja heikentyvästä kannattavuudesta yhteisön markkinoilla. (60) Tuotannon osalta viitataan edelleen siihen seikkaan, että yhteisön tuottajien vienti kasvoi merkittävästi. (61) Neuvoston käsityksen mukaan yhteisön teollisuuden tilanne on epävarma ja suuntaus näyttäisi edelleen olevan heikkenevä. B. SYY-YHTEYS 1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset (62) Kiinan kansantasavallasta tulevan nahkaisten käsilaukkujen tuonnin tunkeutuminen yhteisön markkinoille polkumyyntihinnoilla, jotka alittivat merkittävästi yhteisön tuottajien hinnat, tapahtui samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden menetyksen ja taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Ottaen huomioon halpojen, polkumyynnillä tuotujen käsilaukkujen määrä, tutkimuksessa kävi ilmi, että monet yhteisön tuottajat eivät pystyneet kilpailemaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. (63) Koska kilpailu lisäksi ulottuu koko laukkuvalikoimaan ja koska yhteisössä valmistettujen ja Kiinan kansantasavallasta tuotujen tuotteiden jakelujärjestelmä on sama, hintojen alittamisen muodossa ilmenevä suuri hintaero on yhteisön tuotannonalan vaikean tilanteen välitön syy. (64) Näin ollen katsotaan, että Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntyi merkittävästi ja tapahtuu todennäköisesti hinnoilla, jotka estävät hintojen nousut. 2. Muiden tekijöiden vaikutukset (65) On varmistettu, että muista tekijöistä mahdollisesti aiheutuvia yhteisön tuotannonalaan kohdistuvia vaikutuksia ei katsottu kyseisten tuontien aiheuttamiksi. (66) Tältä osin tietyt asianomaiset osapuolet viittasivat erityisesti Intiasta peräisin olevien käsilaukkujen yhteisöön suuntautuvaan tuontiin. Käytettävissä olevat Eurostat-tiedot osoittavat, että käsilaukkujen tuonnin määrä Intiasta pysyi vuoden 1992 ja tutkimusjakson välisenä aikana vakaana noin 5 miljoonassa yksikössä. Tuontihinnat kasvoivat noin 8 ecusta vuonna 1992 noin 9,2 ecuun tutkimusjakson aikana, eli kasvua oli 15 prosenttia, ja ne ylittävät selvästi kiinalaisten käsilaukkujen hinnat. Intiasta tuotujen käsilaukkujen määrällinen osuus yhteisön markkinoista laski 4 prosentilla vuoden 1992 ja tutkimusjakson välillä. (67) Nahkaisten käsilaukkujen tuonti Hongkongista kasvoi yksiköissä mitattuna noin 400 000 yksiköstä vuonna 1992 noin 750 000 yksikköön tutkimusjakson aikana. Suhteessa käsilaukkujen yhteisöön tapahtuvaan kokonaistuontiin Hongkong kasvatti osuuttaan yhteisöön suuntautuvaan käsilaukkujen tuonnin määrästä 1,9 prosentista vuonna 1992 3,3 prosenttiin tutkimusjakson aikana. Hongkongista peräisin olevien käsilaukkujen tuonnin osuus yhteisön markkinoista on kuitenkin pysynyt suhteellisen alhaisena kasvaen määrältään 0,6 prosentista vuonna 1992 1,4 prosenttiin tutkimusjakson aikana. (68) Kolmansista maista tulevan tuonnin osuus kokonaistuonnista laski 32 prosentista vuonna 1992 30 prosenttiin tutkimusjakson aikana. Tämän tuonnin osuus yhteisön markkinoista laski 12 prosentista vuonna 1992 11 prosenttiin tutkimusjakson aikana. Olisi huomattava, että kaikista kolmansista maista Kiinan kansantasavaltaa lukuun ottamatta tulevan tuonnin osuus yhteisön markkinoista pysyi vakaana vuodesta 1992 tutkimusjaksoon ja että tämä osuus oli yksiköissä mitattuna 23 prosenttia. 3. Syy-yhteyttä koskeva johtopäätös (69) Vaikka tietyt muut tekijät ovat voineet erikseen tarkasteltuina myötävaikuttaa yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen, Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin suuri määrä uhkaa aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Tämä johtopäätös perustuu edellä käsiteltyihin eri tekijöihin ja erityisesti hinnan alittavuuden tasoon, Kiinasta tuotujen käsilaukkujen yhteisön tuotannonalan kustannuksella saamaan markkinaosuuteen sekä yhteisön tuottajien kannattavuuden heikkenemiseen. C. YHTEISÖN ETU 1. Yleisiä huomioita (70) Asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 76 kappaleen ja sitä seuraavien kappaleiden perusteella olisi muistettava, että kyseisessä asetuksessa arvioitiin useita erilaisia etuja, yhteisön tuotannonalan, tuojien, jakelijoiden ja vähittäismyyjien etu mukaan lukien, ja että komissio teki sen väliaikaisen päätelmän, ettei ollut pakottavia syitä olla toteuttamatta kyseisen tuonnin vastaisia toimenpiteitä. Lisäksi komissio tarkasteli useita yhteisön etua koskevia seikkoja, joiden osalta ei ollut riittävästi näyttöä väliaikaisen määrittämisen yhteydessä. 2. Vaikutus yhteisön tuotannonalaan a) Tuotannonalan nykytilanne (71) Tiedot, joita saatiin niiltä 50 yhteisön tuottajalta, jotka vastasivat asianomaisille osapuolille lähetettyihin ja yhteisön etua koskeviin kyselylomakkeisiin ja jotka edustavat noin 20:tä prosenttia yhteisön käsilaukkujen kokonaistuotannosta, osoittavat, että suuri osa yhteisön tuotannosta koostuu nahkaisista käsilaukuista. Arvossa mitattuna 93 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta on nahkaisia käsilaukkuja. (72) Muotoilu, tuotekehittely ja laatu lisäävät yhteisössä huomattavasti tuotteen luovaa arvoa. Yhteisön tuottajilla on nahka-alan erityistä taitotietoa, joka juontaa juurensa tämän alan pitkästä perinteestä yhteisössä. (73) Yhteisön tuotannonalan osuus yhteisön nahkakäsilaukkujen markkinoista oli tutkimusjakson aikana 39 prosenttia, mikä on osoitus yhteisön tuotannonalan taloudellisesta merkityksestä. (74) Yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuus käy ilmi myös teollisuuden menestymisestä vientimarkkinoilla, joka on merkittävää ja lisääntyvää "made in Europe" -käsilaukkujen vientiä edistävien tuotemerkkien ansiota. Yhteisön tuotannonalan harjoittama nahkaisten käsilaukkujen vienti kasvoi noin 6 miljoonasta yksiköstä vuonna 1992 noin 10 miljoonaan yksikköön tutkimusjakson aikana. b) Toimenpiteiden käyttöön ottamisen/ottamatta jättämisen vaikutukset (75) Mikäli polkumyynnin vastaisiin toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi, ei ole mitään seikkaa, joka osoittaisi, että yhteisön tuotannonalan epäsuotuisa tilanne ei jatkuisi kyseisen sinänsä elinkelpoisen ja kilpailukykyisen tuotannonalan vahingoksi. (76) On tarkasteltu tuontia harjoittavien tuottajien tilannetta yhteisössä, ja on päätelty, että suurin osa komission tutkimista yrityksistä valmistaa nahkakäsilaukkuja yhteisössä ja tuo synteettisiä käsilaukkuja Kiinan kansantasavallasta. Jos nämä tuottajat tuovat myös nahkakäsilaukkuja, niiden tuonti on yleensä toissijaista muuhun toimintaan nähden. 3. Vaikutus tuojiin ja kauppiaisiin (77) Lisätutkimuksissa ilmeni, että väliaikaisen polkumyyntitullin kokonaismäärä (39,2 prosenttia) jakautuu yleensä samoin osuuksin jakelutien eri tasojen, erityisesti tuojan, vähittäismyyjän ja kuluttajan kesken. Tämä näyttää olevan mahdollista sen vuoksi, että tuonti- ja vähittäismyyntiportaassa lisätyn hinnan osuus on keskimäärin noin 70 prosenttia cif-hinnasta, 14 prosentin voitto liikevaihdosta mukaan lukien. (78) Mahdollisten lopullisten toimenpiteiden tuojiin ja kauppiaisiin kohdistuvia vaikutuksia on tarkasteltava kyseistä tuotetta koskevien päätelmien perusteella. Toimenpiteiden soveltamisalan kaventaminen ainoastaan nahkakäsilaukkuihin (ks. 118 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) rajoittaa toimenpiteiden vaikutukset ainoastaan niihin osapuoliin kohdistuviksi, joita asia tällöin koskee. (79) Jotkut tuojat väittivät olleensa pakotettuja lopettamaan toimintansa tai joutuneensa taloudellisiin vaikeuksiin. Koska tuojat ostavat yleensä USA:n dollareilla, USA:n dollarin vahvuus suhteessa Euroopan valuuttoihin aiheuttaa heille tällä hetkellä ongelmia. Johtopäätöksenä on siten, että joidenkin tuojien ja kauppiaiden heikko taloudellinen tilanne johtuu myös valuuttakurssien heilahteluista. (80) Väitteestä, jonka mukaisesti polkumyyntitullien käyttöön ottaminen ei lisää yhteisön tuottajien myyntiä vaan saisi tuojat ostamaan muista kolmansista maista, olisi todettava, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei suinkaan ole rajoittaa kolmansista maista normaalitasoisilla hinnoilla tapahtuvaa tuontia. Lisäksi tutkimuksessa ilmeni olevan epätodennäköistä, että huomattava osa tuojista turvautuisi muiden kolmansien maiden nahkakäsilaukkuihin, sillä Kiinan kansantasavallassa on nykyään nahkakäsilaukkujen valmistamiseen tarvittavaa ammattitaitoista työvoimaa ja taitotietoa. (81) Edellä esitetty huomioon ottaen nahasta valmistettujen käsilaukkujen tuontiin kohdistuvat toimenpiteet eivät todennäköisesti vaaranna jakelutien kaupallista tulosta. 4. Vaikutus kuluttajiin (82) Kuten edellä todettiin, tullin kokonaismäärä jakautuu nykyään jakelutien eri portaiden kesken. Tullin vaikutus, joka kohdistuu kuluttajiin nousevien hintojen muodossa, ei tämän vuoksi todennäköisesti ole suurempi kuin 9 prosenttia. (83) Koska nahkakäsilaukut ovat lisäksi muotituotteita, joita ei osteta säännöllisesti, kuluttajahintojen lievää nousua olisi myös tarkasteltava kuluttajalla käsilaukusta oleva selkeytymätön hintamielikuva huomioiden, eikä nousu todennäköisesti merkittävästi vaikuta kysyntään pitkällä aikavälillä. (84) Näin ollen ei ole odotettavissa, että nahkakäsilaukkujen tuontia koskevilla lopullisilla toimenpiteillä olisi merkittävää kuluttajiin kohdistuvaa vaikutusta. 5. Yhteisön etua koskeva johtopäätös (85) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että asetuksessa (EY) N:o 209/97 tehdyt yhteisön etua koskevat komission johtopäätökset olisi vahvistettava nahkakäsilaukkujen osalta. Ei ole pakottavia syitä päätellä, että lopullisten toimenpiteiden hyväksyminen ei olisi yhteisön edun mukaista. H. SYNTEETTISET KÄSILAUKUT A. VAHINKO 1. Kulutus yhteisön markkinoilla (86) Vuoden 1992 ja tutkimusjakson välisenä aikana synteettisten käsilaukkujen kulutus yhteisössä kasvoi 73 miljoonasta yksiköstä 96 miljoonaan yksikköön eli kasvua oli noin 31 prosenttia. 2. Tuonnin määrä ja markkinaosuus (87) Vuoden 1992 ja tutkimusjakson välisenä aikana Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien synteettisten käsilaukkujen tuonti kasvoi 53 miljoonasta yksiköstä 78 miljoonaan yksikköön, eli 47 prosenttia. Arvossa mitattuna kasvua oli 31 prosenttia 152 miljoonasta ecusta vuonna 1992 199 miljoonaan ecuun tutkimusjakson aikana. (88) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsilaukkujen tuonnin osuus yhteisön markkinoista kasvoi 73 prosentista vuonna 1992 81 prosenttiin tutkimusjakson aikana. 3. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat ja hintojen alittavuus (89) Eurostat-tietojen mukainen synteettisten käsilaukkujen keskimääräinen cif-tuontihinta laski 10 prosentilla 2,8 ecusta yksikköä kohden vuonna 1992 2,5 ecuun yksikköä kohden tutkimusjakson aikana. (90) Synteettisten käsilaukkujen hinnan alittavuus on 27,8 prosenttia. 4. Yhteisön tuotannonalan tilanne a) Tuotanto (91) Yhteisön tuotannonalan synteettisten käsilaukkujen arvioitu tuotanto on vuoden 1992 ja tutkimusjakson välillä pysynyt vakaana noin 14 miljoonassa yksikössä. b) Myynnin määrä (92) Yhteisön teollisuuden valmistamien käsilaukkujen myynnin taantumaksi vuoden 1992 ja tutkimusjakson välillä todettiin noin 70 prosenttia. Myynti vähenikin noin 6 miljoonasta yksiköstä vuonna 1992 noin 2 miljoonaan yksikköön tutkimusjakson aikana. c) Markkinaosuus (93) Yhteisön tuotannonalan osuus yhteisön markkinoista laski yksiköissä mitattuna noin 9 prosentista vuonna 1992 noin 3 prosenttiin tutkimusjakson aikana. d) Kannattavuus ja työllisyys (94) Yhteisön tuottajien kokonaiskattavuus laski asteittain 5,9 prosentista vuonna 1992 1,3 prosenttiin tutkimusjakson aikana. (95) Käsilaukkualan työllisyys taantui 18 600 henkilöstä vuonna 1992 14 000 henkilöön tutkimusjakson aikana, mikä vastaa 25 prosentin laskua. 5. Vahinkoa koskeva johtopäätös (96) Katsotaan, että yhteisön synteettisten käsilaukkujen tuotannonala kärsi perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. (97) Tämä johtuu yhteisön tuotannonalan taloudellisten tekijöiden heikkenemisestä vuoden 1992 ja tutkimusjakson välisenä kautena ja erityisesti myyntimäärän taantumisesta, markkinaosuuden menetyksestä, taantuvasta työllisyydestä ja heikentyvästä kannattavuudesta, joita on tarkasteltu ottamalla huomioon Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien synteettisten käsilaukkujen tuonnin määrä ja hinta. B. SYY-YHTEYS 1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset (98) Edellä esitetyt havainnot huomioon ottaen katsotaan, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien synteettisten käsilaukkujen tuonti vaikutti erikseen tarkasteltuna merkittävästi yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. (99) Koska yhteisössä valmistetut ja Kiinan kansantasavallasta tuodut synteettiset käsilaukut kilpailevat keskenään koko laukkuvalikoiman osalta ja koska molemmilla tuotteilla on sama jakelujärjestelmä, todettu hinnan alittavuus osoittaa, että Kiinan kansantasavallasta tuleva synteettisten käsilaukkujen tuonti vahingoitti erikseen tarkasteltuna merkittävästi yhteisön teollisuutta. 2. Muiden tekijöiden vaikutukset: tuonti kolmansista maista (100) Komissio on tarkastellut, millainen vaikutus muilla tekijöillä kuin Kiinan kansantasavallasta tulevalla synteettisten käsilaukkujen tuonnilla eli erityisesti muista kolmansista maista tulevalla tuonnilla oli yhteisön tuotannonalaan. (101) Intian osalta käytettävissä olevat Eurostat-tiedot osoittavat, että vaikka Intiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 1,6 miljoonasta yksiköstä vuonna 1992 3,4 miljoonaan yksikköön tutkimusjakson aikana, sen osuus yhteisöön tuotujen synteettisten käsilaukkujen kokonaistuonnista kasvoi ainoastaan 2,6 prosentista vuonna 1992 3,6 prosenttiin tutkimusjakson aikana. Intiasta tulevan tuonnin osuus synteettisten käsilaukkujen yhteisön markkinoista pysyi alhaisena ja oli 3,5 prosenttia tutkimusjakson aikana. (102) Hongkongista tuleva synteettisten käsilaukkujen tuonti kasvoi yksiköissä mitattuna 1,5 yksiköstä vuonna 1992 6,5 yksikköön tutkimusjakson aikana. Kyseisen tuonnin osuus yhteisön synteettisten käsilaukkujen markkinoista pysyi kuitenkin suhteellisen alhaisena ja kasvoi 2 prosentista vuonna 1992 7 prosenttiin tutkimusjakson aikana. (103) Muista kolmansista maista tulevan tuonnin osuus synteettisten käsilaukkujen kokonaistuonnista yhteisöön aleni 11 prosentista vuonna 1992 5,5 prosenttiin tutkimusjakson aikana. Kyseisen tuonnin osuus synteettisten käsilaukkujen yhteisön markkinoista aleni 9,7 prosentista vuonna 1992 5 prosenttiin tutkimusjakson aikana. 3. Syy-yhteyttä koskeva johtopäätös (104) Edeltävä tarkastelu osoittaa, että vaikka tietyt muut tekijät ovatkin voineet vaikuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon, katsotaan, että Kiinan kansantasavallasta polkumyyntihinnalla tuotujen synteettisten käsilaukkujen suuri määrä aiheutti erikseen tarkasteltuna merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. C. YHTEISÖN ETU 1. Yhteisön tuotannonala (105) Synteettisten käsilaukkujen yhteisön tuotannonalaa koskevista osoittimista ilmenee, että yhteisön teollisuus ei todennäköisesti hyötyisi mahdollisista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä. Toimenpiteiden käyttöön ottaminen ei johtaisi synteettisiä käsilaukkuja todennäköisesti valmistavien yhteisön tuottajien myynnin kasvuun ottaen huomioon, että synteettisiä käsilaukkuja todennäköisesti hankittaisiin keskipitkällä aikavälillä muista kolmansista maista. Onkin todettu, että synteettisen alan tuotantoprosessi on luonteeltaan sellainen, että se voidaan lyhyessä ajassa siirtää johonkin muuhun kolmanteen maahan. Tietyt asianomaiset osapuolet ovat jopa hankkineet todisteita siitä, että näin on jo paikoitellen tapahtunut. Näin ollen voidaan perustellusti odottaa, että suurin osa polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollisista määrällisistä hintaeduista ei koituisi yhteisön tuotannonalan vaan muista kolmansista maista tulevan tuonnin hyväksi. (106) Toimenpiteiden ottamisesta pidättymisen seuraukset synteettisten käsilaukkujen yhteisön tuottajien työllisyyteen ovat lisäksi suhteellisen rajalliset ottaen huomioon yhteisössä tuotettujen synteettisten käsilaukkujen myynnin vähäisen määrän yhteisössä ja tästä tuotannosta aiheutuvan arviolta 500 työntekijän työllistämisen. Vaikka nämä työpaikat joutuisivat kohtaamaan Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan käsilaukkujen tuonnin aiheuttaman kilpailun, lukua on verrattava yhteisön koko käsilaukkualan noin 14 000 työntekijään. Tältä osin on odotettavissa, että yhteisön nahasta valmistettujen käsilaukkujen valmistajien myynnin määrällinen kasvu tasoittanee mahdolliset negatiiviset työllisyysvaikutukset. 2. Vaikutus tuojiin ja kauppiaisiin (107) Koska Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin osuus synteettisten käsilaukkujen yhteisön markkinoista on huomattava, väliaikaisen tullin määräisten lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen vaikuttaisi merkittävästi yhteisön tuojiin ja kauppiaisiin. (108) Yhteisön tuotannonalan ja Kiinan kansantasavallan markkinaosuuksien vertailu (noin 2 prosenttia ja 80 prosenttia tutkimusjakson aikana) viittaakin siihen, että toimenpiteistä aiheutuva tuotteen tuojiin ja kauppiaisiin kohdistuva haitallinen vaikutus olisi selvästi kohtuuttomassa suhteessa etuihin, joita yhteisön teollisuus polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä mahdollisesti lyhyellä aikavälillä saisi. (109) Synteettisten käsilaukkujen jakeluketjun arvioitu työllisyys on noin 4 100 työntekijää. Katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen synteettisten käsilaukkujen tuonnissa vaikuttaisi ainakin keksipitkällä aikavälillä haitallisesti työllisyyteen. Koska oletettu hankintalähteen vaihtaminen muihin kolmansiin maihin tapahtuisi keskipitkällä aikavälillä, on odotettavissa, että tällä välin ollaan vaarassa menettää ainakin joitakin työpaikkoja laukkujen jälleenmyynnin alalla. Toisaalta ei myöskään ole odotettavissa, että yhteisön synteettisten käsilaukkujen valmistajien työllisyys heikkenisi merkittävästi, sillä yhteisön teollisuuden painopiste on vientimarkkinoissa. 3. Vaikutus kuluttajiin (110) Tältä osin on muistettava, että lopullisen tullin käyttöön ottaminen heikentäisi ainakin lyhyellä aikavälillä tarjontaa ja rajoittaisi siten kuluttajan valinnanvapautta. Vaikutusta, joka kohdistuisi kuluttajiin tietyn suuruisen hinnannousun muodossa, on myös tarkasteltava ottamalla huomioon, että yhteisön tuottaja ei todennäköisesti hyötyisi siitä ja että vaikutukset jakelutiehen olisivat kielteiset. 4. Yhteisön etua koskeva johtopäätös (111) Koska edellä esitetyt tosiseikat ja suuntaukset eroavat olennaisesti nahasta valmistettuja käsilaukkuja koskevista todetuista tosiseikoista ja tämän alan suuntauksista, katsotaan, että on olemassa pakottavia syitä, joiden mukaan synteettisiä käsilaukkujen koskevien lopullisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen ei ole yhteisön edun mukaista. Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien synteettisten käsilaukkujen tuontia koskevien lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden haitallinen vaikutus olisi kohtuuton suhteessa yhteisön tuotannonalan näistä toimenpiteistä mahdollisesti saamiin etuihin. I. TULLI 1. Nahasta valmistetut käsilaukut (112) Jotkut asianosaiset osapuolet väittivät, että tulli olisi vahvistettava muuttuvaksi. Koska nahkakäsilaukkujen valikoima kuitenkin on hyvin laaja ja koska kilpailun katsotaan koskevan nahkakäsilaukkujen koko valikoimaa eikä ainoastaan halvemman hintaluokan käsilaukkuja, katsotaan, että toimenpiteet olisi toteutettava arvotullin muodossa. Tullin laatua koskevat väliaikaiset johtopäätökset siis vahvistetaan. (113) Vahinkokynnyksen laskeminen eli hinnan alittavuuden osalta neuvosto vahvistaa asetuksessa (EY) N:o 209/97 (103-105 kappale) noudatetun menettelyn. Näin ollen otokseen valittujen yhteisön tuottajien painotettu keskimääräinen voittovajaus tutkimusjakson aikana lisättiin todettuun hinnan alittavuuden prosenttilukuun. Nahkakäsilaukkujen painotetuksi keskimääräiseksi vahinkomarginaaliksi, joka ilmaistaan prosentuaalisena osuutena vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta, saatiin tällä perusteella 38 prosenttia. (114) Yksilöllistä kohtelua vaatineiden ja sen saaneiden yritysten vahinkomarginaalit ilmaistuina prosentuaalisena osuuksina vapaasti yhteisön rajalla -hinnoista ovat seuraavat: - Shiltonin osalta, koska todettu polkumyyntimarginaali oli nolla, on perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsottu, että yksilöllistä vahinkomarginaalia ei ole tarpeen laskea. - Picardin osalta vahinkomarginaali on 32,7 prosenttia. (115) Koska vahingon poistamisen vaatima taso on todettua polkumyyntimarginaalia alhaisempi, vapaasti rajalla -hinnan perusteella lasketun polkumyyntitullin olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti oltava 38 prosenttia. (116) Yksilöllistä kohtelua vaatineiden ja sen saaneiden yritysten polkumyyntitullit olisi vahvistettava seuraavasti: - Shilton: nolla. - Picard: 7,7 prosenttia, mikä vastaa yritykselle vahvistettua polkumyyntimarginaalia. 2. Synteettiset käsilaukut (117) Koska katsotaan, että on olemassa pakottavia syitä olla vahvistamatta synteettisiä käsilaukkuja koskevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, menettely olisi päätettävä muovikäsilaukkujen (CN-koodi 4202 22 10) ja tekstiilikäsilaukkujen (CN-koodi 4202 22 90) osalta. J. VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN (118) Koska yhteisön tuotannonalaa uhkaa merkittävä vahinko nahasta valmistettujen käsilaukkujen osalta, neuvosto katsoo perusasetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti aiheelliseksi päättää, että asetuksen (EY) N:o 209/97 nojalla väliaikaisen tullin kantamisella vakuudeksi saadut määrät on vapautettava. (119) Muovista ja tekstiilistä valmistettujen käsilaukkujen väliaikaisten tullien vakuutena olevat määrät olisi myös vapautettava. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ulkopinnaltaan nahkaisten, tekonahkaisten tai kiiltonahkaisten ja CN-koodiin 4202 21 00 kuuluvien käsilaukkujen tuonnissa. 2. Tätä asetusta sovellettaessa nahasta valmistettuina käsilaukkuina pidetään käsilaukkuja, joissa joko on tai ei ole olkahihnaa, kahvattomat käsilaukut mukaan lukien, ja joiden ulkopinta on nahkaa, tekonahkaa tai kiiltonahkaa ja joiden ensisijaiseksi käyttötarkoitukseksi on suunniteltu pienikokoisten henkilökohtaisten tavaroiden, kuten avainten, lompakoiden, kauneudenhoitovälineiden ja savukkeiden säilyttäminen kyseisten käsilaukkujen koosta ja muodosta riippumatta. 3. Tullin määrä on 38 prosenttia vapaasti rajalla tullaamattomana -nettohinnasta (Taric 8900) muiden kuin jäljempänä esitettyjen yritysten valmistamien nahkaisten käsilaukkujen osalta, joihin sovelletaan seuraavia tulleja: - Jane Shilton (Pacific) Ltd.: 0,0 prosenttia (Taric-lisäkoodi 8961) - Gebr. Picard International.: 7,7 prosenttia (Taric-lisäkoodi 8087). 2 artikla 1. Ulkopinnaltaan muovia tai tekstiiliainetta olevien ja CN-koodeihin 4202 22 10 ja 4202 22 90 kuuluvien käsilaukkujen tuontia koskeva polkumyyntimenettely päätetään. 2. Komission asetuksen (EY) N:o 209/97 mukaisesti väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät vapautetaan. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 1 päivänä elokuuta 1997. Neuvoston puolesta J. POOS Puheenjohtaja (1) EYVL N:o L 56, 6.3.1996, s. 1 (2) EYVL N:o L 33, 4.2.1997, s. 11