NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä marraskuuta 1994,

tutkimusta ja teknologista kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevasta energia-alan erityisohjelmasta muun kuin ydinenergian alalla (1994-1998) (94/806/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),

ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon(3),

sekä katsoo, että

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellä N:o 1110/94/EY(4) hyväksyneet Euroopan yhteisön neljännen puiteohjelman tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä, jäljempänä 'T & K`, koskevien toimien osalta kaudeksi 1994-1998 määritellen erityisesti muun kuin ydinenergian alalla toteutettavan energia-alan toiminnan; tämä päätös tehdään kyseisen päätöksen johdanto-osassa esitetyt syyt huomioon ottaen,

perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin; kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista,

tämän ohjelman toteuttamiseen arvioidaan tarvittavan 967 miljoonaa ecua; budjettivallan käyttäjät vahvistavat määrärahat jokaista varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu ja päätöksen N:o 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa esitettyjen edellytysten mukaisesti,

energiateknologian edistäminen, niiden esittely mukaan lukien, jonka komissio on pannut täytäntöön energiateknologioiden edistämisestä Euroopassa (Thermie-ohjelma) 29 päivänä kesäkuuta 1990 annetun asetuksen (ETY) N:o 2008/90(5) mukaisesti, päättyy 31 päivänä joulukuuta 1994, ja olisi suotavaa huolehtia siitä, että esittely- ja levittämistoimintaa jatketaan kyseisen päivän jälkeen,

muun kuin ydinenergian alalla toteutettavan yhteisön toiminnan tavoitteena on suunnitella ja esitellä tehokasta, puhtaampaa ja varmempaa teknologiaa, jolla taataan energian tuotannon ja käytön, luonnon tasapainon ja taloudellisen kehityksen eri osatekijöiden yhteensopivuus,

nykyisestä energiatilanteesta huolimatta on jatkettava työtä yhteisön energianhankinnan monipuolistamiseksi ja energiatehokkuuden lisäämiseksi; T & K-toiminnalla edistetään osaltaan näiden tavoitteiden saavuttamista ja ympäristönsuojelun parantamista energiateknologian vaikutuksia vastaan,

neljännen puiteohjelman mukaisesti olisi tarpeen huolehtia tutkimus- ja kehitystoimien sekä esittelytoimien keskinäisestä täydentävyydestä ja että nämä T & K:n kaksi osa-aluetta on integroitava yhdeksi yhteisön T & K-strategiaksi energia-alalla,

muuta kuin ydinenergiaa koskeva ohjelma vaatii yhtenäisen strategian, joka käsittää koko innovaatioprosessin tieteellisestä läpimurrosta tulosten levittämiseen asti,

tämä ohjelma voi merkittävästi edistää kasvun elpymistä, kilpailukyvyn parantamista ja työllisyyden kehittämistä yhteisössä kuten kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa esitetään, erityisesti kehittämällä ja käyttämällä laajemmin tehokasta energiateknologiaa,

yhteisön T & K-toimien neljännen puiteohjelman sisältö määritellään toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; tässä erityisohjelmassa täsmennetään kyseisen periaatteen mukaisten energia-alan toimien sisältö muun kuin ydinenergian alalla,

päätöksessä N:o 1110/94/EY määrätään, että yhteisön toiminta on perusteltua, jos tutkimus muun muassa myötävaikuttaa yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittumiseen sekä edistää kokonaisuudessaan sen sopusointuista kehitystä pyrkien samalla tieteelliseen ja tekniseen laatuun; tällä ohjelmalla pyritään edistämään näiden tavoitteiden toteutumista T & K-hankkeilla, joiden tarkoituksena on hyödyntää eri alueiden omia energiavaroja ottaen huomioon vähiten kehittyneiden alueiden tarpeet,

yhteisön on tuettava ainoastaan korkealaatuisia T & K-toimia,

tähän erityisohjelmaan sovelletaan yksityiskohtaisia sääntöjä yritysten, tutkimuskeskusten [mukaan lukien Yhteinen tutkimuskeskus (YTK)] ja korkeakoulujen osallistumisesta sekä tutkimustulosten levittämiseen sovellettavia sääntöjä, jotka täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä,

olisi määrättävä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on rohkaista pieniä ja keskisuuria yrityksiä osallistumaan tähän ohjelmaan, erityisesti teknologiaa kannustavilla toimenpiteillä,

olisi jatkettava komission alulle panemia pyrkimyksiä yksinkertaistaa ja nopeuttaa haku- ja valintamenettelyjä sekä saada ne avoimemmiksi, jotta edistettäisiin ohjelman täytäntöönpanoa ja helpotettaisiin niitä toimia, joita yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen on toteutettava osallistuakseen yhteisön T & K-toimintaan,

tämä ohjelma edistää jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, muun kuin ydinenergian alalla toteuttamien energia-alan T & K-toimien välisen, sekä kyseisten toimien ja yhteisön vastaavien T & K-toimien välisen synergian lujittamista,

tämän ohjelman mukaisesti toteutettava toiminta edellyttää läheistä yhteensovittamista muiden erityisohjelmien, erityisesti valmistus- ja materiaalitekniikkaa sekä ympäristöä ja ilmastoa koskevien ohjelmien yhteydessä toteutettavan toiminnan kanssa,

olisi edistettävä energia-alan perustutkimusta muun kuin ydinenergian alalla,

tämän ohjelman täytäntöönpanemiseksi saattaisi olla tarkoituksenmukaista harjoittaa kansainvälistä yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa,

tähän ohjelmaan on sisällyttävä lisäksi T & K:n tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen liittyvää toimintaa, jonka kohteena ovat erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset ja niistä erityisesti ne, jotka sijaitsevat ohjelmaan vähiten osallistuvissa jäsenvaltioissa ja alueilla, sekä ohjelman tyydyttävään toteuttamiseen tarvittavaa ohjelman sisäistä toimintaa tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen kannustamiseksi,

on syytä määrittää ohjelmaan liittyvät sosiaalis-taloudelliset vaikutukset ja mahdolliset teknologiset vaarat,

tämän ohjelman toteutumista olisi valvottava jatkuvasti ja järjestelmällisesti sen mukauttamiseksi tarvittaessa tieteen ja teknologian kehitykseen tällä alalla; lisäksi olisi kohtuullisen ajan kuluessa teetettävä riippumaton arvio ohjelman toteutumisesta, jotta saataisiin kaikki viidennen T & K-puiteohjelman tavoitteiden määrittämiseen tarvittavat tiedot; lopuksi tämän ohjelman päättyessä olisi suoritettava sen tulosten lopullinen arviointi tässä päätöksessä määriteltyihin tavoitteisiin nähden,

YTK voi osallistua tähän ohjelmaan sisältyviin välillisiin toimiin,

omalla ohjelmallaan YTK edistää osaltaan myös yhteisön T & K-tavoitteiden saavuttamista tässä ohjelmassa tarkoitetuilla aloilla, ja

tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (CREST) on kuultu,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään tutkimus- ja teknologisen kehittämisen vaiheen sekä esittelyvaiheen käsittävä energia-alan erityisohjelma muun kuin ydinenergian alalla, sellaisena kuin se on määritelty liitteessä I, tämän päätöksen hyväksymispäivän ja 31 päivän joulukuuta 1998 väliseksi ajaksi.

2 artikla

1 Tämän ohjelman täytäntöönpanoon tarvittavat arvioidut varat ovat 967 miljoonaa ecua, joista enintään 5,0 prosenttia on tarkoitettu henkilöstömenoihin ja komission hallinnosta johtuviin menoihin.

2 Varojen alustava jakautuminen esitetään liitteessä II.

3 Budjettivallan käyttäjät vahvistavat määrärahat jokaista varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu ja päätöksen N:o 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa esitettyjen edellytysten mukaisesti, ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet.

3 artikla

1 Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta ohjelman rahoitukseen täsmennetään päätöksen N:o 1110/94/EY liitteessä IV.

2 Yksityiskohtaiset säännöt yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumisesta sekä tulosten levittämisestä täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä.

3 Liitteessä III vahvistetaan muut kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut erityiset yksityiskohtaiset säännöt tämän ohjelman täytäntöönpanosta.

4 artikla

1 Varmistaakseen erityisesti tämän ohjelman täytäntöönpanon taloudellisen kannattavuuden komissio valvoo jatkuvasti ja järjestelmällisesti riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden asianmukaisella avustuksella ohjelman edistymistä liitteessä I määrättyihin ja työohjelmassa esitettyihin tavoitteisiin nähden. Se arvioi erityisesti, onko tavoitteet, asioiden tärkeysjärjestys ja taloudelliset voimavarat aina mukautettu tilanteen kehitykseen. Kyseisen valvonnan tulosten perusteella se tekee ehdotuksia tämän ohjelman mukauttamiseksi tai täydentämiseksi.

2 Edistääkseen päätöksen N:o 1110/94/EY 4 artiklan 2 kohdassa määrättyä yhteisön toimien arviointia komissio teettää mainitussa kohdassa määrätyn aikataulun mukaisesti riippumattomilla asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion tähän ohjelmaan sisältyvillä aloilla toteutetuista toimista ja niiden hallinnoimisesta kyseistä arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana.

3 Komissio teettää tämän ohjelman päätteeksi riippumattoman loppuarvioinnin tuloksista päätöksen N:o 1110/94/EY liitteessä III ja tämän päätöksen liitteessä I määriteltyihin tavoitteisiin nähden. Kertomus loppuarvioinnista toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous-ja sosiaalikomitealle.

5 artikla

1 Komissio laatii tutkimus- ja teknologisen kehittämisen vaiheen sekä esittelyvaiheen käsittävän työohjelman liitteessä I määriteltyjen tavoitteiden ja liitteessä II esitetyn määrärahojen alustavan jakautumisen mukaisesti sekä saattaa sen tarvittaessa ajan tasalle. Kyseisessä ohjelmassa esitetään yksityiskohtaisesti:

- tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä tehtävät tutkimustyöt,

- toteuttamisaikataulu, johon sisältyvät ehdotuspyyntöihin liittyvät päivämäärät,

- rahoituksen ja hallinnon osalta noudatettaviksi suunnitellut yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien erityiset yksityiskohtaiset säännöt pienille ja keskisuurille yrityksille suunnattujen teknologiaa kannustavien toimenpiteiden toteuttamiseksi ja esitys muiksi toimenpiteiksi, joita ovat valmistelu-, liite- ja tukitoimet,

- yksityiskohtaiset säännöt yhteensovittamisesta muiden tällä alalla toteutettavien T & K-toimien kanssa, erityisesti YTK:n ohjelmaan ja muihin erityisohjelmiin liittyen, ja tarvittaessa määräykset, joiden tarkoituksena on parantaa synergiaa muissa yhteyksissä, kuten Eurekan ja COST in yhteydessä toteutettavien toimien kanssa,

- yksityiskohtaiset säännöt tämän ohjelman yhteydessä toteutettujen T & K-toimien tulosten levittämisestä, suojasta ja käytöstä.

2 Komissio pyytää ehdotuksia työohjelman perusteella toteutettaviksi toimiksi. Ehdotuspyyntöjen on mahdollisuuksien mukaan koskettava ohjelman molempia osa-alueita.

6 artikla

1 Komissio vastaa tämän ohjelman täytäntöönpanosta.

2 Jäljempänä 7 artiklan 1 kohdassa määrätyissä tapauksissa komissiota avustaa kaksi komiteaa, toinen ohjelman "tutkimus ja kehitys" -osiota ja toinen "esittely"-osiota varten, jotka muodostuvat jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Jäljempänä 3 ja 6 kohdassa määrättyä menettelyä sovelletaan kumpaankin komiteaan.

3 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.

4 Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.

5 Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.

6 Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.

7 artikla

1 Edellä 6 artiklan 2-6 kohdassa määrättyä menettelyä sovelletaan:

- edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman laatimiseen ja ajan tasalle saattamiseen,

- ehdotuspyyntöjen sisältöön,

- T & K-toimien, joihin haetaan yhteisön rahoitustukea, arviointiin ja kyseisen rahoituksen määrän arviointiin jokaisen toimen osalta, jos tämä määrä on 0,2 miljoonaa ecua tai suurempi, tai levittämistoimien tapauksessa 0,1 miljoonaa ecua tai suurempi,

- kaikkiin liitteessä II esitettyjen varojen alustavaa jakautumista koskeviin muutoksiin,

- erityisiin yksityiskohtaisiin sääntöihin yhteisön osallistumisesta erilaisten suunniteltujen toimien rahoitukseen,

- ohjelman arvioimiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin ja määriteltäviin valtuuksiin,

- kaikkiin poikkeamisiin liitteessä III määritellyistä yksityiskohtaisista säännöistä,

- kolmansien maiden oikeushenkilöiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistumiseen mihin tahansa toimeen.

2 Jos 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettu yhteisön rahoituksen määrä on pienempi kuin 0,2 miljoonaa ecua, tai levittämistoimien tapauksessa 0,1 miljoonaa ecua, komissio antaa komiteoille tiedon toimista ja niiden arvioinnin tuloksista.

3 Komissio sovittaa yhteen komiteoiden tehtävät ja antaa niille säännöllisesti tiedon tämän ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä kokonaisuudessaan.

8 artikla

Tämän ohjelman "tutkimus ja kehitys"-osioon osallistuminen voidaan avata, toimikohtaisesti ja ilman yhteisön rahoitusta, ainoastaan kolmansiin maihin sijoittautuneille oikeushenkilöille, jos niiden osallistuminen edistää tosiasiallisesti ohjelman täytäntöönpanoa ja siinä otetaan huomioon yhteisen edun periaate.

9 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 1994.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORCHERT

(1) EYVL N:o C 262, 20.9.1994, s. 20

(2) EYVL N:o C 205, 25.7.1994

(3) EYVL N:o C 295, 22.10.1994, s. 74

(4) EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1

(5) EYVL N:o L 185, 17.7.1990, s. 1

LIITE I

TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA SISÄLTÖ

Tämä erityisohjelma vastaa täysin neljännen puiteohjelman suuntaviivoja, soveltaa sen valintaperusteita ja täsmentää sen tieteelliset ja teknologiset tavoitteet.

Mainitun puiteohjelman liitteen III ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden 5 kohta kuuluu olennaisena osana tähän ohjelmaan.

Tausta

Energia-alan T & K-ohjelma (1) perustuu seuraaviin pääasiallisiin huomioihin.

- Energian käyttö, sen tuotanto, sen kauppa ja kaikkiin näihin osa-alueisiin liittyvä teknologia ovat ainutlaatuisessa ja moninaisessa vuorovaikutussuhteessa ja vaikuttavat ratkaisevasti taloudelliseen kasvuun, elämänlaatuun ja ympäristöön nykyaikaisessa taloudessa. Energiavarmuus sanan laajimmassa merkityksessä, joka siis takaa luotettavien energiapalveluiden saannin hyväksyttävin edellytyksin ja hinnoin, on yhä yksi pääasiallisista huolenaiheista ja sen on oltava pääsyy T & K-toiminnan tukemiseen Euroopan tasolla.

- Ympäristöseikkojen huomioiminen yhä enemmän energian tuotannossa ja käytössä (kasvihuoneilmiön voimistumisen edesauttaminen, saastuttavien kaasujen ja muiden haitallisten aineiden päästöt, turvallisuus, melu) sekä kansalaisten hyväksyntä ovat nykyisin pääasialliset muutosta aikaansaavat tekijät.

- Lopuksi teknologia - vaikka onkin välttämätöntä - ei yksin riitä. Tehokkaassa T & K-politiikassa on otettava huomioon myös koko ketju, joka käsittää tutkimuksen, kehittämisen, esittelyn, tiedon levittämisen, teknologian viemisen markkinoille ja taloudellisten toimijoiden käyttäytymisen. Siinä on yhdistettävä eri alueelliset ulottuvuudet (paikalliset päästöt, valtioiden rajat ylittävä pilaantuminen, maailmanlaajuinen pilaantuminen) ja sitä on toteutettava yhdessä yhteisön muiden välineiden ja politiikkojen kanssa, joilla voi olla vaikutusta energia-alaan, kuten energiapolitiikka, liikennepolitiikka, maatalouspolitiikka, rakennerahastot, kansainvälinen yhteistyö (EUREKA mukaan lukien) ja verotukselliset toimenpiteet.

Kuten kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa korostetaan T & K-toiminnassa olisi lisäksi suosittava työpaikkojen luomista edistäviä toimia, joka taataan erityisesti parantamalla Euroopan teollisuuden kilpailukykyä.

Yhteisön energia-alan T & K-toiminnasta voisi tulla tärkeä liikkeellepaneva voima yleisessä taloudellisessa kehityksessä.

Nykyisin todellakin tiedostetaan yhä laajemmin, ettei taloudellinen kehitys ole ainoastaan yksittäisten yritysten tai toimialojen asia vaan pikemminkin joukko kokonaisvaltaisia hankkeita, joihin osallistuu koko yhteiskunta. Yhtenä hankkeena pyritään takaamaan kaikille jatkuva energiahuolto, joka sopii yhteen ympäristönsuojelun ja yhteiskunnan toiminnan kanssa. Tämä on yleismaailmallinen haaste, johon on vastattava, jos halutaan välttyä konflikteilta.

Yhteisön T & K-toiminta käsittää seuraavat eri alueet:

- energian järkiperäinen käyttö,

- uusiutuvien energialähteiden käyttöönotto Euroopan energiajärjestelmissä,

- fossiilisten polttoaineiden tuotannon ja muuntamisen parantaminen ja niiden puhtaampi käyttö,

- ydinenergian turvallisuus,

- ydinfuusion jatkaminen pitkän aikavälin vaihtoehtona.

Tässä ohjelmassa käsitellään kolmea ensimmäistä aluetta sekä erityistä tutkimustoimintaa, jonka tarkoituksena on tukea yhteisön tieteidenvälistä toimintaa energian, ympäristön ja talouden alalla. Strategisia analyysejä käytetään keskipitkän ja pitkän aikavälin ongelmien selvittämiseen teknologian ja yhteiskunnallis-taloudellisten näkökohtien kannalta; niissä otetaan huomioon energiatalouden ja ympäristön erityispiirteet paitsi jäsenvaltioissa ja yhteisön alueilla myös muualla maailmassa (kehitysmaissa ja erityisesti Keski-Euroopan maissa).

Muita kahta toimintalinjaa, ydinfission turvallisuutta ja ydinfuusiota, käsitellään erillisissä erityisohjelmissa.

Suunnitellut T & K-toimet

Yhteisön T & K-strategia laaditaan kaikkien T & K-ohjelman energia-alan toimien integroinnin ja yhtenäisyyden varmistamiseksi. Suunnitellut T & K-toimet toteutetaan kahdessa erillisessä vaiheessa, jotka ovat tutkimus- ja kehitysvaihe sekä esittelyvaihe, mutta kuten jäljempänä esitetystä voidaan havaita, ne pannaan täytäntöön läheisessä yhteistyössä. Strategian tukitoiminta täydentää näitä kahta vaihetta.

Teknologisen toiminnan tueksi ohjelmassa kehitetään erityisiä toimia energia-alan kokonaisvaltaisen T & K-strategian määrittelemistä ja täytäntöönpanoa varten. Tämä edellyttää energiankäyttöön liittyvien yhteiskunnallis-taloudellisten tutkimusten täytäntöönpanoa sekä uusien mallien kehittämistä ja soveltamista energia-alan keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitystä vastaavien suunnitelmien analysoimiseksi; tämänkaltaiset hankkeet auttaisivat lisäämään tietoa energialähteiden, ympäristön ja taloudellisen kasvun välisestä vuorovaikutuksesta ja analysoimaan energia-alan T & K-strategian vaikutuksia.

Lisäksi T & K-työhön sisältyy valmistelu-, liite- ja tukitoimia, joita ovat:

- tutkimukset taloudellisten toimijoiden käyttäytymisestä niiden tekijöiden ymmärtämiseksi paremmin, jotka edistävät tai hidastavat monien kustannus-hyötysuhteeltaan hyvien energiateknologioiden pääsyä markkinoille; näitä tutkimuksia täydennetään markkina-analyysein ja teknologisin tutkimuksin, joiden tarkoituksena on helpottaa uusien energiateknologioiden pääsyä markkinoille,

- teknologioiden arviointi sellaisten poliittisten ja taloudellisten välineiden muodostamaa yleisempää taustaa vasten, joilla pyritään nopeuttamaan niiden leviämistä markkinoille; tässä asiassa eri energialähteiden kehittelyyn liittyvien yhteiskunnallisten kustannusten ja hyödyn (jotka voidaan sisällyttää Euroopan "vihreään kansantalouden tilinpitoon") arviointi mahdollistaisi mainitun kaltaisten välineiden määrittelemisen paremmin; sellaisten T & K-politiikan välineiden kehittäminen, jotka voisivat vaikuttaa energian käytön ja hankinnan kehitykseen sekä innovatiivisten teknologioiden hyväksyttävyyteen kansalaisten silmissä, saisi alkunsa tämänkaltaisesta toiminnasta.

T & K:n ja sen hyödyntämisen välisen yhtenevyyden varmistamiseksi ja synergian lujittamiseksi toteutetaan erityinen tulosten levittämis- ja hyödyntämistoimi. Siinä annetaan etusija OPET-verkostolle (offices for the promotion of energy technologies), joka toimii sekä yhteisössä että Keski- ja Itä-Euroopan maissa, Itsenäisten valtioiden yhteisössä (IVY) ja kehitysmaissa. Myös muita välineitä voidaan kokeilla ja panna täytäntöön, jos ne ovat tehokkaita.

Lisäksi YTK panee toimivaltaansa kuuluvilla aloilla täytäntöön täydentäviä toimia, erityisesti tutkimusaloilla 1.1 (energiatehokkuus rakennuksissa), 2.2 (aurinkosähkö) ja 2.3 (uusiutuvat energialähteet rakennuksissa ja teollisuudessa)(2).

T & K-toiminnassa yhdistyvät sekä tutkimus- ja kehitystoimet että esittely- ja levittämistoimet. Eri toimiryhmissä suunnitellut työt vaihtelevat tietysti useiden perusteiden mukaisesti, joita voidaan lisäksi painottaa eri tavoin sen mukaan, tarkastellaanko asiaa tutkimuksen ja kehityksen vaiko esittelyn kannalta.

Ohjelmassa käsitellään monitahoisia ongelmia, erityisesti uusiutuvien energialähteiden, polton ja kaupunkiliikenteen integroitujen sovellusten alalla, jotka edellyttävät monitieteistä lähestymistapaa, joka käsittää koko ketjun tutkimuksesta esittelyyn kaupan pitämistä varten. Tässä ohjelmassa täytäntöön pantuja hankkeita täydennetään yhteistoiminnalla, joka rajoittuu aloihin, joilla on tarpeen vain koordinoida jäsenvaltioiden ja asianomaisten teollisuudenalojen toimintaa ohjelman tehokkuuden lisäämiseksi yhteisön tasolla.

Tutkimus- ja kehitystoimia toteutetaan erittäin valikoivasti sellaisten hankkeiden suosimiseksi, joilla saattaa olla todellista katalysoivaa merkitystä Euroopan tasolla energiavarmuuden kannalta strategisiksi arvioiduilla aloilla ympäristön ollessa pääasiallinen liikkeellepaneva voima.

Näillä aloilla hyväksytyt hankkeet suunnitellaan tavalla, joka mahdollistaa tulosten yhdenmukaistamisen koko yhteisössä sekä kansainvälisten vertailujen suorittamisen. Lisäksi huolehditaan siitä, että niiden soveltamisala voidaan (tarvittavasti mukauttamalla) ulottaa koskemaan vähiten kehittyneitä maita, Itä-Eurooppaa ja IVY:ä. Yhteisön kaikissa jäsenvaltioissa ylläpidetään tai perustetaan asiantuntijaverkostoja ja kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa luodaan läheiset suhteet menetelmien ja lähestymistapojen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi.

Esittelytoimet ovat lähempänä markkinoita ja siten monipuolisempia: ne ovat yksityisen ja julkisen sektorin yhteisön tasolla kaikissa jäsenvaltioissa toteuttamien T & K-töiden jatke. Niillä pyritään tukemaan suoremmin energiapolitiikan eri osa-alueita (erityisesti energiahuollon varmuutta). Ne määritellään siten, että T & K-työ kokonaisuudessaan vaikuttaa tuntuvasti Euroopan teollisuuden (erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten) kilpailukyvyn paranemiseen ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittumiseen. Tämä tavoite saavutetaan kehittämällä paikallisia ja alueellisia voimavaroja. Niiden myötävaikutus ilman epäpuhtauksien vähentymiseen ja ehkäisemiseen, kasvun elpymiseen, kilpailukyvyn parantamiseen, työllisyyden kehittämiseen ja taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen riippuu ratkaisevasti asianomaisen teknologian myöhemmin tapahtuvan kaupan pitämisen mahdollisuuksien huomioon ottamisesta.

Eri teknologiat (erityisesti poltto, kaasutus ja varastointi) ovat laajasovelluksisia ja hyödyttävät sekä fossiilisia energialähteitä että uusiutuvia energialähteitä. On siis erittäin tärkeää varmistaa näiden teknologioiden yhteinen kehittäminen käytettäväksi kaikkien energialähteiden tai -alojen hyväksi.

Näin autetaan perustamaan yhteisen edun mukaisia pilotti- tai esittelylaitoksia (esimerkiksi edistyneet integroidut kaasutusprosessit, joita voidaan käyttää sekä kiinteiden fossiilisten polttoaineiden että biomassan polttoon) ja edistetään uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa energiajärjestelmässä.

1 ENERGIAN JÄRKIPERÄINEN KÄYTTÖ

Energian järkiperäiseen käyttöön liittyvät toimet koskevat energiatehokkuutta energian kysynnän kannalta tarkasteltuna. Energiatuotteiden ulkopuolisista toimituksista riippuvuuden ja energian käytön ympäristövaikutusten vähentämiseksi on ensiarvoisen tärkeää vähentää energiankulutusta ja edistää puhtaiden ja tehokkaiden innovatiivisten teknologioiden pääsyä markkinoille.

Erityisen esittelytoiminnan lisäksi noudatetaan integroitua lähestymistapaa puhtaiden ja tehokkaiden teknologioiden soveltamiseksi esimerkiksi rakentamisen, teollisuuden ja liikenteen alalla. Näistä liikenteen energiantarve kasvaa eniten; niinpä energian ja liikenteen väliseen suhteeseen kiinnitetään erityistä huomiota.

Tällä tutkimusalalla yhteisön toimet käsittävät seuraavat viisi osa-aluetta:

- energiatehokkuus rakennuksissa,

- energiatehokkuus teollisuudessa,

- energiateollisuus, sähkö ja lämpö sekä polttokennot,

- energian varastointi,

- liikenne ja kaupunkien infrastruktuuri.

1.1 Energiatehokkuus rakennuksissa

Tavoitteena on asuin-, liike- ja julkisten rakennusten energiankulutuksen sekä CO2:n ja muiden ilmansaasteiden päästöjen tuntuva vähentäminen teknisin ja taloudellisin parannuksin ja tehokkain hallinto- ja valvontajärjestelmin.

Järjestelyt energiansäästön lisäämiseksi rakennuksissa eivät rajoitu pelkästään teknologiaan vaan riippuvat myös joukosta yhteiskunnallisia, taloudellisia ja oikeudellisia esteitä ja epäsuhtia sekä kuluttajien käyttäytymisestä, jota olisi pyrittävä ymmärtämään paremmin. Lisäksi jäljempänä esitettyjen teknologisten tutkimusten jatkoksi suoritetaan sosiaalis-taloudellista tutkimusta, joka on osa energia-alan T & K-strategian tukitoimia. Nämä toimet voidaan toteuttaa integroituina hankkeina sanan laajemmassa merkityksessä eli ottaen mukaan taloudellisten ohjauskeinojen konkreettinen kokeilu yhdessä uusien teknologioiden käyttöönoton kanssa. Toiminta on pyrittävä sovittamaan yhteen nykyisin Save-ohjelman yhteydessä toteutettujen samankaltaisten toimien kanssa.

Lisäksi T & K-toiminnan ansiosta olisi voitava kehittää integroituja energiakonsepteja teollisuuden, rakennusalan ja maatalouden käyttöön, erityisesti sähkön ja lämmön yhteistuotantoa (mukaan lukien pienet yhdistetyt lämmön- ja sähköntuotantoyksiköt, joiden teho on alle 10 kWe) ja muita järjestelmiä (komponentit, turbiinit mukaan lukien, polttokennot, dieselmoottorit, lämpöpumput, akut jne.). Erityistä huomiota kiinnitetään sähkön tehokkaampaan loppukäyttöön sekä rakennuksissa että teollisuudessa, mukaan lukien energian kuljetuksen, jakelun ja varastoinnin parantaminen.

Tutkimus ja kehitys

Tutkimus- ja kehitystoiminta koskee erityisesti edistynyttä teknologiaa hyödyntäviä integroituja hankkeita; tavanomaisempi teknologia otetaan huomioon esittelyvaiheessa. Lisäksi määritetään hajautetun energiantuotannon tekniset ja muut esteet.

Rakennusalalla asetetaan etusijalle järjestelmiin keskittyvät lähestymistavat ja niitä toteutetaan läheisessä yhteistyössä niiden lähestymistapojen kanssa, jotka liittyvät 2.3 kohdassa esitettyyn uusiutuvien energialähteiden käyttöön rakennuksissa. Tutkimus- ja kehitystoiminnan lähestymistavat tähtäävät fossiilisten polttoaineiden ja sähkön järkiperäiseen ja tehokkaaseen käyttöön. Niihin sisältyy älykkäitä rakennuksia, kloorifluorihiilivetyä (CFC) sisältämättömiä lämpöpumppujärjestelmiä jne. koskevia tutkimuksia. Lisäksi suunnitellaan standardointia edeltäviä töitä. Rakennusten huoneilman laatu otetaan huomioon.

Näitä toimia voidaan mukauttaa niiden soveltamiseksi kehitysmaissa, Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja IVY:ssä. Lisäksi niissä otettaisiin huomioon muissa T & K-toimintaan liittyvissä ohjelmissa saadut tulokset.

Esittely

Esittelytoiminta käsittää energiaa säästävän suunnittelun, optimoidut materiaalit ja rakenneosat, integroidun kuorman ohjauksen lämmitystä, jäähdytystä ja sähkönkulutusta varten sekä optimoidun sähkö- sekä lämmitys- ja ilmastointilaitteiston, joihin uusiutuvia energialähteitä käyttävät järjestelmät integroidaan tehokkaasti, jos mahdollista. Esittelytoiminta käsittää myös suurten liike- tai julkisten rakennusten sekä asuinrakennusten korjausrakentamisen. Etusijalle asetetaan standardoidut ja modulaariset rakenneosat ja erityistä huomiota kiinnitetään arkkitehtonisiin integroituihin järjestelmiin. Rakennusten huoneilman laatu otetaan huomioon.

1.2 Energiatehokkuus teollisuudessa

Tavoitteena on vähentää energian ominaiskulutusta tuotettua yksikköä kohti tai lisätä tuottavuutta vastaavalla energiankulutuksella Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi tai uusien tuotteiden luomiseksi.

Tutkimus ja kehitys

Teollisuuden alalla tutkimus- ja kehitystoiminta keskittyy rajoitettuun määrään laajasovelluksisia teknologioita, jotka ovat erittäin tärkeitä energian, ympäristön ja eräissä tapauksissa veden kannalta, kuten prosessien integrointi ja uusien prosessien kehittäminen, lämmönsiirtimet (likaantuminen jne.), erotusmenetelmät, kuten membraaniuutto, -kiteyttäminen ja -absorptio, stationaariset polttolaitteistot (kohta 3.2) ja aurinkoenergian integrointi. Lisäksi harkitaan sähkön tehokkaampaa käyttöä koskevia hankkeita. Teollisuutta kannustetaan voimakkaasti osallistumaan. Eräitä energiatehokkaita menetelmiä tutkitaan energiaintensiivisiä aloja varten.

Esittely

Esittelytoimet käsittävät sellaisten innovatiivisten teknologioiden esittelyn, joilla halutaan parantaa tai korvata valmistusmenetelmiä ja jotka voivat johtaa energiaintensiteetin tai tuotteen kulutuksen tuntuvaan vähenemiseen, jätteiden ja jätelämmön parempaan hyödyntämiseen sekä energiankulutuksen kasvun rajoittamiseen tai ehkäisemiseen seurauksena ympäristönsuojelutoimenpiteiden toteuttamisesta.

1.3 Energiateollisuus, sähkö ja lämpö sekä polttokennot

Tavoitteena on lisätä primaarienergian lämmöksi ja/tai sähköksi muuntamisen sekä hyötyenergia kuljetuksen ja jakelun tehokkuutta.

Tutkimus ja kehitys

Tutkimus- ja kehitystoiminnassa polttokennojen alalla noudatetaan kaikkien asianomaisten osapuolten ja mahdollisten käyttäjien kanssa yhteistä strategiaa parhaiden mahdollisten kohteiden löytämiseksi. Suunnitellut ensisijaiset tavoitteet esitetään jäljempänä, rajoittamatta kuitenkaan kyseisestä yhteistoiminnasta mahdollisesti aiheutuvia muutoksia.

Polttokennoja koskeva tutkimus- ja kehitystoiminta kohdistetaan kokonaisjärjestelmiin ja pilottilaitoksiin eri sovellusten osalta (energiantuotanto, sähkön ja lämmön yhteistuotanto, ajoneuvot, laivat ja junat); siinä käsitellään seuraavia aiheita:

- stationaariset sovellukset (erityisesti sähkön ja lämmön yhteistuotanto rakennuksissa ja teollisuudessa): jopa 400 kWe:n kiinteäoksidi- (SOFC) ja sulakarbonaattijärjestelmien kehittäminen tavoitteena saavuttaa 55-60 prosentin hyötysuhde, 1 500 ecua/kWe olevat pitkän aikavälin kustannukset ja NOx-päästöjen väheneminen 10- tai jopa 100-osaan kaasuturbiineihin ja dieselmoottoreihin verrattuna. Rakennuksissa tapahtuvaa sähkön ja lämmön yhteistuotantoa varten kehitetään kiinteäpolymeeripolttokennoihin (SPFC) perustuvia järjestelmiä,

- ajoneuvot (sähköiset): kiinteäpolymeeripolttokennojen (SPFC) kehittäminen. Pitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa 45-50 prosentin hyötysuhde, 100-200 ecua/kWe olevat pitkän aikavälin kustannukset ja päästöjen väheneminen 100- tai jopa 1000-osaan tavanomaisiin järjestelmiin verrattuna. Tämänkaltainen kehitystyö liittyy läheisesti tutkimus- ja kehitystoimintaan polttoaineiden, esimerkiksi vedyn tai metanolin, tuotannon alalla. Maantieliikenne (erityisesti linja-autot, joiden hyvä kustannus-hyötysuhde voidaan näyttää toteen) ja sähkön ja lämmön yhteistuotanto rakennuksissa ja teollisuudessa ovat koehankkeiden aiheita yhdessä esittelyn kanssa.

Lisäksi suunnitellaan tukitoimia puhtaiden ja tehokkaiden menetelmien kehittämiseksi maakaasun, metanolin ja raskasöljyjen (reformointi) tai hiilen (hiilen kaasutus) muuntamiseksi vedyksi. Pääasialliset ongelmat ovat integrointi polttokennon kanssa, energiatehokkuuden ja saastepäästöjen optimointi koko järjestelmän osalta sekä jäljelle jääneiden epäpuhtauksien erotus erilaisin menetelmin. Sivutuotteena nämä työt voivat johtaa sellaisten elektrolyysilaitteistojen kehittämiseen, joilla on erittäin korkea hyötysuhde (puhumattakaan mahdollisista sovelluksista uusiutuvien energialähteiden varastoinnin alalla).

Esittely

Tavoitteena on sellaisten edellytysten luominen, jotka ovat tarpeen käyttäjien luottamuksen lisäämiseksi ja polttokennojen tuomiseksi sähkön- ja lämmöntuotannon markkinoille sekä käyttöön ottamiseksi liikenteen alalla. Toimissa keskitytään fosforihapolla, kiinteillä polymeereillä ja sulatetuilla karbonaateilla toimivien polttokennojen esittelyyn. Erityisesti tutkitaan "Balance of the Plant"-osuuden yhteydessä ja teknologian siirrossa tapahtunutta kehitystä.

Esittelytoiminta kattaa uudet tuotantojaksot, lämmön ja sähkön yhteistuotannon, energiatehokkaammat menetelmät energian kuljetusverkkojen hallinnoimista, jakelua ja varastointia varten sekä lauhdutusjärjestelmien parantamisen.

1.4 Energian varastointi

Energian varastointi on välttämätöntä monilla aloilla, kuten liikenteessä, kuorman ohjauksessa, uusiutuvissa energialähteissä, sähkölaitteissa jne. Ohjelmassa keskitytään sähkön varastointiin, erityisesti liikennettä varten (1.5 kohdassa kuvatun toiminnan tukemiseksi).

Tutkimus ja kehitys

Akkujen alalla tehtävää tutkimusta suoritetaan rinnan 1.3 kohdassa kuvatun polttokennokäyttöisiä ajoneuvoja koskevan toiminnan kanssa. Toiminta koskee erityisesti akkujen ja superkondensaattoreiden kehittämistä huipputehon ylittämiseksi hybridisovelluksissa (polttokennot).

Toiminnassa korostetaan lupaavimpia akkutyyppejä, kuten litiumakkuja tai nikkelivetyakkuja, korvaavien vaihtoehtojen löytämiseksi myrkyllisiä aineita sisältäville NiCd-akuille. Akkujen testausmenetelmiä koskevan standardointia edeltävän tutkimuksen suorittaa autojen ja akkujen valmistajista muodostuva verkosto.

Myös muita energian varastoinnin muotoja tutkitaan.

1.5 Liikenne ja kaupunkien infrastruktuuri

Tavoitteena on parantaa huomattavasti julkisen liikenteen järjestelmien yleistä energiatehokkuutta, varmistaa liikenteen yhtenäisempi hallinto ja lisätä tietoisuutta julkisesta liikenteestä. Edistyneitä, toteutuskelpoisia maantiekuljetusjärjestelmiä koskeva tutkimus on erityisesti asetettava etusijalle. Kyseisellä tutkimuksella pyritään kehittämään käyttäjien kannalta houkuttelevia, kilpailukykyisiä liikennepalveluita, jotka synnyttävät hyvin vähän saastepäästöjä paikallisella tasolla, johtavat kasvihuonekaasujen huomattavaan vähenemiseen ja lisäävät energiavarmuutta.

Useissa tämän muuta kuin ydinenergiaa koskevan ohjelman osa-alueissa käsitellään erilaisia liikenteeseen liittyviä aiheita. Nämä toimet integroidaan yhtenäiseksi kaupunkiliikennettä käsitteleväksi toimintakokonaisuudeksi läheisessä yhteistyössä Euroopan liikennepolitiikan tutkimuksen erityisohjelmassa kehitettyjen integrointitoimien kanssa.

Tarkasteltaessa kestävää liikkuvuutta ympäristön, energiatehokkuuden ja yhteiskunnallisen hyvinvoinnin kannalta parhain mahdollisin edellytyksin tämä toiminta auttaa osaltaan tuottamaan suunnittelumalleja kuljetustarpeiden vähentämiseksi, teknisiä ratkaisuja liikenteen erityisongelmiin sekä perusteita kaupunkiliikennepolitiikkaa koskevien päätösten tueksi.

Tällä osa-alueella toteutettavat toimet sovitetaan läheisesti yhteen kuljetusta, telematiikkaa ja teollisia teknologioita koskevien ohjelmien yhteydessä toteutettavien toimien kanssa. Sellaisten teknologioiden levittämistoiminta, jotka on testattu valituissa paikoissa yhteisössä, on niin ollen ulotettava koko Euroopan markkinoiden alueelle.

Tutkimus ja kehitys

Tutkimus- ja kehitystoiminta koskee varastointi-, muunto- siirto- ja hallintojärjestelmien integroimista navigointijärjestelmällä varustettujen ja varustamattomien ajoneuvojen osalta. Siihen sisältyvät kemialliset, kineettiset ja sähköiset energianvarastointijärjestelmät, voimanlähteet, kuten monipolttoainemoottorit, polttokennot ja muut hybridienergiajärjestelmät.

Energiapoliittisesta näkökulmasta tarkasteltuna monilla näistä tutkimusaloista on kehityksen mahdollistamiseksi erittäin tärkeää tutkia useita laajasovelluksisia teknologioita, kuten polton mallintamista ja simulointia, tietokoneavusteisia energian hallintojärjestelmiä, vaihtoehtoisten akkuteknologioiden kehittämistä, siirtojärjestelmien parantamista, regeneroivia jarrujärjestelmiä sekä energiankulutuksen ja paikallisen ilman pilaantumisen malleja.

Olemassa olevan kapasiteetin optimointi edellyttää myös telematiikan alalla saatujen tulosten käyttöä liikenteen sekä liikennettä koskevien tietojärjestelmien valvomiseksi ja hallinnoimiseksi. Toteutettavuustutkimusten tulosten pohjalta voidaan tunnistaa ne soveltamisalat, joihin käyttövoimajärjestelmät soveltuvat parhaiten, todistaa konseptin toimivuus, täsmentää noudatettava tutkimusstrategia tai määritellä esittelyhankkeet todellisessa mittakaavassa yhdessä esittelytoiminnan kanssa.

Esittely

Esittelytoimet käsittävät liikenteen hallinto- ja valvontatekniikat sekä edistyneet tietojärjestelmät käyttäjiä varten, kulkuvälineen vaihdon perusrakenteen parantamisen, tehokkaat julkisen liikenteen ajoneuvokannat kaupunkialueella sekä täydentäviä toimenpiteitä yksityisautoilusta joukkoliikenteeseen siirtymisen kannustamiseksi. Integrointi ja kulkuvälineen vaihto kuuluvat myös käsiteltäviin aiheisiin. Toiminta kattaa lisäksi tavanomaisia tai korvaavia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen, mukaan lukien sähkö-, hybridi- ja polttokennoajoneuvot, uusien ajoneuvotyyppien energiatehokkuuden parantamisen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sähköautoihin, erityisesti kaupunkiympäristössä, polttomoottorien pakokaasujen ihmisiin, rakennuksiin ja kulttuuriperintöön kohdistuvien vaikutusten ehkäisemiseksi.

2 UUSIUTUVAT ENERGIALÄHTEET

Uusiutuvien energialähteiden uusimpien ja nykyaikaisempien, perinteisiä käyttömuotoja kuten vesivoimaa ja puulämmitystä paljon pidemmälle menevien muotojen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen on kehittämisen puutteesta vielä hyvin vajaata. Kuitenkin nämä paikalliset ja puhtaat energialähteet vaikuttavat soveltuvan hyvin kasvihuoneilmiön torjumiseen ja energiahuollon varmuuden edistämiseen pitkällä aikavälillä. Teknologisen innovaation lähteenä ne voivat synnyttää uutta teollista toimintaa ja työpaikkoja kaikilla tasoilla ja erityisesti Euroopan vähiten kehittyneillä alueilla. Lisäksi ne ovat hajautetun luonteensa vuoksi helpommin kuluttajien käytettävissä. Kansainvälisessä yhteistyössä uusiutuvilla energialähteillä on myös tärkeä merkitys pyrittäessä varmistamaan, ettei kolmannesta maailmasta, josta on tulossa suurin energiankuluttaja, tule myös suurinta saastuttajaa.

Elämänlaadun ja yhteiskunnallisten vaikutusten välistä yhteyttä tarkasteltaessa voidaan todeta, että ne ovat luultavasti ainoita energialähteitä, jotka tulevaisuudessa mahdollistavat energiankulutuksen ja talouden kestävän kasvun ympäristöä kunnioittaen.

Tämän ohjelman tarkoituksena on vauhdittaa uusiutuvien energialähteiden kehitystä mahdollistamalla niiden käyttöönotto merkittävissä määrin Euroopan energiamarkkinoilla. Tätä tarkoitusta varten otetaan käyttöön asianmukainen strategia työn keskittämiseksi kunnianhimoisiin mutta realistisiin tavoitteisiin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.

Integrointi kolmannen maailman ja Itä-Euroopan kanssa vaatii myös erityistä työtä teknologioiden mukauttamiseksi, niiden siirron valmistelemiseksi ja Euroopan teollisuuden tukemiseksi tulevia vientimarkkinoita silmälläpitäen.

Koko ohjelman osalta tutkimus- ja kehitystoiminnan painopiste on huipputeknologioissa, joiden kaupan pitämisen vaihe on eräitä poikkeuksia lukuun ottamatta vielä kaukana. Tutkimus- ja kehitystoiminnassa keskitytään edelleen ensisijaisiin tieteellisiin, teknologisiin ja teollisiin tavoitteisiin. Yhteyksiä luodaan muihin kuin teknologisiin välineisiin laillisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi. Uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoon yhteiskunnassa tarvittavien keinojen analysoinnin merkitystä painotetaan, mukaan lukien sosiaalis-taloudellinen tutkimus, suunnittelu ja koulutus (energia-alan T & K-strategian tukitoimiin liittyen).

Esittelytoiminnassa korostetaan kohdennettuja esittelyhankkeita merkittävien energiapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Uusiutuvien energialähteiden alalla toteutettavat esittelytoimet käsittävät kaikki uusiutuvat energialähteet, tarvittaessa yhteistoiminnassa muiden yhteisön toimien kanssa, markkinoiden piristämiseksi ja sovittujen energiapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

Tätä tarkoitusta varten tähän ohjelmakohtaan liittyvät toimet toteutetaan läheisessä yhteistoiminnassa ohjelmakohtiin "Energian järkiperäinen käyttö" ja "Fossiiliset polttoaineet" (erityisesti polttoaineiden sekakäyttö, sähkön- ja lämmöntuotanto, varastointi, polttokennot, energiansäästö rakennuksissa) liittyvien sellaisten toimien kanssa, joista on välitöntä hyötyä uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoon ja käyttöön liittyville teknisille ja taloudellisille tavoitteille.

Rahoituspanokset, jotka kohdistetaan ensisijaisesti 2.1-2.5 kohdassa esitetyille aloille, käytetään seuraaviin aiheisiin.

2.1 Uusiutuvien energialähteiden integrointi

Tutkimus ja kehitys

Tällä uudella aloitteella pyritään helpottamaan uusiutuvien energialähteiden integrointia teknologian kannalta ottaen samalla huomioon yhteiskunnalliset ja taloudelliset näkökohdat. Uusiutuvilla energialähteillä on monissa eri muodoissaan merkitystä yhteisille toiminnoille, jotka koskevat kaikkia yhteiskunnan osatekijöitä.

On pantava täytäntöön monitieteistä toimintaa asianomaisten ammatinharjoittajien, tutkijoiden, teollisuuden toimijoiden ja tulevien käyttäjien keskuudessa, jolla varmistetaan nopeutettu ja mahdollisimman laaja leviäminen. Erityisesti korostetaan uusiutuvien energialähteiden integrointia tulevaisuuden energiajärjestelmiin, maaseudulle ja laajamittaisiin integroituihin hankkeisiin, kuten sähköntuotannon kehittämiseen uusiutuvista energialähteistä. Uusiutuvien energialähteiden vaikutukset on tutkittava tarkkaan, erityisesti siellä missä niitä tullaan kehittämään eli varsinkin alueilla ja kaupungeissa, maataloudessa ja teollisuudessa tai jakeluverkoissa; lisäksi analysoidaan vaikutuksia yhteiskuntaan ja muihin osa-alueisiin. Kehittämissopimuksia ja erityisiä ja alakohtaisia toimintaohjelmia järjestetään verkostojen avulla, joista useat liittyvät yhteen muodostaakseen "suuren uusiutuvien energialähteiden kehittämisverkoston". Siihen sisältyy muun muassa temaattisia alaverkostoja sekä Euroopan suurimmat sähkölaitokset, huomattavimmat arkkitehdit ja rakennusinsinöörit, erikoistuneet tutkimuskeskukset, pilottikaupungit, alueet ja saaret. Toiminta pyritään sovittamaan yhteen nykyisin Altener-ohjelman yhteydessä toteutettujen toimien kanssa, ottaen huomioon tavoite lisätä huomattavasti uusiutuvien energialähteiden osuutta Euroopan talouksissa ja energiajärjestelmissä.

Integrointi kolmannen maailman ja Itä-Euroopan kanssa vaatii myös erityistä työtä teknologioiden mukauttamiseksi, niiden siirron valmistelemiseksi ja Euroopan teollisuuden tukemiseksi tulevia vientimarkkinoita silmälläpitäen.

2.2 Aurinkosähkö

Tutkimus ja kehitys

Tutkimus- ja kehitystoiminnassa painotetaan vertikaalista "kolmen kerroksen" lähestymistapaa, jonka mukaan ensinnäkin jatketaan kiteisiä tai ohutkalvoaurinkokennoja koskevaa tutkimusta, joka tuo yhteen teollisuuden ja korkeakoulujen ja korkeakouluja vastaavien laitosten tutkimuslaboratoriot. Toiminnan kohteena on myös kennojen ja moduulien nopeutettu teollistaminen. Tämä on uusi yhteisön aloite, jolla tuetaan teollisuuden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, T & K-toimintaa kilpailua edeltävän kehittämisen ja tekniikan, joustavien teollisten menetelmien ja suurten määrien alalla.

Tämän työn päämääränä on määritellä suuntaviivoja, joilla pyritään saavuttamaan 1 ecua/Wp olevat tuotantokustannukset, kun tuotantosarja on useita MW.

Kokeiltavien aurinkosähköjärjestelmien kehittämistä ja esittelyä jatketaan ja nopeutetaan kustannusten alentamiseksi ja laitteiden suorituskyvyn ja luotettavuuden parantamiseksi. Uusien moduulien ja aurinkosähköjärjestelmien kokeilu ja kalibrointi suoritetaan YTK:ssa läheisessä yhteistyössä kansallisten tutkimuskeskusten kanssa sellaisten eurooppalaisten standardien ja määräysten laatimiseksi, jotka liittyvät kyseisten moduulien ja järjestelmien hyväksikäyttöön valmistajien ja käyttäjien toimesta.

Tärkeä tavoite on nostaa kokonaisten aurinkosähköjärjestelmien (elektrokemiallisia akkuja lukuunottamatta) luotettavuus ja kestoikä aurinkosähkömoduulien tasolle (kestoikä vähintään 20 vuotta).

Esittely

Esittelytoiminta käsittää erityisesti itsenäisten tai verkkoon kytkettyjen aurinkosähkösovellusten laajamittaisen kaupan pitämisen. Tämä edellyttää sähkölaitosten ja muiden päätekijöiden osallistumista.

2.3 Uusiutuvat energialähteet rakennuksissa ja teollisuudessa

Tutkimus ja kehitys

Myös tälle alalle sopii parhaiten vertikaalinen lähestymistapa, ja tutkimus- ja kehitystoiminnan osalta on ensin jatkettava töitä, jotka koskevat rakenneosia ja integrointimenettelyjä muun muassa aktiivisen ja passiivisen aurinkolämmityksen sekä luonnonvalaistuksen osalta. Tutkimuksessa keskitytään pääasiassa rakennuksiin, se on laadultaan standardointia edeltävää ja siinä tutkitaan standardointimahdollisuuksia. Rakennusten huoneilman laatu otetaan huomioon.

Toisella tasolla jatketaan pilottirakennusten kehittämistä, jossa keskeisenä vaatimuksena on energiataloudellinen, esteettinen ja arkkitehtoninen onnistuminen. Uusi osa-alue tässä yhteydessä on bioilmastollisen elinympäristön kehittäminen ja olemassa olevien rakennusten energiataloudellinen parantaminen.

Lopuksi kehitetään energia-alan, arkkitehtuurin ja sosiaalisen järjestäytymisen erityistarpeisiin sopeutettu nykyaikainen kaupungistumismalli, jossa työ, elämä ja vapaa-aika kaupungissa yhdistetään uudella tavalla. Kehittämisen tarkoituksena on antaa alkusysäys uusille puhtaille pilottikaupunkialueille, joissa päästöt ovat mahdollisimman vähäisiä. Tämä toimien viimeinen taso saatetaan päätökseen yhteistoiminnassa kaupunkien, alueiden, aurinkoenergiaan erikoistuneiden kaupunkisuunnittelijoiden ja arkkitehtien verkostojen kanssa.

Tässä aloitteessa pyritään määrittelemään suunnittelu sekä muut alaan liittyvät teknologiat uusia aurinkoenergian hyödyntämiseen arkkitehtuurissa perustuvia kaupunkikonsepteja varten.

Nämä toimet toteutetaan 1.1 kohdassa tarkoitettuja energian järkiperäiseen käyttöön rakennuksissa liittyviä toimia vastaavalla ja täydentävällä tavalla.

Esittely

Esittelytoiminta koskee lämmityssovelluksia suurten kuumavesimäärien (tai muiden nesteiden) tuottamiseksi lämmitystä ja/tai jäähdytystä varten sekä suurten kuumailmamäärien tuottamiseksi ilmanvaihtoa tai kuivatusta varten. Korkealämpötila-aurinkovoima yhdistettynä fossiilisiin polttoaineisiin perustuvaan sähköntuotantoon on myös esittelyn kohteena.

2.4 Tuulienergia

Tutkimus ja kehitys

Toiminta integroidaan vertikaalisesti seuraavalla tavalla: ensin kehitetään uusia materiaaleja ja osia, erityisesti edistyneistä komposiittimateriaaleista valmistettuja lapoja. Seuraavaksi, kun tuulivoimalaitosten nykyisen sukupolven kehittämisohjelma on saatettu päätökseen, aloitetaan ohjelma tuulivoimalaitosten seuraavan, tehokkaamman sukupolven kehittämiseksi, jotka tuottavat yli 1-2 MW ja joissa on uudet erittäin kevyet lavat ja muita uusia rakenneosia. Lisäksi voidaan tarkastella erittäin innovatiivisia ja pienempiä turbiineja. Melun vähentämistä tutkitaan.

Yleisenä tavoitteena on tehdä tuulienergiasta kilpailukykyistä mahdollisimman halpoihin (esimerkiksi 0,04 ecua/kWh) tavanomaisiin sähkölähteisiin nähden ja lisätä sen hyväksyttävyyttä kansalaisten silmissä.

Lopuksi ohjelmalla pyritään edistämään erilaisia, erityisesti vaikeita sijoituspaikkoja sekä etsimään keinoja tehdä tuulienergiasta kilpailukykyistä myös heikkotuulisilla alueilla.

Esittely

Toiminta keskitetään sellaisten teknologioiden esittelyyn, joilla on tarkoitus parantaa suorituskykyä, tehokkuutta ja luotettavuutta sekä vähentää melua ja kustannuksia. Tuulipotentiaalin mahdollisimman tehokas hyödyntäminen saavutetaan käyttämällä laajemmin keskikokoisia tuulivoimalaitoksia sekä erityisesti heikkotuulisia alueita ja uusia sovelluksia varten suunniteltuja koneita yksittäisissä laitoksissa tai tuulipuistoissa.

2.5 Biomassasta ja jätteestä tuotettava energia

Tavoitteena on vähentää haitallisia päästöjä ja alentaa sähkön tuotantokustannuksia, parantaa luotettavuutta, edistää tunnettujen teknologioiden laajempaa käyttöä, parantaa niiden soveltamista, integrointia sekä kilpailukykyä alentamalla samalla kustannuksia.

Tutkimus ja kehitys

Tämä ala on erityisen tärkeä tutkimus- ja kehitystoiminnalle ja sen yhteyksille ympäristöön sekä alueelliseen ja maaseudun kehittämiseen. Integroitu biomassa-bioenergialähestymistapa on tarpeen yhteisön tutkimus- ja kehitystoiminnan yhtenäisyyden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi koko bioenergian tuotantoketjuun, sen teknisiin ja muihin ulottuvuuksiin (mukaan lukien esimerkiksi energiataseeseen, kustannus-hyötysuhteeseen, kansallisten politiikkojen vaikutuksiin jne. liittyvät näkökohdat, maatalouden raaka-aineiden yhdistetty tuotanto ja käsittely sekä niiden käyttö ja muuntaminen energiantuotantotarkoituksiin) liittyvän tutkimuksen ja kehityksen osalta. Lisäksi tutkitaan edistyneitä jalostusprosesseja, jotka mahdollistavat vedyn tuottamisen biomassasta.

Tämä strateginen toimi pannaan täytäntöön yhdessä Air-ohjelman kanssa. Maatalousteollisessa tutkimusohjelmassa keskitytään raaka-aineiden tuottamiseen, taitotietoon ja käsittelyyn ja energia-alan ohjelmassa vuorostaan biomassan muuntamiseen ja käyttöön, erityisesti uusien, nopeakasvuisten metsä- ja peltokasvien tai jätteiden käyttöön, jotka muodostavat perustan toiselle toiminnalle, joka koskee jalostusta lämmön avulla nestemäisiksi, kaasumaisiksi ja kiinteiksi polttoaineiksi tai suoraan lämmöksi. Kaupunkien, maatalouden, metsätalouden ja teollisuuden jätteitä käsitellään yhdessä 3.1 kohdassa kuvattujen toimien kanssa.

Ohjelmalla pyritään osoittamaan biomassan kestävän tuotannon ja käytön toteutettavuus sähkön ja lämpöenergian sekä polttoaineiden tuottamiseksi liikennettä varten lämpökemiallisesti jalostamalla.

Lisäksi pannaan täytäntöön koehankkeita, erityisesti hajautettua sähköntuotantoa varten, jossa käytetään hyötysuhteeltaan korkeita moottoreita ja turbiineja.

Esittely

Esittelytoiminta keskitetään energian tuotantoon kiinteästä biomassasta, energian tuotantoon, korvaamiseen ja/tai säästöön käyttäen kunnallisia, teollisia, maatalouden, eläinten ja metsätalouden jätteitä sekä biomassasta tuotetun energian saataville tuomisesta aiheutuvien kustannusten alentamiseen.

2.6 Vesivoima

Esittely

Tällä alalla käsitellään ainoastaan esittelyhankkeita. Toimintaan sisältyy uusien teknologioiden suunnittelu ja rakentaminen, materiaalit tai käyttö- ja sääntelymenetelmät. Toiminnassa edistetään teollisuuden aloitteita, joiden tarkoituksena on tuottaa korkealaatuisia ja luotettavia, standardoituja ja kilpailukykyisiä laitteita, sekä aloitteita, joilla pyritään parantamaan yksinkertaisia, varmoja ja taloudellisia menetelmiä tai teknologioita, erityisesti niitä, jotka on mukautettu kehityksessä jälkeen jääneiden maiden tarpeisiin ja markkinoihin. Lisäksi edistetään käytöstä poistettujen paikkojen tai sellaisten paikkojen, joiden käyttöikä on päättynyt, kunnostusta ja uudenaikaistamista erittäin suorituskykyisiä tai huipputason teknologioita käyttäen. Vielä käsitellään vesivoiman leviämisen esteitä, jotka johtuvat ympäristöongelmista tai maa-alueiden hallinnosta.

2.7 Geoterminen energia

Tutkimus ja kehitys

Yksi tutkimus- ja kehitystyön osa-alue, jota ei ole käsitelty geotermisen energian alalla ja joka vaatii jatkuvaa tukea Euroopan tasolla, on kuiva ja korkealämpötilainen kallio. Tällä osa-alueella toiminta käsittää yhden eurooppalaisen pilottilaitoksen tukemisen, joka voisi myöhemmässä vaiheessa luoda perustan esittelyssä käytettävälle mallille. Olisi tarkasteltava lämmönsitomiskyvyltään suurten kenttien läpäisykyvyltään alhaisten alueiden stimulointia keinona tutkia kuivaan ja korkealämpötilaiseen kallioon sovellettavia teknologioita. Tällä toiminnalla edistetään välittömästi tavanomaisen geotermisen energian hyödyntämistä, joka toisaalta kuuluu esittelyvaiheeseen. Lisäksi muissa tutkimuksissa voidaan käsitellä tavanomaisen geotermisen energian eräitä muita puolia.

Esittely

Toiminta koskee tekniikoiden parantamista porauksen, porausreiän varusteiden, korroosion, mittakaavan muuttamisen, automaation ja suolaveden käsittelyn alalla, todennettujen geotermisten kenttien hyödyntämistä ja geotermisten sovellusten kehittämistä maataloutta, vesiviljelyä ja kaukolämpöä varten.

2.8 Muut vaihtoehdot

Tutkimus ja kehitys

Kehitysasteiltaan eroavia uusiutuvien energialähteiden eri ryhmiä tutkitaan ja kehitetään rajoitetusti: aalto- ja vuorovesienergiaa, pienvesivoimaa, aurinkotermodynamiikkaa, puhdasta tuotantoa sekä vedyn ja muiden käyttöä. Toiminnalla pyritään luomaan pilottilaitoksia muutamien MW:n kokoluokassa. Lisäksi tarkastellaan uusiutuviin energialähteisiin liittyviä teknologioita ja erityisesti sähkö- tai lämpöenergian varastointia. Päätavoitteena on kehittää uusia kokeiluluontoisia varastointijärjestelmiä (akkuja, vauhtipyöriä, vetyä).

3 FOSSIILISET POLTTOAINEET

Maailman energiatalous perustuu valtaosaltaan ja luultavasti vielä kauan aikaa fossiilisten polttoaineiden käytölle. Fossiilisten polttoaineiden, kuten kivihiilen, raakaöljyn ja maakaasun osuus jäsenvaltioiden energiankulutuksesta on tätä nykyä 82 prosenttia yhteisön kokonaisenergiankulutuksesta. Tämä osuus kasvaa säännöllisesti lähivuosikymmeninä, joskin vaihtelua ilmenee eri energialähteiden välillä.

Esimerkiksi maakaasun leviämistä Euroopan markkinoille edistetään edelleen, vaikka pitkät kuljetusmatkat (Afrikasta, Siperiasta tai Pohjanmereltä) nestemäisessä olomuodossa (nesteytettynä) tai kaasuna asettavat eräitä teknisiä ja taloudellisia rajoituksia. Viimeksi mainitut ovat vakavaksi haitaksi sen käytölle. Maailman kivihiilivarat riittävät useiksi vuosisadoiksi, ja hiilen osuus kasvaa vuosien kuluessa, mutta sille olisi kehitettävä puhtaampia käyttömenetelmiä. Raakaöljyn osuus puolestaan kasvaa hitaasti mutta jatkuvasti lähivuosina. Tätä kasvua esiintyy ensisijaisesti liikenteen alalla.

Yksi fossiilisten polttoaineiden käytön vakavimmista ongelmista ovat CO2:n ja muiden kiinteiden ja kaasumaisten epäpuhtauksien päästöt. Tämän vuoksi yhteisön toimilla olisi ensisijaisesti pyrittävä luomaan suuntaviivoja ja kannustimia saastepäästöjen vähentämiseksi sekä fossiilisten polttoaineiden muuntamisen ja käytön tehokkuuden lisäämiseksi.

Tässä kappaleessa kuvattu tutkimus- ja kehitystoiminta tähtää hiileen ja hiilivetyyn perustuvien energianmuuntojärjestelmien parantamiseen, uusien energiajärjestelmien kehittämiseen, energiansäästöön kulutussektoreilla, energian varastointiin sekä paikallisten hiilivetyvarojen tehokkaampaan etsintään ja hyödyntämiseen.

Näitä erityisiä toimia täydennetään integroidulla lähestymistavalla puhtaiden ja tehokkaiden teknologioiden soveltamiseksi esimerkiksi rakennusalalla, teollisuudessa ja liikenteen alalla. Koska energiankulutuksen kasvu on suurinta liikenteen alalla, energian ja liikenteen väliseen suhteeseen kiinnitetään erityistä huomiota; tätä tarkoitusta varten suunnitellaan kaupunkiliikennettä koskevan integroidun hankkeen sisällyttämistä toimintaan.

3.1 Kiinteiden fossiilisten polttoaineiden puhtaat teknologiat

'Kiinteisiin polttoaineisiin` kuuluvat kaikki kivihiileen liittyvät kiinteät polttoaineet, kuten ruskohiili ja turve, sekä orimulsio ja muut raskaat öljylaadut, joita saadaan raakaöljyä jalostamalla. Näitä yhdisteitä voidaan käyttää yksinään tai sekoitettuna kaupunkien, teollisuuden tai maatalouden jätteisiin tai sivutuotteisiin taikka biomassaan, kunhan syntyvien päästöjen taso pysyy samana ja pääosa energiasta tuotetaan kiinteillä polttoaineilla. Lisäksi tarkastellaan kiinteiden polttoaineiden ja maakaasun synergiaan tähtääviä menetelmiä.

Kiinteiden polttoaineiden alalla toteutetut esittelytoimet sovitetaan yhteen vastaavien tutkimustoimien kanssa ja integroidaan eurooppalaiseen verkostoon, jonka käyttöönottoa suunnitellaan.

Mittavia toimia, jotka toteutetaan yhteistyössä puiteohjelman toisen toimenpidekokonaisuuden sekä tutkimus- ja kehitystoimien kanssa, suunnataan kehitysmaiden ja Itä-Euroopan maiden auttamiseksi, jotta hiilen tuotanto ja käyttö näissä maissa synnyttäisi mahdollisimman vähän epäpuhtauksia. Huipputeknologioita unohtamatta näissä toimissa otetaan asianmukaisesti huomioon tavanomaiset vaihtoehdot siltä osin kuin niillä voidaan lyhyellä aikavälillä edistää pilaantumisen tason huomattavaa alenemista.

Päätavoitteena on vähentää fossiilisten polttoaineiden käytössä syntyvien päästöjen määrää, erityisesti tekemällä hiileen perustuvasta sähköntuotannosta puhtaampaa vähentämällä CO2:n ja muiden kasvihuonekaasujen päästöjä ja vähentämällä samanaikaisesti kaasumaisten epäpuhtauksien ilmaan tulevia päästöjä, neutralisoimalla kiinteitä jätteitä ja kuluttamalla vähemmän hiiltä yhtä suurta määrää tuotettua sähköä kohti hyötysuhdetta parantamalla tai korvaamalla hiili osittain CO2-päästöttömillä polttoaineilla (biomassa ja jätteet) hyväksyttävin kustannuksin.

Tutkimus ja kehitys

Toiminta koskee prosesseja, jotka on tarkoitus saada leviämään markkinoille lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Lyhyen aikavälin vaihtoehdoissa on kyse tavanomaisten voimaloiden parantamisesta yli 40 prosentin hyötysuhteen saavuttamiseksi ja kaikkien saastepäästöjen vähentämisestä, myös hiili/biomassa/jätesekoituksia käytettäessä.

Keskipitkän aikavälin vaihtoehto koskee IGCC-prosesseja, joiden hyötysuhde on yli 45 prosenttia ja epäpuhtauksien määrä vielä pienempi. Pitkä aikavälin vaihtoehdossa pyritään kehittämään "IGCC-prosesseista seuraavan sukupolven" prosesseja (hyötysuhde yli 50 %).

Keskipitkän ja pitkän aikavälin vaihtoehdot asetetaan etusijalle. Tavanomaista vaihtoehtoa tuetaan kuitenkin aiheellisella tavalla kehitysmaiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja IVY:n kanssa yhteistyönä toteutettavissa toimissa, yhteistyössä puiteohjelman toisen toimenpidekokonaisuuden kanssa.

Tutkimus- ja kehityshankkeet koskevat:

- integroitujen kaasutuskombiprosessien sekä edistyneiden (paineistettujen) ja ilmanpaineisten polttoprosessien (superkriittiset polttoprosessit tai kombiprosessit) kehittämistä suuremman hyötysuhteen tuottamiseksi ja epäpuhtauksien määrän vähentämiseksi entisestään (alkulähteellä tai palamiskaasuissa), kuuman kaasun puhdistus ja uudet prosessit mukaan lukien,

- prosessien kehittämistä hiilen ja biomassan sekoituksen taikka kaupunkien, teollisuuden tai maatalouden jätteiden kaasutusta (tai polttoa) varten, jotka saattavat johtaa CO2-päästöjen vähenemiseen 10-20 % (tämä toimi toteutetaan yhdessä 2.5 kohdan toimien kanssa); kaikkien päästöjen ja jäännösten tiukkaa valvontaa. Enintään CO2:n arviointimenetelmien ja sen poistamisen olisi oltava osa ohjelmaa,

- tutkimusta korkeaa lämpötilaa kestävien materiaalien integroimiseksi edistyneisiin järjestelmiin (ennemmin kuin pelkkiä materiaaleja koskevaa tutkimusta),

- kiinteistä polttoaineista tuotettavaa kaasua käyttävien polttokennojen integrointia kombiprosesseihin (olemassa olevien polttokennojen käytön esittelyä tutkimus- ja kehitystoiminnan yhteydessä, kuten 1.3 kohdassa esitetään).

Tutkimus- ja kehitystoiminta pannaan täytäntöön integroiduin ja kohdennetuin hankkein. Yksi tärkeistä tavoitteista on ottaa käyttöön eurooppalainen huippuosaamisverkosto parhaiden saatavilla olevien kivihiiliteknologioiden tehokkaaksi soveltamiseksi ja käyttämiseksi. Ohjelman kuluessa laaditaan erityisesti Itä-Euroopan ja Kiinan kanssa yhteistyössä toteutettavaa toimintaa.

Esittely

Esittely-, levittämis- ja hyödyntämistoiminnan ensisijaiset tavoitteet sisältävät sähkön- ja lämmöntuotannon kiinteillä polttoaineilla, sivutuotteiden hyödyntämisen ja raaka-aineiden tuottamisen. Mahdollisuuksia synergiaan maakaasun kanssa tutkitaan.

Tämän alan toimintaan sisältyvät:

- ilmanpaineinen kiertopetipoltto,

- paineistettu leiju- tai kiertopetipoltto,

- alustavat toimenpiteet päästöjen vähentämiseksi ja savukaasujen käsittelemiseksi.

Tähän toimintaan liittyen rahoitetaan myös integroituja kaasutuskombiprosesseja ("Integrated Gasification Combined Cycle"), höyryturbiinin tehonkorotusprosesseja ("Topping Cycle"), kuuman kaasun käsittelyä ja kiinteistä polttoaineista tuotettavaa kaasua käyttäviä polttokennoja.

3.2 Yleinen polttotekniikka

Tutkimus ja kehitys

Pannaan alulle polttoa koskevaa geneeristä tutkimusta selvän edistyksen aikaansaamiseksi polttoprosessien tehokkuudessa ja niiden yhteydessä syntyvien päästöjen vähentämisessä. Tämänkaltainen tutkimus on sekä geneeristä että perustutkimusta, kuten seuraavista aiheista voidaan havaita: perustutkimus epäpuhtauksien muodostumisen syiden tunnistamiseksi, polttoprosessien ja -järjestelmien mallintaminen, analysointivälineiden kehittäminen, järjestelmien parantaminen ja palamiskaasujen käsittely jne.

Käsiteltävät aiheet, joihin sovelletaan geneeristä lähestymistapaa, koskevat polttomoottoreita, korvaavien polttoaineiden käyttö mukaan lukien, kaasuturbiineita, hiilen ja biomassan polttoa ja kaasutusta, kiinteistöihin ja teollisuuteen tarkoitettuja kiinteitä polttolaitoksia.

Toimet toteutetaan yhteistyössä Euroopan tärkeimpien autojen ja kattiloiden valmistajien, öljy-yhtiöiden, jakelijoiden ja käyttäjien kanssa teknologian siirron varmistamiseksi tutkijayhteisöltä ja käyttäjille. Niissä otetaan lisäksi huomioon EPEFE-ohjelma (European Programme on Engines, Fuels and Emissions), joka yhteisö pani alulle yhteistyössä Euroopan öljy- ja autoalan yhteenliittymien kanssa.

3.3 Hiilivedyt ja uudet polttoaineet liikenteen alalla

Tutkimus ja kehitys

Tällä alalla korostetaan puhtaiden polttoaineiden kehittämistä liikennettä varten polttoaineiden reformulointiprosesseja tehostamalla. Toiminta keskitetään muun muassa maakaasun katalyyttiseen muuntamiseen nestemäisiksi polttoaineiksi (ja polttoaineiden lisäaineiksi), jonka jalostusarvo on korkeampi ja jota on helpompi kuljettaa. Tässä yhteydessä tarkastellaan maailmanlaajuisiin yhteiskunnallis-taloudellisiin vaikutuksiin ja korvaavien polttoaineiden, kuten metaanin käytön turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä.

Koska kevyiden öljytuotteiden tarve kasvaa ja raskasöljyjen kysyntä sen seurauksena laskee, tutkimus- ja kehitystyötä jatketaan raskaiden öljyjakeiden katalyyttisen muuntamisen alalla.

Korvaavien polttoaineiden käyttöä, vety ja sekoitukset mukaan lukien, tutkitaan myös. Työtä jatketaan polttoaineen laadun, moottoritekniikan ja saastuttavien aineiden päästöjen välisten suhteiden ymmärtämiseksi paremmin etenkin 3.2 kohdassa jo mainitun EPEFE-ohjelman yhteydessä. Huomiota kiinnitetään myös korvaavien polttoaineiden jakelujärjestelmän perusrakenteisiin.

Esittelytoiminnassa keskitytään pääasiassa maakaasuprosesseihin, sellaisena kuin ne kuvataan 3.4 kohdassa.

3.4 Hiilivetyjen etsintä ja hyödyntäminen

Tämän alan toiminnan tavoitteena on vahvistaa teollisuuden kykyä vastata lyhyen ja pitkän aikavälin tarpeisiin tehokkaiden teknologioiden saatavuuden ja täytäntöönpanon osalta öljy- ja maakaasualalla. Erityistä huomiota kiinnitetään Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä IVY:n markkinoihin.

Tutkimus- ja kehitystoimissa käsitellään keskipitkän ja pitkän aikavälin ongelmia ja pyritään tehostamaan öljy- ja kaasukenttien hyödyntämistä sekä lujittamaan Euroopan teollisuuden teknologista perustaa. Esittely-, levittämis- ja optimointitoimet ovat erityisen tärkeitä tällä alalla uusien teknologioiden markkinoille leviämisen varmistamiseksi teollisuudenalalla, jolla on strategisesti merkittäviä seurauksia Euroopan unionin taloudelle, kilpailukyvylle ja energianhankinnalle. Näistä toimista hyötyvät erityisesti raakaöljyn ja kaasun kanssa tekemisissä olevat yhtiöt, jotka kehittävät innovatiivisia ja tehokkaita teknologioita hiilivetyjen etsinnän, hyödyntämisen ja käytön tehostamiseksi, sekä toimitus- ja palveluala, painopisteen ollessa pienissä ja keskisuurissa yrityksissä.

Tutkimus ja kehitys

Tutkimus- ja kehitystoiminnassa keskitytään:

- tehokkaiden teknologioiden kehittämiseen, jotka johtavat lähteiden parempaan karakterisointiin ja hallintoon sekä lähteiden tuotantomäärän tarkempaan ennustamiseen; hankalasti käsiteltävien nesteiden termodynamiikan ja mallintamisen tutkimukseen, jolla tuetaan parempia öljyn talteenottotekniikoita, nesteiden porausrei'issä siirron mallintamista ja öljyputkistoja koskevaa tutkimusta,

- sedimenttialtaiden analysointiin ja kolmiulotteiseen mallintamiseen paremman kuvauksen tuottamiseksi altaiden muodostumisesta ja niiden geohistoriallisesta evoluutiosta,

- pienten tai monimutkaisempien syvien rakenteiden tunnistamiseen käyttämällä edistyneitä geokemiallisia ja geofysikaalisia etsintämenetelmiä,

- teknologioiden kehittämiseen, joiden avulla voidaan tehostaa porauksia, parantaa kaivojen tuotosta sekä syvänmeren esiintymien, heikkotuottoisten ja erillään olevien esiintymien sekä erittäin syvällä olevien esiintymien hyödyntämistä, joissa on korkea lämpötila ja paine.

Lisäksi on suunniteltu toteutettavan maapalloa tutkivaa tiedettä koskevaa yhteistoimintatutkimusta. Sen lisäksi, että tuottaisi hiilivetytutkimukselle välttämätöntä tietoa, tämä tutkimus auttaisi lisäämään huomattavasti muita aloja hyödyttävää tieteellistä perustietoa.

Esittely

Toiminta käsittää sekä tuotanto- että jalostussektorit:

- tuotantosektorilla toiminta liittyy etsintäkyvyn lisäämiseen, uusiin teknologioihin heikkotuottoisten kenttien hyödyntämiseksi, turvallisuuteen ja ympäristönsuojeluun; se käsittää sekä etsinnän että hyödyntämisen ja tähtää kustannusten alentamiseen. Erityistä huomiota kiinnitetään Pohjanmereen ja muihin varastoihin, joiden taloudelliset edellytykset ovat vaikeat,

- lisäksi käsitellään polttoaineiden kuljetusta ja varastointia ja erityistä huomiota kiinnitetään vedenalaisiin kaasuputkiin ja nesteytetyn maakaasun järjestelmiin,

- jalostussektorilla toiminta keskitetään maakaasun käyttötarkoituksiin, esimerkiksi kaasujen muuntamiseen ja niiden käyttöön liikenteen alalla, tai teollisten prosessien parantamiseen.

(1) Tekstissä käytettävä lyhenne 'T & K` käsittää tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn

(2) YTK:n toimintaa näillä tutkimusaloilla kuvataan neuvoston ehdotuksessa päätökseksi [asiakirja KOM(94) 68 lopullinen, 30 päivänä maaliskuuta 1994, 94/0095 (CNS)] YTK:n toiminnasta. Tähän ehdotukseen on liitetty ote kyseisestä luonnoksesta

LIITE II

TARVITTAVIKSI ARVIOITUJEN VAROJEN ALUSTAVA JAKAUTUMINEN

>TAULUKON PAIKKA>

Varojen jakaminen eri tutkimusalojen kesken ei estä sitä, että eräät hankkeet voivat kuulua useaan eri alaan.

LIITE III

YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA

Ohjelma toteutetaan epäsuorin toimin, joilla yhteisö antaa rahoitustukea kolmansien osapuolten tai YTK-laitosten ja kolmansien osapuolten yhdessä toteuttamiin T & K-toimiin.

1 Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet:

a) Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen toteuttamat tutkimus- ja kehityshankkeet, mukaan lukien tarvittaessa teollisuuden kannalta merkityksellinen perustutkimus.

Yleissääntönä on, että yhteisön rahoitusosuus on enintään 50 prosenttia hankkeen kustannuksista ja pienenee sitä mukaa, kuin hanke lähenee markkinoita. Korkeakouluille ja muille laitoksille, joilla ei ole analyyttistä kirjanpitoa, korvataan 100 prosenttia lisäkustannuksista.

b) Muiden julkisen tai yksityisen sektorin lähteiden kanssa yhteisrahoitteisesti toteutetut esittelyhankkeet, yleensä vähintään yhden toimijan taatessa jatkuvuuden, voivat saada yhteisön rahoitusta enintään 40 prosenttia hankkeen niistä kustannuksista, jotka voidaan korvata, joka määrä pienenee sitä mukaa, kuin hanke lähenee markkinoita.

Esittelyhankkeiden tavoitteena on todistaa uuden teknologian tekninen toteutuskelpoisuus ja tarvittaessa sen mahdolliset taloudelliset edut.

c) Teknologinen kannustaminen, jolla pyritään rohkaisemaan ja helpottamaan pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista T & K-toimiin:

i) myöntämällä palkkio jonkin T & K-toimen selvitysvaiheen toteuttamisesta, mukaan lukien yhteistyökumppaneiden etsintä enintään kahdentoista kuukauden ajan. Palkkio luovutetaan ehdotusluonnoksen valinnan jälkeen, jonka esittää yleensä vähintään kaksi toisistaan riippumatonta pientä ja keskisuurta yritystä kahdesta eri jäsenvaltiosta. Palkkio voi kattaa 75 prosenttia selvitysvaiheen kustannuksista, ylittämättä kuitenkaan 45 000 ecua tai 22 500 ecua sellaisissa poikkeustapauksissa, joissa hakijana on ainoastaan yksi pieni tai keskisuuri yritys

ja

ii) tukemalla yhteistyönä toteutettavia T & K-hankkeita, joissa pienet ja keskisuuret yritykset, joilla on samanlaisia teknisiä ongelmia mutta joilta puuttuu sopiva tutkimuksen perusrakenne, antavat muiden oikeudellisten yksiköiden tehtäväksi toteuttaa T & K niiden puolesta. Rahoitus, jonka yhteisö myöntää yhteistyönä toteutettaville tutkimushankkeille, joihin osallistuu yleensä vähintään neljä toisistaan riippumatonta pientä ja keskisuurta yritystä vähintään kahdesta eri jäsenvaltiosta, kattaa yleensä 50 prosenttia tutkimuksen kustannuksista.

Molemmissa tapauksissa ehdotuksia voidaan ensimmäisen ehdotuspyynnön jälkeen tehdä milloin tahansa sinä aikana, jota asianomainen työohjelma koskee.

Kyseisiä toimia täydennetään erityisillä valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimilla.

2 Valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet, kuten:

- tutkimukset tämän ohjelman tukemiseksi ja tulevien toimien valmistelemiseksi,

- tiedonvaihdolle, konferensseille, seminaareille, työpajoille ja muille tieteellisille tai teknisille kokouksille annettu tuki, mukaan lukien eri alojen välistä tai monitieteistä yhteensovittamista koskevat kokoukset,

- ulkopuolisen asiantuntemuksen käyttö, mukaan lukien pääsy tieteellisiin tietokantoihin,

- tieteelliset julkaisut ja tulosten levittämis-, markkinointi- ja hyödyntämistoiminta (yhteistyössä kolmannen toiminnan yhteydessä toteutetun toiminnan kanssa); tulosten käyttöä mahdollisesti edistävät tekijät otetaan huomioon T & K-toimien alusta alkaen ja niiden koko keston ajan, ja toimiin osallistuvat yhteistyökumppanit muodostavat avainverkoston tulosten levittämiseksi ja hyödyntämiseksi,

- ohjelman yhteiskunnallis-taloudellisten vaikutusten ja mahdollisten teknologisten vaarojen analysointi, joka edistää myös kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen ohjelmaa,

- ohjelmaan kuuluvaan tutkimukseen liittyvä koulutustoiminta teknologiansiirron edistämiseksi ja ammatillisen pätevyyden kehittämiseksi,

- ohjelman hallinnon ja toteutuksen sekä toimien täytäntöönpanon riippumaton arviointi,

- toimenpiteet pienille ja keskisuurille yrityksille suunnattua tiedotusta ja hajautettua apua tarjoavien verkostojen toiminnan tukemiseksi yhteistyössä T & K:n Euromanagement-tilintarkastustoiminnan kanssa.

Yhteisön rahoitusosuus voi olla 100 prosenttia näistä toimenpiteistä aiheutuvista kustannuksista.

3 Yhteistoiminta, joka koskee tämän ohjelman T & K-hankkeiden ja julkisten tai yksityisten toimielinten jo rahoittamien T & K-hankkeiden yhteensovittamista. Yhteistoimintajärjestelyä voidaan lisäksi käyttää yhteisen edun ryhmien (huippuosaamisverkostot) toiminnan kannalta välttämättömän yhteensovittamisen varmistamiseksi, jotka tuovat kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien toimien (1 a kohta) välityksellä yhteen saman teknologisen tai teollisen tavoitteen ympärille valmistajia, palveluiden tuottajia, käyttäjiä, korkeakouluja ja tutkimuskeskuksia.

Yhteisön rahoitusosuus voi olla 100 prosenttia yhteistoiminnasta aiheutuvista kustannuksista.

Kuvaus Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) tämän erityisohjelman käsittelemiä aloja vastaavasta tutkimustoiminnasta, jota koskee neuvoston ehdotus päätökseksi YTK:n ohjelmasta [KOM(94) 68 lopullinen - 94/0095 (CNS)]

YTK myötävaikuttaa teknologioiden kehittämiseen energian puhtaammaksi ja tehokkaammaksi käyttämiseksi standardointia edeltävällä tutkimuksella ja ympäristönäkökohtia korostaen seuraavilla aloilla ja läheisessä yhteistyössä vastaavan kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien toimien ohjelman kanssa:

- aurinkoenergia: toiminta käsittää osien testaamisen sekä suuritehoisten järjestelmien suunnittelun ja valvonnan tutkimisen. Nämä tutkimuksen pohjautuvat YTK:n ESTI-laitoksen ("European Solar Testing Installation") käyttöön sekä jäsenvaltioissa olevien yhteistyökumppaneiden kanssa muodostettuihin verkostoihin. Energiansäästöä koskevaa tieteellistä perustutkimusta jatketaan,

- puhtaiden teknologioiden materiaaleja: tutkimukset koskevat materiaalien kehittämistä puhtaisiin teknologioihin, kuten päästöjen vähentämiseen tarkoitettuihin pitkäikäisiin katalyytteihin, hyvin pienihuokoisiin keraamisiin membraaneihin edistyneitä keraamisia suodattimia varten, keraamisiin seoksiin ja komposiittimateriaaleihin korkeassa lämpötilassa toimiviin sovelluksiin (turbiinit ja lämmönsiirtimet).