Komission asetus (EY) N:o 2760/98, annettu 18 päivänä joulukuuta 1998, Phare-ohjelman yhteydessä täytäntöönpantavasta rajatylittävän yhteistyön ohjelmasta



Virallinen lehti nro L 345 , 19/12/1998 s. 0049 - 0052



KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2760/98, annettu 18 päivänä joulukuuta 1998, Phare-ohjelman yhteydessä täytäntöönpantavasta rajatylittävän yhteistyön ohjelmasta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon taloudellisen tuen myöntämisestä tietyille Keski- ja Itä-Euroopan maille 18 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3906/89 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 753/96 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan, sekä katsoo, että Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian, jonka tarkoituksena on auttaa kaikkia unionin jäsenyyttä hakeneita Keski- ja Itä-Euroopan maita liittymään lopulta Euroopan unioniin ja siihen valmistauduttaessa saattamaan niiden lainsäädäntö vastaamaan mahdollisimman hyvin yhteisön säännöstöä, liittymiskumppanuuksissa, jotka ovat oleellinen osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, määritellään ensisijaiset tavoitteet liittymiseen tähtäävälle työlle, ja nämä tavoitteet on otettava huomioon rajatylittävässä yhteistyössä, komission asetuksen (EY) N:o 1628/94 (3), jolla perustetaan Phare-ohjelman rajatylittävän yhteistyön ohjelma yhdessä Interreg-ohjelman kanssa, ensimmäisten soveltamisvuosien aikana on jo saavutettu myönteisiä tuloksia; erityisesti on aloitettu Euroopan unionin raja-alueiden ja niiden Keski- ja Itä-Euroopan maissa sijaitsevien naapurialueiden välinen vuoropuhelu ja yhteistyö, nopeutettu kyseisten maiden raja-alueiden talouskehitystä, tehostettu Euroopan unionin raja-alueiden lähentymistä ja annettu näille alueille tilaisuus perehtyä Interreg-käytäntöihin ja -menettelyihin, joihin kuuluu kansallisten raja-alueiden kehittämisstrategioiden laatiminen, lisäparannuksiin olisi pyrittävä erityisesti lisäämällä todellisia rajatylittäviä hankkeita ja nopeuttamalla niiden täytäntöönpanoa, Romania, jolla hakijamaista ainoana ei ole yhteistä rajaa yhteisön kanssa, pitäisi myös sisällyttää Phare-ohjelman rajatylittävän yhteistyön ohjelmaan, Phare-ohjelman rajatylittävän yhteistyön ohjelmasta tulee vähitellen osa liittymistä valmistelevaan strategiaan kuuluvaa kokonaisvaltaisempaa aluekehityspolitiikkaa, jonka avulla oikaistaisiin rajatylittävään yhteistyöhön ja muihin liittymistä valmisteleviin ensisijaisiin tavoitteisiin sekä hakijamaiden eri alueille myönnettyjen määrärahojen välistä epätasapainoa, neuvosto on toistuvasti korostanut tarvetta lujittaa yhteistyötä ja edistää Keski- ja Itä-Euroopan maiden yhdentymistä Euroopan yhteisöön sekä tukea alueen vakautta ja turvallisuutta, Phare-ohjelman rajatylittävän yhteistyön ohjelmaa ja Interreg-ohjelmaa on lähennettävä edelleen, jotta hakijamaat voisivat tulevaisuudessa osallistua yhteisön aluepolitiikkaan, erityisesti perustamalla yhteisiä rajatylittäviä ohjelmia ja ohjelmointirakenteita, Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaiden osalta Phare-ohjelman rajatylittävän yhteistyön ohjelman nykyiset maantieteelliset rajat on tarpeen ulottaa vähitellen Euroopan unionin rajoilla olevien alueiden lisäksi myös Phare-ohjelmaan osallistuvien muiden hakijamaiden rajoihin; myöhemmin ohjelman soveltamisala voidaan ulottaa koskemaan Phare-ohjelman tai muiden yhteisön avustusohjelmien soveltamisalaan kuuluvien maiden rajoja, tukikelpoisten tointen olisi oltava samanlaisia kuin toimet, joita toteutetaan Interreg-ohjelmassa liittymiskumppanuuksien yhteydessä, on tarpeen lujittaa paikallisten ja alueellisten toimijoiden asemaa rajatylittävässä yhteistyössä, korostaa paikallistasolta keskushallinnon tasolle etenevää lähestymistapaa, vahvistaa paikallisten ja alueellisten toimijoiden ohjelmointi-, täytäntöönpano- ja valvontavalmiuksia sekä antaa raja-alueiden paikallisviranomaisten tehdä rajatylittäviä pienhankkeita koskevia päätöksiä perustamalla pienhankerahastoja, komission asetus (EY) N:o 1628/94 on tarpeen kumota, ja tämä asetus on Keski- ja Itä-Euroopan tiettyjen maiden taloudellisen uudelleenrakentamiskomitean lausunnon mukainen, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksessa (ETY) N:o 3906/89 määritellyn Phare-ohjelman yleiskehyksen mukaisesti jäljempänä täsmennettyjä sääntöjä sovelletaan rakenteellisluonteisiin rahoitustoimiin, jotka toteutetaan Phare-ohjelman soveltamisalaan kuuluvien Keski- ja Itä-Euroopan maiden raja-alueilla. Nämä toimet pannaan täytäntöön ottaen huomioon yhteisön rakennepolitiikat ja erityisesti Interreg- ohjelma. 2 artikla 1. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja yhteisön väliset rajat sekä seuraavien hakijamaiden väliset rajat: Bulgaria, Latvia, Liettua, Puola, Slovakia, Slovenia, Romania, T Osekki, Unkari ja Viro. 2. Kukin maa vahvistaa kyseiset raja-alueet yhteisymmärryksessä komission kanssa ottaen huomioon Interreg-ohjelmaa varten vahvistetut menettelyt. 3. Edunsaajamaiden määrärahat lasketaan kyseisten raja-alueiden väestömäärän, henkeä kohti lasketun BKT:n ja pinta-alan perusteella. 3 artikla Avustuksilla, jotka yhteisö myöntää tämän ohjelman mukaisesti, rahoitetaan pääasiassa kyseisten Keski- ja Itä-Euroopan maiden osallistumista sellaisten valtioiden kanssa toteutettaviin yhteishankkeisiin, joiden kanssa niillä on yhteinen raja 2 artiklan mukaisesti. Näiden hankkeiden tarkoitus on: i) edistää 1 artiklassa määriteltyjen Keski- ja Itä-Euroopan maiden raja-alueiden välistä yhteistyötä ja auttaa siten Keski- ja Itä-Euroopan raja-alueita ratkaisemaan paikallisväestöä hyödyttäen ja ympäristönsuojelun kanssa yhteensopivalla tavalla erityiset kehitysongelmat, jotka voivat johtua muun muassa niiden asemasta kansantaloudessa; ii) edistää yhteistyöverkkojen luomista ja kehittämistä rajan molemmin puolin sekä yhteyksien perustamista näiden verkkojen ja laajempien yhteisön verkkojen välille. 4 artikla 1. Seuraavanlaiset hankkeet voivat kuulua 2 artiklan mukaisesti valituilla raja-alueilla toteutettavaan rajatylittävän yhteistyön ohjelmaan: i) Interreg-ohjelmasta tai jostakin muusta yhteisön ulkoisen avun ohjelmasta tuettujen toimenpiteiden yhteydessä toteutettavat hankkeet; ii) kyseisten maiden hyväksymät hankkeet, joilla on rajatylittävä vaikutus, joilla edistetään raja-alueiden rakenteiden kehitystä ja joilla helpotetaan kyseisten maiden välistä yhteistyötä yleensä. 2. Erityistä huomiota kiinnitetään hankkeisiin, joiden rahoitukseen Keski- ja Itä-Euroopan maiden paikallisviranomaiset tai taloudelliset toimijat osallistuvat tai joiden yhteisrahoitus varmistetaan kyseisten viranomaisten tai toimijoiden puolesta. 3. Rahoitukseen voivat osallistua myös Euroopan unionin muut jäsenvaltiot ja muut Keski- ja Itä-Euroopan maat, kansainväliset rahoituslaitokset sekä muut julkiset tai yksityiset lähteet. 5 artikla 1. Toimet, joita voidaan rahoittaa tämän ohjelman mukaisesti, voivat koskea: a) sellaisten hallinnollisten ja institutionaalisten esteiden vähentämistä, jotka haittaavat henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkumista yli rajojen ottaen huomioon vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät turvallisuusnäkökohdat; b) infrastruktuurien parantamista erityisesti viestinnän sekä raja-alueita hyödyttävän paikallisen veden, kaasun ja sähkön hankinnan osalta; c) ympäristönsuojelua kuten jätehuoltoa, ympäristöhallintoa ja saastumisen ehkäisyä sekä ulkorajojen läheisyyden kärjistämiä ongelmia; d) maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla toteutettavia toimenpiteitä, erityisesti rajatylittävien yhteistyöhankkeiden helpottamista; e) energian ja liikenteen alalla toteutettavia toimenpiteitä, jotka on tarkoitettu täydentämään Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä komission hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti; f) oikeus- ja sisäasioihin liittyvään yhteisön politiikkaan kuuluvia toimia; g) yritysten välisen yhteistyön edistämistä, yritysten kehittämistä, rahoitusyhteistyötä sekä liiketoimintaa edustavien laitosten (esimerkiksi kauppakamarit) välistä yhteistyötä; h) investointitukea sekä tukipalvelujen toimittamista erityisesti teknologian siirtoa varten sekä pienten ja keskisuurten yritysten markkinointitarpeisiin; i) koulutus- ja työllisyystoimenpiteitä; j) paikallisten elinkeinojen kuten matkailun kehittämistä; k) yhteistyön edistämistä terveydenhoidon alalla, erityisesti käyttämällä yhteisesti varoja ja infrastruktuureja raja-alueilla; l) sellaisten välineiden ja varojen kehittämistä tai käyttöönottoa, joilla pyritään parantamaan raja-alueiden välistä tietojen vaihtoa ja viestintää ja johon kuuluu radio- ja televisiotoiminnan, sanomalehtien ja muiden rajatylittävien tiedotusvälineiden tukeminen; m) kulttuurivaihdot; n) paikalliset työllisyys- ja koulutusaloitteet. Edellä j-n alakohdassa mainittuja toimia voidaan kuitenkin rahoittaa ainoastaan tämän artiklan 2 kohdassa esitettyjen edellytysten mukaisesti. 2. Kullakin raja-alueella voidaan perustaa yhteinen pienhankerahasto, johon voidaan osoittaa osa rajatylittävään yhteistyöhön liittyvien ohjelmien ja aloitteiden määrärahoista, jotta voidaan edistää sellaisten pienimuotoisten toimien kehittämistä, joihin raja-alueiden paikallistoimijat osallistuvat, sekä kyseisten toimijoiden valmiuksia yksilöidä, kehittää ja toteuttaa tällaisia toimia. 3. Erityistä huomiota osoitetaan toimenpiteille, joilla on voimakas rajatylittävä ominaisluonne, jotka suunnitellaan tiiviissä yhteistyössä raja-alueiden alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ja joihin kuuluvat sellaisten yhteisten hallintorakenteiden perustaminen tai kehittäminen, joiden tarkoituksena on laajentaa ja syventää julkisten yhteisöjen, puolijulkisten yhteisöjen ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen rajatylittävää yhteistyötä. 4. Samaten voidaan rahoittaa raja-alueiden kehityssuunnitelmien laatimista, hankkeiden yksilöimistä, ohjelmien laatimista, toteutettavuustutkimuksia, ohjelmien täytäntöönpanossa avustamista ja seuranta- ja/tai arviointitutkimuksia. 6 artikla 1. Yhteisön tuki annetaan yleensä avustuksina. Jos yhteisön avustuksella kuitenkin rahoitetaan toimintaa, josta syntyy tuloa, komissio vahvistaa asianomaisia viranomaisia kuullen tätä rahoitusta koskevat säännöt, joihin voi kuulua yhteisrahoitus hankkeen tuottamilla varoilla tai alkuperäisten avustusten takaisinmaksu. 2. Myönnetyllä tuella voidaan kattaa tuonnista syntyneet kulut sekä hankkeiden ja ohjelmien täytäntöönpanosta paikallistasolla syntyneet kulut. Yhteisön rahoituksella ei kateta veroja, tulleja ja muita vaikutukseltaan vastaavia maksuja eikä kiinteän omaisuuden hankkimista. 3. Katettavia kuluja voivat olla tekninen apu, tutkimukset, koulutus tai muut toimielinten lujittamistoimet, oleellisten laitteiden tai tuotantohyödykkeiden hankintaohjelmat sekä investointitoimet, työohjelmat mukaan lukien. 4. Ylläpito- ja toimintakulut Keski- ja Itä-Euroopan maissa voidaan kattaa käynnistysvaiheessa niin, että tuki alenee asteittain. 7 artikla 1. Perustetaan kutakin raja-aluetta varten yhteistyösekakomitea, joka muodostuu kyseisten maiden edustajista, myös alue- tai paikallistason edustajista, sekä komission edustajista. 2. Yhteistyösekakomitea laatii useampaa vuotta koskevan yhteisen asiakirjan rajatylittävän toiminnan ohjelmoinnista; asiakirjassa esitetään yhteisiä kehitysstrategioita ja ensisijaisia tavoitteita alueelle, jota käsitellään yhtenä sosiaalis-taloudellisena ja maantieteellisenä kokonaisuutena, ja sääntöjä yhteistä täytäntöönpanoa varten. Euroopan yhteisön tukemat rajatylittävään yhteistyöhön kuuluvien ohjelmien ja aloitteiden toimet ohjelmoidaan ja pannaan täytäntöön tämän asiakirjan mukaisesti. 3. Kerran vuodessa yhteistyösekakomitea laatii luettelon yhteisistä hankkeista ottaen huomioon 2 kohdassa tarkoitetun yhteisen asiakirjan rajatylittävän toiminnan ohjelmoinnista. Asianomaisen Keski- ja Itä-Euroopan maan viranomaiset toimittavat asianomaisten viranomaisten tekemiin ehdotuksiin perustuvat hankesuositukset komissiolle. 8 artikla 1. Komissio laatii jokaiselle raja-alueelle ohjelmaehdotuksen, joka perustuu 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun rajatylittävän toiminnan ohjelmointia koskevaan yhteiseen asiakirjaan ja yhteistyökomitean antamiin suosituksiin, jotka koskevat asianomaisen Keski- ja Itä-Euroopan maan viranomaisten toimittamia tästä ohjelmasta rahoitettavia hankkeita. 2. Avustus, jolla katetaan kokonaan tai osittain asianomaisen Keski- ja Itä-Euroopan maan osuus yhteisestä hankkeesta, hyväksytään asetuksen (ETY) N:o 3906/89 9 artiklassa määriteltyä menettelyä noudattaen, ja siitä sovitaan edunsaajamaan kanssa tekemällä rahoituspöytäkirja. 9 artikla 1. Komissio hallinnoi avustuksia asetuksessa (ETY) N:o 3906/89 määritellyn Keski- ja Itä-Euroopan maille myönnettyihin avustuksiin sovellettavan tavanomaisen käytännön mukaisesti. 2. Mahdollisuuksien mukaan olisi perustettava yhteisiä seurantarakenteita ohjelmien täytäntöönpanon helpottamiseksi. 10 artikla Pannessaan täytäntöön 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita komissio varmistaa Phare-ohjelmasta, muista ulkoisista avustusohjelmista ja rakennerahastoista annettavien avustusten yhteensovittamisen ja johdonmukaisuuden. 11 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, ja sillä korvataan komission asetus (EY) N:o 1628/94 kyseisenä päivänä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1998. Komission puolesta Hans VAN DEN BROEK Komission jäsen (1) EYVL L 375, 23.12.1989, s. 11 (2) EYVL L 103, 26.4.1996, s. 5 (3) EYVL L 171, 6.7.1994, s. 14