Varainhoitovuoden 1998 talousarviotoimenpiteisiin liittyvä tulostili ja tase (laadittu 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 78 ja 81 artiklan mukaisesti) - Nide IV: Konsolidoitu tulostili ja tase - Liitetiedot (Korjattu versio)



Virallinen lehti nro C 350 , 03/12/1999 s. 0001 - 0098



TULOSTILI JA TASE VARAINHOITOVUODEN 1998 TALOUSARVIOTOIMENPITEISIIN LIITTYVÄ (laadittu 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 78 ja 81 artiklan mukaisesti) NIDE IV KONSOLIDOITU TULOSTILI JA TASE - LIITETIEDOT (Korjattu versio) (1999/C 350/01) SISÄLLYSLUETTELO >TAULUKON PAIKKA> JOHDANTO-OSA RAKENNE 1. Euroopan yhteisöjen toimielinten tulostili ja tase laaditaan 21. joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 78, 80 ja 81 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 17. joulukuuta 1998 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2779/98. 2. >TAULUKON PAIKKA> 3. Niteessä I selostetaan talousarvion toteuttamisen tärkeimpiä osa-alueita varainhoitovuoden aikana. Niteissä II ja III annetaan kunkin toimielimen osalta tietoja varainhoitovuoden toteutuneista tuloista ja menoista budjettinimikkeistön mukaisesti jaoteltuina. Niihin sisältyy myös taulukoita pääomaoperaatioista sekä otto- ja antolainauksesta. Tämä nide (Nide IV) sisältää Euroopan yhteisöjen varainhoitovuoden konsolidoidun tulostilin ja taseen sekä niiden liitetiedot. Tulostilissä ja taseessa on ilmoitettu myös edellisen varainhoitovuoden vastaavat luvut. 1. KIRJANPIDON PERIAATTEET 1.1. Kansainväliset kirjanpitostandardit(1) edellyttävät, että tilinpäätösten tavoitteena on esittää organisaatioiden toimintojen luonne ja osa-alueet, selvittää miten toiminnot on rahoitettu, ja antaa tietoja rahoitustoimien toteuttamisesta. Euroopan komissio laatii vuosittaisen tulostilinsä ja taseensa juuri näiden tavoitteiden mukaisesti. Rahoitustoimenpiteiden toteutus varainhoitovuoden aikana esitetään I niteen 2 osassa "Selvitys varainhoidosta". Sen lisäksi, että tilinpäätöksissä on esitettävä edellä mainitut tiedot, ne on myös laadittava selkeään ja ymmärrettävään muotoon, niissä esitettävien tietojen on oltava asiaankuuluvia ja eri varainhoitovuosien tietojen on oltava vertailukelpoisia. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti. 1.2. Euroopan unionin toimielinten kirjanpito jakautuu yleiseen kirjanpitoon ja budjettikirjanpitoon. Tilinpäätös laaditaan kalenterivuosittain ecuina. 1.2.1. Yleisessä kirjanpidossa esitetään ns. kahdenkertaisen kirjanpidon menetelmän mukaisesti kaikki varainhoitovuoden menot ja tulot. Tarkoituksena on antaa kokonaiskuva rahoitusasemasta laatimalla kuluneen vuoden joulukuun viimeisen päivän tietoihin perustuva tase. Yleisessä kirjanpidossa noudatetaan seuraavia periaatteita: - Toiminnan jatkuvuuden periaate - Varovaisuusperiaate, jonka ansiosta vastaavia ei voida arvostaa liian suuriksi ja vastattavia liian pieniksi - Laatimismenetelmien johdonmukaisuuden periaate - Periaate, jonka mukaan vastaavissa ja vastattavissa ilmoitettuja määriä ei voida vähentää toisistaan. Komissio tutkii mahdollisuutta esittää vastaisuudessa "laajennettu kirjanpidollinen tulos" sen varmistamiseksi, että tiedot merkitään taseeseen eri varainhoitovuosina kulu- ja tuottotilin kautta. Tilipuitteissa säilytetään ero kulu- ja tuottotilien sekä tasetilien välillä. Jotta tämä olisi mahdollista, tilipuitteisiin olisi sisällyttävä a) kulu- ja tuottotilit jakautuneina seuraavasti: - talousarvion kulu- ja tuottotilit, joiden avulla voidaan asianmukaisesti seurata talousarvion toteutumista, sekä tilit, joista käyvät ilmi kurssierot. Näiden tilien avulla voidaan määritellä varainhoitovuoden tulos. - talousarvion ulkopuoliset kulu- ja tuottotilit, jotka lisättyinä edellisiin antavat laajennetun kirjanpidollisen tuloksen. b) tasetilit, joiden avulla voidaan esittää toimielimen rahoitusasema. Niissä näkyy saamisten ja velkojen odotettu vaikutus rahoitusasemaan. 1.2.2. Talousarvion toteutumista voidaan seurata yksityiskohtaisesti budjettikirjanpidon ansiosta. Budjettikirjanpidon tarkoituksena on laatia - varainhoitoasetuksen VI osastossa tarkoitettu tulostili ja - varainhoitoasetuksen 34 artiklan tarkoittamia selvityksiä talousarvion toteuttamisesta. 2. KIRJANPIDOSSA NOUDATETTAVAT SÄÄNNÖKSET JA MENETELMÄT 2.1. Kirjanpito laaditaan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 17 päivänä joulukuuta 1998 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2779/98 ja täydennettynä tiettyjen varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetulla asetuksella. 2.2. Muunto ecuiksi 2.2.1. Kirjanpito laaditaan ecuina. 2.2.2. Taseen laatimiseen käytetään 31. joulukuuta 1998 voimassa olleita ecun muuntokursseja lukuun ottamatta seuraavia tase-eriä: - Aineellisen käyttöomaisuuden arvoa määriteltäessä käytetään hankintahetken kurssia. - Seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettävät määrärahat; osa näistä on kansallisissa valuutoissa tehtyjä maksusitoumuksia, jotka on muunnettu ecuiksi käyttäen joulukuun kirjanpidollista kurssia. Niiden kokonaismäärän ecuina ilmaistua arvoa ei voida jälkikäteen muuttaa. - Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta maksetut ennakot muunnetaan käyttäen kurssia, joka oli voimassa niiden myöntämistä seuraavan kuukauden 10. päivänä. - siirtyvien erien arvoa määriteltäessä käytetään kirjaushetken muuntokurssia. 2.3. Tulot 2.3.1. Omat varat ja rahoitusosuudet merkitään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat hyvittäneet varainhoitovuoden kuluessa komission tileille. Arvonlisäverosta saatavien omien varojen, jäsenvaltioiden BKTL:oon perustuvien omien varojen sekä budjetoitujen rahoitusosuuksien ja toisaalta maksettavaksi tulevan määrän välinen erotus lasketaan viimeistään seuraavan varainhoitovuoden heinäkuun 1. päivänä; erotus otetaan kyseisen varainhoitovuoden korjaavaan talousarvioon. 2.3.2. Muut tulot otetaan huomioon varainhoitovuoden aikana toteutuneiden määrien perusteella. 2.4. Menot 2.4.1. Varainhoitovuoden tulosta laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt saman varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat. 2.4.2. Varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista suoritetut maksut ovat niitä, jotka varainhoidon valvoja on hyväksynyt viimeistään 31. joulukuuta ja jotka tilinpitäjä on suorittanut viimeistään seuraavan tammikuun 15. päivänä. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16. lokakuuta 1997 ja 15. lokakuuta 1998 välisenä aikana, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään seuraavan tammikuun 31. päivänä. 2.4.3. Maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja voidaan siirtää vain seuraavan varainhoitovuoden aikana käytettäviksi. Siirto tehdään seuraavan menettelyn mukaisesti: - Jaksottamattomat määrärahat: siirto tehdään yleensä ilman eri toimenpiteitä silloin kun määrärahat vastaavat tehdyistä maksusitoumuksista suoritettavaksi jääviä maksuja; muissa tapauksissa siirtoon on saatava ennakolta budjettivallan käyttäjän lupa. - Jaksotetut määrärahat: käyttämättä jääneet maksumäärärahat yleensä peruuntuvat; ne voidaan kuitenkin siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle komission päätöksellä, jos seuraavan varainhoitovuoden maksumäärärahat eivät riitä aiempien maksusitoumusten tai siirrettyihin maksusitoumusmäärärahoihin liittyvien maksusitoumusten maksattamiseen. 2.5. Varainhoitovuoden tulos Varainhoitovuoden tulos sisältää kaksi osaa (Euroopan yhteisöjen tulos ja ETA:an kuuluvien EFTA-maiden rahoitusosuuden tulos). Se koostuu seuraavien osien erotuksesta: - varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja - varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat (varainhoitovuoden menojen määritelmä on esitetty edellä kohdassa 2.4.2).(2) Tämän erotukseen suuruuteen vaikuttavat: - edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen määrärahojen peruuntumisesta peräisin oleva nettomäärä ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä jaksottamattomista määrärahoista suoritettavien maksujen mahdolliset, ecun kurssimuutoksista johtuvat ylitykset ja - varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssierojen saldo. 2.6. Arvostussäännöt Jollei taseen liitetiedoissa toisin ilmoiteta, eri tase-erät arvostetaan seuraavasti: 2.6.1. Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus arvostetaan alkuperäiseen arvoonsa, joka muunnetaan ecuiksi omaisuuden hankintahetken kurssia käyttäen. Komission omaisuudesta tehdään poistoja tasapoistomenetelmää käyttäen täydeltä vuodelta (komission omaisuusluettelosta annetun asetuksen 8 jakso). 2.6.2. Varastot arvostetaan viimeisten hankintojen arvoon, joka muunnetaan ecuiksi joulukuun 31. päivän kurssin mukaisesti. 2.6.3. Rahoitusomaisuus arvostetaan hankintahintaan. Jos omaisuus on valuuttamääräistä, se muunnetaan ecuiksi joulukuun 31. päivän kurssia käyttäen. Jos omaisuuden osalta on odotettavissa tappioita, varovaisuusperiaate määrää, että siihen on tehtävä arvonalennus. 2.6.4. Saamiset kirjataan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan ecuiksi joulukuun 31. päivän kurssin mukaisesti. Vaikka Euroopan yhteisöissä halutaan noudattaa varovaisuusperiaatetta, saamisiin tehdään arvonkorjauksia vain harvoin. Komissio tutkii, voidaanko arvonkorjausten määrää lisätä tulevaisuudessa. Tehdyt arvonkorjaukset ilmoitetaan erikseen taseen liitetiedoissa. 2.6.5. Rahastosijoitukset ja käteisvarat arvostetaan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan ecuiksi joulukuun 31. päivän kurssin mukaisesti. Jos odotettavissa on tappioita, varovaisuusperiaatteen mukaisesti on tehtävä arvonalennus. 2.6.6. Velat arvostetaan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan ecuiksi joulukuun 31. päivän kurssin mukaisesti, jos velat ovat valuuttamääräisiä. 2.7. Etumaksut Toimintamenoihin liittyvät etumaksut luetaan varainhoitovuoden menoiksi eikä niitä esitetä konsolidoidun taseen vastaavissa. 2.8. EFTA-maiden osuus vuoden 1998 yleisestä talousarviosta Tiedot määrärahoista, jotka koskevat Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden osuutta yhteisön talousarviosta, esitetään tämän niteen taulukoissa. 2.9. Konsolidointi Konsolidoitu tilinpäätös käsittää Euroopan parlamentin (sekä oikeusasiamiehen), neuvoston, komission (sekä virallisten julkaisujen toimiston ja yhteisen tutkimuskeskuksen), yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean tilinpäätökset. Konsolidointi tapahtuu kokonaisyhdistämismenetelmän mukaisesti. 1. LUKU TÄRKEIMMÄT TIEDOT EUROOPAN YHTEISÖJEN TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA VARAINHOITOVUONNA 1998 VUODEN 1998 TALOUSARVION TOTEUTUKSEN TULOS Vuoden 1998 talousarvion toteutuksen tulos esitetään konsolidoidun taseen vastattavaa otsikon I.B alla >TAULUKON PAIKKA> KONSOLIDOITU YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA VUONNA 1998 >TAULUKON PAIKKA> KÄYTETTÄVISSÄ OLEVIEN MÄÄRÄRAHOJEN KÄYTTÖ >TAULUKON PAIKKA> MAKSUSITOUMUSTEN MAKSATTAMINEN >TAULUKON PAIKKA> 2. LUKU EUROOPAN YHTEISÖJEN VARAINHOITOVUODEN 1998 KONSOLIDOITU TULOSTILI Taulukko I TALOUSARVION TOTEUTUKSEN TULOS >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 VARAINHOITOVUODEN 1998 TULOT >TAULUKON PAIKKA> Taulukko III VARAINHOITOVUODEN MENOT >TAULUKON PAIKKA> Taulukko IV VARAINHOITOVUODELTA 1997 SIIRRETYT MAKSUMÄÄRÄYKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 5 VARAINHOITOVUODEN 1998 MAKSUSITOUMUKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT >TAULUKON PAIKKA> Taulukko VI VARAINHOITOVUODEN 1998 MAKSUMÄÄRÄYKSIIN KÄYTETTÄVÄT MÄÄRÄRAHAT >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 7 JAKSOTETTUJA MÄÄRÄRAHOJA KOSKEVAT MAKSUSITOUMUKSET, JOITA EI OLLUT MAKSATETTU 31. JOULUKUUTA 1998 RAHOITUSNÄKYMIEN OTSAKKEIDEN MUKAINEN LUOKITTELU >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 8 JAKSOTETTUJA MÄÄRÄRAHOJA KOSKEVAT MAKSUSITOUMUKSET, JOITA EI OLLUT MAKSATETTU 31. JOULUKUUTA 1998 ALKUPERÄISEN MAKSUSITOUMUKSEN JÄLKEEN SUORITETUT MAKSUT >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 9 JAKSOTETTUJA MÄÄRÄRAHOJA KOSKEVAT MAKSUSITOUMUKSET, JOTKA MAKSATETTIIN VARAINHOITOVUODEN 1998 KULUESSA >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 10 MAKSATTAMATTA OLEVAT MAKSUSITOUMUKSET 31.12.1998 KEHITYS ALKUPERÄISEN MAKSUSITOUMUKSEN JÄLKEEN (mukaan lukien vuoden 1998 kuluessa maksatetut maksusitoumukset) EMORTR-OHJAUSOSASTO (B2-1 0) >TAULUKON PAIKKA> KOR (B2-1 1) >TAULUKON PAIKKA> EAKR (B2-1 2) >TAULUKON PAIKKA> ESR (B2-1 3) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISÖN ALOITTEET (B2-1 4) >TAULUKON PAIKKA> SIIRTYMÄTOIMENPITEET, INNOVATIIVISET TOIMET JA PETOSTEN TORJUNTA (B2-1 5, B2-1 6 ja B2-1 8) >TAULUKON PAIKKA> KOHEESIORAHASTO (B2-3) >TAULUKON PAIKKA> ETA:N RAHOITUSMEKANISMI (B2-4) >TAULUKON PAIKKA> TUTKIMUS (B6) >TAULUKON PAIKKA> MUUT MAATALOUSTOIMET (B2-5) >TAULUKON PAIKKA> MUUT ALUEELLISET TOIMET (B2-6) >TAULUKON PAIKKA> LIIKENNE (B2-7) >TAULUKON PAIKKA> KALASTUS JA MERENKULKU (B2-9) >TAULUKON PAIKKA> KOULUSTUS, AMMATILLINEN KOULUTUS JA NUORISO (B3-1) >TAULUKON PAIKKA> AUDIOVISUAALIALA JA KULTTUURI (B3-2) >TAULUKON PAIKKA> TIEDOTUS JA VIESTINTÄ (B3-3) >TAULUKON PAIKKA> MUUT SOSIAALISET TOIMET (B3-4) >TAULUKON PAIKKA> ENERGIA (B4-1) >TAULUKON PAIKKA> EURATOMIN YDINMATERIAALIVALVONTA (B4-2) >TAULUKON PAIKKA> YMPÄRISTÖ (B4-3) >TAULUKON PAIKKA> KULUTTAJANSUOJA (B5-1) >TAULUKON PAIKKA> JÄLLEENRAKENTAMISTUKI (B5-2) >TAULUKON PAIKKA> SISÄMARKKINAT (B5-3) >TAULUKON PAIKKA> TEOLLISUUS (B5-4) >TAULUKON PAIKKA> TIETOMARKKINAT (B5-5) >TAULUKON PAIKKA> TILASTOTIEDOT (B5-6) >TAULUKON PAIKKA> EUROPANLAAJUISET VERKOT (B5-7) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ OIKEUS- JA SISÄASIOISSA (B5-8) >TAULUKON PAIKKA> PETOSTENTORJUNTA (B5-9) >TAULUKON PAIKKA> ELINTARVIKEAPU (B7-2 0) >TAULUKON PAIKKA> HUMANITAARINEN APU (B7-2 1) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ AASIAN KEHITYSMAIDEN KANSSA (B7-3 0) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ LATINALAISEN AMERIKAN KEHITYSMAIDEN KANSSA (B7-3 1) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ ETELÄISEN AFRIKAN MAIDEN JA ET.-AFRIKAN KANSSA (B7-3 2) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIEN MAIDEN, LÄHI-IDÄN JA KAUKOIDÄN MAIDEN KANSSA (B7-4) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAIDEN KANSSA (B7-5 0) >TAULUKON PAIKKA> EUROOPAN JÄLLEENRAKENNUS- JA KEHITYSPANKKI (B7-5 1) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ UUSIEN ITSENÄISTEN VALTIOIDEN JA MONGOLIAN KANSSA (B7-5 2) >TAULUKON PAIKKA> POIKKEUKSELLINEN RAHOITUSTUKI ARMENIALLE, GEORGIALLE JA TADZIKISTANILLE (B7-5 3) >TAULUKON PAIKKA> YHTEISTYÖ ENTISEN JUGOSLAVIAN TASAVALTOJEN KANSSA (B7-5 4) >TAULUKON PAIKKA> MUUT YHTEISTYÖTOIMET (B7-6) >TAULUKON PAIKKA> DEMORKATIAA JA IHMOIKEUKSIA KOSK. EUROOPPAL. ALOITE (B7-7) >TAULUKON PAIKKA> KANSAINVÄLISET KALASTUSSOPIMUKSET (B7-8 0) >TAULUKON PAIKKA> MUUT ULKOISET ULOTTUVUUDET (B7-8 1 - B7-8 7) >TAULUKON PAIKKA> ULKOISTEN POLITIIKKOJEN TUKIMENOT (B7-9 5) >TAULUKON PAIKKA> YHTEINEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA (B8-0) >TAULUKON PAIKKA> HALLINTOMENOT - A OSA >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 11 VARAINHOITOVUODEN 1998 KULUESSA SUORITETTUJEN MAKSUJEN ERITTELY MAKSUN LUONTEEN MUKAAN JAKSOTETUT MÄÄRÄRAHAT >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 12 EUROOPAN TALOUSALUEESEEN KUULUVIEN EFTA-MAIDEN RAHOITUSOSUUDEN TULOS TOTEUTUNEESSA TALOUSARVIOSSA >TAULUKON PAIKKA> 3. LUKU EUROOPAN YHTEISÖJEN KONSOLIDOITU TASE 31 JOULUKUUTA 1998 VASTAAVAA >TAULUKON PAIKKA> VASTATTAVAA >TAULUKON PAIKKA> KOMMENTTEJA 31.12.1998 LAADITUSTA TASEESTA 1. Tässä taseessa on otettu huomioon omaisuusluetteloa ja Euroopan komission omaisuuden hallintaa koskeva asetus, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1997. Aineellisen ja aineettoman käyttöomaisuuden hankintakustannukset sisältyvät hankintavuoden budjettimenoihin. Ne esitetään taseessa kunnes omaisuus poistetaan käytöstä. Taseen vastattavaa-puolella ne näkyvät omassa pääomassa tai velkoina, jos leasing-sopimuksella hankittavia hyödykkeitä ei ole kokonaan maksettu. 2. Tiettyjen varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission asetuksen N:o 3418/93 130 artiklan mukaisesti taseeseen kirjataan aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus, jonka hankinta-arvo on vähintään 400 ecua. 3. Omaisuusluettelosta annetun asetuksen(3) 8 osaston säännösten perusteella komission on tehtävä poistoja kaikesta omaisuudestaan paitsi omistamistaan maa-alueista. Poistot lasketaan aina tasapoistomenetelmää käyttäen täydeltä vuodelta (poistoja ei tehdä ajan mukaan suhteellisesti). Kertoimet, joita poistoihin on sovellettu vuosittain 1. tammikuuta 1997 alkaen, esitetään omaisuusluettelosta annetun asetuksen liitteessä 6. Komissio ei ole esittänyt poistoja kirjanpidossa, koska niitä ei ole voitu laskea yhteisön alueella sijaitsevien edustustojen ja toimistojen(4) omaisuuden osalta, eikä niitä ei ollut pakko tehdä muissa toimielimissä ja koska taseesta haluttiin tehdä mahdollisimman yhtenäinen. Poistolaskelmat (kokonaismäärä 31.12.1998) esitetään kuitenkin taseen liitetiedoissa. TASEEN LIITETIEDOT VASTAAVAA II. AINEETON KÄYTTÖOMAISUUS Aineetonta käyttöomaisuutta ei tarvitse merkitä kirjanpitoon muissa toimielimissä(5), mutta yhteisöjen tuomioistuin on ryhtynyt ajamaan asiaan muutosta. >TAULUKON PAIKKA> Kumuloitu poisto 31.12.1998 on yhteensä 5361599 ecua, josta komission osuus on 2517972,25 ecua. III. AINEELLINEN KÄYTTÖOMAISUUS A. Maa-alueet ja rakennukset Isprassa ja Geelissa sijaitsevien yhteisen tutkimuskeskuksen maa-alueiden ja rakennusten arvo perustuu riippumattomien asiantuntijoiden vuonna 1998 laatimaan arviointikertomukseen. Ulkomaanedustustojen ennen vuotta 1992 hankkimien maa-alueiden ja rakennusten arvo on arvioitu uudelleen markkinahintojen perusteella. Arvioinnin ovat tehneet riippumattomat asiantuntijat. Euroopan parlamentti käytti toukokuussa 1998 osto-optiotaan Brysselissä sijaitsevaan kiinteistöön, jonka lopulliset investointikustannukset (maa-alueen hinta mukaan lukien) ovat 1097 miljoonaa ecua. Euroopan parlamentin ja Belgian kuningaskunnan välisten kahden aiesopimuksen perusteella Belgian kuningaskunta maksoi osan maa-alueen hankintakustannuksista ja kunnallistekniikan kustannuksista. Aiesopimuksessa olevassa lausekkeessa määrätään, että jos Euroopan parlamentti siirtyy pois kiinteistöstä, maa-alue luovutetaan Belgian valtiolle joko yhden Belgian frangin määräiseen hintaan tai sitten vastike määritetään maa-alueen käyvän arvon perusteella. Näin ollen maa-alueen arvoa on korjattu niin, että taseessa sen arvoksi on merkitty 1 Belgian frangi. E. Vuokraus, rahoitus ja niihin verrattavat maksut Komission omaisuusluettelosta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti leasing-sopimusten ja erilaisten pitkäaikaisten vuokrasopimusten (bail, emphytéose) perusteella haltuun saatu omaisuus ilmoitetaan omaisuusluettelossa silloin kun se täyttää seuraavat kolme edellytystä: - omaisuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät sen käyttöönottajalle - vuokrasopimusta ei voida purkaa ilman korvausta/sakkomaksua - vuokranantajalle taataan vuokrasopimuksessa korvaus tämän tekemistä investoinneista sekä palkkio. Jos omaisuus ei täytä kaikkia näitä edellytyksiä, se ilmoitetaan taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. Koska asetusta toimielinten yhteisestä omaisuusluettelosta ei ole vielä annettu, muilla toimielimillä ei ole vastaavaa ilmoittamisvelvollisuutta. Näin ollen niiden vuokrasopimuksiin liittyvät velat kirjataan taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin. G. Keskeneräiset rakennukset sekä aineellisesta käyttöomaisuudesta maksetut ennakkomaksut Tase-erässä esitetään tiettyjen toimistojen tai edustustojen rakennukset, jotka on rahoitettu alunperin EHTY:n talousarviosta. Vaikka EHTY:n kustannukset maksettiinkin kokonaan takaisin vuoden 1995 lopulla, kyseiset rakennukset esitetään yhä EHTY:n taseessa, koska omaisuuden siirtoa koskevia asiakirjoja ei ole vielä allekirjoitettu. Yhteisen tutkimuskeskuksen irtaimesta omaisuudesta tehdään parhaillaan inventaaria, jonka tulokset saadaan käyttöön vuoden 1999 aikana. Komission, julkaisutoimiston ja tilintarkastustuomioistuimen(6) tekemät poistot 31.12.1998 muodostuvat seuraavista: >TAULUKON PAIKKA> Näissä luvuissa ei ole mukana edustustojen ja toimistojen poistoja, koska käytössä olevat atk-ohjelmat eivät sovellu poistojen laskemiseen ja tiedot hankinta-ajankohdista ovat puutteellisia. >TAULUKON PAIKKA> IV. SIJOITUKSET Sijoitukset koskevat Euroopan unionin toimintoihin pysyvästi liittyviä pääomainvestointeja, joiden voidaan katsoa tukevan näitä toimintoja, ja toisaalta investointeja, joiden tarkoituksena on auttaa edunsaajia kehittämään liiketoimintojaan ilman että yrityksistä hankitaan pitkäaikaisia osakkuuksia. Sijoituksiksi lasketaan myös jatkuvina maksettavat takaukset ja ennakkomaksut sekä takuurahaston netto-omaisuus. On kuitenkin tehtävä ero Euroopan yhteisön kolmansille antamien takauksien ja takuurahaston takauksien välillä. Takuurahaston tarkoituksena on kattaa yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyihin luottoihin liittyvät riskit. A. Sijoitukset yhteisön toimintaan liittyviin organisaatioihin A.1. Osakkuudet ja osuudet EBRD:n osakkuudet Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankille (EBRD) annettiin alkupääomaa 10 miljardia ecua, josta yhteisö merkitsi 3 prosenttia. Merkityn pääoman erääntynyt osuus (30 prosenttia) on maksettu kokonaisuudessaan. Pankin valtuusto päätti 15. huhtikuuta 1996 pidetyssä vuosikokouksessa kaksinkertaistaa enimmäispääoman. Yhteisö sitoutui päätöksessä merkitsemään 30 000 uutta osaketta, joista kukin on arvoltaan 10 000 ecua. Päätöksen mukaan merkintäoperaatioon on aina kuuluttava maksettuja osakkeita ja vaadittaessa maksettavia osakkeita seuraavassa suhteessa: merkityistä osakkeista 22,5 prosenttia on oltava maksettuja osakkeita ja loppuosa vaadittaessa maksettavia osakkeita. Tase-erässä esitetään koko maksettavaksi määrätty EBRD:n pääoma, jonka komissio on maksanut. Pääoman merkitystä osuudesta vielä maksamatta olevat 442,5 miljoonaa ecua esitetään vastedes taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. Osakkuudet Euroopan investointirahastossa (EIR) Kesäkuun 6. päivänä 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti komission edustaman Euroopan yhteisön osuus EIR:n pääomasta on yhteensä 600 miljoonaa ecua, mikä on 30 prosenttia EIR:n pääomasta. Komissio on maksanut kokonaan pääoman erääntyneen 20 prosentin osuuden. Kuten EBRD:nkin kohdalla, pääoman merkitystä osuudesta vielä maksamatta olevat 480 miljoonaa ecua (80 %) esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. B. Muut sijoitukset B.1. Osakkuudet ja osuudet Tähän nimikkeeseen on koottu osakkuudet, joiden hankinnan tavoitteena on auttaa edunsaajia kehittämään liiketoimintaansa. Osakkuudet ECIP-ohjelmassa Tase-erä sisältää yhteisön hankkimat osuudet ja osakaslainat niiden yhteisyritysten pääomasta, jotka on perustettu European Community Investment Partners (ECIP) -ohjelman yhteydessä. Eurotech capital, Venture consort ja JOP Eurotech capital -rahoitusvälineen tavoitteena on edistää yksityisen pääoman avulla sellaisten korkean teknologian hankkeiden rahoitusta, joita pk-yritykset toteuttavat riskipääomasijoittajien verkoston avulla. Kyse on vuodesta 1990 alkaen maksetuista rahoitusosuuksista, jotka voidaan tietyin edellytyksin vaatia maksettaviksi takaisin sopimuksen umpeutuessa. Venture consort -välineen tarkoituksena on edistää riskipääomasijoittajien yhteistä kansainvälistä sijoitustoimintaa pk-yrityksiin. Rahoitusvälineen osalta esitetään vuodesta 1985 alkaen maksetut rahoitusosuudet, joiden avulla pyritään edistämään sijoitustoimintaa innovatiivisia hankkeita kehittävissä pk-yrityksissä. JOP-ohjelman (Joint Venture Programme Phare-Tacis) tavoitteena on auttaa perustamaan ja kehittämään yhteisyrityksiä Keski- ja Itä-Euroopan maihin sekä uusiin itsenäisiin valtioihin. Koska kaikissa kolmessa tapauksessa on kyse riskipääomaoperaatioista, kyseisten rahoitusosuuksien tämänhetkistä reaaliarvoa on erittäin vaikea arvioida. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti näiden rahoitusosuuksien arvosta on tehty sadan prosentin arvonkorjaus, joten niiden arvo on taseessa nolla. >TAULUKON PAIKKA> B.3. Takaukset ja ennakkomaksut Tähän nimikkeeseen kuuluu se käyttöomaisuus, jota ei ole ilmoitettu aineellisen omaisuuden yhteydessä. Kyseessä ovat muun muassa maksetut takaukset ja takuut, kiinteistökustannuksista jatkuvasti maksettavat ennakkomaksut, kolmansille lainattu käyttöpääoma ja takuurahasto. Takuurahasto Rahaston tarkoituksena on kattaa yhteisön ulkopuolisille maille tai niissä toteutettaville hankkeille myönnettäviin luottoihin ja luottotakuisiin liittyvät riskit. Rahasto perustettiin 31. lokakuuta 1994 annetulla Euroopan unionin neuvoston asetuksella N:o 2728/94. Rahaston varat hankitaan yleisestä talousarviosta suoritettavilla maksuilla, rahaston varojen sijoitusten tuottamilla koroilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahasto on suorittanut niiden takausmaksuja. Takuurahaston tilille siirrettiin varoja yleisestä talousarviosta ensimmäisen kerran joulukuussa 1994. Rahaston varainhoidosta vastaa Euroopan investointipankki (EIP), jolla on valtuudet toimia Euroopan yhteisön nimissä. Komission taseen vastaavissa esitetty määrä on rahaston netto-omaisuuden arvo 31. joulukuuta 1998. Kun otetaan huomioon varovaisuusperiaate ja koska rahaston tarkoituksena on kattaa jatkuvasti velallisten maksuvelvoitteiden laiminlyöntiriskit, riskejä ja kuluja varten on perustettu rahaston netto-omaisuuden suuruinen varaus. >TAULUKON PAIKKA> V. PITKÄAIKAISET SAAMISET Tässä nimikkeessä esitetään yli vuoden pituiset Euroopan unionin saamiset jäsenvaltioilta ja yhteisön ulkopuolisilta mailta. Saamiset johtuvat joko lainavaroin tai talousarviovaroin myönnetyistä lainoista. Siihen kuuluvat myös MEDIA-ohjelmaan liittyvät saamiset ulkopuolisilta. A. Budjettimäärärahoista myönnetyt luotot Nimike käsittää lähinnä erityisehdoin myönnetyt riskipääomalainat, jotka perustuvat yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön. Näiden lisäksi nimikkeen alla esitetään luotot, joita on myönnetty ECIP-ohjelman yhteydessä investointialan yhteisyritysten perustamiseen Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa, Välimeren alueen maissa ja EteläAfrikassa. Vuoden 1991 aikana Turkille myönnettiin 175 miljoonan ecun suuruinen luotto osana Persianlahden kriisistä pahiten kärsiville maille annettavaa rahoitusapua. MEDIA II -ohjelmaa koskevat saamiset esitetään tämän nimikkeen alla siksi, että komissio on tehnyt luottosopimukset suoraan luoton ottajan kanssa. Koska luottojen takaisinmaksu edellyttää hankkeiden onnistumista, avustuksiksi muutettuihin luottoihin on tehty arvonkorjaus. Nimikkeeseen kuuluu muitakin budjettimäärärahoista myönnettyjä, pienempiä luottoja. Niitä ovat siirtotyöläisille myönnetyt lainat ja rakennuslainat Euroopan yhteisöjen virkamiehille. Nämä lainat esitetään yksityiskohtaisesti jäljempänä tässä niteessä. B. Lainavaroista myönnetyt luotot Neuvostolla on perustamissopimuksen nojalla valta hyväksyä yksimielisellä päätöksellä takaus- tai lainaohjelmia, jotka se katsoo EY:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeellisiksi. EY:n ottamat lainat sitovat suoraan Euroopan yhteisöä mutta eivät sen yksittäisiä jäsenvaltioita. Koska kyse on ottolainaukseen perustuvasta rahoitusomaisuudesta ja jotta yhteisön omaisuudesta, rahoitusasemasta sekä saavutetuista tuloksista annettaisiin todenmukainen ja kokonaisvaltainen kuva, koko tämän nimikkeen alle sijoittuva rahoitustoiminta esitetään taseena sekä kulu- ja tuottotilinä. Tämän rahoitustoiminnan taseet on konsolidoitu komission taseessa kokonaisyhdistämismenetelmän mukaisesti. Tämän otsikon alla ilmoitettuja lainoja koskevat taseet sekä kulu- ja tuottotilit esitetään yksityiskohtaisina taulukkoina tulostilin niteessä II. Varainhoitovuoden 1997 varainhankinnasta ja luotonannosta kertyneet tuotot ja kulut voidaan esittää seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> EIP:n kanssa tehdyn sopimuksen perusteella EIP vastaa yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) riskeistä. Näin ollen kuluista tuottojen suhteen syntynyt ylijäämä katetaan EIP:n varoista. Luotonanto on kokonaisuudessaan kehittynyt seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> ECIPille myönnettyjen luottojen ja lainavaroista myönnettyjen luottojen yhteismäärästä 31. joulukuuta 1998 esitetään pitkäaikaisissa saamisissa luotot, joiden erääntymisaika on yli vuoden, ja lyhytaikaisissa saamisissa luotot, joiden erääntymisaika on alle vuoden. MEDIA II -ohjelman puitteissa myönnettyjen luottojen yhteismäärä 31.12.1998 esitetään pitkäaikaisissa saamisissa, koska luottoajat eivät aina toteudu. Muita budjettivaroista myönnettyjä lainoja ei ole vielä voitu jakaa saman periaatteen mukaan. Sen vuoksi ne esitetään pitkäaikaisissa saamisissa. >TAULUKON PAIKKA> C. Muut pitkäaikaiset saamiset Tähän kohtaan sisältyvät myös Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kehittämiseen tähtäävän MEDIA I -ohjelman puitteissa myönnettävät luotot. Koska lainasopimuksia ei ole tehty suoraan komission ja lopullisen edunsaajan välillä, niitä ei esitetä budjettimäärärahoista myönnettyjä luottoja koskevassa kohdassa. MEDIA II -ohjelman tavoin MEDIA I -ohjelman puitteissa myönnettyjen luottojen takaisinmaksu riippuu hankkeiden rahoituksen onnistumisesta. Näin ollen avustuksiksi muutettuihin luottoihin on tehty 11,2 miljoonan ecun arvonkorjaus. Joulukuun 31. päivänä 1997 laaditussa taseessa nämä saamiset esitettiin sekalaisia lyhytaikaisia saamisia koskevan nimikkeen alla. Tänä vuonna ne on luokiteltu pitkäaikaisiin saamisiin. Varainhoitovuotta 1997 koskevat tiedot on luokiteltu saman periaatteen mukaan. Tämän nimikkeen alle kirjataan myös Belgian kuningaskunnan rahoitustuki (ks. liitetietojen kohta III.A), joka on 176 miljoonaa ecua ja joka on maksettava vähintään 10 vuoden kuluessa. VI. VAIHTO-OMAISUUS Tämä nimike sisältää 31. joulukuuta toimistotarvikkeista ja kulutushyödykkeistä koostuvan vaihto-omaisuuden arvon, joka on laskettu 31. joulukuuta 1997. Vaihto-omaisuus on arvostettu viimeisimpien hankintojen hintoihin ja sen arvo on muunnettu ecuiksi 31. joulukuuta voimassa olleella kurssilla vaihto-omaisuutta koskevan toimielinten yhteisen arvostusmenetelmän mukaisesti. Lisäksi nimikkeeseen sisältyvät yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimuslaitteet ja tekninen laitteisto. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti raskasveden, halkeamiskelpoisten aineiden sekä teolliseen ja tieteelliseen käyttöön tarkoitettujen näytteiden varastot arvostetaan vuosittain ja esitetään taseessa käyvällä arvollaan, joka on pienempi kuin todelliset kustannukset. Niinpä tähän nimikkeeseen kuuluu Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston julkaisuvarasto, jonka arvo on määritelty erityisten arvostussääntöjen mukaisesti.(7) >TAULUKON PAIKKA> VII. LYHYTAIKAISET SAAMISET A. Kuluvana vuonna erääntyvät pitkäaikaiset saamiset Tämän nimikkeen alla esitetään pitkäaikaiset saamiset, jotka erääntyvät vuoden 1998 aikana. B. Toistuvat saamiset B.2. Saamiset jäsenvaltioilta - EMOTR: EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvät saamiset jäsenvaltioilta. - Yhteisön maksama alv., joka on perittävä takaisin jäsenvaltioilta: tase-erässä ilmoitetaan saamiset, jotka johtuvat yhteisön maksamista veroista ja jotka peritään takaisin jäsenvaltioilta. - Muut saamiset: tase-erässä ilmoitetaan saamiset, jotka koskevat perimättä olevia omia varoja. >TAULUKON PAIKKA> 1812,996 miljoonan ecun suuruinen summa vastaa jäsenvaltioilta perittäviä saamisia, joiden määrä on voitu määrittää ja asianmukaisesti todeta. Muut saamiset, joita ei ole voitu vielä todeta riidattomiksi, likvideiksi ja erääntyneiksi, on kirjattu arvioituihin saamisiin, ja ne on otettu "p.m."-merkinnällä varustettuina komission kirjanpitoon. Ne esitetään seuraavan sivun taulukossa 3. Taulukko 1 A-KIRJANPITO: TODETUT JA PERIMÄTTÄ OLEVAT OMAT VARAT VARAINHOITOVUODEN LOPUSSA 1998 >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 ERILLINEN KIRJANPITO: TODETUT JA PERIMÄTTÄ OLEVAT OMAT VARAT VARAINHOITOVUODEN LOPUSSA 1998 >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 3 ENNAKKOARVIOT SAAMISISTA VARAINHOITOVUODEN LOPUSSA 1998 >TAULUKON PAIKKA> B.3. Saamiset yhteisön virastoilta Tämän nimikkeen alla esitetään Euroopan yhteisöjen erilaiset saamiset yhteisön virastoilta, joiden osalta toimielimet maksavat joitakin myöhemmin takaisin maksettavia menoja. B.4. Muut saamiset Tase-erään sisältyvät Euroopan yhteisöjen toiminnasta johtuvat saamiset, esimerkiksi seuraavat: 1. Perintämääräykset, jotka on merkitty 31. joulukuuta 1998 tulopuolen kirjanpitoon todettuina saamisina, joita ei ole peritty. Tase-erään sisältyvät lisäksi sakkosaamiset, joiden perintä on keskeytetty ja joille on hankittu pankkitakaus. Sakkosaamisien osalta saatujen pankkitakausten määrä on 647169000 ecua. Yhteensä 1037355550 ecun suuruisen perimättä olevan sakon perintä on keskeytetty, koska komission päätöksestä on nostettu kanne. 2. Lainavaroista myönnettyyn luotonantoon liittyvät saamiset. 3. Takuurahaston toiminnasta johtuvien saamisien määrä. Saamiset ovat yksityiskohtaisesti esitettyinä seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> Varojen takaisin saamatta jäämisen riskin ja varovaisuusperiaatteen vuoksi takuurahaston toimintaan liittyvien kokonaisvarojen määrään on tehty sadan prosentin arvonalennus 31. joulukuuta 1998 maksamattomien saamisten osalta. Arvonalennus on tehty taseen vastaavaa-puolelle alentamalla näiden saamisten arvoa. 4. Teknisen avun toimistoille maksetut ennakot, 33,9 miljoonaa ecua, joita ei vielä 31.12.1998 mennessä ollut maksettu lopullisille saajille. C. Sekalaiset saamiset Tase-erässä esitetään lähinnä toimielinten saamiset henkilöstöltä. Näitä ovat lähinnä palkkaennakot ja muut summat, joita ei ole maksettu takaisin. VIII. SIJOITETUT KÄTEISVARAT >TAULUKON PAIKKA> IX. RAHAT JA PANKKISAAMISET >TAULUKON PAIKKA> Tämä nimike kattaa kaikki toimielinten käytettävissä olevat varat, joita pidetään kunkin jäsenvaltion ja EFTA-maan (valtionkassan tai keskuspankin) tileillä, avistatileillä, ennakkomaksujärjestelmissä ja käteiskassoissa. Nimike kattaa myös varat, jotka liittyvät lainavaroista suoritettavaan luotonantoon ja siirtotyöläisten asunto-olojen parantamista koskeviin luottoihin. Kahden yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitsevan pankin jouduttua konkurssiin niiden avistatileillä olevia yhteensä 1225013,33 ecun suuruisia varoja ei todennäköisesti voida periä takaisin. Tästä syystä ja varovaisuusperiaatteen mukaisesti rahoitustileihin on tehty arvonkorjaus, ja se on kirjattu vastaaviin (alentamalla ennakkomaksujärjestelmiä koskevan tase-erän arvoa). >TAULUKON PAIKKA> X. SIIRTOSAAMISET Tämä nimike kattaa korkosaamiset, lähinnä lainojen kertyneet, erääntymättä olevat korot, sijoitukset ja swapit; erilaiset kirjaamatta olevat menot eli menot, joita ei ole voitu lopullisesti kirjata talousarvioon ennen tilinpäätöstä, sekä ennakkoon maksetut kulut. Uudessa kirjanpito-ohjelmassa toteutumattomat kurssierot, so. revalvaatiotuotot, kirjataan siirtosaamisiksi. >TAULUKON PAIKKA> VASTATTAVAA I. OMA PÄÄOMA A. Nettopääoma oikaisujen jälkeen >TAULUKON PAIKKA> B. Varainhoitovuoden tulos >TAULUKON PAIKKA> C. Varainhankinnasta ja luotonannosta kertyvä ylijäämä Nimike sisältää edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt tulokset ja varainhoitovuoden tuloksen lainavaroin rahoitetun luotonannon osalta. >TAULUKON PAIKKA> Komissio on ensimmäistä kertaa budjetoinut varainhankinnan ja luotonannon tuoton. II. RISKI- JA KULUVARAUS >TAULUKON PAIKKA> Yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyihin luottoihin liittyvien riskien vuoksi takuurahaston varoja varten on perustettu riski- ja kuluvaraus (ks. liitetietojen kohta IV.B.3). III. PITKÄAIKAISET VELAT Tähän nimikkeeseen kuuluvat velat, joiden erääntymisaika on pitempi kuin yksi vuosi. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Lainakannasta 31. joulukuuta 1998 esitetään pitkäaikaisissa veloissa lainat, joiden erääntymisaika on yli vuoden, ja lyhytaikaisissa veloissa lainat, joiden erääntymisaika on alle vuoden. >TAULUKON PAIKKA> IV. LYHYTAIKAISET VELAT A. Kuluvana vuonna erääntyvät pitkäaikaiset velat Tämän nimikkeen alla esitetään lainat, joiden erääntymisaika on vähemmän kuin vuosi ja alle vuoden pituiset leasing-velat. (Ks. alla oleva taulukko). Yksityiskohtaiset tiedot ottolainoista esitetään jäljempänä olevissa taulukoissa. B. Muut rahoitusvelat >TAULUKON PAIKKA> C. Juoksevat velat C.1. Velat jäsenvaltioille ja EFTAn jäsenmaille Tase-erä kattaa yhteisöjen velat jäsenvaltioille; nämä velat johtuvat korjaavasta ja täydentävästä talousarviosta nro 1/98, jossa talousarvioon otettiin varainhoitovuoden 1997 tulos sekä tarkistetut arviot tullimaksuista, ALV- ja BKTL-maksujen määräytymisperusteista ja budjettikorjauksista. Näin ollen jäsenvaltiot vähensivät 1,78 miljardia ecua maksuista, jotka niiden on suoritettava tammikuussa 1999 ALV- ja BKTL-varojen sekä Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettavan hyvityksen rahoittamiseksi. Tämä vähennys tehtiin sen jälkeen kun parlamentti oli hyväksynyt asian 14. joulukuuta 1998. Tase-erä kattaa toisaalta myös varainhoitovuoden 1997 tuloksen, joka koskee Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvien EFTA-maiden rahoitusosuuksia (1,9 milj. ecua) ja jota ei ole vielä täsmäytetty taseessa. C.2. Yhteisön virastot Tase-erä kattaa toimielinten velat tietyille yhteisön virastoille. Lisäksi tase-erä sisältää yhteisön virkamiehille myönnettyjen rakennuslainojen perusteella suoritetut pidätykset ja takaisinmaksut. C.3. Siirrettävät määrärahat >TAULUKON PAIKKA> C.4. Sekalaiset velat Tase-erään sisältyvät Euroopan yhteisöjen toiminnasta johtuvat velat. D. Muut velat Tase-erä kattaa lähinnä velat henkilöstölle sekä eri virastoille tai kolmansille siirrettävät tulot. V. SIIRTOVELAT >TAULUKON PAIKKA> Nimikkeeseen sisältyvät lainavaroista myönnetyt luotot, joiden taseet ja tulostilit esitetään niteessä II. Tase-erässä ilmoitetaan otettujen lainojen ja swapien kertyneet ja erääntymättä olevat korot ja swap-operaatiot. Tase-erään kuuluvat myös tuloennakot eli tulot, joita ei voitu lopullisesti kirjata talousarvioon ennen tilinpäätöstä ja tulot, jotka voidaan ottaa uudelleen käyttöön. LUKU IV TASEEN ULKOPUOLISET SITOUMUKSET EUROOPAN YHTEISÖJEN RAHOITUSVELVOITTEET, POTENTIAALISET VELAT JA SAAMISET 31. JOULUKUUTA 1998 POTENTIAALISET VELAT 31.12.1998 >TAULUKON PAIKKA> POTENTIAALISET SAAMISET 31.12.1998 >TAULUKON PAIKKA> TASEEN ULKOPUOLISET SITOUMUKSET - POTENTIAALISET VELAT JA SAAMISET LIITETIEDOT 1. Jaksotettuja määrärahoja koskevien ja 31. joulukuuta 1998 maksattamatta olevien maksusitoumusten määrä on 58848403922,64 ecua, josta 571229853,38 ecua katetaan vuodelta 1998 vuoteen 1999 siirretyillä maksumäärärahoilla. 2. Kaikista tukimäärärahoista ei ole tehty maksusitoumusta. Komissio näet päätti tehdä maksusitoumuksia myös sellaisista määristä, joita ei ollut katettu talousarvioon otetuilla maksusitoumusmäärärahoilla. 2.1 + 2.2. Komissio on sitä mieltä, että Edinburghissa tehty päätös kokonaisrahoituksesta on yhteisön menositoumus jäsenvaltioita kohtaan. Vuoden 1999 talousarvio onkin laadittava kyseistä kokonaismäärää noudattaen. Tämän vuoksi rakennerahastojen ja koheesiorahaston sitomatta jääneet tukimäärärahat on laskettu vähentämällä Edinburghissa sovitusta kokonaisrahoituksesta vuosia 1994-1998 koskevat maksusitoumukset. Tämä määrä vastaa siis yhteisön tukikehysten, yhteisöaloitteiden ja koheesiorahaston osalta jäsenvaltioille ohjelmakaudeksi 1994-1999 annettujen sitoumusten kokonaismäärää 31. joulukuuta 1998 jälkeen (lukuun ottamatta petostentorjunnan, ympäristöarvioinnin sekä väliaikaisten ja innovatiivisten toimenpiteiden määrärahoja). Määrä ilmaisee kirjanpidossa noudatettavan varovaisuusperiaatteen mukaisesti kyseisten kahden rahaston potentiaalisten maksuvelvoitteiden enimmäismäärän. 3. EMOTR:n tukiosasto 3.1. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16.10.1997-15.10.1998 välisenä aikana, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään seuraavan vuoden tammikuun 31. päivänä. Maksut, jotka jäsenvaltiot suorittivat 16.10.-31.12.1998 välisenä aikana, esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. 3.2. Jäsenvaltioilta mahdollisesti perittävät kulut, jotka liittyvät tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen. Kulujen lopullinen määrä ja niiden kirjaaminen talousarvioon riippuu siitä, miten kauan menettely kestää yhteisöjen tuomioistuimessa. 4.1. Takaus on oikeudellisesti määritelty EIP:n 31. joulukuuta 1998 mennessä allekirjoittamien lainojen perusteella (määrään sisältyvät kolmelle uudelle jäsenvaltiolle ennen liittymistä myönnetyt lainat). Kaikkia näitä lainoja ei ole kuitenkaan vielä nostettu. Lainakanta 31. joulukuuta 1998 oli 7802 miljoonaa ecua (7708,5 miljoonaa ecua ilman uusia jäsenvaltioita), joka on siis yhteisön ottamien riskien kokonaismäärä. Joulukuun 31. päivään 1998 mennessä nostettujen lainojen kokonaismäärästä (10,987 miljardia ecua) on maksettu takaisin 3,185 miljardia ecua. Oheisessa taulukossa esitetään yleisestä talousarviosta taattavien EIP:n lainojen kokonaismäärää koskevat vuosiennusteet (uusia jäsenvaltioita lukuun ottamatta). Ne perustuvat 31. joulukuuta 1998 nostettuihin määriin. >TAULUKON PAIKKA> Kolmansilta saadut takaukset, jotka koskevat yhteisön talousarviosta taattuja EIP:n myöntämiä lainoja (14286100000 ecua), jakautuvat seuraavasti: - takaukset valtiolta tai siihen rinnastettavalta taholta: 84 % - takaukset julkisilta laitoksilta: 1,1 % - takaukset yksityisiltä rahoituslaitoksilta: 4,9 % - takaukset rahoituslaitosten yhteenliittymiltä: 8,7 % - takaukset muilta instituutioilta: 1,3 %. 4.2. Euroopan yhteisö on myöntänyt lainaustoimintansa yhteydessä luottoja, joiden takaukset on saatu kolmansilta. Nämä takaukset voidaan luokitella seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Yhteisö ei ole saanut takauksia kolmansilta rahoitusapujärjestelmästä myönnettäviin luottoihin. Takaukset näille yhteensä 1,683 miljardin ecun suuruisille lainoille on saatu takuurahastosta. 4.3. EIR:n antamien takausten määrä 31. joulukuuta 1998 oli yhteensä 2,583 miljardia ecua, jolloin EY:n riski on enimmillään 861,4 miljoonaa ecua (EIR:n pääomasta on merkitty 89,95 %). Koska Euroopan yhteisön osuus EIR:n pääomasta on yhteensä 600 miljoonaa ecua, yhteisö voisi pahimmillaan joutua maksamaan takaisin 261,4 miljoonaa ecua. Maksettava osa Euroopan yhteisön merkitsemästä pääomasta eli 80 % (480 miljoonaa ecua) esitetään niin ikään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa potentiaalisena velkana (kohta 9). 5.1. Tähän tase-erään kuuluvat tiedot eivät voi olla tyhjentäviä, koska määrät ovat peräisin kirjanpidon ulkopuolelta. Erässä esitetään myös rakennukset, joista on tehty osto-option sisältävä vuokrasopimus. 5.1.1. Parlamentti Euroopan parlamentti teki maaliskuussa 1994 osto-option sisältävän pitkäaikaisen vuokrasopimuksen Strasbourgissa sijaitsevasta kiinteistöstä, jonka alkuperäisiksi investointikustannuksiksi (vuoden 1998 kesäkuussa ajantasaistettu arvo) arvioitiin pitkäaikaiset rahoituskustannukset pois lukien 472 miljoonaa ecua (kurssi FRF/ECU 31.12.1998). Taseen laatimisajankohtana ei ollut suoritettu yhtään maksua. Euroopan parlamentti on tehnyt atk-laitteistojen vuokrasopimuksia 0,9 miljoonalla eculla ja kiinteistöjen vuokrasopimuksia 47 miljoonalla eculla. 5.1.2. Yhteisöjen tuomioistuin Yhteisöjen tuomioistuin allekirjoitti 15. marraskuuta 1994 Luxemburgin hallituksen kanssa kiinteistöleasing-sopimuksen Palais-rakennuksen ns. A-, B- ja C-osasta. A-osan bruttopinta-ala on 26635 m2, B-osan 24505 m2 ja C-osan 14809 m2. Tuomioistuin on tilojen vuokralaisena sopimuksen koko voimassaolon ajan. Se voi käyttää osto-optiotaan maksettuaan koko myyntihinnan (8 artiklan 4 kohta) viimeistään 31. joulukuuta 2015. Edellä mainittuun sopimukseen tehdyn lisäsopimuksen nro 1 perusteella tuomioistuimen maksettavaksi lankeava vuosikorvaus laski 405 miljoonaan Luxemburgin frangiin (LUF) 1. tammikuuta 1997. Myyntihinnan määrittelee sopimuspuolten yhteisesti nimeämä riippumaton asiantuntija (9 artikla). Asiantuntijaksi on nimetty KPMG-yhtiö. Taseen laatijoiden hallussa oleva viimeinen asiantuntijaraportti on laadittu 20. tammikuuta 1999. Sen päätelmät voidaan tiivistää seuraavasti: Myyntihinta 31.12.1997 >TAULUKON PAIKKA> Myyntihinta (arvio) 31.12.1998 >TAULUKON PAIKKA> Jos budjettivallan käyttäjä olisi päättänyt maksaa 31. joulukuuta 1998 koko maksamatta olevan osuuden sopimuksessa määrättyjen vuosikorvausten sijaan, maksettavaa olisi ollut 2,89 miljardia Luxemburgin frangia (71,6 miljoonaa ecua). Maksamatta oleva osuus on lähes yhtä suuri kuin 31. joulukuuta 1997 lähinnä siksi, että kohdassa on otettu huomioon alustavasti 203125182 Luxemburgin frangin suuruiseksi arvioitu summa, jolla on tarkoitus kattaa jäljellä olevat menot, joita ei vielä ole laskettu mukaan rakennusten kokonaishintaan. 5.2. Erässä esitetään myös rakennukset, joista on tehty pitkäaikainen (alustavasti yli viisi vuotta voimassa oleva) vuokrasopimus ilman osto-optiota. Sopimukset voivat olla erimuotoisia (esimerkiksi bail tai emphythéose). Tase-erässä esitetyt summat vastaavat sopimuksen voimassaoloaikana maksettavia sitoumuksia. Tästä on poikkeuksena yhteisöjen tuomioistuimen Palais-rakennus, josta on tehty vuokrasopimus toistaiseksi ja josta ilmoitetaan yhden vuoden vuokran suuruinen määrä. 5.2.1. Luxemburgissa sijaitsevan 2,29 hehtaarin suuruisen maa-alueen vuokrasopimus on voimassa 29 vuotta. 5.2.2. Tase-erässä esitetään komission käytössä olevat tilat, joista on tehty pitkä-aikaisia vuokra-sopimuksia (bail, emphythéose) ja jotka eivät täytä omaisuusluettelosta annetun asetuksen 7 artiklan kolmea edellytystä (katso taseen liitetiedot, kohta III.E). Tase-erässä esitetyt määrät koskevat kiinteistöveroa sekä vuokrasopimusten ehtojen perusteella maksettavia vuokria. Määrä voidaan jakaa seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 5.2.3. Tase-erä kattaa komission Luxemburgissa käyttämät tilat, joista on tehty vuokrasopimus. 5.3. Tähän tase-erään kuuluvat tiedot eivät voi olla tyhjentäviä, koska määrät ovat peräisin kirjanpidon ulkopuolelta. Erässä esitetään rakennukset, joista on tehty käyttöleasingsopimus tai pitkäaikainen käyttösopimus (yli viideksi vuodeksi). Määrät vastaavat sopimusehtojen perusteella maksettavia vuokria. 8. Eläkesitoumukset Yhteisön eläkejärjestelmää koskevat säännökset määritellään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä, erityisesti V osaston (Virkamiehen palkkaus ja sosiaaliset edut) 3 luvussa (Eläkkeet) ja liitteessä VIII (Eläkejärjestelmää koskevat yksityiskohtaiset säännöt). Säännöksiä sovelletaan suoraan kaikissa jäsenvaltioissa. Järjestelmä kattaa kaikki erityyppiset eläkkeet (vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeet), ja siitä maksetaan myös perhe-etuudet. Henkilöstösääntöjen 83 artiklassa säädetään, että eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan yhteisöjen talousarviosta (toimielinten yhteisestä luvusta A-19 "Eläkkeet ja erorahat"). Jäsenvaltiot vastaavat yhdessä eläke-etuuksien maksamisesta eläkemenojen rahoittamiseksi vahvistetun jakoperusteen mukaisesti (1 kohdan ensimmäinen alakohta). Virkamiehet maksavat lisäksi kolmanneksen eläkejärjestelmän pitkäaikaisesta rahoituksesta pakollisena eläkemaksuna, jonka määräksi on vahvistettu 8,25 prosenttia peruspalkasta (2 kohta). Järjestelmää rahoitetaan siis sekä budjetista (komission talousarviosta) että eläkemaksuilla, ja jäsenvaltiot takaavat yhteisesti etuuksien maksamisen. Laskettaessa arviota eläkesitoumuksien määrästä (henkilöstösääntöjen 83 artiklassa olevien rahoitussäännösten mukaisesti) noudatetaan IAS 19 -standardia. Se on kansainvälinen tilinpäätösstandardi, jonka mukaan työnantaja määrittää eläkesitoumuksen määrän lähtemällä eläkejärjestelmän jatkuvuudesta ja ottaa huomioon työssäoloaikana kertyvät etuudet sekä arviot palkankorotuksista. Vakuutusmatemaattisena arviointimenetelmänä sitoumuksen laskemisessa käytetään niin sanottua projected unit credit -menetelmää. Eläkesitoumusten määrää koskevat arviot perustuvat 31. päivältä joulukuuta 1997 olevien tietojen perusteella laadittuun vakuutusmatemaattiseen tutkimukseen. Tietoja on ajantasaistettu 31. joulukuuta 1998 vuonna 1998 kertyneiden oikeuksien perusteella. Eläkesitoumukset koskevat seuraavien ryhmien eläkeoikeuksia: 1. Kaikkien yhteisön eläkejärjestelmään kuuluvien toimielinten ja virastojen palveluksessa oleva henkilöstö 31.12.1998 2. Vanhuuseläkkeen saajat 3. Perhe-eläkkeen saajat 4. Lapseneläkkeen saajat 5. Työkyvyttömyyseläkkeen saajat. Eläkelaskelma perustuu IAS 19 -standardiin sekä erityisesti seuraaviin lukuihin: 1. Viimeisimmät kuolleisuustilastot 2. IAS 19 -standardin mukainen laskuperustekorko: 2,5 %:n kertyvä korko 3. Suljetun ryhmän menetelmä (järjestelmän piiriin kuuluvat 31.12.1998) 4. Sovelletaan periaatetta palveluksessa olevasta perheellisestä henkilöstöstä (lapseneläkkeitä ei oteta huomioon) 5. Eläkeläisten siviilisääty, lapseneläkkeen saajat mukaan lukien 6. Korjauskertoimen, inflaation ja palkkojen/eläkkeiden yleisen tarkistuksen vaikutusta ei oteta huomioon 7. Palveluksessa olevan henkilöstön keskimääräinen palkkakehitys: noin 2 % 8. Eläkeikä: 60 vuotta 9. Varhais- ja työkyvyttömyyseläkettä koskevat tilastot perustuvat tämänhetkisiin tietoihin. Bruttoeläkkeet ja perhe-etuudet on laskettu henkilöstösääntöjen mukaisesti. 9. Potentiaaliset velat, jotka johtuvat osakkuuksista yhteisön toimintaan liittyvissä organisaatioissa Tässä kohdassa esitetty määrä sisältää maksamatta olevat suoritukset komission merkitsemästä pääomaosuudesta EBRD:ssä ja EIR:ssa: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 10. Brysselin pääkaupunkialueella on alettu kerätä toimistotilojen käyttöveroa. Komissio on tiedustellut alueen viranomaisilta, voitaisiinko se vapauttaa kyseisestä verosta erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan perusteella. Viranomaiset antoivat alustavasti myönteisen vastauksen. Paikallisviranomaiset veivät kuitenkin asian oikeuteen, jossa tuomari vahvisti, että komissiolle annetaan vapautus pöytäkirjan mukaisesti. Korkeimman oikeuden 11. helmikuuta 1998 antamassa tuomiossa komission valitus hylättiin. Komission on siis mukauduttava tuomioon ja maksettava kyseiset verorästit. 11. Seuraavassa taulukossa esitetään kaikki tapaukset, joista on määrätty sakkoja kilpailusääntöjen rikkomisen vuoksi ja jotka ovat vireillä 31. joulukuuta 1998. Tapaukset on jaoteltu komission päätöksen tekovuosien mukaan. Taulukossa ei esitetä kyseiseen päivään mennessä selvitettyjä tapauksia. Koska tapaukset ovat monimutkaisia ja koskevat lukuisia yrityksiä sekä lukuisia eri tulkintoja, taulukossa ei voida esittää niiden kehittymistä usealta vuodelta. Siinä esitetäänkin ainoastaan kunkin vireillä olevan tapauksen nykytilanne komission alkuperäiseen päätökseen verrattuna. (Yksityiskohtaisempi taulukko esitetään niteessä II.) >TAULUKON PAIKKA> 12. Edellä oleva taulukko perustuu virallisiin ilmoituksiin, joita jäsenvaltiot ovat tehneet asetusten N:o 595/91(8) ja 1681/94(9) mukaisesti. Taulukossa esitetyt määrät on jaoteltu jäsenvaltioittain. Niissä erotetaan toisistaan summat, jotka jäsenvaltiot ovat määränneet takaisin perittäväksi (määrät on laskettu joko todetun tai arvioidun määrän perusteella) ja summat, jotka on jo peritty takaisin tai joiden perimisen katsotaan olevan mahdotonta. Taulukossa esitetyt luvut edustavat lähinnä teoreettisia enimmäismääriä, joita ei voida ottaa käytettäväksi yhteisöjen talousarvioon. Tämä johtuu seuraavista syistä: - Jäsenvaltiot eivät aina toimita (varsinkaan ajoissa) tietoja toteuttamistaan perintätoimista. - Vaikka jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisuuksista periä varoja takaisin, on mahdotonta arvioida tarkkaan, miten paljon perittävänä olevia varoja todella saadaan takaisin. Varojen takaisinperintään sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä määrätään toisinaan, että perintämääräysten vanhentumisaika on 30 vuotta, jolloin kansalliset viranomaiset eivät usein halua luopua virallisesti takaisinperinnästä, vaikka sen toteuttamiseen olisi vain teoreettiset mahdollisuudet. Komissio kehottaakin jäsenvaltioita tarkistamaan säännöllisin väliajoin useita vuosia vanhat tapausluettelonsa ja poistamaan niistä varat, joiden takaisinperinnän katsotaan olevan mahdotonta. - EMOTR:n tukiosaston osalta huomattava osa varoista on käytännössä mahdotonta periä takaisin, vaikka kyseisen jäsenvaltion toiminta on moitteetonta. - Jos varojen takaisinperintä on jossakin tapauksessa asiallisesti mahdotonta, komission on päätettävä, katetaanko varat, joita ei voida periä takaisin, yhteisöjen talousarviosta vai maksaako ne jäsenvaltio, joka ei ole toiminut asianmukaisella tavalla. Tällainen päätös (joka tehdään EMOTR:n tukiosaston osalta tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä) voidaan tehdä useankin vuoden kuluttua. - Vaikka asianomainen jäsenvaltio olisi aloittanut varojen takaisinperinnän määräaikojen mukaisesti, ei ole varmaa, että perintä onnistuu. Tämä koskee etenkin niitä perintämääräyksiä, jotka annetaan tuomioistuinten käsiteltäväksi. - Rakennetoimiin kuuluvia yksittäisiä hankkeita osarahoitetaan monivuotisten ohjelmien varoilla. Takaisin perittäviä varoja ei voida määritellä tarkasti ennen kuin monivuotinen ohjelma saadaan päätökseen, koska sääntöjenvastaisiksi todetut varat voidaan tietyin edellytyksin osoittaa muihin, säännönmukaisiin hankkeisiin ja koska maksujen suorittaminen erissä (etenkin viimeinen maksuerä) tarjoaa joissakin tapauksissa mahdollisuuden oikaista maksueriä. Taulukoissa esitetyt luvut ovat alustavia ja perustuvat maaliskuun loppuun 1999 mennessä saatuihin ja käsiteltyihin tietoihin. Lukuja saatetaan siis vielä muuttaa maaliskuun jälkeen saapuneiden myöhästyneiden tietojen perusteella. Yksittäisiin tapauksiin liittyviä perintäennusteita ei siis voida laatia riittävän tarkasti jäsenvaltioiden ilmoittamien tietojen perusteella. Viime vuosilta kertynyt kokemus on osoittanut, että varoja saadaan perittyä takaisin enintään 20 prosenttia. Petostentorjuntaa koskeva kertomus vuodelta 1998 ei vielä tulostilin laadintahetkellä ollut valmistunut. EMOTR-TUKIOSASTO ILMOITETUT SÄÄNTÖJENVASTAISUUSTAPAUKSET JA TAKAISINPERINTÄTILANNE Alustavat luvut 27. huhtikuuta 1999 miljoonina euroina >TAULUKON PAIKKA> RAKENNETOIMET Jäsenvaltioiden asetusten N:o 1681/94 ja 1831/94 mukaisesti ilmoittamat petos- ja sääntöjenvastaisuustapaukset PERITTÄVÄ MÄÄRÄ >TAULUKON PAIKKA> 13.1. Kyseessä ovat EMOTR:n tukiosaston erääntyneet saamiset, jotka esitetään velallisluettelossa ja joista jäsenvaltiot olivat tehneet ilmoitukset varainhoitovuoden lopussa. Koska jäsenvaltioilta saadut tiedot ovat puutteellisia ja koska komission yksiköt ovat tutkineet tiedot vain osittain, niitä ei voida pitää luotettavina. Tämän vuoksi niitä ei voida pitää riidattomina, likvideinä ja erääntyneinä saamisina. 13.2. Syyskuun 30. päivänä 1998 varastoitujen maataloustuotteiden myynnistä todettiin saatavan mahdollisesti 307,9 miljoonan ecun nettovoitto. Tämä määrä saadaan, kun laskennallisesta 318 miljoonan ecun voitosta vähennetään 10,1 miljoonaa ecua kuluja. Laskennallinen voitto on kasvanut voimakkaasti edelliseen vuoteen verrattuna. - Lähes kaikki (300 milj. ecua) laskennalliset voitot saadaan viljojen myynnistä. Kun viljasta tehtyjen tuotteiden arvonalennuksista päätettiin, viljatuotteiden markkinat olivat huonot. Tuotteiden myyntiarvo vahvistettiin silloisten näkymien perusteella jokseenkin alhaiseksi. Markkinatilanne on sittemmin kohentunut, joten arviot myyntihinnasta ovat selvästi nousseet, mikä puolestaan nostattaa laskennallisten voittojen määrää. - Myös oliiviöljystä arvioidaan saatavan huomattavia voittoja. Varastojen kirjanpitoarvoon vaikuttaa yhä Italiassa varainhoitovuoden 1993 lopulla tapahtunut arvonalennus, joka oli niin huomattava, että se alensi kaikkien varastojen kirjanpitoarvoa selvästi varainhoitovuoden 1994 lopulla tehtyjen myyntiennusteiden alapuolelle. Italia näet arvioi varastojensa kirjanpitoarvon liian korkeaksi ennen varainhoitovuoden 1993 lopulla tapahtunutta arvon alenemista. Siitä aiheutuu vielä vuonna 1998 melko suuria laskennallisia voittoja. >TAULUKON PAIKKA> VARASTOJEN MÄÄRÄ, KIRJANPITOARVO, ARVIOITU MYYNTIARVO SEKÄ MAHDOLLISET TAPPIOT TAI VOITOT 30.9.1998 >TAULUKON PAIKKA> (1) International Organisation of Supreme Audit Institutions (INTOSAI) Accounting Standard Framework - Syyskuu 1995. (2) ETA:n kuuluvien EFTA-maiden osalta varainhoitovuodelta N varainhoitovuodelle N+1 siirettyjen määrärahojen kokonaismäärä saadaan tietoon tilinpäätöksen jälkeen. Näin ollen saldoon on otettu mukaan määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta N-1 varainhoitovuodelle N. (3) Asiakirja E/96/280, annettu 22. tammikuuta 1997. (4) Asetusta toimielinten yhteisestä omaisuusluettelosta ei ole vielä annettu. (5) Asetusta toimielinten yhteisestä omaisuusluettelosta ei ole vielä annettu. (6) Muiden toimielinten ei tarvinnut tehdä poistoja, koska asetusta toimielinten yhteisestä omaisuusluettelosta ei ole annettu. (7) Katso Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston julkaisuvaraston arvostussäännöt. (8) EMOTR:n tukiosasto. (9) Rakennetoimet.