KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/2240,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2019,

tietokokonaisuuden teknisten tietojen täsmentämisestä, teknisten mallien vahvistamisesta tietojen toimittamista varten ja otantatutkimuksen järjestämisestä laadittavia laaturaportteja koskevien yksityiskohtaisten järjestelyjen ja sisällön täsmentämisestä työvoiman aihealueella Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1700 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisten puitteiden vahvistamisesta otannalla kerättyihin yksilötason tietoihin perustuville henkilöitä ja kotitalouksia koskeville Euroopan tilastoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 808/2004, (EY) N:o 452/2008 ja (EY) N:o 1338/2008 muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2003 sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 kumoamisesta 10 päivänä lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1700 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan ja 13 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Komission olisi täsmennettävä tietokokonaisuuksien tekniset tiedot, tietojen toimittamissa käytettävät tekniset mallit sekä laaturaportteja koskevat järjestelyt ja niiden sisältö, jotta voidaan varmistaa työvoiman aihealuetta koskevan otantatutkimuksen täsmällinen toteutus.

(2) Jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten olisi käytettävä sellaisia tilastollisia alueyksikkö-, koulutus-, ammatti- ja toimialaluokituksia, jotka ovat yhteensopivia NUTS- (2), ISCED- (3), ISCO- (4) ja NACE- (5)luokitusten kanssa.

(3) Tässä asetuksessa vahvistetut toimenpiteet ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla Kohde Tässä asetuksessa täsmennetään tietokokonaisuuksien tekniset tiedot, vahvistetaan tekniset mallit, joiden avulla jäsenvaltiot toimittavat tiedot komissiolle (Eurostat), sekä täsmennetään (EU-SILC) laaturaporttien toimittamista koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt ja niiden sisältö työvoiman aihealueella.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 1) ’päämuuttujalla’ neljännesvuosittain kerättävää muuttujaa; 2) ’rakenteellisella muuttujalla’ vuosittain, kahden vuoden välein tai kahdeksan vuoden välein kerättävää muuttujaa tai lisäaiheesta kerättyä muuttujaa; 3) ’muuttujien vähimmäisjoukolla’ muuttujia, jotka kerätään kaikista kotitalouden jäsenistä, jotta analyyseja voidaan tehdä sekä kotitalouden tasolla että yksilötasolla yksittäisten kotitalouden ominaispiirteiden perusteella jaoteltuna; 4) ’otoksen kiertävällä ohjelmalla’ kokonaisotoksen jakamista kooltaan ja asetelmaltaan samanlaisten havaintoyksiköiden osaotoksiin, joita käytetään täsmentämään niiden kertojen lukumäärä ja ne täsmälliset tarkasteluvuosineljännekset, joiden osalta havaintoyksikkö antaa tietoa kyselytutkimuksessa; 5) ’tutkimuskerralla’ havaintoyksiköiden osaotosta, jota on määrä haastatella yhtä monennen kerran tarkasteluvuosineljänneksellä otoksen kiertävän ohjelman mukaan; 6) ’vuosittaisen otoksen tasaisella otoksen jakaumalla’ vuoden kaikkien tarkasteluvuosineljännesten osalta sitä, että kukin neljännesvuosittainen otos on koko vuosittainen otos jaettuna neljällä; 7) ’neljännesvuosittaisen otoksen tasaisella otoksen jakaumalla’ neljännesvuoden kaikkien tarkasteluviikkojen osalta sitä, että kukin viikoittainen otos on koko neljännesvuosittainen otos jaettuna vuosineljänneksen viikkojen määrällä; 6 artiklan 2 ja 3 kohdassa täsmennetty hyväksyttävä vaihtelu koskee molempia jakaumia; 8) ’riippumattomien havaintojen otoksella’ otosta, jossa kukin havaintoyksikkö esiintyy otanta-asetelman mukaisesti vain kerran; 9) ’luotettavuusrajoilla’ perusjoukkojen estimoituja kokoja, joiden alittuessa luvut on poistettava tai, jos ne julkaistaan, annettava varoitus; 10) ’työllisillä henkilöillä’ iältään 15–89-vuotiaita henkilöitä (ikä täysinä vuosina tarkasteluviikon lopussa), jotka tarkasteluviikolla kuuluivat johonkin seuraavista luokista: a) henkilöt, jotka tarkasteluviikolla työskentelivät vähintään yhden tunnin ajan palkkaa tai voittoa/tuottoa vastaan, mukaan lukien avustavat perheenjäsenet (6); b) henkilöt, joilla on työpaikka tai yritys ja jotka eivät tilapäisesti olleet työssä tarkasteluviikon aikana, mutta joilla oli sidos työpaikkaansa; seuraavilla ryhmillä on sidos työpaikkaan: — henkilöt, jotka eivät ole työssä loman, työaikajärjestelyjen, sairausloman tai äitiys- tai isyysloman vuoksi; — henkilöt, jotka ovat työhön liittyvässä koulutuksessa; — henkilöt, jotka ovat vanhempainvapaalla ja joko saavat työhön liittyvää tuloa tai etuutta tai ovat oikeutettuja sellaiseen, tai joiden vanhempainvapaan oletetaan kestävän enintään kolme kuukautta; — kausityöntekijät sesongin ulkopuolella, kun nämä suorittavat edelleen säännöllisesti työhön tai liiketoimintaan liittyviä tehtäviä, lukuun ottamatta oikeudellisten tai hallinnollisten velvoitteiden suorittamista; — henkilöt, jotka eivät tilapäisesti olleet työssä muun syyn vuoksi, kun poissaolon oletetaan kestävän enintään kolme kuukautta; c) henkilöt, jotka tuottavat maataloustuotteita, jotka ovat pääosin tarkoitettuja myyntiin tai vaihtokauppaan. Tuotteita omaan käyttöön valmistavat henkilöt, vapaaehtoistyöntekijät, palkattomat harjoittelijat ja muunlaiseen työhön osallistuvat henkilöt (6), eivät kuulu työllisiin toimintansa perusteella; 11) ’työttömillä henkilöillä’ iältään 15–74-vuotiaita henkilöitä (ikä täysinä vuosina tarkasteluviikon lopussa), jotka a) tarkasteluviikolla eivät olleet työllisiä 10 kohdassa annetun työllisyyden määritelmän perusteella; ja b) olivat tutkimusajankohtana käytettävissä työhön eli olivat käytettävissä palkkatyöhön tai yrittäjiksi ennen tarkasteluviikkoa seuraavien kahden viikon päättymistä; ja c) hakivat aktiivisesti työtä eli olivat joko tarkasteluviikkoon päättyvän neljän viikon ajanjakson aikana tehneet toimenpiteitä löytääkseen palkkatyötä tai ryhtyäkseen yrittäjiksi tai olivat löytäneet työpaikan, jossa aloittaisivat enintään kolmen kuukauden kuluessa tarkasteluviikon päättymisestä. Aktiiviseen työnhakuun kuuluvia toimenpiteitä ovat seuraavat: — työpaikkailmoitusten tutkiminen; — työn hakeminen työpaikkailmoituksella tai työpaikkailmoitukseen vastaaminen; — ansioluettelon laittaminen verkkoon tai verkossa olevan ansioluettelon päivittäminen; — suorat yhteydenotot työnantajiin; — ystäviltä, sukulaisilta tai tuttavilta tiedusteleminen; — yhteydenotot julkiseen työvoimapalveluun; — yhteydenotot yksityiseen työnvälitysyritykseen; — testiin, kokeeseen tai haastatteluun osallistuminen rekrytointimenettelyn osana; ja — yrityksen perustamiseen tähtäävien valmistelujen tekeminen. Kausityöntekijät, jotka eivät ole työssä tarkasteluviikon aikana (sesongin ulkopuolinen aika) mutta jotka olettavat palaavansa kausityöpaikkaansa, katsotaan kuuluviksi ryhmään ”löytänyt työtä”; 12) ’työvoiman ulkopuolella olevilla henkilöillä’ henkilöitä, jotka kuuluvat johonkin seuraavista luokista: a) iältään alle 15-vuotiaat (ikä täysinä vuosina tarkasteluviikon lopussa); b) iältään yli 89-vuotiaat (ikä täysinä vuosina tarkasteluviikon lopussa); tai c) iältään 15–89-vuotiaat (ikä täysinä vuosina tarkasteluviikon lopussa), jotka eivät ole työllisiä eivätkä työttömiä tarkasteluviikon aikana 10 ja 11 kohdassa annettujen työllisyyden ja työttömyyden määritelmien mukaisesti.

3 artikla Muuttujien kuvaus 1. Yksityiskohtaisessa aiheessa ”Maahanmuuttajien ja heidän lastensa työmarkkinatilanne” neljännesvuosittain, vuosittain, kahden vuoden välein ja kahdeksan vuoden välein annettavien muuttujien kuvaus ja tekninen muoto sekä tietojen toimittamisessa käytettävä koodaus ja muuttujien vähimmäisjoukkoon kuuluvat muuttujat vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I. 2. Tiettynä vuonna kerättävien kahdeksan vuoden välein annettavien muuttujien määrä saa olla enintään 11, paitsi seuraavissa tapauksissa: a) yksityiskohtainen aihe ”Työn organisointi ja työaikajärjestelyt”, jonka osalta muuttujien määrä tiettynä vuonna saa olla enintään 10; ja b) yksityiskohtaiset aiheet ”Työmarkkinoilla olevat nuoret” ja ”Koulutustaso – yksityiskohtaiset tiedot, väliaikaisesti tai pysyvästi keskeytetyt opinnot mukaan lukien”, joiden yhteenlaskettu kahdeksan vuoden välein annettavien muuttujien määrä tiettynä vuonna saa olla enintään seitsemän. 3. Lisäaiheista neljän vuoden välein kerättävien rakenteellisten muuttujien määrä tiettynä vuonna saa olla enintään 11.

4 artikla Tilastolliset perusjoukot, havaintoyksiköt ja vastaajia koskevat säännöt 1. Työvoiman aihealueen kohdeperusjoukkona ovat kaikki henkilöt, jotka tavallisesti asuvat yksityisessä kotitaloudessa jäsenvaltion alueella. 2. Tietojen keruu työvoiman aihealueella tehdään siten, että havaintoyksikköinä on yksityisistä kotitalouksista koostuva otos tai yksityisiin kotitalouksiin kuuluvista henkilöistä koostuva otos. 3. Tiedot on annettava seuraavista: a) kaikki kaikenikäiset henkilöt aiheissa ”Tekniset tiedot” ja ”Henkilön ja kotitalouden ominaispiirteet”; b) kaikki 15–74-vuotiaat henkilöt aiheessa ”Osallistuminen koulutukseen”; c) kaikki 15–89-vuotiaat henkilöt neljännesvuosittaisten, vuosittaisten ja kahden vuoden välein kerättävien muuttujien osalta kaikissa muissa aiheissa; d) kaikki 15–74-vuotiaat henkilöt kahdeksan vuoden välein kerättävien muuttujien osalta yksityiskohtaisissa aiheissa ”Maahanmuuttajien ja heidän lastensa työmarkkinatilanne” ja ”Työtapaturmat ja muut työhön liittyvät terveysongelmat”; e) kaikki 50–74-vuotiaat henkilöt kahdeksan vuoden välein kerättävien muuttujien osalta yksityiskohtaisessa aiheessa ”Eläke ja osallistuminen työmarkkinoille”; f) kaikki 15–34-vuotiaat henkilöt kahdeksan vuoden välein kerättävien muuttujien osalta yksityiskohtaisissa aiheissa ”Työmarkkinoilla olevat nuoret” ja ”Koulutustaso – yksityiskohtaiset tiedot, väliaikaisesti tai pysyvästi keskeytetyt opinnot mukaan lukien”; g) kaikki 18–74-vuotiaat henkilöt kahdeksan vuoden välein kerättävien muuttujien osalta yksityiskohtaisessa aiheessa ”Työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen”; h) kaikki työlliset 15–74-vuotiaat henkilöt kahdeksan vuoden välein kerättävien muuttujien osalta yksityiskohtaisessa aiheessa ”Työn organisointi ja työaikajärjestelyt”. Kaikki ikäryhmät sisältävät niissä mainitut rajavuodet. 4. Sijaishaastattelut ovat sallittuja, mutta niiden määrän on oltava mahdollisimman pieni.

5 artikla Viiteajanjaksot ja tarkastelupäivät 1. Työvoiman aihealueella kerättävien tietojen on yleensä liityttävä tilanteeseen, joka vallitsee yksittäisen maanantaista sunnuntaihin kestävän, tarkasteluviikon muodostavan viikon aikana. 2. Henkilön ikä on ikä täysinä vuosina tarkasteluviikon lopussa. 3. Tarkasteluvuosineljännekset ovat seuraavat: a) kunkin vuoden neljännekset viittaavat kyseisen vuoden kahteentoista kuukauteen jaettuna neljällä siten, että tammi-, helmi- ja maaliskuu kuuluvat ensimmäiseen vuosineljännekseen, huhti-, touko- ja kesäkuu toiseen, heinä-, elo- ja syyskuu kolmanteen ja loka-, marras- ja joulukuu neljänteen vuosineljännekseen; b) tarkasteluviikot osoitetaan tarkasteluvuosineljänneksiin siten, että viikko kuuluu siihen a alakohdassa määriteltyyn vuosineljännekseen, johon vähintään neljä kyseisen viikon päivää kuuluu (”torstaisääntö”), jollei tämä johda siihen, että vuoden ensimmäinen neljännes koostuisi ainoastaan 12 viikosta. Jos näin käy, kyseisen vuoden neljännekset koostuvat 13 peräkkäisen viikon muodostamista kokonaisuuksista; c) jos vuosineljännes koostuu b alakohdan mukaisesti 13 viikon sijasta 14 viikosta, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä levittämään otos kaikille 14 viikolle; tähän sisältyy mahdollisuus jakaa tavallisesti yhdelle viikolle kuuluva otos kahden viikon ajalle; d) jos ei ole mahdollista levittää otosta kattamaan kaikki tällaisen vuosineljänneksen 14 viikkoa, kyseinen jäsenvaltio voi jättää väliin yhden tämän vuosineljänneksen viikon jättämällä sen pois; e) viikkojen, joiden otos jaetaan, sekä väliin jätettävän viikon olisi oltava tyypillisiä työttömyyden, työllisyyden ja toteutuneiden työtuntien keskiarvon osalta ja kuuluttava kuukauteen, joka sisältää viisi torstaita; f) vuoden 2021 ensimmäinen vuosineljännes alkaa maanantaina, 4 päivänä tammikuuta 2021. 4. Tarkasteluvuosi on kyseisen vuoden neljän tarkasteluvuosineljänneksen yhdistelmä.

6 artikla Otoksen yksityiskohtaiset ominaispiirteet 1. Tiedonkeruu koskee kunkin havaintoyksikön osalta yhtä tarkasteluviikkoa. Tarkasteluviikko osoitetaan havaintoyksikölle ennen tiedonkeruun alkamista. 2. Asetuksen (EU) 2019/1700 liitteessä II olevassa 1 kohdassa vahvistettujen neljännesvuosittaisten vaatimusten lisäksi tarkasteluvuoden koko kansallisen otoksen on jakauduttava tasaisesti vuoden kaikille tarkasteluvuosineljänneksille. Kussakin tarkasteluvuosineljänneksessä koko neljännesvuosittaisen otoksen on jakauduttava tasaisesti vuosineljänneksen kaikille tarkasteluviikoille, paitsi silloin, kun vuosineljänneksessä on 14 viikkoa, jolloin otos voidaan ensin jakaa tasaisesti 13 tarkasteluviikolle noudattaen jotakin seuraavista: a) yhdelle tarkasteluviikolle kuuluva otos jaetaan edelleen kahdelle tyypilliselle tarkasteluviikolle siten, että kaikki 14 viikkoa tulevat katetuiksi; b) yksi tyypillinen viikko jätetään pois tämän asetuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 3. Edellä 2 kohdassa ja asetuksen (EU) 2019/1700 liitteessä III olevassa 1 kohdassa tarkoitetut kokonaisten otosten jakaumat eivät saa poiketa yli 10:ä prosenttia kansallisen tason täsmällisistä osuuksista, paitsi silloin, kun jäsenvaltiot tuottavat kuukausittaisia työttömyystilastoja, joissa sallitaan yhden vuosineljänneksen aikana enintään viiden viikon osalta 15 prosentin poikkeama täsmällisestä viikoittaisesta osuudesta. Kyseisten jäsenvaltioiden on tehtävä neljännesvuosittaisiin painotuksiin deterministinen korjaus, jolla varmistetaan, että näitä painotuksia sovellettaessa kaikki vuosineljänneksen viikot ovat tasapuolisesti edustettuina. NUTS 2 -aluetasolla on noudatettava mahdollisimman tarkoin kymmenen prosentin kynnysarvoa. 4. Riippumattomien havaintojen osaotosten, jotka viittaavat tarkasteluvuoden kaikkiin viikkoihin, on täytettävä mahdollisimman tarkoin 2 ja 3 kohdassa vahvistetut jakaumaa koskevat vaatimukset. 5. Kaikkien 2–4 kohdassa tarkoitettujen jakaumaa koskevien vaatimusten on täytyttävä joko brutto- tai netto-otoksen osalta. 6. Kaikki päämuuttujat on toimitettava koko otoksen osalta kaikkina vuosineljänneksinä. 7. Kaikki rakenteelliset muuttujat on toimitettava tarkasteluvuoden kunkin vuosineljänneksen osalta vähintään yhdeltä tutkimuskerralta vuosineljännestä kohti ja vähintään yhdestä koko neljännesvuosittaisen otoksen kahdeksasosasta. Tarkemmin ilmaistuna a) kaikki vuosittaiset ja kahden vuoden välein kerättävät rakenteelliset muuttujat, joiden osalta tarvitaan ainoastaan vuosittaiset keskiarvot, on toimitettava i) joko koko otoksesta kaikkina vuosineljänneksinä, tai ii) yhdestä riippumattomien havaintojen aliotoksesta, joka koskee tarkasteluvuoden kaikkia viikkoja. Kahden vuoden välein kerättävien rakenteellisten muuttujien otoksen on oltava osa vuosittaisten rakenteellisten muuttujien otosta; b) kahdeksan vuoden välein kerättävät muuttujat ja lisäaiheesta kerättävät muuttujat on toimitettava yhdestä riippumattomien havaintojen osaotoksesta, joka koskee tarkasteluvuoden kaikkia viikkoja. Kyseisen osaotoksen on oltava osa vuosittaisten ja kahden vuoden välein kerättävien rakenteellisten muuttujien otosta; c) edellä a ja b alakohdassa määritellyssä osaotosten poimimisessa on aina käytettävä kokonaisia tutkimuskertoja. 8. Jäsenvaltiot, jotka käyttävät yksityisiin kotitalouksiin kuuluvista henkilöistä muodostettua otosta, voivat toimittaa kyseisten kotitalouksien muita jäseniä koskevat tiedot (”muuttujien vähimmäisjoukko”) riippumattomien havaintojen osaotoksesta (”kotitalouden osaotos”), joka on muodostettu siten, että a) kotitalouden osaotos muodostuu riippumattomista havainnoista, jotka koskevat tarkasteluvuoden kaikkia viikkoja. Tulokseksi saatavan vuosittaisen otoksen on niiden henkilöiden osalta, jotka muodostavat osan sekä yksityisiin kotitalouksiin kuuluvien henkilöiden otoksesta että kotitalouden osaotoksesta, täytettävä 2 ja 3 alakohdassa vahvistetut jakaumaa koskevat vaatimukset mahdollisimman tarkoin; b) kotitalouden osaotos käsittää vähintään yhden tutkimuskerran vuosineljännestä kohti tai vähintään 15 000 kotitaloutta. 9. Jäsenvaltioiden, jotka käyttävät a) henkilöistä muodostettua otosta; b) edellä 8 kohdassa määriteltyä kotitalouden osaotosta; ja c) kahdeksan vuoden välein kerättävien yksityiskohtaisten aiheiden osaotosta, joka on eri kuin kotitalouden osaotos; on toimitettava kaikkien sellaisten kotitalouksien jäsenten, joihin tiettynä vuonna kahdeksan vuoden välein kerättävään yksityiskohtaiseen aiheeseen vastaajiksi valitut henkilöt kuuluvat, ja samojen viiteajanjaksojen osalta aiheiden ”Tekniset tiedot” ja ”Henkilön ja kotitalouden ominaispiirteet” kaikki osat, jotka muodostavat myös osan muuttujien vähimmäisjoukosta. Tämä toimittaminen koskee kahdeksan vuoden välein kerättäviä yksityiskohtaisia aiheita ”Maahanmuuttajien ja heidän lastensa työmarkkinatilanne”, ”Eläke ja osallistuminen työmarkkinoille” ja ”Työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen”.

7 artikla Tiedonkeruukaudet ja -menetelmät 1. Haastattelut työvoiman aihealuetta koskevien tietojen keräämistä varten on tehtävä tarkasteluviikkoa välittömästi seuraavan viikon aikana, mutta viimeistään viiden viikon kuluessa sen jälkeen. 2. Haastattelujaksoa voidaan pidentää edelleen asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, mutta ainoastaan niin paljon kuin on välttämätöntä. 3. Haastattelujen tekemisessä on käytettävä tietokoneavusteisia haastattelumenetelmiä, joita ovat esimerkiksi tietokoneavusteinen henkilökohtainen haastattelu (CAPI), tietokoneavusteinen puhelinhaastattelu (CATI) ja tietokoneavusteinen verkkohaastattelu (CAWI), lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja poikkeustapauksia.

8 artikla Työllisyys- ja työttömyystietoja koskevat menetelmät 1. Yksityiskohtaisiin aiheisiin ”Ammattiasema”, ”Työnhaku”, ”Työntekohalukkuus”, ”Käytettävissä olo”, ”Toinen työ tai useammat työt” ja ”Pääasiallisen toiminnan laatu (itse määritelty)” kuuluvien kysymysten järjestyksen on oltava tämän asetuksen liitteessä II olevien vuokaavioiden mukainen. 2. Tämän asetuksen liitteessä I tarkoitettujen muuttujien WKSTAT, ABSREAS, JATTACH, SEEKWORK, ACTMETNE ja AVAILBLE tiedot on hankittava haastattelemalla. 3. Kaikkien muiden muuttujien osalta voidaan käyttää hallinnollisia rekistereitä ja mitä tahansa muita lähteitä ja menetelmiä, kunhan hankitut tiedot ovat kattavuudeltaan vastaavia ja laadultaan vähintään vastaavia. Huomioon otettavia laadun osa-alueita ovat muun muassa vertailukelpoiset ja johdonmukaiset määritelmät ja käsitteet, oikeat viiteajanjaksot sekä tietojen oikea-aikainen saatavuus.

9 artikla Muokkausta, imputointia, painotuksia ja estimointia koskevat yhteiset standardit 1. Hallinnollisia tai rekisteritietoja, edellisten haastatteluiden tuloksia tai toisen henkilön haastattelusta saatuja tuloksia ei saa käyttää tämän asetuksen liitteessä I tarkoitettujen muuttujien WKSTAT, ABSREAS, JATTACH, SEEKWORK, ACTMETNE ja AVAILBLE tietojen korvaamisessa tai imputoinnissa. Tiettyihin henkilöryhmiin voidaan soveltaa yksinkertaistettuja sääntöjä tämän asetuksen liitteessä II täsmennetyllä tavalla. 2. Jos muita muuttujia koskevat tiedot puuttuvat tai ovat virheellisiä tai epäjohdonmukaisia, tilastollisia imputointimenetelmiä voidaan käyttää tarvittaessa, lukuun ottamatta tämän asetuksen liitteessä I tarkoitettua muuttujaa INCGROSS, johon sovelletaan tilastollisia imputointimenetelmiä aina, kun vastauskato on yli viisi prosenttia. 3. Painotuksessa käytettävä viiteperusjoukko on (todellinen tai estimoitu) yksityisissä kotitalouksissa tavallisesti asuva väestö. 4. Yksilötason estimaattien painokertoimien, jotka perustuvat neljännesvuosittaisiin, vuosittaisiin ja kahden vuoden välein kerättäviin muuttujiin, on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) painokertoimet on laskettava siten, että niissä otetaan huomioon valituksi tulemisen todennäköisyys ja ulkopuoliset tiedot tutkittavan väestön jakautumisesta sukupuolen, ikäryhmien ja (NUTS 2 -tason) alueen mukaan. Vakiona ovat viiden vuoden ikäryhmät. Kun otetaan huomioon otoksen koko ja ulkopuolisten tietojen saatavuus ja laatu, yhdistämiset, jotka sisältävät useamman kuin yhden viiden vuoden ikäryhmän, sallitaan kuitenkin vain tarvittavassa määrin; b) yhdenmukaisuus vuosittaisten ja kahden vuoden välein kerättävien rakenteellisten muuttujien osaotosten vuosittaisten kokonaismäärien sekä koko otoksen vuosittaisten keskiarvojen välillä on varmistettava työllisyyden, työttömyyden ja työvoiman ulkopuolella olemisen osalta sukupuolen ja seuraavien ikäryhmien mukaan: 25–34, 35–44 ja 45–54. Yhdenmukaisuus iältään 15–24-vuotiaiden, 55–64-vuotiaiden ja vähintään 65-vuotiaiden henkilöiden ryhmien osalta on saavutettava mahdollisimman tarkoin. 5. Kotitalouden tason estimaattien painokertoimien, joissa käytetään kotitalouden jäsenten keskimääräistä painotusta, sekä yksilötason estimaattien painokertoimien, joissa käytetään yksittäisiä kotitalouden ominaispiirteitä, on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) painokertoimia laskettaessa otetaan huomioon valituksi tulemisen todennäköisyys sekä tutkittavana olevien yksityisten kotitalouksien jakaumaa koskevat tiedot, eli kotitalouksien (todellinen tai estimoitu) määrä, kotitalouksien (todellinen tai estimoitu) koko (kotitalouden taso) ja tutkittavana olevan perusjoukon jakauma sukupuolen sekä vähintään 0–14- ja yli 15-vuotiaiden ikäryhmien (yksilötaso) perusteella. Estimaattien kotitalouksien määrästä ja koosta on perustuttava parhaisiin käytettävissä oleviin lähteisiin ja käsitteisiin; b) yhdenmukaisuus kotitalouden painokertoimia käyttävien koko otosten tai osaotosten vuosittaisten kokonaismäärien sekä 4 kohdassa määriteltyjä yksilötason painokertoimia käyttävien koko otoksen vuosittaisten keskiarvojen välillä on varmistettava työllisyyden, työttömyyden ja työvoiman ulkopuolella olemisen osalta sukupuolen ja seuraavien ikäryhmien mukaan: 25–34, 35–44 ja 45–54. Yhdenmukaisuus iältään 15–24-vuotiaiden, 55–64-vuotiaiden ja vähintään 65-vuotiaiden henkilöiden ryhmien osalta on saavutettava mahdollisimman tarkoin. 6. Yksilötason estimaattien painokertoimien, jotka perustuvat kahdeksan vuoden välein tai lisäaiheesta kerättäviin muuttujiin, on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) painokertoimet on laskettava siten, että niissä otetaan huomioon valituksi tulemisen todennäköisyys ja tiedot tutkittavan väestön jakautumisesta sukupuolen ja tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa määriteltyjen kahdeksan vuoden välein tutkittavien kohdeperusjoukon ikäryhmien mukaan. Vakiona ovat viiden vuoden ikäryhmät. Kun otetaan huomioon otoksen koko ja tietojen saatavuus ja laatu, yhdistämiset, jotka sisältävät useamman kuin yhden viiden vuoden ikäryhmän, sallitaan kuitenkin vain tarvittavassa määrin; b) yhdenmukaisuus kahdeksan vuoden painokerrointa käyttävien osaotosten vuosittaisten kokonaismäärien sekä vuosittaisten osaotosten kokonaismäärien tai, jos niitä ei sovelleta, 4 kohdassa määriteltyjä yksilötason painokertoimia käyttävien koko otoksen vuosittaisten keskiarvojen välillä on varmistettava tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa määriteltyä kahdeksan vuoden välein tutkittavaa kohdeperusjoukkoa koskien sekä työllisyyden, työttömyyden ja työvoiman ulkopuolella olemisen osalta sukupuolen mukaan; c) vaatimuksia sovelletaan vastaavasti lisäaiheisiin ja niiden kohdeperusjoukkoihin. 7. Tämän asetuksen liitteessä I tarkoitettujen muuttujien WKSTAT, ABSREAS, JATTACH, SEEKWORK, ACTMETNE ja AVAILBLE tietoja ei saa käyttää painottamisessa.

10 artikla Tietojen levittäminen 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) kaksi luotettavuusrajaa osana tämän asetuksen liitteessä III olevassa 2 kohdassa kuvattua neljännesvuosittaista tarkkuusraporttia. Komissio (Eurostat) käyttää näitä luotettavuusrajoja tietojen levittämisessä. 2. Jotta pääindikaattoreista voidaan tuottaa taakse päin laskettuja, keskeytyksettömiä aikasarjoja vuoden 2009 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen, jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä jokin seuraavista: a) korjauskertoimet, joita sovelletaan kunkin tämän artiklan 3 kohdassa luetellun indikaattorin takautuviin tietoihin; b) täydelliset aikasarjat, jotka kattavat vuoden 2009 ensimmäisestä neljänneksestä vuoden 2020 viimeiseen neljännekseen ulottuvan ajanjakson kunkin tämän artiklan 3 kohdassa luetellun indikaattorin osalta. 3. Indikaattorit, joiden osalta edellytetään taaksepäin laskettuja, keskeytyksettömiä aikasarjoja, ovat työllisyys- ja työttömyystasot tuhansina ja jaoteltuina sukupuolen ja ikäryhmien 15–24-vuotiaat, 25–64-vuotiaat ja vähintään 65-vuotiaat mukaan sekä ainoastaan työllisyyden osalta ikäryhmän 20–64-vuotiaat mukaan. 4. Tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti edellytetyt taaksepäin laskemisen ja täydellisten keskeytyksettömien aikasarjojen korjauskertoimet sekä taaksepäin laskettujen keskeytyksettömien aikasarjojen asiankuuluvat metatiedot on toimitettava komission (Eurostatin) ohjeiden mukaisessa muodossa.

11 artikla Tietojen toimittamista ja vaihtoa koskevat standardit 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) neljännesvuosittaiset ja vuosittaiset tietokokonaisuudet ja validointisääntöjen mukaiset ennakkotarkistetut mikroaineistot tämän asetuksen liitteessä I vahvistettua muuttujien koodausta ja suodatusta koskevan eritelmän mukaisesti. Jäsenvaltiot ja komissio sopivat täydentävistä validointisäännöistä, joiden täyttyminen on ehtona toimitettavien tietojen hyväksymiselle. 2. Neljännesvuosittaisten tietokokonaisuuksien on sisällettävä kaikki päämuuttujat neljännesvuosittaisten otosten osalta. Sellaisten muuttujien sisällyttäminen näihin tietokokonaisuuksiin, joiden viiteajanjaksona kyseisten otosten tai osaotosten osalta on vuosi, on vapaaehtoista. 3. Vuosittaisten tietokokonaisuuksien on sisällettävä kaikki rakenteelliset muuttujat sekä kyseisten otosten tai osaotosten päämuuttujat. 4. Neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten tietokokonaisuuksien päämuuttujien ja rakenteellisten muuttujien on oltava tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa kuvattujen vaatimusten mukaisia. 5. Tarkistetut tiedot on toimitettava kokonaisina tietokokonaisuuksina, jotka kattavat kaikki muuttujat, tarkistettujen havaintojen ja muuttujien lukumäärästä riippumatta. 6. Neljännesvuosittaisissa tietokokonaisuuksissa toimitettavien neljännesvuosittaisten muuttujien sisällön on oltava yhdenmukainen vuosittaisissa tietokokonaisuuksissa toimitettavien muuttujien sisällön kanssa. 7. Jäsenvaltioiden on asetettava komission (Eurostatin) saataville tässä asetuksessa edellytetyt tiedot ja metatiedot käyttämällä komission (Eurostatin) täsmentämiä tilastollisten tietojen ja metatietojen vaihtostandardeja sekä keskitettyä vastaanottopistettä.

12 artikla Laaturaportteja koskevat järjestelyt ja niiden sisältö Jäsenvaltioiden neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten laaturaporttien on oltava asetuksen (EU) 2019/1700 13 artiklan 6 kohdassa vahvistettujen vaatimusten ja tämän asetuksen liitteessä III lueteltujen vaatimusten mukaisia.

13 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2019. Komission puolesta Puheenjohtaja Ursula VON DER LEYEN

(1) EUVL L 261I, 14.10.2019, s. 1.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).

(3) Kansainvälinen koulutusluokitus 2011,http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/international-standard-classification-of-education-isced-2011-en.pdf (saatavilla englanniksi ja ranskaksi).

(4) Komission suositus, annettu 29 päivänä lokakuuta 2009, kansainvälisen ammattiluokituksen (ISCO-08) käytöstä (EUVL L 292, 10.11.2009, s. 31).

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

(6) Avustavat perheenjäsenet, tuotteita omaan käyttöön valmistavat henkilöt, vapaaehtoistyöntekijät, palkattomat harjoittelijat ja muunlaiseen työhön osallistuvat henkilöt on määritelty 19. kansainvälisen työvoimatilastoja käsittelevän konferenssin (International Conference of Labour Statisticians, ICLS) 11. lokakuuta 2013 hyväksymässä päätöslauselmassa työtä, työllisyyttä ja työvoiman vajaakäyttöä koskevista tilastoista (”Resolution concerning statistics of work, employment and labour underutilization”).