TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN KERTOMUS Euroopan rahapoliittisen instituutin varainhoitovuoden 1996 hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta sekä instituutin vastaukset (98/C 42/01)

SISÄLLYS

Kohdat Sivu

1. JOHDANTO 1.1-1.2 2

2. INSTITUUTIN HALLINTO VUONNA 1996 2.1-2.6 2

Hallinto 2.1-2.2 2

Budjettihallinto ja tilinpäätös 2.3-2.6 2

3. INSTITUUTIN TOIMINTA VUONNA 1996 3.1-3.3 3

4. INSTITUUTIN HALLINNON TEHOKKUUS VUONNA 1996 4.1-4.7 3

Toimintaolosuhteiden kehittyminen 4.1-4.3 3

Hallintojärjestelmät ja -menettelyt: aiempien huomautusten seuranta 4.4-4.6 3

Kustannusten hallinta 4.7 4

5. LOPPUPÄÄTELMÄ 5.1 4

LIITE 5

Instituutin vastaukset 7

1. JOHDANTO

1.1. Tämä on kolmas peräkkäinen vuosi (1), jolloin tilintarkastustuomioistuin antaa kertomuksen Euroopan rahapoliittisen instituutin (ERI) hallinnon tehokkuutta koskevien tarkastusten tuloksista (2). ERI:n neuvosto hyväksyi 4. maaliskuuta 1997 instituutin tilinpäätöksen 31. joulukuuta 1996 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Tilinpäätös julkaistiin huhtikuussa 1997 (3) sen jälkeen, kun yksityinen tilintarkastustoimisto oli toimittanut tarkastuksensa ja antanut varauksettoman tilintarkastuskertomuksen 12. helmikuuta 1997.

1.2. Instituutin budjettivallan käyttäjänä on ERI:n neuvosto, johon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 109 f artiklan mukaan kuuluvat puheenjohtaja sekä kansallisten keskuspankkien johtajat, joista yksi nimitetään neuvoston varapuheenjohtajaksi. Instituuttiin sovellettavat varainhoitosäännökset sisältyvät instituutin perussääntöön, ja niitä täsmennetään neuvoston päätöksin.

2. INSTITUUTIN HALLINTO VUONNA 1996

Hallinto

2.1. Instituutti jatkoi Euroopan talous- ja rahaliiton (EMU) kolmannen vaiheen valmistelemista, ja hallinnolliset järjestelyt osoittautuivat tällaisen toiminnan kannalta riittäviksi. Toisaalta tulevan Euroopan keskuspankin (EKP) rakenteellisesta valmistelusta tulee yhä kiireellisempi tehtävä kolmanteen vaiheeseen siirtymistä koskevien määräaikojen lähestyessä, koska keskuspankki perustetaan - ja sen toiminta valmistaudutaan aloittamaan - vuoden 1998 aikana (4). Keskuspankin logistiikan valmistelua vaikeutti kuitenkin vuonna 1996 edelleen epävarmuus, joka liittyy sen hajauttamisastetta sekä jäsenvaltioiden osallistumista Euroopan keskuspankkijärjestelmään (EKPJ) koskevaan poliittiseen keskusteluun.

2.2. ERI:n vakinaisen henkilöstön määrä nousi 31. joulukuuta 1995 ja 31. joulukuuta 1996 välisenä aikana 193:sta henkilöstä 217 henkilöön. Vuoden 1996 lopussa organisaatio käsitti kuusi ylemmän johdon tointa, 36 esimiestason tointa, 90 asiantuntijaluonteista tointa sekä 85 hallinnollista tointa ja tukitoimiin liittyvää tointa. Vuoden 1996 kuluessa otettiin palvelukseen 33 henkilöä, ja 9 henkilöä lähti instituutin palveluksesta. Vuoden 1996 aikana ERI:n palveluksessa oli keskimäärin 202 henkilöä, kun siellä vuonna 1995 työskenteli 166 henkilöä.

Budjettihallinto ja tilinpäätös

2.3. Vuonna 1996 menot olivat yhteensä 38,6 miljoonaa ecua ja budjetoitu määrä 42,1 miljoonaa ecua, joten käyttämättä jäänyt nettomäärä oli 3,5 miljoonaa ecua eli 8,3 prosenttia. Vuonna 1995 toteutuneet menot olivat 32,6 miljoonaa ecua ja budjetoitu määrä 42,4 miljoonaa ecua, joten käyttämättä jäi 9,8 miljoonaa ecua (23,1 prosenttia).

2.4. ERI:n taseesta 31. joulukuuta 1996 (ks. liitteessä 1 oleva taulukko) käy ensin ilmi Euroopan valuuttajärjestelmään (EVJ) liittyvän toiminnan varat ja velat, eli yhteensä 59 527 miljoonan ecun arvosta kulta- ja USD-varoja, ja vastattavaa-puolella sama määrä Euroopan unionin (EU) jäsenvaltioiden keskuspankeille luovutettuja ecuja. Tämän jälkeen taseesta ilmenevät ERI:n toimintaan liittyvät varat ja velat, joiden kokonaismäärä on 648 miljoonaa ecua, kun se 31. joulukuuta 1995 oli 639 miljoonaa ecua.

2.5. Tärkeitä muiden varojen eriä ovat määräaikaistalletukset (628 miljoonaa ecua), joiden korot kattoivat ERI:n hallinnosta johtuviin menoihin tarvittavat määrät, käteisvarat, joiden arvo oli 11,9 miljoonaa ecua, sekä aineelliset hyödykkeet, eli 7,8 miljoonaa ecua. EU-maiden keskuspankkien maksuosuuksien (615,6 miljoonaa ecua) lisäksi muiden vastattavien pääasiallisina erinä ovat velat, 4,2 miljoonaa ecua, varaukset, 10,8 miljoonaa ecua, sekä yleisrahasto, jonka arvo on 12,5 miljoonaa ecua (mikä vastaa varainhoitovuoden 1995 tuloksen siirtoa), ja varainhoitovuoden 1996 tulos, joka on 4,6 miljoonaa ecua.

2.6. Tulostilin (liitteessä 2 oleva taulukko, jonka tilintarkastustuomioistuin on muokannut tämän kertomuksen tarpeisiin) osalta voidaan todeta, että talletuksista on kertynyt 44,5 miljoonan ecun arvosta korkotuottoja. Varainhoitovuoden kulut ovat yhteensä 39,2 miljoonaa ecua, joista 21,3 miljoonaa on henkilöstökuluja, 15,8 miljoonaa ecua muita toimintakuluja ja 2,1 miljoonaa ecua aineellisten hyödykkeiden poistoja. Kun otetaan huomioon 0,8 miljoonan ecun satunnaiset kulut, jotka johtuivat valuuttakurssien erotuksesta ecun kurssin vaihdeltua Saksan markkaan nähden, sekä 0,1 miljoonan ecun satunnaiset tuotot, jotka syntyivät purettaessa vuoden 1995 lopussa olemassa ollut varaus, tuottojen ja kulujen erotukseksi jää 4,6 miljoonaa ecua, minkä summan neuvosto päätti 4. maaliskuuta 1997 pitämässään kokouksessa siirtää kokonaisuudessaan yleisrahastoon.

3. INSTITUUTIN TOIMINTA VUONNA 1996

3.1. Vuonna 1996 ERI jatkoi valmistelutyötään sen hyväksi, että EKPJ voi toimia jo talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen alusta lähtien. Valmistelutyöt koskivat erityisesti rahapolitiikkaa, valuuttapolitiikkaa, tilastointia, maksujärjestelmiä, seteleiden liikkeellelaskua, kirjanpitosääntöjä ja -normeja, tiedotus- ja viestintäjärjestelmiä sekä oikeudellisia kysymyksiä. Lisäksi ERI jatkoi euron käyttöönottoon liittyviä toimiaan Eurooppa-neuvoston Madridin kokouksen hyväksyttyä yhteiseen rahaan siirtymistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt joulukuussa 1995. ERI:n henkilöstö sekä kansallisten keskuspankkien henkilöstö toteuttivat kaikki valmistelutyöt yhteisten työryhmien ja alakomiteoiden avulla.

3.2. Instituutti esittelee toimintaansa yksityiskohtaisesti varainhoitovuotta 1996 koskevassa vuosikertomuksessa, joka julkaistiin huhtikuussa 1997. Lisäksi se julkaisi vuonna 1996 tiettyjä aiheita käsitteleviä kertomuksia. Kolme näistä kertomuksista on erityisen tärkeitä ERI:n perustavoitteen kannalta: rahaliiton tilastovaatimuksista annettu kertomus, joka julkaistiin heinäkuussa 1996, rajat ylittävien maksujärjestelmien (TARGET) edistymisestä annettu kertomus, joka julkaistiin elokuussa 1996, sekä lähentymisen edistymisestä annettu kertomus, joka julkaistiin marraskuussa 1996 perussäännön 7 artiklan mukaisesti. Tässä viimeksi mainitussa kertomuksessa kuvataan edistystä, jota jäsenvaltioissa on tapahtunut yhteiseen rahaan siirtymiseen liittyvien edellytysten noudattamiseksi.

3.3. Perustamissopimuksen 109 f artiklan 6 kohdan 2 alakohdan sekä perussäännön 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti instituutti on vastannut neuvoston esittämiin pyyntöihin, jotka koskevat instituutin kuulemista ehdotetuista yhteisön säädöksistä ERI:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla, ja EU:n jäsenvaltioiden viranomaisten esittämiin pyyntöihin, jotka koskevat suunnitelmia lainsäädännöksi tai sisäisiksi säännöiksi. Vuonna 1996 näitä pyyntöjä esitettiin 16 (pyynnöistä kuusi oli Euroopan unionin neuvoston esittämiä, kolme Euroopan komission esittämiä ja kolme Euroopan unionin jäsenvaltioiden esittämiä). Lisäksi ERI:n henkilöstön jäseniä työllisti talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen alkamista koskevien neuvottelu-, seminaari- ja esitelmätilaisuuksien järjestäminen.

4. INSTITUUTIN HALLINNON TEHOKKUUS VUONNA 1996

Toimintaolosuhteiden kehittyminen

4.1. Koska Euroopan keskuspankin luonteesta (luonteeltaan keskitetty vai hajautettu) ja laajuudesta (mitkä maat osallistuvat) vallitsi edelleen epävarmuus vuonna 1996, Euroopan keskuspankin konkreettisten rakenteiden valmisteleminen on melko työlästä, ja valmistelun aikataulu tulee yhä tiukemmaksi. Tässä tilanteessa tärkeimmäksi huolenaiheeksi nousee sellaisten ratkaisujen löytäminen, joilla varmistetaan kolmannen vaiheen aloittaminen suunnitellun aikataulun mukaisesti. Hankkeen kiireellisyys saa aikaan sen, että kustannussäästöjen tavoitteleminen jää ratkaisuja tehtäessä toissijaiseksi kysymykseksi, mistä todistavat lukuisat poikkeamiset tarjouskilpailumenettelyistä rakennustarvikkeiden ja tietoteknisten varusteiden osalta sekä se, että sellaisten työtehtävien yhteydessä, jotka tavallisesti kuuluvat henkilöstön jäsenten tehtäviin, joudutaan turvautumaan ulkopuoliseen konsulttiapuun.

4.2. Sellaisiin arkaluontoisiin kysymyksiin kuin instituutin fyysinen sijaintipaikka ja keskuspankin rakenne on etenkin rakennuksen sekä tiedotus- ja viestintäjärjestelmien osalta löydetty ainoastaan väliaikainen ratkaisu.

4.3. Tilintarkastustuomioistuin yhtäältä toimitti järjestelmien ja menettelyjen tarkastuksia ja toisaalta suoritti testejä instituutin toimista. Tarkastuksista ja testeistä saatiin kaiken kaikkiaan tyydyttävät tulokset. Joitakin tekijöitä on kuitenkin syytä kehittää, ja tilintarkastustuomioistuin on antanut niistä huomautuksia ja suosituksia ERI:n johdolle. Tietyt huomautukset ja suositukset on aiheellista tuoda esille tässä kertomuksessa.

Hallintojärjestelmät ja -menettelyt: aiempien huomautusten seuranta

4.4. Käyttöomaisuuden hallinnoinnin (5) osalta todettiin, ettei instituutilla vieläkään ole toimintamenettelyä fyysistä inventointia varten. Koska ERI:n käyttöomaisuus siirtyy mahdollisesti kokonaan tai osittain tulevalle EKP:lle, on toivottavaa, että tällaisesta menettelystä päätetään nopeasti.

4.5. Jo viime vuonna havaittua puutteellisuutta (6) palkkojen maksumenettelyssä - palkanlaskentaa ja palkanmaksun hyväksymistä ei ole erotettu toisistaan - ei vielä ole korjattu.

4.6. Matkakulujen korvaamisjärjestelmää (7) muutettiin, ja kiinteämääräiset suoritukset korvattiin 1. tammikuuta 1997 alkaen todellisiin kuluihin perustuvilla suorituksilla.

Kustannusten hallinta

4.7. Talousarvioon vuoden mittaan tehdyistä muutoksista ei vuonna 1996 tehty muodollista korjaavaa talousarviota, ja käytettyjä varoja esiteltäessä lopullisia menoja verrattiin alkuperäiseen talousarvioon ilman, että talousarvioon liittyviä tarkistettuja määriä otettiin huomioon. Hyväksytyt ylimääräiset menot jäivät varainhoitovuonna 1996 melko alhaisiksi. Instituutin olisi kuitenkin tehokasta ja avointa talousarvion hallinnointia silmällä pitäen tulevaisuudessa laadittava esitys, jolla korjataan alkuperäistä talousarviota, jos vuoden aikana on päätetty talousarviota koskevista muutoksista, sekä sisällytettävä talousarvion toteuttamista koskevaan analyysiin ne määrät, joita on tarkistettu.

5. LOPPUPÄÄTELMÄ

5.1. ERI keskittyi edelleen vuonna 1996 talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen valmisteluun. Tätä toimintaa tukeva hallinnollinen järjestelmä vaikutti yleisesti ottaen tyydyttävältä (ks. kohta 4.3), vaikka tiettyjä tekijöitä on vielä parannettava hallintomenettelyjen osalta (ks. kohdat 4.4, 4.5 ja 4.7). Tulevan EKP:n logistiikan valmistelua vaikeuttaa se, ettei EKP:n luonteesta ja sen käytännössä suorittamien tehtävien laajuudesta ole täyttä varmuutta. Tämä epävarma tilanne saattaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä heikentää rakenteiden, jotka on toteutettava myönnetyn hyvin lyhyen määräajan kuluessa, yleistä kustannusvaikuttavuutta (ks. kohdat 4.1 ja 4.2).

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 10.-11. joulukuuta 1997 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Bernhard FRIEDMANN

Presidentti

(1) Varainhoitovuosia 1994 ja 1995 koskevat kertomukset on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (EYVL C 394, 31.12.1996).

(2) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan neljännen pöytäkirjan 17 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukainen kertomus (pöytäkirja ERI:n perussäännöstä).

(3) Tilinpäätös laaditaan ja julkaistaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan neljännen pöytäkirjan 11 ja 17 artiklan perusteella (pöytäkirja ERI:n perussäännöstä).

(4) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 109 l artiklan 1 kohdan 2 alakohta.

(5) Ks. tilintarkastustuomioistuimen ERI:n varainhoitovuoden 1995 hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta antaman kertomuksen kohta 4.4 s. 9 (EYVL C 394, 31.12.1996).

(6) Ks. tilintarkastustuomioistuimen ERI:n varainhoitovuoden 1995 hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta antaman kertomuksen kohta 4.5 s. 9 (EYVL C 394, 31.12.1996).

(7) Ks. tilintarkastustuomioistuimen ERI:n varainhoitovuoden 1995 hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta antaman kertomuksen kohta 4.8 s. 9 (EYVL C 394, 31.12.1996).

LIITE 1

>TAULUKON PAIKKA>

LIITE 2

>TAULUKON PAIKKA>

INSTITUUTIN VASTAUKSET

Euroopan rahapoliittinen instituutti toteaa, että sen toiminnallista tehokkuutta koskeva tilintarkastus on vuoden 1996 osalta yleensä ottaen tyydyttävä. Vuoden 1997 aikana ERI:n hallitus on suunnitellun aikataulun mukaisesti tehnyt päätöksiä useista Euroopan keskuspankin tulevaa organisaatiota ja toimintoja koskevista peruskysymyksistä. Nämä päätökset antavat selkeät puitteet tällä hetkellä etenevälle logistiselle valmistelutyölle ja myös vähentävät voimavarojen tehotonta käyttöä. Toistaiseksi instituutti jatkaa hallinnollisten menettelyjensä vakiinnuttamista tuomioistuimen huomautusten mukaisesti.