Komission päätös,

tehty 30 päivänä tammikuuta 2002,

valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH:lle

(tiedoksiannettu numerolla C(2002) 316)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2002/896/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

A. MENETTELY

(1) Saksa toimitti 19 päivänä toukokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä komissiolle tietoja Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH:lle (jäljempänä "Gotha Technik") jo myönnetyistä tuista. Asia kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 64/98.

(2) Komissio ilmoitti Saksalle 28 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely 3,655 miljoonan Saksan markan avustuksesta, jonka Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (jäljempänä "BvS") on myöntänyt. Komissio kehotti Saksaa myös toimittamaan kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen sen tutkimiseksi, ovatko tukiohjelman mukaisesti myönnetyt avustukset EY:n perustamissopimuksen mukaisia.

(3) Komission päätös EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tutkintamenettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Mainitussa päätöksessä komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa. Tuensaajayritys esitti huomautuksensa 27 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Tämä huomautus toimitettiin 11 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä Saksalle. Saksa ilmoitti 25 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä olevansa huomautuksen kanssa samaa mieltä.

(4) Saksa esitti huomautuksensa 6 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Komissio esitti 1 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä kysymyksiä, joihin Saksa vastasi 17 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä.

B. KUVAUS

(5) Gotha Technikin toimialaan kuuluu hienoraeteräksen hitsaus sekä liikkuvien nosturien puomien jatkeiden ja puomien valmistus. Lisäksi sillä on hitsausalan perus- ja täydennyskoulutuskeskus. Yritys on sijoittautunut EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulle tukikelpoiselle alueelle. Saatujen tietojen perusteella Gotha Technik voidaan katsoa pk-yritykseksi(3).

I. Taustaa

(6) VEB Kraftfahrzeugwerk Gotha siirtyi vuonna 1990 Treuhandanstaltin (jäljempänä "THA") omistukseen ja siitä tehtiin osakeyhtiö nimeltä Gothaer Fahrzeugwerk GmbH (jäljempänä "vanha Gotha"). Se valmisti, korjasi ja myi niihin aikoihin Wartburg-merkkisiä ajoneuvoja ja niiden osia. Vuoden 1994 lopussa vanha Gotha yksityistettiin seitsemän muun yrityksen kanssa siirtämällä se Lintra Beteiligungsholding GmbH:n omistukseen. Yksityistämisen jälkeen vanhan Gothan tulos jäi kuitenkin liian heikoksi. Tämä käy ilmi oheisesta taulukosta (miljoonina Saksan markkoina):

>TAULUKON PAIKKA>

II. Rakenneuudistus

(7) Kun ensimmäisen yksityistämissuunnitelman epäonnistuminen tuli ilmi vuoden 1996 lopulla, BvS puuttui asiaan ja esti ryhmän julistamisen maksukyvyttömäksi. Vanhan Gothan tapauksessa BvS päätti jatkaa rakenneuudistusta. Koska kukaan ei halunnut ostaa Gothaa kokonaan, BvS yritti myydä erikseen yrityksen molemmat tuotantoketjut, eli autotuotannon ja komponenttituotannon. Johtaja Schwabe teki ostotarjouksen, jonka mukaan yrityksen komponenttituotannon kaksi yksikköä, puomien jatkeiden tuotanto ja hitsaustekniikan koulutuslaitokset, siirtyivät yrityksen toimivan johdon omistukseen(4). Muut komponenttituotannon yksiköt, kuten osien valmistus Audi-/VW-/MAN-merkeille ja ohjaamojen valmistus, jäivät vanhaan Gothaan.

(8) Vanha Gotha siirsi 3 päivänä marraskuuta 1997 tehdyllä sopimuksella(5) kirjanpitoarvoltaan 6,89 miljoonan Saksan markan aineellisen varallisuuden ja 1,099 miljoonan Saksan markan vastuut omistamaansa uuteen yritykseen nimeltä Gothas-Forschungs-Entwicklungs-Projektierung GmbH (jäljempänä "Gothas"). Vanha Gotha siirsi 18 päivänä marraskuuta 1997(6) omistamansa nimellisarvoltaan 100000 Saksan markan osuudet Gothasissa 1 Saksan markan hinnalla uudelle sijoittajalle Schwabelle. Tämän jälkeen Gothasin nimeksi tuli Gotha Fahrzeugtechnik GmbH.

1. Rakenneuudistussuunnitelma

(9) Ottaessaan yhtiön haltuunsa uusi sijoittaja laati rakenneuudistussuunnitelman ajalle 1997-2000.

(10) Saatujen tietojen mukaan vanhan Gothan suuntautuminen markkinoilla oli pitkään epäselvää. Suunnitelman mukaisesti Gotha Technik keskittyy toiminnoistaan hienoraeteräksen hitsaukseen. Yritys tuottaa 30-300 tonnin liikkuvien nostureiden puomien jatkeita ja puomeja. Tappiolliset toiminnot kuten öljysäiliöiden ja jäteastioiden valmistus lopetettiin vuoden 1997 lopussa. Gotha Technik toimittaa tuotteitaan suurille nosturinvalmistajille ja hyödyntää samalla ajoneuvoteollisuudessa yleistyvää lisälaitteiden tuotannon ulkoistamissuuntausta. Vuonna 2000 asiakkaita olivat Deutsche Grove GmbH (47 prosenttia liikevaihdosta), Liebherr Werk Ehingen GmbH (27 prosenttia), Mannesman Dematic GmbH (15 prosenttia), Faun GmbH (10 prosenttia) ja Sennebogen GmbH (1 prosentti).

(11) Koska korkealaatuinen hitsaustekniikka on markkinoilla välttämätön taito, hitsausalan koulutuskeskus kuuluu myös suunnitelman avaintoimintoihin. Keskus tarjoaa hitsausalan perus- ja täydennyskoulutusta sekä yhtiön ulkopuolisille että sen omille hitsaajille.

(12) Yritys on luopunut yksittäisten osien valmistuksesta ja alkanut tuottaa erikoistilauksesta tehtäviä arvokkaita kokonaisjärjestelmiä. Laadukkaan ja yrityksen kannattavuuden pitkällä aikavälillä takaavan tuotannon varmistamiseksi suurin osa investoinneista koski vanhentuneiden koneiden ja laitteiden uusimista. Itse tuotanto optimoitiin ja keskitettiin kahteen tehdassaliin, koska se oli aikaisemmin jakautunut tehottomasti.

2. Rakenneuudistuksen kustannukset

(13) Gotha Technikin rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset 10,915 miljoonaa Saksan markkaa jakautuvat seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

(14) Saksan viimeksi antamien tietojen mukaan julkisista varoista maksettava osuus on yhteensä 6,395 miljoonaa Saksan markkaa, joka jakautuu seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

- Toimenpide nro 1: Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (jäljempänä "aloittamispäätös") on todettu, BvS myönsi Gotha Technikille 3,655 miljoonan Saksan markan avustuksen, kun yritys myytiin uudelle sijoittajalle.

- Toimenpide nro 2: Thüringer Aufbaubank (jäljempänä "TAB") myönsi komission hyväksymän tukiohjelman mukaisen 1,738 miljoonan Saksan markan avustuksen(7).

- Toimenpide nro 3: Alustavassa tutkinnassa käytettävissä olleiden tietojen mukaan 10 päivänä marraskuuta 1998 päivätyllä tukipäätöksellä (Zuwendungsbescheid) myönnettiin erääseen tukiohjelmaan kuuluva 200000 Saksan markan avustus(8). Yritys sai 26 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyllä tukipäätöksellä saman ohjelman mukaisen 115000 Saksan markan lisätuen. Muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä Saksa ilmoitti, että tukea ensimmäistä kertaa myönnettäessä vuonna 1998 yrityksen elinkelpoisuutta koskevat näkymät olivat olleet hyvät.

- Toimenpide nro 4: Kuten aloittamispäätöksessä on todettu, Kreditanstalt für Wiederaufbau (jäljempänä "KfW") myönsi Deutsche Kreditbankin (jäljempänä "DKB") välityksellä erääseen tukiohjelmaan kuuluvan 1,956 miljoonan Saksan markan lainan. Muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä Saksa ilmoitti, että kyseessä oli ERP-Aufbauprogramm-Ost-jälleenrakennusohjelma(9). Saksa väitti myös, että lainan tuki-intensiteetti oli 120000 Saksan markkaa.

- Toimenpide nro 5: Erääseen tukiohjelmaan kuuluva tuki myönnettiin 10 päivänä marraskuuta 1998 päivätyllä tukipäätöksellä(10). Tästä tuesta komissio sai tietää vasta menettelyn aikana.

(15) Uusimpien tietojen mukaan sijoittajan ja muiden osapuolten rahoitusosuus on 4,341 miljoonaa Saksan markkaa.

III. Markkinoita koskevat tiedot

(16) Gotha Technikin toimialaan kuuluu terästuotteiden hitsaus sekä liikkuvien nosturien puomien jatkeiden ja puomien valmistus. Toiminta kuuluu toimialaluokituksessa ryhmään "Muiden yleiskäyttöön tarkoitettujen koneiden valmistus" ja siinä luokkaan "Nosto- ja siirtolaitteiden valmistus" (NACE Rev. 1, 29.22)(11). Lisäksi sovelletaan ryhmää "Moottoriajoneuvojen tarvikkeiden valmistus" (NACE Rev. 1, 34.3)(12).

(17) Käytettävissä olevien tietojen mukaan yrityksen liikevaihto jakautui vuosina 1998, 1999 ja 2000 seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

(18) Saksa toimitti hitsausalaa edustavan saksalaisen järjestön (der Deutsche Verband für Schweißen und artverwandte Techniken, DVS) hienoraeteräsmarkkinoita koskevat tiedot. Tämän erittäin kestävän materiaalin ero tavalliseen teräkseen nähden on sen parempi lujuus ja tehostettu murtovenymä. Paremman malminsulatustekniikan ansiosta saavutetaan venymisraja 960 Newtonia/mm2, ja kehitteillä on pääseminen joustorajaan 1100 Newtonia/mm2. Tämä materiaali mahdollistaa yrityksille rakenteeltaan vähemmän vahvojen ja siksi kevyempien ja pienempään tilaan mahtuvien osien valmistamisen. Nykyisin hienoraeterästä käytetään lähes yksinomaan nosturien valmistuksessa. Paremman tuotanto-, valu- ja valssaustekniikan ansiosta hienoraeterästä on erittäin helppo hitsata ja hitsauksen kokonaiskustannukset ovat viisi kertaa pienemmät kuin tavallista terästä hitsattaessa. Tästä syystä DVS katsoo, että erittäin lujan hienoraeteräksen markkinat ovat kasvavat.

(19) Saksa painottaa, että kapasiteettia ei ole liikaa, vaan liian vähän. Jatkuvasti kasvava osuus nosturinvalmistajien näillä markkinoilla luomasta bruttoarvonlisäyksestä on 1990-luvun alusta lähtien siirtynyt nosturitarvikkeiden tuottajien luomaksi arvonlisäykseksi. Tämä johtuu lisääntyvästä ulkoistamisesta ja valmistusta ja laadunvarmistusta koskevan vastuun siirtymisestä alihankkijoille. Lähes 50 prosenttia tarvikkeiden tuotannosta on jo ulkoistettu. Välttämättömän hitsausteknisen asiantuntemuksen vuoksi nosturinvalmistajien mahdollisuudet ulkoistaa tuotantoa ovat kuitenkin rajalliset.

(20) Markkinaosuudesta saadut tiedot osoittavat, että Gotha Technik toimii asiakkaidensa antamien alihankintatilausten perusteella. Siksi Gotha Technikin markkinaosuuden arviointi perustuu sen asiakkaiden vuosittain tekemien alihankintatilausten määrään. Yrityksen asiakkaiden vuonna 2000 yhteisön markkinoille ja yhteisön ulkopuolisiin maihin tekemien alihankintatilausten määrät on esitetty seuraavassa taulukossa:

>TAULUKON PAIKKA>

(21) Näin ollen Gotha Technikin markkinaosuus on 20 prosenttia yhteisön markkinoista ja 9,5 prosenttia yhteisön ulkopuolisista markkinoista.

(22) Saksa on osoittanut, ettei yrityksen kapasiteetti ole kasvanut rakenneuudistuksen aikana. Uuden tuotantohallin rakentaminen on tarpeen bruttoarvonlisäyksen tehostamiseksi. Rakenneuudistuksen päätavoitteena oli luoda yritykselle mahdollisuudet tuottamiensa tarvikkeiden kokoamiseen. Uusi tuotantohalli tyydyttää varastotilasta, varsinaisesta kokoonpanosta ja laadunvalvonnasta johtuvat lisääntyneet tarpeet.

IV. Syyt EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamiseen

(23) Komissio epäili, että Gotha Technik oli hyötynyt vanhalle Gothalle vuonna 1997 myönnetystä BvS:n 6,1 miljoonan Saksan markan avustuksesta. Se katsoi myös, että yritys on saanut palkkakustannuksiin 398000 Saksan markan lisäavustuksen. Lisäksi oli selvitettävä, liittyikö yrityksen myyntiin sijoittajan saamaa tukea.

(24) Toimenpiteet nro 2-4 oli myönnetty osana komission hyväksymiä tukiohjelmia. Puutteellisten tietojen vuoksi komissio ei kuitenkaan pystynyt arvioimaan aloittamispäätöksessä, täyttikö tuki ohjelmalle asetetut ehdot. Tästä syystä komissio teki EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(13) 10 artiklan 3 kohdan mukaisen tietojen antamista koskevan välipäätöksen.

(25) Toimenpide nro 1, jonka määrä oli 3,655 miljoonaa Saksan markkaa, luokiteltiin uudeksi tueksi. Se arvioitiin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja yhteisön suuntaviivoja koskevan komission tiedonannon(14) (jäljempänä "suuntaviivat") mukaisesti. Vuonna 1994 annettuja suuntaviivoja sovelletaan edelleen ilmoittamattomiin tukiin, jotka on myönnetty ennen vuoden 1999(15) suuntaviivojen julkaisemista. Tämä koskee Gotha Technikille myönnettyä tukea. Komissiolla oli epäilyjä rakenneuudistussuunnitelman mahdollisuuksista palauttaa yrityksen kannattavuus, mahdollisesta ylikapasiteetista markkinoilla, joilla yritys toimii, ja sijoittajan rahoitusosuuden merkittävyydestä.

C. OIKEUDELLINEN ARVIOINTI

I. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki

(26) Kuten aloittamispäätöksessä on todettu, toimenpiteet nro 1-4 katsotaan tuiksi, mitä Saksakaan ei huomautuksissaan kiistä. Myös toimenpide nro 5 katsotaan tueksi. Mainituista toimenpiteistä on kiistämättä Gotha Technikille etua, koska ne ovat alentaneet yrityksen maksettavaksi tavallisesti koituvia kuluja. Tuen saaja Gotha Technik valmistaa nosturien puomeja ja puomien jatkeita. Tämä on taloudellista toimintaa alalla, jolla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

1. Gotha Technikin myyntiin liittyvät tuet

(27) Saksa väittää, että sijoittajan tekemä tarjous oli ollut paras tapa avoimen ja läpinäkyvän myyntimenettelyn läpiviemiseksi. Koska yksikään ostajaehdokkaista ei ollut valmis ottamaan Gothaa haltuunsa kokonaisena, BvS yritti myydä yrityksen komponenttituotannon erikseen. Kahdesta komponenttituotantoyksiköstä, puomien tuotannosta ja koulutuskeskuksesta, saatiin yrityksen toimivan johdon tekemä ostotarjous. Puomien tuotannon ja koulutuskeskuksen omaisuus ja velvoitteet siirrettiin vanhan Gothan omistamaan uuteen yritykseen. Sen jälkeen vanhan Gothan osakkeet myytiin sijoittajalle 1 Saksan markan hinnasta. Saksan käsityksen mukaan toimenpiteeseen ei sisältynyt tukea, koska markkinoilta ei ollut mahdollista saada parempaa hintaa.

(28) Välttääkseen kauppaan liittyvät tuet BvS:n olisi pitänyt vaatia yrityksestä sen markkina-arvoa vastaava hinta. Tästä syystä komissio tutkii, määriteltiinkö yrityksen markkinahinta myynnin yhteydessä asianmukaisesti. Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä tukia koskevan komission tiedonannon 97/C 209/03(16) ja kilpailukertomuksessa vuodelta 1993(17) esitettyjen yksityistämistä koskevien komission näkökantojen mukaisesti myyntihinta on markkinahinta, jos myynti tapahtuu avoimella tarjouskilpailulla, jolle ei aseteta muita ehtoja ja jonka jälkeen omaisuus myydään parhaan tai ainoan tarjouksen tekijälle. Tarjoajille on annettava riittävästi aikaa ja tietoja, jotta niillä on asianmukaiset mahdollisuudet arvioida kyseistä omaisuutta. Jos kyseistä tarjousta ei hyväksytä, riippumattoman asiantuntijan on määriteltävä markkina-arvo. Puutteellisten tietojen vuoksi komissio ei pystynyt antamaan kyseistä arviota aloittamispäätöksessään. Tämän vuoksi se teki tietojen antamista koskevan välipäätöksen.

(29) Komissio tutkii ensin, onko 28 kappaleessa mainitut edellytykset täyttävä tarjouskilpailumenettely toteutettu. Se toteaa, että vuonna 1997 ei ole järjestetty tarjouskilpailua. Saksa piti uutta tarjouskilpailua tarpeettomana, koska lehdistössä oli julkaistu lukuisia artikkeleita yrityksen myyntiaikeista ja asia oli näin ollen ennestään alan tiedossa. Mahdollisiin kiinnostuneisiin ostajiin oli myös otettu kirjallisesti yhteyttä(18). Myyntimenettely on avoin, kun myyntiaikomusta on julkistettu lehdistössä niin pitkään, että kaikki potentiaaliset tarjoajat ovat saaneet siitä tiedon(19). Yhteydenotto vain viiteen potentiaaliseen ostajaan ei ole asianmukainen tapa saattaa myyntiaikomus kaikkien mahdollisten tarjoajien tietoon. Muodollisessa tutkintamenettelyssä C31/01 Schmitz-Gotha(20) saatujen tietojen perusteella kyseiset yritykset näyttävät lisäksi toimivan pikemminkin ajoneuvojen tuotannossa kuin Gotha Technikin toimialalla. Saksa ei ole toimittanut lehtiartikkeleista kappaleita eikä antanut tietoja niiden alkuperästä tai sisällöstä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseessä ei ole avoin myyntimenettely. Muu kuin avoin myyntimenettely ei sovellu markkina-arvon määrittelyyn.

(30) Tästä syystä komissio tutkii, käytettiinkö yrityksen markkinahinnan määrittelemisessä riippumatonta arviointia. Vanhan Gothan realisointiarvoa koskevan vuodelta 1997 peräisin olevan riippumattoman lausunnon (jäljempänä "vuoden 1997 tutkimus")(21), perusteella Saksa väittää, että sijoittajan haltuun siirtyneen omaisuuden realisointiarvo oli nolla. Vuoden 1997 tutkimukseen kuuluu esimerkiksi koko komponenttituotantoa koskeva realisointisuunnitelma, joka kattaa yrityksen osittamiseen kuluvan arvioidun ajan (7/1997-6/1998)(22). Suunnitelma perustuu yrityksen jakamiskauden aikana saataviksi oletettuihin tuottoihin ja tehtäviin investointeihin vähennettynä kyseisinä vuosina käytetyillä rahastoilla. Suunnitelman mukaan komponenttituotannon likviditeetti on 4,18 miljoonaa Saksan markkaa. Saksan mukaan tämä 4,18 miljoonaa Saksan markkaa sisältää komponenttituotannon tuotantoyksiköiden 6,851 miljoonan Saksan markan arvoisen vaihto-omaisuuden, joka ei siirtynyt sijoittajalle, vaan jäi vanhaan Gothaan. Tästä syystä Saksa katsoo, että tätä omaisuutta ei saa ottaa huomioon laskettaessa sijoittajalle siirtyneen puomituotannon ja koulutuskeskuksen arvoa irrotettuina yrityksen muista osista. Näin ollen näiden sijoittajalle siirrettyjen tuotantoyksiköiden realisointiarvo on Saksan käsityksen mukaan nolla ja sijoittajan maksama 1 Saksan markan hinta on markkinahinta. Komissio toteaa kuitenkin, että Saksan esittämä 4,18 miljoonan Saksan markan arvo käy ilmi realisointisuunnitelmasta, joka ei kuitenkaan perustu komponenttituotannon eikä siihen kuuluvien yksittäisten tuotantoyksiköiden omaisuuden arvoon. Saksan väite, että 4,18 miljoonan Saksan markan arvoon sisältyisi vanhaan Gothaan jääneet omaisuuserät, joita ei tulisi ottaa huomioon, ei näin ollen vaikuta uskottavalta. Tästä syystä komissio katsoo, että Saksan väite, jonka mukaan sijoittaja on maksanut markkinahinnan, ei voi perustua vuoden 1997 tutkimukseen.

(31) Koska avointa tarjouskilpailua ei ole järjestetty eikä riippumatonta arviota tehty, komissio ei voi pitää sijoittajan maksamaa hintaa todellisena markkinahintana. Näin ollen komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että kauppaan sisältyi sijoittaja Schwabelle maksettua tukea. Koska siirto uudelle sijoittajalle on merkittävä osa uusiin osavaltioihin sijoittautuneen yhtiön rakenneuudistusta ja kauppaan sovelletaan vuoden 1994 suuntaviivoja, komissio tutkii toimenpiteen tarkasteltavana olevan tutkintamenettelyn yhteydessä. Tuen suuruudesta komissio toteaa, että yrityksen jakaminen osiin oli ainoa mahdollisuus, jolla toimintoja voitiin myydä uudelle sijoittajalle. Siksi komissio katsoo, että realisointiarvo vastaa parhaiten Gothan todellista arvoa sen myyntihetkellä. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana saatujen tietojen perusteella komponenttituotannon realisointiarvo oli yhteensä 1,173 miljoonaa Saksan markkaa(23). Sijoittajan saama tuki siirron yhteydessä voi näin ollen olla enintään 1,173 miljoonaa Saksan markkaa. Koska käytettävissä ei ole muita tietoja, komission on käytettävä tätä arvoa.

2. Osuuteen TBS:stä sisältyvä tuki

(32) Aloittamispäätöstä tehdessään komissiolla ei ollut mahdollisuutta arvioida, sisältyikö kauppaan, jolla Gotha Technik osti BvS:n määräysvallassa olleelta vanhalta Gothalta 5 prosentin osuuden Technische Bildungsstätte GmbH:sta (jäljempänä "TBS") tukea vai ei. Tämän vuoksi se teki tietojen antamista koskevan välipäätöksen. Komissio sai menettelyn aikana tietää, että yrityksen nimellisarvoltaan 200000 Saksan markan osakkeet olivat avoimen ja ilman lisäehtoja järjestetyn tarjouskilpailun jälkeen siirtyneet 19 päivänä kesäkuuta 1998 tehdyllä sopimuksella 1 Saksan markan hintaan yrityksen johdon ja seitsemän yrityksen omistukseen. Näin ollen komissio katsoo, että kauppa, jolla osuudet siirrettiin Gotha Technikin omistukseen, ei sisältänyt tukea.

3. BvS:n myöntämä 6,1 miljoonan Saksan markan avustus

(33) Vanha Gotha sai syyskuussa 1997 BvS:ltä 6,1 miljoonan Saksan markan avustuksen korvausten maksamiseksi irtisanotuille työntekijöille. Komissio katsoi aloittamispäätöksessään, että myös Gotha Technik hyötyi tästä tuesta(24). Koska komission käytettävissä ei ollut riittäviä tietoja tukien käytöstä, se katsoi aluksi tuen hyödyttäneen molempia Gotha-yhtiöitä. Komissio teki sitten tietojen antamista koskevan välipäätöksen.

(34) Välipäätökseen antamassaan vastauksessa Saksa huomautti, että Saksan lain BGB:n (Bürgerliches Gesetzbuch) 613a §:ää ei sovellettu uusissa osavaltioissa ennen 1 päivää tammikuuta 1999. Tietojen mukaan tuki käytettiin korvauksien maksamiseen vanhasta Gothasta irtisanotuille työntekijöille. Saksa ilmoitti, että Gotha Technik otti vastaan kaikki puomituotannossa ja hitsausteknisessä koulutuksessa työskentelevät 90 vanhan Gothan työntekijää. Koska lisäksi kaikki työntekijöiden työsuhteen kestoon perustuvat työnantajan velvoitteet siirtyivät kaupan mukana, Gotha Technikin ei tarvinnut maksaa työntekijöille korvauksia. Tästä syystä yritys ei saanut tukia. Komission mielestä sillä, sovellettiinko kyseisenä aikana BGB:n 613a §:ää vai ei, ei ole olennaista merkitystä, koska Gothas (nykyinen Gotha Technik) sitoutui sopimuksella ottamaan työntekijät vastaan. Keskeisin komission arviointiin vaikuttava kysymys on sen tietoon vasta menettelyn aikana tulleen tuen todellinen käyttötarkoitus. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana saatujen tietojen mukaan Gotha Technikille ei maksettu tukia. Näin ollen komissio katsoo, että Gotha Technikiä ei voida pitää tuensaajana.

4. 398000 Saksan markan työllistämisavustus

(35) Menettelyn aloittamisen jälkeen saatujen tietojen mukaan yritys oli ilmeisesti saanut yhteensä 398000 Saksan markkaa työllistämistukea. Puutteellisten tietojen vuoksi komissio ei kuitenkaan pystynyt päättelemään aloittamispäätöksessään, oliko nämä avustukset katsottava tuiksi. Tästä syystä se teki välipäätöksen. Menettelyn aikana toimitetuista tiedoista käy ilmi, että komission hyväksymän tukiohjelman(25) mukaisesti oli myönnetty 170000 Saksan markan avustus, joka on näin ollen katsottava tueksi. Tämän tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille tarkastellaan 41 kappaleessa. Avustus, jonka määrä oli 228000 Saksan markkaa, myönnettiin Saksan sosiaalilain (Sozialgesetzbuch Teil III, SGBIII) 217 §:n mukaisesti, joten se ei perustunut hyväksyttyyn tukiohjelmaan. Komissio huomauttaa, että yrityksillä on oikeus saada tällaisia avustuksia, kunhan niitä koskevia oikeudellisia säännöksiä noudatetaan. Koska toimenpidettä ei ole rajoitettu koskemaan tiettyä yritystä eikä tuotannonalaa, se katsotaan yleiseksi tueksi(26).

II. Saksan käsityksen mukaan voimassa olevat tuet

(36) Tuet nro 2-5 ja työllisyysavustus kuuluvat Saksan käsityksen mukaan voimassa oleviin tukiohjelmiin.

(37) Tuesta nro 2 (tuki yhteisestä tukiohjelmasta) komissio ei pystynyt aloittamispäätöksessä päättelemään, täyttääkö tuen käyttötarkoitus kyseisen ohjelman ehdot. Siksi se teki tietojen antamista koskevan välipäätöksen. Investointihanke koskee EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua aluetta. Gotha Technikille myönnettävän tuen enimmäisbruttointensiteetti on 43 prosenttia. Lokakuun 1997 ja lokakuun 2000 välisenä aikana tehtiin 5,765 miljoonan Saksan markan tukikelpoiset investoinnit. Koska aluetuki, tuet nro 2-4 (ja lisäpoistot) mukaan lukien, on yhteensä 3,343 miljoonaa Saksan markkaa, tosiasiallinen intensiteetti on 43 prosenttia. Näin ollen kyseessä on voimassa oleva tuki, joka otetaan kuitenkin huomioon arvioitaessa suuntaviivojen mukaisesti tuen suhteellisuutta.

(38) Tuki nro 3 myönnettiin pk-yritysten investointitukiohjelman mukaisesti. Tämän ohjelman nojalla tukikelpoisia ovat kuitenkin vain yritykset, joilla on hyvät elinkelpoisuusnäkymät. Komissio suhtautui aloittamispäätöksessä kuitenkin varauksellisesti yrityksen elinkelpoisuuteen ja epäili tämän vuoksi, että tuki nro 3 ei ole ohjelman mukainen. Tästä syystä komissio teki tietojen antamista koskevan välipäätöksen. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana Saksa on ilmoittanut, että vuoden 1998 lopussa yrityksen elinkelpoisuusnäkymät olivat hyvät. Tämän väitteen tueksi Saksa toimitti syyskuulta 1998 olevia yritystä koskevia tietoja, joihin tuen nro 3 arviointi oli kyseisenä ajankohtana perustunut. Komissio toteaa, että vanhaa Gothaa uhkasi vuonna 1997 maksukyvyttömyys eikä se näin ollen ollut elinkelpoinen. Ajankohtana, jolloin vanhan Gothan puomituotanto myytiin sijoittajalle, sen toiminta oli yksiselitteisesti tappiollista. Uuden sijoittajan johdolla yrityksen vuoden 1998 liikevaihto saatiin kuitenkin merkittävästi paranemaan niin, että syyskuussa 1998 se tuotti 865000 Saksan markkaa voittoa. Yritys toimi koko vuoden ilman, että sillä olisi ollut ylikapasiteettia. Omaisuuden arvo kasvoi vuoden 1997 12,887 miljoonasta Saksan markasta syyskuun 1998 18,702 miljoonaan Saksan markkaan. Komissio toteaa, ettei tässä tapauksessa pankeille tarjottua osavaltion takausta vaadittu annettavaksi. Näin ollen komissio katsoo, että tukea vuoden 1998 lopussa myönnettäessä yrityksellä oli hyvät elinkelpoisuusnäkymät(27). Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpide nro 3 oli voimassa olevaa tukea. Se otetaan huomioon arvioitaessa tuen suhteellisuutta.

(39) Tuesta nro 4 Saksa on ilmoittanut menettelyn aikana vain, että kyseessä on Kreditanstalt für Wiederaufbaun jälleenrakennusohjelma (ERP-Aufbauprogramm-Ost). Menettelyn aikana annettujen tietojen mukaan tuki täyttää sille asetetut ehdot, erityisesti uusiin osavaltioihin sijoittautuneille pk-yrityksille maksettavaa 7,5 prosentin enimmäisintensiteettiä koskevan ehdon(28). Näin ollen kyseessä on voimassa oleva tuki, joka otetaan huomioon vain arvioitaessa tuen suhteellisuutta suuntaviivojen mukaisesti. Menettelyn aikana väitettiin, että lainaan sisältyvä tukiosuus on 120000 Saksan markkaa. Komissio toteaa, että ainoa lainaan liittyvä tuki on korkoavustusta(29). Komission arvio korkoavustuksesta perustuu yhteisössä kyseisenä ajankohtana sovellettuun 4,6 prosentin viitekorkoon. Näin ollen tosiasiallinen tukiosuus onkin 120000 Saksan markkaa.

(40) Tuesta nro 5, joka koskee verojen palauttamista, komissio sai tietää vasta menettelyn aloittamisen jälkeen. Tuki täyttää kuitenkin sitä koskevat ehdot, erityisesti uusiin osavaltioihin sijoittautuneille pk-yrityksille maksettavan tuen 10 prosentin enimmäisbruttointensiteettiä koskevan ehdon(30). Näin ollen kyseessä on voimassa oleva tuki, joka tosin otetaan huomioon arvioitaessa tuen suhteellisuutta suuntaviivojen mukaisesti.

(41) Työllistämisavustuksesta, jonka määrä oli 170000 Saksan markkaa, komissio sai tietää menettelyn aikana, että se oli myönnetty hyväksytyn tukiohjelman mukaisesti(31). Menettelyn aikana toimitettujen tietojen perusteella komissio katsoo, että tuki täyttää sille asetetut ehdot. Näin ollen tuki katsotaan voimassa olevaksi, mutta otetaan kuitenkin huomioon arvioitaessa tukien suhteellisuutta.

III. Uusi tuki

(42) Kuten aloittamispäätöksessä on todettu, tuki nro 1 (BvS-avustus) ei perustu mihinkään voimassa olevaan ohjelmaan ja tästä syystä sitä on pidettävä uutena tukena, joka on tutkittava tässä menettelyssä. Kyseisen kaltainen tuki ei periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille, ellei se kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettujen poikkeusten soveltamisalaan.

(43) Saksa ei ole vedonnut mihinkään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeukseen. Tukea ei ole myöskään pyritty perustelemaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan poikkeuksilla. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesta poikkeuksesta komissio toteaa, että Thüringenin osavaltio kuuluu tässä määräyksessä tarkoitettuihin tukialueisiin. Alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen(32) mukaisesti komissio katsoo, että vain yhtä yritystä koskevat tapauskohtaiset tuet eivät täytä alueellisille tuille asetettuja ehtoja, ellei toisin osoiteta. Kyseisissä suuntaviivoissa komissio katsoo lisäksi, että vaikeuksissa oleville yksittäisille yrityksille myönnettyjä tapauskohtaisia tukia ei ole käsiteltävä alueellisina tukina, vaan niihin sovelletaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa. Ottaen huomioon tuen päätavoite, joka on yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen, siihen voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua poikkeusta. Tätä tarkoitusta varten komissio on tutkinut, täyttääkö tuki vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistetut perusteet (ks. 25 kappale).

1. Suuntaviivojen mukainen tukikelpoisuus

(44) Suuntaviivojen 2.1 kohdan mukaisesti vaikeuksissa olevien yritysten tyypillisiä tunnusmerkkejä ovat liikevaihdon supistuminen, tappioiden kasvu, tulorahoituksen pienentyminen ja alhainen nettovarallisuus. Komissio toteaa, että vanhaa Gothaa uhkasi vuonna 1997 maksukyvyttömyys ja kun Gotha Technik myytiin uudelle sijoittajalle ja tuki myönnettiin, sen toiminta oli yksiselitteisesti tappiollista. Näin ollen yritykselle voidaan suuntaviivojen nojalla myöntää rakenneuudistustukea.

2. Kannattavuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa

(45) Suuntaviivojen 3.2.2 kohdan i alakohdan mukaan rakenneuudistussuunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella.

(46) Komissio toteaa, että yrityksen kehitys on ollut odotettua myönteisempi. Yritys saatiin kannattavaksi jo vuonna 1998, vaikka sen odotettiin tapahtuvan vasta vuonna 1999. Vuonna 2000 yrityksen liikevaihto oli 36,7 miljoonaa Saksan markkaa ja sen toiminnan tulos oli 1,175 miljoonaa Saksan markkaa. Aloittamispäätöksessä komissio esitti kuitenkin kysymyksen, voitaisiinko vanhalle Gothalle tukiasiassa N:o C 41/99 (Lintra)(33) asetettua velvoitetta maksaa takaisin noin 7 miljoonan Saksan markan sääntöjenvastaiset tuet pitää Gotha Technikin rakenneuudistukseen liittyvänä ylimääräisenä vastuuna, joka olisi voinut vaikuttaa kannattavuusperusteiden arviointiin. Menettelyn aikana toimitettujen tietojen perusteella vanha Gotha täytti 20 päivänä kesäkuuta 2001 takaisinmaksuvelvollisuutensa (korkoineen) ja maksoi yhteensä 8,236 miljoonaa Saksan markkaa. Komission käsityksen mukaan kyseinen asia on näin ollen loppuun käsitelty.

(47) Tästä syystä komissio katsoo, että yritys voi menestyä kilpailussa itsenäisesti. Menettelyn aikana saatujen tietojen perusteella aloittamispäätöksessä mainitut yrityksen kannattavuutta koskevat epäilyt ovat poistuneet.

3. Kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti

(48) Suuntaviivojen mukaan tuet eivät saa vääristää kilpailua kohtuuttomasti. Suuntaviivojen 3.2.2 kohdan ii alakohdan mukaan rakenneuudistussuunnitelman on supistettava tuensaajayrityksen kapasiteettia, jos alalla esiintyy ylikapasiteettia.

(49) Komissio toteaa, että Gotha Technik katsotaan pk-yritykseksi, joka on sijoittautunut EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulle alueelle. Gotha Technik valmistaa nosturiteollisuuden puomeja ja puomien jatkeita, joiden markkinat ovat pitkälle erikoistuneet. Uusimpien tietojen mukaan yhtiön markkinaosuus yhteisössä on 20 prosenttia ja yhteisön ulkopuolella 9,5 prosenttia. Se hyötyy nosturinvalmistajien keskuudessa yleistyvästä suuntauksesta siirtää laitteiden valmistus alihankkijoille.

(50) Aloittamispäätöstä tehdessään komissiolla ei ollut riittäviä tietoja sen tutkimiseksi, onko markkinoilla ylikapasiteettia. Menettelyn aikana toimitettujen tietojen perusteella komissio katsoo, että kyseiset markkinat ovat kasvavat. Ylikapasiteettia ei ole, ja Saksan antamien tietojen mukaan kapasiteetti pysyy ennallaan ja ainoastaan tuotanto kasvaa. Puutteellisten tietojen vuoksi komissio ei tosin pystynyt aloittamispäätöstä tehdessään arvioimaan, merkitsikö uuden tuotantohallin rakentaminen kapasiteetin lisäystä vai ei. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana Saksa on osoittanut, että rakentaminen oli välttämätöntä rakenneuudistussuunnitelman mukaisen arvonlisäyksen mahdollistamiseksi kapasiteettia lisäämättä. Ennen menettelyn aloittamista huomautettiin, että yritys hitsaa myös raidekulkuneuvojen alumiiniprofiileja. Koska kyseisestä alasta ei ollut käytettävissä riittävästi tietoja, komissio ei pystynyt aloittamispäätöksessään arvioimaan, oliko alalla ylikapasiteettia. Saksa ilmoitti menettelyn aikana, että alumiiniprofiilien hitsausta ei lainkaan aloitettu.

(51) Muodollisen tutkintamenettelyn aikana saatujen tietojen perusteella komissio katsoo, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitut epäilyt ovat poistuneet. Komissio päättelee, että tuki ei vääristä kilpailua kohtuuttomasti.

4. Tuen suhteellisuus

(52) Suuntaviivojen 3.2.2 kohdan iii alakohdan mukaan tuen intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tuensaajien olisi itse osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan.

(53) Viranomaiset osallistuvat rakenneuudistukseen yhteensä 7,738 miljoonalla Saksan markalla.

(54) Aloittamispäätöksessään komissio epäili, voitiinko sijoittajan 200000 Saksan markan suuruista eli 1,2 prosentin osuutta pitää merkittävänä. Saksan ilmoittamaa 3,1 miljoonan Saksan markan osuutta ei ollut tuolloin puutteellisten tietojen vuoksi mahdollista ottaa huomioon. Tästä syystä komissio teki tietojenantamista koskevan välipäätöksen. Menettelyn aikana laadittiin ajantasaistettu taulukko, jonka mukaan sijoittaja ja pankit osallistuivat rahoitukseen 4,341 miljoonalla Saksan markalla. Määrä jakautuu seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

- Rahoitusmuodosta nro 2 komissiolla ei ollut aloittamispäätöksen tekovaiheessa tarkempia tietoja. Menettelyn aikana saatujen tietojen mukaan kyseisen 0,5 miljoonan Saksan markan lainan vuotuinen korko on 6,45 prosenttia ja laina-aika on yksi vuosi. Lainan vakuutena on kiinnitys Gothan kiinteistöön. Komissio huomauttaa, että yrityksen kannattavuusnäkymät olivat lainan myöntämisajankohtana hyvät. Näin ollen se katsoo, että laina on luettava sijoittajan rahoitusosuuteen.

- Myöskään rahoitusmuodosta nro 3 komissiolle ei ollut ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista ilmoitettu tarkkoja ehtoja. Uusimpien tietojen mukaan siihen osallistuu kuusi yksityistä yritystä. Sopimus koskee koneita ja laitteita, sen korkokanta vaihtelee 5,22 prosentista 7,09 prosenttiin ja vuokrakausi vaihtelee 36 kuukaudesta 60 kuukauteen. Näin ollen komissio katsoo, että sopimuksia voitiin pitää sijoittajan rahoitusosuutena.

- Rahoitusmuodosta nro 4 komissio toteaa, että Deutsche Kreditbank AG:n kautta myönnetty Kreditanstalt für Wiederaufbaun laina on myönnetty tukiohjelman mukaisesti. Kuten edellä 39 kohdassa on todettu, tuen määrä on 120000 Saksan markkaa. Tässä yhteydessä on kysyttävä, voidaanko tukiohjelmaan kuulumatonta osaa lainasta pitää sijoittajan rahoitusosuutena. Komissio toteaa, että tässä yhteydessä tukea edustaa vain korkoavustuksen osuus(34). Näin ollen komissio katsoo, että DKB:n omaa 1,836 miljoonan Saksan markan takausta voidaan pitää sijoittajan rahoitusosuutena.

- Rahoitusmuodosta nro 5 komissio sai tietää muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että kyseessä oli yrityksen seitsemän johtavan toimihenkilön vuonna 1998 myöntämä laina, jonka korko oli 15 prosenttia ja jonka laina-aika päättyi syyskuussa 2000. Vakiintuneen käytäntönsä mukaisesti komissio on hyväksynyt yrityksen johdon myöntämät lainat sijoittajien rahoitusosuuksiksi, jos rakenneuudistus tapahtuu toimivan johdon yritysostona. Saksa ei ole kuitenkaan missään vaiheessa ilmoittanut, kuuluvatko kyseiset seitsemän johtavaa toimihenkilöä todella yrityksen johtoon. Näin ollen komissio ei voi pitää lainaa sijoittajan rahoitusosuutena.

(55) Aloittamispäätöksessä komissio pohti, voisiko tuen suhteellisuuden arviointiin vaikuttaa vanhalle Gothalle tukiasiassa C 41/99 (Lintra) asetettu velvoite maksaa takaisin noin 7 miljoonan Saksan markan sääntöjenvastaiset tuet. Kuten edellä 46 kappaleessa on todettu, vanha Gotha täytti takaisinmaksuvelvollisuutensa suorittamalla kyseisen maksun 20 päivänä kesäkuuta 2001. Näin ollen komissio pitää tätä kysymystä loppuun käsiteltynä.

(56) Edellä esitetyn perusteella sijoittajan rahoitusosuus on 4,218 miljoonaa Saksan markkaa. Komissio muistuttaa kuitenkin, että kauppaan, jolla Gothas (nykyinen Gotha Technik) myytiin sijoittajalle 1 Saksan markan hintaan, katsottiin sisältyvän 1,173 miljoonaa Saksan markkaa tukea (ks. 31 kappale). Suuntaviivojen mukaisesti sijoittajan on vastattava omilla varoillaan tai markkinaehdoin hankkimallaan ulkopuolisella rahoituksella osasta rakenneuudistuksen vaatimista kustannuksista. Tätä sijoittajan saamaa tukea vastaava määrä edellä mainitusta sijoittajan rahoitusosuudesta ei täytä kyseistä vaatimusta. Näin ollen sijoittajan rahoitusosuus on 3,045 miljoonaa Saksan markkaa eli 27,9 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Komissio pitää tätä määrää suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla merkittävänä. Menettelyn aikana toimitettujen tietojen perusteella komissio katsoo, että sen epäilykset ovat poistuneet. Tästä syystä komissio pitää tukea siitä koituvat edut huomioon ottaen suhteellisena.

D. PÄÄTELMÄ

(57) Komissio toteaa, että Saksa on myöntänyt kyseisen tuen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Tuki soveltuu kuitenkin yhteismarkkinoille, koska se täyttää vuoden 1994 suuntaviivoissa säädetyt ehdot,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH:lle ja jonka määrä on 3,655 miljoonaa Saksan markkaa (1686711,83 euroa), soveltuu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 30 päivänä tammikuuta 2002.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL C 211, 28.7.2001, s. 2.

(2) Ks. alaviite 1.

(3) Pk-yrityksille myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön suuntaviivat, EYVL C 213, 23.7.1996, s. 4.

(4) Komissio huomauttaa, että vanhan Gothan ajoneuvotuotanto myytiin Schmitz Cargobull AG:lle ja Josef-Koch GmbH:lle 1:n Saksan markan hinnasta. Tässä yhteydessä myönnettyä tukea tutkitaan parhaillaan asiassa C 31/01 Schmitz-Gotha.

(5) Vertrag über die Einbringung von Betriebsvermögen (sopimus omaisuudensiirrosta), 3.11.1997, voimassa 30.9.1997 alkaen.

(6) Geschäftsanteilkauf- und Abtretungsvertrag (sopimus yritysosuuksien myynnistä ja luovuttamisesta), 18.11.1997, voimassa 1.10.1997 alkaen.

(7) NN 123/97, alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman 26. puitesuunnitelma, SG(97) D/7104, 18.8.1997.

(8) NN 142/97, pk-yrityksille myönnettävää investointitukea koskeva Thüringenin osavaltion asetus, SG(96) D/4313, 2.6.1998.

(9) N 563/c/94, SG(94) D/17 293, 1.12.1994.

(10) N 494/a/95, investointiverohelpotuksia koskeva laki (Investitionszulagengesetz), SG(95) D/17 154, 27.12.1995.

(11) Euroopan komissio, Panorama der EU-Industrie 1999, s. 283.

(12) Euroopan komissio, Panorama der EU-Industrie 1999, s. 385.

(13) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(14) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12.

(15) Ks. vuoden 1999 yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (tiedonanto jäsenvaltioille ja ehdotukset aiheellisiksi toimenpiteiksi), 7.5 kohta, EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

(16) EYVL C 209, 10.7.1997, s. 3.

(17) Euroopan komissio, XXIII kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 1993, 1994, s. 270.

(18) Tällaisia mahdollisesti kiinnostuneita osapuolia olivat esimerkiksi Kässbohrer Fahrzeugwerke, Kögel Fahrzeugwerk AG, Fahrzeugwerk Bernhardt Krone GmbH, Fahrzeugbau Langendorf GmbH & Co. KG ja Schmitz Cargobull AG.

(19) Tiedonanto julkisten viranomaisten maa-alueita koskevista kaupoista, ks. alaviite 16, s. 2.

(20) Ks. 10 päivänä elokuuta 2001 päivätty Saksan kirje.

(21) Forensika GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, "Gutachten zur Ermittlung des Liquidationswertes der Gothaer Fahrzeugwerk GmbH zum 1.7.1997", 1997.

(22) Ks. arvion liite 4.

(23) Tämä arvo käy ilmi vanhan Gothan kauppa-arvon arvioinnista uudelleen sillä perusteella, että yhtiö jaettaisiin osiin. Ks. vuoden 1997 tutkimuksen liite 1.

(24) Kauppasopimuksen mukaisesti Gotha huolehti asiaankuuluvalla tavalla siitä, että Gothasiin (josta tuli myöhemmin Gotha Technik) siirtyisi Saksan liittotasavallan lain BGB:n (Bürgerliches Gesetzbuch) 613a §:n mukaisesti vain 90 työntekijää. Vanhan Gothan työntekijämäärän vähentäminen 316:sta 163:een näyttää olevan osa näiden sopimusvelvoitteiden täyttämistä, ja näin ollen se katsotaan yrityksen siirtoa valmistelevaksi toimenpiteeksi.

(25) NN 107/97, palkkakustannusavustusohjelma "Lohnkostenzuschuss-Ost", SG(98) D/1049, 6.2.1998.

(26) Sama päätelmä tehtiin asiassa C 35/2000 - Saalfelder Hebezeugbau GmbH, ks. 20 päivänä heinäkuuta 2001 päivätty kirje Saksalle SG (2001) D/28 991.

(27) Tämän päätelmän vahvistaa johdanto-osan 45 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa oleva elinkelpoisuusperusteita koskeva arvio.

(28) Koska heinäkuuhun 2000 mennessä toteutettujen tukikelpoisten investointien kokonaismäärä oli 5,765 miljoonaa Saksan markkaa, tuki-intensiteetti on 1,27 prosenttia.

(29) Tällaisissa tapauksissa pankeille tavallisesti annettavaa valtion myöntämää takausta ja vastuista vapauttamista ei Gotha Technikin osalta vaadittu.

(30) Koska heinäkuuhun 2000 mennessä toteutettujen tukikelpoisten investointien kokonaismäärä oli 5,765 miljoonaa Saksan markkaa, tuki-intensiteetti on 9,93 prosenttia.

(31) Ks. alaviite 25.

(32) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 8.

(33) EYVL L 236, 5.9.2001, s. 3.

(34) Lainalle ei myönnetty valtion takausta eikä vastuista vapauttamista, vaan lainan vakuutena oli pelkästään kiinnitys Gothan kiinteistöön.