LIITE

(1) Ks. väliaikaisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 35 kappale ja lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen 4 jakso.

(2) Ks. OECD, Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measure, DSTI/SC(2018)3, s. 9, taulukko 3.

(3) Lähde: Kauppapolitiikan pääosaston laskelmat Global Trade Atlas -tietokannan (https://ihsmarkit.com/index.html) tiedoista (raakatiedot ovat saatavilla tilauksesta) – analysoitu ajanjakso: 2014–2017. Ks. lisätietoja 30.11.2022 päivättyyn asiakirja-aineistoon liitetyn huomautuksen taulukosta 1.

(4) Ks. edellinen alaviite.

(5) Kyseiset maat olivat Kiina, Intia, Venäjä, Etelä-Korea, Taiwan, Turkki ja Ukraina, ja niiden osuus unioniin suuntautuvasta kokonaistuonnista oli vuonna 2018 noin 75 prosenttia.

(6) Koko vuoden 2018 tiedot on ekstrapoloitu vuoden 2018 tammi-marraskuun osalta saatavilla olevien tietojen perusteella.

(7) Lähde: Global Trade Atlas (https://ihsmarkit.com/index.html) – saatavilla tilauksesta.

(8) Ks. väliaikaisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 32 kappale.

(9) Ks. väliaikaisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 31 ja 32 kappale ja lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 51–54 kappale.

(10) Ks. OECD, Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward, 2015, s. 3.

(11) Ks. OECD, Evaluating the Financial Health of the Steel Industry, DSTI/SU/SC(2015)12/FINAL, 9.6.2017, s. 25.

(12) Saatavilla osoitteessa https://www.epi.org/publication/surging-steel-imports

(13) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille ”Euroopan terästeollisuuden kestävän työllisyyden ja kasvun turvaaminen”, COM(2016) 155 final, 16.3.2016.

(14) Ks. OECD, Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward, 2015, taulukko, s. 2.

(15) Tutkimusajanjakson aikana tuonti kasvoi 71 prosenttia, kun taas kulutus kasvoi 14 prosenttia.

(16) Hintojen alittavuutta todettiin 17 tuoteluokassa, ja se oli suuruudeltaan 1,2–23 prosenttia.

(17) Ks. väliaikaisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 33 kappale.

(18) Lähde: WTO, Integrated Trade Intelligence Portal (I-TIP) – tiedot haettu 28.11.2018, 10:58.

(19) Suojatoimet, joita sovellettiin suojatoimenpiteen piiriin kuuluviin terästuotteisiin, pois lukien Euroopan unionin käyttöön ottamat toimenpiteet sekä vientiä harjoittavia EU:n tuottajia vastaan käyttöön otetut toimenpiteet. Ks. Euroopan komission tiettyihin suojatoimenpiteiden kohteena oleviin terästuotteisiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden tai tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta annettujen tiettyjen asetusten muuttamisesta 2 päivänä syyskuuta 2019 antaman komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1382 liitteessä 1.B esitetty yleiskatsaus Euroopan unionin käyttöön ottamista kaupan suojatoimista, joita sovelletaan myös suojatoimenpiteen kohteena oleviin tuoteluokkiin (EUVL L 227, 3.9.2019, s. 1).

(20) Lisätietoja tärkeimmistä teräksen tuojamaista tutkimusajanjaksolla, ks. OECD, Recent developments in steel trade and trade policy measures - A closer look at non-tariff trade measures, DSTI/SC(2018)3, 26.1.2018, s. 9, taulukko 3. Saatavilla seuraavasta osoitteesta: https://one.oecd.org/document/DSTI/SC(2018)3/en/pdf

(21) Nämä maat olivat (aakkosjärjestyksessä lueteltuina) Intia (9 %), Kiina (10 %), Korea (10 %), Taiwan (5 %), Turkki (22 %), Ukraina (7 %), Venäjä (14 %). Niiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista unioniin oli keskimäärin noin 75 prosenttia vuosina 2013–2017.

(22) Ks. EUROFERin 16. huhtikuuta 2018 alkuperäisessä tutkimuksessa esittämien huomautusten johdanto-osan 76 kappale, joka liittyy kutakin tarkasteltua toimenpidettä koskeviin yksityiskohtaisempiin tietoihin, jotka on annettu liitteessä A07 D.1. Tietolähde: SBB Platts.

(23) Ks. CRU:n tiedot: kulutus vuosina 2017 ja 2018 oli melko vakaata (kasvua oli vain noin 2 prosenttia).

(24) Samanlainen suuntaus oli havaittavissa, kun arvioitiin kaupan suojatoimien vaikutusta muihin tuotteisiin kuin teräkseen.

(25) Noin 15 miljoonaa tonnia näiden toimenpiteiden kohteena olevaa yhdistettyä tuontia, josta vain hieman yli 2 miljoonaa tonnia pääsi markkinoille vielä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Ks. lisätietoja asiakirja-aineistoon liitetyn huomautuksen taulukosta 2.

(26) Ks. 30.11.2022 päivättyyn asiakirja-aineistoon liitetty huomautus, taulukko 3.

(27) Kaupan suojatoimen käyttöönotto edellyttää, että kunkin tutkimuksen kohteena olevat määrät ylittävät vähimmäistason. Lisäksi terästä myydään yleensä melko suurina määrinä, kuten esimerkeistä EU:n kaupan suojatoimia koskevista käytännöistä ja muissa kolmansissa maissa käyttöön otetuista kaupan suojatoimista koostuvaan otokseen valituista tapauksista käy ilmi.

(28) Näiden maiden osuus unioniin suuntautuvasta kokonaistuonnista oli tutkimusajanjaksolla johdonmukaisesti noin 75 prosenttia.

(29) Lähde: Unioniin suuntautuvan tuonnin osalta: Eurostat; kaupan suojatoimien osalta: WTO, Integrated Trade Intelligence Portal (I-TIP).

(30) Yhdysvaltojen 232 §:n ja lisääntyneen tuonnin välisen yhteyden selittämiseksi komissio viittaa kyseisissä johdanto-osan kappaleissa ainoastaan kesäkuuhun 2018 asti ulottuviin tietoihin (kesäkuun tiedot mukaan luettuina). Syynä on se, että lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen tuonnin lisääntymistä koskeva arviointi ulottuu kyseiseen kuukauteen asti.

(31) Lähde: GTA, kumulatiivinen vienti Turkista, Koreasta, Venäjältä ja Taiwanista Yhdysvaltoihin (kaavio 2); ja kumulatiivinen vienti samoista maista Yhdysvaltoihin ja unioniin (kaavio 3).

(32) Ks. lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 90 ja 110 kappale.

(33) Ks. OECD:n teräskomitea – Recent developments in steel trade and trade policy measures, 17.–18. syyskuuta 2018, s. 8, taulukko 2 (josta käy ilmi, että vuonna 2018 unionin asema maailman tärkeimpänä teräksen tuojamaana vahvistui edelleen).

(34) Lähde: Kauppapolitiikan pääosaston laskelmat Global Trade Atlas -tietokannan (https://ihsmarkit.com/index.html) tiedoista – raakatiedot ovat saatavilla tilauksesta. Ks. lisätietoja 30.11.2022 päivättyyn asiakirja-aineistoon liitetyn huomautuksen taulukosta 1.

(35) Ks. edellinen alaviite.

(36) Myös joihinkin tuoteluokkiin sovellettavien kaupan suojatoimien käyttöönotto vaikutti tilanteen parantumiseen, mutta niiden täsmällistä roolia analysoidaan 1.2.2 jaksossa.

(37) Väliaikaisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 53 kappale.

(38) Ks. lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen taulukko 15.

(39) Näitä suuntauksia arvioitiin tarkasteltavana olevan tuotteen eikä yksittäisten tuoteluokkien osalta.

(40) Tarkastelujakson kaikkien vuosien vertailun perusteella.

(41) Ks. lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen taulukko 4.

(42) Ks. edellinen alaviite.

(43) Ks. lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen taulukko 5.

(44) Ks. lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen taulukko 4.

(45) Ks. lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen taulukko 2.

(46) Ks. edellinen alaviite.

(47) Ks. väliaikaisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen liite III.

(48) Ks. lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen taulukko 7.

(49) Ks. lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen taulukko 5.

(50) Ks. 1.2.2 jakso, jossa selitetään viimeaikaisten kaupan suojatoimien merkitys unionin tuotannonalan tuloksellisuudelle vuonna 2017.

(51) Kokonaistuonti kasvoi noin miljoona tonnia, ja sen markkinaosuus nousi 17,9 prosentista 18,1 prosenttiin vuosina 2016–2017, mikä on vähemmän kuin edelliset vuosikasvut sekä absoluuttisesti että suhteellisesti.

(52) Tässä yhteydessä komissio katsoi, että esimerkiksi vuonna 2013 käyttöön otettu kaupan suojatoimi olisi ajallisesti liian etäällä, jotta se voitaisiin yhdistää unionin vuonna 2017 parantuneeseen tulokseen, ja näin ollen valitut toimenpiteet tarjoavat tarkemman ja tarkoituksenmukaisemman perustan analyysille.

(53) Joissakin tapauksissa tiettyyn tuotteeseen sovellettavan kaupan suojatoimen soveltamisala ei CN-koodien osalta välttämättä vastaa täysin suojatoimenpiteessä vastaavasta tuoteluokasta käytettyä tuotteen määritelmää, joten tämä arviointi on likimääräinen.

(54) Viittaukset kyseisiin asetuksiin liittyvät jonkin väliaikaisen toimenpiteen käyttöönottoa koskeviin asetuksiin, koska käytännön syistä niin kauan kuin jokin tulli (väliaikainen tai lopullinen) oli käytössä, sillä oletettiin olevan samanlainen vaikutus kaupan kohteena oleviin määriin. Kaikissa näissä tapauksissa tutkimus johti lopullisen toimenpiteen käyttöönottoon.

(55) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/501, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2015, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta (EUVL L 79, 25.3.2015, s. 23).

(56) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/181, annettu 10 päivänä helmikuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevien kylmävalssattujen teräslevytuotteiden tuonnissa (EUVL L 37, 12.2.2016, s. 1).

(57) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1778, annettu 6 päivänä lokakuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 272, 7.10.2016, s. 33).

(58) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/113, annettu 28 päivänä tammikuuta 2016, Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan väsymiskestävyydeltään hyvän betoniteräksen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta (EUVL L 23, 29.1.2016, s. 16).

(59) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1777, annettu 6 päivänä lokakuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistetun raskaslevyn tuonnissa (EUVL L 272, 7.10.2016, s. 5).

(60) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/969, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/649 muuttamisesta (EUVL L 146, 9.6.2017, s. 17).

(61) Lähde: Kauppapolitiikan pääosaston analyysi asianomaisissa toimenpiteissä julkaistuista vahinkoindikaattoreista sekä analyysi vastauksista, joita unionin tuotannonala antoi kyselylomakkeeseen tuoteluokittain alkuperäisen suojatoimenpidetutkimuksen yhteydessä. Ks. lisätietoja 30.11.2022 päivättyyn asiakirja-aineistoon liitetyn huomautuksen taulukosta 4.

(62) Lähde: Eurostat.

(63) Näiden tutkimusten (vaikka ne koskevatkin eri tutkimusajanjaksoja ja eri vuosia, esimerkiksi vuosia 2013–2015) seurauksena asetettujen kaupan suojatoimien kohteena olevan tuonnin yhteenlaskettu määrä oli hieman yli 5 miljoonaa tonnia.

(64) Lähde: Tuonnin määrän osalta kauppapolitiikan pääosaston analyysi omista kaupan suojatoimia koskevista tapauksista asianomaisella tutkimusajanjaksolla sekä kunkin täytäntöönpanoa koskevan tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeisten tuontilukujen osalta Eurostat.

(65) Luokat 1, 2, 7, 9, 12 ja 13.

(66) Luokat 1, 2 ja 9.

(67) Ks. luokat 4, 8 ja 14.

(68) Ks. luokat 5, 6, 15, 16 ja 26.

(69) Ks. luokat 3, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 25 ja 28.

(70) Vähintään 15 luokkaa yhteensä 23:sta väliaikaisen toimenpiteen kohteena olevasta luokasta (joiden erittely on väliaikaisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen liitteessä III).

(71) Esimerkiksi Turkki lisäsi läsnäoloaan unionin markkinoilla luokassa 1, jossa Kiinaan alettiin soveltaa kaupan suojatoimia lokakuussa 2016, 1 062 247 tonnista 2 miljoonaan tonniin vuosina 2016–2017 (ja lähes 3 miljoonaan tonniin vuonna 2018). Vastaavasti Intian läsnäolo kasvoi 443 551 tonnista 1 121 334 tonniin vuonna 2017, ja Egyptin läsnäolo 47 400 tonnista 409 432 tonniin vuosina 2016–2017.

(72) Edellä 1.2.1 jaksossa selitettiin syyt, jotka olivat unionin tuotannonalan yleisen kohentumisen taustalla tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.

(73) Ks. lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 57–62 kappale ja taulukko 12.

(74) Peruslaskelma, jossa käytettiin teräksen keskimääräistä hintaa unionissa vuonna 2017 ja joka osoittaa, että EU:n tuotannonala voisi menettää noin 1,4 miljardin euron arvosta kotimarkkinamyyntiä tämän lisätuonnin takia, asettaa tämän määrän asianmukaiseen yhteyteen. Tämä osoittaa, että tämän lisämyynnin mahdollinen vaikutus oli merkityksellinen.

(75) Vuosina 2016–2017 tuonti unioniin taas lisääntyi paljon vähemmän, eli noin miljoona tonnia.

(76) Ks. myös OECD:n teräskomitea – Recent developments in steel trade and trade policy measures, 17.–18. syyskuuta 2018, s. 8, taulukko 2.

(77) Lopullisen suojatoimenpiteen hyväksymisajankohtana ainoastaan seuraavat neljä unioniin suuntautuvaan tuontiin vaikuttavaa kaupan suojatoimea olivat käytössä (kolme toimea kohdistui Venäjään ja yksi Taiwaniin). Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1795, annettu 5 päivänä lokakuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja Serbiasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan tutkimuksen päättämisestä (EUVL L 258, 6.10.2017, s. 24). Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1328, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevien kylmävalssattujen teräslevytuotteiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 210, 4.8.2016, s. 1). Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1469, annettu 1 päivänä lokakuuta 2018, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 246, 2.10.2018, s. 20). Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1429, annettu 26 päivänä elokuuta 2015, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta (EUVL L 224, 27.8.2015, s. 10).

(78) Lähde: GTA (Yhdysvaltoihin suuntatuvan tuonnin osalta); Eurostat (EU:hun suuntatuvan tuonnin osalta).

(79) Yhdysvaltojen teräsmarkkinat olivat kokonsa puolesta yksi suurimmista tuontikohteista – ks. OECD, Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures, DSTI/SC(2018)3, s. 9, taulukko 3.

(80) Ks. väliaikaisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 35 kappale: ”Yhdysvallat on laskenut, että yhden 232 §:ään pohjautuvien toimenpiteiden nojalla käyttöön otetun kaikkia tuotteita koskevan tullin, jonka ulkopuolelle ei jää lähestulkoon yksikään maa, pitäisi vähentää tuontia noin 13 miljoonaa tonnia, mikä vastaa 7:ää prosenttia unionin kulutuksesta”.

(81) Ks. lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen johdanto-osan 89 kappale.

(82) Lähde: Eurostat (vientihintojen osalta) ja S&P Global Commodity Insights (kuumasinkityn teräksen ja kuumavalssattujen kelojen osalta).

(83) Lähde: S&P Global Commodity Insights.

(84) Toimenpiteiden hyväksymiseen johtaneista tutkimuksista noin 140 pantiin vireille vuonna 2015 tai sen jälkeen, joten toimenpiteiden oli periaatteessa määrä olla voimassa vähintään vuoteen 2021 asti (eli vähintään kaksi vuotta EU:n suojatoimenpidetutkimuksen päättymisen jälkeen). Lähde: WTO, Integrated Trade Intelligence Portal (I-TIP).

(85) Ks. OECD, Recent Developments in Steelmaking Capacity, DSTI/SC(2018)2/FINAL: ilmoitettuja investointihankkeita koskevat päivitetyt tiedot viittaavat siihen, että tällä hetkellä ollaan toteuttamassa määrältään lähes 52 miljoonan tonnin kapasiteetin bruttolisäyksiä, jotka voitaisiin ottaa käyttöön vuosina 2018–2020. Tällä hetkellä on lisäksi suunnitteilla 39 miljoonan tonnin kapasiteetin lisäykset, jotka voidaan mahdollisesti käynnistää samalla ajanjaksolla.

(86) Terästeollisuuden ylikapasiteettia käsittelevä globaali foorumi, ministeritason raportti, 20.9.2018, kohta 2.

(87) Lopullisia suojatoimenpiteitä koskeva asetus, taulukko 4.

(88) Ks. Worldsteel Association – Global Steel Market Outlook – OECD:n teräskomitean kokous, 17.9.2018.

(89) Ks. Worldsteel Association - Worldsteel Short Range Outlook, lokakuu 2018, lehdistötiedote.

(90) Ks. OECD Steel Market Developments, teräskomitean 85. istunto, syyskuu 2018. Ks. myös OECD:n 17. syyskuuta 2018 julkaiseman Global Economic Outlook -raportin sivut 7 ja 8, joissa todetaan, että kasvuodotuksia on tarkistettu alaspäin (myös unionissa) ja että maailmanlaajuinen kauppa on hidastunut kauppapolitiikan epävarmuuden lisääntyessä.

(91) Terästeollisuuden ylikapasiteettia käsittelevä globaali foorumi, ministeritason raportti, 20.9.2018, kohta 2.

(92) Ks. EUROFER – Economic and Steel Market Outlook 2018-2019, 25.10.2018.

(93) Ks. lopullisia suojatoimenpiteitä koskevan asetuksen liite I.

(94) Ks. lisätietoja 30. marraskuuta 2022 päivättyyn asiakirja-aineistoon liitetyn huomautuksen taulukosta 5.

(95) WTO doc. WT/Let/1220.