2002/895/EY: Komission päätös, tehty 30 pävännä tammikuuta 2002, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Hirschfelder Leinen und Textil GmbH:lle (Hiltex) (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 310) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 314 , 18/11/2002 s. 0045 - 0061



Komission päätös, tehty 30 päivänä tammikuuta 2002, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Hirschfelder Leinen und Textil GmbH:lle (Hiltex) (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 310) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2002/895/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I. MENETTELY (1) Saksa ilmoitti 9 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyllä, 12 päivänä huhtikuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolle Hirschfelder Leinen und Textil GmbH:lle (Hiltex) myönnetyistä rakenneuudistustuista. (2) Komissio ilmoitti Saksalle 11 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta Hiltexille myönnetyistä tapauskohtaisista tuista. Samalla Saksaa kehotettiin esittämään riittävästi tietoja, joiden perusteella voidaan arvioida, täyttävätkö 60,472 miljoonan Saksan markan suuruiset tuet, jotka Saksan viranomaisten mukaan on myönnetty komission hyväksymien tukijärjestelmien mukaisesti, kyseisissä järjestelmissä asetetut ehdot. (3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä tuista. Komissio ei ole saanut asiaa koskevia huomautuksia. (4) Saksa ilmoitti komissiolle 6 päivänä kesäkuuta 2000, että Hiltex on julistettu konkurssiin ja että sen omistajat Linen Production Ltd ja Uniwear Asia eivät ole tavoitettavissa. (5) Saksa vastasi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä tehtyyn tietojen antamista koskevaan välipäätökseen 6 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, jossa se väitti, että komission hyväksymien tukijärjestelmien mukaisen tuen määrä oli supistettu 48,53 miljoonaan Saksan markkaan, sekä toimitti eräitä muita tietoja kyseisistä tukitoimenpiteistä. (6) Komissio ilmoitti Saksalle 7 päivänä helmikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisesta koskemaan sitä tukea, joka toimitettujen tietojen perusteella ei ilmeisestikään kuulunut hyväksyttyjen tukijärjestelmien piiriin. (7) Komission päätös menettelyn laajentamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. Komissio ei kuitenkaan saanut asiaa koskevia huomautuksia. (8) Saksa vastasi muodollisen tutkintamenettelyn laajentamista koskevaan ilmoitukseen 6 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Siinä Saksa ilmoitti komissiolle uuden, 1 miljoonan Saksan markan suuruisen rakenneuudistustuen myöntämisestä kyseiselle, konkurssin tehneelle yritykselle. Tämä päätös ei koske viimeksi mainittua tukea. II. KUVAUS A. Yritykset (9) Hiltex on pellava- ja tekstiililankakehräämö, joka sijaitsee Hirschfeldessä Sachsenissa, EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella. Se valmistaa pellavalankoja, joiden hienousaste on keskihienon ja hienoksi kehrätyn välillä, pitkäkuituista pellavalankaa (100-prosenttista pellavaa) sekä rohdinlankaa (100-prosenttista pellavaa). Lankoja käytetään teknisiin tarkoituksiin, kodintekstiileihin ja päällysvaatteiden valmistukseen. (10) Yritys on perustettu vuonna 1848, ja DDR:n aikana se toimi valtionyrityksenä nimellä VEB Vereinigte Leinenindustrie Grosspostwitz. Saatujen tietojen mukaan Treuhandanstalt-virasto (THA) käynnisti yrityksen rakenneuudistuksen vuonna 1990-1991. Hiltex siirtyi 19 päivänä joulukuuta 1994 osaksi Schröder & Partner GmbH & Co. Management KG (S+P MKG) -yhtiötä(3). Kaikkein välttämättömimpien investointien suorittamisen jälkeen yritys oli tarkoitus yksityistää. Vuosina 1994 ja 1995 investointeja toteutettiin 9,4 miljoonalla Saksan markalla. Näiden investointien rahoituksesta ei ole annettu tietoja. (11) Tutkintamenettelyn aloittamisen ja laajentamisen jälkeen Saksa ilmoitti komissiolle, että vuonna 1993 Hiltexillä oli 134 työntekijää, 4,4 miljoonan Saksan markan liikevaihto ja 33,2 miljoonan Saksan markan varallisuus. Vuonna 1994 Hiltexillä oli edelleen yhtä paljon työntekijöitä, 8,993 miljoonan Saksan markan liikevaihto ja 38,321 miljoonan Saksan markan varallisuus. (12) Hiltex yksityistettiin 21 päivänä joulukuuta 1995 järjestetyn tarjouskilpailun perusteella myymällä 51 prosenttia osakkeista 25500 Saksan markalla Uniwear Trading Ltd -nimiselle yritykselle, jonka omistaja on belgialainen Uniwear SA (jäljempänä "Uniwear-yhtymä") ja jonka toimitusjohtaja oli Jvan Bontognali. MCC-Crédit Commercial à moyen terme Ltd -niminen yritys (jäljempänä "MCC") osti 49 prosenttia osakkeista 24500 Saksan markalla. Saksan antamien tietojen mukaan yrityksestä oli ollut kiinnostunut kaksi muutakin mahdollista sijoittajaa, mutta ne olivat kuitenkin vetäytyneet hankkeesta. 1. Yrityksen rakenne yksityistämishetkellä joulukuussa 1995 (13) Vuonna 1995 Hiltexillä oli 113 työntekijää ja 4,186 miljoonan Saksan markan liikevaihto, ja sen taseen loppusumma oli 11 miljoonaa Saksan markkaa. Irlantiin sijoittautuneella MCC:llä oli samana vuonna 140 työntekijää, 565301 euron varallisuus ja 4167065 euron liikevaihto. Uniwear-yhtymällä oli 31 päivänä joulukuuta 1995 438 työntekijää ja 8,754 miljoonan euron liikevaihto, ja sen taseen loppusumma oli yhteensä 31,811 miljoonaa euroa. (14) Joulukuuta 1995 koskevien tietojen perusteella yrityksen rakenne oli seuraava: >PIC FILE= "L_2002314FI.004701.TIF"> 2. Yrityksen rakenne vuonna 1996 (15) Uniwear-yhtymän rakenne muuttui vuoden 1996 kuluessa, ja sen myötä sen työntekijämäärä, liikevaihto ja varallisuus kasvoivat(4). Vuoden 1996 vuosikertomuksen mukaan Uniwear-yhtymä osti 37,9 prosenttia PEX Plc -sukkatehtaan (Yhdistynyt kuningaskunta) osakkeista(5) sekä Australia Slinkskins -nahkatehtaan kokonaan tammikuussa 1996. (16) MCC myi Hiltex-osakkeensa Uniwear Asialle 4 päivänä syyskuuta 1996, mutta myynti tuli voimaan takautuvasti 1 päivästä heinäkuuta 1996 lähtien. Uniwear Asia kuului tuolloin Uniwear-yhtymään, jonka senkin toimitusjohtaja oli Jvan Bontognali. Hiltex kuului tuolloin kokonaan Uniwear-yhtymään. (17) Uniwear-yhtymän vuoden 1996 vuosikertomuksen mukaan se myi Uniwear Trading- ja Uniwear Asia -yhtiöt 2 päivänä marraskuuta 1996, mutta myynti tuli voimaan takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 1996 alkaen. Myynnin perusteeksi todettiin, että "Uniwearin koon vuoksi Hiltex ei saisi odotettuja tukia"(6). 3. Yrityksen rakenne toukokuusta 1999 lähtien (18) Uniwear Trading Ltd muutti 6 päivänä kesäkuuta 1997 nimekseen Linen Production Ltd, ja yhdessä Uniwear Asian kanssa se liitettiin Key Corporate Ventures Ltd -yhtymään (Neitsytsaaret), jonka ainoa tai merkittävin osakas oli ilmeisesti Jvan Bontognali. Tästä yhtymästä ei ole annettu tarkempia tietoja. Tiedossa ei ole myöskään, milloin tarkalleen kaksi edellä mainittua yritystä liitettiin yhtymään. (19) Saksan ilmoituksen mukaan Hiltexillä ei syksyn 1998 jälkeen ole ollut enää mitään liikesuhteita eikä henkilökohtaisia suhteita Uniwear-yhtymään. Tästä voi päätellä, että tähän ajankohtaan saakka Uniwear-yhtymään oli edelleen ollut suhteita, vaikka tämä oli myynyt Hiltexin omistajayritykset marraskuussa 1996. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että Uniwear-yhtymän De Poorter toimi Hiltexin toimitusjohtajana 22 päivään heinäkuuta 1997 saakka. (20) Tässä yhteydessä komissio toteaa lisäksi, että keskinäisiä liikesuhteita oli myös Hiltexillä ja Lys Lievellä(7), joka on Belgiassa märkäkehrättyä pellavaa valmistava Uniwear-yhtymän tytäryhtiö. Hiltex toimi Saksassa Lys Lieven tuotteiden myyntiedustajana. Lys Lieven tiloissa on vuodesta 1997 ollut varastoituna koneita, jotka Hiltex osti vuonna 1996 Mackie International Ltd:ltä(8), joka on Uniwear-yhtymän osakas. Näiden koneiden maksamiseksi Uniwear Asia ja Uniwear-yhtymä suunnittelivat Hiltexin peruspääoman korottamista 6,6 miljoonalla Saksan markalla. Hiltex oli vuonna 1998 myynyt Lys Lieven valmistamia tuotteita omalla tavaramerkillään. Käytettävissä olevien tietojen mukaan Lys Lieve aikoo lopettaa tehdaslaitoksensa kokonaan ja jättää markkinaosuutensa Hiltexille. (21) Lisäksi Hiltexin enimmäisosakepääomaa oli tarkoitus korottaa 30 päivänä kesäkuuta 1999 alkaen 6,6 miljoonalla Saksan markalla. Tästä summasta Uniwear Asian oli tarkoitus rahoittaa 6 miljoonaa Saksan markkaa ja Uniwear-yhtymän 0,6 miljoonaa Saksan markkaa. Lisäksi suunnitteilla oli korottaa vuoden 1999 lopulla pääomaa uudestaan 3,3 miljoonalla Saksan markalla. Näiden pääomankorotusten jälkeen Uniwear Asialla olisi ollut Hiltexistä 65 prosentin osuus (6,409 miljoonaa Saksan markkaa), Uniwear-yhtymällä 15 prosentin osuus (1,5 miljoonaa Saksan markkaa) ja Linen Production Ltd:llä 20 prosentin osuus (1,941 miljoonaa Saksan markkaa). (22) Vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen Saksa ilmoitti, että pääomankorotuksia ei kuitenkaan tehty, ja sen vuoksi Uniwear-yhtymä ei ole missään vaiheessa omistanut 15:tä prosenttia Hiltexistä. Saksan antamien tietojen mukaan Uniwear-yhtymä hakeutui konkurssiin kesäkuussa 2000. Hiltex hakeutui konkurssiin 6 päivänä heinäkuuta 2000. Jvan Bontognali, Hiltexin, Linen Production Ltd:n, Uniwear Asian ja Key Corporate Ventures Ltd:n toimitusjohtaja, näyttää kadonneen. B. Rakenneuudistus (23) Huolimatta tietojen antamista koskevasta välipäätöksestä ei edelleenkään ole selvää, milloin rakenneuudistus käynnistettiin. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan THA käynnisti yrityksen rakenneuudistuksen 1990-1991, toisin sanoen ennen sen yksityistämistä. Samaan aikaan väitetään, että rakenneuudistus käynnistettiin vuonna 1995 kysynnän ja hintojen romahdettua dramaattisesti, mikä puolestaan johti liikevaihdon supistumiseen yli 50 prosentilla. Rakenneuudistussuunnitelmaa muutettiin jälleen vuonna 1999, kun vuoden 1995 yksityistämissopimuksen sitoumuksia tarkastettiin. (24) Ainoa rakenneuudistussuunnitelma, joka on esitetty komissiolle, koski ajanjaksoa 21.12.1995-30.6.2000. Sen mukaan Hiltexin oli tarkoitus tehdä läheistä yhteistyötä Uniwear-yhtymän kanssa päästäkseen Euroopan suurimpien hienoksi kehrätyn pellavalangan tarjoajien joukkoon. Tässä tarkoituksessa Hiltex osti vuonna 1996 koneita Mackie International Ltd:ltä ja aikoi laajentaa luonnonkuitutuotantoaan (villa, silkki, puuvilla ja pellava). Hiltexin oli tarkoitus keskittyä erittäin hienojen lankojen tuotantoon, kun taas karkeat langat oli tarkoitus tuoda Kiinasta Hiltexin markkinoitaviksi. Tämän vuoksi Uniwear-yhtymä osti Kiinasta kehräämön ja suunnitteli toisen ostoa Brasiliasta. (25) Rakenneuudistussuunnitelman tärkein hanke koski tuotantopaikan siirtämistä 150 vuotta vanhasta rakennuksesta uudenaikaiselle teollisuusalueelle, minkä avulla yrityksen sisäisiä kuljetuskustannuksia pyrittiin supistamaan. Samalla oli tarkoitus kehittää myös yrityksen sisäisiä toimintatapoja. Uusien koneiden hankinnalla pyrittiin kasvattamaan tuotantoa, mutta samalla alentamaan materiaali-, henkilöstö- ja energiakustannuksia. Vedenpuhdistuslaitosten ansiosta vesi- ja energiakustannusten odotettiin supistuvan 10-15 prosenttia. (26) Hiltex odotti menekin kasvavan 400 tonnista vuodessa 1343 tonniin vuodessa vuodesta 2000 lähtien, mihin Saksan mukaan oli tarkoitus päästä ilman kapasiteetin lisäystä. Komissio toteaa, että 600 tonnin vuosituotantoon vuonna 1999 päässeen Lys Lieve -yhtiön lakkauttamisen jälkeen Hiltexin piti ottaa haltuunsa sen markkinaosuudet. (27) Taulukosta 1 käyvät ilmi suunnitellut investoinnit sekä rakenneuudistuksen viimeisin tilanne: Taulukko 1 >TAULUKON PAIKKA> (28) Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio totesi, ettei suunniteltuja rakenneuudistustoimenpiteitä ollut vuonna 1999 toteutettu aiotulla tavalla. Saksan antamien tietojen mukaan syynä tähän olivat ostajien rahavaikeudet, joiden seurauksena uuden tuotantolaitoksen rakentamista ei päästy aloittamaan. Saksa myönsi, että Hiltex saavuttaisi ennustetun menekin vasta vuotta suunniteltua myöhemmin, mutta kannattavuusraja saavutettaisiin edelleen kaudella 1999-2000. (29) Saksan esittämien tietojen mukaan Hiltex supisti vuosina 1995-1999 kuitupellavalankojen ja pellavarohdinlankojen kokonaistuotantokapasiteettiaan 606 tonnista vuodessa 595 tonniin vuodessa. Vuodeksi 2000 oli suunniteltu tuotannon supistamista edelleen 577 tonniin vuodessa. Sen jälkeen, kun vuosille 1996-2000 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman toteutus aloitettiin, kuitupellavalangan tuotantokapasiteetti on kasvanut, mutta pellavarohdinlangan kapasiteetti puolestaan laskenut. Saksan antamien tietojen mukaan kokonaisuudessaan tuotantokapasiteetti kuitenkin supistui. (30) Saksan tietojen mukaan Hiltex on hankkinut vuodesta 1992 alkaen 47 konetta, joista ainakin osa ostettiin Uniwear-yhtymältä, ja romuttanut 76 konetta. Yrityksen konekantaan kuuluu noin 21 konetta eri tuotantotarkoituksiin. Vuosina 1999-2000 oli tarkoitus hankkia 12 uutta konetta. (31) Saksa on viitannut erityisesti rakenneuudistuksella tavoiteltuun kustannusten supistamiseen. Kansainvälisille markkinoille suuntautumisen sekä hienoihin lankoihin erikoistumisen oli tarkoitus johtaa keskipitkällä aikavälillä tuloksen parantumiseen, niin että kannattavuusraja saavutettaisiin kaudella 1999-2000. Silloin yrityksen piti olla siinä kunnossa, että se pystyisi kilpailemaan markkinoilla omin voimin. (32) Komissio toteaa Hiltexin hakeutuneen konkurssiin 6 päivänä heinäkuuta 2000. Komissiolle ei ole missään vaiheessa ilmoitettu edellä mainittujen toimenpiteiden täytäntöönpanosta. Kannattavuusrajaa ei koskaan saavutettu. C. Rakenneuudistuskustannukset (33) Seuraavasta Saksan esittämästä taulukosta käyvät ilmi rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset vuosina 1996-2000 ja kustannusten kattamiseen tarkoitetut rahoitustoimenpiteet: Taulukko 2 >TAULUKON PAIKKA> D. Julkinen rahoitus (34) Saksan esittämien tietojen mukaan Hiltex sai neljä eri kertaa rahoituspaketin julkisista varoista. Saksan laatimiin taulukoihin sisältyy tiedot rahoitustuista (summat ovat pyöristettyjä). (35) Rahoitustuki vuosina 1991-1995: Taulukko 3 >TAULUKON PAIKKA> (36) Rahoitustuki yksityistämisen yhteydessä: Taulukko 4 >TAULUKON PAIKKA> (37) Rahoitustuki vuosina 1996-1999: Taulukko 5 >TAULUKON PAIKKA> (38) Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio totesi myös, että Hiltex oli vuonna 1996 saanut elintarvike-, maa- ja metsätalousministeriöltä hankkeiden edistämiseen rahoitustukea 479 Saksan markkaa (toimenpide 27). Pienuutensa vuoksi summa ei esiinny taulukossa 5. (39) Vuoden 1995 kauppasopimuksen rahoitusvelvoitteiden muututtua myönnettiin vuonna 1999 seuraavat rahoitustuet: Taulukko 6 >TAULUKON PAIKKA> (40) Vastauksessaan tietojen antamista koskevaan välipäätökseen Saksa selvitti, että toimenpide 27 a (alun perin 3,430 miljoonaa Saksan markkaa) ja toimenpide 28 (alun perin 10,820 miljoonaa Saksan markkaa) oli maksettu vain osittain, koska Hiltex oli julistettu maksukyvyttömäksi. Vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn laajentamiseen Saksa tarkensi, että toimenpiteitä 28, 29 ja 30 ei ollut toteutettu, ja siksi niihin liittyvät summat eivät sisälly kokonaissummaan. Taulukkoa 6 on muutettu, ja se vastaa todellisia avustuksia. E. Rahoitus yksityisistä varoista (41) Komissio toteaa, että yrityksen omistussuhteissa tapahtuneiden muutosten ja puutteellisten tietojen vuoksi se ei pysty määrittelemään, kuka Hiltexin sijoittaja on. Asiasta annetut tiedot ovat ristiriitaisia. Osittain sijoittajaksi mainitaan UNIWEAR-yhtymä, toisissa kohdin taas Uniwear Asia ja Linen Production Ltd. Samalla tavoin tiedot sijoittajan osuuden luonteesta, suuruudesta ja alkuperästä ovat ristiriitaisia ja harhaanjohtavia. Esitettyjen tietojen perusteella sijoittajan osuus Hiltexin rakenneuudistuksesta lienee seuraavanlainen. (42) Pääomankorotus 6 miljoonalla Saksan markalla. Alun perin tämä kuvattiin käteis- ja luontoissuoritukseksi (koneina) UNIWEAR-yhtymältä, myöhemmin taas Uniwear Asian käteissuoritukseksi, joka Hiltexin piti siirtää suoraan Idra Consultille maksuksi vuonna 1996 Mackie International Ltd:ltä ostetuista kahdeksasta koneesta. Käytettävissä olevien tietojen mukaan kyseinen summa maksettiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen pankkitilille Bahamalla, ja ohjeena oli siirtää se edelleen Idra Consultille. Saksan antamien tietojen mukaan pääomankorotusta ei koskaan toteutettu. Komissio ei ole saanut tietoja näiden rahojen kohtalosta. (43) Uniwear-yhtymän myöntämään 0,6 miljoonan Saksan markan pääomankorotukseen johon sisältyy myös 0,101 miljoonan Saksan markan arvosta korkoja. Saksa kuvaa tätä tukea luopumiseksi Uniwear-yhtymän vuonna 1997 Hiltexille myöntämän, alun perin noin 1 miljoonan Saksan markan suuruisen osakaslainan takaisinperinnästä. Saatujen tietojen mukaan tämä summa siirrettiin suoraan Mackie International Ltd:lle. Hiltex puolestaan leasing-vuokrasi kolme konetta, joiden väitetään olleen Uniwear-yhtymän omaisuutta. (44) Pääomankorotus 3,3 miljoonan Saksan markan avustuksen muodossa. Tästä summasta Uniwear Asian oli tarkoitus maksaa 0,385 miljoonaa Saksan markkaa, Uniwear-yhtymän 1 miljoonaa Saksan markkaa ja Linen Production Ltd:n 1,915 miljoonaa Saksan markkaa. Saksan antamien tietojen mukaan 1,592 miljoonaa Saksan markkaa ehdittiin jo maksaa. (45) Investointilaina, jonka suuruus oli 3,1 miljoonaa Saksan markkaa. Saksan antamien tietojen mukaan tätä lainaa ei lainasopimuksen allekirjoittamisesta huolimatta koskaan maksettu. (46) Velkojen kattamiseen tarkoitettu laina (1,14 miljoonaa Saksan markkaa), joka Saksan antamien tietojen mukaan tosiasiallisesti myönnettiin. (47) Lisäksi mainitaan tappion tasaus, jonka suuruus oli alun perin 0,927 miljoonaa Saksan markkaa mutta jonka myöhemmin ilmoitettiin olevan 0,594 miljoonaa Saksan markkaa. Näiden varojen alkuperästä ja vaikutuksesta ei ole tietoa. (48) Näin ollen näyttää siltä, että tosiasiassa Hiltexille olisi maksettu 3,332 miljoonaa Saksan markkaa. F. Markkina-analyysi (49) Vaatetuskankaita valmistavien kehräämöjen lisäksi pellavalankoja ostavat myös kodintekstiilejä valmistavat kehräämöt ja teknisiin tarkoituksiin käytettävien kankaiden valmistajat. Ensin mainittu markkinalohko vaikuttaa toiseen siinä mielessä, että kun muotivirtaukset kasvattavat pellavalangan kysyntää ja sen hinta nousee, kodintekstiilien valmistajat siirtyvät käyttämään muita lankoja. Saksan antamien tietojen mukaan Hiltexin tuotannosta 20 prosenttia myydään Saksassa ja loput 80 prosenttia muissa EU:n jäsenvaltioissa. (50) Saksa esittää, että yrityksen kannattavuus voidaan palauttaa pitkällä aikavälillä, ja perustaa näkemyksensä niukkaan markkina-analyysiin, jonka mukaan Euroopan pellavalankamarkkinat käyvät parhaillaan läpi rakenneuudistusvaihetta. Kapasiteetin käyttöaste on tällä hetkellä 60-70 prosenttia, kun aikaisempina vuosina kysynnän ollessa vilkasta se oli lähes 100 prosenttia. Suuntauksena on kysynnän kohdistuminen yhä enemmän korkealaatuisiin, hienoksi kehrättyihin lankoihin eli juuri markkinalohkolle, jolla Hiltex toimii. (51) Saksan mukaan tuotantokapasiteetti Euroopassa on kehittynyt seuraavasti: Taulukko 7 >TAULUKON PAIKKA> (52) Aikaisemmin tällä alalla laskukaudet ja nousukaudet ovat seuranneet toisiaan suunnilleen seitsemän vuoden jaksoissa. Viimeisin kysynnän huippukausi osui vuosiin 1993-1994, joten tarjoajat odottivat samantapaista tilannetta vuosille 2000-2001. Tekniselle alalle tarkoitettujen tuotteiden markkinat ovat Saksan tietojen mukaan olleet jo vuosia laskusuunnassa. III. SAKSAN HUOMAUTUKSET (53) Vastauksessaan päätökseen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Saksa ilmoitti, että se on jo esittänyt kaikki merkittävät tiedot Hiltexin asemasta pk-yrityksenä. Saksa esitti yksittäisiä tietoja eräistä tukitoimenpiteistä ja ilmoitti komissiolle, että osaa näistä toimenpiteistä ei ole toteutettu. Sen antaman selvityksen mukaan Hiltexin hyväksi toteutetut toimenpiteet eivät ole valtiontukea tai kuuluvat komission hyväksymien tukijärjestelmien piiriin. (54) Vastauksessaan päätökseen muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisesta Saksa esitti yrityksestä joitakin tietoja vuosilta 1993 ja 1994 sekä täydentäviä tietoja tuista, jotka sen mukaan oli myönnetty hyväksyttyjen tukijärjestelmien mukaisesti. IV. ARVIOINTI (55) Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen yhteydessä Saksaa oli tietojen antamista koskevan välipäätöksen välityksellä kehotettu esittämään kuukauden kuluessa riittävät tiedot komissiolle, jotta tämä voi arvioida toimenpiteitä. Päätöksessä muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisesta komissio muistutti siitä, että useimmat tietojen antamista koskevaan välipäätökseen sisältyneet kysymykset olivat jäänet vaille vastausta. Näistä toimenpiteistä huolimatta välipäätöksen jälkeen toimitetut tiedot eivät edelleenkään ole riittäviä hälventämään epäilyksiä, jotka saivat komission aloittamaan muodollisen tutkintamenettelyn ja laajentamaan sitä. Näin ollen komissio perustaa arviointinsa käytettävissään oleviin tietoihin(9). A. Tuensaaja (56) Viimeisimpien tietojen mukaan Hiltex oli vuosina 1993 ja 1994 pk-yritys. Huolimatta tietojen antamista koskevasta välipäätöksestä komissio ei katso Hiltexin suhteiden Uniwear-yhtymään ja sen jälkeen Key Corporate Ventures -yhtymään antavan aihetta siihen johtopäätökseen, että välitön tuensaaja Hiltex olisi ollut yksityistämisensä jälkeen pk-yritys. (57) Yksityistämisensä aikaan joulukuussa 1995 Hiltex olisi yksinään tarkasteltuna voinut olla pk-yritys pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen(10) mukaisesti (jäljempänä "suositus"). Koska 51 prosentin osuuden Hiltexistä omistanut Uniwear-yhtymä kuitenkin oli suuryritys, peruste riippumattomuudesta ei täyttynyt, eikä Hiltex näin ollen ollut pk-yritys. (58) Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio viittasi siihen, että Hiltexin myynti marraskuussa 1996 ja myynnin voimaantulo takautuvasti sen vuoksi, että tavoitteena oli saattaa yritys pk-yrityksille tarkoitetun aluetukitason piiriin, voidaan tulkita yritykseksi kiertää pk-yrityksiä koskevia arviointiperusteita. (59) Suosituksessa todetaan, että tarkistettaessa kynnysarvoja, jotka yrityksen on täytettävä tullakseen luokitelluksi pk-yritykseksi, viitteenä käytettävä vuosi on viimeisin hyväksytty tilivuosi. Koska Hiltex sai vuonna 1996 tukea pk-yrityksille määritettyyn ylärajaan saakka (toimenpiteet 17 ja 18), pk-yritykseksi luokittelun perustana on vuosi 1995. Kuten edellä selvitettiin, 31 päivänä joulukuuta 1995 Hiltex ei Uniwear-yhtymään vallinneiden yhteyksiensä vuoksi ollut pk-yritys. (60) Tämänhetkisen tilanteen osalta voidaan todeta, että vuonna 1997 Linen Production Ltd ja Uniwear Asia yhdistettiin Key Corporate Ventures Ltd-yhtymään. Koska yhtymästä ei ole tietoja, ei voida todeta, onko Hiltex pk-yritys, sillä sen molemmat omistajat Linen Production Ltd ja Uniwear Asia myytiin marraskuussa 1996. B. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki (61) Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio totesi, että kaikki mainitut rahoitustoimenpiteet ovat valtiontukea. Toimenpiteet olivat nimittäin suoraan tai välillisesti peräisin valtion varoista, uhkasivat vääristää kilpailua ja vaikuttaa haitallisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan sekä toivat yritykselle etua, jota se ei yksityiseltä sijoittajalta olisi saanut, kun ottaa huomioon sen vaikeudet. (62) Saksa kiisti tämän toimenpiteiden 4 ja 6-9 osalta. Päätöksessä muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisesta komissio huomautti tähän, että toimenpiteisiin 4, 6, 7 ja 8 perustuneiden valtiontukien myötä yritys vapautettiin rasitteista, joista sen olisi pitänyt muussa tapauksessa vastata itse. Näin Hiltex sai suhteessa kilpailijoihinsa etua, jota yksityinen sijoittaja ei sen vaikeudet huomioon ottaen olisi myöntänyt. Tällaiset edut ovat omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan haitallisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, minkä vuoksi niiden on katsottava olevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtiontukia. (63) Toimenpiteen 9 osalta komissio totesi päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisesta, että sille ei ole toimitettu riittäviä tietoja sen selvittämiseksi, oliko valtiolla harkintavaltaa valittaessa yrityksiä, joille voidaan myöntää tällaisia avustuksia. Koska Saksa ei ole antanut asiasta lisätietoja, komissio ei voi päätellä kyseessä olleen yleisen toimenpiteen. Näin ollen toimenpide 9 katsotaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. C. Tuet, jotka Saksan mukaan on myönnetty hyväksyttyjen tukijärjestelmien mukaisesti (64) Saksa esittää, että toimenpiteet 1-28 myönnettiin komission hyväksymien tukijärjestelmien mukaisesti. Koska komissio epäili vahvasti, täyttivätkö kyseiset toimenpiteet niiden tukijärjestelmien edellytykset, joiden mukaan ne Saksan mielestä oli myönnetty, se vaati asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisella tietojen antamista koskevalla välipäätöksellä Saksaa esittämään kaikki asiakirjat ja tiedot, joita komissio tarvitsi päättääkseen, täyttivätkö Saksan mukaan hyväksyttyjen tukijärjestelmien mukaisesti myönnetyt tuet tosiasiassa näihin järjestelmiin sisältyvät edellytykset. (65) Päätöksessä muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisesta komissio tuli siihen johtopäätökseen, että toimenpiteet 12, 14, 15 ja 16, jotka myönnettiin yksityistämisen aikana, kuuluivat THA-tukijärjestelyn N 768/94 soveltamisalaan(11). Sen mukaan THA:n tai BvS:n myydessä yrityksen negatiivisella hinnalla asiasta on ilmoitettava komissiolle ja tämän on arvioitava myynti vain siinä tapauksessa, että yrityksellä on yli 250 työntekijää ja sen selvitystilaan asettaminen olisi halvempi vaihtoehto. Yksityistämishetkellä Hiltexillä oli 113 työntekijää. Kun otetaan huomioon Hiltexille julkisista varoista maksettu noin 10 miljoonan Saksan markan rahoitus, siitä maksettua 0,5 Saksan markan hintaa on pidettävä negatiivisena myyntihintana. Näin ollen myynnistä sinänsä ei ollut velvollisuutta ilmoittaa, ja yksityistämisen aikana myönnettyjen tukien katsotaan kuuluvan kyseisen järjestelyn piiriin. (66) Komissio totesi lisäksi, että toimenpide 19 vastasi erään työllistämistä T & K -hankkeiden yhteydessä edistävän tukijärjestelmän ehtoja, eikä sitä sen vuoksi voimassa olevana tukena tarvinnut arvioida uudelleen(12). (67) Loput Saksan mukaan hyväksyttyjen tukijärjestelmien mukaisesti myönnetyistä tukitoimenpiteistä komissio katsoi uusiksi tuiksi, sillä se ei voinut todeta, että näiden toimenpiteiden myöntämisessä olisi noudatettu väitettyjen tukijärjestelmien ehtoja. Tämä koski toimenpiteitä 1-11, 13, 17, 18 sekä 20-23. Muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisesta tehdyn päätöksen jälkeen Saksa toimitti tietoja, jotka saivat komission osittain muuttamaan käsitystään. (68) Toimenpiteet 1 ja 2, suorat investointiavustukset ja investointien verohuojennukset alueellisten investointitukijärjestelmien perusteella pk-yrityksiä koskevien tasojen suuruisina: viimeisimpien tietojen mukaan Hiltex oli ennen yksityistämistään pk-yritys. Saksa tosin myönsi, että yksityistämiseensä saakka Hiltex oli saanut liikaa aluetukia. Saksa ilmoitti kuitenkin myös, että liikaa maksettuja määriä maksettiin osittain takaisin toimenpiteen 10 avustusten yhteydessä. Komissiolle ei kuitenkaan ole ilmoitettu hyväksyttyjen tukijärjestelmien määräykset ylittäneistä tosiasiassa maksetuista tukimääristä. Todisteita ei ole esitetty siitä, että liikaa maksetut aluetuet olisi maksettu kokonaisuudessaan takaisin. Mitään tietoa ei ole saatu myöskään siitä, onko liikaa maksettujen määrien väitettyyn takaisinmaksuun saakka maksettu korkoa. Näin ollen komissio ei voi tehdä sitä päätelmää, että koko tukimäärä olisi ollut hyväksyttyjen tukijärjestelmien mukainen. (69) Toimenpide 3, lainan takaisinperinnästä luopuminen: Saksan mukaan takaisinperinnästä luopuminen koski 23,938 miljoonan Saksan markan suuruisia lainoja, jotka S+P MKG oli myöntänyt ennen yksityistämistä. THA-tukijärjestelyn N 768/94(13) perusteella näitä lainoja ei tarvinnut ilmoittaa komissiolle. Saksan selvityksen mukaan lainojen takaisinperintää siirrettiin huhtikuussa 1995 tapahtuneen yksityistämisen valmistelemiseksi siihen saakka, että yritys alkaa tuottaa voittoa (Besserungsschein eli sopimus maksaa tulevilla voitoilla takaisin lainat, joiden takaisinperinnästä on luovuttu). Koska yksityistämishetkellä ei ollut vielä saavutettu lainkaan voittoa, takaisinperinnästä luovuttiin kokonaan. Komissio myöntää, että nämä lainat myönnettiin vaikeuksissa olleelle yritykselle. Tämänkaltaisten tapausten korkean vastapuoliriskin vuoksi ja ottaen huomioon Saksan uusien osavaltioiden erityisolosuhteet näiden lainojen mahdollinen tukiosuus oli 100 prosenttia(14). Näin ollen lainan takaisinperinnästä luopuminen ei ole uutta tukea(15). (70) Toimenpide 5, tappioiden kattamiseksi myönnetty avustus, joka väitetään maksetun vuosina 1994 ja 1995 tällöin sovelletun THA-tukijärjestelyn perusteella: kuten kuitenkin jo muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen ja sen laajentamisen yhteydessä todettiin, ennen yrityksen yksityistämistä myönnetyt avustukset eivät kuulu THA-tukijärjestelyn soveltamisalaan(16). Näin ollen näiden avustusten ei voida katsoa kuuluvan asian kannalta merkityksellisen THA-tukijärjestelyn piiriin. (71) Toimenpide 10: Saksa ilmoittaa, että yksityistämissopimuksen mukaan siinä tapauksessa, että ennen yksityistämistä on maksettu liian suuria aluetukia ja niistä osa on maksettava takaisin, THA:n on maksettava 50 prosenttia liikaa maksetusta määrästä, kuitenkin enintään 70000 Saksan markkaa. Saksa myöntää, että ennen yksityistämistään Hiltex sai liian paljon aluetukea, joten toimenpidettä 10 olisi pidettävä THA:n suorittamana Hiltexille liikaa myönnetyn tuen takaisinmaksuna. Komissio katsoo, että tällainen sopimus tarkoittaisi tukien myöntämistä siihen, että osa hyväksyttyjen tukijärjestelmien ulkopuolelle jäävistä tuista voidaan maksaa takaisin. Tällaisella sopimuksella kierrettäisiin komission aluetukipolitiikkaa, joten komissio ei voi hyväksyä sitä. (72) Toimenpide 11: Saksan esittämien tietojen mukaan rahoittajat sopivat yksityistämisen yhteydessä 70 työntekijän työllistämisestä. Saksa väittää, että irtisanomisaikojen vuoksi palvelukseen oli otettava toistaiseksi yli 70 työntekijää. THA ilmoitti olevansa valmis maksamaan kompensaatiota siitä osasta henkilöstömäärän vähentämistä, joka ylittää 70 työntekijää. Komissio toteaa, että nämä kompensaatiomaksut, jotka johtuvat yksityistämisen yhteydessä tehdyistä sitoumuksista, kuuluvat asian kannalta merkityksellisen THA-tukijärjestelyn soveltamisalaan. (73) Toimenpide 13: Saksa väittää, että valtion oli yksityistämissopimuksen perusteella otettava vastatakseen vuosina 1996-1998 syntyneistä tappioista. Toimenpiteen 13 kohdalla väitetään olevan kysymys näinä vuosina koituneiden tappioiden osittaisesta maksamisesta. Yksityistämissopimuksessa kuitenkin määrättiin näiden tappioiden kattamista koskevista rajoituksista; ne ylitettiin 0,184 miljoonalla Saksan markalla vuonna 1997 ja 0,107 miljoonalla Saksan markalla vuonna 1998. Lisäksi vuoden 1999 tappioiden kattamisesta yksityistämissopimuksessa ei määrätty mitään. Näin ollen komissio päättelee, että yksityistämissopimuksen määräykset ylittävät summat eivät kuulu asian kannalta merkityksellisen THA-tukijärjestelyn soveltamisalaan. D. Uudet tuet (74) Tutkittuaan tiedot, jotka Saksa toimitti vastauksena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen, komissio laajensi muodollisen tutkintamenettelyn koskemaan toimenpiteitä, joiden ei käytettävissä olleiden tietojen perusteella voitu vielä katsoa kuuluvan minkään hyväksytyn tukijärjestelmän piiriin. (75) Komissio on tarkistanut arviointiaan toimenpiteistä 1-3 sekä 11 ja 13, sillä uusimpien tietojen mukaan ne kuuluvat hyväksyttyjen tukijärjestelmien soveltamisalaan. Niiden määrät on kuitenkin otettava huomioon tuen suhteellisuutta arvioitaessa. Muut toimenpiteet katsotaan edelleen uusiksi tuiksi. (76) Osan uusista tuista väitetään kuuluvan vähämerkityksistä tukea koskevan säännön piiriin. Kyseisen säännön mukaan tukea voidaan kolmen vuoden kuluessa myöntää korkeintaan 100000 euroa. Enimmäismäärä koskee koko vähämerkityksiseksi tueksi katsottua julkista tukea eikä vaikuta tuensaajan mahdollisuuteen saada tukea komission hyväksymien järjestelmien perusteella. (77) Saksa väittää, että toimenpide 7 (varat maksettiin vuonna 1995), toimenpiteet 21, 22, 23, 24 (varat maksettiin vuosina 1996 ja 1997), 25 (maksettu vuonna 1997) ja 26 (maksettu vuonna 1997), joiden kokonaismäärä on 90000 Saksan markkaa (46016 euroa), eivät ylitä enimmäisrajaa vähämerkityksistä tukea koskevan säännön perusteella. (78) Lisäksi Saksa väittää, että toimenpiteet 20, 24 (maksettu vuonna 1998), 25 (maksettu vuonna 1998) ja 26 (maksettu vuosina 1998 ja 1999), joiden kokonaismäärä on 47000 Saksan markkaa eli 24030 euroa, eivät ylitä enimmäisrajaa vähämerkityksistä tukea koskevan säännön perusteella. (79) Saksa on ilmoittanut, että vähämerkityksistä tukea koskevan säännön soveltamisedellytykset täyttyvät. Sen vuoksi komissio katsoo näiden määrien olevan vähämerkityksistä tukea. E. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukainen poikkeus (80) Edellä esitetyistä selvityksistä seuraa, että komission on katsottava vähintään 9,978 miljoonan Saksan markan tukien olevan uusia tukia. Nämä tuet eivät periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille, mutta saattaisivat kuulua jonkin EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisen poikkeuksen piiriin. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohtaa ei voida soveltaa tähän tapaukseen, sillä kyseessä olevat tuet eivät ole sosiaalista tukea eikä niitä ole myönnetty yksittäisille kuluttajille. Näitä tukia ei myöskään ole tarkoitettu luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseen eikä talouden tukemiseen Saksan liittotasavallan alueilla, joihin Saksan jako on vaikuttanut. (81) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa määrätään muistakin poikkeuksista. Tässä tapauksessa olennainen on c alakohta, sillä tukien päätavoite ei ole aluekehitys, vaan vaikeuksissa olevan yrityksen pitkän tähtäimen kannattavuuden palauttaminen. Komissio voi hyväksyä valtiontuet, joilla pyritään edistämään tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi antamissaan suuntaviivoissa(17) (jäljempänä "suuntaviivat") komissio määrittelee, millä edellytyksillä se voi harkintavaltaansa käyttäessään tehdä myönteisen päätöksen. Komission näkemyksen mukaan tässä yhteydessä ei tule kysymykseen minkään muiden tukia koskevien suuntaviivojen soveltaminen (esimerkiksi tutkimusta ja kehitystä, ympäristönsuojelua, pk-yrityksiä tai työllisyyttä koskevat suuntaviivat). 1. Kannattavuuden palauttaminen (82) Rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksenä on realistinen, johdonmukainen ja kauaskantoinen rakenneuudistussuunnitelma yrityksen pitkän aikavälin kannattavuuden ja elinkelpoisuuden palauttamiseksi kohtuullisen ajanjakson kuluessa. Sen vuoksi on tarpeen tutkia ajanjaksoa, jonka rakenneuudistussuunnitelma tarkalleen kattaa. (83) Huolimatta tietojen antamista koskevasta välipäätöksestään komissio ei vieläkään ole saanut selville, milloin Hiltexin rakenneuudistus käynnistettiin. Sen vuoksi ei voida sanoa varmasti, että yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus saadaan palautettua kohtuullisen ajanjakson kuluessa. Kun otetaan lisäksi huomioon Hiltexille vuodesta 1991 lähtien myönnetyt useat valtiontuet sekä sen negatiivinen liiketoiminnan tulos, komissiolla on täysi syy olettaa, että Hiltexiä pidettiin hengissä keinotekoisesti. (84) Rakenneuudistus edellyttää yleensä yrityksen toimintojen uudelleenjärjestämistä ja järkeistämistä tehokkaammalta pohjalta toimiviksi, mikä tavallisesti tarkoittaa vetäytymistä toimialoilta, jotka eivät enää ole kannattavia tai tuottavat jo tappiota. Toimialoilla, jotka voidaan palauttaa kilpailukykyisiksi, on toteutettava rakenneuudistus, mutta mahdollisuuksien mukaan on myös käynnistettävä ja kehitettävä uusia, kannattavia toimintoja. Fyysinen rakenneuudistus etenee tavallisesti samanaikaisesti taloudellisten uudelleenjärjestelyjen kanssa. (85) Komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelman ydin, uuden tuotantolaitoksen rakentaminen teollisuusalueelle, siirrettiin vuoteen 2000, joten vuonna 1996 hankittuja uusia koneita, joiden avulla tuotanto oli tarkoitus keskittää korkean hienousasteen lankoihin, ei voitu lainkaan ottaa käyttöön. Näissä olosuhteissa ei ollut realistista olettaa Hiltexin saavuttavan kannattavuusrajaa tai varsinkaan pystyvän toimimaan kannattavasti vuonna 2000. (86) Allanolevassa taulukossa on tietoa Hiltexin tulosten tähänastisesta ja odotetusta kehityksestä: Taulukko 8 >TAULUKON PAIKKA> (87) Vuoteen 2001 mennessä Hiltexin liikevaihdon odotettiin kasvavan vuoden 1998 liiketoiminnan tulokseen verrattuna 370 prosenttia. Saksan esittämässä markkina-analyysissä markkinoiden kuvattiin kuitenkin olevan laskusuunnassa. Lisäksi suurta osaa välttämättömistä investoinneista ei pystytty toteuttamaan kolmen ensimmäisen rakenneuudistusvuoden aikana. Näiden investointien loppuunsaattaminen seuraavien kahden vuoden kuluessa näytti sen vuoksi epärealistiselta. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio tuli siihen tulokseen, ettei tällainen liikevaihdon kasvu vastannut taloudellista todellisuutta, vaan perustui epärealistisiin oletuksiin. (88) Komission epäilykset saivat vahvistuksen, kun yritys hakeutui konkurssiin heinäkuussa 2000. Näin ollen on selvää, ettei pitkän aikavälin kannattavuus ole palautettavissa. 2. Ei kohtuutonta kilpailun vääristymistä (89) Rakenneuudistuksen yhteydessä on huolehdittava siitä, että mahdollisia kilpailuun kohdistuvia haitallisia vaikutuksia tasataan mahdollisuuksien mukaan. Jos näin ei tehdä, myönnetyt rakenneuudistukseen liittyvät tuet ovat ristiriidassa yhteisen edun kanssa, eikä niiden hyväksyminen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla ole mahdollista. (90) Jos kysynnän ja tarjonnan objektiivinen tarkastelu osoittaa, että yhteisössä on rakenteellista ylikapasiteettia merkityksellisillä markkinoilla, joilla tuensaaja toimii, rakenneuudistussuunnitelmalla on taattava, että kapasiteettia vähennetään tai poistetaan käytöstä lopullisesti kyseisen toimialan rakenteiden uudistamiseksi. Kapasiteetin vähentämisen on oltava suhteessa tukeen. (91) Markkinoilla, joilla Hiltex toimii, on käynnissä mittava rakenneuudistus. Käytettävissä olevien tietojen mukaan Hiltex aikoi laajentaa kapasiteettiaan kuitupellavalankojen alalla ja samanaikaisesti kasvattaa markkinaosuuksiaan. Rakenneuudistustukea saava yritys ei saa kasvattaa tuotantokapasiteettiaan, ellei sen koko olemassaolo riipu siitä. Tällaisen poikkeuksen soveltamista on pyydettävä ja perusteltava erikseen. Tässä tapauksessa ei selvitetty, miksi kapasiteetin ja markkinaosuuksien kasvattamista pidettiin tarpeellisena. (92) Lisäksi Hiltex hankki uusia, uudenaikaisempia koneita parantaakseen tehokkuuttaan ja lisätäkseen tuotantokapasiteettiaan. Vaikka tiedoissa väitettiin, että joitakin koneita oli romutettu, komissio arveli, että niitä on mahdollisesti käytetty uudelleen Uniwear-yhtymässä. Näin ollen yhtymässä, jonka määräysvallassa Hiltex tosiasiallisesti oli, kokonaiskapasiteetti ei olisi muuttunut lainkaan. (93) Saksa ei ole esittänyt tietoja, jotka olisivat osoittaneet komission epäilyt vääriksi. Sen vuoksi komissio ei voi tehdä sitä päätelmää, että suunniteltuun, toteuttamatta jääneeseen rakenneuudistukseen olisi liitetty riittävästi toimenpiteitä lieventämään mahdollisia kilpailijoihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. 3. Tuen suhteuttaminen rakenneuudistuksen kustannuksiin ja hyötyyn (94) Tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään ja sen on oltava suhteessa yhteisön odottamaan hyötyyn. Tämän vuoksi sijoittajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelman rahoitukseen omalla panoksellaan. Lisäksi tuki on myönnettävä sellaisessa muodossa, että yritys ei saa ylimääräisiä käteisvaroja, joita se voisi käyttää rakenneuudistusprosessiin kuulumattomilla toimialoilla aggressiiviseen ja markkinoita vääristävään toimintaan. (95) Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio totesi, ettei ollut mahdollista määritellä rakenneuudistuskulujen kokonaissummaa tarkasti, koska ei ollut selvää, milloin rakenneuudistus oli käynnistetty. Ilman koko rakenneuudistusaikaa koskevaa laskelmaa näistä kuluista ei voitu todeta, vastasivatko kulujen kattamiseen myönnetyt tuet määrää, joka oli ehdottoman välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi, tai voitiinko ilmoitettua sijoittajien osuutta pitää suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä huomattavana. Tietojen puuttumisen vuoksi komissio ei voinut arvioida, ketkä tässä tapauksessa oli katsottava sijoittajiksi. Mitään syytä ei myöskään ilmoitettu sille, miksi Hiltexin osakkaat eivät voineet rahoittaa rakenneuudistusta omalla panoksellaan. Koska sijoittajia koskevat tiedot olivat epätäydelliset, komissio ei voinut arvioida, olivatko tuet todella välttämättömiä. Lisäksi komissiolla oli epäilyksensä siitä, voitiinko eräälle Uniwear-yhtymän osakkaalle suoraan myönnetyn lainan muodossa toteutettu pääomankorotus katsoa suuntaviivoissa tarkoitetuksi sijoittajan osuudeksi. (96) Nämä epäilykset eivät hälvenneet muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen ja sen laajentamisen jälkeen. Sitä paitsi Saksan esittämistä tiedoista käy ilmi, että merkittävää osaa väitetystä sijoittajan osuudesta ei koskaan maksettu. Koska Uniwear Asia on hakeutunut konkurssiin ja Jvan Bontognali on ilmeisesti kadonnut, on erittäin epätodennäköistä, että maksamatta olevia osuuksia koskaan maksetaan. Sen vuoksi komissio ei voi tulla siihen tulokseen, että sijoittajan osuutta koskeva arviointiperuste on täytetty. 4. Rakenneuudistussuunnitelman täydellinen toteuttaminen (97) Rakenneuudistustukea saavan yrityksen on toteutettava komissiolle esitetty ja komission hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma kokonaisuudessaan. Kyseessä olevassa tapauksessa Hiltexin osakkuussuhteiden muutokset toivat mukanaan muutoksia rakenneuudistussuunnitelmiin, joten oli kyseenalaista, pystyttäisiinkö mitään suunnitelmaa toteuttamaan kokonaisuudessaan. Nämä epäilykset osoittautuivat aiheellisiksi, kun yritys hakeutui konkurssiin eikä rakenneuudistussuunnitelmaa koskaan toteutettu kokonaisuudessaan. V. PÄÄTELMÄ (98) Komissio toteaa, että Saksa on toteuttanut kyseessä olevan tuen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt Hirschfelder Leinen und Textil GmbH:lle (Hiltex) ja jonka määrä on vähintään 9,978 miljoonaa Saksan markkaa, ei sovellu yhteismarkkinoille. Tuki koostuu seuraavista toimenpiteistä: - toimenpiteisiin 1 ja 2 sisältyvä määrä (suorat investointiavustukset ja investointien verohuojennukset), joka ylittää sen myöntämiseen sovelletun järjestelmän ehdot ja jota ei mahdollisesti ole vielä maksettu takaisin, sekä korot myöntämishetkestä aina siihen saakka, kunnes tuki on maksettu kokonaan takaisin, - toimenpide 4: avustukset sosiaaliohjelman toteutukseen, 2,221 miljoonaa Saksan markkaa, - toimenpide 5: avustukset tappioiden kattamiseen, 2,409 miljoonaa Saksan markkaa, - toimenpide 6: avustukset, 0,249 miljoonaa Saksan markkaa, - toimenpide 7: vuonna 1994 maksetut avustukset, 0,022 miljoonaa Saksan markkaa, - toimenpide 8: avustukset hankkeiden edistämiseen, 1,050 miljoonaa Saksan markkaa, - toimenpide 9: avustukset työllisyyden edistämiseen, 0,281 miljoonaa Saksan markkaa, - toimenpide 10: avustukset velkojen kattamiseen, 0,070 miljoonaa Saksan markkaa, - toimenpiteeseen 13 kuuluva määrä, siinä määrin kuin se ylittää yksityistämissopimuksen ehdot eli 0,374 miljoonaa Saksan markkaa, - toimenpide 17: investointien verohuojennukset, 0,859 miljoonaa Saksan markkaa, - toimenpide 18: suorat investointiavustukset, 1,597 miljoonaa Saksan markkaa, - toimenpide 27: avustukset, 479 Saksan markkaa, - toimenpide 27 a: investointien verohuojennus, joka väitetään maksetun ainoastaan 0,710 miljoonan Saksan markan suuruisena, - toimenpide 31: lainojen korkojen kuoletus, 0,136 miljoonaa Saksan markkaa. 2 artikla 1. Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajalle sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin. 2. Tuki on perittävä takaisin viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun sääntöjenvastainen tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. 3 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 30 päivänä tammikuuta 2002. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL C 272, 23.9.2000. (2) EYVL C 87, 17.3.2001, s. 2. (3) Treuhandanstalt-virasto lopetti toimintansa 31 päivänä joulukuuta 1994. Osa yksityistettävistä yrityksistä koottiin vuodesta 1995 alkaen "Berlin Management Beteiligungsgesellschaft mbH" (BMGB) -yhtiöön, johon oli yhdistetty viisi Managementkommanditgesellschaft-nimellä kutsuttua holdingyhtiötä. Ne oli jaoteltu aloittain ryhmiin kuten teollisuus, tuotantoteollisuus, metalliteollisuus, teräksentuotanto jne. BMGB:n tehtävänä oli toteuttaa yritysten rakenneuudistus ja sen jälkeen niiden yksityistäminen. Vuonna 1998 BMGB:hen edelleen kuuluneet yritykset siirtyivät Treuhandanstalt-viraston seuraajalle BvS:lle. (4) Joulukuun 1996 taseesta käy ilmi, että yhtymällä oli 549 työntekijää (edellisenä vuonna 438) ja 23,448 miljoonan euron liikevaihto, ja sen taseen loppusumma oli 41,279 miljoonaa euroa. (5) Joulukuussa 1996 PEXin palveluksessa oli 152 työntekijää, sen liikevaihto oli 8,376 miljoonaa euroa ja varallisuus 7,048 miljoonaa euroa. (6) Uniwear S.A:n vuosikertomus 1996, s. 3 (käännös). (7) Vuonna 1998 Lys Lievellä oli 4,806 miljoonan euron liikevaihto, ja sen taseen loppusumma oli 7,743 miljoonaa euroa. Työntekijöitä sillä oli 86. (8) Nykyään Bridge Machie Textile International. (9) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 13 artiklan 1 kohta (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1). (10) EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4. (11) THA-tukijärjestely N 768/94 (SG (95) D/1062). (12) N 493/97, SG(98) D/1836, 3.3.1998. (13) Tähän alaviitteessä 12 mainittuun järjestelyyn sisältyy mahdollisuus myöntää enintään 50 miljoonan Saksan markan lainoja ennen yksityistämistä yrityksille, joilla on alle 250 työntekijää. (14) Jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta 25 päivänä kesäkuuta 1980 annettua direktiiviä 80/723/ETY (EYVL L 195, 29.7.1980) koskeva komission tiedonanto jäsenvaltioille (EYVL C 307, 13.11.1993). Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltamisesta lentoliikenteen valtiontukiin, 33 kohta (EYVL C 350, 10.12.1994). Katso myös asiat Chemieanlagenbau Staßfurt (EYVL L 130, 26.5.1999), C 30/98 Wildauer Kubelwelle, NN 4/99 Esda Feinstrumpffabrik, Lautex Weberei und Veredlung (EYVL C 387, 12.12.1998). (15) Katso myös edellä mainitun THA-tukijärjestelyn 3.4 kohta; sen mukaan tapauksissa, joissa THA tai sen seuraajat luopuvat vaatimuksistaan sopimusten hallinnon yhteydessä, ilmoitus on tehtävä, jos kyseessä on yli 250 henkilöä työllistävä yritys ja sen sitoumukset yli 50 miljoonaa Saksan markkaa. (16) Katso alaviite 11. (17) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12.