KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1469,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2018,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

(1) Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2320/1997 (2) käyttöön polkumyyntitullit tiettyjen muun muassa Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa. Yhden Venäjällä olevan viejän sitoumus hyväksyttiin komission päätöksellä 2000/70/EY (3). Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 348/2000 (4) käyttöön polkumyyntitullit tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1322/2004 (5) päätettiin, ettei voimassa olevia toimenpiteitä enää sovelleta tuontiin muun muassa Venäjältä varotoimenpiteenä eräiden unionin tuottajien aiemman kilpailua rajoittavan toiminnan vuoksi (ks. kyseisen asetuksen johdanto-osan 9 kappale).

(2) Neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 258/2005 (6) perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoritetun tarkastelua koskevan tutkimuksen seurauksena asetuksella (EY) N:o 348/2000 käyttöön otettuja lopullisia toimenpiteitä, kumosi kyseisen asetuksen 2 artiklassa säädetyn mahdollisuuden vapauttaa tuonti tulleista sekä otti käyttöön 38,8 prosentin suuruisen polkumyyntitullin Kroatiasta peräisin olevassa tuonnissa ja 64,1 prosentin suuruisen polkumyyntitullin Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa lukuun ottamatta Dnepropetrovsk Tube Works -yrityksen harjoittamaa tuontia, johon sovellettiin 51,9 prosentin suuruista polkumyyntitullia.

(3) Komissio suspendoi päätöksellä 2005/133/EY (7) Kroatiaa ja Ukrainaa koskevat lopulliset toimenpiteet osittain yhdeksän kuukauden ajaksi 18 päivästä helmikuuta 2005. Osittaista pidennystä jatkettiin yhdellä vuodella neuvoston asetuksella (EY) N:o 1866/2005 (8).

(4) Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 954/2006 (9) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit tiettyjen muun muassa Kroatiasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa, kumosi asetukset (EY) N:o 2320/97 ja (EY) N:o 348/2000, päätti tiettyjen muun muassa Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelun ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja päätti muun muassa Kroatiasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelut.

(5) Yhdistetyissä asioissa C-191/09 P ja C-200/09 P, neuvosto ja komissio vastaan Interpipe Niko Tube ja Interpipe NTRP, 16 päivänä helmikuuta 2012 antamassaan tuomiossa unionin tuomioistuin hylkäsi neuvoston valituksen (10), joka koski ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 10 päivänä maaliskuuta 2009 antamaa tuomiota, jolla kumottiin asetuksen (EY) N:o 954/2006 1 artikla, koska Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT:n ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT:n, yhdessä ’Interpipe Group’, valmistamille tuotteille vahvistettu polkumyyntitulli ylitti sen, jota olisi sovellettu, jos vientihintoja ei olisi oikaistu palkkioiden perusteella, kun myynti suoritettiin etuyhteydessä olevan myyjän, Sepco SA:n, välityksellä (11). Komissio toteutti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 266 artiklan mukaisesti tarvittavat toimenpiteet tuomioiden panemiseksi täytäntöön ja laski uudelleen polkumyyntitullin Interpipe Groupille ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ja unionin tuomioistuimen ohjeiden mukaisesti. Neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 540/2012 (12) korjattiin ne asetuksen (EY) N:o 954/2006 osat, jotka eivät olleet perusasetuksen mukaisia ja jotka siten johtivat kyseisen asetuksen osien kumoamiseen. Kyseisellä asetuksella jätettiin kaikki muut asetuksessa (EY) N:o 954/2006 tehdyt päätelmät voimaan. Uudelleenlaskennan jälkeen Interpipe Groupille tarkasteltavana olevan tuotteen osalta voimassa olevaksi polkumyyntitulliksi vahvistettiin näin ollen 17,7 prosenttia.

(6) Neuvosto otti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen asetuksella (EU) N:o 585/2012 (13) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa ja päätti polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Kroatiasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnin osalta, jäljempänä ’aiempi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’.

(7) Neuvosto muutti perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisten osittaisten välivaiheen tarkastelujen jälkeen asetuksella (EU) N:o 795/2012 (14) ja asetuksella (EU) N:o 1269/2012 (15) joidenkin venäläisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta asetuksella (EU) N:o 585/2012 käyttöön otettuja lopullisia toimenpiteitä.

(8) Venäjältä tulevassa tuonnissa on tällä hetkellä voimassa 35,8 prosentin suuruinen polkumyyntitulli, lukuun ottamatta yritystä Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja yritystä Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %) sekä yrityksiä OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works (28,7 %), ja Ukrainasta tulevassa tuonnissa 25,7 prosentin suuruinen polkumyyntitulli, lukuun ottamatta yritystä OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %) sekä yrityksiä LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (13,8 %).

1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

(9) Komissio ilmoitti 4 päivänä heinäkuuta 2017 Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (16), Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(10) Tarkastelu pantiin vireille sen jälkeen, kun asiasta oli 30 päivänä maaliskuuta 2017 esittänyt perustellun pyynnön Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka edustaa unionin tuottajia, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia tiettyjen saumattomien putkien koko tuotannosta unionissa. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti Ukrainasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen ja Venäjältä tulevan polkumyynnin toistumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

1.3 Rinnakkainen osittainen välivaiheen tarkastelu

(11) Komissio pani 7 päivänä toukokuuta 2018 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun muun muassa Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa (17). Kyseistä osittaista välivaiheen tarkastelua oli pyytänyt yksi Ukrainassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä, Interpipe Group, ja se rajoittui polkumyynnin tarkasteluun pyynnön esittäjän osalta.

1.4 Tutkimus

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(12) Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2016 ja 30 päivän kesäkuuta 2017 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

Asianomaiset osapuolet

(13) Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tiedossa oleville käyttäjille, viejämaiden edustajille, pyynnön esittäjälle ja pyynnössä mainituille unionin tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

Otanta

(14) Koska Venäjällä ja Ukrainassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien ja myös tuojien määrä on huomattava, vireillepanoilmoituksessa esitettiin alun perin perusasetuksen 17 artiklan mukaista vientiä harjoittavien tuottajien ja tuojien otantaa. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn vireillepanemisesta sekä toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.

(15) Ainoastaan kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa (TMK Group ja ChTPZ Group, jäljempänä ’kyseiset kaksi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää’) ja yksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja, jäljempänä ’Interpipe Group’, ilmoittautui määräajassa. Tämän vuoksi vientiä harjoittaviin tuottajiin päätettiin olla soveltamatta otantaa.

(16) Yksikään tuoja ei toimittanut vireillepanoilmoituksessa pyydettyjä tietoja ja ilmaissut halukkuuttaan toimia yhteistyössä komission kanssa. Neljä tuojaa toimitti kuitenkin huomautuksensa menettelyn käynnistyttyä. Tämän vuoksi komissio päätti olla soveltamatta otantaa.

(17) Komissio oli vireillepanoilmoituksessa maininnut myös, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kaksitoista unionin tuottajaa oli ennen vireillepanoa toimittanut otoksen valintaa varten pyydetyt tiedot ja ilmaissut olevansa halukkaita yhteistyöhön komission kanssa. Komissio oli tämän perusteella valinnut otokseen alustavasti kolme tuottajaa, joiden todettiin olevan unionin tuotannonalaa edustavia samankaltaisen tuotteen tuotantomäärän ja myynnin osalta unionissa.

(18) Koska yksi otokseen valituista unionin tuottajista ei toiminut riittävästi yhteistyössä, tähän yritykseen sovellettiin perusasetuksen 18 artiklaa ja komissio korvasi kyseisen alustavasti valitun tuottajan kahdella muulla unionin tuottajalla. Näin ollen unionin tuottajien lopulliseen otokseen kuuluvat Arcelor Mittal Tubular Products, Benteler Steel Tube GmbH, Dalmine SpA ja Zeleziarne Podbrezova a.s.

Kyselylomakkeet

(19) Kyselylomakkeet lähetettiin näin ollen viidelle otokseen valitulle unionin tuottajalle (alkuperäinen ja lopullinen otos yhteen laskettuna), neljälle tuojalle, kahdelle venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle ja Interpipe Groupille.

(20) Kumpikaan venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä ei vastannut kyselylomakkeeseen. Venäjän viranomaisille ilmoitettiin yhteistyöstä kieltäytymisestä ja komission aikomuksesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa.

(21) Kumpikin tuottaja lähetti kuitenkin huomautuksia, joissa kiistettiin pyynnön paikkansapitävyys ja vastustettiin toimenpiteiden jatkamista.

(22) Kyselylomakkeisiin saatiin vastaukset viideltä unionin tuottajalta ja ainoalta yhteistyössä toimineelta ukrainalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Neljältä unionin tuojalta ei saatu vastausta.

Tarkastuskäynnit

(23) Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: Unionin tuottajat — Arcelor Mittal Tubular Products, Ostrava, Tšekki, — Benteler Steel Tube GmbH, Paderborn, Saksa, — Dalmine SpA, Bergamo, Italia, — Zeleziarne Podbrezova a.s., Podbrezova, Slovakia ja siihen etuyhteydessä olevat kauppiaat Pipex Italia SpA, Arona, Italia ja Slavrur Sp. z o.o., Stalowa Wola, Puola, — Vallourec Deutschland GmbH, Boulogne Billancourt, Ranska. Vientiä harjoittava tuottaja Ukrainassa — Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraina) ja niihin etuyhteydessä olevat kauppayhtiöt LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukraina, Interpipe Europe SA, Lugano, Sveitsi ja Interpipe Central Trade GmbH, Frankfurt, Saksa).

Myöhempi menettely

(24) Komissio ilmoitti 13 päivänä heinäkuuta 2018 ne olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa.

(25) Huomautuksia saatiin kyseisiltä kahdelta venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, Interpipe Groupilta, Ukrainan edustustolta Euroopan unionissa ja Venäjän federaation pysyvältä edustustolta Euroopan unionissa. Elokuun 8 päivänä 2018 järjestettiin kuuleminen kyseisten kahden venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän ja Venäjän federaation pysyvän EU-edustuston ja komission yksiköiden välillä. Samana päivänä järjestettiin Interpipe Groupin ja komission yksiköiden välinen kuuleminen. Interpipe Groupin esittämien huomautusten perusteella yritykselle esitettiin kahdet täydentävät päätelmät Ukrainaa ja tiettyjä yrityskohtaisia kysymyksiä koskevasta analyysistä.

(26) Asianomaisten osapuolten esittämiä huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon soveltuvin osin.

2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkasteltavana oleva tuote

(27) Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin edellisessä tutkimuksessa, joka johti nyt voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eli Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevat tietyt raudasta tai teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) mukaisen kaavan ja kemiallisen analyysin (18) mukaan enintään 0,86, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (19) (Taric-koodit 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ja 7304599320).

(28) Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään lukuisissa erilaisissa sovelluksissa, kuten putkijohtoina nesteiden kuljettamisessa, rakennusalalla paalutuksessa, mekaanisissa käyttötarkoituksissa, kaasujohdoissa, höyrykattilaputkissa sekä öljynporauksessa käytettävissä putkissa ja putkien osissa, jäljempänä ’OCTG-putket’, vaippa-, pumppaus- tai poraputkina öljyteollisuudessa.

(29) Käyttäjille toimitettaessa saumattomat rauta- ja teräsputket voivat olla hyvin erilaisissa muodoissa. Ne voivat esimerkiksi olla galvanoituja tai kierteitettyjä, ne voidaan toimittaa vihreinä putkina (eli ilman lämpökäsittelyä), niissä voi olla erityiset päät tai erilaiset poikkileikkaukset ja ne voivat olla määräkokoon leikattuja. Putkia varten ei ole olemassa yleisiä standardikokoja, minkä vuoksi suurin osa saumattomista rauta- ja teräsputkista tehdään asiakkaan tilauksen mukaisesti. Saumattomat rauta- ja teräsputket liitetään tavanomaisesti yhteen hitsaamalla. Erityistapauksissa ne voidaan kuitenkin liittää yhteen kiertein tai niitä voidaan käyttää yksinään, vaikka ne ovatkin hitsattavissa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikilla saumattomilla rauta- ja teräsputkilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet sekä samat peruskäyttötarkoitukset.

2.2 Samankaltainen tuote

(30) Aiemman sekä viimeisimmän tutkimuksen tapaan tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistettiin, että unioniin Venäjältä ja Ukrainasta vietävällä tuotteella, Venäjän ja Ukrainan kotimarkkinoilla tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella sekä unionin tuottajien unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisina samankaltaisina tuotteina.

3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(31) Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon mahdollinen päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1 Venäjä

3.1.1 Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.1.1.1 Alustavat huomautukset

(32) Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Venäjältä tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

(33) Koska yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä (ks. 20 kappale), komissio perusti yleisen analyysinsa, mukaan lukien polkumyyntiä koskevat laskelmat, käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

(34) Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin näin ollen käyttämällä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön sisältyviä tietoja ja muita tietolähteitä, kuten perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan perusteella kerättyjä tietoja, vastaanotettuihin kirjallisiin huomautuksiin sisältyneitä tietoja, kuten Venäjän federaation tullilaitoksen, jäljempänä ’RFCS’ (20), Venäjää koskevia vientitilastoja ja Metal Expert -asiantuntijasivustolta (21) peräisin olevia tilastotietoja.

(35) Koska venäläiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio ei voinut verrata normaaliarvoa vientihintaan tuotelajeittain. Tämän vuoksi niin normaaliarvo kuin vientihinta määritettiin käyttämällä keskimääräisiä arvoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

3.1.1.2 Normaaliarvo

(36) Komissio käytti normaaliarvon määrittämiseksi samaa menetelmää kuin pyynnön esittäjä oli käyttänyt pyynnössä. Tämä menetelmä perustuu Metal Expert -sivustolla saatavilla oleviin Venäjän kotimaan hintatietoihin. Komissio käytti näin ollen Metal Expert -sivustolla ilmoitettuja keskimääräisiä kotimaan noudettuna lähettäjältä -hintoja Venäjällä heinäkuusta 2016 kesäkuuhun 2017 ulottuvan 12 kuukauden ajalta.

3.1.1.3 Vientihinta

(37) Vientihinnat unioniin määritettiin 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun komission tietokannan perusteella.

3.1.1.4 Vertailu

(38) Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvoa oikaistiin ylöspäin pyynnön esittäjän toimittaman menetelmän (22) mukaisesti ja Metal Expert -sivustolla saatavilla olevien tietojen pohjalta. Vientihintaa oikaistiin alaspäin noudettuna lähettäjältä -tasolle. Tätä varten toimituskulut, vakuutus ja palkkiot vähennettiin pyynnössä olleiden tietojen perusteella.

3.1.1.5 Polkumyynti

(39) Komissio laski edellä esitetyn perusteella Venäjältä unioniin suuntautuvan viennin polkumyyntimarginaaliksi noin 33 prosenttia. Tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli kuitenkin suhteellisen vähäinen eli 0,6 prosenttia unionin kulutuksesta.

3.1.1.6 Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset

(40) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen kyseiset kaksi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimittivat yhteiset huomautukset komission yleisistä päätelmistä ilmoittamista koskevaan asiakirjaan.

(41) Kumpikin yritys kiisti voimassa olevien toimenpiteiden laillisuuden. Ne väittivät ensinnäkin, että alkuperäiset toimenpiteet olivat laittomia, koska komissio oli soveltanut kustannusten oikaisua normaaliarvoon perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan perusteella, minkä ne väittivät olevan laitonta WTO:n valituselimen oikeuskäytännön (23) mukaan. Toiseksi ne väittivät, että komission lähestymistapa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa, joissa komissio ei tee yrityskohtaisia päätelmiä (24), rikkoo perusasetuksen ja WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen kirjainta ja henkeä.

(42) Ensimmäinen väite hylättiin, koska se liittyy alkuperäisen tullin laskemiseen, joka ei kuulu tämän menettelyn soveltamisalaan. Tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa jouduttiin turvautumaan 18 artiklan säännöksiin, koska venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä. Toisen väitteen osalta kyseiset kaksi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää eivät esittäneet syitä siihen, miksi maanlaajuiset määritykset toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevien tarkastelujen yhteydessä olisivat laittomia. Näin ollen myös tämä väite hylättiin.

(43) Tutkimukseen liittyvien erityisten näkökohtien osalta kyseiset kaksi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää valittivat ensin siitä, että komissio oli soveltanut perusasetuksen 18 artiklaa, ja väittivät, että komissio ei ollut ottanut huomioon niiden tutkimuksen kuluessa toimittamia tietoja.

(44) Mitä tulee perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen, kaikkia tiedossa olevia venäläisiä vientiä harjoittavia tuottajia kannustettiin täyttämään vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitettu kyselylomake vireillepanon jälkeen (25). Lisäksi Venäjän pysyvälle EU-edustustolle toimitettiin tyhjät kyselylomakkeet ja sitä kannustettiin ottamaan yhteyttä muihin venäläisiin tuottajiin, jotka eivät ehkä olleet komission tiedossa vireillepanopäivänä (tai kertomaan komissiolle näistä), jotta niille annettaisiin mahdollisuus osallistua tutkimukseen.

(45) Kaksi ilmoittautunutta venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ilmoitti komissiolle 21 päivänä elokuuta 2017, että ne olivat päättäneet olla toimimatta täydessä yhteistyössä tutkimuksessa ja täsmensivät päättäneensä olla vastaamatta kyselylomakkeeseen ja vapaaehtoisesti rajoittavansa osallistumisensa ainoastaan tiettyjen tietojen toimittamiseen (kuten tuotanto ja kapasiteetti sekä vientihinnat kolmansien maiden markkinoille) ja tutkimuksen joitakin näkökohtia koskeviin huomautuksiin. Näille kahdelle venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle toimitettiin kuitenkin kyselylomake ja niitä pyydettiin täyttämään se. Venäläisille vientiä harjoittaville tuottajille ilmoitettiin yksiselitteisesti tämän pyynnön mukana toimitetussa kirjeessä, että jos komissio ei saa vastausta kyselylomakkeeseen, se soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa. Kumpikaan ryhmistä ei vastannut kyselylomakkeeseen.

(46) Komissio ilmoitti tämän perusteella Venäjän viranomaisille 22 päivänä maaliskuuta 2018 aikeestaan soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa.

(47) Komissio kuitenkin korosti 8 päivänä elokuuta 2018 järjestetyssä kuulemisessa, että se ei ollut jättänyt huomiotta näiden kahden venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän toimittamia tietoja, kuten ne virheellisesti väittivät. Komissio selitti tarkastaneensa kyseisen kahden venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän kapasiteetistaan ja tuotannostaan toimittamat tiedot julkisesti saatavilla oleviin tietoihin (erityisesti Metal Expert) nähden. Lisäksi komissio käytti vientiä harjoittavilta tuottajilta saaduista Venäjän vientitilastoista peräisin olevia tietoja, kuten 34 kappaleessa selitetään. Näin ollen hylättiin väite siitä, että komissio olisi jättänyt huomiotta kyseisen kahden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän toimittamat tiedot.

(48) Kyseiset kaksi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää totesivat lisäksi, että ne olivat pyytäneet komissiota toteuttamaan tarkastuskäyntejä niiden toimittamien rajallisten tietojen osalta, eikä tällaisia tarkastuskäyntejä ollut järjestetty.

(49) Perusasetuksen 16 artiklan mukaan tarkastuskäyntejä olisi tehtävä, kun komissio katsoo tämän aiheelliseksi, ja jos asianmukaista vastausta ei saada kohtuullisessa ajassa, komissio voi päättää olla tekemättä tarkastuskäyntiä. Tämän perusteella ja ottaen huomioon, ettei kyselylomakkeeseen saatu tässä tapauksessa asianmukaista vastausta, komissio katsoi, ettei tarkastuskäyntiä pitäisi tehdä.

3.1.2 Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

(50) Kuten edellä esitettiin, Venäjän todettiin jatkaneen polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli suhteellisen vähäinen. Komissio analysoi tämän vuoksi, jatkuisiko tai toistuisiko polkumyynti todennäköisesti, jos nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin tehdessään se tarkasteli Venäjän tuotantoa ja käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja venäläisten viejien käyttäytymistä muilla markkinoilla.

3.1.2.1 Käyttämätön kapasiteetti

(51) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kyseiset kaksi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää kiistivät komission Venäjän käyttämättömästä kapasiteetista esittämät päätelmät. Kyseiset kaksi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää väittivät erityisesti, että komissio oli yliarvioinut Venäjän käyttämättömän kapasiteetin. Tämä käyttämätön kapasiteetti perustui markkinaseurantatietoihin (Metal Expert), ja sen määräksi arvioitiin yli 550 000 tonnia.

(52) Komissio selosti 8 päivänä elokuuta 2018 järjestetyssä kuulemisessa tiedot, joita se oli käyttänyt yleisistä päätelmistä ilmoittamista koskevassa asiakirjassa ilmoitetun luvun laskemisessa – kyseessä ovat tämän asiakirjan laatimisen ajankohtana julkisesti saatavilla olleet tiedot (sellaisina kuin ne oli sisällytetty tiedostoon). Saatujen huomautusten ja kuulemisessa käytyjen keskustelujen seurauksena komissio pyysi näitä kahta venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää esittämään saatavillaan olevat uusimmat yksityiskohtaiset tiedot tuotannosta ja kapasiteetista. Kyseiset kaksi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimittivat nämä (Metal Expert -sivustolta hankitut) tiedot komissiolle 10 päivänä elokuuta 2018. Näin ollen komissio käytti tuotantokapasiteetin laskennassa Metal Expert -sivustolta peräisin olevia päivitettyjä tietoja, jotka kyseiset kaksi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää olivat toimittaneet 10 päivänä elokuuta 2018.

(53) Näin saatujen päivitettyjen lukujen pohjalta Venäjän käyttämätön kapasiteetti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 350 000–380 000 tonnia. Tämä merkittävä ylikapasiteetti on yli 25 prosenttia unionin kulutuksesta.

3.1.2.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(54) Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin markkinat ovat venäläisille tuottajille houkuttelevat seuraavista syistä:

(55) Ensinnäkin kokonsa vuoksi, sillä unionin markkinoita (yli 1,3 miljoonan tonnin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja 1,5 miljoonan tonnin kulutus vuonna 2014) voidaan pitää yksinä saumattomien rauta- ja teräsputkien suurimmista markkinoista maailmassa.

(56) Lisäksi Yhdysvaltojen otettua käyttöön 232 §:ään pohjautuvat 25 prosentin suuruiset toimenpiteet terästuotteiden osalta (26) – tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna – Venäjän vienti sen yksille tärkeimmistä vientimarkkinoista saattaa supistua ainakin osittain. Tämä puolestaan lisää unionin markkinoiden houkuttelevuutta, mistä on seurauksena riski kauppavirtojen suuntautumisesta osittain uudelleen unioniin.

(57) Hinnan alittavuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. jäljempänä 137 kappale) osoittaa, että Venäjältä tulevan tuonnin keskimääräinen hintataso unionin markkinoilla alittaa unionin tuottajien hintatason, ja näin ollen vienti todennäköisesti kasvaa edelleen, jos toimenpiteet kumotaan.

(58) Kun otetaan huomioon suhteellisen vähäinen tuontimäärä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (8 663 tonnia), komissio analysoi myös Venäjän vientihintoja muille kolmansien maiden markkinoille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla RFCS:n virallisten Venäjän vientitilastojen mukaan ja vertasi näitä hintatasoja unioniin suuntautuvan tuonnin hintoihin. Analyysi osoitti, että Venäjä myi tuotteitaan useilla pääasiallisilla vientimarkkinoillaan samankaltaisilla tai jopa unionin markkinoille suuntautuvan polkumyyntiviennin alittavilla hinnoilla.

(59) Ottaen huomioon 50–58 kappaleessa esitetyt päätelmät komissio päätteli, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti Venäjältä toistuisi hyvin todennäköisesti merkittävässä määrin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

3.1.2.3 Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset

(60) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät totesivat, ettei polkumyynnin jatkuminen olisi todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. Ne toivat esiin saumattomien rauta- ja teräsputkien venäläisten kotimarkkinoiden suorituskyvyn ja muiden vientimarkkinoiden tilanteen tärkeimpinä tekijöinä kiistäessään komission päätelmät. Lisäksi venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät komission jättäneen huomiotta niiden toimittamat (julkisesti saatavilla olevat) tiedot muiden kolmansien maiden markkinoiden hintatasoista.

(61) Tämä väite on virheellinen. Komissio ilmoitti venäläisille vientiä harjoittaville tuottajille 8 päivänä elokuuta 2018 järjestetyssä kuulemisessa, että se oli analyysissään ottanut huomioon kyseisten kahden venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän toimittamat Venäjän vientitilastoista julkisesti saatavilla olevat tiedot (27). Komissio vahvisti näiden tietojen perusteella, että Venäjän vientihinnat useilla Venäjän tärkeimmillä vientimarkkinoilla – jotka muodostavat merkittävän osuuden Venäjän saumattomien rauta- ja teräsputkien kokonaisviennistä – alittivat unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suuntautuneen viennin hinnat (28). Sen vuoksi väite hylättiin.

(62) Kyseiset kaksi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää väittivät, että komission päätelmä unionin markkinoiden koosta (ks. 55 kappale edellä) oli ”suuresti liioiteltu”. Lisäksi ne väittivät, että jotkin muut markkina-alueet ovat vielä unionin markkinoita houkuttelevammat.

(63) Unionin markkinoiden merkitys otettiin nimenomaisesti esille 8 päivänä elokuuta 2018 järjestetyssä kuulemisessa, jossa suurimman venäläisen tuottajan edustajat myönsivät, että unionin markkinat olivat todellakin yksi tarkasteltavana olevan tuotteen päämarkkinoista. On syytä korostaa, että komissio ei ottanut kantaa siihen, ovatko jotkin muut markkinat unionin markkinoita houkuttelevammat. Sen sijaan komissio vahvisti, että unionin markkinat olivat venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta houkuttelevat 55–58 kappaleessa esitetyistä syistä.

(64) Komissio havaitsi tältä osin epäjohdonmukaisuuksia venäläisiltä vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen huomautusten selostusosuuden ja näihin huomautuksiin sisältyvien tosiasiallisten tietojen välillä. Venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat korostivat eritoten, että tiettyihin maihin, kuten Intiaan, Turkkiin ja Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin, suuntautuvan viennin hinnat ylittivät unioniin suuntautuvan viennin hinnat (29). Tämä väite on asiasisällöltään virheellinen ja ristiriidassa samojen osapuolten toimittamien todellisten lukujen kanssa (30), joista ilmeni selvästi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin suuntautuneen viennin hinnat olivat tosiasiassa korkeammat (31). Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

(65) Kyseiset kaksi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää kiistivät myös ne komission päätelmät, joiden mukaan Yhdysvaltojen otettua käyttöön 232 §:ään pohjautuvat toimenpiteet olisi olemassa riski kauppavirtojen uudelleensuuntaamisesta, ja viittasivat myös komission alustaviin päätelmiin, jotka se oli tehnyt tiettyjä terästuotteita koskevasta EU:n käynnissä olevasta suojatoimenpidetutkimuksesta ja joiden mukaan saumattomat rauta- ja teräsputket jätettiin väliaikaisesti toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle (32).

(66) Teräksen tuontia koskeva EU:n suojatoimenpidetutkimus on edelleen käynnissä, ja saumattomat rauta- ja teräsputket jätettiin väliaikaisesti toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä saumattomien rauta- ja teräsputkien jättäminen väliaikaisesti väliaikaisten suojatoimenpiteiden ulkopuolelle ei kuitenkaan perustunut siihen, etteikö kauppavirtojen uudelleensuuntaamista tapahtuisi (kuten venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat virheellisesti väittivät) vaan siihen, että tuonti ei ollut kasvanut (33).

(67) Mitä tulee Yhdysvaltojen 232 §:ään pohjautuvien toimenpiteiden mahdollisiin vaikutuksiin, komissio on edelleen sitä mieltä, että kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen riskiä ei voida sulkea pois ja että tällainen riski kävisi ehdottomasti todennäköisemmäksi, jos käytössä olevien toimenpiteiden annetaan raueta. On huomattava, että 25 prosentin tulli Yhdysvalloissa verrattuna 0 prosentin tulliin unionissa, jos tulleista luovuttaisiin, tekisi unionin markkinoista selvästi houkuttelevammat venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta kuin ne ovat nykyisissä olosuhteissa eli kun molemmilla markkinoilla on käytössä tulli. Näin ollen Yhdysvaltojen tähänastiset tuontisuuntaukset eivät ole suuntaa-antavia unionin toimenpiteiden pysyessä voimassa, ja kimmoke markkinoiden vaihtamiseen ei ole ehkä yhtä merkittävä kuin se olisi, jos unionissa ei olisi käytössä toimenpiteitä.

(68) Kyseiset kaksi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää väittivät myös, että Yhdysvaltojen 232 §:ään pohjautuvista toimenpiteistä myönnettäisiin erittäin todennäköisesti tiettyjä vapautuksia joidenkin venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Komission mukaan sille tältä osin esitetyn näytön (34) pohjalta ei voida päätellä, että jokin tietty venäläinen tuottaja todennäköisesti vapautettaisiin toimenpiteistä. Koska tältä osin ei esitetty pitävää näyttöä, komissio hylkäsi tämän väitteen.

(69) Kyseiset kaksi venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää väittivät vielä lopuksi, että ottaen huomioon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viedyt vähäiset määrät oli epätodennäköistä, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

(70) Komissio viittasi päätelmiinsä polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä (ks. 50–68 kappale) ja korosti, että polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva analyysi on luonteeltaan ennakoiva. Tämän vuoksi väite hylättiin.

3.2 Ukraina

3.2.1 Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.2.1.1 Alustavat huomautukset

(71) Ukrainassa on kolme tiedossa olevaa saumattomien rauta- ja teräsputkien tuottajaa. Yksi niistä, Interpipe Group, toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Interpipe Group on ehdottomasti suurin tuottaja Ukrainassa. Kauppatilastojen mukaan sen saumattomien rauta- ja teräsputkien vienti unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli noin 87 prosenttia Ukrainasta peräisin olevasta kokonaistuonnista kyseisellä ajanjaksolla (35) eli 80 711 tonnia tai 6 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Interpipe Groupin toimittamat tiedot todennettiin paikan päällä Ukrainassa samoin kuin siihen etuyhteydessä olevan kauppiaan tiloissa Sveitsissä ja siihen etuyhteydessä olevan tuojan tiloissa Saksassa. Todentamisen jälkeen komissio oikaisi tiettyjä Interpipe Groupin alun perin toimittamia tietoja lähinnä myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja CIF-arvojen osalta.

(72) Interpipe Groupilla on kaksi sen täydessä omistuksessa ja määräysvallassa olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa LLC Interpipe Niko Tube (”Niko Tube”) ja OJSC Interpipe NTRP (”NTRP”). Näille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle laskettiin komission vakiokäytännön mukaisesti yksi yhteinen polkumyyntimarginaali. Polkumyynnin määrä laskettiin ensin kunkin yksittäisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, minkä jälkeen Interpipe Groupin tasolla vahvistettiin yksittäisten polkumyyntimarginaalien painotettu keskiarvo.

(73) Kun otetaan huomioon Interpipe Groupin merkittävä vienti unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, polkumyynnin jatkumista kyseisellä ajanjaksolla koskeva analyysi perustui pääasiassa Interpipe Groupin toimittamiin todennettuihin tietoihin.

3.2.1.2 Normaaliarvo

(74) Komissio tutki ensin, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tutkimuksessa vahvistettiin tämän perusteella, että samankaltaisen tuotteen myynti kotimarkkinoilla oli edustavaa kummankin vientiä harjoittavan tuottajan osalta.

(75) Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin Interpipe Groupin vientiin myymät tuotelajit tai niihin verrattavissa.

(76) Tämän jälkeen komissio tutki kunkin tuotelajin, joka on samanlainen kuin vientiin myyty tuotelaji tai siihen verrattavissa, osalta sen, oliko Interpipe Groupin kotimarkkinamyynti edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä. Komissio totesi, että useimpien tuotelajien kotimarkkinamyynti oli edustavaa.

(77) Seuraavaksi komissio määritteli kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suunnatun kannattavan myynnin osuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinoiden myyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

(78) Normaaliarvo perustui kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos a) vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; sekä b) tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia. Tässä tapauksessa normaaliarvo määritettiin kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotetuksi keskiarvoksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

(79) Normaaliarvo perustui tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtaiseen tosiasialliseen kotimarkkinahintaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jos a) tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai b) tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten.

(80) Jos samankaltaisen tuotteen tuotelajia ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos tuotelajia ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

(81) Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana seuraavat: a) painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana; ja b) kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

(82) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Interpipe Group kiisti jotkin komission normaaliarvon laskemisessa käyttämät osatekijät. Väitteet koskivat seuraavia seikkoja: i) myynti-, yleis- ja hallintokustannusten laskeminen etuyhteydessä olevien yritysten välillä; ii) [luottamuksellisista lähteistä] (36) peräisin olevien rahoituskustannusten käyttö; iii) [luottamuksellisista lähteistä] saadut valuuttakurssivoitot ja -tappiot; iv) tietyt luottokustannukset olisi otettava huomioon.

(83) Ensimmäisen osatekijän osalta komissio ilmoitti Interpipe Groupille toisissa täydentävissä päätelmissä, mikä olisi vaikutus polkumyyntimarginaaliin ja myöhempiin päätelmiin, jos väite hyväksyttäisiin. Komissio esitti lisäksi alustavan laskelman noudattaen samaa lähestymistapaa kuin aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Analysoituaan kaikki nämä osatekijät komissio hyväksyi Interpipe Groupin tämän seikan osalta esittämän väitteen, ja polkumyyntimarginaalia alennettiin vastaavasti (ks. 90 kappale jäljempänä). Komissio hylkäsi väitteet ii ja iii. Tähän analyysiin liittyvien tietojen luottamuksellisuuden vuoksi komissio antoi Interpipelle yksilöllisen selvityksen tämän asetuksen julkaisemispäivänä.

(84) Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan luottokustannukset olisi pitänyt ottaa huomioon polkumyyntilaskelmassa, komissio oli edelleen sitä mieltä (kuten se selosti erillisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä 13 päivänä heinäkuuta 2018), että yritys ei ollut toimittanut komissiolle väitteensä tueksi pyydettyä näyttöä. Tämän vuoksi väite hylättiin.

3.2.1.3 Vientihinta

(85) Vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta riippumattomille asiakkaille unionissa joidenkin kauppiaina ja/tai tuojina toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta.

(86) Kun vientiä harjoittava tuottaja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta riippumattomille asiakkaille unionissa kauppiaana toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen (Interpipe Europe SA) kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

(87) Kun vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen (Interpipe Central Trade GmbH) kautta, vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Niiden liiketoimien osalta, jotka koskivat etuyhteydessä olevaa tuojaa Saksassa, tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaiset oikaisut vientihintaan. Etuyhteydessä olevan tuojan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamaa myyntihintaa oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle vähentämällä siitä etuyhteydessä olevan tuojan myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, kohtuullinen voitto ja tapauksen mukaan muut kustannukset.

(88) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Interpipe Group väitti, että Interpipe Europen CIF-hintaa olisi tarkistettava sen vuoksi, että laskelma ja yrityskohtaisten lopullisten päätelmien selostusosuus poikkeavat toisistaan. Komissio totesikin, että erillisten päätelmien selostusosuus ei kunnolla osoittanut sitä, miten CIF-laskenta oli tosiasiallisesti suoritettu. Komissio korjasi tämän vuoksi erillisten päätelmien selostusosuutta ja vahvisti, että laskelma oli tehty niiden päätelmien perusteella, joista oli keskusteltu yrityksen kanssa tarkastuskäynnin aikana.

3.2.1.4 Vertailu

(89) Interpipe Groupin vientihintoja unioniin suuntautuvassa viennissä verrattiin sen kotimarkkinamyynnin normaaliarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän perusteella vähennettiin kuljetuskustannukset ja normaaliarvoon ja vientihintaan vaikuttavat palkkiot.

3.2.1.5 Polkumyynti

(90) Edellä esitetyn perusteella Interpipe Groupin polkumyyntimarginaaliksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saatiin 21,6 prosenttia. Koska Interpipe Group on suurin ukrainalainen tuottaja ja suurin osa Ukrainasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla peräisin olevasta tuonnista oli peräisin siltä, kuten 71 kappaleessa selitetään, komissio päätteli, että Interpipe Groupin osalta todettu polkumyynti oli edustavaa Ukrainan osalta koko maan tasolla.

(91) Komissio vahvisti näin ollen, että polkumyynti Ukrainasta oli jatkunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.2.2 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

(92) Kuten edellä todetaan, Ukrainan havaittiin jatkaneen polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ukrainasta tuleva tuonti nousi 80 711 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eli sen osuus unionin markkinoista oli 6 prosenttia (37). Näiden päätelmien lisäksi komissio analysoi, jatkuisiko Ukrainasta tuleva polkumyyntituonti todennäköisesti, jos voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta. Näin tehdessään se tarkasteli Ukrainan tuotantoa ja käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja ukrainalaisten viejien käyttäytymistä muilla markkinoilla.

3.2.2.1 Käyttämätön kapasiteetti

(93) Käyttämätön kapasiteetti laskettiin seuraavasti. Interpipe Groupin käyttämätön kapasiteetti voitiin vahvistaa raportoitujen ja asianmukaisesti todennettujen tietojen pohjalta. Tarkasteltavana olevan tuotteen kaksi muuta ukrainalaista tuottajaa eivät vastanneet kyselylomakkeeseen. Ne toimittivat kirjallisissa huomautuksissaan ainoastaan tiettyjä tietoja tuotannostaan ja tuotantokapasiteetistaan. Nämä tiedot analysoitiin ja niitä verrattiin markkinaseurantalähteisiin, eritoten Metal Expert -sivustoon. Ukrainan käyttämättömän kapasiteetin arvioitiin olevan vähintään noin 500 000 tonnia, mikä on noin 40 prosenttia unionin kulutuksesta (38).

(94) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Interpipe Group kiisti komission esittämän edellä mainitun käyttämätöntä kapasiteettia koskevan luvun ja väitti aluksi, että se olisi [80 000–100 000 tonnia]. Komissio toimitti saatujen huomautusten perusteella yksityiskohtaisia selvityksiä ja selvennyksiä Interpipe Groupille osoittamissaan ensimmäisissä täydentävissä päätelmissä yrityksen kanssa käydyssä kuulemisessa ja myös toisissa Interpipe Groupille osoittamissaan täydentävissä päätelmissä. Ensimmäisiin täydentäviin päätelmiin esittämissään huomautuksissa ja kuulemisessa Interpipe Group vahvisti olevansa samaa mieltä komission laskemasta käyttämättömästä kapasiteetista Interpipe Groupin osalta – kyseessä oli huomattavasti korkeampi luku kuin sen lopullisten päätelmien yhteydessä esittämissä huomautuksissa mainittu luku. Interpipe Group kuitenkin kiisti edelleen kapasiteettia koskevat laskelmat kahden muun ukrainalaisen tuottajan osalta.

(95) Komissio muistutti Interpipe Groupia siitä, että kumpikaan näistä kahdesta yrityksestä ei ollut toiminut täydessä yhteistyössä komission kanssa, koska ne olivat toimittaneet vain tiettyjä tietoja tuotannostaan ja/tai tuotantokapasiteetistaan. Lisäksi muistutettiin, että komissio oli – toisin kuin Interpipe Group väitti – ottanut näiden osapuolten toimittamat tiedot huomioon analyysissään. Komissio vertasi näissä huomautuksissa olevia tietoja Metal Expert -sivustolta julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.

(96) Yhden näiden osapuolen osalta Metal Expert -sivustolta saatavat tiedot tukivat yrityksen väitettä siitä, että tuotantokapasiteetti oli vähentynyt merkittävästi tarkastelujaksolla. Komissio tukeutui sen käyttämättömän kapasiteetin laskennassa näin ollen Metal Expert -sivustolla ilmoitettuun supistuneeseen tuotantokapasiteettiin. Interpipe Group kuitenkin kiisti edelleen näiden täydentävien päätelmien jälkeen näin vahvistetut käyttämätöntä kapasiteettia koskevat luvut. Komissio hylkäsi väitteen seuraavista syistä:

(97) Asianomainen yritys ei omissa huomautuksissaan esittänyt mitään lukuja tuotantokapasiteetistaan. Se totesi ainoastaan, että työllisyys väheni (työvoima väheni 60–75 %) ja että tuotannon määrä oli [4 000–10 000] tonnia vuodessa. Interpipe Group ei myöskään täydentävien päätelmien jälkeen toimittamissaan huomautuksissa esittänyt minkäänlaista arviointia asianomaisen yrityksen tuotantokapasiteetista.

(98) Näin ollen Interpipe Groupin ja asianomaisen yrityksen esittämistä huomautuksista ilmenee, että komissiolla ei ollut minkäänlaista lähtökohtaa tämän yrityksen tuotannon ja käyttämättömän kapasiteetin arvioimiseksi. Komissio kuitenkin totesi, että julkisesti saatavilla olevat tiedot tukivat asianomaisen yrityksen väitettä, sillä supistunut tuotantokapasiteetti näkyi Metal Expert -sivustolla sen osalta saatavilla olevissa tuotantokapasiteettiluvuissa. Komissio päätti näin ollen laskea sen käyttämättömän kapasiteetin asianomaisen yrityksen toimittamien tuotantotietojen ja Metal Expert -sivustolla ilmoitettujen tuotantokapasiteettitietojen perusteella.

(99) Tämän vuoksi komissio hyväksyi väitteen, jonka mukaan yritys oli merkittävästi vähentänyt tuotantokapasiteettiaan. Interpipe Groupin väite on näin ollen perusteeton.

(100) Kolmannen tuottajan osalta komissio havaitsi huomattavia eroavuuksia sen toimittamien tietojen ja julkisesti saatavilla olevien tietojen välillä. Komissio käytti näin ollen Metal Expert -sivustolla ilmoitettua tuotantokapasiteettia sen käyttämättömän kapasiteetin laskemiseksi. Interpipe Group väitti, että komission olisi tehtävä olettamuksia yli kymmenen vuotta sitten tehdyn toisen polkumyyntitutkimuksen yhteydessä kyseisen yrityksen osalta tehdyn tarkastuksen pohjalta. Komissio katsoo, että tuoreiden lukujen käyttö on asianmukaisempi ja luotettavampi keino hankkia tuotantoa ja käyttämätöntä kapasiteettia koskevia tietoja tämän tutkimuksen puitteissa.

(101) Komissio toteaa tältä osin, että kyseinen tuottaja vahvisti lukuisissa komissiolle toimittamissaan huomautuksissa (39), että käytössä olevien tuotantolinjojen lukumäärä ei ole muuttunut viime vuosina (vaikkakin jotkin niistä eivät sen mukaan ole tällä hetkellä käytössä). Komissio ei näin ollen ilman kyselylomakkeeseen saatua vastausta voinut todentaa, olisiko supistunutta tuotantokapasiteettia koskevan yrityksen väitteen hyväksyminen ollut perusteltua yrityksen esittämien väitteiden vuoksi.

(102) Erillisten täydentävien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Interpipe Group toimitti asiakirjan, joka sen mukaan mitätöi tämän laskelman kyseisten kahden muun ukrainalaisen tuottajan osalta. Asiakirja oli kuitenkin ristiriidassa komission saatavilla olevien markkinaseurantatietojen kanssa, jotka itse asiassa vahvistivat komission laskelmat. Näiden markkinaseurantatietojen mukaan kyseisten kahden muun ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokapasiteetti oli huomattavasti suurempi kuin Interpipe Groupin toimittamassa asiakirjassa esitetty.

(103) Tämän vuoksi komissio vahvistaa Ukrainan osalta määrittämänsä käyttämättömän kapasiteetin, kuten 93 kappaleessa esitetään.

3.2.2.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(104) Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin markkinat ovat houkuttelevat myös ukrainalaisille vientiä harjoittaville tuottajille seuraavista syistä:

(105) Ensinnäkin kokonsa vuoksi, sillä unionin markkinoita (yli 1,3 miljoonan tonnin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja 1,5 miljoonan tonnin kulutus vuonna 2014) voidaan pitää yksinä saumattomien rauta- ja teräsputkien suurimmista markkinoista maailmassa.

(106) Toiseksi hinnan alittavuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. jäljempänä 136 kappale) osoittaa, että Ukrainasta tulevan tuonnin keskimääräinen hintataso unionin markkinoilla alittaa unionin tuottajien hintatason, ja näin ollen vienti todennäköisesti kasvaa edelleen, jos toimenpiteet kumotaan.

(107) Ukraina on lisäksi voimassa olevasta polkumyyntitullista huolimatta jatkuvasti kasvattanut tuontiaan viime vuosina (alle 2 prosentin markkinaosuudesta vuonna 2012 6 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), mikä vahvistaa unionin markkinoiden houkuttelevuuden voimassa olevista tulleista huolimatta.

(108) Lisäksi Yhdysvaltojen otettua käyttöön 232 §:ään pohjautuvat 25 prosentin suuruiset toimenpiteet terästuotteiden osalta (40) – tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna – Ukrainan vienti sen yksille tärkeimmistä vientimarkkinoista saattaa supistua ainakin osittain. Tämä puolestaan lisää unionin markkinoiden houkuttelevuutta, mistä on seurauksena riski kauppavirtojen suuntautumisesta osittain uudelleen unioniin. Tämä on otettava huomioon kolmansien maiden markkinoilla tällä hetkellä olevien muiden esteiden lisäksi (ks. 116 kappale jäljempänä).

(109) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Interpipe Group kiisti komission päätelmät unionin markkinoiden houkuttelevuudesta.

(110) Interpipe Group kiisti erityisesti komission arvioinnin Yhdysvaltojen 232 §:ään pohjautuvien toimenpiteiden mahdollisista vaikutuksista ja Ukrainasta tulevan tuonnin kasvusta tarkastelujaksolla.

(111) Ensimmäisen kohdan osalta Interpipe Group kiisti komission analyysin niistä mahdollisista vaikutuksista, joita Yhdysvaltojen 232 §:ään pohjautuvilla toimenpiteillä olisi markkinoihin. Interpipe Group katsoi erityisesti, ettei riskiä kauppavirtojen uudelleensuuntaamisesta unionin markkinoille ole olemassa. Interpipe Group viittasi myös komission väliaikaisiin toimenpiteisiin terästuotteita koskevan suojatoimenpidetutkimuksen yhteydessä saumattomien rauta- ja teräsputkien osalta.

(112) Kuten 66 kappaleessa todetaan, suojatoimenpidetutkimuksen yhteydessä käyttöön otetuissa väliaikaisissa toimenpiteissä päätettiin todellakin jättää saumattomat rauta- ja teräsputket väliaikaisten toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle. Tätä väliaikaista poisjättöä ei kuitenkaan tehty sen vuoksi, etteikö kaupan uudelleensuuntaamisen riski olisi olemassa, vaan pikemminkin sillä perusteella, että tämän tuotteen tuonti ei kokonaisuudessaan näyttänyt kasvaneen asianomaisen ajanjakson aikana.

(113) Interpipe Group totesi myös, että osa sen viennistä Yhdysvaltoihin koskee OCTG-putkia mutta myös yleiseen käyttöön tarkoitettuja putkia ja putkijohtoja, jotka ovat sen tärkeimpiä vientiartikkeleita unioniin. Interpipe Group väitti myös, että toukokuuhun 2018 asti (se mukaan lukien) sen vienti Yhdysvaltoihin oli kasvanut.

(114) Komissio katsoo edelleen, että ainakin osa Ukrainasta nykyisin Yhdysvaltoihin vietävistä määristä on vaarassa suuntautua unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tämä riski koskee erityisesti tavanomaisia saumattomia rauta- ja teräsputkia. On huomattava, että ”tavanomaisille saumattomille rauta- ja teräsputkille” Yhdysvalloissa asetettu 25 prosentin tulli verrattuna 0 prosentin tulliin unionissa, jos tulleista luovuttaisiin, tekisi unionin markkinoista selvästi houkuttelevammat ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta kuin ne ovat nykyisissä olosuhteissa eli kun molemmilla markkinoilla on käytössä tulli. Näin ollen tähänastiset suuntaukset eivät ole suuntaa-antavia unionin toimenpiteiden pysyessä voimassa, ja kimmoke markkinoiden vaihtamiseen ei ole ehkä yhtä merkittävä kuin se olisi, jos unionissa ei olisi käytössä toimenpiteitä. Lisäksi se seikka, että Yhdysvallat soveltaa jo 232 §:ään pohjautuvien toimenpiteiden nojalla vapautuksia joihinkin maihin ja/tai tiettyihin yrityksiin, hankaloittaisi ukrainalaisten tuottajien kilpailua Yhdysvaltojen markkinoilla (41).

(115) Komissio on lisäksi edelleen sitä mieltä, että kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen riskiä ei voida sulkea pois ja että tällainen riski kävisi ehdottomasti todennäköisemmäksi, jos käytössä olevien toimenpiteiden annetaan raueta.

(116) Yhdysvaltojen 232 §:ään pohjautuvat toimenpiteet olisi lisäksi nähtävä Ukrainan osalta laajemmassa yhteydessä eli ottaen huomioon, että ukrainalaisiin saumattomien rauta- ja teräsputkien tuottajiin kohdistuu lukuisia kaupan esteitä joillakin kolmansien maiden markkinoilla eli polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä Brasiliassa, Kanadassa, Meksikossa ja Venäjällä.

(117) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo edelleen, että unionin markkinoista tulisi vieläkin houkuttelevammat ilman polkumyyntitullia ja niille suuntautuisi todennäköisesti enemmän polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia Ukrainasta.

3.2.2.3 Muut lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset

(118) Interpipe Group esitti useita väitteitä Ukrainan markkinoiden kulutuksen kehittymisen ja sen vientimarkkinoiden monipuolistumisen osalta. Interpipe Group väitti ensinnäkin, että sen viennin taso ja markkinaosuuden kehitys seurasivat tai olivat muutoin linjassa unionin kulutuksen kehityksen kanssa ja että tuonnin ja sen markkinaosuuden kehitys eivät voi aiheuttaa riskiä unionin tuotannonalalle. Toiseksi Interpipe Group väitti, että ottaen huomioon Ukrainan markkinoiden ennennäkemätön kasvu se ei voisi lisätä saumattomien rauta- ja teräsputkien myyntiä unioniin. Interpipe Group päätteli, että kotimaisen kysynnän kasvu pystyisi kattamaan mahdollisen ylimääräisen tuotannon Ukrainassa. Interpipe Group korosti lisäksi vientivalikoiman monipuolistuneen ja kiisti näin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevan komission päätelmän. Komissio käsitteli näitä väitteitä Interpipe Groupille osoittamissaan toisissa täydentävissä päätelmissä.

(119) Komissio tarkasteli näitä väitteitä mutta kiisti ne. Tämän väitteen alkuosassa on asiavirhe ja toinen osa on ristiriidassa tässä tutkimuksessa todettujen tosiseikkojen kanssa.

(120) Ensimmäisestä osasta todettakoon esimerkkinä, että vuonna 2015 Ukraina kasvatti vientiään 20 prosenttia, kun unionin kulutus väheni 9 prosenttia. Yleisesti ottaen Ukraina kasvatti tarkastelujaksolla markkinaosuuttaan unionissa 27 prosentilla (sen markkinaosuus kasvoi 1,3 prosenttiyksikköä), ja unionin kulutus väheni samalla ajanjaksolla 10 prosenttia.

(121) Komissio vahvisti tämän vuoksi, että Ukraina kasvatti tarkastelujaksolla merkittävästi tuontimääräänsä unioniin (sen markkinaosuus nousi 6 %:iin) kulutuksen vähentyessä ja voimassa olleista toimenpiteistä huolimatta. Kuten polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevassa edellä mainitussa analyysissä vahvistettiin, polkumyynnillä Ukrainasta tapahtuvan tuonnin osuus kasvaa todennäköisesti lisää, jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei ole käytössä. Interpipe Groupin väite hylättiin näin ollen.

(122) Edellä 118 kappaleessa mainitun väitteen jälkimmäisen osan osalta komissio katsoi edelleen, että tosiseikat osoittivat kiistattomasti ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientikäyttäytymisen unionin markkinoilla kehittyneen eri tavalla kuin Interpipe Groupin ennusteissa. Komissio ei kiistänyt kotimaisen kulutuksen ja muiden Interpipe Groupin kuvaamien vientikohteiden kehityssuuntauksia. Sen sijaan komissio huomautti, että Intepipe Groupin tällaisista suuntauksista tekemät päätelmät/ennusteet (siltä osin miten ne vaikuttaisivat ukrainalaisten tuottajien toimintamalliin unionin markkinoilla) olivat ristiriidassa tosiasioiden kanssa eli sen kanssa, että tuonti unioniin kasvoi jopa polkumyyntitullin ollessa käytössä. Mitä tulee viennin monipuolistamiseen, komissio viittaa edellä olevaan 116 kappaleeseen, jossa osoitettiin, että joillakin merkityksellisillä kolmansien maiden markkinoilla on nykyisin Ukrainan osalta käytössä lukuisia kaupan rajoituksia. Näin ollen vientikohteiden väitettyä lisääntymistä olisi tarkasteltava yhdessä edellä mainittujen muilla markkinoilla asetettujen kaupan rajoitusten kanssa.

(123) Ottaen huomioon unionin markkinoiden houkuttelevuutta, käyttämätöntä kapasiteettia ja joidenkin kolmansien maiden markkinoilla olevia tiettyjä kaupan rajoituksia koskevat päätelmät tämä väite hylättiin.

(124) Interpipe Group kiisti lopuksi komission analyysin siltä osin kuin on kyse tulossa olevasta yhteisyrityssopimuksesta erään ”keskeisen EU:n tuottajan” kanssa. Komissio selosti tätä kysymystä koskevan arviointinsa toisissa yritykselle osoittamissaan täydentävissä päätelmissä. Komission saatavilla olevien tietojen mukaan kaikki asiaan liittyvät kilpailuviranomaiset eivät ole hyväksyneet tulevaa yhteisyritystä. Näin ollen tässä vaiheessa ei voida päätellä, millainen vaikutus (jos minkäänlainen) tällä yhteisyrityksellä voisi olla Interpipe Groupin saumattomien rauta- ja teräsputkien unioniin suuntautuvaan vientiin. Interpipe vahvisti, ettei yhteisyritystä ole vielä perustettu. Komissio viittasi myös toisissa yritykselle osoittamissaan täydentävissä päätelmissä esitettyyn arviointiinsa, jossa se toi esiin myös sen seikan, että sille ei lukuisista pyynnöistä huolimatta annettu mahdollisuutta tutustua kyseistä yhteisyrityssopimusta koskeviin tietoihin, joten esimerkiksi mahdollisesta tulevasta tuotannosta johtuvia vaikutuksia ei voitu arvioida. Näin ollen tällä hetkellä ei voida vielä tehdä päätelmiä kyseisen yhteisyrityksen vaikutuksista. Komissio lisää kuitenkin, että yhteisyrityksen mahdollista vaikutusta unionin markkinoihin koskevat väitteet ja Interpipe Groupin väitteet polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä ovat jyrkässä ristiriidassa toisiinsa nähden siltä osin kuin on kyse Interpipen mahdollisuuksista (tai niiden puuttumisesta) lisätä vientiään unioniin (42).

3.3 Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

(125) Kun otetaan huomioon i) kummastakin maasta tulevan polkumyynnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ii) käytettävissä oleva merkittävä ylimääräinen kapasiteetti (yhteensä yli 800 000 tonnia) ja iii) unionin markkinoiden houkuttelevuus, komissio päätteli, että Ukrainasta ja Venäjältä polkumyynnillä tapahtuva tuonti hyvin todennäköisesti kasvaisi ja toistuisi merkittävässä määrin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

4. UNIONIN TUOTANTO JA UNIONIN TUOTANNONALA

(126) Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujaksolla 18 tuottajaa unionissa. Niiden katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.

(127) Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia unionin tuotannonalasta saatavilla olevia tietoja, kuten pyynnössä toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ja pyynnön esittäjältä ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja kyselyvastauksia.

(128) Tällä perusteella unionin kokonaistuotannoksi arvioitiin noin 2,25 miljoonaa tonnia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Luku sisältää kaikkien unionin tuottajien eli sekä otokseen valittujen että otokseen kuulumattomien tuottajien tuotannon, joka laskettiin pyynnön esittäjän toimittamien todennettujen tietojen perusteella.

(129) Kuten 17 ja 18 kappaleessa todetaan, niistä kahdestatoista unionin tuottajasta, jotka toimittivat otoksen valintaa varten pyydetyt tiedot vireillepanoa edeltävässä vaiheessa, valittiin lopullinen neljän tuottajan otos.

(130) Näiden neljän otokseen valitun unionin tuottajan osuus unionin arvioidusta kokonaistuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 30 prosenttia ja unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä unionin markkinoilla 37 prosenttia. Tämän vuoksi lopullisen otoksen katsotaan edustavan koko unionin tuotannonalaa.

5. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

5.1 Unionin kulutus

(131) Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuneen myynnin ja kokonaistuonnin määrän perusteella. Tarkastelujakson aikana unionin kulutus laski kaiken kaikkiaan 10 prosenttia. Kulutus oli alhaisimmalla tasollaan vuonna 2016, jolloin se oli 14 prosenttia vähäisempää kuin vuonna 2014. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kulutus kasvoi hieman. 2014 2015 2016 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kulutus (tonnia) 1 493 525 1 360 682 1 283 739 1 344 610 Indeksi 100 91 86 90 Lähde: Perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu tietokanta, pyyntö, kyselyvastaukset.

5.2 Tuonti asianomaisista maista

5.2.1 Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(132) Tarkastelujaksolla Venäjältä ja Ukrainasta unioniin tuleva tuonti kehittyi määrältään ja markkinaosuudeltaan seuraavasti: 2014 2015 2016 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Venäjä Määrä (tonnia) 10 073 6 450 8 178 8 663 Indeksi 100 64 81 86 Markkinaosuus unionin kulutuksesta (%) 0,7 0,5 0,6 0,6 Indeksi 100 70 94 96 Ukraina Määrä (tonnia) 70 608 77 314 77 550 80 711 Indeksi 100 109 110 114 Markkinaosuus unionin kulutuksesta (%) 4,7 5,7 6,0 6,0 Indeksi 100 120 128 127 Kumpikin maa Määrä (tonnia) 80 681 83 764 85 729 89 373 Indeksi 100 104 106 111 Markkinaosuus unionin kulutuksesta (%) 5,4 6,2 6,7 6,6 Indeksi 100 114 124 123 Lähde: Perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu tietokanta, pyyntö, kyselyvastaukset.

(133) Tuonnin määrä kummastakin asianomaisesta maasta kasvoi 11 prosenttia tarkastelujaksolla voimassa olleista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta. Kasvu muodostui yksinomaan Ukrainasta tulevasta tuonnista, joka kasvoi 14 prosenttia tarkastelujaksolla, kun taas Venäjältä tuleva tuonti väheni 14 prosenttia. Saman ajanjakson aikana niiden yhteinen markkinaosuus kasvoi 23 prosenttia – tämäkin Ukrainasta tulevan tuonnin kasvun ansiosta, sillä sen markkinaosuus kasvoi 27 prosenttia tarkastelujaksolla 6 prosenttiin unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun taas Venäjän markkinaosuus supistui 4 prosenttia ja oli 0,6 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tässä yhteydessä on otettava huomioon kulutuksen laskusuunta.

5.2.2 Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

(134) Seuraavassa taulukossa esitetään Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta. On syytä korostaa, että kummankin asianomaisen maan tuonnin myyntihinnat olivat unionin tuotannonalan myyntihintoja alhaisemmat koko tarkastelujakson ja laskivat vielä jyrkästi kyseisellä ajanjaksolla. 2014 2015 2016 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Venäjän tuonnin keskimääräinen hinta euroa/tonni 758 692 631 633 Indeksi 100 91 83 83 Ukrainan tuonnin keskimääräinen hinta euroa/tonni 731 679 607 618 Indeksi 100 93 83 85 Lähde: Perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu tietokanta.

(135) Koska venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Venäjältä peräisin olevaa tuontia koskeva hinnan alittavuus oli määritettävä tuontitilastoista Taric-tasolla käyttäen perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Hinnan alittavuus Ukrainasta tulevan tuonnin osalta määritettiin käyttämällä yhteistyössä toimineen ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintoja ilman polkumyyntitullia. Tuonnin CIF-hintoja oikaistiin tuonnin jälkeisten kustannusten vuoksi ylöspäin. Oikaisu oli 2 euroa tonnilta aiemman toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmien perusteella. Koska etuyhteydettömät tuojat eivät toimineet yhteistyössä tässä menettelyssä, tämän oikaisun tasoa ei ollut mahdollista arvioida uudelleen. Unionin tuotannonalan myyntihintoina käytettiin otokseen kuuluneiden yritysten riippumattomilta asiakkailtaan veloittamia hintoja, joita oikaistiin alaspäin toimituskustannusten, alennusten ja palkkioiden osalta noudettuna lähettäjältä -tasolle.

(136) Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ainoan yhteistyössä toimineen ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonnin (joka oli noin 90 % Ukrainan vientimäärästä unioniin) hinnan alittavuuden marginaali oli 28,9 prosenttia.

(137) Venäjän osalta vahvistettiin 20,3 prosentin suuruinen hinnan alittavuuden marginaali keskimääräisten hintojen vertailun perusteella. Venäjän muille kolmansien maiden markkinoille suuntaaman viennin hintojen analyysi osoitti lisäksi, että Venäjä myi joillakin pääasiallisilla vientimarkkinoillaan samankaltaisilla tai joskus jopa alhaisemmilla hinnoilla kuin unionin markkinoilla, mikä vahvistaa päätelmää, että Venäjän nykytasoiset hinnat alittaisivat unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla.

(138) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kyseiset kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivät, ettei tämä hinnan alittavuuden marginaali ollut edustava, koska niiden väitteen mukaan niiden vienti unioniin koostui hintahaarukan alapäähän sijoittuvista tuotteista, kun taas unionin tuotannonalan kotimarkkinamyynnillä oli huomattava osuus hintahaarukan yläpään tuotteista eli OCTG-putkista. Näiden yritysten mukaan hinnan alittavuutta koskevista laskelmista olisi saatu täysin erilainen marginaali, jos olisi verrattu samanlaisten tuotelajien hintoja.

(139) Tältä osin on huomattava, että komissio ei voinut tehdä tuotelajikohtaista hintojen vertailua, koska kyseiset venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat päättivät olla toimimatta yhteistyössä tutkimuksessa eivätkä vastanneet kyselylomakkeeseen – jos ne olisivat tehneet näin, komissio olisi voinut tehdä hinnan alittavuutta koskevat laskelmat ottaen huomioon Venäjän viennin väitetysti erilaisen tuotevalikoiman ja unionin tuotannonalan kotimarkkinamyynnin.

5.3 Muu maa, johon kohdistuu polkumyyntitoimenpiteitä

(140) Eurostatin tietojen mukaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonnin määrä, sellaisena kuin se on neuvoston asetuksen (EY) N:o 926/2009 (43) 1 artiklan 1 kohdassa määriteltynä, väheni tarkastelujaksolla 34 prosenttia.

(141) Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni 5,7 prosentista vuonna 2014 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 4,2 prosenttiin.

5.4 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

5.4.1 Alustavat huomautukset

(142) Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

(143) Kuten 129 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää.

(144) Vahinkoanalyysia varten komissio erotti toisistaan makrotaloudelliset ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Tässä yhteydessä unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta arvioidaan a) makrotaloudellisten indikaattoreiden (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus sekä toipuminen aiemmasta polkumyynnistä) perusteella, joita koskevat tiedot kerättiin koko unionin tuotannonalan tasolla, sekä b) mikrotaloudellisten indikaattoreiden (keskimääräinen yksikköhinta, yksikkökohtaiset kustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti, varastot ja työvoimakustannukset) perusteella, joita koskevat tiedot kerättiin otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla.

(145) Makrotaloudellisten indikaattoreiden ja etenkin otoksen ulkopuolisia unionin tuottajia koskevien tietojen määrittämiseksi käytettiin kaikkia unionin tuotannonalasta saatavilla olevia tietoja, myös pyynnössä toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja kyselyvastauksia.

(146) Mikrotaloudelliset indikaattorit määritettiin otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksista saatujen tietojen perusteella.

5.4.2 Makrotaloudelliset indikaattorit

a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(147) Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: 2014 2015 2016 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotantomäärä (tonnia) 2 925 290 2 125 668 1 921 743 2 247 474 Indeksi 100 73 66 77 Tuotantokapasiteetti (tonnia) 4 658 456 4 658 456 4 540 036 4 541 932 Indeksi 100 100 97 97 Kapasiteetin käyttöaste (%) 63 46 42 49 Indeksi 100 73 67 79 Lähde: Perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu tietokanta, pyyntö, kyselyvastaukset.

(148) Unionin tuotantomäärä supistui 23 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kun otetaan huomioon, että tuotantokapasiteetti pysyi lähes ennallaan (hienoinen 3 %:n vähentyminen) kyseisellä ajanjaksolla, tuotannon vähentyminen johti merkittävään kapasiteetin käyttöasteen pienentymiseen 14 prosenttiyksiköllä 63 prosentista vuonna 2014 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 49 prosenttiin. Kapasiteetin käyttöaste oli ennätysmäisen alhainen vuosina 2015 ja 2016 (46 % ja 42 %). Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotanto ja näin ollen kapasiteetin käyttöaste kasvoivat, mutta jälkimmäinen on edelleen alle 50 prosenttia.

b) Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu

(149) Unionin tuottajien myyntiin sisältyi etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden kautta tapahtuva myynti. Tämän etuyhteydessä olevien yritysten kautta tapahtuvan myynnin osuus oli tarkastelujaksolla noin 17 prosenttia unionin kulutuksesta. Mikäli nämä myyntimäärät kuitenkin jälleenmyydään myöhemmin riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla, niiden katsotaan silti olevan osa myyntiä määritettäessä unionin tuotannonalan myyntimäärien, markkinaosuuden ja kasvun suuntauksia.

(150) Myyntimäärä, markkinaosuus ja kasvu kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: 2014 2015 2016 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Myyntimäärä (tonnia) 1 213 764 1 096 745 1 038 252 1 095 231 Indeksi 100 90 86 90 Markkinaosuus (%) 81,3 80,6 80,9 81,5 Indeksi 100 99 100 100 Lähde: Perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu tietokanta, pyyntö, kyselyvastaukset.

(151) Unionin tuotannonalan myyntimäärä laski tarkastelujaksolla 10 prosenttia. Tämä suuntaus noudatteli kulutuksen kehitystä, joten unionin tuotannonala onnistui säilyttämään noin 81 prosentin suuruisen markkinaosuutensa koko tarkastelujakson ajan. Tämä kuitenkin saavutettiin alentamalla merkittävästi myyntihintoja, ja seurauksena oli jäljempänä selostettu taloudellisten indikaattoreiden heikkeneminen.

c) Työllisyys ja tuottavuus

(152) Tuotannon ja myynnin laskiessa myös unionin tuotannonalan työllisyys väheni 18 prosenttia vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Työllisyyden lasku ei kuitenkaan johtanut tuottavuuden nousuun – mitattuna työntekijän tuotoksena per vuosi – sillä tuotannon määrän lasku tarkastelujaksolla oli jyrkempi kuin työllisyyden lasku. Tuottavuusindikaattori parani vasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä liittyi tuotannon kasvuun vuoteen 2016 verrattuna – kun taas työllisyysaste pysyi vakaana pienennyttyään vuodesta 2015. 2014 2015 2016 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Työntekijöiden lukumäärä 15 830 14 209 12 928 12 941 Indeksi 100 90 82 82 Tuottavuus (tonnia/työntekijä) 184,8 149,6 148,6 173,7 Indeksi 100 81 80 94 Lähde: Pyyntö, kyselyvastaukset.

d) Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

(153) Ukrainan tuonnin osalta todettu polkumyyntimarginaali on merkittävä (ks. 90 kappale edellä). Kun otetaan huomioon edellä esitetyt Ukrainasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. Ukrainalaisten viejien jatkuvan epäterveen hinnoittelun vuoksi unionin tuotannonala ei myöskään voinut toipua aiemmasta polkumyynnistä.

5.4.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit

a) Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla ja yksikkökohtaiset tuotantokustannukset

(154) Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa laskivat 19 prosenttia vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Hinnanlasku heijastelee tärkeimpien raaka-aineiden kustannusten yleistä laskusuuntausta samoin kuin yrityksiä uudistaa kustannusrakennetta siten, että unionin tuottajien kustannukset vähenevät. Koska venäläiset ja ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, joiden hinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat, painoivat tarkastelujaksolla hintoja vielä lisää, unionin tuottajat eivät voineet hyötyä kustannusten alentumisesta, sillä markkinaosuutensa säilyttämiseksi niiden oli alennettava myyntihintoja enemmän kuin kustannusten alentuminen mahdollisti.

(155) Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kustannukset laskivat 9 prosenttia, mikä oli paljon vähemmän kuin hinnanlasku. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla merkittävästi. 2014 2015 2016 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräinen yksikkökohtainen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (euroa/tonni) 1 024 977 844 832 Indeksi 100 95 82 81 Myytyjen tavaroiden yksikkökohtaiset kustannukset (euroa/tonni) 944 1 037 932 858 Indeksi 100 110 99 91 Lähde: Kyselyvastaukset.

b) Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

(156) Unionin tuottajien kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: 2014 2015 2016 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) 6,2 – 4,0 – 8,2 – 6,0 Kassavirta (euroa) 33 622 691 20 584 055 – 5 190 651 – 5 153 970 Indeksi 100 61 – 15 – 15 Investoinnit (euroa) 70 668 341 49 594 481 31 073 864 25 325 867 Indeksi 100 70 44 36 Investointien tuotto (%) 5,5 – 2,9 – 5,3 – 4,1 Lähde: kyselyvastaukset.

(157) Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kuten 155 kappaleessa selitetään, otokseen valittujen unionin tuottajien toiminta oli kannattavaa vuonna 2014 mutta muuttui tappiolliseksi vuodesta 2015 lähtien. Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus laski koko tarkastelujaksolla 6 prosentin voitosta 6 prosentin tappioihin.

(158) Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse omaa toimintaansa, oli positiivinen vuosina 2014–2015 mutta muuttui sitten kannattavuuden heiketessä negatiiviseksi vuonna 2016 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(159) Unionin tuottajat pystyivät edelleen koko tarkastelujakson ajan tekemään investointeja, mutta kannattavuuden ja kassavirran kehitys vaikuttivat haitallisesti myös niiden määrään ja investoinnit vähenivätkin tarkastelujaksolla 64 prosenttia. Lisäksi investointien tuotto oli vuodesta 2015 lähtien negatiivinen seuraten kannattavuuden kehityssuuntausta.

(160) Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellinen tilanne oli negatiivinen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

c) Varastot

(161) Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot vähenivät 21 prosenttia tarkastelujakson aikana. Varastojen ja tuotantomäärän välinen suhde pysyi kuitenkin vakaana tarkastelujaksolla (noin 3 %). Varastojen määrän kehitys noudattelee tuotannon kehitystä. Tässä tapauksessa tätä indikaattoria ei kuitenkaan pidetä erityisen merkittävänä unionin tuottajien taloudellisen tilanteen arvioinnissa, koska saumattomia rauta- ja teräsputkia tuotetaan yleensä tilauksesta. 2014 2015 2016 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Loppuvarastot (tonnia) 87 502 51 661 53 858 68 982 Indeksi 100 59 62 79 Lähde: Kyselyvastaukset.

d) Työvoimakustannukset

(162) Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset laskivat hieman tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan pyrkiessä uudistamaan kustannusrakennettaan. Tämä indikaattori on erityisen tärkeä, sillä työvoimakustannusten osuus on yli 25 prosenttia saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotantokustannuksista. 2014 2015 2016 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) 53 628 58 653 51 161 50 437 Indeksi 100 109 95 94 Lähde: Kyselyvastaukset.

5.5 Päätelmät vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä

(163) Ottaen huomioon 131–162 kappaleet todettiin, että unionin tuotannonalan tilanne oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla huonompi kuin vuonna 2014 ja että unionin tuotannonala kärsi perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

(164) Tutkimuksessa kävi ilmi, että suurin osa vahinkoindikaattoreista heikkeni tarkastelujaksolla. Myyntimäärä supistui 10 prosenttia, tuotantomäärä 23 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste laski 63 prosentista 49 prosenttiin. Vaikka unionin tuotannonala onnistuikin säilyttämään markkinaosuutensa noin 81 prosentissa, tämä tapahtui sen kannattavuuden kustannuksella; unionin myyntihinnat laskivat näet merkittävästi (–19 %). Huolimatta yrityksistä vähentää tuotantokustannuksia (9 %:n vähennys) unionin tuotannonalan toiminta muuttui tappiolliseksi vuodesta 2015 alkaen. Vuodesta 2014 (6,2 %:n voitto) tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon (6,0 %:n tappio) kannattavuus heikkeni 12,2 prosenttiyksikköä. Myös kassavirran ja investointien tuoton kaltaiset taloudelliset indikaattorit kääntyivät vuoden 2014 positiivisista luvuista negatiivisiksi seuraavina vuosina ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Samana ajanjaksona investoinnit vähenivät 64 prosenttia.

(165) Vahingon jatkuminen on seurausta useista tekijöistä, kuten unionin kulutuksen vähenemisestä ja vientimyynnin supistumisesta. Mutta tämän lisäksi unionin hintoja laski polkumyynnillä tapahtunut tuonti. Ukraina kasvatti vientimääräänsä unioniin 14 prosenttia alhaisin polkumyyntihinnoin, ja sen markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 27 prosenttia. Ainoa ukrainalainen viejä alitti unionin hinnat lähes 30 prosentilla. Tällä erittäin pääomavaltaisella tuotannonalalla tuotantomäärän vähentymisellä yhdessä hintojen alenemisen kanssa oli negatiivisia vaikutuksia kannattavuuteen.

(166) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Ukrainan hallitus ja kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa luettelivat lukuisia tekijöitä, jotka olisi pitänyt ottaa huomioon muina tekijöinä analysoitaessa unionin tuotannonalan vahingollisen tilanteen ja asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin välistä syy-yhteyttä. Tällaisia tekijöitä väitettiin olevan unionin kulutuksen väheneminen, kotimainen kilpailu unionin tuottajien kesken, unionin tuottajien epätyydyttävä vientitoiminta, unionin yritysten ylikapasiteetti ja korkeat kiinteät kustannukset sekä tuonti Valko-Venäjältä.

(167) Kuten 165 kappaleessa todetaan, vahingon jatkuminen on useiden tekijöiden summa. Kulutuksen vähenemisen, vientimyynnin laskun ja polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi muilla tekijöillä ei ollut suurta merkitystä. Esimerkiksi kapasiteetin alhainen käyttöaste on pikemminkin osoitus tuotannon vähentymisestä kuin ylikapasiteettitilanteesta, ja tuonti muista kolmansista maista väheni kokonaisuudessaan. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi myös varsin vakaana tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuottajien välistä kilpailua koskevaa väitettä ei perusteltu. Se perustuu pelkästään siihen, että otokseen kuuluvien unionin tuottajien osuus EU:n tuotannosta oli vain 30prosenttia ja että tämän vuoksi otokseen kuuluvien ja otokseen kuulumattomien tuottajien välistä kilpailua olisi tarkasteltava. Tämä väite olisi hylättävä, koska se on ristiriidassa otannan käyttöä koskevien perustelujen kanssa. Komissio tarkasteli kaikkien unionin tuottajien tilannetta mutta – ottaen huomioon tuottajien suuren määrän – rajasi tiettyjen tekijöiden tarkastelunsa otokseen, joka edustaa koko unionin tuotannonalaa. Tämän vuoksi ei ole tarpeen tutkia otokseen kuulumattomien tuottajien vaikutusta otokseen valittuihin yrityksiin.

(168) Joka tapauksessa, kuten edellä selostettiin, vahinkoa koskeva päätelmä keskittyy tässä tapauksessa unionin tuotannonalan todennäköiseen tilanteeseen, jos toimenpiteet kumotaan.

(169) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Ukrainan hallitus ja yksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja toivat esiin, että Ukrainan viennin osuus unionin kulutuksesta on vain 6 prosenttia eikä todennäköisesti tule kasvamaan Ukrainan kotimaisen kulutuksen vuoksi ja koska Ukrainan vienti on monipuolistunut merkittävästi ja hankkinut uusia markkinoita.

(170) Vastauksena tähän on syytä korostaa, että jo nykyinen 6 prosentin markkinaosuus aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle erityisesti kun otetaan huomioon merkittävä hinnan alittavuus. Lisäksi on syytä huomata, että Ukrainan tuontimäärät kasvoivat tarkastelujaksolla huolimatta voimassa olevista polkumyyntitulleista.

(171) Yksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja, jota Ukrainan hallitus tuki huomautuksissaan osittain, väitti lisäksi, että komission olisi pitänyt vahingon toistumista koskevassa analyysissään ottaa huomioon kyseisen ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja erään unionin tuottajan, joka on yksi tarkasteltavana olevan tuotteen suurimmista tuottajista unionissa, välillä allekirjoitettu yhteisyrityssopimus. Ukrainalaisen tuottajan mukaan tämän yhteisyrityssopimuksen ehdoilla tulee olemaan merkittävä vaikutus yrityksen tuleviin vientimääriin EU:hun, jakelukanaviin ja hinnoitteluun.

(172) Komissio viittaa edellä 124 kappaleessa esittämäänsä vastanäyttöön.

(173) Venäjä vei EU:hun vain vähäisiä määriä, mutta myös sen hintojen todettiin alittavan unionin hinnat. Kuten 50–68 kappaleessa kuvataan, tehtiin ennakoiva analyysi tästä maasta tulevan viennin todennäköisistä määristä, jos toimenpiteet kumotaan. Se osoitti, että tuonti Venäjältä todennäköisesti kasvaisi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutettuja tasoja huomattavasti suuremmaksi.

(174) Kuten edellä 53 ja 93 kappaleessa selostettiin, molemmilla mailla on huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia ja ne todennäköisesti lisäävät halpatuontia, jos toimenpiteet kumotaan, ottaen huomioon unionin markkinoiden houkuttelevuus määrien ja hintojen osalta. Kuten edellä 56 ja 108 kappaleessa selostettiin, unionin markkinoiden houkuttelevuus todennäköisesti kasvaa ottaen huomioon Yhdysvaltojen maaliskuussa 2018 käyttöön ottaman 25 prosentin suuruisen tullin terästuotteiden (saumattomat rauta- ja teräsputket mukaan luettuina) tuonnissa. Yhdysvallat on yksi Venäjän ja Ukrainan tärkeimmistä vientimarkkinoista, ja ainakin osa siitä määrästä, jota ei enää voida myydä Yhdysvaltoihin, suuntautuu todennäköisesti unionin markkinoille.

(175) Unionin tuotannonala on edelleen vaikeassa tilanteessa, ja sen tilanne vaikeutuu entisestään, jos toimenpiteet kumotaan. Halpa polkumyynnillä tapahtuva tuonti Ukrainasta todennäköisesti kasvaisi edelleen ja Venäjältä tuleva polkumyyntituonti todennäköisesti toistuisi merkittävässä määrin, mikä painaisi hintoja vieläkin alemmas ja vähentäisi myyntiä unionin markkinoilla.

6. UNIONIN ETU

6.1 Johdanto

(176) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten Venäjän ja Ukrainan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on lisäksi tarkastelu ja siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa, sen avulla voidaan myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.

(177) Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin vastaisten toimenpiteiden voimassapitäminen ei ole unionin edun mukaista.

6.2 Unionin tuotannonalan etu

(178) Unionin edun osalta on selvää, että jos toimenpiteet kumotaan, unionin tuotannonalan – joka tällä hetkellä tarjoaa 13 000 työpaikkaa terässektorilla tarkasteltavana olevan tuotteen osalta – jo ennestään vaikea taloudellinen tilanne heikkenisi lisää.

6.3 Tuojien ja käyttäjien etu

(179) Tuojat ja käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä, vaikka kaikille tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille (yli 70 yritystä) ilmoitettiin menettelyn vireillepanosta ja mahdollisuudesta toimia yhteistyössä asianomaisena osapuolena.

(180) Aiemman toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeneen tarkastelun päätelmien mukaan tuojat hankkivat tuotetta useilta toimittajilta monista eri maista, ja näin ollen toimenpiteiden jatkamisella Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin osalta on vähäinen vaikutus. Samalla todettiin myös, että vaikka toimenpiteet ovat olleet voimassa useita vuosia, tuojat onnistuivat pitämään toimintansa kannattavana.

(181) Aiemman toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeneen tarkastelun päätelmien mukaan ja käytettävissä olevien tietojen perusteella näyttäisi siltä, että saumattomien rauta- ja teräsputkien osuus käyttäjien tuotantokustannuksista on varsin pieni. Saumattomat rauta- ja teräsputket ovat yleensä osa suurempaa hanketta (kattila-, putkisto- tai rakennushankkeet), josta ne muodostavat ainoastaan pienen osan. Toimenpiteiden jatkamisen mahdollisen vaikutuksen käyttäjiin ei sen vuoksi odoteta olevan merkittävä.

(182) Koska asianomaiset yritykset eivät toimineet yhteistyössä, ei ole saatavilla todennettavissa olevia tietoja, jotka osoittaisivat kokonaistilanteen muuttuneen.

6.4 Unionin etua koskevat päätelmät

(183) Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista.

(184) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen vaikuttaisi kielteisesti lukuisiin unionin kuluttajiin (käyttäjiin) ja rajoittaisi kilpailua unionissa. Tämän vuoksi kyseiset asianomaiset osapuolet pyysivät komissiota harkitsemaan toimenpiteiden voimassaolon jatkamista enintään kahdella vuodella.

(185) Komissio tarkasteli ehdotusta toimenpiteiden rajallisesta jatkamisesta unionin edun vuoksi. Se muistutti tältä osin, että unionin edun tarkastelu polkumyyntitutkimuksissa on menettelyllisesti pitkälle säännelty toimenpide, joka edellyttää asianomaisten etujen vertailemista, mukaan luettuina unionin tuotannonalan sekä käyttäjien ja kuluttajien edut, ja monitahoisten oikeudellisten, taloudellisten ja poliittisten tekijöiden arvioimista (44). Komissio muistutti, että unionin edun arviointi unionin tuotannonalan osalta osoitti, että jos toimenpiteet kumotaan, unionin tuotannonalan jo ennestään hankala taloudellinen tilanne heikkenisi entisestään. Lisäksi muistutetaan, että tuojat ja käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä ja ilmoittaneet, että nykyisten voimassa olevien toimenpiteiden jatkamisesta olisi niille haittaa. Näin ollen ei ole mitään näyttöä siitä, että toimenpiteiden soveltamisen rajoittaminen kahteen vuoteen palvelisi unionin etua paremmin kuin toimenpiteiden soveltaminen täydet viisi vuotta, kuten perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa säädetään. Komissio hylkäsi tällä perusteella kyseisten kahden venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan väitteen.

7. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

(186) Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

(187) Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella komissio aikoo ottaa käyttöön kyseiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa edellä selostettuja päätelmiä.

(188) Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien sellaisten raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa, jotka ovat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoisia, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) mukaisen kaavan ja kemiallisen analyysin (45) mukaan enintään 0,86 ja jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (46) (Taric-koodit 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ja 7304599320). 2. Alla lueteltujen yritysten valmistaman, 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava: Maa Yritys Polkumyyntitulli (%) Taric-lisäkoodi Venäjä Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works 24,1 A741 OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works 28,7 A859 Kaikki muut yritykset 35,8 A999 Ukraina OJSC Dnepropetrovsk Tube Works 12,3 A742 LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) 13,8 A743 CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist 25,7 A744 Kaikki muut yritykset 25,7 A999 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2018. Komission puolesta Puheenjohtaja Jean-Claude JUNCKER

(1) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 2320/97, annettu 17 päivänä marraskuuta 1997, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottamisesta tiettyjen Unkarista, Puolasta, Venäjältä, Tšekin tasavallasta, Romaniasta ja Slovakian tasavallasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa, asetuksen (ETY) N:o 1189/93 kumoamisesta ja kyseistä Kroatian tasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevan menettelyn päättämisestä (EYVL L 322, 25.11.1997, s. 1).

(3) Komission päätös 2000/70/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, tiettyjen muun muassa Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa käyttöönotettuja polkumyyntitoimenpiteitä koskevan välivaiheen tarkastelun yhteydessä tarjotun sitoumuksen hyväksymisestä (EYVL L 23, 28.1.2000, s. 78).

(4) Neuvoston asetus (EY) N:o 348/2000, annettu 14 päivänä helmikuuta 2000, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa sekä käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EYVL L 45, 17.2.2000, s. 1).

(5) Neuvoston asetus (EY) N:o 1322/2004, annettu 16 päivänä heinäkuuta 2004, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen muun muassa Venäjältä ja Romaniasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 2320/97 muuttamisesta (EUVL L 246, 20.7.2004, s. 10).

(6) Neuvoston asetus (EY) N:o 258/2005, annettu 14 päivänä helmikuuta 2005, tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 348/2000 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muuttamisesta (EUVL L 46, 17.2.2005, s. 7).

(7) Komission päätös 2005/133/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 258/2005 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien osittaisesta suspendoimisesta (EUVL L 46, 17.2.2005, s. 46).

(8) Neuvoston asetus (EY) N:o 1866/2005, annettu 8 päivänä marraskuuta 2005, tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 258/2005 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien osittaisen suspension jatkamisesta (EUVL L 300, 17.11.2005, s. 1).

(9) Neuvoston asetus (EY) N:o 954/2006, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2006, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottamisesta tiettyjen Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa, neuvoston asetusten (EY) N:o 2320/97 ja (EY) N:o 348/2000 kumoamisesta, tiettyjen muun muassa Venäjältä ja Romaniasta peräisin olevien, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelun ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päättämisestä sekä tiettyjen muun muassa Venäjältä ja Romaniasta sekä Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelujen päättämisestä (EUVL L 175, 29.6.2006, s. 4).

(10) C-191/09 P – neuvosto ja komissio vastaan Interpipe Niko Tube ja Interpipe NTRP.

(11) T-249/06 – Interpipe Niko Tube ja Interpipe NTRP vastaan neuvosto.

(12) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 540/2012, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottamisesta tiettyjen Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 954/2006 muuttamisesta (EUVL L 165, 26.6.2012, s. 1).

(13) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 585/2012, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen sekä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelumenettelyn päättämisestä Kroatiasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnin osalta (EUVL L 174, 4.7.2012, s. 5).

(14) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 795/2012, annettu 28 päivänä elokuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa annetun täyt