2000/249/EY: Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä maaliskuuta 2000, Maltan tasavallan liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä



Virallinen lehti nro L 078 , 29/03/2000 s. 0017 - 0022



Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä maaliskuuta 2000, Maltan tasavallan liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä (2000/249/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Kyproksen tasavallan ja Maltan tasavallan liittymistä valmistelevan strategian mukaisten toimien toteuttamisesta 13 päivänä maaliskuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 555/2000(1), ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on uusi väline ja vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein osa. (2) Asetuksella (EY) N:o 555/2000 täydennetään asetusta (EY) N:o 622/98(2), jossa säädetään, että neuvosto päättää komission ehdotuksesta määräenemmistöllä kunkin liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä sellaisina kuin ne esitetään kullekin ehdokasmaalle, sekä niitä koskevista myöhemmistä merkittävistä mukautuksista. (3) Yhteisön avun saamisen edellytyksenä on olennaisten edellytysten täyttäminen ja erityisesti Eurooppa-sopimuksiin sisältyvien sitoumusten noudattaminen ja edistyminen Kööpenhaminan arviointiperusteiden täyttämisessä. Jos jokin olennainen edellytys jää täyttämättä, neuvosto voi komission ehdotuksesta määräenemmistöllä toteuttaa asiaankuuluvia toimenpiteitä minkä tahansa liittymistä valmistelevan avun osalta. (4) Vuoden 1999 komission määräaikaiskertomuksessa esitettiin objektiivinen arvio Maltan tasavallan liittymisvalmisteluista ja yksilöitiin useita jatkotyöskentelyä edellyttäviä ensisijaisia aihealueita. (5) Maltan tasavallan olisi osana liittymisvalmistelujaan laadittava yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma. Tässä ohjelmassa olisi asetettava aikataulu liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden ja välitavoitteiden saavuttamiselle, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Astuksen (EY) N:o 555/2000 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti Maltan tasavallan liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyvät periaatteet, ensisijaiset tavoitteet, välitavoitteet ja edellytykset vahvistetaan liitteessä, joka on erottamaton osa päätöstä. 2 artikla Liittymistä valmistelevan kumppanuuden toteuttamista valvotaan assosiaatiosopimuksen mukaisissa elimissä ja toimivaltaisissa neuvoston elimissä, joille komissio raportoi säännöllisesti. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä 20 päivänä maaliskuuta 2000. Neuvoston puolesta J. Gama Puheenjohtaja (1) EYVL L 68, 16.3.2000, s. 3. (2) Neuvoston asetus (EY) N:o 622/98, annettu 16 päivänä maaliskuuta 1998, Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavasta avusta ja erityisesti liittymiskumppanuusjärjestelmän perustamisesta (EYVL L 85, 20.3.1998, s. 1). LIITE MALTA: VUODEN 1999 LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA KUMPPANUUS 1. TAVOITTEET Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteiset puitteet niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission vuoden 1999 määräaikaiskertomuksessa Maltan edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa, näiden ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanon tukemiseksi Maltalle myönnettävissä oleville rahavaroille sekä kyseisen avun edellytyksille. Liittymistä valmisteleva kumppanuus on perustana useille politiikan välineille, joita käytetään jäsenyyttä hakeneiden maiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännöstön hyväksymistä koskeva kansallinen ohjelma, talouspolitiikan keskipitkän aikavälin ensisijaisten tavoitteiden yhteinen arviointi, järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva sopimus sekä kansalliset kehittämissuunnitelmat ja muut alakohtaiset suunnitelmat, jotka ovat tarpeen, jotta osallistuminen rakennerahastoihin unioniin liittymisen jälkeen olisi mahdollista. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne pannaan täytäntöön erityisiä menettelyjä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet tulevat olemaan kumppanuuden mukaisia. 2. PERIAATTEET Kunkin jäsenyyttä hakeneen maan osalta määritetyt keskeisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät maiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut arviointiperusteet, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että: - ehdokasmaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun, - ehdokasmaassa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa, - ehdokasmaa pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan luettuna poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen. Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti ehdokasmaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhteisön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen. Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto tähdensi, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on välttämätöntä, mutta yksinään riittämätöntä. On tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan. 3. ENSISIJAISET TAVOITTEET JA VÄLITAVOITTEET Komission määräaikaiskertomuksissa on tuotu esiin, että ehdokasmaiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla laajoja toimia valmistautuakseen unioniin liittymiseen. Tämä tilanne edellyttää välitavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin on kuhunkin liityttävä asianomaisten maiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet. Näiden tavoitteiden saavuttamisesta riippuu ehdokasmaille myönnettävän avun määrä sekä jo joidenkin maiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden ehdokasmaiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistäminen. Ensisijaiset tavoitteet ja välitavoitteet on jaettu kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty Maltan realistisia mahdollisuuksia saavuttaa ne tai edistyä huomattavasti niiden täyttämisessä vuoden 2000 loppuun mennessä. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteuttaminen olisi, mikäli mahdollista, aloitettava jo vuoden 2000 aikana. Malta valmistelee parhaillaan yhteisön säännöstön hyväksymistä koskevaa kansallista ohjelmaa (NPAA). Ohjelmassa vahvistetaan aikataulu liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen perustuvien ensisijaisten tavoitteiden ja välitavoitteiden toteuttamiseksi sekä tarvittavat hallinnolliset rakenteet ja rahoitusvarojen määrä. Liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa osoitetaan Maltan liittymisvalmisteluiden ensisijaiset alat. Maltan on kuitenkin pyrittävä ratkaisemaan kaikki määräaikaiskertomuksessa yksilöidyt ongelmat. Lisäksi on tärkeää, että Malta täyttää sitoumuksensa, jotka koskevat lainsäädännön lähentämistä ja yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa assosiaatiosopimuksen nojalla sekä kansallisen lainsäädännön analyyttisen arvioinnin yhteydessä tehtyjen sitoumusten mukaisesti. Olisi pidettävä mielessä, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perusteiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaan saattamista ja täytäntöönpanoa. Komission määräaikaiskertomuksen analyysin perusteella Maltalle on määritetty jäljempänä esitetyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välitavoitteet. 3.1 Lyhyen aikavälin tavoitteet (2000) Taloudelliset arviointiperusteet - Maltan on laadittava keskipitkän aikavälin talouspolitiikka vakaan ja terveen makrotaloudellisen ympäristön luomiseksi, - sen on laadittava selkeä verotusta koskeva pitkän aikavälin politiikka ja saatettava verotuksen piiriin sen ulkopuolelle aikaisemmin jäänyt taloudellinen toiminta, - sen on määriteltävä teollisuuden rakenneuudistuspolitiikka, jolla nopeutetaan teollisuuden rakenneuudistusta, erityisesti elintarvike- ja huonekalutuotannossa, ja jatkettava yksityistämistä. Sisämarkkinat - Teollis- ja tekijänoikeudet: Maltan on hyväksyttävä uusi patenttilainsäädäntö, joka on yhdenmukainen eurooppapatenttien myöntämisestä tehdyn yleissopimuksen kanssa ja sellaisten yhteisön asetusten kanssa, joilla otetaan käyttöön lääkkeitä ja kasvinsuojeluaineita koskeva lisäsuojatodistus, - yhtiölainsäädäntö: Maltan on jatkettava yhdenmukaistamista erityisesti saattamalla yhdestoista direktiivi osaksi maan kansallista lainsäädäntöä, - tietosuoja: Maltan on annettava EU:n direktiivien mukaiset kansalliset säädökset, - tavaroiden vapaa liikkuvuus: Maltan on poistettava tuontimaksut EU:sta tapahtuvalta tuonnilta sekä yhdenmukaistettava siviilioikeutta ja kuluttajapolitiikkaa koskeva lainsäädäntö tuotevastuudirektiivin kanssa säätämällä valmistajan ankarasta vastuusta, - pääomien vapaa liikkuvuus: Maltan on hyväksyttävä tarkka aikataulu pääomanliikkeiden vapauttamiseksi, alkaen maahan ja sieltä pois suuntautuvia pitkäaikaisia pääomavirtoja koskevien rajoitusten poistamisesta, - kilpailu: Maltan on annettava yrityskeskittymiä koskeva laki ja varmistettava, että kilpailusääntöjä sovelletaan julkisiin yrityksiin, joilla on erityis- tai yksinoikeuksia; sen on annettava laki valtiontuista ja perustettava valvontaviranomainen, täydennettävä valtiontukirekisteriä ja laadittava vuosittaiset valtiontukikertomukset, - televiestintä: Maltan on perustettava riippumaton kansallinen sääntelyviranomainen, - audiovisuaalinen ala: Maltan on saatettava loppuun lainsäädännön yhdenmukaistaminen, - verotus: Maltan on jatkettava yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja päätettävä alv- ja valmisteverolainsäädännön täysimääräisen yhdenmukaistamisen aikataulusta sekä varmistettava, että uudet verotukselliset toimenpiteet ovat yritysverotusta koskevien käytännesääntöjen mukaisia, - tulli: Maltan on päätettävä lainsäädännön yhdenmukaistamisen aikataulusta, otettava käyttöön Euroopan yhteisön yhdistetty nimikkeistö ja yhdenmukaiset alkuperäsäännöt, alettava soveltaa yhtenäistä hallinnollista asiakirjaa sekä tehostettava instituutioiden ja hallinnon kehittämistä ja tietokoneistamista. Maatalous - Maltan on valmisteltava toimenpiteitä yhteisen maatalouspolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikan täytäntöönpanemiseksi sekä niiden edellyttämien hallinnollisten rakenteiden luomiseksi, - sen on jatkettava eläinlääkintä- ja kasvinsuojelulainsäädännön yhdenmukaistamista ja parannettava tarkastusjärjestelyjä, erityisesti tulevilla unionin ulkorajoilla. Ympäristö - Maltan on omaksuttava strategia ja yksityiskohtainen, direktiivikohtainen ohjelma EU:n ympäristösäännöstön saattamiseksi osaksi maan lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanemiseksi ja soveltamiseksi erityisesti antamalla toimintapuitteita koskevia ja alakohtaisia säädöksiä sekä valmistelemalla tarvittavat täytäntöönpanosäädökset ja valmiuksien kehittämistä koskevat vaatimukset, - sen on laadittava (direktiivikohtainen) kustannusarvioihin sekä todellisiin julkisiin ja yksityisiin rahoituslähteisiin perustuva vuosittainen rahoitussuunnitelma, - sen on saatettava ympäristövaikutusten arvioinnista annettu direktiivi kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava sitä. Liikenne - Maltan on laadittava strategia ja aikataulu yhteisön säännöstön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanemiseksi erityisesti lento- ja meriliikenteen alalla (meriliikenteen turvallisuus mukaan luettuna). Työllisyys ja sosiaalikysymykset - Maltan on tuettava työmarkkinaosapuolten valmiuksien parantamista yhteisön säännöstön omaksumiseksi ja täytäntöönpanemiseksi. Oikeus- ja sisäasiat - Maltan on poistettava pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1951 Geneven yleissopimukseen tehty maantieteellinen varauma ja tehostettava osallistumistaan kansainväliseen yhteistyöhön oikeusasioissa, - sen on annettava erityinen turvapaikkalainsäädäntö ja luotava turvapaikkahakemusten käsittelystä vastaavat rakenteet sekä allekirjoitettava meriteitse käytävää huumausaineiden laitonta kauppaa koskeva Euroopan neuvoston sopimus, - sen on lisättävä talousrikoksia tutkivan yksikön ja huumeiden torjunnasta vastaavien yksiköiden henkilöstöä, ratifioitava rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua koskeva yleissopimus, allekirjoitettava lahjontaa koskeva eurooppalainen rikosoikeudellinen yleissopimus ja lahjontaa koskeva OECD:n yleissopimus. Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyvyn vahvistaminen, EU-varojen hallinnointi ja valvonta mukaan lukien - Maltan on esitettävä julkisen hallinnon uudistamisohjelma, jolla pyritään parantamaan julkisen hallinnon tehokkuutta ja tuloksellisuutta, - sen on saatettava valmiiksi sisäistä ja ulkoista varainhoidon valvontaa koskeva lainsäädäntökehys, perustettava valtionhallinnon yhteyteen keskusyksikkö sisäisen tarkastuksen valvonnan yhdenmukaistamiseksi, perustettava maksuja hoitavien elinten yhteyteen sisäisen tarkastuksen valvonnan yksikköjä, sovellettava toiminnallista riippumattomuutta kansallisiin sisäisiin tarkastajiin/valvojiin sekä keskushallinnossa että hajautetulla tasolla, otettava käyttöön varainhoidon ennakkovalvonta, julkaistava sisäisen tarkastuksen käsikirja ja kehitettävä kirjausketju EU-varojen käytön valvomiseksi, - sen on ilmoitettava henkeä kohti laskettu bruttokansantuote EU:n menetelmää noudattaen. 3.2 Keskipitkän aikavälin tavoitteet Taloudelliset arviointiperusteet - Maltan on vähennettävä julkista velkaa ja budjetin alijäämää, - sen on tehostettava veronkantoa ja uudistettava julkista sektoria sekä toteutettava tappiota tuottavien julkisten yritysten uudelleenjärjestelyjä ja varmistettava, että ne toimivat markkinaehdoin, - sen on vahvistettava rahoitusjärjestelmäänsä täydellisesti vapautettuun pääomatasejärjestelyyn valmistautumiseksi, - sen on saatettava yksityistäminen päätökseen, - sen on jatkettava toimia yritysten perustamis- ja kehittämisedellytysten parantamiseksi kiinnittämällä erityistä huomiota pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, - sen on otettava käyttöön vuotuinen julkisen talouden valvontamenettely, jolla pyritään saattamaan julkistaloutta ja erityisesti veronkantoa koskeva raportointi, seuranta ja valvonta EU:n menettelyjen mukaiseksi. Sisämarkkinat - Julkiset hankinnat: Maltan on saatettava yhdenmukaistaminen päätökseen, niin että säännösten soveltaminen ulotetaan myös paikallisiin viranomaisiin ja muihin julkisoikeudellisiin yksikköihin, ja sen on mukautettava oikeudellinen muutoksenhakumenettely asiaa koskevien direktiivien vaatimuksiin, - tietosuoja: Maltan on perustettava riippumaton valvontaviranomainen, - tavaroiden vapaa liikkuvuus: varmistettava standardointi-, varmentamis-, akkreditointi- ja metrologialaitosten riittävä riippumattomuus ja viimeisteltävä instituutioita koskevat kokonaisjärjestelyt; sen on yhdenmukaistettava lääkkeitä koskeva kansallinen lainsäädäntö yhteisön säännöstön kanssa, - pääomien vapaa liikkuvuus: Maltan on toteutettava täysimääräinen vapauttaminen poistamalla maahan ja sieltä pois suuntautuvia pääomavirtoja koskevat rajoitukset, - palveluiden vapaa liikkuvuus: Maltan on yhdenmukaistettava talletusten suojaa koskevat pankkialan säännöt ja tehostettava niiden valvomista; sen on mukautettava maksujärjestelmiä koskeva lainsäädäntö ja yhdenmukaistettava arvopapereita koskevaa lainsäädäntöä edelleen, - henkilöiden vapaa liikkuvuus: Maltan on saatettava loppuun tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen yhdenmukaistaminen, - kilpailu: Maltan on vahvistettava kilpailuviranomaisia ja varmistettava valtiontukijärjestelmän sääntöjenmukaisuus erityisesti laivanrakennusalalla, - televiestintä: Maltan on saatettava televiestinnän sääntely täysin yhteisön säännöstön mukaiseksi erityisesti toimilupien, yhteenliittämisen, yleispalvelun sekä numeroinnin ja tietosuojan alalla, - verotus: Maltan on yhdenmukaistettava säännökset kaikilta osin yhteisön verotussäännöstön kanssa, yhteisön siirtymäajan alv-järjestelmä mukaan luettuna; sen on tarkistettava voimassa olevaa lainsäädäntöä ja varmistettava, että se vastaa yritysverotuksen käytännesääntöjä; sen on vahvistettava hallinnollisia valmiuksia ja valvontamenettelyjä, hallinnollinen yhteistyö ja keskinäinen avunanto mukaan luettuina, - kuluttajansuoja: Maltan on jatkettava lainsäädännön yhdenmukaistamista sekä vahvistettava markkinoiden valvonta- ja täytäntöönpanoviranomaisia, - tulli: Maltan on saatettava loppuun tullilainsäädännön yhdenmukaistaminen, mukaan lukien taloudellista vaikutusta omaavat tullimenettelyt, vapaa-alueet, tullivarastot, tariffikiintiöt ja -katot, tullisuspensiot sekä väärennetyt ja laittomasti valmistetut tavarat ja sitova tariffitietojärjestelmä; sen on yksinkertaistettava menettelyjä ja vahvistettava organisaatiota erityisesti valmistautumiseksi taloudellista vaikutusta omaaviin tullimenettelyihin, tullisuspensiojärjestelmään sekä tariffikiintiöiden ja -kattojen hallinnointiin; sen on jatkettava petosten ja lahjonnan vastaisia toimia. Maatalous - Maltan on jatkettava valmisteluja yhteisen maatalouspolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikkojen täytäntöönpanon valmistelua. Kalastus - Maltan on jatkettava yhdenmukaistamista, erityisesti valvonnan, tuonnin, valtiontukien sekä alusrekisterin osalta. Energia - Maltan on valmistauduttava energian sisämarkkinoihin erityisesti sähkö- ja kaasudirektiivien osalta (mukaan lukien energian hintojen mukauttaminen kustannustasoon ja sääntelyviranomaisen perustaminen), - sen on yhdenmukaistettava kansallinen lainsäädäntö (öljyvarastoja ja energiatehokkuutta koskevat vaatimukset) yhteisön säännöstön kanssa sekä toteutettava institutionaalisten rakenteidensa uudelleenjärjestely niin, että erotetaan toisistaan politiikan suunnittelu ja sääntely; sen on vahvistettava valmiuttaan panna täytäntöön yhteisön säännöstö. Ympäristö - Maltan on saatettava yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöään ja sen täytäntöönpano päätökseen kiinnittäen erityistä huomiota puitesäädöksiin, laaja-alaiseen lainsäädäntöön sekä luonnonsuojelua, vedenlaatua ja jätehuoltoa koskevaan lainsäädäntöön; sen on vahvistettava instituutionaalista, hallinnollista ja tilanteen seurantavalmiuttaan, - sen on sisällytettävä kestävän kehityksen periaatteet kaikkien muiden alojen politiikkojen määrittelyyn ja täytäntöönpanoon. Työllisyys ja sosiaalikysymykset - Maltan on saatettava työterveyttä ja -turvallisuutta, työoikeutta, naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua sekä kansanterveyttä koskeva EU:n lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pantava se täytäntöön sekä vahvistettava näihin aloihin liittyviä ja sosiaaliturvan yhteensovittamisen edellyttämiä hallintorakenteita, - sen on laadittava yhteisen työllisyyspolitiikkakatsauksen pohjalta kansallinen työllisyysstrategia myöhempää Euroopan työllisyysstrategiaan liittymistä silmälläpitäen. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus - Maltan on laadittava taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskeva kansallinen toimintapolitiikka sisäisten erojen kaventamiseksi ja rakennerahastojen käyttöönoton valmistelemiseksi, mukaan luettuina monivuotiset budjetointimenettelyt sekä rakenteiden luominen ennakko- ja jälkiarvioinnin seuraamiseksi. Liikenne - Maltan on yhdenmukaistettava tieliikennettä (markkinoille pääsy, liikenneturvallisuus, vaarallisten tavaroiden kuljetusta koskevat säännöt ja verotus), meriliikennettä sekä ilmailua (erityisesti lentoturvallisuus ja ilmaliikenteen hallinta) koskeva lainsäädäntö. Oikeus- ja sisäasiat - Maltan on jatkettava viisumilainsäädännön ja -käytännön asteittaista yhdenmukaistamista EU:n lainsäädäntöä ja käytäntöä vastaaviksi, - sen on jatkettava taistelua nais- ja lapsikauppaa vastaan. Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyvyn vahvistaminen, EU-varojen hallinnointi ja valvonta mukaan lukien - Maltan on uudistettava julkista sektoria julkisen hallinnon tehokkuuden ja tuloksellisuuden parantamiseksi, - sen on vahvistettava julkisen talouden varainhoidon valvontaa riittävän henkilöstön, koulutuksen ja välineiden avulla, - sen on omaksuttava tilastointimenetelmät ja -käytännöt, jotka vastaavat EU:n menetelmiä ja käytäntöjä, erityisesti BKT-arvioiden, yhdenmukaisten kuluttajahintaindeksien, lyhyen aikavälin indikaattoreiden, sosiaalialan tilastojen, yritysrekisterin ja maksutaseen osalta. 4. OHJELMOINTI Neljännen rahoituspöytäkirjan voimassaoloa (12. kesäkuuta 1995 - 31. lokakuuta 1998) on jatkettu vuodella (vuoden 1999 loppuun). Se on (EIP:n lainoja lukuun ottamatta) ainoa EU:n rahoitusväline teknistä ja rahoitusyhteistyötä varten. Vuonna 1998 ei sidottu uusia varoja ottaen huomioon vuonna 1996 päätetty liittymistä valmisteleva viitteellinen ohjelma. Vuonna 1999 varoja on käytettävissä 5 miljoonaa euroa. Kansallisten rahoitusosuuksien turvin Malta voi myös rahoittaa osittain osallistumisensa yhteisön ohjelmiin, myös tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidenteen puiteohjelmaan. Vuodesta 2000 alkaen annettava rahoitusapu määritetään sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt ehdotuksen asetukseksi liittymistä valmistelevasta rahoituksesta. Kansallisten osuuksien puitteissa Malta voi rahoittaa itse myös osan osallistumisestaan yhteisön ohjelmiin tulevaisuudessa. Vuodesta 2000 alkaen rahoitettavissa toimissa keskitytään yhteisön säännöstön käyttöönottoon tässä liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määritettyjen painopistealueiden pohjalta. Malta voi saada EIP:n lainoja Euro-Med-valtuuksien perusteella. EIP:n lainoja on käytettävissä 30 miljoonan euron arvosta myös osana Maltan ja EU:n välistä neljättä rahoituspöytäkirjaa. 5. EHDOLLISUUS Hankkeiden rahoittamiseen myönnettävän yhteisön avun edellytyksenä on, että Malta noudattaa assosiaatiosopimuksen mukaisia sitoumuksiaan, jatkaa toimia Kööpenhaminassa vahvistettujen edellytysten täyttämiseksi ja edistyy ennen kaikkea tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden erityisten ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanossa vuonna 2000. Näiden yleisten edellytysten noudattamatta jättäminen saattaa johtaa neuvoston päätökseen rahoitusavun keskeyttämisestä asetuksen (EY) N:o 622/98 4 artiklan nojalla. 6. VALVONTA Liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanoa seurataan assosiaatiosopimuksen puitteissa ja erityisesti assosiaatiokomitean toimesta. Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta muutetaan tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti.