2002/132/EY: Komission päätös, tehty 25 päivänä huhtikuuta 2001, valtiontuesta, jonka Ranska on toteuttanut ACHCN-telakan hyväksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 1143)



Virallinen lehti nro L 047 , 19/02/2002 s. 0037 - 0040



Komission päätös, tehty 25 päivänä huhtikuuta 2001, valtiontuesta, jonka Ranska on toteuttanut ACHCN-telakan hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 1143) (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2002/132/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998, laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta(1), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, perustamissopimuksen 88 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä(2), ja erityisesti sen 7 artiklan, on mainitun artiklan mukaisesti pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa(3), sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Vuoden 1998 alusta liikkuneet synkät tiedot Ateliers et Chantiers du Havre Constructions Navales -telakan (jäljempänä "ACHCN") tilanteesta saivat komission pyytämään Ranskan viranomaisilta asiasta tietoja aluksi 12 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Viranomaiset vastasivat tietopyyntöön pyytämällä lisäaikaa tietojen toimittamiseen. Komission esitti lokakuussa uuden tietopyynnön, johon Ranskan viranomaiset vastasivat vihdoin 30 päivänä marraskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. (2) Marraskuussa annetussa vastauksessa todettiin, että ACHCN:llä oli ongelmia sekä teollisen tuotantoprosessin hallinnassa että vaikeuksien taloudellisten vaikutusten arvioinnissa, ja tämä oli johtanut siihen, että valtio oli päättänyt maksaa telakalle ylimääräisiä hätätukia keskeneräisten töiden viemiseksi päätökseen. Ranskan hallitus kertoi aikovansa myöntää ACHCN:lle yhteensä 1,868 miljardin Ranskan frangin tuen. (3) Komissio ilmoitti Ranskan hallitukselle 4 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. (4) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, ja siinä komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. II TAUSTAA (5) ACHCN-telakalla ilmeni vuoden 1997 alussa huomattavia vaikeuksia Stolt Nielsen -varustamon vuonna 1995 tekemän tilauksen toimittamisessa. Tilaus koski kolmea kemikaalisäiliöalusta, joiden hinnaksi oli sovittu yhteensä 1,126 miljardia Ranskan frangia. Yritys oli otaksunut voivansa ratkaista organisatoriset ongelmansa rakenneuudistuksella, joka merkitsi 15 prosentin vähennystä työntekijöiden määrään ja kapasiteetin supistamista pienentämällä yrityksen rakennustelakoiden kokoa. Ranskan hallituksen oli lisättävä yrityksen kassavaroja maksamalla sille välittömästi tuolloin voimassa olleen laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 21 päivänä joulukuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/684/ETY(4) 4 artiklan mukaisia tukia kolmen kemikaalisäiliöaluksen toimittamiseen ja tukia, jotka sisältyivät Ranskan laivanrakennusteollisuuden uudistamissuunnitelmaan ja jotka komissio oli hyväksynyt heinäkuussa 1995. Yritykselle oli loppujen lopuksi maksettava myös tukea rakenneuudistuksen sosiaalisten kustannusten kattamiseen. Tästä tukitoimenpiteestä oli ilmoitettu helmikuussa 1997 komissiolle, joka oli hyväksynyt sen joulukuussa 1997. (6) ACHCN sai alusten tilausajankohtana eli vuoden 1995 lopulla tukea yhteensä 318 miljoonaa frangia, joka jakaantui seuraavasti: i) 111,4 miljoonaa frangia sopimuskohtaisia tukia (9 prosenttia sopimuksen mukaisesta hinnasta ennen tukia); ii) 207,5 miljoonaa frangia Ranskan laivanrakennusteollisuuden uudistamiseen myönnettyjä tukia, jotka komissio oli hyväksynyt heinäkuussa 1995. Näiden tukien lisäksi ACHCN:llä oli mahdollisuus saada 21,8 miljoonaa frangia rakenneuudistustukea, jonka edellytyksenä oli tuen käyttö sosiaalisten kustannusten kattamiseen. III KUVAUS TUESTA (7) Komissio aloitti tammikuussa 1999 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisen menettelyn ACHCN-telakan arvioitua tilauksen aiheuttavan sille 1,868 miljardin frangin tappiot, jotka aiottiin kattaa julkisin varoin. Varoja tarvittiin selvästi komission jo aiemmin hyväksymiä tukimääriä enemmän. Komissio katsoi, että kyseistä tukea oli pidettävä toimintatukena ilman vastiketta, joka olisi voitu katsoa laivanrakenneteollisuudelle myönnettäviä tukia koskevien säädösten mukaisesti perusteeksi tuen myöntämiselle. (8) Komissio pyysi Ranskan viranomaisia esittämään huomautuksia ja toimittamaan sille seuraavat tiedot: i) yksityiskohtaiset tiedot yrityksen tilinpäätöksestä Stolt Nielsenin kanssa tehdyn sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen maksetut tuet mukaan luettuina; ii) jäljennös kyseisestä sopimuksesta; iii) kahden viimeisen aluksen rakentamisessa meneillään oleva töiden edistymisen ja arvon kannalta. IV RANSKAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET (9) Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle ACHCN:n yksityiskohtaisen tilinpäätöksen vuoteen 1997 saakka, 30 päivänä kesäkuuta 1999 vahvistetun ostoreskontran sekä jäljennöksen sopimuksista ja niiden täydennysosista. Alusten rakentamisessa meneillään olevasta vaiheesta viranomaiset totesivat, että ensimmäinen alus oli lähes valmis, toisen rungosta oli rakennettu 80 prosenttia ja kolmannen rakentaminen oli alkutekijöissään. (10) Ranskan viranomaiset esittävät huomautuksissaan yksityiskohtaisesti syitä siihen, että ACHCN oli ajautunut tilanteeseen, jossa se oli menettänyt sekä teollisen tuotantoprosessin että taloutensa hallinnan. Pääsyynä ongelmiin oli, että telakka ei laivanrakennusalan tietotaidostaan huolimatta kyennyt vastaamaan asettamaansa ylimitoitettuun tavoitteeseen rakentaa alustyyppi, jonka rakentamisesta sillä ei ollut lainkaan kokemusta. Kokemuksen puutteen lisäksi telakka kärsi ulkoisista vastoinkäymisistä, kuten teräslevytoimitusten viivästymisestä ja varustamon sille asettamasta laatuvaatimuksesta, jollaiseen se ei ollut koskaan aiemmin joutunut vastaamaan. (11) Viranomaisten mukaan alkuvaiheessa mikään ei kuitenkaan antanut aihetta olettaa, että tilanne voisi heiketä niin rajusti. Tästä on osoituksena ostoreskontra, jonka mukaan tilanne oli vielä vuoden 1996 lopulla telakan johdon hallinnassa. Vielä vuonna 1997, jolloin komissiolle annettiin ilmoitus edellä 5 kappaleessa mainitusta rakenneuudistussuunnitelmasta, telakan tuottavuuden kasvun odotettiin mahdollistavan tilanteen vakauttamisen. Alusten rakennustöiden viivästymisen on katsottava johtuneen hetkellisistä yllätystekijöistä. Viranomaiset perustelivat toimenpiteiden aloittamista myös sillä, että ne pyrkivät välttämään ACHCN:n asettamisen välittömästi konkurssiin, jonka pelättiin aiheuttavan vakavia sosiaalisia ongelmia, koska kyse oli Le Havren teollisuuden kannalta erittäin tärkeästä yrityksestä. (12) Koska tilanne oli muuttunut komissiolle marraskuussa 1998 toimitettujen viimeisten tietojen jälkeen, Ranskan viranomaiset antoivat komissiolle myös seuraavat tiedot: i) Ensimmäinen rakennettava alus, joka oli alunperin tarkoitus toimittaa tilaajalle heinäkuussa 1997, mutta jonka toimittaminen sovittiin lykättäväksi 31 päivään lokakuuta 1998, toimitettiin lopulta vasta kesäkuussa 1999. Viive antoi varustamolle mahdollisuuden soveltaa hylkäyslauseketta. Koska muuta ostajaa ei ilmaantunut, aluksesta maksettiin sen toimitushetkellä vallinnut markkinahinta eli 53 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria alunperin sovitun 73 miljoonan dollarin sijaan. ii) Telakka päätti tammikuussa 1999 pysäyttää kolmannen aluksen rakennustyöt, jotka olivat vielä alkutekijöissään. Havaittuaan, että aluksen rakennustöiden loppuun viemisen kustannukset olisivat olleet telakan tuottavuuden perusteella tarkasteltuina varustamolta mahdollisesti saatavaa maksua korkeammat, ACHCN katsoi, ettei se kyennyt viemään rakennustöitä päätökseen. Toisen aluksen rakentamista päätettiin jatkaa siihen saakka, että alus voitaisiin laskea vesille, ja lisäksi rakennustöiden loppuunsaattaminen päätettiin antaa Ranskan ulkopuolelta etsittävän telakan tehtäväksi. Toisen aluksen rungosta oli 1 päivänä kesäkuuta 1999 valmiina 90 prosenttia, ja alus suunniteltiin laskettavaksi vesille lokakuussa 1999. Syynä tähän päätökseen oli se, että telakan oli pakko siirtää pois keskeneräinen aluksen runko, joka oli sijoitettu Le Havren sataman keskellä sijaitsevalle nostotelakalle ja jonka romuttamisesta olisi muussa tapauksessa aiheutunut kustannuksia. (13) Tilauksesta, jonka valmistaminen lopetettiin kesäkuussa 1999, aiheutui kaiken kaikkiaan 2,033 miljardin Ranskan frangin tappiot, joiden takia ACHCN-telakka päätti lopettaa toimintansa laivanrakennusalalla. Telakka pyysi tästä syystä viranomaisilta rahoitusta voidakseen panna täytäntöön kolmiosaisen suunnitelman, jonka mukaan telakka suljettaisiin kokonaisuudessaan ja peruuttamattomasti. (14) Suunnitelman ensimmäisessä osassa Ranskan viranomaiset ehdottivat tappioiden kattamista seuraavasti: i) 111,4 miljoonaa frangia eli 9 prosenttia sopimuskohtaisista tuista (jotka oli hyväksytty jo aiemmin voimassa olleen tukijärjestelmän mukaisesti) ja 207,5 miljoonaa frangia muista komission hyväksymistä tuista (vuoden 1995 uudistamissuunnitelma ja vuoden 1998 rakenneuudistus); ii) 1714,1 miljoonaa frangia sulkemistukea; telakan sulkemiseen myönnettävän tuen tarkoituksena oli rahoittaa ensimmäisen aluksen rakennustöiden vieminen päätökseen ja toisen aluksen rakennustyöt sen vesillelaskuun saakka. (15) Suunnitelman toinen osa koski sosiaalista tukea. Tuki myönnettiin koko yrityksen henkilöstöä koskevan sosiaalisuunnitelman täytäntöönpanoon. Yrityksessä oli 692 työntekijää, joiden työsopimus oli voimassa toistaiseksi. Työlainsäädännön mukainen irtisanomismenettely aloitettiin elokuussa 1999. Koska ACHCN oli käytännöllisesti katsoen konkurssissa eikä siitä syystä voinut rahoittaa suunnitelman täytäntöönpanoa, valtio antoi yritykselle varat sellaisten kulujen kattamisen, joista yrityksen olisi tavanomaisissa olosuhteissa pitänyt vastata itse. Suunnitelmaan sisältyviä toimenpiteitä olivat irtisanomiskorvaukset, erorahat, tuet toisiin tehtäviin siirtymiseen, työllistämistuet, koulutusvapaat, koulutus- ja varhaiseläkesuunnitelmien täytäntöönpano sekä koulutusryhmän ja mahdollisten lisäpalkkioiden rahoittaminen. Alkuperäinen budjetti oli noin 270 miljoonaa frangia, jota aiottiin mukauttaa kustakin toimenpiteestä hyötyvien palkansaajien määrän mukaan. Suunnitelma yrityksen 692 työntekijän irtisanomisaikatauluksi oli seuraava: >TAULUKON PAIKKA> (16) Suunnitelman kolmas osa sisälsi uudelleenteollistamistoimia, joilla pyrittiin kompensoimaan laivanrakennustelakan sulkemisesta johtuvat välittömät ja välilliset työpaikkojen menetykset Le Havren arrondissementissa. Le Havren alueella ja erityisesti Le Havren satamassa (Port 2000 -hanke) on erittäin lyhyellä aikavälillä meneillään laajoja teollisuuden kehittämisohjelmia. Le Havren arrondissementin pk- ja pkt-yritysten tukemiseen on tästä syystä myönnettävä saatavilla olevia määrärahoja pk-yritysten kehitysrahastojen ja pk-yrityksille uusien työpaikkojen luomiseen myönnettäviä aluesuunnittelupalkkioita koskevan PAT-ohjelman kautta arrondissementin asettamassa tärkeysjärjestyksessä. Kaikki suunnitellut toimenpiteet sisältyivät komission jo aiemmin hyväksymiin tukijärjestelmiin. (17) Ranskan viranomaiset ilmoittivat myös, että ACHCN oli sitoutunut myymään kaikkien työntekijöiden lähdön jälkeen koko omaisuutensa ja maksamaan myyntivoiton Ranskan valtiolle korvatakseen osan valtion sille maksamista rakenneuudistustuista. Le Havren telakan kaikki tuotantovälineet myytiinkin eri ostajille. V ARVIOINTI TUESTA (18) Käsiteltävänä olevat tuet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tukia, sillä ne vääristävät kilpailua suosimalla ACHCN:ää ja laivanrakennusalaa. (19) Koska tukien saajana on telakka, niitä on arvioitava asetuksen (EY) N:o 1540/98 nojalla. Kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädetään, että tukea, joka on tarkoitettu kattamaan laivanrakennus-, laivankorjaus- tai laivakonversiotelakoiden täydellisestä tai osittaisesta sulkemisesta aiheutuvat tavanomaiset kustannukset, voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana sillä edellytyksellä, että sulkemisesta johtuva kapasiteetin vähentyminen on todellista ja peruuttamatonta. (20) Koska Ranskan hallitus on antanut telakan lopullista sulkemista koskevia sitoumuksia, joita on noudatettu käytännössä lopettamalla telakan toiminta kokonaisuudessaan, toteuttamalla työntekijöiden irtisanominen suunnitellussa aikataulussa ja myymällä telakan koko infrastruktuuri huutokaupassa osina, on katsottava, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa oli kyse telakan sulkemisesta kokonaisuudessaan ja peruuttamattomasti. Tämä on otettava huomioon tukien arvioinnissa. (21) Yritykselle aiheutuneista sosiaalisista kustannuksista ovat tukikelpoisia seuraavat: i) irtisanotuille tai varhaiseläkkeelle siirretyille työntekijöille suoritettavat korvaukset; ii) irtisanotuille tai varhaiseläkkeelle siirretyille työntekijöille tarkoitetusta neuvontapalvelusta aiheutuvat kustannukset, mukaan lukien telakoiden suorittamat maksut sellaisten pienyritysten perustamisen helpottamiseksi, jotka ovat riippumattomia itse telakoista ja joiden toiminta ei pääasiallisesti keskity laivanrakennukseen, laivankorjaukseen tai laivakonversioon; iii) työntekijöille ammatillista uudelleenkoulutusta varten suoritetut maksut. (22) Ranskan viranomaisten toimittaman tukisuunnitelman sosiaalisessa osassa suunniteltu 270 miljoonan Ranskan frangin budjetti kattoi edellä 21 kappaleessa luetellut menoluokat ja myönnetty tukimäärä, joka oli keskimäärin 390000 frangia työntekijää kohden, vastasi Ranskassa vastaavissa olosuhteissa jo aiemmin käytettyjä perusteita. Kyseiset tuet vastasivat käytännöllisesti katsoen täysin tukia, jotka oli myönnetty NORMED-konsernin kolmen telakan sulkemisen yhteydessä vuonna 1987 sosiaalisten kustannusten kattamiseen, jotka Ranskan hallitus rahoitti kokonaisuudessaan ja jotka komissio hyväksyi. Sosiaalisuunnitelmaa koskevien tukitoimenpiteiden voidaan näin ollen katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. (23) Asetuksen (EY) N:o 1540/98 4 artiklan 2 kohdassa säädetään, että menot, jotka aiheutuvat telakan, sen rakennusten, laitteistojen ja perusrakenteiden muuttamisesta muuhun kuin laivanrakennus-, laivankorjaus- tai laivakonversiokäyttöön oikeuttavat sulkemistukeen. (24) Kuten Ranskan viranomaiset ovat huomauttaneet, Le Havren alueen teollisuuden kehittämisohjelmaa tuetaan komission jo aiemmin hyväksymistä tukijärjestelmistä, ja myös suunnitelman uudelleenteollistamista koskevan osan mukaiset toimenpiteet soveltuvat tästä syystä yhteismarkkinoille. (25) Asetuksen (EY) N:o 1540/98 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, että siinä tapauksessa, että laivanrakennus-, laivankorjaus- tai laivakonversiotoiminta lopetetaan kokonaan, myös lainojen tai lainatakausten, joiden avulla yritys pystyy hankkimaan tarvittavan käyttöpääoman keskeneräisten töiden saattamiseksi päätökseen sillä edellytyksellä, että ne rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään ja huomattava osa työstä on jo tehty, voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. (26) Kyseisen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti tuen määrä ja sen osuus rahoituksesta on perusteltava kyseessä olevien sulkemisten laajuudella ottaen kuitenkin huomioon asianomaisen alueen rakenteelliset ongelmat. (27) Telakan kirjaamien tappioiden kattamiseen tarkoitetut tuet, joita ei ollut ilmoitettu komissiolle, olivat yhteensä 1714,1 miljoonaa frangia. (28) Komissio katsoo, että Ranskan hallituksen toteuttamat toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1540/98 3 ja 4 artiklan mukaisia. Tähän on syynä ensiksikin se, että tukia käytettiin vain tarvittavan käyttöpääoman tarjoamiseksi telakalle keskeneräisten alusten rakennustöiden viemiseksi päätökseen. Aluksista vain yksi rakennettiin kokonaan valmiiksi ja toista rakennettiin vain siihen saakka, että alus voitiin laskea vesille. Telakka kykeni tällä tavoin siirtämään pois osittain rakennetun aluksen, joka olisi muussa tapauksessa pitänyt hävittää, ja lisäksi järjestely mahdollisti henkilöstön asteittaisen irtisanomisen Le Havren alueen teollisuuden kannalta erittäin tärkeästä yrityksestä. (29) Ei voida katsoa olleen kyse tuista, joita ei tarvitse maksaa takaisin, sillä Ranskan hallitus oli hyväksynyt niiden myöntämisen vain sillä edellytyksellä, että telakan selvitystilaan asettamisen jälkeen pidetyn huutokaupan tuotto maksettaisiin kokonaisuudessaan valtiolle. (30) Onkin katsottava, että tuet muodostivat ennakon, jonka ehtona oli yrityksen selvitystilasta saadun tuoton maksaminen kokonaisuudessaan valtiolle. Koska laitteistojen myynnistä saadulla tuotolla ei voitu korvata ennakkoa kokonaisuudessaan, tukea voidaan perustella sillä, että telakka suljettiin peruuttamattomasti, ja koska laitteistot myytiin eri ostajille, toiminnan käynnistäminen uudelleen on mahdotonta. VI PÄÄTELMÄ (31) Komissio katsoo, että Ranskan hallituksen Le Havren telakan sulkemiseen myöntämä tuki, joka sisälsi 270 miljoonaa frangia tukia sosiaalisten kustannusten kattamiseen ja 1,714 miljardia frangia tukia keskeneräisten töiden päättämiseen, soveltuu yhteismarkkinoille. Komissio on jo aiemmin ottanut huomioon sen seikan, että Ranskan hallitus velvoitti yrityksen maksamaan takaisin osan tuista siirtämällä valtiolle telakan laitteistojen myyntivoiton, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Valtiontuki, jonka Ranska on myöntänyt ACHCN-telakalle ja joka koostuu 270 miljoonan Ranskan frangin tuesta sosiaalisten kustannusten kattamiseen ja 1,714 miljardin Ranskan frangin sulkemistuesta, soveltuu yhteismarkkinoille. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle. Tehty Brysselissä 25 päivänä huhtikuuta 2001. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL L 202, 18.7.1998, s. 1. (2) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (3) EYVL C 113, 24.4.1999, s. 7. (4) EYVL L 380, 31.12.1990, s. 27.