Euroopan unionin satelliittikeskuksen henkilöstösäännöt



Virallinen lehti nro L 039 , 09/02/2002 s. 0044 - 0070



KÄÄNNÖS Euroopan unionin satelliittikeskuksen henkilöstösäännöt(1) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> ALKUHUOMAUTUKSET Satelliittikeskuksen henkilöstösäännöt on laadittu rinnan turvallisuusalan instituutin henkilöstösääntöjen kanssa, joten ne ovat sisällöltään varsin samanlaiset. On kuitenkin huomattava, että satelliittikeskuksen erityisluonteen vuoksi teksteissä on myös eroja. Koska satelliittikeskus on operatiivinen elin, työntekijällä on poikkeuksellisesti suurempi vastuu kuin hänen toimensa edellyttäisi, eikä hänen työaikansa noudata "normaalia" työaikaa. Keskuksen sijainti isäntämaan lentotukikohdan alueella on toinen tärkeä seikka, jonka vuoksi tekstit eroavat toisistaan erityisesti turvallisuutta tai liikennettä koskevilta osiltaan. JOHDANTO Satelliittikeskus on rinnasteisiin järjestöihin kuuluva Euroopan unionin virasto. 1 artikla Näissä henkilöstösäännöissä määritellään Euroopan unionin satelliittikeskuksen, jäljempänä "keskus", työntekijöiden asema, oikeudet, velvollisuudet ja tehtävät. Keskuksen henkilöstön muodostavat luonnolliset henkilöt, jotka on palkattu toimihenkilöiksi tai määräaikaiseksi henkilöstöksi. Palkattuja asiantuntijoita ja harjoittelijoita koskevat erityissäännökset sisältyvät IV osastoon. Keskuksen johtaja tekee näihin sääntöihin käytännön työskentelyssä tarpeellisiksi osoittautuvat muutokset saatuaan johtokunnalta puoltavan lausunnon. Näitä sääntöjä sovelletaan kaikkiin työntekijöihin, paitsi jos johtokunta päättää toisin palkkaluokkiin kuulumattoman henkilöstön osalta. I OSASTO YLEISET SÄÄNNÖKSET 2 artikla Koko henkilöstöön sovellettavat yhteiset säännökset 1. Vastuusuhteet Työntekijä on johtajan alainen ja tälle vastuussa tehtäviensä hoitamisesta. Hän sitoutuu suorittamaan tehtävänsä mahdollisimman täsmällisesti ja tunnollisesti. 2. Vakuutus Tullessaan Euroopan unionin satelliittikeskuksen palvelukseen työntekijän on allekirjoitettava seuraava vakuutus: "Vakuutan juhlallisesti, että hoidan minulle Euroopan unionin satelliittikeskuksen työntekijänä annetut tehtävät lojaalisti, luottamuksellisesti ja tunnollisesti yksinomaan keskuksen edun mukaisesti pyytämättä tai ottamatta vastaan tehtävieni hoitamista koskevia ohjeita miltään hallitukselta tai keskuksen ulkopuoliselta taholta." 3. Käytös Työntekijän on kaikissa olosuhteissa käyttäydyttävä Euroopan unionin satelliittikeskuksen edustajalle sopivalla tavalla. Hänen on pidättäydyttävä sellaisesta teosta tai toiminnasta, joka voisi jollain tavalla heikentää hänen asemaansa kohdistuvaa arvonantoa tai keskuksen hyvää mainetta. 4. Taloudellinen vastuu Työntekijä voidaan velvoittaa korvaamaan keskukselle aiheuttamansa taloudellinen tappio osittain tai kokonaan, jos hän on tuottamuksellisesti tai tahallisesti jättänyt noudattamatta jotain keskuksen johtokunnan tai johtajan hyväksymää sääntöä tai menettelyä. 5. Turvallisuus Työntekijän on heti palvelukseen tullessaan tutustuttava keskuksen turvallisuussääntöihin. Hänen on allekirjoitettava erityinen vakuutus, ja jättäessään noudattamatta näitä sääntöjä hän voi joutua kurinpitomenettelyn kohteeksi ja korvausvelvolliseksi. a) Jokaisesta työntekijästä, keskukseen lähetetyt asiantuntijat ja sinne lähetetyt kolmansien maiden asiantuntijat mukaan luettuina, voidaan pyytää luotettavuusselvitys turvaluokiteltujen asiakirjojen käsittelyä varten sen mukaan mitä tehtäviä hänelle määrätään. Keskuksen turvallisuuspäällikkö osoittaa selvityspyynnön toimivaltaisille viranomaisille. Ennen virallisen luotettavuusselvityksen valmistumista keskuksen johtaja voi myöntää väliaikaisen oikeuden käsitellä turvaluokiteltuja asiakirjoja. b) Työntekijä ilmoittaa välittömästi keskuksen turvallisuuspäällikölle turvaluokitellun asiakirjan epäiltyyn katoamiseen tai ilmituloon liittyvistä seikoista. II OSASTO TOIMIHENKILÖIHIN SOVELLETTAVAT HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT I LUKU YLEISTÄ 3 artikla Toimihenkilöihin sovellettavat yleiset säännökset Keskuksen toimihenkilö on luonnollinen henkilö, jonka kanssa on tehty edellä II luvussa määritelty työsopimus ja jonka toimi sisältyy keskuksen talousarvioon vuosittain liitettävään henkilöstötaulukkoon. 1. Erioikeudet ja vapaudet Toimihenkilön nauttimat erioikeudet ja vapaudet myönnetään hänelle Euroopan unionin satelliittikeskuksen edun vuoksi eikä henkilökohtaisista syistä. Nämä erioikeudet ja vapaudet eivät vapauta niistä nauttivaa työntekijää hänen henkilökohtaisista velvollisuuksistaan ja isäntävaltion voimassa olevien lakien tai järjestyssääntöjen noudattamisesta. Toimihenkilön on välittömästi ilmoitettava keskuksen johtajalle tilanteista, joissa joudutaan vetoamaan näihin erioikeuksiin ja vapauksiin. Työntekijän rikkoessa paikallista lainsäädäntöä johtaja voi päättää pidättää erioikeudet ja vapaudet, mikäli katsoo sen tarpeelliseksi. 2. Avustaminen ja korvaukset Keskus avustaa toimihenkilöä, joka asemansa tai keskuksessa sillä hetkellä hoitamiensa tehtävien vuoksi ilman omaa syytään joutuu uhkausten, solvausten, herjausten tai vahingonteon kohteeksi. Aineellisista vahingoista voidaan suorittaa korvausta seuraavin edellytyksin: - toimihenkilö ei ole tahallisesti tai tuottamuksellisesti aiheuttanut kyseisiä vahinkoja - hän ei ole saanut vahingonkorvausta - hän siirtää keskukselle kolmansiin osapuoliin, erityisesti vakuutusyhtiöihin nähden olevat oikeutensa. Kaikki asiaa koskevat päätökset, jotka saattavat edellyttää keskuksen toimia tai varoja, tekee keskuksen johtaja, jolla on valta harkita ja arvioida tapauksen olosuhteita, annettavan avun muotoa ja tarvittaessa myönnettävän korvauksen määrää. 3. Teollis- ja tekijänoikeudet Kaikki oikeudet, julkaisu-, tekijän- ja patenttioikeudet mukaan luettuina, jotka johtuvat toimihenkilön toiminnasta hänen hoitaessaan virallisia tehtäviään, kuuluvat keskukselle. 4. Toimeen kuulumaton toiminta Suhteissaan keskuksen ulkopuolisiin elimiin ja henkilöihin toimihenkilö ei saa ilman keskuksen johtajan ennalta antamaa lupaa - antaa julkista lausuntoa keskuksen toiminnasta varsinkaan tiedottamisesta vastaaville julkisille elimille, - pitää esitelmiä tai harjoittaa opetustoimintaa silloin kun tällainen toiminta liittyy suoraan hänen tehtäviinsä keskuksessa, - ottaa vastaan palkkioita ja korvauksia edellisessä luetelmakohdassa tarkoitetusta toiminnasta, - ottaa vastaan kunniamerkkiä tai kunnianosoitusta sekä niihin liittyviä aineellisia etuja. 5. Ehdokkuus toimeen tai julkiseen tai poliittiseen tehtävään a) Toimihenkilön, joka haluaa asettua ehdolle toimeen tai julkiseen tai poliittiseen tehtävään, on ilmoitettava siitä keskuksen johtajalle. b) Hänet siirretään palkattomalle virkavapaalle alkaen päivästä, jona hän ilmoittaa aloittavansa vaalikampanjansa. c) Jos hän ottaa vastaan hakemansa tehtävän tai toimen, hänen on pyydettävä työsopimuksensa irtisanomista. Irtisanominen ei anna oikeutta työpaikan menettämisestä johtuvaan korvaukseen. d) Ellei toimihenkilö ota vastaan kyseistä tehtävää tai tointa, hänellä on oikeus palata talousarvioon sisältyvään toimeensa samoin palkka- ja ikälisäehdoin, joita hän nautti palkattomalle virkavapaalle jäädessään. e) Palkattoman virkavapauden aikana ei kerry ikälisiä eikä oikeutta eläkkeeseen. Toimihenkilö voidaan virkavapautensa aikana korvata tilapäisellä henkilöstöllä. II LUKU TOIMIHENKILÖN PALVELUKSEEN OTTAMINEN JA TYÖSOPIMUS 4 artikla Palvelukseen ottaminen 1. Keskuksen johtaja vahvistaa henkilöstön toimenkuvat omaa tointaan lukuun ottamatta. Keskus huolehtii ilmoitusten julkaisemisesta. 2. Alle 18-vuotiaita tai yli 60-vuotiaita henkilöitä ei yleensä voida hyväksyä hakijoiksi. 3. Työntekijän läheisiä sukulaisia joko polveutumisen tai avioliiton kautta ei voida hyväksyä hakijoiksi. Tästä säännöstä voidaan poikkeuksellisesti poiketa keskuksen johtajan luvalla sillä edellytyksellä, että kumpikaan asianomaisista ei ole toisen alainen. 4. Palvelukseen otettavan toimihenkilön on oltava Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen. 5. Toimihenkilö otetaan palvelukseen tointaan vastaavan palkkaluokan ensimmäiselle tasolle. Keskuksen johtaja voi kuitenkin perustellusta syystä myöntää hänelle ylemmän tason mukaisen palkan. 6. Keskuksen johtaja määrittelee toimet, joihin otetaan palvelukseen kokeiden tai kilpailun kautta, sekä koetehtävät, joista kyseisten tointen hakijoiden on suoriuduttava, ennen kuin heidät voidaan ottaa palvelukseen. Johtaja muodostaa kokeiden tai kilpailun valintalautakunnan keskuksen henkilöstön joukosta, johon voidaan lisätä ulkopuolinen kokeiden tarkastaja. 7. Keskuksen toimipaikkaan haastatteluun tai kokeisiin kutsutun hakijan matka- ja majoituskulut korvataan samoin edellytyksin, joita sovelletaan työmatkalla oleviin toimihenkilöihin(2). 5 artikla Palveluksessaolon yläikäraja Palveluksessaolo päättyy sen kuukauden lopussa, jonka aikana toimihenkilö täyttää 65 vuotta. Palveluksessaoloaikaa voidaan keskuksen johtajan luvalla poikkeuksellisesti pidentää 12 kuukaudella. 6 artikla Lääkärintarkastukset 1. Toimihenkilön palvelukseenotto vahvistetaan keskuksen hyväksymän lääkärin annettua todistuksen siitä, että hakijalla on terveydelliset edellytykset hoitaa tointaan ja ettei tällä ole vammaa tai sairautta, joka voisi olla vaaraksi tai haitaksi muille työntekijöille. 2. Toimihenkilön on käytävä vuosittain työterveystarkastuksessa. 3. Asiantuntijana toimii tällöin keskuksen hyväksymä lääkäri, joka ilmoittaa johtajalle, mikäli toimihenkilöllä ei mahdollisesti ole terveydellisiä edellytyksiä jatkaa toimessa oloaan. 4. Jos vuotuisessa tai muussa lääkärintarkastuksessa ilmenee, ettei asianomainen kykene enää hoitamaan tehtäviään, työsopimus sanotaan irti kolmen kuukauden kuluessa ja kutsutaan koolle työkyvyttömyyslautakunta, joka määrittelee toimihenkilön oikeudet työkyvyttömyyseläkkeeseen. 7 artikla Työsopimukset ja niiden kesto 1. Ensimmäinen työsopimus Ensimmäinen työsopimus tehdään kolmeksi vuodeksi lukuun ottamatta keskuksen johtajan työsopimusta, johon sovelletaan erityissäännöksiä. Johtaja voi toimihenkilön suostumuksella uusia työsopimuksen yhtä pitkäksi tai sitä lyhyemmäksi ajaksi. 2. Koeaika Ensimmäiseen työsopimukseen sisältyy kuuden kuukauden koeaika, joka alkaa palvelukseentulopäivästä. Tänä aikana keskus tai toimihenkilö itse voi yhden kuukauden irtisanomisajalla sanoa irti työsopimuksen ilman että syntyy oikeutta irtisanomiskorvaukseen. Koeajan päättyessä tai ennen sitä toimihenkilölle ilmoitetaan kirjallisesti hänen työsopimuksensa vahvistamisesta tai irtisanomisesta. Koeaika sisältyy ensimmäisen työsopimuksen kestoon. Koeajalta kertyy ikälisiä ja eläkettä. 3. Työsopimuksen irtisanominen Liitteessä I tarkoitetuissa tapauksissa työsopimus voidaan sanoa irti tai uusia keskuksen tai toimihenkilön aloitteesta seuraavasti: a) Keskuksen aloitteesta i) kuuden kuukauden irtisanomisajalla jos - toimihenkilön hoitama, talousarvioon sisältyvä toimi lakkautetaan, - toimen luonne tai siihen kuuluvat tehtävät muuttuvat, - toimihenkilö osoittautuu epäpäteväksi, mikä on asianmukaisesti todettu kahdessa perättäisessä vuosiarvioinnissa, - toimihenkilöllä ei hänen työsopimuksensa ollessa voimassa enää todeta olevan terveydellisiä edellytyksiä toimensa hoitamiseen. ii) enintään yhden kuukauden irtisanomisajalla kurinpitomenettelyn jälkeen, jossa toimihenkilön virhe tai vastuu on todettu jäljempänä VII luvussa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. b) Toimihenkilön aloitteesta kolmen kuukauden irtisanomisajalla henkilökohtaisista syistä, joita hän ei ole velvollinen ilmoittamaan. 4. Korvaus työpaikan menettämisestä Jos keskus sanoo irti tai jättää uusimatta työsopimuksen muista kuin kurinpidollisista syistä 1) lasketaan myöhemmin maksettava, kaikkiaan yli kymmenen vuotta palveluksessa olleen toimihenkilön eläkkeen määrä sekä maksetaan hänelle työpaikan menettämisestä johtuva korvaus liitteessä I esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, 2) kaikkiaan alle kymmenen vuotta palveluksessa olleelle toimihenkilölle, jonka työsopimuksen voimassaoloaika on lyhentynyt irtisanomisen vuoksi, maksetaan eroraha sekä työpaikan menettämisestä johtuva korvaus liitteessä I esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, 3) toimihenkilölle, jonka työsopimus sanotaan irti fyysisen suorituskyvyn puutteen vuoksi ja jonka pysyvä työkyvyttömyys on todettu työkyvyttömyyslautakunnassa, myönnetään työkyvyttömyyseläke eläkeasetuksessa säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Jos toimihenkilö itse sanoo irti tai jättää uusimatta työsopimuksensa, hän ei ole oikeutettu työpaikan menettämisestä johtuvaan korvaukseen(3). 5. Irtisanomisajan lyhentäminen Edellä 3 kohdan a alakohdan mukaista irtisanomisajan kestoa voidaan lyhentää osaston edun sitä vaatiessa. Tällöin toimihenkilöllä on oikeus hyvitykseen, joka vastaa sitä palkkaa ja niitä korvauksia, jotka hän olisi saanut työsopimuksensa tosiasiallisen päättymispäivän ja kuuden kuukauden irtisanomisajan päättymispäivän välisenä aikana. Näitä säännöksiä ei sovelleta irtisanottaessa työsopimus kurinpidollisista syistä. III LUKU PALKKA JA KORVAUKSET 8 artikla Yleiset säännökset Satelliittikeskuksen toimihenkilölle maksettava palkka muodostuu peruspalkasta, maastamuuttokorvauksesta sekä perhelisistä ja sosiaaliturvaetuuksista. Toimihenkilön palkasta vähennetään sisäinen vero sekä eläke- ja sosiaaliturvamaksut. Palkka maksetaan toimihenkilön käyttötilille kuukauden viimeisen työviikon aikana. Kaikki toimihenkilön henkilökohtaisessa tilanteessa tapahtuvat muutokset, joilla voi olla taloudellisia vaikutuksia, otetaan huomioon sen kuukauden palkassa, jolloin asiasta on ilmoitettu hallinnolle, mutta niillä ei ole takautuvaa vaikutusta jo maksettuihin palkkoihin. Toimihenkilön on palautettava keskukselle kaikki hänelle aiheettomasti maksetut määrät. 9 artikla Peruspalkka Nettoperuspalkka vastaa kunkin toimihenkilön palkkaluokan ja -tason mukaista palkkaa. Johtokunta hyväksyy palkkataulukon vuosittain. Bruttoperuspalkka on nettoperuspalkka, johon on lisätty toimihenkilön maksama vero. 10 artikla Maastamuuttokorvaus Maastamuuttokorvaus maksetaan ura-alueiden A, L ja B toimihenkilöille heidän tullessaan palvelukseen, jos he eivät ole sen valtion kansalaisia, jonka alueella heidän pysyvä asemapaikkansa sijaitsee, ja jos he eivät juuri ennen palvelukseen tuloaan ole asuneet kyseisen valtion alueella yhtäjaksoisesti kolmea vuotta. Korvausta ei enää makseta, jos toimihenkilö siirretään maahan, jonka kansalainen hän on. Korvauksen määrä vahvistetaan liitteessä II. Jos toimihenkilö otetaan keskuksen palvelukseen suoraan siinä maassa sijaitsevasta toisesta kansainvälisestä järjestöstä tai jostain hallinnosta, jossa toimihenkilö hoitaa tehtäviään, hänelle edellisen työnantajansa palveluksessa kertyneet palvelusvuodet rinnastetaan keskuksen palvelusvuosiin määritettäessä hänen oikeuttaan maastamuuttokorvaukseen ja korvauksen määrää. 11 artikla Perhelisät ja sosiaaliturvaetuudet Nämä lisät ja korvaukset lisätään kuukausittain toimihenkilön peruspalkkaan. 1. Kotitalouslisä Kotitalouslisä a) maksetaan naimisissa olevalle toimihenkilölle taikka toimihenkilölle, joka on jäänyt leskeksi tai eronnut tai elää virallisessa asumuserossa tai on naimaton ja jolla on huollettavanaan vähintään yksi henkilö näiden henkilöstösääntöjen liitteen III säännösten mukaisesti; b) on 6 prosenttia nettoperuspalkasta; c) maksetaan pienempänä niille naimisissa oleville toimihenkilöille, joilla ei ole huollettavana olevia henkilöitä mutta joiden puoliso harjoittaa ansiotoimintaa; maksettava lisä vastaa toisaalta palkkaluokan B 3 ensimmäisen palkkatason nettoperuspalkan ja toimihenkilölle teoriassa kuuluvan lisän määrän yhteenlasketun summan ja toisaalta puolison ansiotulojen määrän välistä erotusta. Jos jälkimmäinen määrä on vähintään yhtä suuri kuin ensimmäinen, toimihenkilö ei saa tätä lisää; d) kotitalouslisää ei makseta toimihenkilölle, jonka puoliso on kansainvälisen järjestön työntekijä, jonka peruspalkka on suurempi kuin asianomaisen toimihenkilön peruspalkka. 2. Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä a) maksetaan toimihenkilölle, joka pääasiallisesti ja pysyvästi vastaa laillisesti tunnustetun lapsen elatuksesta tai lakiin tai tuomioistuimen päätökseen perustuvan velvollisuuden nojalla jonkin toisen perheenjäsenensä elatuksesta tai huollettavakseen annetun, vanhemmistaan orvoksi jääneen lapsen elatuksesta; b) on vuosittain hallintoneuvoston hyväksymän taulukon mukaisesti vahvistettava kiinteämääräinen summa jokaisesta huollettavana olevasta henkilöstä; c) maksetaan kotitalouslisän tai vastaavan korvauksen saavalle puolisolle, jos molemmat puolisot ovat työssä kansainvälisissä järjestöissä. Tätä lisää koskevat täsmennykset ja sen myöntämisehdot ovat liitteessä III. 3. Koulutuslisä Toimihenkilöllä, joka saa kotitalouslisää ja jonka huollettavina liitteen III mukaisesti olevat lapset saavat opetusta perus-, keski- tai korkea-asteen oppilaitoksessa(4), on oikeus vuosittaiseen koulutuslisään. Lisä on kaksi kertaa huollettavana olevasta lapsesta maksettavan kuukausilisän suuruinen ja se maksetaan jokaisesta lapsesta kertakorvauksena lukuvuoden alkaessa. Asianomaisen toimihenkilön on toimitettava hallinnolle tarvittavat asiakirjat jokaisen lukuvuoden alkaessa. 4. Vammaisista huollettavana olevista lapsista tai henkilöistä maksettava lisä a) Tämä lisä myönnetään toimihenkilölle, joka pääasiallisesti ja pysyvästi huolehtii vammaisen huollettavana olevan lapsen tai henkilön elatuksesta. Tällaisen huollettavan lapsen tai henkilön on vastattava liitteessä III määriteltyjä periaatteita ja ehtoja. b) Tämän lisän myöntämistä ja maksamista koskevat säännöt määritellään liitteessä IV. 5. Vuokralisä a) Tämä lisä maksetaan kuukausittain ura-alueiden B, C ja palkkaluokkien A 1, A 2, L 1 ja L 2 toimihenkilöille, jotka asuvat vuokralaisena tai alivuokralaisena ja maksavat palkastaan vuokrana osan, joka ylittää tietyn kiinteän summan. Tässä ei oteta lainkaan lukuun asuinmaassa vuokralaiselle kuuluvia, asumiseen liittyviä maksuja. b) Lisän laskentatapa on liitteessä V. c) Vuokralisää saavan toimihenkilön on ilmoitettava heti hallinto- ja henkilöstöpäällikölle kaikista tilanteensa muutoksista, jotka voisivat muuttaa hänen oikeuttaan lisän saamiseen. d) Tätä lisää ei myönnetä toimihenkilölle, - joka saa vastaavan edun viranomaisilta maasta, jonka kansalainen hän on; - jonka toisen kansainvälisen järjestön palveluksessa oleva puoliso saa vastaavaa lisää. 6. Työmatkakorvaus Koska asuinalueet ovat kaukana satelliittikeskuksesta ja koska se sijaitsee sotilastukikohdassa eikä sinne kulje julkista liikennettä, keskuksen henkilöstölle myönnetään kuukausittain kiinteämääräinen työmatkakorvaus. Johtaja vahvistaa tämän korvauksen määrän jokaisen kalenterivuoden alussa. 12 artikla Sijaisuuskorvaus a) Johtaja voi myöntää sijaisuuskorvauksen toimihenkilölle, jota pyydetään yksikön edun vuoksi hoitamaan tietyn aikaa korkeampaan palkkaluokkaan kuuluvan toimihenkilön tehtäviä joko osittain tai kokonaan. Tämä korvaus vastaa asianomaisen toimihenkilön palkkaluokan kahden tason suuruista korotusta ja sitä aletaan maksaa vasta kun johtaja on vahvistanut toimihenkilön sijaisuuden ja tämä on hoitanut korkeampaan palkkaluokkaan kuuluvaa tointa yhtäjaksoisesti kuukauden ajan. Korvausta maksetaan sijaisuuden alkamisajankohdasta. b) Johtaja voi tapauskohtaisesti myöntää korvausta ylimääräisen vastuun ottamisesta tietyissä toimissa silloin kun toimihenkilö vastaa kanssaan samaan palkkaluokkaan kuuluvista toimihenkilöistä koostuvasta ryhmästä. Johtaja vahvistaa tämän korvauksen enimmäismäärän jokaisen kalenterivuoden alussa. 13 artikla Asettautumiskorvaus 1. Asettautumiskorvaus maksetaan toimihenkilölle, jos hänen asuinpaikkansa sijaitsee yli 100 kilometrin päässä työpaikalta silloin kun hän ottaa vastaan työn keskuksessa. 2. Korvauksen määrä on 30 päivän peruspalkka. 3. Korvaus maksetaan toimihenkilölle siitä lähtien, kun hän alkaa hoitaa tehtäviä keskuksessa. 4. Toimihenkilö, joka lähtee palveluksesta omasta tahdostaan ennen kahden vuoden määräajan kulumista, on velvollinen maksamaan takaisin puolet saamastaan asettautumiskorvauksesta. 5. Johtaja voi poikkeustapauksessa antaa luvan näistä säännöksistä poikkeamiseen silloin kun hän katsoo, että niiden tiukka soveltaminen saattaisi asianomaisen erityisen vaikeaan tilanteeseen. 14 artikla Pidätykset palkasta 1. Sisäinen vero Sisäinen vero on 40 prosenttia toimihenkilön palkkaluokan ja -tason mukaisesta peruspalkasta. Lisäämällä vero nettoperuspalkkaan saadaan bruttoperuspalkka. Veron määrä pidätetään kuukausittain ja mainitaan palkkalaskelmassa. 2. Eläkemaksu Toimihenkilön nettoperuspalkasta vähennetään kuukausittain 8,3 prosentin eläkemaksu, joka tilitetään keskuksen eläkebudjettiin. 3. Pidätys täydentävää vakuutusta varten Toimihenkilön palkasta pidätetään kuukausittain vakuutusmaksu, joka on tietty prosenttiosuus nettoperuspalkasta. Prosenttiosuuden määrä vahvistetaan vuoden alussa seuraaviksi kahdeksitoista kuukaudeksi keskuksen ja järjestelmästä vastaavan vakuutusyhtiön välisellä sopimuksella. Nämä maksuosuudet ja työnantajan maksuosuus tilitetään vuoden lopussa vakuutuksesta vastaavalle vakuutusyhtiölle. 15 artikla Palkkaennakko ja sen takaisinmaksu 1. Keskuksen hallinto- ja henkilöstöpäällikkö voi johtajan suostumuksella ja käytettävissä olevien varojen rajoissa myöntää toimihenkilölle perustellusta hakemuksesta korollista ennakkoa palkasta. 2. Ennakon määrä saa olla enintään 3 kuukauden nettoperuspalkka. 3. Nämä lainat maksetaan takaisin pidättämällä ne palkasta enintään kymmenen kuukauden määräajassa lainan myöntämiskuukauden lopusta laskettuna. IV LUKU MUUTTO- JA MATKAKULUT 16 artikla Asettautuminen ja palveluksesta lähtö 1. Toimihenkilöllä on oikeus saada korvaus omista sekä talouteensa kuuluvien perheenjäsenten matkakuluista paikkakunnalta, jossa hänellä oli työsuhde ennen nimitystään keskukseen, keskuksen sijaintipaikkakunnalle. 2. Toimihenkilöllä on sama oikeus kun hänen palvelussuhteensa lopullisesti päättyy ja hän palaa paikkakunnalle, jossa hänellä oli työsuhde ennen nimitystään keskukseen. 3. Korvaukset suoritetaan liitteen VI jakson I säännösten mukaisesti. 17 artikla Muutto 1. Toimihenkilöllä on oikeus saada korvaus omista ja talouteensa kuuluvien perheenjäsenten matkakuluista paikkakunnalta, jossa hänellä oli työsuhde ennen nimitystään keskukseen, keskuksen sijaintipaikkakunnalle. Toimihenkilöllä on sama oikeus kun hänen palvelussuhteensa lopullisesti päättyy ja hän palaa maahan, jossa hänellä oli työsuhde ennen nimitystään keskukseen. 2. Toimihenkilölle korvataan hänen henkilökohtaisen irtaimistonsa siirtämisestä aiheutuvat kulut liitteessä VI määriteltyjen paino- ja kuutiotilavuusrajojen mukaisesti, lukuun ottamatta autoja, veneitä tai muita kulkuvälineitä. Keskus suorittaa maksut suoraan muuttoyrityksen laskun perusteella. 18 artikla Työmatkat Keskuksen toimihenkilöllä, joka tekee johtajan määräyksestä työmatkan, on oikeus työmatkalla aiheutuneiden kulujen korvaamiseen(5). Toimihenkilölle korvataan varsinaiset matkustuskulut sekä majoituskulut ja niihin liittyvät kulut sillä paikkakunnalla, jonne hänet lähetetään. Korvausten ehdot, taulukot ja yksityiskohtaiset säännöt ovat liitteessä VII. V LUKU TYÖAJAT JA LOMAT 19 artikla Työajat a) Kaikkien työntekijöiden tavanomainen työaika on 40 tuntia viikossa, ja työtunnit suoritetaan johtajan vahvistaman yleisen työajan mukaisesti. b) Johtaja voi antaa luvan yksilölliseen työaikaan toimihenkilön henkilökohtaisen tilanteen tai hänen työnsä erityisvaatimusten mukaisesti. c) Ylityötunnit. Työntekijä saa 19 artiklan a alakohdassa tarkoitetun työajan lisäksi tekemistään työtunneista korvauksena joko vapaa-aikaa tai palkkaa. Ylityötunneiksi katsotaan kuitenkin vain tunnit, jotka on tehty kyseisen osaston tai yksikön päällikön luvalla. Ylityön teettäminen pyritään minimoimaan. Ylityötunneista saa i) korvauksena vastaavan määrän vapaata tai ii) jos tätä vapaata ei voida myöntää yksikön tarpeiden vuoksi, ylityötunnit korvataan tehtyä työtuntia kohden 133 prosenttisena peruspalkasta. d) Yötyö Kello 20.30 ja 7.00 välisenä aikana tehdyt työtunnit korvataan yötyötunteina. Jos nämä tunnit tehdään heti päivällä tehtyjen työtuntien jälkeen ilman taukoa, niitä pidetään yötyönä vain jos ne ylittävät yötyön alkamisrajan vähintään 1,5 tunnilla. Jos yötyötunnit eivät ylitä 19 artiklan a alakohdassa tarkoitettua tuntimäärää, niistä saa peruspalkkaan nähden 50 prosenttia lisää tehtyä tuntia kohden. Yöllä tehdyt ylityöt korvataan 150 prosenttisesti päivällä tehtyihin ylityötunteihin nähden. e) Jos johtaja katsoo poikkeuksellisten olosuhteiden niin vaativan, joitain toimihenkilöitä voidaan pyytää viikonlopputyöhön. Tässä tapauksessa tehdyistä tunneista saa lepovapaata hallinto- ja henkilöstöpäällikön suostumuksella. f) Palkkaluokkien A 4 ja L 4 ja sitä korkeampiin palkkaluokkiin kuuluvan henkilöstön tekemiä yli- tai yötyötunteja ei korvata palkkana eikä vapaana. 20 artikla Yleiset vapaapäivät Johtaja vahvistaa luettelon yleisistä vapaapäivistä Espanjan virallisessa lehdessä (BOE) julkaistun yleisiä vapaapäiviä koskevan luettelon perusteella. Näitä päiviä ei vähennetä henkilöstön lomapäivistä. Jos jokin näistä päivistä osuu lauantaiksi tai sunnuntaiksi, johtaja voi päättää, että vapaata pidetään jonain toisena päivänä eikä sitä vähennetä lomapäivistä. 21 artikla Lomat 1. Vuosiloma a) Lomaoikeus Jokaisella toimihenkilöllä on oikeus 2,5 arkipäivän palkalliseen vuosilomaan palvelukuukautta kohti. Lomaoikeus lasketaan kalenterivuodeksi kerrallaan. Toimihenkilöllä, joka on otettu palvelukseen 1. huhtikuuta ja 30. heinäkuuta välisenä aikana, on oikeus käyttää ennakolta 15 päivää vuosilomaoikeudestaan, jos loma on pidettävä viimeksi mainitun päivämäärän jälkeen. Jos toimihenkilö ei ole voinut pitää kaikkia lomapäiviään 31. joulukuuta mennessä yksikön ehdottomien tarpeiden vuoksi, johtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö voi antaa luvan siirtää lomapäivät kokonaan tai osittain seuraavaan vuoteen. Jos näitä lomapäiviä ei ole pidetty 31. maaliskuuta mennessä, ne kuitenkin menetetään. b) Hallinnollinen menettely Toimihenkilön, joka haluaa pitää loman a alakohdan mukaisen lomaoikeutensa rajoissa, on saatava siihen etukäteen johtajan lupa. Keskuksen hallintoyksikkö pitää kirjaa lomapäivistä. Menettelyohjeet ovat johtajan allekirjoittamassa sisäisessä muistiossa. c) Pitämätön loma palvelussuhteen päättyessä Palvelussuhteen päättyessä pitämättömät lomapäivät peruutetaan. Jos toimihenkilö ei johtajan kirjallisen todistuksen mukaisesti ole yksikön ehdottomien tarpeiden vuoksi kuitenkaan voinut pitää lomapäiviänsä, hänellä on oikeus saada korvauksena kolmaskymmenesosa nettoperuspalkasta pitämätöntä lomapäivää kohden. 2. Palkaton vapaa Johtaja voi toimihenkilön pyynnöstä myöntää enintään 15 peräkkäistä päivää palkatonta lisävapaata. Palkaton vapaa ei vaikuta ikälisiin eikä eläkeoikeuksiin. Toimihenkilön palkasta vähennetään kuitenkin kaikki eläke- ja sosiaaliturvamaksut samalla tavoin kuin jos hänelle olisi maksettu palkattoman vapaan ajalta tavanomaisesti palkkaa. 3. Sairausloma, äitiysloma ja muut erityislomat Vuosiloman lisäksi myönnetään erityislomia sairauden, äitiyden ja muiden erityisolosuhteiden vuoksi. Menettelyohjeet ja näitä lomia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat liitteessä VIII. 22 artikla Kotimaanloma a) Kotimaanloma myönnetään kaikille työntekijöille, jotka saavat maastamuuttokorvausta, lukuun ottamatta niitä, jotka palvelukseen otettaessa olivat työssäolomaan kansalaisia. 1) Kotimaanloma on 8 työpäivää sekä matka-aika, joka lasketaan nopeimman kulkuvälineen mukaan. 2) Kotimaanloma voidaan pitää aikaisintaan kuusi kuukautta ennen sitä koskevan määräajan päättymistä ja se on pidettävä viimeistään kuusi kuukautta sen jälkeen kun määräaika on kulunut umpeen tai oikeuden menettää seuraavien kahden vuoden osalta. Ajankohta, jona kotimaanloma pidetään tiettyä kahden vuoden ajanjaksoa kohti, ei vaikuta seuraavien kotimaanlomien päivämäärien vahvistamiseen. 3) Jos molemmat puolisot ovat työssä keskuksessa ja molemmilla on oikeus kotimaanlomaan, se myönnetään seuraavin ehdoin: i) Jos molemmilla on koti samassa maassa, kummallakin on joka toinen vuosi oikeus tähän lomaan kyseisessä maassa. ii) Jos puolisoilla on koti eri maissa, kummallakin on oikeus tähän lomaan joka toinen vuosi omassa maassaan. iii) Puolisoiden huollettavina olevilla lapsilla ja tarvittaessa lasten mukana matkustavalla henkilöllä on oikeus vain yhteen lomaan kotimaassa joka toinen vuosi. Jos puolisoilla on koti eri maissa, loma voidaan ottaa jommassa kummassa maassa. b) Työntekijällä, joka pitää kotimaanloman, on oikeus 18 artiklan mukaisin ehdoin saada korvaus omista ja huollettavanaan olevien lasten edestakaisista matkakuluista, ja jos hän saa kotitalouslisää, puolisonsa matkakuluista, mutta hänellä ei ole oikeutta päivärahaan matkan ajalta. c) Työntekijällä, joka ei pidä kotimaanlomaa, ei ole oikeutta minkäänlaiseen korvaukseen. d) Kotimaanloma myönnetään vain, jos i) työntekijä sitoutuu kirjallisesti pitämään lomansa maassa, jossa hänellä on virallinen asuinpaikka, ii) työntekijä sitoutuu kirjallisesti olemaan irtisanoutumatta kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun hänen oikeutensa kotimaanlomaan on päättynyt (riippumatta siitä, milloin hän tosiasiallisesti lomansa pitää), iii) osaston tai yksikön johtaja todistaa, että hän todennäköisesti tarvitsee työntekijän palveluksia ii alakohdassa tarkoitettuna ajanjaksona. Jos työntekijä ei noudata i alakohdan säännöstä, hän on velvollinen korvaamaan satelliittikeskukselle kaikki kotimaanlomastaan aiheutuneet kustannukset ja myönnetyt kotilomapäivät voidaan vähentää hänen vuosilomastaan. Toisaalta johtaja voi päättää poiketa ii ja iii alakohdan säännöksistä, jos hän katsoo, että niiden liian tiukka soveltaminen olisi epäoikeudenmukaista työntekijälle tai saattaisi hänet erityisiin vaikeuksiin. 22 a artikla Erityislomat a) Työntekijällä, joka kutsutaan asepalvelukseen koulutusjaksoa varten, on oikeus enintään kahden viikon palkalliseen erityislomaan kerran vuodessa tai neljän viikon palkalliseen erityislomaan joka toinen vuosi. Muu asepalvelusaika vähennetään vuosilomasta. b) Jos toimihenkilö saa kansalliselta viranomaiselta rahallisen korvauksen asepalveluksen suorittamisesta, korvauksen määrä vähennetään hänen palkastaan. VI LUKU ARVIOINTI JA YLENEMINEN 23 artikla Yleiset säännökset 1. Kaikkien toimihenkilöiden työstä johtajaa lukuun ottamatta laaditaan arviointi viimeistään 15. joulukuuta. Arvioinnissa otetaan huomioon toimihenkilöiden taso suhteessa toisiinsa ja se on viranomaiselle keino palkita toimihenkilöä tai muussa tapauksessa osoittaa hänen työsuorituksensa puutteet tai heikkoudet työn parantamiseksi. 2. Arviointiperusteet ovat seuraavat: a) ahkeruus ja täsmällisyys b) työn suorittamisen laatu ja nopeus c) aloitekyky d) käyttäytyminen ja ihmissuhteet. Arvioinnista tehdään vuosittain yhteenveto arviointilomakkeelle, joka arkistoidaan toimihenkilöä koskevaan henkilökansioon. 24 artikla Menettely 1. Johtaja nimeää ne toimihenkilöt, joiden tehtävänä on esittää arvio kaikista tai joistakin alaisistaan. 2. Kun kaikki arviointilausunnot on annettu, johtaja kutsuu koolle ylennyslautakunnan, jonka puheenjohtajana hän itse toimii ja johon kuuluvat kaikki yhden tai useamman lausunnon antaneet toimihenkilöt. Hallinto- ja henkilöstöpäällikkö osallistuu kaikkiin ylennyslautakunnan kokouksiin ja hänellä on alaistensa osalta äänioikeus ja muiden toimihenkilöiden osalta häntä kuullaan. 3. Johtaja vahvistaa hallintopäällikön lausunnon pohjalta lopullisen arvioinnin jokaisesta toimihenkilöstä ja antaa tehtäväksi laatia pöytäkirjan, jonka kaikki ylennyslautakunnan jäsenet allekirjoittavat. 4. Johtaja tai tarvittaessa hänen valtuuttamansa henkilö tapaa henkilökohtaisesti jokaisen toimihenkilön yleensä jonkin ylennyslautakunnan kokouksen aikana. Toimihenkilö tutustuu vuosittaiseen arviointiinsa ja allekirjoittaa arviointilomakkeen merkiksi siitä, että arviointi on saatettu hänen tietoonsa. 5. Vuosittainen arviointi on sisäiseen käyttöön tarkoitettu hallinnollinen asiakirja, josta ei voi valittaa mihinkään elimeen. 25 artikla Arvioinnin vaikutukset ja seuraukset 1. Erityisen hyvän arviointiraportin saanut toimihenkilö voi edetä poikkeuksellisen nopeasti palkkatasosta toiseen tai jopa korkeampaan palkkaluokkaan, jos se on talousarvion rajoissa, tai saada rahallisen palkkion. Johtaja vahvistaa tämän palkkion enimmäismäärän jokaisen kalenterivuoden alussa. 2. Kaksi liian alhaista arvosanaa peräkkäisillä kerroilla saanut toimihenkilö voidaan pitää samalla palkkatasolla yhden ylimääräisen vuoden. 3. Kaksi tai useampia liian alhaisia arvosanoja saaneen toimihenkilön työsopimus voidaan jättää uusimatta sen päättyessä. VII LUKU KURINPITOMENETTELY 26 artikla Määritelmät 1. Toimihenkilölle, joka tahallisesti tai tuottamuksellisesti jättää täyttämättä henkilöstösääntöjen mukaiset velvollisuutensa, voidaan määrätä tavanomainen, taloudellinen tai muu henkilöstösääntöihin perustuva kurinpitoseuraamus ja hänet voidaan lisäksi velvoittaa korvaamaan vahingot näiden henkilöstösääntöjen 2 artiklan 4 kohdan ja 27 artiklan mukaisesti. a) Tavanomaisiin seuraamuksiin kuuluvat - suullinen huomautus - kirjallinen varoitus. b) Taloudellisiin seuraamuksiin kuuluu - vuosittaisen palkankorotuksen peruuttaminen. c) Muita henkilöstösääntöihin perustuvia seuraamuksia ovat - tilapäinen toimen hoitamisesta pidättäminen ja palkan pidättäminen kokonaan tai osittain - toimesta erottaminen, joka merkitsee sopimuksen irtisanomista ja työnmenettämiskorvauksen pidättämistä osittain tai kokonaan ja mahdollista eläkkeen vähentämistä tai eläkkeen maksun väliaikaista keskeyttämistä. Johtaja ilmoittaa seuraamuksista. Tavanomaisista seuraamuksista voi kuitenkin ilmoittaa hallinto- ja henkilöstöpäällikkö johtajan valtuuttamana paitsi jos kurinpitolautakunta on kokoontunut(6). 2. Jos toimihenkilöä epäillään vakavasta virheestä ja jos johtaja katsoo epäilyn olevan ensi näkemältä perusteltu ja toimihenkilön jatkaminen tehtävissään selvityksen ajan olisi vahingollista keskukselle, hänet voidaan välittömästi pidättää toimensa hoitamisesta siihen asti, kunnes selvityksen tulokset on saatu, ja hänelle voidaan johtajan päätöksellä maksaa tai olla maksamatta palkkaa tuolta ajalta. 27 artikla Vahingon korvaaminen Toimihenkilöä voidaan vaatia korvaamaan kokonaan tai osittain hänen törkeän tuottamuksellisuutensa tai tahallisen tekonsa keskukselle aiheuttamat vahingot. Jos toimihenkilö ei enää työskentele keskuksessa, korvaukset voidaan ottaa peruuttamalla eläkkeestä tietty prosenttiosuus, joka voi olla enintään 70 prosenttia eläkkeestä. 28 artikla Valituksesta ilmoittaminen toimihenkilölle Toimihenkilölle, jota kohtaan on ehdotettu kurinpitotoimea 26 artiklan mukaisesti, on ilmoitettava asiasta kahden kokonaisen päivän kuluessa siitä, kun ehdotus on jätetty johtajan tai hallinto- ja henkilöstöpäällikön toimistoon. Tähän tiedoksiantoon liitetään kaikki valituksen perusteena olevat asiakirjat ja kaikki hänestä tehdyt raportit. 29 artikla Kurinpitolautakunta Toimihenkilö voi viiden arkipäivän kuluessa 28 artiklan säännösten mukaisesti tehdystä tiedoksiannosta pyytää kirjallisesti, että hänen tapauksensa tutkitaan kurinpitolautakunnassa, jonka johtaja kutsuu koolle viiden päivän kuluessa. Lautakunta kokoontuu kokouskutsun lähettämispäivän jälkeisellä viikolla. Lautakunnan kokoonpano ja toiminta on esitetty liitteessä IX. Kurinpitolautakunnan lausunto ei sido johtajaa. VIII LUKU MUUTOKSENHAKU JA VALITUSLAUTAKUNTA 30 artikla Päätöksestä valittaminen Toimihenkilö, entinen toimihenkilö tai heidän oikeudenomistajansa voi tehdä valituksen keskuksen johtajan päätöksestä. Valitus tai siitä mahdollisesti aiheutuvat menettelyt eivät keskeytä kiistanalaisen toimenpiteen täytäntöönpanoa. 1. Hallinnollinen muutoksenhaku Hallinnollisessa muutoksenhaussa toimihenkilö, joka katsoo näistä henkilöstösäännöistä johtuvia oikeuksiaan loukatun, osoittaa keskuksen johtajalle perustellun valituksen, jossa pyydetään johtajaa peruuttamaan päätös, jonka toimihenkilö katsoo loukkaavan oikeuksiaan. Johtaja ilmoittaa ottaneensa valituksen vastaan ja antaa vastauksensa viiden vuorokauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Vastauksen ollessa kieltävä toimihenkilö voi pyytää sovittelijan väliintuloa. Väliintulo ei ole pakollinen. 2. Sovittelu Sovittelija on asiaan perehtynyt riippumaton lainoppinut, jonka keskuksen johtaja nimittää kolmeksi vuodeksi. Nimitys voidaan uusia. Keskuksen johtaja ja asianomainen toimihenkilö toimittavat sovittelijalle kaikki hänen asian tutkimisen kannalta tarpeellisiksi katsomansa tiedot. Sovittelija antaa ratkaisuehdotuksensa 15 päivän kuluessa siitä, kun hän on saanut asian käsiteltäväkseen. Ratkaisuehdotus ei sido keskuksen johtajaa eikä toimihenkilöä. Sovittelusta aiheutuvista kuluista vastaa keskus, jos johtaja kiistää ratkaisuehdotuksen. Jos toimihenkilö sen sijaan ei hyväksy ratkaisuehdotuksen ehtoja, hän korvaa 50 prosenttia kuluista. 3. Muutoksenhaku riitatilanteessa Kun ensimmäinen muutoksenhakukeino (hallinnollinen muutoksenhaku) on käytetty, toimihenkilö voi hakea muutosta keskuksen valituslautakunnalta. Valituslautakunnan kokoonpano, tehtävät ja menettelyt selostetaan liitteessä X. 4. Valituslautakunnan päätökset Valituslautakunnan päätös on kummankin osapuolen osalta täytäntöönpanokelpoinen. Siitä ei voi valittaa. a) Lautakunta voi julistaa kiistanalaisen päätöksen mitättömäksi tai vahvistaa sen. b) Lautakunta voi lisäksi määrätä keskuksen korvaamaan toimihenkilölle aiheutuneet aineelliset vahingot siitä päivästä lähtien, jona mitättömäksi julistetun päätöksen vaikutus alkoi. c) Lautakunta voi lisäksi määrätä keskuksen korvaamaan lautakunnan vahvistamissa rajoissa kantajan vaatimat perustellut kulut sekä kuultuina olleiden todistajien vaatimat matka- ja oleskelukulut. Kyseiset kulut lasketaan näiden sääntöjen 18 artiklan ja liitteen VII säännösten mukaisesti. IX LUKU ELÄKKEET Kaikki kyseisiin asioihin sovellettavat säännöt ja ehdot sisältyvät rinnasteisten järjestöjen eläkejärjestelmän mukaiseen, keskuksen "yleiseen eläkeasetukseen". Yleinen eläkeasetus on keskuksen henkilöstösääntöjen erottamaton osa. Jäljempänä esitetyt 31-36 artiklan säännökset ovat ainoastaan yhteenveto eläkeasetuksen keskeisistä säännöksistä. Ainoastaan eläkeasetuksen teksti on todistusvoimainen. 31 artikla Eroraha 1. Keskuksen toimihenkilöllä, jonka palvelussuhde päättyy ennen kuin hän on ollut palveluksessa 10 vuotta(7), on oikeus (eläkeasetuksen mukaiseen) erorahaan. 2. Eroraha koostuu kahdesta osasta: - viimeinen perusnettopalkka puolitoistakertaisena kerrottuna palvelusvuosien (tai lyhyemmistä jaksoista yhteen laskettujen vuosien) määrällä; - kaikki toimihenkilön kuukausipalkasta eläkejärjestelmän mukaisesti pidätetyt maksut, joihin lisätään 4 prosentin vuotuinen korko. 32 artikla Vanhuuseläke 1. Kaikilla tosiasiallisesti yli 10 vuotta keskuksen palveluksessa olleilla toimihenkilöillä(8) on oikeus vanhuuseläkkeeseen. Sen jälkeen kun 10 vuotta on tullut täyteen, toimihenkilö voi milloin tahansa vaatia eläkkeen maksamista heti tai myöhemmin. 2. Eläkkeen määrä suhteutetaan tosiasiallisiin palvelusvuosiin. Se maksetaan toimihenkilölle kuukausittain elinkorkona. 3. Vähintään 10 vuotta palveluksessa olleelle toimihenkilölle maksetaan ilman eri toimenpiteitä eläkettä hänen täytettyään 65 vuotta paitsi tapauksissa, joista johtaja on tehnyt poikkeuspäätöksen. 33 artikla Työkyvyttömyyseläke 1. Toimihenkilöllä, jonka on todettu kärsivän pysyvästä työkyvyttömyydestä, jonka johdosta hän ei lainkaan kykene suorittamaan toimeensa kuuluvia työtehtäviä, on näiden sääntöjen 6 artiklan 4 kohdan säännösten nojalla oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen. 2. Työkyvyttömyyseläke on määrältään yhtä suuri kuin vanhuuseläke, johon toimihenkilö olisi ollut oikeutettu henkilöstösäännöissä määrätyssä iässä ja siihen asti palveluksessa oltuaan. Edellisen artiklan 1 kohdassa säädettyä vähintään 10 vuoden palveluksessaoloaikaa ei edellytetä. Työkyvyttömyyseläke maksetaan toimihenkilölle kuukausittain elinkorkona työkyvyttömyyden virallista toteamispäivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen. 34 artikla Perhe-eläke 1. Kun toimihenkilö kuolee palveluksessa ollessaan tai saatuaan oikeuden työkyvyttömyyseläkkeeseen tai välittömään tai myöhennettyyn vanhuuseläkkeeseen, hänen leskellään on oikeus perhe-eläkkeeseen. 2. Perhe-eläkettä maksetaan leskelle kuukausittain elinkorkona palveluksessa olleen toimihenkilön kuolinpäivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen(9). 3. Perhe-eläkeoikeus jatkuu sen kuukauden loppuun, jonka aikana perhe-eläkkeen saaja kuolee tai lakkaa täyttämästä perhe-eläkeoikeudelle asetetut ehdot. 35 artikla Lapseneläke tai huollettavana olevien henkilöiden eläke 1. Kun toimihenkilö kuolee palveluksessa ollessaan tai saatuaan oikeuden työkyvyttömyyseläkkeeseen tai välittömään tai myöhennettyyn vanhuuseläkkeeseen, on hänen huollettavinaan olevilla lapsilla tai henkilöillä oikeus eläkkeeseen yleisessä eläkeasetuksessa mainituin edellytyksin. 2. Huollettavina pidetään lapsia ja henkilöitä, jotka täyttävät henkilöstösääntöjen liitteessä III määritellyt edellytykset. Oikeus koskee myös enintään 300 päivää toimihenkilön kuoleman jälkeen syntyneitä lapsia. 3. Eläkeoikeus päättyy sen kuukauden lopussa, jona huollettavana oleva lapsi tai henkilö lakkaa täyttämästä edellytykset, jotka koskevat lisän maksamista huollettavasta lapsesta tai henkilöstä. 36 artikla Väliaikaiset eläkkeet 1. Jos palveluksessa oleva tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeutettu toimihenkilö katoaa sellaisissa olosuhteissa, että hänen voidaan olettaa kuolleen, hänen puolisonsa tai henkilöt, joiden katsotaan olevan hänen huollettaviaan, voivat saada väliaikaisesti tapauksesta riippuen perhe-, siirto- tai lapseneläkettä, kun katoamisesta on kulunut yli vuosi. 2. Edellisen kohdan säännöksiä sovelletaan henkilöihin, joiden katsotaan olevan yli vuoden kadoksissa olleen perhe-eläkeoikeuksien haltijan puolison huollettavina. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut väliaikaiset eläkkeet muunnetaan varsinaisiksi eläkkeiksi, kun toimihenkilö - tai puoliso - on virallisesti todettu kuolleeksi tai kun hänet on asiassa toimivaltaisen tuomioistuimen päätöksellä julistettu kadonneeksi. III OSASTO VÄLIAIKAISEEN HENKILÖSTÖÖN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET 37 artikla Henkilöstön asemaa koskevat säännökset Väliaikaiset työntekijät ovat ylimääräisiä työntekijöitä, jotka on palkattu yleensä lyhyeksi ajaksi. He eivät ole kansainvälisiä toimihenkilöitä, ja he ovat sekä isäntävaltion että sen valtion lakien ja määräysten alaisia, jonka kansalaisuus heillä on. 1. Väliaikainen henkilöstö koostuu työntekijöistä, jotka eivät hoida keskuksen henkilöstötaulukossa määriteltyihin budjettikohtiin sisältyviä tehtäviä. 2. Näitä työntekijöitä koskevat I osaston säännökset sekä seuraavat II osaston säännökset: - I luku: 3 artiklan 2 kohta (Avustaminen ja korvaukset), 3 artiklan 4 kohta (Viranhoitoon kuulumaton toiminta) ja 3 artiklan 5 kohta (Ehdokkuus toimeen tai julkiseen tai poliittiseen tehtävään); - II luku: 5 artikla (Palveluksessaoloajan päättyminen) ja 6 artikla (Lääkärintarkastukset); - III luku: 15 artikla (Palkkaennakko); - IV luku: 17 artikla (Muutto) ja 18 artikla (Työmatkat); - V luku: 19 artikla (Työajat) ja 20 artikla (Yleiset vapaapäivät); - VII luku: 27 artikla (Korvaukset); - VIII luku: 28 artikla (Muutoksenhaku) - edellyttäen, että 40 artiklan 3 kohdan säännöksiä noudatetaan. 38 artikla Työsopimukset Väliaikainen henkilöstö otetaan palvelukseen 1-6 kuukaudeksi. Työsopimus voidaan uusia samoin ehdoin. Sekä keskus että työntekijä voivat irtisanoa sopimuksen 10 vuorokauden irtisanomisajalla. 39 artikla Palkka 1. Väliaikaisten työntekijöiden palkka määritellään sopimusteitse ja se koostuu nettokuukausipalkasta, johon ei kuulu muita korvauksia tai lisiä riippumatta asianomaisen sosiaalisesta tai perhetilanteesta. 2. Koska väliaikaiset työntekijät eivät kuulu toimihenkilöiden eläkejärjestelmään, ei heidän palkastaan pidätetä eläkemaksuja. 3. Väliaikaisten työntekijöiden palkkaan tehdään vuoden alussa samansuuruinen prosenttikorotus kuin minkä johtokunta myöntää toimihenkilöille. 40 artikla Erityiset säännökset 1. Asettautumiskulut ja paluukulut työsopimuksen päättyessä Väliaikaiset työntekijät eivät voi vaatia korvausta asettautumiskuluistaan tai perheensä muuttokuluista. 2. Lomat Väliaikaisilla työntekijöillä on oikeus 1,5 päivän lomaan palveluskuukautta kohti. 3. Riita-asiat Väliaikaisen työntekijän oikeuksia ja palkkaa koskevat sisäiset riita-asiat kuuluvat tämän asetuksen 30 artiklan mukaisten muutoksenhakukeinojen- ja menettelyjen piiriin. Kaikki muut riita-asiat kuuluvat isäntävaltion tuomioistuinten yleisen toimivallan piiriin. IV OSASTO ASIANTUNTIJOIHIN JA LÄHETETTYIHIN ASIANTUNTIJOIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET 41 artikla Asemaa ja rahoitusta koskevat säännökset 1. Asiantuntijat ja lähetetyt asiantuntijat ovat keskuksessa vierailijan asemassa. Heitä koskevat näiden sääntöjen I osaston säännökset, joihin he perehtyvät heti tehtävänsä aloittaessaan. 2. Heidän palkkansa määritellään kokonaisuudessaan silloin kun heidän työskentelynsä keskuksessa alkaa. Palkka maksetaan keskuksen johtajan määrittelemissä osissa riippuen niiden tutkimusten ja töiden valmistumisesta, joita suorittamaan kyseinen henkilöstö on pyydetty tai vastaanotettu. 3. Palkatuilla asiantuntijoilla on oikeus saada korvaus ainoastaan omista matkakuluistaan keskukseen saapuessaan ja sieltä lähtiessään. Johtajan päätöksestä matkakulukorvaus voidaan poikkeuksellisesti myöntää harjoittelijalle. 4. Kolmansien maiden lähettämät asiantuntijat ovat keskuksessa vierailijan asemassa. Heitä koskevat näiden sääntöjen I osaston säännökset, joihin he perehtyvät heti tehtävänsä aloittaessaan, sanotun rajoittamatta Euroopan unionin satelliittikeskuksen perustamista koskevan yhteisen toiminnan liitteen säännösten soveltamista. 42 artikla Henkilöstön edustajat a) Henkilöstöyhdistys, johon kuuluvat kaikki työntekijät, valitsee vuosittain ja keskuksen johtajan hyväksymää menettelyä noudattaen henkilöstöyhdistyksen täytäntöönpanoelimenä toimivan henkilöstökomitean. b) Henkilöstökomitean tavoitteena on: 1) puolustaa satelliittikeskuksen henkilöstön jäsenten ammatillisia etuja; 2) tehdä ehdotuksia henkilöstön hyvinvoinnin lisäämiseksi; 3) laatia ehdotuksia henkilöstön sosiaalisen sekä kulttuuri- ja urheilutoiminnan edistämiseksi; 4) edustaa koko henkilöstöä yhteyksissä muiden kansainvälisten järjestöjen henkilöstöyhdistyksiin. (1) Hyväksytty 21. joulukuuta 2001 neuvoston kirjallisessa menettelyssä 20 päivänä heinäkuuta 2001 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan N:o 555/YUTP 9 artiklan 3 kohdan nojalla (EYVL L 200, 25.7.2001, s. 5). (2) Katso liite VII. (3) Työpaikan menettämisestä johtuvien korvausten määräytymistä ja laskemista koskevat yksityiskohtaiset säännöt esitetään liitteessä I. (4) Tähän eivät siis kuulu esikoulut ja vastaavat. (5) Korvaukset perustuvat aiheutuneisiin kustannuksiin eivätkä ne ole palkanlisä. (6) Tässä tapauksessa johtaja itse ilmoittaa seuraamuksesta. (7) Aikaisemmat palvelusvuodet jossain toisessa rinnasteisessa järjestössä otetaan huomioon tätä oikeutta määritettäessä edellyttäen, että toimihenkilö ei ole jo saanut kyseistä erorahaa edellisen työpaikkansa perusteella. (8) Aikaisemmat palvelusvuodet jossain toisessa rinnasteisessa järjestössä otetaan huomioon tätä oikeutta määritettäessä edellyttäen, että toimihenkilö on palkattu keskukseen viimeistään kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun hän on lopettanut tehtävänsä toisessa järjestössä. (9) Tai kuolleen toimihenkilön palkanmaksun lopettamispäivästä alkaen. LIITE I IRTISANOMISKORVAUS Viitteet: a) Sääntöjen 7 artikla. b) Hallitusten talousarvioasiantuntijoiden koordinointikomitean 78. raportin liite V - elokuu 1972. 1. Irtisanomiskorvauksen myöntämisehdot Irtisanomiskorvausta(1) voidaan maksaa toimihenkilölle, jonka työsopimus sanotaan irti, seuraavissa tapauksissa: a) budjettikohdan poistaminen; b) toimen luonteen tai vaatimustason muuttuminen siten, että asianomaisella toimihenkilöllä ei ole enää tehtävässä edellytettyä pätevyyttä; c) sen jäsenvaltion jääminen pois johtokunnasta, jonka kansalainen toimihenkilö on; d) keskuksen toimipaikan siirtyminen yli 100 kilometrin päähän paikasta, jossa toimihenkilö on otettu palvelukseen ja toimihenkilön kieltäytyminen siirtymästä, mikäli siirtomahdollisuutta ei ole mainittu hänen työsopimuksessaan; e) toimihenkilön turvallisuustodistuksen(2) peruuttaminen muista kuin kurinpitosyistä. Korvausta ei makseta seuraavissa tapauksissa: f) toimihenkilö on saanut saman palkkaluokan toimen keskuksesta; g) toimihenkilö on saanut uuden työpaikan jostain muusta kansainvälisestä järjestöstä samalla paikkakunnalla; h) toimihenkilö, joka on jonkin jäsenvaltion virkamies, on voitu sijoittaa uudelleen oman maansa kansalliseen hallintoon palkalliseen työhön 30 päivän kuluessa siitä, kun keskus irtisanoi hänen työsopimuksensa; i) toimihenkilön työsopimus on irtisanottu kurinpitomenettelyn seurauksena. 2. Alle 10 vuotta keskuksen palveluksessa olleille maksettavat korvaukset(3) Kyseisillä toimihenkilöillä on oikeus korvaukseen, joka on 50 prosenttia heidän nettokuukausipalkastaan(4) enintään viiden kuukauden palkkaetuineen kerrottuna sopimuksen päättymisajankohtaan jäljellä olevien kuukausien määrällä edellyttäen, että heidän senhetkinen työsopimuksensa on edelleen voimassa. Nettopalkalla tarkoitetaan peruspalkkaa kaikkine sen lisäksi kuukausittain maksettavine lisineen ja korvauksineen. 3. Yli 10 vuotta keskuksen palveluksessa olleille toimihenkilöille maksettavat korvaukset(5) Kyseisillä toimihenkilöillä on oikeus korvaukseen, joka on 100 prosenttia heidän nettokuukausipalkastaan kerrottuna keskuksen palveluksessa oltujen vuosien määrällä, kuitenkin siten että korvaus vastaa enimmillään 24 kuukauden palkkaa. Korvausta ei voida maksaa useammilta kuukausilta(6) kuin siltä ajalta, mikä asianomaisella on jäljellä näiden sääntöjen 5 artiklan mukaisen ikärajan saavuttamiseen. (1) Eri asia kuin eroraha, joka vastaa ainoastaan laskettua eläkkeen määrää. (2) Silloin kun asianomaisen tehtävän edellytyksenä on tällainen luotettavuusselvitys. (3) Tai yhtäjaksoisesti yhteensä 10 vuotta keskuksen ja jonkin muun kansainvälisen järjestön palveluksessa. (4) Tai kuukauden osia kolmaskymmenesosina ilmaistuina. (5) Tai yhtäjaksoisesti yhteensä 10 vuotta keskuksen ja jonkin muun kansainvälisen järjestön palveluksessa. (6) Tai kuukauden osia kolmaskymmenesosina ilmaistuina. LIITE II ULKOMAANKORVAUS 1. Henkilöstösääntöjen 10 artiklassa tarkoitetuille toimihenkilöille maksetaan kuukausittain ulkomaankorvausta, jonka määrä vahvistetaan seuraavasti: a) toimihenkilöt, joilla on oikeus kotitalouslisään: - 18 prosenttia viitepalkasta kymmenen ensimmäisen palvelusvuoden ajan; - 17 prosenttia viitepalkasta yhdennentoista palvelusvuoden ajan; - 16 prosenttia viitepalkasta kahdennentoista palvelusvuoden ajan; - 15 prosenttia viitepalkasta neljännestätoista palvelusvuodesta eteenpäin. b) toimihenkilöt, joilla ei ole oikeutta kotitalouslisään: - 14 prosenttia viitepalkasta kymmenen ensimmäisen palvelusvuoden ajan; - 13 prosenttia viitepalkasta yhdennentoista palvelusvuoden ajan; - 12 prosenttia viitepalkasta kahdennentoista palvelusvuoden ajan; - 11 prosenttia viitepalkasta neljännestätoista palvelusvuodesta eteenpäin. 2. Huomioon otettava viitepalkka on toimihenkilöä koskevan palkkaluokan ensimmäisen tason perusnettopalkka. 3. Ulkomaankorvauksen vähimmäismäärä lasketaan palkkaluokan B3 ensimmäisen tason perusteella. LIITE III HUOLLETTAVANA OLEVAT LAPSET JA HENKILÖT 1. Huollettavana olevat lapset a) Toimihenkilön huollettavana olevaksi katsotaan avioliitossa tai tunnustettu, avioliiton ulkopuolella syntynyt lapsi tai ottolapsi, jos toimihenkilö huolehtii pysyvästi lapsen ylläpidosta ja kasvatuksesta ja jos lapsi asuu pysyvästi perheen kanssa samassa taloudessa, samalla paikkakunnalla, jolla toimihenkilö on toimessa, tai sillä paikkakunnalla, jolla toinen puoliso asuu. b) Asianomaisen toimihenkilön on toimitettava hallintoyksikölle jäljennökset oikeudellisista asiakirjoista, joista ilmenee, että lapsi on aineellisesti hänen huollettavanaan. c) Lapsen ei katsota olevan toimihenkilön huollettavana: - kun hän on täyttänyt 26 vuotta; - kun hän ennen 26 vuoden ikää saa henkilökohtaisesti palkkaa, tuloja tai palkkioita; - jos toimihenkilö tai hoidosta vastaava puoliso saa isäntämaan tai oman kotimaansa kansallisten säännösten nojalla maksettavaa vastaavaa lisää. d) Hallintoyksiköllä on oikeus vaatia ja pyytää viranomaisilta kaikki viralliset tai notaarin vahvistamat asiakirjat, joita se katsoo tarvitsevansa määrittäessään oikeutta kyseisiin korvauksiin. 2. Huollettavana olevat henkilöt a) Toimihenkilön huollettavana voi olla muu henkilö kuin edellisessä kohdassa tarkoitettu lapsi, seuraavin edellytyksin: - kyse on, suoraan tai avioliiton kautta, ylenevän polven sukulaisesta tai sivusukulaisesta; - henkilö elää pysyvästi samassa taloudessa kuin toimihenkilö tai hänen puolisonsa, tai on terveydellisistä syistä pysyvästi jossain erityisessä hoitolaitoksessa; - henkilöllä itsellään ei ole riittävästi varoja toimeentuloon. b) Asianomaisen toimihenkilön on toimitettava hallintoyksikölle jäljennökset oikeudellisista asiakirjoista, joista ilmenee, että henkilö on aineellisesti hänen huollettavanaan. c) Hallintoyksiköllä on oikeus vaatia ja pyytää viranomaisilta kaikki viralliset tai notaarin vahvistamat asiakirjat, joita se katsoo tarvitsevansa määrittäessään oikeutta kyseisiin korvauksiin. LIITE IV HUOLLETTAVANA OLEVAT VAMMAISET 1. Vammaisena pidetään henkilöä, jolla on vamma tai sairaus, joka aiheuttaa lääketieteellisesti todistetun vakavan ja pysyvän vajaakuntoisuuden. Vamma tai sairaus edellyttää erityishoitoa tai erityisvalvontaa, joita ei saa ilmaiseksi, taikka erityisopetusta ja -koulutusta. 2. Päätöksen korvauksen myöntämisestä tekee keskuksen johtaja, joka pyytää lausunnon tätä tarkoitusta varten perustamaltaan komitealta, jossa on ainakin yksi lääkäri. Johtajan päätöksellä vahvistetaan ajanjakso, jolle korvaus myönnetään, ellei asiaa käsitellä uudelleen. 3. Näissä säännöissä tarkoitettujen vammojen ja sairauksien määrittämisessä arviointiperusteena on fyysisiin tai psyykkisiin toimintoihin kohdistuvan vamman tai sairauden vakavuus ja kroonisuus. Vammaisina voidaan näin ollen pitää sellaisia huollettavina olevia henkilöitä, joilla on - keskus- tai ääreishermoston vakava tai krooninen vamma tai sairaus, oli taudinsyy mikä tahansa: aivotauti, lihastauti tai raajahalvaus, - vakava tuki- ja liikuntaelinvamma, - vakava aistivamma, - krooninen ja työkyvyn heikkenemisen aiheuttava mielisairaus. Edellä oleva luettelo ei ole tyhjentävä. Se on ohjeellinen eikä sitä voida pitää arviointiperusteena toiminnan vajavuuden tai vammaisuuden astetta arvioitaessa. 4. Lisä on yhtä suuri kuin huolettavasta lapsesta maksettava lisä ja maksetaan sen ohella. 5. Mikäli toimihenkilö tai hänen perheensä saa vastaavan korvauksen kansallisesta tai kansainvälisestä järjestelmästä, keskuksen maksama korvaus on yhtä suuri kuin näiden sääntöjen mukaisen korvauksen ja kansallisesta tai kansainvälisestä järjestelmästä maksettavan korvauksen välinen erotus. LIITE V ASUMISKORVAUS 1. Asumiskorvauksen määrä on yhtä suuri kuin osuus erotuksesta toimihenkilön maksaman todellisen vuokran, josta on vähennetty 11 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitetut kulut, ja kiinteän määrän välillä, joka on: a) 15 % perusnettopalkasta toimihenkilöille, joiden palkkaluokka on C tai B palkkaluokka B4 mukaan lukien, b) 20 % perusnettopalkasta toimihenkilöille, joiden palkkaluokka on B5 tai B6, c) 22 % perusnettopalkasta toimihenkilöille, joiden palkkaluokka on A1 tai L1. 2. Osuus on määrältään a) 50 % naimattomille toimihenkilöille ja naimisissa oleville toimihenkilöille, joilla ei ole huollettavia, b) 55 % toimihenkilöille, joilla on yksi henkilö huollettavanaan, c) 60 % toimihenkilöille, joilla on kaksi tai useampia henkilöitä huollettavanaan. 3. Korvauksen enimmäismäärä on a) 10 % asianomaisen perusnettopalkasta palkkaluokissa C - B4, b) 15 % asianomaisen perusnettopalkasta palkkaluokissa B5, B6, A1 ja L1. Perusnettopalkalla tarkoitetaan todellista peruspalkkaa sellaisena kuin se on johtokunnan hyväksymässä vuositaulukossa ilman muita palkan määrään vaikuttavia lisääviä tai vähentäviä tekijöitä. LIITE VI MATKA- JA MUUTTOKULUT I JAKSO - Toimihenkilön ja hänen perheensä matkakulut asuin- ja työskentelypaikan välillä 1. Toimihenkilöllä, jonka asuinpaikka on yli 100 kilometrin päässä työskentelypaikasta, on näiden sääntöjen 22 artiklassa vahvistetuin edellytyksin oikeus saada korvaus todellisista matkakuluista a) palvelukseen tullessaan matkasta asuinpaikan ja työskentelypaikan välillä, b) siirtyessään työskentelypaikasta, jonne hänet on otettu palvelukseen, toiseen työskentelypaikkaan, joka on yli 100 kilometrin päässä, c) palvelussuhteen päättyessä - joko matkasta työskentelypaikasta paikkakunnalle, jolla toimihenkilö asui tullessaan palvelukseen, - tai matkasta työskentelypaikasta muuhun kuin edellä mainittuun asuinpaikkaan edellyttäen, että korvattavat kulut eivät ole suuremmat. 2. Edellisessä kohdassa säädettyä matkakulujen korvausta ei makseta ollenkaan tai se maksetaan osittaisena seuraavissa tapauksissa: a) jos oikeus korvaukseen ei ollut syntynyt hetkellä, jona toimihenkilö tuli palvelukseen, b) jos kulut maksaa kokonaan tai osittain jokin hallitus tai viranomainen, c) palvelussuhteen päättyessä, jos matkaa ei ole tehty kolmen kuukauden kuluessa palvelussuhteen päättymisestä tai jos korvaushakemusta ei ole toimitettu hallinnolle 30 päivän kuluessa matkasta, d) palvelussuhteen päättyessä, jos asianomainen on eronnut palveluksesta ennen kuin 12 kuukautta keskuksen palveluksessa on tullut täyteen. 3. Toimihenkilöllä, joka täyttää kahden edellisen kohdan vaatimukset ja joka saa kotitalouslisää, on lisäksi oikeus saada a) korvaus todellisista matkakuluista puolisonsa ja huollettavina olevien lastensa osalta, kun viimeksi mainitut ovat muuttaneet toimihenkilön luo tämän työskentelypaikkaan, b) korvaus todellisista matkakuluista puolisonsa ja huollettavina olevien lastensa osalta heidän siirtyessään työskentelypaikasta toiseen työskentelypaikkaan, joka on yli 100 kilometrin päässä, ja jos siirto on voimassa toistaiseksi ja kestää yli kaksi kuukautta, c) korvaus todellisista matkakuluista puolisonsa ja huollettavina olevien lastensa osalta palvelussuhteen päättyessä sillä varauksella, että korvaus voidaan evätä, jos toimihenkilö eroaa palveluksesta ennen kuin 12 kuukautta keskuksen palveluksessa on tullut täyteen. 4. Puoliso ja huollettavana olevat lapset(1) rinnastetaan toimihenkilöihin, joilla on sama palkkaluokka kuin asianomaisella. II JAKSO - Toimihenkilön muutto 1. Toimihenkilöllä, jonka asuinpaikka on yli 100 kilometrin päässä työskentelypaikasta, on oikeus saada korvaus henkilökohtaisen irtaimistonsa todellisista muuttokuluista seuraavissa tapauksissa: a) palvelukseen tullessaan, b) siirtyessään toistaiseksi ja yli kahdeksi kuukaudeksi työskentelypaikasta toiseen työskentelypaikkaan, joka on yli 100 kilometrin tai 60 mailin päässä, c) palvelussuhteen päättyessä sillä varauksella, että korvaus voidaan evätä, jos toimihenkilö eroaa palveluksesta ennen kuin 12 kuukautta keskuksen palveluksessa on tullut täyteen. 2. Henkilökohtaisen irtaimiston kuljetuskustannukset korvataan pakkaaminen mukaan lukien seuraavissa rajoissa: a) Kotitalouslisää saava toimihenkilö: >TAULUKON PAIKKA> lisäksi 750 kg tai 5 m3/toimihenkilön kanssa asuvaa lasta kohden b) Toimihenkilö, joka ei saa kotitalouslisää: >TAULUKON PAIKKA> Jotta toimihenkilö voisi hyötyä tämän jakson säännöksistä, hänen on annettava henkilöstö- ja hallintopäällikön ennalta hyväksyttäväksi vähintään kaksi kuljetuskustannuksia koskevaa kustannusarviota eri yrityksiltä sekä tavaraluettelo henkilökohtaisesta irtaimistosta(2). Korvaus myönnetään vain syntyneen oikeuden rajoissa ja alimman tarjouksen perusteella. 3. Toimihenkilö voi hakea tässä jaksossa säädettyä korvausta vain, jos kyseisiä kuluja ei korvata jonkin hallituksen tai viranomaisen toimesta. (1) Tai liitteen IV säännöksissä tarkoitetut huollettavana olevat henkilöt. (2) Kustannusarvioissa on oltava sama kilomäärä (tai kuutiotilavuus) ja sama etäisyys. LIITE VII VIRKAMATKAKULUT Keskuksen asioissa matkamääräyksellä matkustavalla toimihenkilöllä on oikeus matkakulujensa täysimääräiseen korvaukseen ja päivärahaan, joka kattaa oleskelukustannukset työskentelypaikan ulkopuolella, näiden sääntöjen 18 artiklan säännösten nojalla. I JAKSO - Kulkuneuvot Toimihenkilöiden virkamatkat tehdään halvinta kulkuneuvoa käyttäen, ellei tässä jaksossa ole tästä poikkeavia säännöksiä(1). Yleisinä kulkuneuvoina pidetään lentokonetta ja junaa. Keskuksen johtaja voi kuitenkin oikeuttaa virkamatkalla olevan toimihenkilön käyttämään omaa tai virka-autoa, erityisesti jos lääkäri todistaa, että toimihenkilö ei lääketieteellisistä syistä voi matkustaa lentokoneella, ja jos rautatieyhteyttä ei ole tai junamatka kestää liian kauan tai on liian kallis. Jos virkamatkalla oleva toimihenkilö haluaa käyttää muuta kuin halvinta kulkuneuvoa saatuaan siihen asianmukaisesti luvan, sovelletaan seuraavia sääntöjä: - korvaus maksetaan ainoastaan halvimmalla kulkuneuvolla tehdyn matkan hinnan mukaan, - toimihenkilö saa korvauksen vain siltä ajalta, jonka matka olisi kestänyt halvinta kulkuneuvoa käyttäen, - jos matkan kesto pitenee kulkuneuvon valinnasta johtuen useilla työpäivillä, kyseiset päivät vähennetään vuosilomasta. 1. Lentomatkat Ilman johtajan erityistä lupaa kaikki toimihenkilöt matkustavat turistiluokassa tai vastaavassa. 2. Junamatkat a) Toimihenkilöt, joiden palkkaluokka on A4, L4 tai korkeampi, matkustavat ensimmäisessä luokassa, b) Muut toimihenkilöt matkustavat toisessa luokassa, c) Jos yöllä tehty matka kestää yli kuusi tuntia, lepovaunupaikan lisämaksu korvataan, mutta makuuvaunupaikan lisämaksua ei korvata. Toimihenkilölle korvataan ensimmäisen tai toisen luokan lepovaunupaikka palkkaluokkansa mukaan, jos hän käyttää makuuvaunua, d) Johtaja voi antaa tietyille toimihenkilöille luvan matkustaa ylemmän palkkaluokan toimihenkilöiden seurassa virkamatkan suorittamisen helpottamiseksi. Tässä tapauksessa kaikkien toimihenkilöiden matkakulut korvataan korkeimman taksan mukaisesti. 3. Matkat maanteitse - Oman auton käyttäminen a) Toimihenkilölle voidaan antaa lupa käyttää omaa autoa, jos se on keskuksen etujen mukaista. Tässä tapauksessa hänellä on oikeus kilometrikorvaukseen, joka lasketaan lyhimmän ajoreitin perusteella. Korvaus lasketaan siinä maassa sovellettavan taksan mukaan, jossa keskus sijaitsee, riippumatta maasta tai maista, joihin virkamatka tehdään. Voimassa oleva taksa ilmoitetaan hallinnollisessa määräyksessä(2). b) Jos kyseinen toimihenkilö on saanut luvan kuljettaa muita keskuksen toimihenkilöitä, hänelle myönnetään lisäkilometrikorvaus, joka on 10 prosenttia kilometrikorvauksesta lisämatkustajaa kohti(3). Jos valittu ajoreitti aiheuttaa lisäkustannuksia (kuten tiemaksuja, ajoneuvon kuljettamisen autolautalla tai lossilla), kulut korvataan tositetta vastaan, ilmakuljetuksesta aiheutuneita kuluja lukuun ottamatta. c) Omaa autoa käyttävän toimihenkilön on ennakolta osoitettava, että hänellä on onnettomuustapauksissa kolmansille aiheutuvat vahingot ja erityisesti matkustajien henkilövahingot kattava vakuutus. d) Keskus ei suorita korvauksia onnettomuustapauksissa aiheutuneista esinevahingoista. II JAKSO - Virkamatkalla olevan toimihenkilön päiväraha 1. Virkamatkalla olevalla toimihenkilöllä on oikeus päivärahaan, jonka määrän johtokunta vahvistaa vuosittain. Johtaja voi kuitenkin antaa luvan siihen, että a) niitä maita varten, joissa elinkustannukset ovat suuremmat tai tavanomaista alhaisemmat, vahvistetaan erityinen päiväraha, b) päiväraha maksetaan korkeampana kuin se, johon toimihenkilöllä tavallisesti olisi oikeus, jos virkamatkan suorittaminen tulee siten helpommaksi, c) päiväraha maksetaan virkamatkan aikana myönnetyllä sairauslomalla, paitsi jos virkamatka tehdään toimihenkilön perheen asuinpaikkakunnalle. 2. Päiväraha lasketaan seuraavasti: a) toimihenkilöllä on oikeus yhtä moneen päivärahaan kuin virkamatkassa on 24 tunnin jaksoja(4), b) päivärahaa ei makseta alle neljän tunnin ajalta, c) kun virkamatka kestää vähintään neljä, mutta alle kahdeksan tuntia, asianomainen toimihenkilö saa neljäsosan kokopäivärahasta; sama korvaus maksetaan täyden 24 tunnin jakson ylittävistä vähintään neljän, mutta alle kahdeksan tunnin jaksoista, d) kun virkamatka kestää vähintään kahdeksan tuntia eikä siihen kuulu hotellimajoitusta, asianomainen toimihenkilö saa puolet kokopäivärahasta; sama korvaus maksetaan täyden 24 tunnin jakson ylittävistä vähintään kahdeksan, mutta alle 24 tunnin jaksoista, e) kun virkamatkaan kuuluu välttämättä hotellimajoitus, asianomaiselle toimihenkilölle myönnetään kokopäiväraha, f) rautatieasemalle tai lentokentälle siirtymiseen kuluneen ajan ottamiseksi huomioon lisätään todelliseen matkustusaikaan päivärahalaskelmia varten - kaksi tuntia rautatiekuljetusten osalta ja - kolme tuntia lentokuljetusten osalta. 3. Alennetut päivärahat Päivärahaa alennetaan a) jos matkaan sisältyy muonitus tai yömajoitus, päivärahaa alennetaan 15 %:lla jokaisesta ateriasta ja 50 %:lla yömajoituksesta, b) laivalla yöllä, lepopaikalla tai hytissä, rautateitse tai lentoteitse matkustavan toimihenkilön osalta matkan kestosta vähennetään kolme kymmenesosaa, c) kolmella kymmenesosalla, jos toimihenkilö lähetetään virkamatkalle viralliseen kotipaikkaansa ja jos hänen perheensä asuu vielä siellä, d) kolmella neljäsosalla, jos majoituksesta paikan päällä huolehtii keskuksen ulkopuolinen laitos. 4. Erilliskorvaukset Päivärahan on tarkoitus kattaa toimihenkilön kaikki mahdolliset kustannukset virkamatkalla lukuun ottamatta jäljempänä esitettyjä kuluja, joista voi saada erilliskorvauksen: a) viisumin hankkimisesta ja muista virkamatkan aiheuttamista samankaltaisista kuluista suoritetut maksut, b) ylimääräisen matkatavaran kuljetusmaksut keskuksen johtajan nimenomaisella suostumuksella, c) virkatehtävien hoitamiseen liittyvät lähetyskulut, sähke- ja kaukopuhelumaksut, d) toimihenkilölle aiheutuvat vastaanottokulut johtajan määrittämissä olosuhteissa, e) taksikulut tositteita vastaan edellyttäen, että johtajalta on saatu lupa ennakkoon. Jos majoituskulut tietyissä olosuhteissa ovat yli 60 prosenttia päivärahan määrästä, keskus voi korvata osittain tai kokonaan erotuksen tositteita vastaan ja edellyttäen, että lisäkustannusten on todettu olleen väistämättömiä. Maksettu korvaus ei voi olla yli 30 prosenttia päivärahasta. (1) Säännökset voidaan johtajan päätöksellä ulottaa koskemaan tilapäistä henkilöstöä. (2) Maksettu kokonaismäärä ei voi ylittää määrää, jonka keskus muuten olisi joutunut maksamaan. (3) Tässä tapauksessa lisämatkustajat eivät saa matkakulukorvausta. (4) Jaksot lasketaan alkaen päivästä ja kellonajasta, jolloin matkalle lähdetään keskuksesta tai kotoa, päivään ja kellonaikaan, jolloin palataan keskukseen tai kotiin. Jos toimihenkilö on lomalla ennen virkamatkan alkua, päivä ja kellonaika on se, jolloin matka alkaa. Jos toimihenkilö on lomalla virkamatkan jälkeen, päivä ja kellonaika on se, jolloin matka päättyy. LIITE VIII SAIRAUS-, ÄITIYS- JA MUUT ERITYISLOMAT 1. Sairaudesta johtuvat poissaolot ja lomat a) Toimihenkilön, joka on poissa yli kolme peräkkäistä päivää sairauden tai tapaturman takia, on toimitettava lääkärintodistus kolmen päivän kuluessa poissaolon alkamisesta. b) Sairaudesta tai tapaturmasta johtuvat poissaolot, joiden kesto on enintään kolme päivää ja joista ei ole esitetty lääkärintodistusta, voivat johtaa asianomaisen ansaitseman vuosiloman lyhentämiseen vastaavalla määrällä päiviä, mikäli poissaolot ylittävät yhdeksän työpäivää saman kalenterivuoden aikana, tai jos vuosilomaoikeus on käytetty, vastaavaan palkanpidätykseen. c) Sairauden tai tapaturman takia poissaolevalla toimihenkilöllä on oikeus sairauslomaan sekä täyteen palkkaan ja korvauksiin korkeintaan kolmeltatoista peräkkäiseltä viikolta, jos lääkärintodistus on toimitettu. d) Keskuksen johtaja voi pitää pitkäaikaista, yli 13 perättäistä viikkoa jatkunutta sairaudesta tai tapaturmasta johtuvaa poissaoloa perusteena työsopimuksen purkamiseen. e) Keskuksen johtaja voi pitää sairaudesta johtuvia lyhyitä, mutta toistuvia poissaoloja perusteena työsopimuksen purkamiseen. f) Keskuksen johtaja voi milloin tahansa vaatia asianomaiselta lääkärintarkastusta. 2. Tartuntataudit, rokotukset ja tapaturmat a) Toimihenkilön, joka on saanut tartuntataudin, on pysyttävä poissa työpaikalta ja ilmoitettava taudista välittömästi hallinto- ja henkilöstöpäällikölle. Jos tartuntatauti puhkeaa työntekijän perheessä tai tämän omaisissa, työntekijän on ilmoitettava asiasta välittömästi hallinto- ja henkilöstöpäällikölle ja noudatettava tämän mahdollisesti antamia terveysohjeita. Työntekijällä, joka on yhteydessä tartuntataudin kantajaan ja tästä syystä pakotettu olemaan poissa työstä, on oikeus täyteen palkkaan. Poissaolo ei lyhennä sairaus- tai vuosilomaa. b) Toimihenkilöiden on otettava tarpeellisiksi katsotut ennalta ehkäisevät rokotukset. c) Toimihenkilön on ilmoitettava mahdollisimman pian hallinto- ja henkilöstöpäällikölle työpaikalla tai sen ulkopuolella sattuneesta tapaturmasta, vaikka se tapahtumahetkellä vaikuttaisikin vaarattomalta, mahdollisine todistajien nimineen ja osoitteineen. 3. Erityislomat, vihkiloma ja äitiysloma a) Keskuksen johtaja voi myöntää erityisloman täydellä tai osapalkalla, jos loman kesto ei ylitä kahdeksaa työpäivää, tai palkattoman loman poikkeuksellisista tai kiireellisistä henkilökohtaisista syistä. b) Toimihenkilön avioituessa hänelle myönnetään kuuden päivän erityisloma täydellä palkalla. c) Toimihenkilölle myönnetään äitiysloma täydellä palkalla hänen esittäessään asianmukaisen lääkärintodistuksen. Äitiysloma ei lyhennä sairaus- tai vuosilomaa. Äitiysloma on 16 viikkoa ja se alkaa kuusi viikkoa ennen laskettua aikaa. Jos lapsi syntyy lasketun ajan jälkeen, lomaa pidennetään siihen asti, että kymmenen viikkoa on kulunut synnytyksestä. LIITE IX KURINPITOLAUTAKUNNAN KOKOONPANO JA TOIMINTA 1. Kurinpitolautakunnan kokoonpano Kurinpitolautakunnan kokoonpano on seuraava: a) puheenjohtajana toimii keskuksen johtajan nimeämä A tai L -palkkaluokan toimihenkilö, ei kuitenkaan hallinto- ja henkilöstöpäällikkö tai asianosaisen esimies, b) johtajan nimeämä toimihenkilö, c) asianosaisen nimeämä ja hänen kanssaan samaan palkkaluokkaan kuuluva toimihenkilö, d) hallinto- ja henkilöstöpäällikkö oikeudellisena neuvonantajana ilman äänioikeutta. 2. Toiminta a) Kurinpitolautakunta tutustuu kaikkiin käsiteltäväkseen saaneen asian tarkastelun kannalta tarpeellisiin asiakirjoihin. Se kuulee asianosaista, jos tämä pyytää sitä. Asianosainen voi pyytää avukseen tai edustajakseen keskuksen toimihenkilöä. Kurinpitolautakunta kuulee myös henkilöitä, jotka se katsoo aiheelliseksi kutsua paikalle. b) Kurinpitolautakunnan kokoukset eivät ole julkisia. Sen jäsenet ovat velvollisia pitämään salassa kaikki menettelyn aikana tietoonsa tulleet tiedot sekä asian käsittelyn. c) Kurinpitolautakunta antaa perustellun lausuntonsa keskuksen johtajalle. Lausunto koskee seuraamuksen aiheellisuutta ja sen ankaruutta. LIITE X VALITUSLAUTAKUNTA A. Toimivalta Valituslautakunnalla on toimivalta ratkaista riita-asiat, jotka aiheutuvat näiden sääntöjen tai 7 artiklan sopimusten rikkomisesta. Se käsittelee ja ratkaisee toimihenkilöiden tai entisten toimihenkilöiden tai oikeudenomistajien tekemät keskuksen johtajan päätöstä koskevat valitukset. B. Kokoonpano ja asema a) Valituslautakunnassa on puheenjohtaja ja kaksi jäsentä. He voivat käyttää sijaisinaan varajäseniä. Puheenjohtajan ja yhden jäsenen sekä hänen varajäsenensä on oltava lainoppineita. b) Johtokunta nimittää puheenjohtajan, hänen varajäsenensä, jäsenet sekä heidän varajäsenensä kahdeksi vuodeksi muista kuin keskuksen henkilöstöstä. Jos joku ei ole enää käytettävissä, toimikauden jäljellä olevaksi ajaksi nimetään uusi henkilö. c) Lautakunnan istunto on päätösvaltainen, kun puheenjohtaja tai hänen varajäsenensä ja kaksi varsinaista tai varajäsentä ovat läsnä. d) Lautakunnan jäsenet suorittavat tehtävänsä täysin riippumattomasti. e) Johtokunta vahvistaa puheenjohtajan, jäsenten ja varajäsenten palkkiot. f) Valituslautakunta vahvistaa työjärjestyksensä, ellei tässä osastossa toisin säädetä. C. Lautakunnan sihteeristö a) Keskuksen johtaja nimeää valituslautakunnan sihteeristön keskuksen työntekijöistä. b) Lautakunnan sihteeristö toimii tehtäväänsä suorittaessaan kirjaajana ja on vastuussa toimistaan vain lautakunnalle. D. Valitukset a) Valitus otetaan lautakunnan käsiteltäväksi vain, jos kantaja ei ole sitä ennen saanut tyydyttävää vastausta johtajalle tekemäänsä hallinnolliseen valitukseen. b) Kantajalla on kaksikymmentä päivää aikaa hänelle vastaisen päätöksen tiedoksiantamisesta tai sovittelijan ratkaisuehdotuksen hylkäämispäivästä tehdä kirjallinen pyyntö valituslautakunnalle kyseisen päätöksen peruuttamisesta tai muuttamisesta. Pyyntö osoitetaan keskuksen hallinto- ja henkilöstöpäällikölle, joka ilmoittaa toimihenkilölle vastaanottaneensa pyynnön ja aloittaa valituslautakunnan koollekutsumismenettelyn. c) Valitus on jätettävä valituslautakunnan sihteeristöön kahden kuukauden kuluessa siitä, kun valituksenalainen päätös on annettu tiedoksi. Valituslautakunta voi kuitenkin erityistapauksissa, erityisesti eläkeasioissa, ottaa vastaan valituksen, joka on tehty vuoden kuluessa valituksenalaisen päätöksen ilmoittamisesta. d) Valitus on tehtävä kirjallisena. Sen on sisällettävä kantajan esittämät perusteet ja niitä tukevat asiakirjat. e) Valituksella ei ole lykkäävää vaikutusta. E. Valitusten tutkinta a) Valitus toimitetaan välittömästi keskuksen johtajalle, jonka on esitettävä huomautuksensa kirjallisina. Jäljennös huomautuksista toimitetaan lautakunnan sihteerille kuukauden kuluessa valituksen jättämisestä sekä kantajalle, jolla on kaksikymmentä päivää aikaa esittää kirjallinen vastine. Valituslautakunnan sihteeri toimittaa vastineen jäljennöksen välittömästi keskuksen johtajalle. b) Sihteeristö toimittaa valituksen sekä kirjelmän ja sitä tukevat asiakirjat, keskuksen johtajan huomautukset ja tarvittaessa kantajan vastineen valituslautakunnan jäsenille kolmen kuukauden kuluessa valituksen jättämisestä ja vähintään kaksi viikkoa ennen istuntoa, jossa ne tutkitaan. F. Valituslautakunnan koollekutsuminen Valituslautakunnan kutsuu koolle sen puheenjohtaja. Lautakunnan on yleensä tutkittava sen käsiteltäväksi annettu valitus neljän kuukauden kuluessa sen jättämisestä. G. Menettely valituslautakunnassa a) Valituslautakunnan istunnot eivät ole julkisia (ellei lautakunta toisin päätä). Asian käsittely lautakunnassa on salaista. b) Keskuksen johtaja tai hänen edustajansa sekä kantaja osallistuvat asian käsittelyyn ja voivat esittää suullisesti lisäperusteluja kirjelmissä esittämiensä perusteiden tueksi. c) Valituslautakunta voi saada nähtäväkseen kaikki asiakirjat, joita se pitää tarpeellisina käsiteltäväkseen saamansa valituksen tutkimisen kannalta. Kaikki lautakunnalle toimitetut asiakirjat on toimitettava myös keskuksen johtajalle ja kantajalle. d) Valituslautakunta kuulee asianosaisia sekä niitä todistajia, joiden kertomuksia se pitää tarpeellisina asian käsittelyn kannalta. Todistajiksi haastettujen työntekijöiden on esiinnyttävä valituslautakunnassa, eivätkä he voi kieltäytyä antamasta pyydettyjä tietoja. e) Jokaisen valituslautakunnan istuntoon osallistuneen on pidettävä käsittelyn aikana tietoonsa tulleet seikat ja niissä esitetyt mielipiteet ehdottoman salassa. H. Lopullinen päätös ja valituslautakunnan ratkaisu a) Valituslautakunta voi poikkeustilanteessa kiireellisessä käsittelyssä päättää valituksenalaisen toimenpiteen täytäntöönpanon keskeyttämisestä jäljempänä tarkoitetun lopullisen päätöksen antamiseen asti. b) Lautakunnan päätökset tehdään yksinkertaisella ääntenenemmistöllä. Päätökset ovat kirjallisia ja ne perustellaan. Niihin ei voi hakea muutosta ja ne ovat täytäntöönpanokelpoisia kummankin osapuolen osalta vuorokauden kuluttua niiden ilmoittamisesta. c) Päätöksiin voidaan kuitenkin vaatia oikaisua, mikäli päätökseen on vaikuttanut asiavirhe. Oikaisuvaatimukset on jätettävä kuuden kuukauden kuluessa virheen toteamisesta.