ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’EFSA’, alainen elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä tiedelautakunta, jäljempänä ’Contam-lautakunta’, antoi 30 päivänä tammikuuta 2009 (2) lausunnon elintarvikkeissa esiintyvästä kadmiumista. Kyseisessä lausunnossa EFSA vahvisti uudeksi siedettäväksi viikkosaanniksi (TWI) 2,5 μg/painokilo. Lausumassaan, joka koski siedettävän viikkosaannin uudelleenarvioinnista laadittua Contam-lautakunnan vuonna 2009 laatimaa asiakirjaa Re-assessment of the tolerable weekly intake for cadmium established by the Contam Panel in 2009 (3), EFSA otti huomioon FAO:n ja WHO:n yhteisen elintarvikelisäaineita käsittelevän asiantuntijakomitean (JECFA) äskettäin tekemän riskinarvion (4) ja vahvisti edelleen kyseiseksi siedettäväksi viikkosaanniksi 2,5 μg/painokilo.
(4)

Kuluttajille tai suurtalouksille tarkoitettujen valmiiksi pakattujen elintarvikkeiden merkinnöissä on mainittava kaikki ainesosat. Elintarvikkeissa, joiden ainesosana on lihaa ja jotka on tarkoitettu loppukuluttajille tai suurtalouksille, on myös ilmoitettava eläinlajit, joista liha on peräisin, suoraan pakkauksessa tai siihen kiinnitetyssä merkinnässä. Jos ainesosa mainitaan elintarvikkeen nimessä, sen määrä on mainittava myös ainesosien luettelossa prosentteina, jotta vältetään kuluttajan johtaminen harhaan elintarvikkeen yksilöinnin ja koostumuksen osalta.
(2)

Kansalliset maksukyvyttömyyttä koskevat säännöt vaihtelevat huomattavasti sen suhteen, mitä menettelyjä taloudellisissa vaikeuksissa olevilla velallisilla on käytettävissään liiketoimintansa järjestämiseksi uudelleen. Joissakin jäsenvaltioissa menettelyjä on rajallisesti, mikä tarkoittaa, että yritykset voivat toteuttaa uudelleenjärjestelyjä vasta varsin myöhäisessä vaiheessa osana muodollista maksukyvyttömyysmenettelyä. Toisissa jäsenvaltiossa uudelleenjärjestely on mahdollista jo aiemmin, mutta tarjolla olevat menettelyt eivät ole niin tehokkaita kuin ne voisivat olla tai niihin liittyy eriasteisia muodollisuuksia erityisesti tuomioistuinten ulkopuolisten keinojen käytön suhteen.
19.

Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Se on osoitettu myös työmarkkinaosapuolille, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaan työmarkkinaosapuolilla on erityinen vastuu samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöönpanosta tekemällä työehtosopimuksia.
(3)

Päätöksen 2003/766/EY mukaisesti vuoroviljely oli pakollista vain Diabrotican yksittäisten esiintymien hävittämiseksi. Tieteelliset tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että vuoroviljely on tehokkain tapa myös hidastaa Diabrotican leviämistä ja vähentää sen vaikutusta. Sen lisäksi, että vuoroviljely on tehokas keino Diabrotican torjumiseksi, sillä on useita muita etuja ympäristön kannalta tarkasteltuna. Näihin sisältyvät maaperän hedelmällisyyden ja rakenteen parantaminen tai ylläpito sekä tuholais- ja rikkakasvisyklin rikkominen, jolloin on mahdollista vähentää turvautumista kemiallisiin lannoitteisiin ja kasvinsuojeluaineisiin. Tämän vuoksi vuoroviljelyllä on positiivista vaikutusta myös veden ja ilman laatuun sekä luonnon monimuotoisuuteen. Tätä tuhoeläintä koskevista muista tutkimuksista käy kuitenkin selvästi ilmi, että jos se leviää edelleen, hyönteismyrkkyihin turvautuminen saattaa kasvaa, koska joissakin tapauksissa voi olla vaikea löytää taloudellisesti houkuttelevaa vaihtoehtoista viljelykasvia vuoroviljelyyn maissin kanssa.
(11)

Äänioikeus on kansalaisen perusoikeus. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on korostanut, että äänioikeus ei ole etuoikeus. Mikä tahansa yleinen, automaattinen ja sattumanvarainen poikkeaminen yleisen äänioikeuden periaatteesta uhkaa vaarantaa tällaisilla vaaleilla valitun lainsäädäntöelimen ja sen hyväksymien lakien demokraattisen oikeutuksen. (3) Demokraattisessa valtiossa perusoletuksena pitäisi olla osallistamisen edistäminen. Ihmisoikeustuomioistuin on myös katsonut, että on olemassa selkeä suuntaus kohti ulkomailla asuvien kansalaisten äänioikeuden hyväksymistä, vaikka aiheeseen ei olekaan vielä muodostunut yhteistä eurooppalaista lähestymistapaa.
(9)

Keskeisen haasteen muodostavat asuntomarkkinat. Niille on vuosikymmenten kuluessa muodostunut jäykkyyksiä ja vääristäviä kannustimia, jotka ohjaavat asuntorahoitusta ja alakohtaista säästökäyttäytymistä. Kotitalouksien taipumus ottaa bruttomääräisesti paljon asuntovelkaa asuntovarallisuutta vastaan on suurelta osin seurausta pitkään käytössä olleista verokannustimista, erityisesti asuntolainakorkojen täydestä verovähennyskelpoisuudesta. Vuodesta 2012 on toteutettu useita toimenpiteitä, joilla puututaan osittain näihin kannustimiin. Näistä toimenpiteistä osa koskee asuntorahoituksen verotuskohtelun mukauttamista. Asuntolainakorkojen verovähennyskelpoisuuden asteittainen rajoittaminen ja lainojen lyhentämistä tukevien kannustimien lisääminen ovat tarpeellisia toimia. Näiden toimien toteuttamista voitaisiin kuitenkin nopeuttaa, jotta lainojen lyhentämiseen voitaisiin vaikuttaa enemmän. Tuottamattomaan omaisuuteen investoimista tuetaan tämän vuoksi edelleen merkittävin verokannustimin. Sadan prosentin luototusaste, joka on määrä saavuttaa vuonna 2018, on edelleen korkea. Vuokramarkkinoiden kehittymisen esteenä ovat sääntely ja suuri yhteiskunnan tukemia asuntoja tarjoava sektori, jolla on haasteenaan pitkät asuntojonot. Yhteiskunnan tukemien vuokra-asuntojen sektorilla toteutettu vuokrien porrastaminen enemmän tulojen mukaan on askel oikeaan suuntaan, mutta sen vaikutus on rajallinen. Asuntoja hallinnoivien yritysten on uuden lain mukaan erotettava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä toiminta (ts. sosiaalinen asuntotarjonta) muusta toiminnastaan. Nähtäväksi jää, saavutetaanko tällä vaatimuksella tavoitteena oleva yhteiskunnan tukemien asuntojen tarjonnan suuntaaminen jälleen niitä tarvitseville ja varmistetaanko sillä, että yhteiskunnan tukemia asuntoja on tarjolla muita heikommassa asemassa oleville väestöryhmille, jotka eivät pysty hankkimaan asuntoa markkinaehdoin.
(14)

Romanialla on useita haasteita koulutuksen alalla. Koulunkäynnin keskeyttämisaste on selvästi EU:n keskiarvon yläpuolella; varhaiskasvatuksen saatavuus on rajallista, erityisesti maaseutualueiden ja romaniyhteisön osalta, elinikäiseen oppimiseen osallistutaan selvästi EU:n keskiarvoa vähemmän; korkea-asteen koulutuksen laatu ja soveltuvuus työmarkkinoiden tarpeisiin on riittämätöntä ja korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus on unionin toiseksi pienin. Romania on alkanut tarttua näihin haasteisiin, ja edistys eri aloilla on vaihdellut. Näkyviä tuloksia on saatu tähän mennessä aikaan vain vähän. Romania hyväksyi kesäkuussa 2015 kaksi kansallista strategiaa, jotka koskevat yhtäältä elinikäistä oppimista, toisaalta koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämistä. Nyt on tärkeää, että se toteuttaa toimia niiden nopean täytäntöönpanon varmistamiseksi. Vuosiksi 2014–2019 on suunniteltu kansallinen varhaiskasvatusohjelma, joka tulee voimaan uutena kouluvuonna 2015–2016. Korkea-asteen koulutuksen tarkoituksenmukaisuuden parantamiseksi on laadittu strategia, jonka tavoitteena on sovittaa korkeakoulutus paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin ja kohentaa epäedullisessa asemassa olevien ryhmien mahdollisuuksia osallistua siihen. Ammatti- ja oppisopimuskoulutuksen parantamiseksi on toteutettu toimenpiteitä.
(10)

Itävallan eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyydessä on edelleen rakenteellisia heikkouksia. Tähän mennessä toteutetut uudistukset eivät vaikuta riittäviltä varmistamaan järjestelmän talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Ensinnäkin todellinen eläkkeellesiirtymisikä on edelleen huomattavasti matalampi kuin lakisääteinen eläkeikä. Toiseksi naisten lakisääteinen eläkeikä on huomattavasti alhaisempi kuin miesten, eikä sitä aiota nostaa ennen vuotta 2024. Kolmanneksi lakisääteistä eläkeikää ei ole edelleenkään kytketty jatkuvasti nousussa olevaan elinajanodotteeseen. Itävalta on toteuttanut joitakin toimenpiteitä nostaakseen todellista eläkkeellesiirtymisikää, joka on nykyisin 59,7 vuotta (2014) mutta edelleen alle EU:n keskiarvon (63,1 vuotta vuonna 2013). Maassa on toteutettu toimenpiteitä, joilla pyritään rajoittamaan varhaiseläke- ja työkyvyttömyyseläkejärjestelmien piiriin pääsyä, jotta työuria saataisiin pidennettyä. Myös varhaiseläkkeelle jäämisestä vuosittain perittävää lisämaksua on korotettu ja tällaisten järjestelyjen piiriin pääsemiseksi vaadittavaa eläkkeeseen oikeuttavaa työssäoloaikaa on pidennetty. On epäselvää, toteutuvatko näiden toimenpiteiden odotetut julkiseen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset käytännössä.
(11)

Unkarin työmarkkinatilanne parani yleisesti ottaen vuonna 2014, ja työllisyys koheni yksityisellä sektorilla talouden elpymisen ansiosta. Vuodesta 2011 huomattavasti laajennettuun julkiseen työllistämisohjelmaan liittyy kuitenkin edelleen merkittäviä haasteita. Ohjelmassa näyttää olevan kyse tehottomasta ja tuloksettomasta aktiivisesta työmarkkinapolitiikasta, joka saattaa vääristää työmarkkinoiden asianmukaista toimintaa. Jos samat resurssit käytettäisiin eri tavalla, niistä voisi olla enemmän hyötyä Unkarin taloudelle. Ohjelmasta julkiselle taloudelle aiheutuvat kustannukset ovat nelinkertaistuneet neljän viime vuoden aikana ja ovat nyt 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kustannusten arvioidaan edelleen kaksinkertaistuvan vuosina 2015–2018. Tämä estää resurssien hyödyntämisen koulutuksen ja palvelujen aloilla tarvittaviin olennaisiin parannuksiin, joilla voitaisiin lisätä osallistumista avoimille työmarkkinoille. Vaarana on, että näin mittavat julkiset työllistämistoimet aiheuttavat merkittäviä sitomisvaikutuksia ja korvaavat pysyvästi sosiaalietuusjärjestelmän matalan osaamistason työntekijöiden osalta. Julkista työllistämisohjelmaa ei koordinoida riittävästi muiden aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kanssa, eikä se edistä tarpeeksi ohjelmaan osallistujien paluuta avoimille työmarkkinoille. Julkisen työllistämisohjelman piiriin kuuluvista työntekijöistä vain 13,8 prosenttia onnistui palaamaan avoimille työmarkkinoille vuoden 2014 alkupuoliskolla. Tämä viittaa siihen, että julkiset työllistämistoimet eivät tue riittävästi työntekijöiden paluuta työmarkkinoille. Vaikka ohjelma on tarkoitettu pitkäaikaistyöttömille ja matalan osaamistason työntekijöille (ja epäedullisessa asemassa olevilla alueilla eläville työttömille), 47 prosentilla ohjelmaan vuonna 2013 osallistuneista oli joko ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutus tai korkea-asteen koulutus. Työttömyyskorvausjaksoa (3 kk) ei ole pidennetty, eikä se siten vastaa työllistymiseen keskimäärin kuluvaa aikaa (yli vuosi). Unkari on toteuttanut useita ohjelmia, joiden avulla pyritään parantamaan romanien pääsyä työmarkkinoille. Lisäksi on otettu käyttöön valvontajärjestelmä. Olisi kehitettävä tehostettuja ja koordinoituja toimenpiteitä, joilla voidaan merkittävästi vähentää köyhyyttä. Köyhyysindikaattorien mukaan tilanne on hieman paranemassa, mutta köyhyys on edelleen huolestuttavan yleistä erityisesti romanien ja lasten keskuudessa. Sosiaaliturvan riittävyydessä ja kattavuudessa on edelleen puutteita.
(15)

Italia kevensi viime vuonna merkittävästi työhön kohdistuvaa verorasitusta, mutta se on kuitenkin edelleen suuri. Verotukia on edelleen liikaa ja ne ovat liian suuria. Tämä koskee erityisesti alennettuja alv-kantoja. Kiinteistörekisterijärjestelmän uudistamisen yhteydessä on erityisen tarpeellista tarkistaa kiinteistörekisteriin merkityt vanhentuneet arvot, mutta tämän suhteen on edistytty hitaasti. Myöskään ympäristöverotusta ei ole tarkistettu eikä ympäristön kannalta haitallisia tukia poistettu. Italia on perustanut ympäristöverotusta käsittelevän komitean. Nämä eri toimet kuuluvat verouudistuksen valtuutuslain piiriin, mutta sen täytäntöönpano on viivästynyt, koska tätä koskevia säädöksiä ei ole annettu. Vaikka Italian verojärjestelmän tehostamiseksi on toteutettu joitakin toimia, sitä heikentää myös jatkuvasti heikko verolainsäädännön noudattaminen, mikä käy kalliiksi, sekä veronkierron yleisyys (hallituksen arvion mukaan 91 miljardia vuodessa eli 5,6 % suhteessa BKT:hen). Hallitus on ehdottanut veroilmoitusten oikeellisuuden varmistamiseksi toimia, jotka on nyt toteutettava täysimääräisesti.
(9)

Tanskassa kestävän kasvun edellytyksenä on riittävän ammattitaitoisen työvoiman tarjonta pitkällä aikavälillä. Vuonna 2014 toteutetun aktiivisen työmarkkinapolitiikan uudistuksen myötä Tanska on edistynyt työmarkkinoiden marginaalissa olevien henkilöiden työllistyvyyden parantamisessa. Uudistuksen toteutus on vielä alkuvaiheessa, ja sen tuloksia on tarpeen seurata. Carsten Koch II -asiantuntijaryhmän suositusten mukaisesti on tarpeen toteuttaa lisää työmarkkinoilta eniten syrjäytyneisiin henkilöihin kohdistuvia toimenpiteitä. Tähän liittyviä avaintekijöitä näyttävät olevan heikko koulutustaso, vähäinen kokemus työmarkkinoilta, nuoruus ja maahanmuuttajatausta. Yleisesti ottaen maahanmuuttajataustaisten henkilöiden työmarkkinapotentiaali on edelleen vajaakäytössä. Huolimatta Tanskan suurista koulutusmenoista koulutustulokset ovat vain keskitasoa, erityisesti maahanmuuttajataustaisten oppilaiden kohdalla. Alemman ja ylemmän perusasteen koulutuksen ja ammatillisen koulutusjärjestelmän uudistuksella on tarkoitus tarttua tähän haasteeseen. Nämä uudistukset on tarpeen toteuttaa täysimääräisesti, jotta koulutustulokset paranisivat.
(8)

Maltaan sovelletaan tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota kesäkuussa 2015 lopetetun liiallista alijäämää koskevan menettelyn jälkeen (6). Hallitus esittää vuoden 2015 vakausohjelmassa, että julkisen sektorin alijäämää supistetaan vähitellen 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja edelleen 0,2 prosenttiin vuonna 2018. Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella voidaan katsoa, että liiallinen alijäämä on korjattu vuonna 2014. Vakausohjelman mukaan hallitus aikoo saavuttaa viimeistään vuonna 2019 eli vuosi ohjelmakauden jälkeen keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema. Vakausohjelmassa julkisen talouden velan odotetaan supistuvan vähitellen niin, että se on 61,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Riskinä näyttää olevan, että edellytetystä sopeutuksesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta (0,6 % suhteessa BKT:hen) poiketaan jonkin verran sekä vuonna 2015 että vuonna 2016. Rakenteellisen rahoitusaseman kohenemisen odotetaan vuonna 2015 jäävän 0,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen eli alle vaaditun arvon. Vuonna 2016 sopeutuksen ennustetaan olevan vaatimuksen mukainen, mutta kun vuosia 2015 ja 2016 tarkastellaan yhdessä, on vaarana, että vaatimuksesta poiketaan jonkin verran. Toimenpiteitä, joiden avulla tuetaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2016 eteenpäin, ei ole vielä täsmennetty riittävästi. Tämän vuoksi vuosina 2015 ja 2016 on toteutettava lisätoimenpiteitä. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella, että Maltan odotetaan pitkälti noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä.
(17)

Tehokkaan ja läpinäkyvän varhaisvaiheen pelastamis- ja maksukyvyttömyyslainsäädännön käyttöön ottaminen on keskeinen edellytys sille, että voidaan keventää Kroatian yritysten huomattavia velkaantumisen vähentämispaineita ja edistää varhaisessa vaiheessa toteutettavien yritysten uudelleenjärjestelyjen ja ”uuden mahdollisuuden antamisen” toimintakulttuuria. Arvio maksukyvyttömyyttä edeltävää tilannetta koskevasta lainsäädännöstä osoittaa, että nykyisen lainsäädäntökehyksen ennakkovaikutusten teho on unionin alhaisimpia. Maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistus on käynnistetty, ja parlamentin hyväksynnän on tarkoitus ajoittua vuoden 2015 alkupuoliskolle. Kroatian jälleenrakennus- ja kehityspankilla voisi olla keskeinen rooli Kroatian elpymisessä. Se on suoraan alttiina luottoriskille, mikä saattaa vaikuttaa julkiseen talouteen. On tärkeää, että se saatetaan vakavaraisuusvalvonnan ja vahvan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän piiriin. On myös tarvetta parantaa sen johdon vastuuvelvollisuusjärjestelyjen rakennetta ja läpinäkyvyyttä. Syntyneen valuuttariskin ja siitä johtuvan luottoriskin vuoksi tarvitaan pitkän aikavälin ratkaisu, joka on suhteutettu ja tasapuolinen, jolla on vakaa oikeudellinen perusta ja jossa keskitytään auttamaan kaikkein suurimmissa vaikeuksissa olevia lainanottajia.
(9)

Viron työllisyysaste oli 74,5 prosenttia työikäisestä väestöstä vuoden 2014 kolmannella neljänneksellä. Työttömyysaste supistui 7,6 prosenttiin eli alimmilleen vuoden 2009 jälkeen. Pitkäaikaistyöttömien osuus alittaa selvästi EU:n keskiarvon. Työvoiman väheneminen yhdistettynä työn alhaiseen tuottavuuteen on kuitenkin muodostamassa keskipitkän ja pitkän aikavälin haasteen. Työkykyä koskevan kunnianhimoisen uudistuksen toteutus on vasta alkuvaiheessa. Vaikka Viro on hyväksynyt useita verotukseen liittyviä toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään työmarkkinoille osallistumista, niitä ei ole erityisesti suunnattu pienituloisille. Sukupuolten välinen palkkaero kuuluu EU:n suurimpiin. Päivähoitopalvelujen puute vaikeuttaa nuorten vanhempien, varsinkin äitien, palaamista työmarkkinoille. Oppisopimuskoulutuksessa olevien opiskelijoiden osuus on myös pieni. Tekniikan ja tieteen aloilla tutkinnon suorittaneista henkilöistä on pulaa. Paikallisten sosiaaliviranomaisten palvelujen laatu vaihtelee.
(9)

Työmarkkinat osoittivat elpymisen merkkejä vuonna 2014, mutta työttömyysaste on edelleen korkea. Sosiaaliturvajärjestelmään liittyviä pidäkkeitä on vähennetty ja nuorisotyöttömyyden vähentämisessä on edistytty jonkin verran, mutta pitkäaikaistyöttömyys on edelleen suuri haaste ja romanien ja heikosti koulutettujen työllisyysaste on alhainen. Vaikka joitakin alustavia toimenpiteitä on toteutettu julkisten työvoimapalvelujen parantamiseksi, niillä on rajalliset valmiudet tarjota yksilöllisiä palveluja, erityisesti työmarkkinoista kauimpana oleville henkilöille. Naisten työllisyysaste on edelleen selvästi alle EU:n keskiarvon, mihin vaikuttavat laadukkaiden ja kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen puute ja suhteellisen pitkät äitiyslomat.
(11)

Merkittävää edistymistä on tapahtunut aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen soveltamisen ja julkisten työvoimapalvelujen uudistuksen alalla. Haasteita on kuitenkin jäljellä niiden nuorten saavuttamisessa, jotka eivät ole työelämässä eivätkä yleissivistävän tai ammatillisen koulutuksen piirissä. On tarpeen lisätä työmarkkinoiden kohtaannosta vastaavien palvelujen digitalisointia. Keskeisenä haasteena on edelleen sosiaaliturvan kattavuuden asianmukaisuus, erityisesti vähimmäistoimeentulojärjestelmä. Koulutuksen laadun parantamisessa ja sen kohdentamisessa työmarkkinoiden tarpeisiin on edistytty jonkin verran. Portugali on uudistanut opetussuunnitelmia ja opettajia koskevia perussääntöjä koulutuksen laadun parantamiseksi. Seurantavälineen käytön ja oppimisväylien monipuolistamisen sekä uusien ammatillisen koulutuksen ohjelmien odotetaan vähentävän koulunkäynnin keskeyttämistä ja parantavan oppimistuloksia. Viimeaikaisten uudistusten tarkoituksena on ollut parantaa ammattikoulutusjärjestelmää, mutta haasteena on edelleen lisätä sen houkuttelevuutta opiskelijoille. Haasteena on myös korkeakoulujen, yksityissektorin ja tutkimuslaitosten välisen tietämyksen siirron kehittäminen.
(9)

Toisin kuin monissa muissa jäsenvaltioissa, Ruotsissa asuntojen hinnoissa ei ole tapahtunut merkittävää korjausliikettä, ja ne ovat jälleen nousseet voimakkaasti vuoden 2013 puolivälistä lähtien. Komission tekemä perusteellinen tarkastelu viittaa siihen, että Ruotsissa asuntojen hinnat näyttävät ylittävän asuntojen perusarvon. Tämä on osittain seurausta myönteisistä perustekijöistä, kuten käytettävissä olevien tulojen kasvusta, matalista koroista ja hyvästä väestörakenteesta. Maaraportissa on kuitenkin eritelty sekä kysyntä- että tarjontapuolen tekijöitä, jotka vaikuttavat asuntojen hintoihin. Kysyntäpuolella on ollut etenkin luotonottoon kannustavia tekijöitä. Lisäksi Ruotsin verojärjestelmällä, joka on yksi voimakkaimmin asunnon omistamiseen kannustavista verojärjestelmistä unionissa, on taipumus nostaa asuntojen hintoja. Tämä on vuorostaan kasvattanut Ruotsin kotitalouksien velkaa, joka on suuri ja kasvaa nopeammin kuin muissa unionin jäsenvaltioissa. Vaikka kotitalouksien kokonaisvarat ovat merkittävät ja niiden käytettävissä olevat tulot ovat viime vuosina kasvaneet, kotitaloudet ovat aiempaa alttiimpia riskeille ja niiden suuri velkaantuneisuus on myös riski makrotalouden vakaudelle. Vaikutuksiin, jotka ovat seurausta velanoton suosimisesta tuloverotuksessa, olisi puututtava rajoittamalla asteittain asuntolainakorkojen verovähennyskelpoisuutta tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja. Lisäksi tarvitaan toimia, joilla nopeutetaan asuntolainojen nykyistä hidasta lyhennysvauhtia kotitalouksien velkaantumisen hillitsemiseksi.
(8)

Ranskaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2015 vakausohjelmassa liiallisen alijäämän korjaamista neuvoston 10 päivänä maaliskuuta 2015 antamassa suosituksessa asettaman määräajan mukaisesti vuoteen 2017 mennessä ja keskipitkän aikavälin tavoitteen – 0,4 prosentin rakenteellisen alijäämän suhteessa BKT:hen – saavuttamista vuoteen 2018 mennessä (6). Hallitus aikoo noudattaa neuvoston asettamia julkisen talouden alijäämätavoitteita, mutta vuosiksi 2015–2017 suunnitellut julkisen talouden toimet (7) jäävät suosituksia vähäisemmiksi. Hallitus ennakoi vuoden 2015 vakausohjelmassa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurimmillaan vuonna 2016, jolloin se on 97 prosenttia, ja supistuu sen jälkeen 95,5 prosenttiin vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. 10 päivänä kesäkuuta 2015 Ranska esitti toteutettuja toimia koskevan selvityksen, jossa oli myös lisätietoja vuosille 2015–2017 suunnitelluista toimenpiteistä. Arvioituaan selvityksen komissio julkaisi 1 päivänä heinäkuuta 2015 tiedonannon, jossa se totesi, että liiallisia alijäämiä koskeva menettely on jätettävä lepäämään. Komission kevään 2015 talousennustetta on päivitetty siten, että siinä otetaan huomioon Ranskan esittämä toteutettuja toimia koskeva selvitys, ja sen mukaan julkisen talouden vuoden 2015 alijäämän odotetaan olevan 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen eli alle neuvoston alijäämiä koskevan menettelyn puitteissa tavoitteeksi asettaman 4 prosentin suhteessa BKT:hen. Samana vuonna todennäköisesti toteutettavat julkisen talouden toimet ovat kuitenkin neuvoston suositusta vähäisempiä. Ranskan esittämään toteutettuja toimia koskevaan selvitykseen sisältyvät lisätiedot huomioon ottaen komission päivitetyn ennusteen mukaan julkisen sektorin alijäämä vuonna 2016 on 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli se on suositellun tavoitteen mukainen. Julkisen talouden toimien ei kuitenkaan odoteta vastaavan neuvoston suositusta. Neuvosto kehotti 10 päivänä maaliskuuta 2015 antamassaan suosituksessa arvioimaan vuosille 2016 ja 2017 suunniteltuja keskeisiä toimenpiteitä, mutta sitä ei tehty toteutettuja toimia koskevassa selvityksessä. Lopuksi, julkisen talouden suunnittelua koskevaa lakia (loi de programmation des finances publiques) ei ollut päivitetty neuvoston suosituksen mukaisesti. Yleisesti ottaen Ranskan noudattama vakauttamisstrategia nojaa ensisijaisesti suhdanneolojen vähittäiseen parantumiseen ja korkotason pysymiseen alhaisena, ja siihen liittyy sen vuoksi riskejä. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin, komission kevään 2015 talousennusteen ja komission 1 päivänä heinäkuuta 2015 julkaiseman tiedonannon perusteella Ranskan pitkälti noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Jotta liiallinen alijäämä voitaisiin kuitenkin korjata kestävästi asetettuun määräaikaan mennessä, julkisen talouden strategiaa olisi vahvistettava ja tuettava panemalla täytäntöön kattavat ja tavoitteelliset rakenneuudistukset.