LIITE

1. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät kemianteollisuuden poistokaasujen yhdenmukaisia hallinta- ja käsittelyjärjestelmiä varten

SOVELTAMISALA

Nämä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät kattavat direktiivin 2010/75/EU liitteessä I täsmennetyn seuraavan toiminnon: 4. Kemian teollisuus (eli kaikki tuotantoprosessit, jotka sisältyvät liitteessä I olevissa 4.1–4.6 kohdassa mainittuihin toimintaluokkiin, jollei toisin mainita).

Näissä BAT-päätelmissä keskitytään edellä mainitusta toiminnasta ilmaan vapautuviin päästöihin.

Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia päästöjä:

1. Päästöt, jotka vapautuvat ilmaan valmistettaessa klooria, vetyä ja natrium-/kaliumhydroksidia suolaliuoksen elektrolyysin avulla. Ne kuuluvat kloorialkalin (CAK) valmistusta koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

2. Kanavoidut päästöt, jotka johdetaan ilmaan seuraavien kemikaalien tuotannon jatkuvista prosesseista, joissa näiden kemikaalien tuotannon kokonaiskapasiteetti on yli 20 kt vuodessa: — höyrykrakkausprosessia käyttäen tuotettavat alemmat olefiinit; — formaldehydi; — etyleenioksidi ja etyleeniglykolit; — kumeenista tuotettava fenoli; — tolueenista tuotettava dinitrotolueeni, dinitrotolueenista tuotettava tolueenidiamiini, tolueenidiamiinista tuotettava tolueenidi-isosyanaatti, aniliinista tuotettava metyleenidifenyylidiamiini, metyleenidifenyylidiamiinista tuotettava metyleenidifenyylidi-isosyanaatti; — eteenidikloridi (EDC) ja vinyylikloridimonomeeri (VCM); — vetyperoksidi. Tämä kuuluu suurivolyymisten orgaanisten kemikaalien (LVOC) tuotantoa koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan. Edellä mainituista tuotantoprosesseista peräisin olevien poistokaasujen lämpökäsittelystä ilmaan johdettavat typen oksidien (NOX) ja hiilimonoksidin (CO) kanavoidut päästöt kuuluvat kuitenkin näiden BAT-päätelmien soveltamisalaan.

3. Päästöt, jotka vapautuvat ilmaan seuraavien epäorgaanisen kemikaalien tuotannosta: — ammoniakki; — ammoniumnitraatti; — kalsiumammoniumnitraatti; — kalsiumkarbidi; — kalsiumkloridi; — kalsiumnitraatti; — nokimusta; — ferrokloridi; — ferrosulfaatti (eli rauta(II)sulfaatti ja vastaavat tuotteet, kuten kloorisulfaatit); — fluorivetyhappo; — epäorgaaniset fosfaatit; — typpihappo; — typpeen, fosforiin tai kaliumiin perustuvat lannoitteet (lannoitteet sisältävät joko yhtä ainetta tai niiden seosta); — fosforihappo; — saostettu kalsiumkarbonaatti; — natriumkarbonaatti (eli sooda); — natriumkloraatti; — natriumsilikaatti; — rikkihappo; — synteettinen amorfinen piidioksidi; — titaanidioksidi ja vastaavat tuotteet; — urea; — urean ja ammoniumnitraatin seos. Ne saattavat kuulua epäorgaanisten peruskemikaalien (LVIC) valmistusta koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

4. Päästöt, jotka vapautuvat ilmaan höyryreformoinnista sekä käytetyn rikkihapon fysikaalisesta puhdistuksesta ja uudelleenväkevöinnistä edellyttäen, että nämä prosessit liittyvät suoranaisesti edellä mainituissa 2 tai 3 kohdassa mainittuun tuotantoprosessiin.

5. Päästöt, jotka vapautuvat ilmaan kuivamenetelmällä valmistettavan magnesiumoksidin tuotannosta. Ne saattavat kuulua sementin, kalkin ja magnesiumoksidin tuotantoa (CLM) koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

6. Päästöt, jotka vapautuvat ilmaan seuraavista: — Muut polttoyksiköt kuin prosessiuunit/-lämmittimet. Ne saattavat kuulua suuria polttolaitoksia (LCP) koskevien BAT-päätelmien, kaasun ja öljyn jalostamista (REF) koskevien BAT-päätelmien ja/tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2193 (1) soveltamisalaan. — Prosessiuunit/-lämmittimet, joiden kokonaislämpöteho on alle 1 MW. — Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa alempien olefiinien, eteenidikloridin ja/tai vinyylikloridimonomeerin tuotannossa käytettävät prosessiuunit/-lämmittimet. Ne kuuluvat suurivolyymisten orgaanisten kemikaalien (LVOC) tuotantoa koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

7. Jätteenpolttolaitoksista ilmaan vapautuvat päästöt. Ne saattavat kuulua jätteenpolttoa (WI) koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

8. Päästöt, jotka vapautuvat ilmaan nesteiden, nesteytettyjen kaasujen ja kiinteiden aineiden varastoinnista, siirrosta ja käsittelystä, kun nämä eivät liity suoranaisesti direktiivin 2010/75/EU liitteessä I mainittuun seuraavaan toimintoon: 4. Kemian teollisuus. Ne saattavat kuulua teollisuuden varastoinnin päästöjä (EFS) koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan. Nesteiden, nesteytettyjen kaasujen ja kiinteiden aineiden varastoinnista, siirrosta ja käsittelystä ilmaan vapautuvat päästöt kuuluvat kuitenkin näiden BAT-päätelmien soveltamisalaan, jos nämä prosessit liittyvät suoranaisesti näiden BAT-päätelmien soveltamisalaan kuuluvaan kemialliseen tuotantoprosessiin.

9. Epäsuorista jäähdytysjärjestelmistä ilmaan vapautuvat päästöt. Ne saattavat kuulua teollisuuden jäähdytysjärjestelmiä (ICS) koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta muita täydentäviä BAT-päätelmiä ovat kemian alan jätevesien ja jätekaasujen yhdenmukaisia käsittely- ja hallintajärjestelmiä (CWW) koskevat päätelmät.

Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta muita merkityksellisiä päätelmiä ja vertailuasiakirjoja voivat olla seuraavat:

— Production of Chlor-alkali (CAK) (kloorialkalin valmistus);

— Manufacture of Large Volume Inorganic Chemicals – Ammonia, Acids and Fertilisers Industries (LVIC-AAF) (epäorgaanisten peruskemikaalien – ammoniakin, happojen ja lannoitteiden – laajamittainen valmistus);

— Manufacture of Large Volume Inorganic Chemicals – Solids and Others Industry (LVIC-S) (epäorgaanisten peruskemikaalien – kiinteiden ja muiden – laajamittainen valmistus);

— Production of Large Volume Organic Chemicals (LVOC) (suurivolyymisten orgaanisten kemikaalien tuotanto);

— Manufacture of Organic Fine Chemicals (OFC) (orgaanisten hienokemikaalien valmistus);

— Production of Polymers (POL) (polymeerien tuotanto);

— Production of Speciality Inorganic Chemicals (SIC) (epäorgaanisten hienokemikaalien valmistus);

— Refining of Mineral Oil and Gas (REF) (kaasun ja öljyn jalostaminen);

— Economics and Cross-media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset);

— Emissions from Storage (EFS) (teollisuuden varastoinnin päästöt);

— Energy Efficiency (ENE) (energiatehokkuus);

— Industrial Cooling Systems (ICS) (teollisuuden jäähdytysjärjestelmät);

— Large Combustion Plants (LCP) (suuret polttolaitokset);

— Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM) (teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista aiheutuvien ilmaan ja veteen vapautuvien päästöjen tarkkailu);

— Waste Incineration (WI) (jätteenpoltto);

— Waste Treatment (WT) (jätteenkäsittely).

Näitä BAT-päätelmiä sovelletaan rajoittamatta muun asiaankuuluvan sellaisen lainsäädännön soveltamista, joka koskee esimerkiksi kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyjä ja rajoittamista (REACH) sekä aineiden ja seosten luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista (CLP).

MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

Yleiset termit Käsite Määritelmä Ilmaan johdettavat kanavoidut päästöt Päästölähteestä, kuten piipusta, ilmaan johdettavat epäpuhtauksien päästöt. Polttoyksikkö Mikä tahansa tekninen laite, jossa polttoaineet hapetetaan, jotta täten syntyvää lämpöä voidaan käyttää. Polttoyksiköihin kuuluvat kattilat, moottorit, turbiinit ja prosessiuunit/-lämmittimet, mutta niihin eivät kuulu termiset tai katalyyttiset jälkipolttimet. Kompleksiset epäorgaaniset pigmentit Eri metallikationien pysyvä kiderakenne. Tärkeimmät isäntäkiderakenteet ovat rutiili, spinelli, zirkoni ja hematiitti/korundi, mutta on olemassa myös muita pysyviä rakenteita. Jatkuva mittaus Mittaus, jossa käytetään paikalle pysyvästi asennettua automaattista mittausjärjestelmää. Jatkuva prosessi Prosessi, jossa raaka-aineita syötetään jatkuvasti reaktoriin ja reaktiotuotteita siihen kytkettyihin tuotantoketjussa jäljempänä sijaitseviin erottamis- ja/tai talteenottoyksikköihin. Hajapäästöt Ilmaan päätyvät muut kuin kanavoidut päästöt. Hajapäästöt käsittävät karkauspäästöt ja muut hajapäästöt kuin karkauspäästöt. Ilmaan vapautuvat päästöt Ilmaan päätyvistä epäpuhtauspäästöistä yleismerkityksessä käytettävä termi, joka käsittää sekä kanavoidut päästöt että hajapäästöt. Etanoliamiinit Yhteisnimitys monoetanoliamiinille, dietanoliamiinille ja trietanoliamiinille sekä niiden seoksille. Etyleeniglykolit Yhteisnimitys monoetyleeniglykolille, dietyleeniglykolille ja trietyleeniglykolille tai niiden seoksille. Olemassa oleva laitos Laitos, joka ei ole uusi laitos. Olemassa oleva prosessiuuni/-lämmitin Prosessiuuni/-lämmitin, joka ei ole uusi prosessiuuni/-lämmitin. Savukaasu Polttoyksiköstä poistuva kaasu. Karkauspäästöt Ilmaan päätyvät muut kuin kanavoidut päästöt, jotka johtuvat sellaisten laitteiden puutteellisesta tiiviydestä, jotka on suunniteltu tai koottu tiiviiksi. Karkauspäästöjä voi aiheutua — liikkuvista laitteista, kuten sekoittimista, kompressoreista, pumpuista, venttiileistä (manuaalisista tai automaattisista); — paikallaan pysyvistä laitteista, kuten laipoista ja muista liitoksista, päästään avoimista linjoista ja näytteenottopaikoista. Alemmat olefiinit Yhteisnimitys eteenille, propeenille, buteenille ja butadieenille tai niiden seoksille. Laitoksen merkittävä parannus Laitoksen osan suunnittelun tai tekniikan merkittävä muutos, jossa prosessiyksiköitä ja/tai puhdistusyksiköitä ja niihin liittyviä laitteita muutetaan huomattavasti. Massavirta Vapautuvan aineen tai muuttujan massa aikayksikköä kohden. Uusi laitos Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehdasalueelle ensimmäistä kertaa luvitettu laitos tai olemassa olevan laitoksen korvaaminen kokonaan näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. Uusi prosessiuuni/-lämmitin Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen laitokseen ensimmäistä kertaa luvitettu prosessiuuni/-lämmitin tai olemassa olevan prosessiuunin/-lämmittimen korvaaminen kokonaan näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. Muut hajapäästöt kuin karkauspäästöt Hajapäästöt, jotka eivät ole karkauspäästöjä. Muita hajapäästöjä kuin karkauspäästöjä voi aiheutua esimerkiksi tuuletusaukoista, pakkaamattoman tavaran varastoinnista, lastaus-/purkujärjestelmistä, astioista ja säiliöistä (avaamisen yhteydessä), avoimista kouruista, näytteenottojärjestelmistä, säiliöiden tuuletuksesta, jätteestä, viemäreistä ja jätevedenpuhdistamoista. NOX-prekursorit Termiseen tai katalyyttiseen hapetukseen johdettavat typpiyhdisteet (esim. akryylinitriili, ammoniakki, typpipitoiset kaasut ja typpeä sisältävät orgaaniset yhdisteet), jotka aiheuttavat NOX-päästöjä. Ei koske alkuainetyppeä. Toimintaan liittyvä rajoite Rajoite, joka voi liittyä esimerkiksi seuraaviin seikkoihin: — käytettävät aineet (kuten aineet, joita ei voida korvata, hyvin syövyttävät aineet); — toimintaolosuhteet (kuten hyvin korkea lämpötila tai paine); — laitoksen toiminta; — resurssien saatavuus (kuten varaosien saatavuus laitteita uusittaessa, pätevän työvoiman saatavuus); — odotetut ympäristöhyödyt (kuten suurimman ympäristöhyödyn tuovien huolto-, korjaus- tai uusimistoimien asettaminen etusijalle). Jaksottainen mittaus Mittaaminen määritellyin väliajoin manuaalisia tai automaattisia menetelmiä käyttäen. Polymeerilaatu Kunkin polymeerityypin osalta on olemassa ominaisuuksiltaan erilaisia tuotteita (eli laatuja), joiden rakenne ja molekyylimassa vaihtelevat ja jotka on optimoitu tiettyjä sovelluksia varten. Polyolefiinien tapauksessa laadut voivat vaihdella kopolymeerien, kuten etyleeni-vinyyliasetaatin (EVA), käytön osalta. Polyvinyylikloridin (PVC) tapauksessa laadut voivat vaihdella polymeeriketjun keskipituuden ja hiukkasten huokoisuuden osalta. Prosessiuuni/-lämmitin Prosessiuuneja tai -lämmittimiä ovat — polttoyksiköt, joita käytetään esineiden tai syöttömateriaalin käsittelyyn suoran kosketuksen kautta, esimerkiksi kuivausprosesseissa tai kemiallisissa reaktoreissa; tai — polttoyksiköt, joiden säteily- ja/tai johtumislämpö siirretään esineisiin tai syöttömateriaaliin kiinteän seinämän läpi käyttämättä lämmönsiirtonestettä, esimerkiksi (petro)kemianteollisuudessa prosessivirran lämmitykseen käytettävät uunit tai reaktorit. Energian talteenottoa koskevien hyvien käytäntöjen soveltamisen tuloksena joihinkin prosessiuuneihin/-lämmittimiin saattaa liittyä höyryä tai sähköä tuottava järjestelmä. Tämä on prosessiuunin/-lämmittimen rakenteen kiinteä osa, jota ei voida tarkastella erikseen. Prosessin poistokaasu Prosessista poistuva kaasu, joka käsitellään edelleen talteenottoa ja/tai vähennystä varten. Liuotin Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 46 kohdassa määritelty orgaaninen liuotin. Liuottimen kulutus Direktiivin 2010/75/EU 57 artiklan 9 kohdassa määritelty liuottimen kulutus. Prosessiin menevä liuottimien määrä Direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevassa 7 osassa määritelty käytettyjen orgaanisten liuottimien kokonaismäärä. Liuottimien massatase Vuosittaisen massataseen laatiminen direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan mukaisesti. Lämpökäsittely Poistokaasujen käsittely termistä tai katalyyttista hapetusta käyttäen. Kokonaispäästöt Kanavoitujen päästöjen ja hajapäästöjen yhteenlaskettu määrä. Pätevä tuntikohtainen (tai puolen tunnin) keskiarvo Tuntikohtainen (tai puolen tunnin) keskiarvo katsotaan päteväksi, jos automaattisessa mittausjärjestelmässä ei ole toimintahäiriötä eikä sille tehdä huoltoa.





Aineet/muuttujat Käsite Määritelmä Cl2 Alkuainekloori. CO Hiilimonoksidi. CS2 Rikkihiili. Pöly Hiukkasten kokonaismäärä (ilmassa). Jollei toisin mainita, pölyyn sisältyvät PM2,5 ja PM10. EDC Eteenidikloridi (1,2-dikloorietaani). HCI Kloorivety. HCN Syaanivety. HF Fluorivety. H2S Rikkivety. NH3 Ammoniakki. Ni Nikkeli. N2O Dityppioksidi (eli typpioksiduuli). NOX Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2. Pb Lyijy. PCDD/F Polyklooratut dibentso-p-dioksiinit ja -furaanit. PM2,5 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/50/EY (2) määritellyt hiukkaset, jotka läpäisevät koon perusteella erottelevan erottimen, jonka leikkausraja aerodynaamiselta halkaisijaltaan 2,5 μm:n kokoisille hiukkasille on 50 prosenttia. PM10 Direktiivissä 2008/50/EY määritellyt hiukkaset, jotka läpäisevät koon perusteella erottelevan erottimen, jonka leikkausraja aerodynaamiselta halkaisijaltaan 10 μm:n kokoisille hiukkasille on 50 prosenttia. SO2 Rikkidioksidi. SOX Rikkidioksidin (SO2), rikkitrioksidin (SO3) tai rikkihappoaerosolien yhteenlaskettu määrä ilmaistuna rikkidioksidina SO2. TVOC Haihtuva orgaaninen kokonaishiili ilmaistuna hiilenä C. VCM Vinyylikloridimonomeeri. VOC Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 45 kohdassa määritellyt haihtuvat orgaaniset yhdisteet.

LYHENTEET

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia lyhenteitä:

Lyhenne Määritelmä CLP Aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008 (3). CMR Syöpää aiheuttava, perimää vaurioittava tai lisääntymismyrkyllinen. CMR 1A Asetuksessa (EY) N:o 1272/2008, sellaisena kuin se on muutettuna, määriteltyyn kategoriaan 1A kuuluva CMR-aine eli aine, jolla on vaaralausekkeet H340, H350, H360. CMR 1B Asetuksessa (EY) N:o 1272/2008, sellaisena kuin se on muutettuna, määriteltyyn kategoriaan 1B kuuluva CMR-aine eli aine, jolla on vaaralausekkeet H340, H350, H360. CMR 2 Asetuksessa (EY) N:o 1272/2008, sellaisena kuin se on muutettuna, määriteltyyn kategoriaan 2 kuuluva CMR-aine eli aine, jolla on vaaralausekkeet H341, H351, H361. DIAL DIAL-menetelmä (differential absorption light detection and ranging). EMS Ympäristöjärjestelmä. EPS Paisutettu polystyreeni. E-PVC PVC, joka on tuotettu emulsiopolymeroinnilla. EVA Etyleeni-vinyyliasetaatti. GPPS Yleiskäyttöpolystyreeni. HDPE Suurtiheyspolyeteeni. HEAF HEAF-suodatin (high-efficiency air filter). HEPA HEPA-suodatin (high-efficiency particle air filter). HIPS Iskunkestävä polystyreeni. Teollisuuspäästödirektiivi Direktiivi 2010/75/EU teollisuuden päästöistä. I-TEQ Kansainvälinen toksisuusekvivalentti, joka johdetaan käyttämällä direktiivin 2010/75/EU liitteessä VI olevassa 2 osassa määriteltyjä ekvivalenttikertoimia. LDAR Vuotojen tunnistus ja korjaus. LDPE Matalatiheyksinen polyeteeni. LIDAR LIDAR-tutka (light detection and ranging, valoon perustuva havainnointi ja etäisyyden mittaus). LLDPE Lineaarinen matalatiheyksinen polyeteeni. OGI Optinen kaasun kuvantaminen. OTNOC Muut kuin normaalit toimintaolosuhteet. PP Polypropyleeni. PVC Polyvinyylikloridi. REACH-asetus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006 (4) kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista. SCR Selektiivinen katalyyttinen pelkistys. SNCR Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys. SOF SOF-menetelmä (solar occultation flux). S-PVC PVC, joka on tuotettu suspensiopolymeroinnilla. ULPA ULPA-suodatin (ultra-low penetration air).

YLEISET NÄKÖKOHDAT

Paras käytettävissä oleva tekniikka

Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut tekniikat eivät ole määrääviä eivätkä kaiken kattavia. Muita menetelmiä voidaan käyttää, jos niillä voidaan turvata vähintään vastaava ympäristönsuojelun taso.

Jollei toisin mainita, BAT-päätelmät ovat yleisesti sovellettavissa.

Ilmaan johdettavia kanavoituja päästöjä koskevat parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot) ja suuntaa-antavat päästötasot

Näissä BAT-päätelmissä esitetyillä ilmaan johdettavia kanavoituja päästöjä koskevilla BAT-päästötasoilla ja suuntaa-antavilla päästötasoilla tarkoitetaan pitoisuuksia, jotka ilmaistaan ilmaan johdettavien aineiden massana poistokaasujen tilavuutta kohden vakio-olosuhteissa (kuiva kaasu 273,15 K:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n ilmanpaineessa), ilmaistuna yksikkönä mg/Nm3, μg/Nm3 tai ng I-TEQ/Nm3.

BAT-päästötasojen ja suuntaa-antavien päästötasojen ilmaisemiseen näissä BAT-päätelmissä käytettävät vertailuolosuhteiden mukaiset happipitoisuudet esitetään seuraavassa taulukossa.

Päästölähde Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (OR) Prosessiuuni/-lämmitin, jossa käytetään epäsuoraa lämmitystä 3 tilavuusprosenttia kuivassa kaasussa Kaikki muut lähteet Ei happipitoisuuden korjausta

Tapauksissa, joissa annetaan vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus, päästöpitoisuuden laskemiseen vertailuolosuhteiden mukaisen happipitoisuuden tasolla käytetään seuraavaa yhtälöä:

jossa

ER : päästöpitoisuus suhteessa vertailuolosuhteiden mukaiseen happipitoisuuteen OR; OR : vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus, tilavuusprosenttia; EM : mitattu päästöpitoisuus; OM : mitattu happipitoisuus, tilavuusprosenttia.

Edellä olevaa yhtälöä ei sovelleta, jos prosessiuunissa/-lämmittimessä (prosessiuuneissa/-lämmittimissä) käytetään happirikastettua ilmaa tai puhdasta happea tai jos ylimääräinen ilmanotto turvallisuussyistä nostaa poistokaasun happipitoisuuden hyvin lähelle 21:tä tilavuusprosenttia. Tässä tapauksessa päästöpitoisuus 3 tilavuusprosentin (kuiva) vertailuolosuhteiden mukaisella happipitoisuudella lasketaan eri tavalla.

Ilmaan johdettavien kanavoitujen päästöjen BAT-päästötasojen ja suuntaa-antavien päästötasojen keskiarvojen laskentajaksoissa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

Mittaustyyppi Keskiarvon laskentajakso Määritelmä Jatkuva Vuorokausikeskiarvo Keskiarvo yhden vuorokauden ajalta, perustuu päteviin tuntikohtaisiin tai puolen tunnin keskiarvoihin. Jaksottainen Näytteenottojakson keskiarvo Kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän peräkkäisen näytteenoton/mittauksen keskiarvo (5).

Jos kohtiin BAT 11 (taulukko 1.1), BAT 14 (taulukko 1.3), BAT 18 (taulukko 1.6), BAT 29 (taulukko 1.9) ja BAT 36 (taulukko 1.15) liittyviä massavirtoja laskettaessa kahden tai useamman erillisen piipun kautta johdetut poistokaasut, joilla on samankaltaisia ominaisuuksia eli jotka esimerkiksi sisältävät samoja (samantyyppisiä) aineita/muuttujia, voitaisiin toimivaltaisen viranomaisen arvion mukaan johtaa yhteisen piipun kautta, näitä piippuja on pidettävä yhtenä piippuna.

Ilmaan vapautuvia VOC-yhdisteiden hajapäästöjä koskevat BAT-päästötasot

Liuottimien käytöstä tai talteenotettujen liuottimien uudelleenkäytöstä peräisin olevia VOC-yhdisteiden hajapäästöjä koskevat BAT-päästötasot esitetään näissä BAT-päätelmissä prosenttiosuutena prosessiin menevästä liuottimien määrästä. Osuus lasketaan vuositasolla direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan mukaisesti.

Polymeerien tai synteettisten kumien tuotannosta ilmaan vapautuvia kokonaispäästöjä koskevat BAT-päästötasot

Polyolefiinien tai synteettisten kumien tuotanto

Polyolefiinien tai synteettisten kumien tuotannosta ilmaan vapautuvia VOC-yhdisteiden kokonaispäästöjä koskevat BAT-päästötasot esitetään näissä BAT-päätelmissä ominaispäästökuormina, jotka lasketaan vuositasolla jakamalla VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt toimialakohtaisella tuotantomäärällä ja jotka ilmaistaan yksikkönä g C / kg tuotetta.

PVC:n tuotanto

PVC:n tuotannosta ilmaan vapautuvia vinyylikloridimonomeerin (VCM) kokonaispäästöjä koskevat BAT-päästötasot esitetään näissä BAT-päätelmissä ominaispäästökuormina, jotka lasketaan vuositasolla jakamalla VCM:n kokonaispäästöt toimialakohtaisella tuotantomäärällä ja jotka ilmaistaan yksikkönä g / kg tuotetta.

Ominaispäästökuormia laskettaessa kokonaispäästöt käsittävät PVC:n sisältämän VCM-pitoisuuden.

Viskoosin tuotanto

Viskoosin tuotantoa varten BAT-päästötaso esitetään näissä BAT-päätelmissä ominaispäästökuormana, joka lasketaan vuositasolla jakamalla kokonaisrikkipäästöt katkokuitujen tai kuoren tuotantomäärällä ja joka ilmaistaan yksikkönä g S / kg tuotetta.

1.1 Yleiset BAT-päätelmät

1.1.1 Ympäristöjärjestelmät

BAT 1. Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä (EMS) ja noudattaa sitä. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat seuraavat osatekijät:

i. johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen tehokkaan ympäristöjärjestelmän käyttöön ottamiseen sekä sitä koskeva johtajuus ja vastuu;

ii. analyysi, joka sisältää organisaation kontekstin määrittämisen, asianosaisten osapuolien tarpeiden ja odotuksien tunnistamisen, mahdollisiin ympäristölle (tai ihmisten terveydelle) aiheutuviin riskeihin liittyvien laitoksen ominaispiirteiden sekä ympäristöä koskevien soveltuvien lakisääteisten vaatimusten tunnistamisen;

iii. sellaisen ympäristöpolitiikan kehittäminen, joka sisältää laitoksen ympäristönsuojelun tason jatkuvan parantamisen;

iv. merkittäviin ympäristönäkökohtiin liittyvien tavoitteiden ja tulosindikaattorien määrittäminen, mukaan lukien sovellettavan lainsäädännön noudattamisen varmistaminen;

v. tarvittavien menettelyjen ja toimien (mukaan lukien korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet tarvittaessa) suunnitteleminen ja toteuttaminen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi ja ympäristöriskien välttämiseksi;

vi. ympäristönäkökohtiin ja -tavoitteisiin liittyvien rakenteiden, roolien ja vastuiden määrittäminen sekä tarvittavien rahoitus- ja henkilöresurssien antaminen;

vii. henkilöstön, jonka työ saattaa vaikuttaa laitoksen ympäristönsuojelun tasoon, tarvittavan osaamisen ja tietoisuuden varmistaminen (esimerkiksi tarjoamalla tietoa ja koulutusta);

viii. sisäinen ja ulkoinen viestintä;

ix. sen edistäminen, että henkilöstö osallistuu ympäristöasioiden hallinnan parhaisiin toimintatapoihin;

x. ympäristövaikutusten kannalta merkittävien toimien hallitsemiseksi hallintakäsikirjan ja kirjallisten menettelyjen laatiminen ja ylläpitäminen sekä asiaankuuluvien tallenteiden ylläpitäminen;

xi. tehokas operatiivinen suunnittelu ja prosessinohjaus;

xii. asianmukaisten kunnossapito-ohjelmien toteuttaminen;

xiii. valmius- ja toimintaprotokollat hätätilanneissa, mukaan lukien hätätilanteiden kielteisten (ympäristöön kohdistuvien) vaikutusten ehkäiseminen ja/tai lieventäminen;

xiv. kun (uudelleen)suunnitellaan (uusi) laitos tai sen osa, tulee huomioida sen vaikutukset ympäristöön koko sen käyttöiältä, johon sisältyvät rakentaminen, kunnossapito, toiminta ja käytöstä poistaminen;

xv. valvonta- ja mittaamisohjelman toteuttaminen, josta löytyy tarvittaessa tietoa vertailuraportista ”Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations” (teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilmaan ja veteen vapautuvien päästöjen valvontaa koskeva vertailuraportti);

xvi. toimialakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen soveltaminen;

xvii. säännöllisesti tehtävät riippumattomat (siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista) sisäiset tarkastukset ja säännöllisesti tehtävät riippumattomat ulkoiset tarkastukset ympäristönsuojelun tason arvioimiseksi ja sen määrittämiseksi, onko ympäristöjärjestelmä suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista;

xviii. poikkeamien syiden arviointi, korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen vastauksena poikkeamiin, korjaavien toimenpiteiden tehokkuuden tarkastelu ja sen määrittäminen, esiintyykö vastaavia poikkeamia tai voisiko niitä mahdollisesti ilmaantua;

xix. ylimmän johdon katselmus ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi säännöllisesti;

xx. puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen ja huomioiminen.

Kemian alalla parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on myös sisällyttää seuraavat tekijät ympäristöjärjestelmään:

xxi. ilmaan johdettavia kanavoituja päästöjä ja hajapäästöjä koskeva inventaario (ks. BAT 2);

xxii. ilmaan vapautuvia päästöjä koskeva OTNOC-hallintasuunnitelma (ks. BAT 3);

xxiii. ilmaan johdettavia kanavoituja päästöjä koskeva yhdennetty poistokaasujen hallinta- ja käsittelystrategia (ks. BAT 4);

xxiv. ilmaan vapautuvia VOC-yhdisteiden hajapäästöjä koskeva hallintajärjestelmä (ks. BAT 19);

xxv. kemikaalien hallintajärjestelmä, johon sisältyy inventaario prosesseissa käytettävistä vaarallisista aineista ja erityistä huolta aiheuttavista aineista; mahdollisuudet korvata tässä inventaariossa mainittuja aineita analysoidaan säännöllisin väliajoin (esimerkiksi vuosittain) keskittyen muihin aineisiin kuin raaka-aineisiin, jotta voidaan määrittää mahdollisia uusia saatavilla olevia ja turvallisempia vaihtoehtoja, joilla ei ole ympäristövaikutuksia tai joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisemmät.

Huomautus

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1221/2009 (6) perustetaan unionin ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS), joka on esimerkki tämän parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisesta ympäristöjärjestelmästä.

Sovellettavuus

Ympäristöjärjestelmän yksityiskohtaisuuden taso ja formalisaation aste ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisiin ympäristövaikutuksiin.

BAT 2. Ilmaan päätyvien päästöjen vähentämisen helpottamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ilmaan johdettavia kanavoituja päästöjä ja hajapäästöjä koskeva inventaario osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1), ylläpitää sitä ja tarkistaa sitä säännöllisesti (myös merkittävän muutoksen tapahtuessa). Inventaarioon sisältyvät kaikki seuraavat tekijät:

i. mahdollisimman kattavat tiedot kemiallisesta tuotantoprosessista (-prosesseista), mukaan lukien: a. kemiallisten reaktioiden reaktioyhtälöt, joista käyvät ilmi myös sivutuotteet; b. yksinkertaistetut prosessien vuokaaviot, joista käy ilmi päästöjen lähde;

ii. mahdollisimman kattavat tiedot ilmaan johdettavista kanavoiduista päästöistä, kuten seuraavat tiedot: a. päästölähde (päästölähteet); b. virtaaman ja lämpötilan keskimääräiset arvot ja vaihtelevuus; c. merkityksellisten aineiden/muuttujien keskimääräiset pitoisuuden ja massavirran arvot sekä niiden vaihtelevuus (esimerkiksi TVOC, CO, NOX, SOX, Cl2 ja HCl); d. muiden sellaisten aineiden esiintyminen, jotka voivat vaikuttaa poistokaasun käsittelyjärjestelmään (-järjestelmiin) tai laitoksen turvallisuuteen (esimerkiksi happi, typpi, vesihöyry tai pöly); e. ilmaan johdettavien kanavoitujen päästöjen ehkäisemiseen ja/tai vähentämiseen käytettävät menetelmät; f. syttyvyys, alemmat ja ylemmät räjähdysrajat, reaktiivisuus; g. tarkkailumenetelmät (ks. BAT 8); h. kategoriaan CMR 1A, CMR 1B tai CMR 2 luokiteltujen aineiden esiintyminen; tällaisten aineiden esiintymistä voidaan arvioida esimerkiksi aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 (CLP) vahvistettujen kriteerien mukaisesti;

iii. mahdollisimman kattavat tiedot ilmaan vapautuvista hajapäästöistä, kuten seuraavat tiedot: a. päästölähteen (-lähteiden) määrittäminen; b. kunkin päästölähteen ominaispiirteet (esimerkiksi karkauspäästöjen vai muiden hajapäästöjen kuin karkauspäästöjen lähde; paikallaan pysyvä vai liikkuva; päästölähteen saavutettavuus; mahdollinen sisältyminen vuotojen tunnistus- ja korjausohjelmaan (LDAR)); c. päästölähteen (-lähteiden) kanssa kosketuksissa olevan kaasun tai nesteen ominaispiirteet, mukaan lukien: 1) olomuoto; 2) nesteessä olevan aineen (olevien aineiden) höyrynpaine, kaasun paine; 3) lämpötila; 4) koostumus (osuus painosta nesteiden osalta ja osuus tilavuudesta kaasujen osalta); 5) aineen (aineiden) tai seosten, mukaan lukien kategoriaan CMR 1A, CMR 1B tai CMR 2 luokitellut aineet tai seokset, vaaralliset ominaisuudet; d. ilmaan vapautuvien hajapäästöjen ehkäisemiseen ja/tai vähentämiseen käytettävät menetelmät; e. tarkkailu (ks. BAT 20, BAT 21 ja BAT 22).

Hajapäästöjä koskeva huomautus

Ilmaan vapautuvia hajapäästöjä koskevat tiedot ovat erityisen tärkeitä, kun on kyse suuria määriä orgaanisia aineita tai seoksia käyttävistä toiminnoista (esimerkiksi lääkkeiden tuotannosta taikka orgaanisten kemikaalien tai polymeerien suurivolyymisesta tuotannosta).

Karkauspäästöjä koskevat tiedot kattavat kaikki päästölähteet, jotka ovat kosketuksissa sellaisten orgaanisten aineiden kanssa, joiden höyrynpaine on 293,15 K:n lämpötilassa suurempi kuin 0,3 kPa.

Inventaariossa voidaan jättää huomiotta karkauspäästöjen lähteet, jotka on liitetty putkiin, joiden halkaisija on pieni (esimerkiksi alle 12,7 mm eli 0,5 tuumaa).

Inventaariossa voidaan jättää huomiotta alipaineessa käytettävät laitteet.

Sovellettavuus

Inventaarion yksityiskohtaisuuden taso ja formalisaation aste ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisiin ympäristövaikutuksiin.

1.1.2 Muut kuin normaalit toimintaolosuhteet (OTNOC)

BAT 3. OTNOC-esiintymistiheyden ja OTNOC-tilanteiden aikana ilmaan vapautuvien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ja panna täytäntöön osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) riskiperusteinen OTNOC-hallintasuunnitelma, joka sisältää kaikki seuraavat tekijät:

i. yksilöidään mahdolliset OTNOC-tilanteet (esimerkiksi ilmaan johdettavien kanavoitujen päästöjen vähentämisen taikka ilmaan päätyviin päästöihin mahdollisesti johtavien onnettomuuksien tai vaaratilanteiden ehkäisemisen kannalta kriittisten laitteiden, jäljempänä ’kriittiset laitteet’, vikaantuminen), tunnistetaan niiden perimmäiset syyt ja mahdolliset seuraukset;

ii. suunnitellaan kriittiset laitteet asianmukaisesti (esimerkiksi laitteiden moduulirakenne ja osastointi, varajärjestelmät, menetelmät, joilla voidaan välttää poistokaasun käsittelyn ohittaminen käynnistyksen ja pysäytyksen aikana, erittäin tiiviit laitteet);

iii. laaditaan ja pannaan täytäntöön kriittisten laitteiden ennaltaehkäisevää huoltoa koskeva suunnitelma (ks. BAT 1, xii kohta);

iv. tarkkaillaan (eli arvioidaan tai mahdollisuuksien mukaan mitataan) OTNOC-tilanteiden aikaisia päästöjä ja niihin liittyviä olosuhteita ja kirjataan ne;

v. arvioidaan OTNOC-tilanteiden aikana syntyviä päästöjä säännöllisesti (esimerkiksi tapahtumien toistuvuus, kesto ja iv kohdan mukaisesti kirjattu päästöjen määrä) ja toteutetaan tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä;

vi. tarkastellaan ja päivitetään säännöllisesti i kohdassa mainittua yksilöityjen OTNOC-tilanteiden luetteloa v kohdassa mainitun säännöllisen arvioinnin perusteella;

vii. testataan varajärjestelmiä säännöllisesti.

1.1.3 Ilmaan johdettavat kanavoidut päästöt

1.1.3.1 Yleiset menetelmät

BAT 4. Ilmaan johdettavien kanavoitujen päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhdennettyä poistokaasujen hallinta- ja käsittelystrategiaa, johon sisältyy prosessiin integroituja talteenotto- ja päästövähennystekniikoita tärkeysjärjestyksessä esitettynä.

Kuvaus

Yhdennetty poistokaasujen hallinta- ja käsittelystrategia perustuu kohdan BAT 2 mukaiseen inventaarioon. Strategiassa otetaan huomioon esimerkiksi eri tekniikoiden käyttöön liittyvät kasvihuonekaasupäästöt sekä energian, veden ja materiaalien kulutus tai uudelleenkäyttö.

BAT 5. Ilmaan johdettavien kanavoitujen päästöjen vähentämisen ja materiaalien talteenoton helpottamiseksi sekä energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on yhdistää poistokaasuvirtoja, joilla on samankaltaisia ominaispiirteitä, ja minimoida siten päästölähteiden määrä.

Kuvaus

Ominaispiirteiltään samankaltaisten poistokaasujen yhdistetyllä käsittelyllä varmistetaan vaikuttavampi ja tehokkaampi käsittely kuin yksittäisten poistokaasuvirtojen erillisellä käsittelyllä. Poistokaasuja yhdistetään ottaen huomioon laitoksen turvallisuus (esimerkiksi välttämällä lähellä alempaa/ylempää räjähdysrajaa olevia pitoisuuksia), tekniset tekijät (esimerkiksi yksittäisten poistokaasuvirtojen yhteensopivuus, kyseessä olevien aineiden pitoisuus), ympäristötekijät (esimerkiksi maksimoimalla materiaalien talteenotto tai epäpuhtauksien vähentäminen) ja taloudelliset tekijät (esimerkiksi eri tuotantoyksiköiden välinen etäisyys).

Huolehditaan siitä, että poistokaasujen yhdistäminen ei johda päästöjen laimentumiseen.

BAT 6. Ilmaan johdettavien kanavoitujen päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa, että poistokaasujen käsittelyjärjestelmät on suunniteltu asianmukaisesti (esimerkiksi ottaen huomioon enimmäisvirtaus ja epäpuhtauspitoisuudet) ja että niitä käytetään olosuhteissa, joihin ne on suunniteltu, ja että niiden käytettävyys, vaikuttavuus ja tehokkuus pidetään optimaalisena kunnossapidolla (ehkäisevän huollon, korjaus- ja määräaikaishuollon sekä ennakoimattoman huollon avulla).

1.1.3.2 Tarkkailu

BAT 7. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla esikäsittelyyn ja/tai loppukäsittelyyn johdettavien poistokaasuvirtojen keskeisiä prosessimuuttujia (esimerkiksi poistokaasuvirtausta ja lämpötilaa) jatkuvasti.

BAT 8. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla ilmaan johdettavia kanavoituja päästöjä vähintään jäljempänä esitetyn tiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaavaa tieteellistä tasoa olevat tiedot.

Aine/muuttuja (7) Prosessi(t)/lähde (lähteet) Päästölähteet Standardi(t) (8) Tarkkailun vähimmäistiheys Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy Ammoniakki (NH3) SCR:n/SNCR:n käyttö Kaikki piiput EN 21877 Kerran 6 kuukaudessa (9) (10) BAT 17 Kaikki muut prosessit/lähteet BAT 18 Bentseeni Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran 6 kuukaudessa (9) BAT 11 1,3-butadieeni Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran 6 kuukaudessa (9) BAT 11 Hiilimonoksidi (CO) Lämpökäsittely Kaikki piiput, joissa CO-massavirta ≥ 2 kg/h Yleiset EN-standardit (11) Jatkuva BAT 16 Kaikki piiput, joissa CO-massavirta < 2 kg/h EN 15058 Kerran 6 kuukaudessa (9) (10) Prosessiuunit/-lämmittimet Kaikki piiput, joissa CO-massavirta ≥ 2 kg/h Yleiset EN-standardit (11) Jatkuva (12) BAT 36 Kaikki piiput, joissa CO-massavirta < 2 kg/h EN 15058 Kerran 6 kuukaudessa (9) (10) Kaikki muut prosessit/lähteet Kaikki piiput, joissa CO-massavirta ≥ 2 kg/h Yleiset EN-standardit (11) Jatkuva BAT 18 Kaikki piiput, joissa CO-massavirta < 2 kg/h EN 15058 Kerran vuodessa (9) (13) Kloorimetaani Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran 6 kuukaudessa (9) BAT 11 Muut CMR-aineet kuin muualla tässä taulukossa mainitut CMR-aineet (18) Kaikki muut prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran 6 kuukaudessa (9) BAT 11 Dikloorimetaani Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran 6 kuukaudessa (9) BAT 11 Pöly Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput, joissa pölyn massavirta ≥ 3 kg/h Yleiset EN-standardit (11), EN 13284-1 ja EN 13284-2 Jatkuva (14) BAT 14 Kaikki piiput, joissa pölyn massavirta < 3 kg/h EN 13284-1 Kerran vuodessa (9) (13) Alkuainekloori (Cl2) Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran vuodessa (9) (13) BAT 18 Eteenidikloridi (EDC) Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran 6 kuukaudessa (9) BAT 11 Etyleenioksidi Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran 6 kuukaudessa (9) BAT 11 Formaldehydi Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardi on kehitteillä Kerran 6 kuukaudessa (9) BAT 11 Kaasumaiset kloridit Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN 1911 Kerran vuodessa (9) (13) BAT 18 Kaasumaiset fluoridit Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran vuodessa (9) (13) BAT 18 Syaanivety (HCN) Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran vuodessa (9) (13) BAT 18 Lyijy ja lyijy-yhdisteet Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN 14385 Kerran 6 kuukaudessa (9) (15) BAT 14 Nikkeli ja nikkeliyhdisteet Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN 14385 Kerran 6 kuukaudessa (9) (15) BAT 14 Dityppioksidi (N2O) Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN ISO 21258 Kerran vuodessa (9) (13) – Typen oksidit (NOX) Lämpökäsittely Kaikki piiput, joissa NOX-massavirta ≥ 2,5 kg/h Yleiset EN-standardit (11) Jatkuva BAT 16 Kaikki piiput, joissa NOX-massavirta < 2,5 kg/h EN 14792 Kerran 6 kuukaudessa (9) (10) Prosessiuunit/-lämmittimet Kaikki piiput, joissa NOX-massavirta ≥ 2,5 kg/h Yleiset EN-standardit (11) Jatkuva (12) BAT 36 Kaikki piiput, joissa NOX-massavirta < 2,5 kg/h EN 14792 Kerran 6 kuukaudessa (9) (10) Kaikki muut prosessit/lähteet Kaikki piiput, joissa NOX-massavirta ≥ 2,5 kg/h Yleiset EN-standardit (11) Jatkuva BAT 18 Kaikki piiput, joissa NOX-massavirta < 2,5 kg/h EN 14792 Kerran 6 kuukaudessa (9) (10) PCDD/F Lämpökäsittely Kaikki piiput EN 1948-1, EN 1948-2, EN 1948-3 Kerran 6 kuukaudessa (9) (15) BAT 12 PM2,5 ja PM10 Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN ISO 23210 Kerran vuodessa (9) (13) BAT 14 Propyleenioksidi Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran 6 kuukaudessa (9) BAT 11 Rikkidioksidi (SO2) Lämpökäsittely Kaikki piiput, joissa SO2-massavirta ≥ 2,5 kg/h Yleiset EN-standardit (11) Jatkuva BAT 16 Kaikki piiput, joissa SO2-massavirta < 2,5 kg/h EN 14791 Kerran 6 kuukaudessa (9) (10) Prosessiuunit/-lämmittimet Kaikki piiput, joissa SO2-massavirta ≥ 2,5 kg/h Yleiset EN-standardit (11) Jatkuva (12) BAT 18, BAT 36 Kaikki piiput, joissa SO2-massavirta < 2,5 kg/h EN 14791 Kerran 6 kuukaudessa (9) (10) Kaikki muut prosessit/lähteet Kaikki piiput, joissa SO2-massavirta ≥ 2,5 kg/h Yleiset EN-standardit (11) Jatkuva BAT 18 Kaikki piiput, joissa SO2-massavirta < 2,5 kg/h EN 14791 Kerran 6 kuukaudessa (9) (10) Tetrakloorimetaani Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran 6 kuukaudessa (9) BAT 11 Tolueeni Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran 6 kuukaudessa (9) BAT 11 Trikloorimetaani Kaikki prosessit/lähteet Kaikki piiput EN-standardia ei ole saatavilla Kerran 6 kuukaudessa (9) BAT 11 Haihtuva orgaaninen kokonaishiili (TVOC) Polyolefiinien tuotanto (16) Kaikki piiput, joissa TVOC-massavirta ≥ 2 kg C/h Yleiset EN-standardit (11) Jatkuva BAT 11, BAT 25 Kaikki piiput, joissa TVOC-massavirta < 2 kg C/h EN 12619 Kerran 6 kuukaudessa (9) (10) Synteettisten kumien tuotanto (17) Kaikki piiput, joissa TVOC-massavirta ≥ 2 kg C/h Yleiset EN-standardit (11) Jatkuva BAT 11, BAT 32 Kaikki piiput, joissa TVOC-massavirta < 2 kg C/h EN 12619 Kerran 6 kuukaudessa (9) (10) Kaikki muut prosessit/lähteet Kaikki piiput, joissa TVOC-massavirta ≥ 2 kg C/h Yleiset EN-standardit (11) Jatkuva BAT 11 Kaikki piiput, joissa TVOC-massavirta < 2 kg C/h EN 12619 Kerran 6 kuukaudessa (9) (10)

1.1.3.3 Orgaaniset yhdisteet

BAT 9. Resurssitehokkuuden parantamiseksi ja lopulliseen poistokaasujen käsittelyyn johdettavan orgaanisten yhdisteiden massavirran vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ottaa prosessin poistokaasuista talteen orgaanisia yhdisteitä käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää ja käyttää yhdisteet uudelleen.

Menetelmä Kuvaus a. Absorptio (regeneratiivinen) Ks. 1.4.1 kohta. b. Adsorptio (regeneratiivinen) Ks. 1.4.1 kohta. c. Kondensaatio Ks. 1.4.1 kohta.

Sovellettavuus

Talteenottoa voi rajoittaa se, että talteenotto vaatii prosessin poistokaasuissa olevien yhdisteiden pienen pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa. Uudelleenkäyttöä saattavat rajoittaa tuotteen laatua koskevat spesifikaatiot.

BAT 10. Energiatehokkuuden parantamiseksi ja lopulliseen poistokaasujen käsittelyyn johdettavan orgaanisten yhdisteiden massavirran vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on johtaa lämpöarvoltaan tarpeeksi suuret prosessin poistokaasut polttoyksikköön, jossa on, jos se on teknisesti mahdollista, lämmön talteenotto. BAT 9 on etusijalla siihen nähden, että prosessin poistokaasuja johdetaan polttoyksikköön.

Kuvaus

Lämpöarvoltaan suuret prosessin poistokaasut poltetaan polttoaineena polttoyksikössä (kaasumoottori, kattila, prosessilämmitin tai -uuni), ja lämpö otetaan talteen höyrynä tai sähkön tuotantoa varten tai lämmön tuottamiseksi prosessia varten.

Prosessin poistokaasujen VOC-pitoisuuksien ollessa pieniä (esimerkiksi < 1 g/Nm3) voidaan prosessin poistokaasujen lämpöarvon lisäämiseksi soveltaa esikonsentrointivaiheita käyttäen adsorptiota (adsorptioroottori tai kiinteä peti, jossa on aktiivihiiltä tai zeoliitteja).

Prosessin poistokaasujen VOC-pitoisuuksien suuren vaihtelun (esimerkiksi pitoisuushuippujen) tasoittamiseen voidaan käyttää molekyyliseuloja, jotka koostuvat tyypillisesti zeoliiteista.

Sovellettavuus

Prosessin poistokaasujen johtamista polttoyksikköön voivat rajoittaa vierasaineiden esiintyminen tai turvallisuusnäkökohdat.

BAT 11. Ilmaan johdettavien orgaanisten yhdisteiden kanavoitujen päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Adsorptio Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Absorptio Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa yleisesti. c. Katalyyttinen hapetus Ks. 1.4.1 kohta. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa poistokaasuissa esiintyvät katalyyttimyrkyt. d. Kondensaatio Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa yleisesti. e. Terminen hapetus Ks. 1.4.1 kohta. Rekuperatiivisen ja regeneratiivisen termisen hapetuksen sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin voivat rajoittaa suunnitteluun ja/tai toimintaan liittyvät rajoitteet. Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että hapetus vaatii prosessin poistokaasuissa olevien yhdisteiden pienen pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa. f. Bioprosessit Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa vain biohajoavien yhdisteiden käsittelyyn.





Taulukko 1.1

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot) ilmaan johdettaville kanavoiduille orgaanisten yhdisteiden päästöille

Aine/muuttuja BAT-päästötaso (mg/Nm3) (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) (19) Haihtuva orgaaninen kokonaishiili (TVOC) < 1 –20 (20) (21) (22) (23) Kategoriaan CMR 1A tai 1B luokiteltujen VOC-yhdisteiden yhteenlaskettu määrä < 1 –5 (24) Kategoriaan CMR 2 luokiteltujen VOC-yhdisteiden yhteenlaskettu määrä < 1 –10 (25) Bentseeni < 0,5 –1 (26) 1,3-butadieeni < 0,5 –1 (26) Eteenidikloridi < 0,5 –1 (26) Etyleenioksidi < 0,5 –1 (26) Propyleenioksidi < 0,5 –1 (26) Formaldehydi 1 –5 (26) Kloorimetaani < 0,5 –1 (27) (28) Dikloorimetaani < 0,5 –1 (27) (28) Tetrakloorimetaani < 0,5 –1 (27) (28) Tolueeni < 0,5 –1 (27) (29) Trikloorimetaani < 0,5 –1 (27) (28)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 8.

BAT 12. Klooria ja/tai kloorattuja yhdisteitä sisältävien poistokaasujen lämpökäsittelystä ilmaan johdettavien kanavoitujen PCDD/F-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää menetelmiä a ja b sekä yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää c–e.

Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus Erityiset menetelmät PCDD/F-päästöjen vähentämiseksi a. Katalyyttisen tai termisen hapetuksen optimointi Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Poistokaasujen nopea jäähdytys Poistokaasujen nopea jäähdytys yli 400 °C:n lämpötiloista alle 250 °C:n lämpötiloihin PCDD/F-yhdisteiden jälleensynteesin (de novo -synteesin) estämiseksi. Voidaan soveltaa yleisesti. c. Adsorptio aktiivihiilen avulla Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa yleisesti. d. Absorptio Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa yleisesti. Muita menetelmiä, joita ei käytetä ensisijaisesti PCDD/F-päästöjen vähentämiseen e. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ks. 1.4.1 kohta. Kun käytetään SCR:ää NOX:n poistamiseen, SCR-järjestelmän riittävä katalyyttipinta edesauttaa myös PCDD/F-yhdisteiden päästöjen osittaista vähentämistä. Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin voivat rajoittaa käytettävissä oleva tila ja/tai poistokaasuissa esiintyvät katalyyttimyrkyt.





Taulukko 1.2

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvä päästötaso (BAT-päästötaso) klooria ja/tai kloorattuja yhdisteitä sisältävien poistokaasujen lämpökäsittelystä ilmaan johdettaville kanavoiduille PCDD/F-päästöille

Aine/muuttuja BAT-päästötaso (ng I-TEQ/Nm3) (näytteenottojakson keskiarvo) PCDD/F < 0,01 –0,05

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 8.

1.1.3.4 Pöly (mukaan lukien PM10 ja PM2,5) ja hiukkasiin kiinnittyneet metallit

BAT 13. Resurssitehokkuuden parantamiseksi ja lopulliseen poistokaasujen käsittelyyn johdettavan pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallien massavirran vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ottaa prosessin poistokaasuista talteen materiaaleja käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää ja käyttää materiaalit uudelleen.

Menetelmä Kuvaus a. Sykloni Ks. 1.4.1 kohta. b. Kuitusuodatin Ks. 1.4.1 kohta. c. Absorptio Ks. 1.4.1 kohta.

Sovellettavuus

Talteenottoa voi rajoittaa se, että pölyn puhdistaminen tai dekontaminointi vaatii liikaa energiaa. Uudelleenkäyttöä saattavat rajoittaa tuotteen laatua koskevat spesifikaatiot.

BAT 14. Ilmaan johdettavien pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallien kanavoitujen päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Absoluuttisuodatin Ks. 1.4.1 kohta. Sovellettavuus voi olla rajallinen, kun pöly on märkää tai kun poistokaasujen lämpötila on kastepistettä alhaisempi. b. Absorptio Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa yleisesti. c. Kuitusuodatin Ks. 1.4.1 kohta. Sovellettavuus voi olla rajallinen, kun pöly on märkää tai kun poistokaasujen lämpötila on kastepistettä alhaisempi. d. HEAF-suodatin Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa yleisesti. e. Sykloni Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa yleisesti. f. Sähkösuodatin Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa yleisesti.





Taulukko 1.3

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot) ilmaan johdettaville kanavoiduille pöly-, lyijy- ja nikkelipäästöille

Aine/muuttuja BAT-päästötaso (mg/Nm3) (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) Pöly < 1 –5 (30) (31) (32) (33) Lyijy ja sen yhdisteet lyijynä Pb < 0,01 –0,1 (34) Nikkeli ja sen yhdisteet nikkelinä Ni < 0,02 –0,1 (35)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 8.

1.1.3.5 Epäorgaaniset yhdisteet

BAT 15. Resurssitehokkuuden parantamiseksi ja lopulliseen poistokaasujen käsittelyyn johdettavan epäorgaanisten yhdisteiden massavirran vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ottaa prosessin poistokaasuista talteen epäorgaanisia yhdisteitä käyttämällä absorptiota ja käyttää ne uudelleen.

Kuvaus

Ks. 1.4.1 kohta.

Sovellettavuus

Talteenottoa voi rajoittaa se, että talteenotto vaatii prosessin poistokaasuissa olevien yhdisteiden pienen pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa. Uudelleenkäyttöä saattavat rajoittaa tuotteen laatua koskevat spesifikaatiot.

BAT 16. Lämpökäsittelystä ilmaan johdettavien kanavoitujen CO-, NOX- ja SOX-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää menetelmää c ja yhtä tai useampaa muuta seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Tärkeimmät kohteena olevat epäorgaaniset yhdisteet Sovellettavuus a. Polttoaineen valinta Ks. 1.4.1 kohta. NOX, SOX Voidaan soveltaa yleisesti. b. Low-NOX-poltin Ks. 1.4.1 kohta. NOX Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin voivat rajoittaa suunnitteluun ja/tai toimintaan liittyvät rajoitteet. c. Katalyyttisen tai termisen hapetuksen optimointi Ks. 1.4.1 kohta. CO, NOX Voidaan soveltaa yleisesti. d. NOX-prekursorien suuren määrän poistaminen NOX-prekursorien suuren määrän poistaminen ennen termistä tai katalyyttista hapetusta (jos mahdollista uudelleenkäytettäväksi) esimerkiksi absorptiolla, adsorptiolla tai kondensaatiolla. NOX Voidaan soveltaa yleisesti. e. Absorptio Ks. 1.4.1 kohta. SOX Voidaan soveltaa yleisesti. f. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ks. 1.4.1 kohta. NOX Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin voi rajoittaa käytettävissä oleva tila. g. Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) Ks. 1.4.1 kohta. NOX Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin voi rajoittaa reaktioon tarvittava viipymäaika.





Taulukko 1.4

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot) lämpökäsittelystä ilmaan johdettaville kanavoiduille NOX-päästöille ja suuntaa-antava päästötaso lämpökäsittelystä ilmaan johdettaville kanavoiduille CO-päästöille

Aine/muuttuja BAT-päästötaso (mg/Nm3) (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) Katalyyttisesta hapetuksesta peräisin olevat typen oksidit (NOX) 5 –30 (36) Termisestä hapetuksesta peräisin olevat typen oksidit (NOX) 5 –130 (37) Hiilimonoksidi (CO) Ei BAT-päästötasoa (38)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 8.

BAT-päästötaso ilmaan johdettaville kanavoiduille SO2-päästöille esitetään taulukossa 1.6.

BAT 17. NOX-päästöjen vähentämiseksi käytetyn selektiivisen katalyyttisen pelkistyksen (SCR) tai selektiivisen ei-katalyyttisen pelkistyksen (SNCR) käytöstä ilmaan johdettavien kanavoitujen ammoniakkipäästöjen (ammonia slip) vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on optimoida SCR:n ja/tai SNCR:n suunnittelu ja/tai käyttö (esimerkiksi optimoitu reagenssin ja NOX:n suhde, reagenssin homogeeninen jakautuminen ja reagenssipisaroiden optimaalinen koko).

Taulukko 1.5

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvä päästötaso (BAT-päästötaso) SCR:n tai SNCR:n käytöstä ilmaan johdettaville kanavoiduille ammoniakkipäästöille (ammonia slip)

Aine/muuttuja BAT-päästötaso (mg/Nm3) (näytteenottojakson keskiarvo) SCR:n/SNCR:n käytöstä peräisin oleva ammoniakki (NH3) < 0,5 –8 (39)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 8.

BAT 18. Sellaisten ilmaan johdettavien epäorgaanisten yhdisteiden kanavoitujen päästöjen vähentämiseksi, jotka eivät ole NOX-päästöjen vähentämiseksi käytetyn selektiivisen katalyyttisen pelkistyksen (SCR) tai selektiivisen ei-katalyyttisen pelkistyksen (SNCR) käytöstä ilmaan johdettavia kanavoituja ammoniakkipäästöjä, lämpökäsittelyn käytöstä ilmaan johdettavia kanavoituja CO-, NOX- ja SOX-päästöjä tai prosessiuuneista/-lämmittimistä ilmaan johdettavia kanavoituja NOX-päästöjä, vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Tärkeimmät kohteena olevat epäorgaaniset yhdisteet Sovellettavuus Erityiset menetelmät ilmaan vapautuvien epäorgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi a. Absorptio Ks. 1.4.1 kohta. Cl2, HCl, HCN, HF, NH3, NOX, SOX Voidaan soveltaa yleisesti. b. Adsorptio Ks. 1.4.1 kohta. Epäorgaanisia yhdisteitä poistettaessa menetelmää käytetään usein yhdessä jonkin pölynpuhdistusmenetelmän kanssa (ks. BAT 14). HCl, HF, NH3, SOX Voidaan soveltaa yleisesti. c. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ks. 1.4.1 kohta. NOX Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin voi rajoittaa käytettävissä oleva tila. d. Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) Ks. 1.4.1 kohta. NOX Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin voi rajoittaa reaktioon tarvittava viipymäaika. Muut menetelmät, joita ei käytetä ensisijaisesti ilmaan vapautuvien epäorgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseen e. Katalyyttinen hapetus Ks. 1.4.1 kohta. NH3 Sovellettavuutta saattavat rajoittaa poistokaasuissa esiintyvät katalyyttimyrkyt. f. Terminen hapetus Ks. 1.4.1 kohta. NH3, HCN Rekuperatiivisen ja regeneratiivisen termisen hapetuksen sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin voivat rajoittaa suunnitteluun ja/tai toimintaan liittyvät rajoitteet. Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että hapetus vaatii prosessin poistokaasuissa olevien yhdisteiden pienen pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa.





Taulukko 1.6

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot) ilmaan johdettaville kanavoiduille epäorgaanisten yhdisteiden päästöille

Aine/muuttuja BAT-päästötaso (mg/Nm3) (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) Ammoniakki (NH3) 2 –10 (40) (41) (42) Alkuainekloori (Cl2) < 0,5 –2 (43) (44) Kaasumaiset fluoridit ilmaistuina fluorivetynä HF ≤ 1 (43) Syaanivety (HCN) < 0,1 –1 (43) Kaasumaiset kloridit ilmaistuina kloorivetynä HCl 1 –10 (45) Typen oksidit (NOX) 10 –150 (46) (47) (48) (49) Rikkioksidit (SO2) < 3 –150 (48) (50)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 8.

1.1.4 Ilmaan vapautuvat VOC-yhdisteiden hajapäästöt

1.1.4.1 VOC-yhdisteiden hajapäästöjen hallintajärjestelmä

BAT 19. Ilmaan vapautuvien VOC-yhdisteiden hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ja panna täytäntöön osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) VOC-yhdisteiden hajapäästöjä koskeva hallintajärjestelmä, joka sisältää kaikki seuraavat tekijät:

i. Arvioidaan VOC-yhdisteiden hajapäästöjen vuotuinen määrä (ks. BAT 20).

ii. Tarkkaillaan liuottimien käytöstä peräisin olevia VOC-yhdisteiden hajapäästöjä laatimalla tarvittaessa liuottimien massatase (ks. BAT 21).

iii. Laaditaan ja pannaan täytäntöön VOC-yhdisteiden karkauspäästöjä koskeva vuotojen tunnistus- ja korjausohjelma (LDAR). LDAR-ohjelma kattaa tyypillisesti yhdestä viiteen vuotta laitoksen toiminnan laadun, laajuuden ja monimutkaisuuden mukaan (viisi vuotta voi tulla kyseeseen suurissa laitoksissa, joissa on suuri määrä päästölähteitä). LDAR-ohjelma sisältää kaikki seuraavat tekijät: a. Luetteloidaan laitteet, jotka on yksilöity merkityksellisiksi VOC-yhdisteiden karkauspäästöjen lähteiksi VOC-yhdisteiden hajapäästöjä koskevassa inventaariossa (ks. BAT 2). b. Määritellään seuraaviin seikkoihin liittyvät kriteerit: — Vuotavat laitteet. Tyypillisiä kriteerejä voivat olla vuotokynnys, jonka yläpuolella laitteen katsotaan olevan vuotava, ja/tai vuodon visualisointi OGI-kameroilla. Tähän vaikuttavat päästölähteen ominaispiirteet (esimerkiksi saavutettavuus) ja ilmaan vapautuvien aineiden vaaralliset ominaisuudet. — Toteutettavat huolto- ja/tai korjaustoimenpiteet. Tyypillinen kriteeri voi olla VOC-pitoisuuskynnysarvo, joka käynnistää huolto- tai korjaustoimenpiteen (huolto-/korjauskynnysarvo). Huolto-/korjauskynnysarvo on yleensä yhtä suuri tai korkeampi kuin vuotokynnys. Tähän vaikuttavat päästölähteen ominaispiirteet (esimerkiksi saavutettavuus) ja ilmaan vapautuvien aineiden vaaralliset ominaisuudet. Ensimmäisessä LDAR-ohjelmassa kynnysarvo on yleensä enintään 5 000 ppmv muille VOC-yhdisteille kuin kategoriaan CMR 1A tai 1B luokitelluille VOC-yhdisteille ja 1 000 ppmv kategoriaan CMR 1A tai 1B luokitelluille VOC-yhdisteille. Myöhemmissä LDAR-ohjelmissa huolto-/korjauskynnysarvoa alennetaan (ks. vi alakohdan a alakohta) ja se on enintään 1 000 ppmv muille VOC-yhdisteille kuin kategoriaan CMR 1A tai 1B luokitelluille VOC-yhdisteille ja 500 ppmv kategoriaan CMR 1A tai 1B luokitelluille VOC-yhdisteille. Tavoitteena on 100 ppmv. c. Mitataan iii alakohdan a alakohdan mukaisesti luetteloiduista laitteista peräisin olevat VOC-yhdisteiden karkauspäästöt (ks. BAT 22). d. Toteutetaan huolto- ja/tai korjaustoimenpiteet (ks. BAT 23, menetelmät e ja f) iii alakohdan b alakohdassa määriteltyjen kriteerien perusteella mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja tarvittaessa. Huolto- ja korjaustoimenpiteet priorisoidaan ilmaan vapautuvien aineiden vaarallisten ominaisuuksien, päästöjen merkittävyyden ja/tai toimintaan liittyvien rajoitteiden mukaan. Huolto- ja/tai korjaustoimenpiteiden vaikuttavuus tarkistetaan iii alakohdan c alakohdan mukaisesti, kun toimenpiteestä on kulunut riittävästi aikaa (esimerkiksi kaksi kuukautta). e. Saatetaan v alakohdassa mainittu tietokanta ajan tasalle.

iv. Laaditaan ja pannaan täytäntöön VOC-yhdisteiden muita hajapäästöjä kuin karkauspäästöjä koskeva havaitsemis- ja vähennysohjelma, joka sisältää kaikki seuraavat tekijät: a. Luetteloidaan laitteet, jotka on yksilöity merkityksellisiksi VOC-yhdisteiden muiden hajapäästöjen kuin karkauspäästöjen lähteiksi VOC-yhdisteiden hajapäästöjä koskevassa inventaariossa (ks. BAT 2). b. Tarkkaillaan iv alakohdan a alakohdan mukaisesti luetteloiduista laitteista peräisin olevia VOC-yhdisteiden muita hajapäästöjä kuin karkauspäästöjä (ks. BAT 22). c. Suunnitellaan ja otetaan käyttöön menetelmiä, joilla vähennetään VOC-yhdisteiden muita hajapäästöjä kuin karkauspäästöjä (ks. BAT 23, menetelmät a ja c sekä g–j). Menetelmien suunnittelu ja käyttöönotto priorisoidaan ilmaan vapautuvien aineiden vaarallisten ominaisuuksien, päästöjen merkittävyyden ja/tai toimintaan liittyvien rajoitteiden mukaan. d. Saatetaan v alakohdassa mainittu tietokanta ajan tasalle.

v. Luodaan kohdassa BAT 2 mainitussa inventaariossa yksilöityjä VOC-yhdisteiden hajapäästöjen lähteitä koskeva tietokanta ja ylläpidetään sitä, jotta voidaan pitää kirjaa seuraavista seikoista: a. laitteiden rakennemäärittelyt (mukaan lukien mahdollisten rakenteeseen tehtyjen muutosten päivämäärät ja kuvaukset); b. suoritetut tai suunnitellut laitteiden huolto-, korjaus-, parannus- tai uusimistoimenpiteet sekä niiden toteuttamisajankohta; c. laitteet, joita ei ole voitu huoltaa, korjata, parantaa tai uusia toimintaan liittyvien rajoitteiden vuoksi; d. mittausten tai tarkkailun tulokset, mukaan lukien ilmaan vapautuvien aineiden pitoisuudet, laskettu vuototaso (ilmaistuna yksikkönä kg/vuosi), OGI-kameroiden tallenteet (esimerkiksi uusimmasta LDAR-ohjelmasta) ja mittausten tai tarkkailun päivämäärät; e. VOC-yhdisteiden hajapäästöjen vuotuinen määrä (karkauspäästöinä ja muina hajapäästöinä kuin karkauspäästöinä), myös tiedot saavuttamattomissa olevista lähteistä ja saavutettavissa olevista lähteistä, joita ei ole tarkkailtu vuoden aikana.

vi. Tarkastellaan ja päivitetään LDAR-ohjelmaa määräajoin. Tähän voivat sisältyä seuraavat toimenpiteet: a. alennetaan vuotokynnystä ja/tai huolto-/korjauskynnysarvoa (ks. iii alakohdan b alakohta); b. tarkistetaan tarkkailtavien laitteiden priorisointia asettamalla etusijalle laitteet (laitetyypit), jotka on yksilöity vuotaviksi edellisen LDAR-ohjelman aikana; c. suunnitellaan laitteiden huolto-, korjaus-, parannus- tai uusimistoimenpiteet, joita ei voitu suorittaa toimintaan liittyvien rajoitteiden vuoksi edellisen LDAR-ohjelman aikana.

vii. Tarkastellaan ja päivitetään VOC-yhdisteiden muita hajapäästöjä kuin karkauspäästöjä koskevaa havaitsemis- ja vähennysohjelmaa. Tähän voivat sisältyä seuraavat toimenpiteet: a. tarkkaillaan sellaisista laitteista peräisin olevia VOC-yhdisteiden muita hajapäästöjä kuin karkauspäästöjä, joille on tehty huolto-, korjaus-, parannus- tai uusimistoimenpiteitä, jotta voidaan määrittää, onnistuttiinko toimenpiteissä; b. suunnitellaan huolto-, korjaus-, parannus- tai uusimistoimenpiteet, joita ei voitu suorittaa toimintaan liittyvien rajoitteiden vuoksi.

Sovellettavuus

Tekijöitä, jotka esitetään iii, iv, vi ja vii alakohdassa, sovelletaan ainoastaan VOC-yhdisteiden hajapäästöjen lähteisiin, joihin sovelletaan kohdan BAT 22 mukaista tarkkailua.

VOC-yhdisteiden hajapäästöjen hallintajärjestelmän yksityiskohtaisuuden taso on suhteessa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisiin ympäristövaikutuksiin.

1.1.4.2 Tarkkailu

BAT 20. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on arvioida ilmaan vapautuvia VOC-yhdisteiden karkauspäästöjä ja muita hajapäästöjä kuin karkauspäästöjä erikseen vähintään kerran vuodessa käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää ja määrittää tähän arviointiin liittyvä epävarmuus. Arvioinnissa erotetaan toisistaan kategoriaan CMR 1A tai 1B luokitellut VOC-yhdisteet ja VOC-yhdisteet, joita ei ole luokiteltu kategoriaan CMR 1A tai 1B.

Huomautus

Ilmaan vapautuvien VOC-yhdisteiden hajapäästöjen arvioinnissa otetaan huomioon kohdan BAT 21 ja/tai BAT 22 mukaisesti toteutettu tarkkailu.

Kanavoidut päästöt voidaan laskea arvioinnissa muiksi hajapäästöiksi kuin karkauspäästöiksi, kun kohdan BAT 8 mukainen tarkka mittaaminen ei ole mahdollista poistokaasuvirran luonteenomaisten ominaispiirteiden (kuten alhaisten nopeuksien tai virtausnopeuden ja pitoisuuden vaihtelun) vuoksi.

Merkittävimmät arviointiin liittyvät epävarmuuslähteet määritetään, ja epävarmuuden vähentämiseksi toteutetaan korjaavia toimenpiteitä.

Menetelmä Kuvaus Päästötyyppi a. Päästökertoimien käyttö Ks. 1.4.2 kohta. Karkauspäästöt ja/tai muut hajapäästöt kuin karkauspäästöt b. Massataseen käyttö Arviointi perustuu laitokseen/tuotantoyksikköön menevän aineen määrän ja sieltä poistuvan aineen määrän massojen väliseen eroon, ja siinä otetaan huomioon laitoksessa/tuotantoyksikössä tapahtuva aineen muodostuminen ja tuhoutuminen. Massatase voi koostua myös tuotteen (esimerkiksi raaka-aineen tai liuottimen) VOC-pitoisuuden mittaamisesta. c. Termodynaamisten mallien käyttö Arvioinnissa hyödynnetään termodynamiikan pääsääntöjä, joita sovelletaan laitteisiin (esimerkiksi säiliöihin) tai tuotantoprosessin tiettyihin vaiheisiin. Mallin syöttötietoina käytetään yleensä seuraavia tietoja: — aineen kemialliset ominaisuudet (esimerkiksi höyrynpaine, molekyylimassa); — prosessin toimintaan liittyvät tiedot (esimerkiksi toiminta-aika, tuotteen määrä, tuuletus); — päästölähteen ominaispiirteet (esimerkiksi säiliön halkaisija, väri ja muoto).

BAT 21. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla liuottimien käytöstä peräisin olevia VOC-yhdisteiden hajapäästöjä laatimalla vähintään kerran vuodessa liuottimien massatase direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevassa 7 osassa määritellyistä laitoksen prosessiin menevästä orgaanisten liuottimien määrästä ja toiminnosta poistuvasta orgaanisten liuottimien määrästä ja minimoida liuottimien massataseen tietojen epävarmuus käyttämällä kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

Menetelmä Kuvaus a. Täysimittainen merkityksellisten prosessiin menevien ja toiminnosta poistuvien liuottimien määrien sekä tietoihin liittyvän epävarmuuden tunnistaminen ja kvantifiointi Tähän sisältyvät seuraavat: — prosessiin menevien ja toiminnosta poistuvien liuottimien määrien tunnistaminen ja dokumentointi (esimerkiksi ilmaan johdettavat kanavoidut päästöt ja hajapäästöt, veteen johdettavat päästöt, jätteeseen sisältyvä toiminnosta poistuva liuottimien määrä); — kunkin asiaankuuluvan prosessiin menevän ja toiminnosta poistuvan liuottimien määrän vahvistettu kvantifiointi ja käytetyn menetelmän kirjaaminen (esimerkiksi mittaus, arviointi päästökertoimia käyttäen, toiminnallisiin muuttujiin perustuva arvio); — merkittävimpien edellä mainittuun kvantifiointiin liittyvien epävarmuuslähteiden tunnistaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen epävarmuuden vähentämiseksi; — prosessiin menevää liuottimien määrää ja toiminnosta poistuvaa liuottimien määrää koskevien tietojen säännöllinen päivittäminen. b. Liuottimien seurantajärjestelmän käyttöönotto Liuottimien seurantajärjestelmällä pyritään hallitsemaan sekä käytettyjä että käyttämättömiä liuottimien määriä (esimerkiksi punnitsemalla käyttämättömät määrät, jotka palautetaan varastoon käyttöpaikalta). c. Sellaisten muutosten seuranta, jotka saattavat vaikuttaa liuottimien massataseen tietojen epävarmuuteen Kirjataan kaikki muutokset, jotka voisivat vaikuttaa liuottimien massataseen tietojen epävarmuuteen, esimerkiksi: — poistokaasujen käsittelyjärjestelmän toimintahäiriöt: kirjataan päivämäärä ja ajanjakso; — muutokset, jotka saattavat vaikuttaa ilman/kaasun virtausnopeuteen (esimerkiksi puhaltimien vaihto): kirjataan päivämäärä ja muutoksen tyyppi.

Sovellettavuus

Tätä parasta käytettävissä olevaa tekniikka ei ehkä voida soveltaa polyolefiinien, PVC:n tai synteettisten kumien tuotantoon.

Tätä parasta käytettävissä olevaa tekniikka ei ehkä voida soveltaa laitoksiin, joissa liuottimien vuotuinen kokonaiskulutus on alle 50 tonnia. Liuottimien massataseen yksityiskohtaisuuden taso on suhteessa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisiin ympäristövaikutuksiin ja käytettävien liottimien tyyppiin ja määrään.

BAT 22. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla ilmaan vapautuvia VOC-yhdisteiden hajapäästöjä vähintään jäljempänä esitetyn tiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaavaa tieteellistä tasoa olevat tiedot.

VOC-yhdisteiden hajapäästöjen lähteiden tyyppi (51) (52) VOC-yhdisteiden tyyppi Standardi(t) Tarkkailun vähimmäistiheys Karkauspäästöjen lähteet Kategoriaan CMR 1A tai 1B luokitellut VOC-yhdisteet EN 15446 (58) Kerran vuodessa (53) (54) (55) VOC-yhdisteet, joita ei ole luokiteltu kategoriaan CMR 1A tai 1B Kerran LDAR-ohjelman kattaman ajanjakson aikana(ks. BAT 19, iii alakohta) (56) Muiden hajapäästöjen kuin karkauspäästöjen lähteet Kategoriaan CMR 1A tai 1B luokitellut VOC-yhdisteet EN 17628 Kerran vuodessa VOC-yhdisteet, joita ei ole luokiteltu kategoriaan CMR 1A tai 1B Kerran vuodessa (57)

Huomautus

Optinen kaasun kuvantaminen (OGI) on hyödyllinen menetelmää EN 15446 (haistelu) täydentävä menetelmä, jolla voidaan tunnistaa VOC-yhdisteiden karkauspäästöjen lähteet ja jota voidaan käyttää erityisesti, kun on kyse lähteistä, jotka eivät ole saavutettavissa (ks. 1.4.2 kohta). Tätä menetelmää kuvataan standardissa EN 17628.

Kun on kyse muista hajapäästöistä kuin karkauspäästöistä, mittauksia voidaan täydentää käyttämällä termodynaamisia malleja.

Jos VOC-yhdisteitä käytetään/kulutetaan suuria määriä (esimerkiksi yli 80 tonnia vuodessa), laitokselta vapautuvien VOC-yhdisteiden päästöjen kvantifiointi TC-merkkikaasumenetelmällä (tracer correlation) tai optiseen absorptioon perustuvilla menetelmillä, kuten DIAL-menetelmällä (differential absorption light detection and ranging) tai SOF-menetelmällä (solar occultation flux), on hyödyllinen täydentävä menetelmä (ks. 1.4.2 kohta). Näitä menetelmiä kuvataan standardissa EN 17628.

Sovellettavuus

Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa 22 sovelletaan ainoastaan silloin, kun laitokselta vapautuvien VOC-yhdisteiden hajapäästöjen vuotuinen määrä on kohdan BAT 20 mukaisen arvioinnin mukaan suurempi kuin seuraavat arvot:

Karkauspäästöt:

— 1 tonni VOC-yhdisteitä vuodessa, kun on kyse kategoriaan CMR 1A tai 1B luokitelluista VOC-yhdisteistä; tai

— 5 tonnia VOC-yhdisteitä vuodessa, kun on kyse muista VOC-yhdisteistä.

Muut hajapäästöt kuin karkauspäästöt:

— 1 tonni VOC-yhdisteitä vuodessa, kun on kyse kategoriaan CMR 1A tai 1B luokitelluista VOC-yhdisteistä; tai

— 5 tonnia VOC-yhdisteitä vuodessa, kun on kyse muista VOC-yhdisteistä.

1.1.4.3 VOC-yhdisteiden hajapäästöjen ehkäiseminen tai vähentäminen

BAT 23. Ilmaan vapautuvien VOC-yhdisteiden hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää seuraavassa tärkeysjärjestyksessä.

Huomautus

Ilmaan vapautuvien VOC-yhdisteiden hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, vähentämiseksi käytettävät menetelmät priorisoidaan ilmaan vapautuvien aineiden vaarallisten ominaisuuksien ja/tai päästöjen merkittävyyden mukaan.

Menetelmä Kuvaus Päästötyyppi Sovellettavuus 1. Ehkäisemismenetelmät a. Päästölähteiden määrän rajoittaminen Tähän sisältyvät seuraavat: — putkien pituuden minimointi; — putkiliittimien (esimerkiksi laippojen) ja venttiilien määrän vähentäminen; — hitsattujen saumojen ja liitosten käyttö; — paineilman tai painovoiman hyödyntäminen materiaalien siirtoon. Karkauspäästöt ja muut hajapäästöt kuin karkauspäästöt Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin saattavat rajoittaa toimintaan liittyvät rajoitteet. b. Erittäin tiiviiden laitteiden käyttö Erittäin tiiviitä laitteita ovat muun muassa seuraavat: — venttiilit, joissa on paljetiivisteet tai kaksinkertaiset pakkatiivisteet tai yhtä tehokkaat laitteet; — magneettikäyttöiset tai koteloidut pumput/kompressorit/sekoittimet taikka pumput/kompressorit/sekoittimet, joissa käytetään kaksinkertaisia tiivisteitä ja sulkunestettä; — sertifioidut laadukkaat tiivisteet (esimerkiksi standardin EN 13555 mukaisesti), jotka on kiristetty menetelmän e mukaisesti; — suljettu näytteenottojärjestelmä. Erittäin tiiviiden laitteiden käyttö on erityisen tärkeää seuraavien ehkäisemiseksi tai minimoimiseksi: — CMR-aineiden tai akuutisti myrkyllisten aineiden päästöt; ja/tai — päästöt laitteista, joiden vuodot voivat olla suuria; ja/tai — vuodot prosesseista, joissa käytetään korkeaa painetta (esimerkiksi 300–2 000 bar). Erittäin tiiviit laitteet valitaan, asennetaan ja huolletaan prosessin tyypin ja prosessin käyttöolosuhteiden mukaan. Karkauspäästöt Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin saattavat rajoittaa toimintaan liittyvät rajoitteet. Voidaan soveltaa yleisesti uusiin laitoksiin ja laitosten merkittäviin parannuksiin. c. Hajapäästöjen kerääminen ja poistokaasujen käsittely VOC-yhdisteiden hajapäästöjen kerääminen (esimerkiksi kompressorien tiivisteistä, tuuletusaukoista ja puhdistuslinjoista) ja niiden johtaminen talteenottoon (ks. BAT 9 ja BAT 10) ja/tai vähennykseen (ks. BAT 11). Karkauspäästöt ja muut hajapäästöt kuin karkauspäästöt Sovellettavuus voi olla rajoitettua — olemassa olevissa laitoksissa; ja/tai — turvallisuusnäkökohtien vuoksi (esimerkiksi lähellä alempaa räjähdysrajaa olevien pitoisuuksien välttäminen). 2. Muut menetelmät d. Saavutettavuuden parantaminen ja/tai tarkkailutoimien helpottaminen Huolto- ja/tai tarkkailutoimien helpottamiseksi parannetaan potentiaalisten vuotavien laitteiden saavutettavuutta esimerkiksi asentamalla työskentelytasoja ja/tai käytetään tarkkailuun miehittämättömiä ilma-aluksia. Karkauspäästöt Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin saattavat rajoittaa toimintaan liittyvät rajoitteet. e. Kiristäminen Tähän sisältyvät seuraavat: — tiivisteiden kiristämisen suorittaa henkilöstö, jolla on standardin EN 1591-4 mukainen pätevyys, ja kiristys tehdään käyttämällä suunniteltua kiristysmomenttia (esimerkiksi standardin EN 1591-1 mukaisesti laskettua); — asennetaan avoimiin päihin tiiviit kannet; — käytetään standardin EN 13555 mukaisesti valittuja ja koottuja laippoja. Karkauspäästöt Voidaan soveltaa yleisesti. f. Vuotavien laitteiden ja/tai osien vaihtaminen Tämä käsittää seuraavien vaihtamisen: — tiivisteet; — tiivistävät osat (esimerkiksi säiliön kansi); — tiivistysaineet (esimerkiksi venttiilin karatiivisteen materiaali). Karkauspäästöt Voidaan soveltaa yleisesti. g. Prosessin tarkasteleminen ja päivittäminen Tähän sisältyvät seuraavat: — vähennetään liuottimien käyttöä ja/tai käytetään liuottimia, joiden haihtuvuus on pienempi; — vähennetään VOC-yhdisteitä sisältävien jäännöstuotteiden muodostumista; — alennetaan toimintalämpötilaa; — vähennetään lopputuotteen VOC-pitoisuutta. Muut hajapäästöt kuin karkauspäästöt Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin saattavat rajoittaa toimintaan liittyvät rajoitteet. h. Toimintaolosuhteiden tarkasteleminen ja päivittäminen Tähän sisältyvät seuraavat: — harvennetaan reaktorien ja astioiden avaamistiheyttä ja vähennetään avaamisten kestoa; — ehkäistään korroosiota vuoraamalla tai päällystämällä laitteita, maalaamalla putkia (ulkopuoliselta korroosiolta suojaamiseksi) ja käyttämällä korroosionestoaineita laitteiden kanssa kosketuksissa olevien materiaalien osalta. Muut hajapäästöt kuin karkauspäästöt Voidaan soveltaa yleisesti. i. Suljettujen järjestelmien käyttö Tähän sisältyvät seuraavat: — höyryn tasaus (ks. 1.4.3 kohta); — suljetut järjestelmät kiinteä-neste- ja neste-nestefaasierotusta varten; — suljetut järjestelmät puhdistustoimia varten; — suljetut viemärit ja/tai jätevedenpuhdistamot; — suljetut näytteenottojärjestelmät; — suljetut varastointialueet. Suljettujen järjestelmien poistokaasut johdetaan talteenottoon (ks. BAT 9 ja BAT 10) ja/tai vähennykseen (ks. BAT 11). Muut hajapäästöt kuin karkauspäästöt Sovellettavuutta saattavat rajoittaa toimintaan liittyvät rajoitteet olemassa olevissa laitoksissa ja/tai turvallisuusnäkökohdat. j. Pinnoilta vapautuvia päästöjä minimoivien menetelmien käyttö Tähän sisältyvät seuraavat: — asennetaan avoimille pinnoille öljynkuorintajärjestelmiä; — kuoritaan avoimet pinnat määräajoin (esimerkiksi poistetaan kelluva aines); — asennetaan avoimille pinnoille haihtumista estäviä kelluvia suojia; — käsitellään jätevesivirrat VOC-yhdisteiden poistamiseksi ja johdetaan VOC-yhdisteet talteenottoon (ks. BAT 9 ja BAT 10) ja/tai vähennykseen (ks. BAT 11); — asennetaan säiliöihin kelluva katto; — käytetään kiinteäkattoisia säiliöitä, jotka on liitetty poistokaasujen käsittelyjärjestelmään. Muut hajapäästöt kuin karkauspäästöt Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin saattavat rajoittaa toimintaan liittyvät rajoitteet.

1.1.4.4 Liuottimien käyttöä tai talteenotettujen liuottimien uudelleenkäyttöä koskevat BAT-päätelmät

Seuraavassa esitetyt liuottimien käyttöä tai talteenotettujen liuottimien uudelleenkäyttöä koskevat päästötasot liittyvät 1.1 ja 1.1.4.3 kohdassa esitettyihin yleisiin BAT-päätelmiin.

Taulukko 1.7

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvä päästötaso (BAT-päästötaso) liuottimien käytöstä tai talteenotettujen liuottimien uudelleenkäytöstä ilmaan vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

Muuttuja BAT-päästötaso (prosentteina prosessiin menevästä liuottimien määrästä) (vuosikeskiarvo) (59) VOC-yhdisteiden hajapäästöt ≤ 5 %

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdissa BAT 20, BAT 21 ja BAT 22.

1.2 Polymeerit ja synteettiset kumit

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan tiettyjen polymeerien tuotantoon. Näitä päätelmiä sovelletaan 1.1 kohdassa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

1.2.1 Polyolefiinien tuotantoa koskevat BAT-päätelmät

BAT 24. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla polyolefiinituotteiden TVOC-pitoisuutta vähintään kerran vuodessa kunkin saman vuoden aikana tuotetun niitä edustavan polyolefiinilaadun osalta EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaavaa tieteellistä tasoa olevat tiedot.

Polyolefiinituote Standardi(t) Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy HDPE, LDPE, LLDPE EN-standardia ei ole saatavilla BAT 20, BAT 25 PP EPS, GPPS, HIPS

Huomautus

Mitattavat näytteet otetaan suljetun ja avoimen järjestelmän välisestä siirtymäkohdasta, jossa polyolefiini joutuu kosketuksiin ilmakehän kanssa.

Suljetulla järjestelmällä tarkoitetaan tuotantoprosessin osaa, jossa materiaalit (esimerkiksi prekursorit, liuottimet, suspendointiaineet) eivät ole kosketuksissa ilmakehän kanssa. Järjestelmä käsittää polymerointivaiheet sekä materiaalien uudelleenkäytön ja talteenoton.

Avoimella järjestelmällä tarkoitetaan tuotantoprosessin osaa, jossa polyolefiinit joutuvat kosketuksiin ilmakehän kanssa. Järjestelmä käsittää viimeistelyvaiheet (esimerkiksi kuivauksen ja sekoittamisen) sekä polyolefiinien siirron, käsittelyn ja varastoinnin.

Jos suljetun ja avoimen järjestelmän välistä siirtymäkohtaa ei voida määrittää selkeästi, mitattavat näytteet otetaan sopivasta kohdasta.

Sovellettavuus

Mittauksia ei sovelleta tuotantoprosesseihin, jotka koostuvat ainoastaan suljetusta järjestelmästä.

BAT 25. Resurssitehokkuuden parantamiseksi ja ilmaan vapautuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää soveltuvin osin kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Sellaisten kemiallisten aineiden käyttö, joilla on alhainen kiehumispiste Käytetään liuottimia ja suspendointiaineita, joiden kiehumispiste on alhainen. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa toimintaan liittyvät rajoitteet. b. Polymeerin VOC-pitoisuuden vähentäminen Vähennetään polymeerin VOC-pitoisuutta esimerkiksi käyttämällä matalapaineista erotusta, strippausjärjestelmää, suljettuun kiertoon perustuvaa typpipuhdistusjärjestelmää tai haihdutusekstruusiota (ks. 1.4.3 kohta). VOC-pitoisuuden vähentämiseen käytettävät menetelmät riippuvat polymeerituotteen ja tuotantoprosessin tyypistä. Haihdutusekstruusion sovellettavuutta saattavat rajoittaa HDPE:n, LDPE:n ja LLDPE:n tuotantoa koskevat tuotespesifikaatiot. c. Prosessin poistokaasujen kerääminen ja käsittely Menetelmän b käytöstä sekä viimeistelyvaiheista, kuten ekstruusiosta ja kaasunpoistosiiloista, aiheutuvia prosessin poistokaasuja kerätään ja johdetaan talteenottoon (ks. BAT 9 ja BAT 10) ja/tai vähennykseen (ks. BAT 11). Sovellettavuutta saattavat rajoittaa toimintaan liittyvät rajoitteet ja/tai turvallisuusnäkökohdat (esimerkiksi lähellä alempaa/ylempää räjähdysrajaa olevien pitoisuuksien välttäminen).





Taulukko 1.8

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot) polyolefiinien tuotannosta ilmaan vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille ominaispäästökuormina ilmaistuina

Polyolefiinituote Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) HDPE g C / kg tuotettuja polyolefiineja 0,3 –1,0 (60) LDPE 0,1 –1,4 (61) (62) LLDPE 0,1 –0,8 PP 0,1 –0,9 (60) GPPS ja HIPS < 0,1 EPS < 0,6

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdissa BAT 8, BAT 20, BAT 22 ja BAT 24. Ilmaan vapautuvien TVOC-päästöjen tarkkailu käsittää kaikki seuraavista prosessivaiheista peräisin olevat päästöt, jos päästöt on yksilöity merkityksellisiksi kohdassa BAT 2 esitetyssä inventaariossa: raaka-aineiden varastointi ja käsittely, polymerointi, materiaalien talteenotto ja epäpuhtauksien vähentäminen, polymeerin viimeistely (esimerkiksi ekstruusio, kuivaus ja sekoittaminen) sekä polymeerien siirto, käsittely ja varastointi.

1.2.2 Polyvinyylikloridin (PVC) tuotantoa koskevat BAT-päätelmät

BAT 26. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla ilmaan johdettavia kanavoituja päästöjä vähintään jäljempänä esitetyn tiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaavaa tieteellistä tasoa olevat tiedot.

Aine Päästölähteet Standardi(t) Tarkkailun vähimmäistiheys (63) Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy VCM Kaikki piiput, joissa VCM-massavirta ≥ 25 g/h Yleiset EN-standardit (64) Jatkuva (65) BAT 29 Kaikki piiput, joissa VCM-massavirta < 25 g/h EN-standardia ei ole saatavilla Kerran 6 kuukaudessa (66) (67)

BAT 27. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla PVC-liejussa (slurry) tai -lateksissa esiintyvää vinyylikloridimonomeerin jäännöspitoisuutta vähintään kerran vuodessa kunkin saman vuoden aikana tuotetun niitä edustavan PVC-laadun osalta EN-standardien mukaisesti.

Aine Standardi(t) Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy VCM EN ISO 6401 BAT 30

Huomautus

Näytteet PVC-liejusta tai -lateksista otetaan suljetun ja avoimen järjestelmän välisestä siirtymäkohdasta, jossa PVC-lieju tai -lateksi joutuu kosketuksiin ilmakehän kanssa.

Suljetulla järjestelmällä tarkoitetaan tuotantoprosessin osaa, jossa PVC-lieju tai -lateksi ei ole kosketuksissa ilmakehän kanssa. Järjestelmä käsittää yleensä polymerointivaiheet sekä VCM:n uudelleenkäytön ja talteenoton.

Avoimella järjestelmällä tarkoitetaan tuotantoprosessin osaa, jossa PVC-lieju tai -lateksi joutuu kosketuksiin ilmakehän kanssa. Järjestelmä käsittää viimeistelyvaiheet (esimerkiksi kuivauksen ja sekoittamisen) sekä PVC:n siirron, käsittelyn ja varastoinnin.

BAT 28. Resurssitehokkuuden parantamiseksi ja lopulliseen poistokaasujen käsittelyyn johdettavan orgaanisten yhdisteiden massavirran vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ottaa prosessin poistokaasuista talteen vinyylikloridimonomeeri käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää ja käyttää talteenotettu monomeeri uudelleen.

Menetelmä Kuvaus a. Absorptio (regeneratiivinen) Ks. 1.4.1 kohta. b. Adsorptio (regeneratiivinen) Ks. 1.4.1 kohta. c. Kondensaatio Ks. 1.4.1 kohta.

Sovellettavuus

Talteenottoa voi rajoittaa se, että talteenotto vaatii prosessin poistokaasuissa olevien yhdisteiden pienen pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa.

BAT 29. Vinyylikloridimonomeerin talteenotosta ilmaan johdettavien kanavoitujen vinyylikloridimonomeeripäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Sovellettavuus a. Absorptio Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa yleisesti b. Adsorptio Ks. 1.4.1 kohta. c. Kondensaatio Ks. 1.4.1 kohta. d. Terminen hapetus Ks. 1.4.1 kohta. Rekuperatiivisen ja regeneratiivisen termisen hapetuksen sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin voivat rajoittaa suunnitteluun ja/tai toimintaan liittyvät rajoitteet. Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että hapetus vaatii prosessin poistokaasuissa olevien yhdisteiden pienen pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa.





Taulukko 1.9

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvä päästötaso (BAT-päästötaso) VCM:n talteenotosta ilmaan johdettaville kanavoiduille VCM-päästöille

Aine BAT-päästötaso (mg/Nm3) (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) VCM < 0,5 –1 (68) (69)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 26.

BAT 30. Ilmaan vapautuvien vinyylikloridimonomeeripäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

Menetelmä Kuvaus a. Asianmukaiset VCM:n varastointitilat Tähän sisältyvät seuraavat: — VCM varastoidaan jäähdytetyissä säiliöissä ilmakehän paineessa tai paineistetuissa säiliöissä huoneenlämpötilassa; — käytetään jäähdytettyjä palautusjäähdyttimiä tai liitetään säiliöt VCM:n talteenottoon (ks. BAT 28) ja/tai vähennykseen (ks. BAT 29). b. Höyryn tasaus Ks. 1.4.3 kohta. c. Laitteista vapautuvien jäännös-VCM:n päästöjen minimointi Tähän sisältyvät seuraavat: — harvennetaan reaktorien avaamistiheyttä ja vähennetään avaamisten kestoa; — päästetään poistokaasut lateksin varastointisäiliöistä ja liitännöistä VCM:n talteenottoon (ks. BAT 28) ja/tai vähennykseen (ks. BAT 29) ennen reaktorin avaamista; — huuhdellaan reaktori inertillä kaasulla ennen avaamista ja päästetään poistokaasut VCM:n talteenottoon (ks. BAT 28) ja/tai vähennykseen (ks. BAT 29); — tyhjennetään reaktorin sisältämä neste suljettuihin astioihin ennen reaktorin avaamista; — puhdistetaan reaktori vedellä ennen avaamista ja johdetaan vesi strippausjärjestelmään. d. Polymeerin VCM-pitoisuuden vähentäminen strippauksella Ks. 1.4.3 kohta. e. Prosessin poistokaasujen kerääminen ja käsittely Menetelmän d käytöstä peräisin olevia prosessin poistokaasuja kerätään ja johdetaan VCM:n talteenottoon (ks. BAT 28) ja/tai vähennykseen (ks. BAT 29).





Taulukko 1.10

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot) PVC:n tuotannosta ilmaan vapautuville VCM:n kokonaispäästöille ominaispäästökuormina ilmaistuina

PVC-tyyppi Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) S-PVC g VCM / kg tuotettua PVC:tä 0,01 –0,045 E-PVC 0,25 –0,3 (70)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdissa BAT 20, BAT 22, BAT 26 ja BAT 27. Ilmaan vapautuvien VCM-päästöjen tarkkailu käsittää kaikki seuraavista prosessivaiheista tai laitteista peräisin olevat päästöt, jos päästöt on yksilöity merkityksellisiksi kohdassa BAT 2 esitetyssä inventaariossa: viimeistely, esimerkiksi kuivaus ja sekoittaminen; siirto, käsittely ja varastointi; reaktorin avaamiset; kaasusäiliöt; jätevedenpuhdistamot; VCM:n talteenotto ja/tai vähennys.

Taulukko 1.11

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot) PVC-liejun (slurry) tai -lateksin VCM-pitoisuudelle

PVC-tyyppi Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) S-PVC g VCM / kg tuotettua PVC:tä 0,01 –0,03 E-PVC 0,2 –0,4

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 27.

1.2.3 Synteettisten kumien tuotantoa koskevat BAT-päätelmät

BAT 31. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla synteettisten kumien TVOC-pitoisuutta vähintään kerran vuodessa kunkin saman vuoden aikana tuotetun niitä edustavan synteettisen kumilaadun osalta EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaavaa tieteellistä tasoa olevat tiedot.

Aine/muuttuja Standardi(t) Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy VOC-yhdisteet EN-standardia ei ole saatavilla BAT 32

Huomautus

Näytteet otetaan polymeerin VOC-pitoisuuden vähentämisen (ks. BAT 32, a alakohta) jälkeen, kun synteettinen kumi joutuu kosketuksiin ilmakehän kanssa.

Sovellettavuus

Mittauksia ei sovelleta tuotantoprosesseihin, jotka koostuvat ainoastaan suljetusta järjestelmästä.

BAT 32. Ilmaan vapautuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus a. Polymeerin VOC-pitoisuuden vähentäminen Polymeerin VOC-pitoisuutta vähennetään käyttämällä strippausta tai haihdutusekstruusiota (ks. 1.4.3 kohta). b. Prosessin poistokaasujen kerääminen ja käsittely Prosessin poistokaasuja kerätään ja johdetaan talteenottoon (ks. BAT 9 ja BAT 10) ja/tai vähennykseen (ks. BAT 11).





Taulukko 1.12

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvä päästötaso (BAT-päästötaso) synteettisten kumien tuotannosta ilmaan vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille ominaispäästökuormana ilmaistuna

Aine/muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) TVOC g C / kg tuotettua synteettistä kumia 0,2 –4,2

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdissa BAT 8, BAT 20, BAT 22 ja BAT 31. Ilmaan vapautuvien TVOC-päästöjen tarkkailu käsittää kaikki seuraavista prosessivaiheista peräisin olevat päästöt, jos päästöt on yksilöity merkityksellisiksi kohdassa BAT 2 esitetyssä inventaariossa: raaka-aineiden varastointi, polymerointi, materiaalien talteenotto ja epäpuhtauksien vähentämismenetelmät, polymeerin viimeistely (esimerkiksi ekstruusio, kuivaus ja sekoittaminen) sekä synteettisten kumien siirto, käsittely ja varastointi.

1.2.4 Rikkihiilen (CS2) käyttöön perustuvaa viskoosin tuotantoa koskevat BAT-päätelmät

BAT 33. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla ilmaan johdettavia kanavoituja päästöjä vähintään jäljempänä esitetyn tiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaavaa tieteellistä tasoa olevat tiedot.

Aine (71) Päästölähteet Standardi(t) Tarkkailun vähimmäistiheys Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy Rikkihiili (CS2) Kaikki piiput, joissa massavirta ≥ 1 kg/h Yleiset EN-standardit (72) Jatkuva (73) BAT 35 Kaikki piiput, joissa massavirta < 1 kg/h EN-standardia ei ole saatavilla Kerran vuodessa (74) Rikkivety (H2S) Kaikki piiput, joissa massavirta ≥ 50 g/h Yleiset EN-standardit (72) Jatkuva (73) Kaikki piiput, joissa massavirta < 50 g/h EN-standardia ei ole saatavilla Kerran vuodessa (74)

BAT 34. Resurssitehokkuuden parantamiseksi ja lopulliseen poistokaasujen käsittelyyn johdettavan CS2- ja H2S-massavirran vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ottaa CS2 talteen käyttämällä seuraavassa esitettyä menetelmää a ja/tai menetelmää b taikka menetelmää c yhdessä menetelmän a ja/tai b kanssa ja käyttää CS2 uudelleen tai vaihtoehtoisesti käyttää menetelmää d.

Menetelmä Tärkein kohdeaine Kuvaus Sovellettavuus a. Absorptio (regeneratiivinen) H2S Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa yleisesti kuoren tuotantoon. Muiden tuotteiden osalta sovellettavuutta voi rajoittaa se, että absorptio vaatii poistokaasun suurten virtaustilavuuksien (esimerkiksi yli 120 000 Nm3/h) tai poistokaasun pienen H2S-pitoisuuden (esimerkiksi alle 0,5 g/Nm3) vuoksi liikaa energiaa. b. Adsorptio (regeneratiivinen) H2S, CS2 Ks. 1.4.1 kohta. Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että talteenotto vaatii liikaa energiaa, jos poistokaasun CS2-pitoisuus on esimerkiksi alle 5 g/Nm3. c. Kondensaatio H2S, CS2 Ks. 1.4.1 kohta. d. Rikkihapon tuotanto H2S, CS2 Rikkihiiltä (CS2) ja rikkivetyä (H2S) sisältäviä prosessin poistokaasuja käytetään rikkihapon tuotantoon. Sovellettavuus voi olla rajallinen, jos poistokaasun CS2- ja/tai H2S-pitoisuus on alle 5 g/Nm3.

BAT 35. Ilmaan johdettavien kanavoitujen CS2- ja H2S-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Tärkein kohdeaine Kuvaus Sovellettavuus a. Absorptio H2S Ks. 1.4.1 kohta. Voidaan soveltaa yleisesti. b. Bioprosessit CS2, H2S Ks. 1.4.1 kohta. Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että bioprosessit vaativat poistokaasun suurten virtaustilavuuksien (esimerkiksi yli 60 000 Nm3/h) taikka poistokaasun liian suuren CS2-pitoisuuden (esimerkiksi yli 1 000 mg/Nm3) tai liian pienen H2S-pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa. c. Terminen hapetus CS2, H2S Ks. 1.4.1 kohta. Rekuperatiivisen ja regeneratiivisen termisen hapetuksen sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin voivat rajoittaa suunnitteluun ja/tai toimintaan liittyvät rajoitteet. Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että hapetus vaatii prosessin poistokaasuissa olevien yhdisteiden pienen pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa.





Taulukko 1.13

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot) rikkihiilen (CS2) käyttöön perustuvasta viskoosin tuotannosta ilmaan johdettaville kanavoiduille CS2- ja H2S-päästöille

Aine BAT-päästötaso (mg/Nm3) (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) (75) CS2 5 –400 (76) (77) H2S 1 –10 (78)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 33.

Taulukko 1.14

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot) katkokuitujen ja kuoren tuotannosta ilmaan johdettaville H2S- ja CS2-päästöille ominaispäästökuormina ilmaistuina

Muuttuja Prosessi Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) H2S:n ja CS2:n yhteenlaskettu määrä (kokonaisrikkinä ilmaistuna) (79) Katkokuitujen tuotanto g kokonaisrikkiä / kg tuotetta 6 –9 Kuori 120 –250

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 33.

1.3 Prosessiuunit/-lämmittimet

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan, kun näiden BAT-päätelmien soveltamisalaan kuuluvissa tuotantoprosesseissa käytetään prosessiuuneja/-lämmittimiä, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on vähintään 1 MW. Näitä päätelmiä sovelletaan 1.1 kohdassa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

Jos kahden tai useamman erillisen prosessiuunin/-lämmittimen poistokaasut johdetaan tai voitaisiin toimivaltaisen viranomaisen arvion mukaan johtaa yhteisen piipun kautta, kaikkien yksittäisten uunien/lämmittimien kapasiteetit on laskettava yhteen laskettaessa nimellistä kokonaislämpötehoa.

BAT 36. Ilmaan johdettavien kanavoitujen CO-, pöly-, NOX- ja SOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää menetelmää c ja yhtä tai useampaa muuta seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Tärkeimmät kohteena olevat epäorgaaniset yhdisteet Sovellettavuus Primaariset menetelmät a. Polttoaineen valinta Ks. 1.4.1 kohta. Tähän sisältyy siirtyminen nestemäisistä kaasumaisiin polttoaineisiin, ottaen huomioon hiilivetyjen tasapaino. NOX, SOX, pöly Olemassa olevien prosessiuunien/-lämmittimien rakenne voi rajoittaa siirtymistä nestemäisistä kaasumaisiin polttoaineisiin. b. Low-NOX-poltin Ks. 1.4.1 kohta. NOX Olemassa olevien prosessiuunien/-lämmittimien rakenne voi rajoittaa tämän menetelmän sovellettavuutta. c. Palamisen optimointi Ks. 1.4.1 kohta. CO, NOX Voidaan soveltaa yleisesti. Sekundaariset menetelmät d. Absorptio Ks. 1.4.1 kohta. SOX, pöly Sovellettavuutta olemassa oleviin prosessiuuneihin/-lämmittimiin voi rajoittaa käytettävissä oleva tila. e. Kuitu- tai absoluuttisuodatin Ks. 1.4.1 kohta. Pöly Ei voida soveltaa, jos poltetaan vain kaasumaisia polttoaineita. f. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ks. 1.4.1 kohta. NOX Sovellettavuutta olemassa oleviin prosessiuuneihin/-lämmittimiin voi rajoittaa käytettävissä oleva tila. g. Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) Ks. 1.4.1 kohta. NOX Sovellettavuutta olemassa oleviin prosessiuuneihin/-lämmittimiin voivat rajoittaa lämpötila-alue (800–1 100 °C) ja reaktioon tarvittava viipymäaika.





Taulukko 1.15

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvä päästötaso (BAT-päästötaso) prosessiuuneista/-lämmittimistä ilmaan johdettaville kanavoiduille NOX-päästöille ja suuntaa-antava päästötaso prosessiuuneista/-lämmittimistä ilmaan johdettaville kanavoiduille CO-päästöille

Muuttuja BAT-päästötaso (mg/Nm3) (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) Typen oksidit (NOX) 30 –150 (80) (81) (82) Hiilimonoksidi (CO) Ei BAT-päästötasoa (83)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 8.

1.4 Menetelmien kuvaus

1.4.1 Ilmaan johdettavia kanavoituja päästöjä vähentävät menetelmät

Menetelmä Kuvaus Absorptio Kaasumaisten tai hiukkasmaisten epäpuhtauksien poistaminen prosessin poistokaasusta tai poistokaasuvirrasta aineensiirrolla sopivaan nesteeseen, usein veteen tai vesipohjaiseen liuokseen. Menetelmään saattaa liittyä kemiallinen reaktio (esimerkiksi happo- tai emäspesurissa). Regeneratiivisessa absorptiossa yhdisteet voidaan ottaa nesteestä talteen. Adsorptio Epäpuhtauksien poistaminen prosessin poistokaasusta tai poistokaasuvirrasta pidättämällä ne kiinteään pintaan (adsorbenttina käytetään tyypillisesti aktiivihiiltä). Adsorptio voi olla regeneratiivinen tai ei-regeneratiivinen. Ei-regeneratiivisessa adsorptiossa käytettyä adsorbenttia ei uudisteta, vaan se hävitetään. Regeneratiivisessa adsorptiossa adsorbaatti desorboidaan myöhemmin esimerkiksi höyryn avulla (usein paikan päällä) uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten ja adsorbentti käytetään uudelleen. Jatkuvassa käytössä on yleensä käytössä rinnakkain enemmän kuin kaksi adsorboijaa, joista yksi on desorptiotilassa. Bioprosessit Bioprosesseja ovat muun muassa seuraavat: — Biosuodatus: Poistokaasuvirta johdetaan orgaanisesta materiaalista (kuten turpeesta, kanervasta, kompostista, juurista, kaarnasta, havupuuaineksesta tai niiden erilaisista yhdistelmistä) tai jostain inertistä materiaalista (kuten savesta, aktiivihiilestä tai polyuretaanista) koostuvan pedin läpi, jossa luonnollisesti esiintyvät mikro-organismit hapettavat sen biologisesti hiilidioksidiksi, vedeksi, epäorgaanisiksi suoloiksi ja biomassaksi. — Biopeseminen: Epäpuhtaudet poistetaan poistokaasuvirrasta käyttämällä märkäpesua (absorptio) ja biohajoamista aerobisissa olosuhteissa. Pesuvedessä on biohajoavien kaasumaisten yhdisteiden hapettamiseen sopivien mikro-organismien kanta. Absorboidut epäpuhtaudet hajotetaan ilmastetuissa lietealtaissa. — Biovalutus (biotrickling): Epäpuhtaudet poistetaan poistokaasuvirrasta biologisessa reaktorissa (trickle-bed reactor). Epäpuhtaudet absorboituvat vesifaasiin ja siirretään biofilmiin, jossa biologiset muutokset tapahtuvat. Polttoaineen valinta Käytetään polttoaineita (mukaan lukien tuki-/apupolttoaineita), joissa on vähän päästöjä muodostavia yhdisteitä (kuten vähän rikkiä, tuhkaa, typpeä, fluoria tai klooria sisältäviä polttoaineita). Kondensaatio Orgaanisten ja epäorgaanisten yhdisteiden höyryjen poistaminen prosessin poistokaasusta tai poistokaasuvirrasta vähentämällä sen lämpötila alle kastepisteen, jolloin höyryt nesteytyvät. Tarvittavan toimintalämpötilan mukaan käytetään erilaisia jäähdytysaineita, kuten vettä tai suolavettä. Kryogeenisessa kondensaatiossa jäähdytysaineena käytetään nestemäistä typpeä. Sykloni Pölynpoistolaite, jolla prosessin poistokaasun tai poistokaasuvirran pöly poistetaan keskipakovoimalla; varustettu yleensä kartiokammiolla. Sähkösuodatin Sähkösuodatin (ESP) on hiukkaserotin, jossa poistokaasuvirran hiukkaset kerätään sähkön avulla keräyslevyihin. Hiukkaset varataan sähköisesti niiden liikkuessa läpi koronan, jossa virtaa kaasuioneita. Virran keskellä olevissa elektrodeissa jännite säilyy korkeana, jolloin ne saavat aikaan sähkökentän, joka pakottaa hiukkaset kerääjän seinämiin. Tarvittava sykkivä tasajännite on 20–100 kV. Absoluuttisuodatin Absoluuttisuodattimet eli HEPA-suodattimet (high-efficiency particle air) ja ULPA-suodattimet (ultra-low penetration air) koostuvat lasikudoksesta tai synteettisistä kuiduista valmistetuista kankaista, joiden läpi johdetaan kaasuja hiukkasten poistamiseksi. Absoluuttisuodattimet ovat tehokkaampia kuin kuitusuodattimet. HEPA- ja ULPA-suodattimien suorituskykyyn perustuva luokittelu esitetään standardissa EN 1822-1. HEAF-suodatin (high-efficiency air filter) Tasosuodatin, jossa aerosolit yhdistyvät pisaroiksi. Hyvin viskoosiset pisarat jäävät suodatinkankaaseen, joka sisältää hävitettävät ja pisaroiksi, aerosoleiksi ja pölyksi erotettavat jäännökset. HEAF-suodattimet soveltuvat erityisesti erittäin viskoosisten pisaroiden käsittelyyn. Kuitusuodatin Kuitusuodattimet, joihin usein viitataan pussisuodattimina, koostuvat huokoisesta kudos- tai huopakuidusta, jonka läpi johdetaan kaasuja hiukkasten poistamiseksi. Kuitusuodattimen käyttö edellyttää sellaisen kangasmateriaalin valintaa, joka soveltuu yhteen poistokaasujen ominaisuuksien ja korkeimman toimintalämpötilan kanssa. Low-NOX-poltin Tämä menetelmä (mukaan lukien erittäin vähän typen oksideja tuottavat ultra-low-NOX-polttimet) perustuu liekin huippulämpötilojen alentamiseen. Ilman ja polttoaineen sekoittaminen vähentää hapen saatavuutta ja alentaa liekin huippulämpötilaa viivästyttäen näin polttoaineeseen sitoutuneen typen muuntumista NOX:ksi ja termisen NOX:n muodostumista säilyttäen samalla polttohyötysuhteen hyvänä. Ultra-low-NOX-polttimiin sisältyy (ilman/)polttoaineen palamisen vaiheistus sekä pakokaasujen/savukaasujen takaisinkierrätys. Palamisen optimointi Polttokammioiden, polttimien ja niihin liittyvien laitteistojen/laitteiden hyvä suunnittelu yhdistetään palamisolosuhteiden (kuten palamisvyöhykkeen lämpötilan ja viipymäajan sekä polttoaineen ja palamisilman tehokkaan sekoittamisen) optimointiin ja toimittajan suositusten mukaiseen polttojärjestelmän sää