KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/1442,

annettu 31 päivänä heinäkuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta suuria polttolaitoksia varten

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 5225)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia päätelmiä käytetään lähtökohtana direktiivin 2010/75/EU II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä, ja toimivaltaisen viranomaisen olisi vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu BAT-päätelmissä.

Jäsenvaltioiden, asianomaisen teollisuuden sekä ympäristösuojelua edistävien kansalaisjärjestöjen edustajista koostuva foorumi, joka perustettiin 16 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission päätöksellä (2) , antoi 20 päivänä lokakuuta 2016 komissiolle lausuntonsa suurten polttolaitosten BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä. Lausunto on julkisesti saatavilla.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteessä esitetyt suurten polttolaitosten parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

(1) EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

(2) EUVL C 146, 17.5.2011, s. 3.

LIITE

PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT (BAT-PÄÄTELMÄT)

SOVELTAMISALA

Nämä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät koskevat seuraavia direktiivin 2010/75/EU liitteessä I täsmennettyjä toimintoja:

— 1.1: Polttoaineiden polttaminen laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on 50 MW tai enemmän, vain silloin kun tämä toiminto tapahtuu polttolaitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on 50 MW tai enemmän.

— 1.4: Hiilen tai muiden polttoaineiden kaasuttaminen laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on 20 MW tai enemmän, vain silloin kun tämä toiminto liittyy suorasti polttolaitokseen.

— 5.2: Jätteiden loppukäsittely tai hyödyntäminen jätettä käyttävissä rinnakkaispolttolaitoksissa, joiden kapasiteetti ylittää 3 tonnia tunnissa, kun kyse on muista kuin vaarallisista jätteistä, tai joiden kapasiteetti ylittää 10 tonnia päivässä, kun kyse on vaarallisista jätteistä, vain silloin kun tämä toiminto tapahtuu edellä olevan 1.1 kohdan piiriin kuuluvissa polttolaitoksissa.

Nämä BAT-päätelmät kattavat erityisesti edellä mainittuihin toimintoihin suoraan liittyvät, niitä käsittelyketjussa edeltävät ja seuraavat toiminnot, sovelletut päästöjen ehkäisemis- ja vähentämismenetelmät mukaan luettuina.

Näissä BAT-päätelmissä otetaan huomioon kaikki kiinteät, nestemäiset, ja/tai kaasumaiset poltettavat aineet, kuten seuraavat:

— kiinteät polttoaineet (esimerkiksi hiili, ruskohiili, turve),

— biomassa (sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 31 kohdassa),

— nestemäiset polttoaineet (esimerkiksi raskas polttoöljy ja kaasuöljy),

— kaasumaiset polttoaineet (esimerkiksi maakaasu, vetyä sisältävä kaasu ja synteettinen kaasu),

— alakohtaiset polttoaineet (esimerkiksi kemian- ja rauta- ja terästeollisuuden sivutuotteet),

— jäte lukuun ottamatta direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 39 kohdassa määriteltyä sekalaista yhdyskuntajätettä ja 42 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii ja iii alakohdassa lueteltuja muita jätteitä.

Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia laitoksia, prosesseja tai toimintoja:

— polttoaineiden polttaminen yksiköissä, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on alle 15 MW,

— polttolaitokset, jotka hyötyvät direktiivin 2010/75/EU 33 ja 35 artiklassa vahvistetuista määräaikaispoikkeuksesta ja kaukolämpölaitoksia koskevasta poikkeuksesta niiden luvissa vahvistettujen poikkeusten päättymiseen asti poikkeuksen piiriin kuuluvien epäpuhtauksien BAT-AEL-tasojen osalta sekä muiden epäpuhtauksien osalta, joiden päästöjä olisi vähennetty poikkeuksella poistetuilla teknisillä toimenpiteillä,

— polttoaineiden kaasutus, ellei tämä liity suoranaisesti tuloksena saatavan synteettisen kaasun polttamiseen,

— polttoaineiden kaasutus ja tuloksena saatavan synteettisen kaasun polttaminen, jos tämä liittyy suoranaisesti kaasun ja öljyn jalostamiseen,

— tuotantoketjussa edeltävät ja seuraavat toiminnot, jotka eivät suoranaisesti liity polttamis- tai kaasutustoimintoihin,

— polttaminen prosessiuuneissa tai –lämmittimissä,

— polttaminen jälkipolttolaitoksissa,

— soihdutus,

— polttaminen lämmön talteenottokattiloissa ja pelkistyneiden rikkiyhdisteiden polttimissa massan ja paperin tuotantolaitoksissa, sillä tämä kuuluu massan, paperin ja kartongin tuotantoa koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan,

— jalostamopolttoaineiden polttaminen jalostamoalueella, sillä tämä kuuluu kaasun ja öljyn jalostamista koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan,

— jätteiden loppukäsittely tai hyödyntäminen — jätteenpolttolaitoksissa (sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 40 kohdassa), — jätteen rinnakkaispolttolaitoksissa, jos yli 40 prosenttia tuloksena olevasta lämmön luovutuksesta on peräisin vaarallisesta jätteestä, — jätteen rinnakkaispolttolaitoksissa, joissa poltetaan ainoastaan jätteitä, paitsi jos nämä jätteet muodostuvat ainakin osittain direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 31 kohdan b alakohdassa mhääritellystä biomassasta, sillä tämä kuuluu jätteen polttamista koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta muita merkityksellisiä päätelmiä ja vertailuasiakirjoja ovat seuraavat:

— Common Waste Water and Waste Gas Treatment/Management Systems in the Chemical Sector (CWW) (jäteveden ja jätekaasun yhteiset käsittely- ja hallintajärjestelmät kemianteollisuudessa)

— Kemian alan BREF-asiakirjat (esimerkiksi LVOC (suuressa määrin käytettäviä orgaanisia kemikaaleja valmistava teollisuus))

— Economics and Cross-media Effects (ECM) (Taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset)

— Emissions from Storage (EFS) (Varastoinnin päästöt)

— Energy Efficiency (ENE) (Energiatehokkuus)

— Industrial Cooling Systems (ICS) (Teollisuuden jäähdytysjärjestelmät)

— Iron and Steel Production (IS) (Raudan ja teräksen tuotanto)

— Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM) (Teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitteista aiheutuvien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu (tarkkailuasiakirja))

— Production of Pulp, Paper and Board (PP) (Massan, paperin ja kartongin tuotanto)

— Refining of Mineral Oil and Gas (REF) (Kaasun ja öljyn jalostaminen)

— Waste Incineration (WI) (Jätteenpoltto)

— Waste Treatment (WT) (Jätteenkäsittely)

MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

Käsite Määritelmä Yleiset termit Kattila Mikä tahansa polttolaitos lukuun ottamatta moottoreita, kaasuturbiineja ja prosessiuuneja tai -lämmittimiä. Yhdistetyn syklin kaasuturbiini (CCGT) CCGT on polttolaitos, jossa käytetään kahta termodynaamista sykliä (eli Braytonin ja Rankinen syklejä). CCGT-polttolaitoksessa (Braytonin syklin mukaisesti sähkön tuottamiseksi toimivan) kaasuturbiinin savukaasujen lämpö muunnetaan hyödynnettäväksi energiaksi lämmöntalteenottokattila (HRSG), jossa sitä käytetään tuottamaan höyryä, joka sitten laajenee höyryturbiinissa (joka toimii Rankinen syklin mukaisesti lisäsähkön tuottamiseksi). Näissä BAT-päätelmissä CCGT:n määritelmä kattaa sekä sellaiset kokoonpanot, joissa käytetään HRSG-kattilan lisäpolttoainetta, että ilman sitä toimivat kokoonpanot. Polttolaitos Tekniset laitteet, joissa polttoaineet hapetetaan, jotta täten syntyvää lämpöä voidaan käyttää. Näissä BAT-päätelmissä — kahden tai useamman polttolaitoksen, joiden savukaasut poistetaan yhteisen piipun kautta, tai — kahden erillisen polttolaitoksen, joille on myönnetty lupa ensimmäistä kertaa 1 päivänä heinäkuuta 1987 tai sen jälkeen tai joiden toiminnanharjoittajat ovat toimittaneet tällaista lupaa koskevan täydellisen hakemuksen mainittuna päivänä tai sen jälkeen ja jotka on rakennettu siten, että niiden savukaasut voitaisiin tekniset ja taloudelliset tekijät huomioon ottaen poistaa yhteisen piipun kautta, yhdistelmää pidetään yhtenä polttolaitoksena. Laskettaessa tällaisen yhdistelmän nimellistä kokonaislämpötehoa lasketaan yhteen kaikkien sellaisten yhdistelmään sisältyvien yksittäisten polttolaitosten kapasiteetit, joiden nimellinen lämpöteho on vähintään 15 MW. Polttoyksikkö Yksittäinen polttolaitos Jatkuva mittaus Mittaus, joka tehdään laitosalueelle pysyvästi asennetulla automaattisella mittausjärjestelmällä. Suora päästö Päästö (vastaanottavaan vesistöön) kohdassa, jossa päästö lähtee laitoksesta ilman myöhempää lisäkäsittelyä. Savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) Yhdestä puhdistusmenetelmästä tai puhdistusmenetelmien yhdistelmästä muodostuva järjestelmä, jonka tarkoituksena on vähentää polttolaitoksen SOX-päästöjä. Savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) – olemassa oleva Muu kuin uusi savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD). Savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) – uusi Joko savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) uudessa laitoksessa tai FGD-järjestelmä, joka sisältää vähintään yhden puhdistusmenetelmän, joka on otettu käyttöön tai korvattu täysin olemassa olevassa laitoksessa näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. Kaasuöljy Raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, joka luokitellaan CN-koodeihin 2710 19 25 , 2710 19 29 , 2710 19 47 , 2710 19 48 , 2710 20 17 tai 2710 20 19 tai raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, josta vähemmän kuin 65 tilavuusprosenttia, mukaan lukien hävikki, tislautuu 250 °C:ssa ja vähintään 85 tilavuusprosenttia, mukaan lukien hävikki, tislautuu 350 °C:ssa ASTM D86 -menetelmällä. Raskas polttoöljy Raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, joka luokitellaan CN-koodeihin 2710 19 51 – 2710 19 68 , 2710 20 31 , 2710 20 35 , 2710 20 39 tai raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, kaasuöljyä lukuun ottamatta, joka tislausalueensa perusteella luetaan polttoaineena käytettäviksi tarkoitettuihin raskaisiin öljyihin ja josta vähemmän kuin 65 tilavuusprosenttia, mukaan lukien hävikki, tislautuu 250 °C:ssa ASTM D86 -menetelmällä. Jos tislautuvuutta ei ole mahdollista määrittää ASTM D86 -menetelmällä, öljytuote luokitellaan niin ikään raskaisiin polttoöljyihin. Sähköntuotannon nettohyötysuhde (polttoyksikkö ja IGCC-voimalaitos) Nettosähkötuotoksen (päämuuntajan suurjännitepuolella tuotettu sähkö, josta vähennetään esimerkiksi apujärjestelmien kulutusta varten tuotu energia) ja polttoaineen/syötön energiapanoksen (polttoaineen/syötön alempana lämpöarvona ilmaistuna) suhde polttoyksikön rajalla tiettynä ajanjaksona. Mekaaninen nettohyötysuhde Kuormituskytkennästä mitatun mekaanisen tehon ja polttoaineen antaman lämpötehon suhde. Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (polttoyksikkö ja IGCC-voimalaitos) Tuotetun nettoenergian (tuotettu sähkö, kuuma vesi, höyry ja mekaaninen energia, josta vähennetään esimerkiksi apujärjestelmien kulutusta varten tuotu sähkö- ja/tai lämpöenergia) ja polttoaineen energiapanoksen (polttoaineen alempana lämpöarvona ilmaistuna) suhde polttoyksikön rajalla tiettynä ajanjaksona. Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (kaasutusyksikkö) Tuotetun nettoenergian (tuotettu sähkö, kuuma vesi, höyry, mekaaninen energia ja synteettinen kaasu (synteettisen kaasun alempana lämpöarvona ilmaistuna) josta vähennetään esimerkiksi apujärjestelmien kulutusta varten tuotu sähkö- ja/tai lämpöenergia) ja polttoaineen/syötön energiapanoksen (polttoaineen/syötön alempana lämpöarvona ilmaistuna) suhde polttoyksikön rajalla tiettynä ajanjaksona. Toiminta-aika Aika (tunteina ilmaistuna), jonka polttolaitos kokonaisuudessaan tai osittain on toiminnassa ja vapauttaa päästöjä ilmaan, käynnistys- ja pysäytysajat pois luettuna. Jaksottainen mittaus Mittaussuureen (tietyn mitattavan suureen) toteaminen määritellyin väliajoin. Laitos – olemassa oleva Muu kuin uusi polttolaitos. Laitos – uusi Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen laitoksen alueelle luvitettu polttolaitos tai polttolaitoksen korvaaminen kokonaan olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. Jälkipolttolaitos Järjestelmä, joka on suunniteltu puhdistamaan savukaasuja polttamalla ja joka ei toimi itsenäisenä polttolaitoksena, kuten lämpöhapetin (eli jälkipoltin), jota käytetään epäpuhtauksien (kuten haihtuvien orgaanisten yhdisteiden) poistamiseen savukaasusta sen sisältämän lämmön talteenotolla tai ilman sitä. Vaiheistettuja polttotekniikoita, joissa kukin polttovaihe rajoitetaan erilliseen kammioon, jossa saattaa olla erilaisia palamisprosessin ominaisuuksia (kuten polttoaineen ja ilman suhde, lämpötilaprofiili), pidetään palamisprosessiin sisältyvinä eikä niitä katsota jälkipolttolaitoksiksi. Vastaavasti kun prosessilämmittimessä tai -uunissa tai muussa palamisprosessissa tuotetut kaasut hapetetaan erillisessä polttolaitoksessa niiden energia-arvon talteen ottamiseksi (lisäpolttoaineen avulla tai ilman sitä) sähkön, höyryn, kuuman veden/öljyn tai mekaanisen energian tuotantoa varten, jälkimmäistä laitosta ei katsota jälkipolttolaitokseksi. Ennakoiva päästöseurantajärjestelmä (PEMS) Järjestelmä, jolla määritetään jatkuvasti päästölähteestä peräisin olevan epäpuhtauden päästöpitoisuus sen ja useiden tyypillisten jatkuvasti tarkkailtujen prosessiparametrien (esim. polttoainekaasun kulutus, ilma/polttoaine-suhde) suhteen sekä polttoainetta tai syöttöä koskevien laatutietojen (esim. rikkipitoisuus) perusteella. Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet (Petro-)kemianteollisuuden tuottamat kaasumaiset ja/tai nestemäiset sivutuotteet, joita käytetään ei-kaupallisina polttoaineina polttolaitoksissa. Prosessiuunit tai -lämmittimet Prosessiuuneja tai -lämmittimiä ovat — polttolaitokset, joiden savukaasuja käytetään esineiden tai syöttömateriaalin lämpökäsittelyyn suorassa kosketuksessa olevan lämmitysmekanismin avulla (esimerkiksi sementti- ja kalkkiuunit, lasiuunit, asfalttiuunit, kuivausprosessit, (petro-)kemianteollisuudessa käytettävät reaktorit, rautametallien käsittelyuunit), tai — polttolaitokset, joiden säteily- ja/tai johtumislämpö siirretään esineisiin tai syöttömateriaaliin kiinteän seinän kautta käyttämättä lämmönsiirtonestettä (esimerkiksi koksaamot, Cowperin ilmankuumentimet, uunit tai (petro-)kemianteollisuudessa prosessivirran lämmittämiseen käytettävät reaktorit, nesteytetyn maakaasun [LNG] uudelleenkaasutukseen LNG-vastaanottoasemissa käytettävät prosessilämmittimet). Energian talteenottoa koskevien hyvien käytäntöjen soveltamisen tuloksena prosessilämmittimiin/-uuneihin saattaa liittyä höyryä tai sähköä tuottava järjestelmä. Tätä pidetään prosessilämmittimen/-uunin rakenteen kiinteänä osana, jota ei voida tarkastella erikseen. Jalostamopolttoaineet Raakaöljyn jalostuksen tislaus- ja konversiovaiheista syntyvä kiinteä, nestemäinen tai kaasumainen palava aine. Esimerkiksi jalostamokaasu (RFG), synteettinen kaasu ja jalostamoöljyt, petrokoksi. Jäämät Tämän asiakirjan soveltamisalaan kuuluvissa toiminnoissa jätteenä tai sivutuotteina syntyneet aineet tai esineet. Käynnistys- ja pysäytysjakso Komission täytäntöönpanopäätöksen 2012/249/EU (*1) säännösten mukainen laitoksen käyttöjakso. Yksikkö – olemassa oleva Muu kuin uusi polttoyksikkö. Yksikkö – uusi Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen polttolaitoksen alueelle luvitettu polttoyksikkö tai polttoyksikön korvaaminen kokonaan polttolaitoksen olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. Pätevä (tuntikohtainen keskiarvo) Tuntikohtainen keskiarvo katsotaan päteväksi, jos automaattisessa mittausjärjestelmässä ei ole toimintahäiriötä eikä sille tehdä huoltoa.





Käsite Määritelmä Epäpuhtaudet/muuttujat As Arseenin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna arseenina As C3 Hiilivedyt, joiden hiililuku on 3 C4+ Hiilivedyt, joiden hiililuku on 4 tai enemmän Cd Kadmiumin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kadmiumina Cd Cd+Tl Kadmiumin, talliumin ja niiden yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kadmiumina ja talliumina Cd + Tl CH4 Metaani CO Hiilimonoksidi COD Kemiallinen hapenkulutus. Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi. COS Karbonyylisulfidi Cr Kromin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kromina Cr Cu Kuparin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kuparina Cu Pöly Hiukkasten kokonaismäärä (ilmassa) Fluoridi Liuennut fluoridi ilmaistuna fluoridina F– H2S Rikkivety HCl Kaikki epäorgaaniset kaasumaiset klooriyhdisteet ilmaistuina kloorivetynä HCl HCN Syaanivety HF Kaikki epäorgaaniset kaasumaiset fluoriyhdisteet ilmaistuina fluorivetynä HF Hg Elohopean ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna elohopeana Hg N2O Dityppimonoksidi (typpioksidi) NH3 Ammoniakki Ni Nikkelin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna nikkelinä Ni NOX Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2 Pb Lyijyn ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna lyijynä Pb PCDD/F-päästöt Polyklooratut dibentso-p-dioksiinit ja -furaanit RCG Pitoisuus käsittelemättömässä savukaasussa. SO2:n pitoisuus käsittelemättömässä savukaasussa vuotuisena keskiarvona (yleisissä näkökohdissa määritellyissä vakio-olosuhteissa) SOX-puhdistusjärjestelmän sisääntulon kohdalla ilmaistuna hapen vertailupitoisuutena 6 tilavuusprosenttia O2. Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V Antimonin, arseenin, lyijyn, kromin, koboltin, kuparin, mangaanin, nikkelin, vanadiumin ja niiden yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna näiden aineiden summana Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V SO2 Rikkidioksidi SO3 Rikkitrioksidi SOX Rikkidioksidin (SO2) ja rikkitrioksidin (SO3) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna rikkidioksidina SO2 Sulfaatti Liuennut sulfaatti ilmaistuna sulfaattina SO4 2– Sulfidi, helposti vapautuva Liuenneen sulfidin ja happokäsittelyn jälkeen helposti vapautuvien liukenemattomien sulfidien yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sulfidina S2– Sulfiitti Liuennut sulfiitti ilmaistuna sulfiittina SO3 2– Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) Orgaanisen hiilen kokonaismäärä ilmaistuna hiilenä C (vedessä) TSS Kiintoaineen kokonaispitoisuus. Kaiken suspendoituneen kiintoaineen massapitoisuus (vedessä) mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja punnituksen avulla. TVOC Haihtuva orgaaninen kokonaishiili ilmaistuna hiilenä C (vedessä) Zn Sinkin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sinkkinä Zn

LYHENTEET

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia lyhenteitä:

Lyhenne Määritelmä ASU Ilmanottoyksikkö CCGT Yhdistetyn syklin kaasuturbiini lisäpoltolla tai ilman sitä CFB Kiertoleijupeti CHP Yhdistetty lämmön- ja sähköntuotanto COG Koksaamokaasu COS Karbonyylisulfidi DLN Dry low-NOX -polttimet DSI Kanavainjektio ESP Sähkösuodatin FBC Leijupoltto FGD Savukaasujen rikinpoisto HFO Raskas polttoöljy HRSG Lämmöntalteenottokattila IGCC Integroitu kaasutuskombitekniikka LHV Alempi lämpöarvo LNB Low-NOX-polttimet LNG Nesteytetty maakaasu OCGT Avokiertokaasuturbiini OTNOC Muut kuin tavanomaiset toimintaolosuhteet PC Pölypoltto PEMS Ennakoiva päästöseurantajärjestelmä SCR Selektiivinen katalyyttinen pelkistys SDA Kuiva-absorbaattori SNCR Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

Paras käytettävissä oleva tekniikka (Best Available Techniques)

Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut tekniikat eivät ole määrääviä eivätkä tyhjentäviä. Voidaan käyttää myös muita tekniikoita, joilla varmistetaan vähintään sama ympäristönsuojelun taso.

Ellei toisin mainita, BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti.

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-AEL-tasot)

Jos parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-AEL-tasot) on annettu eri keskiarvojen laskentajaksoille, kaikkia kyseisiä BAT-AEL-tasoja on noudatettava.

Näissä BAT-päätelmissä esitettyjä BAT-AEL-tasoja voidaan olla soveltamatta nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita käyttäviin turbiineihin, joita käytetään hätätarkoituksessa alle 500 tuntia vuodessa, jos BAT-AEL-tasojen noudattaminen ei ole mahdollista tällaisessa hätätarkoituksessa tapahtuvassa käytössä.

Ilmaan johdettavia päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot

Näissä BAT-päätelmissä esitettyjä ilmapäästöjä koskevilla parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisilla päästötasoilla (BAT-AEL-tasoilla) tarkoitetaan pitoisuuksia, jotka ilmaistaan ilmaan päässeiden aineiden massana savukaasujen tilavuutta kohden seuraavissa vakio-olosuhteissa: kuiva kaasu 273,15 K:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n ilmanpaineessa ilmaistuna yksikköinä mg/Nm3, μg/Nm3 tai ng I-TEQ/Nm3.

Ilmaan johdettavia päästöjä koskeviin BAT-AEL-tasoihin liittyvä tarkkailu esitetään kohdassa BAT 4.

Tässä asiakirjassa BAT-AEL-tasojen ilmaisemiseen käytetyt happea koskevat vertailuolosuhteet esitetään seuraavassa taulukossa.

Toiminto Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (OR) Kiinteiden polttoaineiden poltto 6 tilavuusprosenttia Kiinteiden polttoaineiden poltto yhdessä nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden kanssa Jätteen rinnakkaispoltto Nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden poltto muualla kuin kaasuturbiinissa tai -moottorissa 3 tilavuusprosenttia Nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden poltto kaasuturbiinissa tai –moottorissa 15 tilavuusprosenttia Poltto IGCC-voimalaitoksissa

Päästöpitoisuus vertailuolosuhteiden mukaisessa happipitoisuudessa voidaan laskea seuraavalla yhtälöllä:

jossa

ER : päästöpitoisuus suhteessa vertailuolosuhteiden mukaiseen happipitoisuuteen OR; OR : vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus tilavuusprosentteina; EM : mitattu päästöpitoisuus; OM : mitattu happipitoisuus tilavuusprosentteina.

Laskentajaksoihin sovelletaan seuraavia määritelmiä:

Keskiarvon laskentajakso Määritelmä Vuorokausikeskiarvo Keskiarvo 24 tunnin ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista tunnin keskiarvoista Vuosikeskiarvo Keskiarvo yhden vuoden ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista tunnin keskiarvoista Näytteenottojakson keskiarvo Kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän peräkkäisen mittauksen keskiarvo (1) Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo Yhden vuoden aikana kullekin muuttajalle asetetun vähimmäistiheyden mukaisesti tehtyjen määräaikaismittausten arvojen keskiarvo

Veteen johdettavia päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot

Näissä BAT-päätelmissä esitetyt vesipäästöjä koskevien parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-AEL-tasot) perustuvat pitoisuuksiin, jotka ilmaistaan veteen päässeiden aineiden massana veden tilavuutta kohden käyttäen yksikköä μg/l tai mg/l. BAT-AEL-tasot perustuvat vuorokausikeskiarvoihin eli 24 tunnin ajalta otettuihin virtaukseen suhteutettuihin kokoomanäytteisiin. Aikaan suhteutettuja kokoomanäytteitä voidaan käyttää, jos virtauksen on osoitettu olevan riittävän vakaa.

Veteen johdettavia päästöjä koskeviin BAT-AEL-tasoihin liittyvä tarkkailu esitetään kohdassa BAT 5.

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät energiatehokkuustasot (BAT-AEEL-tasot)

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvä energiatehokkuustaso (BAT-AEEL-taso) perustuu polttoyksikön nettoenergiantuotoksen tai -tuotosten ja polttoyksikön polttoaineen/syötön energiapanoksen suhteeseen yksikön tosiasiallisen suunnittelun mukaan. Nettoenergiatuotos määritetään poltto-, kaasutus- tai IGCC-yksikön rajalla, apujärjestelmät (kuten savukaasujen käsittelyjärjestelmät) mukaan lukien, yksikön toimiessa täydellä kuormituksella.

Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tapauksessa

— energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskeva BAT-AEEL-taso perustuu polttoyksikköön, jota käytetään täydellä kuormituksella ja joka on säädetty maksimoimaan ensisijaisesti lämmöntuotto ja toissijaisesti jäljelle jäävä tuotettavissa oleva sähkö,

— sähköntuotannon nettohyötysuhdetta koskeva BAT-AEEL-taso perustuu ainoastaan sähköä täydellä kuormituksella tuottavaan polttoyksikköön.

BAT-AEEL-tasot ilmaistaan prosenttiosuuksina. Polttoaineen/syötön energiapanos ilmaistaan alempana lämpöarvona.

BAT-AEEL-tasoihin liittyvä tarkkailu esitetään kohdassa BAT 2.

Polttolaitosten/-yksiköiden luokittelu niiden nimellisen kokonaislämpötehon mukaan

Kun näissä BAT-päätelmissä ilmoitetaan nimellisen kokonaislämpötehon arvojen vaihteluväli, tämä on luettava ”yhtä suuri tai suurempi kuin vaihteluvälin alaraja ja pienempi kuin vaihteluvälin yläraja”. Esimerkiksi laitosluokalla 100–300 MWth tarkoitetaan polttolaitoksia, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on yhtä suuri tai suurempi kuin 100 MW ja pienempi kuin 300 MW.

Sellainen polttolaitoksen osa, joka päästää savukaasunsa ilmaan yhteisessä piipussa olevan yhden tai useamman erillisen hormin kautta ja jonka toiminta-aika ei ylitä 1 500:aa käyttötuntia vuodessa, voidaan ottaa näissä BAT-päätelmissä erikseen huomioon. Laitoksen kaikkien osien osalta BAT-AEL-tasoja sovelletaan laitoksen nimelliseen kokonaislämpötehoon. Tällaisissa tapauksissa kunkin hormin kautta vapautuvia päästöjä tarkkaillaan erikseen.

1. YLEISET BAT-PÄÄTELMÄT

Tässä kohdassa mainittujen yleisten BAT-päätelmien lisäksi sovelletaan 2–7 kohdassa esitettyjä polttoainekohtaisia BAT-päätelmiä.

1.1 Ympäristöjärjestelmät

BAT 1. Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä (EMS) ja noudattaa sitä. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat seuraavat osatekijät: i) johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen; ii) johdon toimesta sellaisen ympäristöön liittyvän toimintamallin määritteleminen, joka sisältää laitoksen ympäristönhoidon jatkuvan kehittämisen; iii) tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnitteleminen ja järjestäminen yhdessä taloudellisen suunnittelun ja investointien kanssa; iv) menettelyjen täytäntöönpano kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin: a) rakenne ja vastuu b) rekrytointi, koulutus, tietoisuus ja pätevyys c) viestintä d) työntekijöiden osallistaminen e) dokumentointi f) tehokas prosessinvalvonta g) suunnitellut säännölliset huolto-ohjelmat h) valmiudet ja reagointi hätätilanteissa i) ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen; v) toiminnan seuraaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin: a) valvonta ja mittaaminen (katso myös teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilma- ja vesipäästöjen valvontaa koskeva yhteisen tutkimuskeskuksen vertailuraportti) b) korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet c) tietojen säilyttäminen d) riippumattomat (tapauksen mukaan) sisäiset ja ulkoiset tarkastukset sen määrittämiseksi, onko EMS suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista; vi) ylimmän johdon toimet ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi; vii) puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen; viii) laitoksen mahdollisen käytöstä poiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta ja koko sen elinkaaren ajan, muun muassa a) maanalaisten rakenteiden välttäminen b) purkamista helpottavien ominaisuuksien sisällyttäminen c) helposti puhdistettavien pintojen valitseminen d) kemikaalien tarttumisen minimoiva ja nesteenpurkua tai puhdistusta helpottava laitekonfiguraatio e) asteittaisen sulkemisen mahdollistavien joustavien, koteloitujen laitteiden suunnittelu f) mahdollisuuksien mukaan biohajoavien ja kierrätettävien materiaalien käyttö; ix) alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen soveltaminen. Nimenomaan tällä alalla on tärkeää ottaa huomioon myös seuraavat ympäristöjärjestelmän ominaisuudet, jotka kuvaillaan tarvittaessa asianomaisessa BAT-päätelmässä: x) laadunvarmistus-/laadunvalvontaohjelmat, joilla varmistetaan, että kaikkien polttoaineiden ominaisuudet määritetään kaikilta osin ja niitä valvotaan (ks. kohta BAT 9); xi) hallintasuunnitelma ilmaan ja/tai veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi muissa kuin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa, käynnistys- ja pysäytysajat mukaan lukien (ks. kohdat BAT 10 ja BAT 11); xii) jätehuoltosuunnitelma, jolla varmistetaan, että jätteen syntymistä vältetään, jäte valmistellaan uudelleenkäyttöä varten, kierrätetään tai hyödynnetään, kohdassa BAT 16 esitetyt menetelmät mukaan lukien; xiii) järjestelmällinen menetelmä, jolla tunnistetaan ja käsitellään hallitsemattomat ja/tai suunnittelemattomat ympäristöpäästöt, etenkin seuraavat: a) polttoaineiden, lisäaineiden, sivutuotteiden ja jätteiden käsittelystä ja varastoinnista maaperään ja pohjaveteen johdettavat päästöt b) polttoaineen itselämpenemiseen ja/tai itsesyttymiseen varastointi- ja käsittelytoimintojen yhteydessä liittyvät päästöt; xiv) pölynhallintasuunnitelma, jolla estetään, tai jos tämä ei ole mahdollista, vähennetään polttoaineiden, jäämien ja lisäaineiden lastauksesta, purkamisesta, varastoinnista ja/tai käsittelystä aiheutuvia hajapäästöjä; xv) melunhallintasuunnitelma, jos herkille kohteille odotetaan aiheutuvan meluhaittaa tai sellainen on todettu; suunnitelma sisältää muun muassa seuraavaa: a) laitoksen rajalla suoritettavan melunvalvonnan suorittamiskäytäntö b) meluntorjuntaohjelma c) melutapahtumiin vastaamista koskeva käytäntö, joka sisältää asianmukaiset toimet ja aikataulut d) aiempien melutapahtumien tarkastelu, korjaavat toimet ja melutapahtumiin liittyvän tiedon levittäminen asianomaisille osapuolille; xvi) hajunhallintasuunnitelma pahanhajuisten aineiden polttoa, kaasutusta tai rinnakkaispolttoa varten, johon sisältyy muun muassa a) hajunvalvonnan suorittamiskäytäntö b) tarvittaessa hajunpoistamisohjelma hajupäästöjen tunnistamiseksi ja poistamiseksi tai vähentämiseksi c) hajutapahtumien kirjaamista koskeva käytäntö sekä asianmukaiset toimet ja aikataulut d) aiempien hajutapahtumien tarkastelu, korjaavat toimet ja hajutapahtumiin liittyvän tiedon levittäminen asianomaisille osapuolille. Jos arviointi osoittaa, että jokin x–xvi alakohdissa mainituista seikoista ei ole tarpeen, päätös ja sen perustelut kirjataan.

Soveltaminen

EMS:n soveltamisala (esim. tietojen yksityiskohtaisuuden taso) ja luonne (esim. standardoitu tai standardoimaton) ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen.

1.2 Tarkkailu

BAT 2. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on määrittää kaasutuksen, IGCC-yksiköiden ja/tai polttoyksiköiden sähköntuotannon nettohyötysuhde ja/tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde ja/tai mekaanisen energian nettohyötysuhde suorittamalla suorituskykytesti täydellä kuormituksella (2) EN-standardien mukaisesti yksikön käyttöönoton jälkeen sekä jokaisen sellaisen muutoksen jälkeen, joka saattaa vaikuttaa merkittävästi yksikön sähköntuotannon nettohyötysuhteeseen ja/tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhteeseen ja/tai mekaanisen energian nettohyötysuhteeseen. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu.

BAT 3. Parasta käytettävää tekniikkaa on seurata ilmaan ja veteen johdettavien päästöjen kannalta merkityksellisiä prosessimuuttujia, seuraavassa esitetyt muuttujat mukaan luettuna. Virta Muuttuja(t) Tarkkailu Savukaasu Virtaus Säännöllinen tai jatkuva määrittäminen Happipitoisuus, lämpötila ja paine Säännöllinen tai jatkuva määrittäminen Vesihöyrypitoisuus (3) Savukaasujen käsittelystä tuleva jätevesi Virtaus, pH ja lämpötila Jatkuva mittaus

BAT 4. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla ilmaan johdettavia päästöjä seuraavassa esitetyn vähimmäistiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu. Aine/Muuttuja Polttoaine / Prosessi / Polttolaitoksen tyyppi Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho Standardi(t) (4) Tarkkailutiheys vähintään (5) Tarkkailtava osa-alue NH3 — Käytettäessä SCR- ja/tai SNCR-järjestelmää Kaikki koot Yleiset EN-standardit Jatkuva (6) (7) BAT 7 NOX — Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien — Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien — Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat ja moottorit — Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit — Maakaasua käyttävät kattilat, moottorit ja turbiinit — Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet — IGCC-voimalaitokset Kaikki koot Yleiset EN-standardit Jatkuva (6) (8) BAT 20 BAT 24 BAT 28 BAT 32 BAT 37 BAT 41 BAT 42 BAT 43 BAT 47 BAT 48 BAT 56 BAT 64 BAT 65 BAT 73 — Offshore-lautoilla olevat polttolaitokset Kaikki koot EN 14792 Kerran vuodessa (9) BAT 53 N2O — Hiili ja/tai ruskohiili kiertoleijukerroskattiloissa — Kiinteä biomassa ja/tai turve kiertoleijukerroskattiloissa Kaikki koot EN 21258 Kerran vuodessa (10) BAT 20 BAT 24 CO — Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien — Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien — Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat ja moottorit — Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit — Maakaasua käyttävät kattilat, moottorit ja turbiinit — Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet — IGCC-voimalaitokset Kaikki koot Yleiset EN-standardit Jatkuva (6) (8) BAT 20 BAT 24 BAT 28 BAT 33 BAT 38 BAT 44 BAT 49 BAT 56 BAT 64 BAT 65 BAT 73 — Offshore-lautoilla olevat polttolaitokset Kaikki koot EN 15058 Kerran vuodessa (9) BAT 54 SO2 — Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien — Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien — Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat — Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät moottorit — Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit — Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa — IGCC-voimalaitokset Kaikki koot Yleiset EN-standardit ja EN 14791 Jatkuva (6) (11) (12) BAT 21 BAT 25 BAT 29 BAT 34 BAT 39 BAT 50 BAT 57 BAT 66 BAT 67 BAT 74 SO3 — Käytettäessä SCR-järjestelmää Kaikki koot EN-standardia ei ole saatavilla Kerran vuodessa — Kaasumaiset kloridit ilmaistuina kloorivetynä (HCl) — Hiili ja/tai ruskohiili — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa Kaikki koot EN 1911 Kerran kolmessa kuukaudessa (6) (13) (14) BAT 21 BAT 57 — Kiinteä biomassa ja/tai turve Kaikki koot Yleiset EN-standardit Jatkuva (15) (16) BAT 25 — Jätteen rinnakkaispoltto Kaikki koot Yleiset EN-standardit Jatkuva (6) (16) BAT 66 BAT 67 HF — Hiili ja/tai ruskohiili — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa Kaikki koot EN-standardia ei ole saatavilla Kerran kolmessa kuukaudessa (6) (13) (14) BAT 21 BAT 57 — Kiinteä biomassa ja/tai turve Kaikki koot EN-standardia ei ole saatavilla Kerran vuodessa BAT 25 — Jätteen rinnakkaispoltto Kaikki koot Yleiset EN-standardit Jatkuva (6) (16) BAT 66 BAT 67 Pöly — Hiili ja/tai ruskohiili — Kiinteä biomassa ja/tai turve — Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat — Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa — IGCC-voimalaitokset — Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät moottorit — Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit Kaikki koot Yleiset EN-standardit ja EN 13284–1 and EN 13284–2 Jatkuva (6) (17) BAT 22 BAT 26 BAT 30 BAT 35 BAT 39 BAT 51 BAT 58 BAT 75 — Jätteen rinnakkaispoltto Kaikki koot Yleiset EN-standardit ja EN 13284–2 Jatkuva BAT 68 BAT 69 Metallit ja metalloidit elohopeaa lukuun ottamatta (As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V, Zn) — Hiili ja/tai ruskohiili — Kiinteä biomassa ja/tai turve — Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat ja moottorit Kaikki koot EN 14385 Kerran vuodessa (18) BAT 22 BAT 26 BAT 30 — Jätteen rinnakkaispoltto < 300 MWth EN 14385 Kerran 6 kuukaudessa (13) BAT 68 BAT 69 ≥ 300 MWth EN 14385 Kerran 3 kuukaudessa (19) (13) — IGCC-voimalaitokset ≥ 100 MWth EN 14385 Kerran vuodessa (18) BAT 75 Hg — Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien < 300 MWth EN 13211 Kerran 3 kuukaudessa (13) (20) BAT 23 ≥ 300 MWth Yleiset EN-standardit ja EN 14884 Jatkuva (16) (21) — Kiinteä biomassa ja/tai turve Kaikki koot EN 13211 Kerran vuodessa (22) BAT 27 — Jätteen rinnakkaispoltto kiinteän biomassan ja/tai turpeen kanssa Kaikki koot EN 13211 Kerran 3 kuukaudessa (13) BAT 70 — IGCC-voimalaitokset ≥ 100 MWth EN 13211 Kerran vuodessa (23) BAT 75 TVOC — Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät moottorit — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa Kaikki koot EN 12619 Kerran 6 kuukaudessa (13) BAT 33 BAT 59 — Jätteen rinnakkaispoltto hiilen, ruskohiilen, kiinteän biomassan ja/tai turpeen kanssa Kaikki koot Yleiset EN-standardit Jatkuva BAT 71 Formaldehydi — Maakaasu laihaa kaasuseosta käyttävissä kipinäsytytysmoottoreissa ja dual-fuel-moottoreissa Kaikki koot EN-standardia ei ole saatavilla Kerran vuodessa. BAT 45 CH4 — Maakaasua käyttävät moottorit Kaikki koot EN ISO 25139 Kerran vuodessa (24) BAT 45 PCDD/F-päästöt — Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa — Jätteen rinnakkaispoltto Kaikki koot EN 1948–1, EN 1948–2, EN 1948–3 Kerran 6 kuukaudessa (13) (25) BAT 59 BAT 71

BAT 5. Savukaasujen käsittelystä veteen johdettavien päästöjen seuraamiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää tarkkailumenetelmiä seuraavassa esitetyn vähimmäistiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu. Aine/muuttuja Standardi(t) Tarkkailutiheys vähintään Tarkkailtava osa-alue Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) (26) EN 1484 Kerran kuukaudessa BAT 15 Kemiallinen hapenkulutus (COD) (26) EN-standardia ei ole saatavilla Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) EN 872 Fluoridi (F–) EN ISO 10304–1 Sulfaatti (SO4 2–) EN ISO 10304–1 Sulfidi, helposti vapautuva (S2–) EN-standardia ei ole saatavilla Sulfiitti (SO3 2–) EN ISO 10304–3 Metallit ja metalloidit As Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 11885 tai EN ISO 17294–2) Cd Cr Cu Ni Pb Zn Hg Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 12846 tai EN ISO 17852) Kloridi (Cl–) Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 10304–1 tai EN ISO 15682) — Typen kokonaismäärä EN 12260 —

1.3 Yleinen ympäristönsuojelun taso ja polton suorituskyky

BAT 6. Polttolaitosten yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja hiilimonoksidin ja palamattomien aineiden ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa optimoitu poltto ja käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Polttoaineiden yhdistäminen ja sekoittaminen Varmistetaan vakaat palamisolosuhteet ja/tai vähennetään epäpuhtauspäästöjä sekoittamalla saman polttoainetyypin eri laatuja. Sovelletaan yleisesti. b. Polttojärjestelmän huolto Säännöllinen suunniteltu huolto toimittajan suositusten mukaisesti. c. Kehittynyt valvontajärjestelmä Ks. kuvaus 8.1 jaksossa. Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin. d. Polttolaitteiston hyvä suunnittelu Uunin, polttokammioiden, polttimien ja niihin liittyvien laitteiden hyvä suunnittelu. Sovelletaan yleisesti uusiin polttolaitoksiin. e. Polttoaineen valinta Valitaan saatavilla olevista polttoaineista toinen ympäristöprofiililtaan parempi (esim. rikki- ja/tai elohopeapitoisuudeltaan alhainen) polttoaine (tai polttoaineet) tai siirrytään kokonaan tai osittain käyttämään niitä myös käynnistystilanteissa tai käytettäessä varapolttoaineita. Soveltamista voivat rajoittaa sopivan tyyppisten, kokonaisympäristöprofiililtaan parempien polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan tai koko laitosalueen polttoainetasapainoon, kun kyse on teollisten prosessipolttoaineiden poltosta. Olemassa olevissa polttolaitoksissa laitoksen sijoittelu ja suunnittelu voivat rajoittaa valittavan polttoaineen tyyppiä.

BAT 7. Ammoniakin ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi käytettäessä selektiivistä katalyyttista pelkistystä (SCR) tai selektiivistä ei-katalyyttista pelkistystä (SNCR) NOX-päästöjen puhdistukseen parasta käytettävää tekniikkaa on optimoida SCR- ja/tai SNCR-järjestelmän suunnittelu ja/tai käyttö (esimerkiksi optimoitu reagenssin ja NOX:n suhde, reagenssin homogeeninen jakautuminen ja reagenssipisaroiden optimaalinen koko). Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen päästötaso (BAT-AEL) NH3-päästöille ilmaan SCR- ja/tai SNCR-järjestelmien käytöstä on < 3–10 mg/Nm3 vuotuisena keskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona. Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa käyttämällä SCR-tekniikkaa ja vaihteluvälin yläraja voidaan saavuttaa käyttämällä SNCR-tekniikkaa ilman märkiä puhdistusmenetelmiä. Biomassaa polttavien ja vaihtelevalla kuormituksella toimivien laitosten sekä raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä polttavien moottorien kohdalla BAT-AEL-vaihteluvälin yläraja on 15 mg/Nm3.

BAT 8. Ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi tavanomaisissa toimintaolosuhteissa parasta käytettävää tekniikkaa on varmistaa asianmukaisella suunnittelulla, käytöllä ja huollolla, että päästöjenrajoitusjärjestelmien käytettävyys ja kapasiteetti ovat optimaalisella tasolla.

BAT 9. Poltto- ja/tai kaasutuslaitosten yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on sisällyttää seuraavat seikat kaikkien käytettävien polttoaineiden laadunvarmistus-/laadunvalvontaohjelmiin osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1): i) Käytettävän polttoaineen alustava täysimittainen luonnehdinta, joka sisältää vähintään seuraavassa luetellut muuttujat, EN-standardien mukaisesti. ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja voidaan käyttää, jos niillä varmistetaan tietojen vastaava tieteellinen laatu. ii) Polttoaineen laadun säännöllinen testaus, jolla tarkistetaan, että se vastaa alustavaa luonnehdintaa ja laitoksen suunnittelun eritelmiä. Testaustiheys ja alla olevasta taulukosta valitut muuttujat perustuvat polttoaineen vaihtelevuuteen ja epäpuhtauspäästöjen (esimerkiksi pitoisuus polttoaineessa, käytettävä savukaasujen käsittely) merkitystä ilmapäästöissä koskevaan arviointiin. iii) Laitoksen asetusten vastaava mukauttaminen, kun se on tarpeen ja mahdollista (esimerkiksi polttoaineen luonnehdinnan ja valvonnan sisällyttäminen kehittyneeseen valvontajärjestelmään (ks. 8.1 jaksossa oleva kuvaus)). Kuvaus Polttoaineen alustavan luonnehdinnan ja säännöllisen testauksen voivat suorittaa toiminnanharjoittaja ja/tai polttoaineen toimittaja. Jos ne suorittaa toimittaja, niiden täysimääräiset tulokset toimitetaan toiminnanharjoittajalle tuotteen (polttoaineen) toimittajan eritelmän ja/tai takuun muodossa. Polttoaine(et): Luonnehdittavat aineet/muuttujat Biomassa/turve — Alempi lämpöarvo — Kosteus — Tuhka — C, Cl, F, N, S, K, Na — Metallit ja metalloidit (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn) Hiili/ruskohiili — Alempi lämpöarvo — Kosteus — Haihtuvat aineet, tuhka, haihtumaton hiili, C, H, N, O, S — Br, Cl, F — Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) Raskas polttoöljy — Tuhka — C, S, N, Ni, V Kaasuöljy — Tuhka — N, C, S Maakaasu — Alempi lämpöarvo — CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Wobben indeksi Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet (27) — Br, C, Cl, F, H, N, O, S — Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut — LHV, CH4 (koksaamokaasun osalta), CXHY (koksaamokaasun osalta), CO2, H2, N2, kokonaisrikki, pöly, Wobben indeksi Jäte (28) — Alempi lämpöarvo — Kosteus — Haihtuvat aineet, tuhka, Br, C, Cl, F, H, N, O, S — Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

BAT 10. Ilmaan ja/tai veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi muissa kuin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ja ottaa käyttöön osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) mahdollisten epäpuhtauspäästöjen merkitykseen nähden oikeasuhteinen hallintasuunnitelma, joka sisältää seuraavat osat: — muiden kuin tavanomaisten toimintaolosuhteiden aiheutumisessa merkityksellisiksi katsottujen sellaisten järjestelmien asianmukainen suunnittelu, jotka saattavat vaikuttaa ilmaan, veteen ja/tai maaperään johdettaviin päästöihin (esimerkiksi pieneen kuormitukseen perustuva suunnittelu käynnistyksen ja pysäytyksen vähimmäiskuormituksien pienentämiseksi vakaan tuotannon varmistamiseksi kaasuturbiineissa), — erityisen ennalta ehkäisevän huoltosuunnitelman laatiminen ja käyttöönotto näitä merkityksellisiä järjestelmiä varten, — muiden kuin tavanomaisten toimintaolosuhteiden ja niihin liittyvien olosuhteiden aiheuttamien päästöjen tarkastelu ja kirjaaminen sekä korjaavien toimien toteuttaminen tarvittaessa, — muiden kuin tavanomaisten toimintaolosuhteiden aikana tapahtuvien kokonaispäästöjen säännöllinen arviointi (esimerkiksi tapahtumien tiheys, kesto, päästöjen kvantifiointi/arviointi) sekä korjaavien toimien toteuttaminen tarvittaessa.

BAT 11. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla asianmukaisesti ilmaan ja/tai veteen johdettavia päästöjä muissa kuin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa. Kuvaus Tarkkailu voidaan suorittaa päästöjen suorilla mittauksilla tai tarkkailemalla sijaismuuttujia, jos osoittautuu, että näin varmistetaan päästöjen suoria mittauksia vastaava tai parempi tieteellinen laatu. Käynnistyksen ja pysäytyksen aikana tapahtuvia päästöjä voidaan arvioida vähintään kerran vuodessa tyypillisestä käynnistys- ja pysäytysmenettelystä tehtävän yksityiskohtaisen päästömittauksen perusteella ja arvioimalla jokaisen vuoden aikana toteutettavan käynnistys- ja pysäytysjakson päästöt tämän mittauksen tulosten perusteella.

1.4 Energiatehokkuus

BAT 12. Sellaisten poltto-, kaasutus- ja/tai IGCC-yksiköiden energiatehokkuuden lisäämiseksi, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Polton optimointi Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Optimoimalla palaminen minimoidaan palamattomien aineiden määrä savukaasuissa ja kiinteissä palamisjätteissä. Sovelletaan yleisesti. b. Työaineen olosuhteiden optimointi Käyttö tapahtuu työaineena käytettävän kaasun tai höyryn mahdollisimman korkeassa paineessa ja lämpötilassa esimerkiksi NOX-päästöjen valvonnan tai kysytyn energian ominaisuuksien asettamissa rajoissa. c. Höyrykierron optimointi Käyttö tapahtuu alemmalla turbiinin poistopaineella käyttämällä lauhduttimen jäähdytysveden mahdollisimman alhaista lämpötilaa suunnittelun asettamissa rajoissa. d. Energiankulutuksen minimointi Sisäisen energiankulutuksen minimointi (esim. syöttövesipumpun suurempi tehokkuus). e. Polttoilman esilämmitys Osa palamisen savukaasuista talteen otetusta lämmöstä käytetään uudelleen poltossa käytettävän ilman esilämmitykseen. Sovelletaan yleisesti, mutta tarve valvoa NOX-päästöjä voivat rajoittaa soveltamista. f. Polttoaineen esilämmitys Polttoaine esilämmitetään talteen otettua lämpöä käyttäen. Sovelletaan yleisesti, mutta kattilan suunnittelu ja tarve valvoa NOX-päästöjä voivat rajoittaa soveltamista. g. Kehittynyt valvontajärjestelmä Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Tärkeimpien palamismuuttujien tietokonepohjainen valvonta mahdollistaa polttohyötysuhteen parantamisen. Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin. Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin yksiköihin. h. Syöttöveden esilämmitys talteen otettua lämpöä käyttäen Höyrylauhduttimesta tuleva vesi esilämmitetään talteen otetulla lämmöllä ennen sen uudelleenkäyttöä kattilassa. Sovelletaan vain höyrypiireihin eikä kuumavesikattiloihin. Laitoksen sijoitteluun ja talteenotettavan lämmön määrään liittyvät rajoitteet saattavat rajoittaa soveltamista olemassa oleviin yksiköihin. i. Lämmön talteenotto yhteistuotannon avulla Lämmön talteenotto (lähinnä höyryjärjestelmästä) kuuman veden / höyryn tuottamiseksi teollisiin prosesseihin/toimintoihin tai julkiseen kaukolämpöverkkoon. Lisäksi lämpöä on mahdollista ottaa talteen seuraavista: — savukaasu — arinajäähdytys — kiertoleijupeti. Soveltamista voi rajoittaa paikallinen lämmön ja sähkön kysyntä. Soveltaminen kaasukompressoreihin, joiden lämpöprofiili on ennakoimaton, saattaa olla rajoitettua. j. Valmius lämmön ja sähkön yhteistuotantoon Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Sovelletaan vain uusiin yksiköihin, joiden läheisyydessä on realistiset mahdollisuudet käyttää lämpöä tulevaisuudessa. k. Savukaasulauhdutin Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Sovelletaan yleisesti lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin, jos matalalämpötilaiselle lämmölle on riittävästi kysyntää. l. Lämmön kerääntyminen Kerääntyvän lämmön varastointi lämmön ja sähkön yhteistuotannossa. Sovelletaan vain lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin. Soveltaminen saattaa olla rajoitettua, jos jäähdytyksen kysyntä on pientä. m. Märkäpiippu Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Sovelletaan yleisesti uusiin ja olemassa oleviin yksiköihin, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä. n. Jäähdytystornin päästöt Päästöjen vapauttaminen ilmaan jäähdytystornin kautta tähän tarkoitetun piipun sijasta. Sovelletaan vain yksiköihin, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä, jos savukaasut on lämmitettävä uudelleen ennen niiden päästämistä ilmaan ja jos yksikön jäähdytysjärjestelmänä on jäähdytystorni. o. Polttoaineen esikuivaus Polttoaineen kosteuspitoisuuden vähentäminen ennen polttoa palamisolosuhteiden parantamiseksi. Sovelletaan biomassan ja/tai turpeen polttoon itsesyttymisriskin asettamissa rajoissa (esim. turpeen kosteuspitoisuus pidetään yli 40 prosentissa läpi koko toimitusketjun). Olemassa olevien laitosten jälkiasennuksia saattavat rajoittaa kuivaustoiminnosta mahdollisesti saatava ylimääräinen lämpöarvo ja joidenkin kattiloiden suunnittelun tai laitosten sijoittelun rajalliset jälkiasennusmahdollisuudet. p. Lämpöhäviöiden minimointi Esimerkiksi kuonan kautta tapahtuvien tai säteilylähteiden eristämisellä vähennettävissä olevien jäännöslämpöhäviöiden minimointi. Sovelletaan vain kiinteitä polttoaineita käyttäviin polttoyksiköihin ja kaasutus-/IGCC-yksiköihin. q. Kehittyneet materiaalit Käytetään kehittyneitä materiaaleja, joiden on osoitettu kestävän korkeita toimintalämpötiloja ja -paineita ja lisäävän siten höyry-/polttoprosessin tehokkuutta. Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin. r. Höyryturbiinien parannustoimet Tähän sisältyy muun muassa keskipainehöyryn lämpötilan ja paineen korottamisen, matalapaineturbiinin lisäämisen sekä turbiinin roottorien lapojen geometriaan tehtävien muutosten kaltaisia menetelmiä. Kysyntä, höyryn olosuhteet ja/tai laitoksen rajallinen elinikä saattavat rajoittaa soveltamista. s. Höyryn superkriittiset ja ultra-superkriittiset tilat Käytetään höyryn uudelleenlämmitysjärjestelmiä sisältävää höyrypiiriä, jossa höyryn paine voi nousta yli 220,6 baariin ja lämpötila yli 374 °C:een superkriittisissä olosuhteissa ja yli 250–300 baariin ja yli 580–600 °C:n lämpötilaan ultra-superkriittisissä olosuhteissa. Sovelletaan vain uusiin yksiköihin, joiden lämpöteho on ≥ 600 MWth ja joita käytetään > 4 000 tuntia vuodessa. Ei sovelleta, jos yksikön tarkoituksena on tuottaa alhaisia höyryn lämpötiloja ja/tai paineita prosessiteollisuudessa. Ei sovelleta höyryä lämmön ja sähkön yhteistuotannossa tuottaviin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin. Tiettyjen biomassojen yhteydessä tapahtuva korkean lämpötilan korroosio saattaa rajoittaa soveltamista biomassaa polttaviin yksiköihin.

1.5 Veden kulutus ja veteen johdettavat päästöt

BAT 13. Veden kulutuksen ja ympäristöön päästettävän saastuneen veden määrän vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää toista tai molempia seuraavista menetelmistä. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Veden kierrätys Laitoksesta tulevat jäännösvesivirrat, valuntavesi mukaan lukien, käytetään uudelleen muihin tarkoituksiin. Vastaanottavan vesivirran laatuvaatimukset ja laitoksen vesitasapaino rajoittavat kierrätysastetta. Ei sovelleta jäähdytysjärjestelmien jäteveteen, jos veden käsittelyyn käytetään kemikaaleja ja/tai jos esiintyy korkeita merivedestä peräisin olevan suolan pitoisuuksia. b. Kuivan pohjatuhkan käsittely Kuiva ja kuuma pohjatuhka putoaa uunista mekaaniseen kuljetinjärjestelmään ja jäähdytetään ilmalla. Prosessissa ei käytetä vettä. Sovelletaan vain kiinteitä polttoaineita polttaviin laitoksiin. Saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita, jotka estävät järjestelmän jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin.

BAT 14. Pilaantumattoman jäteveden pilaantumisen ehkäisemiseksi ja veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on erottaa jätevesivirrat ja käsitellä ne erikseen epäpuhtauspitoisuuden mukaan. Kuvaus Tyypillisesti erotettavia ja käsiteltäviä jätevesivirtoja ovat muun muassa pinnan valuntavesi, jäähdytysvesi ja savukaasujen käsittelystä tuleva jätevesi. Soveltaminen Viemäröintijärjestelmien kokoonpano saattaa rajoittaa soveltamista olemassa oleviin laitoksiin.

BAT 15. Savukaasujen käsittelystä veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää sekä käyttää sekundaarisia menetelmiä mahdollisimman lähellä lähdettä laimentumisen estämiseksi. Menetelmä Tyypilliset ehkäistyt/puhdistetut epäpuhtaudet Soveltaminen Primääriset menetelmät a. Optimoitu poltto (ks. BAT 6) ja savukaasujen käsittelyjärjestelmät (esim. SCR/SNCR, ks. BAT 7) Orgaaniset yhdisteet, ammoniakki (NH3) Sovelletaan yleisesti. Sekundaariset menetelmät (29) b. Adsorptio aktiivihiileen Orgaaniset yhdisteet, elohopea (Hg) Sovelletaan yleisesti. c. Aerobinen biologinen käsittely Biohajoavat orgaaniset yhdisteet, ammonium (NH4 +) Sovelletaan yleensä orgaanisten yhdisteiden käsittelyyn. Ammoniumin (NH4 +) aerobista biologista käsittelyä ei ehkä sovelleta, jos kloridipitoisuudet ovat korkeita (noin 10 g/l). d. Anoksinen/anaerobinen biologinen käsittely Elohopea (Hg), nitraatti (NO3 –), nitriitti (NO2 –) Sovelletaan yleisesti. e. Koagulaatio ja saostaminen Suspendoitunut kiintoaines Sovelletaan yleisesti. f. Kiteyttäminen Metallit ja metalloidit, sulfaatti (SO4 2-), fluoridi (F–) Sovelletaan yleisesti. g. Suodatus (esimerkiksi hiekkasuodatus, mikrosuodatus, ultrasuodatus) Suspendoitunut kiintoaines, metallit Sovelletaan yleisesti. h. Vaahdotus Suspendoitunut kiintoaines, öljy Sovelletaan yleisesti. i. Ioninvaihto Metallit Sovelletaan yleisesti. j. Neutralisaatio Hapot, alkalit Sovelletaan yleisesti. k. Hapettaminen Sulphidi (S2–), sulfiitti (SO3 2–) Sovelletaan yleisesti. l. Saostaminen Metallit ja metalloidit, sulfaatti (SO4 2-), fluoridi (F–) Sovelletaan yleisesti. m. Selkeytys Suspendoitunut kiintoaines Sovelletaan yleisesti. n. Strippaus Ammoniakki (NH3) Sovelletaan yleisesti. BAT-AEL-tasot koskevat suoria päästöjä vastaanottavaan vesistöön kohdassa, jossa päästö lähtee laitoksesta. Taulukko 1 Savukaasujen käsittelystä suoraan vastaanottavaan vesistöön vapautuvien päästöjen BAT-AEL-tasot Aine/muuttuja BAT-AEL-tasot Vuorokausikeskiarvo Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) 20–50 mg/l (30) (31) (32) Kemiallinen hapenkulutus (COD) 60–150 mg/l (30) (31) (32) Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) 10–30 mg/l Fluoridi (F–) 10–25 mg/l (32) Sulfaatti (SO4 2–) 1,3–2,0 g/l (32) (33) (34) (35) Sulfidi (S2–), helposti vapautuva 0,1–0,2 mg/l (32) Sulfiitti (SO3 2–) 1–20 mg/l (32) Metallit ja metalloidit As 10–50 μg/l Cd 2–5 μg/l Cr 10–50 μg/l Cu 10–50 μg/l Hg 0,2–3 μg/l Ni 10–50 μg/l Pb 10–20 μg/l Zn 50–200 μg/l

1.6 Jätehuolto

BAT 16. Poltto- ja/tai kaasutusprosessista ja puhdistusmenetelmistä hävitettäväksi lähetettyjen jätteiden määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimenpiteet niin, että niillä maksimoidaan tärkeysjärjestyksessä ja elinkaariajattelu huomioon ottaen a) jätteiden syntymisen ehkäisy, eli maksimoidaan sivutuotteina syntyvien jäämien osuus; b) jätteiden valmistelu uudelleenkäyttöön erityisten vaadittujen laatukriteerien mukaisesti; c) jätteen kierrätys; d) muu jätteiden hyödyntäminen (esimerkiksi energiana); ottamalla käyttöön asianmukainen yhdistelmä esimerkiksi seuraavista menetelmistä: Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Kipsin tuotanto sivutuotteena Märässä savukaasujen rikinpoistossa syntyvien kalsiumpohjaisten reaktiojäännösten laadun optimointi siten, että niitä voidaan käyttää louhitun kipsin vaihtoehtona (eli kipsilevyteollisuuden raaka-aineena). Märässä savukaasujen rikinpoistossa käytetyn kalkkikiven laatu vaikuttaa tuotetun kipsin puhtauteen. Sovelletaan yleisesti kipsin vaadittavan laadun, kuhunkin käyttötarkoitukseen liittyvien terveysvaatimusten ja markkinaolosuhteiden asettamissa rajoissa. b. Jäännösten kierrätys tai hyödyntäminen rakennusalalla Esimerkiksi puolikuivista rikinpoistoprosesseista peräisin olevien jäännösten, lentotuhkan tai pohjatuhkan kierrätys tai hyödyntäminen rakennusmateriaalina (esimerkiksi tienrakennuksessa hiekan korvikkeena betonin valmistuksessa tai sementtiteollisuudessa). Sovelletaan yleisesti materiaalin vaadittavan laadun (esimerkiksi fyysiset ominaisuudet, vaarallisten aineiden pitoisuus), kuhunkin käyttötarkoitukseen liittyvien terveysvaatimusten ja markkinaolosuhteiden asettamissa rajoissa. c. Energian talteenotto käyttämällä jätettä polttoaineyhdistelmässä Hiilen, ruskohiilen, raskaan polttoöljyn, turpeen tai biomassan poltosta syntyvän runsashiilisen tuhkan ja lietteen jäännösenergiasisältö voidaan ottaa talteen esimerkiksi sekoittamalla ne polttoaineeseen. Sovelletaan yleisesti, jos laitokset voivat käyttää jätettä polttoaineyhdistelmässä ja kykenevät teknisesti syöttämään polttoaineet polttokammioon. d. Käytetyn katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön Katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön (joka voidaan tehdä esimerkiksi SCR-katalyyttien kohdalla jopa neljä kertaa) palauttaa alkuperäisen suorituskyvyn osittain tai kokonaan ja pidentää katalyytin käyttöiän useisiin vuosikymmeniin. Katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön sisältyy katalyyttien hallintaohjelmaan. Katalyytin mekaaninen tila ja NOX- ja NH3-päästöjen torjumiseksi vaadittava suorituskyky saattavat rajoittaa soveltamista.

1.7 Melupäästöt

BAT 17. Melupäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Toiminnalliset toimenpiteet Näitä ovat — laitteiden tehostetut tarkastukset ja kunnossapito — suljettujen tilojen ovien ja ikkunoiden sulkeminen, jos mahdollista — laitteiden käytön antaminen kokeneen henkilökunnan tehtäväksi — meluisten toimintojen välttäminen yöaikaan, jos mahdollista — meluntorjunnan ottaminen huomioon kunnossapitotöissä. Sovelletaan yleisesti. b. Vähän melua aiheuttavat laitteet Tämä saattaa kattaa kompressorit, pumput ja levyt. Sovelletaan yleisesti uusiin tai korvattuihin laitteisiin. c. Melun vaimentaminen Melun leviämistä voidaan vähentää asettamalla esteitä melulähteen ja melulle altistuvan kohteen väliin. Hyviä esteitä ovat esimerkiksi meluvallit, penkereet ja rakennukset. Sovelletaan yleisesti uusiin laitoksiin. Olemassa olevissa laitoksissa esteiden hyödyntämistä saattaa rajoittaa tilanpuute. d. Meluntorjuntalaitteet Näihin sisältyvät — melun vähentäjät — laitteiden vaimennus — melua aiheuttavien laitteiden kotelointi — rakennusten äänieristäminen. Tilanpuute saattaa rajoittaa soveltamista. e. Laitteiden ja rakennusten asianmukainen sijainti Melutasoja voidaan alentaa kasvattamalla lähteen ja vastaanottajan välimatkaa sekä käyttämällä rakennuksia melusuojina. Sovelletaan yleisesti uusiin laitoksiin. Olemassa olevissa laitoksen osissa laitteiden ja tuotantoyksiköiden uudelleensijoittelua saattavat rajoittaa tilanpuute tai liialliset kustannukset.

2. KIINTEIDEN POLTTOAINEIDEN POLTON PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

2.1 Hiilen ja/tai ruskohiilen polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti hiilen ja/tai ruskohiilen polttoon. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

2.1.1 Yleinen ympäristönsuojelun taso

BAT 18. Hiilen ja/tai ruskohiilen polton yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja kohdan BAT 6 lisäksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavaa menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Integroitu polttoprosessi, jolla varmistetaan kattilan hyvä tehokkuus ja joka sisältää primaarisia menetelmiä NOX:n vähentämiseksi (esimerkiksi ilman vaiheistus, polttoaineen vaiheistus, low-NOX -polttimet ja/tai savukaasun takaisinkierrätys). Pölypolton, leijupolton tai liikkuvaa arinaa käyttävän arinapolton kaltaiset polttoprosessit mahdollistavat tällaisen integroinnin. Sovelletaan yleisesti.

2.1.2 Energiatehokkuus

BAT 19. Hiilen ja/tai ruskohiilen polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Kuivan pohjatuhkan käsittely Kuiva ja kuuma pohjatuhka putoaa uunista mekaaniseen kuljetinjärjestelmään, ja kun se on ohjattu uuniin uudelleenpolttoa varten, se jäähdytetään ilmalla. Hyötyenergia otetaan talteen sekä tuhkan uudelleenpoltosta että sen jäähdytyksestä. Saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita, jotka estävät järjestelmän jälkiasennuksen olemassa oleviin polttoyksiköihin.

Taulukko 2 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) hiilen ja/tai ruskohiilen poltolle Polttoyksikön tyyppi BAT-AEEL-tasot (36) (37) Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (38) Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (38) (39) (40) Uusi yksikkö (41) (42) Olemassa oleva yksikkö (41) (43) Uusi tai olemassa oleva yksikkö Hiiltä käyttävä, ≥ 1 000 MWth 45–46 33,5–44 75–97 Ruskohiiltä käyttävä, ≥ 1 000 MWth 42–44 (44) 33,5–42,5 75–97 Hiiltä käyttävä, < 1 000 MWth 36,5–41,5 (45) 32,5–41,5 75–97 Ruskohiiltä käyttävä, < 1 000 MWth 36,5–40 (46) 31,5–39,5 75–97

2.1.3 Ilmaan johdettavat NOX-, N2O- ja CO-päästöt

BAT 20. Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO- ja N2O-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Polton optimointi Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Käytetään yleensä yhdessä muiden menetelmien kanssa. Sovelletaan yleisesti. b. Muiden NOX-päästöjä vähentävien primaaristen menetelmien yhdistelmä (esimerkiksi ilman vaiheistus, polttoaineen vaiheistus, savukaasun takaisinkierrätys, low-NOX-polttimet). Ks. kunkin menetelmän kuvaus 8.3 jaksossa. Kattilan suunnittelu saattaa vaikuttaa asianmukaisen primaarisen menetelmän (tai niiden yhdistelmän) valintaan ja suorituskykyyn. c. Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Voidaan soveltaa läpi pääsevän ammoniakin jälkikäsittelevän SCR-pelkistyksen kanssa. Sovellettavuus voi olla rajallinen kattiloissa, joiden suuri poikkileikkauspinta-ala estää NH3:n ja NOX:n tasaisen sekoittamisen. Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. d. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Ei sovelleta polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa, ja olemassa oleviin polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. e. Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Sovelletaan tapauskohtaisesti polttoaineen ominaisuuksien ja polttoprosessin mukaan.

Taulukko 3 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (47) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (48) (49) < 100 100–150 100–270 155–200 165–330 100–300 50–100 100–180 80–130 155–210 ≥ 300, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä leijukerroskattila ja ruskohiiltä käyttävä hiilipölykattila 50–85 < 85–150 (50) (51) 80–125 140–165 (52) ≥ 300, hiiltä käyttävä hiilipölykattila 65–85 65–150 80–125 < 85–165 (53) Ohjeellisesti voidaan todeta, että ≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien olemassa olevien polttolaitosten tai uusien polttolaitosten CO-päästöjen vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat: Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) CO-päästöjen ohjeellinen taso (mg/Nm3) < 300 < 30–140 ≥ 300, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä leijukerroskattila ja ruskohiiltä käyttävä hiilipölykattila < 30–100 (54) ≥ 300, hiiltä käyttävä hiilipölykattila < 5–100 (54)

2.1.4 Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

BAT 21. Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Tulipesäinjektio (uuniin tai leijupetiin) Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. Sovelletaan yleisesti. b. Kanavainjektio Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmää voidaan käyttää HCl:n/HF:n poistamiseen, jos käytössä ei ole mitään erityistä savukaasujen rikinpoiston piipunpäätekniikkaa. c. Kuiva-absorbaattori Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. d. Kiertoleijupedin kuivapesuri e. Märkäpesu Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmiä voidaan käyttää HCl:n/HF:n poistamiseen, jos käytössä ei ole mitään erityistä savukaasujen rikinpoiston piipunpäätekniikkaa. f. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth, ja jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. g. Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto h. Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi Sovelletaan tapauskohtaisesti polttoaineen ominaisuuksien ja polttoprosessin mukaan. i. Märän savukaasujen rikinpoiston jälkeen sijaitsevan kaasu-kaasu-lämmittimen korvaaminen tai poistaminen Märän savukaasujen rikinpoiston jälkeen sijaitsevan kaasu-kaasu-lämmittimen korvaaminen moniputkisella lämmönpoistajalla tai sen poistaminen ja savukaasujen poisto jäähdytystornin tai märän piipun kautta. Sovelletaan vain, kun lämmönvaihdin on vaihdettava tai korvattava polttolaitoksissa, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeen sijaitseva kaasu-kaasu-lämmitin. j. Polttoaineen valinta Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. Käytetään vähärikkistä (esimerkiksi 0,1 painoprosenttia kuivana), vähäkloorista tai vähäfluorista polttoainetta. Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. Suunnitteluun liittyvät rajoitteet saattavat rajoittaa soveltamista polttolaitoksissa, joissa poltetaan hyvin erityisiä kotimaisia polttoaineita.

Taulukko 4 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) SO2-päästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (55) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (56) < 100 150–200 150–360 170–220 170–400 100–300 80–150 95–200 135–200 135–220 (57) ≥ 300, hiilipölykattila 10–75 10–130 (58) 25–110 25–165 (59) ≥ 300, leijukerroskattila (60) 20–75 20–180 25–110 50–220 Taulukossa 4 esitettyjen BAT-AEL-tasojen vuorokausikeskiarvoa ei sovelleta polttolaitokseen, jonka nimellinen kokonaislämpöteho on yli 300 MW ja joka on erityisesti suunniteltu käyttämään kotimaisia ruskohiilipolttoaineita ja joka voi osoittaa, ettei se voi saavuttaa taulukossa 4 mainittuja BAT-AEL-tasoja teknis-taloudellisista syistä, ja BAT-AEL-vaihteluvälin vuotuisen keskiarvon ylärajat ovat seuraavat: i) uusi savukaasujen rikinpoistojärjestelmä: RCG × 0,01, enintään 200 mg/Nm3; ii) olemassa oleva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä: RCG × 0,03, enintään 320 mg/Nm3; jossa RCG on SO2:n pitoisuus käsittelemättömässä poistokaasussa vuotuisena keskiarvona (yleisissä näkökohdissa määritellyissä vakio-olosuhteissa) SOX-puhdistusjärjestelmän sisääntulon kohdalla ilmaistuna hapen vertailupitoisuutena 6 tilavuusprosenttia O2. iii) Jos Sorbentin ruiskutusta kattilaan sovelletaan osana savukaasujen rikinpoistojärjestelmää, RCG-arvoa voidaan mukauttaa ottamalla huomioon tämän menetelmän tehokkuus SO2:n vähentämisessä (ηΒSI) seuraavasti: RCG (mukautettu) = RCG (mitattu) / (1-ηΒSI). Taulukko 5 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) HCl- ja HF-päästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta Epäpuhtaus Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (61) HCl < 100 1–6 2–10 (62) ≥ 100 1–3 1–5 (62) (63) HF < 100 < 1–3 < 1–6 (64) ≥ 100 < 1–2 < 1–3 (64)

2.1.5 Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

BAT 22. Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneet metallipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Sähkösuodatin (ESP) Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Sovelletaan yleisesti. b. Pussisuodatin c. Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin) Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. d. Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä e. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 21.

Taulukko 6 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) pölypäästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (65) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (66) < 100 2–5 2–18 4–16 4–22 (67) 100–300 2–5 2–14 3–15 4–22 (68) 300–1 000 2–5 2–10 (69) 3–10 3–11 (70) ≥ 1 000 2–5 2–8 3–10 3–11 (71)

2.1.6 Ilmaan johdettavat elohopeapäästöt

BAT 23. Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien elohopeapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen Yhteishyödyt menetelmistä, joita käytetään ensisijaisesti muiden epäpuhtauksien päästöjen vähentämiseen a. Sähkösuodatin (ESP) Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Elohopean poistaminen saadaan tehokkaammaksi, kun savukaasujen lämpötila on alle 130 °C. Menetelmää käytetään lähinnä pölyn poistamiseen. Sovelletaan yleisesti. b. Pussisuodatin Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Menetelmää käytetään lähinnä pölyn poistamiseen. c. Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. d. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 21. e. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Käytetään vain yhdessä muiden menetelmien kanssa lisäämään tai vähentämään elohopean hapettumista ennen sen keräämistä myöhempään savukaasujen rikinpoisto- tai pölynpoistojärjestelmään. Menetelmää käytetään lähinnä NOX:n poistamiseen. Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 20. Erityiset menetelmät elohopeapäästöjen vähentämiseksi f. Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Käytetään yleensä yhdessä sähkösuodattimen/ pussisuodattimen kanssa. Tämän menetelmän käyttö saattaa edellyttää ylimääräisiä käsittelyvaiheita elohopeaa sisältävän hiilifraktion erottamiseksi edelleen ennen lentotuhkan myöhempää uudelleenkäyttöä. Sovelletaan yleisesti. g. Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Sovelletaan yleisesti, kun polttoaineen halogeenipitoisuus on matala. h. Polttoaineen esikäsittely Polttoaineen pesu, yhdistäminen ja sekoittaminen elohopeapitoisuuden rajoittamiseksi/vähentämiseksi tai pilaantumista torjuvien laitteiden elohopean talteenoton parantamiseksi. Soveltaminen edellyttää edeltävää tutkimusta polttoaineen luonnehtimiseksi ja menetelmän mahdollisen tehokkuuden arvioimiseksi. i. Polttoaineen valinta Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 7 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) elohopeapäästöille ilmaan hiilen ja ruskohiilen poltosta Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) BAT-AEL-tasot (μg/Nm3) Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (72) hiili ruskohiili hiili ruskohiili < 300 < 1–3 < 1–5 < 1–9 < 1–10 ≥ 300 < 1–2 < 1–4 < 1–4 < 1–7

2.2 Kiinteän biomassan ja/tai turpeen polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti kiinteän biomassan ja/tai turpeen polttoon. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

2.2.1 Energiatehokkuus

Taulukko 8

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltolle

Polttoyksikön tyyppi BAT-AEEL-tasot (73) (74) Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (75) Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (76) (77) Uusi yksikkö (78) Olemassa oleva yksikkö Uusi yksikkö Olemassa oleva yksikkö Kiinteää biomassaa käyttävä ja/tai turvekattila 33,5– > 38 28–38 73–99 73–99

2.2.2 Ilmaan johdettavat NOX-, N2O- ja CO-päästöt

BAT 24. Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO- ja N2O-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Polton optimointi Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Sovelletaan yleisesti. b. Low-NOX-polttimet c. Ilman vaiheistus d. Polttoaineen vaiheistus e. Savukaasujen takaisinkierrätys f. Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Voidaan soveltaa läpi pääsevän ammoniakin jälkikäsittelevän SCR-pelkistyksen kanssa. Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. Olemassa olevissa yksiköissä reaktantin ruiskutuksella saavutettavaa lämpötila-aluetta ja reaktantin viipymäaikaa koskevat vaatimukset saattavat rajoittaa soveltamista. g. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Emäspitoisuudeltaan suurten polttoaineiden (kuten oljen) käyttö saattaa edellyttää SCR-järjestelmän asentamista pölynpuhdistusjärjestelmän jälkeen. Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth. Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

Taulukko 9 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (79) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (80) 50–100 70–150 (81) 70–225 (82) 120–200 (83) 120–275 (84) 100–300 50–140 50–180 100–200 100–220 ≥ 300 40–140 40–150 (85) 65–150 95–165 (86) Ohjeellisesti voidaan todeta, että CO-päästöjen vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat: — < 30–250 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 50–100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 50–100 MWth; — < 30–160 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 100–300 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 100–300 MWth; — < 30–80 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth.

2.2.3 Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

BAT 25. Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin) Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa. Sovelletaan yleisesti. b. Kanavainjektio c. Kuiva-absorbaattori d. Kiertoleijupedin kuivapesuri e. Märkäpesu f. Savukaasulauhdutin g. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. h. Polttoaineen valinta Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 10 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) SO2-päästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) SO2-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (87) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (88) < 100 15–70 15–100 30–175 30–215 100–300 < 10–50 < 10–70 (89) < 20–85 < 20–175 (90) ≥ 300 < 10–35 < 10–50 (89) < 20–70 < 20–85 (91)

Taulukko 11 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) HCl- ja HF-päästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) BAT-AELs for HCl (mg/Nm3) (92) (93) HF-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (94) (95) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (96) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (96) < 100 1–7 1–15 1–12 1–35 < 1 < 1,5 100–300 1–5 1–9 1–12 1–12 < 1 < 1 ≥ 300 1–5 1–5 1–12 1–12 < 1 < 1

2.2.4 Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

BAT 26. Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Sähkösuodatin (ESP) Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Sovelletaan yleisesti. b. Pussisuodatin c. Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. d. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 25. e. polttoaineen valinta Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 12 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) pölypäästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) Pölypäästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (97) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (98) < 100 2–5 2–15 2–10 2–22 100–300 2–5 2–12 2–10 2–18 ≥ 300 2–5 2–10 2–10 2–16

2.2.5 Ilmaan johdettavat elohopeapäästöt

BAT 27. Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien elohopeapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen Erityiset menetelmät elohopeapäästöjen vähentämiseksi a. Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Sovelletaan yleisesti. b. Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin Sovelletaan yleisesti, kun polttoaineen halogeenipitoisuus on matala. c. Polttoaineen valinta Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. Yhteishyödyt menetelmistä, joita käytetään ensisijaisesti muiden epäpuhtauksien päästöjen vähentämiseen d. Sähkösuodatin (ESP) Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Menetelmiä käytetään lähinnä pölyn poistamiseen. Sovelletaan yleisesti. e. Pussisuodatin f. Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. g. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 25. Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen päästötaso (BAT-AEL) elohopeapäästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta on < 1–5 mg/Nm3 näytteenottojakson keskiarvona.

3. NESTEMÄISTEN POLTTOAINEIDEN POLTON PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

Tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä ei sovelleta offshore-lautoilla oleviin polttolaitoksiin; ne kuuluvat 4.3 jakson soveltamisalaan.

3.1 Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn polttoon. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

3.1.1 Energiatehokkuus

Taulukko 13

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltolle

Polttoyksikön tyyppi BAT-AEEL-tasot (99) (100) Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (101) Uusi yksikkö Olemassa oleva yksikkö Uusi yksikkö Olemassa oleva yksikkö Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävä kattila > 36,4 35,6–37,4 80–96 80–96

3.1.2 Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

BAT 28. Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Ilman vaiheistus Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Sovelletaan yleisesti. b. polttoaineen vaiheistus c. Savukaasujen takaisinkierrätys d. Low-NOX-polttimet e. Veden/höyryn lisääminen Soveltamista rajoittaa veden saatavuus. f. Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. g. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. Ei sovelleta yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth. h. Kehittynyt valvontajärjestelmä Sovelletaan yleisesti uusiin polttolaitoksiin. Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa soveltamista vanhoihin polttolaitoksiin. i. Polttoaineen valinta Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 14 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta kattiloissa Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (102) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (103) < 100 75–200 150–270 100–215 210–330 (104) ≥ 100 45–75 45–100 (105) 85–100 85–110 (106) (107) Ohjeellisesti voidaan todeta, että CO-päästöjen vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat: — 10–30 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on < 100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on < 100 MWth, — 10–20mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth.

3.1.3 Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

BAT 29. Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Kanavainjektio Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. Sovelletaan yleisesti. b. Kuiva-absorbaattori c. Savukaasulauhdutin d. Märkä savukaasujen rikinpoisto Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth. Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. e. Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth. Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. f. Polttoaineen valinta Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 15 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) SO2-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta kattiloissa Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) SO2-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (108) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (109) < 300 50–175 50–175 150–200 150–200 (110) ≥ 300 35–50 50–110 50–120 150–165 (111) (112)

3.1.4 Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

BAT 30. Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Sähkösuodatin (ESP) Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Sovelletaan yleisesti. b. Pussisuodatin c. Multisyklonit Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Multisykloneita voidaan käyttää yhdessä muiden pölynpoistomenetelmien kanssa. d. Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. e. Märkä savukaasujen rikinpoisto Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 29. f. Polttoaineen valinta Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 16 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) pölypäästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta kattiloissa Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) Pölypäästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (113) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (114) < 300 2–10 2–20 7–18 7–22 (115) ≥ 300 2–5 2–10 7–10 7–11 (116)

3.2 Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät moottorit

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn polttoon polttomoottoreissa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

Mitä tulee raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttäviin moottoreihin, typen oksidien, rikin oksidien ja pölyn sekundaarisia päästöjenvähentämistekniikoita ei mahdollisesti voida soveltaa saarilla käytettäviin moottoreihin, jotka ovat osa pientä erillistä verkkoa (117) tai erittäin pientä erillistä verkkoa (118), teknisten, taloudellisten sekä logistiikkaan ja infrastruktuuriin liittyvien rajoitusten vuoksi siihen saakka, kun ne yhdistetään mantereen sähköverkkoon tai niihin toimitetaan kaasua. Näiden moottoreiden BAT-AEL-arvoja sovelletaan sen vuoksi pienissä erillisissä verkoissa tai erittäin pienissä erillisissä verkoissa vasta 1. tammikuuta 2025 alkaen uusien moottoreiden osalta ja 1. tammikuuta 2030 alkaen olemassa olevien mootttoreiden osalta.

3.2.1 Energiatehokkuus

BAT 31. Polttomoottoreissa tapahtuvan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Yhdistetty sykli Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa. Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa soveltamista olemassa oleviin yksiköihin. Ei sovelleta uusiin yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

Taulukko 17 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltolle polttomoottoreissa Polttoyksikön tyyppi BAT-AEEL-tasot (119) Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (120) Uusi yksikkö Olemassa oleva yksikkö Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävä moottori – yksikiertoinen 41,5–44,5 (121) 38,3–44,5 (121) Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävä moottori – kombilaitos > 48 (122) Ei BAT-AEEL-tasoa

3.2.2 Ilmaan johdettavat NOX-, CO- ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöt

BAT 32. Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Low-NOX-poltto dieselmoottoreissa Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Sovelletaan yleisesti. b. Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR) Ei sovelleta nelitahtimoottoreihin. c. Veden/höyryn lisääminen Soveltamista rajoittaa veden saatavuus. Jälkiasennuspaketin saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista. d. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

BAT 33. Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien CO- ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Polton optimointi Sovelletaan yleisesti. b. Hapetuskatalysaattorit Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Polttoaineen rikkipitoisuus saattaa rajoittaa soveltamista.

Taulukko 18 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) NOX-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (123) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (124) (125) ≥ 50 115–190 (126) 125–625 145–300 150–750 Ohjeellisesti voidaan todeta, että vain raskasta polttoöljyä käyttävien olemassa olevien ja ≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien laitosten tai uusien vain raskasta polttoöljyä käyttävien laitosten osalta — CO-päästötasojen vuosikeskiarvot ovat yleensä 50–175 mg/Nm3; — TVOC-päästötasojen näytteenottojakson keskiarvo on yleensä 10–40 mg/Nm3.

3.2.3 Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

BAT 34. Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Polttoaineen valinta Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa. Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. b. Kanavainjektio Olemassa olevien polttolaitosten kohdalla saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita. Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. c. Märkä savukaasujen rikinpoisto Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth. Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

Taulukko 19 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) SO2-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) SO2-päästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (127) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (128) Kaikki koot 45–100 100–200 (129) 60–110 105–235 (129)

3.2.4 Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

BAT 35. Raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Polttoaineen valinta Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. Soveltamista rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan. b. Sähkösuodatin (ESP) Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. c. Pussisuodatin

Taulukko 20 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) pölypäästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kaasuöljyn poltosta polttomoottoreissa Polttolaitoksen nimellinen kokonaislämpöteho (MWth) Pölypäästöjä koskevat BAT-AEL-tasot (mg/Nm3) Vuosikeskiarvo Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo Uusi laitos Olemassa oleva laitos (130) Uusi laitos Olemassa oleva laitos (131) ≥ 50 5–10 5–35 10–20 10–45

3.3 Kaasuöljyä käyttävät kaasuturbiinit

Ellei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti kaasuöljyn polttoon kaasuturbiineissa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

3.3.1 Energiatehokkuus

BAT 36. Polttomoottoreissa tapahtuvan kaasuöljyn polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Yhdistetty sykli Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa. Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa soveltamista olemassa oleviin yksiköihin. Ei sovelleta uusiin yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

Taulukko 21 Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) kaasuöljyä käyttäville kaasuturbiineille Polttoyksikön tyyppi BAT-AEEL-tasot (132) Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (133) Uusi yksikkö Olemassa oleva yksikkö Kaasuöljyä käyttävä avokiertokaasuturbiini > 33 25–35,7 Kaasuöljyä käyttävä yhdistetyn syklin kaasuturbiini > 40 33–44

3.3.2 Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

BAT 37. Kaasuöljyn poltosta kaasuturbiineissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a. Veden/höyryn lisääminen Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. Veden saatavuus saattaa rajoittaa soveltamista. b. Low-NOX-polttimet Sovelletaan vain sellaisiin turbiinimalleihin, joihin on markkinoilla saatavilla low-NOX-polttimia. c. Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) Ei sovelleta polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoi