Komission asetus (EY) N:o 1916/2000, annettu 8 päivänä syyskuuta 2000, ansioita ja työvoimakustannuksia koskevista rakennetilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 530/1999 täytäntöönpanosta ansioiden rakennetta koskevien tietojen määrittelyn ja toimittamisen osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 229 , 09/09/2000 s. 0003 - 0013



Komission asetus (EY) N:o 1916/2000, annettu 8 päivänä syyskuuta 2000, ansioita ja työvoimakustannuksia koskevista rakennetilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 530/1999 täytäntöönpanosta ansioiden rakennetta koskevien tietojen määrittelyn ja toimittamisen osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon ansioita ja työvoimakustannuksia koskevista rakennetilastoista 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 530/1999(1) ja erityisesti sen 11 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksen (EY) N:o 530/1999 11 artiklan mukaisesti täytäntöönpanotoimenpiteet ovat tarpeen toimitettavien tietojen määrittelyn ja jaottelun sekä tulosten toimittamiseen soveltuvan teknisen muodon osalta. (2) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom(2) perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tietojen määrittely ja jaottelu Jäsenvaltiot toimittavat asetuksen (EY) N:o 530/1999 6 artiklan mukaisesti tämän asetuksen liitteessä I lueteltuja muuttujia koskevat tiedot. Muuttujien määritelmistä säädetään tätä tarkoitusta varten tämän asetuksen liitteessä II. 2 artikla Tulosten toimittamisessa noudatettava tekninen muoto Tulosten toimittamisessa noudatettavasta teknisestä muodosta säädetään tämän asetuksen liitteessä III. 3 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 8 päivänä syyskuuta 2000. Komission puolesta Pedro Solbes Mira Komission jäsen (1) EYVL L 63, 12.3.1999, s. 6. (2) EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47. LIITE I MUUTTUJIEN LUETTELO 1 Tiedot paikallisesta yksiköstä, johon otokseen poimitut palkansaajat kuuluvat 1.1 Alue alueellisten yksiköiden nimikkeistön (NUTS) mukaisesti 1.2 Sen yrityksen koko, johon paikallinen yksikkö kuuluu 1.3 Toimiala neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3037/90(1) vahvistetun Euroopan yhteisöjen tilastollisen teollisuuden yleisen toimialaluokituksen (NACE Rev. 1) mukaisesti. 1.4 Taloutta ja rahoitusta koskevan määräysvallan muoto komission direktiivissä 80/723/ETY(2) tarkoitetussa merkityksessä 1.5 Kuuluuko pääosa tarkasteltavana olevan yksikön palkansaajista voimassa olevien palkkaa koskevien työehtosopimusten piiriin 1.6 Paikallisessa yksikössä työskentelevien palkansaajien kokonaismäärä (vapaaehtoinen) 1.7 Yrityksen tuotteiden pääasialliset markkinat (vapaaehtoinen) 1.8 Yritysryhmän koko (vapaaehtoinen) 1.9 Yritysryhmän määräysvaltaisen yksikön kotipaikkavaltio (vapaaehtoinen). 2 Jokaisesta otokseen sisältyvästä palkansaajasta ilmoitettavat tiedot 2.1 Sukupuoli 2.2 Ikä 2.3 Ammatti kansainvälisen ammattiluokituksen mukaisesti (International Standard Classification of Occupations, ISCO-88 (COM)) 2.4 Johto- tai valvontatehtävät (vapaaehtoinen) 2.5 Ylin suoritettu koulutustaso kansainvälisen koulutusluokituksen mukaisesti (International Standard Classification of Education, ISCED 97) 2.6 Palvelusaika yrityksessä 2.7 Koko- tai osa-aikaisuus 2.8 Työsopimuksen tyyppi 2.9 Kansalaisuus (vapaaehtoinen) 2.10 Työvoimapoliittisten toimien piiriin kuuluminen (vapaaehtoinen) 2.11 Katkokset työurassa nykyisessä työnantajayrityksessä (vapaaehtoinen) 3 Ansioita, palkallisia työtunteja sekä poissaolopäiviä koskevat tiedot 3.1 Edustavan kuukauden kokonaisbruttoansio 3.1.1 Ansiot ylityöstä 3.1.2 Vuorotyöstä maksetut erityiskorvaukset 3.2 Viitevuoden kokonaisbruttoansio 3.2.1 Bruttomääräisten vuosiansioiden perustana olevien viikkojen/kuukausien määrä 3.2.2 Vuosittaiset lisäpalkkiot yhteensä 3.2.2.1 Määräajoin maksetut lisäpalkkiot, joita ei ole maksettu jokaisella palkanmaksujaksolla (vapaaehtoinen) 3.2.2.2 Tuottavuuden perusteella maksetut vuosittaiset lisäpalkkiot (vapaaehtoinen) 3.2.2.3 Voitonjakoon liittyvät vuosittaiset kannustinlisät (vapaaehtoinen) 3.3 Työnantajan palkansaajan puolesta suorittamat pakolliset sosiaaliturvamaksut ja verot (vapaaehtoinen) 3.3.1 Pakolliset sosiaaliturvamaksut (vapaaehtoinen) 3.3.2 Verot (vapaaehtoinen) 3.4 Palkallisten työtuntien määrä edustavan kuukauden aikana (tai tavanomaisen työkuukauden aikana) 3.4.1 Palkallisten ylityötuntien määrä edustavan kuukauden aikana 3.5 Vuosittaiset poissaolopäivät 3.5.1 Vuosittaiset vuosilomapäivät (lukuun ottamatta sairaslomapäiviä) 3.5.2 Vuosittaiset sairaslomapäivät (vapaaehtoinen) 3.5.2.1 Vuosittaiset sairaslomapäivät, joista työnantaja on maksanut korvauksen (vapaaehtoinen) 3.5.2.2 Vuosittaiset sairaslomapäivät, joista työnantaja ei ole maksanut korvausta (vapaaehtoinen) 3.5.3 Vuosittain ammatilliseen koulutukseen käytetyt päivät (vapaaehtoinen) 3.6 Vuosiarvio luontoismuotoisista korvauksista (vapaaehtoinen) 4 Estimointikertoimet 4.1 Paikallisten yksiköiden estimointikerroin 4.2 Työntekijöiden estimointikerroin (1) EYVL L 293, 24.10.1990, s. 1. (2) EYVL L 195, 29.7.1980, s. 35. LIITE II MUUTTUJIEN MÄÄRITELMÄT 1 Tiedot paikallisesta yksiköstä, johon otokseen poimitut palkansaajat kuuluvat Ansioiden rakennetta koskevien tilastojen laatiminen perustuu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 696/93(1) määritelmien mukaisiin paikallisiin yksiköihin ja yrityksiin, ja sen tarkoituksena on antaa tietoja koon ja päätoimialan mukaan luokiteltujen, vähintään kymmenen työntekijän yritysten palveluksessa olevista työntekijöistä. Tilastot kattavat Euroopan yhteisöjen tilastollisen teollisuuden yleisen toimialaluokituksen (jäljempänä NACE Rev. 1 ) pääluokkien C, D, E, F, G, H, I, J, K, M, N ja O kaikki toimialat. Tietojen toimittaminen pääluokkien M, N ja O toimialoista on kuitenkin vapaaehtoista ajanjaksolla 2001-2002. 1.1 Paikallisen yksikön sijaintialue alueellisten yksiköiden nimikkeistön (NUTS) 1-tasolla ilmoitettuna 1.2 Sen yrityksen koko, johon paikallinen yksikkö kuuluu, seuraavien kokoluokkien mukaisesti ilmoitettuna: 10-49, 50-249, 250-499, 500-999 tai vähintään 1000 työntekijää 1.3 Paikallisen yksikön toimiala NACE Rev. 1:n 2-numerotason koodilla ilmoitettuna 1.4 Taloutta ja rahoitusta koskevan määräysvallan muoto direktiivissä 80/723/ETY tarkoitetussa merkityksessä Direktiivin 80/723/ETY (annettu jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta) mukaan "julkisilla yrityksillä" tarkoitetaan kaikkia yrityksiä, joiden suhteen julkiset viranomaiset käyttävät suoraan tai välillisesti määräysvaltaa omistuksen, rahoitukseen osallistumisen tai yrityksen sääntöjen perusteella. Julkisten viranomaisten oletetaan käyttävän määräysvaltaa (tai valvontavaltaa) yrityksen suhteen, jos niillä on suoraan tai välillisesti - enemmistö yrityksen merkitystä pääomasta ( > 50 %), tai - hallussaan yrityksen osakkeiden äänimäärän enemmistö taikka mahdollisuus asettaa enemmän kuin puolet yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä. Jotta määräysvaltaa tosiasiassa käyttävä yksikkö voitaisiin yksilöidä, on tarvittaessa tutkittava omistussuhteiden koko ketjua. Yritykseen kohdistuva määräysvalta ilmoitetaan kuuluvaksi johonkin seuraavista luokista: - julkinen määräysvalta, - yksityinen määräysvalta, - jaettu määräysvalta. 1.5 Kuuluuko pääosa tarkasteltavana olevan yksikön palkansaajista voimassa olevien palkkaa koskevien työehtosopimusten piiriin Palkkaa koskeva työehtosopimus voi olla: - valtakunnallinen tai keskusjärjestöjen välinen sopimus, joka kattaa useiden alojen työntekijöitä ja jonka yleensä allekirjoittavat yksi tai useampi ammattiliittojen keskusjärjestö ja yksi tai useampi valtakunnallinen työnantajajärjestö, - alakohtainen sopimus, jolla vahvistetaan työehdot kaikille tai suurimmalle osalle tietyllä alalla tai taloussektorilla työskentelevistä työntekijöistä ja toimihenkilöistä, - sopimus, joka kattaa yksittäisiä aloja yksittäisillä alueilla, - tietyn yksittäisen yrityksen tai työnantajan kanssa tehty sopimus, jonka piiriin kuuluvat vain kyseisen työnantajayrityksen palveluksessa olevat työntekijät yrityksen koosta riippumatta; sopimus voi kattaa vain tietyt yrityksen paikalliset yksiköt tai työntekijäryhmät, - sopimus, joka kattaa ainoastaan tietyn paikallisen yksikön työntekijät, - mikä tahansa muu sopimus. Vastaukseksi olisi annettava "kyllä", jos enemmän kuin 50 prosenttia paikallisen yksikön työntekijöistä kuuluu jonkin edellä mainitun tyyppisen palkkaa koskevan työehtosopimuksen piiriin. Kansalliset toimistot voivat pyytää työehtosopimustyyppiä koskevien tietojen sijasta tiedot sovellettavista työehdoista ja määrittää saatujen tietojen perusteella, minkätyyppisestä työehtosopimuksesta on kysymys. 1.6 Paikallisessa yksikössä työskentelevien palkansaajien kokonaismäärä (vapaaehtoinen) Palkansaajien lukumäärän olisi vastattava tilastointia varten ylläpidettävän yritysrekisterin sisältämiä tietoja. 1.7 Yrityksen tuotteiden pääasialliset markkinat (vapaaehtoinen) Tiedot kerätään yrityksen tuotteiden pääasiallisista markkinoista ja ilmoitetaan seuraavasti: - paikalliset tai alueelliset markkinat, - kansalliset markkinat, - Euroopan unionin markkinat, - maailmanmarkkinat. Tavoitteena on selvittää, mitkä ovat yrityksen tärkeimmät markkinat (vastausvaihtoehdoista valitaan vain yksi). 1.8 Yritysryhmän koko (vapaaehtoinen) Yritysryhmä on tilastoyksiköistä annetussa asetuksessa (ETY) N:o 696/93 määritelty tilastollinen yksikkö. Yritysryhmää olisi tarkasteltava maailmanlaajuisella tasolla. Paikallinen yksikkö kuuluu useimmissa tapauksissa yritykseen, johon kotimaisella tai ulkomaisella ryhmällä ei ole määräysvaltaa. Jos paikallinen yksikkö kuuluu yritysryhmään, tämä on yleensä yleisesti tiedossa. Käytännön ohjeena voidaan antaa, että vastaaja voi tutkia, onko hänen edustamansa yrityksen tilinpito kokonaisuudessaan konsolidoitu sellaisen yritysryhmän tilinpitoon, johon yritys kuuluu. 1.9 Yritysryhmän määräysvaltaisen yksikön kotipaikkavaltio (vapaaehtoinen) Yritysryhmän määräysvaltainen yksikkö on tosiasiallista määräysvaltaa käyttävä oikeudellinen yksikkö kansantalouden tilinpidon vuoden 1993 painoksen 4.30 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Ilmoitettava sijaintimaa on tämän yksikön sijaintivaltio, joka on usein sama kuin tarkasteltavana olevan paikallisen yksikön sijaintivaltio. Käytännön ohjeena voidaan antaa, että kohdassa ilmoitetaan koko yritysryhmän konsernitilinpäätöksen julkaisseen oikeudellisen yksikön kotipaikkavaltio. 2 Jokaisesta otokseen sisältyvästä palkansaajalta ilmoitettavat tiedot Palkansaajia ovat kaikki ne, joilla on työsopimus suoraan yrityksen tai paikallisen yksikön kanssa ja jotka saavat työstään korvausta työn luonteesta, tehtyjen työtuntien määrästä (osa- tai kokoaikaisuus) tai työsopimuksen kestosta (määräaikainen tai kestoltaan määrittämätön) riippumatta. Etätyöntekijät(2) olisi sisällytettävä palkansaajiin vain, jos on nimenomaan sovittu, että etätyöntekijä saa korvauksen tehtyjen työtuntien määrän perusteella. Palkansaajien olisi luettava myös oppisopimuskoulutuksessa olevat ja harjoittelijat. Seuraavia henkilöryhmiä ei pitäisi sisällyttää palkansaajiin: - perheenjäsenensä yrityksessä työskentelevät henkilöt, - etätyöntekijät, joille maksetaan korvaus toimitetun tuotteen tai palvelun perusteella, - satunnaistyöntekijät (ovat yrityksen palveluksessa ilman ennalta määrättyä työaikaa), - tilapäistyöntekijät (tilapäistyövoimaa välittävien toimistojen palveluksessa olevat työntekijät; jos tilapäistyöntekijän työnantajana oleva toimisto on otokseen poimittu yksikkö, tilapäistyöntekijät olisi luettava palkansaajiin), - työntekijät, joille maksettava korvaus koostuu yksinomaan palkkioista tai provisioista, - yrityksen hallituksen jäsenet, - palkatta yrityksessään työskentelevät omistajat, toimitusjohtajat tai johtajat (joille maksetaan korvaus voitto-osuutena tai palkkiona), - tarkasteltavana olevan yksikön työntekijät, jotka työskentelevät vakituisesti (yli vuoden pituisen ajan) ulkomailla sijaitsevassa yksikön sidosyrityksessä, - vapaaehtoistyöntekijät. 2.1 Sukupuoli 2.2 Täysinä vuosina ilmoitettu ikä edustavan kuukauden tiettynä päivämääränä 2.3 Ammatti kansainvälisen ammattiluokituksen mukaisesti (International Standard Classification of Occupations, ISCO-88 (COM)) Ammatti koodataan ISCO-88 (COM) -luokituksen mukaisesti vähintään kaksinumerotasolla ja mahdollisuuksien mukaan kolminumerotasolla. Niiden oppisopimuskoulutuksessa olevien ja harjoittelijoiden ammatiksi, joilla on työsopimus, merkitään ammatti, jota varten oppisopimuskoulutus tai harjoittelujakso suoritetaan. Ammattiluokkaan "johtajat ja ylimmät virkamiehet" (koodi P1-2) sisältyy yleensä monenlaisia tehtäviä, jotka liittyvät yrityksen ja sen osastojen ja yksiköiden toiminnan suunnitteluun, johtamiseen ja koordinointiin yleensä alemman johtotason johtajien ja päälliköiden avustuksella. Johtotehtävissä työskenteleviltä vaaditaan yleensä runsaasti asiantuntemusta ja kokemusta tuotantoprosessista ja/tai palvelutuotannon vaatimuksista sekä yritysten ja organisaatioiden tehokkaaseen toimintaan liittyvistä hallintomenettelyistä. Jotta ammattia koskevat tiedot voitaisiin ilmoittaa, kansalliset toimistot voivat pyytää ilmoittamaan, mihin sopimuksenmukaiseen palkkaluokkaan työntekijä kuuluu, mikä on varsinaisen työtehtävän hallinnollinen koodi (koodit ovat saatavilla paikallisissa yksiköissä) ja kuuluvatko työntekijät palkansaajien eläkevakuutuksen piiriin. 2.4 Johto- tai valvontatehtävät (vapaaehtoinen) Tämä muuttuja ilmoittaa, onko työntekijällä jonkinlaisia johtotehtäviä (jolloin vastaus on kyllä) vai ei (jolloin vastaus on ei). Näitä työntekijöitä ei välttämättä luokitella ISCO-88 (COM) -luokituksessa luokkaan "johtajat ja ylimmät virkamiehet" (pääluokka 1), vaikka heidän tehtäviinsä saattaa kuulua jonkin työntekijäryhmän johtaminen tai valvominen. Tämäntyyppisillä työntekijöillä on yleensä työtehtävänimikkeenä "esimies" tai "päällikkö" varsinaisen ammattinimikkeen lisäksi. 2.5 Ylin suoritettu koulutustaso(3) ISCED 97 -luokituksen mukaisesti Tiedot kerätään työntekijän saamasta yleissivistävästä, ammatillisesta, korkea-asteen ja tutkijakoulutusasteen koulutuksesta seuraavien ISCED 97 -luokkien mukaisesti: ISCED 0 ja 1 (koodi 01) 0 - ESIASTEEN KOULUTUS ja 1 - PERUSKOULUN ALA-ASTE ELI ALEMMAN PERUSASTEEN KOULUTUS ISCED 1 -tasolla koulutus muodostuu yleensä opetuskokonaisuuksista tai -jaksoista, joiden tarkoituksena on antaa hyvät perustaidot lukemisessa, kirjoittamisessa ja matematiikassa sekä perustiedot tietyistä muista aineista, kuten historiasta, maantieteestä, luonnontieteistä, yhteiskuntatieteestä, taiteesta ja musiikista. Tämä taso kattaa periaatteessa kuusi vuotta täysipäiväistä koulutusta. ISCED 2 (koodi 02) 2 - PERUSKOULUN YLÄASTE ELI YLEMMÄN PERUSASTEEN KOULUTUS Verrattuna 1 -tasoon koulutus on tällä tasolla useammin oppiainekeskeistä, opettajat tiettyihin oppiaineisiin erikoistuneita ja oppilailla on useita opettajia, jotka opettavat kukin omaa erikoisalaansa. Tälle tasolle on ominaista hankittujen perustaitojen kokonaisvaltainen hyödyntäminen. ISCED 3 3 - KESKIASTEEN KOULUTUS (koodi 03, kohtia a, b ja c ei voida erotella) Tälle tasolle kuuluvat koulutusohjelmat yleensä edellyttävät noin 9-vuotisen (1-tasolta alkavan) täysipäiväisen koulutuksen suorittamista tai koulutuksen ja ammatillisen tai tiettyyn erikoisalaan liittyvän kokemuksen yhdistelmää. 3A- Keskiasteen koulutus - yleissivistävä (vapaaehtoinen) (koodi 04) 3B- Keskiasteen koulutus - ammatillinen (vapaaehtoinen) (koodi 05) 3C- Keskiasteen koulutus (alle kolme vuotta) - työmarkkinaorientoitunut (vapaaehtoinen) (koodi 06) 3C- Keskiasteen koulutus (vähintään kolme vuotta) - työmarkkinaorientoitunut (vapaaehtoinen) (koodi 07) ISCED 4 (koodi 08) 4 - KESKIASTEEN JÄLKEINEN KOULUTUS, JOKA EI OLE KORKEAKOULUTUSTA Tälle tasolle kuuluvat koulutusohjelmat, jotka kansainvälisestä näkökulmasta katsottuna sijoittuvat keskiasteen koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen välimaastoon, vaikka ne kansallisesta näkökulmasta voitaisiin selkeästi luokitella joko keskiasteen tai korkea-asteen koulutukseksi. Näitä ohjelmia ei voida niiden sisällön perusteella pitää korkea-asteen koulutusohjelmina. Ne eivät useinkaan ole tasoltaan kovinkaan paljon ISCED 3 -tason ohjelmia vaativampia, vaan niiden tarkoituksena on laajentaa jo suoritetuissa 3-tason koulutusohjelmissa hankittua tietämystä. Tyypillinen esimerkki tällaisesta ohjelmasta on ISCED 5 -tasoa varten valmistava sellaisille opiskelijoille tarkoitettu koulutusohjelma, jotka ovat suorittaneet ISCED 3 -tason koulutusohjelman mutta joiden suorittaman koulutuksen opetusohjelma ei kuitenkaan riitä 5-tasolle pääsyyn. Tällaisia ohjelmia ovat mm. tutkinto-opintoihin valmistavat peruskurssit tai lyhyet ammatilliset koulutusohjelmat. Myös vaihtoehtoisten koulutusväylien koulutusohjelmat voidaan lukea tälle tasolle. ISCED 5B (koodi 09) 5B - KORKEA-ASTEEN KOULUTUS (EI JOHDA SUORAAN TUTKIJAKOULUTUSASTEEN TUTKINTOON) - Ammatillinen Tasoon 5A verrattuna nämä ohjelmat ovat käytäntöpainotteisia ja/tai tiettyyn ammattiin valmistavia, ja niiden tarkoituksena on antaa ohjelmiin osallistuville käytännön ammattitaito ja osaaminen, jota tarvitaan tietyssä ammatissa, tietyllä ammattialalla tai tietyn ammattiryhmän ammateissa. Koulutusohjelman suorittaneet saavat yleensä työmarkkinoilla tarvittavan pätevyyden. ISCED 5A (koodi 10) 5A - KORKEA-ASTEEN KOULUTUS (EI JOHDA SUORAAN TUTKIJAKOULUTUSASTEEN TUTKINTOON) - Yleissivistävä Tämän tason ohjelmat ovat korkea-asteen koulutusohjelmia, joiden opetussisältö on vaativampi kuin tasolla 3 ja 4 tarjottavien koulutusohjelmien. Näiden koulutusohjelmien pääsyvaatimuksena on yleensä ISCED 3A -tason tai ISCED 3B -tason tutkinto tai vastaava ISCED 4A -tason tutkinto. Ne eivät johda suoraan tutkijakoulutusasteen tutkintoon. Näiden ohjelmien yhteenlasketun keston on oltava vähintään kaksi vuotta. 5A-tason ohjelmat ovat yleensä teoriapainotteisia, ja niiden tarkoituksena on antaa korkea-asteen jatko-ohjelmiin ja pitkälle erikoistunutta ammattitaitoa vaativiin ammatteihin tarvittava pätevyys. ISCED 6 (koodi 11) 6 - TUTKIJAKOULUTUSASTEEN KOULUTUS (JOHTAA TUTKIJAKOULUTUSASTEEN TUTKINTOON) Tälle tasolle luokitellaan korkea-asteen koulutusohjelmat, jotka johtavat tutkijakoulutusasteen tutkintoon. Ohjelmissa ei keskitytä ainoastaan opintokurssien suorittamiseen vaan vaativaan opiskeluun ja itsenäiseen tutkimustyöhön. Ohjelmien suoritusvaatimuksena on yleensä sellaisen tutkielman tai tieteellisen työn laatiminen, joka täyttää julkaistavalle tutkielmalle asetetut vaatimukset, perustuu itsenäiseen tutkimustyöhön ja lisää merkittävällä tavalla alan tietämystä. 2.6 Palvelusaika yrityksessä Palvelusaika määritellään niiden kokonaisten vuosien määräksi, joiden ajan työntekijä on ollut nykyisen työnantajansa palveluksessa. Jos työntekijä on aikaisemmin ollut yrityksen jonkin toisen paikallisen yksikön palveluksessa, palvelusaika olisi laskettava siitä päivästä, jona työntekijä otettiin yrityksen palvelukseen. Lyhytkestoiset lomat (alle vuoden pituiset lomat, kuten äitiyslomat, isyyslomat tai sairaslomat) olisi sisällytettävä palvelusaikaan. Yli vuoden pituisia keskeytyksiä ei pitäisi laskea palvelusaikaan. 2.7 Koko- tai osa-aikaisuus Kokoaikaisiin palkansaajiin kuuluvat työntekijät, joiden säännöllinen työaika on sama kuin tarkasteltavina olevassa paikallisessa yksikössä sovellettavan työehtosopimuksen mukainen tai kyseisessä yksikössä tavanomaisesti noudatettava työaika, vaikka työntekijän työsopimus olisi tehty vuotta lyhyemmäksi ajaksi. Kymmenen prosentin poikkeama voidaan sallia. Muut palkansaat kuuluvat osa-aikaisiin palkansaajiin. Osa-aikaisten työntekijöiden työtunnit olisi kirjattava prosentteina paikallisessa yksikössä noudatettavan säännöllisen työajan (jota sovelletaan kokoaikaisiin työntekijöihin) mukaisista työtunneista. 2.8 Työsopimuksen tyyppi Työsopimuksen tyypistä on ilmoitettava seuraavat tiedot: - kestoltaan määrittämätön, - määräaikainen (lukuun ottamatta oppisopimuskoulutuksessa olevia ja harjoittelijoita), - oppisopimuskoulutuksessa oleva tai harjoittelija, - muu. Kestoltaan määrittämätön työsopimus on työntekijän ja työnantajan välinen sopimus, jonka kestosta ei ole sovittu ennalta. Työsopimus on väli- tai määräaikainen, jos työnantajan ja työntekijän tarkoituksena on ollut sitoa sopimuksen kesto tiettyihin ehtoihin, kuten työn lopulliseen valmistumisaikatauluun, tietyn työtehtävän loppuun saattamiseen tai sellaisen työntekijän työhön paluuseen, jonka sijaiseksi työntekijä on otettu. Oppisopimuskoulutusta ja harjoittelua koskevat sopimukset ovat tietyntyyppisiä määräaikaisia sopimuksia työnantajan ja oppisopimuskoulutuksessa olevan tai harjoittelijan välillä. Sopimuksen tarkoituksena on tarjota oppisopimuskoulutuksessa olevalle mahdollisuus hankkia käytännön kokemusta tietyltä alalta. 2.9 Kansalaisuus (vapaaehtoinen) Kansalaisuudella tarkoitetaan henkilön lainmukaista kansalaisuutta ja kansalaisella lainmukaista kansalaista, jonka kansalaisuus perustuu syntymään tai kansalaisoikeuksien saamiseen ilmoituksen, valinnan, avioliiton tai muun perusteen johdosta. 2.10 Työvoimapoliittisten toimien piiriin kuuluminen (vapaaehtoinen) Tämä muuttuja ilmoittaa, kuuluuko työntekijä seuraavassa lueteltujen kaltaisten työvoimapoliittisten toimien piiriin: - täydellinen tai osittainen vapauttaminen veroista ja työnantajan sosiaaliturvamaksuista, - tuki, - harjoittelua tai oppisopimuskoulutusta varten tarkoitettu tuki. Tämä muuttuja liittyy yksittäiseen työntekijään eikä yritykseen. Tukia, jotka maksetaan yritykselle ja joita ei voida kohdentaa tiettyyn työntekijään (ja jotka siis lasketaan henkilötyövoiman perusteella), ei oteta huomioon. Tukiohjelmiin voi liittyä myös työnantajan tai työntekijän sosiaaliturvamaksuihin ja välittömiin veroihin tehtäviä vähennyksiä silloin, kun ohjelmalla pyritään tukemaan työpaikkojen luomista tai työntekijöiden palkkaamista. 2.11 Katkokset työurassa nykyisessä työnantajayrityksessä (vapaaehtoinen) Muuttuja ilmoittaa niiden kokonaisten vuosien (ja kuukausien) määrän, joiden ajan työntekijän pitkäaikainen katkos työurassa on kestänyt. Pitkäaikaisiksi katkoksiksi olisi katsottava vain yli vuoden pituiset katkokset. Jos erillisiä katkoksia on työvuosien aikana ollut useita, ne olisi laskettava yhteen. Lyhytaikaisia (alle vuoden pituisia) katkoksia ei pitäisi laskea mukaan, vaikka niiden yhteenlaskettu pituus ylittäisi vuoden. 3 Ansioita, palkallisia työtunteja sekä poissaolopäiviä koskevat tiedot 3.1 Edustavan kuukauden kokonaisbruttoansio Bruttoansioihin sisältyvät työnantajan suoraan ja säännöllisesti jokaisena palkanmaksuajankohtana maksamat rahamääräiset korvaukset, joista ei ole vähennetty palkansaajalta kannettavia työnantajan pidättämiä veroja eikä sosiaaliturvamaksuja. Bruttoansioihin luetaan seuraavat erät: - kaikki edustavaan kuukauteen liittyvät maksut (vaikka niitä ei suoritettaisi edustavan kuukauden aikana), joihin kuuluvat myös ylityöstä maksettu palkka, vuorotyölisät, lisäpalkkiot, provisiot jne., - ylityökorvaukset, tiimityökorvaukset, yö- ja viikonlopputyöstä maksetut korvaukset, provisiot jne., - säännöllisesti kullakin palkanmaksujaksolla maksetut lisäpalkkiot ja korvaukset, vaikka niiden määrä vaihtelisi kuukausittain, - poissaolojaksoista ja seisokeista maksetut korvaukset, jotka työnantaja maksaa kokonaisuudessaan, - rahamääräiset työehtosopimuksiin tai vapaaehtoisiin sopimuksiin perustuvat perhe-etuudet ja muut avustukset, - maksut työntekijöiden säästöjärjestelmiin. Seuraavia eriä ei lueta bruttoansioihin: - edustavan kuukauden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät muihin ajanjaksoihin, kuten maksurästit, ennakot tai muilta jaksoilta suoritettavat loma- tai sairausajan palkat, - ajoittain maksetut lisäpalkkiot ja avustukset, joita ei ole maksettu säännöllisesti jokaisena palkanmaksupäivänä, - poissaoloajalta suoritetut maksut, jotka työnantaja on suorittanut vähennettyinä, - lakisääteiset perhe-etuudet, - luontoismuotoisten etuuksien arvo (tiedonkeruuseen liittyvien ongelmien vuoksi), - työvaate- ja työvälinekorvaukset, - korvaukset matka- tai oleskelukustannuksista sekä muista vastaavanlaisista kustannuksista, jotka ovat aiheutuneet työnantajan liiketoimintaa hoidettaessa. 3.1.1 Ansiot ylityöstä Ylityötunneista maksettujen korvausten määrä. Laskennassa olisi käytettävä kokonaiskorvauksen määrää eikä normaalin tuntipalkan lisäksi maksetun erillisen lisän osuutta. Huomioon otettavan korvauksen olisi sisällettävä edustavan kuukauden aikana tosiasiassa tehdyt ylityötunnit, vaikka korvaus näistä maksettaisiin vasta myöhemmin (ennen edustavaa kuukautta tehtyjä mutta sen aikana maksettuja ylityötunteja ei pitäisi ottaa huomioon). 3.1.2 Vuorotyöstä maksetut erityiskorvaukset Muuttuja ilmoittaa vuorotyöstä maksetut lisäkorvaukset sekä yö- ja viikonlopputyöstä maksetut lisäkorvaukset, jos tätä työtä ei katsota ylityöksi. Huomioon olisi otettava vain lisäkorvauksen osuus. 3.2 Viitevuoden kokonaisbruttoansio Muuttuja ilmoittaa viitevuoden aikana maksetut kokonaisansiot. Kaikki ajoittain maksetut lisäpalkkiot olisi otettava huomioon (kuten 13. tai 14. kuukauden palkat, lomien yhteydessä maksetut bonukset, voitto-osuudet, pitämättömästä lomasta maksetut korvaukset, ajoittaiset provisiot jne.). Erorahaa ja luontoismuotoisia suorituksia ei pitäisi ottaa huomioon. 3.2.1 Bruttomääräisten vuosiansioiden perustana olevien viikkojen/kuukausien määrä On hyvä pyytää tiedot kaikkien otokseen kuuluvien palkansaajien vuosiansioista, vaikka työntekijä ei olisikaan ollut työssä koko vuotta. Tässä tapauksessa on pyydettävä tiedot vuosiansioiden perustana olevien viikkojen tai kuukausien määrästä, jotta virhemahdollisuudet voitaisiin välttää. 3.2.2 Vuosittaiset lisäpalkkiot yhteensä Muuttuja ilmoittaa kaikki ajoittaiset palkkiot, joita ei ole maksettu jokaisella palkanmaksujaksolla, kuten lomien yhteydessä maksetut bonukset, 13. kuukauden palkat, pitämättömästä lomasta maksetut korvaukset, ajoittaiset provisiot, voitto-osuudet jne. 3.2.2.1 Määräajoin maksetut lisäpalkkiot, joita ei ole maksettu jokaisella palkanmaksujaksolla (vapaaehtoinen) Muuttuja ilmoittaa kaikki säännölliset lisäpalkkiot, joita ei kuitenkaan ole maksettu jokaisella palkanmaksujaksolla, kuten lomien yhteydessä maksetut bonukset ja 13. tai 14. kuukauden palkat jne. 3.2.2.2 Tuottavuuden perusteella maksetut vuosittaiset lisäpalkkiot (vapaaehtoinen) Muuttuja ilmoittaa työntekijälle maksetut ajoittaiset lisäpalkkiot, jotka perustuvat henkilökohtaisiin tuloksiin tai urakkatyöhön. 3.2.2.3 Voitonjakoon liittyvät vuosittaiset kannustinlisät (vapaaehtoinen) Muuttuja ilmoittaa kannustinjärjestelmien yhteydessä yrityksen kokonaistuloksen perusteella maksetut lisäpalkkiot tai muut poikkeukselliset maksut. 3.3. Työnantajan työntekijän puolesta suorittamat pakolliset sosiaaliturvamaksut ja verot (vapaaehtoinen) Työnantajan työntekijän puolesta valtion viranomaisille suorittamien pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja verojen kokonaismäärä edustavan kuukauden aikana. Huom. Tämä ei välttämättä koske kaikkia maita. 3.3.1 Pakolliset sosiaaliturvamaksut (vapaaehtoinen) Muuttuja ilmoittaa työntekijän lakisääteiset tai työehtosopimuksiin perustuvat sosiaaliturvamaksut, jotka työnantaja pidättää. 3.3.2 Verot (vapaaehtoinen) Muuttuja ilmoittaa ansioista kannettavat verot, jotka työnantaja pidättää ja suorittaa työntekijän puolesta veroviranomaiselle. 3.4 Palkallisten työtuntien määrä edustavan kuukauden aikana (tai tavanomaisen työkuukauden aikana) Palkallisten työtuntien määrä sisältää normaali- ja ylityötunnit, joilta on maksettu korvaus edustavan kuukauden aikana. Työtunnit, joita ei ole tehty viitejaksolla mutta joista on tästä huolimatta maksettu korvaus, sisällytetään "palkallisiin työtunteihin" (vuosiloma, sairasloma, yleiset vapaapäivät ja muut palkalliset työtunnit, kuten lääkärintarkastukseen käytetty aika). Tätä menetelmää käytettäessä on tarpeen varmistaa johdonmukaisuus "palkallisten työtuntien" ja palkan perusteena olevien tuntien välillä. Palkalliset työtunnit lasketaan siten, että normaalityöajan mukaisista työtunneista, joihin on lisätty ylityötunnit, vähennetään menetetyt työtunnit, joista ei ole maksettu korvausta (esim. sairaus- tai äitiysloma), sekä työtunnit, joista on maksettu vähennetty korvaus. Huom. Normaalityöajaksi katsotaan työtunnit, jotka työntekijän on tehtävä edustavan kuukauden aikana ja joihin ei lasketa ateriataukoja eikä ylityötunteja, vaikka ylityötä tehtäisiin säännöllisesti tai sopimuksen perusteella. Tässä kohdassa ilmoitetaan siis niiden työtuntien määrä (viikossa/kuukaudessa), jotka työntekijä on paikallisessa yksikössä noudatettavan sopimuksen, säännösten tai sääntöjen mukaisesti velvollinen tekemään. 3.4.1 Palkallisten ylityötuntien määrä edustavan kuukauden aikana Ylityötunteihin sisältyvät normaalin tai tavanomaisen viikkotyöajan (tai kuukausityöajan) lisäksi tehdyt työtunnit. Jos esimerkiksi 4 tunnista maksetaan 1,5-kertainen korvaus, työtuntien määräksi ilmoitetaan 4 eikä 6. Ylityötunteihin olisi kirjattava vain ne työtunnit, joista maksetaan 3.1.1 kohtaan kirjattava korvaus. Vapaa-ajalla korvattavaa palkatonta työaikaa ja matkustukseen käytettyä aikaa ei katsota ylityöksi. 3.5 Vuosittaiset poissaolopäivät 3.5.1 Vuosittaiset vuosilomapäivät (lukuun ottamatta sairaslomapäiviä) Muuttuja ilmoittaa työntekijän palkallisten vuosilomapäivien määrän lukuun ottamatta yleisiä vapaapäiviä. Se ilmoittaa tavanomaisten palkallisten lomapäivien vuosittaisen kokonaismäärän, joka sisältää myös iän, erityistehtävien, palvelusajan ja muiden vastaavien syiden perusteella myönnetyt lomapäivät. Jos työnantaja maksaa työntekijöilleen lisäkorvauksen palkallisen loman aikana tehdystä työstä, lisäkorvaukset sisällytetään yleensä vuosiansioihin ja lomapäivien määrää vähennetään vastaavasti. Koska lomapäivinä tehdystä työstä on maksettu korvaus, lomapäivien kokonaismäärää on muutettava kaksinkertaisen kirjaamisen välttämiseksi. Tämän vuoksi ilmoitetaan vain toteutuneet lomapäivät. Vastaavasti jos työntekijälle tarjotaan (palkallista) lisävapaata työajan lyhentämisjärjestelyjen yhteydessä, tämä vapaa-aika lisätään vuosilomapäiviin. Tämäntyyppinen vapaa kirjataan kuitenkin vain, jos työajan lyhennys vastaa vähintään viittä työpäivää vuodessa. Seuraavia ei pidetä vuosilomapäivinä: - tiimityön johdosta annetut lepopäivät (koska nämä sisällytetään viikkotyötuntien määrään), - yleiset vapaapäivät, - koulutusvapaa, - henkilökohtaisista syistä myönnettävät palkalliset vapaapäivät. Huomioon olisi otettava vain ne päivät, joita voidaan pitää työpäivinä (jos sunnuntait ja lauantait eivät ole työpäiviä, niitä ei pitäisi ottaa huomioon, kuten ei myöskään yleisiä vapaapäiviä). 3.5.2 Vuosittaiset sairaslomapäivät (vapaaehtoinen) Niiden kokonaisten päivien määrä, jotka työntekijä on tosiasiassa ollut sairaslomalla. 3.5.2.1 Vuosittaiset sairaslomapäivät, joista työnantaja on maksanut korvauksen (vapaaehtoinen) Niiden kokonaisten päivien määrä, jotka työntekijä on tosiasiassa ollut sairaslomalla ja joista työnantaja on maksanut täyden tai osittaisen korvauksen. 3.5.2.2 Vuosittaiset sairaslomapäivät, joista työnantaja ei ole maksanut korvausta (vapaaehtoinen) Niiden kokonaisten päivien määrä, jotka työntekijä on ollut sairaslomalla ja joista työnantaja ei ole maksanut korvausta. 3.5.3 Vuosittain ammatilliseen koulutukseen käytetyt päivät (vapaaehtoinen) Vuoden aikana ammatilliseen koulutukseen käytettyjä päiviä ovat päivät (henkilötyöpäivinä ilmoitettuina), jotka työntekijä on käyttänyt mihin tahansa ammatilliseen koulutukseen lukuun ottamatta oppisopimuskoulutuksessa olevia ja harjoittelijoita, joilla on erityinen harjoittelusopimus. 3.6 Vuosiarvio luontoismuotoisista korvauksista (vapaaehtoinen) Arvio kaikkien työntekijälle viitevuoden aikana suoritettujen luontoismuotoisten korvausten arvosta. 4 Estimointikertoimet 4.1 Paikallisten yksiköiden estimointikerroin Tämä kerroin lasketaan kussakin ositteessa kutakin paikallista yksikköä varten siten, että perustaksi otetaan otokseen sisältyvien paikallisten yksiköiden määrä sekä perusjoukkoon sisältyvien paikallisten yksiköiden määrä. Kerroin ilmoittaa niiden paikallisten yksiköiden lukumäärän perusjoukossa, joita kukin otokseen poimittu paikallinen yksikkö edustaa. 4.2 Työntekijöiden estimointikerroin Työntekijöihin sovelletaan kerrointa, jolla otokseen sisältyvien työntekijöiden määrä on kerrottava perusjoukkoa koskevien estimaattien muodostamiseksi. Se perustuu kunkin paikallisen yksikön osalta yksiköstä otokseen poimittujen työntekijöiden määrään ja paikallisen yksikön työntekijöiden kokonaismäärään yhdistettynä paikallisten yksiköiden estimointikertoimeen. (1) EYVL L 76, 30.3.1993, s. 1. (2) Etätyöntekijä on henkilö, joka yrityksen kanssa etukäteen sovitun järjestelyn tai solmitun sopimuksen nojalla tekee työtä tai tuottaa tietyn määrän tavaroita tai palveluja kyseiselle yritykselle mutta joka ei työskentele kyseisen yrityksen tiloissa (katso Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä yhteisössä (EKT 1995), 11.13 g kohta). (3) Ilmauksella "suoritettu koulutustaso" tarkoitetaan todistuksen tai tutkintotodistuksen saamista, jos koulutuksen suorittamisesta annetaan todistus tai tutkintotodistus. Jos koulutuksen suorittamisesta ei anneta todistusta, suorittamisella tarkoitetaan täysimittaista koulutukseen osallistumista. LIITE III TULOSTEN TOIMITTAMISESSA NOUDATETTAVA MUOTO Kustakin paikallisesta yksiköstä ja kustakin työntekijästä on toimitettava erilliset tiedot. Nämä tiedot on toimitettava kahdenlaisina tietueina: Α: Paikallisia yksiköitä koskevat tietueet Β: Työntekijöitä koskevat tietueet Työntekijöitä koskevat tietueet on liitettävä paikallisia yksiköitä koskeviin tietueisiin tilastoavaimen avulla. Tietueiden on sisällettävä yksi kenttä kutakin muuttujaa varten. Kunkin tietueen on joko oltava pituudeltaan määrätty tai erottimena on käytettävä pilkkua. Kenttien järjestyksen olisi vastattava muuttujien järjestystä. Jos muuttuja puuttuu, muuttujalle varattu kenttä olisi jätettävä tyhjäksi. Todelliset nolla-arvot olisi merkittävä numeerisella nollalla.