ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Kolmen nopean kasvun vuoden jälkeen Tšekin talouskasvu on hidastunut vuonna 2008, ja se hidastunee lisää vuonna 2009. Maailmanlaajuisen finanssi- ja talouskriisin vuoksi heikentynyt ulkomaankysyntä hidastaa erittäin avoimen Tšekin talouden viennin kasvua. Lisäksi kotimaankysyntä, erityisesti investoinnit, heikkenee ulkomaisten suorien investointien vähentyessä, luottoehtojen kiristyessä ja yritysten ja kuluttajien luottamuksen horjuessa. Hallitus on talouskasvun hidastumisen seurauksena ottanut vuoden 2009 talousarviossa käyttöön talouden elvyttämiseen tähtäävän finanssipoliittisen elvytyspaketin, johon sisältyy useita tulo- ja menopuolen toimenpiteitä. Niiden tarkoituksena on edistää kotimaankysyntää ja tukea yrityksiä laskusuhdanteen aikana. Vuodesta 2010 alkaen talouden odotetaan palautuvan asteittain ulkoisen ympäristön kohenemisen myötä. Kasvu ei kuitenkaan palautune kriisiä edeltäneisiin korkeisiin lukuihin. Se saattaa olla haitallista julkiselle taloudelle, joka on viime vuosina hyötynyt tulojen huomattavasta kasvusta. Melko alhaisesta julkisen talouden vajeesta ja velasta huolimatta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on edelleen huolenaihe väestön nopean ikääntymisen aiheuttamien riskien vuoksi. Tšekin kansallispankki höllensi rahapolitiikkaa vuoden 2008 jälkipuoliskolla peräkkäisillä korkotason alennuksilla (3,75 prosentista heinäkuussa 2008 2,25 prosenttiin joulukuussa 2008). Tšekin korunan nimellinen efektiivinen valuuttakurssi heikkeni hieman (1,3 prosenttia) vuonna 2008.
(2)

Tällä vuosikymmenellä Portugalin talous on kasvanut euroalueen keskiarvoa hitaammin ja alle potentiaalin. BKT polki paikoillaan vuonna 2008 ennen kaikkea finanssikriisin ja tärkeimpien kauppakumppanien heikon taloustilanteen aiheuttaman vaisun ulkomaankysynnän takia. Ulkoisen epätasapainon lisääntyminen on johtanut kasvavaan velkaantumiseen ja samanaikaisesti ulkomaille maksettavien korkomaksujen nousuun. Erot kilpailukyvyssä eivät ole myöskään kaventuneet lähinnä heikon tuottavuuden kasvun vuoksi, mikä onkin edelleen Portugalin talouden suuri heikkous. Myös kotimaankysynnän kasvu heikkeni yksityisen kulutuksen ja erityisesti kiinteän pääoman bruttomuodostuksen kehityksen hidastuessa. Hidas kasvu ei ole kuitenkaan haitannut julkisen talouden alijäämän supistumista viime vuosina. Vuonna 2008 alijäämä oli 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Portugalin viranomaiset ovat Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti hyväksyneet vuonna 2009 monenlaisia toimenpiteitä taloudellisen toiminnan piristämiseksi. Näiden toimenpiteiden suuruusluokka on 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja talousarviovaikutus 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkista taloutta koskevat harkinnanvaraiset toimenpiteet merkitsevät, että jatkossa on vähäisemmät mahdollisuudet harjoittaa muuta finanssipoliittista elvytystä vaarantamatta julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä.
(7)

Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu heikkenemisriskejä. Komission yksiköiden tammikuussa 2009 esittämä vuosien 2009/2010 ja 2010/2011 talouskasvuennuste on selvästi heikompi kuin ohjelmassa, mistä seuraisi, että vuoden 2010/2011 alijäämä olisi noin 2 prosenttiyksikköä suurempi kuin ohjelmassa arvioidaan. Lisäksi on todennäköistä, että talouden toimeliaisuus on vuonna 2010 vaisumpaa kuin ohjelmassa on ennustettu, jolloin riskinä on, että tilapäisiksi tarkoitettuja elvytystoimenpiteitä ei lopetetakaan vuonna 2010. Ohjelmassa myönnetään, että rahoitussektorin osallistuminen talouden toimeliaisuuteen on keskipitkällä aikavälillä aikaisemmin ennustettua vähäisempää ja että veroja tuova osuus kokonaiskysynnässä on todennäköisesti pienempi. Tulojen jousto, johon ohjelmassa viitataan vuoden 2010/2011 jälkeen, vaikuttaa kuitenkin suotuisalta, ja veroja tuova osuus kokonaiskysynnässä saattaa jopa olla pienempi kuin ohjelmassa esitetään. Kun otetaan huomioon nämä negatiiviset riskit, velkasuhdekaan tuskin kehittyy yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan vuodesta 2009/2010 eteenpäin, mistä seuraa velanhoitoon kohdistuva korkeampi riski. Myös hallituksen rahoitussektoriin kohdistamiin tukitoimiin liittyy riski, että alijäämä ja/tai velka kasvaa suuremmaksi kuin ohjelmassa ennustetaan (3). Valtion velkaa eniten kasvattavien rahoitussektorin tukitoimien (ohjelman mukaan noin 5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) ei kuitenkaan odoteta olevan pysyviä. Kun talous elpyy ja rahoitussektorin olosuhteet vakiintuvat, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten odotetaan purkavan rahoitussektorin tukitoimista aiheutuneen velan lisäyksen ainakin osittain myymällä rahoituslaitoksissa olevat pääomaosuudet takaisin yksityiselle sektorille ja vaatimalla lainojen takaisinmaksua.
(13)

Finanssipolitiikan viritys on vuonna 2009 elvyttävä rakenteellisen rahoitusaseman muutoksella mitattuna ja ottaen huomioon julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvat riskit. Tämä on pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista, sillä sopimuksessa määrätään, että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Kun huomioon kuitenkin otetaan julkisen talouden rahoitusaseman ja velan kehittymiseen kohdistuvat huomattavat riskit, vaarana on, että julkisen talouden heikkeneminen vaikuttaa kielteisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Toisaalta pitkän aikavälin kestävyyden odotetaan jonkin verran hyötyvän suunnitelluista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on jatkossakin kasvattaa työvoimaosuutta. Tällaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi yleisen verohyvityksen siirrettävyyden lakkauttaminen asteittain sekä ansiotulojen verohyvitysten käyttöönotto, jonka tarkoituksena on tehdä matalan osaamistason työntekijöiden työssäkäynnistä kannattavaa. Kun lopuksi otetaan huomioon edellä mainitut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde ei ehkä pysy viitearvon sisällä ohjelmakaudella.
(2)

Suomen talouden ja kotimaisen rahoitussektorin perustekijät ovat kunnossa, mutta maailmanlaajuinen kriisi on leikannut rankasti maan hyvin vientikeskeisen teollisuuden tuotosta. Vaikka kotitaloudet hyötyvät vuosina 2009 ja 2010 huomattavista palkankorotuksista, veroleikkauksista ja inflaation hidastumisesta, kuluttajien ja yritysten luottamus on kärsinyt, mikä jarruttaa yksityistä kulutusta ja investointeja. Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan BKT supistuu yli 1 prosentin vuonna 2009, ja BKT:n kasvu elpyy hiljalleen vuonna 2010 samaan aikaan maailmanlaajuisten markkinoiden odotetun vakaantumisen kanssa. Vaikka talous on nopeasti taantumassa, verotulot pysyttelivät kokonaisuudessaan melko vakaina vuonna 2008, mikä heijastaa työmarkkinajoustoa varsinkin vuoden alkupuolella ja henkilökohtaisten tulojen tasaista kasvua. Julkisen talouden ylijäämän arvioidaan olevan 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Kun otetaan huomioon, että talouden notkahdus vuonna 2009 johtuu ulkomaisen kysynnän ja luottamuksen romahtamisesta mutta samaan aikaan Suomen talouden perustekijöiden odotetaan pysyttelevän yleisesti ottaen vakaina, ohjelmassa suunnitellaan huomattavia finanssipoliittisia elvytystoimia vuodeksi 2009. Tavoitteena on tukea kotimaista kysyntää ja samalla turvata työllisyys yli taantuman.
(11)

Koska Liettuassa on merkittävä ulkoinen ja sisäinen talouden epätasapaino, se on Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti ryhtynyt harjoittamaan tällaista epätasapainoa korjaavaa finanssipolitiikkaa. Kun otetaan huomioon tarve korjata talouden epätasapainoa ja vaikeudet saada uutta rahoitusta kelvollisin ehdoin markkinariskien välttelyn vuoksi, vuosiksi 2009–2011 kaavailtu rajoittava finanssipolitiikan viritys on tarkoituksenmukainen reaktio makrotalouden ja julkisen talouden tilanteeseen. Verotusta on uudistettu kattavasti ja lisäksi on toteutettu useita menoja säästäviä toimenpiteitä, mukaan lukien julkisen sektorin palkanalennukset vuonna 2009. Liettuan viranomaiset aikovat lisäksi hyväksyä kattavan toimenpidepaketin elinkeinoelämän tukemiseksi keventämällä hallinnollista rasitetta, parantamalla rahoituksen saatavuutta sekä helpottamalla vientiä ja investointeja. Yhtenä painopisteenä on Neuvostoliiton aikaisten rakennusten uudenaikaistaminen energiatehokkuuden lisäämiseksi. Tässä yhteydessä Liettua aikoo nopeuttaa (ja yksinkertaistaa) EU:n rakennerahastovarojen käyttöä sikäli kuin tällaisten investointien rahoitusmahdollisuuksia lisätään tuntuvasti Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan liittyvien komission ehdotusten nojalla. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28. tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin.
(12)

Latvia on laatinut vakauttamisohjelman, joka vastaa ulkoisen ja sisäisen epätasapainon vähentämistä koskevaa tavoitetta, EU:n maksutasetukea koskevia vaatimuksia ja muiden kansainvälisten luotonantajien ehtoja. Vuoden 2009 erittäin voimakkaat julkisen talouden vakauttamispyrkimykset eivät näy rakenteellisen rahoitusaseman muutoksessa — laskettuna yhteisesti sovittuja menetelmiä soveltaen — pääasiassa poikkeuksellisen epävakaiden tulojen vuoksi. Lähentymisohjelman mukaan finanssipolitiikan virityksen arvioidaan olevan tämän jälkeen rajoittava. Ottaen huomioon, ettei julkisen talouden liikkumavaraa ole ja että talouden epätasapaino on korjattava, tämä vaikuttaa tarkoituksenmukaiselta, vaikka finanssipolitiikan viritys voisi olla vuonna 2009 tarvittaessa vieläkin rajoittavampi kokonaisalijäämätavoitteen saavuttamiseksi. Koska Latvia on ERM II -jäsen ja talouden kustannuskilpailukykyä on tarpeen parantaa, viranomaiset ovat helpottaneet yksityisen sektorin palkkojen mukauttamista tuottavuuteen alentamalla julkisen sektorin palkkoja ja vähentämällä julkisen sektorin työntekijöiden lukumäärää. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden skenaario näyttää vastaavan — vaikka siihen kohdistuukin riskejä — EU:n maksutasetukea koskevia sitoumuksia, joiden mukaan alijäämä on saatettava alle 3 prosentin vuoteen 2011 mennessä. Ohjelmassa ei kuitenkaan esitetä riittävän tarkkoja tietoja tavoitteiden saavuttamiseksi vuosina 2010 ja 2011 tarvittavista toimenpiteistä.
(9)

Irlannin keskipitkän aikavälin talousarviokehyksessä on joitakin puutteita. Yksi on se, että talousarvion kattaman ajanjakson jälkeisiä vuosia koskevia julkisen talouden tavoitteita, varsinkin menomäärärahoja, voidaan muuttaa myöhemmissä talousarvioissa. Kuten viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, poliittisten päättäjien on tämän seurauksena vaikeampi pysyttäytyä varovaisessa finanssipolitiikassa valtion saadessa (toistuvia) odottamattomia tuloja. Samaan aikaan se saattaa rajoittaa päättäjien mahdollisuuksia sitoutua uskottavasti vakauttamisstrategiaan vaikeina aikoina. Vaikka näitä asioita ei suoraan käsitelläkään ohjelmassa, hallitus on perustanut verotuskomitean (Commission on Taxation) antamaan suosituksia verotusjärjestelmän kehittämiseksi ja erityisen julkisen sektorin menoja ja lukuja tarkastelevan ryhmän (Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers) antamaan suosituksia julkisia menoja koskevien ohjelmien parantamiseksi. Näiden ryhmien selvitysten on määrä valmistua vuoden 2009 aikana, ja kansalliset viranomaiset ovat ilmoittaneet, että niissä esitetyt suositukset otetaan huomioon vuoden 2010 ja sitä seuraavien vuosien talousarviota käsittelevässä päätöksentekoprosessissa.
(9)

Keskipitkän aikavälin talousarviokehys on auttanut tarkoituksenmukaisen finanssipolitiikan suunnittelussa ja toteutuma on kaiken kaikkiaan ollut hyvä, vaikkakin se on heikentynyt vuodesta 2008 lähtien. Kehystä ei suunnitella uudistettavan. Ohjelma sisältää kuitenkin useita uudistuksia, joiden tarkoituksena on parantaa julkisen talouden laatua. Tulopuolella niitä ovat ansiotuloon kohdistuvan verorasituksen keventäminen henkilötuloverohyvityksellä, joka olisi enimmillään 400 EUR/verovelvollinen, mekanismi asuntolainan verohyvityksen myöntämiseksi ennakolta, varallisuusveron lakkauttaminen ja yhtiötuloverouudistuksen toinen vaihe sekä verotusjärjestelmän toimivuuden parantamiseen tähtäävät toimenpiteet, kuten mahdollisuus saada alv-hyvitykset kuukausittain. Menopuolella etusijalle on asetettu tuottoon johtavat menot sekä tarve hillitä julkisen sektorin välituotekäyttöä. Ohjelmassa korostetaan julkisen sektorin toiminnan ja julkisten palvelujen laadun arvioinnista vastaavan valtion viraston merkitystä arviointikulttuurin edistäjänä ja julkisten palvelujen tehokkuuden ja laadun varmistajana.
(10)

Rahoitusalan vakauttamiseksi Luxemburgin hallitus päätti vuoden 2008 syys- ja lokakuussa yhteensä 2,776 miljardin EUR (7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) suuruisen vaihtovelkakirjalainan myöntämisestä kahden suuren ulkomaisen pankin paikallisille tytäryhtiöille. Lisäksi päätettiin taata toisen näistä pankeista yhteisösijoittajien kanssa tekemät uudet sitoumukset enintään kolmeksi vuodeksi pankin rahoituksen saatavuuden parantamiseksi. Pankkitallettajien luottamuksen palauttamiseksi pankkitalletusten suojaa korotettiin 20 000 EUR 100 000 EUR talletusta kohti. On syytä huomata, että julkisella taloudella on laaja rahoitusomaisuus, joka on peräisin viime vuosikymmeninä kertyneistä peräkkäisistä ylijäämistä ja jota ovat lisänneet näiden kahden ulkomaisen pankin tytäryhtiöille vuoden 2008 lopussa myönnetyt lainat. Kyseisen omaisuuden suuruus oli noin 32 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, ja tästä määrästä noin yksi kolmasosaa oli valtion ja kaksi kolmasosaa sosiaaliturvajärjestelmän hallussa. Tästä johtuen julkisen talouden nettorahoitusasema on paljolti positiivinen.
(2)

Useiden vuosien suhteellisen vahvan talouskasvun jälkeen Ruotsin talouskasvu hidastui tuntuvasti vuonna 2008. Syynä tähän oli ulkomaankysyntää heikentävä maailmanlaajuinen talouden hidastuminen. Kotimaankysyntä säilyi suhteellisen hyvänä kesään saakka mutta on sittemmin heikentynyt huomattavasti, sillä yritysten ja kuluttajien luottamus on romahtanut merkittävimpien osakemarkkinaindeksien myötä. Talouden hidastuminen vaikuttaa kiihtyneen vuoden 2008 viimeisinä kuukausina ja työttömyys on alkanut nousta. Ruotsin makrotalouden kehys on varsin terve, ja osittain tämän ansiosta julkisen talouden rahoitusasema oli suhteellisen vahva talouden hidastumisen alkaessa ja Ruotsilla on sen vuoksi mahdollisuus antaa automaattisten vakauttajien toimia täydellä teholla ja toteuttaa harkinnanvaraisia elvytystoimia vaarantamatta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Koska Ruotsin julkinen talous on perinteisesti reagoinut suhteellisen herkästi suhdanteisiin ja työmarkkinakehitykseen, tulevien vuosien keskeisenä haasteena on varmistaa paluu täystyöllisyyteen, jottei odotetulla nopealla työttömyyden kasvulla ole pysyvää kielteistä vaikutusta julkiseen talouteen. Nostettuaan korkotasoa inflaatiouhan vuoksi useaan otteeseen syyskuuhun 2008 saakka Riksbank on höllentänyt rahapolitiikkaa alentamalla korkoja asteittain (4,75 prosentista nykyiseen 1,00 prosenttiin). Ruotsin kruunun nimellinen efektiivinen vaihtokurssi heikkeni noin 10 prosenttia vuonna 2008.
(9)

Julkisen talouden kehyksen parantaminen on edistynyt huomattavasti viime vuosina. Tämä on ennakkoedellytys menoperusteista mukauttamista koskevalle uskottavalle keskipitkän aikavälin strategialle, jonka toteuttamista julkisten menojen kustannustehokkuuden ja vaikuttavuuden paraneminen tukee. Kesällä 2008 hyväksytty kolmivuotinen finanssipoliittinen paketti lujittaa keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehystä, sillä siinä vahvistetaan yksittäisiä menoeriä koskevat yksityiskohtaiset vuotuiset enimmäismäärät ja niitä tukevat laajat toimenpiteet. Julkisen talouden instituutioiden parantamiseksi on otettu käyttöön useita muita aloitteita. Valtion talousarvion rakennetta järkiperäistettiin ottamalla käyttöön ohjelmaperusteinen luokittelu, joka parantaa resurssien kohdentamista hallituksen poliittisen tavoitteiden mukaisesti. Ministeriöt saavat painopisteiden mukaisesti kohdentaa resurssit joustavammin meno-ohjelmien välillä. Viidessä ministeriössä menot arvioitiin pilottiluonteisesti uudelleen julkisten menojen kustannustehokkuuden tutkimiseksi, ja uudelleenarviointi on nyt tarkoitus yhdistää talousarviomenettelyyn. Hallinnon eri tasojen välisiä julkisen talouden suhteita ohjaavan kansallisen vakaussopimuksen täytäntöönpanojärjestelmiä on lujitettu. Lisäksi on toteutettu merkittäviä toimia julkishallinnon vaikuttavuuden ja kustannustehokkuuden parantamiseksi muun muassa järkiperäistämällä saatavilla olevien resurssien käyttöä ja ottamalla ansiot paremmin huomioon palkitsemisen yhteydessä. Tulevaisuudessa julkisen talouden ohjausjärjestelmän keskeisenä haasteena on uuden, fiskaaliseen federalismiin perustuvan kehyksen suunnittelu siten, että varmistetaan paikallishallinnon tilintekovelvollisuus ja kannustetaan tehokkuutta.
(2)

Vaikka finanssikriisin vaikutukset Maltaan ovat tähän mennessä olleet lieviä, taloudellisen toiminnan, erityisesti ulkoisella sektorilla, ennustetaan kärsivän maailmalaajuisesta talouskasvun hidastumisesta. Vuosina 2004–2007 tapahtunut julkisen talouden alijäämän huomattava supistuminen pysähtyi väliaikaisesti vuonna 2008, jolloin alijäämän arvioidaan kasvaneen 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä liittyi erityisiin menoja lisääviin päätöksiin. Julkisen talouden strategiana on julkisen talouden vakauttamisen jatkaminen vuodesta 2009 lähtien. Kokonaisstrategian puitteissa on toteutettu joitakin toimenpiteitä vastauksena talouskasvun hidastumiseen. Ne käsittävät julkisten investointien lisäämisen (rahoitetaan osittain EU:n varoista), ostovoiman tukemisen ja teollisuuteen, matkailuun ja pk-yrityksille suunnatun suoran tuen. Maltan tärkeimpiä haasteita ovat julkisen talouden vakauttamisuran jatkaminen samalla kun monipuolistetaan talouden perustaa ja tuetaan vientialaa tehostamalla kilpailukykyä. Vaikka Malta noudattaa muuhun kuin hintakilpailukykyyn perustuvaa strategiaa helpottamalla siirtymistä lisäarvoa tarjoavaan toimintaan, kustannuskilpailukyky on edelleen vientivetoisen kasvun avaintekijä.
(7)

Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu heikkenemisriskejä varsinkin ohjelmakauden loppuvuosina. Makrotalouden näkymistä alijäämäuralle aiheutuvat riskit ovat huomattavat koko ohjelmakauden ajan. Taantuman syveneminen ja pitkittyminen merkitsee tulojen huomattavaa ja laaja-alaista vähenemistä sekä kohtuullisia menolisäyksiä. Menopuolella on kuitenkin tapahtunut viime aikoina myönteistä kehitystä. Talousarvion valvonta on kehittynyt huomattavasti vuodesta 2006 alkaen, ja näyttää siltä, että toteutettujen uudistusten avulla on rakenteellisesti pystytty rajoittamaan aiemman kaltaista julkisen talouden tavoitteista lipsumista joillakin tärkeillä alueilla (esimerkiksi hintatuet). Lisäksi talousnäkymien viimeaikaisen jyrkän heikkenemisen vuoksi hallitus hyväksyi uusia menoleikkauksia, joiden suuruus on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Menojen ylittymisen riskiä ei voida kuitenkaan sulkea pois etenkään vuoden 2009 jälkeen. Menojen suunnitellun hillitsemisen tueksi ei varsinkaan välttämättä enää jatketa julkishallinnon eikä terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmien uudistamista, eikä näytä siltä, että olisi tarkennettu ja toteutettu uusia julkisen talouden toimenpiteitä, joita tarvittaisiin. Toisaalta eläke-, sosiaalietuus- ja kotitaloustukijärjestelmiin suunniteltujen uudistustoimien toteuttamisen pitäisi osaltaan hillitä menoja keskipitkällä aikavälillä. Vaikka julkisen talouden ohjauskehystä on tiukennettu huomattavasti, ei voida täysin sulkea pois budjettikurin löystymisen riskiä suunnitelmiin verrattuna, kuten aiemmasta kokemuksesta on käynyt ilmi, kun myös otetaan huomioon, että uusi talousarviokehys on vielä testaamatta. Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit koskevat myös velkasuhdetta. Sen vuoksi velkasuhde ei ehkä myöskään kehity vuoden 2009 jälkeen yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa arvioidaan.
(10)

Puolan hallitus toteutti rahoituskriisin vuoksi monenlaisia toimenpiteitä rahoitusalan vakauden varmistamiseksi. Talletussuojaa on nostettu huomattavasti, ja sen uudeksi enimmäismääräksi on vahvistettu 50 000 EUR. Tärkein toimenpide, jonka tavoitteena on nostaa pankkien välisiä luottoja ja yritysluottoja koskevien takausten enimmäismäärää (lähes 2 prosentilla suhteessa BKT:hen), koskee vain vuotta 2009 ja on sen vuoksi väliaikainen. Lisäksi hallitus on suunnitellut valtion omistaman BGK-pankin pääomankorotusta (noin 0,15 prosenttia suhteessa BKT:hen) pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatun luotonannon lisäämiseksi.
(6)

Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena on pitää rakenteellinen julkisen talouden rahoitusasema lähellä tasapainoa (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Ohjelman mukaan tämä merkitsee sitä, että rakenteellinen alijäämä on 0–0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin tavoitetta ei uskota saavutettavan ohjelmakaudella. Julkisen talouden vakauttaminen kuitenkin jatkuu sen jälkeen, kun alijäämä supistuu vuoden 2010 huippuarvosta 4 prosenttia suhteessa BKT:hen (joka on yli perustamissopimuksen viitearvon) 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Tammikuun täydennyksessä esitetyt ennusteet perustuvat siihen oletukseen, että politiikka säilyy ennallaan ja että vakauttaminen on pääasiassa menoperusteista vuoden 2010 jälkeen. Tulojen suhteessa BKT:hen odotetaan vuosina 2008–2010 laskevan 1,5 prosenttiyksikköä eli 42,5 prosenttiin, pysyttelevän tällä tasolla vuonna 2011 ja kasvavan jälleen 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2012. Menot suhteessa BKT:hen lisääntyvät 2,5 prosenttiyksikköä vuosina 2008–2010 ja laskevat tämän jälkeen 1 prosenttiyksikköä. Vuonna 2010 tulo- ja menokehitys perustuu pääosin kriisin vuoksi toteutettuihin elvyttämistoimiin. Vakauttamisprosessin perustana vuoden 2010 jälkeen olevista toimenpiteistä ei ole tietoja. Tiettyjen elvytystoimien päättyminen ja velkojen takaisinmaksurahasto saattavat tukea vakauttamista. Syvenevät alijäämät, pienempi BKT:n nimelliskasvu ja pääasiassa pankkien pelastustoimista johtuvat vuoden 2008 virta–varanto-korjauserät kasvattavat velkaa suhteessa BKT:hen 7 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella eli kaiken kaikkiaan 72,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
(2)

Kreikan talouskasvu on jatkunut vahvana, vuosittain 4 prosentissa kymmenen viime vuoden aikana. Samaan aikaan kotimainen ja ulkoinen makrotalouden epätasapaino on kasvanut huomattavasti, mikä on johtanut ulkomaanvelan nopeaan kasvuun samalla kun julkinen velka on säilynyt korkealla tasolla. Kun otetaan huomioon käynnissä olevan maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin vaikutus Kreikan talouteen, asiaan liittyvä riskien uudelleenhinnoittelu lisää velkarasitukseen kohdistuvaa painetta entisestään. Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastui 2,9 prosenttiin vuonna 2008 ja kasvun odotetaan supistuvan jyrkästi vuonna 2009 mutta pysyttelevän positiivisena. Koska julkisen talouden alijäämä on pysytellyt yli 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuodesta 2007 alkaen (3) ja julkistalouden velkasuhde on yksi EU:n korkeimmista, Kreikalla ei ole liikkumavaraa toteuttaa finanssipoliittisia elvytystoimia, jottei se yhä suuremmassa määrin vaarantaisi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä ja maan kilpailuasemaa. Tämän vuoksi suunnitteilla ei ole finanssipoliittista elvytyspakettia. Kreikan viranomaiset ovat esittäneet vuoden 2009 talousarviolaissa joitakin toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on sosiaalisen yhteenkuuluvuuden turvaaminen, mukaan lukien pienituloisten kotitalouksien etuudet. Kreikan haasteena on julkisen talouden tuntuva vakauttaminen samalla kun parannetaan julkisen talouden laatua ja korjataan talouden huomattavan kotimaisen ja ulkoisen epätasapainon taustatekijöitä.