KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/95,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2022,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa sellaisena kuin se on laajennettuna koskemaan tiettyjen Taiwanista, Indonesiasta, Sri Lankasta ja Filippiineiltä lähetettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu jokin näistä maista, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Voimassa olevat toimenpiteet

(1) Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’ tai ’Kiina’, ja Thaimaasta peräisin olevien tiettyjen putkien liitososien, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet otettiin alun perin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 584/96 (2), jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’.

(2) Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan nojalla alkuperäiset toimenpiteet laajennettiin neuvoston asetuksilla (EY) N:o 964/2003 (3), (EY) N:o 2052/2004 (4), (EY) N:o 2053/2004 (5) ja (EY) N:o 655/2006 (6) koskemaan Taiwanista, Indonesiasta, Sri Lankasta ja Filippiineiltä lähetettyä tuontia riippumatta siitä, onko Taiwan, Indonesia, Sri Lanka tai Filippiinit ilmoitettu alkuperämaaksi.

(3) Tällä hetkellä voimassa oleva toimenpide on lopullinen polkumyyntitulli, joka otettiin käyttöön lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1934 (7).

1.2 Muita kolmansia maita koskevat voimassa olevat toimenpiteet

(4) Myös tiettyjen Venäjän federaatiosta, Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovelletaan tällä hetkellä polkumyyntitoimenpiteitä (8).

1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö ja tarkastelun vireillepano

(5) Julkaistuaan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (9) komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön, jäljempänä ’pyyntö’.

(6) Pyynnön esitti 25 päivänä kesäkuuta 2020 teräksisten tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova järjestö Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka edustaa tuottajia, joiden tuotanto muodostaa yli 60 prosenttia putkien liitososien kokonaistuotannosta unionissa.

(7) Pyyntö perustuu siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

(8) Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 27 päivänä lokakuuta 2020 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Kiinasta peräisin olevien putkien liitososien tuontia koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (10), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

1.4 Asianomaiset osapuolet

(9) Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, Kiinan tuottajille, unionin tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille ja pyysi niitä osallistumaan tutkimukseen.

(10) Kaikilla asianomaisilla osapuolilla oli tilaisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemisen järjestämistä komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.5 Otanta

(11) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

1.5.1 Unionin tuottajia koskeva otanta

(12) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen käyttäen perusteena unionin suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa niin, että otetaan huomioon myös maantieteellinen edustavuus. Otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus arvioidusta kokonaistuotannosta unionissa oli 56 prosenttia ja niiden osuus etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin arvioidusta kokonaismäärästä unionissa 49 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta muttei saanut mitään huomautuksia. Näin ollen alustava otos vahvistettiin, ja sen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa.

1.5.2 Kiinan tuottajia koskeva otanta

(13) Jotta komissio pystyi päättämään, olisiko otanta tarpeen asianomaisen maan tuottajien osalta, se pyysi näitä osapuolia ilmoittautumaan ja toimittamaan sille vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. Koska vain yksi vientiä harjoittava tuottaja ilmoittautui, otanta ei ollut tarpeen. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja päätti kieltäytyä yhteistyöstä, joten Kiinasta tulevaa tuontia koskevat päätelmät tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella.

1.6 Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

(14) Jotta komissio pystyi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin osallistumaan tutkimukseen. Osapuolia pyydettiin ilmoittautumaan toimittamalla komissiolle yrityksistään tiedot, joita pyydetään vireillepanoilmoituksen liitteessä. Vain kaksi tuojaa ilmoittautui. Sen vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

1.7 Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

(15) Komissio lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa.

(16) Otokseen valituille unionin tuottajille sekä tuojille, käyttäjille ja vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin saataville verkossa (11) vireillepanopäivänä.

(17) Komissio sai kyselyvastaukset otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta, pyynnön esittäjältä ja kahdelta tuojalta.

(18) Covid-19-pandemian puhkeamisen ja jäsenvaltioiden toteuttamien eristystoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä. Sen sijaan komissio ristiintarkisti etätarkastuksena kaikki päätelmien tekemistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen (12) mukaisesti. Komission tekemä etätarkastus kattoi kaikki otokseen valitut unionin tuottajat, jotka olivat — ERNE Fittings GmbH, Itävalta, — INTERFIT SA, Ranska ja — Virgilio CENA & Figli SpA, Italia.

1.8 Myöhempi menettely

(19) Komissio ilmoitti 9 päivänä marraskuuta 2021 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta.

(20) Komissio ei saanut huomautuksia yhdeltäkään asianomaiselta osapuolelta.

1.9 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(21) Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2017 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.10 Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen unionista

(22) Tämä tutkimus pantiin vireille 27 päivänä lokakuuta 2020 eli Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n sopiman siirtymäkauden aikana, jolloin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovellettiin edelleen unionin lainsäädäntöä. Siirtymäkausi päättyi 31 päivänä joulukuuta 2020. Näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan yritykset ja järjestöt eivät enää 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen voi olla asianomaisia osapuolia tässä menettelyssä.

(23) Komissio kehotti asiakirja-aineistoon 18 päivänä tammikuuta 2021 liitetyllä muistiolla Yhdistyneen kuningaskunnan toimijoita, jotka katsoivat edelleen voivansa olla asianomaisia osapuolia, ottamaan siihen yhteyttä. Yksikään yritys ei ilmoittautunut.

2. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkastelun kohteena oleva tuote

(24) Tämän tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin aiemman toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun kohteena ollut tuote eli tietyt Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistetut putkien liitososat (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 millimetriä ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (Taric-koodit 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

2.2 Samankaltainen tuote

(25) Kuten tällä hetkellä voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa (13) osoitettiin, seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset: — tarkastelun kohteena oleva tuote, — Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote ja — unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

(26) Komission päätelmänä oli, että kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

3.1 Alustavat huomautukset

(27) Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti Kiinasta jatkui (5 192 tonnia), joskin vähäisempänä kuin edellisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla (8 058 tonnia heinäkuusta 2013 kesäkuuhun 2014). Comext-tilastojen (14) (Eurostat) mukaan Kiinasta tulevien putkien liitososien tuonnin osuus unionin markkinoista oli kymmenen prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun edellisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana sen markkinaosuus oli ollut 16 prosenttia.

(28) Kuten 13 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen viejä/tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

(29) Sen vuoksi komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi komissio saattaisi soveltaa Kiinaa koskevien päätelmien osalta perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio ei saanut mitään huomautuksia.

(30) Tämän vuoksi polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät Kiinan osalta perustuivat perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin, etenkin tarkastelupyyntöön sisältyviin tietoihin yhdistettynä muihin tietolähteisiin, esimerkiksi tuonti- ja vientikauppaa koskeviin tilastoihin (Comext (Eurostat), Dun & Bradstreet D&B (15), Global Trade Alert (GTA) (16) ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) (17)).

3.2 Polkumyynnillä tulevan tuonnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.2.1 Normaaliarvo

3.2.1.1 Johdanto

(31) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

(32) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan kuitenkin ”jos […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja tähän ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

(33) Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö ja Kiinan viranomaisten ja kiinalaisten tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista.

3.2.1.2 Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

(34) Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi Kiinan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella. Saadakseen tiedot, joita se pitää tutkimuksensa kannalta tarpeellisina väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittäessään, esiintyykö Kiinassa merkittäviä vääristymiä.

(35) Komissio myös täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaa olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella.

(36) Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 30 päivänä maaliskuuta 2021 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa voidaan käyttää. Lisäksi komissio yksilöi mahdolliset edustavat maat vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella (nämä maat olivat Venäjän federaatio, Thaimaa ja Turkki).

(37) Pyynnön esittäjä väitti, että Venäjän federaatio ei sovellu edustavaksi maaksi, sillä maassa oli ollut 1 päivästä toukokuuta 2015 lähtien voimassa taivutettujen putkien (HS-koodi 730419) vientikielto, joka aiheuttaa merkittäviä vääristymiä putkien liitososien pääraaka-aineen markkinoilla Venäjällä. Komissio pani huomautukset merkille ja oli samaa mieltä siitä, että Venäjä ei ole perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukainen asianmukainen edustava maa.

(38) Pyynnön esittäjä väitti myös, että taivutettujen putkien tuonti Kiinasta Turkkiin on merkittävää. Lisäksi pyynnön esittäjä väitti, että yksikään kolmesta yrityksestä, jotka komissio yksilöi ensimmäisessä muistiossa, ei ole aito putkien liitososien tuottaja. Lisätutkimusten jälkeen komissio totesi, että kolme ensimmäisessä muistiossa mainittua turkkilaista tuottajaa eivät ole aitoja putkien liitososien tuottajia. Sen vuoksi komissio totesi tuossa vaiheessa, että Turkki ei vaikuttanut olevan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukainen asianmukainen edustava maa.

(39) Lisäksi pyynnön esittäjä väitti, että komission yksilöimä thaimaalainen yritys ei itse asiassa ole putkien liitososien tuottaja, ja ehdotti sen sijaan kolmea muuta yritystä. Komissio totesi, että sen alun perin nimeämä yritys ei ole putkien liitososien tuottaja, ja se todensi, että pyynnön esittäjän ehdottamat kolme yritystä (Thai Benkan Co., Ltd., Awaji Material Thailand Co., Ltd ja TTU Industrial Corp. Ltd.) tuottavat putkien liitososia ja että näiden yritysten tuoreet taloustiedot ovat helposti saatavilla.

(40) Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 28 päivänä kesäkuuta 2021 päivätyllä toisella muistiolla, jäljempänä ’toinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen valittuaan Thaimaan edustavaksi maaksi. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa vahvistaa myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton kolmen edustavassa maassa toimivan yrityksen (Thai Benkan, Awaji Material Thailand ja TTU Industrial Corporation) käytettävissä olevien tietojen perusteella. Toisesta muistiosta ei saatu huomautuksia.

3.2.2 Merkittävien vääristymien esiintyminen

(41) Komissio on Kiinan terässektoria koskevissa viimeaikaisissa tutkimuksissaan (18) todennut, että alalla esiintyy perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä.

(42) Komissio totesi kyseisissä tutkimuksissa, että valtio oli puuttunut Kiinassa merkittävästi yritysten toimintaan, mikä vääristi markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (19). Komissio päätteli erityisesti, että terässektorilla, josta saadaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksen pääraaka-aine, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus (20) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, minkä lisäksi Kiinan viranomaiset kykenevät myös puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä (21) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja valtion puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisäävät vääristävää vaikutusta markkinoihin. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai joita ne pitävät muutoin poliittisesti merkittävinä, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (22). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (23). Samalla tavalla komissio totesi terässektorin palkkakustannuksissa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä (24) sekä rahoitusmarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä (25), jotka liittyvät etenkin yritystoimijoiden pääoman saantiin Kiinassa.

(43) Komissio tarkasteli, kuten aiemmissakin Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komission tarkastelu perustui asiakirja-aineistossa olevaan näyttöön, pyyntöön sisältyvä näyttö mukaan lukien, sekä julkisesti saatavilla oleviin lähteisiin pohjautuvan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (26), jäljempänä ’raportti’, sisältämään näyttöön. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna. Komissio täydensi tätä näyttöä omalla tutkimuksellaan, joka koski erilaisia perusteita, jotka ovat merkityksellisiä vahvistettaessa – myös komission aiemmissa tätä koskevissa tutkimuksissa havaittujen – merkittävien vääristymien esiintyminen Kiinassa.

(44) Raportin lisäksi pyynnössä viitattiin myös seuraaviin käytäntöihin, jotka vaikuttavat terässektorin kustannuksiin ja hintoihin (taivutetut putket ovat putkien liitososien tärkein tuotantopanos): — Teräksen tuotanto on pitkälti valtion omistamien yritysten käsissä. Valtio ja Kiinan kommunistinen puolue tekevät näiden yritysten toimintaa koskevat päätökset viisivuotissuunnitelmissa asetettujen yleisten tavoitteiden mukaisesti. — Kaikkiin julkisiin ja yksityisiin yrityksiin on perustettava puoluekomitea, jossa on vähintään kolme Kiinan kommunistisen puolueen jäsentä. Terästeollisuusyritysten tapauksessa komiteoilla on merkittävä rooli yritysten toiminnan ohjaamisessa. Useimmat teräsalalla toimivat yritykset ovat parhaillaan tekemässä yhtiöjärjestyksiinsä muutoksia laajentaakseen Kiinan kommunistisen puolueen vaikutusvaltaa hallinto- ja johtoportaaseen. — Terässektorilla esiintyy merkittäviä vääristymiä, jotka liittyvät 13. viisivuotissuunnitelmaan, joka tunnetaan nimellä ”terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelma (2016–2020)” (27). Tästä suunnitelmasta käy ilmi muun muassa, että sektorille on aiemmin kertynyt tarpeetonta ylikapasiteettia kotimaisen kysynnän vähentymisen seurauksena. — Kiinan rauta- ja teräsjärjestö China Iron and Steel Association auttaa yrityksiä hintojen määrittämisessä ja tuotannon yhteensovittamisessa. Valtion omistamat yritykset on vapautettu kilpailulainsäädännön soveltamisesta, ja terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020) ohjeistetaan, että olisi vältettävä häikäilemätöntä kilpailua (28) ja estettävä se, että lukuisat yritykset ryntäävät samanaikaisesti markkinoille ja ryhtyvät harjoittamaan järjestäytymätöntä kilpailua (29). — Raaka-aine- ja energiakustannukset eivät määräydy Kiinassa vapaiden markkinavoimien perusteella, vaan valtio puuttuu niihin merkittävällä tavalla.

(45) Kuten 29 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä tai valituksen tekijän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön.

(46) Erityisesti terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine putkien liitososien tuottamiseen, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus. Monet suurimmista tuottajista ovat valtion omistuksessa. Joihinkin niistä viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020). Esimerkiksi Kiinan valtion omistama Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd mainitsee verkkosivustollaan olevansa rauta- ja terästeollisuuden superjätti, joka on kehittynyt poikkeuksellisen suureksi rauta- ja teräskompleksiksi ja integroitunut raudan louhintaan, raudan ja teräksen tuotantoon, jalostukseen, toimittamiseen ja kauppaan (30). Toinen suuri Kiinan valtion omistuksessa oleva yritys on Baosteel, joka valmistaa terästä ja on osa yhtiötä China Baowu Steel Group Co. Ltd (31) (aiemmalta nimeltään Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel). Nimellisesti valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien teräteollisuuden yritysten lukumäärän arvioidaan olevan lähes tasoissa, mutta Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman kymmenen suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä (32). Kymmenen suurimman tuottajan osuus tuotannonalan koko tuotoksesta vuonna 2016 oli vain noin 36 prosenttia, mutta Kiinan viranomaiset asettivat samana vuonna tavoitteeksi konsolidoida teräksen tuotannosta 60–70 prosenttia noin kymmenelle suurelle yritykselle vuoteen 2025 mennessä (33). Kiinan viranomaiset toistivat tämän aikomuksen huhtikuussa 2019 julkistaessaan terästeollisuuden konsolidointia koskevat suuntaviivat (34). Tällaiseen konsolidointiin voi liittyä kannattavien yksityisten yritysten pakotettuja yhteenliittymiä heikosti suoriutuvien valtion omistuksessa olevien yritysten kanssa (35). Koska putkien liitososien kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, putkien liitososien yksityisessä ja valtion omistuksessa olevien tuottajien täsmällistä osuutta ei voitu määrittää.

(47) Mitä tulee siihen, että Kiinan viranomaiset kykenevät puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, komissio pitää kiinni näkemyksestään, että sekä valtion omistamat että yksityiset terästeollisuusyritykset ovat poliittisen valvonnan ja ohjauksen alaisia, koska putkien liitososien tuottajat eivät toimineet yhteistyössä ja esittäneet vastakkaisia näkemyksiä. Asiaankuuluvilla viranomaisilla on Kiinan lainsäädännön mukaan oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia (36), ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen merkityksellinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä (37)), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (38). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (39). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös putkien liitososien tuottajat ja niiden tuotantopanosten toimittajat.

(48) Lisäksi putkien liitososien sektorilla on käytössä syrjiviä julkisia politiikkoja, joilla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti.

(49) Vaikka putkien liitososien tuotanto on oma tuotannonalansa, se hyötyy valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta toimintaan tuotannon pääraaka-aineen eli teräksen tuotannonalalla.

(50) Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta keskeisenä tuotannonalana (40). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020), joka oli voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Suunnitelmassa todetaan, että terästeollisuus on Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi (41). Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen kaikki näkökohdat (42). Taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmassa (43), jota sovellettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, ehdotetaan korkealuokkaisia terästuotteita tuottavien yritysten tukemista (44). Siinä käsitellään myös tuotteiden laadun, kestävyyden ja luotettavuuden varmistamista tukemalla yrityksiä, jotka käyttävät puhtaan teräksen tuotantoon, tarkkuusvalssaukseen ja laadunparannukseen liittyvää teknologiaa (45). Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (46) (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos), jäljempänä ’luettelo’, mainitaan teräs kannustettavana tuotannonalana.

(51) Kuten edellä esitetyistä terästä – putkien liitososien pääraaka-ainetta – koskevista esimerkeistä näkyy, Kiinan viranomaiset ohjaavat alan kehitystä erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla ja määräävät lähes kaikista näkökohdista sektorin kehittämisessä ja toiminnassa.

(52) Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien putkien liitososien valmistuksessa käytettävän pääraaka-aineen eli teräksen tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

(53) Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että 42 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä tai riittämätön täytäntöönpano putkien liitososien alalla ei vaikuttaisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistajiin.

(54) Putkien liitososien alaan vaikuttavat myös 42 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat alaan sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää) (47).

(55) Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että putkien liitososien alaan ei vaikuttaisi 42 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukainen valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät merkittävät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

(56) Komissio muistuttaa vielä, että putkien liitososien tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun putkien liitososien tuottajat ostavat tai hankkivat näitä tuotantopanoksia, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo edellä mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista tai pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

(57) Näin ollen sen lisäksi, että putkien liitososien kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, vaikutukset kohdistuvat myös kaikkiin tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannuksiin, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa niiden hinnanmuodostukseen (ks. raportin I ja II osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen.

(58) Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

(59) Käytettävissä oleva näyttö siis osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen. Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa esitetään.

3.2.3 Edustava maa

3.2.3.1 Yleiset huomautukset

(60) Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin: — Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tältä osin komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (48) perusteella samalla tasolla kuin Kiinalla, — kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta (49), — asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa ja — jos mahdollisia edustavia kolmansia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

(61) Kuten 40 kappaleessa selitetään, komissio ilmoitti toisessa muistiossa asianomaisille osapuolille päätelmästään, jonka mukaan se pitää Thaimaata asianmukaisena edustavana maana.

3.2.3.2 Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

(62) Ensimmäisessä muistiossa komissio yksilöi Venäjän federaation, Thaimaan ja Turkin maiksi, joiden taloudellinen kehitys vastaa Maailmanpankin mukaan Kiinan tasoa, eli Maailmanpankki on luokitellut ne Kiinan tavoin ”ylemmän keskitulotason” maiksi bruttokansantulon perusteella, ja niissä näytti olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa.

(63) Taloudellisen kehityksen tasosta ei saatu huomautuksia muistion julkaisemisen jälkeen.

3.2.3.3 Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto edustavassa maassa

(64) Ensimmäisessä muistiossa komissio totesi, että tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotetaan Venäjän federaatiossa, Thaimaassa ja Turkissa. Venäjän federaatio suljettiin kuitenkin pois, koska maassa oli voimassa vientikielto, joka koski taivutettuja putkia – tärkeää raaka-ainetta putkien liitososien tuotannossa – ja yleisemmin terästä (ks. edellä 37 kappale). Myös Turkki suljettiin pois, koska yksikään kolmesta yrityksestä, jotka yksilöitiin ensimmäisessä muistiossa ja joiden tuoreet rahoitustiedot olivat helposti saatavilla, ei valmistanut putkien liitososia.

3.2.3.4 Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

(65) Komissio tarkisti edellä mainittujen maiden osalta julkisten tietojen saatavuuden ja erityisesti tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien julkisten rahoitustietojen saatavuuden.

(66) Komissio etsi putkien liitososien tuottajia, joilla oli julkisesti saatavilla olevia rahoitustietoja, joita voitaisiin käyttää vääristymättömien ja kohtuullisten myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja voiton määrittämiseen. Komissio keskittyi erityisesti kannattaviin yrityksiin, joiden tuloslaskelmat tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta olivat julkisesti saatavilla. Tämän perusteella toisessa muistiossa yksilöitiin kolme Thaimaassa toimivaa yritystä.

(67) Komissio analysoi kaikki asiakirja-aineistoon sisältyvät asiaankuuluvat tiedot, jotka koskivat tuotannontekijöitä Thaimaassa, ja totesi seuraavaa: — Komissio analysoi taivutettujen putkien tuontitilastoja ja päätteli, että taivutettuja putkia tuotiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla riittävästi tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon. — Energiaa ja vettä koskevat tilastot tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta olivat helposti saatavilla paikallisilta tilastointiviranomaisilta (50). — Työvoimakustannuksia koskevat tilastotiedot tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta saatiin Thaimaan kansallisen tilastolaitoksen (51) and KPMG ja KPMG:n (52) verkkosivustoilta.

(68) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että Thaimaa on asianmukainen edustava maa.

3.2.3.5 Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

(69) Kun edellä mainittujen tekijöiden perusteella oli vahvistettu, että Thaimaa oli ainoa asianmukainen edustava maa, ei ollut tarpeen tehdä arviointia sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasosta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

3.2.3.6 Edustavaa maata koskevat päätelmät

(70) Edellä esitetyn analyysin perusteella Thaimaa täyttää kaikki perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, jotta sitä voitaisiin pitää asianmukaisena edustavana maana. Etenkin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto Thaimaassa on riittävää ja kyseisen maan osalta on saatavilla kattavat tiedot kaikista tuotannontekijöistä, myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä voitosta.

3.2.4 Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

(71) Komissio luetteli ensimmäisessä muistiossa tuotannontekijöitä, kuten raaka-aineet, energia ja työvoima, joita tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytetään, ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan helposti saatavilla olevia tietoja näiden tuotannontekijöiden vääristymättömistä arvoista.

(72) Komissio totesi toisessa muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää GTA-tietokantaa määrittääkseen taivutettujen putkien vääristymättömät kustannukset edustavassa maassa.

(73) Komissio totesi lisäksi, että edustavan maan vääristymättömien työvoimakustannusten määrittämiseen käytettäisiin Thaimaan kansallisen tilastolaitoksen ja KPMG:n tilastoja ja vääristymättömien energiakustannusten määrittämiseen kansallisia tilastoja, kuten 67 kappaleessa todetaan.

3.2.5 Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

(74) Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komission oli käytettävä unionin tuotannonalan tietoja määrittääkseen putkien liitososien tuotannossa käytettävät tuotannontekijät.

(75) Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät esittäneet huomautuksia kahdesta muistiosta, jotka koskivat tuotannontekijöihin liittyvän normaaliarvon määrittämiseen käytettäviä tietolähteitä, normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti yksilöitiin seuraavat tuotannontekijät ja lähteet ottaen huomioon kaikki unionin tuotannonalan toimittamat tiedot: Taulukko 1 Putkien liitososien tuotannontekijät Tuotannontekijä Tavaran koodi Tietolähde Vääristymätön yksikköarvo Raaka-aine Taivutetut putket 7304 19 GTA 1,843 euroa/kg Energia ja vesi Sähkö – Thaimaan sähköviranomainen (53) 0,09945 euroa/kWh Maakaasu – Thaimaan energiaministeriö (54) 0,035 euroa/kWh Polttoöljy – Thaimaan energiaministeriö (55) 0,37 euroa/litra Vesi – Thaimaan maakunnallinen vesihuoltoviranomainen (56) 0,026 euroa/m3 Työvoima – Työnantajan maksamat sosiaaliturvamaksut / KPMG (57) Thaimaan kansallinen tilastolaitos (58) (todelliset työvoimakustannukset) 3,04 euroa/tunti Sivutuotteet/jäte Teräsromu 7204 49 GTA 0,237940 euroa/kg

(76) Komissio sisällytti laskelmiin tuotannollisten yleiskulujen arvon kattamaan kustannukset, jotka eivät sisältyneet edellä tarkoitettuihin tuotannontekijöihin. Koska thaimaalaisten yritysten julkisesti saatavilla olevat taloustiedot eivät sisältäneet tätä varten tarvittavia tietoja, komissio käytti tämän määrän määrittämiseksi edellä 18 kappaleessa mainittujen yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien toimittamia rahoitustietoja. Menetelmä selitetään tarkemmin 3.2.2 kohdan d alakohdassa.

3.2.5.1 Raaka-aineet

(77) Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat (edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna) komissio käytti perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan), johon lisättiin tuontitullit.

(78) Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista (59), jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 liitteessä 1. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään 59 kappaleessa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi niiden vaikuttavan vientihintoihinkin. Komissio totesi muista kolmansista maista Thaimaahan suuntautuvan tuonnin olevan edelleen edustavaa (taivutettujen putkien osalta 14,01 % ja teräsromun osalta 99,9 % tuodusta kokonaismäärästä).

3.2.5.2 Työvoima

(79) Komissio käytti tuntikohtaisten työvoimakustannusten laskemiseen Thaimaan kansallisen tilastolaitoksen julkisesti saatavilla olevia tilastoja (60) ja työnantajan maksamien muiden sosiaaliturvamaksujen laskemiseen KPMG:n julkisesti saatavilla olevia tilastoja (61).

3.2.5.3 Sähkö

(80) Komissio käytti Thaimaan sähköviranomaisen (62) julkaisemia sähkön hintatilastoja, jotka kattavat koko Thaimaan.

3.2.5.4 Maakaasu

(81) Komissio käytti Thaimaan energiaministeriön energiapolitiikka- ja suunnitteluosaston julkaisemaa julkisesti saatavilla olevaa kaasun hintaa (63), joka Thaimaassa veloitetaan teollisilta kaasun käyttäjiltä.

3.2.5.5 Polttoöljy

(82) Komissio käytti Thaimaan energiaministeriön julkaisemaa julkisesti saatavilla olevaa polttoöljyn hintaa (64).

3.2.5.6 Vesi

(83) Komissio käytti maakunnallisen vesihuoltoviranomaisen soveltamaa vesimaksua (65).

3.2.6 Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto

(84) Edellä olevassa 75 kappaleessa kuvattujen tuotannontekijöiden lisäksi laskettiin tuotannolliset yleiskulut eli muut suorat tuotantokustannukset, käyttökustannukset ja poistot. Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, tuotannollisten yleiskulujen laskemisen perustana käytettiin unionin tuotannonalan ilmoittamia tuotannollisia yleiskuluja, jotka olivat 15,7 prosenttia valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

(85) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Kuten 40 kappaleessa todetaan, komissio yksilöi kolme thaimaalaista yritystä (TTU Industrial Corporation, Thai Benkan ja Awaji Material Thailand), joista oli julkisesti saatavilla rahoitustietoja (lähteenä käytettiin Global Financials by Dun & Bradstreet -julkaisua (66)), joita voitiin käyttää apuna määritettäessä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia ja voittoa. Yritysten julkisesti saatavilla olevat rahoitustiedot asetettiin asianomaisten osapuolten saataville toisen muistion liitteenä.

3.2.7 Laskelmat

(86) Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

(87) Ensin komissio vahvisti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti unionin tuotannonalan toimittamia tietoja kunkin tuotannontekijän (raaka-aineet, työvoima ja energia) kulutuksesta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Nämä kulutusmäärät kerrottiin Thaimaassa määritetyillä vääristymättömillä yksikkökohtaisilla kustannuksilla (ks. 76–85 kappale).

(88) Seuraavaksi komissio lisäsi vääristymättömiin valmistuskustannuksiin 84 kappaleen mukaisesti määriteltyjen tuotannollisten yleiskulujen osuuden.

(89) Lopuksi komissio lisäsi 88 kappaleessa kuvatulla tavalla määritettyihin tuotantokustannuksiin edustavan maan myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton (ks. 85 kappale). Myynti-, yleis- ja hallintokustannusten osuus ilmaistuna prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksesta ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin oli 14,1 prosenttia ja voiton osuus 1,7 prosenttia. Näin pientä voittoa pidetään kohtuuttomana, mutta koska kohtuullisen voiton lisääminen laskelmaan ei olisi muuttanut päätelmää polkumyynnin olemassaolosta, komissio päätti käyttää tätä pientä voiton osuutta, koska sillä ei olisi käytännön vaikutusta polkumyyntilaskelmaan ja sitä kautta tämän tarkastelun päätelmiin.

(90) Koska yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo vahvistettiin koskemaan koko maata.

3.2.8 Vientihinta

(91) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä eikä Kiinan hinnoista näin ollen saatu tarkkoja tietoja, vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen eli Eurostatin Comext-tuontitilastojen perusteella. Koska nämä hinnat ilmoitetaan kuljetus, vakuutus ja rahti maksettuina (ns. CIF-hintoina), ne oikaistiin noudettuna-hinnoiksi vähentämällä niistä OECD:n tietojen (67) mukainen merirahdin ja vakuutuksen osuus ja Maailmanpankin tietojen (68) mukainen sisämaakuljetuksen osuus.

3.2.9 Vertailu ja polkumyyntimarginaali

(92) Komissio vertasi laskennallista normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti vientihintaan (noudettuna-tasolla). Näin saatu polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 100,3 prosenttia. Näin ollen komissio päätteli, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.3 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys

(93) Määrittääkseen polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden komissio tarkasteli tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuutta.

3.3.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

(94) Koska Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinan tuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin vahvistamiseen käytettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja ja etenkin pyynnön esittäjän toimittamia tietoja.

(95) Pyynnössä toimitettujen tietojen mukaan putkien liitososien tuotantokapasiteetti vuonna 2019 oli 890 000 tonnia. Pyynnön esittäjän laskelmien mukaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen käyttämätön tuotantokapasiteetti Kiinassa oli noin 197 000 tonnia vuonna 2019. Tämä määrä on kuusinkertainen unionin tuottajien EU:hun suuntautuvan myynnin määrään verrattuna ja nelinkertainen EU:n kulutuksen määrään verrattuna.

(96) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kiinalaisilla putkien liitososien tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, jonka ne voisivat käyttää tuottaakseen putkien liitososia unioniin vietäväksi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

3.3.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(97) Unionin markkinat ovat perinteisesti olleet houkuttelevat kiinalaisille putkien liitososien vientiä harjoittaville tuottajille. Tämä käy ilmi siitä, että kyseiset tuottajat ovat olleet alkuperäisestä tutkimusajanjaksosta lähtien jatkuvasti läsnä markkinoilla, sekä siitä, että ne ovat pyrkineet kiertämään aiempia voimassa olevia toimenpiteitä Taiwanin, Indonesian, Sri Lankan ja Filippiinien kautta, kuten 2 kappaleessa mainitaan.

(98) Lisäksi kun otetaan huomioon, että EU:n ohella myös Argentiina (69), Japani (70), Meksiko (71), Turkki (72) ja Yhdysvallat (73) soveltavat Kiinasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin tiukkoja polkumyyntitoimenpiteitä, on todennäköistä, että suuri osa tästä käyttämättömästä tuotantokapasiteetista suuntautuisi unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

3.3.3 Päätelmä polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä

(99) Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuonti Kiinasta unionin markkinoille jatkui polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ottaen huomioon putkien liitososien polkumyyntihinnoilla tapahtuneen tuonnin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sekä Kiinan merkittävän käyttämättömän tuotantokapasiteetin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden komissio päätteli, että Kiinasta todennäköisesti tuotaisiin unionin markkinoille merkittäviä määriä putkien liitososia polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

(100) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.

4. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

4.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

(101) Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti 18 tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

4.2 Unionin kulutus

(102) Komissio määritti unionin kulutuksen lisäämällä unionin tuotannonalan myyntiin unionin markkinoilla Kiinasta ja muista kolmansista maista tulevan tuonnin käyttämällä Eurostatin tietoja Taric-koodien (Euroopan unionin yhtenäistariffi) tasolla.

(103) Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti: Taulukko 2 Unionin kulutus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Unionin kulutus (tonnia) 46 277 52 737 49 237 49 684 Indeksi (2017 = 100 %) 100 114 106 107 Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut tiedot, pyynnön esittäjä ja Eurostat.

(104) Koska putkien liitososia käytetään pääasiassa putkien liittämiseen petrokemianteollisuudessa, rakennusteollisuudessa, energiantuotannossa, laivanrakennuksessa ja teollisuuslaitoksissa, putkien liitososien kysyntä on yhteydessä erityisesti energiainfrastruktuurialan toimintaan, joka puolestaan seuraa energiahintojen kehitystä.

(105) Tästä syystä unionin kulutus kasvoi vuonna 2018 noin 14 prosenttia vuoteen 2017 verrattuna öljyn ja kaasun hintojen elvyttyä vuonna 2018 (74). Tämän jälkeen kulutus jälleen supistui kahdeksan prosenttia vuonna 2019 (öljyn ja kaasun hintojen laskun seurauksena) ja kasvoi sitten hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaikkiaan unionin kulutus kuitenkin kasvoi tarkastelujaksolla seitsemän prosenttia.

4.3 Tuonti Kiinasta

4.3.1 Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(106) Komissio vahvisti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Taulukko 3 Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonneina) ja markkinaosuus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta peräisin olevat putkien liitososat 5 864 4 925 5 047 5 192 Indeksi (2017 = 100 %) 100 84 86 89 Markkinaosuus (%) 13 9 10 10 Lähde: Eurostat.

(107) Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärä pieneni tarkastelujaksolla 5 864 tonnista vuonna 2017 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 5 192 tonniin. Kiinan markkinaosuus noudatti samaa suuntausta ja pieneni tarkastelujaksolla 13 prosentista vuonna 2017 aina 10 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.3.2 Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

(108) Komissio vahvisti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Tällä perusteella asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti: Taulukko 4 Kiinasta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni) 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta peräisin olevat putkien liitososat 1 265,05 1 696,70 1 870,44 1 852,77 Indeksi (2017 = 100 %) 100 134 148 146 Lähde: Eurostat.

(109) Keskimääräinen tuontihinta nousi tarkastelujaksolla 46 prosenttia (1 265 euroa tonnilta vuonna 2017 ja 1 852 euroa tonnilta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla).

(110) Kuten 13 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Näin ollen komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia: etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitettu otokseen valittujen unionin tuottajien painotettu keskimääräinen myyntihinta oikaistuna noudettuna-hinnaksi sekä asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta, joka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) Eurostatin tietojen perusteella ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin myyntihinnat 16,4 prosentilla, kun ei oteta huomioon polkumyyntitulleja. Kun otetaan huomioon polkumyyntitullit, Kiinasta tuodut tuotteet tulivat unionin markkinoille 28 prosenttia unionin myyntihintaa korkeammilla hinnoilla.

4.4 Tuonti muista kolmansista maista

(111) Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat kehittyivät seuraavasti: Taulukko 5 Muista kolmansista maista (pl. Kiina) tulevan tuonnin määrä (tonneina) ja markkinaosuus Maa 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Yhteensä kolmansista maista Kiinaa lukuun ottamatta Tuonti 10 506 13 632 12 883 13 563 Indeksi 100 130 123 129 Markkinaosuus (%) 23 26 26 27 Hinta (euroa/tonni) 2 083 2 209 2 396 2 478 Indeksi (2016 = 100) 100 106 115 119 Turkki Tuonti 1 498 1 907 2 800 2 860 Markkinaosuus (%) 3 4 6 6 Hinta (euroa/tonni) 1 825 1 978 2 032 2 090 Vietnam Tuonti 2 527 2 958 1 976 2 240 Markkinaosuus (%) 5 6 4 5 Hinta (euroa/tonni) 1 504 1 554 1 794 1 850 Kambodža Tuonti 1 905 2 471 2 076 2 172 Markkinaosuus (%) 4 5 4 4 Hinta (euroa/tonni) 1 328 1 541 1 663 1 597 Muut kolmannet maat (Kiinaa, Turkkia, Vietnamia ja Kambodžaa lukuun ottamatta) Tuonti 4 576 6 296 6 031 6 291 Markkinaosuus (%) 10 12 12 13 Hinta (euroa/tonni) 2 801 2 849 3 015 3 182 Lähde: Eurostat.

(112) Tuonti muista kolmansista maista kasvoi 29 prosenttia vuoteen 2017 verrattuna ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yhteensä 13 563 tonnia. Tämä kasvu tapahtui pääasiassa vuosien 2017 ja 2018 välillä, minkä jälkeen tuontimäärät pysyivät suhteellisen vakaina tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun asti. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin kasvu näkyy markkinaosuudessa, joka kasvoi 23 prosentista 27 prosenttiin vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Keskimääräinen tuontihinta nousi tasaisesti tarkastelujakson aikana ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 19 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2017. Nämä hinnat olivat keskimäärin alhaisempia kuin unionin tuotannonalan hinnat.

4.5 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.5.1 Yleiset huomautukset

(113) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan tutkittaessa arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan tilanteeseen.

(114) Vahingon määrittämiseksi komissio teki eron makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattorien välillä. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit pyynnön esittäjän toimittamien tietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen todennettujen kyselyvastausten perusteella. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

(115) Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

(116) Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.5.2 Makrotaloudelliset indikaattorit

4.5.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(117) Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 6 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste unionin tuottajien osalta 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotantomäärä (tonnia) 38 617 50 562 46 812 41 162 Indeksi (2017 = 100) 100 131 121 107 Tuotantokapasiteetti (tonnia) 144 702 158 271 150 526 150 526 Indeksi (2017 = 100) 100 109 104 104 Kapasiteetin käyttöaste (%) 27 32 31 27 Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset.

(118) Unionin tuotanto kasvoi tarkastelujaksolla seitsemän prosenttia seuraten pitkälti energianhintojen kehitystä. Erittelemällä tuotannon kehitystä tarkemmin voidaan havaita, että tuotanto kasvoi melko jyrkästi (31 prosenttia) vuonna 2018 ja supistui jälleen sekä vuonna 2019 että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(119) Tuotantokapasiteetti noudatteli samanlaista suuntausta kuin tuotanto, eli se kasvoi selkeästi vuonna 2018 ja pieneni sitten vuonna 2019 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaikkiaan tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla neljä prosenttia.

(120) Kapasiteetin käyttöaste, joka noudatteli niin ikään samanlaista suuntausta, pysyi tarkastelujaksolla hyvin alhaisena (27–32 prosentissa). Kuten edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa (75) todettiin, kapasiteetin alhainen käyttöaste johtuu osittain kokonaiskapasiteetin laskentamenetelmästä, jonka mukaan ilmoitettu kapasiteetti perustuu teoreettiseen enimmäiskapasiteettiin (kolme työvuoroa vuorokaudessa), joka ei välttämättä kuvasta tarkoin tosiasiallista kapasiteettia.

4.5.2.2 Myyntimäärä ja markkinaosuus

(121) Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 7 Unionin tuottajien myyntimäärä ja markkinaosuus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Myyntimäärä unionissa (tonnia) 29 907 34 180 31 306 30 929 Indeksi (2017 = 100) 100 114 105 103 Markkinaosuu (%)s 65 65 64 62 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset.

(122) Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntimäärä tarkastelujaksolla noudatteli yleisesti ottaen unionin kulutuksen markkinasuuntausta ja kehitystä, eli vuonna 2018 myyntimäärä pääasiassa kasvoi ja supistui sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla lähes vuoden 2017 tasolle (kaikkiaan myyntimäärä kasvoi 3 %).

(123) Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi vakaana 65 prosentissa vuosina 2017 ja 2018 ja pieneni sitten 62 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Osuus on verrattavissa unionin tuotannonalan markkinaosuuteen edellisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla (76), jolloin se oli 64 prosenttia.

4.5.2.3 Kasvu

(124) Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksolla kolme prosenttia, mutta se ei kasvanut samaan tahtiin kuin kysyntä, joka kasvoi seitsemän prosenttia, joten unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 65:stä 62 prosenttiin vuoden 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

4.5.2.4 Työllisyys ja tuottavuus

(125) Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 8 Unionin tuottajien työllisyys ja tuottavuus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Työntekijöiden määrä 953 1 035 996 958 Indeksi (2017 = 100) 100 109 105 101 Tuottavuus (tonnia/työntekijä) 41 49 47 43 Indeksi (2017 = 100) 100 121 116 106 Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset.

(126) Sekä työllisyys että tuottavuus paranivat vuonna 2018 verrattuna vuoteen 2017 ja heikkenivät sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin ne olivat kuitenkin jonkin verran (työllisyys 1 % ja tuottavuus 6 %) vuoden 2017 tason yläpuolella.

4.5.3 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

(127) Tässä tutkimuksessa määritetty polkumyyntimarginaali on selvästi vähimmäistasoa suurempi. Näin ollen tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutus unionin tuotannonalaan on merkittävä sekä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hintojen että määrän perusteella.

(128) Unionin tuotannonala ei ole myöskään vielä toipunut Venäjän federaatiosta, Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien aiemman vahingollisen polkumyyntituonnin vaikutuksista.

4.5.4 Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.5.4.1 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

(129) Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa ja yksikkökustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 9 Keskimääräiset myyntihinnat unionissa ja yksikkökustannukset 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni) 2 479 2 547 2 709 2 583 Indeksi (2017 = 100) 100 103 109 104 Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni) 3 096 2 878 3 007 3 079 Indeksi (2017 = 100) 100 93 97 100 Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset.

(130) Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa nousi tarkastelujaksolla neljä prosenttia ja saavutti korkeimman tasonsa vuonna 2019 (+ 9 % vuoteen 2017 verrattuna). Tuotannon yksikkökustannukset laskivat seitsemän prosenttia vuodesta 2017 vuoteen 2018 ja nousivat sen jälkeen vuoden 2017 tasolle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.5.4.2 Työvoimakustannukset

(131) Keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 10 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) 55 627 63 259 62 588 60 718 Indeksi (2017 = 100) 100 114 113 109 Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset.

(132) Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujaksolla yhdeksän prosenttia.

4.5.4.3 Varastot

(133) Varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 11 Varastot 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Loppuvarastot (tonnia) 7 416 7 716 8 830 6 938 Indeksi (2017 = 100) 100 104 119 94 Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset.

(134) Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot kasvoivat asteittain vuosina 2018 ja 2019 ja pienenivät sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alle vuoden 2017 tason (alittaen vuoden 2017 tason kolmella prosentilla).

4.5.4.4 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

(135) Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 12 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) -22 -4 -6 -12 Indeksi (2017 = 100) - 100 -20 -27 -53 Kassavirta (euroa) - 712 306 3 885 489 -2 909 316 -3 154 172 Indeksi (2017 = 100) - 100 545 - 408 - 443 Investoinnit (euroa) 5 206 064 4 312 069 4 030 480 3 429 405 Indeksi (2017 = 100) 100 83 77 66 Investointien tuotto (%) -12 7 -7 -14 Indeksi (2017 = 100) - 100 56 -61 - 116 Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset.

(136) Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin tutkimuksessa ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus oli tarkastelujaksolla negatiivinen: -22 prosenttia vuonna 2017 ja -12 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kysynnän kasvun ja tuotantokustannusten laskun myötä kannattavuus parani -4 prosenttiin vuonna 2018, ja vuonna 2019 se oli -6 prosenttia.

(137) Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta pysyi koko tarkastelujakson ajan negatiivisena lukuun ottamatta vuotta 2018, jolloin vallitsivat suotuisat markkinaolosuhteet.

(138) Investoinnit (jotka keskittyivät pääasiassa tuotantolaitteiden päivittämiseen sekä tuotantoprosessin laadun, tuottavuuden ja joustavuuden parantamiseen) vähenivät tarkastelujaksolla asteittain ja olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 34 prosenttia alhaisemmalla tasolla kuin vuonna 2017. Tämä suuntaus kertoo markkinoiden epävarmuudesta, joka johtui covid-19-pandemiasta sekä kysynnän laskusta vuoden 2019 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson alhaisempien energianhintojen seurauksena.

(139) Investointien tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä osoitti samaa suuntausta kuin kannattavuus, eli se kohosi jyrkästi vuonna 2018 ja heikkeni sitten vuonna 2019 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.5.5 Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

(140) Vaikka unionin tuotannonalan tilanne parani erityisesti niinä vuosina, jolloin markkinatilanne oli suotuisa (esimerkiksi vuonna 2018 eli ennen covid-19-pandemian puhkeamista ja öljyn ja kaasun hintojen elpymisen johdettua energiainfrastruktuuri-investointien lisääntymiseen), sen tilanne on edelleen epävarma. Unionin tuotannonala ei kyennyt täysin hyödyntämään tarkastelujakson aikaista kysynnän kasvua, minkä seurauksena sen markkinaosuus pieneni 65 prosentista 62 prosenttiin. Unionin tuotannonala kärsi merkittävistä tappioista koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tappiota kertyi 12 prosenttia. Kassavirta ja investointien tuotto olivat tarkastelujaksolla pääosin negatiivisia.

(141) Unionin tuotannonalan tuottavuus kuitenkin parani hieman tarkastelujaksolla, ja sen vientitulos on pysynyt tasaisen hyvänä (viennin osuus unionin tuottajien kokonaismyynnistä oli noin 20 %), mikä on auttanut unionin tuotannonalaa pysymään kannattavana ja on myös osoitus sen jatkuvista pyrkimyksistä päästä uusille markkinoille ja säilyttää kilpailukykynsä maailmanmarkkinoilla.

(142) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

(143) Seuraavaksi komissio arvioi, oliko asianomaisesta maasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä syy-yhteys. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 11 prosenttia mutta pysyi edelleen merkittävänä. Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat nousivat tarkasteluajanjakson aikana 46 prosenttia. Kun otetaan huomioon voimassa olevat toimenpiteet, kyseinen tuonti tuli unionin markkinoille 28 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja korkeammilla hinnoilla, jolloin se ei aiheuttanut vahinkoa.

(144) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä ei voinut olla asianomaisesta maasta peräisin oleva tuonti.

(145) Tätä taustaa vasten komissio arvioi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuinka todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin alun perin aiheuttama vahinko toistuisi, jos toimenpiteet kumottaisiin.

5. ASIANOMAISESTA MAASTA POLKUMYYNNILLÄ TULLEEN TUONNIN ALUN PERIN AIHEUTTAMAN VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS, JOS TOIMENPITEET KUMOTTAISIIN

(146) Määrittääkseen, onko Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistuminen todennäköistä, komissio tarkasteli seuraavia seikkoja: 1) käyttämätön kapasiteetti asianomaisessa maassa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä 2) Kiinasta mahdollisesti tulevan tuonnin ja sen hintatasojen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

(147) Kuten 95 kappaleessa mainitaan, Kiinan käyttämätön tuotantokapasiteetti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nelinkertainen unionin kulutukseen nähden. Ilman polkumyyntitulleja Kiinasta tuleva tuonti alittaisi unionin tuottajien hinnat 16,4 prosentilla. Koska hinnan alittavuutta koskevat laskelmat ovat perustuneet sellaisiin unionin tuotannonalan myyntihintoihin, joilla tuotannonala tuottaa tappiota, vahinkomarginaalit olisivat huomattavasti korkeammat. Näin ollen on todennäköistä, että jos toimenpiteet kumottaisiin, unionin markkinoille tulisi suuria määriä polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia vahinkoa aiheuttavin hinnoin.

(148) Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien kiinnostus unionin markkinoita kohtaan on ollut jatkuvaa, mikä käy ilmi siitä, että tuontimäärät pysyivät tarkastelujaksolla suhteellisen vakaina voimassa olleista toimenpiteistä huolimatta. Lisäksi kiinalaisten viejien on havaittu kiertäneen voimassa olevaa polkumyyntitoimenpidettä neljän eri kolmannen maan (Taiwanin, Sri Lankan, Indonesian ja Filippiinien) avulla. Nämä toistuneet kiertämiskäytännöt osoittavat selvästi, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat kiinnostuneita pääsemään unionin markkinoille ilman rajoituksia eli että unionin markkinat ovat Kiinan viennin näkökulmasta houkuttelevat. Lisäksi Kiinasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä myös useissa muissa kolmansissa maissa, ja siksi on todennäköistä, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, unionin markkinoille tuotaisiin suuri määrä Kiinasta peräisin olevia putkien liitososia, kuten 104 kappaleessa selitetään.

(149) Polkumyynnillä ja vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla tapahtuva tuonti todennäköisesti lisääntyisi, mikä johtaisi unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen entisestään. Hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei voisi nostaa hintojaan kannattavalle tasolle, jolloin tämä hintapaine johtaisi todennäköisesti entistä suurempiin taloudellisiin tappioihin ja tuotannon supistamiseen tai jopa unionin tuottajien tuotantolaitosten sulkemiseen. Lisäksi tällaisen tuonnin markkinaosuus unionin markkinoilla kasvaisi edelleen – unionin tuotannonalan kustannuksella –, minkä seurauksena unionin tuotannonalan jo ennestään alhainen kapasiteetin käyttöaste laskisi entisestään.

(150) Sen vuoksi komissio päätteli, että voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti Kiinasta peräisin olevan tuonnin unionin tuotannonalalle alun perin aiheuttaman vahingon toistumiseen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

6. UNIONIN ETU

(151) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

(152) Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

(153) Tämän perusteella komissio tutki, oliko polkumyynnin jatkumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.

6.1 Unionin tuotannonalan etu

(154) Kuten 140 ja 142 kappaleessa todetaan ja kuten lukuisten vahinkoindikaattoreiden negatiiviset suuntaukset vahvistavat, unionin tuotannonalan tilanne oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen erittäin heikko. Lisäksi 148 kappaleessa todetaan, että jos Kiinan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta, vahinko toistuisi.

(155) Huolimatta unionin tuotannonalan vahingollisesta tilanteesta unionin markkinoilla komissio katsoi, että tuotannonala on yleisesti ottaen elinkelpoinen. Ensinnäkin unionin tuotannonalan vientitulos on pysynyt jatkuvasti hyvänä, sillä viennin osuus myyntimääristä on merkittävä, minkä lisäksi myös tuottavuus parani tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste on kuitenkin edelleen hyvin alhainen ja sen kannattavuus negatiivinen.

(156) Mikä tahansa heikennys vaikuttaisi unionin tuotannonalan kokonaistilanteeseen aiheuttamalla riskin tuotannon supistamisesta tai jopa tuotantopaikkojen lopullisesta sulkemisesta unionissa. Sen vuoksi voidaan päätellä, että Kiinan vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.2 Tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etu

(157) Kaksi etuyhteydetöntä tuojaa, joiden osuus Kiinasta peräisin olevan putkien liitososien kokonaistuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli noin kuusi prosenttia, ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen. Molemmat tuojat ilmoittivat kannattavansa toimenpiteiden jatkamista. Näiden tuojien tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä liiketoiminta oli kannattavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi päätellään, että tuojien näkökulmasta ei ole pakottavia syitä olla jatkamatta voimassa olevia toimenpiteitä.

(158) Yhtään käyttäjää ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen eikä tutkimuksen aikana. Tässä yhteydessä muistutetaan, että putkien liitososat ovat vain oheistarvikkeita, joita käytetään putkien liittämiseen, joten niiden kustannukset muodostavat yleensä vain pienen osan hankkeen kokonaiskustannuksista.

(159) Tästä syystä ei ollut mitään viitteitä siitä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen kielteinen vaikutus käyttäjiin olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteiset vaikutukset.

6.3 Unionin etua koskevat päätelmät

(160) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten Kiinasta tulevaa tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.

7. POLKUMYYNTITOIMENPITEET

(161) Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti todetaan, että tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1934 käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

(162) Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Huomautuksia ei saatu.

(163) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (77) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion seurauksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

(164) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa sellaisia Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettuja putkien liitososia (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 millimetriä ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (Taric-koodit 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098). 2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava: Maa Yritys Tulli (%) Taric-lisäkoodi Kiina Kaikki yritykset 58,6 –

2 artikla 1. Laajennetaan 1 artiklalla käyttöön otettu Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli koskemaan samojen Taiwanista lähetettyjen liitososien (jotka luokitellaan tällä hetkellä Taric-koodeihin 7307931191, 7307931991 ja 7307998092) tuontia (Taric-lisäkoodi A 999) riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Taiwan, lukuun ottamatta yritysten Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (Taric-lisäkoodi A 098), Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (Taric-lisäkoodi A 099) ja Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (Taric-lisäkoodi A 100) valmistamia tuotteita. 2. Laajennetaan 1 artiklalla käyttöön otettu Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli koskemaan sellaisten Indonesiasta lähetettyjen raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen putkien liitososien (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat) tuontia, joiden ulkoläpimitta on enintään 609,6 millimetriä ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11 (Taric-koodi 7307931193), ex 7307 93 19 (Taric-koodi 7307931993) ja ex 7307 99 80 (Taric-koodi 7307998093), riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia. 3. Laajennetaan 1 artiklalla käyttöön otettu Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli koskemaan sellaisten Sri Lankasta lähetettyjen raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen putkien liitososien (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat) tuontia, joiden ulkoläpimitta on enintään 609,6 millimetriä ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11 (Taric-koodi 7307931194), ex 7307 93 19 (Taric-koodi 7307931994) ja ex 7307 99 80 (Taric-koodi 7307998094), riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Sri Lanka. 4. Laajennetaan 1 artiklalla käyttöön otetun Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli koskemaan sellaisten Filippiineiltä lähetettyjen raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen putkien liitososien (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat) tuontia, joiden ulkoläpimitta on enintään 609,6 millimetriä ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11 (Taric-koodi 7307931195), ex 7307 93 19 (Taric-koodi 7307931995) ja ex 7307 99 80 (Taric-koodi 7307998095), riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Filippiinit. 5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2022. Komission puolesta Puheenjohtaja Ursula VON DER LEYEN

(1) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 584/96, annettu 11 päivänä maaliskuuta 1996, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Kroatiasta ja Thaimaasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa ja käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EYVL L 84, 3.4.1996, s. 1).

(3) Neuvoston asetus (EY) N:o 964/2003, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2003, lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa Taiwanista riippumatta siitä, onko ne ilmoitettu tullille Taiwanista peräisin olevina (EUVL L 139, 6.6.2003, s. 1).

(4) Neuvoston asetus (EY) N:o 2052/2004, annettu 22 päivänä marraskuuta 2004, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 964/2003 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuontia Indonesiasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia (EUVL L 355, 1.12.2004, s. 4).

(5) Neuvoston asetus (EY) N:o 2053/2004, annettu 22 päivänä marraskuuta 2004, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 964/2003 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuontia Sri Lankasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Sri Lanka (EUVL L 355, 1.12.2004, s. 9).

(6) Neuvoston asetus (EY) N:o 655/2006, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2006, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 964/2003 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuontia Filippiineiltä riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Filippiinit (EUVL L 116, 29.4.2006, s. 1).

(7) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1934, annettu 27 päivänä lokakuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 282, 28.10.2015, s. 14).

(8) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/566, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2019, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Venäjän federaatiosta, Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen ja Turkin tasavallasta peräisin olevia samoja tuotteita koskevan tutkimuksen päättämisestä (EUVL L 99, 10.4.2019, s. 9).

(9) EUVL C 38, 5.2.2020, s. 2.

(10) EUVL C 361, 27.10.2020, s. 6.

(11) https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2490

(12) Ilmoitus covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6).

(13) Ks. alaviite 7.

(14) http://comext.eurostat.ec.europa.eu/ANALYTICAL_S10_V17_ECAS/Analytical.html

(15) Dun & Bradstreet (D&B): https://sso.dnb.com/

(16) Global Trade Alert – GTA: https://www.globaltradealert.org/data_extraction

(17) OECD:n tietokanta: http://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials

(18) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa (EUVL L 132, 19.4.2021, s. 145) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella ja komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2020, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa (EUVL L 110, 8.4.2020, s. 3).

(19) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 149 ja 150 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 158 ja 159 kappale.

(20) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 115–118 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 122–127 kappale.

(21) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 119–122 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 128–132 kappale. Viranomaisilla on Kiinan lainsäädännön mukaan oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia, ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen merkityksellinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria. Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä. Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös kylmävalssattujen teräslevyjen tuottajat ja niiden tuotantopanosten toimittajat.

(22) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 123–129 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 133–138 kappale.

(23) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 130–133 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 139–142 kappale.

(24) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 134 ja 135 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 143 ja 144 kappale.

(25) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 136–145 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 145–154 kappale.

(26) Saatavilla osoitteessa https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(27) Suunnitelma on nähtävillä kokonaisuudessaan teollisuus- ja tietotekniikkaministeriön (MIIT) verkkosivustolla: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (sivustolla käyty viimeksi 2.3.2020).

(28) Terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelman (2016–2020) s. 24.

(29) Terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelman (2016–2020) s. 25.

(30) TISCO, ”Company profile”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (sivustolla käyty viimeksi 2.3.2020).

(31) Baowu, ”Company profile”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

(32) Raportti, luku 14, s. 358: Tuotannon osalta 51 prosenttia yksityisiä ja 49 prosenttia valtion omistuksessa olevia yrityksiä ja kapasiteetin osalta 44 prosenttia valtion omistuksessa olevia ja 56 prosenttia yksityisiä yrityksiä.

(33) Saatavilla seuraavissa osoitteissa:

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021), jawww.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

(34) Saatavilla seuraavissa osoitteissa: http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021) ja http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

(35) Tällainen oli esimerkiksi yksityisen yrityksen Rizhao ja valtion omistuksessa olevan yrityksen Shandong Iron and Steel yhteenliittymä vuonna 2009. Ks. Beijing steel report, s. 58, ja China Baowu Steel Groupin yrityksessä Magang Steel kesäkuussa 2019 hankkima määräysvalta, ks. https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

(36) Raportti, I osa, luku 5, s. 100–101.

(37) Raportti, I osa, luku 2, s. 26.

(38) Raportti, I osa, luku 2, s. 31–32.

(39) Saatavilla osoitteessa https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (sivustolla käyty viimeksi 22.10.2021).

(40) Raportti, III osa, luku 14, s. 346 ja sitä seuraavat sivut.

(41) Terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelman johdanto.

(42) Raportti, luku 14, s. 347.

(43) Kiinan kansantasavallan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelma (2016–2020), saatavilla osoitteessa

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

(44) Raportti, luku 14, s. 349.

(45) Raportti, luku 14, s. 352.

(46) Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 9 annettu teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos), annettu 27.3.2011, ja muutettu kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission päätöksellä, joka koskee kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 21 annetun teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon (vuoden 2011 versio) asiaa koskevien lausekkeiden muuttamista, annettu 16.2.2013.

(47) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 134 ja 135 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 143 ja 144 kappale.

(48) World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

(49) Jos tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ei tuoteta missään maassa, jolla on vastaava kehitystaso, voidaan ottaa huomioon sellaisen tuotteen tuotanto, joka kuuluu tarkastelun kohteena olevan tuotteen kanssa samaan yleiseen luokkaan ja/tai samalle sektorille.

(50) Sähkö (http://www.mea.or.th/en/profile/109/114), maakaasu (http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static), polttoöljy (http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic) ja vesi (https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price).

(51) http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx

(52) https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html

(53) Katso: http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static, erityisesti Taulukko 7.2.4 – Final Energy Consumption Per Capita.

(54) http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static

(55) http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic

(56) https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price

(57) Tiedot työnantajan maksamista sosiaaliturvamaksuista Thaimaassa poimittiin KPMG:n Thaimaata koskeviin artikkeleihin sisältyvistä tilastoista: https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html.

(58) Työvoimaa koskevat vertailuarvot tutkimusajanjaksolta ja sitä vastaavat valuuttakurssit poimittiin Thaimaan kansallisen tilastolaitoksen verkkosivustolta osoitteesta http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx.

(59) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/755, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33). Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan näiden maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen, ja tällaisesta tuonnista oli joka tapauksessa hyvin vähän tietoja.

(60) Työvoimaa koskevat vertailuarvot tutkimusajanjaksolta ja sitä vastaavat valuuttakurssit poimittiin Thaimaan kansallisen tilastolaitoksen verkkosivustolta osoitteesta http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx.

(61) Tiedot työnantajan maksamista sosiaaliturvamaksuista Thaimaassa poimittiin KPMG:n Thaimaata koskeviin artikkeleihin sisältyvistä tilastoista: https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html.

(62) http://www.mea.or.th/en/profile/109/114; seuraava keskiarvo laskettiin eurooppalaisten käytäntöjen perusteella, koska tuottajat eivät toimineet yhteistyössä: 3,85 bahtia/kWh, 0,10 euroa/kWh ja 0,77 juan renminbiä / kWh.

(63) Ks. http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static, erityisesti taulukko 7.2.4 (Final Energy Consumption Per Capita).

(64) Thaimaan energiaministeriön energiapolitiikka- ja suunnitteluosasto, Energy statistics, 8.1. Petroleum price statistics, taulukko 8 (Retail Price of Petroleum Products), saatavilla osoitteessa http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic.

(65) Thai Provincial Waterworks Authority: https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price

(66) https://globalfinancials.com/index-admin.html

(67) Lähde: OECD (https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC).

(68) Maailmanpankki (2020), Doing Business -raportti: https://www.doingbusiness.org/en/reports/global-reports/doing-business-2020 ja https://www.doingbusiness.org/en/methodology/trading-across-borders

(69) Maailman kauppajärjestön polkumyyntisopimuksen 16.4 artiklan mukainen puolivuotisraportti: Argentiina, G/AD P/N/195/ARG, 22.2.2010.

(70) https://www.globaltradealert.org/intervention/56880/anti-dumping/japan-definitive-antidumping-duty-on-imports-of-carbon-steel-butt-welding-fittings-from-china-and-the-republic-of-korea3

(71) https://books.google.pt/books?id=7rKr0uKDNMMC&pg=SL9-PA26&lpg=SL9-PA26&dq=Mexico+China+dumping+fittings&source=bl&ots=kp3iTJjBlU&sig=ACfU3U1RlWaGPCCQZZ#v=onepage&q=Mexico%20China%20dumping%20fittings&f=false

(72) https://www.globaltradealert.org/intervention/16725/anti-dumping/turkey-extension-of-antidumping-duties-on-imports-of-tube-or-pipe-fittings-from-brazil-bulgaria-china-india-indonesia-and-thailand-as-well-as-on-imports-from-chinese-taipei-following-an-anti-circumvention-investigation5

(73) https://www.usitc.gov/publications/701_731/pub4628.pdf

(74) Ks. https://www.statista.com/statistics/262858/change-in-opec-crude-oil-prices-since-1960/ ja https://www.statista.com/statistics/252791/natural-gas-prices/ (öljyn ja maakaasun hintojen kehitys tarkastelujaksolla).

(75) Täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1934, johdanto-osan 81 ja 82 kappale.

(76) 1.7.2013–30.6.2014 (Kiinasta tuodut putkien liitososat).

(77) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).