Neuvoston lausunto,

20 päivältä tammikuuta 2004,

Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2003-2006

(2004/C 29/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97(1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli 20 päivänä tammikuuta 2004 Ruotsin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2003-2006. Tarkistettu ohjelma vastaa laajalti tietovaatimuksia, jotka tarkistetuissa menettelysäännöissä asetetaan vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällölle ja muodolle.

Tarkistetun ohjelman taustalla oleva finanssipoliittinen strategia perustuu edelleen tavoitteeseen, jonka mukaisesti julkisessa taloudessa pyritään keskipitkällä aikavälillä saavuttamaan ylijäämä, joka on kunkin suhdannekierron aikana keskimäärin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tarkoituksena on näin varautua julkiseen talouteen kohdistuviin väestön ikääntymisen aiheuttamiin vaikutuksiin sekä varmistaa julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä. Julkisen talouden ylijäämän palauttaminen suunnitellulle 2 prosentin tasolle vuodesta 2006 edellyttää, että menojen ja BKT:n suhde (sen odotetaan kasvavan vuonna 2003) pienenee vuodesta 2004 lähtien ja että myös tulojen ja BKT:n suhde (sen odotetaan kasvavan vuonna 2003 ja säilyvän ennallaan vuonna 2004) pienenee vuodesta 2005 lähtien.

Kokonaistuotannon kasvun ennustetaan tarkistetussa ohjelmassa kiihtyvän vuoden 2003 arvioidusta 1,4 prosentista 2,0 prosenttiin vuonna 2004. Vuoden 2005 kasvuksi ennustetaan 2,6 prosenttia ja vuoden 2006 kasvuksi 2,5 prosenttia. Työllisyyden odotetaan kasvavan 0,1 prosenttia vuonna 2004 ja 0,7 prosenttia vuosina 2005 ja 2006. Kuluttajahintainflaation ennustetaan nousevan vuoteen 2006 mennessä asteittain hieman yli 2 prosenttiin vuoden 2004 1,3 prosentista. Tarkistetun ohjelman taustalla oleva makrotalouden skenaario vaikuttaa käytettävissä olevien tietojen perusteella realistiselta ja noudattelee komission arviointia, joka kattaa myös syksyn talousennusteen.

Julkisessa taloudessa pyritään tarkistetun ohjelman mukaan saavuttamaan 0,6 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Vuonna 2003 tämän ylijäämän odotetaan olevan 0,4 prosenttia. Yhteisesti hyväksyttyihin menetelmiin perustuvien komission laskelmien mukaan suhdannetasoitettu ylijäämä kasvaa 0,5 prosentista yhteen prosenttiin suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden ylijäämän suhteessa BKT:hen ennustetaan olevan 1,4 prosenttia vuonna 2005 ja 1,9 prosenttia vuonna 2006. Vastaavat suhdannekorjatut luvut ovat 1,8 prosenttia ja 2,3 prosenttia. Velkasuhteen ennustetaan jaksolla 2003-2006 pienenevän asteittain 51,7 prosentista 48,3 prosenttiin. Makrotaloutta ja finanssipolitiikkaa koskevien oletusten säilyessä uskottavina julkisen talouden rahoitusasema voidaan todennäköisesti pitää vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoitteen mukaisesti lähellä tasapainoa tai ylijäämäisenä koko ohjelman kattaman jakson ajan.

Ohjelman mukainen finanssipolitiikka tarjoaa riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin raja-arvo ylity tavanomaisissa suhdannevaihteluissa.

Komission arvioinnin ja vuonna 2003 toimitetussa tarkistetussa ohjelmassa esitettyjen arvioiden perusteella oletuksena on kuitenkin, että julkisen talouden suhdannekorjattu rahoitusasema säilyy ylijäämäisenä, vaikka se on vuoteen 2005 saakka alle keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka on kaksi prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu siitä, että vuoden 2002 huomattavista finanssipoliittisista kannustimista vain osa poistuu tulevina vuosina. Julkisten menojen tiukka kurissa pitäminen ja etenkin vuosien 2004, 2005 ja 2006 menokattojen johdonmukainen noudattaminen on tämän vuoksi edelleen tärkeää.

Ruotsi pystyy nykyisen politiikkansa ansiosta todennäköisesti kattamaan väestön ikääntymisestä ennusteiden mukaan aiheutuvat julkiset menot. Ennusteissa esitettyyn terveydenhuoltomenojen kasvuun, joka sisältää myös heikosta terveydentilasta aiheutuvat menot, on kuitenkin puututtava, sillä tarkistetussa ohjelmassa todetaan lisätoimenpiteiden olevan tarpeen, jotta sairaspäivien määrä voitaisiin asetetun tavoitteen mukaisesti vähentää puoleen. Komissio katsoo tarkastelunsa perusteella lisäksi, että keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettava, sillä muutoin seurauksena voi olla julkisen talouden joutuminen joiltakin osin epätasapainoon hyvin pitkällä aikavälillä.

Tarkistetun lähentymisohjelman mukainen talouspolitiikka vastaa pääpiirteissään talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa esitettyjä suosituksia, ja erityisesti niitä, joilla on talousarviovaikutuksia. Ensisijaisiksi tavoitteiksi olisi terveen julkisen talouden varmistamiseen pyrittäessä otettava verouudistuksen saattaminen päätökseen sekä toimet, joilla pyritään saavuttamaan työllisyyden lisäämistä sekä sosiaaliturvaetuuksien saajien ja sairaspoissaolopäivien määrän vähentämistä koskevat tärkeät poliittiset tavoitteet.

(1) EYVL L 209, 2.8.1997.