KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 26 päivänä kesäkuuta 1997,

valtion tuesta SKET Schwermaschinenbau Magdeburg GmbH:lle (SKET SMM), Sachsen-Anhalt (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (97/765/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan,

on kehottanut niitä, joita asia koskee, esittämään määräajassa huomautuksensa perustamissopimuksen 93 artiklan määräysten mukaisesti,

sekä katsoo seuraavaa:

I

Komissio ilmoitti Saksan hallitukselle kirjeellä 21 päivältä maaliskuuta 1995 (1) päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee Treuhandanstaltin, jäljempänä `THA` ja sen seuraajan, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgabenin, jäljempänä `BvS`, SKET Schwermaschinenbau Magdeburg GmbH:lle, jäljempänä `SKET SMM`, myöntämää tukea. Mainittu yritys, joka on sittemmin joutunut konkurssiin, sijaitsee Sachsen-Anhaltissa, yhdessä Saksan uusista osavaltioista. Sillä oli noin 1 800 työntekijää ja se oli edelleen Saksan uusien osavaltioiden suurin koneita ja laitteita valmistava yritys. Sen tuotevalikoimaan kuuluivat valssaamot, langanvetolaitokset, nosturit, teräslangan, kaapelin ja teräsköyden valmistuskoneet, rikastamotekniikka, öljysiementen uuttolaitokset, jäteveden puhdistamot ja pölynerottimet.

Magdeburgissa 1800-luvun puolivälissä laivojen korjaustelakkana ja rautavalimona perustettu SKET fuusioitui 1893 Krupp Essenin kanssa ja jatkoi nimellä "Friedrich Krupp Grusonwerke". Tästä kansainvälistä tunnustusta saaneesta konepajayrityksestä tuhoutui toisessa maailmansodassa neljä viidesosaa. Sodan jälkeen yritys aloitti jälleen toimintansa neuvostoliittolaisten johtamana, ja vuonna 1954 perustettiin VEB Schwermaschinenbau "Ernst Thälmann" Magdeburg, josta syntyi vuonna 1969 uusi 30 000 työntekijää ja 18 tytäryritystä käsittänyt sekä 2,6 miljardin DDR:n markan vuotuisen liikevaihdon saavuttanut "Ernst Thälmann" -kombinaatti. Siihen aikaan SKET oli SEV-maiden suurin raskaiden koneiden valmistaja ja viejä. Saksan yhdistymisen myötä itäsaksalaisen valtion omaisuuden yksityistämisestä vastaava THA muutti SKET:n SKET Maschinen- und Anlagenbau AG -nimiseksi yritykseksi ja myöhemmin GmbH-muotoisiksi yrityksiksi. Nimeään vaihtanut entinen kombinaatti työllisti 19 447 työntekijää.

Komissio hyväksyi 10 päivänä kesäkuuta 1993 (NN 43/93) ja 13 päivänä lokakuuta 1993 (NN 95/93) tekemillään päätöksillä 427,6 miljoonan Saksan markan tuen, jonka THA myönsi SKET AG:lle vuosina 1992 ja 1993.

Vuonna 1993 THA jakoi SKET AG:n kahdeksaksi yritykseksi, joista SKET SMM oli suurin. Jäljelle jääneistä seitsemästä yrityksestä kolme yksityistettiin ja kahden toiminta lopetettiin. Emoyritykseen SKET SMM kuului kaksi tytäryritystä, Drahtziehmaschinenwerk Grüna GmbH (jäljempänä DZM) Chemnitzissä ja Entstaubungstechnik Magdeburg GmbH (jäljempänä ETM) Magdeburgissa, joihin SKET SMM:n toiminnan lopettaminen ei vaikuta. DZM fuusioitui vuonna 1995 erään länsisaksalaisen yrityksen kanssa ja tuottaa nykyään langanvetokoneita nimellä Herborn & Breitenbach GmbH Chemnitz, jäljempänä `H& B`, kun taas ETM valmistaa pölynerottimia.

Heinäkuussa 1994 komissio sai myöhästyneen ilmoituksen aikaisemmin myönnettyjen tukien pidentämisestä ja maksuvalmiuden ylläpitämiseksi tarkoitetun lisälainan antamisesta. Saksan hallituksen pyynnöstä päätöstä perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta lykättiin, jotta käynnissä olleita yksityistämisneuvotteluja ei olisi vaarannettu. THA teki 26 päivänä lokakuuta 1994 yksityistämissopimuksen yrityksen Oestmann & Borchert Industriebeteiligungen kanssa, joka hankki 51 prosenttia SKET SMM:n osakkeista ja jonka oli tarkoitus toimia lisäksi 24 prosentin osuuden osalta välittäjänä. Loput osakkeet jäivät THA:lle ja myöhemmin BvS:lle, koska ne oli tarkoitus yksityistää myöhempänä ajankohtana. Yksityistämissopimuksen voimaantulon ehtona oli komission myönteinen päätös. Saksan hallitus ilmoitti 25 päivänä marraskuuta 1994 rahoitustoimenpiteistä tämän yksityistämisen yhteydessä. THA luopui joulukuussa 1994 SKET SMM:n hyväksi osakaslainan takaisinmaksuvaatimuksesta, jotta yritys ei joutuisi konkurssiin.

Komissio päätti tukitoimenpiteitä koskevan alustavan tutkimuksen jälkeen aloittaa perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn. Saksan viranomaisille ilmoitettiin menettelyn aloittamisesta mainitulla kirjeellä 21 päivältä maaliskuuta 1995. Aloittamalla menettelyn komissio ilmaisi vakavat epäilyksensä siitä, että tuet eivät olleet perustamissopimuksen 92 artiklan mukaisia, koska niitä ei ollut rajoitettu pienimpään tarvittavaan määrään ja yrityksen tulevaa kilpailukykyä voitiin pitää kyseenalaisena.

Saksan hallitus ilmoitti lokakuussa 1995 yritystä tukevista lisätoimenpiteistä. Perusteiksi mainittiin sijoittajan puutteellinen maksuvalmius ja yrityksen vastaanottamien toimeksiantojen varmistaminen vuoteen 1996 saakka. Joulukuussa 1995 tiedotettiin SKET SMM:n vuoden 1996 suunnitelman mukaisten tappioiden kattamista varten ilmoitettuihin toimenpiteisiin kuuluvan lainan maksamisen aikaistamisesta.

Saksan hallitus ilmoitti tammikuussa 1996 suunnitellun yksityistämisen epäonnistumisesta sijoittajien suunnitelmasta vetäytymisen vuoksi ja tiedotti samalla lainasta, joka oli myönnetty maksuvalmiuden turvaamiseksi uuden rakenneuudistussuunnitelman valmistumiseen saakka. Aikaisemmat ilmoitukset tuista yrityksen toiminnan jatkamiseksi vuoden 1995 loppuun saakka pidettiin voimassa. Huhtikuussa 1996 ilmoitettiin uudesta rakenneuudistussuunnitelmasta vuosille 1996-1998, jonka mukaan SKET SMM pysyisi julkisessa omistuksessa ja sen rakenneuudistus toteutettaisiin mahdollisesta yksityistämisestä riippumatta. Komissio antoi riippumattomalle asiantuntijalle toimeksi tutkia ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman toimivuutta. Asiantuntija esitti epäilyksiä suunnitelman toteutettavuudesta. Vaikka suunnitelma perustui hänen mukaansa oikeisiin arvioihin ja väittämiin, hän piti sen toteuttamista keskeneräisten ja tulevien toimeksiantojen puuttumisen vuoksi epätodennäköisenä.

Komissio ilmoitti kirjeellä 12 päivältä elokuuta 1996 (2) Saksan hallitukselle päätöksestään laajentaa perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä koskemaan SKET SMM:n ja sen tytäryritysten maksuvalmiutta parantavia vuonna 1995 aloitettuja toimenpiteitä ja uutta rakenneuudistussuunnitelmaa. Perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn laajentamisen yhteydessä komissio ilmaisi vakavat epäilyksensä siitä, että tuet eivät olleet perustamissopimuksen 92 artiklan mukaisia, koska tuet olivat suhteettomia niiden vaikutukseen nähden ja yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus oli edelleen kyseenalainen. Saksa ilmoitti myöhemmin toistuvasti BvS:n suorittamasta toisen rakenneuudistusohjelman mukaisten rahoitustukien tosiasiallisesta jakamisesta SKET:lle sikäli, kuin ohjelmaa pystyttiin toteuttamaan ennen yrityksen konkurssia. Näistä ilmoituksista ilmenee rakenneuudistusohjelman luonne ja ne kuuluvat perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn laajentamista koskevan komission päätöksen piiriin.

SKET SMM jätti 15 päivänä lokakuuta 1996 hakemuksen yleistäytäntöönpanosta (Gesamtvollstreckung) ja on ollut sen jälkeen selvitystilassa. Saksan viranomaiset ilmoittivat kirjeellä 19 päivältä marraskuuta (kirjattu samana päivänä) SKET SMM:n hyväksi 15 päivään lokakuuta 1996 mennessä toteutetuista toimenpiteistä. Saksa ilmoitti tammikuussa 1997 tytäryritysten hyväksi vuonna 1996 toteutettujen toimenpiteiden määrän. Niistä käy ilmi, että rakenneuudistusohjelma on toteutettu tytäryritysten osalta ilman suuria muutoksia. Saksan viranomaiset ilmoittivat kuitenkin samanaikaisesti että tytäryritysten tuleva rahoitustarve on ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisaikaa silmällä pitäen vielä epävarma. Tällä hetkellä komission käytettävissä olevat tiedot eivät ole riittävät sen arvioimiseksi, soveltuvatko ETM:n ja H& B/DZM:n hyväksi toteutettavat tukitoimenpiteet perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan mukaan yhteismarkkinoille. Näin ollen tämä päätös koskee ainoastaan SKET SMM:lle myönnettyjen tukien soveltuvuutta kyseisten määräysten mukaan.

Tässä päätöksessä tarkoitetun BvS:n SKET SMM:lle myöntämän rahoituksen yksityiskohtien osalta (laina-ajat, korot, kulut ja muut sellaiset) viitataan komission päätöksiin perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta ja laajentamisesta sekä tämän päätöksen V osassa olevaan oikeudelliseen arviointiin.

II

Saksan hallitus toimitti 13 päivänä kesäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi 14 päivänä kesäkuuta 1996) myöhästyneen ilmoituksen THA:n SKET SMM:lle jo myöntämistä tuista. Ne koskivat 290,7 miljoonan Saksan markan suuruisen lainan pidentämistä vuoden 1994 loppuun, 65,5 miljoonan Saksan markan lisälainan myöntämistä maksuvalmiuden ylläpitämiseksi, 35,1 miljoonan Saksan markan investointitakauksia ja 30 miljoonan Saksan markan vastatakauksia. Komission 20 päivänä kesäkuuta 1994 esittämän pyynnön johdosta Saksan hallitus toimitti lisätietoja kirjeellä 19 päivältä heinäkuuta 1994 (kirjattu saapuneeksi 20 päivänä heinäkuuta 1994).

Saksan viranomaisten 31 päivänä lokakuuta 1994 esittämän pyynnön vuoksi lykättiin erästä päätöstä, koska odotettavissa oli yrityksen suunniteltuun yksityistämiseen liittyviä lisätukia koskeva ilmoitus. Saksan hallitus teki myöhässä ilmoituksen SKET SMM:n yksityistämisen puitteissa myönnetyistä 557,5 miljoonan Saksan markan suuruisista lisätuista 25 päivänä marraskuuta 1994 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi 28 päivänä marraskuuta 1994). Tukiin kuuluu omaksi pääomaksi varattu 371,5 miljoonaa Saksan markkaa, joka on THA:n Saksan yhdentymisen jälkeen myöntämää takaisin perimättä jätettyä osakaslainaa, korvausta vuotuisista tappioista vuoteen 1996 saakka sekä sosiaaliohjelman rahoitusta. Tätä tarkoitusta varten tarvittiin 186 miljoonan Saksan markan varat (174,3 miljoonaa Saksan markkaa SKET SMM:lle ja 11,7 miljoonaa Saksan markkaa ETM:lle), jotka oli tarkoitus saada myymällä liiketoiminnan kannalta tarpeettomia kiinteistöjä THA:lle.

Kolmannella, komissiolle kirjeellä 12 päivältä joulukuuta 1994 (kirjattu saapuneeksi 12 päivänä joulukuuta 1994) saapuneella ilmoituksella annettiin tieto 477,8 miljoonan Saksan markan velanhuojennuksesta yrityksen konkurssitilaan joutumisen välttämiseksi. Kysymyksessä oli 371,5 miljoonaa Saksan markkaa oman pääoman vahvistamiseksi ja 106,3 miljoonaa Saksan markkaa SKET SMM:lle ja sen tytäryrityksille suunnitelman mukaan vuonna 1994 syntyvien tappioiden kattamiseksi.

Saksan hallitus teki kirjeellä 4 päivältä lokakuuta 1995 (kirjattu saapuneeksi 6 päivänä lokakuuta 1995) myöhästyneen ilmoituksen lisätukitoimista yrityksen maksuvalmiuden varmistamiseksi perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aikana. Vastaanotettujen toimeksiantojen varmistamiseksi vuoteen 1996 saakka myönnettiin 150 miljoonan Saksan markan pankkitakausjärjestelyyn lisäksi vastatakauksia (vekselitakauksia). Korollisen 20 miljoonan Saksan markan lainan (joka oli ilmoitettu osaksi SKET SMM:lle vuodelta 1996 suunnitelman mukaan syntyvien tappioiden kattamista) maksamisen aikaistamisesta ilmoitettiin kirjeellä 12 päivältä joulukuuta 1995 (kirjattu 13 päivänä joulukuuta 1995). Vuoden 1995 lopussa sijoittajat vetäytyivät pois ja yksityistämissuunnitelma kariutui.

Saksan hallitus ilmoitti kirjeellä 16 päivältä tammikuuta 1996 (kirjattu 17 päivänä tammikuuta 1996) suunnitellun yksityistämisen kariuttamisesta ja uuden rakenneuudistussuunnitelman laatimisesta sekä ilmoitti samalla 20 miljoonan Saksan markan lainan myöntämisestä SKET SMM:lle maksuvalmiuden ylläpitämiseksi maaliskuuhun 1996 saakka. Saksan viranomaiset peruuttivat kirjeellä 13 päivältä maaliskuuta 1996 (kirjattu 15 päivänä maaliskuuta 1996) antamansa ilmoituksen aiotun yksityistämisen yhteydessä maksettavista tuista siltä osin kuin niitä ei yksityistämisen kariutumiseen mennessä vielä ollut maksettu. Saksan hallitus teki myöhässä ilmoituksen kirjeellä 14 päivältä maaliskuuta 1996 (kirjattu 15 päivänä maaliskuuta 1996) maksuvalmiuden ylläpitämiseksi myönnetystä 60 miljoonan Saksan markan lainasta vuoden 1996 ensimmäistä neljännestä varten ja 30 miljoonan Saksan markan lainasta vuoden 1996 huhtikuuta varten.

SKET SMM:n uudesta rakenneuudistussuunnitelmasta vuosille 1996-1998 ilmoitettiin komissiolle kirjeellä 23 päivältä huhtikuuta 1996 (kirjattu 23 päivänä huhtikuuta 1996). Rahoitustoimenpiteiden osuus oli 352,1 miljoonaa Saksan markkaa vuodelle 1996 maksuvalmiuden ylläpitämiseksi jo myönnetyt tuet mukaan lukien. Komission 15 päivänä toukokuuta 1996 tekemän pyynnön mukaan Saksan viranomaiset esittävät kirjeellä 23 päivältä toukokuuta 1996 (kirjattu 23 päivänä toukokuuta 1996) koko rakenneuudistussuunnitelman Roland Berger -konsulttiyrityksen laatimassa muodossa.

Komissio sai 9 päivään marraskuuta 1996 saakka asianosaisten osapuolten huomautuksia. Saksan viranomaiset ilmoittivat kirjeellä 19 päivältä marraskuuta 1996 (kirjattu samana päivänä) 65 miljoonan Saksan markan suuruisten tukien myöntämisestä SMM:lle vuoden 1996 kesäkuusta alkaen ja tiedottivat, että huhtikuun lainasta oli muutettu tuiksi 15 miljoonaa Saksan markkaa ja että vastatakauksista oli käytetty 61 miljoonaa Saksan markkaa. Viranomaisten mukaan nämä toimenpiteet toteutettiin ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman osana. Saksan viranomaiset ilmoittivat komissiolle kirjeellä 30 päivältä tammikuuta 1997 (kirjattu samana päivänä) ja kirjeellä 31 päivältä tammikuuta 1997 (kirjattu 3 päivänä helmikuuta 1997) ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti siihen saakka käytettyjen takauksien ja vastatakauksien määrän.

III

Komissio antoi Saksan viranomaisille kirjeillä 19 ja 26 päivältä marraskuuta 1996 tiedoksi ne huomautukset, jotka asianomaisilta osapuolilta - eräältä ruotsalaiselta koneenrakennusalan järjestöltä ja eräältä italialaiselta ja eräältä saksalaiselta kilpailijalta - oli saatu komission päätöksen julkaisemisen ja menettelyn aloittamisen perusteella. Italialaisen kilpailijan menettelyn laajentamisen johdosta esittämät huomautukset saatiin vasta huomautuksia varten varatun määräajan päätyttyä.

Huomautusten esittäjät ilmaisivat huolestuneisuutensa sekä tukien määrän ja niiden avulla saavutetun hyödyn välisestä suhteesta että yrityksen elinkelpoisuudesta edes tukien avulla. Ruotsalainen järjestö väitti, että huomattavilla valtion tuilla pidettiin kannattamatonta yritystä markkinoilla, joille oli ominaista kova kilpailu ja vähäinen kapasiteetin käyttöaste. Kaikki valituksen tekijät olivat erityisen huolestuneita SKET SMM:n saamien valtion tukien väärinkäytöstä - yksi valittajista oli erityisesti huolestunut siitä H& B/DZM:n osalta - joka niiden mukaan ilmeni niin, että tuotteita myytiin muuttuvia kuluja alhaisempaan hintaan ja näin syntyneet tappiot katettiin valtion tuilla. Väitteen mukaan SKET SMM myi tuotteitaan hinnoilla, jotka olivat 25-45 prosenttia alhaisempia kuin markkinahinnat. Huomautuksissa mainittiin useita tätä tukevia esimerkkejä. Esitettiin väite, että SKET SMM käytti avoimesti BvS:n osallistumista tukien muodossa hankkiakseen tilauksia alihintaan. Tämä väite koskee ainoastaan kolmansista maista, toisin sanoen Aasiasta ja Tyynenmeren alueelta saatuja tilauksia. Samassa yhteydessä väitettiin, että tämä käyttäytyminen saattoi eurooppalaiset kilpailijat - erityisesti saksalaiset ja italialaiset tuottajat - voimakkaan hintapaineen alaisiksi ja että yhteisön markkinoilla oli siksi olemassa vaara kilpailun vääristymisestä.

IV

Saksan hallitus otti esitettyihin huomautuksiin kantaa kirjeillä 16 päivältä helmikuuta 1996 (kirjattu 19 päivänä helmikuuta 1996), 13 päivältä maaliskuuta 1996 (kirjattu 15 päivänä maaliskuuta 1996), 6 päivältä tammikuuta 1997 (kirjattu 7 päivänä tammikuuta 1997) ja 29 päivältä tammikuuta 1997 (kirjattu 30 päivänä tammikuuta 1997).

Kirjeissä esitettiin vastineet annettuihin konkreettisiin esimerkkeihin ja mainittiin vastaesimerkkejä, joissa italialainen kilpailija oli pystynyt saamaan tilauksen. Saksan viranomaiset ottivat kantaa jokaiseen esitettyyn konkreettiseen tapaukseen. Niissä tilaukset oli joissakin tapauksissa saanut italialainen kilpailija, toisissa SKET SMM, ja kilpailevat tarjoukset olivat kussakin tapauksessa vain vähän korkeampia (enintään viisi prosenttia). Saksan hallitus väitti, että valtion tukia ei käytetty hintojen alentamiseen vaan kulujen alentamisohjelmien rahoittamiseen. Lisäksi se ilmoitti, että SKET SMM ei toiminut Ruotsin markkinoilla.

Lopuksi Saksan viranomaiset ovat vakuuttaneet komissiolle kaksi kertaa, että SKET SMM:llä oli voimassa vuodesta 1996 alkaen yhtiökumppaneiden tekemän päätöksen vuoksi sitova määräys olla tarjoamatta ja luovuttamatta tuotteitaan välittömiä kuluja alhaisemmalla hinnalla ilman BvS:n virallista suostumusta. Tällaista suostumusta ei ollut pyydetty eikä saatu.

V

Perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn toteuttaminen on vahvistanut komission käsityksen, että suurin osa BvS:n SKET SMM:n hyväksi suorittamista rahoitustoimenpiteistä, joita menettelyn aloittaminen ja laajentaminen koskee, on katsottava perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisiksi tuiksi eikä kuuluviksi 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeussäännösten piiriin eikä erityisesti yhteisön puitteisiin vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutoksiin myönnettävän valtion tuen arviointia varten (3), jotka olisivat voineet olla ainoita oikeudellisia puitteita tukien hyväksymiselle.

Koneenrakennuksen osuus teollisuuden kokonaistuotannosta on 7,8 prosenttia ja se työllistää 1,94 miljoonaa työntekijää (1995). Näin ollen se kuuluu yhteisön perustavaa laatua oleviin teollisuudenaloihin. Maailman suurimpana koneiden tuottajana yhteisö saavutti vuonna 1995 229,7 miljardin ecun kokonaistuotantomäärän. Saksan osuus yhteisön koko tuotannosta on 44 prosenttia. Vuonna 1995 oli viennin osuus yhteisön erittäin vahvasti vientiin suuntautuneesta koneenrakennusalasta kasvanut 8,6 prosenttia ja Saksassa 7,6 prosenttia. Kasvuun sisältyy yhteisökauppa (+3 prosenttia Saksassa, +18 prosenttia Espanjassa). Erityisesti Saksassa vienti vastaa 91 prosenttia kotimaan kulutuksesta (4).

Noin 1 400 työntekijää työllistävä SKET SMM kuului suuriin raskaiden koneiden valmistajiin yhteisössä, jossa vain neljällä prosentilla koneenrakennusteollisuuden yrityksistä henkilöstön määrä on yli 100 (uusimmat käytettävissä olevat luvut vuodelta 1990). Näin ollen kaikki tukitoimet olisivat parantaneet SKET SMM:n asemaa yhteismarkkinoilla muihin kilpailijoihin nähden, jotka eivät saa valtion tukea. Vuonna 1996 SKET SMM:n liikevaihdosta noin 50 prosenttia kertyi valssauslaitosten myynnistä, joita vietiin enimmäkseen kolmansiin maihin. Langanvalssauslaitoksissa SKET SMM:llä on maailmanmarkkinoilla 15 prosentin markkinaosuus. Valtion tukien myöntäminen voi vääristää kilpailua yhteisön tuottajien välillä tai uhata vääristää sitä myös silloin, kun nämä kilpailevat keskenään pääasiassa yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla, koska kilpailuetu voi siirtyä yksittäisten toimijoiden kesken tuen saajan hyväksi ja valtion tuesta osattomiksi jäävien yritysten vahingoksi. Näin ollen on todennäköistä, että SKET SMM:n hyväksi toteutetut toimenpiteet voivat vahingoittaa yhteisökauppaa.

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa on erityistä se, että perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely koskee kahta erillistä ilmoitettua rakenneuudistussuunnitelmaa. Kumpaakaan näistä suunnitelmista ei toteutettu kokonaan, ja tiettyjä toimenpiteitä on tehty niiden sijaan. Selvemmän kuvan aikaansaamiseksi tilanteesta seuraavassa katsauksessa luetellaan kaikki toimenpiteet, eli sellaiset, joista on tehty ilmoitus ja sellaiset, jotka on toteutettu. Tukitoimenpiteiden määräystenmukaisuuden toteamiseksi on tarpeen tarkastella kaikkia aiottuja toimenpiteitä ja suunnitelmia, joihin ne perustuvat. On kuitenkin huomattava, että kaikkia ilmoitettuja rahoitustoimenpiteitä ei ole toteutettu.

>TAULUKON PAIKKA>

Yksittäiset toimenpiteet

Yhteisön alueellisen talouden rakenteen kehittämispolitiikan 23. ja 24. puiteohjelman puitteissa yritys sai tukirahoitusta 15 miljoonaa Saksan markkaa (25,5 miljoonaa Saksan markkaa oli ilmoitettu). Tämän lain soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaista alueellista investointitukea ja ne on hyväksytty perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti (N 464/93, N 157/94, N 531/95).

Kauppahinnan kattamiseksi annetut vastatakaukset

SKET SMM:n yksityistämisen vuoksi Sachsen-Anhaltin osavaltio on antanut Oestmann & Borchertille 9,2 miljoonan Saksan markan täytetakauksen pankkitakaukselle, joka kattaa 80-prosenttisesti kauppahinnan maksamisen BvS:lle (10,2 miljoonaa Saksan markkaa ja 1,4 miljoonaa Saksan markkaa korkoja). Tästä täytetakauksesta oli maksettava palkkio.

Yksityistämissopimus ei tullut voimaan, kauppahintaa ei suoritettu, eikä sen enempää pankkitakausta kuin osavaltion antamaa täytetakausta käytetty. Tällä perusteella täytetakausta ei ole tarkasteltava tukena, koska sillä ei ollut vaikutusta.

Vientiluottotakaus

SKET SMM:lle myönnettiin Saksan HERMES-takausohjelman puitteissa korkeintaan 68 miljoonan Saksan markan vientiluottotakaukset IVY-maista saatavia tilauksia varten.

Vientiluottotakausohjelma vastaa OECD-maiden yhteisesti hyväksymää periaatetta ja se voidaan siksi katsoa perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan mukaiseksi.

Muut kuin tueksi katsottavat toimenpiteet

Ajalta ennen 1 päivää tammikuuta 1990 peräisin olevista mahdollisista 12,2 miljoonan Saksan markan ympäristövelvoitteista (Altlasten) vapauttamista ei voida katsoa Treuhand-määräysten mukaan tueksi, koska ei yritystä eikä sen ostajaa voida pitää vastuullisena ympäristöongelmista, jotka ovat pelkästään seurausta vanhasta poliittisesta järjestelmästä (N 108/91, E 15/92, N 768/94). Työpaikkojen luominen sosiaali- ja ympäristöalalle sekä entisen DDR:n nuorisolle työolojen kehittämisestä annetun lain (Arbeitsförderungsgesetz) 249h §:n nojalla (16,8 miljoonaa Saksan markkaa) eivät ole perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tai ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tuella edistettyä toimintaa (NN 117/92).

Saksan viranomaiset katsovat, että vielä ajalta ennen 1 päivää tammikuuta 1990 peräisin olevien vanhojen velkojen muuttaminen uusiksi lainoiksi (22,8 miljoonaa Saksan markkaa korottomana, laina-aika rajoittamaton) ja luopuminen myöhemmin niiden takaisinmaksusta ei ole tukea. Treuhand-määräysten mukaan kyseinen luopuminen lainan takaisinmaksusta ei ole tukea, koska siitä ei koidu edunsaajalle hyötyä (N 108/91). Käytännössä päätöstä luopua vanhojen velkojen takaisinmaksusta on lykätty vuodella. Tässä yhteydessä voidaan esittää väite, että ei ole olemassa perusteita tarkastella myöhään tapahtunutta vanhoista veloista luopumista taseessa tapahtuneiden muutosten jälkeen toisin, koska sen vaikutus omaan pääomaan on ennallaan.

SKET SMM maksoi irtisanotulle henkilöstölle yhteistoimintaa yrityksissä koskevan Saksan lain (Betriebsverfassungsgesetz) 111 §:n nojalla sosiaalista sopeuttamista koskevan suunnitelman mukaan 43,8 miljoonaa Saksan markkaa. Rahoittajana tässä oli BvS, koska SKET SMM pysyi konkurssiinsa saakka sen omistuksessa. Rahat maksettiin sosiaalisuunnitelman perusteella, jonka mukaan henkilöstön määrää vähennettiin vuosina 1994-1995 3 180 työntekijästä noin 2 000:een. SKET SMM:n palvelukseen oli siirtynyt suurin osa entisen kombinaatin työntekijöistä, joita oli alun perin 30 000 ja Saksan yhdistyessä työntekijöitä oli noin 19 500 henkilöä. Kombinaatin koon supistamisessa merkittävimpiä tekijöitä oli tuotantokapasiteetin ja yrityksen omistamien alueiden pienentämisen ohella valtavan henkilöstöylijäämän purkaminen. Nämä sopeuttamisrahat, jotka maksettiin suunnitelmataloudelle ominaisesta yritysten ylimiehittämisestä välittömästi johtuvan henkilöstöylijäämän purkamisesta, ovat verrattavissa ajalta ennen Saksan yhdistymistä peräisin olevista yrityksen vanhoista veloista johtuviin rasitteisiin. Yrityksen vapauttaminen siitä aiheutuvista kuluista ei anna sille etua, joka ylittäisi perintönä saaduista rasitteista johtuvat haitat. Näin ollen 43,8 miljoonan Saksan markan lainan myöntämistä kyseisen henkilöstömäärän vähentämiseksi ei voida pitää perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena.

Perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki

Vastatakaukset suoritus- ja maksuennakkotakauksista (vekselitakaukset)

Tähän mennessä BvS on myöntänyt SKET SMM:lle suoritus- ja maksuennakkotakauksista vastatakauksia enintään 180 miljoonan Saksan markan vastuiden kattamiseksi. Näitä takuita ja vastatakuita ei ole käytetty. Korkein takauksella varmistettu määrä oli 61 miljoonan Saksan markan maksuennakot.

>VIITTAUS FILMIIN>

SKET SMM maksoi BvS:lle vuosittain vastatakuukuluja 0,25 prosenttia taatuista vastuista ja pankille palkkiona muun muassa 0,5 prosenttia takauksilla katetusta vastuiden enimmäismäärästä.

Vastatakaus (vekselitakaus) on takauksen tavoin tukea, jos se myönnetään muilla kuin markkinaehdoilla ja siitä koituu näin ollen saajalleen etua. Maksuennakko- ja suoritustakaukset ovat teollisuuslaitosten rakennustoiminnassa tilausten suorittamiseen tarvittavien rahamäärien suuruuden vuoksi tavanomaisia. Molemmat takaustyypit ovat vastatakausten tavoin tiukasti sidoksissa kulloinkin kysymyksessä oleviin tilauksiin (sopimuksiin). Tilaajan on suoritettava huomattava maksuennakko, jotta tilauksen suorittaja voi täyttää sopimuksen, toisin sanoen hankkia tuotannossa tarvittavat lähtömateriaalit. Samanaikaisesti tilaajalle on taattava tämän maksun suoritus nopeasti takaisin siinä tapauksessa, että tilausta ei voida suorittaa asianmukaisella tavalla. Kyseistä takausta ei anna valmistaja, vaan pankki, joka suorittaa maksun tilaajan ensimmäisestä vaatimuksesta. Vastineeksi valmistaja maksaa pankille kulut ja antaa sille panttioikeuden sopimuksen kohteeseen. Pienemmät yritykset, joiden oman pääoman kattavuus ei ole riittävä, jotta pankit hyväksyisivät sen vakuudeksi tilauksen ehdottomasta suorittamisesta, saavat tavallisesti emoyritykseltään vastatakauksen.

SKET SMM:lle myönnettiin sen tilausten vakuudeksi vastatakaus. Ilmeisesti pankki oli vaatinut vastatakausta, koska SKET SMM ei sen mielestä kyennyt huonon maksuvalmiutensa takia tarjoamaan tarvittavia vakuuksia siitä, että tilaukset suoritettaisiin kaikissa tapauksissa. Siksi BvS:ää pyydettiin - SKET SMM:n emo- tai holdingyhtiön ominaisuudessa - antamaan vastatakaus.

Tämänlaatuinen riskeiltä suojautuminen ei ole epätavallista kyseisellä teollisuudenalalla eikä koske ainoastaan SKET SMM:ää. Vastaavat vastatakaukset eivät sinänsä vielä ole valtion tukia, mikäli niitä ei anneta muilla kuin markkinaehdoilla.

Vastaus kysymykseen, annettiinko vastatakaus markkinaehtoisena, riippuu kahdesta seuraavasta tekijästä:

- SKET SMM:n rahoitustilanne takausta myönnettäessä

- sen maksun suuruus, jonka SKET SMM:n kaltainen yritys olisi joutunut takauksesta maksamaan.

Vastatakauksesta suoritettavan maksun suuruus riippuu edunsaajan rahoitustilanteesta, toisin sanoen todennäköisyydestä, jolla sopimus jää täyttämättä, mikä on verrattavissa takaajan lainasta itselleen ottamaan vastuuseen.

Komission kokemusten mukaan koneenrakennusalalla toimiva yritys, joka on SKET SMM:n rahoitustilanteeseen verrattavassa asemassa, joutuisi maksamaan vapailla markkinoilla kyseisistä takauksista noin kolme prosenttia vuodessa. Näin ollen BvS ei ole antanut SKET SMM:lle 0,25 prosentin vuotuisella korolla myöntämiään vastatakauksia markkinaehdoilla, mistä on aiheutunut yritykselle taloudellista etua.

Tätä taustaa vasten on vastatakausten myöntäminen suoritus- ja maksuennakkotakausten vakuudeksi 0,25 prosentin vuotuisella korolla 3 prosentin vuosikoron sijaan katsottava tueksi (5), jonka tukiosuus on määritettävä avustuksen muotoisena.

Vastatakauksen avustusosuus on määritettävä samalla tavoin kuin se tehtäisiin lainatakauksen osalta (6), toisin sanoen vähentämällä maksetut maksut korkoedusta, joka on markkinakoron (3 prosenttia) ja valtion takauksen perusteella sovitun koron (0,25 prosenttia) välinen erotus.

Velkojen huojennukset

Vuosina 1990-1992 THA myönsi silloiselle SKET AG:lle 90 miljoonan Saksan markan suuruisen lainan (jota alennettiin myöhemmin 1 miljoonalla Saksan markalla) maksuvalmiuden ylläpitämiseksi ja 223,7 miljoonan Saksan markan takaukset. Komissio päätti 30 päivänä kesäkuuta 1993 (NN 46/93), että 201,7 miljoonaa Saksan markan suuruisten takausten pidentäminen ja 89 miljoonan Saksan markan laina olivat perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan määräysten mukaisia. Lisäksi myönnettiin vuonna 1993 69,9 miljoonan Saksan markan maksuvalmiuslaina ja 67 miljoonan Saksan markan investointilaina, jotka komissio myös hyväksyi EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan nojalla (NN 95/93).

Vuonna 1994 kaikkia näitä toimenpiteitä jatkettiin vuodella ja vuonna 1995 niiden perimisestä luovuttiin (korot mukaan lukien) oman pääoman kattamiseksi (361,7 miljoonaa Saksan markkaa). Takauksien muuttaminen lainoiksi (201,7 miljoonaa Saksan markkaa) ja päinvastoin (67 miljoonaa Saksan markkaa, katso jäljempänä) toteutettiin BvS:n ja pankkien välisenä vaihtona.

Osa velkojen huojennuksesta tapahtui kiinteistöjen myynnillä: SKET SMM:n liiketoiminnan kannalta vähemmän tärkeitä kiinteistöjä palautettiin BvS:lle nimellisestä kirjanpitoarvostaan (174,3 miljoonaa Saksan markkaa). Tämä arvo määritettiin valtion omistamien yritysten yksityistämistä koskevan lain mukaisesti (DM-Eröffnungsbilanzgesetz, 9 ja 10 §). Koska SKET SMM:n saama hinta ei ollut erityisen edullinen, tämän kaupan tuloksena tapahtunut velkojen huojennus ei merkitse lisähyödyn antamista yritykselle.

Vuonna 1995 suoritettiin 80,3 miljoonan Saksan markan velkojen lisähuojennus vuoden 1994 tappioiden kattamiseksi. Vuonna 1994 muutettiin 67 miljoonan Saksan markan investointilaina (jonka komissio oli toisella SKET SMM:ää koskevalla päätöksellään hyväksynyt) investointitakaukseksi. Samana vuonna sitä korotettiin 23,6 miljoonan Saksan markan lisälainan takaamiseksi (takauksen enimmäismäärä 90,3 miljoonaa Saksan markkaa). Vuonna 1995 tätä takausta supistettiin ja se muutettiin 31,8 miljoonaan Saksan markan pankkilainaksi. Tämän lainan takaisinmaksusta BvS luopui samana vuonna SKET SMM:n hyväksi. Tarkasteltaessa sitä, oliko tässä kysymys tuesta, on otettava huomioon, että 67 miljoonan Saksan markan myöntäminen oli hyväksytty komission toisella SKET SMM:ää koskevalla päätöksellä (NN 95/93). Korotetun - ja niin ollen uudelleen myönnetyn - 23,6 miljoonan Saksan markan perimisestä oli ainakin luovuttu lainan vähentämiseksi 31,8 miljoonaan Saksan markkaan. Näin ollen uuden huojennuksen yhteydessä vuonna 1995 oli kysymys 31,8 miljoonan Saksan markan lainan perinnästä luopumisesta.

Vuonna 1994 maksuvalmiuden ylläpitämiseen myönnettyjen lainojen (65,6 miljoonaa Saksan markkaa ja 91,7 miljoonaa Saksan markkaa, eli yhteensä 157,3 miljoonaa Saksan markkaa) takaisinmaksusta luovuttiin vuonna 1995 yrityksen pitämiseksi toimintakykyisenä. Ensin mainitusta lainasta annettiin kaksi osaa seuraavin ehdoin: 40,6 miljoonaa Saksan markkaa 5,8 prosentin vuotuisella korolla ajalle 1 päivästä joulukuuta 1993 30 päivään kesäkuuta 1995, minkä jälkeen laina olisi koroton ja laina-aika olisi rajoittamaton, 25 miljoonaa Saksan markkaa korottomana ja rajoittamattomalla laina-ajalla. Myös toinen laina jakautui kahteen osaan: 54,7 miljoonaa Saksan markkaa korottomana ajalle 1 päivästä marraskuuta 1994 31 päivään joulukuuta 1995, 37 miljoonaa Saksan markkaa 5,45 prosentin vuotuisella korolla marraskuuksi. On selvää, että V osassa ja komission päätöksessä perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn laajentamisesta kuvattu rahoitustilanne ja oman pääoman määrä huomioon ottaen SKET SMM ei olisi saanut markkinaehtoisia pankkilainoja toimintakulujensa kattamiseksi.

Takaisinmaksusta luopuminen aikaisempien velkojen osalta, joiden myöntäminen on hyväksytty komission molemmissa SKET SMM:ää koskevissa päätöksissä, ei johtanut uusien käyttövarojen saamiseen yritykselle, vaan sen maksuvalmiuden säilymiseen vuoden 1995 loppuun saakka, jolloin yksityistäminen oli kariutunut. Näitä toimenpiteitä on pidettävä kokonaisuudessaan tukina. Ensimmäinen velkojen huojennus hyväksyttiin 92 artiklan 3 kohdan nojalla. Kuten jo Treuhand-määräyksiä koskevassa päätöksessä oli todettu, oli varauduttava siihen, että THA:n itäsaksalaisille yrityksille myöntämät lainat ja takaukset muuttuisivat tosiasiallisesti tuiksi sitä todennäköisemmin, mitä kauemmin yritykset pysyisivät THA:sta taloudellisesti riippuvaisina. Sen vuoksi onkin johdonmukaista päätellä, että lainojen muuttuminen avustuksiksi merkitsee lisätukien maksamista. Nyt voidaan kuitenkin todeta, että nämä toimenpiteet kuuluvat mainittujen komission aikaisemmin tekemien SKET SMM:ää koskevien päätösten piiriin, joiden perustana oli, että kysymyksenä on vaikeuksissa oleva yritys.

Takaisinmaksusta luopuminen uusien, vuosilta 1994 ja 1995 peräisin olevien velkojen osalta, jotka eivät kuulu komission aikaisemmin tekemien SKET SMM:ää koskevien päätösten piiriin, on kokonaan avustusta ja katsottava sen vuoksi tueksi. Tukien nimellisarvo on 269,4 miljoonaa Saksan markkaa.

Lainat

BvS myönsi SKET SMM:lle 156,8 miljoonan Saksan markan lisälainan sen kaikkien tappioiden kattamiseksi vuonna 1995. Laina maksettiin viidessä osassa: 62,2 miljoonaa Saksan markkaa 6,8 prosentin korolla (29 miljoonaa Saksan markkaa 13 päivänä maaliskuuta 1995, 30 miljoonaa Saksan markkaa 24 päivänä maaliskuuta 1995, 3,2 miljoonaa Saksan markkaa 24 päivänä huhtikuuta 1995) ja 94,6 miljoonaa Saksan markkaa 5,4 prosentin korolla (31,9 miljoonaa Saksan markkaa 19 päivänä kesäkuuta 1995, 62,7 miljoonaa Saksan markkaa 14 päivänä tammikuuta 1995). Laina-aikaa ei vahvistettu.

Yksityistämisen kariuduttua ja ennen konkurssia maksuvalmiuden ylläpitämiseksi myönnetyt lisälainat ovat määrältään 95 miljoonaa Saksan markkaa: 20 miljoonaa Saksan markkaa vuonna 1995 6,5 prosentin vuotuisella korolla, 15 miljoonaa Saksan markkaa 4 prosentin vuotuisella korolla ja loput 60 miljoonaa Saksan markkaa korottomana ja rajoittamattomaksi laina-ajaksi. Yhteensä SKET SMM:lle myönnettiin konkurssitilan alkamiseen mennessä lainoja 251,8 miljoonaa Saksan markkaa.

Koska markkinaehtoisten lainojen saanti on erittäin epätodennäköistä yritykselle, jonka rahoitustilanne on verrattavissa SKET SMM:n tilanteeseen, ja koska lainojen myöntäminen on tuottanut SKET:lle huomattavaa taloudellista etua, jota se ei olisi markkinaehtojen vallitessa saanut, 251,8 miljoonan Saksan markan lainojen myöntäminen on katsottava tueksi.

Avustukset

SKET SMM:lle vuonna 1996 myönnetyt 80 miljoonan Saksan markan avustukset annettiin ajankohtana, jona kävi yhä ilmeisemmäksi, ettei yritys tulisi tilausten puuttumisen vuoksi saavuttamaan suunnitelman mukaista liikevaihtoa ja että uusien lainojen myöntäminen oli yrityksen olemassa oleva velkataakka ja uhkaava konkurssi huomioon ottaen tuskin enää mielekästä. Avustuksia ei ollut liitetty mihinkään tiettyihin rakenneuudistustoimenpiteisiin eikä konkreettisiin hankkeisiin, vaan niiden tarkoituksena oli maksuvalmiuden turvaaminen ja konkurssin estäminen.

>TAULUKON PAIKKA>

Mahdollinen poikkeus ja vapautukset perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla

Luvattomat tuet

Koska BvS:n SKET SMM:n hyväksi toteuttamat toimenpiteet ovat olleet perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tukia, niiden myöntämisestä oli ilmoitettava komissiolle perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Osia tuesta maksettiin jo kuitenkin ennen ilmoittamista, ja kokonaisuudessaan tukien maksaminen tapahtui odottamatta komission menettelyssä antamaa lopullista päätöstä. Näin ollen niiden myöntäminen oli muodollisesti kiellettyä.

Lisäksi tuet on katsottava yhteismarkkinoille sopimattomiksi, koska yksikään perustamissopimuksen 92 artiklassa vahvistetuista poikkeuksista ei sovellu niihin.

Tukien piirteet eivät käytettävissä olevien tietojen perusteella täytä perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa määrättyjä vaatimuksia.

Toimenpiteet eivät myöskään kuulu perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisten poikkeussäännösten soveltamisalaan. Jos 92 artiklan 2 kohdan c alakohtaa voitaisiin soveltaa SKET SMM:lle myönnettyihin tukiin, se edellyttäisi kyseisen määräyksen erittäin laajaa tulkintaa. Komission käsityksen mukaan perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohta ei ole perustamissopimuksen 92 artiklan 1 alakohdan yleinen poikkeusmääräys, vaan sen soveltaminen rajoittuu poikkeustapauksiin vyöhykkeen raja-alueilla, joilla vallitsevat infrastruktuurin puutteet on korjattava. Tarkasteltavat toimenpiteet eivät kuulu maantieteellisesti tähän luokkaan.

Lisäksi komission käytettäväksi ei ole annettu tietoja, joiden perusteella se voisi tutkia, täyttyvätkö perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määrätyt edellytykset. Erityisesti ei Saksan hallitus ole esittänyt, että Saksan jako yhä vaikuttaisi Magdeburgin ympäristöalueeseen ja että tämän alueen taloudelliset haitat johtuisivat Saksan jaosta ja että SKET SMM:lle myönnettyjen tukien tarkoituksena olisi lievittää näitä haittoja. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion (7) mukaan tähän poikkeusmääräykseen vetoavat jäsenvaltiot ovat velvollisia toimittamaan komissiolle kaikki tarpeelliset tiedot, jotta tämä pystyisi arvioimaan, täyttyvätkö kyseiseen määräykseen sisältyvät edellytykset.

Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdassa vahvistetut hyväksymisedellytykset huomioon ottaen on todettava, että SKET SMM sijaitsi kiistatta alueella, jolla vallitsee huomattava vajaatyöllisyys tai jolla elintaso on poikkeuksellisen alhainen. Sachsen-Anhaltin 16,5 prosentin työttömyys on Saksan korkein ja se on siten huomattavasti korkeampi kuin yhteisön 10,8 prosentin keskimääräinen työttömyys. Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan näiden alueiden taloudellisen kehityksen edistämiseen annettua tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Tarkasteltavassa tapauksessa tuen ei kuitenkaan voitu yksiselitteisesti odottaa edistävän taloudellista kehitystä, koska sitä ei käytetty pitkäaikaisiin investointeihin eikä työpaikkojen luomiseen, vaan kannattamattoman yrityksen toiminnan ylläpitämiseen.

Rakenneuudistus

Yhteisön yritykselle annettavia tukia koskevat erilaiset laaja-alaiset suuntaviivat eivät ole myöskään sovellettavissa tähän tapaukseen. Erityisesti eivät yksityistämissopimuksessa suunniteltu rakenneuudistus eikä toinen rakenneuudistussuunnitelma täyttäneet vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutoksiin myönnettävän valtion tuen arviointia varten vahvistetuissa yhteisön puitteissa olevia ehtoja.

Yksityistämissopimus - ensimmäinen rakenneuudistussuunnitelma (1994-1995)

Kuten jäljempänä osoitetaan, yksityistämissuunnitelmalla EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä kuvatussa muodossa ei saatu palautetuksi SKET SMM:n kannattavuutta. Tuki on myös johtanut kilpailua vääristävään käyttäytymiseen. Lisäksi suunnitelmaa ei toteutettu kokonaan, sillä kaikkia siihen sisältyneitä ehtoja ei täytetty.

Tukien myöntäminen on katsottava EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. Velkojan huojennukset ja edellä kuvattu vekselitakausten myöntäminen eivät ole suhteessa niistä yhteisön näkökulmasta odotettavissa olevaan hyötyyn, vaan mahdollistivat alle omakustannushintojen tapahtuvan myynnin vuoksi kilpailun vääristymisen kohtuuttomalla tavalla.

Yhteisön puitteiden vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutoksiin myönnettävän valtion tuen arviointia varten 3.2. kohdan mukaan rakennemuutostuet ovat luvallisia, jos rakenneuudistussuunnitelma täyttää seuraavat ehdot:

Kannattavuuden palauttaminen

Realististen oletusten perusteella ei SKET SMM:n pitkän aikavälin kannattavuutta ja elinkelpoisuutta olisi yksityistämissuunnitelman avulla kohtuullisessa ajassa saavutettu.

Sijoittajan suunnitelma perustui oletukseen, että myyntiä voitaisiin ilman merkittävää kustannusrakenteen muutosta (kiinteät henkilöstökulut, jo ennestään liian korkeiden materiaalikulujen nousu) kasvattaa vuodesta 1994 (282 miljoonaa Saksan markkaa) vuoteen 1997 (418 miljoonaa Saksan markkaa) lähes 35 prosenttia.

>TAULUKON PAIKKA>

Vuotuista 120 miljoonan Saksan markan tappiota (1996) oli tarkoitus supistaa niin jyrkästi, että vuonna 1997 voitaisiin saavuttaa 7,4 miljoonan Saksan markan voitto. Samoin oli tarkoitus pienentää 101,6 miljoonan Saksan markan negatiivinen kassavirta (1996) vuonna 1997 -4,5 miljoonaan Saksan markkaan.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

Oletettu myynnin kasvu oli tulevissa toimintaolosuhteissa - vaikka kannattamattomat tuotannon osat lopetettaisiin - vähintään kyseenalainen, kun otetaan huomioon myynnin riippuvuus IVY-maiden markkinoista (ja niihin liittyvät suuret poliittiset ja taloudelliset riskit) sekä olemassa oleva tuotannon ajanmukaistamisen tarve. Vaikka kyseisen tuloksen saavuttaminen katsottaisiin mahdolliseksi, rakennemuutoksen päätyttyä olisivat uudet julkiset rahoitusruiskeet tarpeen, koska oletettu tulos ei olisi edellisenä vuonna kärsittyihin suuriin tappioihin nähden riittävän suuri. Myös yksityistämissuunnitelman lähtökohtana oli, että SKET SMM tulisi rakenneuudistuksen päättyessä vuonna 1998 olemaan huomattavan tappiollinen.

>TAULUKON PAIKKA>

Kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen

Kuten edellä on jo todettu, koneenrakennusalalla ja erityisesti valssauslaitosten ja langanvetokoneiden kohdalla, jotka ovat SKET SMM:n päätoiminta-aluetta, käydään yhteisön sisäistä kauppaa. Siksi tukien antaminen jollekin tuottajalle voi vääristää yhteisön sisäistä kauppaa tai uhata vääristää sitä. Lisäksi yhteisön tuottajien välinen kilpailu yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla voi vääristyä yksittäisten yhteisön markkinatoimijoiden välillä tapahtuvan kilpailuedun siirtymisen vuoksi.

Komission toimeksiannosta tehdyn aivan tuoreen tutkimuksen mukaan Euroopan koneenrakennusalalla vallitsee laskusuhdanne: yhteisön osuus maailmanmarkkinoista laski itäaasialaisten tuottajien etulyöntiaseman vuoksi 47 prosentista vuonna 1986 40 prosenttiin vuonna 1994. Ala pyrkii tällä hetkellä siirtymään suurempaa erikoistumista vaativan tuotannon suuntaan. Siksi voidaan olettaa, että yhteisön markkinoilla on tällä hetkellä nähtävissä ylituotannon merkkejä.

Vaikka Saksan viranomaiset ja yritys kiistävät noudattavansa alhaisten hintojen politiikkaa, komission riippumaton asiantuntija tuli siihen tulokseen, että SKET SMM on myynyt vuonna 1995 kolmessa tapauksessa valssauslaitoksia muuttuvia kustannuksiaan huomattavasti alhaisemmalla hinnalla. Kahdessa tapauksessa oli kysymys Aasiasta saadusta tilauksesta (Jian Yin/Kiina, Yu Din/Taiwan) ja yhdessä tapauksessa saksalaisesta asiakkaasta (Freital/Sachsen), ja näistä kaksi ensin mainittua tapausta olivat italialaisen kilpailijan komissiolle tekemän ensimmäisen valituksen kohteena. Siksi kyseisen vuoden tappiot olivat suuret (106,4 miljoonaa Saksan markkaa, kun kyseisten tilausten osuus oli 55,8 miljoonaa Saksan markkaa). BvS on ilmeisesti ottanut vastatakseen tappioista (maksuvalmiuden ylläpitämiseen myönnetty 156,8 miljoonan Saksan markan lisälaina vuoden 1995 tappioiden kattamiseksi). Näin ollen valtion tukia käytettiin väärin vain, jotta aggressiivisella kilpailua vahingoittavalla toiminnalla saataisiin edes osa yksityistämissuunnitelman perustana olevien pääoletusten täyttämiseksi välttämättömistä tilauksista. Tukien myöntämiseen ei liittynyt kilpailua vahingoittavaa toimintaa koskevia ehtoja, mutta se mahdollisti SKET SMM:lle alhaisten hintojen politiikan noudattamisen.

Rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen

Yritys ei loppujen lopuksi ole täysin toteuttanut komissiolle esitettyä rakenneuudistussuunnitelmaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn laajentamista koskevassa komission päätöksessä kuvatussa muodossa. Sijoittaja vetäytyi suunnitelmasta tammikuussa 1996 sen jälkeen, kun SKET SMM:n liiketoiminnan tulos oli muun muassa huomattavien tilausten menetysten vuoksi heikentynyt jyrkästi.

Näin ollen on todettava, että SKET SMM:n elinkelpoisuutta ei onnistuttu palauttamaan ensimmäisellä rakenneuudistussuunnitelmalla. Suunnitelma kariutui eikä ollut riittävä oikeuttaakseen myöntämään tukia vaikeuksissa olevien yritysten rakennemuutosta koskevien edellä mainittujen yhteisön puitteiden mukaisesti. Sen jälkeen tehtiin toista rakenneuudistussuunnitelmaa koskeva ehdotus.

Toinen rakenneuudistussuunnitelma (1996-1998)

Kuten perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn laajentamista koskevassa komission päätöksessä (EYVL C 298, 9.10.1996, s. 2) on kuvattu, ei tälläkään rakenneuudistussuunnitelmalla olisi voitu palauttaa SKET SMM:n kannattavuutta eivätkä tuet olleet oikeassa suhteessa rakenneuudistuksesta aiheutuviin kuluihin ja sen mukanaan tuomiin hyötyihin. Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmaa ei taaskaan viety kokonaan päätökseen.

Kannattavuuden palauttaminen

Kuten komission toimeksiannosta työskennellyt riippumaton asiantuntija vahvisti, rakenneuudistussuunnitelman avulla ei SKET SMM:n pitkän aikavälin kannattavuutta ja elinkelpoisuutta olisi realististen oletusten perusteella saavutettu. Kuten perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessä on jo todettu, rakenneuudistussuunnitelma perustui osittain oletuksiin, jotka olivat komission riippumattoman asiantuntijan mielestä yrityksen tulevat liiketoimintaolosuhteet huomioon ottaen epärealistisia:

Henkilöstö- ja materiaalikulujen huomattavaa alentamista (76,4 miljoonaa Saksan markkaa ja 54 miljoonaa Saksan markkaa) oli suunniteltu, mutta ne olisivat toteutuneet vasta vuonna 1996.

>TAULUKON PAIKKA>

Arviointiajankohtana työntekijöiden irtisanomisiin liittyviä oikeudellisia ehtoja ei vielä ollut laadittu, eikä materiaalikulujen alentamiseksi toteutettavista toimenpiteistäkään ollut vielä tehty lopullisia päätöksiä. Tilauskanta ja vuoden 1996 suunnitelman mukaiset tappiot (191 miljoonaa Saksan markkaa) huomioon ottaen oli olemassa riittävät syyt epäillä suuresti sekä rakenneuudistussuunnitelman toteutumista vuoteen 1998 mennessä että myös vuodelle 1996 suunniteltua käyttövarojen tarvetta. Arviointiajankohtana (kesäkuussa 1996) oli erityisesti lähes koko SKET SMM:n henkilöstön työaikaa tilausten riittämättömyyden vuoksi lyhennetty. Varsinkin yrityksen riippuvuus uusien IVY-maiden markkinoista teki erittäin kyseenalaiseksi sen, pystyisikö SKET SMM saavuttamaan vuodelle 1996 tavoitteeksi asetetun 221 miljoonan Saksan markan liikevaihdon.

>TAULUKON PAIKKA>

Arvioinnin yhteydessä todettiin, että SKET SMM:n menestys oli täysin riippuvainen siitä, pystyikö se hankkimaan tilauksia. Mutta vaikka SKET SMM olisi onnistunut tilausten hankinnassaan ja päässyt vuoteen 1998 mennessä jälleen lähes voitolliseksi, sen luottokelpoisuus olisi erittäin todennäköisesti jäänyt niin heikoksi, että lisätakaukset, toisin sanoen lisätuet, olisivat nähtävästi olleet edelleen välttämättömiä. Myös tervehdyttämissuunnitelmassa oli vuodelle 1998 ennustettu 500 000 Saksan markan tappiota. Kyseistä aikaa pidemmälle suunnitelmissa ei ollut tulosennusteita.

>TAULUKON PAIKKA>

Lisäksi oli selvää, että SKET SMM:n rakenneuudistus olisi myös ilman yksityistämistä jouduttu toteuttamaan vuoteen 1998 mennessä. Niin ollen tuet eivät olleet välttämättä poissuljettuja, vaikka yksityistäminen olisi tapahtunut myöhemminkin.

Tämä huomioon ottaen olisi jo todennäköisesti suunnitelmassa tai jopa suunnitelman toteutusaikataulussa väistämättä tapahtuva vähäinen muutos johtanut tilanteeseen, jossa olisi tarvittu lisätukia. Siksi rakenneuudistussuunnitelma ei johtanut SKET SMM:ää tilanteeseen, jossa se olisi voinut toimia kattaen toiminnastaan aiheutuvat kustannukset ja saaden sijoitetulle pääomalle vähimmäistuoton ollakseen rakenneuudistustoimenpiteiden päättymisen jälkeen riippumaton valtion tuesta ja voidakseen menestyä kilpailussa omin voimin. Yhteisön puitteissa vahvistetut kannattavuusvaatimukset eivät siis olisi täyttyneet.

Rakenneuudistuksen kustannusten ja hyötyjen suhteellisuus

Tuen myöntämisestä yhdelle markkinatoimijalle ylikapasiteetista kärsivällä alalla johtuvien edellä mainittujen kilpailua vääristävien vaikutusten lisäksi ei yksityistämissuunnitelmassa mainittujen ja myönnettyjen tukien määrä ollut missään suhteessa yhteisön näkökulmasta mahdollisesti odotettavissa olevaan hyötyyn, koska kustannukset olivat rakenneuudistuksen epäonnistumisen todennäköisyyden suuruus vallitsevissa olosuhteissa huomioon ottaen poikkeuksellisen korkeat.

>TAULUKON PAIKKA>

Ilmoitetut tuet ovat 95 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista ilman, että yksityisen sijoittajan osuutta olisi suunniteltu. Sen sijaan rakenneuudistuksen tavoitteena oli (toisen) yksityistämisen tapahtuminen myöhempänä ajankohtana, jota varten olisi epäilemättä ollut tarpeen myöntää lisätukea.

Rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen

Lopulta yritys ei toteuttanut komissiolle esitettyä rakenneuudistussuunnitelmaa kokonaisuudessaan. Komission asiantuntijan tekemän hankkeen arvioinnin tapahtuessa (kesäkuussa 1996) vuodelle 1996 suunnitellun liikevaihdon määrää oli supistettu 75 miljoonalla Saksan markalla. Suunnitelman mukaan yrityksen olisi pitänyt saada kyseisenä vuonna uusia tilauksia 143 miljoonan Saksan markan arvosta. Tosin ennusteiden lähtökohtana oli vain 78 miljoonaa Saksan markkaa, josta määrästä oli siihen mennessä tosiasiallisesti sopimuksin vahvistettu 30 miljoonaa Saksan markkaa.

Syksyllä 1996 SKET SMM:n yritysjohto esitti johtokunnalle kolmannen rakenneuudistusohjelman, johon sisältyi huomattavia henkilöstön ja kapasiteetin leikkauksia. Koska johtokunnan työntekijäjäsenet hylkäsivät suunnitelman, yritysjohto jätti 15 päivänä lokakuuta 1996 yritystä koskevan konkurssihakemuksen.

Kaikki mainitut tosiseikat huomioon ottaen komissio päättelee, että seuraavia BvS:n myöntämiä toimenpiteitä on pidettävä tukena, joka ei täytä perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan poikkeusmääräyksiä:

>TAULUKON PAIKKA>

VI

Jos todetaan, että tuki ei sovellu yhteismarkkinoille, komissio määrää jäsenvaltion perimään tuen takaisin sen saajalta (8). Koska tilanne on tällainen SKET SMM:n hyväksi toteutettujen ja tämän päätöksen kohteena olevien toimenpiteiden osalta, tuet on perittävä takaisin. Tähän tilanteen arviointiin ei vaikuta se, että SKET SMM on sittemmin hakenut konkurssia eikä enää toimi markkinoilla. Takaisinmaksuvaatimuksen tavoitteena on tasoittaa tukien myöntämisestä aiheutuvia jatkuvia kilpailuun kohdistuvia vaikutuksia. Tukien takaisin maksaminen ei ole mahdotonta, koska SKET SMM:n omaisuus myydään ja siitä saadut tuotot käytetään velkojien vaatimusten tyydyttämiseen.

Tukien takaisinperiminen tapahtuu Saksan lakien mukaisesti mukaan lukien määräykset julkisille saataville rahoitusmarkkinoilla voimassa olevan viitekoron mukaan laskettavista viivästyskoroista, joita on maksettava tuen myöntämisajankohdasta lukien (9). Erityisesti ei takaisinmaksuvaatimusta saa asettaa epäedullisempaan asemaan kuin muita julkisten viranomaisten kansallisiin oikeustoimiin perustuvia saamisia.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti on tukien takaisin vaatimista koskevia asianmukaisia määräyksiä tulkittava niin, ettei yhteisön oikeuden mukaan tapahtuvaa tukien takaisinmaksua tehdä käytännössä mahdottomaksi. Menettelytapoihin liittyvät tai muut toimenpiteen toteuttamisessa esiintyvät vaikeudet eivät vaikuta sen lainmukaisuuteen (10),

ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jäljempänä luetellut tuet, jotka Treuhandanstalt ja sen seuraaja, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben ovat myöntäneet SKET SMM:lle, ovat laittomia, koska Saksa ei noudattanut EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaista velvollisuuttaan ilmoittaa asiasta ajoissa komissiolle:

a) vekselitakauksien myöntäminen 0,25 prosentin vuotuisella korolla 3 prosentin sijaan kaikki maksetut provisiot huomioon ottaen, kuin myös

b) 80,3 miljoonan Saksan markan velkojen takaisinmaksusta luopuminen vuoden 1994 tappioiden kattamiseksi

c) 31,8 miljoonan Saksan markan investointilainan takaisinmaksusta luopuminen vuonna 1995

d) vuodelle 1994 myönnetyn 65,6 miljoonan Saksan markan maksuvalmiuslainan takaisinmaksusta luopuminen

e) toisen vuodelle 1994 myönnetyn, 91,7 miljoonan Saksan markan suuruisen maksuvalmiuslainan takaisinmaksusta luopuminen

f) vuoden 1995 tappioiden kattamiseksi myönnetty 156,8 miljoonan Saksan markan maksuvalmiuslaina

g) vuoden 1995 lopulla myönnetty 20 miljoonan Saksan markan maksuvalmiuslaina

h) vuonna 1996 myönnetyt 75 miljoonan Saksan markan maksuvalmiuslainat

i) vuonna 1996 myönnetyt 80 miljoonan Saksan markan avustukset.

EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tuet eivät ole yhteismarkkinoille soveltuvia eivätkä vastaa EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdassa eivätkä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia eikä vapautuksia.

2 artikla

Saksan on perittävä 1 artiklassa mainitut tuet täysimääräisinä takaisin kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta. Takaisin maksettavasta määrästä on maksettava tuen myöntämispäivästä alkaen julkisoikeudellisia saatavia koskevien määräysten mukaisesti korkoa, joka perustuu Saksan liittotasavallassa aluetukien nettoavustusmäärän laskemiseen.

Takaisin periminen tapahtuu Saksan laissa säädettyjen menettelyjen ja määräysten mukaisesti. Takaisinmaksuvaatimusta ei saa asettaa erilaiseen asemaan kuin muita julkisten viranomaisten kansallisiin oikeustoimiin perustuvia vaateita. Asianmukaisia säännöksiä on sovellettava niin, ettei yhteisön määräämää tukien takaisinmaksua tehdä käytännössä mahdottomaksi. Menettelytapoihin liittyvät tai muut toimenpiteen toteuttamisessa esiintyvät vaikeudet eivät vaikuta sen lainmukaisuuteen.

3 artikla

Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta toteuttamansa toimenpiteet tämän päätöksen noudattamiseksi.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 1997.

Komission puolesta

Karel VAN MIERT

Komission jäsen

(1) Asia C-364/90, Italia v. komissio, Kok. 1993, s. I-2097, kohta 20.

(2) EYVL C 298, 9.10.1996, s. 2

(3) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12

(4) Panorama der EU-Industrie, liite 2/1996, s. 47.

(5) Ks. myös komission päätös N 107/97 rakennusaikaisesta rahoituksesta.

(6) Ks. komission tiedonanto vähämerkityksisestä tuesta, EYVL C 68, 6.3.1996, s. 9.

(7) EYVL C 215, 19.8.1995, s. 8

(8) Komission tiedonannot EYVL:ssä C 318, 24.11.1983, s. 3 ja EYVL:ssä C 156, 27.6.1995, s. 5. Katso myös asia 70/72, komissio v. Saksan liittotasavalta, Kok. 1973, s. 813 ja asia 310/85, Deufil v. komissio, Kok. 1987, s. 901.

(9) Komission kirje jäsenvaltioille SG(91) D/4577, 4.3.1991 sekä asia 142/87, Belgia v. komissio, Kok. 1990, s. I-959.

(10) Belgia v. komissio, katso edellä, 58-63 kohta.