Tulostili ja tase koskien budjetin 1996 toimintoja (laadittu 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 78 ja 81 artiklan mukaisesti) Nide IV Konsolidoitu tulostili ja tase - selittävät huomautukset



Virallinen lehti nro C 349 , 18/11/1997 s. 0001 - 0093



TULOSTILI JA TASE KOSKIEN BUDJETIN 1996 TOIMINTOJA (laadittu 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 78 ja 81 artiklan mukaisesti) NIDE IV KONSOLIDOITU TULOSTILI JA TASE - SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET (97/C 349/01) SISÄLLYSLUETTELO Sivu Johdanto-osa 1. Rakenne . 3 2. Tiivistelmä tärkeimmistä kirjanpitoperiaatteista . 3 1. Luku: Tärkeimmät tiedot Euroopan unionin talousarvion toteutumisesta varainhoitovuotena 1996 1. Euroopan unionin vuonna 1996 toteutuneen talousarvion tulos . 6 2. Konsolidoitu yhteenveto talousarvion toteutumisesta vuonna 1996 - Tulot . 7 - Käytettävissä olevien määrärahojen käyttö . 8 - Maksusitoumusten maksattaminen . 11 2. Luku: Varainhoitovuoden 1996 konsolidoitu tulostili 1. Varainhoitovuoden saldon tärkeimmät osatekijät - Taulukko 1: Varainhoitovuoden saldo . 12 - Taulukko 2: Varainhoitovuoden tulot . 13 - Taulukko 3: Varainhoitovuoden menot . 14 - Taulukko 4: Varainhoitovuodelta 1995 siirretyt maksumääräyksiin käytettävät määrärahat 18 - Taulukko 5: Kurssivaihtelut . 22 - Taulukko 6: Vuodelta 1995 vuoteen 1996 siirrettyjen jaksottamattomien määrärahojen ylitykset . 22 2. Yhteenvedot yleisen talousarvion toteutumisesta varainhoitovuotena 1996 - Taulukko 7: Tulot . 23 - Taulukko 8: Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat . 24 - Taulukko 9: Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat . 30 - Taulukko 10: Jaksotettuja määrärahoja koskevat maksusitoumukset, joita ei ollut maksatettu 31. päivänä joulukuuta 1996, eriteltynä maksusitoumuksen tekovuosittain . 36 - Taulukko 11: Jaksotettuja määrärahoja koskevien maksusitoumusten arvioitu maksatusaikataulu 31. päivänä joulukuuta 1996 . 40 - Taulukko 12: Jaksotettuja määrärahoja koskevat maksusitoumukset, joita ei ollut maksatettu 31. päivänä joulukuuta 1996, alkuperäisen maksusitoumuksen jälkeen suoritetut maksusitoumukset yhteensä . 42 - Taulukko 13: Varainhoitovuoden 1996 kuluessa maksatetut jaksotettuja määrärahoja koskevat maksusitoumukset . 44 - Taulukko 14: Tapahtumien kulku alkuperäisen maksusitoumuksen jälkeen . 46 - Taulukko 15: Varainhoitovuoden 1996 kuluessa suoritettujen maksujen erittely maksun luonteen mukaan . 60 - Taulukko 16: Euroopan talousalueeseen kuuluvien EFTA-maiden rahoitusosuuden tulos toteutuneessa talousarviossa . 62 3. Luku: Euroopan unionin konsolidoitu tase 31. päivänä joulukuuta 1996 - Tase 31. päivänä joulukuuta 1996 . 63 - Konsolidoidun taseen liitetiedot . 68 - Konsolidoitua tasetta koskevat selittävät huomautukset . 72 4. Luku: Taseen ulkopuoliset maksusitoumukset - maksuvelvoitteet, mahdolliset kulut ja saamiset 31. päivänä joulukuuta 1996 - Annetut maksusitoumukset . 80 - Saadut maksusitoumukset . 83 - Selittävät huomautukset . 85 JOHDANTO-OSA 1. RAKENNE 1.1 Euroopan unionin tulostili ja tase laaditaan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 78, 80 ja 81 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä syyskuuta 1995 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2335/95. 1.2 Euroopan unionin tilit esitetään neljänä niteenä seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 1.3 Niteessä I selostetaan talousarvion toteuttamisen tärkeimpiä osa-alueita varainhoitovuoden aikana. Niteissä II ja III annetaan kunkin toimielimen osalta tietoja varainhoitovuoden toteutuneista tuloista ja menoista budjettinimikkeistön mukaisesti jaoteltuna. Niihin sisältyy myös taulukoita pääomaan liittyvistä toiminnoista, lainanotosta ja lainanannosta. Tämä nide (Nide IV) sisältää Euroopan unionin varainhoitovuoden konsolidoidun tulostilin ja taseen selittävillä huomautuksilla varustettuna. Tulostilin ja taseen osalta on ilmoitettu myös edellisen varainhoitovuoden vastaavat luvut. 2. TIIVISTELMÄ TÄRKEIMMISTÄ KIRJANPITOPERIAATTEISTA 2.1 Kirjanpito laaditaan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä syyskuuta 1995 annetulla asetuksella ja täydennettynä tiettyjen varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetulla asetuksella. 2.2 Valuuttojen muuntaminen ecuiksi 2.2.1 Kirjanpito pidetään ecumääräisenä. Tämä rahayksikkö edustaa kahdentoista jäsenvaltion valuutan koria, jota tarkistetaan ajoittain. Viimeisimmän, syyskuussa 1989 toteutetun tarkistuksen jälkeen ecu määräytyy jäsenvaltioiden valuuttojen seuraavien määrien mukaisesti: >TAULUKON PAIKKA> 2.2.2 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston yhteydessä maksettavat ennakot muunnetaan maksun kohdistumiskuukautta edeltävän toisen kuukauden 20. päivänä voimassa olleiden vaihtokurssien mukaan. Tietyissä henkilöstöön liittyvissä tapahtumissa muuntamisessa käytetään erityisiä valuuttakursseja. Muiden tapahtumien osalta muuntaminen suoritetaan tapahtumahetkellä sovellettavien kuukausittaisten kirjanpitoarvojen mukaisesti. 2.2.3 Tasetta laadittaessa on käytetty 31. joulukuuta 1996 voimassa ollutta ecun muuntokurssia, paitsi seuraavien otsakkeiden osalta: - aineellinen käyttöomaisuus (irtaimisto ja välineistö), jotka säilyttävät hankintahetkellä voimassa olleen ecuina lasketun kirjanpitoarvon mukaisen arvonsa - varainhoitovuodelta toiselle siirrettävät määrärahat, joista osa vastaa kansallisten valuuttojen määräisiä maksusitoumuksia, jotka on muunnettu ecuiksi joulukuun kirjanpitoarvon mukaisesti. Näiden siirrettävien määrärahojen ecuina ilmaistua kokonaismäärää ei voida enää jälkikäteen arvostaa uudelleen. 2.2.4 Jäsenvaltioiden valuuttojen muuntokurssit ecuiksi olivat 31. päivänä joulukuuta 1996 seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> 2.3 Tulot 2.3.1 Omat varat ja rahoitusosuudet merkitään kirjanpitoon niiden summien perusteella, joilla jäsenvaltioiden viranomaisten komission nimiin avaamia tilejä on varainhoitovuoden kuluessa hyvitetty. Ero alv:sta kertyvien, jäsenvaltioiden BKTL:oon ja talousarvioon kirjattuihin, arvioituihin rahoitusosuuksiin perustuvien omien varojen sekä todellisuudessa perittävissä olevan määrän välillä on laskettava viimeistään 1. päivänä heinäkuuta seuraavana varainhoitovuonna. Ero kirjataan sitten kyseisen varainhoitovuoden korjaavaan lisätalousarvioon. 2.3.2 Muut tulot kirjataan tileille varainhoitovuoden aikana tosiasiallisesti perittyjen määrien mukaisina. 2.4 Menot 2.4.1 Varainhoitovuoden saldoa laskettaessa menoilla tarkoitetaan maksuja, jotka on suoritettu kyseiselle varainhoitovuodelle myönnetyistä maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista, sekä saman varainhoitovuoden seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjä maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja. 2.4.2 Varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista suoritetuilla maksuilla tarkoitetaan suorituksia, joiden hyväksymisen varainhoidon valvoja on saanut viimeistään 31. päivänä joulukuuta ja jotka tilinpitäjä on suorittanut viimeistään seuraavan tammikuun 15. päivänä. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston osalta huomioon otetaan maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16. päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 15. päivän lokakuuta välisenä aikana, edellyttäen että niihin sitoutumista ja niiden hyväksymistä koskevat päätökset ovat saapuneet tilinpitäjälle viimeistään seuraavan tammikuun 31. päivänä. 2.4.3 Maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja voidaan siirtää käytettäväksi ainoastaan seuraavan varainhoitovuoden aikana; menettely on seuraava: - Jaksottamattomat määrärahat: siirto tapahtuu ilman eri toimenpiteitä, kun sen tarkoitus on kattaa maksamatta oleva maksusitoumus. Muissa tapauksissa budjettivallan käyttäjän on hyväksyttävä siirto ennakolta. - Jaksotetut määrärahat: käyttämättä jääneet maksumäärärahat peruuntuvat tavallisesti. Komission päätöksellä ne voidaan siirtää, jos seuraavan varainhoitovuoden maksumäärärahat osoittautuvat riittämättömiksi kattamaan aikaisempia sitoumuksia tai sitoumuksia, jotka liittyvät aikaisemmalta varainhoitovuodelta siirrettyihin maksusitoumusmäärärahoihin. 2.5 Ennakot ja nopeutetut maksut Lukuunottamatta yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä maksettuja ennakkoja toimintamenoihin liittyvät maksetut ennakot sisällytetään varainhoitovuoden menoihin eivätkä ne esiinny konsolidoidun taseen vastaavaa-kohdassa. 2.6 Saamiset Saamisiin ei voida koskaan tehdä arvonoikaisua. Jos näin kuitenkin tapahtuu, taseeseen on tehtävä erityinen huomautus asiasta. 2.7 EFTA-maiden osuus vuoden 1996 talousarviosta Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden osuudesta yhteisön talousarvioon peräisin olevia määrärahoja koskevat tiedot on sisällytetty tämän niteen taulukoihin. Taulukosta 16 käyvät ilmi näiden määrärahojen käytön yksityiskohdat. 2.8 Varainhoitovuoden saldo Varainhoitovuoden saldo koostuu kahdesta osasta (Euroopan unionin tuloksesta ja ETA:aan kuuluvien EFTA-maiden osuuden tuloksesta). Se muodostuu seuraavien osien erotuksesta: - kaikki varainhoitovuoden aikana kerätyt tulot - varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen summa, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjen määrärahojen määrä (varainhoitovuoden menojen määritelmä on annettu edellä kohdassa 2.4.1). Tulokseen lisätään tai siitä vähennetään seuraavat summat: - aikaisemmilta varainhoitovuosilta siirrettyjen määrärahojen peruuntumisesta aiheutuva nettosumma sekä maksut, jotka ecun kurssivaihtelujen vuoksi mahdollisesti ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat - varainhoitovuoden aikana aiheutuneiden vaihtotappioiden tai -voittojen saldo. 2.9 Konsolidointi Konsolidoituihin tileihin kootaan Euroopan parlamentin, neuvoston, komission (mukaan lukien virallisten julkaisujen toimisto ja yhteinen tutkimuskeskus), yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean tilit. Konsolidoinnissa käytetään kokonaisyhdentämismenetelmää. 1. LUKU TÄRKEIMMÄT TIEDOT EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA VARAINHOITOVUOTENA 1996 VUONNA 1996 TOTEUTUNEEN TALOUSARVION TULOS Vuonna 1996 toteutuneen talousarvion tulos esitetään konsolidoidun taseen vastattavissa otsikon I.B alla >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> KÄYTETTÄVISSÄ OLEVIEN MÄÄRÄRAHOJEN KÄYTTÖ >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2 LUKU VARAINHOITOVUODEN 1996 KONSOLIDOITU TULOSTILI >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 14 MAKSUSITOUMUKSET, JOITA EI OLE VAHVISTETTU 31. PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1996 TAPAHTUMIEN KULKU ALKUPERÄISEN MAKSUSITOUMUKSEN JÄLKEEN (mukaan lukien vuoden 1996 kuluessa maksatetut maksusitoumukset) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3. LUKU EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TASE 31. JOULUKUUTA 1996 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Euroopan unionin konsolidoidun taseen liitetiedot >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> RAHATILIT >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> TASETTA KOSKEVAT SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET VASTAAVAA I. KÄYTTÖOMAISUUS A. Aineellinen käyttöomaisuus Huomioita Kiinteän ja irtaimen omaisuuden hankintakustannukset sisältyvät hankintavuoden talousarviomenoihin. Niiden osalta ei ole tehty myöhempiä poistoja. Kustannukset esitetään taseessa niin kauan, kunnes omaisuuserät luovutetaan tai poistetaan käytöstä. Varainhoitovuonna 1996 toteutetun fyysisen omaisuusluettelon laadinnan seurauksena komissio katsoo, että taseeseen mukaan otetun käyttöomaisuuden määrä vastaa todellista tilannetta, lukuun ottamatta niitä tapauksia, jotka mahdollisesti käyvät ilmi jälkeenpäin, tai arvonoikaisuja tai tapauksia, jotka liittyvät unionin virastoissa, edustustoissa sekä YTK:ssa tehtäviin täydentäviin fyysisiin omaisuusluetteloihin. YTK:n osalta on aloitettu inventaariomenettely ja tuloksia odotetaan alkuvuodeksi 1998. Komission yksiköt ovat kaikin tavoin pyrkineet perustelemaan erot vuoden 1995 ja vuoden 1996 taseiden eroissa, jos luvut olivat verrattavissa. 1. Kiinteistöt Brysselissä, erillisvirastoissa ja edustustoissa sijaitsevat vuoden 1992 jälkeen hankitut maa-alueet ja kiinteistöt on ilmoitettu taseessa ecuiksi muunnetun ostoarvonsa perusteella hankintahetkellä voimassa olevan kurssin mukaisesti. Brysselissä sijaitsevat ennen vuotta 1981 hankitut kiinteistöt on ilmoitettu käyttäen tammikuussa 1981 voimassa ollutta ecun muuntokurssia. Edustustojen maa-alueet ja kiinteistöt, jotka on hankittu ennen vuotta 1992, on arvioitu uudelleen markkinahintojen perusteella. Arvioinnin ovat tehneet riippumattomat asiantuntijat, ja vastaavat määrät esitetään 31. joulukuuta 1996 päivätyssä taseessa. Poikkeuksena on OECD:ssä olevan edustuston kiinteistö, joka on saatu ilmaiseksi EHTY:ltä joulukuussa 1994 ja jonka osalta taseessa esitetyn arvon ovat määritelleet riippumattomat asiantuntijat markkinahintaan perustuvan arvon perusteella. Isprassa sijaitsevien kiinteistöjen arvoa on korotettu 14 prosentilla ja muiden siellä sijaitsevien toimitilojen arvoa 20 prosentilla vuonna 1984. Näiden arvonkorotusten lisäksi investoinnit ovat nostaneet kyseisten kiinteistöjen arvoa ja/tai pidentäneet niiden käyttöaikaa. 2. Aineellisesta käyttöomaisuudesta maksetut ennakot Tiettyjen virastojen tai edustustojen kiinteistöt, jotka on rahoitettu alunperin EHTY:n talousarviosta, esitetään tässä tase-erässä. Vaikka EHTY:n kustannukset onkin maksettu kokonaan takaisin vuoden 1995 lopulla, kyseiset kiinteistöt esitetään yhä EHTY:n taseessa, Harenin, Marseillen ja New Yorkin kiinteistöjä lukuunottamatta, siinä määrin kuin omaisuuden siirtoa koskevia asiakirjoja ei ole vielä laadittu tilinpäätökseen mennessä. 3. Koneet ja kalusto 4. Kulkuvälineet Tässä tase-erässä esitetään irtain omaisuus, joka on kirjattu omaisuusluetteloon omaisuuden hankintahetkellä voimassa olevien säännösten mukaisesti (asetus tiettyjä varainhoitoasetuksen säännöksiä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä). 5. Atk-laitteisto Atk-laitteiston merkitys on huomattava, joten se esitellään erillään muusta irtaimesta omaisuudesta. B. Osakkuudet ja osuudet 1. EBRD:n osakkuudet Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankille (EBRD) annetun alkuperäpääoman määrä oli 10 miljardia ecua, joista kolme prosenttia oli yhteisön merkitsemä osuus. Merkityn pääoman erääntymätön osuus, eli tällä hetkellä 30 prosenttia, on maksettu kokonaisuudessaan. Tässä tase-erässä esitetään koko komission merkitsemä pääoma EBRD:ssä. Tämä menettely johtuu siitä, että osakkeenomistajan pysyvä ja lopullinen sitoutuminen koskee koko merkittyä pääomaa. Pääoman merkitystä osuudesta vielä maksamatta olevat 210 miljoonaa ecua esitetään taseen vastattavaa-puolella (vastattavaa-puolen otsikko I.G). On huomattava, että 15. huhtikuuta 1996 pidetyssä pankin pääjohtajien vuosikokouksessa päätettiin kaksinkertaistaa enimmäispääoman määrä. Tämän päätöksen mukaisesti yhteisön on merkittävä kolmekymmentätuhatta kymmenentuhatta ecua maksavaa osaketta lisää. Tähän operaatioon liittyy maksettuja osakkeita ja maksamattomia osakkeita seuraavasti: 22,5 prosenttia merkityistä osakkeista on täysin maksettuja ja loput maksamattomia. Yhteisö ei ollut vielä päättänyt osakkeiden merkitsemisestä 31. joulukuuta 1996. 2. Osakkuudet ECIP-ohjelmassa Tämä tase-erä sisältää yhteisön hankkimat osuudet ja osakaslainat niiden yhteisyritysten pääomasta, jotka on perustettu "European Community Investment Partners" (ECIP) -ohjelman yhteydessä. Tämän rahoitusomaisuuden taseessa ilmoitettu arvo perustuu yleisestä talousarviosta maksettuihin määriin. Tällä hetkellä on meneillään kaikkia keskustilejä koskeva riippumaton tilintarkastus. Tulevat taseet voidaan määritellä vasta tämän tarkastuksen jälkeen kyseisistä varoista tehtyjen todellisen maksusuoritusten tilanteen perusteella. 3. Eurotech Capital 4. Venture Consort Eurotech Capitalin osalta on kyse vuodesta 1990 alkaen maksetuista rahoitusosuuksista, jotka voidaan tietyin edellytyksin vaatia maksettaviksi takaisin sopimuksen umpeutuessa. Venture Consort -rahoitusvälineen osalta on puolestaan esitetty vuodesta 1985 alkaen maksetut rahoitusosuudet, joiden avulla pyritään edistämään sijoitustoimintaa innovatiivisia hankkeita kehittävissä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Koska molemmissa tapauksissa on kyse riskipääomaoperaatioista, jotka kohdistuvat alkuvaiheessa oleviin monikansallisiin korkean teknologian hankkeisiin, kyseisten rahoitusosuuksien tämänhetkistä reaaliarvoa on erittäin vaikea arvioida. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti näiden rahoitusosuuksien arvo on esitetty taseessa täysin varauksina, ja sen vuoksi osuuksien arvo on nolla. Tulostilin niteessä II on kaksi yhteenvetotaulukkoa näiden kahden rahoitusvälineen perusteella suoritetuista maksuista. 5. Euroopan investointirahasto (EIR) Kesäkuun 6. päivänä 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti komission edustaman Euroopan yhteisön osuus EIR:n pääomasta on yhteensä 600 miljoonaa ecua, mikä vastaa 30:tä prosenttia EIR:n pääomasta. Komission 31. joulukuuta 1996 tehdyssä taseessa esitetty summa on sama kuin EBRD:n pääomasta merkitty osuus. Pääoman maksamattomasta 80 prosentin osuudesta, joka on 480 miljoonaa ecua, suoritettavat maksut esitetään taseen vastattavien osassa (otsikko I.G). Pääoman maksetusta 20 prosentin osuudesta, joka on 30 miljoonaa ecua, suoritettavat maksut esitetään taseen vastattavien lyhytaikaisissa veloissa (otsikko II.E.6). C. Talousarviomäärärahoista annetut lainat Tämä otsikko käsittää lähinnä kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön mukaan myönnetyt lainat: erityisedellytyksin annettavat lainat (437,2 miljoonaa ecua) ja riskipääomaoperaatiot (63,1 miljoonaa ecua) Välimeren alueen maiden hyväksi. Vuoden 1991 aikana Turkille myönnettiin 175 miljoonan ecun suuruinen laina Persianlahden kriisistä pahiten kärsiville maille annettavaan rahoitusapuun liittyen. Talousarviovaroista myönnettävien mainittujen lainojen kehitys käy ilmi seuraavasta: >TAULUKON PAIKKA> Tähän kohtaan liittyvät myös lainat ja ennakot, jotka on myönnetty edistämään sijoitusalalla toimivien yhteisyritysten perustamista Aasiaan, Latinalaiseen Amerikkaan, Välimeren alueelle ja Etelä-Afrikkaan. Näiden ECIP-ohjelman mukaan myönnettyjen lainojen ja ennakkojen määrä, pääomaksi muutettu korko mukaan lukien, on 115,4 miljoonaa ecua. Tähän kohtaan sisältyvät myös Euroopan audiovisuaalisen alan teollisuuden kehittämiseen tähtäävälle MEDIA-ohjelmalle myönnettävät lainat. Otsikkoon sisältyy myös muita, paljon pienempiä talousarviovaroista myönnettyjä lainoja, kuten siirtotyöläisten hyväksi myönnetyt lainat (0,2 miljoonaa ecua) ja yhteisön virkamiehille myönnetyt rakennuslainat (0,1 miljoonaa ecua). Nämä lainat esitetään yksityiskohtaisesti tulostilin niteen II taulukoissa. D. Lainatuista varoista annetut lainat Koska kyse on ottolainaukseen perustuvasta rahoitusomaisuudesta ja jotta yhteisön omaisuudesta rahoitustilanteessa sekä saavutetuista tuloksista annettaisiin todenmukainen ja kokonaisvaltainen kuva, koko tämän otsikon alle sijoittuva rahoitustoiminta esitetään taseena sekä kulu- ja tuottotilinä. Tämän rahoitustoiminnan taseet on konsolidoitu komission taseessa kokonaisyhdentämismenetelmän mukaisesti. Koska entisen Neuvostoliiton maiden elintarvikeapulainat on myönnetty erityistarkoitukseen, ne esitetään taseessa erillään keskipitkän aikavälin rahoitusapuna myönnetyistä lainoista, joiden tarkoituksena on auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maita nykyaikaistamaan talouttaan, sekä erillään Algerialle ja Israelille rahoitusapuna myönnetyistä lainoista. Lainatuista varoista annettujen lainojen kehitys käy ilmi seuraavasta: >TAULUKON PAIKKA> Varainhoitovuonna 1996 toteutetuista otto- ja antolainoista kertyneet tuotot käyvät ilmi seuraavasta: >TAULUKON PAIKKA> Tämän otsikon alla ilmoitettuja lainoja koskevat taseet sekä kulu- ja tuottotilit esitetään yksityiskohtaisina taulukkoina tulostilin niteessä II. E. Yhteisön talousarviosta annetut takaukset Tämä otsikko sisältää yhteisön lainatakaukseen perustuvat komission suorittamat maksut, jotka koskevat kolmansien maiden kehityksen edistämiseksi annettuja ja otettuja lainoja. Tämä tase-erä piti poistaa komission taseesta rahoitustoiminnasta tehdyn taseen konsolidoinnin yhteydessä. Varainhoitovuoden 1995 lopussa ilmennyt vähennysvelka aiheutti sen, että komission vuonna 1995 kirjaamaa 211,5 miljoonan ecun maksua, joka otettiin kirjanpitoon 1.-15. tammikuuta 1996, ei voitu kirjata tuloina rahoitustoiminnan taseeseen kuin vasta tammikuussa 1996. Tästä syystä määrää ei voitu poistaa varainhoitovuoden 1995 taseesta. F. Takuurahasto Rahaston tarkoituksena on kattaa kolmansille maille tai niissä toteutettaville hankkeille myönnettäviin lainoihin ja lainatakuisiin liittyvät riskit. Rahasto perustettiin 31. lokakuuta 1994 annetulla Euroopan unionin neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 2728/94. Rahaston varat hankitaan yleisestä talousarviosta suoritettavilla maksuilla, rahaston varojen sijoitusten tuottamilla koroilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä veloilla, siltä osin kuin rahasto on suorittanut niiden takausmaksuja. Rahaston varainhoidosta vastaa Euroopan investointipankki (EIP) yhteisön puolesta annetulla valtuutuksella. Rahaston tulostili ja tase 31. joulukuuta 1996 esitetään jäljempänä tässä niteessä. Takuurahaston tilille hankittiin varoja yleisestä talousarviosta ensimmäisen kerran joulukuussa 1994. Komission taseen vastaavaa-puolella esitetty määrä on rahaston netto-omaisuuden arvo 31. joulukuuta 1996. Koska rahaston tarkoituksena on kattaa milloin tahansa velallisten maksuvelvoitteiden laiminlyöntiriski, varovaisuusperiaatteen mukaisesti rahaston vastaerää komission taseen vastattavissa ei esitetä omana pääomana. Rahaston kokonaisnetto-omaisuuden suuruinen varaus perustettiin omaisuuden arvon alentumisen varalle taseen vastattavien otsikkoon I.E. G. Muu käyttöomaisuus Tähän otsikkoon sisältyy se käyttöomaisuus, jota ei ole esitetty aineellisena käyttöomaisuutena, kuten maksetut takaukset ja takuut, kiinteistökustannuksista maksettavat jatkuvat ennakot sekä julkaisutoimistolle ja eräälle kuljetusliikkeelle lainattu käyttöpääoma. II. VARASTOT Tämä otsikko sisältää 31. joulukuuta toimistotarvikkeista ja kulutushyödykkeistä koostuvan varaston arvon, joka on laskettu 31. joulukuuta 1996 mennessä hankittujen tarvikkeiden viimeisimpien hintojen mukaisesti ja muunnettu ecuiksi 31. joulukuuta voimassa olleella kurssilla toimielinten välisen varastojen arvostusmenetelmän mukaisesti. Lisäksi otsikkoon sisältyvät yhteisen tutkimuskeskuksen tieteellisen ja teknisen laitteiston tarvikkeet. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti raskasveden, fissiokelpoisten aineiden sekä teolliseen ja tieteelliseen käyttöön tarkoitettujen näytteiden varastot arvioidaan vuosittain ja esitetään taseessa kauppa-arvollaan, joka on pienempi kuin todelliset aiheutuneet kustannukset. III. SAAMISET A. Saamiset jäsenvaltioilta Tämä otsikko käsittää toisaalta takaisinmaksut tietyille jäsenvaltioille maksetuista EMOTR:n ennakoista ja toisaalta EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvät jäsenvaltioiden saamiset (792 230 000 ecua). Vuonna 1995 EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvät saamiset (758 098 000 ecua) ovat perustana ennakoiduille saamisille, ja tästä syystä ne on otettu mukaan taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin. Kohta käsittää myös perimättömiin omiin varoihin liittyvät saamiset ja komission maksamat verot, jotka peritään jäsenvaltioilta. Kohtaan sisältyvät saamiset on esitetty yksityiskohtaisesti jäljempänä tässä niteessä olevassa taulukossa. B. Toimielimet Tämä otsikko käsittää yhteisön toimielinten muiden yhteisön toimielinten puolesta maksamat kustannukset, joita ei ole oikaistu talousarviossa varainhoitovuoden lopussa. C. Toimielinten maksamatta olevat virallisen lehden kustannukset Tämä otsikko kattaa Euroopan yhteisöjen virallisen lehden kustannukset, jotka ovat aiheutuneet Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimistolle sen toimiessa eri toimielinten lukuun. Toimielinten on maksettava kustannukset talousarvioistaan. D. Yhteisön elimet Kyseessä ovat komission erilaiset saamiset yhteisön elimiltä, joiden puolesta komissio maksaa tiettyjä kustannuksia, jotka elimet maksavat myöhemmin takaisin. Kyseiset elimet eivät ole mukana Euroopan yhteisöjen konsolidoidussa taseessa. On huomattava, että komissiolla on EHTY:ltä yhteensä 11,1 miljoonan ecun saamiset, jotka käsittävät komission vuonna 1996 EHTY:n puolesta kassavaroistaan suorittamat maksut. EHTY maksaa myöhemmin takaisin nämä maksut. E. Muut saamiset Tämä tase-erä kattaa komission saamiset henkilökunnaltaan ja kolmansilta osapuolilta sekä niiden perintämääräysten määrät, jotka on merkitty tulopuolen kirjanpitoon todettuina saamisina, joita ei ole peritty. Tase-erään sisältyvät lisäksi sakkosaamiset, joiden perintä on keskeytetty ja joille on hankittu pankkitakaus. Sakkosaamisien osalta saatujen pankkitakausten määrä on 432 035 411 ecua. Erään sisältyvät myös kaikki ne velalliset, joiden velka koostuu lainavaroista annetuista lainoista (katso vastaavaa I.D). On huomattava, että erään sisältyvät takuurahaston toimintaa koskevat saamiset (III.E.4). Saamiset ovat yksityiskohtaisesti esitettyinä seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> Varojen takaisin saamatta jäämisen riski ja varovaisuusperiaate huomioon ottaen takuurahaston toimintaan liittyvien kokonaisvarojen määrään on tehty sadan prosentin arvonoikaisu 31. joulukuuta 1996 maksamattomien saamisten osalta. Kyseinen oikaisu on otettu ja kirjattu taseen vastaavaa-puolelle alentamalla näiden saamisten arvoa. On huomattava, että konkurssiin menneille edunsaajille myönnettyjen lainojen kokonaismäärä oli 422,8 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1996. Varainhoitovuoden 1995 määrä esitetään samalla tavalla, jotta lukuja voidaan verrata: >TAULUKON PAIKKA> Varainhoitovuoden 1995 vastaavien ja vastattavien yhteismäärä on tästä syystä eri kuin vuoden 1995 tulostilissä. F. Erilaiset kirjaamattomat menot Tämä otsikko kattaa menot, joita ei ole voitu lopullisesti kirjata talousarvioon ennen varainhoitovuoden päättymistä. Kyseisten menojen määrä on 133 753 912,27 ecua. On huomattava, että tässä tase-erässä esitetään komission joulukuussa 1996 suorittamat 447,7 miljoonan ecun suuruiset vuokrakulut, jotka voidaan kirjata vuoden 1997 talousarvioon. IV. RAHATILIT Tämä otsikko kattaa kaikki komission käytettävissä olevat varat, jotka on sijoitettu tileille jokaisessa jäsenvaltiossa (valtionkassa tai keskuspankki), avistatileille, ennakkomaksujärjestelmiin ja käteiskassoihin, sekä varat, jotka liittyvät lainatuista varoista suoritettavaan lainatoimintaan (vastaavaa-otsikko I.D) ja siirtotyöläisten asunto-olojen parantamista koskeviin lainoihin (otsikko I.C.3). EAC:n (European Association for Co-operation) ja komission välisen siirroista tehdyn sopimuksen myötä entisen EAC:n edustustojen kassavarat otettiin 1. tammikuuta 1988 komission kirjanpitoon silloin voimassa olleen ecun kurssin mukaisesti. On huomattava, että IV.F kohdassa ennakot sisällytetään sellaisten yhteisössä sijaitsevien edustustojen tai virastojen ennakkomaksujärjestelmien rahoitustoimenpiteisiin, joita ei ollut sovitettu yhteisön keskuskirjanpitoon tilinpäätöshetkellä. Lisäksi on huomattava, että 31. joulukuuta 1995 saldo oli miinuksella (vastattavaa-puolen otsikko III.D). On myös huomattava, että kolmen kolmansissa maissa sijaitsevan pankin konkurssin seurauksena niiden avistatileillä olevaa yhteensä 949 998,43 ecun suuruista määrää ei voida periä. Tästä syystä ja varovaisuusperiaatteesta johtuen tilinpäätökseen on tehty arvonoikaisu ja se on otettu ja kirjattu vastaavaa-puolelle ("ennakkomaksujärjestelmät, edustustot" -kohdan arvoa alentamalla (IV.F) katso vastattavaa-puolen kohta I.C). >TAULUKON PAIKKA> V. ENNAKKOMAKSUT JA SIIRTOSAAMISET Tämä tase-erä käsittää lainatuista varoista annetut lainat (vastaavaa-puolen otsikko I.D), joiden taseet sekä kulu- ja tuottotilit esitetään tulostilin II niteessä. Kyse on lainojen kertyneistä, erääntymättä olevista koroista, sijoituksista ja swapeista, arvopapereiden emissiokustannuksista ja poistettavista lunastuspalkkioista sekä EIP-NIC:in ennakkomaksuista ja siirtosaamisista. VASTATTAVAA I. PYSYVÄ PÄÄOMA A. Oma pääoma Tämä erä on vastine taseen vastaavissa ilmoitetuille erille, jotka on alunperin kirjattu talousarviomenoihin. Näitä ovat aineellinen käyttöomaisuus, osakkuudet, talousarviomäärärahoista maksetut lainat ja varastot. Tämä tase-erä kehittyy varainhoitovuodesta toiseen samalla tavalla kuin sitä vastaavat osatekijät vastaavaa-puolella. B. Varainhoitovuoden saldo Vuonna 1996 toteutuneen talousarvion tulos on 4 388 281 339,94 ecua, joka voidaan jakaa seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> C. Omaisuuden arvonoikaisut Tämä otsikko vastaa rahoitustileihin tehtyä arvonoikaisua (katso vastaavaa-puolen kohta IV), jolloin ainoastaan talousarvion tulos sekä vaihtotappiot tai -voitot voivat vaikuttaa varainhoitovuoden saldoon. D. Antolainauksesta kertyneiden voittojen ylijäämä ottolainaukseen verrattuna Tämä otsikko sisältää edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt tulokset ja varainhoitovuoden aikana otetuin lainavaroin rahoitetun antolainaustoiminnan tuloksen. Se käsittää ylijäämät, jotka eivät ole käytettävissä, vaikka niitä ei ole vielä sidottu mihinkään käyttötarkoitukseen. Niillä on määrä kattaa tietyt kulut. (Katso lainatuista varoista maksettujen lainojen taseet sekä kulu- ja tuottotilit tulostilin niteessä II). E. Varaukset Takuurahaston vastaava erä (katso vastaavaa-puolen huomautus I.F) esitetään varauksena eikä omana pääomana rahaston toimintaan liittyvien riskien merkittävyyden vuoksi. F. Sovitut lainat Tämän otsikon alla ilmoitetut lainat voidaan esittää seuraavalla tavalla: >TAULUKON PAIKKA> Otto- ja antolainauksesta aiheutuneet kulut varainhoitovuonna 1996 esitetään seuraavassa: >TAULUKON PAIKKA> On huomattava, että kyseiset lainat esitetään taseina ja tulostileinä, jotka on lisätty jäljemmäksi tulostilin niteeseen II. G. Maksettavista osakkuuksista suorittamatta olevat maksut Tämä tase-erä kattaa maksut, jotka on suoritettava Euroopan investointirahaston maksettavista osakkuuksista (80 prosenttia merkitystä pääomasta) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin pääomasta (70 prosenttia merkitystä pääomasta) (katso vastaavaa-puolen huomautukset I.B.1 ja I.B.5). H. Henkilöstörahastot Tämä otsikko kattaa kaikkien toimielinten väliaikaisten toimenhaltijoiden työttömyysrahaston, jossa on varoja 6,5 miljoonaa ecua, sekä kolmansissa maissa työskentelevien komission paikallisten toimenhaltijoiden sosiaalirahaston, jossa on varoja 2,9 miljoonaa ecua. I. Saadut vakuudet ja takaukset Tähän otsikkoon sisältyy rakennustöiden maksamista koskevasta takuusta pidätetyt määrät sekä tilinpitäjien, avustavien tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien takuutileistä pidätetyt määrät. II. LYHYTAIKAISET VELAT A. Velat jäsenvaltioille Tämä otsikko kattaa komission velat tietyille jäsenvaltioille. Tässä tapauksessa on kyse Alankomaiden maksamasta ennakosta avustustoimenpiteiden yhteisrahoittamiseksi Bangladeshissa. B. Velat EFTA-maille Tämä otsikko kattaa ETAan kuuluvien EFTA-maiden osallistumista koskevan varainhoitovuoden 1995 saldon, joka selvitettiin vasta vuoden 1997 tammikuun aikana. C. Toimielimet Tämä otsikko kattaa toimielimille siirrettävät tulot siitä tuotosta, jonka Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto on saanut julkaisujensa myynnistä. D. Yhteisön elimet Tämä tase-erä kattaa toimielinten velat tietyille yhteisön elimille. Näitä elimiä ei esitetä Euroopan unionin konsolidoidussa taseessa. Lisäksi tase-erä sisältää yhteisön virkamiehille myönnettyjen rakennuslainojen perusteella suoritetut pidätykset ja palautukset. E. Muut velkojat Tässä kohdassa on kyse lähinnä eri elimille tai kolmansille osapuolille siirrettävistä tuloista sekä EIR:n maksuun asetetuista osakkuuksista suorittamatta olevat maksut (katso vastaavaa-puolen huomautus I.B.5). F. Tuloennakot Tämä otsikko käsittää erilaiset tulot (88,2 miljoonaa ecua), joita ei voitu lopullisesti kirjata talousarvioon ennen varainhoitovuoden päättymistä, sekä tulot, jotka voidaan käyttää uudelleen (86,4 miljoonaa ecua). On huomattava, että kilpailusääntöjen rikkomisen perusteella määrätyistä sakoista saadut tulot (38,1 miljoonaa ecua) kirjataan väliaikaistileille silloin kun kolmas osapuoli nostaa kanteen yhteisön tuomioistuimessa. Jos päätös tehdään kolmannen osapuolen hyväksi, vastaavat summat on palautettava tälle välittömästi. Niin kauan kuin tuomioistuin ei ole tehnyt lopullista päätöstään kanteesta, kyseisiä tuloja ei voida kirjata talousarvioon välittömästi sen jälkeen kun ne on saatu. G. Perittävät tulot Tässä tase-erässä esitettyjen tulojen erät on esitetty taseen vastaavaa-puolen eri otsikoiden alla ja ne kirjataan tuloiksi perimisen yhteydessä. Perittävien tulojen määrä 31. joulukuuta 1996 oli 2,765 miljardia ecua. H. Siirrettävät määrärahat Kaikkien toimielinten siirrettävät määrärahat voidaan eritellä seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> I. Siirtyvät maksut Tämä tase-erä kattaa maksut, jotka on kirjattu talousarvioon 31. joulukuuta 1996 mennessä, mutta jotka tilinpitäjä on suorittanut vasta 1. ja 15. tammikuuta 1997 välisellä ajanjaksolla. III. RAHATILIT Tämä otsikko koskee tilejä, joiden saldo oli pankkikirjanpidossa ja kirjanpitopäivänä, ei arvopäivänä, eli 31. joulukuuta 1996 miinuksella. IV. SIIRTOVELAT Tämä otsikko koskee lainatuista varoista annettuja lainoja, joiden taseet ja tulostilit esitetään myöhemmin tulostilin II niteessä. Tase-erä kattaa otettujen lainojen ja swapien kertyneet erääntymättä olevat korot, swap-operaatiot, varaukset sekä väliaikaistilit. 4. LUKU TASEEN ULKOPUOLISET MAKSUSITOUMUKSET EUROOPAN UNIONIN RAHOITUSVELVOITTEET, MAHDOLLISET KULUT JA SAAMISET 31. JOULUKUUTA 1996 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET TASEEN ULKOPUOLISET MAKSUSITOUMUKSET - MAHDOLLISET KULUT JA SAAMISET 1. Jaksotettuja määrärahoja koskevien ja 31. joulukuuta 1996 maksattamatta olevien maksusitoumusten määrä on 47 911 667 666,38 ecua, joista 422 469 073,73 ecua katetaan vuodelta 1996 vuoteen 1997 siirretyillä maksumäärärahoilla. 2. Takuu on oikeudellisesti laadittu EIP:n 31. joulukuuta 1996 allekirjoittamien lainojen perusteella, joiden määrä on 10 735,4 miljoonaa ecua. On huomattava, että tähän määrään sisältyvät yhteisöön liittyneille kolmelle yhteisön ulkopuoliselle maalle myönnetyt lainat (1 542,7 miljoonaa ecua). On kuitenkin korostettava, että kaikkia näitä lainoja ei ole vielä maksettu. Maksettujen lainojen määrä 31. joulukuuta 1996 oli 3 898 541,974 ecua (3 634 miljoonaa ecua ilman yhteisöön liittyneitä maita), joka on siis yhteisön ottamien riskien kokonaismäärä. Maksetusta kokonaismäärästä 31. joulukuuta 1996 (5 147,7 miljoonaa ecua) on palautettu jo 1 249,5 miljoonaa ecua. Alla olevassa taulukossa esitetään yleisestä talousarviosta taattavien EIP:n lainojen kokonaismääriä koskevat vuosittaiset ennusteet (yhteisöön liittyneitä kolmansia maita lukuun ottamatta), jotka perustuvat 31. joulukuuta 1996 maksettuihin määriin. >TAULUKON PAIKKA> Niistä Euroopan yhteisön takauksista, jotka on annettu EIP:n omista varoistaan kolmansille osapuolille (katso edellä) myöntämille lainoille (10 735,4 miljoonaa ecua), yhteisö on saanut katettua noin 63 prosenttia kolmansien takaajien kautta. Nämä takaukset jakautuvat suunnilleen seuraavasti: - 47 prosenttia: itsenäisten takaajien takuut - 2 prosenttia: valtion tai valtiontukilaitosten takuut - 14 prosenttia: yksityisten rahoituslaitosten takuut. 3. Kulujen lopullisen määrän määrittäminen ja niiden kirjaaminen talousarvioon riippuvat asian käsittelyn kestosta yhteisön tuomioistuimessa. 4. Kulut on määrä maksaa seuraavan tilien tarkastuksesta ja hyväksymisestä tehtävän päätöksen yhteydessä. 5. Brysselin pääkaupunkialueella on otettu käyttöön toimistotilojen käyttöön liittyvä vero. Komissio on tiedustellut alueen viranomaisilta, onko sen mahdollista saada vapautus verosta erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan perusteella. Viranomaiset ovat alustavasti antaneet myönteisen vastauksen. Paikallisviranomaiset veivät kuitenkin asian oikeuteen, jossa tuomari vahvisti, että komissiolle annetaan vapautus pöytäkirjan mukaisesti. Lopullista päätöstä ei ole vielä tehty. Komissiolle epäedullinen päätös aiheuttaisi sille noin kahden miljoonan ecun vuosittaiset kustannukset. Vuosina 1992-1996 kustannusten kokonaismäärä olisi 8 410 000 ecua. Vuonna 1996 kustannukset olisivat 1 700 000 ecua. 6. Määrään sisältyy Court St. Michel 1 -kiinteistön myyntihinta, jonka välittämisestä tehtiin sopimus vuoden 1996 lopussa ja jonka myyntisopimusta koskee lykkäyslauseke. 7.1 Koska kyseisiä määriä ei oteta kirjanpitoon, tämän otsikon alla esitetyt tiedot eivät voi olla tyhjentäviä. Tämä tase-erä kattaa hallussa olevan omaisuuden, jonka vuokrasopimukseen liittyy osto-optio. 7.1.1 Komissio ei ole tehnyt pitkäaikaisia sitoumuksia, joihin liittyy osto-optio, 31. joulukuuta 1996 mennessä. 7.1.2 Vuoden 1992 tammikuussa Euroopan parlamentti teki osto-oikeuden sisältävän pitkäaikaisen puitevuokrasopimuksen Brysselissä sijaitsevasta rakennuskompleksista, johon kuuluu kolme rakennusta, joiden alkuperäiset investointikustannukset (vuoden 1992 arvo) olivat noin 1 047 miljoonaa ecua (vaihtokurssi BEF/ecu 31.12.1996). Puitesopimuksen mukaan vuokrasopimus toteutetaan vaiheittain, sitä mukaa kuin kyseiset rakennukset vapautuvat. Taseen laatimisajankohtana Euroopan parlamentti oli saanut kaksi ensimmäistä rakennusta, joiden lopulliset investointikustannukset olivat 343 miljoonaa ecua, mikä maksettiin kokonaisuudessaan ennen 31. joulukuuta 1996. Kolmannen rakennuksen arvioidut investointikustannukset ovat (vuoden 1997 ajantasaistettu arvo) noin 803 miljoonaa ecua (vaihtokurssi BEF/ecu 31.12.1996). Belgian hallitus on kuitenkin tietyin edellytyksin sitoutunut ottamaan vastattavakseen kyseisen rakennuksen tontin kustannukset, jolloin summa voisi pudota noin 627 miljoonaan ecuun. Vuoden 1994 maaliskuussa Euroopan parlamentti teki osto-oikeuden sisältävän pitkäaikaisen vuokrasopimuksen Strasbourgissa sijaitsevasta rakennuskompleksista, jonka alkuperäiset investointikustannukset (vuoden 1996 syyskuussa ajantasaistettu arvo) olivat noin 457 miljoonaa ecua (vaihtokurssi FRF/ecu 31.12.1996). Taseen laatimisajankohtana yhtään maksua ei ollut suoritettu. Investointikustannusarvioihin ei sisälly pitkäaikaisia rahoituskustannuksia. 7.1.3 Yhteisöjen tuomioistuin allekirjoitti 15.11.1994 sopimuksen Luxemburgin hallituksen kanssa "Palais"-rakennuksen ns. A-, B- ja C-osan vuokraamisesta/ostamisesta; tilojen bruttopinta-alat ovat 26 635 m², 24 505 m² ja 14 809 m². Koko sopimuksen keston ajan yhteisöjen tuomioistuin on tilojen vuokraaja; se voi ostaa rakennukset ainoastaan sen jälkeen kun myyntihinta on kertynyt kokonaisuudessaan (8 artiklan 4 kohta) ja viimeistään 31. joulukuuta 2015. Yhteisöjen tuomioistuimen on maksettava 1. tammikuuta 1995 alkaen 633,5 miljoonan Luxemburgin frangin (LUF) suuruista vuosikorvausta. Osapuolten yhteisesti nimeämä sitoutumaton asiantuntija määrittelee myyntihinnan (9 artikla). Asiantuntijaksi nimettiin KPMG-yhtiö. Taseen laatijoiden hallussa oleva viimeinen asiantuntijakertomus on laadittu 23. tammikuuta 1997 ja päätelmät on esitelty numeroin: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Jos budjettivallan käyttäjä olisi päättänyt, että 31. joulukuuta 1996 maksettavaksi jäävä saldo suoritetaan kokonaisuudessaan sopimuksen määräämien vuosikorvausten sijaan, maksettavan summan määrä olisi ollut 3,2 miljardia Luxemburgin frangia eli 79,9 miljoonaa ecua. Kyseisen summan huomattavasti pienempi määrä 31. joulukuuta 1995 tilanteeseen verrattuna johtuu yhteisöjen tuomioistuimen vuoden 1996 aikana suorittamasta kahdesta ennakkomaksusta, jotka suoritettiin Luxemburgin valtion kanssa tehdyn sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Yhteisöjen tuomioistuin on käyttänyt luvussa 100 määrätyn 50 000 000 ecun "alustavan varauksen" ennakkomaksun maksamiseen "Palais"-rakennukseen kuuluvien tilojen hankkimiseksi asiaa koskevan vuokra/ostosopimuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 7.2 Koska kyseisiä määriä ei oteta kirjanpitoon, tämän otsikon alla esitetyt tiedot eivät voi olla tyhjentäviä. Tämä tase-erä käsittää hallussa olevan omaisuuden, josta on tehty pitkäaikainen (alkuperäinen sopimuksen kesto yli viisi vuotta) vuokrasopimus ilman osto-optiota. Sopimukset voivat olla eri muodoissa (esimerkiksi lyhyt- tai pitkäaikainen vuokrasopimus). Kohdan kattamat määrät vastaavat sopimuksen kestoaikana maksettavien sitoumusten määrää. Tästä on poikkeuksena yhteisöjen tuomioistuimen "Palais"-rakennus, jonka osalta on tehty kestoltaan määrittelemätön vuokrasopimus ja jonka osalta määrä vastaa yhden vuoden vuokraa. 7.2.1 Luxemburgissa sijaitsevan 2,29 hehtaarin suuruisen maa-alueen vuokrasopimus on voimassa 29 vuotta. 7.2.2 Tase-erä kattaa komission Brysselissä käyttämät tilat, joista on tehty vuokrasopimus. Yhteensä 586 430 306,40 ecun suuruisista sitoumuksista rakennusviranomaiset (Régie des bâtiments) maksavat 10 004 583,65 ecua. 7.2.3 Tase-erä kattaa komission Brysselissä käyttämät tilat, joista on tehty pitkäaikainen vuokrasopimus. Tase-erä sisältää jäljempänä olevassa taulukossa 1 yksityiskohtaisesti esitetyt määrät sekä "Charlemagne"-rakennuksen maksusitoumukset (320 930 824,10 ecua), jonka kustannuksista ei ollut maksettu yhtään 31. joulukuuta 1996 mennessä. 7.2.4 Tase-erä kattaa komission Brysselissä käyttämät tilat, joista on tehty vuokrasopimus. Tase-erissä 7.2.2-7.2.4 esitetyt maksusitoumukset on arvioitu vuonna 1996 maksettujen määrien perusteella. >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Koska kyseisiä määriä ei oteta kirjanpitoon, tämän otsikon alla esitetyt tiedot eivät voi olla tyhjentäviä. Tämä tase-erä kattaa hallussa olevan omaisuuden, johon sovelletaan käyttöleasingsopimusta tai pitkäaikaista käyttösopimusta (kesto yli viisi vuotta). Siirretyt määrät vastaavat sopimuksen mukaan maksettavia jäljellä olevia vuokria. 8. Euroopan yhteisön otto- ja antolainaukseen perustuvien lainojen yhteydessä myöntämien takauksien osalta yhteisö on saanut takauksia kolmansilta takaajilta. Nämä takaukset voidaan jakaa seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> On huomattava, että yhteisö ei ole saanut takauksia kolmansilta takaajilta elintarvikeavun yhteydessä myönnettävien lainojen osalta. On kuitenkin korostettava, että takuurahasto on antanut takauksia mainituille lainoille, joiden määrä on 143 657 826,15 ecua. 9. Seuraavassa taulukossa esitetään komission päätöksentekovuosien mukaan jaoteltuina kaikki ne tapaukset, joista on määrätty sakkoja kilpailusääntöjen rikkomisen vuoksi ja jotka ovat vireillä 31. joulukuuta 1996. Taulukossa ei esitetä kyseiseen päivään mennessä selvitettyjä tapauksia. Koska tapaukset ovat monimutkaisia ja koskevat lukuisia yrityksiä sekä lukuisia mahdollisuuksia, taulukossa ei voida esittää niiden tapahtumakulkua usealta vuodelta. Siinä esitetäänkin ainoastaan kunkin vireillä olevan tapauksen nykytilanne komission alustavaan päätökseen verrattuna. Yksityiskohtaisempi taulukko esitetään vuoden 1996 tulostilin niteessä II. >TAULUKON PAIKKA> 10. Jäsenvaltioiden komissiolle ilmoittamien säännönvastaisuuksien seurauksena ja asetusten (ETY) N:o 283/72 ja (ETY) N:o 595/91 3 artiklan mukaisesti perittävät määrät on esitetty jäljempänä olevissa taulukoissa. EMOTR-TUKIOSASTO: KESKENERÄISET SÄÄNNÖNVASTAISUUSTAPAUKSET >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Asetuksen (ETY) N:o 729/70 8 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden perimät summat maksetaan niiden virastoille tai maksuviranomaisille, jotka puolestaan vähentävät ne EMOTR:n rahoittamista kustannuksista. Sääntöjenvastaisuuksien jäljittämisen ja saamatta jääneiden summien osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle hallinnollisten ja oikeudellisten menettelyjen edistymisestä (asetuksen (ETY) N:o 283/72 5 artikla ja asetus (ETY) N:o 595/91). Perityt määrät voidaan vähentää EMOTR:n menoista vasta oikeuskäsittelyjen päätyttyä. Koska käsittelyjen kestoa ei voida ennakoida, ei perinnälle myöskään voida vahvistaa erääntymisaikataulua. Sen vuoksi määriä muutetaankin jatkuvasti. 11. Perinteisten omien varojen alalla todettuja petoksia ja sääntöjenvastaisuuksia koskevat määrät on saatu jäsenvaltioiden vuoden 1996 kolmannella neljänneksellä toimittamista tiedoista. Jäsenvaltiot eivät vielä olleet toimittaneet vuoden 1996 viimeistä neljännestä koskevia lukuja vuoden 1996 tulostiliä laadittaessa. Määrät on esitetty jäljempänä olevassa taulukossa. >TAULUKON PAIKKA> On huomattava, että perinteisten omien varojen alalla todettuja petoksia ja säännönvastaisuuksia koskevien määrien osalta on laadittu perintämääräyksiä ja tästä syystä ne sisältyvät taseen otsikkoon III.A.1 "Saamiset jäsenvaltioilta". 12. Syyskuun 30. päivänä 1996 varastoitujen maataloustuotteiden myynnistä todettiin saatavan mahdollisesti 109,8 miljoonan ecun nettovoitto. Tämä määrä saadaan, kun mahdollisesta 114,6 miljoonan ecun voitosta vähennetään 4,8 miljoonaa ecua mahdollisia kuluja. Eroavaisuudet johtuvat eri tekijöistä: - Noin kaksi kolmasosaa mahdollisesta voitosta saadaan viljoista. Tämä johtuu kyseisten tuotteiden maailmanmarkkinahintojen nettonoususta, joka puolestaan on seurausta maailmanlaajuisesta heikosta sadosta; tämä sai arvioidut myyntihinnat nousemaan niin sisämarkkinoilla kuin maailmanmarkkinoillakin. - Myös oliiviöljystä arvioidaan saatavan huomattavia voittoja. Tämä johtuu siitä, että Italiassa (jolla on yksistään puolet oliiviöljyn varastoista) tapahtui varainhoitovuoden 1993 lopussa niin huomattava arvonaleneminen, että se laski kaikkien varastojen kirjanpitoarvoa huomattavasti varainhoitovuoden 1994 lopulla ennustettujen myyntiarvojen alapuolelle. Tämä liian voimakas arvonaleneminen johtui siitä, että Italia arvioi varastojensa kirjanpitoarvon liian korkeaksi ennen varainhoitovuoden 1993 lopulla tapahtunutta arvonalenemista. Siitä aiheutuu mahdollisesti vielä vuonna 1996 melko suuria voittoja. >TAULUKON PAIKKA> Uudelleen perustettujen varastojen osalta, joista on tehty vähennyksiä perustamispäivästä alkaen, vuoden 1997 talousarvioon on otettu 1 843,1 miljoonaa ecua (alaluokka B1) seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 13. EIR:n merkitty pääoma on maksettu 20-prosenttisesti, mikä tarkoittaa EU:n osalta 120:tä miljoonaa ecua, jotka on maksettava vuosien 1994-1997 aikana 30 miljoonan ecun vuosierissä. EU oli maksanut jo 90 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1996 mennessä. EIR:n takausten määrä oli mainittuna päivänä yhteensä 1 423 miljoonaa ecua, jolloin EU:n mahdollinen riski on enimmillään 478 miljoonaa ecua (ottaen samalla huomioon, että EIR:n merkitty kokonaispääoma on 89,3 prosenttia). Viimeinen 30 miljoonan maksu tapahtuu heinäkuussa 1997, jolloin EU:n 120 miljoonan ecun pääoman määrä tulee maksetuksi; tämä voisi pahimmillaan tarkoittaa maksujen lisääntymistä noin 358 miljoonalla eculla (478 - 120). 14. Eläkejärjestelmään liittyvien maksusitoumusten rahoitus 1. Johdanto Vuonna 1962 hyväksytyissä Euroopan unionin henkilöstösäännöissä käsitellään yhteisön eläkejärjestelmää toisaalta V osaston "Virkamiehen palkkaedut ja sosiaaliset edut" 3 luvussa "Eläkkeet" ja toisaalta liitteessä VIII "Eläkejärjestelmää koskevat yksityiskohtaiset säännöt". Perhe-etuudet sisältävän järjestelmän kattamia erilaisia eläketyyppejä käsitellään 77-80 artiklassa (vanhuus- ja työkyvyttömyyseläke, leskeneläke). 2. Järjestelmään liittyvät maksusitoumukset Maksusitoumukset johtuvat kaikkien toimielinten ja virastojen virkamiesten ja muiden henkilöstöön kuuluvien eläkkeistä (mukaan lukien erorahat, jotka myönnetään eron tapahtuessa ennen 10 palvelusvuoden täyttymistä). Maksu suoritetaan toimielinten yhteisestä luvusta A.19 "Eläkkeet ja tehtävien jättämiseen liittyvät lisät", johon sisältyy myös kansallisista järjestelmistä yhteisön järjestelmään siirretyt maksut (liitteessä VIII oleva 11 artikla). Mainitut maksusitoumukset vastaavat 31. joulukuuta 1996 työssä olevalle henkilöstölle luvattujen tai eläkkeellä olevan henkilöstön osalta neuvoteltavien etuuksien vakuutusmatemaattista arvoa. 3. Järjestelmän rahoitus Järjestelmä rahoitetaan henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaisesti: "Tämän eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan yhteisöjen talousarviosta. Näiden etuuksien maksamisen takaavat jäsenvaltiot yhdessä näiden menojen rahoittamiseksi vahvistetun jakoperusteen mukaisesti." (1 kohdan ensimmäinen alakohta). "Virkamiehet maksavat kolmanneksen tämän eläkejärjestelmän rahoituksesta. Eläkemaksun määräksi vahvistetaan 8,25 prosenttia asianomaisen peruspalkasta." (2 kohta). 4. Järjestelmän tasapainon seuranta Henkilöstösääntöjen 83 artiklan 4 kohdan mukaisesti: "Jos yhden tai useampien pätevien asiantuntijoiden neuvoston pyynnöstä suorittama eläkejärjestelmän vakuutusmatemaattinen arviointi osoittaa, että virkamiesten maksama osuus ei riitä rahoittamaan kolmannesta eläkejärjestelmän maksuista, budjettivallan käyttäjät vahvistavat talousarviomenettelyn mukaisesti, henkilöstösääntökomitean annettua lausuntonsa, eläkemaksujen määrään tai eläkeikään tehtävistä muutoksista". Vuosina 1986 ja 1989 tehtyjen kahden vakuutusmatemaattisen arvioinnin mukaan voitiin todeta, että tosiasiallisen eläkerahaston muodossa järjestelmä olisi voinut säilyä tasapainossa 6,75 prosentin suuruisella henkilökohtaisella osuudella peruspalkasta. Tätä suuntausta vahvisti se, että henkilökohtaista osuutta nostettiin 6,75 prosentista 8,25 prosenttiin 1. tammikuuta 1993. 5. Vuosittainen kirjaaminen taseeseen Komissio on päättänyt suorittaa uuden vakuutusmatemaattisen selvityksen vuoden 1997 aikana. Selvitykseen sisältyy yhteisön talousarvion eläkkeisiin liittyvien maksusitoumusten tutkimus ja arviointi. Arviointi voidaan suorittaa myös vuoden 1997 taseen päättämisen yhteydessä. (1) 1 981,610 miljoonan ecun suuruinen summa vastaa jäsenvaltioilta perittäviä saamisia, joiden määrä on voitu määrittää ja asianmukaisesti todeta. Myös sellaisia saamisia, joiden määrää ei ole määritetty, on todettu ja kirjattu "pro memoria" komission kirjanpitoon. "Pro memoria" -merkinnällä todetut lukumäärät voidaan eritellä seuraavasti: Discarding a TABLE >TAULUKON PAIKKA> Discarding a TABLE >TAULUKON PAIKKA>