KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2019/715,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2018,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 70 artiklassa tarkoitettuja, SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen nojalla perustettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen kanssa,

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 70 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1271/2013 (2) vahvistetaan varainhoidon puiteasetus sellaisia elimiä varten, jotka unioni on perustanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukaisesti ja joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka saavat rahoitusta talousarviosta, jäljempänä ’unionin elimet’. Delegoitu asetus (EU) N:o 1271/2013 perustuu asetukseen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3). Asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012 on korvattu asetuksella (EU, Euratom) 2018/1046.

(2) On tarpeen kumota asetus (EU) N:o 1271/2013 ja korvata se tällä asetuksella, jotta se voidaan mukauttaa vastaamaan asetusta (EU, Euratom) 2018/1046 ja jotta voidaan yksinkertaistaa ja selkeyttää edelleen sääntöjä ja siten ottaa huomioon niiden soveltamisesta saadut kokemukset sekä parantaa unionin elinten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja lisätä näiden elinten vastuuvelvollisuutta.

(3) Tässä asetuksessa olisi vahvistettava SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen nojalla perustettuihin, unionin talousarviosta rahoitusta saaviin elimiin sovellettavat perusperiaatteet ja -säännöt, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta perustamissäädökseen. Unionin elinten olisi tämän asetuksen pohjalta hyväksyttävä omat varainhoitoa koskevat sääntönsä, jotka voivat poiketa asetuksesta ainoastaan silloin, jos tämä on välttämätöntä kyseisten elinten erityistarpeiden täyttämiseksi ja jos komissio antaa tähän etukäteen suostumuksensa.

(4) Niiden unionin elinten, jotka rahoittavat toimintansa kokonaan itse ja joihin ei sovelleta tätä asetusta, olisi johdonmukaisuuden vuoksi laadittava vastaavat säännöt, jos tämä on asianmukaista. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 19 päivänä heinäkuuta 2012 erillisvirastoista antaman yhteisen julkilausuman mukaan kyseisten elinten olisi toimitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle vuosittain kertomus talousarvioidensa toteuttamisesta sekä otettava asianmukaisesti huomioon niiden esittämät pyynnöt ja suositukset.

(5) Unionin elinten olisi noudatettava talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa yhtenäisyyden, totuudenmukaisuuden, yleiskatteisuuden, erittelyn, vuotuisuuden, tasapainon, laskentayksikön, moitteettoman varainhoidon, tuloksellisuuden ja avoimuuden periaatteita.

(6) Unionin rahoitusosuuden tasapainottavaa luonnetta on tärkeä korostaa. Se osuus unionin elimen talousarvion ylijäämäisestä toteutumasta, joka ylittää vuoden aikana maksetun unionin rahoituksen määrän, olisi palautettava unionin talousarvioon.

(7) Jos perustamissäädöksessä säädetään, että tulot muodostuvat unionin rahoitusosuuden lisäksi maksuista ja että niistä saatavat tulot osoitetaan tiettyjen menoluokkien kattamiseen, unionin elinten olisi voitava siirtää saldo seuraavalle varainhoitovuodelle käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina. Alijäämä, joka liittyy maksuista saataviin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin, voitaisiin joustavuuden vuoksi kuitata aiempina vuosina kertyneestä ylijäämästä.

(8) On varmistettava, että maksut vahvistetaan asianmukaisesti, jotta voidaan kattaa palvelujen tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset ja estää merkittävien ylijäämien muodostuminen.

(9) Tehtävien poikkeuksellinen siirtäminen ja avustusten myöntäminen unionin elimille on sallittava perustamis- tai perussäädöksessä ja perusteltava asianmukaisesti tehtävien luonteella sekä kyseisen unionin elimen erityisasiantuntemuksella. Samalla on otettava huomioon moitteettoman varainhoidon periaate ja kustannustehokkuus. Näiden lisätehtävien olisi kuuluttava unionin elimen tavoitteiden soveltamisalaan ja oltava yhteensopivia sen perustamissäädöksessä määritellyn tehtävän kanssa.

(10) Avoimuuden lisäämiseksi komission olisi periaatteessa tehtävä EU:n elinten kanssa kumppanuussopimuksia, jotka kattavat kaiken sellaisen rahoituksen, joka annetaan unionin vuotuisen rahoitusosuuden lisäksi, erityisesti silloin kun rahoituksella on huomattava vaikutus unionin elimen toimintaan.

(11) Säännöksiä, jotka koskevat määrärahojen siirtämistä varainhoitovuodelta toiselle sekä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, olisi muutettava ottaen huomioon asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 säännökset. Sisäisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen osalta olisi voitava rahoittaa uusia kiinteistöhankkeita vuokratuista ja myydyistä kiinteistöistä saaduilla tuloilla asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti. Tällaiset tulot olisi katsottava sisäisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi, joita voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle, kunnes ne on käytetty kokonaan.

(12) Joustavuuden lisäämiseksi unionin elinten olisi voitava tehdä myös muita kuin euromääräisiä siirtoja hallinnon tarpeisiin.

(13) Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat sitoumukset olisi voitava jakaa vuotuisiin eriin ainoastaan silloin, kun perustamissäädöksessä tai perussäädöksessä niin säädetään, tai silloin, kun ne liittyvät hallintomenoihin.

(14) Unionin elinten erityispiirteet huomioon ottaen lahjoitusten vastaanottamiseen olisi sovellettava tehostettua valvontaa. Unionin elinten ei myöskään pitäisi voida hyödyntää yritysten harjoittamaan sponsorointia.

(15) Tuloksellisuuden käsitettä olisi selvennettävä. Tuloksellisuuden olisi oltava yhteydessä moitteettoman varainhoidon periaatteeseen. Moitteettoman varainhoidon periaatetta olisi selkeytettävä. Määrärahojen käytössä olisi otettava yhtä aikaa huomioon asetetut tavoitteet ja tulosindikaattorit, tulokset ja taloudellisuus, tehokkuus ja vaikuttavuus.

(16) Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 53 artiklan mukaisesti kunkin unionin elimen on osallistuttava vertailuun unionin muiden elinten ja unionin toimielinten kanssa.

(17) On tarpeen laatia säännöt, joita sovelletaan säännöllisissä kokonaisarvioinneissa esitettyjen päätelmien seurantaa koskevaan toimintasuunnitelmaan, jotta voidaan varmistaa päätelmien tehokas täytäntöönpano.

(18) Ohjelmasuunnittelun johdonmukaisuuden varmistamiseksi unionin elimen olisi laadittava yhtenäinen ohjelma-asiakirja, johon sisältyvät vuotuiset ja monivuotiset ohjelmat, arvio tuloista ja menoista, resursseja koskeva suunnitelma, tietoa sen kiinteistöpolitiikasta, strategia kolmansien maiden ja/tai kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä varten sekä strategia tehokkuusetujen ja synergian aikaansaamiseksi. Unionin elimen olisi lisäksi laadittava strategia operatiivisen hallinnoinnin ja sisäisen valvonnan järjestelmiä varten, mukaan lukien petostentorjuntastrategia. Yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa olisi otettava huomioon komission antamat suuntaviivat.

(19) Ohjelma-asiakirjan olisi sisällettävä strategia eturistiriitojen, sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäisemiseksi erityisesti silloin, kun puutteiden johdosta on annettu kriittisiä suosituksia.

(20) Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan aikataulu olisi yhdenmukaistettava talousarviomenettelyn kanssa, jotta voidaan varmistaa sen tehokkuus sekä kaikkien ohjelma-asiakirjojen johdonmukaisuus.

(21) Unionin elinten olisi mukautettava sisäisiä valvontajärjestelmiään, jos niillä on kaukana päätoimipaikasta sijaitsevia toimistoja.

(22) On asianmukaista antaa unionin elimille mahdollisuus tehdä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 59 artiklan mukaisesti yksikön tason sopimuksia erityisesti keskenään ja unionin toimielinten kanssa, jotta voidaan helpottaa elinten määrärahojen toteuttamista silloin, kun tämä on moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaista. Lisäksi olisi huolehdittava, että tällaisista yksikön tason sopimuksista raportoidaan asianmukaisesti.

(23) Sisäisen tarkastuksen ja sisäisen valvonnan organisaatiota on selkeytettävä ja raportointivaatimuksia on yksinkertaistettava. Kunkin unionin elimen sisäinen tarkastustoiminto olisi annettava tehtäväksi komission sisäiselle tarkastajalle, jonka olisi suoritettava tarkastuksia silloin, kun se on riskit huomioon ottaen perusteltua. On tarpeen vahvistaa säännöt, jotka koskevat sisäisen tarkastuksen yksiköiden perustamista ja toimintaa.

(24) Raportointiin liittyviä velvollisuuksia olisi yksinkertaistettava. Unionin elinten olisi laadittava konsolidoitu vuotuinen toimintakertomus, jossa esitetään kattavat tiedot tavoitteiden ja tulosten saavuttamisesta, elimen työohjelman täytäntöönpanosta, talousarviosta, henkilöstösuunnitelmasta sekä sen operatiivisenhallinnoinnin ja sisäisen valvonnan järjestelmistä.

(25) Unionin elinten kustannustehokkuuden parantamiseksi on säädettävä mahdollisuudesta käyttää yhteisiä palveluja tai siirtää palveluja jollekin toiselle unionin elimelle tai komissiolle. Sen vuoksi on tarpeen luovuttaa komission tilinpitäjälle unionin elimen tilinpitäjän tehtävät tai osa niistä.

(26) Jotta käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin sovellettavat säännöt vastaisivat asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 vahvistettuja sääntöjä, on tarpeen vahvistaa säännöt, jotka koskevat sisäisten ja ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen erottamista toisistaan sekä kyseisten tulojen siirtämistä varainhoitovuodelta toiselle.

(27) Jotta unionin rahoitusosuudesta unionin elimelle aiheutuvien korkotuottojen käsittelyä koskevat säännöt vastaisivat asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 vahvistettuja sääntöjä, on tarpeen säätää, että korkotuottoja ei tarvitse maksaa talousarvioon.

(28) Asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 säädetään mahdollisuudesta tehdä eräissä tapauksissa oikeudellinen sitoumus ennen talousarviositoumusta. Myös unionin elimillä olisi oltava tämä mahdollisuus.

(29) Johdonmukaisuuden varmistamiseksi ei julkisista hankinnoista ja avustuksista saisi antaa erillisiä säännöksiä. Soveltamalla samoja sääntöjä voidaan yksinkertaistaa unionin elimen toimintaa ja mahdollistaa komission laatimien suuntaviivojen ja mallien käyttö.

(30) Unionin elimen olisi voitava myöntää avustuksia ja palkintoja perustamissäädöksen mukaisesti tai asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan iv alakohtaan perustuvan, komission myöntämän valtuutuksen perusteella.

(31) Jo vakiintuneiden unionin rahoitusmuotojen (tosiasiallisesti aiheutuneiden avustuskelpoisten kustannusten korvaaminen, yksikkökustannukset, kertakorvaukset ja kiinteämääräinen rahoitus) lisäksi on asianmukaista antaa unionin elimille mahdollisuus tarjota rahoitusta, joka ei liity asianomaisten toimien kustannuksiin. Tämän lisärahoitusmuodon olisi perustuttava joko eräiden ennakkoedellytysten täyttymiseen tai tulosten saavuttamiseen, jota mitataan ennalta asetettujen välitavoitteiden tai tulosindikaattoreiden avulla.

(32) Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 käyttöön otettuja varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmää koskevia sääntöjä olisi sovellettava unionin elimiin.

(33) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (4) 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti EU:n elimet toimittavat Euroopan petostentorjuntavirastolle viipymättä kaikki tiedot, jotka liittyvät mahdollisiin petoksiin, lahjontaan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan muuhun laittomaan toimintaan. Neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (5) 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti unionin elinten on ilmoitettava ilman aiheetonta viivytystä Euroopan syyttäjänvirastolle kaikesta rikollisesta toiminnasta, jonka osalta se voisi käyttää toimivaltaansa kyseisen asetuksen mukaisesti. Unionin elinten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistamiseksi niiden olisi lisäksi raportoitava komissiolle viipymättä petoksista, taloudellisista väärinkäytöksistä ja tutkimuksista. Komission ja unionin elinten olisi otettava käyttöön menettelyt, joiden avulla suojataan asianmukaisesti henkilötiedot ja varmistetaan tarpeellisuusperiaatteen noudattaminen kaikessa oletettuihin petoksiin ja muihin sääntöjenvastaisuuksiin sekä käynnissä oleviin ja päättyneisiin tutkimuksiin liittyvien tietojen siirtämisessä.

(34) Todellisten tai epäiltyjen eturistiriitojen riskin havaitsemiseksi ja sen hallitsemiseksi asianmukaisesti olisi unionin elimet velvoitettava vahvistamaan eturistiriitojen ehkäisemistä ja hallitsemista koskevat säännöt. Säännöissä olisi otettava huomioon komission laatimat suuntaviivat.

(35) Tässä asetuksessa olisi säädettävä komission, Euroopan petostentorjuntaviraston ja tilintarkastustuomioistuimen kattavista käyttöoikeuksista.

(36) Kiinteistöpolitiikkaa koskevat säännökset, mukaan lukien unionin elinten mahdollisuus ottaa lainaa kiinteistöhankintahankkeiden rahoittamiseksi ja lainanottoon sovellettavat ehdot, olisi yhdenmukaistettava asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 kanssa sen varmistamiseksi, että kaikki unionin elimet ja toimielimet soveltavat sääntöjä johdonmukaisesti.

(37) Koska delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012 (6) on kumottu, olisi poistettava vaatimus, jonka mukaan EU:n elimen on hyväksyttävä omat täytäntöönpanosääntönsä, jos komissio antaa siihen ennalta suostumuksensa.

(38) On tarpeen säätää ohjelmasuunnittelua ja konsolidoitua vuotuista toimintakertomusta koskevista siirtymäsäännöksistä, sillä komissio tarvitsee aikaa laatiakseen yhteistyössä unionin elinten kanssa asianmukaiset suuntaviivat ja unionin elimet tarvitsevat aikaa mukautuakseen uusiin ohjelmasuunnittelua ja raportointia koskeviin säännöksiin.

(39) Tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jotta unionin elinten varainhoitoa koskevat tarkistetut asetukset voidaan hyväksyä ajallaan viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2019 ja jotta virastot voivat hyödyntää yksinkertaistamista ja säännösten mukauttamista asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 säännöksiin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla Kohde Tässä asetuksessa vahvistetaan varainhoitoa koskevat keskeiset säännöt sellaisia unionin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukaisesti perustamia elimiä varten, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka saavat rahoitusta unionin talousarviosta, jäljempänä ’unionin elimet’. Tämän asetuksen perusteella kukin unionin elin hyväksyy omat varainhoitoa koskevat sääntönsä. Unionin elimen varainhoitoa koskevat säännöt voivat poiketa tästä asetuksesta ainoastaan, jos se on välttämätöntä elimen erityistarpeiden vuoksi ja jos komissio antaa siihen ennalta suostumuksensa.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: — ’perustamissäädöksellä’ unionin lainsäädännön välinettä, jossa vahvistetaan keskeiset unionin elimen perustamista ja toimintaa koskevat seikat; — ’hallintoneuvostolla’ unionin elimen tärkeintä sisäistä yksikköä, joka tekee taloutta ja talousarviota koskevat päätökset, riippumatta siitä, millä nimellä kyseistä yksikköä perustamissäädöksessä kutsutaan; — ’johtajalla’ henkilöä, jonka tehtävänä on panna hallintoneuvoston päätökset täytäntöön ja toteuttaa unionin elimen talousarviota tulojen ja menojen hyväksyjänä, riippumatta siitä, millä nimellä kyseistä henkilöä perustamissäädöksessä kutsutaan; — ’johtokunnalla’ unionin elimen sisäistä yksikköä, joka avustaa hallintoneuvostoa ja jonka tehtävät ja työjärjestys vahvistetaan periaatteessa perustamissäädöksessä, riippumatta siitä, millä nimellä tätä yksikköä perustamissäädöksessä kutsutaan. Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 2 artiklaa soveltuvin osin.

3 artikla Määräajat, päivämäärät ja määräpäivät Jollei toisin säädetä, tässä asetuksessa säädettyihin määräaikoihin sovelletaan neuvoston asetusta (ETY, Euratom) N:o 1182/71 (7).

4 artikla Henkilötietojen suoja Tämä asetus ei rajoita asetuksen (EU) 2018/1725 (8) eikä asetuksen (EU) 2016/679 (9) vaatimusten soveltamista.

II OSASTO

TALOUSARVIO JA BUDJETTIPERIAATTEET

5 artikla Budjettiperiaatteiden noudattaminen Unionin elimen talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa noudatetaan tässä asetuksessa säädettyjä yhtenäisyyden, talousarvion totuudenmukaisuuden, vuotuisuuden, tasapainon, laskentayksikön, yleiskatteisuuden, erittelyn, moitteettoman varainhoidon sekä avoimuuden periaatteita.

1 LUKU

YHTENÄISYYDEN JA TALOUSARVION TOTUUDENMUKAISUUDEN PERIAATTEET

6 artikla Unionin elimen talousarvion soveltamisala 1. Unionin elimen talousarviossa on kunkin varainhoitovuoden osalta ennakoitava ja hyväksyttävä kaikki unionin elimelle tarpeellisiksi katsotut tulot ja menot. Siinä on esitettävä unionin elimen tulot ja menot, mukaan lukien hallintomenot. 2. Unionin elimen talousarvio koostuu a) jaksottamattomista määrärahoista; b) toiminnan tarpeiden sitä edellyttäessä, jaksotetuista määrärahoista, jotka koostuvat maksusitoumus- ja maksumäärärahoista. 3. Varainhoitovuodeksi hyväksytyt määrärahat muodostuvat seuraavista eristä: a) määrärahat, jotka koostuvat unionin myöntämästä vuotuisesta rahoitusosuudesta; b) kaikista niistä maksuista, joita unionin elimellä on valtuudet periä tehtäviensä mukaisesti, muodostuvista omista tuloista ja mahdollisista muista tuloista peräisin olevat määrärahat; c) määrärahat, jotka koostuvat sen jäsenvaltion mahdollisesti myöntämistä rahoitusosuuksista, jossa unionin elin sijaitsee; d) määrärahat, jotka on otettu talousarvioon 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti tietyn menoerän rahoittamiseen varainhoitovuoden aikana osoitettavien tulojen perusteella; e) edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt määrärahat. 4. Maksuista muodostuvat tulot kohdennetaan ainoastaan poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, jotka mainitaan perustamissäädöksessä. 5. Maksusitoumusmäärärahat kattavat varainhoitovuoden aikana tehtyjen oikeudellisten sitoumusten kokonaiskustannukset, jollei 75 artiklan 2 kohdasta muuta johdu. 6. Maksumäärärahat kattavat varainhoitovuoden tai edellisten varainhoitovuosien aikana tehtyjen oikeudellisten sitoumusten toteuttamiseen tarvittavat maksut. 7. Tämän artiklan 3 ja 5 kohta eivät estä tekemästä määrärahoista kokonaissitoumuksia 74 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti tai jakamasta talousarviositoumuksia vuotuisiin eriin 74 artiklan 2 kohdan nojalla.

7 artikla Rahoitusosuussopimukset, avustussopimukset ja rahoitusta koskevat puitekumppanuudet 1. Komissio ja unionin elin voivat poikkeuksellisesti tehdä rahoitusosuussopimuksia ja avustussopimuksia edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät: a) unionin elimen perustamissäädöksessä tai perussäädöksessä säädetään nimenomaisesti tällaisesta mahdollisuudesta; b) tällaisen sopimuksen tekeminen voidaan asianmukaisesti perustella toiminnan erityisluonteella sekä unionin elimen erityisasiantuntemuksella; c) Tehtävät, jotka unionin elimen on toteutettava sopimuksen perusteella, täyttävät seuraavat kriteerit: i) ne kuuluvat unionin elimen tavoitteiden soveltamisalaan ja ovat yhteensopivia sen perustamissäädöksessä määritellyn tehtävän kanssa; ii) tehtävät eivät ole osa perustamissäädöksessä määriteltyjä ja unionin vuotuisella rahoitusosuudella rahoitettavia unionin elimen tehtäviä. 2. Jos 1 kohdassa tarkoitettuja rahoitusosuussopimuksia ja avustussopimuksia sekä yksikön tason sopimuksia tehdään palveluista, joita unionin elin tarjoaa komissiolle, komissio voi tehdä rahoitusta koskevan puitesopimuksen unionin elimen kanssa asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 130 artiklan mukaisesti. 3. Komissio ottaa unionin elimen valinnassa asianmukaisesti huomioon tehtävien siirtämisestä aiheutuvan kustannustehokkuuden. 4. Jos komissio allekirjoittaa poikkeuksellisesti rahoitusosuussopimuksen unionin elimen kanssa, unionin elimeen sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 V ja VI osastossa vahvistettuja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä kyseistä sopimusta varten kohdennettujen varojen osalta, eikä tämän asetuksen 105 ja 106 artiklaa sovelleta. 5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tehtävät olisi sisällytettävä 32 artiklassa tarkoitettuun unionin elimen yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan ainoastaan tiedotustarkoituksessa. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja sopimuksia koskevat tiedot on sisällytettävä 48 artiklassa tarkoitettuun konsolidoituun vuotuiseen toimintakertomukseen. 6. Tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa asiasta hallintoneuvostolle ennen 2 kohdassa tarkoitetun sopimuksen allekirjoittamista.

8 artikla Yhtenäisyyden periaatteeseen ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteeseen sovellettavat erityiset säännöt 1. Kaikki tulot ja menot on otettava johonkin budjettikohtaan unionin elimen talousarviossa. 2. Menoon ei saa sitoutua eikä sitä saa hyväksyä maksettavaksi, jos se ylittää unionin elimen talousarviossa vahvistetun määrärahan. 3. Unionin elimen talousarvioon saadaan ottaa määrärahoja ainoastaan tarpeelliseksi katsottuja menoja varten. 4. Unionin elimen talousarviosta suoritettujen ennakkomaksujen korkotuottoja ei makseta unionin elimelle, ellei 7 artiklassa tarkoitetuissa rahoitusosuussopimuksissa toisin määrätä.

2 LUKU

VUOTUISPERIAATE

9 artikla Määritelmä Unionin elimen talousarvioon otetaan määrärahat varainhoitovuodeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta.

10 artikla Tuloja ja määrärahoja koskeva talousarviokirjanpito 1. Edellä 6 artiklassa tarkoitetut unionin elimen varainhoitovuoden tulot otetaan kyseisen varainhoitovuoden tileille sen kuluessa toteutuneiden määrien mukaisina. 2. Unionin elimen tulot otetaan samansuuruisiksi maksumäärärahoiksi. 3. Maksusitoumukset otetaan varainhoitovuoden kirjanpitoon kattamaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta tehdyt oikeudelliset sitoumukset. Jäljempänä 74 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut talousarvioon tehtävät kokonaissitoumukset otetaan varainhoitovuoden kirjanpitoon kuitenkin viimeistään kyseisen vuoden 31 päivänä joulukuuta tehtyjen talousarviositoumusten perusteella. 4. Maksut kirjataan tietyn varainhoitovuoden tileille niiden maksujen perusteella, jotka tilinpitäjä on suorittanut viimeistään saman vuoden 31 päivänä joulukuuta. 5. Jos perustamissäädöksessä säädetään, että selvästi määritellyt tehtävät rahoitetaan erikseen, tai jos unionin elin toteuttaa 7 artiklan mukaisesti tehtyjä sopimuksia, sen on kirjattava tulot ja menot erillisiin budjettikohtiin. Unionin elimen on selkeästi määriteltävä kukin tehtäväryhmä resursseja koskevissa ohjelmissaan, jotka sisältyvät 32 artiklan nojalla laadittuun yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan.

11 artikla Määrärahojen sitominen 1. Unionin elimen talousarvioon otetut määrärahat voidaan sitoa unionin elimen talousarvion lopullisen hyväksymisen jälkeen 1 päivästä tammikuuta alkaen. 2. Juoksevista hallintomenoista voidaan kunkin varainhoitovuoden lokakuun 15 päivästä alkaen tehdä seuraavan varainhoitovuoden määrärahoja koskevia ennakkositoumuksia edellyttäen, että tällaiset menot on otettu edelliseen asianmukaisesti hyväksyttyyn unionin elimen talousarvioon ja että ne ovat enintään neljäsosa hallintoneuvoston kuluvaksi varainhoitovuodeksi vastaavaan budjettikohtaan hyväksymistä määrärahoista.

12 artikla Määrärahojen peruuttaminen ja siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle 1. Määrärahat, joita ei ole käytetty sen varainhoitovuoden aikana, jota varten ne on otettu talousarvioon, peruutetaan, ellei niitä siirretä seuraavalle varainhoitovuodelle 2 ja 4 kohdan mukaisesti. 2. Seuraavat määrärahat voidaan 3 kohdan mukaisesti tehdyllä päätöksellä siirtää, mutta ainoastaan seuraavalle varainhoitovuodelle: a) maksusitoumusmäärärahat ja jaksottamattomat määrärahat, joiden osalta useimmat sitoumusten edellyttämät alustavat muodollisuudet on täytetty viimeistään varainhoitovuoden 31 päivänä joulukuuta. Tällaiset määrärahat voidaan sen jälkeen sitoa seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivään saakka lukuun ottamatta kiinteistöhankkeisiin liittyviä jaksottamattomia määrärahoja, jotka voidaan sitoa seuraavan varainhoitovuoden joulukuun 31 päivään saakka; b) maksumäärärahat, jotka tarvitaan voimassa olevien maksusitoumusten kattamiseen tai jotka liittyvät varainhoitovuodelta toiselle siirrettyihin maksusitoumusmäärärahoihin, jos asianomaisiin budjettikohtiin seuraavaksi varainhoitovuodeksi osoitetut maksumäärärahat eivät ole riittävät. Ensimmäisen alakohdan b alakohdan osalta unionin elin käyttää ensisijaisesti kuluvalle varainhoitovuodelle vahvistettuja määrärahoja ja vasta näiden loputtua siirrettyjä määrärahoja. 3. Hallintoneuvosto tai, jos se on perustamissäädöksen mukaan mahdollista, johtokunta tekee päätöksen 2 kohdassa tarkoitettujen määrärahojen siirroista viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 15 päivänä helmikuuta. 4. Määrärahoista siirretään varainhoitovuodelta toiselle ilman eri toimenpiteitä a) määrärahat, jotka vastaavat sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Tällaiset määrärahat voidaan siirtää yksinomaan seuraavalle varainhoitovuodelle, ja ne voidaan sitoa kuluvan vuoden joulukuun 31 päivään saakka lukuun ottamatta 20 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja vuokratuloista sekä rakennusten ja maan myynnistä peräisin olevia sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, joita voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle, kunnes ne on käytetty kokonaan; b) määrärahat, jotka vastaavat ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Tällaiset määrärahat on käytettävä kokonaan siihen mennessä, kun ohjelmaan tai toimeen, johon ne on sidottu, liittyvät toimenpiteet on toteutettu, tai ne voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle ja käyttää ohjelmaa tai toimea jatkavaan ohjelmaan tai toimeen. 5. Henkilöstömenoihin liittyviä määrärahoja ei saa siirtää. Tässä artiklassa henkilöstömenoihin kuuluvat henkilöstösääntöjen alaisen unionin elinten henkilöstön palkat ja korvaukset. 6. Jaksottamattomat määrärahat, joista on tehty oikeudellinen sitoumus varainhoitovuoden loppuun mennessä, on maksettava seuraavan varainhoitovuoden loppuun mennessä.

13 artikla Määrärahojen peruuttamista ja varainhoitovuodelta toiselle siirtämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt 1. Maksusitoumusmäärärahoja ja 12 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja jaksottamattomia määrärahoja voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle ainoastaan silloin, kun sitoumuksia ei ole voitu tehdä ennen varainhoitovuoden joulukuun 31 päivää syistä, joihin tulojen ja menojen hyväksyjä ei ole voinut vaikuttaa, ja kun alustavat muodollisuudet ovat edenneet jo niin pitkälle, että sitoumus katsotaan voitavan tehdä viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivänä tai kiinteistöhankkeiden osalta viimeistään seuraavan varainhoitovuoden joulukuun 31 päivänä. 2. Määrärahat, jotka on siirretty seuraavalle varainhoitovuodelle 12 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja joita ei ole sidottu viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivänä tai, jos määrärahat liittyvät kiinteistöhankkeisiin, viimeistään seuraavan vuoden joulukuun 31 päivänä, peruuntuvat ilman eri toimenpiteitä. 3. Siirretyt määrärahat, jotka peruuntuvat, on mainittava kirjanpidossa.

14 artikla Määrärahojen vapautuminen 1. Jos talousarviositoumukset sen varainhoitovuoden jälkeisten varainhoitovuosien aikana, jona ne on otettu talousarvioon, vapautuvat siitä syystä, että niillä rahoitettavat toimet jäävät osittain tai kokonaan toteuttamatta, kyseisiä vapautettuja sitoumuksia vastaavat määrärahat peruuntuvat. 2. Tätä artiklaa ei sovelleta 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin ulkoisiin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin.

15 artikla Säännöt, joita sovelletaan, jos unionin elimen talousarvio hyväksytään myöhässä 1. Jos unionin elimen talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti hyväksytty, sovelletaan 2–6 kohdassa vahvistettuja sääntöjä. 2. Maksusitoumuksia voidaan tehdä luku luvulta enintään neljäsosalla kaikista unionin elimen talousarvion asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuodeksi hyväksytyistä määrärahoista lisättynä yhdellä kahdestoistaosalla kutakin kulunutta kuukautta kohti. Tuloja ja menoja koskevassa ennakkoarviossa varattuja määrärahoja ei saa ylittää. Maksuja voidaan suorittaa kuukausittain luku luvulta enintään kahdestoistaosalla unionin elimen talousarvion asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuodeksi hyväksytyistä määrärahoista. Tämä määrä saa kuitenkin olla enintään yksi kahdestoistaosa tuloja ja menoja koskevassa ennakkoarviossa vastaavaan lukuun otetuista määrärahoista. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuilla unionin elimen talousarvion asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuodeksi hyväksytyillä määrärahoilla tarkoitetaan määrärahoja, jotka on otettu unionin elimen talousarvioon, myös lisätalousarvioilla, ja joita on tarkistettu tuon varainhoitovuoden aikana tehtyjen määrärahasiirtojen määrällä. 4. Jos unionin elimen toiminnan jatkuvuus ja hallinnon tarpeet sitä vaativat, hallintoneuvosto voi johtajan pyynnöstä antaa luvan käyttää toisaalta maksusitoumusten tekemiseen ja toisaalta suoritettaviin maksuihin yhden väliaikaisen kahdestoistaosan ylittäviä menoja niiden menojen lisäksi, jotka ovat käytettävissä ilman eri toimenpiteitä 2 kohdan mukaisesti, ei kuitenkaan enempää kuin yhteensä neljä väliaikaista kahdestoistaosaa, lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia. Täydentävät kahdestoistaosat hyväksytään kokonaisina, eikä niitä voida jakaa osiin. 5. Jos jossain luvussa neljän väliaikaisen kahdestoistaosan hyväksyminen 4 kohdan mukaisesti ei riitä kattamaan menoja, jotka ovat tarpeen unionin elimen toiminnan jatkuvuuden turvaamiseksi kyseisen luvun kattamalla alalla, hallintoneuvosto voi johtajan pyynnöstä antaa poikkeuksellisesti luvan unionin elimen edellisen varainhoitovuoden talousarvion vastaavaan lukuun otettujen määrärahojen määrän ylitykseen. Tällöin ei kuitenkaan saa missään tapauksessa ylittää unionin elimen edellisen varainhoitovuoden talousarviossa käyttöön annettujen tai tuloja ja menoja koskevassa ennakkoarviossa ehdotettujen määrärahojen kokonaismäärää.

3 LUKU

TASAPAINOPERIAATE

16 artikla Määritelmä ja soveltamisala 1. Tulojen ja maksumäärärahojen on oltava tasapainossa. 2. Maksusitoumusmäärärahat eivät saa ylittää unionin rahoitusosuuden määrää korotettuna 6 artiklassa tarkoitetuilla omilla tuloilla ja muilla mahdollisilla tuloilla. 3. Niiden elinten osalta, joiden tulot muodostuvat unionin rahoitusosuuden lisäksi maksuista, olisi maksut määritettävä siten, että estetään merkittävän ylijäämän kertyminen. Jos 99 artiklassa tarkoitettu talousarvion toteutuma on huomattavasti yli- tai alijäämäinen useamman kerran, maksuja on tarkistettava. 4. Unionin elin ei saa ottaa lainaa oman talousarvionsa puitteissa. 5. Unionin elimelle maksettavaa unionin rahoitusosuutta pidetään unionin elimen talousarviota tasapainottavana rahoitusosuutena, ja se voidaan maksaa useassa erässä. 6. Unionin elimen on harjoitettava tiukkaa kassanhallintaa ja otettava asianmukaisesti huomioon myös käyttötarkoitukseensa sidotut tulot varmistaakseen, etteivät sen käteisvarat ylitä asianmukaisesti perusteltuja tarpeita. Sen on liitettävä maksupyyntöihinsä käteisvarojen todellista tarvetta koskevat koko vuoden kattavat yksityiskohtaiset ja ajantasaiset ennusteet, jotka sisältävät tietoja myös käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista.

17 artikla Varainhoitovuoden yli- tai alijäämä 1. Jos 99 artiklassa tarkoitettu talousarvion toteutuma on ylijäämäinen, siitä maksetaan komissiolle takaisin vuoden aikana maksettua rahoitusosuutta vastaava määrä. Varainhoitovuoden aikana maksettua unionin rahoitusosuutta vastaavan määrän ylittävä osuus talousarvion toteutumasta otetaan unionin elimen seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon tulona. Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan myös silloin, kun unionin elimen tulot muodostuvat unionin rahoitusosuuden lisäksi maksuista. Talousarvioon otetun rahoitusosuuden ja unionin elimelle todellisuudessa maksetun rahoitusosuuden erotus peruutetaan. 2. Jos perustamissäädöksessä todetaan, että maksuista saatavat tulot osoitetaan tiettyjen menoluokkien kattamiseen, unionin elin voi poikkeustapauksissa siirtää maksujen saldon seuraavalle varainhoitovuodelle käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina niiden palvelujen tarjoamiseen liittyviä toimintoja varten, joita maksut koskevat. 3. Jos 99 artiklassa tarkoitettu talousarvion toteutuma on alijäämäinen, se kirjataan unionin elimen seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon maksumäärärahoina tai tarvittaessa vähennetään unionin elimen talousarvion ylijäämäisestä toteutumasta seuraavien varainhoitovuosien aikana. Jos maksut ovat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, näihin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin liittyvä alijäämä voidaan kuitata aiempina vuosina mahdollisesti kertyneestä ylijäämästä. 4. Tulot tai maksumäärärahat otetaan unionin elimen talousarvioon talousarviomenettelyssä soveltamalla asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 42 artiklassa tarkoitettua oikaisukirjelmämenettelyä ja unionin elimen talousarvion toteutuksen aikana lisätalousarviolla. Unionin elimen on toimitettava arvio vuoden n – 1 talousarvion toteutumasta viimeistään vuoden n tammikuun 31 päivänä. Komissio ottaa nämä tiedot asianmukaisesti huomioon arvioidessaan unionin elimen rahoitustarvetta vuonna n + 1.

4 LUKU

LASKENTAYKSIKÖN PERIAATE

18 artikla Euron käyttö 1. Talousarvio laaditaan, toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina. Jäljempänä 49 artiklassa tarkoitettuja kassavaroja varten tilinpitäjällä, ennakkotilien osalta ennakoiden hoitajalla ja unionin elimen hallintotarpeiden osalta toimivaltaisella tulojen ja menojen hyväksyjällä on kuitenkin valtuudet suorittaa maksutapahtumia muissa valuutoissa. 2. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä muuntaa euron muiksi valuutoiksi Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistavan sen päivän euron päivittäisen kurssin perusteella, jona tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaava yksikkö tekee maksu- tai perintämääräyksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta alakohtaisissa säännöissä tai sopimuksissa, avustussopimuksissa, rahoitusosuussopimuksissa tai rahoitussopimuksissa vahvistettuja erityissäännöksiä tai -määräyksiä. Jos euron päivittäistä kurssia ei ole julkaistu, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä käyttää 3 kohdassa tarkoitettua kurssia. 3. Euro muunnetaan muiksi valuutoiksi asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 82, 83 ja 84 artiklassa säädetyn kirjanpidon tarpeita varten euron kuukausittaisen laskennallisen kurssin avulla. Laskennallisen kurssin vahvistaa komission tilinpitäjä käyttämällä luotettaviksi katsottuja tietolähteitä, ja kurssi määräytyy vahvistamiskuukautta edeltävän kuukauden toiseksi viimeisen arkipäivän valuuttakurssin perusteella. 4. Valuuttojen muuntaminen on toteutettava siten, ettei sillä ole merkittävää vaikutusta unionin yhteisrahoituksen tasoon tai haitallista vaikutusta talousarvioon. Euron ja muiden valuuttojen välinen muuntokurssi voidaan tarvittaessa laskea tietyn ajanjakson päivittäisten valuuttakurssien keskiarvon perusteella.

5 LUKU

YLEISKATTEISUUSPERIAATE

19 artikla Soveltamisala Tulojen kokonaismäärän on katettava maksumäärärahojen kokonaismäärä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 artiklan soveltamista. Tulot ja menot otetaan talousarvioon kokonaisuudessaan vähentämättä niitä toisistaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 24 artiklan soveltamista.

20 artikla Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot 1. Ulkoiset ja sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot käytetään tietyn menoerän rahoittamiseen. 2. Ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot muodostuvat seuraavista: a) jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden, molemmissa tapauksissa niiden valtiolliset elimet mukaan luettuina, yhteisöjen tai luonnollisten henkilöiden rahoitusosuudet eräisiin unionin elinten toimiin, jos tästä säädetään unionin elimen sekä jäsenvaltioiden, kolmansien maiden, valtiollisten elinten, yhteisöjen tai luonnollisten henkilöiden välisessä sopimuksessa; b) kansainvälisten järjestöjen rahoitusosuudet; c) määrättyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, kuten tulot rahastoista, avustukset, lahjat ja testamenttilahjoitukset; d) kolmansien maiden tai unionin ulkopuolisten elinten a alakohdan soveltamisalaan kuulumattomat rahoitusosuudet, jotka liittyvät unionin elinten toimintaan; e) tulot 7 artiklassa tarkoitetuista sopimuksista; f) jäljempänä 3 kohdassa tarkoitetut sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot siltä osin, kuin ne liittyvät tämän kohdan a–c alakohdassa tarkoitettuihin muihin tuloihin; g) tulot 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista maksuista. 3. Sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot muodostuvat seuraavista: a) tulot, jotka ovat peräisin kolmansilta osapuolilta näille tilauksesta toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista, lukuun ottamatta 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja veroja ja maksuja; b) tulot, jotka saadaan aiheettomasti maksettujen määrien palauttamisesta 62 artiklan mukaisesti; c) tulot unionin toimielimille tai muille unionin elimille toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista; d) vakuutuskorvauksista saadut määrät; e) vuokratulot sekä tulot rakennusten ja maan myynnistä; f) verojen palautuksesta saatavat tulot asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 27 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. 4. Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle 12 artiklan 4 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti, ja niitä koskevat määrärahasiirrot tehdään 27 artiklan säännösten mukaisesti. 5. Perustamissäädöksessä voidaan myös säätää, että tulot sidotaan tiettyihin menoihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toisen kohdan f alakohdan soveltamista. Tällaiset tulot ovat sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, jollei perustamissäädöksessä toisin säädetä. 6. Kaikkien 2 kohdan a–c alakohdassa sekä 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen tulojen on katettava kaikki kyseiseen toimeen tai käyttötarkoitukseen liittyvät välittömät ja välilliset menot. 7. Unionin elimen talousarviossa on ulkoisia ja sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varten erityisiä budjettikohtia, joissa ilmoitetaan mahdollisuuksien mukaan myös tulojen määrä. Menoja ja tuloja koskevaan ennakkoarvioon voidaan ottaa ainoastaan sellaiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, joiden määrästä on varmuus ennakkoarvion laatimisajankohtana.

21 artikla Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen esittäminen talousarviossa ja niitä vastaavien määrärahojen ottaminen talousarvioon 1. Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot esitetään unionin elimen talousarviossa seuraavasti: a) tulotaulukossa on budjettikohta kyseisiä tuloja varten; b) menotaulukon selvitysosissa ja yleisissä huomautuksissa mainitaan budjettikohdat, joihin voidaan ottaa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaavat määrärahat. Ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa budjettikohta varustetaan merkinnällä ”pro memoria”, ja arvio tuloista mainitaan budjettikohdan selvitysosassa. 2. Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaavat määrärahat saadaan käyttöön ilman eri toimenpiteitä sekä maksusitoumusmäärärahoina että maksumäärärahoina sen jälkeen, kun unionin elin on vastaanottanut tulon. 3. Poiketen 2 kohdasta silloin kun käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ovat peräisin 7 artiklan nojalla tehdyn rahoitusosuussopimuksen täytäntöönpanosta, maksusitoumusmäärärahat voidaan asettaa kokonaisuudessaan käyttöön kyseisen sopimuksen tullessa voimaan edellyttäen, että perussäädöksessä, jossa säädetään varojen siirtämisestä unionin elimelle, säädetään mahdollisuudesta hyödyntää vuotuisia eriä.

22 artikla Lahjoitukset 1. Johtaja voi ottaa vastaan erilaisia unionin elimen hyväksi tarkoitettuja lahjoituksia, kuten rahastoja, avustuksia, lahjoja sekä testamenttilahjoituksia. 2. Vähintään 50 000 euron suuruinen lahjoitus, josta voi aiheutua kuluja tai mitä tahansa velvoitteita, mukaan lukien jatkotoimiin liittyvät kulut, joiden arvo on enemmän kuin 10 prosenttia lahjoituksen arvosta, voidaan vastaanottaa vain hallintoneuvoston tai, jos tämä on perustamissäädöksen mukaan mahdollista, johtokunnan ennalta antamalla luvalla. Hallintoneuvoston tai johtokunnan on tehtävä päätös kahden kuukauden kuluessa siitä, kun lupapyyntö esitettiin sille. Jos hallintoneuvosto tai, jos tämä on perustamissäädöksen mukaan mahdollista, johtokunta ei tee päätöstä mainitun määräajan kuluessa, lahjoitus katsotaan hyväksytyksi. 3. Johtajan on hallintoneuvoston tai, jos tämä on perustamissäädöksen mukaan mahdollista, johtokunnan pyynnöstä analysoitava, arvioitava ja asianmukaisesti selvitettävä 1 kohdassa tarkoitetut rahoituskulut, mukaan lukien jatkotoimiin liittyvät kulut, ja mahdolliset muut velvoitteet, joita lahjoituksen vastaanottamisesta aiheutuu.

23 artikla Yritysten harjoittama sponsorointi Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 26 artiklaa ei sovelleta unionin elimiin.

24 artikla Vähennyksiä ja valuuttakurssimukautuksia koskevat säännöt Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 27 artiklaa soveltuvin osin.

6 LUKU

ERITTELYPERIAATE

25 artikla Yleiset säännökset 1. Määrärahat osoitetaan käyttötarkoitukseensa ja eritellään osastoittain ja luvuittain. Luvut jaetaan momentteihin ja alamomentteihin. 2. Määrärahoja voidaan unionin elimen talousarviossa siirtää ainoastaan sellaisiin budjettikohtiin, joihin on unionin elimen talousarviossa vahvistettu määräraha tai jotka on varustettu merkinnällä ”pro memoria”. 3. Jäljempänä 26 artiklassa tarkoitetut rajoitukset lasketaan unionin elimen talousarvioon ja lisätalousarvioihin otettujen määrärahojen perusteella, kun määrärahasiirtopyyntö esitetään. 4. Jäljempänä 26 artiklassa tarkoitettujen rajoitusten laskennassa otetaan huomioon kaikki määrärahasiirrot, joilla on määrä siirtää määrärahoja siitä budjettikohdasta tai siihen budjettikohtaan, josta määrärahat siirretään, sekä kyseistä budjettikohtaa koskevat aiemmat määrärahasiirrot.

26 artikla Määrärahasiirrot 1. Johtaja voi siirtää määrärahoja a) osastosta toiseen enintään 10 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään; b) luvusta toiseen ja luvun sisällä rajoituksitta. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun enimmäismäärän lisäksi johtaja voi ehdottaa hallintoneuvostolle tai, jos tämä on perustamissäädöksen mukaan mahdollista, johtokunnalle määrärahojen siirtämistä osastosta toiseen. Hallintoneuvostolla tai, jos tämä on perustamissäädöksen mukaan mahdollista, johtokunnalla on kaksi viikkoa aikaa vastustaa ehdotettuja määrärahasiirtoja. Jos tämä määräaika ylittyy, ehdotetut siirrot katsotaan hyväksytyiksi. 3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti tehtyihin määrärahasiirtoesityksiin ja määrärahasiirtoihin on liitettävä asianmukaiset yksityiskohtaiset asiakirjatodisteet, joista käy ilmi määrärahojen toteutuminen ja joihin sisältyy ennakkoarvio tarpeista varainhoitovuoden loppuun sekä niiden budjettikohtien osalta, joihin määrärahoja siirretään, että niiden budjettikohtien osalta, joista määrärahoja siirretään. 4. Tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa kaikista määrärahasiirroista viipymättä hallintoneuvostolle. Tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kaikista 2 kohdan mukaisesti tehdyistä määrärahasiirroista.

27 artikla Määrärahasiirtoja koskevat erityissäännöt Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaavat määrärahat voidaan siirtää ainoastaan, jos ne pysyvät sidottuina käyttötarkoitukseensa.

7 LUKU

MOITTEETTOMAN VARAINHOIDON PERIAATE SEKÄ TULOKSELLISUUS

28 artikla Tuloksellisuus sekä taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteet 1. Määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteen sekä seuraavien periaatteiden mukaisesti: a) taloudellisuuden periaate, jonka mukaan varat, joita unionin elin käyttää toimintojensa toteuttamiseksi, otetaan käyttöön oikeaan aikaan ja ne ovat määrältään riittävät, laadultaan asianmukaiset ja kustannuksiltaan mahdollisimman edulliset; b) tehokkuuden periaate, jolla on tarkoitus varmistaa, että käytetyillä varoilla ja toteutetuilla toimilla saavutetaan tavoitteet parhaalla mahdollisella tavalla; c) vaikuttavuuden periaate, jolla on tarkoitus varmistaa, että asetettujen tavoitteiden saavuttamista toteutetuin toimin mitataan. 2. Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti määrärahojen käytössä on keskityttävä tuloksellisuuteen, ja tätä varten a) ohjelmien ja toimien tavoitteet vahvistetaan etukäteen; b) tavoitteiden saavuttamista seurataan tulosindikaattoreiden avulla; c) tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä ja siihen liittyvistä ongelmista raportoidaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle 32 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan sekä 48 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaisesti. 3. Tarvittaessa määritellään 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut täsmälliset mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet sekä merkitykselliset, hyväksytyt, uskottavat, selkeät ja kestävät indikaattorit. Tavoitteiden saavuttamisessa käytettävien indikaattorien on katettava kaikki alat. Johtaja toimittaa asiaankuuluvat tiedot hallintoneuvostolle vuosittain. Tiedot sisällytetään 32 artiklassa tarkoitettuun yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan. 4. Unionin elin suorittaa tämän asetuksen 38 artiklassa tarkoitetun vertailun. Vertailun yhteydessä on laadittava a) arvio unionin elimen horisontaalisten palvelujen tehokkuudesta; b) kustannus-hyötyanalyysi, jossa tarkastellaan palvelujen yhteiskäyttöä tai niiden siirtämistä jollekin toiselle unionin elimelle tai komissiolle. Suorittaessaan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettua vertailua unionin elimen on huolehdittava tarvittavista järjestelyistä eturistiriitojen ehkäisemiseksi.

29 artikla Arvioinnit 1. Ohjelmiin ja toimiin, joista aiheutuu huomattavia menoja, sovelletaan ennakko- ja jälkiarviointia, jäljempänä ’arviointi’, joiden on oltava oikeassa suhteessa tavoitteisiin ja menoihin. 2. Ohjelmien ja toimien valmistelua tukevien ennakkoarviointien on perustuttava mahdollisesti saatavilla olevaan näyttöön kyseeseen tulevien ohjelmien tai toimien tuloksista, ja ennakkoarvioinneissa on määritettävä käsiteltävät kysymykset ja käsiteltävä niitä sekä analysoitava unionin osallistumisesta saatavaa lisäarvoa, tavoitteita, eri vaihtoehtojen odotettuja vaikutuksia sekä seuranta- ja arviointijärjestelyjä. 3. Jälkiarvioinneissa arvioidaan ohjelman tai toimen tuloksellisuutta, kuten sen vaikuttavuutta, tehokkuutta, johdonmukaisuutta, merkityksellisyyttä ja EU:n tason lisäarvoa. Jälkiarviointien on perustuttava seurantajärjestelyjen ja kyseiselle toimelle vahvistettujen indikaattorien tuottamiin tietoihin. Arviointeja on tehtävä säännöllisesti ja riittävän ajoissa, jotta niistä saatavat havainnot voidaan ottaa huomioon ennakkoarvioinneissa tai vaikutustenarvioinneissa, joilla tuetaan muiden asiaan liittyvien ohjelmien ja toimien valmistelua. 4. Johtaja laatii toimintasuunnitelman, jossa käsitellään 3 kohdassa tarkoitettujen arviointien päätelmien seurantaa, ja raportoi suunnitelman etenemisestä komissiolle 48 artiklassa tarkoitetussa konsolidoidussa vuotuisessa toimintakertomuksessa ja säännöllisesti hallintoneuvostolle. 5. Hallintoneuvosto tarkastelee 4 kohdassa tarkoitetun toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa.

30 artikla Talousarvion toteuttamisen sisäinen valvonta 1. Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti unionin elimen talousarvion toteuttamisessa noudatetaan vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa. 2. Unionin elimen talousarvion toteuttamisen yhteydessä hallinnon kaikilla tasoilla sovelletaan sisäistä valvontaa, jonka avulla on tarkoitus saada riittävä varmuus siitä, että seuraavat tavoitteet saavutetaan: a) toimien vaikuttavuus, tehokkuus ja taloudellisuus; b) raportoinnin luotettavuus; c) varojen ja tietojen turvaaminen; d) petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisy, havaitseminen, korjaaminen ja seuranta; e) tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien riittävä hallinta ottaen huomioon ohjelmien monivuotisuus ja suoritettavien maksujen luonne. 3. Vaikuttavan sisäisen valvonnan on perustuttava parhaisiin kansainvälisiin käytäntöihin ja komission omia yksiköitään varten laatimaan sisäisen valvonnan kehykseen, ja siihen on kuuluttava erityisesti seuraavat seikat: a) tehtävien eriyttäminen; b) asianmukainen riskinhallinta- ja valvontastrategia, johon kuuluu saajien tasolla suoritettava valvonta; c) eturistiriitojen välttäminen; d) asianmukainen kirjausketju ja tietojärjestelmiin sisältyvien tietojen eheys; e) vaikuttavuuden ja tehokkuuden seurantamenettelyt; f) havaittujen sisäiseen valvontaan liittyvien puutteiden ja poikkeusten seurantamenettelyt; g) sisäisen valvonnan järjestelmän moitteettoman toiminnan säännöllinen arviointi. 4. Tehokkaan sisäisen valvonnan on perustuttava seuraaviin seikkoihin: a) valvontaketjuun kuuluvien toimijoiden kesken yhteen sovitetun asianmukaisen riskinhallinta- ja valvontastrategian toteuttaminen; b) toteutetun valvonnan tulosten asettaminen kaikkien valvontaketjuun kuuluvien toimijoiden saataville; c) tarvittaessa riippumattomien tarkastuslausuntojen hyödyntäminen edellyttäen, että ne perustuvat laadultaan asianmukaiseen ja hyväksyttävään toimintaan, joka on tapahtunut hyväksyttyjen standardien mukaisesti; d) korjaavien toimenpiteiden, tarvittaessa myös varoittavien seuraamusten, soveltaminen oikea-aikaisesti; e) moninkertaisen valvonnan välttäminen; f) valvonnan kustannustehokkuuden parantaminen. 5. Jos unionin toimielimellä on myös kaukana päätoimipaikasta sijaitsevia toimistoja, sisäisen valvonnan järjestelmä on suunniteltava siten, että se lieventää kyseisten toimistojen toimintaan liittyviä erityisiä riskejä.

8 LUKU

AVOIMUUSPERIAATE

31 artikla Tilinpäätösten ja talousarvioiden julkaiseminen 1. Unionin elimen talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa ja tilinpäätöksen laatimisessa noudatetaan avoimuusperiaatetta. 2. Unionin elimen talousarvion tiivistelmä sekä unionin elimen mahdollisten lisätalousarvioiden tiivistelmät julkaistaan lopullisessa muodossaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä kolmen kuukauden kuluessa niiden hyväksymisestä. Tiivistelmässä on oltava yhteenlasketut numerotiedot unionin elimen talousarvion kunkin osaston osalta, henkilöstötaulukko sekä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistu arvio sellaisten sopimussuhteisten toimihenkilöiden lukumäärästä, joita varten on varattu määrärahat, ja arvio kansallisten asiantuntijoiden lukumäärästä. Vastaavat tiedot on annettava myös edelliseltä varainhoitovuodelta. 3. Lopullisesti vahvistettu unionin elimen talousarvio, mukaan lukien henkilöstötaulukko ja unionin elimen lisätalousarviot, toimitetaan yhdessä sellaisten sopimussuhteisten toimihenkilöiden kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistun lukumäärän kanssa, joita varten on varattu määrärahat, ja kansallisten asiantuntijoiden lukumäärän kanssa tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja komissiolle sekä julkaistaan unionin elimen verkkosivustolla neljän viikon kuluttua vahvistamisesta. 4. Unionin elimen on julkaistava verkkosivustollaan viimeistään sitä varainhoitovuotta seuraavan vuoden 30 päivänä kesäkuuta, jona varoista tehtiin oikeudellinen sitoumus, tiedot unionin elimen talousarviosta peräisin olevien varojen saajista, mukaan lukien asiantuntijat, joiden kanssa on tehty tämän asetuksen 93 artiklan nojalla sopimus, asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 38 artiklan mukaisesti vakiomuotoisina. Julkaistujen tietojen on oltava helposti saatavilla, läpinäkyviä ja kattavia. Nämä tiedot on asetettava saataville noudattaen asianmukaisesti luottamuksellisuutta ja turvallisuutta koskevia vaatimuksia, erityisesti asetuksessa (EU) 2018/1725 säädettyä henkilötietojen suojaa.

III OSASTO

TALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE

1 LUKU

UNIONIN ELIMEN TALOUSARVION LAATIMINEN

32 artikla Yhtenäinen ohjelma-asiakirja 1. Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 40 artiklan mukaisesti unionin elin toimittaa vuosittain viimeistään 31 päivänä tammikuuta komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtenäisen ohjelma-asiakirjan luonnoksen, jonka hallintoneuvosto on vahvistanut ja johon sisältyy a) monivuotinen työohjelma; b) vuotuinen työohjelma; c) arvio tuloista ja menoista; d) resursseja koskeva suunnitelma; e) tietoa kiinteistöpolitiikasta; f) strategia kolmansien maiden ja/tai kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä varten; g) strategia tehokkuusetujen ja synergian aikaansaamiseksi; h) strategia organisaation hallinnoinnin ja sisäisen valvonnan järjestelmiä varten, mukaan lukien petostentorjuntastrategia, sellaisena kuin se on viimeksi päivitettynä, sekä tiedot toimenpiteistä eturistiriitojen, sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäisemiseksi erityisesti silloin jos puutteet, joista on raportoitu 48 artiklan tai 78 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ovat johtaneet kriittisten suositusten antamiseen. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja strategioita on arvioitava vuosittain ja päivitettävä tarvittaessa. Yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa laadittaessa on otettava huomioon komission antamat suuntaviivat. 2. Monivuotisessa työohjelmassa vahvistetaan yleinen strateginen ohjelma vuosiksi n + 1 – n + 3, mukaan lukien tavoitteet, odotettavissa olevat tulokset ja tulosindikaattorit, joiden avulla seurataan tavoitteiden ja tulosten saavuttamista. Yleisessä strategisessa ohjelmassa esitetään myös kunkin toimen osalta alustavat taloudelliset ja henkilöresurssit, jotka ovat tarpeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja osoitetaan unionin elimen panos EU:n poliittisten painopisteiden saavuttamiseen. Strategista ohjelmaa päivitetään tarvittaessa erityisesti perustamissäädöksessä tarkoitettujen kokonaisarviointien tulosten huomioon ottamiseksi. 3. Vuotuisessa työohjelmassa vahvistetaan vuodeksi n + 1 a) odotettavissa olevat tuotokset, joilla edistetään yleisessä strategisessa ohjelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista; b) rahoitettavien toimien kuvaus sekä maininta taloudellisten ja henkilöresurssien määrästä, josta käy ilmi henkilöstösäännöissä määriteltyjen virkamiesten sekä väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden määrä ja kansallisten asiantuntijoiden määrä. Siinä on ilmoitettava selkeästi, mitä unionin elimen tehtäviä on lisätty, muutettu tai poistettu edellisen varainhoitovuoden hyväksyttyyn vuotuiseen työohjelmaan verrattuna. Arviointien tulokset otetaan huomioon niiden todennäköisten hyötyjen osoittamiseksi, joita unionin elimen ehdotetun talousarvion kasvattamisella tai pienentämisellä verrattuna edellisen varainhoitovuoden talousarvioon voidaan saada aikaan. Vuotuisen työohjelman on oltava yhdenmukainen 2 kohdassa tarkoitetun monivuotisen ohjelman kanssa. Merkittävät muutokset vuotuiseen työohjelmaan on hyväksyttävä perustamissäädöksen säännösten mukaisesti samaa menettelyä noudattaen kuin alkuperäinen työohjelma. Hallintoneuvosto voi siirtää valtuudet tehdä vuotuiseen työohjelmaan muita kuin olennaisia muutoksia unionin elimen tulojen ja menojen hyväksyjälle. 4. Unionin elimen tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion, jonka tueksi esitetään kyseistä ennakkoarviota koskevat yleiset perustelut, on sisällettävä a) arvio tuloista osastoittain jaoteltuina; tarvittaessa maksut mainitaan erikseen; b) arvio menoista (maksusitoumus- ja maksumäärärahat) jaoteltuina osastoittain ja luvuittain; c) neljännesvuosittainen arvio suoritettavista ja saatavista maksuista; d) henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan vuodeksi n + 1 pyydettyjen talousarviomäärärahojen perusteella hyväksyttyjen vakinaisten virkojen ja väliaikaisten toimien määrä palkkaluokittain ja ura-alueittain. Jos vuodeksi n + 1 pyydettyjen henkilöstötaulukon virkojen ja toimien määrät muuttuvat, on toimitettava uusia virkoja ja toimia koskevien pyyntöjen perustelut; samat tiedot on toimitettava kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistun sopimussuhteisten toimihenkilöiden ja kansallisten asiantuntijoiden määrän osalta. 5. Resursseja koskevassa suunnitelmassa esitetään raportointia varten kvalitatiivista ja kvantitatiivista tietoa henkilöresursseista ja talousarviosta ja erityisesti a) arvio vuoden n – 1 talousarvion toteutumasta 17 artiklan mukaisesti; b) tiedot unionin elimen sijaintijäsenvaltion unionin elimelle vuodelta n – 1 suorittamista luontoissuorituksista; c) tiedot henkilöstösäännöissä tarkoitettujen virkamiesten ja väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden sekä kansallisten asiantuntijoiden määristä varainhoitovuosien n – 1 ja n osalta; d) tiedot kaikkien eri toimille vuodeksi n – 1 aiemmin vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisesta, mukaan lukien taloudellisten ja henkilöresurssien tosiasiallinen käyttö vuoden loppuun saakka eri toimien kesken jaoteltuna. Resursseja koskevaa suunnitelmaa on päivitettävä vuosittain. 6. Unionin elimen kiinteistöpolitiikkaa koskeviin tietoihin on sisällyttävä a) kunkin kiinteistön, mukaan lukien kaukana päätoimipaikasta sijaitsevien toimistojen, osalta unionin elimen talousarvion vastaavien budjettikohtien määrärahojen kattamat menot ja pinta-alat; b) pinta-aloja ja kohteita koskevan yleissuunnitelman tulevina vuosina odotettavissa oleva kehitys sekä kuvaus suunnitteluvaiheessa olevista kiinteistöhankkeista, jotka on jo yksilöity; c) sellaisten uusien kiinteistöhankkeiden lopulliset ehdot ja kustannukset sekä hanketoteutusta koskevat tiedot, joista on aiemmin ilmoitettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 266 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti mutta jotka eivät ole sisältyneet edellisen vuoden valmisteluasiakirjoihin. 7. Komissio toimittaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan luonnosta koskevan lausuntonsa unionin elimelle oikea-aikaisesti ja joka tapauksessa viimeistään 1 päivänä heinäkuuta vuonna n. Jos unionin elin ei ota komission lausuntoa asianmukaisesti huomioon, sen on annettava komissiolle riittävä selitys. 8. Hallintoneuvosto hyväksyy lopullisen yhtenäisen ohjelma-asiakirjan. 9. Unionin elin lähettää mahdolliset myöhemmät versiot yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta, jota on päivitetty erityisesti komission lausunnon ja vuotuisen talousarviomenettelyn lopputuloksen huomioon ottamiseksi, komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

33 artikla Talousarvion laatiminen 1. Unionin elimen talousarvio laaditaan perustamissäädöksen säännösten mukaisesti. 2. Komissio toimittaa unionin elimen ennakkoarvion Euroopan parlamentille ja neuvostolle talousarvion vahvistamisen yhteydessä ja tekee ehdotuksen unionin elimelle osoitettavan rahoitusosuuden määrästä sekä unionin elimelle tarpeelliseksi katsomastaan henkilömäärästä. Heti kun komissio on laatinut talousarvioesityksen, se toimittaa luonnoksen unionin elimen henkilöstötaulukoksi ja kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistun arvion sellaisten sopimussuhteisten toimihenkilöiden ja kansallisten asiantuntijoiden määrästä, joita varten ehdotetaan varattavan määrärahat. 3. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät unionin elimen henkilöstötaulukon ja kaikki siihen myöhemmin tehtävät muutokset 34 artiklan mukaisesti. 4. Sen jälkeen kun komissio on hyväksynyt talousarvioesityksen, hallintoneuvosto hyväksyy yhtenäisen ohjelma-asiakirjan. Se vahvistetaan lopullisesti, kun unionin talousarvio, jossa vahvistetaan rahoitusosuuden määrä ja henkilöstötaulukko, on hyväksytty. Unionin elimen talousarvioon ja henkilöstötaulukkoon tehdään tarvittaessa vastaavat muutokset. 5. Ehdottaessaan uusien tehtävien siirtämistä unionin elimelle komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarvittavat tiedot, jotta ne voivat arvioida uusien tehtävien vaikutusta unionin elimen resursseihin ja tarvittaessa mukauttaa sen rahoitusta ja henkilöstömäärää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta lainsäädäntömenettelyjä perustamissäädöksen muuttamiseksi.

34 artikla Lisätalousarviot Unionin elimen talousarvioon, mukaan lukien henkilöstötaulukkoon, mahdollisesti tehtävistä muutoksista, jotka ovat tämän asetuksen 26 artiklan 1 kohdan ja 38 artiklan 1 kohdan nojalla sallittuja muutoksia laajempia, laaditaan lisätalousarvio, joka hyväksytään käyttäen samaa menettelyä kuin unionin elimen alkuperäinen talousarvio perustamissäädöksen säännösten sekä tämän asetuksen 32 artiklan mukaisesti. Lisätalousarvioihin liitetään perustelut ja laadinnan aikana käytettävissä olevat tiedot edellisen ja kuluvan varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisesta.

2 LUKU

UNIONIN ELIMEN TALOUSARVION RAKENNE JA ESITYSTAPA

35 artikla Unionin elimen talousarvion rakenne Unionin elimen talousarvioon sisältyy tulo- ja menotaulukko.

36 artikla Budjettinimikkeistö Menotaulukon on perustuttava budjettinimikkeistöön, jossa menot luokitellaan niiden käyttötarkoituksen mukaan, sikäli kuin tämä on perusteltua unionin elimen toiminnan luonteen kannalta. Unionin elin määrittelee luokittelussa käytettävän budjettinimikkeistön, ja siinä on erotettava selkeästi toisistaan hallintomäärärahat ja toimintamäärärahat. Budjettinimikkeistön on oltava erittelyperiaatteen, moitteettoman varainhoidon periaatteen ja avoimuusperiaatteen mukainen. Sen avulla varmistetaan talousarviomenettelyä varten tarvittava selkeys ja avoimuus, helpotetaan keskeisten tavoitteiden johtamista asianomaisista oikeusperustoista sekä mahdollistetaan poliittisia painopisteitä koskevat valinnat ja tehokas ja vaikuttava täytäntöönpano.

37 artikla Unionin elimen talousarvion esitystapa Unionin elimen talousarviossa esitetään a) tulotaulukossa: i) unionin elimen arvioidut tulot asianomaisen varainhoitovuoden aikana, jäljempänä ’vuosi n’; ii) edellisen varainhoitovuoden arvioidut tulot sekä vuoden n – 2 tulot; iii) asianmukainen selvitysosa kustakin tulopuolen budjettikohdasta; b) menotaulukossa: i) vuoden n maksusitoumus- ja maksumäärärahat; ii) edellisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat sekä varainhoitovuoden n – 2 aikana sidotut ja maksetut menot, joista jälkimmäiset ilmaistaan myös prosenttiosuutena unionin elimen vuoden n talousarviosta; iii) yhteenveto niiden tulevina varainhoitovuosina suoritettavien maksujen erääntymisaikatauluista, jotka perustuvat aiempina varainhoitovuosina tehtyihin talousarviositoumuksiin; iv) asianmukainen selvitysosa kustakin alajaottelusta.

38 artikla Henkilöstötaulukkoja koskevat säännöt 1. Edellä 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa henkilöstötaulukossa esitetään varainhoitovuodeksi hyväksyttyjen virkojen ja toimien määrän rinnalla vastaava luku edelliseltä varainhoitovuodelta sekä tosiasiallisesti täytettyjen virkojen ja toimien määrä. Henkilöstötaulukko muodostaa unionin elimessä ehdottoman ylärajan nimityksille. Nimitystä, joka johtaisi tämän rajan ylittymiseen, ei voida tehdä. Hallintoneuvosto voi kuitenkin tehdä henkilöstötaulukkoon muutoksia, jotka koskevat enintään kymmentä prosenttia hyväksytyistä viroista ja toimista, palkkaluokkiin AD 16, AD 15, AD 14 ja AD 13 kuuluvia virkoja ja toimia lukuun ottamatta, edellyttäen, että a) ne eivät vaikuta täyttä varainhoitovuotta vastaavien henkilöstömäärärahojen määrään; b) ne eivät ylitä henkilöstötaulukossa myönnettyjen virkojen ja toimien kokonaismäärää; c) unionin elin on osallistunut unionin muiden elinten kanssa vertailuun, joka käynnistettiin komission henkilöstökartoituksen yhteydessä. 2. Edellä 1 kohdan toisesta alakohdasta poiketen osa-aikaiset toimet, jotka nimittävä viranomainen on hyväksynyt henkilöstösääntöjen mukaisesti, voidaan korvata muilla nimityksillä. Jos henkilöstöön kuuluva pyytää hyväksymisen peruuttamista ennen myönnetyn ajanjakson päättymistä, unionin elin toteuttaa asianmukaiset toimet noudattaakseen mahdollisimman pian 1 kohdan toisen alakohdan b alakohdan mukaista kokonaismäärää.

IV OSASTO

UNIONIN ELIMEN TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

1 LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

39 artikla Talousarvion toteuttaminen moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti 1. Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävistä vastaa johtaja. Hän toteuttaa talousarvion tuloja ja menoja unionin elimen varainhoitoa koskevien sääntöjen sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa. 2. Unionin elin osallistuu Euroopan petostentorjuntaviraston petostentorjuntatoimiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tulojen ja menojen hyväksyjällä olevaa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisyyn ja havaitsemiseen liittyvää vastuuta.

40 artikla Tiedot henkilötietojen luovuttamisesta tarkastuksia varten Kaikissa sellaisissa ehdotus- ja tarjouspyynnöissä, jotka liittyvät suoran toteutuksen piiriin kuuluviin avustuksiin, hankintoihin tai palkintoihin, mahdollisille avustuksen saajille, ehdokkaille, tarjoajille ja osallistujille on asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti ilmoitettava, että niiden henkilötietoja voidaan unionin taloudellisten etujen suojaamistarkoituksessa luovuttaa sisäisen tarkastuksen yksiköille, Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tai Euroopan petostentorjuntavirastolle sekä siirtää unionin elinten, komission ja täytäntöönpanovirastojen tulojen ja menojen hyväksyjien välillä.

41 artikla Talousarvion toteuttamisvaltuuksien siirtäminen 1. Johtaja voi siirtää talousarvion toteuttamisvaltuuksia henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuuluvalle unionin elimen henkilöstölle hallintoneuvoston hyväksymissä unionin elimen varainhoitoa koskevissa säännöissä määritettyjen edellytysten mukaisesti. Valtuutetut voivat toimia ainoastaan heille erikseen myönnettyjen valtuuksien rajoissa. 2. Valtuutetut voivat siirtää saamansa valtuudet edelleen johtajan nimenomaisella suostumuksella.

42 artikla Eturistiriidat 1. Tämän osaston 3 luvussa tarkoitetut taloushallinnon toimijat ja talousarvion toteuttamiseen ja varainhallintoon, myös niiden valmistelua koskeviin toimiin, tilintarkastukseen tai varainhoidon valvontaan osallistuvat muut henkilöt, mukaan lukien hallintoneuvoston jäsenet, eivät saa ryhtyä toimiin, joiden yhteydessä saattaa syntyä ristiriita henkilön omien etujen ja unionin elimen etujen välille. Heidän on lisäksi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet estääkseen eturistiriitojen syntymisen vastuullaan olevissa tehtävissä ja puututtava tilanteisiin, joita voidaan objektiivisesti tarkasteltuna pitää eturistiriitoina. Jos eturistiriita on mahdollinen, kyseisen henkilön on annettava asia toimivaltaisen viranomaisen ratkaistavaksi. Toimivaltainen viranomainen vahvistaa kirjallisesti, onko kyseessä eturistiriita. Siinä tapauksessa toimivaltainen viranomainen varmistaa, että asianomainen henkilö lopettaa kaikki asiaan liittyvät toimet. Toimivaltainen viranomainen toteuttaa tarvittavat jatkotoimet. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu eturistiriita on olemassa, jos 1 kohdassa tarkoitetun taloushallinnon toimijan tai kyseisessä kohdassa tarkoitetun muun henkilön tehtävien puolueeton ja objektiivinen hoitaminen vaarantuu perhe- tai tunnesiteisiin, poliittiseen tai kansalliseen yhteenkuuluvuuteen tai taloudellisiin etuihin liittyvästä tai mistä tahansa muusta, asianomaisen henkilökohtaisiin etuihin suoraan tai välillisesti liittyvästä syystä. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen on johtaja. Jos asianomainen henkilöstön jäsen on johtaja, toimivaltainen viranomainen on hallintoneuvosto tai, jos tämä on perustamissäädöksen mukaan mahdollista, johtokunta. Jos eturistiriita koskee hallintoneuvoston jäsentä, toimivaltainen viranomainen on hallintoneuvosto, lukuun ottamatta kyseistä jäsentä. 4. Unionin elin vahvistaa eturistiriitojen ehkäisemistä ja hallitsemista koskevat säännöt ja julkistaa vuosittain verkkosivustollaan hallintoneuvoston jäsenten antamat ilmoitukset sidonnaisuuksistaan.

2 LUKU

43 artikla Unionin elimen talousarvion toteuttamistapa 1. Unionin elimen talousarvion toteuttaa johtaja niissä yksiköissä, jotka toimivat hänen alaisuudessaan. 2. Määrärahojen toteuttamisen helpottamiseksi unionin elimet voivat tehdä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 59 artiklassa tarkoitettuja yksikön tason sopimuksia. 3. Jos se on välttämätöntä, ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yhteisöille voidaan siirtää sopimuksella teknisiä asiantuntijatehtäviä sekä sellaisia hallinto-, valmistelu- ja avustustehtäviä, joiden suorittaminen ei edellytä julkisen vallan eikä arviointiin liittyvän harkintavallan käyttöä.

3 LUKU

TALOUSHALLINNON TOIMIJAT

1 JAKSO

Tehtävien eriyttämisen periaate

44 artikla Tehtävien eriyttäminen Tulojen ja menojen hyväksyjä ja tilinpitäjä hoitavat eri tehtäviä, joita ei voi yhdistää keskenään. Unionin elin antaa kullekin taloushallinnon toimijalle hänen tehtävänsä hoidossa tarvittavat resurssit sekä toimenkuvauksen, jossa esitetään yksityiskohtaisesti hänen tehtävänsä, oikeutensa ja velvollisuutensa.

2 JAKSO

Tulojen ja menojen hyväksyjä

45 artikla Tulojen ja menojen hyväksyjän valtuudet ja tehtävät 1. Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävänä on huolehtia tulojen ja menojen toteuttamisesta moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, varmistamalla muun muassa tuloksellisuudesta raportoinnin, ja varmistaa toiminnan laillisuus ja sääntöjenmukaisuus ja unionin varojen saajien yhdenvertainen kohtelu. 2. Tulojen ja menojen hyväksyjä laatii organisaatiorakenteen sekä tehtäviensä toteuttamiseen soveltuvat sisäiset valvontajärjestelmät noudattaen hallintoneuvoston tai, jos tämä on perustamissäädöksen mukaan mahdollista, johtokunnan vahvistamia vähimmäissääntöjä tai periaatteita, jotka perustuvat komission omia yksiköitään varten laatimaan sisäisen valvonnan kehykseen, ottaen samalla asianmukaisesti huomioon toimintaympäristöön ja rahoitettavien toimien luonteeseen liittyvät riskit, tarvittaessa mukaan lukien hajautettuihin toimistoihin liittyvät erityiset riskit. Rakenteen ja järjestelmien luomisessa hyödynnetään kattavaa riskinarviointia, jossa otetaan huomioon niiden kustannustehokkuus ja tuloksellisuus. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi perustaa yksiköissä asiantuntija- ja neuvontatoimen, jonka tarkoituksena on tukea tulojen ja menojen hyväksyjää tämän tehtäviin liittyvien riskien hallinnassa. 3. Menojen toteuttamiseksi tulojen ja menojen hyväksyjä tekee talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia, vahvistaa menoja, hyväksyy niitä maksettavaksi ja valmistelee määrärahojen käyttöä. 4. Tulojen toteuttamiseksi tulojen ja menojen hyväksyjä laatii saamisennusteita, vahvistaa perittäviä saamisia ja antaa perintämääräyksiä. Tarvittaessa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävänä on luopua vahvistetuista saamisista. 5. Virheiden ja sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi ennen tapahtumien hyväksymistä ja tavoitteiden saavuttamatta jäämisen riskien vähentämiseksi kaikille tapahtumille on tehtävä ainakin ennakkotarkastus, joka koskee tapahtuman toiminnallisia ja taloudellisia näkökohtia ja joka perustuu riskit ja kustannustehokkuuden huomioon ottavaan valvontastrategiaan. Ennakkotarkastusten toteutustiheydestä ja perusteellisuudesta päättää tulojen ja menojen hyväksyjä oman riskinarviointinsa pohjalta aikaisempien valvontatoimenpiteiden tulosten sekä riskien ja kustannustehokkuuden perusteella. Tapahtumien vahvistamisesta vastuussa oleva tulojen ja menojen hyväksyjä pyytää epäselvissä tapauksissa ennakkotarkastuksen yhteydessä lisätietoja tai tekee tarkastuksen paikalla saadakseen kohtuullisen varmuuden. 6. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi tarkastuksissa katsoa, että joukko samankaltaisia yksittäisiä maksutapahtumia, jotka koskevat henkilöstön palkkoihin tai eläkkeisiin taikka virkamatka- tai sairauskulukorvauksiin liittyviä toistuvia menoja, muodostaa yhden tapahtuman. 7. Tarkastuksen tekevä henkilöstön jäsen ei saa olla tapahtuman luonut henkilöstön jäsen. Tarkastuksen tekevä henkilöstön jäsen ei saa olla tapahtuman luoneen henkilöstön jäsenen alainen. 8. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi toteuttaa jälkikäteisvalvontaa havaitakseen jo hyväksyttyihin tapahtumiin liittyvät virheet ja sääntöjenvastaisuudet ja korjatakseen ne. Tällainen valvonta voidaan toteuttaa riskianalyysiin perustuvan otannan avulla, ja siinä on otettava huomioon aikaisemman valvonnan tulokset sekä kustannustehokkuus ja tuloksellisuus. 9. Ennakko- ja jälkitarkastuksia ei saa suorittaa sama henkilöstö. Jälkitarkastuksista vastaavat henkilöstön jäsenet eivät saa olla ennakkotarkastuksista vastaavien henkilöstön jäsenten alaisia. Jälkitarkastukset voivat olla tuensaajien tiloissa suoritettavia (tilin)tarkastuksia. Tuensaajien tarkastuksiin sovelletaan selkeitä, yhdenmukaisia ja avoimia sääntöjä ja menettelyjä, määräajat mukaan lukien, ja ne on annettava tuensaajien tietoon avustussopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä. 10. Tulojen ja menojen hyväksyjillä ja talousarvion toteuttamisesta vastaavalla henkilöstöllä on oltava tehtävien edellyttämä ammatillinen pätevyys. Heidän on noudatettava unionin elimen vahvistamaa johtosääntöä, joka perustuu komission yksiköilleen vahvistamiin sääntöihin. 11. Jos toimien taloushallintoon ja valvontaan osallistuva henkilöstön jäsen katsoo, että päätös, jonka täytäntöönpanon hänen esimiehensä antaa hänen tehtäväkseen tai jonka hänen esimiehensä antaa hänen hyväksyttäväkseen, on sääntöjenvastainen tai vastoin moitteettoman varainhoidon periaatteita tai ammatillisia sääntöjä, joita asianomaisen henkilöstön jäsenen on noudatettava, hänen on ilmoitettava asiasta kirjallisesti johtajalle, jonka on vastattava kirjallisesti, jos myös tiedot on ilmoitettu kirjallisesti. Jos johtaja ei puutu asiaan siihen liittyvien seikkojen kannalta kohtuullisessa ajassa tai joka tapauksessa kuukauden kuluessa tai vahvistaa alkuperäisen päätöksen tai toimeksiannon ja henkilöstön jäsen katsoo, että vahvistus ei ole asianmukainen vastaus hänen esittämäänsä ongelmaan, henkilöstön jäsenen on ilmoitettava kirjallisesti asiasta asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 143 artiklassa tarkoitetulle tutkintaelimelle ja hallintoneuvostolle. 12. Jos kyseessä on laiton toiminta, petos tai lahjonta, joka saattaa vahingoittaa unionin etuja, henkilöstön jäsenen, mukaan lukien unionin elimeen määräaikaisesti otetut kansalliset asiantuntijat, on ilmoitettava asiasta esimiehelleen, unionin elimen johtajalle tai hallintoneuvostolle, Euroopan petostentorjuntavirastolle tai suoraan Euroopan syyttäjänvirastolle. Unionin elimen taloushallinnon tarkastuksia suorittavien ulkopuolisten tarkastajien kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätään ulkopuolisen tarkastajan velvoitteesta ilmoittaa epäillystä laittomasta toiminnasta, petoksesta tai lahjonnasta, joka saattaa vahingoittaa unionin etuja, johtajalle tai, jos johtaja on osallisena edellä mainitussa toiminnassa, hallintoneuvostolle.

46 artikla Talousarvion toteuttamisvaltuuksien siirtäminen Jos kyseessä on 41 artiklan mukainen talousarvion toteuttamisvaltuuksien siirtäminen tai edelleensiirtäminen, valtuutettuihin ja edelleenvaltuutettuihin tulojen ja menojen hyväksyjiin sovelletaan 45 artiklan säännöksiä soveltuvin osin.

47 artikla Tulojen ja menojen hyväksyjien säilyttämät asiakirjatodisteet 1. Tulojen ja menojen hyväksyjä luo paperiasiakirjoihin perustuvia tai sähköisiä järjestelmiä talousarvion toteuttamiseen liittyvien alkuperäisten tositteiden säilyttämistä varten. Tällaiset asiakirjatodisteet säilytetään vähintään viisi vuotta sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti on myöntänyt vastuuvapauden sen varainhoitovuoden osalta, johon ne liittyvät. 2. Vielä keskeneräisiin toimenpiteisiin liittyvät asiakirjat säilytetään 1 kohdassa säädettyä määräaikaa kauemmin eli toimenpiteiden päättymistä seuraavan vuoden loppuun saakka. 3. Asiakirjatodisteissa olevat henkilötiedot on mahdollisuuksien mukaan poistettava, kun kyseisiä tietoja ei tarvita talousarviota koskevassa vastuuvapausmenettelyssä eikä valvonnassa tai tarkastuksissa. Tietojen säilyttämiseen sovelletaan asetuksen (EU) 2018/1725 88 artiklaa.

48 artikla Konsolidoitu vuotuinen toimintakertomus 1. Tulojen ja menojen hyväksyjä laatii hallintoneuvostolle tehtäviensä suorittamista koskevan konsolidoidun vuotuisen toimintakertomuksen, jossa esitetään a) tiedot seuraavista: i) edellä 32 artiklassa tarkoitetussa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa asetettujen tavoitteiden ja tulosten saavuttaminen hyödyntämällä tulosindikaattoreihin perustuvaa raportointia; ii) toimintasuunnitelma, jossa käsitellään 29 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen arviointien päätelmien seurantaa, ja kertomus suunnitelman etenemisestä 29 artiklan 4 kohdan mukaisesti; iii) elimen vuotuisen työohjelman täytäntöönpano sekä talousarvion ja 32 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen henkilöresurssien toteuttaminen; iv) unionin elimen panos unionin poliittisten painopisteiden saavuttamiseen; v) organisaation hallinto, sisäisten valvontajärjestelmien tehokkuus ja vaikuttavuus, mukaan lukien elimen petostentorjuntastrategian täytäntöönpano, yhteenveto sisäisen tarkastajan suorittamien sisäisten tarkastusten määrästä ja tyypistä, sisäisen tarkastuksen yksiköistä, annetuista suosituksista ja näiden suositusten sekä aiempien vuosien suositusten johdosta toteutetuista toimenpiteistä, 82 ja 83 artiklan mukaisesti; vi) tilintarkastustuomioistuimen huomautukset sekä niiden pohjalta toteutetut toimenpiteet; vii) edellä 7 artiklassa tarkoitetut sopimukset; viii) edellä 43 artiklassa tarkoitetut yksikön tason sopimukset; ix) edellä 41 artiklassa tarkoitettu toimivallan siirtäminen tai edelleen siirtäminen; b) tulojen ja menojen hyväksyjän lausuma, jonka mukaan, jollei tulojen ja menojen tiettyihin aloihin liittyvissä varaumissa toisin mainita, hänellä on kohtuullinen varmuus siitä, että i) kertomuksen tiedot ovat oikeat ja riittävät; ii) kertomuksessa kuvattuun toimintaan osoitetut varat on käytetty aiottuun tarkoitukseensa moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti; iii) käytössä olevat valvontamenettelyt antavat riittävät takeet siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja sääntöjenmukaisia. Konsolidoidussa vuotuisessa toimintakertomuksessa on esitettävä tiedot toimien tuloksista suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja tuloksellisuuteen, kyseisiin toimiin liittyvistä riskeistä, saataville asetettujen varojen käytöstä sekä sisäisen valvonnan järjestelmien vaikuttavuudesta ja tehokkuudesta, mukaan lukien yleisarvio tarkastusten kustannuksista ja hyödyistä. Konsolidoitu vuotuinen toimintakertomus toimitetaan hallintoneuvoston arvioitavaksi. 2. Hallintoneuvosto toimittaa konsolidoidun vuotuisen toimintakertomuksen sekä sitä koskevan arvion vuosittain viimeistään 1 päivänä heinäkuuta tilintarkastustuomioistuimelle, komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 3. Perustamissäädöksessä voidaan asettaa muita raportointivelvollisuuksia asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa erityisesti, jos raportointi on tarpeen elimen toimialan luonteen vuoksi.

3 JAKSO

Tilinpitäjä

49 artikla Tilinpitäjän toimivaltuudet ja tehtävät Hallintoneuvosto nimittää tilinpitäjän, jolla on kyseisessä unionin elimessä seuraavat tehtävät: a) maksujen moitteeton suorittaminen, tulojen kantaminen ja vahvistettujen saamisten perintä; b) tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen X osaston mukaisesti; c) kirjanpito X osaston mukaisesti; d) kirjanpidossa noudatettavien sääntöjen soveltaminen sekä tililuettelon laatiminen komission tilinpitäjän vahvistamien sääntöjen mukaisesti; e) kirjanpitojärjestelmien määrittäminen ja hyväksyminen sekä tarvittaessa sellaisten tulojen ja menojen hyväksyjän määräämien järjestelmien hyväksyminen, joiden tarkoituksena on tuottaa tai perustella kirjanpitotietoja; f) kassanhallinta. Ensimmäisen alakohdan e alakohdassa tarkoitettujen tehtävien osalta tilinpitäjä valtuutetaan tarkistamaan milloin tahansa, että hyväksymisperusteita noudatetaan.

50 artikla Tilinpitäjän nimittäminen ja tilinpitäjän tehtävien päättyminen 1. Hallintoneuvosto nimittää tilinpitäjän, joka on henkilöstösääntöjen alainen ja joka on tehtäviään hoitaessaan täysin riippumaton. Hallintoneuvosto valitsee tilinpitäjän tämän erityisosaamisen perusteella, joka osoitetaan tutkintotodistuksin tai vastaavalla työkokemuksella. 2. Vähintään kaksi unionin elintä voi nimetä saman tilinpitäjän. Siinä tapauksessa ne huolehtivat tarvittavista järjestelyistä eturistiriitojen välttämiseksi. Unionin elimet voivat myös sopia komission kanssa siitä, että komission tilinpitäjä toimii unionin elimen tilinpitäjänä. Unionin elimet voivat myös siirtää komission tilinpitäjälle osan unionin elimen tilinpitäjän tehtävistä ottaen huomioon 28 artiklassa tarkoitetun kustannus-hyötyanalyysin. 3. Tilinpitäjän luopuessa tehtävästään tilitapahtumista laaditaan viipymättä koetase. Tilinpitäjä, joka luopuu tehtävästään, tai jos tämä ei ole mahdollista, joku hänen yksikössään toimivista henkilöstön jäsenistä, toimittaa koetaseen ja sen luovuttamisesta laadittavan kertomuksen uudelle tilinpitäjälle. Uuden tilinpitäjän on kuukauden kuluessa koetaseen toimittamisesta hyväksyttävä se allekirjoituksellaan, ja hän voi esittää varaumia. Koetaseen luovuttamisesta laadittavassa kertomuksessa on esitettävä myös koetaseen tulos ja mahdolliset varaumat.

51 artikla Kirjanpitosäännöt Unionin elimen tilinpitäjä soveltaa sääntöjä, jotka komission tilinpitäjä on hyväksynyt kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien mukaisesti. Tämän artiklan ensimmäisen alakohdan osalta sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 80–84 ja 87 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 85 ja 86 artiklaa soveltuvin osin.

4 JAKSO

Ennakoiden hoitaja

52 artikla Ennakkotilit Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 88 artiklaa.

53 artikla Ennakkotilien perustaminen ja hallinnointi Jos unionin elin perustaa ennakkotilejä, sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 89 artiklaa.

4 LUKU

TALOUSHALLINNON TOIMIJOIDEN VASTUU

1 JAKSO

Yleiset säännöt

54 artikla Taloushallinnon toimijoiden valtuutusten peruuttaminen tai tehtävästä pidättäminen Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 90 artiklaa.

55 artikla Taloushallinnon toimijoiden vastuu laittomasta toiminnasta, petoksesta tai lahjonnasta Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 91 artiklaa.

2 JAKSO

Tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt

56 artikla Tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 92 artiklaa.

57 artikla Henkilöstön jäsenen tekemien taloudellisten sääntöjenvastaisuuksien käsittely Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 93 artiklaa.

3 JAKSO

Tilinpitäjiin ja ennakoiden hoitajiin sovellettavat säännöt

58 artikla Tilinpitäjiin sovellettavat säännöt Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 94 artiklaa.

59 artikla Ennakoiden hoitajiin sovellettavat säännöt Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 95 artiklaa.

5 LUKU

TULOTAPAHTUMAT

60 artikla Maksupyyntö Unionin elin esittää 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissiolle unionin vuotuisen rahoitusosuuden tai sen osan suorittamista koskevat maksupyynnöt noudattaen komission kanssa sovittuja edellytyksiä ja määräaikoja.

61 artikla Korkotuoton käsittely Komission unionin elimelle maksamasta rahoitusosuudesta saatavia korkotuottoja ei makseta unionin talousarvioon.

62 artikla Saamisennuste Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 97 artiklaa.

63 artikla Saamisen vahvistaminen Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 98 artiklaa soveltuvin osin.

64 artikla Viivästyskorko Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 99 artiklaa.

65 artikla Perinnän hyväksyminen Perintätoimen hyväksyminen on toimi, jolla tulojen ja menojen hyväksyjä antaa tilinpitäjälle perintämääräyksellä ohjeet periä tulojen ja menojen hyväksyjän vahvistama saaminen.

66 artikla Perintää koskevat säännöt Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 101 artiklan 1–6 kohtaa soveltuvin osin.

67 artikla Periminen kuittaamalla Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 102 artiklaa soveltuvin osin.

68 artikla Perintämenettely silloin, kun maksua ei suoriteta vapaaehtoisesti Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 103 artiklaa.

69 artikla Maksuaikojen myöntäminen Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 104 artiklaa.

70 artikla Vanhentumisaika Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 105 artiklaa soveltuvin osin.

71 artikla Maksuihin sovellettavat erityissäännökset Jos unionin elin perii 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja maksuja, niistä on laadittava alustava kokonaisarvio, joka sisällytetään 32 artiklassa tarkoitettuun yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan. Jos maksut määräytyvät yksinomaan lainsäädännön tai hallintoneuvoston päätösten perusteella, tulojen ja menojen hyväksyjä voi päättää olla antamatta perintämääräystä ja laatia suoraan veloitusilmoituksen vahvistettuaan saamisen. Kaikki unionin elimen saamista koskevat tiedot on tällöin kirjattava. Tilinpitäjä pitää luetteloa kaikista veloitusilmoituksista ja ilmoittaa veloitusilmoitusten lukumäärän ja niitä vastaavan kokonaissumman unionin elimen antamassa kertomuksessa talousarvio- ja varainhallinnosta. Jos unionin elin käyttää erillistä laskutusjärjestelmää, tilinpitäjä kirjaa säännöllisesti ja vähintään kuukausittain kirjanpitoon saatujen maksujen kumulatiivisen määrän. Unionin elin tarjoaa tehtäviensä mukaisia palveluja vasta, kun vastaava maksu on maksettu kokonaan. Poikkeustapauksissa palvelua voidaan kuitenkin tarjota ennen vastaavan maksun suorittamista. Jos palvelua on tarjottu ennen vastaavan maksun suorittamista, sovelletaan 63–70 artiklaa.

6 LUKU

MENOTAPAHTUMAT

72 artikla Rahoituspäätökset 1. Talousarviositoumusta edeltää rahoituspäätös. Hallintomäärärahoja voidaan toteuttaa ilman rahoituspäätöstä. 2. Unionin elimen vuotuinen työohjelma ja monivuotinen työohjelma, jotka sisältyvät 32 artiklassa tarkoitettuun yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan, vastaavat rahoituspäätöstä niiden toimien osalta, jotka sisältyvät ohjelmaan, edellyttäen, että 32 artiklan 2 ja 3 kohdassa mainitut seikat ilmoitetaan selvästi. Monivuotisessa rahoituspäätöksessä on todettava päätöksen täytäntöönpanon edellyttävän, että kyseeseen tulevina varainhoitovuosina on saatavilla tarvittavat talousarviomäärärahat talousarvion hyväksymisen jälkeen tai väliaikaisiin kahdestoistaosiin perustuvan järjestelmän puitteissa. 3. Rahoituspäätöksen on lisäksi sisällettävä seuraavat tiedot: a) avustuksista: ehdotuspyynnön tai suoran myöntämismenettelyn kohteena oleva hakijaryhmä ja avustuksia varten varattujen talousarviomäärärahojen kokonaismäärä; b) hankinnoista: hankintoja varten varattujen talousarviomäärärahojen kokonaismäärä; c) palkinnoista: kilpailun kohteena oleva osallistujaryhmä, kilpailua varten varattujen talousarviomäärärahojen kokonaismäärä ja erillinen maininta palkinnoista, joiden yksikköarvo on vähintään 1 000 000 euroa.

73 artikla Menotapahtumat 1. Kaikista menoista tehdään sitoumus, joka vahvistetaan, hyväksytään ja maksetaan. Jäljempänä 75 artiklassa tarkoitettujen ajanjaksojen päätyttyä käyttämättömiä määriä koskevat talousarviositoumukset vapautetaan. Tulojen ja menojen hyväksyjä varmistaa toimia toteuttaessaan, että meno on perussopimusten, talousarvion, tämän asetuksen, perussopimusten nojalla annettujen muiden säädösten ja moitteettoman varainhoidon periaatteen mukainen. 2. Tulojen ja menojen hyväksyjä tekee talousarviositoumuksen, ennen kuin hän tekee oikeudellisen sitoumuksen kolmansien osapuolten kanssa. Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta toiminnan jatkuvuussuunnitelman mukaisessa kriisitilanteessa tehtyihin, unionin elimen hyväksymien menettelyjen mukaisiin oikeudellisiin sitoumuksiin; 3. Tulojen ja menojen hyväksyjä vahvistaa menon hyväksymällä sen ottamisen kuluna unionin elimen talousarvioon tarkistettuaan velkojan saamisen osoittavat asiakirjatodisteet; tarkistus tehdään oikeudellisessa sitoumuksessa asetettujen ehtojen pohjalta silloin, kun oikeudellinen sitoumus on tehty. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä toteuttaa tätä varten seuraavat toimenpiteet: a) tarkastaa, että velkojalla on oikeus saamiseen; b) määrittää tai tarkastaa velan aiheellisuuden ja sen määrän tekemällä tarkastusmerkinnän; c) tarkastaa edellytykset, joilla saaminen voidaan vaatia maksettavaksi. Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, menon vahvistamista sovelletaan myös sellaisiin väli- ja loppuraportteihin, joihin ei liity maksupyyntöä, jolloin kirjanpidollinen vaikutus kohdistuu ainoastaan liikekirjanpitoon. 4. Tulojen ja menojen hyväksyjä tai tulojen ja menojen hyväksyjän muodollisella päätöksellä asianmukaisesti valtuuttama pätevyysvaatimukset täyttävä henkilöstön jäsen antaa vahvistuspäätöksen asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 146 artiklan mukaisesti käyttäjän sähköiseen tunnistamiseen perustuvalla allekirjoituksellaan tai, jos asiakirjat ovat paperilla, vahvistuspäätös voidaan poikkeuksellisesti antaa kyseisen henkilön allekirjoituksen sisältävällä leimalla. Tulojen ja menojen hyväksyjä tai tulojen ja menojen hyväksyjän asianmukaisesti valtuuttama pätevyysvaatimukset täyttävä henkilöstön jäsen vahvistaa tarkastusmerkinnällä, että a) ennakkomaksujen tapauksessa oikeudellisessa sitoumuksessa asetetut ennakkomaksun suorittamisen ehdot täyttyvät; b) hankintoihin liittyvien väli- ja loppumaksujen tapauksessa sopimuksenmukaiset palvelut tai tavarat on toimitettu taikka urakat suoritettu asianmukaisesti; c) avustuksiin liittyvien väli- ja loppumaksujen tapauksessa avustuksen saajan toteuttama toimi tai työohjelma on täysin avustussopimuksen mukainen, ja tarvittaessa, että avustuksen saajan ilmoittamat kustannukset ovat avustuskelpoisia. Toisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa kustannusarvioiden ei katsota täyttävän asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 186 artiklan 3 kohdassa säädettyjä avustuskelpoisuuden edellytyksiä. Samaa periaatetta sovelletaan myös sellaisiin väli- ja loppuraportteihin, joihin ei liity maksupyyntöä. 5. Tarkastettuaan, että määrärahat ovat käytettävissä, tulojen ja menojen hyväksyjä hyväksyy menon antamalla maksumääräyksen, jolla tilinpitäjälle annetaan toimeksi maksaa aiemmin vahvistetun menon määrä. 6. Jos toimitetuista palveluista, vuokrauspalvelut mukaan luettuina, tai tavaroista suoritetaan toistuvia maksuja, tulojen ja menojen hyväksyjä voi riskinarvioinnin tehtyään määrätä, että käytetään ennakkotililtä tehtävää suoraveloitusta.

74 artikla Talousarviositoumusten lajit 1. Talousarviositoumukset jakautuvat kolmeen ryhmään seuraavasti: a) yksittäinen talousarviositoumus: talousarviositoumus on yksittäinen, jos menoa vastaavan maksun saaja ja menon määrä ovat tiedossa; b) talousarvioon tehtävä kokonaissitoumus: talousarviositoumus on kokonaissitoumus, jos ainakin yksi yksittäisen sitoumuksen tunnuspiirre on yksilöimättä; c) alustava talousarviositoumus: sillä on tarkoitus kattaa juoksevia hallintomenoja, joiden määrää tai maksun lopullisia saajia ei ole lopullisesti vahvistettu. 2. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin ainoastaan silloin, kun perustamissäädöksessä tai perussäädöksessä niin säädetään, tai silloin, kun ne liittyvät hallintomenoihin. 3. Talousarvioon tehtävä kokonaissitoumus tehdään rahoituspäätöksen perusteella. Talousarvioon tehtävä kokonaissitoumus tehdään viimeistään ennen saajien valintaa ja sitoumuksen määrää koskevaa päätöstä tai, jos sitä koskevien määrärahojen täytäntöönpano edellyttää työohjelman laatimista, aikaisintaan työohjelman hyväksymisen jälkeen. 4. Talousarvioon tehtävä kokonaissitoumus pannaan täytäntöön tekemällä yksi tai useampi oikeudellinen sitoumus. 5. Tulojen ja menojen hyväksyjä kirjaa ennen jokaisen talousarvioon tehdyn kokonaissitoumuksen perusteella hyväksytyn yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen allekirjoittamista sen talousarviokirjanpitoon kirjaamalla sen talousarvioon tehtyyn kokonaissitoumukseen. 6. Alustava talousarviositoumus pannaan täytäntöön tekemällä yksi tai useampi oikeudellinen sitoumus, joista on seurauksena saamisoikeus. Kun on kyse henkilöstöhallintoon liittyvistä menoista, ne voidaan kuitenkin panna täytäntöön suoraan maksuilla.

75 artikla Sitoumusten määräajat 1. Yksittäisiin tai alustaviin talousarviositoumuksiin liittyvät oikeudelliset sitoumukset tehdään viimeistään 31 päivänä joulukuuta vuonna n, jollei 73 artiklan 2 kohdasta tai 109 artiklan 2 kohdasta muuta johdu, kun n on talousarviositoumuksen tekovuosi. 2. Talousarvioon tehtävät kokonaissitoumukset kattavat niitä vastaavien, viimeistään vuoden n + 1 joulukuun 31 päivänä tehtyjen oikeudellisten sitoumusten kokonaiskulut. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen ajanjaksojen päätyttyä tulojen ja menojen hyväksyjä vapauttaa käyttämättömiä määriä koskevat talousarviositoumukset. 4. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskeviin yksittäisiin ja alustaviin talousarviositoumuksiin sisältyy niitä vastaavien oikeudellisten sitoumusten sisältämien ehtojen ja moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti määräpäivä, johon mennessä täytäntöönpano on saatettava päätökseen, paitsi silloin kun on kyse henkilöstömenoista. 5. Ne osat talousarviositoumuksista, joita ei ole toteutettu maksuin kuuden kuukauden kuluttua täytäntöönpanolle asetetun määräajan päättymisestä, vapautetaan 14 artiklan mukaisesti. 6. Jos oikeudellisen sitoumuksen perusteella ei ole suoritettu 76 artiklassa tarkoitettua maksua kahden vuoden kuluessa kyseisen sitoumuksen allekirjoittamisesta, talousarviositoumuksen määrä peruuntuu, paitsi jos tämä määrä liittyy asiaan, jonka käsittely on kesken tuomioistuimessa tai välityslautakunnassa, tai kun alakohtaisissa säännöissä on erityismääräyksiä.

76 artikla Maksutyypit 1. Tilinpitäjä maksaa menot käytettävissä olevien varojen rajoissa. 2. Maksu suoritetaan, jos on olemassa todisteet siitä, että asianomainen toiminta on sopimuksen tai perussäädöksen mukainen, vähintään yhdellä seuraavista tavoista: a) maksetaan koko erääntynyt määrä; b) suoritetaan erääntynyt määrä maksamalla i) käteisvaroja käyttöön tarjoava ennakkomaksu, joka voidaan jakaa moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti useisiin maksueriin; tällainen ennakkomaksumäärä maksetaan hankinta- tai avustussopimuksen tai perussäädöksen perusteella taikka sellaisten asiakirjatodisteiden perusteella, joista voidaan tarkistaa, että asianomaisen hankinta- tai avustussopimuksen ehtoja on noudatettu; ii) yksi tai useampi välimaksu korvauksena toimen osittaisesta toteuttamisesta tai sopimuksen täyttämisestä. Siitä voidaan vähentää ennakkomaksu kokonaan tai osittain, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussäädöksen säännösten soveltamista; iii) loput erääntyneestä määrästä, kun toimi tai sopimus on toteutettu kokonaisuudessaan. Loppumaksusta vähennetään sitä ennen suoritetut maksut. Käyttämättä olevat määrät peritään takaisin antamalla perintämääräys. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut maksutyypit erotetaan toisistaan talousarviokirjanpidossa kunkin maksun suoritusajankohtana. 4. Edellä 51 artiklassa tarkoitetuissa kirjanpitosäännöissä määrätään, miten ennakkomaksut selvitetään kirjanpidossa ja miten kustannusten tukikelpoisuus otetaan huomioon. 5. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä selvittää säännöllisesti ennakkomaksut hankkeen taloudellisen luonteen perusteella ja viimeistään hankkeen päättyessä. Ennakkomaksut selvitetään aiheutuneita kustannuksia koskevien tietojen perusteella tai sellaisen vahvistuksen perusteella, jossa todetaan maksuehtojen täyttyneen asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 125 artiklan mukaisesti, minkä tulojen ja menojen hyväksyjä on vahvistanut tämän asetuksen 73 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Jos avustus- tai muun sopimuksen arvo on yli 5 000 000 euroa, tulojen ja menojen hyväksyjän on hankittava kunkin vuoden lopussa vähintään tiedot, jotka tarvitaan kustannuksia koskevan kohtuullisen tarkan arvion laskemiseksi. Kyseisiä tietoja ei saa käyttää ennakkomaksujen selvittämiseen, mutta tulojen ja menojen hyväksyjä sekä tilinpitäjä voivat käyttää niitä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 82 artiklan 2 kohdan noudattamiseksi. Tehtyihin oikeudellisiin sitoumuksiin on sisällytettävä toisen alakohdan soveltamiseksi tarvittavat määräykset.

77 artikla Maksuajat Menojen maksamisessa on noudatettava asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 116 artiklassa vahvistettuja määräaikoja.

7 LUKU

SISÄINEN TARKASTAJA

78 artikla Sisäisen tarkastajan nimeäminen sekä valtuudet ja tehtävät 1. Unionin elin järjestää sisäisen tarkastuksen tehtävän, jota on hoidettava kansainvälisten standardien mukaisesti. 2. Komission sisäinen tarkastaja vastaa sisäisestä tarkastuksesta. Sisäinen tarkastaja ei saa olla samalla unionin elimen tai komission tulojen ja menojen hyväksyjä eikä tilinpitäjä. 3. Sisäinen tarkastaja neuvoo unionin elintä riskienhallinnassa, esittää riippumattomia lausuntoja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta sekä antaa suosituksia toimintojen toteuttamisedellytysten parantamiseksi ja edistääkseen moitteetonta varainhoitoa. Sisäisen tarkastajan tehtävänä on erityisesti a) arvioida sisäisten hallinnointijärjestelmien asianmukaisuutta ja vaikuttavuutta sekä yksiköiden toiminnan tuloksellisuutta ohjelmien ja toimien toteuttamisessa niihin liittyvien riskien kannalta; b) arvioida kuhunkin unionin elimen talousarvion toteuttamistoimeen sovellettavien sisäisen valvonnan ja tarkastuksen järjestelmien tehokkuutta ja vaikuttavuutta. 4. Sisäisen tarkastajan tehtäväkenttään kuuluvat unionin elimen kaikki toiminnot ja yksiköt. Hänen on saatava käyttöönsä rajoituksetta kaikki tiedot, joita hän tarvitsee tehtäviensä hoitamiseksi, ja hänellä on tarvittaessa oltava pääsy tarkastuspaikalle sekä jäsenvaltioissa että kolmansissa maissa. 5. Sisäinen tarkastaja tutustuu tulojen ja menojen hyväksyjän antamaan konsolidoituun vuotuiseen toimintakertomukseen sekä muihin yksilöityihin tietoihin. 6. Sisäinen tarkastaja raportoi havainnoistaan ja suosituksistaan unionin elimen hallintoneuvostolle ja johtajalle. Unionin elin varmistaa, että tarkastusten perusteella annettuja suosituksia noudatetaan. 7. Sisäinen tarkastaja ilmoittaa myös seuraavista mahdollisista tapauksista: a) kriittisiä riskejä ei ole poistettu eikä suosituksia ole noudatettu; b) aiempien vuosien suositusten täytäntöönpanossa on merkittäviä viiveitä. Hallintoneuvosto tai, jos tämä on perustamissäädöksen mukaan mahdollista, johtokunta sekä johtaja varmistavat, että tarkastusten suositusten täytäntöönpanoa seurataan säännöllisesti. Hallintoneuvosto tai, jos tämä on perustamissäädöksen mukaan mahdollista, johtokunta tarkastelee 48 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tietoja ja sitä, onko suositukset pantu kokonaisuudessaan täytäntöön ajallaan. Kukin unionin elin tutkii, voidaanko elimen oman sisäisen tarkastajan kertomuksissa esitettyjen suositusten perusteella ehdottaa hyviä toimintatapoja muille unionin elimille. 8. Unionin elin asettaa sisäisen tarkastajan yhteystiedot kaikkien menotapahtumiin osallistuvien luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden saataville, jotta nämä voivat ottaa luottamuksellisesti yhteyttä sisäiseen tarkastajaan. 9. Sisäisen tarkastajan kertomukset ja havainnot asetetaan yleisön saataville vasta, kun sisäinen tarkastaja on vahvistanut niiden täytäntöön panemiseksi toteutetut toimet.

79 artikla Sisäisen tarkastajan riippumattomuus 1. Sisäinen tarkastaja toimittaa tarkastuksensa täysin itsenäisesti. Komissio antaa sisäiseen tarkastajaan sovellettavat erityissäännökset siten, että niissä taataan sisäisen tarkastajan täydellinen riippumattomuus tehtävien hoitamisessa ja määritetään sisäisen tarkastajan vastuu. 2. Sisäinen tarkastaja ei saa ottaa vastaan ohjeita eikä hänelle saa asettaa rajoituksia hänen hoitaessa