NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä marraskuuta 1994,

tutkimusta ja teknologista kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevasta erityisohjelmasta yleisesti kiinnostavien telemaattisten sovellusten alalla (1994-1998) (94/801/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),

sekä katsoo, että

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellä N:o 1110/94/EY(4) hyväksyneet Euroopan yhteisön neljännen puiteohjelman tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä, jäljempänä 'T & K`, koskevien toimien osalta kaudeksi 1994-1998 määritellen erityisesti yleisesti kiinnostavien telemaattisten sovellusten alalla toteutettavat toimet; tämä päätös tehdään kyseisen päätöksen johdanto-osassa esitetyt syyt huomioon ottaen,

perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin ja että kussakin erityisohjelmassa täsmennetään sen toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista,

tämän ohjelman toteuttamiseksi arvioidaan tarvittavan 843 miljoonaa ecua; budjettivallan käyttäjät vahvistavat määrärahat jokaista varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu, päätöksen N:o 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti,

tämä ohjelma voi merkittävästi edistää kasvun elpymistä, kilpailukyvyn parantamista ja työllisyyden kehittämistä yhteisössä kuten esitetään kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa; Brysselissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto on mainitun valkoisen kirjan perusteella päättänyt panna täytäntöön toimintaohjelman, joka sisältää konkreettisia toimenpiteitä Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tasolla, erityisesti tietoinfrastruktuurin ja uusien telemaattisten sovellusten alalla,

uusien telemaattisten järjestelmä- ja palvelumuotojen kehittäminen ja käyttöönotto on elintärkeää yhteisön politiikan toteuttamiselle, erityisesti sisämarkkinoiden vahvistamiselle, eurooppalaisten tutkijoiden välisen yhteistyön tehokkuudelle ja Euroopan teollisuuden kasvavalle kilpailukyvylle,

telemaattisten sovellusten on osaltaan edistettävä yleishyödyllisten palvelujen laadun ja tehokkuuden, tiedonlähteiden saatavuuden ja kansalaisten elinolojen parantamista; niiden on kannustettava sähköisen tiedon luomista ja vaihtoa kaikilla Euroopan unionin kielillä,

on hyvin tärkeää, että käyttäjät ovat mukana kaikissa T & K-hankkeiden vaiheissa, jotta he pystyvät ilmaisemaan tarpeensa ja jotta nämä tarpeet muokataan tulosten käyttöön,

yhteisön T & K-toimien neljännen puiteohjelman sisältö määritellään toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; tässä erityisohjelmassa täsmennetään kyseisen periaatteen mukaisen toiminnan sisältö yleisesti kiinnostavien telemaattisten sovellusten alalla,

päätöksessä N:o 1110/94/EY määrätään, että yhteisön toiminta on perusteltua, jos tutkimus muun muassa myötävaikuttaa yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittumiseen sekä edistää kokonaisuudessaan sen sopusointuista kehitystä pyrkien samalla tieteelliseen ja tekniseen laatuun; tämän ohjelman katsotaan edistävän näiden tavoitteiden toteutumista,

yhteisön olisi tuettava ainoastaan korkealaatuisia T & K-toimia,

tähän erityisohjelmaan sovelletaan sääntöjä yritysten, tutkimuskeskusten [mukaan lukien Yhteinen tutkimuskeskus (YTK)] ja korkeakoulujen osallistumisesta sekä tutkimustulosten levittämiseen sovellettavia sääntöjä, jotka täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä,

olisi määrättävä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on edistää pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista tähän ohjelmaan, erityisesti teknologiaa kannustavilla toimenpiteillä,

on syytä jatkaa komission alulle panemia pyrkimyksiä yksinkertaistaa ja nopeuttaa haku- ja valintamenettelyjä sekä saada ne avoimemmiksi, jotta edistettäisiin ohjelman täytäntöönpanoa ja helpotettaisiin niitä toimia, joita yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen on toteutettava osallistuakseen yhteisön T & K-toimintaan,

tämä tutkimusohjelma edistää jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, yleisesti kiinnostavien telemaattisten sovellusten alalla toteuttamien T & K-toimien välisen, sekä kyseisten toimien ja yhteisön vastaavien T & K-toimien välisen synergian lujittamista,

tietoteknologioiden, telekommunikaatioteknologioiden sekä telematiikan välinen lisääntyvä lähentyminen huomioon ottaen tämä ohjelma olisi pantava täytäntöön sovittamalla se tiiviisti yhteen tietoteknologioiden ja kehittyneiden tietoliikenneteknologioihin ja -palveluihin liittyvien ohjelmien kanssa synergian vaikutuksen vahvistamiseksi,

tämän ohjelman täytäntöönpanemiseksi saattaisi olla tarkoituksenmukaista toteuttaa kansainvälisiä yhteistyötoimia kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa,

tähän ohjelmaan on sisällyttävä lisäksi T & K:n tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen liittyviä toimia kohteenaan erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset ja niistä erityisesti ne, jotka sijaitsevat ohjelmaan vähiten osallistuvissa jäsenvaltioissa ja alueilla, sekä ohjelman tyydyttävään täytäntöönpanoon tarvittavia ohjelman sisäisiä toimia tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen kannustamiseksi,

on syytä määrittää tähän ohjelmaan liittyvät sosiaalis-taloudelliset seuraamukset ja mahdolliset teknologiset vaarat,

kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimusohjelman yhteydessä on tarpeen tutkia toisaalta telemaattisten sovellusten sosiaalisia vaikutuksia tuotanto- ja työorganisaatioon ja toisaalta yhteisön kansalaisten ja tietoinfrastruktuurin välistä vuorovaikutusta,

olisi valvottava jatkuvasti ja järjestelmällisesti tämän ohjelman toteutumista sen mukauttamiseksi tarvittaessa tieteen ja teknologian kehitykseen tällä alalla; lisäksi olisi kohtuullisen ajan kuluessa teetettävä riippumaton arvio ohjelman toteutumisesta, jotta saataisiin kaikki viidennen T & K-puiteohjelman tavoitteiden määrittämiseen tarvittavat tiedot; lopuksi tämän ohjelman päättyessä olisi suoritettava sen tulosten lopullinen arviointi tässä päätöksessä määriteltyihin tavoitteisiin nähden,

YTK voi osallistua tähän ohjelmaan sisältyviin välillisiin toimiin, ja

tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (Crest) on kuultu,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään erityinen tutkimusta ja teknologista kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskeva ohjelma yleisesti kiinnostavien telemaattisten sovellusten alalla, sellaisena kuin se on määritelty liitteessä I, tämän päätöksen hyväksymispäivän ja 31 päivän joulukuuta 1998 väliseksi ajaksi.

2 artikla

1 Tämän ohjelman täytäntöönpanoon tarvittavat arvioidut varat ovat 843 miljoonaa ecua, josta enintään 9,8 prosenttia on tarkoitettu henkilöstömenoihin ja komission toiminnasta johtuviin menoihin.

2 Kyseisten varojen alustava jakautuminen esitetään liitteessä II.

3 Budjettivallan käyttäjät vahvistavat määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu ja päätöksen N:o 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa esitettyjen edellytysten mukaisesti ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet.

3 artikla

1 Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta rahoitukseen täsmennetään päätöksen N:o 1110/94/EY liitteessä IV.

2 Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevat säännöt sekä tulosten levittämistä koskevat säännöt täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä.

3 Liitteessä III vahvistetaan muut kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut erityiset yksityiskohtaiset säännöt tämän ohjelman täytäntöönpanosta.

4 artikla

1 Varmistaakseen erityisesti tämän ohjelman täytäntöönpanon taloudellisen kannattavuuden komissio valvoo jatkuvasti ja järjestelmällisesti riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden asianmukaisella avustuksella ohjelman edistymistä liitteessä I esitettyihin ja työohjelmassa täsmennettyihin tavoitteisiin nähden. Se arvioi erityisesti, ovatko tavoitteet, toiminnan painopisteet ja taloudelliset voimavarat aina tilanteen kehitykseen mukautetut. Kyseisen valvonnan tulosten perusteella se tekee tarvittaessa ehdotuksia tämän ohjelman mukauttamiseksi tai täydentämiseksi.

2 Edistääkseen yhteisön toimien päätöksen N:o 1110/94/EY 4 artiklan 2 kohdassa määrättyä arviointia komissio laadituttaa mainitussa kohdassa määrätyn aikataulun mukaisesti riippumattomilla asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion tähän ohjelmaan sisältyvillä aloilla toteutetuista toimista ja niiden hallinnoimisesta kyseistä arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana.

3 Komissio teettää tämän ohjelman päätteeksi riippumattoman loppuarvioinnin tuloksista neljännen puiteohjelman liitteessä III ja tämän päätöksen liitteessä I määriteltyihin tavoitteisiin nähden. Kertomus loppuarvioinnista toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle.

5 artikla

1 Komissio laatii työohjelman liitteessä I määriteltyjen tavoitteiden ja liitteessä II esitetyn määrärahojen ohjeellisen jakamisen mukaisesti sekä saattaa sen tarvittaessa ajan tasalle. Kyseisessä ohjelmassa esitetään yksityiskohtaisesti:

- tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja tehtävät tutkimustyöt,

- toteuttamisaikataulu, johon sisältyvät päivämäärät ehdotusten pyytämistä varten,

- rahoituksen ja hallinnon osalta noudatettaviksi suunnitellut yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien erityiset teknologiaa kannustavien, pienille ja keskisuurille yrityksille suunnattujen toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvät yksityiskohtaiset säännöt sekä hahmotelma muista toimenpiteistä, valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet mukaan lukien,

- yksityiskohtaiset säännöt yhteensovittamisesta muiden tällä alalla toteutettavien T & K-toimien kanssa erityisesti muiden erityisohjelmien osalta ja tarvittaessa määräykset, joiden tarkoituksena on muissa yhteyksissä kuten Eurekan ja Costin yhteydessä toteutettavien toimien välisen paremman synergian varmistaminen,

- yksityiskohtaiset säännöt tämän ohjelman yhteydessä toteutettavien T & K-toimien tuloksista saatujen tietojen levittämisestä, suojelusta ja tulosten hyödyntämisestä.

2 Komissio pyytää ehdotuksia työohjelman perusteella toteutettaviksi toimiksi.

6 artikla

1 Komissio vastaa tämän ohjelman täytäntöönpanosta.

2 Jäljempänä 7 artiklan 1 kohdassa määrätyissä tapauksissa komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.

3 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.

4 Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.

5 Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.

6 Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.

7 artikla

1 Edellä 6 artiklan 2 - 6 kohdassa määrättyä menettelyä sovelletaan:

- edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman laatimiseen ja ajan tasalle saattamiseen,

- ehdotuspyyntöjen sisältöön,

- T & K-toimien, joihin haetaan yhteisön rahoitustukea, arviointiin ja kyseisen rahoituksen määrän arviointiin jokaisen toimen osalta, jos tämä määrä on miljoona ecua tai suurempi,

- kaikkiin liitteessä II esitetyn varojen alustavan jakautumisen tarkistuksiin,

- erityisiin yksityiskohtaisiin sääntöihin yhteisön osallistumisesta erilaisten suunniteltujen toimien rahoitukseen,

- ohjelman arvioimiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin ja määriteltäviin valtuuksiin,

- kaikkiin poikkeamisiin liitteessä III määritellyistä yksityiskohtaisista säännöistä,

- kolmansien maiden oikeushenkilöiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistumiseen mihin tahansa toimeen.

2 Jos 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettu yhteisön rahoitusosuus on pienempi kuin miljoona ecua, komissio antaa komitealle tiedon toimista ja niiden arvioinnin tuloksista.

3 Komissio antaa komitealle säännöllisesti tiedon tämän ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä kokonaisuudessaan.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 1994.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORCHERT

(1) EYVL N:o C 228, 17.8.1994, s. 1 ja EYVL N:o C 262, 20.9.1994, s. 1

(2) EYVL N:o C 205, 25.7.1994

(3) Lausunto annettu 2 päivänä kesäkuuta 1994

(4) EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1

LIITE I

TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA SISÄLTÖ

Tämä erityisohjelma vastaa täysin neljännen puiteohjelman suuntaviivoja, soveltaa sen valintaperusteita ja täsmentää sen tieteelliset ja teknologiset tavoitteet.

Mainitun puiteohjelman liitteen III ensimmäisen toimen I A kohta on tämän ohjelman erottamaton osa.

Johdanto

Erityisohjelman yhteydessä toteutettu telemaattisiin sovelluksiin liittyvä T & K-toiminta painottaa parhaillaan kehittyvää informaatio- ja kommunikaatioinfrastruktuuria, joka muodostaa tulevaisuuden tietoyhteiskunnan keskushermoston. Ehdotetut T & K-toiminnan alat ovat niitä, jotka vaikuttavat merkittävimmällä tavalla tämän infrastruktuurin kehitykseen, pyrkimysten valikointi- ja keskittämistarve huomioon ottaen, ja joiden tavoitteena on koko teollisuuden kilpailukyvyn, työllisyystilanteen ja kansalaisten elämänlaadun parantaminen Euroopan unionissa, erityisesti helpottamalla kansalaisten pääsyä tietoinfrastruktuuriin.

Nopeasti ja jatkuvasti kehittyvien informaatio- ja kommunikaatioteknologioiden (ICT) avulla on mahdollista, yhdistämällä ne usein monimutkaisiin kokonaisuuksiin, tarjota useille eri käyttäjäryhmille, erityisesti julkisille palveluille ja yksityishenkilöille, uusia tuotevalikoimia ja palveluja, jotka vastaavat taloudellisia ja sosiaalisia perustarpeita. Nimitykseen 'telemaattiset sovellukset` kuuluvat kaikki tästä integroinnista aiheutuvat järjestelmät (laitteet ja ohjelmistot) ja palvelut (etäopiskelu, etätyö, telelääketiede, tie- tai lentoliikenteen teleohjaus jne.).

Telemaattisia sovelluksia koskeva T & K mahdollistaa sillan rakentamisen informaatio- ja kommunikaatioteknologioiden (ICT) ja käyttäjien tarpeiden välille. Täten sillä edistetään telemaattisten järjestelmien ja palvelujen kehittämistä teknologisen kehityksen mukaisesti parantamalla niiden käytön helppoutta. Tällaisen tutkimuksen seuraukset voivat olla merkittäviä, etenkin kun kehittyneet telemaattiset ratkaisut on hyvin mukautettu käyttäjien tarpeisiin ja kun otetaan huomioon niiden yhteistoiminnan tarve eurooppalaisella tasolla.

Telematiikan menestyksekkäällä Eurooppaan levittämisellä saadaan aikaan elin- ja työolojen paraneminen, yritysten ja hallintojen toiminnan parempi organisointi, uusiin tuotteisiin ja palveluihin perustuva työllisyydelle suotuisa kasvuliike, sisämarkkinoiden vahvistuminen ja Euroopan unionin taloudellisen ja sosiaalisen yhtenäisyyden vahvistuminen.

Lisäksi tukeutumalla muiden informaatio- ja kommunikaatioteknologioita (ICT) koskevien tutkimusohjelmien tuloksiin yleisesti kiinnostaviin telemaattisiin sovelluksiin liittyvä yhteisön T & K (telematiikka -ohjelma) edistää myös osaltaan jo esimerkiksi Esprit- tai Race-ohjelman hyväksi sovittujen taloudellisten ponnistusten saamista kannattavaksi.

Lopuksi Brysselissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan valkoisen kirjan perusteella uusien telemaattisten sovellusten merkitystä investoinneille ja työllisyydelle esimerkiksi etätyön sekä opetukseen, koulutukseen, terveyteen tai liikenteeseen sovellettujen telepalveluiden alalla.

I TAUSTAA

Telematiikka-ohjelmassa tavoitellaan kahta päämäärää. Niistä ensimmäinen koostuu eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn ja yleishyödyllisten palvelujen tehokkuuden edistämisestä ja työpaikkojen luomisen kannustamisesta uusien telemaattisten järjestelmien ja palvelujen kehittämisen avulla esimerkiksi etätyön ja telepalveluiden alalla; toinen, äskettäin Maastrichtin sopimuksessa esitelty tavoite koostuu muuta yhteisön politiikkaa varten tarvittavan tutkimustoiminnan edistämisestä.

Aloitettu T & K tukeutuu kolmannesta puiteohjelmasta saatuun kokemukseen suosien kuitenkin kolmea uutta suuntaviivaa. Ensinnäkin, painottaminen vaihtuu 'tietotelematiikasta` uuteen 'multimediatelematiikkaan`. Toiseksi, suurempi merkitys annetaan käyttäjien tarpeiden huomioon ottamiselle. Viimeiseksi, erityinen huomio kiinnitetään sellaisten ratkaisujen tutkimukseen, joiden kustannukset ovat kohtuullisia.

Hankkeiden toteuttamista koskevat suuntaviivat

Periaatteessa jokainen hanke voitaisiin toteuttaa seuraamalla viiden vaiheen menetelmää, ja kyseessä olevat käyttäjät olisivat tiiviisti mukana hankkeen jokaisessa vaiheessa.

Ensimmäisessä vaiheessa etusija annetaan käyttäjien piilevien tai näiden ilmaisemien erityistarpeiden tunnistamiselle. Käyttäjät muodostuvat erittäin suuresta otoksesta toimielimiä, esimerkiksi etätyöhön turvautumaan joutuvista hallintoelimistä tai yrityksistä, ja useista erilaisista ihmisistä, esimerkiksi tutkijoista, kirjastonhoitajista, terveydenhoitoalan ammattilaisista, lennonjohtajista tai vammaisista, jotka joutuvat käyttämään verkkoon liitettyjä multimediatyöasemia.

Toiseksi, käännettäessä nämä tarpeet telematiikan termeille on määriteltävä joukko toiminnallisia eritelmiä, joiden on noudatettava kyseessä olevien käyttäjien yhteisiä tarpeita, mukaan lukien tietoturvaa, tietojen luotettavuutta ja henkilökohtaisuutta koskevat tarpeet. Näiden eritelmien on myös varmistettava telemaattisten välineiden ja palveluiden yhteistoiminnan mahdollisuus eurooppalaisella tasolla.

Tämän perusteella kolmannessa vaiheessa otetaan käyttöön esittelijät esikilpailullisella, esinormatiivisella ja esilainsäädännöllisellä tasolla sellaisen T & K-toimen mukaisesti, jolla yritetään yhdistää neljä eri elementtiä.

Kolme ensimmäistä ovat geneerisiä: kyseessä ovat geneeriset verkot (esimerkiksi viestintäverkot, joissa on suuri bittinopeus, valokuitu- tai satelliittiverkot), geneeriset välineet (multimediatyöasemat, kannettavat tiedon varastointi ja -käsittelylaitteet jne.) ja geneeriset palvelut (esimerkiksi multimediasähköposti, tietojen kaukopurku, interaktiivisen simuloinnin ja virtuaalitodellisuuksien mahdollisuudet).

Neljäs elementtiryhmä kattaa spesifiset laitteet ja ohjelmistot. Viimeksi mainitut kuuluvat kyseessä olevan hankkeen spesifiseen T & K-toimeen, jotta kehittynyt sovellus vastaisi hyvin käyttäjien tarpeita. Tämän järjestelmien integroimiseen liittyvän taloudellisen tehokkuuden varmistamiseksi olisi kuitenkin yritettävä turvautua eniten kolmeen ensimmäiseen geneeriseen elementtiin, jotka ovat muiden tutkimusohjelmien tulosta, erityisesti Race- ja Esprit-ohjelman. Puiteohjelman (1994 - 1998) kolmen ensimmäisen erityisohjelman välillä saadaan näin aikaan tiivis yhteistoiminta. Lisäksi solmitaan tiiviit suhteet julkisten ja yksityisten televiestintäverkkojen käyttäjien, palvelujen tarjoajien ja elektroniikka- ja informatiikkatehtailijoiden kanssa.

Neljännessä vaiheessa näin kehitetyt esittelijät validoidaan todellisessa tilanteessa käyttäjäryhmien kanssa, assosioimalla aikaisempaa tiiviimmin toimivaltaiset julkiset ja yksityiset laitokset näiden uusien telemaattisten sovellusten myöhemmän levittämisen helpottamiseksi. Nämä validointikokeet eivät sulje pois peruutuksia, joko aiemmin hyväksyttyjen toiminnallisten eritelmien tarkastamiseksi tai muiden, erityisosiin liittyvien T & K-töiden suorittamiseksi, ja jopa muihin informaatio- ja kommunikaatioteknologioita koskeviin, kehittyneempiin tutkimusohjelmiin vetoamiseksi.

Tämän uusiutuvan prosessin viimeisessä vaiheessa menestyksekkäästi validoituihin sovelluksiin liitetään käyttösuunnitelma saaduille tuloksille, suositukset standardointijärjestöille ja lainsäätäjille sekä käyttöopas, jota seuraamalla nämä uudet telemaattiset sovellukset voidaan menestyksekkäästi toteuttaa.

Hankkeisiin sisältyvissä T & K-töissä on ennakoitava mahdollisimman tarkoin sellaiset sovellusten käytön rajoitukset, joita on noin neljännestä Euroopan unionin väestöstä edustavilla vammaisilla ja vanhuksilla. Tätä varten T & K-töissä on varmistettava, että edistyneitä sovelluksia voidaan kehittää siten, että näiden käyttäjäryhmien tarpeisiin voidaan vastata mahdollisimman edullisin kustannus- ja tehokkuusedellytyksin.

Telematiikka-ohjelman toteuttamista koskevat suuntaviivat

Koko ohjelman toteuttamisen yhteydessä jatketaan myös tutkimusta käyttäjien tarpeiden paremmasta huomioimisesta ja suuremmasta taloudellisesta tehokkuudesta. Kyseeseen tulee erityisesti hankkeiden välisten ponnistelujen kalliiden kaksinkertaistamisten välttäminen ja varmistuminen siitä, että samankaltaisissa mutta eri T & K-aloille kuuluvissa sovelluksissa käytetään mahdollisimman paljon yhteisiä osia. Nämä yhtenäisyyden ja taloudellisen tehokkuuden näkökohdat muodostavat oikeutuksen monialaiseen telemaattiseen tutkimukseen kuuluvan erityisohjelman olemassaoloon.

Kolmannen puiteohjelman yhteydessä noudatettu menettely oli pääasiassa empiirinen. Hankkeiden väliseen pitkittäiseen yhteistoimintaan liittyvät tiheästi järjestetyt kokoukset ovat kaikilla puiteohjelman kattamilla aloilla kannustaneet tiedonvaihtoa ja näin on vältetty turhat ponnistelujen kaksinkertaistamiset esittelijöiden kehittämisessä. Lisäksi kokemustenvaihdot hankkeiden ja edustavien käyttäjäryhmien välillä ovat validointikokeiden yhteydessä helpottaneet näiden uusien telemaattisten sovellusten käyttöönottoa koskevien käytännön suositusten valmistelua.

Tätä pragmaattista lähestymistapaa jatketaan ja parannetaan. Järjestetään poikittaiseen yhteistoimintaan liittyviä kokouksia, joihin kootaan henkilöitä, jotka työskentelevät monilta alakohtaisilta sektoreilta lähtöisin olevien hankkeiden parissa, joissa kuitenkin käsitellään samanlaisia aiheita, esimerkiksi etätyön kehittämistä (tutkijoille, lääkäreille tai virkamiehille, haja-asutusalueilla tai kaupungeissa), ihmisten ja koneiden välisiä kytkentöjä ja ergonomisia näkökohtia tai lisäksi Euroopan kattavien telemaattisten verkkojen ja palvelujen parantamista (olivatpa käyttäjät tutkijoita, hallintolaitoksia, toimielinpankkeja tai lennonjohtajia).

Lisäksi tätä empiiristä menetelmää vahvistetaan telemaattisen tekniikan tutkimuksella, joka toteutetaan tähän ohjelmaan kuuluvien poikittaisten T & K-toimien yhteydessä.

Lopuksi, erityinen huomio kiinnitetään yhteisön tutkimustoiminnan yhteensovittamiseen kansallisella tai eurooppalaisella tasolla toteutettujen samankaltaisiin ohjelmiin (Eureka, ESA, Eurocontrol jne.).

Käyttäjien tarpeisiin hyvin mukautettujen ja teknisellä ja taloudellisella tasolla suorituskykyisten telemaattisten järjestelmien ja palvelujen kehitystä kannustava Telematiikka-ohjelma edistää osaltaan Euroopan talouden kilpailukyvyn vahvistumista ja sellaisten investointien rohkaisemista ja hyödyntämistä, joita tarvitaan suorituskykyisen informaatio- ja kommunikaatioinfrastruktuurin luomiseen Euroopassa.

Toimet kohdistuvat yhdeksään pitkittäisten sovellusten sektoriin, jotka on ryhmitelty kolmeksi suureksi tutkimusalaksi:

- julkisten palveluiden telematiikka: hallintoelimet ja liikenne,

- tiedon hankkimiseen liittyvä telematiikka: tutkijat, koulutus, kirjastot,

- elämisen laatua ja työllisyyttä parantava telematiikka: kaupunki- ja haja-asutusalueet, terveydenhuolto, vanhukset ja vammaiset, ympäristönsuojelu.

Neljäs tutkimusala kattaa telematiikka-, lingvistiikka- ja informaatiosuunnitteluun liittyvät poikittaiset T & K-toimet, jotka toteutetaan alakohtaisten toimintojen tukemiseksi ja vahvistamiseksi.

Tätä järjestelmää täydentää viides tutkimusala, joka koostuu poikittaisista toimista kuten tulosten levittämisestä ja muista valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimista, mukaan lukien tutkijoiden ja käyttäjien kansainvälinen yhteistyö ja koulutus.

Sovellettavuuspalkkioihin perustuvia teknologian kannustustoimenpiteitä toteutetaan pienten ja keskisuurten yritysten osallistumisen rohkaisemiseksi ja helpottamiseksi, ottaen huomioon vähiten kehittyneillä alueilla sijaitsevien yritysten tarpeet.

II TUTKIMUSALAT

TUTKIMUSALA A - JULKISTEN PALVELUIDEN TELEMATIIKKA

1 Hallintoelimet

Hallintoelinten väliset tiedonkäsittely- ja -vaihtojärjestelmät pannaan täytäntöön ohjelman "Telematics Network for Administration / Interchange of Data between Administrations" (TNA/IDA) avulla. Alustavat luonnokset telemaattisia verkkoja varten on valmisteltu hallintoelinten (TNA) välillä. Niiden toteutettavuustutkimuksiksi ja pilottihankkeiksi kääntäminen toteutetaan monivuotisen yhteisön IDA-toimen yhteydessä. On näin ollen tarpeen, että tutkimusta, kehittämistä ja esittelyä koskevat toimet aloitetaan aikaisemmin TNA/IDA -ohjelman tuella, jotta multimediatelematiikan alan teknologinen kehitys voidaan myöhemmin asettaa hallintoelinten käyttöön.

Tavoite

Tavoitteena on mahdollistaa hallintoelinten toteuttama asiaankuuluvien telemaattisen tutkimuksen tulosten täytäntöönpano siinä määrin kuin niillä on oikeus asiasta määrätä ja siten, että julkiset palvelut saadaan eurooppalaisella tasolla nopeasti taloudellisemmiksi ja tehokkaammiksi. Parantuneen tehokkuuden ja suorituskyvyn ansiosta eurooppalaisten yritysten hallinnollisia kustannuksia voidaan vähentää merkittävästi, mikä edistää osaltaan Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn vahvistumista. Hallintoelimet voivat ottaa käyttöön uusia telemaattisia järjestelmiä ja palveluita järkiperäistämällä olemassa olevia infrastruktuureita ja kapitalisoimalla jo toteutetut investoinnit julkisten palvelujen parantamiseksi. T & K-toimilla mahdollistetaan myös sellaisten avoimien standardien määrittäminen ja edistäminen, joita voidaan käyttää telemaattisiin sovelluksiin liittyvissä julkisten hankintojen eritelmissä.

Töiden luonne

Kahta näkökohtaa käsitellään. Niistä ensimmäinen koskee hallintoelinten keskinäistä sekä hallintoelinten ja järjestöjen välistä tiedonvaihtoa helpottavien telemaattisten sovellusten käyttöönottoa mainittujen hallintoelinten tiedonsaantia varten. Näissä töissä asetetaan yhteismarkkinoiden toiminnan ja Euroopan unionia koskevan sopimuksen täytäntöönpanon kannalta strategisiksi muodostuneet uudet teknologiat hallinnollisten alojen käyttöön. Ne voivat kohdistua sellaisiin aiheisiin kuten kuvien siirto (esimerkiksi meri- tai tieliikenteen telehallintaan tarvittavien merikorttien tai karttojen nopeaa ajanmukaistamista varten), multimediajärjestelmien käyttö ja videokonferenssien järjestäminen hallintoelinten välillä (esimerkiksi etätyön mahdollistamiseksi kansallisten ja yhteisön hallintoelinten välillä ja täten käännös- ja tulkkipalvelujen Brysseliin keskittymisen välttämiseksi), tai dokumentaaristen multimediapalvelimien kehittäminen julkisia hankintoja ja sääntelyä varten. Validointi ja kehittäminen koko Eurooppaa koskevaa tasoa vastaavaksi olisi saatava päätökseen ennen vuotta 1998.

Toiseksi, huomattava merkitys kiinnitetään telemaattisten sovellusten täytäntöönpanomenetelmään. Hallintoelinten välisten suhteiden varmistamiseksi mahdollisimman tehokkain ja turvallisin edellytyksin tutkimuksessa otetaan huomioon julkisten telemaattisten verkkojen turvallisuuteen (erityisesti rahoituksellisten, taloudellisten ja sosiaalisten tilastojen osalta), kielellisiin eroavaisuuksiin, elektronisiin allekirjoituksiin ja valtioiden välisen tiedonsiirron oikeudellisiin seurauksiin liittyvät, jo toteutetut työt. Työt käsittävät myös asianmukaisten välineiden ja menetelmien toteuttamisen hallintoelimille tarjottujen palvelujen suorittamisen ja laadun arvioimiseksi.

Validointikokeet ja pilottihankkeet

Validointikokeet, joilla autetaan hallintoelimiä määräämään uusien telemaattisten ratkaisujen nopeasta käyttöönotosta ja tarvittaessa mukauttamaan sitä varten sisäisiä rakenteitaan, liittyvät hallintoelinten tarpeiden perusteella niiden käyttöön annettaviin kehittyneisiin telemaattisiin palveluihin. Informaatio- ja kommunikaatioteknologian alan yritykset sekä kyseiset hallintoelimet osallistuvat tiiviisti ja aktiivisesti näihin töihin. Edistämällä suoraan ohjelmassa suunniteltujen ratkaisujen validoimista nämä hallintoelimet avaavat omalta osaltaan tietä saatujen tulosten nopealle levittämiselle ja näin ollen niiden hyväksymiselle teknologisessa kehityksessä.

2 Liikenne

Kolmas puiteohjelma osoitti kokeiden ja pilottihankkeiden avulla, että telemaattisilla järjestelmillä ja palveluilla voitiin edistää tieliikenneruuhkien vähenemistä, henkilöiden ja tavaroiden liikkuvuuden sekä tieliikenteen turvallisuuden paranemista, saastumisen vähenemistä ja ympäristön parempaa suojelua, eli yhteisessä liikennepolitiikassa tarkoitettujen yleisten tavoitteiden saavuttamista.

Tavoitteet

Telematiikka-ohjelmassa jatketaan ja lujitetaan tieliikenteen telematiikan tutkimusta ja yhteisön T & K-ponnisteluja laajennetaan koskemaan muita liikennemuotoja, erityisesti lentoliikennettä, yhteisessä liikennepolitiikassa tarkoitettujen tavoitteiden toteutumisen edistämiseksi, Euroopan teollisuuden kilpailukykyä vahvistamalla ja mahdollistamalla liikenteen telemaattisten järjestelmien ja palvelujen merkittävän kehittymisen ennen vuotta 2000. Tiivis yhteensovittaminen varmistetaan liikennettä koskevien tutkimustoimien kanssa, jotka toteutetaan muissa erityisohjelmissa, kuten Teollisuuden teknologiat, Puhtaat ja tehokkaat energiateknologiat ja Liikenne, mukaan lukien ne oikeudelliset ja organisaatiota koskevat ongelmat, jotka on ratkaistava päätettäessä liikenteen telemaattisten sovelluksien menestyksekkäästä täytäntöönpanosta koko yhteisössä.

Töiden luonne

T & K-toimet kattavat koko liikenteeseen sovellettavan telematiikkaverkoston tietojen hankinnasta ja käsittelystä näiden tietojen julkaisemis-, siirto- ja vastaanottovaiheeseen asti. On varmistettava kattava teollinen yhtenäisyys näiden eri osien välillä, kehitettävä yhteensoveltuvia eritelmiä ja liitäntöjä sekä yhteisiä käyttösuosituksia, joilla mahdollistetaan verkkojen yhteenliittäminen ja välineiden ja palvelujen yhteistoiminta. On otettava lisäksi huomioon näiden telemaattisten sovellusten täytäntöönpanoon liittyvät näkökohdat.

T & K-töissä kiinnitetään erityinen huomio käyttäjien tarpeiden huomioon ottamiselle. Erityishuomio kiinnitetään lisäksi eri liikennevälineitä koskevien yhteisten telemaattisten välineiden tutkimukseen ja kehittyneiden, liikennetehokkuutta ja -turvallisuutta merkittävästi edistävien telemaattisten sovellusten kehittämiseen edelleen. Nämä sovellukset voivat liittyä yhtä hyvin maanpäällisiin telematiikkaverkostoihin kuin tietoliikenne- ja navigointisatelliitteihin. Näiden telemaattisten sovellusten vaikutusta matkustajien tottumuksiin ja matkustushalukkuuteen tutkitaan myös. Lisäksi kehitellään siirtymästrategioita telemaattisten sovellusten eri vaiheiden täytäntöönpanon mahdollistamiseksi.

Tieliikenteen osalta työt kohdistuvat liikennevalvonnassa ja kaupunkien tai maanteiden matkustaja- tai tavaraliikenteen hallinnassa ja harjoittamisessa suorituskykyisten telemaattisten järjestelmien ja palvelujen kehittämiseen ja integrointiin. Kolmannen puiteohjelman tuloksiin nojautuvat pilotti- ja esittelyhankkeet ovat tarpeellisia. Ne toteutetaan laajassa yhteistyössä muiden asiaa koskevien erityisohjelmien ja kansallisten tai eurooppalaisten ohjelmien kanssa.

Muilla toimilla tähdätään ohjaamisapuvälineiden täydentämiseen ja parantamiseen: kehittyneet tietoliikenne- ja suunnistuslaitteet ja -palvelut, näkyvyyden parantamisjärjestelmät, kulkuvälineen käyttäytymistä koskevat valvontalaitteet, kuljettajan hälytysjärjestelmät ja tuki kolarien estämiseen. Näiden osatekijöiden integroimisen olisi tarjottava telemaattisia ratkaisuja avustettua maantieajoa varten, muun muassa hyötyajoneuvojen hyväksi. Eräitä näistä telemaattisista sovelluksista voidaan mukauttaa myös kaupunkiliikenteeseen.

Näissä töissä valvotaan taloudellisten velvoitteiden huomioon ottamista.

Tutkimusponnistelut kohdistuvat myös telemaattisiin sovelluksiin, jotka on tarkoitettu tieverkon käyttäjien avustamiseen (tiedotus liikenneolosuhteista liikennevälineen, reitin jne. valitsemisen helpottamiseksi), käyttäjien turvallisuuden parantamiseen ja matkustushalukkuuden hallinnan helpottamiseen.

Nämä tutkimustoimet ovat jatkuvasti tiiviisti yhteensovitettuja Liikenne-erityisohjelman, Eurekan ja näihin liittyvien kansallisten ohjelmien kanssa.

Lentoliikenteen alalla painotetaan, lopulliselle käyttäjälle tarjotun laadun parantamiseksi, sellaisten telemaattisten sovellusten kehittämistä, jotka mahdollistavat pääsyn harmonoituun ja lopulta yhtenäistettyyn lentoliikenteen hallintajärjestelmään Euroopassa.

Ensimmäiseksi satelliitteihin ja kehittyneisiin tietoliikenneverkkoihin kohdistuvia telemaattisia sovelluksia kehitetään lentokoneiden paikallistamisen, niiden valvonnan ja ohjaamisen parantamiseksi ja ilmassa tai lentokentillä tapahtuvia törmäyksiä estävien järjestelmien ja laskeutumisapuneuvojen kehittämiseksi.

Toiseksi päätöksentekoa avustavia järjestelmiä sisältävien telemaattisten multimediavälineiden avulla edistetään nykyisten lentoliikenteen hallintajärjestelmien nykyaikaistamista Euroopan kattavaa telemaattista ilmailuverkkoa kehittämällä ja lennonjohtajien ja lentokapteenien tehtävää helpottamalla. Viimeaikaista virtuaalitodellisuuden alalla saavutettua kehitystä käytetään myös hyväksi.

Eurooppalaiset järjestöt, kuten Eurocontrol tai Euroopan avaruusjärjestö (ESA) ja kansalliset siviili-ilmailujärjestöt sovittavat näitä eri toimia yhteen muiden liikennetutkimusta käsittelevien erityisohjelmien yhteydessä jo toteutettujen toimien kanssa.

Meriliikenteen alalla tutkimustoimet tähtäävät pääasiassa telemaattisiin sovelluksiin turvautumiseen tietoliikenteen parantamiseksi laivasta toiseen, laivasta satamaan ja laivasta maalle. Spesifisiä telemaattisia sovelluksia kehitetään liikenteen turvallisuuden, valvonnan ja hallinnan yhtäaikaista parantamista varten, erityisesti satamaan ohjauksen osalta, liikenteen kulun parantamiseksi ja ympäristön suojelemiseksi sekä logistiikan voimavarojen optimoimiseksi kuljetusketjussa.

Yhteisten telemaattisten välineiden käytön laajentamiseksi eri liikennevälineisiin, ja samalla kustannusten alentamiseksi, tutkimukset laajennetaan myös sisävesi- ja rautatieliikenteeseen. Erityisesti viimeksi mainitun osalta työt kohdistuvat osittain uuteen valvonta- ja tietoliikennejärjestelmään, jolla tähdätään infrastruktuurien kapasiteetin lisäämiseen, ja osittain matkustajien pääsemiseen osallisiksi multimediapalveluista.

Monivälinekuljetuksen, tavara- ja matkustajaliikenteen alalla kehitetään uusia telemaattisia järjestelmiä ja palveluita koko liikennejärjestelmän integroimisen ja hyödyntämisen parantamiseksi, matkustajien tiedonsaannin mahdollistamiseksi ja liikennevälineiden parhaimman mahdollisen yhdistelmän valinnan helpottamiseksi. Henkilöliikenteen töiden osalta painotetaan julkisen liikenteen käyttöä. Telemaattisia sovelluksia kehitetään myös monivälinekuljetuksen käytön ja hallinnan optimoimiseksi, mikä vaatii tutkimusta myös asiaan liittyvien hallintoelinten välisen suoran tietoliikenteen keinoista.

Erityishuomio kiinnitetään liikenteen ympäristövaikutusten hallintaan. On kehitettävä sellaisia telemaattisia sovelluksia, joilla voidaan panna täytäntöön liikennevälineiden aiheuttamien saasteiden vähentämiseen tähtäävät strategiat ja vaarallisten aineiden kuljetuksesta aiheutuvien riskien minimointi.

Näitä töitä olisi lisäksi täydennettävä toimilla, jotka tähtäävät eri liikennevälineisiin mukautettujen maantieteellisten tietojärjestelmien (GIS) integroimiseen telemaattisten sovellusten avulla. Nämä toimet voivat nojautua yhteisön tietomarkkinoiden kannustamisohjelman (Impact) tuloksiin ja ne sovitetaan yhteen Liikenne-erityisohjelmassa toteutettujen töiden kanssa. Ennen validoimista koskevien pilottihankkeiden käynnistämistä todellisessa tilanteessa voi olla myös hyödyllistä toteuttaa laboratoriosimulaatioita tämän erityisohjelman yhteydessä kehitettävien mallien avulla.

Validointikokeet ja pilottihankkeet

Nämä toimet toteutetaan siten, että alan toimivaltaiset paikalliset tai kansalliset viranomaiset osallistuvat niihin aktiivisesti ja liikennetutkimusta käsittelevien muiden erityisohjelmien kehittämät validointitoimet sovitetaan niihin tiivisti yhteen. Ne mahdollistavat sellaisten telemaattisten ratkaisujen teknisiä saavutuksia, toimintaa ja käyttäjien hyväksymistä koskevat tarkastukset, jotka on toteutettu lentoliikenteen hallinnan, kaupunki- ja maantieliikenteen kokonaisvaltaisen hallinnan, avustetun maantieajon, junien automaattivalvonnan, meriliikenteen hallinnan ja monivälinekuljetusten hallinnan optimointia varten.

TUTKIMUSALA B - TIEDON HANKKIMISEEN LIITTYVÄ TELEMATIIKKA

3 Tutkimukseen liittyvä telematiikka

Eurooppalaiset tutkijat tarvitsevat yhä enemmän tehokkaita tiedonvaihtokanavia. Lisäksi heidän on voitava käyttää välimatkojen päästä Euroopan unionissa tai maailman muilla alueilla olevia kokeellisia välineitä, tieteellisiä tietopankkeja tai korkean suorituskyvyn tietokoneita.

Tavoite

Tavoitteena on kehittää edistyneitä telemaattisia sovelluksia, jotka toisaalta antavat eurooppalaisille tutkijoille mahdollisuuden tehdä työtä yhdessä, missä tahansa Euroopan unionin alueella he ovatkin, ja jotka toisaalta helpottavat käyttäjien pääsyä tutkimuksen tuloksiin. Kansallisia tai erikoistuneita verkkoja on toki jo olemassa, mutta nyt niillä olisi voitava hyödyntää korkean suorituskyvyn verkkojen alalla tapahtunutta edistystä ja ne olisi erityisesti kytkettävä eurooppalaisiin suuren bittinopeuden yhteyksiin. Tämä eurooppalainen infrastruktuuri muodostaa väistämättä etuoikeutetun välineen kansallisten T & K-ponnistelujen yhteensovittamiseen Euroopan unionissa. Lisäksi saatuja tuloksia voidaan hyödyntää myös muihin telemaattisiin sovelluksiin kuuluvilla aloilla. Tiivis yhteistoiminta varmistetaan aloilla, jotka liittyvät ohjelmiin Tietoteknologiat (korkean suorituskyvyn laskelmat ja verkot) ja Tietoliikenteen kehittyneet teknologiat ja palvelut (suuren nopeuden verkot).

Töiden luonne

Työ koostuu sellaisten ongelmien ratkaisemisesta, jotka johtuvat tutkimuksesta saaduista ja mahdollisesti kaukana toisistaan havaituista monimutkaisista kokemuksista ja sellaisten suurien tietokoneverkkojen käytöstä, joiden on toimittava avoimessa ympäristössä heterogeenisten järjestelmien kanssa ja suuren bittinopeuden tietoliikennepalveluja käyttämällä. Käsiteltävät kysymykset liittyvät tarkemmin näiden järjestelmien yhteistoimintaan, näissä verkoissa tarjottuihin palveluihin, niiden käyttövarmuuteen, niiden saatavuuteen ja turvallisuuteen. Tutkimusalat kattavat tietokoneverkkojen arkkitehtuurin ja käytännöt sekä näiden verkkojen hallinnan, valvonnan ja suojelun. Niihin sisältyy kolme näkökohtaa.

Ensimmäiseksi erityinen huomio kiinnitetään Euroopan tasoisiin, kansallisten ja kansainvälisten verkkojen välisiin yhteisliittymiin tehtävien parannusten validoimiseen ja erityisesti bittinopeuden kasvamiseen näiden verkkojen käyttäjien ehdottamiin sovelluksiin tarvittaviin arvoihin asti. Vuosien 1994 - 1998 aikana bittinopeuden pitäisi voida nousta 34:ään ja sen jälkeen 155:een megabittiin sekunnissa. Tällaisesta yhteenliittymästä on tullut välttämätön yhteisön tutkimuksen pysyttämiseksi asemassaan maailmanlaajuisella arvoasteikolla, ja sillä säädellään myös suuressa määrin eurooppalaisen teollisuuden tulevaisuutta.

Toiseksi, työt kohdistuvat kehittyneisiin ja jaoteltuihin multimediapalveluihin, joissa korostetaan yhteistyöllä toteutettavaa tutkimusta, niin akateemista kuin teollistakin. Kyse on erityisesti sellaisten telemaattisten välineiden kehittämisestä, joilla mahdollistetaan toisaalta pääsy tulevaisuuden suurten tieteellisten tietokoneverkkojen tiedostoihin ja toisaalta yhteistyö välimatkojen päästä erityisesti kokemusten kaukovalvonnan, etätyön tai tieteellisen videokonferenssin ansiosta.

Lopuksi on käsiteltävä yksityiskohtaiset säännöt valinnasta, tutkimuksesta ja tieteellisen tiedon esittelystä tai käynnissä olevista tutkimustöistä saatujen tulosten esittelystä, jotta ne saataisiin vaivattomasti niistä kiinnostuneiden käyttäjien saataville, ottaen huomioon kysymys henkiseen omaisuuteen liittyvistä oikeuksista.

Validointikokeet ja pilottihankkeet

Tutkijayhteisö, johon kuuluu 700 000 suurelta osin fysiikan ja luonnontieteiden alan tutkijaa ja insinööriä, muodostaa ihanteellisen huippukäyttäjien populaation validoimaan kehittyneet telemaattiset sovellukset, joita myöhemmin käyttävät muutkin käyttäjäryhmät. Näin ollen standardointitoimenpiteitä kannustetaan. Nämä validointikokeet kohdistuvat kansallisiin laajakaistaverkkoihin, jotka on eurooppalaisella tasolla liitetty yhteen. Niitä voidaan käyttää neljännen puiteohjelman ensimmäisessä toimenpidekokonaisuudessa tarkoitetuissa tutkijayhteisöissä (teollisia teknologioita, ympäristöä, biotieteitä ja biotekniikkaa, energiaa sekä informaatio- ja kommunikaatioteknologioita koskeva T & K). Nämä toimet toteutetaan kiinteässä yhteistyössä muualla maailmassa, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopassa tehtyjen aloitteiden kanssa, Euroopan unionin ja muun maailman tiedemiesten välisten suhteiden vahvistamiseksi.

4 Koulutus

Jatkuvasti muuttuvassa maailmassa tehokkailla koulutusjärjestelmillä voidaan osaltaan edistää eurooppalaisen talouden kilpailukykyä ja kansalaisten koko elämän jatkuvaa, henkilökohtaista kypsymistä. Kaikki yritykset, erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset, joutuvat kuitenkin kohtaamaan haasteen henkilökuntansa ammattitaidon jatkuvasta mukauttamisesta. Samoin kasvava joukko opiskelijoita ja työntekijöitä, erityisesti ATK-kulttuurin omaksuneet sukupolvet, vaativat uusia perus- ja jatkokoulutuksen muotoja, joiden avulla voidaan vastata jokaisen tarpeisiin ja vaatimuksiin, kuten tiedon ja tietotaidon kehitykseen. Kolmannen puiteohjelman yhteydessä toteutetut toimet ovat osoittaneet, että telematiikka voi suuresti auttaa koululaitoksia, koulutuskeskuksia, yritysten koulutuspalveluja ja yksityisiä vastaamaan kohtaamiinsa haasteisiin.

Tavoite

Tämän toimen tavoitteena on jatkaa tutkimuksia muissa teollisuusmaissa saavutettujen edistysaskelten seuraamiseksi hyödyntämällä multimediatietoliikenteessä laajakaistaverkkojen tai satelliittien välityksellä toteutunutta jatkuvaa kehitystä ja interaktiivisen simuloinnin tai virtuaalitodellisuuden alan edistymistä, tarjottujen palveluiden interaktiivisuuden vahvistamiseksi, multimediapalvelujen ja -asiakirjojen saatavuuden helpottamiseksi välimatkojen päästä ja koulutusohjelmien yksilöllistämiseksi. Tiivis yhteensovittaminen varmistetaan uuden kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen erityisohjelman ja neljännen, tutkijoiden koulutukseen kohdistuvan puiteohjelman sekä muiden koulutukseen liittyvien yhteisön toimien välillä, mukaan lukien erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitetut toimet.

Töiden luonne

Toimissa käsitellään kahta alaa. Kummankin kohdalla painotetaan edullisten telemaattisten ratkaisujen tutkimusta. Ensimmäisessä toimessa, jossa jatketaan kolmannen puiteohjelman yhteydessä aloitettuja töitä, tavoitellaan soveltuvimpaan olemassa olevien tietoliikenneverkkojen (satelliitit, ISDN, interaktiiviset kaapeliverkot) yhdistelmään turvautuvien telemaattisten palvelujen kehittämistä ja validoimista jokaisen palvelu- ja käyttäjätyypin osalta toiminnallisessa ympäristössä toteutetun perustavanlaatuisen pedagogisen, teknisen ja taloudellisen tutkimuksen jälkeen (korkeakoulut, suuret yritykset, pienet ja keskisuuret yritykset, yksityiset käyttäjät). Tämän toimen on valvottava myös, että eurooppalaiset kirjastoverkot voivat varmistaa etäopiskelijoiden pääsyn suuriin tiedostoihin.

Toiseen toimeen kuuluu sellaisen telemaattisen sovellusvaiheen kehittäminen, jonka avulla opetuksen etäohjaus ja ryhmien yhteiskoulutus on mahdollista videokonferenssien, tietokoneella avustettujen konferenssiverkkojen ja sähköisten multimediaviestipalveluiden käytön avulla. Nämä sovellukset nojautuvat erityisesti tekstinsiirtoon, verkkoryhmätyöhön, jaoteltuihin oppikurssipankkeihin ja multimediakirjastoihin pääsyyn ja kokeellisten töiden etätoteutuksen mahdollistaviin "virtuaalilaboratorioihin" pääsyyn. Tämä edellyttää tutkimusta etäopetukseen liittyvien, olemassa oleviin laajakaistaverkkoihin ja satelliitteihin turvautuvien telemaattisten multimediasovellusten kehittämisestä.

Toteutettavat työt kohdistuvat myös koulutuksen yksilöllistämiseen ja uusiin opetusmenetelmiin. Työpaikan ammatillisen koulutuksen osalta kyse on erityisesti koulutusjärjestelmien integroimisesta yksilöllisiin työasemiin, jotka joko kuuluvat tai eivät kuulu johonkin verkkoon. Lisäksi tutkitaan yksilöityjen interaktiivisten opetusohjelmien luomismenetelmiä, esimerkiksi niitä, joita käytetään "elektronisten" kirjojen luomiseksi. Muilta osin erityinen huomio kiinnitetään Euroopan tutkijoiden koulutukseen tarkoitettujen yksilöityjen telemaattisten ratkaisujen tutkimukseen. Suuri merkitys annetaan myös Euroopan suurelle valtille, kielten opetukselle, turvautumalla esimerkiksi äänentunnistuksen ja äänikirjeen tekniikkoihin. Viimeiseksi, tutkimus kohdistuu myös uusiin, virtuaalitodellisuustekniikoiden mahdollistamiin koulutus- ja opetusmuotoihin.

Validointikokeet ja pilottihankkeet

Kehitettyjä sovelluksia arvioidaan todellisessa tilanteessa ja erityinen huomio kiinnitetään tekniseen toteutettavuuteen ja täytäntöönpanomenetelmiin liittyviin näkökohtiin, painottamalla käyttäjien reaktioita, ergonomisia näkökohtia, pedagogista tehokkuutta, taloudellista elinkelpoisuutta ja koulutuksen tai opetuksen organisoinnin seurauksia. Paikalliset, alueelliset tai kansalliset toimivaltaiset viranomaiset liitetään tiiviisti näihin toimiin.

Nämä validointikokeet nojautuvat yliopistollisen tai ammatillisen koulutuksen verkkoihin, jotka on tarkoitettu yksityis- tai yhteisopetukseen erikoishenkilöstölle, erityisesti tutkijoille ja insinööreille, ja muille mahdollisille käyttäjäryhmille, joita tässä Telematiikka-ohjelmassa toteutetut tutkimukset koskevat, kuten kirjastovirkailijat tai lääkärit. Erityinen huomio kiinnitetään pienten ja keskisuurten yritysten tarpeisiin mukautettujen telemaattisten ratkaisujen validoimiseen. Validointikokeet mahdollistavat myös koululaitosten ja koulutuskeskusten muuntamisen verkostoihin resurssiensa jakamiseksi. Nämä eri kokeilut muodostavat täten teleopetusta ja -koulutusta koskevien palvelujen eurooppalaisen tarjonnan perustan.

5 Kirjastot

Euroopan kirjastojen mittaamattomat aarteet ovat vielä laajalti tutkimatta, vaikka nykyaikaisten yhteiskuntien ja talouksien tulevaisuus riippuu yhä enemmän tiedon hallinnasta ja levittämisestä. Tämä huomio paljastaa erään Euroopan unionin vajavaisuuden. Tämä tilanne johtuu suurelta osiltaan siitä, että tähän päivään asti suurimmassa osassa kirjastoja ei vielä käytetä täysin uusien informaatio- ja kommunikaatioteknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia, vaan pysytellään telemaattisten verkkojen ulkopuolella. Kasvava joukko kirjastoja hankkii toki itselleen kehittyneitä tekniikkoja asiakirjojensa ja kirjojensa sisäistä hallintaa ja käyttöä varten, mutta vielä ei ole mahdollista päästä näihin resursseihin vaivattomasti verkon välityksellä tai tarkastella samanaikaisesti useampien kirjastojen luetteloita. Ainoastaan pienellä kirjastojen ydinjoukolla on nykyisin vankka kokemus telemaattisten sovellusten kehittämisessä ja hallinnassa.

Tämä eriarvoinen tilanne riistää telemaattisten verkkojen käyttäjiltä mahdollisuuden käyttää vaivattomasti tärkeitä lähteitä, vaikka kirjastojen tulisi olla eurooppalaisen tietoinfrastruktuurin keskipisteitä. Tästä syystä tutkimuksella edistetään kirjastojen, kustannusyhtiöiden, tutkijoiden, korkeakoulujen ja koulutuskeskusten välisten telemaattisten suhteiden parantamista ja kehittämistä.

Tavoite

Tämän toimen tavoitteena on edistää eurooppalaisen kirjastoalueen perustamista, toisaalta avaamalla tietä sovelluksille, joilla tähdätään kirjastojen resurssien helpompaan saavutettavuuteen Euroopassa ja toisaalta mahdollistamalla niiden yhteenliittyminen eurooppalaiseen informaatio- ja kommunikaatioinfrastruktuuriin.

Erityinen huomio kiinnitetään suurten kirjastojen telekommunikaatiotarpeisiin. Suunnitelluilla töillä aiotaan näin ollen osoittaa vuoteen 1998 mennessä edistyneet yhteisön tasoiset yhteenliittymismahdollisuudet kansallisella tasolla verkon johtajina toimivien kirjastojen välillä, edistää telemaattisten sovellusten käyttöönottoa teknologisesti vähemmän edistyneissä kirjastoissa ja tukea kirjaston henkilökunnalle suunnattua teknologiakoulutusta ja -valistusta kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihdon avulla.

Töiden luonne

T & K-työt nojautuvat kirjastojen nykyaikaistamiseen ja yhteenliittämiseen tarkoitettujen moduulien kehittämistä koskevan kolmannen puiteohjelman yhteydessä toteutetun tutkimustoimen tuloksiin. Tässä seurataan kahta pääasiallista suuntaviivaa.

Niistä ensimmäinen liittyy kirjastoresursseihin pääsemistä helpottavien edistyneiden järjestelmien kehittämiseen. Kysymykseen tulee erityisesti automatisoitujen bibliografioiden laatimista ja vaihtoa koskevien menetelmien parantaminen sekä luetteloiden ja muiden kirjastoresurssien asettaminen saataville olemassa olevien verkkojen välityksellä. Sen jälkeen on kehitettävä näitä erittäin vaihtelevan muotoisia dokumentteja varten mukautetut elektroniset syöttö-, varastointi- ja konsultaatiomenetelmät. Lopuksi on kehitettävä sähköisiä arkistointitekniikoita, joiden avulla on mahdollista säilyttää ja tutkia harvinaisia tai hauraita teoksia.

Toisessa suuntauksessa T & K kohdistuu kirjastojen yhteenliittämiseen ja niiden suhteeseen eurooppalaisen infrastruktuurin kanssa. Näiden töiden pääasiallinen tavoite on varmistaa näille erilaisille järjestelmille kehitettyjen sovellusten yhteistoiminta. Ne tähtäävät myös "virtuaalikirjastojen" perustamiseen, joissa käyttäjät pääsevät miltä tahansa Euroopan unionin alueelta kaikkiin kirjastopalveluihin ja muihin verkkoon asennettuihin tietolähteisiin. Niiden tavoitteena on lisäksi kehittää kirjastojen välisiä sähköisiä yhteyksiä, joilla mahdollistetaan eri lähteistä (tietokannat, kirjastot, kirjakaupat, kustantajat, jne.) tulevien dokumenttien nopea toimitus.

Validointikokeet ja pilottihankkeet

Näiden töiden validointiin osallistuu erilaisia käyttäjäryhmiä, kuten tutkijoita, opiskelijoita ja yrityksiä kirjastojen tarjoamien erilaisten palvelulajien mukaisesti. Siihen liitetään myös informaatio- ja telekommunikaatioalan yrityksiä, kirjastoja, kustantajia, kirjakauppoja ja lopullisia käyttäjiä. Näihin validointikokeisiin liittyy toimenpiteitä, joilla tähdätään standardoinnin edistämiseen kirjastoresurssien vaihdon alalla, tulosten mahdollisimman laajan levityksen varmistamiseen ja kirjastohenkilökunnalle suunnattuun, telematiikan käyttöä koskevaan valistukseen ja koulutukseen vaadittavien ponnistelujen tukemiseen.

TUTKIMUSALA C - ELÄMISEN LAATUA JA TYÖLLISYYTTÄ PARANTAVA TELEMATIIKKA

6 Kaupunki- ja haja-asutusalueet

Kolmannen puiteohjelman Ora-tutkimushanke osoitti, että haja-asutusalueet voitaisiin saada yrityksille ja kansalaisille houkuttelevammiksi telemaattisten järjestelmien ja palvelujen ansiosta. Niillä voidaan parantaa palvelun laatua, hyödyntää yritysten ammatillista ympäristöä, rikastuttaa koko väestön elämää ja luoda työpaikkoja etätyön avulla. Lisäksi monet toiminnaltaan heikkenevät kaupunkialueet tai suurten metropolien vähäosaiset kaupunginosat kärsivät nykyisin samankaltaisista haitoista ja myös niiden olisi näin ollen voitava hyötyä telemaattisista ratkaisuista.

Tavoite

Tavoitteena on mahdollistaa uuden taloudellisen toiminnan alueellinen sijoittautuminen, perinteisen toiminnan vahvistaminen ja elämän edellytysten parantaminen sellaisten haja-asutus- ja kaupunkialueiden hyväksi, joilta puuttuvat asianmukaiset sosiaalis-taloudelliset ja kulttuuriset infrastruktuurit. Turvauduttaessa telemaattisiin ratkaisuihin olisi voitava etätyön avulla luoda uutta toimintaa, antaa yrityksille mahdollisuus käyttää välimatkojen päästä peruspalveluja - tietopankit, kunnossapito, avustus, ammatillinen koulutus - ja viedä näiden alueiden asukkaille nykyisin lääketieteen, koulutuksen, kulttuurin ja sosiaalisten palveluiden alalla välttämättömiä palveluja. Näillä T & K-toimilla olisi voitava ennen vuotta 2000 kehittää merkittävästi etätyötä ja telepalveluita.

Pitkällä aikavälillä telematiikan lisääntyneellä käytöllä voitaisiin edistää asukkaiden haja-asutusalueilta kaupunkialueille suuntautuvan muuttoliikkeen kääntymistä päinvastaiseksi. Tämä toimi sovitetaan tiiviisti yhteen muiden rakennepolitiikkojen, erityisesti ammatillista koulutusta käsittelevien yhteisön toimien ja ohjelmien kanssa, sekä poissulkemisnäkökohtien osalta kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen erityisohjelman kanssa.

Töiden luonne

T & K-työt kohdistuvat telemaattisten sovellusten kehittämiseen ja mukauttamiseen kahta pääasiallista käyttötarkoitusta varten.

Niistä ensimmäinen on etätyö, jota voidaan soveltaa kotona työtä tekeviin henkilöihin, telepalveluyrityksiin, aliurakoitsijoihin tai yritysten yhteistyöverkkoihin. Työt keskittyvät ominaisuuksiltaan geneeristen teknologioiden, kuten multimediatyöasemien, yhteistyöverkkojen hallintalaitteiden, audio- ja videokonferenssien ja kaikkien käytettävissä olevien verkkojen - yleinen kytkentäinen verkko, ISDN ja tulevaisuuden laajakaistaverkot - käyttämiseen. Tavoitteena on erityisesti paikallisten yritysten kilpailu- ja tuotantokyvyn lisääminen, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, joiden taloudellisen tehokkuuden taso on määräävä työllisyyden kannalta.

Toinen toiminta-ala kattaa kollektiiviset telepalvelut. Kehittyvät teknologiat - kannettava digitaalipuhelin, interaktiivinen cd-levy, lähetys-vastaanottoliittymät VSAT-tyyppisen (very small aperture terminal) maa-aseman kautta, interaktiivinen televisio - ovat välineitä, joiden avulla päästään käyttämään ääni-, tieto- ja kuvainformaatiota. Yksityishenkilöt, yritykset, paikalliset yhteisöt ja hallintoelimet voivat näin ollen käyttää välimatkojen päästä interaktiivisia tietopankkeja, konsultoida erikoisalojen kirjastoja, käyttää äänipostia ja erilaisia palveluita, esimerkiksi telelääketieteen ja audiovisuaalisen alan palveluita sekä etäopiskeluun, sosiaaliseen alaan sekä turismiin liittyviä palveluita.

Kaapeli- ja hertsiverkkojen huonon alueellisen kattavuuden parantamiseksi kyseeseen tulee myös sellaisten langattomien tietoliikennejärjestelmien kehittäminen, joiden avulla tiedon ja palveluiden käyttö on kaikille mahdollista. Erityinen huomio on kiinnitettävä mahdollisuuksiin, jotka tarjoutuvat paikallisten verkkojen ja kansallisten ja kansainvälisten verkkojen, erityisesti toteutettavan eurooppalaisen infrastruktuurin, välisestä yhteenliittämisestä ja yhteistoiminnasta.

Validointikokeet ja pilottihankkeet

Validointikokeiden ensisijaisena kohteena on Ora-tutkimushankkeen yhteydessä jo toteutetut kauppakumppaniverkot ja olemassa olevat eurooppalaisten kaupunkien väliset yhteistyöverkot (Eurocities, Telecities, jne.). Ne sovitetaan yhteen pilottihankkeiden kanssa, jotka on toteutettu tiettyjen valtioiden kaupunki- ja aluesuunnitteluluonnosten tai yhteisön alueellisen tarkoituksen ohjelmien mukaisesti. Olisi kiinnitettävä erityisempi huomio validointihankkeisiin, jotka koostuvat useammista saman haja-asutus- tai kaupunkialueen telemaattisista sovelluksista. Eri aloilla saatujen kokemusten kansallisella ja eurooppalaisella tasolla toteutettavaa yhdistämistä rohkaistaan ja erityisesti korostetaan telemaattisten sovellusten käytön helppoutta ja käyttäjien niille kohdistamaa hyväksymistä.

7 Terveydenhuolto

Kolmannen puiteohjelman töistä ilmeni, että telematiikalla voitaisiin auttaa Euroopan julkisia terveysjärjestelmiä vastaamaan haasteisiin, joita ne kohtaavat pyrkiessään tarjoamaan kaikille kansalaisille korkealaatuista palvelua edulliseen hintaan. Lisäksi telematiikan kehittäminen, mukaan lukien kannettavien tiedonsiirtovälineiden sovellukset, voisivat auttaa lääketieteen ammattilaisia kohtaamaan tietojen nopea kehitys ja omien tehtäviensä lisääntyvä monimuotoistuminen.

Tavoite

Tämän toimen tavoitteena on näiden tutkimusten jatkaminen mahdollistamalla kaikille terveysjärjestelmään kuuluville pääsy Euroopan tason telemaattisiin palveluihin ja mahdollistamalla Euroopalle muiden suurien kilpailijamaiden voimavarojen seuranta. Kyse on kaikkiin käytettävissä oleviin ja kehittyviin teknologioihin liittyvien uusien sovellusten, varsinkin multimedialaitteiden, käyttöönoton rohkaisemisesta.

Aivan erityinen huomio kiinnitetään lääketieteellisten tietojen asianmukaisuuteen, laatuun, luottamuksellisuuteen, yhtenäisyyteen ja turvallisuuteen. Tiivis yhteistyö turvataan erityisen biolääketieteen ja terveyden ohjelman ja kansanterveyttä koskevien yhteisön toimien kanssa, erityisesti Eurooppa syöpää vastaan- ja Eurooppa aidsia vastaan-ohjelmien kanssa.

Töiden luonne

Tällä alalla käsitellään neljää aihetta. Niistä ensimmäinen koskee potilaiden multimedia-potilaskertomuksia, erityisesti lääketieteellisten kuvien osaa, niiden automatisointia ja niiden siirtoa järjestäytyneessä ja standardoidussa muodossa kyseessä olevien eri hoitotoimielinten ja -keskusten välillä (sairaalat, erikoislääkärit, yleislääkärit, lääketieteelliset tutkimuslaboratoriot, sosiaaliturvapalvelut jne.). Tiedot ja kuvat sisältävän kannettavan ja standardoidun terveystietokansion Euroopan tasoinen määrittely toteutetaan myös kaikkien asiaan kuuluvien tekijöiden ja potentiaalisten käyttäjien välisen yhteistoiminnan yhteydessä. Nämä työt edistävät täten osaltaan homogeenisen ja kaikille kansalaisille turvallisen terveysjärjestelmän luomista niin paikallisella ja alueellisella kuin kansallisella ja eurooppalaisellakin tasolla.

Toiseksi, telemaattisten sovellusten avulla on vahvistettava lääketieteen ammattilaisten käyttöön diagnosointia ja hoitoa varten asetettuja resursseja ja parannettava terveydenhuollon palvelujen hallintaa. Täten terveysalan ammattilaiset voivat antaa toisilleen ja vaihtaa keskenään tietoja jostakin potilaasta tai jopa kysyä neuvoa kollegoilta. T & K-töillä tähdätään toisaalta sellaisten diagnosointi- ja tutkimusmenetelmien automatisointiin, joiden tuloksista voidaan tiedottaa ja joita voidaan kommentoida suoraan telemaattisten verkkojen välityksellä, ja toisaalta sairaaloiden tiedotusjärjestelmien, diagnosointilaitteiden, erikoisjärjestelmien ja lääketieteellisten kuvien siirtoon erikoistuneiden järjestelmien yhteenliittämiseen. Laitteiden yhteistoiminta, yhteensoveltuvuus ja modulaarisuus varmistetaan painottamalla järjestelmien avointa arkkitehtuuria, tietojen siirtomahdollisuutta ja standardoituja telemaattisiin verkkoihin liittymisen keinoja.

Muualla interaktiivista simulointia ja virtuaalitodellisuutta koskevia nopeita edistysaskeleita hyödynnetään "virtuaalisten" toimielinten koulutuksen tai kirurgisten toimenpiteiden valmistelun kehittämiseen. Tutkimustyöt kohdistuvat myös etäältä annettavaan lääketieteelliseen apuun virtuaalitodellisuuden tekniikkoihin turvautumalla ("teleläsnäolo").

Telemaattisia sovelluksia kehitetään lisäksi helpottamaan lääketieteellisten resurssien hallintaa, hoidon laadun valvontaa, epidemiologisten tosiasioiden hoitoa ja niistä tiedottamista, sekä valvontaa ja nopeaa hälytystä koskevien ohjelmien täytäntöönpanoa.

Kolmanneksi T & K-työt kohdistuvat telelääketieteeseen, eristyspotilaille suunnattavien hoitojen riittävän tason varmistamiseksi ja toisistaan kaukana olevien lääkäreiden välisten teleneuvottelujen mahdollistamiseksi vaikeissa tapauksissa. Interaktiiviseen multimediatietoliikenteeseen perustuvilla uusilla telemaattisilla palveluilla yhdistetään syrjäisillä seuduilla tai merellä olevat potilaat suoraan asianmukaiseen keskukseen diagnosointia tai hoitoa varten. Tämän vuoksi on tarpeen kehittää telemaattisia sovelluksia, joilla voidaan turvallisesti varmistaa biologisten signaalien ja liikkuvien kuvien vaihdot maanpäällisten laajakaistaverkkojen tai satelliittien kautta. Pitäisi myös olla mahdollista tehdä diagnooseja, esimerkiksi lääketieteellisten tutkimusten analysointia, välimatkojen päästä tai varmistaa hoitojen, esimerkiksi munuaisdialyysin, etävalvonta ja silti säilyttää täydellinen turvallisuus. Telemaattisia sovelluksia laajennetaan ja niitä mukautetaan myös kotihoitopotilaiden tai vakavien onnettomuuksien uhrien seurantaan itse onnettomuuspaikalla.

Telemaattisia sovelluksia tullaan kehittämään yhteisön sairauksien torjuntaa koskevien toimien lisäksi siten, että terveydenhoitohenkilöstön ja kansalaisten käyttöön asetetaan mukautettua tietoa laajalle levinneiden vaarallisten sairauksien estämiseen ja tutkimukseen liittyvistä seikoista.

Validointikokeet ja pilottihankkeet

Validointihankkeet toteutetaan tiiviissä yhteistyössä koko terveydenhuoltoalan kanssa. Erityinen huomio kiinnitetään paikallisten terveydenhuoltotahojen integroimiseen kunnallisiin, kansallisiin ja ylieurooppalaisiin telemaattisiin järjestelmiin. Tämä verkkoon liittäminen suoritetaan etupäässä liittämällä yhteen eurooppalaiset referenssi- ja huippuosaamiskeskukset.

8 Vanhukset ja vammaiset

Tide-tutkimushanke osoitti, että informaatio- ja kommunikaatioteknologioista saadaan todennäköisesti asianmukaisia vastauksia näiden henkilöryhmien erityistarpeisiin.

Tavoite

Tämän T & K-toimen tavoitteena on asettaa informaatio- ja kommunikaatioteknologiat vanhusten ja vammaisten käyttöön heidän autonomiansa ja elinolojensa parantamiseksi, heidän yhteiskuntaan sulautumisensa helpottamiseksi ja muiden suurien kilpailijamaiden kapasiteettien seuraamiseksi tällä alalla. Erityinen huomio kiinnitetään näiden henkilöryhmien tarpeiden tunnistamiseen ja käyttäjien toteuttamaan kehitettyjen sovellusten validointiin. Lisäksi vahvistetaan tiivis yhteistyö muiden tämän alan erityisten tutkimusohjelmien kanssa, kuten biolääketieteen ja terveyden sekä valmistus- ja materiaaliteknologian ohjelmien, joissa asetetaan myös yleisiä teknologioita, esimerkiksi bioteknologioita tai uusien materiaalien teknologioita vanhusten ja vammaisten käyttöön, sekä kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen erityisohjelman kanssa.

Tiivis yhteistyö varmistetaan myös vammaisia koskevan yhteisön sosiaalisen ohjelman (Helios) kanssa.

Töiden luonne

Tutkimustyöt suunnataan seuraavaan kahteen pääakseliin: pääsy telemaattisiin palveluihin ja toiminnallinen korvaus. Ensimmäisessä tapauksessa vammaisille ja vanhuksille, erityisesti kognitio- ja aistivammoista kärsiville, olisi annettava mahdollisuus osallistua varauksetta taloudelliseen ja sosiaaliseen elämään. Kysymyksessä on välineiden - erityisesti audiovisuaalisten apuvälineiden - kehittäminen ja sellaisten liitäntöjen kehittäminen, joiden avulla nämä henkilöryhmät voivat käyttää olemassa ja kehitteillä olevia telemaattisia järjestelmiä ja palveluita, jotka helpottavat heidän pääsyään etätyön ja etäopiskelun pariin sekä tiedon saantia tai kulttuuriohjelmiin osallistumista. Näille henkilöille on myös kehitettävä ammatillisen tai yksityisen ympäristön hallintaa koskevia "älyllisiä" järjestelmiä, kuten kaukosäätimiä, hälytysjärjestelmiä tai kodin ulkopuolelle suuntaavia järjestelmiä. Lisäksi laaditaan kyseisille henkilöille kehitettyjen apulaitteiden käyttöä varten tarkoitettuja koulutusjärjestelmiä.

Toiminnallisessa korvauksessa kyse on sellaisten sovelluksien kehittämisestä, joissa yhdistetään tieto- ja tietoliikenneteknologiat ja joilla voidaan kokonaan tai osittain palauttaa vammaisten ja vanhusten toiminnalliset kyvyt. Erityisesti painotetaan näiden henkilöiden liikkuvuutta parantavia järjestelmiä, heidän mahdollisuuksiaan ihmisten väliseen kommunikointiin ja heidän kykyään hallita välitön ympäristönsä. Nämä työt nojautuvat myös äsken saavutettuun kehitykseen virtuaalitodellisuuden ja kaukosäätötoimintojen alalla ("teleläsnäolo").

Validointikokeet ja pilottihankkeet

Tämän toimen yhteydessä kehitettyjen järjestelmien ja palvelujen tekninen toteutettavuus ja toiminnallinen asianmukaisuus on esiteltävä todellisessa tilanteessa. Teknologisten uudelleenkoulutuskeskusten verkostot osallistuvat tulosten validoimiseen.

9 Tutkimushanke: ympäristötelematiikka

Telemaattisten ratkaisujen mahdollisuuksia arvioivia tutkimushankkeita toteutetaan myös muilla aloilla ja ympäristö on näistä ensimmäinen.

Tavoite

Tavoitteena on ympäristön säilyttämistä ja parantamista koskevien telemaattisten sovellusten asianmukaisuuden tutkiminen tiiviissä yhteistyössä vastaavan yhteisön politiikan ja erityisen ympäristön T & K-ohjelman kanssa telemaattisten ratkaisujen levittämisen edistämiseksi yhtä nopeasti kuin muissa kehittyneissä maissa.

Töiden luonne

Tutkimustyöt keskittyvät ensisijaisesti ympäristöä koskeviin yhteisön toimiin, joita on toteutettu muiden erityisten tutkimustoimien yhteydessä ja jotka voivat hyötyä telemaattisista sovelluksista. Tämä koskee erityisesti Euroopan ympäristökeskusta ja perustettavaa maapallon tutkimuskeskusta.

Tämän alan tutkimustoimissa kiinnitetään erityistä huomiota myös telemaattisiin järjestelmiin, jotka liittyvät ilman, sisävesien tai merien saastumistasoa koskevaan automaattiseen hälytykseen ja valvontaan. Sovelluksia kehitetään myös ydinvoimaloiden ja teollisuuslaitosten valvontaan sekä luonnollisten riskien, kuten aavikoitumisen, maanjäristysten, hydrogeologisten katastrofien ja metsäpalojen hallintaan. Tutkimustyöt kohdistuvat myös tietoverkkojen ja näiden eri riskien ehkäisemiskeskusten kehittämiseen ja yhteenliittämiseen, joista viimeksi mainitut voivat välimatkojen päästä käyttää automaattisesti päivitettyjä tietokantoja ja päätöksentekoa avustavia järjestelmiä. Lisäksi tarkastellaan näiden verkkojen laajentamista Keski- ja Itä-Eurooppaan ja koko Välimeren alueelle.

Validointikokeet ja pilottihankkeet

Validointikokeet toteutetaan eniten altistuneilla kaupunki-, teollisuus-, satama-, rannikko- ja sisävesialueilla tiiviissä yhteistyössä paikallisten tai valtiollisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa.

10 Muut tutkimushankkeet

Ehdotuksia voidaan esittää tukitoimenpiteiden alan toimien yhteydessä muista tutkimushankkeista, joilla tähdätään telemaattisten ratkaisujen tarjoamien mahdollisuuksien arviointiin tämän ohjelman alaan kuulumattomilla aloilla ja telemaattisten sovellusten sellaisten tarpeiden arviointiin, joita voidaan ohjelman yhteydessä menestyksekkäästi toteuttaa. Jos nämä muut tutkimustoimet arvioidaan aiheellisiksi, ne voidaan aloittaa vuonna 1996, 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tähän ohjelmaan mahdollisesti kohdistuvan mukauttamisen yhteydessä.

TUTKIMUSALA D - POIKITTAISET T & K-TOIMET

Näiden toimien yleisenä tavoitteena ei ole ainoastaan pitkittäisiä toimia tukevien ja vahvistavien sovellusten kehittäminen ja validointi, vaan myös Euroopan pysyttäminen samalla tasolla kuin sen tämän alan tärkeimmät kilpailijat.

11 Telematiikkasuunnittelu

Tavoite

Tämän toimen yhteydessä toteutettavien tutkimusten tavoite on kolmiosainen. Ensinnäkin on kehitettävä työkaluja ja menetelmiä, joiden avulla tutkijat ja insinöörit voivat kehittää mahdollisimman tehokkaasti telemaattisia sovelluksia integroimalla geneerisen laitteiston, verkot ja palvelut optimaalisesti spesifiseen laitteistoon tai ohjelmistoon (sovellussuunnittelu). Sen jälkeen on identifioitava ja analysoitava käyttäjäympäristössä tehtävät muutokset, jotta uusi telemaattinen sovellus voidaan ottaa menestyksekkäästi käyttöön (prosessisuunnittelu). Lopuksi on käsiteltävä poikittaisia kysymyksiä, esimerkiksi tietojen suojaukseen tai henkiseen omaisuuden oikeuksiin liittyviä kysymyksiä. Nämä toimet toteutetaan tiiviissä yhteistyössä tietoteknologian ja tietoliikenneteknologian erityisohjelmien kanssa.

Töiden luonne

Prosessisuunnittelun osalta tähän ohjelmaan kuuluvilla käyttäjäsektoreilla (sairaalat, korkeakoulut, hallintoelimet jne.), aloitetaan vanhojen tai uusien telemaattisten sovellusten, kuten etätyön, telelääketieteen tai etäopiskelun vaikutusten ja käyttäjien hyväksynnän arviointi. Vertailevia tutkimuksia toteutetaan Telematiikka-ohjelmaan kuuluvilla toiminta-aloilla (hallintoelimet, sairaalat, tutkimuskeskukset tai etätyöhön ryhtyvät yritykset jne.). Niissä harkitaan erityisesti hallinnollisten menetelmien, hallintamenettelyjen ja näissä eri hallintoelinryhmissä, yksityisissä tai julkisissa, toteutettua työn organisaatiomenetelmien tehokkuutta ennen telemaattisten ratkaisujen toteuttamista ja sen jälkeen, jotta toiminnalliset suositukset saataisiin mahdollisimman yleisiksi ja toissijaisuusperiaatetta noudattaviksi. Näin ollen pitäisi olla mahdollista tunnistaa yleisluonteisia menetelmiä, joiden avulla on toisaalta mahdollista suunnitella uudelleen, parhaimman mahdollisen taloudellisen tehokkuuden ja sosiaalisen hyväksynnän oloissa, kyseessä olevien käyttäjäsektoreiden toteuttamia menettelyjä ja toisaalta analysoida uusien telemaattisten järjestelmien aikaansaamia etuja ja säästöjä. Erityinen huomio kiinnitetään ergonomisiin näkökohtiin, jotta näillä järjestelmillä edistettäisiin työolojen paranemista.

Sovellussuunnitteluun kuuluvat T & K-työt kohdistetaan geneeristen ja spesifisten komponenttien, niin laitteiden kuin ohjelmistojenkin, integrointimenetelmiin, joiden ansiosta tähän ohjelmaan kuuluvilla eri aloilla kehitetyillä telemaattisilla sovelluksilla voi olla sellaisia perustavanlaatuisia ominaisuuksia, kuten riittävä toimivuus ja käyttövarmuus, suuri käytön ja hallinnan joustavuus ja myöhemmin saavutetun teknisen kehityksen sisällyttämismahdollisuus. Erityinen huomio kiinnitetään modulaarisiin ja geneerisiin ratkaisuihin sekä yhteistoimintakysymyksiin (käytännöt, liitännät, jne.). Nämä työt nojautuvat sellaisten ohjelmien tuloksiin, jotka koskevat tieto- ja telekommunikaatioteknologioita tai muita samankaltaisia aloitteita, ja näihin ohjelmiin liittyviin käynnissä oleviin toimiin sekä Telematiikka-ohjelman edellisen vaiheen aikana saatuun kokemukseen.

Tutkimuksia toteutetaan lisäksi hankkeista, joiden tarkoituksena on käsitellä mahdollisimman tehokkaalla tavalla tietojen turvallisuuteen, luottamuksellisuuteen ja henkilökohtaisuuteen sekä henkisen omaisuuden oikeuksiin ja standardointiin liittyviä kysymyksiä.

Näillä telematiikkasuunnittelun töillä on mahdollista saavuttaa asteittain mahdollisimman koherentti ja yhdenmukaistettu kokonaisuus menetelmiä, tekniikkoja, työvälineitä ja suosituksia, jotka levitetään laajasti kaikille Telematiikka-ohjelmaan osallistujille tarkoitetun erityistoimen mukaisesti ja vielä laajemmin tutkijoille ja telemaattisten sovellusten käyttäjille.

12 Lingvistiikkasuunnittelu

Kieli on tieteellisen ja teknisen tiedon väline, kulttuurin ylläpitäjä sekä hallinnollisen ja kaupallisen viestinnän olennainen väline. Telemaattisissa järjestelmissä käytetään köyhtynyttä, usein käyttäjien normaalista kielestä kaukana olevaa kieltä. Lingvistiikkasuunnittelun tekniikoiden integroimisesta informaatio- ja kommunikaatiojärjestelmiin tulee äärimmäisen merkityksellistä näiden järjestelmien käyttäjäystävällisyyden ja laajan levittämisen helpottamiseksi. Lisäksi nykyaikaisilla puhutun ja kirjoitetun kielen prosessointilaitteilla voidaan edistää niiden kielellisten esteiden ylittämistä, jotka hidastavat telemaattisten järjestelmien käyttöä yhteisön laajuudella. Tämä toimi laajentaa kolmannen puiteohjelman kattamaa tutkimusalaa painottamalla lingvististen teknologioiden integraatiota konkreettisiin sovelluksiin (esimerkiksi hallinnon, terveydenhuollon ja koulutuksen alalla) ja parantamalla jatkuvasti arviointimenetelmiä. Se nojautuu muihin yhteisön geneerisiin T & K-toimiin ja se toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioissa ja Eurekan yhteydessä aloitettujen lingvististen tutkimusten kanssa.

Tavoite

Tavoitteena on helpottaa telemaattisten sovellusten käyttöä Euroopassa ja kehittää viestintämahdollisuuksia yhteisön kielillä, yhdistämällä näihin keinoihin uusia kirjoitetun ja puhutun kielen prosessointimenetelmiä.

Ensisijaisesti avustetaan tutkimustöitä, jotka koskevat mahdollisuutta muuntaa päätelmät nopeasti teollisiksi tai kaupallisiksi sovelluksiksi. Näin ollen tutkimus- ja kehityspyrkimykset kohdistuvat telemaattisten sovellusten suuriin ryhmiin, kuten tietopalveluihin, mukaan lukien dokumenttien prosessointia ja hallintaa koskevat järjestelmät, liike-elämän telepalveluihin (esimerkiksi telepankkipalvelut tai elektroniset hakemistot) ja ihmisten väliseen viestintään, mukaan lukien sähköposti- ja telekonferenssipalvelut.

Töiden luonne

T & K-työt suuntautuvat kolmella alueelle.

Ensimmäiseksi on hyödynnettävä aikaisempien tutkimusten tuloksia, myös Esprit-ohjelman yhteydessä jo toteutettujen tutkimusten tuloksia, lingvististen teknologioiden integrointia helpottavien järjestelmien kehittämiseksi monitieteellisillä aloilla, joilla kielen prosessointi on tärkeässä asemassa.

Työt kohdistuvat aivan ensimmäiseksi sellaisten lingvististen työkalujen kehittämiseen, joilla parannetaan erikielisten elektronisten dokumenttien luomista ja hallintaa. Kyseeseen tulevat erityisesti kehittyneet monikieliset apuvälineet tekstin kirjoittajille, vapaalla tyylillä kirjoitettujen asiakirjojen indeksointia ja hakemista koskevat parantuneet tekniikat ja automaattiset menetelmät eri asiakirja-arkistoista ja tietokannoista saadun informaation hakemiseen ja yhdistämiseen. Tämän jälkeen työt kohdistuvat kirjoitetun ja puhutun kielen liitäntöihin, joiden avulla on mahdollista mukauttaa yrityksille, vapaiden ammattien harjoittajille ja suurelle yleisölle tarkoitettuja liike-elämän palveluita eri jäsenvaltioiden käyttäjien tarpeisiin. Lisäksi, etätyön ja sähköpostin lingvistisen laadun parantamiseksi näitä tekniikoita kehitetään puhutun kielen muuttamiseen kirjoitetuksi ja päin vastoin, viestien automaattiseen lähettämiseen ja konekääntämiseen ja muihin lingvistisiin palveluihin pääsemiseen reaaliajassa.

Työt kohdistuvat myös konekääntämisen ja tietokoneavusteisen kääntämisen työvälineiden, menetelmien ja järjestelmien parantamiseen niiden lopullisen käyttäjän työympäristöön integrointia varten.

Lingvistiikan työvälineitä ja menetelmiä kehitetään lisäksi helpottamaan kielten oppimista.

Toiseksi, on kehitettävä ja standardoitava uudelleenkäytettäviä lingvistisiä resursseja, kuten elektronisia kielioppeja, materiaaleja ja sanakirjoja, jotta helpotettaisiin näiden resurssien käytettävyyttä useissa tietojärjestelmissä ja näin niiden käyttö laajenisi.

Kolmanneksi tutkimusponnistelut kohdistuvat lingvistiikan sellaisiin aloihin, joilla saadaan todennäköisesti aikaan keskipitkän ja pitkän aikavälin sovelluksia. Tällaiset pyrkimykset ovat tarpeen lingvististen moninaisuuksien hallinnan edistämiseksi ja kielen informaatioanalyysimenetelmien parantamiseksi. Erityisesti seuraavat kolme alaa tulevat kysymykseen: eri kielissä olevien käsitteiden tulkinta tekstien informaatioanalyysien sekä ihmisten ja koneiden välisen vuorovaikutuksen helpottamiseksi; kehittyneiden tietotekniikoiden käyttö luonnollisen kielen prosessoimiseksi; kirjoitetun tai puhutun kielen prosessointiin sovellettavat pitkälle kehitetyt menetelmät, esimerkiksi vapaan tekstin prosessointi, äänentunnistukseen liittyvät kehittyneet järjestelmät ja automaattinen simultaanitulkkaus.

Validointikokeet ja pilottihankkeet

Pilottihankkeet, joihin kuuluu erityisesti muilla ohjelman aloilla kehitetyt telemaattiset sovellukset, toteutetaan kehitettyjen lingvististen ratkaisujen teknisen toteutettavuuden, toimivuuden ja sovellettavuuden varmistamiseksi. Lingvististen työvälineiden arviointia varten kehitetään lisäksi vertailukokeiden menetelmiä ja objektiivisia kriteereitä. Lopuksi, lingvististen järjestelmien ja palveluiden laadunvalvontamenetelmiä kehitetään ja annetaan suosituksia standardointielimille.

13 Informaatiosuunnittelu

Sähköisessä muodossa säilytettävän ja telemaattisten järjestelmien välityksellä levitettävän tiedon määrä kasvaa huomattavasti. Näihin resursseihin pääsy on kuitenkin hankalaa tietopalvelujen määrän, hajonnan ja heterogeenisyyden vuoksi, mikä johtaa telemaattisten sovellusten vajaakäyttöön ja antaa eri käyttäjäryhmille vähemmän tietolähteiden valinnanmahdollisuuksia. Tämän ongelman ratkaisemiseksi on tarpeen vauhdittaa tietopalvelujen käyttöä soveltamalla korkean tason telematiikkaa sähköiseen julkaisuun ja tiedon saatavuuteen. Töissä hyödynnetään mahdollisimman paljon yhteisön muiden ohjelmien - esimerkiksi tietoteknologioiden alan ohjelmien - tuloksia ja ne perustuvat olemassa tai kehitteillä oleviin edistyneisiin teknologioihin.

Tavoite

Toimen tavoitteena on mahdollistaa kaikissa muodoissaan olevan sähköisen tiedon monipuolisempi ja vaivattomampi saatavuus ja saada sen käyttö käyttäjäystävällisemmäksi informaatio- ja kommunikaatioteknologioihin turvautuvien menetelmien ja järjestelmien avulla.

Töiden luonne

T & K-työt kattavat arvostetun sähköisen informaatioketjun tärkeimmät kohdat (tuotanto, levitys, saatavuus jne.).

Sähköisen julkaisun osalta tutkimus kohdistuu sovelluksiin, jotka mahdollistavat "informaatiotuotteiden" luomisen (esimerkiksi tietopankit ja sähköiset manuskriptit). Jotta nämä sovellukset vastaisivat eri käyttäjäryhmien tarpeita, niitä on voitava käyttää laitteistoista, ohjelmistoista ja julkaisumenetelmistä riippumatta. Täten on kehitettävä edistyneitä sovelluksia, jotta tekstien kirjoittajat ja julkaisijat voisivat järjestää ja esittää informaatiota geneerisesti riippumatta käytetystä teknologisesta perustasta. Nämä sovellukset on voitava integroida vaivatta informaation "tuottajien" nykyiseen ympäristöön.

Sähköisen informaation levityksen osalta kehitetään uusia tiedon esittämismenetelmiä, jotta käyttäjä voi löytää hakemansa informaation, vaikkei hänellä olisi ennakkokäsitystä tietopankkien rakenteesta tai sisällöstä. Tutkimukset kohdistuvat myös erilaisten informaatioiden (tekstit, kuvat, äänet) ja jaotellun informaation integroimiseen samaksi palveluksi. Niillä tähdätään myös pitkissä tekstissä olevien informaatiokehysten modulaarisuuden lisäämiseen käyttämällä viimeisimpiä tietokantojen kehitysmenetelmiä parantamaan informaation liike-elämään ja talouteen levittämiseen liittyviä ulottuvuuksia.

Kehittyneitä sähköisen tiedonhaun menetelmiä kehitetään käyttäjien pääsyn parantamiseksi yhä useampiin, hajautuneisiin ja eri tyyppisiin lähteisiin. Näillä menetelmillä avustetaan käyttäjää paikallistamaan haetut informaatiolähteet keskusyksikköön kytkettyjen suunnistuslaitteiden avulla, tekemään saman haun monissa tietopankeissa ilman toistoja, selaamaan informaation sisältöä mielleyhtymien avulla, kopioimaan tietoa ja liittämään sen vaivattomasti omiin sovelluksiin.

Validointikokeet ja pilottihankkeet

Validoinnissa otetaan pilottisovellusten nojalla huomioon kaikkien informaation tuottamisketjuun liittyvien osatekijöiden tarpeet, olivatpa kyseessä sitten atk-alan aloittelijat tai tottuneet käyttäjät. Se kattaa laadunvalvonnan kehityksen ja tietojärjestelmien suoritustoimenpiteet ja johtaa tiedonvaihtoformaattien standardien edistämiseen.

TUTKIMUSALA E - TUKITOIMET

Nämä toimet kohdistuvat tämän ohjelman useiden yhteisten toimialojen kysymyksiin. Telematiikka-ohjelman strategisen yhtenäisyyden säilyttämiseksi ja sen koossapysyvyyden ja koordinaation vahvistamiseksi eri tutkimusaloilla tai koko ohjelman tasolla esiin tulevia ehdotettuja toimia, mukaan lukien pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdistettavat toimet, tarkastellaan ohjelmatasolla, mutta ne toteutetaan kyseisillä tutkimusaloilla. Nämä ohjelman tasoiset toimet ovat toissijaisia niihin, jotka toteutetaan tutkimusalan tasolla, ja niissä otetaan asianmukaisesti huomioon tällaisten toimien erityistarve jokaisella tutkimusalalla.

Nämä toimet kohdistuvat muun muassa jäljempänä oleviin kysymyksiin.

"Telematics Watch" ja konsensuksen kehittäminen

Telematics Watch-erityisohjelmalla tähdätään käyttäjien tarpeiden arviointiin, teknologisten ja kaupallisten suuntausten analysointiin ja sellaisten mekanismien tunnistamiseen, joilla edistetään käyttäjien suunnalta tulevia innovaatioita. Poikittaiset yhteistoiminta- ja konsensushankkeet helpottavat kokemusten vaihtoa tämän ohjelman eri tutkimusaloilla.

Konsensuksen muodostuminen eri toimialoilla ja hankkeissa liittyy standardoinnin ja yhteisten telemaattisten infrastruktuurien näkökohtiin, joilla voitaisiin edistää uusien telemaattisten palvelujen toimeenpanon nopeutumista. Tässä yhteydessä yhteistoimintaa kehitetään sekä komission eri osastojen välillä että muiden yhteisön toimien kanssa, joita ovat esimerkiksi Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) rahoittamat toimet.

Tulosten levittäminen ja telematiikan edistäminen

Tutkimustulosten levitys- ja hyödyntämistoimet ovat huomattavan merkittäviä tälle käyttäjille suunnatulle ohjelmalle, jolla pilottihankkeiden ja validointikokeiden perusteella tähdätään innovatiivisten ja työpaikkoja luovien telemaattisten sovellusten asettamiseen käyttäjien saataville, erityisesti valkoisessa kirjassa korostetuilla aloilla, joita ovat etätyö sekä kasvatukseen ja koulutukseen, terveyteen tai liikenteeseen sovelletut telepalvelut. Tämän ohjelman yhteydessä kehitettävän yhteistoiminnan tärkeimpänä tavoitteena on edistää investointeja, jotka ovat tarpeen uusien sovellusten laajaan levittämiseen ja hyödyntämiseen. Tässä suhteessa esittelyhankkeita tuetaan, erityisesti kun ne kohdistuvat useampiin telemaattisiin sovelluksiin, ja eri esittelypaikkojen välistä kokemusten vaihtoa kannustetaan. Lisäksi yhteisön tutkimuksen hyödyntämis- ja levittämiskeskusverkoston avulla tuetaan jäsenvaltioissa järjestettäviä työpajoja, seminaareja, konferensseja ja näyttelyitä. Eri hankkeissa työskenteleviä tutkimusryhmiä vaaditaan töidensä alussa täsmentämään, kuinka ne aikovat osallistua tutkimuksensa tulosten levittämis- ja hyödyntämistoimiin koko Euroopan unionissa.

Kansainvälinen yhteistyö

Kansainvälisiä toimia (konferenssit, opetusmatkat, mahdollisesti kaupallisiksi muutettavien tulosten esittely) toteutetaan useimmilla tutkimusaloilla ja erityisesti valkoisessa kirjassa mainituilla aloilla, aina kun on selkeästi tunnistettu Euroopan unionin keskinäinen ja tasapainoinen etu. Suuri huomio kiinnitetään Latinalaisen Amerikan, Keski- ja Itä-Euroopan kanssa sekä entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden kanssa tehtävään yhteistyöhön: tutkijavaihtoja voidaan suunnitella tiettyjen hankkeiden yhteydessä ja yhteyksiä vahvistetaan Phare- ja Tacis-ohjelmissa tuettuihin telemaattisiin toimiin tai Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EJKP) rahoittamiin aloitteisiin.

Koordinointi ja tarvittaessa yhteistoiminta varmistetaan myös koko telemaattisella alalla Costin yhteydessä tai Eurekan aloitteesta toteutettujen toimien kanssa sekä muihin eurooppalaisiin kehyksiin (joista erityisesti ESA, CERN ja Eurocontrol) kuuluvien samankaltaisten T & K-toimien kanssa.

Koulutus

Telemaattisten sovellusten alan tutkijavaihtoja kannustetaan, samoin kuin olemassa olevien tutkimuskeskusten liittämistä verkkoon. Yhteisön tukea voidaan myöntää myös käyttäjien kouluttamiseen sekä kokemusten vaihtoon tällä alalla.

LIITE II

TARVITTAVIEN VAROJEN ALUSTAVA JAKAUTUMINEN

>TAULUKON PAIKKA>

Varojen jakaminen eri tutkimusalojen kesken ei estä sitä, että eräät hankkeet voivat kuulua useaan eri tutkimusalaan.

LIITE III

YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA

1 Ohjelma toteutetaan telemaattisten sovellusten validointi- ja esittelytoimin, jotka edistävät parhaalla mahdollisella tavalla kilpailukyvyn vahvistumista, työllisyyden kehittämistä yhteisössä ja julkisten palveluiden tehokkuuden parantumista. Teknologisen tutkimuksen ja kehityksen työohjelmaa mukautetaan validointi- ja esittelytoimien erityisvaatimusten mukaisesti.

2 Ohjelma toteutetaan epäsuorin toimin, joiden avulla yhteisö antaa rahoitustukea kolmansien osapuolten ja YTK-laitosten ja kolmansien osapuolten yhdessä toteuttamiin T & K-toimiin.

a) Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet

Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen toteuttamat T & K-hankkeet; yhtymien perustamista rohkaistaan sellaisia integroituja hankkeita varten, joilla on yhteinen tavoite.

Yleissääntönä on, että yhteisön rahoitusosuus on enintään 50 prosenttia hankkeen kustannuksista ja pienenee sitä mukaa, kuin hanke lähenee markkinoita. Korkeakouluille ja muille laitoksille, joilla ei ole analyyttistä kirjanpitoa, korvataan 100 prosenttia lisäkustannuksista.

b) Tämän erityisohjelman toimenpiteet

- Teknologinen kannustaminen, jolla pyritään rohkaisemaan ja helpottamaan pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista T & K-toimiin myöntämällä palkkio jonkin yhteistyössä toteutettavan T & K-toimen selvitysvaiheen toteuttamisesta, mukaan lukien yhteistyökumppaneiden etsintä enintään kahdentoista kuukauden ajan. Palkkio luovutetaan ehdotusluonnoksen valinnan jälkeen, jonka esittää yleensä vähintään kaksi toisistaan riippumatonta pientä ja keskisuurta yritystä kahdesta eri jäsenvaltiosta. Palkkio kattaa 75 prosenttia selvitysvaiheen kustannuksista, ylittämättä kuitenkaan 22 500 ecua valittua pientä tai keskisuurta yritystä kohti.

Ensimmäisen ehdotuspyynnön jälkeen ehdotuksia voidaan esittää milloin tahansa sinä aikana, jota asianomainen työohjelma koskee.

- Toimenpiteet standardoinnin tukemiseksi ja ohjelman tavoitteiden yhteistä etua edustavien menettelysääntöjen luomiseksi.

- Taloudellinen tuki, jota maksetaan hankkeeseen osallistujien nimeämille kokeiden ja yhteisten toimien (vahvistetut yhteensovittamistoimet) toteuttamisessa tarvittavien infrastruktuurien ja konepaikkojen yhteenliittämiselle.

Yhteisön rahoitusosuus voi olla 100 prosenttia yllä mainituista toimenpiteistä aiheutuvista kustannuksista.

c) Valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet, kuten:

- tutkimukset tämän ohjelman tukemiseksi ja tulevan toiminnan valmistelemiseksi,

- toimenpiteet, joilla pyritään helpottamaan yritysten, tutkijoiden ja käyttäjäjärjestöjen osallistumista tähän ohjelmaan ja joilla pyritään helpottamaan näiden pääsyä telemaattisten sovellusten tutkimuksen tuloksiin,

- tieteelliset julkaisut ja tulosten levittämis-, myynninedistämis- ja hyödyntämistoimet, yhteistyössä kolmannen toiminnan yhteydessä toteutetun toiminnan kanssa; tulosten käyttöä mahdollisesti edistävät tekijät otetaan huomioon T & K-toimien alusta alkaen ja niiden koko keston ajan ja toimiin osallistuvat yhteistyökumppanit muodostavat avainverkoston tulosten levittämiseksi ja hyödyntämiseksi,

- ohjelman mahdollisten sosiaalis-taloudellisten vaikutusten analysointi, joka edistää myös kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen ohjelmaa,

- telemaattisten sovellusten alan tutkijoiden ja käyttäjien kouluttamistoiminta teknologiansiirron edistämiseksi ja ammatillisen pätevyyden kehittämiseksi,

- toimenpiteet pienille ja keskisuurille yrityksille suunnattua tiedotusta ja hajautettua apua tarjoavien verkostojen toiminnan tukemiseksi yhteistyössä Euromanagement-audit -nimisen T & K-toimen kanssa.

Yhteisön rahoitusosuus voi olla 100 prosenttia näistä toimenpiteistä aiheutuvista kustannuksista.

d) Yhteistoiminta

Yhteistoiminta, jolla erityisesti neuvotteluverkostoja käyttäen yhteensovitetaan tämän ohjelman tai julkisten tai yksityisten toimielinten ja rahoittamia T & K-hankkeita. Yhteistoimintahankkeita voidaan myös käyttää varmistamaan eturyhmien toiminnalle välttämätön yhteensovittaminen, joka kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien T & K-toimien avulla (ks. 2 a kohta) kokoaa saman teknologisen tai teollisen tavoitteen ympärille tuottajia, verkkotoimittajia, palveluiden tarjoajia, käyttäjiä, korkeakouluja ja tutkimuskeskuksia.

Yhteisön rahoitusosuus voi olla 100 prosenttia yhteistoiminnasta aiheutuvista kustannuksista.

3 Kansainvälisten järjestöjen osallistuminen tähän ohjelmaan voidaan poikkeustapauksissa rahoittaa samalla perusteella kuin yhteisössä perustettujen oikeudellisten yksiköiden osallistuminen.