FI Euroopan unionin virallinen lehti C 268/1

NEUVOSTON PÄÄTÖSLAUSELMA,

tehty 26 päivänä syyskuuta 2008,

Euroopan avaruuspolitiikan edistämisestä

(2008/C 268/01)

NEUVOSTO, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) välisen puitesopimuksen, joka tuli voimaan toukokuussa 2004, sekä näiden kahden osapuolen lisääntyvän yhteistyön.

PALAUTTAA MIELEEN avaruusneuvoston istunnoissa 25. marraskuuta 2004, 7. kesäkuuta 2005 ja 28. marraskuuta 2005 esitetyt suuntaviivat.

KOROSTAA avaruusneuvoston 22. toukokuuta 2007 antamaa päätöslauselmaa, jossa pantiin tyytyväisenä merkille Euroopan avaruuspolitiikka ja tuettiin sitä sekä luotiin poliittinen perusta eurooppalaiselle avaruustoiminnalle.

PANEE MERKILLE, että päätöslauselmassa pyydetään Euroopan komissiota, ESAn pääjohtajaa sekä Euroopan unionin ja ESAn jäsenvaltioita seuraamaan ja arvioimaan avaruuspolitiikan täytäntöönpanoa puitesopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, mukaan lukien päätöslauselman liitteissä määritetyt tärkeimmät kysymykset.

PANEE MERKILLE, että jäsenvaltiot ovat Euroopan avaruuspolitiikan täytäntöönpanosuunnitelman pohjalta asettaneet painopisteiksi kaksi ohjelmakeskeistä toiminta-alaa, jotka ovat sekä Galileon että GMES-järjestelmän (ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta) onnistunut täytäntöönpano, sekä esittäneet joukon horisontaalisia asioita.

TIEDOSTAA, että näillä aloilla on edistytty huomattavasti kuten ESAn ja EY:n yhteisestä tilanneselvityksestä käy ilmi, ja PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE Euroopan kansainvälisten avaruusalan suhteiden strategian kehittämisen.

TOTEAA JÄLLEEN tässä yhteydessä, että Euroopan on tärkeää ylläpitää riippumatonta valmiutta päästä avaruuteen, maailmanluokan tieteellistä ohjelmaa, johtavia satelliittisovelluspalvelujaan operatiivisessa meteorologiassa ja kaupallisessa viestinnässä sekä jatkuvasti uudistuvaa teknologista perustaa.

KOROSTAA, että avaruusteknologian kehittämistä koskevat EY:n ja ESAn ohjelmat on sovitettava paremmin yhteen erityisesti Euroopan strategisen riippumattomuuden kannalta tärkeän avaruusteknologian osalta.

PALAUTTAA MIELEEN avaruusasioista vastaavien eurooppalaisten ministerien Euroopan avaruusasemalla Kouroussa 21. ja 22. heinäkuuta 2008 pidetyssä epävirallisessa kokouksessaan käymät keskustelut.

I EUROOPAN AVARUUSPOLITIIKAN VISIO

TOTEAA, että Euroopan avaruuspolitiikan visiona on vahvistaa Euroopan asemaa yhtenä maailman johtavana avaruusalan toimijana siten, että se vastaa eurooppalaisiin politiikkoihin ja tavoitteisiin liittyviä tarpeita sovellusten, palvelujen ja niihin liittyvien infrastruktuurien osalta, edistää Euroopan yhteiskunnallista, kulttuurista, taloudellista ja tieteellistä vaikutusvaltaa, kehittää Euroopan teollista ja tieteellistä potentiaalia ja varmistaa Euroopan poliittisen ja teknologisen riippumattomuuden järkevällä, yhtenäisellä ja realistisella tavalla.

TOTEAA, että tämän politiikan, jonka perustan ovat laatineet EU, ESA ja näiden järjestöjen Euroopan avaruusohjelmaan kuuluvat jäsenvaltiot, täytäntöönpanoa on jatkettava ja että tätä politiikkaa on kehitettävä edelleen tutkimukseen ja operatiivisiin sovelluksiin ohjattujen voimavarojen puitteissa kunnianhimoiset tavoitteet säilyttäen.

KOROSTAA, että kaikki Euroopan avaruustoiminta edistää Yhdistyneiden Kansakuntien ulkoavaruussopimuksen tavoitteiden saavuttamista ja on täysin siinä esitettyjen periaatteiden mukaista; näin ollen:

— ulkoavaruutta tutkitaan ja käytetään kaikkien maiden hyödyn ja edun mukaisesti, ja ulkoavaruus kuuluu koko ihmiskunnalle,

— ulkoavaruutta käytetään ainoastaan rauhanomaisiin tarkoituksiin,

— kansainvälistä yhteistyötä ulkoavaruuden tutkimisessa ja käytössä edistetään,

— ja Eurooppa tukee ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä käsittelevän Yhdistyneiden Kansakuntien komitean (COPUOS) nykyisiä ponnisteluja avaruusromun vähentämiseksi ja ehkäisemiseksi.

KOROSTAA, että avaruusteknologian kehittämiseen annettavaa julkista tukea on lisättävä, toimien täydentävyys on varmistettava ja tämän ja muiden alojen kehityksen välistä synergiavaikutusta on oltava mahdollisimman paljon.

TOTEAA, että Euroopan unioni, ESA ja näiden järjestöjen jäsenvaltiot ovat Euroopan avaruuspolitiikan kolme keskeistä toimijaa, ja KOROSTAA, että Euroopan unioni maailmanlaajuisena toimijana ottaa lisää vastuuta avaruusalalla ja erityisesti avaruussovellusten alalla, mikä antaa lisäarvoa ESAlle ja jäsenvaltioille, kunnioittaen kuitenkin niiden tehtäviä ja velvoitteita.

KATSOO, että Euroopan unioni ja ESA ja niiden jäsenvaltiot ovat näissä olosuhteissa ja Euroopan avaruuspolitiikan puitteissa tärkeitä avaruusalan toimijoita ja että ne kehittävät Eurooppaa yhtenä johtavista avaruusvalloista kansainvälisellä areenalla. ESITTÄÄ tässä yhteydessä toteutettaviksi seuraavat toimet:

— Avaruusohjelmia koskevassa kansainvälisessä yhteistyössä olisi niiden maailmanlaajuisen luonteen mukaisesti edistettävä yhtenäistä lähestymistapaa kansainvälisiä suhteita koskevaa strategiaa noudattaen tiedostaen samalla, että Euroopan on pystyttävä vastaamaan maailmanlaajuiseen kilpailuun. Aurinkokunnan tutkimus, maapallon ympäristö ja kestävä kehitys ovat kansainvälisen yhteistyön painopistealat.

— Kaikille EU:n ja ESAn jäsenvaltioille olisi taattava avoin ja tasavertainen mahdollisuus hyötyä avaruustoiminnasta julkisen politiikan, tieteellisen tiedon, teknologisen kehityksen, teollisen toiminnan ja palvelujen alalla.

— Olisi vahvistettava olemassa olevia mekanismeja, joilla koordinoidaan eurooppalaista asiantuntemusta ja yhteisön rahoittamia tai hallitustenvälisistä ja kansallisista lähteistä rahoitettuja avaruusinvestointeja, sekä luotava mekanismeja, joilla parannetaan siviili- ja puolustusalan avaruusohjelmien välistä synergiaa ottaen kuitenkin huomioon molempien alojen erityisvaatimukset, myös niiden päätöksentekovaltuudet ja rahoitusjärjestelyt.

— EU:lle ja ESAlle ja niiden jäsenvaltioille olisi myös vastedes taattava riippumaton, luotettava ja kustannustehokas pääsy avaruuteen kohtuullisin ehdoin, mikä edellyttää asianmukaisten ja kilpailukykyisten maailmanluokan laukaisualustojen saatavuutta ja operatiivista eurooppalaista avaruusasemaa.

— Avaruussovellusten kysyntä EU:ssa sekä ESAn ja EU:n jäsenvaltioissa olisi kanavoitava EU:n välityksellä siten, että käynnistetään avoin prosessi, jossa otetaan huomioon EU:n ja kyseisten jäsenvaltioiden poliittiset tarpeet ja jossa EU voisi laatia käyttäjävaatimukset, asettaa painopisteet ja varmistaa palvelujen jatkuvuuden. Näiden palvelujen hankkimiseksi tarvittavien välineiden, kuten rahoituksen, jatkuvuus olisi varmistettava tarvittaessa kumppanuudella asianomaisten sidosryhmien ja operaattoreiden kanssa.

— Jotta innovatiivisia ja kilpailukykyisiä loppukäyttäjille tarjottavia palveluja syntyisi nopeasti, olisi edistettävä asianmukaisen sääntelykehyksen kehittämistä erityisenä tavoitteena taata kaikille avaruutta hyödyntäville sovelluksille jatkuva taajuuksien saatavuus.

— Avaruuden hallinta olisi järjestettävä avaruusneuvoston neljännessä istunnossa annetun päätöslauselman sekä EU:n ja ESAn ja niiden jäsenvaltioiden poliittisten päämäärien mukaisesti. Erityisen tärkeää olisi parantaa avaruusalan päätöksentekoprosessia EU:n neuvostossa ja muissa EU:n toimielimissä.

— Olisi kehitettävä tarkoituksenmukaiset EU:n välineet ja rahoitusjärjestelyt siten, että otetaan huomioon avaruusalan erityispiirteet, tarve vahvistaa avaruusalan yleistä ja alan teollisuuden kilpailukykyä ja tarve saada aikaan tasapainoiset teolliset rakenteet. Olisi myös mahdollistettava asianmukaiset pitkäaikaiset yhteisön investoinnit avaruustutkimukseen ja kestävien avaruussovellusten käyttöön Euroopan ja sen kansalaisten hyväksi tarkastellen erityisesti kaikkia avaruuspolitiikan vaikutuksia seuraavan rahoituskehyksen käsittelyn yhteydessä.

— Olisi lujitettava yhteistyötä kehitysmaiden kanssa.

KOROSTAA, että avaruusasioista vastaavien EU:n ja ESAn jäsenvaltioiden ministerien olisi hyödyllistä kokoontua aina tarpeen vaatiessa tarkastelemaan tärkeimpiä poliittisia kysymyksiä asianmukaisen etenemissuunnitelman pohjalta.

II NYKYISET PAINOPISTEET

PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE seuraavan Galileossa ja GMES-ohjelmassa tapahtuneen merkittävän kehityksen:

— Giove B -satelliitin onnistunut laukaisu ja validointi kiertoradalla osoituksena Galileo-järjestelmän toiminnan edellyttämästä tärkeästä uudesta teknologiasta,

— EU:n neuvoston marraskuussa 2007 pidetyn istunnon päätelmät ja niitä seurannut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antaminen eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien toteuttamisesta, Galileon rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) operaatioiden julkisen hallinnoinnin selkiyttäminen sekä toimien vaikutukset Galileon rahoitukseen,

— ESAn jäsenvaltioiden päätös käynnistää GMES-järjestelmän avaruuskomponenttiohjelma, EY:n ja ESAn sopimuksen tekeminen yhteisön rahoituksen myöntämisestä tälle ohjelmalle sekä EY:n ensimmäisen operatiivisen rahoituksen myöntäminen panemalla täytäntöön GMES-järjestelmän valmistelutoimia vuonna 2008,

— esioperatiivisten GMES-palvelujen esittely Lillen GMES-foorumilla,

— GMES-järjestelmän ja Afrikan välisen kumppanuuden käynnistäminen Lissabonin prosessiin kuuluvalla GMES-järjestelmää ja Afrikkaa koskevalla hankkeella, jonka tarkoituksena on palvella afrikkalaisia käyttäjiä,

— Münchenin suunnitelmassa esitetty ehdotus GMES-järjestelmän perusrakenteeksi.

VAHVISTAA, että painopisteenä on edelleen Galileon ja GMES-järjestelmän nopea täytäntöönpano.

A. GALILEO

TOTEAA, että Galileo on EU:n ensimmäinen merkittävä avaruusohjelma.

PYYTÄÄ komissiota ottamaan huomioon aikaisemmat ongelmat ja tutkimaan niitä, jotta tästä kokemuksesta saataisiin paras mahdollinen hyöty.

ODOTTAA toimielinten välisen Galileo-paneelin perustamista.

KOROSTAA, että satelliittinavigointijärjestelmien, -palvelujen ja -sovellusten tutkimuksen ja kehityksen koordinointia on lisättävä Euroopan komission, ESAn ja niiden jäsenvaltioiden välillä.

KOROSTAA, että kansainvälisten kumppaneiden kanssa on jatkettava yhteistyötä järjestelmien yhteensopivuuteen ja yhteentoimivuuteen liittyvistä kysymyksistä.

PYYTÄÄ komissiota selvittämään, kiinnittäen erityistä huomiota vastuukysymyksiin, mitä oikeudellisia seurauksia on sillä, että Euroopan yhteisöstä tulee sen rahoittamiin avaruussovelluksiin, esimerkiksi Galileoon ja EGNOS-ohjelmaan, liittyvien aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden omistaja.

B. GMES

PALAUTTAA MIELEEN, että GMES-järjestelmä on käyttäjälähtöinen aloite, jonka tavoitteena on lisätä Euroopassa olemassa olevien avaruutta hyödyntävien ja muiden maapallon tilan seurantakeskusten, -valmiuksien ja -palvelujen, kuten Euroopan sääsatelliittijärjestön (Eumetsat) ja EU:n satelliittikeskuksen …, käyttöä.

PAINOTTAA, että jäsenvaltioiden tukemat maanpäälliset maapallon tilan seurantainfrastruktuurit täydentävät yhdessä kaukokartoitusinfrastruktuurien kanssa merkittävästi maapallon tilan seurantavalmiuksia ja että ne olisi asetettava pysyvästi GMES-järjestelmän käyttöön.

KOROSTAA, että tiedonsaannin ja palvelujen jatkuvuus on välttämätöntä ja että Euroopan unionin on taattava se erityisesti pitkäaikaisella rahoituksella eri GMES-järjestelmän komponentteja koskevien kumppanuuksien pohjalta.

KOROSTAA ESAn roolia GMES-järjestelmän Sentinel-hankkeiden kehitys- ja hankintavirastona ja GMES-järjestelmän koko avaruuskomponenttiohjelman koordinaattorina jäsenvaltioiden, Eumetsatin ja muiden GMES-järjestelmän kumppaneiden toimien yhteensovittamiseksi.

PYYTÄÄ komissiota määrittämään, tarvittaessa yhdessä neuvoston pääsihteeristön kanssa, GMES-järjestelmälle asianmukaisen oikeudellisen kehyksen ja selvittämään, miten satelliittien avulla kaukohavaitut tiedot olisi vahvistettava.

PAINOTTAA, että monet GMES-tietopalvelut ovat luonteeltaan eurooppalaisia julkisia hyödykkeitä ja että ne on asetettava yleisön käyttöön periaatteena täydellinen ja avoin pääsy, kuitenkin soveltaen tiettyjä, mm. turvallisuuteen liittyviä rajoituksia.

KATSOO, että olisi laadittava toimintaohjelma pohjaksi EU:n GMES-ohjelmalle tavoitteena GMES-palvelujen ja niiden edellyttämien keskeisten seurantatietojen jatkuvuuden turvaaminen. Toimintaohjelmaan olisi sisällytettävä:

— GMES-järjestelmän yleistä hallinnointia ja sen kaikkia komponentteja koskeva lähestymistapa, jossa määritetään tarvittavat toimijat tehtävineen ja vastuualoineen ja joka perustuu GMES-kumppanuuksille ja EU:hun kuulumattomien ESAn jäsenvaltioiden asianmukaista osallistumista koskeviin järjestelyihin.

— GMES-järjestelmän jatkuvaa rahoitusta koskeva suunnitelma, joka perustuu arvioon GMES-järjestelmän kaikista rahoitustarpeista ja kansallisella ja Euroopan tasolla määritellystä talousarviostrategiasta. Tässä on otettava huomioon seuraavat kolme peräkkäistä vaihetta: tutkimus- ja kehittämisvaihe, joka rahoitetaan tutkimuksen ja kehittämisen määrärahoista, siirtymävaihe, joka rahoitetaan osaksi tutkimuksen ja kehittämisen määrärahoista ja osaksi operatiivisella rahoituksella, ja operatiivinen vaihe, jossa operaatioita tuetaan erityisrahoituksella, johon myös käyttäjät osallistuvat.

— Kunkin GMES-palvelun operatiivisten palvelujen tarjontaa koskevien mekanismien määrittely ja palveluoperaattorien valinta.

— EU:n ja jäsenvaltioiden välillä määriteltävä prosessi, jossa nämä toteuttavat sitoumuksensa tukea GMES-järjestelmää olemassa olevilla maanpäällisillä seuranta- ja palveluinfrastruktuureilla.

— GEO-aloitteen ja muiden hallitusten- tai monenvälisten aloitteiden, kuten kaukokartoitussatelliitteja käsittelevän komitean (CEOS), aseman määrittely suhteessa kaikkiin saatavissa oleviin tietoihin pääsyyn ja GMES-järjestelmän osuus näissä kansainvälisissä hankkeissa.

— Prosessi, jossa määritellään kokonaisvaltainen tietopolitiikka kaikelle GMES-järjestelmän tuottamalle tiedolle, asianmukainen tietosuojaluokitus ja tietoturvapolitiikka, jolla varmistetaan, että kaikki arkaluotoiset tiedot on täysin suojattu ja että ne pidetään luottamuksellisina.

PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE seuraavaa:

— Euroopan komission ehdottaa varainhoitovuotta 2009 koskevassa alustavassa talousarvioesityksessä uusia valmistelutoimia, joilla pohjustetaan GMES-järjestelmän operatiivisen vaiheen rahoitusta.

— Komissio aikoo käsitellä kaikkia näitä aiheita lokakuun 2008 loppuun mennessä annettavassa tiedonannossa kuultuaan tärkeimpiä sidosryhmiä ja erityisesti sovittuaan ESAn kanssa GMES-järjestelmän avaruuskomponenttia koskevasta yleisestä ohjelmakeskeisestä lähestymistavasta.

— ESAn pääjohtaja aikoo ESAn jäsenvaltioita ja komissiota kuultuaan esittää marraskuussa 2008 ministeritasolla kokoontuvalla ESAn neuvostolle ehdotuksen osallistumisesta GMES-järjestelmän avaruuskomponentin toista osiota koskevaan ohjelmaan.

III EUROOPAN AVARUUSPOLITIIKAN UUDET PAINOPISTEET

KOROSTAA, että 14. maaliskuuta 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pani tyytyväisenä merkille korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisen raportin ilmastonmuutoksesta ja kansainvälisestä turvallisuudesta, jossa todettiin mm., että useimmat YK:n vuonna 2007 humanitaarisen avun saamiseksi esittämät hätäapuvetoomukset liittyivät ilmastoon ja että ilmastonmuutoksella on moninkertaistava vaikutus turvallisuusriskeihin.

PALAUTTAA MIELEEN, että Eurooppa-neuvosto pyysi Euroopan unionin neuvostoa esittämään suosituksia asianmukaisista jatkotoimista tällä alalla.

ESITTÄÄ seuraavat neljä Euroopan avaruuspolitiikan täytäntöönpanon painopistealuetta tulevalla kaudella.

A. AVARUUS JA ILMASTONMUUTOS

TOTEAA, että ilmaston ihmiskunnalle asettamat haasteet koskevat koko maapalloa ja että EU mukauttaa politiikkojaan vastatakseen niihin.

PAINOTTAA, että tavoitteena on parantaa ilmastonmuutoksen ja sen seurausten laajuutta ja laatua koskevaa tietämystä ja että Euroopan osallistumista on jatkettava ja laajennettava tämän tietämyksen kehittämisessä ja näiden ilmiöiden mallintamisessa tietopohjan luomiseksi ympäristöpolitiikan keskeistä päätöksentekoa varten.

TIEDOSTAA avaruusohjelmien ainutlaatuisen merkityksen; ne antavat maailmanlaajuisella seurantavalmiudellaan ja pitkäaikaisella kattavuudellaan tiedeyhteisölle sen tarvitsemia tietoja ilmastonmuutoksen tutkimiseksi ja täydentävät muita seuranta- ja mittausvälineitä.

TOTEAA ESAn Living Planet -ohjelman ja kansallisten geotieteellisten avaruushankkeiden sekä Eumetsatin toimintaohjelmien ja GMES-järjestelmän avaruuskomponentti-infrastruktuurin merkityksen kerättäessä havaintoja, joiden pohjalta Euroopassa voidaan laatia ilmastoa kuvaavat aikasarjat ja ymmärtää laajoja ilmastoprosesseja.

PYYTÄÄ tiedeyhteisöä määrittämään yhdessä Euroopan komission, ESAn ja Eumetsatin kanssa, miten eri GMES-palveluilla ja Euroopan kaukokartoitusarkistoilla voitaisiin parhaiten edistää tieteelliseen tutkimukseen tarvittavien tietojen, kuten keskeisten ilmastomuuttujien saantia.

KEHOTTAA komissiota tekemään tutkimuksen, jossa selvitetään standardoidun tiedon täyttä käyttöoikeutta ja laskentatehon lisäämistä koskevat tarpeet ja niiden tyydyttämiseksi tarvittavat keinot ottaen huomioon Euroopassa tällä hetkellä olevat valmiudet ja verkostot.

PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE, että ESA ja Eumetsat ovat laatineet yhdessä ehdotuksen kolmannen sukupolven Meteosat-ohjelmaksi (MTG), joka esitetään marraskuussa 2008 ministeritasolla kokoontuvalle ESAn neuvostolle ja sen jälkeen Eumetsatin neuvostolle; koska MTG keskittyy operatiiviseen meteorologiaan, siitä on apua myös GMES-hankkeessa, ilmaston seurannassa ja siten maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen havaitsemisessa.

B. AVARUUDEN MERKITYS LISSABONIN STRATEGIALLE

KOROSTAA, että avaruustutkimuksella voidaan korkean teknologian tutkimuksen ja kehityksen alana ja sen tulosten taloudellisen hyödyntämisen ansiosta edistää Lissabonin tavoitteiden saavuttamista EU:n taloudellisten, koulutuksellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöä koskevien tavoitteiden ja sen kansalaisten odotusten täyttämiseksi; ja että avaruustutkimuksella voidaan edistää myös kasvua ja työllisyyttä koskevien tavoitteiden saavuttamista, koska se tarjoaa uusia mahdollisuuksia liiketoiminnalle ja innovatiivisia ratkaisuja erilaisille palveluille kaikkialla Euroopassa, mikä edistää alueellista yhteenkuuluvuutta.

KATSOO, että kun Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 18. joulukuuta 2006 Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman ja sen uuden avaruutta koskevan luvun osana yhteistyön erityisohjelmaa, EU vahvisti avaruuden yhdeksi eurooppalaisen tietoyhteiskunnan painopisteeksi ja tärkeäksi peruskiveksi.

KOROSTAA, että avaruussovellusten, kuten satelliittiteleviestinnän sekä EGNOS-, Galileo- ja GMES-järjestelmän, uskotaan avaavan erityisesti pk-yrityksille merkittäviä mahdollisuuksia maailmanmarkkinoilla kehitettäessä lisäarvoa tuottavia loppukäyttäjille tarjottavia palveluja. EU:n ja ESAn ja niiden jäsenvaltioiden on saatava näistä avaruusresursseista mahdollisimman suuri hyöty. Alan kasvua olisi edistettävä, jotta voitaisiin vauhdittaa taloudellisten mahdollisuuksien lisääntymistä sekä navigointi-, seuranta- ja viestintäsatelliittijärjestelmät saumattomasti toisiinsa ja maanpäällisiin verkkoihin yhdistävien palvelujen kehittymistä. Tämä edellyttää asianmukaisia sääntelypuitteita, radiotaajuuksien jatkuvaa saatavuutta avaruussovelluksille ja standardien kehittämistä asianomaisille aloille.

TOTEAA, että näin ollen voitaisiin harkita avaruustoiminnan sisällyttämistä edelläkävijämarkkinoita koskevaan aloitteeseen.

C. AVARUUS JA TURVALLISUUS

KOROSTAA avaruuden suurta merkitystä yhteiselle ulko- ja turvallisuuspolitiikalle ja Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikalle, Petersbergin tehtävät mukaan lukien, ja sitä kautta Euroopan kansalaisten turvallisuudelle.

TOTEAA, että avaruusresursseista on tullut välttämättömiä Euroopan taloudelle ja että niiden turvallisuus on siten taattava; KOROSTAA, että Euroopan on pyrkiessään vahvistamaan asemaansa yhtenä maailman johtavana avaruusalan toimijana kehitettävä eurooppalaiset valmiudet seurata ja valvoa omaa avaruusinfrastruktuuriaan ja avaruusromua. Näiden valmiuksien olisi perustuttava ensi sijassa olemassa oleviin kansallisiin ja eurooppalaisiin resursseihin, hyödyntäen myös suhteita, joita voidaan solmia muiden kumppanivaltioiden ja niiden valmiuksien kanssa.

KATSOO näiden valmiuksien kansainvälisen ja poliittisen luonteen vuoksi, että Euroopan unionin on ESAa ja sen sekä omia jäsenvaltioitaan kuullen aktiivisesti luotava asteittain nämä valmiudet ja asianmukainen hallintorakenne.

KOROSTAA, että Euroopan on kyettävä havaitsemaan kansainvälisten sopimusten ja velvoitteiden täytäntöönpanon laiminlyönnit ja että tällä on keskeinen merkitys eurooppalaisten arvojen turvaamisessa ja edistämisessä.

PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE, nykyisten puitteiden päätöksentekovaltuudet ja rahoitusjärjestelyt huomioon ottaen, että Euroopan institutionaalisten toimijoiden välillä on vuoden 2007 avaruusneuvoston päätelmien mukaisesti käynnistetty jäsennelty vuoropuhelu, jonka tavoitteena on lisätä huomattavasti avaruuteen, turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvien toimien yhteensovittamista ja johon osallistuvat Euroopan komissio, neuvoston pääsihteeristö, Euroopan puolustusvirasto, ESA ja jäsenvaltiot.

PALAUTTAA MIELEEN, että GMES-järjestelmä tukeutuu osittain kaksikäyttöisiin seurantavalmiuksiin ja että Galileo, GMES ja satelliittiviestintäjärjestelmät tarjoavat palveluja, joilla saattaa olla käyttöä joissakin turvallisuussovelluksissa.

ON TIETOINEN SIITÄ, että kun sotilaalliset käyttäjät käyttävät Galileoa tai GMES-järjestelmää, käytön on oltava sen periaatteen mukaista, että Galileo ja GMES ovat siviilivalvonnassa olevia siviilijärjestelmiä ja että näin ollen kaikki tähän periaatteeseen tehtävät muutokset edellyttävät tarkastelua, jossa otetaan huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osasto ja erityisesti sen 17 ja 23 artikla sekä ESAn perustamissopimus.

KOROSTAA, että:

— on määriteltävä, miten ja millä pitkän aikavälin järjestelyillä voidaan parantaa siviili- ja puolustusalan avaruusohjelmien koordinointia,

— Euroopassa ja mahdollisesti myös muiden kumppanien kanssa on luotava koordinoidusti valmiudet, jotka vastaavat eurooppalaisten käyttäjien tarpeita avaruusympäristön kattavan tilannetietoisuuden osalta,

— on tiedostettava Euroopan riippuvuus Euroopan ulkopuolisista tiettyjen strategisten avaruusteknologioiden ja -komponenttien toimittajista, luotava strategioita, joilla taataan Euroopan pääsy avaruuteen näissä olosuhteissa, ja toteutettava käytännön toimia, joilla vähennetään Euroopan riippuvuutta.

KOROSTAA kansallisella ja Euroopan tasolla olemassa olevien valmiuksien ja infrastruktuurien käytön hyödyllisyyttä.

PANEE MERKILLE ESAn pääjohtajan aikomuksen esittää marraskuussa 2008 ministeritasolla kokoontuvalle ESAn neuvostolle ehdotuksen osallistumisesta avaruuden tilannetietoisuutta koskevaan ohjelmaan, jossa luodaan perusta operatiiviselle valmiudelle, ottaen huomioon Euroopan puolustusviraston sekä EU:n ja ESAn jäsenvaltioiden tehtävät.

D. AVARUUSTUTKIMUS

PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE ESAn Kolumbus-laboratorion onnistuneen laukaisun kiertoradalle ja automaattisen rahtikuljetusaluksen ”Jules Vernen” onnistuneet esittelyt; nämä ovat aitoja eurooppalaisen teknologisen kehityksen hankkeita, ja ne edesauttoivat ratkaisevasti Euroopan osallistumista kansainvälisen ISS-avaruusaseman toimintaan ja jatkuvaan käyttöön.

TOTEAA, että avaruustutkimus on maailmanlaajuinen poliittinen hanke ja että Euroopan olisi toteutettava toimensa osana maailmanlaajuista ohjelmaa, jolla vältetään yhden maan monopoli tai hallintapyrkimykset ja jossa eri toimijat osallistuvat hankkeeseen omien valmiuksiensa ja painopisteidensä mukaan.

KOROSTAA, että Euroopan on kehitettävä avaruustutkimukselle yhteinen visio ja pitkän aikavälin strateginen suunnitelma, jolla varmistetaan Euroopalle avainasema ja joka perustuu sen huippuosaamisen aloihin. Tästä syystä Euroopan unionin ja ESAn ja niiden jäsenvaltioiden on, kunkin omien tehtäviensä mukaisesti ja keskinäisesti koordinoiden, edelleen kehitettävä ja edistettävä kansainvälisellä areenalla käytävää poliittista vuoropuhelua muiden maailmanlaajuiseen avaruustutkimusohjelmaan osallistuvien valtioiden kanssa.

PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE komission ehdotuksen järjestää korkean tason poliittinen konferenssi, jonka aiheena on pitkän aikavälin maailmanlaajuisen avaruustutkimuksen visio ja joka avaa julkisen keskustelun Euroopan roolista tässä maailmanlaajuisessa hankkeessa. Konferenssi toteutetaan asiaa koskevien ESAn koordinoimien valmistelevien tutkimusten pohjalta, joissa arvioidaan Euroopan huippuosaamisen aloja ja hahmotellaan vaihtoehtoja Euroopan osallistumiselle alan kustannuksiin ja suunnitteluun.

PANEE MERKILLE maailmanlaajuisen tutkimusstrategian, jossa esitetään, miten ihmisten ja robottien avulla tapahtuvaa avaruustutkimusta koskevat alan suurvaltojen suunnitelmat voidaan sovittaa maailmanlaajuisesti yhteen, sekä tarkastellaan myöhemmässä vaiheessa mahdollisesti toteutettavaa ihmisten tutkimusmatkaa Marsiin.

TOTEAA, että Eurooppa on useita vuosikymmeniä jatkuneen tiedepainotteisen avaruustutkimuksensa menestyksekkäiden tulosten pohjalta sitoutunut toimimaan merkittävässä asemassa kansainvälisessä aurinkokunnan tutkimushankkeessa ja kehittämään syvällistä tietämystä planeettamme ulkopuolisista elinolosuhteista, ja TUNNUSTAA, että Euroopan aseman vakiinnuttaminen tämän toiminnan peruspilarina saavutetaan vain jatkuvilla investoinneilla.

YMMÄRTÄÄ, että kehitettävä teknologia on arvioitava huolellisesti ottaen huomioon, että sen pohjalta tehdään tärkeitä päätöksiä, ja KOROSTAA, että nämä päätökset saattavat vaikuttaa pysyvästi kansainväliseen käsitykseen Euroopan tieteellisistä ja teknologisista valmiuksista ja Euroopan kansalaisten itsetuntoon.

KOROSTAA, että avaruustutkimuksella on merkitystä sen kannustaessa eurooppalaisia nuoria valitsemaan uran tieteen ja teknologian alalta ja vahvistamaan näitä valmiuksia Euroopassa.