ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 176/104

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 12 päivänä huhtikuuta 2006,

EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta

(Asia COMP/B-1/38.348 – Repsol CPP)

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1548)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/446/EY)

Komissio teki 12 päivänä huhtikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (1) 9 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases/index/by_nr_76.html#i38_348

(1) Tämä päätös on osoitettu yritykselle Repsol Comercial de Productos Petroliferos (jäljempänä ’Repsol CPP’), jonka päätoimipaikka on Madridissa Espanjassa. Yritys kuuluu Repsol-YPF-öljykonserniin. Menettely käsittelee polttoaineen toimittamista huoltoasemille Espanjassa ja Repsol CPP:n huoltoasemien kanssa tekemiä pitkäaikaisia yksintoimitussopimuksia. Alustavassa arviossaan komissio katsoi, että Repsol CPP:n ilmoittamiin sopimuksiin sisältyvät kilpailukieltolausekkeet varsinkin itsenäistä huoltoasematoimintaa (2), vuokrausta ja käyttöoikeutta koskevissa sopimuksissa aiheuttivat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklassa tarkoitettuja kilpailuongelmia, sillä niillä saatettaisiin aiheuttaa tuntuva markkinoita sulkeva vaikutus polttoaineiden vähittäismarkkinoilla Espanjassa.

(2) Komissio katsoo, että Repsol CPP:n esittämät sitoumukset riittävät ratkaisemaan havaitut kilpailuongelmat. Repsol CPP sitoutuu erityisesti tarjoamaan kyseessä oleville huoltoasemille konkreettisia taloudellisia kannustimia, jotta nämä lopettaisivat voimassa olevat pitkäaikaiset toimitussopimukset eivätkä tekisi uusia pitkäaikaisia yksinoikeussopimuksia. Lisäksi Repsol CPP sitoutuu siihen, ettei se osta sellaisia itsenäisiä huoltoasemia, joille se ei toimita polttoaineita. Tämän vuoksi suurelle määrälle huoltoasemia suunnattujen tukkutoimitusten markkinat avataan kilpailulle.

(3) Päätöksessä todetaan, että Repsol CPP:n sitoumusten vuoksi komissiolla ei ole enää aihetta toimenpiteisiin.

(4) Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi asiasta myönteisen lausunnon 27 päivänä maaliskuuta 2006.

(1) EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 411/2004 (EUVL L 68, 8.3.2004, s. 1).

(2) Itsenäisellä huoltoasematoiminnalla tarkoitetaan jakelijan omistamaa ja pitämää asemaa.
(9)

Tapauksessa, jossa palkattu työntekijä oli palkattomalla vapaalla eli hänen työsuhteensa lepäsi lapsen syntymän ja hoidon vuoksi, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin käytti perustana asetuksen (ETY) N:o 1408/71 73 artiklaa luettuna yhdessä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 13 artiklan 2 kohdan a alakohdan kanssa (3). Tällaista palkatonta vapaata on näin ollen pidettävä ammatin tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisena sovellettaessa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklaa ja 79 artiklan 3 kohtaa sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohtaa. Tässä yhteydessä tuomioistuin toi esiin, että edellä mainittuja säännöksiä voidaan soveltaa ainoastaan siinä tapauksessa, että asianomainen henkilö on asetuksen (ETY) N:o 1408/71 1 artiklan a alakohdassa tarkoitetun palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan asemassa, mikä edellyttää sitä, että asianomaisella henkilöllä on vakuutus ainakin yhdellä sosiaaliturvan alalla. Tämä sulkee ulkopuolelle ne palkattomalla vapaalla olevat henkilöt, jotka eivät enää ole vakuutettuja missään kyseisen jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmässä.
(7)

Neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamassaan tiedonannossa ”Raportti edistymisestä kaasun ja sähkön sisämarkkinoiden luomisessa” (6), jäljempänä ’raportti 2005’, komissio totesi, että ”ala on monien maiden markkinoilla erittäin keskittynyttä, mikä estää todellisen kilpailun” (7). Tästä syystä komissio katsoi, että sähköntuotannon alalla ”yksi kansallisten markkinoiden kilpailuastetta kuvaavista indikaattoreista on kolmen suurimman tuottajan kokonaismarkkinaosuus” (8). ”Teknisen liitteen” (9) mukaan kolmen suurimman tuottajan yhteenlaskettu osuus Pohjoismaiden markkinoiden kokonaistuotannosta on 40 prosenttia (10), eli tyydyttävän pieni. Kun tarkastellaan Suomen aluetta, kolmen suurimman tuottajan yhteenlaskettu markkinaosuus on luonnollisesti korkeampi (11). Jaksoja, jolloin Suomen markkinat ovat eristyneet, on kuitenkin vähän (12). Näin ollen markkinoilla on kilpailupainetta merkittävän osan vuotta, koska sähköä on mahdollista hankkia Suomen alueen ulkopuolelta ja etenkin koska Pohjoismaiden välillä ei peritä siirtomaksuja. Koska ylikuormittuminen on luonteeltaan tilapäistä, Suomen alueen sisällä ei voida tehdä investointeja ottamatta huomioon muita Pohjoismaiden markkinoiden tuottajia. Näitä seikkoja olisi siksi pidettävä osoituksena tuotantomarkkinoihin – sekä Suomen kansallisiin markkinoihin että kehittyviin alueellisiin markkinoihin – kohdistuvasta suorasta kilpailusta.
(40)

Komission käytössä olevat tiedot osoittavat, että alusrahoituksen alalla on mahdollista arvioida yksittäiset riskit ja laskea niiden kustannukset ja että on olemassa asianmukaisesti toimivat markkinat, jotka myöntävät loppurahoitustakauksia alusrahoitusta varten. Tämän vuoksi alusrahoituksen takausjärjestelmä, jossa kaikilta tuensaajilta peritään samansuuruinen palkkio, vaikka järjestelmän oletetaan toimivan samoin edellytyksin ja rajoituksin kuin muut kyseisten markkinoiden toimijat, tuskin kykenee rahoittamaan toimintansa itse. Ne tuensaajat, joiden riskit ovat keskimääräistä pienemmät, pystyvät aina löytämään takaajan, joka on valmis kattamaan sen riskit keskimääräistä palkkiota edullisemmin. Lukuun ottamatta tilannetta, jossa julkisten viranomaisten tarjoama takausjärjestelmä on pakollinen, siitä katetaan ainoastaan keskimääräistä suuremmat riskit, minkä vuoksi se tuskin kykenee rahoittamaan toimintaansa asianmukaisella tavalla.
(4)

Julkaisemalla Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (2) (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’) komissio käynnisti polkumyynnin vastaisen menettelyn, joka koski Kiinan kansantasavallasta ja Intiasta peräisin olevien tiettyjen jalkineiden, joiden päälliset ovat kumia tai muovia (lukuun ottamatta vedenpitäviä jalkineita, joiden ulkopohjat ja päälliset ovat kumia tai muovia ja joiden päällisiä ei ole kiinnitetty pohjaan eikä koottu ompelemalla, niittaamalla, naulaamalla, ruuvaamalla, tapittamalla tai niiden kaltaisella menetelmällä) tai nahkaa tai tekonahkaa ja joissa on suojaava kärjys ja jotka nykyään luokitellaan CN-koodeihin 6402 30 00, 6403 40 00, ex 6402 19 00, ex 6402 91 00, ex 6402 99 10, ex 6402 99 31, ex 6402 99 39, ex 6402 99 50, ex 6402 99 91, ex 6402 99 93, ex 6402 99 96, ex 6402 99 98, ex 6403 19 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 50, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 50, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98, ex 6405 10 00, ex 6405 90 10 ja ex 6405 90 90, tuontia yhteisöön.
(4)

Esittelevän jäsenvaltion toimitettua arviointikertomusluonnoksen on käynyt ilmi, että hakijalta on pyydettävä lisätietoja, joista esittelevän jäsenvaltion on niitä tarkasteltuaan toimitettava arviointi. Asiakirja-aineiston tarkastelu on sen vuoksi edelleen käynnissä, eikä arviointia ole mahdollista saada päätökseen direktiivissä 91/414/ETY säädetyssä määräajassa.
(3)

Ainoastaan eläinten terveyden ja hyvinvoinnin alan tietotekniseen tukeen ja tiedotustoimiin vuonna 2005 liittyvien kustannusten rahoittamisesta 5 päivänä elokuuta 2005 tehdyssä komission päätöksessä 2005/607/EY (5) säädetty paikannusjärjestelmää koskevia vaatimuksia käsittelevä tutkimus on aloitettu. Sen vuoksi on tarpeen suunnata määrärahat uudelleen satelliittipaikannusteknologian käyttöä eläinten suojelun parantamiseksi käsittelevään tutkimukseen eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana sekä direktiivien 64/432/ETY ja 93/119/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1255/97 muuttamisesta 22 päivänä joulukuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2005 (6) mukaisesti. Yhteisön rahoitusosuus perustuu päätöksen 90/424/ETY 17 artiklaan.
(47)

KBM:n tarjoamien neuvonta- ja koulutuspalvelujen osalta voidaan todeta, että ne on tarkoitettu ennen muuta konerenkaiden ja niiden tytäryhtiöiden hyväksi, koska ne ovat edunsaajien käytettävissä joko maksutta tai niistä peritään osallistumiskorvaus, joka on markkinahintaa alhaisempi. Saksa ei ole kuitenkaan toimittanut tietoja siitä, vastaavatko KBM:lle vuosittain maksetut määrät KBM:lle kyseisten toimintojen harjoittamisesta aiheutuneita tosiasiallisia kustannuksia, jolloin niitä voidaan pitää markkinahintaisena korvauksena palveluista, joita KBM on tarjonnut konerenkaille Baijerin osavaltion toimeksiannosta, vai ovatko kyseiset määrät mahdollisesti aiheutuneita kustannuksia korkeampia. Lisäksi on todettava, että KBM:n saamien julkisten varojen myöntäminen ei nimenomaisesti edellytä kaikkien niiden sisältämien tukielementtien täysimääräistä siirtämistä konerenkaille tai niiden tytäryhtiöille. Edellä mainittujen tietojen perusteella ei sen vuoksi voida sulkea täysin pois mahdollisuutta, että tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen sisältyy tukielementti KBM:n hyväksi.
(34)

Kun arvioidaan, voidaanko 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa soveltaa, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut muun muassa 14 päivänä tammikuuta 1997 asiassa C-169/95 (9), Espanjan kuningaskunta v. komissio, antamassaan tuomiossa, että ”komissiolle annetaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdalla harkintavalta, jota käyttäessään sen on arvioitava taloudellisia ja sosiaalisia seikkoja yhteisön kannalta katsoen”. Tiettyjen tukimuotojen osalta komissio on määritellyt, kuinka se käyttää tätä harkintavaltaa. Kysymykseen voivat tulla ryhmäpoikkeukset, yhteisön puitteet, suuntaviivat tai tiedonannot. Mikäli tulkitsevia asiakirjoja on, komission on käytettävä niitä tuen arvioinnissa.
(1)

Päätös on osoitettu osakeyhtiölle De Beers société anonyme, jäljempänä ’De Beers SA’. Menettelyn aiheena on De Beers -konsernin, jäljempänä ’De Beers’, ja raakatimanttien maailmanmarkkinoiden toiseksi suurimman timanttien tuottajan Alrosa Company Ltd:n, jäljempänä ’Alrosa’, välinen ostojärjestely. Järjestely koskee jakelu- ja/tai jalostustoimintoja, jotka tapahtuvat suurimmaksi osaksi Euroopan talousalueella (ETA). Alustavassa arviossaan komissio ilmaisi EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan nojalla huolestumisensa ostojärjestelyistä, joita De Beers on tehnyt tärkeimmän kilpailijansa Alrosan kanssa, ottaen huomioon, että järjestelyjen oli tarkoitus kestää vuosikymmeniä. Komission havaitsemat kilpailuongelmat liittyivät De Beersin ja Alrosan ostosopimukseen, joka koskee huomattavaa määrää raakatimantteja, sekä siitä riippuen, hyväksyykö komissio kyseisen ostosopimuksen, ostoja Alrosalta periaatteella ”halukas ostaja – halukas myyjä”.
b)

Jos yksi tai useampi tällaisen organisaation jäsenvaltio on myös yleissopimuksen sopimuspuoli, kyseinen yhteisö ja asianomainen jäsenvaltio tai asianomaiset jäsenvaltiot sopivat keskinäisestä vastuustaan tästä yleissopimuksesta johtuvien velvoitteidensa täyttämisessä. Kyseinen vastuunjako astuu voimaan, kun c kohdassa tarkoitettu ilmoitusmenettely on päättynyt. Yhteisö ja jäsenvaltiot eivät saa käyttää tähän yleissopimukseen perustuvia oikeuksiaan päällekkäisesti. Kun taloudelliseen yhdentymiseen pyrkivät yhteisöt käyttävät äänioikeuttaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla, niiden äänimäärä on sama kuin niiden tähän yleissopimukseen kuuluvien jäsenvaltioiden määrä. Yhteisöt eivät käytä äänivaltaansa, jos jäsenvaltiot käyttävät omaansa, ja päinvastoin.
(17)

Matkailu on yhä enenevässä määrin maailmanlaajuinen ilmiö, mutta samalla se pysyy alana, josta vastuu on pääasiassa paikallisella ja alueellisella tasolla. Yhteisön osalta on merkitystä tässä yhteydessä muun muassa direktiivillä 85/337/ETY, direktiivillä 92/43/ETY, tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1980/2000 (15), organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 761/2001 (16) sekä Euroopan matkailun tulevaisuudesta 21 päivänä annetulla neuvoston päätöslauselmalla (17). Alppeja koskevan yleissopimuksen, siihen liittyvän matkailupöytäkirjan ja muiden pöytäkirjojen, jotka voivat vaikuttaa matkailualaan, olisi muodostettava puitesäädös, jolla edistetään ja sovitetaan yhteen sidosryhmien panosta alueellisella ja paikallisella tasolla, jotta kestävästä kehityksestä tulisi merkittävä tekijä Alppialueen matkailutarjonnan laadun parantamisessa.
(120)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisessa arvioinnissa on todettu kaksi potentiaalista markkinahäiriötä, jotka liittyvät maanpäällisen järjestelmän muuttamiseen digitaaliseksi. Näistä toinen liittyy markkinatoimijoiden välisiin koordinointiongelmiin, jotka voivat vaikeuttaa joustavaa siirtymistä, ja toinen taajuusspektrin vapautumisesta aiheutuviin myönteisiin ulkoisiin vaikutuksiin. Vaikka nämä markkinahäiriöt voivat periaatteessa oikeuttaa poikkeamisen yhteen tekniikkaan sitoutumattomuuden periaatteesta, ne eivät oikeuta tuen myöntämistä tarkasteltavana olevassa tapauksessa. Komissio ei sen vuoksi ole vakuuttunut siitä, että tuki on tarkoituksenmukainen, välttämätön ja oikeasuhtainen keino markkinahäiriön korjaamiseksi ja DVB-T-järjestelmän rahoittamiseksi. Vaikka otettaisiin huomioon, että kyse on absoluuttisten lukujen perusteella suhteellisen vähäisestä tukimäärästä ja lähetysyhtiöiden välisen kilpailun vääristyminen on melko rajallista, tuella kuitenkin katetaan joidenkin kanavien tapauksessa lähes puolet lähetyskustannuksista. Tämä on voinut vaikuttaa lähetysyhtiöiden valinnan kohdistumiseen DVB-T-järjestelmään ja kilpailun vääristymiseen laajemmassa määrin verkkojen tasolla.
(6)

Italia pyysi komissiota pidentämään laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1540/98 (jäljempänä ’laivanrakennusasetus’) 3 artiklassa aluksen luovuttamiselle säädettyä määräaikaa, joka on 31 päivä joulukuuta 2003 ja joka on edellytyksenä sopimuskohtaisen toimintatuen myöntämiselle. Fincantierin pyytämä määräajan pidennys koskee viiden risteilyaluksen luovutusta. Niiden yhteenlaskettu sopimusarvo on 2,1 miljardia euroa ja tuen määrä on 243 miljoonaa euroa.
(38)

Komissio arvioi, ovatko toimenpiteet ympäristötuen suuntaviivojen 51.2 kohdan ja 51.1 kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisia. Slovenian hiilidioksidiverojärjestelmä otettiin käyttöön lokakuussa 2002. Näin ollen 51.2 kohdan mukaisesti 51.1 kohdan säännöksiä voidaan soveltaa vain jos kumpikin seuraavista ehdoista täyttyy: a) Verolla on selkeästi myönteinen vaikutus ympäristönsuojeluun. Slovenian verojärjestelyn taustalla on ajatus, että yrityksiä, joiden hiilidioksidipäästöt ovat suuremmat, verotetaan enemmän kuin yrityksiä, joiden hiilidioksidipäästöt ovat pienemmät. Tällainen verojärjestelmä itsessään kannustaa yrityksiä suojelemaan ympäristöä hiilidioksidipäästöjä vähentämällä. Näin ollen komissio katsoo, että 51.2 kohdan ensimmäinen kriteeri täyttyy. b) Tuensaajayrityksiin sovellettavista poikkeuksista on päätetty kyseisen veron käyttöönoton yhteydessä. Alkuperäisessä hiilidioksidiverosäädöksessä vuodelta 2002 oli paljon enemmän tuensaajaryhmiä kuin tarkasteltavana olevassa asetuksessa. Muutoksia on tehty, kun Slovenia liittyi EU:hun ja voimassa olevaa lainsäädäntöä on muutettu. Komissio katsoo, että kyseisillä muutoksilla ei ollut vaikutusta poikkeusten luonteeseen ja logiikkaan, vaan ne ainoastaan vähensivät tuensaajien määrää voimassa olevien EU:n säännösten mukaisesti.
(5)

Koska kyse on yleisestä toimenpiteestä, johon ei sisälly poikkeuksia, kilpailun vääristymisen vaaraa on pidettävä olemattomana. Koska kuudennen arvonlisäverodirektiivin 12 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetty edellytys täyttyy, Liettuan olisi voitava soveltaa kyseistä toimenpidettä heti, kun tämä päätös on annettu tiedoksi,
(5)

Asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteeseen VII sisältyy luettelo yhteisön vertailulaboratorioista eläinten terveyttä ja eläviä eläimiä varten. Kyseisen asetuksen, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 776/2006, mukaan Ranskassa sijaitseva AFSSA – Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses on asetuksen (EY) N:o 882/2004 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tehtävistä ja velvoitteista vastaava yhteisön vertailulaboratorio luomistautia varten.
(4)

Komission markkinaselvityksen tuloksena on käynyt ilmi, että koska uusi yritys hallitsee yksin melkein kaikkia Unkarin kaasuvaroja (jotka ovat pääasiassa peräisin Venäjältä) ja koska se on vertikaalisesti integroitunut kaasu- ja sähkömarkkinoilla, keskittymän myötä syntyy vakava riski, että uusi yritys sulkee kilpailijansa kaasun ja sähkön tuotantoketjun loppupään markkinoilta. Toisin kuin MOL:llä, E.ON:llä on toimintaa tuotantoketjun loppupäässä kaasun vähittäismyyjänä ja jakelijana (sen hallinnassa on kaksi maan kuudesta alueellisesta kaasunjakeluyhtiöstä ja kolme kuudesta alueellisesta sähkönjakeluyhtiöstä) sekä sähköntuotannossa. Yrityskauppa muuttaisi uuden yrityksen suhdetta tuotantoketjun loppupäässä toimiviin kilpaileviin yrityksiin. Uudella yrityksellä olisi sekä mahdollisuus että syy syrjiä kilpailijoitaan kaasu- ja sähköalan vähittäismarkkinoilla.
(3)

Sen vuoksi yhteisön sisäiseen kauppaan tarkoitettujen eläinten on oltava asetuksen (EY) N:o 21/2004 mukaisia. Kyseisen asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään, että kyseiset eläimet on tunnistettava toisella tunnistimella, jonka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt ja jolla on asetuksen liitteessä olevan A jakson 4 kohdassa luetellut tekniset ominaisuudet.
(54)

”On huomautettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan, kun oikeudellisesti itsenäiset luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt muodostavat taloudellisen kokonaisuuden, niitä on kohdeltava yhtenä ainoana yrityksenä sovellettaessa yhteisön kilpailusääntöjä (ks. vastaavasti asia 170/83, Hydrotherm, tuomio 12.7.1984, Kok. 1984, s. 2999, 11 kohta, ja analogisesti asia T-234/95, DSG v. komissio, tuomio 29.6.2000, Kok. 2000, s. II-2603, 124 kohta). Valtiontukien alalla taloudellisen kokonaisuuden olemassaoloa koskeva kysymys nousee esille varsinkin silloin, kun on yksilöitävä tuensaaja (ks. vastaavasti asia 323/82, Intermills v. komissio, tuomio 14.11.1984, Kok. 1984, s. 3809, Kok. Ep. VII, s. 667, 11 ja 12 kohta). Tältä osin on todettu, että komissiolla on laaja harkintavalta päättää, onko ryhmittymään kuuluvia yhtiöitä pidettävä taloudellisena kokonaisuutena vai oikeudellisesti ja taloudellisesti itsenäisinä valtiontukia koskevan järjestelmän soveltamiseksi (ks. vastaavasti yhdistetyt asiat T-371/94 ja T-394/94, British Airways ym. v. komissio, tuomio 25.6.1998, Kok. 1998, s. II-2405, 313 ja 314 kohta, ja analogisesti em. asia DSG v. komissio, tuomion 124 kohta).”
(7)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin: a) Yhteisön tuottajat — Computer Support Italcard s.r.l. (Milano, Italia) — Manufacturing Advanced Media (Mulhouse, Ranska) — TDK Recording Media Europe (Luxemburg) — Sony DADC (Salzburg, Itävalta) b) Hongkongissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat — UME Disc Ltd. — China Shing Manufacturing — MDA Technology Ltd. — Giant Base Technology Ltd. — Pop Hero Holdings Ltd. — Wealth Fair Investment Ltd. c) Taiwanissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat — Prodisc Technology, Inc (Taipei, Taiwan) — Daxon Technology (Taipei, Taiwan) d) Etuyhteydettömät tuojat ja jakelijat — Verbatim Ltd (Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) — Maxell Europe Ltd (Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) — Philips Recordable Media (Wiesbaden, Saksa) — Sony France S.A. (Pariisi, Ranska) — Ingram Micro Distribution GmbH (München, Saksa) — SK Kassetten GmbH & Co KG (Neuenrade, Saksa) — Intenso GmbH (Vechta, Saksa) — Emtec International S.p.a. (Pariisi, Ranska) e) Tukkumyyjät/vähittäismyyjät — Metro Group Buying GmbH f) Vähittäismyyjät — Carrefour Marchandises Internationales (Pariisi, Ranska) — El Corte Inglés S.A. (Madrid, Espanja) — FNAC S.A. (Pariisi, Ranska) g) Tuottajat vertailumaassa — Taiyo Yuden (Takasaki, Japani)
Yleensä päivä, jolloin vaatimustenmukaisuusolettamus päättyy, on sama kuin eurooppalaisen standardointielimen asettama standardin kumoamispäivä (’dow’). Standardien käyttäjiä kuitenkin kehotetaan kiinnittämään huomiota siihen, että poikkeustapauksissa se voi olla jokin muukin päivä.

Huomautus 2.1
(3)

Komissio on arvioinut jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksen yhteydessä havaituista sääntöjenvastaisuuksista ja aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperimisestä sekä tätä alaa koskevan tiedotusjärjestelmän perustamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 283/72 kumoamisesta 4 päivänä maaliskuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91 (6) mukaisesti ennen 1 päivää tammikuuta 1999 ilmoittamien sääntöjenvastaisuuksien osalta toteutettuja takaisinperintämenettelyjä, jotka koskevat yli 500 000 euron suuruisia summia, jotta se voi päättää kyseisten sääntöjenvastaisuuksien rahoitusseurauksista asetuksen (ETY) N:o 729/70 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Näin toimiessaan komissio on noudattanut mainitun asetuksen 5 artiklassa ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osalta 7 päivänä heinäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1663/95 (7) 8 artiklassa säädettyä menettelyä.
(5)

Komissio on sen jälkeen tehnyt asetuksen (EY) N:o 1266/1999 12 artiklan 2 kohdan nojalla lisänalyysin Sapard-ohjelman toimenpiteestä 1.3 ”Ympäristöystävällisen maatalouskäytännön ja -toiminnan kehittäminen”. Komissio katsoo, että Bulgarian tasavalta täyttää myös tämän toimenpiteen osalta yhteisön tuesta maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä valmisteleville toimenpiteille jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa liittymistä edeltävänä aikana annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1268/1999 soveltamista koskevista rahoitussäännöistä 7 päivänä kesäkuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2222/2000 (6) 4, 5 ja 6 artiklan ja liitteen säännökset sekä asetuksen (EY) N:o 1266/1999 liitteessä vahvistetut vähimmäisedellytykset.
(6)

Asetuksen (EY) N:o 1266/1999 ja asetuksen (EY) N:o 2222/2000 mukaisesti komissio totesi ohjelmien/hankkeiden kansallisen ja alakohtaisen hallinnointikyvyn, varainhoidon valvontamenettelyjen ja julkistalouden rakenteiden analyysin perusteella, että Kroatia täyttää mainittujen toimenpiteiden täytäntöönpanon osalta asetuksen (EY) N:o 2222/2000 4, 5 ja 6 artiklassa sekä sen liitteessä säädetyt säännökset ja asetuksen (EY) N:o 1266/1999 liitteessä säädetyt vähimmäisvaatimukset.