Neuvoston lausunto,

annettu 21 päivänä tammikuuta 2003,

Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2002-2004

(2003/C 26/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun asetuksen (EY) N:o 1466/97(1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli 21 päivänä tammikuuta 2003 Ruotsin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2002-2004. Tarkistetussa ohjelmassa esitetään yksityiskohtaisia tietoja, joihin kuuluu analyysi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä, joka on laajasti ottaen ohjelmia koskevien käytännesääntöjen mukainen. Vuotta 2005 koskevien yksityiskohtaisten tietojen puuttuminen ei ole ohjelmia koskevien käytännesääntöjen mukaista. Neuvosto kuitenkin toteaa, että vuotta 2005 koskevien julkisen talouden suunnitelmien puuttuminen hallituksen vuoden 2003 talousarvioesityksestä johtui syksyn 2002 pitkittyneistä hallitusneuvotteluista.

Neuvosto katsoo, että tarkistettu ohjelma on neuvoston edellisen lausunnon(2) ja talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

Neuvosto toteaa tyytyväisenä, että tarkistetussa lähentymisohjelmassa ennustetaan julkisen talouden rahoitusaseman pysyvän ylijäämäisenä koko kauden vuoteen 2004 asti, koska Ruotsi pitää keskipitkän aikavälin tavoitteena keskimäärin 2 prosentin ylijäämää suhteessa bruttokansantuotteeseen koko suhdannekierron ajan. Terveen julkisen talouden turvaamista koskevaa strategiaa tukevat sitoutuminen jatkossakin valtion menojen osalta menokattoihin, joilla on vahvistettu terveen julkisen talouden uskottavuutta viime vuosina, ja sitoutuminen tasapainoisiin talousarvioihin paikallishallinnossa. Tähän ovat liittyneet veronalennukset, joiden kolmas vaihe (neljästä) toteutettiin vuonna 2002. Neuvosto toteaa myös tyytyväisenä, että velkasuhde pysyy viitearvon (60 % suhteessa BKT:hen) alapuolella ja että sen ennustetaan laskevan edelleen jäljellä olevan ohjelmakauden aikana.

Ohjelman makrotaloudellinen skenaario, jossa BKT:n kasvuksi oletetaan 2,1 prosenttia vuonna 2002 ja 2,5 prosenttia vuonna 2003, vaikuttaa jonkin verran optimistiselta, ja neuvosto katsookin, että on olemassa riski, että kasvu jää tätä hitaammaksi. Komission syysennusteessa kasvuksi ennakoidaan 1,6 prosenttia vuonna 2002 ja 2,2 prosenttia vuonna 2003, minkä perusteella talous elpyisi odotettua hitaammin. Tämä johtuu sekä kotoperäisistä että ulkoisista taloutta heikentävistä tekijöistä. Talouskasvun voidaan tämän vuoksi odottaa palaavan vain vähitellen kasvupotentiaalin tasolle.

Neuvosto katsoo, että Ruotsi täyttää edelleen täysin vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksen, jonka mukaan julkisen talouden rahoitusaseman tulee olla ohjelmakaudella "lähes tasapainossa tai ylijäämäinen". Julkisen talouden perusrahoitusaseman jatkuvat ylijäämät ohjelmakauden kunakin vuonna tukevatkin sitä, että julkinen talous pysyy terveenä. Neuvosto toteaa kuitenkin, että komission analyysin perusteella julkisen talouden perusrahoitusaseman odotetaan säilyvän ylijäämäisenä, mutta alittavan Ruotsin asettaman 2 prosentin tavoitteen vuosina 2002 ja 2003. Tämä johtuu siitä, että vuosien 2001 ja 2002 huomattavat finanssipoliittiset kannustimet poistuvat vain osittain tulevina vuosina. Lisäksi saatetaan tarvita joitakin rajoittavia toimenpiteitä, joilla varmistetaan menokattojen noudattaminen.

Neuvosto panee tyytyväisenä merkille, että lähentymisohjelmassa kiinnitetään huomiota julkisen talouden kestävyyteen, ja katsoo, että muiden kuin ikääntymisestä johtuvien menojen kehityksen arvioinnissa on syytä olla varovainen. Neuvosto katsoo, että nykyisen politiikan valossa Ruotsin julkinen talous näyttäisi olevan kestävällä perustalla vastaamaan väestön ikääntymisestä sille aiheutuviin seurauksiin. Se hyötyy tältä osin budjettiylijäämien kestävästä hoitamisesta sekä 1990-luvulla toteutetusta, pitkälle viedystä eläkeuudistuksesta. Neuvosto on tyytyväinen julkisen talouden rahoitusaseman tavoitteeseen eli 2 prosentin ylijäämän saavuttamiseen vuosittain vuoteen 2015 ulottuvalla ajanjaksolla, minkä tarkoituksena on julkisen velan nopea vähentäminen. Tavoitteen saavuttaminen tällaisella kestävällä jaksolla voi kuitenkin osoittautua vaikeaksi. Haasteena onkin nyt verouudistuksen saattaminen päätökseen siten, että samalla turvataan viime vuosikymmenen saavutukset, joilla julkinen talous on saatu kestävän kehityksen perustalle.

Ruotsin inflaatio hidastui lähemmäksi 2 prosentin inflaatiotavoitetta keväällä 2002. Neuvosto toteaa, että Ruotsi täyttää edelleen hintavakautta koskevan lähentymiskriteerin ja että sen odotetaan täyttävän tämän kriteerin vuoteen 2004 saakka. Ruotsin pitkät korot ovat seuranneet viime vuoden aikana kansainvälisten joukkolaina- ja osakemarkkinoiden kehitystä. Ruotsi täyttää edelleen pitkien korkojen lähentymistä koskevan kriteerin. Ruotsin kruunu ei ole osallistunut ERM2:een, ja sen valuuttakurssi on heilahdellut jonkin verran edellisen tarkistuksen toimittamisen jälkeen. Näin ollen Ruotsi ei vieläkään täytä valuuttakurssikriteeriä. Neuvosto katsoo, kuten se on todennut aiemmassa lausunnossaan(3), että "Ruotsin on näytettävä kykenevänsä säilyttämään asianmukaisen pariteetin kruunun ja euron välillä riittävän pitkän ajan ilman vakavia jännitteitä. Tätä varten neuvosto odottaa Ruotsin liittyvän aikanaan ERM2-mekanismiin."

Vahvan ja kestävän talouskasvun saavuttamiseksi jatketaan edellisten ohjelmien strategiaa ja sen rakennetoimia on toteutettu ja ehdotettu talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisesti. Tätä varten neuvosto katsoo, että verouudistuksen päätökseen saattaminen sekä toimet työllisyyttä, sosiaaliturvaetuuksien saajia ja sairaspoissaolopäiviä koskevien keskeisten tavoitteiden saavuttamiseksi olisi asetettava etusijalle terveen julkisen talouden puitteissa.

(1) EYVL L 209, 2.8.1997.

(2) EYVL C 33, 6.2.2002.

(3) EYVL C 33, 6.2.2002, s. 4.