Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä



Virallinen lehti nro L 357 , 31/12/2002 s. 0001 - 0071



Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä SISÄLLYSLUETTELO >TAULUKON PAIKKA> EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002(1) ja erityisesti sen 183 artiklan, on kuullut Euroopan parlamenttia, neuvostoa, Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta, tilintarkastustuomioistuinta, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, alueiden komiteaa, oikeusasiamiestä ja Euroopan tietosuojavaltuutettua, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, jäljempänä "varainhoitoasetus", säännöksiä on yksinkertaistettu niin, että niissä esitetään ainoastaan Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion, jäljempänä "talousarvio", laatimista, toteuttamista ja valvontaa koskevat keskeiset periaatteet ja määritelmät. (2) Soveltamissäännöissä on näin ollen täydennettävä niitä varainhoitoasetuksen säännöksiä, joissa viitataan suoraan soveltamissääntöihin, ja lisäksi säännöksiä, joita voidaan soveltaa vasta soveltamistoimenpiteiden määrittelemisen jälkeen. Selkeyden vuoksi olisi korvattava tiettyjen 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä joulukuuta 1993 annettu komission asetus (Euratom, EHTY, EY) N:o 3418/93(2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1687/2001(3). (3) Jotta alakohtaisessa lainsäädännössä noudatetaan varainhoitoasetuksessa määriteltyjä budjettiperiaatteita, olisi kaikki talousarvion toteuttamista koskevat säädökset luetteloitava ja säädettävä, että luettelon laatii komissio ja luettelo toimitetaan budjettivallan käyttäjälle. (4) Budjettiperiaatteisiin ja erityisesti yhtenäisyysperiaatteeseen kuuluva velvollisuus määrittää talousarvioon palautettavista ennakkomaksuista kertyvät korot edellyttää, että yhteisöille kuuluvat ennakkomaksut on määritettävä. Ennakkomaksut jäävät toimielimen omaisuudeksi, jollei perussäädöksessä varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisesti toisin säädetä ja jolleivat kyseessä ole hankintojen tekemiseksi, henkilöstölle, toimielinten jäsenille tai jäsenvaltioille suoritettavat ennakkomaksut. Tätä sääntöä olisi täsmennettävä eri hallinnointitapojen (suora ja välillinen keskitetty hallinnointi sekä jäsenvaltioiden kanssa tehtävä hallinnointiyhteistyö) mukaisesti. Sääntöä ei sovelleta kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävään hallinnointiyhteistyöhön, koska tässä tapauksessa yhteisön varat sekoittuvat kansainvälisen järjestön varoihin. Kun yhteisöjen omaisuudeksi jäävät ennakkomaksut tuottavat korkoa, korot kirjataan talousarvioon sekalaisina tuloina. (5) Vuotuisperiaatteen osalta olisi selkeytettävä varainhoitovuoden määrärahojen käsitettä sekä käsitettä sitoumusten edellyttämistä alustavista muodollisuuksista; jos nämä muodollisuudet saadaan päätökseen 31 päivään joulukuuta mennessä, maksusitoumusmäärärahat voidaan siirtää seuraavalle vuodelle mutta ne on käytettävä seuraavan varainhoitovuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä. (6) Laskentayksikön periaatteen osalta olisi säädettävä tarkemmin, mitä korkokantaa ja kurssia on käytettävä kassanhallinnan ja kirjanpidon tarpeisiin toteutettaessa euron ja muiden valuuttojen välisiä muuntotoimenpiteitä. (7) Yleiskatteisuusperiaatteeseen tehtävien poikkeuksien osalta on tärkeätä täsmentää, toisaalta miten käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, ja erityisesti jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden rahoitusosuuksia tiettyihin yhteisön ohjelmiin, on käsiteltävä talousarviossa ja toisaalta, mitä rajoituksia asetetaan menojen ja tulojen välisille vähennyksille. (8) Erittelyperiaatteen osalta olisi määriteltävä tarkkaan, miten määrärahoista lasketaan se prosenttiosuus, jonka toimielimet voivat siirtää itsenäisesti, ja varmistettava, että budjettivallan käyttäjä saa asiasta tiedon sille toimitettavien määrärahasiirtoesitysten yksityiskohtaisissa perusteluissa. (9) Moitteettoman varainhoidon periaatteen osalta olisi määriteltävä ohjelmien ja toimintojen ennakko-, väli- ja jälkiarviointien tavoitteet ja kuinka usein arviointeja on vähintään suoritettava, sekä tiedot, jotka lainsäädäntöesitykseen liitettävässä rahoitusselvityksessä on esitettävä. (10) Talousarvion laadinnan ja esitystavan osalta on tärkeätä täsmentää talousarvion yleisen johdannon sisällöstä sekä talousarvion ja sen selvitysosien tueksi esitettävistä valmisteluasiakirjoista, jotta voidaan varmistaa, että budjettivallan käyttäjä saa kaikki tarvitsemansa tiedot. Talousarvion uuden toimintoperusteisen esitystavan puitteissa on täsmennettävä lisäksi hallintomäärärahojen määritelmää ja luokittelua. (11) Talousarvion toteuttamisen osalta olisi ensiksi selkeytettävä sitä, mihin muotoon perussäädös voidaan pukea yhteisön ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen asiaa koskevilla aloilla. Olisi myös vahvistettava enimmäismäärä määrärahoille, jotka voidaan toteuttaa ilman etukäteen annettavaa perussäädöstä valmistelutoimien ja pilottihankkeiden yhteydessä, ja luettelo niistä perustamissopimusten määräyksistä, joissa komissiolle myönnetään suoraan erityiset toimivaltuudet. (12) Lisäksi on tärkeätä määrittää säädökset, jotka saattavat aiheuttaa eturistiriidan, ja mitä menettelyä on tällaisessa tapauksessa noudatettava. (13) Talousarvion eri toteuttamistapojen osalta olisi säädettävä tarkemmin, että silloin kun komissio ei toteuta talousarviota suoraan yksiköissään, sen on huolehdittava etukäteen siitä, että yksiköillä, joille se aikoo siirtää toteuttamistehtäviä, on asianmukaiset hallinnointia, valvontaa ja kirjanpitoa koskevat järjestelmät ja menettelyt, jotka vastaavat moitteettoman varainhoidon vaatimuksia. (14) Epäsuoran keskitetyn hallinnoinnin osalta toisin sanoen komission siirtäessä toimivaltaa toimeenpanovirastoille, yhteisön oikeuden mukaisille elimille tai kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille taikka julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille olisi täsmennettävä valtuusasiakirjoissa tai sopimuksessa puitteet ja täytäntöönpanosäännöt. Toimeenpanovirastot, joiden valvonta jää komissiolle, olisi tunnustettava komission valtuuttamiksi tulojen ja menojen hyväksyjiksi yhteisön talousarvion toteuttamisessa. Kansallisten yhteisöjen suorittaessa talousarvion toteuttamistoimia on annettava riittävät taloudelliset vakuudet; niiden valinnan on oltava avointa ja tulosten tulee perustua kustannus-tehokkuusanalyysiin, joka oikeuttaa siirtämään hallinnon tällaiselle yhteisölle. Ennen kuin komissio siirtää tehtäviä kansallisille yhteisöille, se pyytää lausunnon toimivaltaiselta komitealta asianomaisten määrärahojen toteuttamista koskevan perussäädöksen mukaisesti. Jos yksityiset yhteisöt suorittavat valmistelu- tai lisätoimia komission lukuun, ne olisi valittava julkisia hankintoja koskevien menettelyjen mukaisesti. (15) Jäsenvaltioiden kanssa yhteisesti suoritettavan hallinnon tai kolmansien maiden kanssa hajautetusti suoritettavan hallinnon osalta on tärkeätä säätää tarkemmin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn vaiheet ja tavoitteet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asianomaiseen alakohtaiseen lainsäädäntöön sisältyvien säännösten soveltamista. (16) Yhteisen kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävän hallinnoinnin osalta olisi tarkennettava, että kunkin rahoittajan osuutta kustakin menolajista ei eritellä mutta avustetuille toimille on kuitenkin järjestettävä kokonaisvalvonta. Olisi yksilöitävä järjestöt, jotka voivat osallistua tämäntyyppiseen hallinnointiin. (17) Taloushallinnon toimijoiden osalta voidaan todeta, että taloushallinnon uudistus ja siihen liittyvä keskitettyjen ennakkotarkastusten poistaminen lisää tulojen ja menojen hyväksyjien vastuuta kaikissa tulo- ja menotapahtumissa, myös sisäisen valvonnan järjestelmiin liittyvissä asioissa. Budjettivallan käyttäjälle ilmoitetaan vastaisuudessa valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien nimityksistä ja palvelussuhteen päättymisistä. Heidän tehtävänsä ja vastuualueensa sekä menettelyissä noudatettavat periaatteet olisi lisäksi määriteltävä. Ennakkotarkastusten siirtäminen yksiköiden sisälle edellyttää erityisesti talousarvion toteuttamistoimiin liittyvien valmistelu- ja tarkastustehtävien selkeää erottamista toisistaan, ja kunkin toimielimen on lisäksi laadittava johtosääntö, jota sovelletaan ennakko- ja jälkitarkastuksista vastaaviin henkilöihin. Tehtävien hoidosta on voitava raportoida toimielimelle vuosikertomuksessa, johon kootaan tiedot jälkitarkastusten tuloksista. Myös toimiin liittyvien tositteiden säilyttäminen olisi järjestettävä. Koska julkisia hankintoja tehdään neuvottelumenettelyssä vain poikkeustapauksissa, niistä on aina laadittava toimielimelle erillinen selvitys, joka toimitetaan myös budjettivallan käyttäjälle. (18) Tehtävien selkeyttämiseksi on tärkeätä myös määritellä tarkkaan tilinpitäjän tehtävät ja vastuualueet kirjanpitojärjestelmissä, kassanhallinnassa sekä pankkitilien ja saajarekisterin hoidossa. Myös tilinpitäjän palvelussuhteen päättymisestä olisi annettava tarkempia säännöksiä. (19) Tavanomaisista menettelyistä poikkeavien hallinnointijärjestelmien eli ennakkotilien käyttämisedellytyksistä olisi annettava säännöt ja säädettävä ennakoiden hoitajien lisäksi myös tulojen ja menojen hyväksyjien sekä tilinpitäjien tehtävistä ja vastuualueista ennakkotilien valvonnassa. Budjettivallan käyttäjälle olisi toimitettava tiedot kaikista tehtävään nimityksistä ja palvelussuhteen päättymisistä. (20) Kun kunkin toimijan tehtävät ja vastuualueet on määritelty, heidät voidaan saattaa vastuuseen ainoastaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaisin edellytyksin. Jokaisen toimielimen on kuitenkin perustettava asianmukaisin edellytyksin uusi tutkintaelin selvittämään, onko toimielimessä tapahtunut taloudellisia väärinkäytöksiä. Olisi lisäksi täsmennettävä edellytykset, joilla tulojen ja menojen hyväksyjä voi pyytää vahvistusta ohjeeseen ja vapautua näin vastuustaan. (21) Muiden tulojen paitsi yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000(4) soveltamisalaan kuuluvien omien varojen osalta olisi täsmennettävä tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla olevista tehtävistä ja tarkastuksista menettelyn eri vaiheissa: saamisennusteen ja perintämääräyksen laatiminen, velalliselle osoitetun veloitusilmoituksen lähettäminen vahvistetuista saamisista, mahdollisten viivästyskorkojen laskeminen ja tarvittaessa päätös saamisen perinnästä luopumisesta noudattamalla perusteita, joilla taataan moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattaminen. Lisäksi olisi täsmennettävä tilinpitäjän asema tulojen kannossa ja maksuaikojen myöntämisessä. (22) Menojen osalta on tärkeätä ensiksi määrittää rahoituspäätöksen, kokonaissitoumuksen ja yksittäisen sitoumuksen nivoutuminen toisiinsa sekä näiden vaiheiden erityispiirteet. Kokonaissitoumuksen ja yksittäisen sitoumuksen välillä tehdään ero sen mukaan, ovatko edunsaajat ja asianomaiset määrät tiedossa. Alustavat sitoumukset on sitä vastoin varattu juokseviin hallintomenoihin ja EMOTR:n menoihin. Käyttämättömien sitoumusten määrän rajoittamiseksi olisi vaputettava määrärahat, jos niitä koskevan sitoumuksen osalta ei ole suoritettu yhtään maksua kolmeen vuoteen. (23) Olisi selkeytettävä, miten tulojen ja menojen hyväksyjien tehtäviin menojen maksatusmenettelyssä kuuluvat vahvistamis-, hyväksymis- ja maksamistehtävät sekä tarkastustehtävät nivotaan toisiinsa hyväksymismerkinnän välityksellä ja maksumääräyksen yhteydessä tehtävillä suorituksen oikeellisuuden tarkastuksilla; tulojen ja menojen hyväksyjä kantaa tästä vastedes täyden vastuun. Olisi mainittava tositteet, jotka on esitettävä maksujen tueksi ja annettava säännöt ennakkomaksujen ja välimaksujen vähentämisestä. Menojen vahvistamis- ja maksamistoimille olisi täsmennettävä määräajat ja ottaen huomioon kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annettu neuvoston ja Euroopan parlamentin direktiivi 2000/35/EY(5). (24) Sisäisen tarkastuksen osalta olisi määriteltävä sisäisen tarkastajan nimeämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja taattava, että hän voi toimia riippumattomasti toimielimessä, johon hänet on nimitetty ja jolle hänen on annettava kertomus tehtäviensä hoidosta. Budjettivallan käyttäjälle olisi toimitettava tiedot kaikista tehtävään nimityksistä ja palvelussuhteen päättymisistä. (25) Julkisten hankintojen osalta tähän asetukseen olisi sisällytettävä neuvoston direktiivien 92/50/ETY(6), 93/36/ETY(7) ja 93/37/ETY(8), sellaisena kuin ne ovat viimeksi muutettuina komission direktiivillä 2001/78/EY(9), säännökset, jotka koskevat julkisia palveluhankintoja, julkisia tavaranhankintoja ja julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjä. Tämä edellyttää ensiksi, että määritellään eri hankintamuodot, niitä koskevat ilmoitusmenettelyt, nykyisten menettelyjen käyttäminen ja niiden tärkeimmät piirteet, valintaperusteet ja säännöt tarjouskilpailujen ratkaisusta, tarjouskilpailuasiakirjojen saatavuudesta ja yhteyksistä tarjoajiin tai ehdokkaisiin sekä, komission omaan lukuunsa tekemien hankintojen osalta, hankintoihin sovellettavat kynnysarvot ja säännöt hankintojen arvon määrittämisestä. (26) Hankintamenettelyjen tarkoituksena on täyttää mahdollisimman hyvin edellytyksin toimielinten tarpeet tarjoamalla tasapuolinen pääsy hankintamarkkinoille ja noudattamalla avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita. Avoimuuden takaamiseksi ja ehdokkaiden tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi ja jotta tulojen ja menojen hyväksyjällä olisi täysi vastuu lopullisesta valinnasta, olisi säädettävä myös tarjousten avaamismenettelystä sekä osallistumishakemusten ja tarjousten arvioinnista, tarjousten avaamista varten nimitettävästä lautakunnasta ja hankintaviranomaisen tekemästä tarjouskilpailun lopullisesta ratkaisupäätöksestä liitteineen ja perusteluineen. Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi vaadittavat taloudelliset takeet olisi myös täsmennettävä. (27) Hankintaviranomaisen valtuuksia määrätä hallinnollisia seuraamuksia olisi rajoitettava oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten takaamiseksi ja sen varmistamiseksi, että eri toimielimiä ja yksiköitä kohdellaan tasapuolisesti. (28) Avustuksia koskevan osaston soveltamisalaa olisi myös täsmennettävä ja erityisesti talousarvion eri toteuttamistapoja ja siitä, millaisille yleistä eurooppalaista etua edistäville elimille tai toimille avustuksia voidaan myöntää. Vuosittaisen työohjelman ja ehdotuspyyntöjen erityispiirteitä olisi täsmennettävä kuin myös niihin sovellettavia poikkeuksia ja taannehtivuutta varsinkin humanitaarisen avun ja hätäavun aloilla, joita koskevat erityisvaatimukset. (29) Avoimuusvaatimuksen sekä hakijoiden tasapuolisen kohtelun ja tulojen ja menojen hyväksyjien vastuullistamisvaatimuksen noudattamiseksi olisi kuvattava avustusten myöntämismenettely, joka kattaa vaiheet avustushakemuksen esittämisestä ja sen arvioinnista erityisessä arviointikomiteassa etukäteen ilmoitettujen valinta- ja ratkaisuperiaatteiden perusteella aina tulojen ja menojen hyväksyjän lopulliseen päätökseen, joka on asianmukaisesti dokumentoitava. (30) Moitteettoman varainhoidon periaate edellyttää, että komissio saa takeita, joita hankitaan avustushakemusten esittämisvaiheessa merkittävimpien avustusten osalta toimitettavilla tarkastuksilla, ennakkomaksujen suoritusvaiheessa vaatimalla etukäteen taloudellisia takeita ja loppumaksun yhteydessä toimittamalla tarkastuksia tärkeimpien ja riskialtteimpien hakemusten osalta. Moitteeton hallinto sekä yleishyödyllisyyden ja yhteisrahoituksen periaatteiden noudattamisen valvonta edellyttävät lisäksi, että säädetään mahdollisuuksista käyttää kiinteitä maksuosuuksia. Yhteisön varojen moitteeton hallinnointi edellyttää myös, että avustuksen saajat noudattavat itse avoimuuden ja mahdollisten toimeksisaajien tasapuolisen kohtelun periaatteita sekä periaatetta, jonka mukaan tarjouksista valitaan kokonaistaloudellisesti edullisin silloin kun osa toimesta teetetään alihankintana. (31) Toimivaltuudet seuraamusten määräämiseen olisi perustettava nykyisiin sääntöihin julkisista hankinnoista. (32) Kirjanpidon ja tilinpäätösten osalta olisi määriteltävä erikseen kaikki yleisesti hyväksytyt kirjanpitoperiaatteet, joiden perusteella tilinpäätös on laadittava. Olisi myös säädettävä tarkemmin edellytyksistä, joiden on täytyttävä, jotta tapahtuma voidaan viedä kirjanpitoon, sekä varojen ja velkojen arvostusta ja varausten perustamista koskevista säännöistä. (33) On tärkeätä täsmentää, että toimielinten tilinpäätösten liitteinä on esitettävä selvitys varainhoitovuoden budjetti- ja taloushallinnosta ja säädettävä tarkemmin tilinpäätöksen (tase, tuloslaskelma, rahavirtalaskelma, liitetiedot) ja toisaalta talousarvion toteuttamisselvitysten (talousarvion toteutumalaskelma ja sen liitetiedot) sisällöstä ja esitystavasta. (34) Kirjanpidon osalta olisi täsmennettävä, että kunkin toimielimen tilinpitäjän on dokumentoitava oman toimielimensä kirjanpidon järjestäminen ja siihen liittyvät menettelyt ja määriteltävä edellytykset, jotka kirjanpidossa käytettävien tietojenkäsittelyjärjestelmien on täytettävä varsinkin käyttöoikeuksien ja kirjausketjun osalta, kun järjestelmiin tehdään muutoksia. (35) Kirjanpidon järjestämisen osalta on tärkeätä täsmentää periaatteet, joita sovelletaan kirjanpitokirjoihin, koetaseeseen ja sen saldojen säännölliseen täsmäyttämiseen sekä inventaariin, ja määriteltävä komission tilinpitäjän vahvistaman tililuettelon osat. Tapahtumien kirjaukseen sovellettavat säännöt ja kahdenkertaisen kirjanpidon menetelmät, muiden kuin euromääräisten tapahtumien muuntamisesta euroiksi ja kirjausten tueksi esitettävät tositteet olisi täsmennettävä. Myös talousarviokirjanpitoon tehtävien kirjausten sisältö olisi täsmennettävä. (36) Lopuksi olisi määriteltävä omaisuusluetteloa koskevat säännöt, selkeytettävä tilinpitäjien ja tulojen ja menojen hyväksyjien vastuualueiden jakautuminen ja annettava säännöt, joita sovelletaan omaisuusluetteloon merkityn omaisuuden jälleenmyynnissä. (37) Rakennerahastojen osalta olisi täsmennettävä, että tukitoimenpiteen yhteydessä maksettujen ennakoiden takaisinmaksu ei johda asianomaisen rahaston rahoitusosuuden supistamiseen. (38) Tutkimustoiminnasta olisi täsmennettävä, millaisille suorille ja epäsuorille tutkimustoimille rahoitusta voidaan myöntää. (39) Ulkoisten toimien osalta soveltamissääntöjen samoin kuin varainhoitoasetuksen tarkoituksena on ottaa käyttöön poikkeussäännöksiä, joissa otetaan huomioon ulkoisten toimien erityispiirteet varsinkin hankintoja ja avustuksia koskevissa kysymyksissä. (40) Hankintojen osalta soveltamissäännöissä esitetään tärkeimmät piirteet ulkosuhteiden pääosastojen toteuttamien yhteistyöohjelmien osana tehtävien hankintojen hallinnointijärjestelmien yksinkertaistamisesta 10 päivänä marraskuuta 1999 tehdystä komission päätöksestä(10) tarkoituksena säätää yhteisön oikeudesta poikkeavia ja ulkoisten toimien tarpeisiin muokattuja hankintasääntöjä varsinkin kynnysarvoista ja ulkoisiin toimiin muokatuista tietyistä hallinnointitavoista. (41) Avustusten osalta soveltamissäännöissä luetellaan ne toimintamuodot, joiden osalta voidaan poiketa varainhoitoasetuksen 109 artiklassa tarkoitetusta yhteisrahoituksen periaatteesta. Tällaisia toimintoja ovat erityisesti humanitaarinen apu ja hätäapu sekä toimet väestöryhmien terveyden tai perusoikeuksien turvaamiseksi. (42) Jotta yhteisön määrärahojen hallinnointi olisi moitteetonta, on myös säädettävä tarkemmin ennakkoedellytyksistä ja sopimusmääräyksistä, joita on laadittava hajautettaessa määrärahojen hallinnointia ja käytettäessä ennakkotilejä. (43) Varainhoitoasetuksen säännöksiä yhteisön virastoista olisi tarkennettava Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimistoa koskevilla säännöillä ja säännöksillä, joilla komission tilinpitäjä valtuutetaan siirtämään joitakin tehtäviään kyseisten virastojen henkilöstölle. Olisi myös täsmennettävä, miten hoidetaan pankkitilejä, joita yhteisön virastot voivat avata komission nimissä. (44) Hallintomäärärahojen osalta kunkin toimielimen on ilmoitettava budjettivallan käyttäjälle merkittävimmistä rakennushankkeistaan eli hankkeista, jotka kasvattavat rakennuskantaa. (45) On myös määriteltävä elimet, jotka voivat saada avustusta talousarviosta ja joista on laadittava erikseen säädökset varainhoitoasetuksen 185 artiklan mukaisesti. (46) On tärkeätä, että tässä asetuksessa tarkoitetut kynnysarvot ja rahamäärät ajantasaistetaan säännöllisin väliajoin yhteisön inflaation mukaisesti, lukuun ottamatta julkisiin hankintoihin sovellettavia kynnysarvoja, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: ENSIMMÄINEN OSA YHTEISET SÄÄNNÖKSET I OSASTO TARKOITUS 1 artikla Tarkoitus (Varainhoitoasetuksen 1 artikla) Tässä asetuksessa määritellään asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, jäljempänä "varainhoitoasetus", soveltamissäännöt. Toimielimillä tarkoitetaan tässä asetuksessa varainhoitoasetuksessa tarkoitettuja toimielimiä. 2 artikla Luettelo talousarvion toteuttamista koskevista säädöksistä (Varainhoitoasetuksen 2 artikla) Komissio laatii luettelon varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetuista säädöksistä. Komissio saattaa luettelon tiedot vuosittain ajan tasalle ja antaa sen tiedoksi budjettivallan käyttäjälle. II OSASTO BUDJETTIPERIAATTEET 1 LUKU Yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaate 3 artikla Euroopan yhteisöille kuuluvat ennakkomaksut (Varainhoitoasetuksen 5 artiklan 4 kohta) 1. Jäljempänä 105 artiklassa tarkoitetut ennakkomaksut jäävät yhteisöjen omaisuudeksi, jollei perussäädöksessä varainhoitoasetuksen 49 artiklan 1 kohdan mukaisesti toisin säädetä. Tämä säännös ei koske ennakkomaksuja, jotka on suoritettu varainhoito-asetuksen 88 artiklassa tarkoitettujen hankintojen tekemiseksi jäsenvaltioille tai liittymistä edeltävän tuen nojalla, eikä 265 artiklassa tarkoitettuja palkkaennakoita. Tätä säännöstä ei sovelleta varainhoitoasetuksen 53 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen hallinnointiin. 2. Kun varoja hallinnoidaan suoraan keskitetysti useiden yhteistyökumppaneiden kanssa varainhoitoasetuksen 53 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sääntöä sovelletaan ainoastaan pääasialliseen sopimuspuoleen. 3. Kun varoja hallinnoidaan hajautetusti tai kun keskitetty hallinnointi on varainhoitoasetuksen 53 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä keskitettyä epäsuoraa hallinnointia, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sääntöä sovelletaan ainoastaan yhteisöön, jolle komissio maksaa ennakkomaksut suoraan. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua sääntöä sovelletaan tämän asetuksen voimaantulon jälkeen tehtyjen hankinta- ja avustussopimusten nojalla maksettuihin ennakkomaksuihin. 5. Edellä 1-4 kohta ei rajoita ennakkomaksujen kirjaamista tilinpäätöksen vastaavaa-puolelle, joka vahvistetaan varainhoitoasetuksen 133 artiklassa tarkoitettujen kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Tulojen ja menojen hyväksyjät toimittavat tilinpitäjälle tiedot, joiden avulla tämä voi määritellä ennakkomaksut, jotka jäävät yhteisöjen omaisuudeksi. 4 artikla Yhteisöjen varojen tuottamien korkojen budjetointi (Varainhoitoasetuksen 5 artiklan 4 kohta) 1. Kun yhteisöjen omaisuudeksi 3 artiklan mukaisesti jäävät ennakkomaksut tuottavat korkoa tai vastaavaa etua, nämä kirjataan Euroopan yhteisöjen talousarvioon, jäljempänä "talousarvio", sekalaisina tuloina. 2. Tulojen ja menojen hyväksyjät huolehtivat edunsaajien kanssa tehdyissä hankinta- ja avustussopimuksissa siitä, että a) ennakkomaksut maksetaan tileille, joilta yhteisöjen maksamat varat voidaan yksilöidä, ja että b) edunsaajat ilmoittavat toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle kyseisten varojen tuottamien korkojen tai vastaavien etujen määrän vähintään kerran vuodessa, jos korkojen määrä on huomattava, ja joka tapauksessa välimaksua tai loppumaksua, josta ennakkomaksu vähennetään, koskevan vaatimuksen yhteydessä. 3. Jäljempänä IV osaston 5 luvun säännösten mukaisesti toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä laatii ennakkomaksun suorittamisen jälkeen saamisennusteen, joka koskee ennakkomaksun mahdollisesti tuottamia korkoja tai vastaavia etuja. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä antaa 1 kohdassa tarkoitettujen korkojen määrää vastaavan perintämääräyksen 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuina määräaikoina. 4. Kun kyseessä ovat samasta budjettikohdasta suoritettavat ennakkomaksut ja sovellettava perussäädös on sama ja edunsaajat ovat osallistuneet samaan myöntämismenettelyyn, tulojen ja menojen hyväksyjä voi laatia useita velallisia koskevan yhteisen saamisennusteen. 2 LUKU Vuotuisperiaate 5 artikla Varainhoitovuoden määrärahat (Varainhoitoasetuksen 8 artiklan 3 kohta) Varainhoitovuoden talousarvioon otetut maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat, jotka on käytettävä saman varainhoitovuoden kuluessa, muodostuvat varainhoitovuodelle hyväksytyistä määrärahoista. Varainhoitovuoden määrärahoiksi hyväksytään: a) talousarvioon avatut määrärahat, mukaan lukien lisätalousarvio; b) edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat; c) varainhoitoasetuksen 157 artiklan ja 185 artiklan 5 kohdan mukaisesti uudelleen käyttöön otetut määrärahat; d) jäljempänä 228 artiklan mukaisesti takaisin maksetuista ennakoista peräisin olevat määrärahat; e) määrärahat, jotka on avattu varainhoitovuoden kuluessa tai aiempien varainhoitovuosien kuluessa kannettujen ja käyttämättä jääneiden käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen perusteella ja jotka ovat käyttämättä. 6 artikla Määrärahojen siirtäminen seuraavalle vuodelle (Varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohta) 1. Varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja maksusitoumusmäärärahoja voidaan siirtää seuraavalle vuodelle ainoastaan silloin kun sitoumuksia ei ole voitu tehdä varainhoitovuoden 31 päivään joulukuuta mennessä syistä, joihin tulojen ja menojen hyväksyjä ei ole voinut vaikuttaa, ja kun alustavat muodollisuudet ovat edenneet jo niin pitkälle, että sitoumus katsotaan voitavan tehdä viimeistään seuraavan vuoden 31 päivänä maaliskuuta. 2. Varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alustavat muodollisuudet, jotka on saatava päätökseen varainhoitovuoden 31 päivään joulukuuta mennessä, jotta määrärahat voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle, ovat erityisesti seuraavat: a) varainhoitoasetuksen 76 artiklassa tarkoitetuista kokonaissitoumuksista rahoituspäätös tai tähän päivämäärään mennessä loppuun saatettu kunkin toimielimen sisäinen lausuntokierros, jonka päämääränä on saada kyseinen päätös hyväksyttyä, b) varainhoitoasetuksen 76 artiklassa tarkoitetuista yksittäisistä sitoumuksista hankinta- ja avustussopimusten valmistelutoimet on saatava lähes valmiiksi. Tämä edellyttää sitä, että mahdollisten toimeksisaajien tai avustuksen saajien valintavaihe on saatu päätökseen. 3. Määrärahat, jotka on siirretty seuraavalle varainhoitovuodelle varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja joita ei ole sidottu seuraavan varainhoitovuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä, peruutetaan ilman eri toimenpiteitä. Komissio toimittaa budjettivallan käyttäjälle ennen 15 päivää huhtikuuta tiedot tällä tavoin peruutetuista määrärahoista. 4. Määrärahoja, jotka on siirretty seuraavalle varainhoitovuodelle varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, voidaan käyttää seuraavan varainhoitovuoden 31 päivään joulukuuta saakka. 5. Määrärahat, jotka edellä esitetyin edellytyksin siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle, näkyvät erikseen kirjanpidossa. 6. Varainhoitoasetuksen 9 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut henkilöstömenoihin liittyvät määrärahat on tarkoitettu toimielinten jäsenten ja henkilöstön palkkoihin ja korvauksiin. 3 LUKU (Varainhoitoasetuksen 4 luku) Laskentayksikön periaate 7 artikla Euron ja muiden valuuttojen väliset muuntokurssit (Varainhoitoasetuksen 16 artikla) 1. Euro muunnetaan muiksi valuutoiksi Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa julkaistavan euron päivittäisen kurssin perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaan sovellettavien alakohtaisten säädösten soveltamisesta johtuvia erityissäännöksiä. 2. Jos euron päivittäistä kurssia tiettynä valuuttana ei ole julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, komissio käyttää 3 kohdassa tarkoitettua laskennallista kurssia. 3. Jollei 213 artiklan säännöksistä muuta johdu, euro muunnetaan muiksi valuutoiksi varainhoitoasetuksen 132-137 artiklassa säädetyn kirjanpidon tarpeita varten euron kuukausittaisen laskennallisen kurssin avulla. Vahvistaessaan laskennallista kurssia komissio käyttää apuna luotettaviksi katsomiaan tietolähteitä; kurssi määräytyy vahvistamiskuukautta edeltävän kuukauden toiseksi viimeisen arkipäivän kurssin perusteella. 8 artikla Euron ja muiden valuuttojen välisissä muuntotoimenpiteissä käytettävä kurssi (Varainhoitoasetuksen 16 artikla) 1. Euron ja muiden valuuttojen välisissä muuntotoimenpiteissä käytetään sen päivän kurssia, jona tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaava yksikkö tekee maksu- tai perintämääräyksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaan sovellettavien alakohtaisten säädösten soveltamisesta johtuvia erityissäännöksiä. 2. Kun on kyse euromääräisistä ennakkotileistä, kurssi määräytyy pankin maksupäivän perusteella. 3. Kun on kyse varainhoitoasetuksen 16 artiklassa tarkoitetuista kansallisen valuutan määräisistä ennakkotileistä, kurssi määräytyy tililtä maksetun menon suorituskuukauden perusteella. 4. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) rahoitettavien menojen osalta kuukauden n, jonka menot on ilmoitettu komission asetuksen (EY) N:o 296/96(11) 3 artiklan mukaisesti, kurssina käytetään kuukauden n + 1 10:men päivän kurssia tai sitä edeltävän ensimmäisen noteeratun päivän kurssia. Tätä kurssia käytetään myös näitä menoja vastaaviin ennakoihin, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 296/96 4 ja 5 artiklassa. 9 artikla Tiedot komission tekemistä eri valuuttojen välisistä rahansiirroista (Varainhoitoasetuksen 16 artikla) Komissio toimittaa neljännesvuosittain jäsenvaltioille otteen eri valuuttojen välillä tekemistään siirroista. 4 LUKU (Varainhoitoasetuksen 5 luku) Yleiskatteisuusperiaate 10 artikla Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen esittäminen talousarviossa ja niitä vastaavien määrärahojen avaaminen (Varainhoitoasetuksen 18 artikla) 1. Rajoittamatta 12 ja 13 artiklan soveltamista käyttötarkoitukseensa sidotut tulot esitetään talousarviossa seuraavasti: a) kunkin toimielimen pääluokkaa koskevassa tulotaulukossa on budjettikohta kyseisiä tuloja varten. Jos tulojen määrä on ennakoitavissa, se merkitään budjettikohtaan. b) menotaulukon selvitysosissa mainitaan ne budjettikohdat, joihin voidaan ottaa käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen perusteella avatut vastaavat määrärahat. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa jos määrä ei ole ennakoitavissa, budjettikohta varustetaan pm-merkinnällä ja arvio tuloista mainitaan tiedoksi budjettikohdan selvitysosassa. 2. Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaavat määrärahat voidaan avata joko maksusitoumusmäärärahoina tai maksumäärärahoina, sen jälkeen kun toimielin on kantanut tulon, paitsi varainhoitoasetuksen 161 artiklan 2 kohdassa säädetyssä tapauksessa. Määrärahat avataan ilman eri toimenpiteitä, paitsi silloin kun on kyse varainhoitoasetuksen 156 artiklassa tarkoitetuista ennakkomaksujen palautuksista tai rakennerahastojen piiriin kuuluvista rahoituskorjauksista. 11 artikla Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet tutkimusohjelmiin (Varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan a alakohta) 1. Tutkimustoimintaa täydentäviä ohjelmia koskevista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista, joista säädetään asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 5 artiklassa, maksetaan: a) seitsemän kahdestoistaosaa talousarviossa olevasta summasta viimeistään kuluvan varainhoitovuoden 31 päivänä tammikuuta; b) loput viisi kahdestoistaosaa viimeistään kuluvan varainhoitovuoden 15 päivänä heinäkuuta. 2. Jos talousarviota ei ole lopullisesti vahvistettu ennen varainhoitovuoden alkua, 1 kohdassa säädetyt rahoitusosuudet määräytyvät edellisen varainhoitovuoden talousarvioon otettujen määrien perusteella. 3. Kaikki muut jäsenvaltioiden rahoitusosuudet tai maksut talousarvioon on kirjattava komission tilille tai tileille kolmenkymmenen kalenteripäivän kuluessa maksuvaatimuksen esittämisestä. 4. Maksusuoritukset kirjataan asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1150/2000 säädetylle tilille, ja niitä koskevat mainitussa asetuksessa esitetyt edellytykset. 12 artikla Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka saadaan EFTA-valtioiden osallistumisesta tiettyihin yhteisön ohjelmiin (Varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan d alakohta) 1. EFTA-valtioiden osallistuminen tiettyihin yhteisön ohjelmiin esitetään talousarviossa seuraavasti: a) tulotaulukossa avataan pm-merkinnällä varustettu budjettikohta, johon merkitään EFTA-valtioiden rahoitusosuuden kokonaismäärä kyseisenä varainhoitovuotena. Määrä esitetään talousarvion selvitysosissa; b) menotaulukossa esitetään: i) EFTA-valtioiden osallistuessa yhteisön toiminnan rahoittamiseen rahoitusosuuden määrä merkitään "tiedoksi" kyseistä toimintaa koskevan budjettikohdan selvitysosaan, ii) talousarvioon laaditaan liite, joka on osa talousarviota ja johon merkitään kaikki ne yhteisön toimintoja koskevat budjettikohdat, joiden rahoittamiseen EFTA-valtiot osallistuvat. Ensimmäisen alakohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetussa liitteessä esitetään, miten rahoitusosuuksia vastaavat määrärahat on avattu 2 kohdan mukaisesti talousarviossa ja miten menot suoritetaan. 2. Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 82 artiklan nojalla EFTA-valtioiden vuosittaista rahoitusosuutta, sellaisena kuin ETA:n sekakomitea on sen vahvistanut komissiolle mainittuun sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 32 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti, vastaavat maksusitoumuksiin ja maksumääräyksiin käytettävät määrärahat avataan kokonaisuudessaan heti varainhoitovuoden alussa. 3. Jos EFTA-valtioiden osaltaan rahoittamien budjettikohtien määrärahoja lisätään varainhoitovuoden aikana ilman, että EFTA-valtiot voivat kyseisen varainhoitovuoden aikana muuttaa vastaavasti rahoitusosuuttaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 82 artiklassa määrätyn kertoimen mukaisesti, komissio voi varmistaa EFTA-valtioiden osuutta koskevan ennakkorahoituksen väliaikaisesti ja poikkeuksellisesti kassavaroista. Määrärahalisäyksen jälkeen komissio pyytää sitä vastaavat EFTA-valtioiden rahoitusosuudet maksettavaksi mahdollisimman pian. Komissio toimittaa budjettivallan käyttäjälle joka vuosi tiedon tällaisista päätöksistä. Ennakkorahoituksen aiheuttama tilanne korjataan mahdollisimman pian seuraavan varainhoitovuoden talousarvion puitteissa. 4. Varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti EFTA-valtioiden rahoitusosuudet ovat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Tilinpitäjä huolehtii asianmukaisesti siitä, että rahoitusosuuksista peräisin olevien tulojen ja niitä vastaavien määrärahojen käyttöä seurataan erikseen. Komissio esittää varainhoitoasetuksen 131 artiklan 2 kohdassa säädetyssä kertomuksessaan erillisen selvityksen siitä, miten EFTA-valtioiden rahoitusosuus on toteutunut tuloina ja menoina. 13 artikla Tuotto, joka saadaan liiallisten alijäämien vuoksi jäsenvaltioille langetetuista seuraamuksista (Varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan b alakohta) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97(12) 4 jaksossa tarkoitetuista seuraamuksista kertyvä tuotto otetaan talousarvioon seuraavasti: a) tulotaulukkoon avataan pm-merkinnällä varustettu budjettikohta, johon merkitään kyseisistä rahamääristä kertyvät korot; b) rajoittamatta varainhoitoasetuksen 74 artiklan soveltamista samanaikaisesti ja nämä rahamäärät otetaan tulotaulukkoon, niitä koskevat maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat avataan tiettyyn menotaulukon budjettikohtaan. Määrärahat käytetään varainhoitoasetuksen 17 artiklan mukaisesti. 14 artikla Nettomäärien hyväksyminen (Varainhoitoasetuksen 20 artiklan 1 kohta) Varainhoitoasetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti maksuvaatimukset, laskut tai maksuselvitykset voidaan hyväksyä nettomääräisinä eli niistä voidaan vähentää: a) sopimuspuolille määrätyt sakot; b) aiheettomasti maksettujen rahamäärien oikaisut, jotka voidaan tehdä vähennyksinä samalle saajalle samasta luvusta, samalta momentilta ja samana varainhoitovuotena suoritettavista samanluonteisista väli- tai loppumaksuista. Laskuista ja muista maksuvaatimuksista tehtyjä vähennyksiä, hyvityksiä ja alennuksia ei kirjata yhteisöjen tuloiksi. 15 artikla Verosaamisia koskeva tili (Varainhoitoasetuksen 20 artiklan 2 kohta) Verot, joita yhteisöt ovat maksaneet varainhoitoasetuksen 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kirjataan aputilille, kunnes asianomaiset valtiot ovat ne hyvittäneet. 5 LUKU (Varainhoitoasetuksen 6 luku) Erittelyperiaate 16 artikla Määrärahasiirtomenettelyt (Varainhoitoasetuksen 22 artiklan 1 kohta) 1. Kukin toimielin voi ehdottaa budjettivallan käyttäjälle oman pääluokkansa sisäistä määrärahasiirtoa osastosta toiseen, kun budjettikohdasta, josta määrärahoja otetaan, on siirrettävä yli 10 prosenttia varainhoitovuoden määrärahoista. Muut toimielimet ilmoittavat tällaisista määrärahasiirroista komissiolle. Näissä määrärahasiirroissa noudatetaan varainhoitoasetuksen 24 artiklassa säädettyä menettelyä. 2. Kukin toimielin voi tehdä oman talousarvion pääluokkansa sisällä momenttien sisäisiä määrärahasiirtoja. 17 artikla Määrärahasiirtojen enimmäismäärien laskentasäännöt (Varainhoitoasetuksen 23 artikla) 1. Varainhoitoasetuksen 22 artiklan 1 kohdassa ja 23 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut prosenttiosuudet lasketaan, kun määrärahasiirtopyyntö esitetään. 2. Varainhoitoasetuksen 22 artiklan 1 kohdan ja 23 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdassa esitettyä enimmäismäärää laskettaessa on otettava huomioon kaikki määrärahasiirrot, joilla on määrä siirtää budjettikohdasta määrärahoja, sekä budjettikohdasta aiemmin tehdyt määrärahasiirrot. 18 artikla Hallintomenot (Varainhoitoasetuksen 23 artikla) Varainhoitoasetuksen 23 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetuilla menoilla katetaan kustakin toimintalohkosta 26 artiklassa tarkoitetut menoerät. 19 artikla Määrärahasiirtopyyntöjen perusteleminen (Varainhoitoasetuksen 22 ja 23 artikla) Määrärahasiirtoesityksiin ja kaikkiin tietoihin, joita budjettivallan käyttäjälle toimitetaan varainhoitoasetuksen 22 ja 23 artiklan mukaisesti tehdyistä määrärahasiirroista, on liitettävä mukaan riittävät ja yksityiskohtaiset perustelut, joista käy ilmi määrärahojen toteutuminen sekä tarvearvio varainhoitovuoden loppuun; perustelut on annettava sekä budjettikohdista, joiden määrärahoja lisätään, että budjettikohdista, joiden määrärahoja vähennetään. 20 artikla Hätäapuvarauksesta tehtävien määrärahasiirtopyyntöjen perusteleminen (Varainhoitoasetuksen 26 artikla) Jos määrärahasiirtoesityksen tarkoituksena on saada käyttöön varainhoitoasetuksen 26 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu hätäapuvaraus, siihen on liitettävä riittävät ja yksityiskohtaiset perustelut, joista käyvät ilmi seuraavat seikat: a) budjettikohdasta, jonka määrärahoja siirrolla lisätään, esitetään mahdollisimman tuoreet tiedot määrärahojen toteutumisesta ja arviot loppuvuoden tarpeesta; b) ulkoisia toimia koskevista budjettikohdista esitetään määrärahojen käyttö siirtoesitystä edeltävän kuukauden loppuun mennessä sekä arviot loppuvuoden tarpeesta ja loppuvuoden tarvearvioiden ja alkuperäisten arvioiden välinen vertailu; c) selvitys mahdollisuudesta kohdentaa määrärahoja uudelleen. 6 LUKU (Varainhoitoasetuksen 7 luku) Moitteettoman varainhoidon periaate 21 artikla Arviointi (Varainhoitoasetuksen 27 artikla) 1. Kaikista ohjelmia tai toimintoja koskevista ehdotuksista, jotka aiheuttavat menoja tai vähentävät tuloja talousarviossa, tehdään ennakkoarviointi. Siinä selvitetään: a) tarve, joka toiminnalla täytetään lyhyellä ja pitkällä aikavälillä; b) tavoitteet; c) odotetut tulokset ja niiden arviointiin tarvittavat mittarit; d) yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo; e) ehdotuksiin liittyvät riskit, petosriskit mukaan luettuina, sekä muut vaihtoehdot toiminnan toteuttamiseksi; f) vastaavista hankkeista aiemmin saadut kokemukset; g) toiminnan toteuttamiseen tarvittava määrärahojen, henkilöstön ja muiden hallintomenojen määrä kustannustehokkuusperiaatteen mukaisesti; h) tarvittava seurantajärjestelmä. 2. Ohjelmista ja toiminnoista laaditaan väli- ja/tai jälkiarviointi, jossa tarkastellaan niihin osoitettuja taloudellisia resursseja ja henkilöstöresursseja sekä saavutettuja tuloksia; tarkoituksena on seuraavien edellytysten mukaisesti varmistaa, että toimet vastaavat niille asetettuja tavoitteita: a) Monivuotisen ohjelman toteuttamisaikana saavutettuja tuloksia arvioidaan säännöllisesti sellaisen aikataulun mukaan, että arvioinnin perusteella tehdyt päätelmät voidaan ottaa huomioon harkittaessa tarvetta ohjelman jatkamiseen, muuttamiseen tai lopettamiseen; b) Vuosi kerrallaan rahoitettavien toimintojen tuloksia arvioidaan vähintään kerran kuudessa vuodessa. Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa säädetty velvoite ei koske kaikkia kyseisten toimintojen osana toteutettavia hankkeita tai toimia vaan niiden osalta velvoite voidaan täyttää myös siten, että toimen toteuttaneet elimet antavat loppukertomuksen. 22 artikla Rahoitusselvitys (Varainhoitoasetuksen 28 artikla) 1. Jokaiseen lainsäätäjälle esitettävään ehdotukseen, joka saattaa vaikuttaa talousarvioon, myös henkilöstön määrään, on sisällyttävä rahoitusselvitys. Rahoitusselvityksessä esitetään ne taloudelliset tiedot, joiden perusteella lainsäätäjä voi arvioida, onko kyseiselle yhteisön toiminnalle tarvetta. Rahoitusselvityksessä on annettava tietoja siitä, miten ehdotus nivoutuu muihin rahoitusvälineisiin ja mitkä ovat sen mahdolliset yhteisvaikutukset niiden kanssa. Monivuotisten toimintojen rahoitusselvityksiin sisällytetään ennakkoarvio vuosittaisista määräraha- ja henkilöstötarpeista sekä arvio toimintojen vaikutuksista rahoitukseen keskipitkällä aikavälillä. 2. Yhteisöjen taloudellisia etuja vahingoittavien petosten ja sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi rahoitusselvityksessä esitetään tiedot niiden nykyisistä ja suunnitelluista torjunta- ja suojatoimista. 7 LUKU (Varainhoitoasetuksen 8 luku) Seurattavuusperiaate 23 artikla Talousarviosta julkaistava alustava yhteenveto (Varainhoitoasetuksen 29 artikla) Ennen kuin talousarvio julkistetaan virallisesti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, komissio julkaisee mahdollisimman pian talousarvion lopullisen vahvistamisen jälkeen ja viimeistään neljän viikon kuluttua sen vahvistamisesta numerotiedot sisältävän yhteenvedon toimielinten Internet-sivustolla. III OSASTO TALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE 1 LUKU Talousarvion laatiminen 24 artikla Alustavan talousarvioesityksen yleinen johdanto (Varainhoitoasetuksen 33 artikla) Komissio laatii alustavaan talousarvioesitykseen yleisen johdannon. Kukin toimielin laatii alustavaan talousarvioesitykseen omaa pääluokkaansa koskevan johdannon. Yleisessä johdannossa esitetään: a) koko talousarvion rahoitusta koskevat taulukot; b) komission pääluokkaan kuuluvista osastoista: i) varainhoitoasetuksen 27 artiklassa ja 33 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen periaatteiden ja vaatimusten mukainen kuvaus määrärahapyyntöjen perusteena olevista politiikoista, ii) perustelut siitä, miksi määrärahat ovat muuttuneet edellisestä varainhoitovuodesta. 25 artikla Alustavan talousarvioesityksen tueksi esitettävät valmisteluasiakirjat (Varainhoitoasetuksen 30 ja 33 artikla) Alustavan talousarvioesityksen mukaan liitetään seuraavat valmisteluasiakirjat: a) kun on kyseessä toimielinten henkilöstö: i) selvitys vakinaiseen ja väliaikaiseen henkilöstöön sovellettavasta henkilöstöpolitiikasta; ii) kultakin ura-alueelta kaavio, jossa esitetään budjetoidut toimet ja henkilöstötilanne alustavan talousarvioesityksen esittämishetkellä ja josta käy ilmi henkilöstön jakautuminen eri palkkaluokkiin ja hallintoyksiköihin; iii) perustelut mahdollisista henkilöstöluvun muutoksista; iv) selvitys henkilöstön jakautumisesta eri toimintalohkoihin; b) yksityiskohtainen selvitys lainananto- ja lainanottopolitiikasta; c) kun on kyseessä varainhoitoasetuksen 32 artiklassa tarkoitetuille elimille maksettavat avustukset, tuloja ja menoja koskeva ennakkoarvio, jonka alussa on asianomaisten elinten laatima perusteluosa ja eurooppakoulujen osalta selvitys tuloista ja menoista perusteluineen. 26 artikla Alustavat lisätalousarvioesitykset (Varainhoitoasetuksen 37 artiklan 1 kohta) Alustaviin lisätalousarvioesityksiin liitetään perustelut ja laadinnan aikana käytettävissä olevat tiedot edellisen ja kuluvan varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisesta. 2 LUKU Talousarvion rakenne ja esitystapa 27 artikla Hallintomäärärahat (Varainhoitoasetuksen 41 artikla) Kun talousarvion pääluokan menotaulukko perustuu nimikkeistöön, jossa menot luokitellaan niiden käyttötarkoituksen mukaan, hallintomäärärahat jaetaan eri luokkiin osastoittain seuraavan luokittelun mukaisesti: a) henkilöstötaulukon mukaista henkilöstöä koskevat menot: näitä menoja varten osoitetaan määrärahat ja ilmoitetaan toimien määrä; b) ulkopuolista henkilöstöä (kuten ylimääräistä ja vuokrahenkilöstöä) koskevat menot ja muut hallintomenot (kuten edustus- ja kokouskulut); c) rakennuksia koskevat menot ja muut niihin liittyvät menot, kuten siivous ja kunnossapito, vuokrat, televiestintä, vesi, kaasu ja sähkö; d) tukimenot. Kaikille osastoille yhteiset komission hallintomenot esitetään myös erillisenä yhteenvetona menolajin mukaan luokiteltuina. 28 artikla Viimeksi päättyneen varainhoitovuoden toteutuneet menot (Varainhoitoasetuksen 46 artiklan 1 kohdan e alakohta) Viimeksi päättyneen varainhoitovuoden toteutuneet menot määritetään talousarvion laatimista varten seuraavasti: a) maksusitoumuksina: varainhoitovuoden aikana kirjanpitoon viedyt maksusitoumukset, jotka rahoitetaan saman varainhoitovuoden määrärahoista, sellaisina kuin ne määritellään 5 artiklassa; b) maksuina: varainhoitovuoden aikana suoritetut maksut eli maksut, joiden suorittamista koskeva määräys on toimitettu pankille ja jotka katetaan saman varainhoitovuoden määrärahoista, sellaisina kuin ne määritellään edellä mainitussa artiklassa. 29 artikla Talousarvion selvitysosat (Varainhoitoasetuksen 46 artiklan 1 kohdan g alakohta) Talousarvion selvitysosissa ilmoitetaan seuraavat tiedot: a) perussäädös, jos sellainen on olemassa, b) riittävä selvitys määrärahojen luonteesta ja käyttötarkoituksesta. 30 artikla Henkilöstötaulukko (Varainhoitoasetuksen 46 artiklan 1 kohdan 3 a alakohta) Hankintakeskuksen henkilöstö esitetään erikseen komission henkilöstötaulukon yhteydessä. IV OSASTO TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 1 LUKU Yleiset säännökset 31 artikla Perussäädösten ilmenemismuodot (Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 1 kohta) 1. Yhteisön "perussäädös" voi olla, sellaisena kuin se määritellään varainhoitoasetuksen 49 artiklan 1 kohdassa, muodoltaan asetus, direktiivi, EY:n perustamissopimuksen 249 artiklassa tarkoitettu päätös tai sui generis -päätös(13). 2. Yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvissä asioissa perussäädös voi olla jokin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdassa, 14 artiklassa ja 23 artiklan 2 kohdassa mainittu asiakirja. 3. Poliisiyhteistyöhön ja oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvissä asioissa perussäädös voi olla jokin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa mainittu asiakirja. 32 artikla Määrärahojen enimmäismäärät pilottihankkeille ja valmistelutoimille (Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta) 1. Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja pilottihankkeita koskevien määrärahojen kokonaismäärä saa olla varainhoitovuonna enintään 32 miljoonaa euroa. 2. Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja uusia valmistelutoimia koskevien määrärahojen kokonaismäärä saa olla varainhoitovuonna enintään 30 miljoonaa euroa ja valmistelutoimiin saa sitoa määrärahoja enintään 75 miljoonaa euroa. 33 artikla Perustamissopimusten mukaiset komission erityiset toimivaltuudet (Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 2 kohdan c alakohta) 1. EY:n perustamissopimuksen artiklat, joissa komissiolle myönnetään suoraan erityiset toimivaltuudet, ovat seuraavat: a) 138 artikla (työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu); b) 140 artikla (sosiaalipoliittiset tutkimukset, lausunnot ja neuvottelut); c) 143 ja 145 artikla (sosiaalipoliittiset erityiskertomukset); d) 152 artiklan 2 kohta (aloitteet terveydensuojelua koskevan yhteensovittamisen edistämiseksi); e) 155 artiklan 2 kohta (aloitteet Euroopan laajuisia verkkoja koskevan yhteensovittamisen edistämiseksi); f) 157 artiklan 2 kohta (aloitteet teollisuusasioita koskevan yhteensovittamisen edistämiseksi); g) 159 artiklan toinen kohta (kertomus taloudellisessa ja sosiaalisessa yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa saavutetusta edistymisestä): h) 165 artiklan 2 kohta (aloitteet tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan yhteensovittamisen edistämiseksi); i) 173 artikla (kertomus tutkimuksesta ja teknologian kehittämisestä); j) 180 artiklan 2 kohta (aloitteet kehitysyhteistyöpolitiikkoja koskevan yhteensovittamisen edistämiseksi). 2. Euratomin perustamissopimuksen artiklat, joissa komissiolle myönnetään suoraan erityiset toimivaltuudet, ovat seuraavat: a) 70 artikla (taloudellinen tuki talousarvion rajoissa jäsenvaltioiden alueella toteutettavaan malminetsintätoimintaan) b) 77 artikla ja sitä seuraavat artiklat (ydinmateriaalivalvonta) 3. Edellä 1 ja 2 kohdan luetteloita voidaan täydentää alustavan talousarvioesityksen yhteydessä ilmoittamalla asiaan liittyvät artiklat ja rahamäärät. 34 artikla Eturistiriidan määritelmä (Varainhoitoasetuksen 52 artiklan 2 kohta) 1. Varainhoitoasetuksen 52 artiklassa tarkoitettu eturistiriita voi olla erityisesti seuraavissa tapauksissa, joissa: a) myönnetään itselle tai jollekin toiselle asiaankuulumattomia suoria tai välillisiä etuuksia; b) kieltäydytään myöntämästä edunsaajalle oikeuksia tai etuuksia, joihin tällä on oikeus; c) toimitaan asiattomasti tai väärin tai laiminlyödään tarvittavia toimia. 2. Varainhoitoasetuksen 52 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen virkamies on asianomaisen henkilön esimies. Hän ilmoittaa kirjallisesti, esiintyykö eturistiriitoja. Jos niitä esiintyy, hän tekee itse päätöksen siitä, mihin toimiin on ryhdyttävä. 2 LUKU Toteuttamistavat 1 jakso Yleiset säännökset 35 artikla Komission tekemät ennakkotarkastukset (Varainhoitoasetuksen 53 ja 56 artikla) 1. Kun komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hajautetusti tai keskitetysti ja keskitetty toteuttaminen on välillistä, komissio tarkastaa etukäteen asiakirjojen ja tarkastuskäyntien perusteella, että talousarviota toteuttavilla yhteisöillä on moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti käytössään, tai toteuttamisen ollessa hajautettua hajauttamisasteesta riippuen kokonaan tai osittain käytössään, riittävät ja toimivat: a) tehtävien toteuttamismenettelyt; b) valvontajärjestelmät; c) kirjanpitojärjestelmät; d) hankintamenettelyt ja avustusten myöntämismenettelyt. 2. Komissio tarkastaa myös kaikki menettelyihin tai järjestelmiin tehdyt merkittävät muutokset varmistaakseen, että 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä noudatetaan jatkuvasti. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut yhteisöt toimittavat komissiolle tietyn määräajan kuluessa tämän pyytämät tiedot ja ilmoittavat komissiolle viipymättä kaikista menettelyihinsä tai järjestelmiinsä tehdyistä merkittävistä muutoksista. Komissio täsmentää edellä mainitut velvollisuudet tapauskohtaisesti valtuutusasiakirjoissa tai kyseisten yhteisöiden kanssa tehdyissä sopimuksissa. 4. Kun komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa, sovelletaan asianomaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyjä tarkastussopimuksia. 2 jakso Erityissäännökset 36 artikla Suora keskitetty hallinnointi (Varainhoitoasetuksen 53 artikla) Kun komissio toteuttaa talousarviota keskitetysti suoraan omissa yksiköissään, toteuttamistehtävistä vastaa varainhoitoasetuksen 58-68 artiklassa tarkoitettu taloushallinnon henkilöstö tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti. 37 artikla Toimivallan siirtäminen toimeenpanovirastoille (Varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a alakohta ja 55 artiklan 2 kohta) 1. Päätettäessä siirtää toimivaltaa toimeenpanovirastoille ne saavat tulojen ja menojen hyväksymisvaltuudet ja oikeuden käyttää hallinnoimaansa yhteisön ohjelmaan kuuluvia määrärahoja. 2. Toimivallan siirtämisestä toimeenpanovirastolle vastaa viraston johtaja varainhoitoasetuksen 55 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 3. Komission valtuutusasiakirja sisältää samat määräykset kuin 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitetaan. Asianomaisen toimeenpanoviraston johtaja hyväksyy kirjallisesti valtuusasiakirjan viraston nimissä. 38 artikla Edellytykset ja ehdot, joilla toimivalta voidaan siirtää kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yksityisoikeudellisille yhteisöille (Varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohta) 1. Jos perussäädöksessä ei toisin säädetä, komissio voi siirtää julkisen vallan tehtäviä kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yksityisoikeudellisille yhteisöille ainoastaan jos niihin sovelletaan jäsenvaltioiden, ETA-valtioiden tai Euroopan unionin ehdokasmaiden lainsäädäntöä. 2. Komissio varmistaa, että 1 kohdassa tarkoitetuilta yhteisöiltä saadaan riittävät ensisijassa julkisen viranomaisen antamat rahoitustakuut erityisesti siitä, että komissio saa perittyä saamisensa kokonaisuudessaan. 3. Harkitessaan julkisen vallan tehtävien ja erityisesti talousarvion toteuttamistehtävien siirtämistä varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetulle yhteisölle komissio selvittää, noudattaako se taloudellisuuden, vaikuttavuuden ja tehokkuuden periaatteita. Jos selvitys osoittaa, että tehtävät voidaan siirtää moitteettoman varainhoidon tarpeiden vaatimalla tavalla, komissio pyytää ennen tehtävien siirtämistä lausunnon perussäädöksessä säädetyltä toimivaltaiselta komitealta, joka voi myös ilmoittaa kantansa siihen, miten valintaperusteita aiotaan soveltaa. 39 artikla Kansallisten julkisoikeudellisten yhteisöjen tai julkisen palvelun tehtäviä suorittavien yksityisoikeudellisten yhteisöjen nimeäminen (Varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohta) 1. Kansallisiin julkisoikeudellisiin yhteisöihin tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaviin yksityisoikeudellisiin yhteisöihin sovelletaan sen jäsenvaltion tai maan lakeja, jonka alaisina ne on perustettu. 2. Yhteisöjen valinnassa noudatetaan objektiivisuutta ja avoimuutta ja valinta tehdään kustannus-tehokkuusanalyysin jälkeen komission määrittelemien toteuttamis-tarpeiden mukaisesti. Valinta ei saa aiheuttaa syrjintää kyseisten jäsenvaltioiden tai maiden välille. 3. Jos hallinnointi suoritetaan verkostona, joka edellyttää ainakin yhden jäsenvaltion tai maan julkisoikeudellisen yhteisön tai yksityisoikeudellisen yhteisön nimeämistä, nimeämisen suorittaa asianomainen jäsenvaltio tai maa perussäädöksen mukaisesti. Muissa tapauksissa komissio nimeää kyseiset yhteisöt asianomaisten jäsenvaltioiden tai maiden suostumuksella ja perussäädösten mukaisesti. 40 artikla Hankintasääntöjen noudattaminen (Varainhoitoasetuksen 57 artikla) Siirtäessään varainhoitoasetuksen 57 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehtäviä yksityisille yhteisöille komissio tekee varainhoitoasetuksen ensimmäisen osan V osaston mukaisesti hankintasopimuksen. 41 artikla Välillisen keskitetyn hallinnoinnin toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt (Varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan b ja c alakohta) 1. Siirtäessään varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti toteuttamistehtäviä virastoille, elimille tai yhteisöille komissio tekee näiden kanssa sopimuksen. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoiteutssa sopimuksessa on määrättävä erityisesti seuraavista seikoista: a) tehtävien määrittely; b) tehtävien toteuttamisedellytykset ja -järjestelyt sekä riittävät säännökset vastuualueiden rajaamisesta ja tarkastusten järjestämisestä; c) säännöt siitä, miten tehtävien hoidosta raportoidaan komissiolle; d) tehtävien lopettamisedellytykset; e) komission toimittamia tarkastuksia koskevat järjestelyt; f) erillisten pankkitilien käyttöehdot, korkotulojen saaja ja käyttö; g) järjestelyt, joilla varmistetaan, että Euroopan yhteisön toiminta erottuu asianomaisen yhteisön muista toiminnoista; h) sitoumus varainhoitoasetuksen 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen eturistiriitojen välttämisestä. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut virastot, elimet tai yhteisöt eivät voi toimia valtuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä. 42 artikla Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt jäsenvaltioiden kanssa tehtävän hallinnointiyhteistyön tai hajautetun hallinnoinnin tapauksissa (Varainhoitoasetuksen 53 artiklan 5 kohta) 1. Varainhoitoasetuksen 53 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn tarkoituksena on varmistaa, että menot, jotka jäsenvaltioiden kanssa tehtävän hallinnointiyhteistyön tapauksessa jäsenvaltiot ja hajautetun hallinnoinnin tapauksessa kolmannet maat ovat maksaneet ja jotka voidaan veloittaa yhteisöjen talousarviosta, ovat asianmukaisia ja asiaan sovellettavan yhteisön lainsäädännön mukaisia. 2. Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely sisältää seuraavat toimet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta alakohtaisiin asetuksiin sisältyviä erityissäännöksiä: a) jäsenvaltiot tai kolmannet maat ilmoittavat menot tileinä, jotka varmentaa menot suorittaneista yhteisöistä toiminnallisesti riippumaton yksikkö tai elin, jolla on asian vaatima tekninen pätevyys; b) komissio tarkastaa tilit ja niiden perustana olevat toimet tositteiden perusteella ja tarvittaessa tarkastuskäynnein ilman mitään ehtoja tai rajoituksia ja voi näin ollen toimittaa tarkastuksia myös edunsaajien luona; c) komissio määrittää kuulemismenettelyn yhteydessä menot, jotka katsotaan voitavan rahoittaa talousarviosta, ja ilmoittaa tästä asianomaisille jäsenvaltioille tai kolmansille maille; d) lasketaan rahoituskorjaus, joka tehdään ilmoitettujen menojen ja talousarviorahoitukseen hyväksyttyjen menojen välisen erotuksen perusteella; e) hyväksyttyjen menojen ja jäsenvaltioille tai kolmansille maille jo maksettujen varojen välinen erotus peritään niiltä takaisin tai hyvitetään niille; takaisinperintä suoritetaan kuittaamalla 83 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. 3. Hajautetussa hallinnoinnissa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä sovelletaan hajauttamisasteen mukaisesti. 43 artikla Hallinnointiyhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa (Varainhoitoasetuksen 53 ja 165 artikla) 1. Määrärahoilla, joita hallinnoidaan yhdessä varainhoitoasetuksen 53 ja 165 artiklassa tarkoitettujen kansainvälisten järjestöjen kanssa, rahoitetaan toimia, joiden toteuttaminen edellyttää useamman rahoittajan voimavarojen yhdistämistä ja joissa kunkin rahoittajan osuutta kuhunkin menolajiin ei ole järkevää tai tarkoituksenmukaista eritellä. Komissio varmistaa, että kyseisissä tilanteissa on huolehdittu asianmukaisesti koko toimea koskevasta valvonnasta ja tarkastuksesta. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kansainväliset järjestöt ovat seuraavat: a) hallitustenvälisillä sopimuksilla perustetut kansainväliset julkisoikeudelliset järjestöt sekä niiden perustamat erityisjärjestöt; b) Punaisen Ristin kansainvälinen komitea (ICRC); c) Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto. 3 LUKU Taloushallinnon henkilöstö 1 jakso Taloushallinnon henkilöstön oikeudet ja velvollisuudet 44 artikla Taloushallinnon henkilöstön oikeudet ja velvollisuudet (Varainhoitoasetuksen 58 artikla) Kukin toimielin antaa kullekin taloushallinnon toimijalle hänen tehtävänsä hoidossa tarvittavat voimavarat sekä toimenkuvauksen, jossa esitetään yksityiskohtaisesti hänen tehtävänsä, oikeutensa ja velvollisuutensa. 2 jakso Tulojen ja menojen hyväksyjä 45 artikla Valtuutettujen ja edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien avustaminen (Varainhoitoasetuksen 59 artikla) 1. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi käyttää tehtävänsä hoidossa apunaan virkamiehiä tai muita toimihenkilöitä, jäljempänä "henkilöitä", joiden tehtävänä on suorittaa hänen vastuullaan tiettyjä talousarvion toteuttamisessa sekä taloutta ja hallintoa koskevien tietojen tuottamisessa tarvittavia toimia. Eturistiriitojen välttämiseksi valtuutettujen tai edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien apuna toimivien henkilöiden on noudatettava varainhoitoasetuksen 52 artiklassa tarkoitettuja velvollisuuksia. 2. Kukin toimielin ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle aina kun A1-palkkaluokan valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä aloittaa tehtävänsä, ottaa vastuulleen uusia tehtäviä tai luopuu tehtävästään. 46 artikla Valtuuttamista koskevat sisäiset säännökset (Varainhoitoasetuksen 59 artikla) Kukin toimielin vahvistaa omissa sisäisissä säännöissään varainhoitoasetuksen ja tämän asetuksen säännösten mukaisesti talousarvion oman pääluokkansa moitteetonta toteuttamista varten tarpeellisiksi katsomansa määrärahojen hallintotoimenpiteet. 47 artikla Toimenpiteen aloittamista ja sen tarkastamista koskevien tehtävien erottaminen toisistaan (Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 4 kohta) 1. Toimenpiteen aloittamisella tarkoitetaan kaikkia 45 artiklassa tarkoitettujen henkilöiden toteuttamia toimenpiteitä, joilla valmistellaan valtuutuksen tai edelleenvaltuutuksen saaneiden toimivaltaisten tulojen ja menojen hyväksyjien vastuulla olevaa talousarvion toimeenpanoa. 2. Toimenpiteen ennakkotarkastuksella tarkoitetaan kaikkia toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän kehittämiä tarkastuksia, jotka toimitetaan ennen toimenpiteen aloittamista sen toiminnallisten ja taloudellisten näkökohtien tarkastamiseksi. 3. Jokaisen toimenpiteen osalta tehdään ainakin yksi ennakkotarkastus. Ennakkotarkastuksen tavoitteena on varmistaa erityisesti, että: a) meno ja tulo on asianmukainen ja asiaan sovellettavien säännösten mukainen, erityisesti talousarvion ja asiaankuuluvan lainsäädännön sekä kaikkien perustamissopimusten ja asetusten soveltamiseksi annettujen säädösten ja mahdollisten sopimusehtojen mukainen; b) varainhoitoasetuksen II osaston 7 luvussa tarkoitettuja moitteettoman varainhoidon periaattetta noudatetaan. 4. Tositteiden perusteella ja tarvittaessa tarkastuskäynnein toimitettavien jälkitarkastusten tarkoituksena on varmistaa, että talousarviosta rahoitettavat toimenpiteet on toteutettu moitteettomasti ja että erityisesti 3 kohdassa tarkoitettuja perusteita on noudatettu. Jälkitarkastukset voidaan järjestää otantamenetelmän avulla riskianalyysiä käyttäen. 5. Edellä 2 ja 4 kohdissa tarkoitetuista tarkastuksista vastaavat virkamiehet tai muut toimihenkilöt eivät voi suorittaa 1 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden vastuulla olevia valmistelutehtäviä eivätkä ole näiden alaisia. 48 artikla Hallinnon ja sisäisen valvonnan menettelyt (Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 4 kohta) Hallinnon ja sisäisen valvonnan järjestelmien ja menettelyjen tarkoituksena on: a) saavuttaa toimielimen politiikkojen, ohjelmien ja toimien tavoitteet moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti; b) noudattaa yhteisön oikeuden sääntöjä ja toimielimen vahvistamia valvonnan vähimmäisvaatimuksia; c) suojella toimielimen omaisuutta ja tietoja; d) ehkäistä ja havaita sääntöjenvastaisuuksia, virheitä ja petoksia; e) tunnistaa ja ehkäistä hallintoon liittyviä riskejä; f) tuottaa luotettavasti taloutta ja hallintoa koskevia tietoja; g) säilyttää kaikki tositteet, jotka liittyvät talousarvion toteuttamiseen ja talousarvion toteuttamistoimiin ja ovat tuloksena niistä; h) säilyttää asiakirjat, jotka koskevat toimielimen vaatimia ennakkovakuuksia, ja laatia aikataulu, jonka avulla voidaan järjestää kyseisten vakuuksien riittävä seuranta. 49 artikla Tulojen ja menojen hyväksyjien säilyttämät tositteet (Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 4 kohta) Alkuperäisten tositteiden säilyttämistä koskevissa hallintojärjestelmissä ja -menettelyissä edellytetään, että a) tositteet numeroidaan; b) tositteet päivätään; c) tositteet luetteloidaan, mahdollisesti sähköisesti siten, että voidaan selvittää niiden tarkka sijainti; d) varainhoitovuoden tositteet säilytetään vähintään viiden vuoden ajan siitä päivästä, jolloin Euroopan parlamentti on myöntänyt kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapauden. Tositteet, jotka koskevat vielä keskeneräisiä toimenpiteitä, säilytetään ensimmäisen alakohdan d alakohdassa säädettyä määräaikaa kauemmin, toimenpiteiden päättymistä seuraavan vuoden loppuun saakka. 50 artikla Johtosääntö (Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 5 kohta) 1. Henkilöt, jotka toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä nimeää taloustapahtumien valvojiksi, valitaan todistuksin tai riittävällä työkokemuksella tai soveltuvan koulutusohjelman suorittamisella vahvistetun osaamisen, soveltuvuuden ja erityispätevyyden perusteella. 2. Kukin toimielin vahvistaa johtosäännön, jossa määritellään sisäisen valvonnan alalla: a) edellä 1 kohdassa tarkoitetuilta henkilöiltä vaadittava tekninen osaaminen ja talousasioiden tuntemus; b) kyseisten henkilöiden jatkokoulutusvaatimus; c) heidän vastuualueensa, asemansa ja tehtävänsä; d) käytännesäännöt, joita heidän on noudatettava, varsinkin eettiset normit ja luotettavuuden vaatimus, sekä heidän oikeutensa. 3. Kukin toimielin kehittää riittävät rakenteet jakaakseen tuloja ja menoja hyväksyville yksiköille tietoja valvontaa koskevista säännöistä sekä sitä varten käytettävistä menetelmistä ja tekniikoista ja saattaakseen ne säännöllisesti ajan tasalle. 51 artikla Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän pidättäytyminen toimenpiteistä (Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 6 kohta) Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu valtuutetun tulojen ja menojen pidättäytyminen toimenpiteistä tarkoittaa, ettei tämä ryhdy toimeen asiaan liittyvien seikkojen kannalta tarkoituksenmukaisessa määräajassa tai viimeistään yhden kuukauden kuluessa. 52 artikla Jälkitarkastus ja vuotuinen toimintakertomus (Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 7 kohta) Jälkitarkastusten tulos selvitetään muiden seikkojen ohella vuotuisessa toimintakertomuksessa, jonka valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä laatii toimielimelleen. 53 artikla Taloutta ja hallintoa koskevien tietojen toimittaminen tilinpitäjälle (Varainhoitoasetuksen 60 artikla) Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä toimittaa tilinpitäjälle tämän vahvistamien sääntöjen mukaisesti tämän tehtävien hoitamiseen tarvittavat taloutta ja hallintoa koskevat tiedot. 54 artikla Neuvottelumenettelystä raportoiminen (Varainhoitoasetuksen 60 artikla) Valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät luetteloivat kunakin varainhoitovuonna hankinnat, jotka tehdään 126, 127, 242, 244, 246 ja 247 artiklassa tarkoitetulla neuvottelumenettelyllä. Jos neuvottelumenettelyn osuus valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän tekemistä hankinnoista on kasvanut huomattavasti aiempiin varainhoitovuosiin verrattuna tai jos neuvottelumenettelyssä tehtyjen hankintojen osuus on merkittävästi suurempi kuin keskimäärin koko toimielimen tasolla, toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on raportoitava asiasta kyseiselle toimielimelle ja esitettävä mahdolliset toimenpiteet, jotka on toteutettu tilanteen korjaamiseksi. Kukin toimielin toimittaa neuvottelumenettelyistä kertomuksen budjettivallan käyttäjälle. Komission kertomus esitetään varainhoitoasetuksen 60 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun vuotuisia toimintakertomuksia koskevan yhteenvedon liitteenä. 3 jakso Tilinpitäjä 55 artikla Tilinpitäjän nimeäminen (Varainhoitoasetuksen 61 artikla) Kukin toimielin nimeää tilinpitäjän Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen piiriin kuuluvista virkamiehistä. Toimielimen on valittava tilinpitäjä tämän erityisosaamisen perusteella, joka osoitetaan todistuksin tai vastaavalla työkokemuksella. 56 artikla Tilinpitäjän palvelussuhteen päättyminen (Varainhoitoasetuksen 61 artikla) 1. Tilinpitäjän palvelussuhteen päättyessä tilitapahtumista tehdään viipymättä välitilitys. Välitilitys tehdään varainhoitoasetuksen ensimmäisen osan VII osastossa säädetyistä tileistä, jotka päätetään palvelussuhteen päättymiskuukauden viimeisenä päivänä. 2. Välitilitystä ei tarvitse tehdä, jos tilinpitäjän palvelussuhde päättyy varainhoitovuoden lopussa. 3. Tilinpitäjä, jonka palvelussuhde päättyy, tai jos tämä ei ole mahdollista, yksi hänen yksikkönsä virkamiehistä, toimittaa välitilityksen tai 2 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa varainhoitoasetuksen 128 artiklassa tarkoitetun alustavan tilinpäätöksen uudelle tilinpitäjälle, jonka on viimeistään kuukauden kuluttua kyseisen tilinpäätöksen toimittamisesta hyväksyttävä se allekirjoituksellaan ja joka voi esittää varaumia. 4. Kukin toimielin ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle tilinpitäjän nimityksestä ja palvelussuhteen päättymisestä. 57 artikla Lausunto kirjanpitojärjestelmistä ja omaisuuden luettelointijärjestelmistä (Varainhoitoasetuksen 61 artikla) Tilinpitäjältä on saatava lupa ottaa käyttöön ja muuttaa sellaisia tulojen ja menojen hyväksyjän laatimia taloushallintojärjestelmiä, joista toimitetaan tietoja toimielimen kirjanpitoon tai joita käytetään sen sisältämien tietojen perustelemiseen. Tilinpitäjää on myös kuultava silloin kun toimivaltaiset tulojen ja menojen hyväksyjät ottavat käyttöön tai muuttavat varojen ja velkojen arvostus- ja luettelointijärjestelmiä. 58 artikla Kassanhallinta (Varainhoitoasetuksen 61 artikla) 1. Tilinpitäjä huolehtii siitä, että hänen toimielimellään on käytettävissään riittävästi varoja kattamaan talousarvion toteuttamisesta aiheutuvat kassatarpeet. 2. Edellä 1 kohdan soveltamiseksi tilinpitäjä kehittää kassanhallintajärjestelmiä laatiakseen kassaennusteita. 3. Komission tilinpitäjä jakaa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 mukaisesti käytettävissä olevat varat. 59 artikla Pankkitilien hoitaminen (Varainhoitoasetuksen 61 artikla) 1. Tilinpitäjä voi avata tai antaa muiden tehtäväksi avata toimielimen nimissä tilejä rahoituslaitoksissa tai kansallisissa keskuspankeissa kassanhallinnan tarpeisiin. Riittävän perustelluissa tapauksissa hän saa poikkeuksellisesti avata muun valuutan kuin euron määräisiä tilejä. 2. Tilinpitäjä neuvottelee rahoituslaitoksiin avattujen tilien hoitoehdoista moitteettomasta varainhoidosta, tuottoisuudesta ja kilpailuttamisesta. 3. Vähintään viiden vuoden välein tilinpitäjä kilpailuttaa rahoituslaitoksia, joissa tilejä on avattu. 4. Tilinpitäjä huolehtii siitä, että rahoituslaitoksissa avattujen tilien hoitoehtoja noudatetaan tarkoin. 5. Komission tilinpitäjän tehtävänä on, muiden toimielimien tilinpitäjiä kuultuaan, yhdenmukaistaa eri toimielinten avaamien tilien hoitoehdot. 60 artikla Tilien allekirjoitukset (Varainhoitoasetuksen 61 artikla) Tilien avaus-, hoito- ja käyttöehdoissa mainitaan sisäisen valvonnan tarpeiden mukaisesti, että sekkeihin, siirtomääräyksiin ja muihin pankkitapahtumiin tarvitaan allekirjoitus yhdeltä tai useammalta asianmukaisesti valtuutetulta henkilöltä. Tätä varten kukin toimielin toimittaa valtuutettujen henkilöiden nimet ja nimikirjoitusnäytteet kaikille rahoituslaitoksille, joissa se on avannut tilejä. 61 artikla Tilien hoitaminen (Varainhoitoasetuksen 61 artikla) 1. Tilinpitäjä varmistaa, että 59 artiklassa säädettyjen pankkitilien saldo ei eroa merkittävästi 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista ennusteista ja huolehtii aina, että a) tilejä ei ylitetä; b) valuuttatilien saldo muunnetaan säännöllisesti euroiksi. 2. Tilinpitäjä ei saa pitää valuuttatileillä summia, joista toimielimelle voi aiheutua mittavia valuuttakurssitappioita. 62 artikla Tilisiirrot ja valuuttojen muuntaminen (Varainhoitoasetuksen 61 artikla) Tilinpitäjä tekee tilisiirtoja rahoituslaitoksiin toimielimen nimissä avattujen tilien välillä ja muuntaa valuuttoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 69 artiklan säännösten soveltamista. 63 artikla Maksutavat (Varainhoitoasetuksen 61 artikla) Maksut suoritetaan tilisiirtona tai sekillä. 64 artikla Saajarekisteri (Varainhoitoasetuksen 61 artikla) 1. Tilinpitäjä voi suorittaa maksut tilisiirtona vain jos maksun saajan pankkiyhteystiedot on syötetty ennalta toimielimen yhteisrekisteriin. Pankkiyhteystiedot tai niiden muutokset merkitään rekisteriin saajan pankin vahvistaman paperisen tai sähköisen asiakirjan perusteella. 2. Tulojen ja menojen hyväksyjät voivat tehdä toimielimensä puolesta sitoumuksen maksun suorittamisesta tilisiirtona kolmannelle osapuolelle ainoastaan, jos tämä toimittaa saajarekisteriin tarvittavat tiedot. Tulojen ja menojen hyväksyjät tarkistavat maksumääräyksen laatimisajankohtana, että saajan ilmoittamat pankkiyhteystiedot ovat voimassa. Kun kyseessä on liittymistä edeltävä tuki, Euroopan unionin ehdokasmaiden julkisten viranomaisten kanssa voidaan tehdä yksittäisiä sitoumuksia, vaikka saajan tietoja ei vielä ole merkitty saajarekisteriin. Tässä tapauksessa tulojen ja menojen hyväksyjä pyrkii kaikin tavoin samaan tiedot rekisteriin mahdollisimman nopeasti. Sopimusten mukaan ensimmäisen maksun suorittaminen edellyttää saajan pankkiyhteystietojen toimittamista komissioon. 65 artikla Tilinpitäjän säilyttämät tositteet (Varainhoitoasetuksen 61 artikla) Kirjanpitoa ja varainhoitoasetuksen 121 artiklassa tarkoitettua tilinpäätöstä koskevat tositteet säilytetään viisi vuotta sen jälkeen kun Euroopan parlamentti on myöntänyt vastuuvapauden sen varainhoitovuoden osalta, johon tositteet liittyvät. Tositteet, jotka koskevat vielä keskeneräisiä toimenpiteitä, säilytetään tätä määräaikaa kauemmin, toimenpiteiden päättymistä seuraavan vuoden loppuun saakka. Kukin toimielin päättää, missä yksikössä tositteita säilytetään. 4 jakso Ennakoiden hoitaja 66 artikla Ennakkotilien käyttöedellytykset (Varainhoitoasetuksen 63 artikla) 1. Jos maksuja on käytännössä mahdotonta maksaa talousarviosta tai niiden maksaminen talousarviosta ei ole tarkoituksenmukaista esimerkiksi sen vuoksi, että maksettavat määrät ovat vähäisiä, niiden maksamiseksi voidaan perustaa ennakkotilejä. 2. Ennakoiden hoitaja voi toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän määräyksestä vahvistaa ja maksaa menot väliaikaisesti. 3. Päätöksen ennakkotilin perustamisesta ja ennakoiden hoitajan nimeämisestä tekee tilinpitäjä toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän riittävästi perustellun ehdotuksen perusteella. Päätöksessä esitetään ennakoiden hoitajan ja tulojen ja menojen hyväksyjän vastuualueet ja velvollisuudet. Myös ennakkotilin hoitoehtojen muuttamispäätöksen tekee tilinpitäjä toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän riittävästi perustellun ehdotuksen perusteella. 67 artikla Perustamis- ja maksuedellytykset (Varainhoitoasetuksen 63 artikla) 1. Ennakkotilin perustamista ja ennakoiden hoitajan nimeämistä koskevassa päätöksessä sekä ennakkotilin hoitoehtojen muuttamista koskevassa päätöksessä mainitaan erityisesti: a) myönnettävän ensimmäisen ennakon käyttötarkoitus ja enimmäismäärä; b) aiotaanko toimielimen nimissä avata pankkitili tai postisiirtotili; c) kunkin sellaisen menon laji ja enimmäismäärä, jonka ennakoiden hoitaja voi suorittaa kolmansille tai periä niiltä; d) tositteiden esittämistä koskevat määräajat ja yksityiskohtaiset säännöt sekä tositteiden toimittaminen ennakoiden hoitajalle lopullista kirjausta varten; e) menettelyt ennakon täydentämiseksi, jos se on tarpeen; f) että tulojen ja menojen hyväksyjä on kirjannut ennakkotililtä maksetut suoritukset lopullisesti viimeistään seuraavan kuukauden lopussa, jotta kirjanpitosaldo ja pankkisaldo voidaan täsmäyttää; g) tilinpitäjän ennakoiden hoitajalle antaman luvan voimassaoloaika; h) ennakoiden hoitajan nimi. 2. Tehtäessä ennakkotilin perustamista koskevia päätösehdotuksia toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on huolehdittava siitä, että: a) maksut suoritetaan ensisijaisesti talousarviosta, jos se on mahdollista kirjanpidon keskitetyn tietojenkäsittelyjärjestelmän kautta; b) ennakkotilejä käytetään ainoastaan perustelluissa tapauksissa. Muiden kuin 168 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua humanitaarista apua ja kriisitilanteidenhallintaa koskevien ennakkotilien osalta 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettu menon enimmäismäärä saa olla enintään 30000 euroa. 3. Ennakoiden hoitaja voi suorittaa maksuja kolmansille seuraavin perustein ja rajoituksin: a) toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä on ensin allekirjoittanut talousarviositoumuksen ja oikeudellisen sitoumuksen; b) ennakkotilin saldo kassassa tai pankissa on positiivinen. 4. Ennakkotileiltä suoritettavat maksut voidaan suorittaa tilisiirtona, sekillä tai muilla maksutavoilla. 5. Maksusuorituksen jälkeen tehdään lopullinen virallinen maksatuspäätös ja/tai maksumääräys, jonka toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä allekirjoittaa. 68 artikla Ennakoiden hoitajien valinta (Varainhoitoasetuksen 63 artikla) Ennakoiden hoitajat valitaan ura-alueen A, B tai C virkamiehistä. Ennakoiden hoitajat voidaan valita tarvittaessa muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen piiriin kuuluvista vastaavantasoisista toimihenkilöistä. Ennakoiden hoitajat valitaan todistuksilla tai riittävällä työkokemuksella taikka soveltuvan koulutusohjelman suorittamisella vahvistetun osaamisen, soveltuvuuden ja erityispätevyyden perusteella. 69 artikla Ennakkotilien rahoittaminen (Varainhoitoasetuksen 63 artikla) 1. Tilinpitäjä suorittaa maksuja varojen siirtämiseksi ennakkotileille ja varmistaa seurannan niin pankkitilien avaamisen, allekirjoitusvaltuuksien kuin paikalla toimitettavien ja keskuskirjanpidon tarkastusten osalta. Tilinpitäjä siirtää varoja ennakkotileille. Ennakot maksetaan ennakkotiliä varten avatulle pankkitilille. Ennakkotilejä voidaan rahoittaa suoraan erilaisilla paikallisilla tuloilla, joita saadaan muun muassa: a) tarvikkeiden myynnistä; b) julkaisuista; c) erilaisista korvauksista; d) korkotuotoista. Lopulliset kirjaukset sekalaisiksi tai käyttötarkoitukseen sidotuiksi menoiksi tai tuloiksi tehdään 67 artiklassa tarkoitetun perustamispäätöksen ja varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti. Tilinpitäjä vähentää kyseiset määrät siirtäessään myöhemmin varoja samoille ennakkotileille. 2. Kurssitappioiden välttämiseksi ennakoiden hoitaja voi siirtää varoja samaan ennakkotiliin kuuluvien eri pankkitilien välillä. 70 artikla Tulojen ja menojen hyväksyjien ja tilinpitäjien suorittamat tarkastukset (Varainhoitoasetuksen 63 artikla) 1. Ennakoiden hoitaja pitää tilinpitäjän laatimien sääntöjen ja ohjeiden mukaisesti kirjaa hallussaan olevista käteis- ja tilivaroista sekä maksusuorituksista ja kertyneistä tuloista. Toimivaltaisella tulojen ja menojen hyväksyjällä on milloin tahansa oikeus saada kyseisen kirjanpidon tiliotteet käyttöönsä, ja tapahtumista tositteineen laaditaan kuukausittain ote, jonka ennakoiden hoitaja lähettää seuraavassa kuussa tulojen ja menojen hyväksyjälle ennakkotililtä suoritettujen maksujen lopullista kirjaamista varten. 2. Tilinpitäjä tarkastaa itse tai antaa tähän tarkoitukseen valtuutetun virkamiehen tai muun toimihenkilön, joka kuuluu hänen omaan yksikköönsä tai tuloja ja menoja hyväksyvään yksikköön, tehtäväksi tarkastaa, yleensä paikalla ja ilman ennakkoilmoitusta, että ennakoiden hoitajalle uskotut varat ovat tallessa, että kirjanpito on asianmukainen ja että ennakkotileiltä maksetut suoritukset on kirjattu lopullisesti määräajassa. Tilinpitäjä toimittaa kyseisten tarkastusten tulokset toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle. 71 artikla Hankintamenettelyt (Varainhoitoasetuksen 63 artikla) Ennakkotileiltä suoritettavat maksut voidaan maksaa 129 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuin rajoituksin pelkän laskun perusteella ilman edeltävän tarjouksen hyväksymistä. 4 LUKU Taloushallinnon henkilöstön vastuualueet 1 jakso Yleiset säännöt 72 artikla Petostentorjunnassa toimivaltaiset elimet (Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 6 kohta ja 65 artiklan 2 kohta) Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 6 kohdassa ja 65 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut viranomaiset ja elimet ovat yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa, jäljempänä henkilöstösäännöt, nimetyt elimet sekä elimet, jotka on nimetty yhteisön toimielinten päätöksissä petostentorjuntaa, lahjontaa tai muuta yhteisöjen etuja vahingoittavaa laitonta toimintaa koskevien sisäisten tutkimusten edellytyksistä ja menettelyistä. 2 jakso Valtuutettuihin ja edelleenvaltuutettuihin sovellettavat säännöt 73 artikla Toimeksiantojen vahvistaminen (Varainhoitoasetuksen 66 artiklan 2 kohta) 1. Jos tulojen ja menojen hyväksyjä katsoo, että hänelle osoitettuun toimeksiantoon liittyy sääntöjenvastaisuuksia tai että toimeksianto on moitteettoman varainhoidon periaatteen vastainen esimerkiksi sen vuoksi, että sitä ei voida toteuttaa hänelle osoitetuilla varoilla, hänen on ilmoitettava tästä kirjallisesti valtuutuksen tai edelleenvaltuutuksen antajalle. Jos valtuutuksen antaja vahvistaa toimeksiannon kirjallisesti ja hyvissä ajoin ja jos siinä mainitaan riittävän selvästi seikat, joiden perusteella valtuutettu tai edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä ei katso voivansa toimeksiantoa suorittaa, tämä vapautuu vastuustaan; hän suorittaa toimeksiannon paitsi, jos se on rikoslain tai asiaan sovellettavien turvallisuussääntöjen vastainen. 2. Edellä 1 kohdan säännöksiä sovelletaan myös, kun tulojen ja menojen hyväksyjä saa hänelle osoitetun toimeksiannon kuluessa tietää, että asiaan liittyvät seikat ovat johtamassa sääntöjenvastaisuuteen. 3. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän on pidettävä kirjaa varainhoitoasetuksen 66 artiklan 2 kohdassa esitettyjen edellytysten mukaisesti vahvistetuista toimeksiannoista ja mainittava ne vuotuisessa toimintakertomuksessaan. 74 artikla Taloudelliset väärinkäytökset (Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 6 kohta ja 66 artiklan 4 kohta) Rajoittamatta Euroopan petoksentorjuntaviraston (OLAF) toimivaltaa taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelin on toimivaltainen tutkimaan varainhoitoasetuksen tai muiden taloushallintoa tai toimenpiteiden valvontaa koskevien säännösten rikkomistapauksia, jotka johtuvat virkamiehen tai toimihenkilön teosta tai laiminlyönnistä. 75 artikla Taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelin (Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 6 kohta ja 66 artiklan 4 kohta) 1. Nimittävä viranomainen tai tarvittaessa työsopimusten tekemiseen toimivaltainen viranomainen pyytää varainhoitoasetuksen 66 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulta elimeltä lausunnon 74 artiklassa tarkoitetuissa taloudellisissa väärinkäytöksissä. Kun nimittävä viranomainen tai tarvittaessa työsopimusten tekemiseen toimivaltainen viranomainen antaa asian kyseisen elimen käsiteltäväksi, tämä antaa lausunnon, jossa arvioidaan, onko 74 artiklassa tarkoitettu väärinkäytös tapahtunut, miten vakava väärinkäytös on ja mitkä ovat sen mahdolliset seuraukset. Jos tutkintaelin katsoo, että sen käsiteltäväksi annettu asia kuuluu OLAFin toimivaltaan, se palauttaa sen viipymättä nimittävälle viranomaiselle tai työsopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle ja ilmoittaa asiasta viipymättä OLAFille. Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu elin saa varainhoitoasetuksen 60 artiklan 6 kohdan mukaisesti ilmoituksen suoraan taloushallinnon toimijalta, se siirtää asian nimittävän viranomaisen tai tarvittaessa työsopimusten tekemiseen toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi ja ilmoittaa asiasta ilmoituksen tehneelle henkilölle. 2. Kukin toimielin määrittää sisäisen organisaatiomallinsa mukaisesti varainhoitoasetuksen 66 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun elimen toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä elimen kokoonpanon; elimeen kuuluu yksi ulkopuolinen asiantuntija, jolla on riittävä pätevyys ja asiantuntemus. 5 LUKU Tulotapahtumat 1 jakso Omat varat 76 artikla Omiin varoihin sovellettava järjestelmä (Varainhoitoasetuksen 69 artikla) Tulojen ja menojen hyväksyjä laatii ennakkoarvion komission käyttöön asetettavista omista varoista, jotka määritellään Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyssä päätöksessä. Omat varat todetaan ja kannetaan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun päätöksen soveltamisesta annettujen säännösten mukaisesti. 2 jakso Saamisennuste 77 artikla Saamisennuste (Varainhoitoasetuksen 70 artikla) 1. Saamisennusteessa mainitaan tulon laji ja kohta, johon tulo kirjataan talousarviossa, sekä mahdollisuuksien mukaan velallisen nimi ja arvio saamisen määrästä. Saamisennustetta laatiessaan toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä tarkistaa erityisesti, että: a) talousarvioon tehty kirjaus on oikein; b) saamisennuste on asianmukainen sekä asiaan sovellettavien säännösten ja moitteettoman varainhoidon periaatteen mukainen. 2. Jollei varainhoitoasetuksen 161 artiklan 2 kohdassa toisin säädetä, saamisennuste ei aiheuta maksusitoumusmäärärahoja. Varainhoitoasetuksen 18 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa määrärahoja voi syntyä ainoastaan sen jälkeen kun yhteisöt ovat saaneet perittyä erääntyneet saamiset. 3 jakso Saamisten vahvistaminen 78 artikla Menettely (Varainhoitoasetuksen 71 artikla) 1. Saamisen vahvistaminen on toimi, jolla tulojen ja menojen hyväksyjä toteaa, että yhteisöillä on saaminen velalliselta ja laatii määräyksen, jolla velallista vaaditaan maksamaan velkansa. 2. Perintämääräys on toimenpide, jolla toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä antaa tilinpitäjälle ohjeen periä vahvistettu saaminen. 3. Veloitusilmoituksella velalliselle ilmoitetaan, että: a) yhteisöt ovat vahvistaneet saamisen; b) velallisen velka yhteisöille erääntyy tiettyyn päivämäärään (jäljempänä eräpäivä) mennessä; c) jos maksua ei suoriteta eräpäivään mennessä, velallisen velasta peritään 86 artiklassa tarkoitetun korkokannan mukaista korkoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaan sovellettavia erityissäännöksiä; d) aina kun se on mahdollista, toimielin perii saamisensa kuittaamalla ilmoitettuaan asiasta velalliselle; e) jos maksua ei suoriteta eräpäivään mennessä, toimielin suorittaa perinnän etukäteen annetuista vakuuksista; f) jos perintää ei ole saatu kokonaan suoritettua edellä mainituilla tavoilla, toimielin suorittaa perinnän täytäntöönpanokelpoisella päätöksellä joko varainhoitoasetuksen 72 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai oikeusteitse. Tulojen ja menojen hyväksyjä lähettää veloitusilmoituksen velalliselle ja jäljennöksen siitä tilinpitäjälle. 79 artikla Saamisten vahvistaminen (Varainhoitoasetuksen 71 artikla) Saamisen vahvistamiseksi toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä varmistaa, että: a) saaminen on selvä eikä sen osalta ole asetettu mitään ehtoja; b) saaminen on likvidi eli sen määrä on määriteltävä rahassa ja tarkasti; c) saaminen on erääntynyt eikä sille ole annettu maksuaikaa; d) velallisen nimi on oikein; e) perittävä määrä on kirjattu oikeaan budjettikohtaan; f) tositteet ovat asianmukaisia; g) moitteettoman varainhoidon periaatetta erityisesti 87 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja perusteita on noudatettu. 80 artikla Saamisten vahvistamisen tueksi esitettävät tositteet (Varainhoitoasetuksen 71 artikla) 1. Saamisten vahvistaminen perustuu tositteisiin, jotka osoittavat, että yhteisöillä on oikeus saamiseen. 2. Ennen saamisen vahvistamista toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä tarkastaa henkilökohtaisesti tositteet tai varmistaa omalla vastuullaan, että tarkastus on tehty. 3. Tulojen ja menojen hyväksyjä säilyttää tositteet 48 ja 49 artiklan mukaisesti. 4 jakso Perinnän hyväksyminen 81 artikla Perintämääräyksen laatiminen (Varainhoitoasetuksen 72 artikla) 1. Perintämääräyksessä on: a) varainhoitovuosi, jolle meno kirjataan; b) tiedot asiakirjasta tai oikeudellisesta sitoumuksesta, johon saaminen perustuu ja jonka nojalla perintäoikeus on syntynyt; c) talousarvion momentti ja muut tarvittavat alajaottelut, myös mahdolliset viittaukset asianomaiseen talousarviositoumukseen; d) perittävä määrä euroina; e) velallisen nimi ja osoite; f) eräpäivä; g) kysymykseen tulevat perintätapa, varsinkin myös periminen kuittaamalla tai periminen etukäteen annetuista vakuuksista. 2. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä päivää ja allekirjoittaa perintämääräyksen ja toimittaa sen tilinpitäjälle. 5 jakso Perintä 82 artikla Saamisten perintämuodollisuudet (Varainhoitoasetuksen 73 artikla) 1. Perittyään saamisen tilinpitäjä vie sen kirjanpitoon ja antaa sen tiedoksi toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle. 2. Kaikista tilinpitäjän tai ennakoiden hoitajan kassaan suoritetuista käteismaksuista on annettava kuitti. 83 artikla Periminen kuittaamalla (Varainhoitoasetuksen 73 artikla) Ilmoitettuaan asiasta toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle ja velalliselle tilinpitäjä suorittaa missä tahansa menettelyn vaiheessa vahvistetun saamisen perinnän kuittaamalla silloin kun velallisella on itsellään selvä, rahassa määritelty ja erääntynyt saaminen yhteisöiltä ja tämä rahasumma on vahvistettu maksumääräyksellä. 84 artikla Perintämenettely silloin, kun maksua ei suoriteta vapaaehtoisesti (Varainhoitoasetuksen 72 ja 73 artikla) 1. Rajoittamatta 83 artiklan soveltamista jos saamista ei ole saatu kokonaan perittyä veloitusilmoituksessa olevaan eräpäivään mennessä, tilinpitäjä ilmoittaa siitä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle ja aloittaa viipymättä menettelyn saamisen perimiseksi oikeusteitse, soveltuvin osin myös perimällä saamisen etukäteen annetuista vakuuksista. 2. Rajoittamatta 83 artiklan soveltamista kun 1 kohdassa tarkoitettu perintätapa ei ole mahdollinen eikä velallinen ole suorittanut maksua tilinpitäjän lähettämän maksukehotuksen jälkeen, tämä suorittaa perinnän täytäntöönpanokelpoisella päätöksellä varainhoitoasetuksen 72 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai oikeusteitse. 85 artikla Maksuaikojen myöntäminen (Varainhoitoasetuksen 73 artikla) Tilinpitäjä voi yhdessä toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa myöntää lisää maksuaikaa ainoastaan velallisen riittävästi perustellusta kirjallisesta hakemuksesta ja kahdella seuraavalla ehdolla: a) velallinen sitoutuu maksamaan 86 artiklassa säädettyä korkoa koko myönnettävältä lisäajalta alkuperäisestä eräpäivästä; b) velallinen toimittaa yhteisöjen etujen turvaamiseksi toimielimen tilinpitäjän hyväksymän vakuuden, joka kattaa sekä maksamattoman velan pääoman että sen korot. Ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitetun vakuuden sijasta voidaan antaa toimielimen tilinpitäjän hyväksymän kolmannen omavelkainen takaus. 86 artikla Viivästyskorot (Varainhoitoasetuksen 71 artiklan 4 kohta) 1. Jos saamista ei ole maksettu eräpäivään mennessä, saamisesta peritään korkoa 2 ja 3 kohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta alakohtaisten säädösten soveltamisesta johtuvia erityissäännöksiä. 2. Korkokantana saamisiin, joita ei ole maksettu eräpäivään mennessä, käytetään Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa erääntymiskuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistua Euroopan keskuspankin euromääräisiin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaa korkoa korotettuna a) seitsemällä prosenttiyksiköllä silloin kun saaminen on aiheutunut V osastossa tarkoitetuista julkisista tavara- ja palveluhankinnoista; b) kolmella ja puolella prosenttiyksiköllä muissa tapauksissa. 3. Korkoa kertyy veloitusilmoituksessa vahvistetusta saamisen eräpäivää seuraavasta kalenteripäivästä alkaen siihen kalenteripäivään, jona velka maksetaan kokonaisuudessaan takaisin. 4. Osasuorituksilla katetaan ensin 2 ja 3 kohdan mukaisesti määritetyt viivästyskorot. 5. Kun on kyse sakoista ja kun velallinen antaa rahavakuuden, jonka tilinpitäjä hyväksyy väliaikaisen maksusuorituksen sijasta, eräpäivästä laskettavana korkokantana käytetään 2 kohdassa tarkoitettua korkoa korotettuna ainoastaan yhdellä ja puolella prosenttiyksiköllä. 87 artikla Vahvistetun saamisen perinnästä luopuminen (Varainhoitoasetuksen 73 artikla) 1. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi luopua vahvistetun saamisen perimisestä kokonaan tai seuraavissa tapauksissa: a) arvio perintäkuluista on suurempi kuin perittävä saaminen ja jos perinnästä luopuminen ei vahingoita yhteisöjen julkisuuskuvaa; b) saamista ei voida periä, koska se on vanhentunut tai velallinen on maksukyvytön; c) periminen on vastoin suhteellisuusperiaatetta. 2. Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä huomioi kussakin toimielimessä ennalta määritellyt menettelyt ja seuraavat pakolliset ja kaikissa tilanteissa sovellettavat perusteet: a) asian luonne saamisen aiheuttaneen sääntöjenvastaisuuden vakavuuden kannalta (petos, teon toistuvuus, teon tahallisuus, huolellisuus, vilpitön mieli, ilmeinen virhe); b) saamisen perinnästä luopumisen vaikutus yhteisöjen toimintaan ja niiden taloudellisiin etuihin (saamisen määrä, ennakkotapaukseksi tulemisen vaara, sääntöjen kunnioituksen väheneminen); Tulojen ja menojen hyväksyjä saattaa yksittäistapauksissa joutua ottamaan huomioon myös seuraavat lisäperusteet: a) saamisen perinnästä luopuminen aiheuttaa kilpailun vääristymistä; b) saamisen perintä sen kokonaismäärän suuruisena aiheuttaa taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia. 3. Varainhoitoasetuksen 73 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu luopumispäätös on perusteltava ja siinä on mainittava perinnän suorittamiseksi toteutetut toimet sekä ne oikeudelliset seikat ja muut tosiseikat, jotka tukevat luopumista. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä luopuu perinnästä 81 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 4. Toimielin ei voi delegoida vahvistetun saamisen perinnästä luopumispäätöstä, jos saaminen, jonka perimisestä halutaan luopua, on suuruudeltaan: a) miljoona euroa tai enemmän; b) 100000 euroa tai enemmän, jos tämä summa on yli 25 prosenttia vahvistetun saamisen määrästä. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja määriä pienempien määrien osalta kukin toimielin vahvistaa omissa sisäisissä säännöissään edellytykset ja menettelytavat, joiden mukaisesti valtuudet vahvistetun saamisen perinnästä luopumiseen voidaan siirtää. 5. Kukin toimielin lähettää budjettivallan käyttäjälle vuosittain kertomuksen 1-4 kohdassa tarkoitetuista tapauksista, joissa saamisen perinnästä on luovuttu, kun saamisen määrä on 100000 euroa tai enemmän. Komission kertomus esitetään varainhoitoasetuksen 60 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun vuotuisia toimintakertomuksia koskevan yhteenvedon liitteenä. 88 artikla Vahvistetun saamisen peruuttaminen (Varainhoitoasetuksen 73 artikla) 1. Jos oikeudellisissa seikoissa ilmenee virhe, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä peruuttaa vahvistetun saamisen 80 ja 81 artiklan mukaisesti; peruutus on asianmukaisesti perusteltava. 2. Kukin toimielin vahvistaa omissa sisäisissä säännöissään edellytykset ja menettelytavat, joiden mukaisesti valtuudet vahvistetun saamisen peruuttamiseen voidaan siirtää. 89 artikla Vahvistetun saamisen määrään tehtävät tekniset ja kirjanpidolliset korjaukset (Varainhoitoasetuksen 73 artikla) 1. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä tarkistaa vahvistetun saamisen määrää ylös- tai alaspäin, jos määrää on muutettava tosiseikoissa esiin tulleen virheen vuoksi, mutta korjaus ei saa johtaa yhteisöjen saamisen menettämiseen. Tarkistus tehdään 80 ja 81 artiklan mukaisesti, ja se on perusteltava riittävästi. 2. Kukin toimielin vahvistaa omissa sisäisissä säännöissään edellytykset ja menettelytavat, joiden mukaisesti valtuudet tehdä vahvistettuun saamiseen tekninen ja kirjanpidollinen korjaus voidaan siirtää. 6 LUKU Menotapahtumat 90 artikla Rahoituspäätös (Varainhoitoasetuksen 75 artikla) Rahoituspäätöksessä määritetään talousarviosta rahoitettavia menoja aiheuttavan toiminnan keskeiset osat. 1 jakso Menoihin sitoutuminen 91 artikla Kokonaissitoumukset ja alustavat sitoumukset (Varainhoitoasetuksen 76 artiklan 2 kohta) 1. Talousarviota koskeva kokonaissitoumus pannaan täytäntöön joko rahoitussopimuksella, jossa määrätään, että myöhemmin tehdään useita oikeudellisia sitoumuksia, tai yhdellä tai useammalla oikeudellisella sitoumuksella. Taloudellista apua ja budjettitukea koskevat rahoitussopimukset, jotka ovat oikeudellisia sitoumuksia, voivat aiheuttaa maksuja ilman muita oikeudellisia sitoumuksia. 2. Alustava talousarviositoumus pannaan täytäntöön joko yhdellä tai useammalla oikeudellisella sitoumuksella, jotka antavat oikeuden suorittaa maksuja; kun on kyse henkilöstöhallintomenoista tai yhteisön ajankohtaisaiheita koskevista toimielinten tiedotusmenoista, alustava talousarviositoumus pannaan täytäntöön suoraan maksuina. 92 artikla Kokonaissitoumuksen hyväksyminen (Varainhoitoasetuksen 76 artikla) 1. Kokonaissitoumus tehdään rahoituspäätöksen perusteella. Se tehdään viimeistään edunsaajien valintapäätöstä ennen tai, jos sitä koskevien määrärahojen täytäntöönpano edellyttää 166 artiklassa tarkoitetun työohjelman laatimista, aikaisintaan työohjelman hyväksymisen jälkeen. 2. Edellä 1 kohdan toista alakohtaa ei sovelleta, kun kokonaissitoumus pannaan täytäntöön rahoitussopimuksella. 93 artikla Sitoumuksen purku tilanteessa, jossa maksuja ei suoriteta kolmen vuoden aikana (Varainhoitoasetuksen 77 artikla) Jos oikeudellista sitoumusta koskevasta talousarviositoumuksesta ei ole suoritettu yhtään varainhoitoasetuksen 81 artiklassa tarkoitettua maksua kolmen vuoden kuluttua oikeudellisen sitoumuksen allekirjoittamisesta, kyseisestä talousarviositoumuksesta puretaan oikeudellista sitoumusta vastaava määrä. 94 artikla Saman allekirjoittajan vaatimus (Varainhoitoasetuksen 76 artikla) 1. Ainoat poikkeukset säännöstä, jonka mukaan talousarviositoumuksella ja sitä vastaavalla oikeudellisella sitoumuksella on oltava sama allekirjoittaja, ovat seuraavat tapaukset: a) kyseessä ovat alustavat sitoumukset; b) kokonaissitoumukset koskevat kolmansien maiden kanssa tehtyjä rahoitussopimuksia; c) oikeudellisena sitoumuksena on toimielimen päätös; d) kokonaissitoumus pannaan täytäntöön usealla oikeudellisella sitoumuksella ja vastuu niistä on siirretty eri toimivaltaisille tulojen ja menojen hyväksyjille; e) ulkoisia toimia varten avattuihin ennakkotileihin liittyvien oikeudellisten sitoumusten allekirjoittajina ovat 254 artiklassa tarkoitettuihin paikallisyksiköihin kuuluvat henkilöt. 2. Jos talousarviositoumuksen allekirjoittanut toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä ei ole käytettävissä ja tämän tilanteen vuoksi ei voida noudattaa oikeudellisen sitoumuksen tekemiselle asetettua määräaikaa, oikeudellisen sitoumuksen tekee henkilö, joka nimetään kunkin toimielimen vahvistamien sijaisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti, edellyttäen, että hän voi varainhoitoasetuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimia tulojen ja menojen hyväksyjänä. 95 artikla Yksittäisten oikeudellisten sitoumusten kirjaaminen (Varainhoitoasetuksen 77 artikla) Siinä tapauksessa, että talousarvioon tehdyn kokonaissitoumuksen jälkeen tehdään useita yksittäisiä oikeudellisia sitoumuksia, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vie keskuskirjanpitoon kaikkien näiden yksittäisten oikeudellisten sitoumusten rahamäärät. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä varmistaa, ettei niiden yhteenlaskettu määrä ylitä sen kokonaissitoumuksen määrää, josta ne katetaan. Näissä kirjauksissa mainitaan tiedot kokonaissitoumuksesta, josta ne veloitetaan. Toimivaltainen tul