Komission suositus N:o 2393/96/EHTY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1996, suosituksen N:o 91/141/EHTY muuttamisesta liitteessä olevien kyselylomakkeiden osalta



Virallinen lehti nro L 326 , 17/12/1996 s. 0031 - 0063



KOMISSION SUOSITUS N:o 88/96/EHTY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1996, suosituksen N:o 91/141/EHTY muuttamisesta liitteessä olevien kyselylomakkeiden osalta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 47 artiklan, ottaa huomioon tarpeen yhdenmukaistaa tietojenkeruu kansainvälisten elinten kanssa, ottaa huomioon tarpeen tehostaa ja uudelleenmuotoilla kyselylomakkeet tietojen toimittajien työn vähentämiseksi ja yksinkertaistamiseksi, ottaa huomioon tarpeen mukauttaa järjestelmä hiilimarkkinoiden taloudellisia tosiasioita vastaavaksi, sekä katsoo, että tilastoista 31 päivänä tammikuuta 1991 tehdyn komission päätöksen N:o 612/91/EHTY (1) julkaisemisen jälkeen on todettu tarpeelliseksi tehdä eräitä muutoksia tuotantoa, varastoja ja kivihiilikaivosten henkilöstörakennetta koskeviin kyselylomakkeisiin (kyselylomakkeet M10C, M20, A20, A20a, M21, A21, M22, A22, T60, A60), hiilitilastoista 31 päivänä tammikuuta 1991 annetun komission suosituksen N:o 91/141/EHTY (2) julkaisemisen jälkeen on todettu tarpeelliseksi tehdä eräitä muutoksia tuotantoa, varastoja, ulkomaankauppaa ja toimituksia koskeviin kyselylomakkeisiin (kyselylomakkeet M10L, M11, M30, M30a, A30, A30a, A30b, M40, A40, A40a, M50, A50, A50a, T61, A61, A62, M70, A70), ja tarve jäsennellä kyselylomakkeet paremmin edellyttää päätöksen N:o 612/91/EHTY perusteella kerättyjen tietojen siirtämistä suosituksen soveltamisalaan, ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN: 1 artikla Korvataan komission suosituksen N:o 91/141/EHTY liitteessä olevat kyselylomakkeet tämän suosituksen liitteenä olevilla tilastokyselylomakkeilla. 2 artikla Jäsenvaltiot ovat velvollisia toimittamaan komissiolle tämän suosituksen liitteenä olevissa kyselylomakkeissa määritellyt tilastotiedot niissä ilmoitetuin edellytyksin tammikuusta 1997 alkaen. 3 artikla Tämä suositus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 1996. Komission puolesta Yves-Thibault DE SILGUY Komission jäsen (1) EYVL N:o L 74, 20.3.1991, s. 1 (2) EYVL N:o L 74, 20.3.1991, s. 35 LIITE VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET 1. Palautuspäivä Määräaika on yhdeksän kuukautta viitevuoden päättymisestä taulukoiden 1, 2, 3, 4 ja 5 osalta. Määräaika on kolme kuukautta viitevuoden päättymisestä taulukoiden AE1, AE2, AE3 ja AE4 osalta. Mahdolliset korjaukset lähetetään yhdellä tai useammalla erillisellä lomakkeella. 2. Lähettäminen Kyselylomake lähetetään sähköpostitse. Ne, joilla ei ole siihen tarvittavaa ohjelmistoa, lähettävät lomakkeet postitse. 3. Osoite Sähköpostiosoite: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.be Postiosoite: EUROOPAN KOMISSIO Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto Yksikön päällikkö Yksikkö "Energia, raaka-aineet" Bâtiment Jean Monnet rue Alcide de Gasperi L-2920 Luxembourg 4. Kyselylomakkeen sisältö 1. osa: taulukot 1, 2, 3, 4 ja 5 2. osa: taulukot AE1, AE2, AE3 ja AE4 VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET 1. Yksiköt Kaikki arvot annetaan tuhansina metrijärjestelmän tonneina, ellei toisin ole mainittu. 2. Tuotteiden määritelmät Kivihiili Orgaaninen fossiilinen kiinteä sedimentti, väriltään musta polttoaine, jonka bruttolämpöarvo on yli 24 MJ/kg tuhkattomassa aineessa ja jonka vesipitoisuus on 30 °C lämpötilassa ja 96 % ilman suhteellisessa kosteudessa saatava. Espanjassa tuotettu "lignito negro" kuuluu myös kivihiileen. Seuraavaa kolmea kivihiililuokkaa käytetään kivihiilen laadun eikä varsinaisen käytön perusteella. 2.1 Antrasiitti ja laiha hiili Kivihiili, jonka haihtuvien aineiden pitoisuus ja vesipitoisuus ovat alhaiset. 2.2 Koksikivihiili Kivihiili, joka soveltuu masuunissa käytettäväksi soveltuvan koksin tuotantoon. 2.3 Kattilakivihiili Kivihiili, jota voidaan käyttää höyryn ja kuuman veden tuottamiseen voimalaitoksissa, lämpövoimalaitoksissa ja teollisuuden käyttöön. Ruskohiili Orgaaninen fossiilinen sedimentti, väriltään ruskea tai musta polttoaine, jonka bruttolämpöarvo on alle 24 MJ/kg tuhkattomassa aineessa ja jonka vesipitoisuus on 30 °C lämpötilassa ja 96 % ilman suhteellisessa kosteudessa saatava. Siinä erotetaan: - vanha ruskohiili Vanhan ruskohiilen vesipitoisuus on 20-25 % ja tuhkapitoisuus 9-13 %. Vanha ruskohiili on muodostunut mesotsooisella kaudella. Sitä tuottaa yhteisössä enää Ranska (Provence). - nuori ruskohiili Nuoren ruskohiilen vesipitoisuus on 40-70 % ja tuhkapitoisuus tavallisesti 2-6 %; viimeksi mainittu voi eräissä esiintymissä olla 12 %. Nuori ruskohiili on muodostunut enimmäkseen tertiäärikaudella. Tätä polttoainetta louhitaan yleensä avolouhoksissa. Turve Möyheä ja nostettava, enemmän tai vähemmän tiivis kasvisalkuperää oleva aine, jota voidaan polttaa kuivaamisen jälkeen. Turpeen vesipitoisuus on korkea (noin 90 %:iin saakka); väriltään turve on vaalean tai tumman ruskeaa. Kivihiilipuristeet (briketit) Kivihiilipuristeet ovat määrätyn kokoisia paloja, jotka valmistetaan tavallisesti kuumassa ja paineistetussa puristuksessa rakeisesta kivihiilestä lisäämällä sideaineita (terva). Ruskohiilipuristeet (briketit, pölyhiili) Ruskohiilipuristeita saadaan, kun raaka murskattu ja kuivattu ruskohiili puristetaan kovassa paineessa samankokoisiksi paloiksi ilman sidosaineita. Briketteihin kuuluvat myös kuivattu ruskohiili ja ruskohiilipöly. Turvebriketit Turvebriketit ovat samankokoisia paloja, jotka saadaan puristamalla etukäteen pieniin osiin hajotettua ja kuivattua turvetta kovassa paineessa ilman sidosaineita. Kivihiilikoksi Kivihiilikoksi on kiinteä keinotekoinen polttoaine, joka saadaan kivihiilen kuivatislauksella suojaamalla se osittain tai kokonaan ilmalta. Siinä erotetaan valmistusmenetelmän mukaan: - kivihiilikoksi, joka saadaan korkeassa lämpötilassa koksaamalla, - puolikoksi, joka saadaan alhaisessa lämpötilassa koksaamalla, - kaasukoksi, joka tuotetaan kaasulaitoksissa. Ruskohiilikoksi Ruskohiilikoksi on ruskohiilen ilmattomassa kuivatislauksessa syntyvä kiinteä jäte. Koksimurska Koksimurska on hienorakeista koksia, jota syntyy mm. hiomisen seurauksena. Petrolikoksi Petrolikoksi on kiinteä, kiiltävän musta jätetuote, jota syntyy yleensä raskaiden polttoaineiden, jäännöspolttoaineiden, tervan ja pien krakkauksessa ja koksauksessa. Se koostuu pääosin hiilestä (90-95 %) ja palaa tuhkattomasti. 3. Maantieteellinen kattavuus - Belgia - Tanska (ei kuitenkaan Färsaaret ja Grönlanti) - Saksa - Kreikka - Espanja (mukaan lukien Baleaarit, Kanariansaaret, Ceuta ja Melilla) - Ranska (ainoastaan emämaa, ei Monaco ja merentakaiset maat ja alueet) - Irlanti - Italia (ei kuitenkaan San Marino) - Luxemburg (suuriruhtinaskunta) - Alankomaat (pois lukien Alankomaiden Antillit) - Itävalta - Portugali (mukaan lukien Azorit ja Madeira) - Suomi - Ruotsi - Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti, paitsi Kanaalisaaret ja Man-saari ja poislukien merentakaiset alueet) 4. Taulukoiden täyttämisohjeet 1. osa (taulukot 1, 2, 3, 4 ja 5) TAULUKKO 1: HANKINTA JA MUUNTAMINEN 1. Tuotanto - Alkutuotteet (kivihiili, ruskohiili ja turve) Tuotanto (mukaan lukien pienten kaivosten ja avolouhosten tuotanto) määritellään kaivoksen nettotuotannoksi, joka saadaan, kun bruttotuotannosta (maan pinnalle nostetusta hiilestä) on poistettu jätteet seulonnan ja pesun avulla. Yleensä siihen kuuluu huonolaatuisen hiilen tuotanto (pöly ja seokset), mutta ei talteenotettavat tuotteet. - Johdannaistuotteet (kivihiilipuristeet, kivihiilikoksi, ruskohiilikoksi, ruskohiilibriketit, turvebriketit) Ilmoittakaa valmistettujen polttoaineiden määrät. Tuotantoon kuuluvat yleensä tuottajan itse tuotannossa kuluttamat määrät. 2. josta maanpinnan alla Ilmoittakaa maanpinnan alla tapahtuvan tuotannon määrä. 3. Talteenotto Ilmoittakaa talteenotetut ja myydyt lietteet, jäteliuskeet ja muut huonolaatuiset tuotteet. 4./5. Tuonti ja vienti Tuontiin ja vientiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle tai lähtevät valtion alueelta lukuun ottamatta kauttakuljetuksia. Kaivosten suorat tuonnit kuuluvat kokonaistuontiin. Vienti käsittää uudelleenviedyt polttoaineet. 6. Laivojen polttoaineet Ilmoittakaa valtamerialuksille toimitetut polttoainemäärät. 7. Varastomuutos Varastomuutos johtuu varastoissa olevien määrien erosta viitekauden alussa ja lopussa ottaen huomioon varastojen korjaukset. Varastoihin kuuluvat tuottajien, maahantuojien ja kuluttajien varastot. 8. Oma bruttokulutus (laskettu) Oma bruttokulutus on määritelmän mukaan tuotanto + talteenotto + tuonti - vienti - laivojen polttoaineet (kansainvälinen valtameriliikenne) + varastomuutos. 9. Muuntamiseen tarvittava kulutus Tähän kohtaan kuuluvat polttoainemäärät, jotka on kulutettu johdetuiksi energiatuotteiksi muuntamiseksi. TAULUKKO 2: ENERGIA JA LOPPUKULUTUS 1. Energiasektorin kulutus Ilmoittakaa energiantuottajien louhintaan, nostoon tai muuntamiseen kuluttamat polttoainemäärät. 2. Loppukulutus yhteensä Muu kuin energiakäyttö ja energian loppukulutus yhteensä. 3. Muu kuin energiakäyttö Ilmoittakaa eri sektoreilla raaka-aineina käytettyjen energiatuotteiden määrät, eli energiatuotteet, joita ei ole käytetty polttoaineina tai muunnettu toiseksi polttoaineeksi. 4. Energian loppukulutus Teollisuuden, liikenteen, palvelujen, kotitalouksien jne. kulutus yhteensä. 5. Teollisuus Ilmoittakaa teollisuuslaitosten polttoainekulutus niiden päätoimialan mukaan. 1. Rauta- ja terästeollisuus: NACE Rev 1:n luokat 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 ja 27.52 2 Kemia ja petrokemia: NACE Rev 1:n luokka 24 3. Värimetallit: NACE Rev 1:n luokat 24.4, 27.53 ja 27.54 4. Ei-metalliset mineraalituotteet: NACE Rev 1:n luokka 26 5. Metallituotteet: NACE Rev 1:n luokat 28, 29, 30, 31, 32, 34 ja 35 6. Kaivostoiminta ja louhinta (pois lukien polttoaineiden kaivu ja nosto): NACE Rev 1:n luokat 13 ja 14 7. Elintarvikkeet, juomat ja tupakka: NACE Rev 1:n luokat 15 ja 16 8. Paperimassa ja paperi, painatus: NACE Rev 1:n luokat 21 ja 22 9. Tekstiilit, nahka ja vaatetus: NACE Rev 1:n luokat 17, 18 ja 19 10. Muut 6. Liikenne Ilmoittakaa tässä kohdassa kaikki liikenteen kulutukseen tarkoitetut polttoaineet siitä riippumatta, minkä taloudellisen sektorin alaan liikenne kuuluu (NACE Rev 1:n luokat 60, 61 ja 62). - Rautatieliikenne: Ilmoittakaa rautatieliikenteen kuluttaman polttoaineen kokonaismäärä mukaan lukien teollisuuskäytössä oleva rautatieliikenne. 7. Julkiset ja kaupalliset palvelut, kotitaloudet jne. 1. Julkiset ja kaupalliset palvelut: Ilmoittakaa julkisen ja yksityisen sektorin kaupallisten yritysten ja hallinnollisten palvelujen kuluttamat polttoainemäärät. 2. Kotitaloudet: Ilmoittakaa kotitalouksien kuluttama polttoainemäärä. 3. Maatalous: Ilmoittakaa kohtaan "maatalous, riistatalous ja metsätalous" (NACE Rev 1:n luokat 01, 02 ja 05) luokiteltujen käyttäjien kulutus. 4. Muut: Ilmoittakaa ja tarkentakaa muualle kuulumattomat toimialat. Tähän kohtaan kuuluu myös sotilaallinen käyttö. TAULUKKO 3 JA TAULUKKO 4: TUONTI JA VIENTI Tuontiin ja vientiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle tai lähtevät valtion alueelta lukuun ottamatta kauttakuljetuksia. TAULUKKO 5: KESKIMÄÄRÄISET NETTOLÄMPÖARVOT Ilmoittakaa nettolämpöarvot. 2. osa (taulukot AE1, AE2, AE3 ja AE4) TAULUKKO AE1: KIVIHIILEN, RUSKOHIILEN JA TURPEEN HANKINTA 1. Tuotanto Tuotanto (mukaan lukien pienten kaivosten ja avolouhosten tuotanto) määritellään kaivoksen nettotuotannoksi, joka saadaan, kun bruttotuotannosta (maan pinnalle nostetusta hiilestä) on poistettu jätteet seulonnan ja pesun avulla. Yleensä siihen kuuluu huonolaatuisen hiilen tuotanto (pöly ja seokset), mutta ei talteenotettavat tuotteet. 2. Talteenotto Kattaa talteenotetut ja myydyt lietteet, jäteliuskeet ja muut huonolaatuiset tuotteet. 3./4. Kokonaistuonti ja kokonaisvienti Tuontiin ja vientiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle tai lähtevät valtion alueelta lukuun ottamatta kauttakuljetuksia. Kaivosten suorat tuonnit kuuluvat kokonaistuontiin. Vienti käsittää uudelleenviedyt polttoaineet. 5. Varastomuutos Varastomuutos johtuu varastoissa olevien määrien erosta viitekauden alussa ja lopussa ottaen huomioon varastojen korjaukset. Varastoihin kuuluvat tuottajien ja maahantuojien hallussa olevat määrät. Tähän kohtaan eivät kuulu kuluttajien varastot, lukuun ottamatta kuluttajien suoraan maahantuomia varastoja. 6. Omat toimitukset yhteensä (lasketut) Tuotanto + talteenotto + tuonti - vienti + varastomuutos. Omat toimitukset vastaavat markkinoille toimitettuja laskettuja määriä. 7. Toimitukset sisämarkkinoille (havaitut) Tämä kohta kattaa toimitukset sisämarkkinoille ja se on sama kuin eri kuluttajille toimitetut määrät yhteensä. Laskettujen ja havaittujen toimitusten määrät voivat olla eri suuruiset. 8. Tuottajien oma käyttö Kattaa tuotantoyksiköiden oman käytön (lukuun ottamatta kaivosten sähkövoimalaitosten, puristetehtaiden ja koksaamojen kulutusta sekä toimituksia henkilökunnalle). 9. Toimitukset kaupallisille sähkövoimalaitoksille Kattavat polttoainetoimitukset kaupallisille sähkövoimalaitoksille. Sähkövoimalaitoksia ovat yrityksiä, joiden päätoimiala on ulkopuolisille käyttäjille myytävän sähkön tuotanto. Ne voivat kuulua joko yksityiselle tai julkiselle sektorille. Kaupalliset sähkövoimalaitokset käsittävät sekä ainoastaan sähköä tuottavat laitokset että sähköä ja lämpöä tuottavat vastapainevoimalat. 10. Toimitukset kaivosten sähkövoimalaitoksille Kattavat polttoainetoimitukset kaivosten sähkövoimalaitoksille. 11. Toimitukset koksaamoille Kattavat toimitukset koksaamoille (kaivosten, rauta- ja terästeollisuuden ja itsenäiset) muuntamista varten. 12. Toimitukset puristetehtaille Kattavat toimitukset puristetehtaille (kaivosten ja itsenäiset) muuntamista varten. 13. Toimitukset teollisuudelle (lukuun ottamatta rauta- ja terästeollisuutta) Kattavat polttoainetoimitukset kaikille teollisuudenaloille rauta- ja terästeollisuutta lukuun ottamatta. Toimitukset teollisuuden omille sähkölaitoksille ilmoitetaan tässä. 14. Toimitukset rauta- ja terästeollisuudelle Kattavat polttoainetoimitukset rauta- ja terästeollisuudelle (NACE Rev 1:n luokat 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 ja 27.52). 15. Muut toimitukset Kattavat polttoainetoimitukset kotitalouksille (mukaan lukien kaivosten ja niihin liittyvien laitosten henkilökunnalle toimitetut määrät), palveluille (hallinto, kauppa jne.) sekä muihin kohtiin kuulumattomille aloille (lämpövoimalaitokset, liikenne jne.) 16. Varastot kauden lopulla Vastaavat tuottajien ja maahantuojien varastoja. Kaivosten toiminta 1. Maanpinnan alla työskentelevät (tuhansina) Tähän kuuluvat maanpinnan alla työskentelevät palkansaajat (mukaan lukien sopimushenkilökunta), joiden tehtävät liittyvät suoranaisesti tälle alueelle. Jos palkansaajan toiminta jakautuu sekä maanpinnan alla että maan pinnalla tapahtuvaan toimintaan, se luokitellaan pääasiallisen toimintapaikan mukaan. 2. Maanpinnan alainen nettotuotanto tuoton laskemiseksi (tuhansina metrijärjestelmän tonneina) Nettotuotanto vastaa bruttotuotantoa, josta on vähennetty seulonta- ja pesujätteet. Siihen kuuluu pölyn, seosten ja lietteen tuotanto. Tuoton laskemiseen käytettyyn nettotuotantoon eivät kuulu pienten kaivosten tai avolouhosten kivihiilituotanto, jätteestä talteenotetut määrät ja investointitöiden yhteydessä tapahtuva louhinta. 3. Maanpinnan alainen tuotto miestyötuntia kohden (kg/työntekijä/tunti) Tuotto miestyötuntia kohden lasketaan seuraavasti: nettotuotanto -----------------------tehtyjen tuntien määrä Maanpinnan alaista tuottoa ei lasketa muun kuin varsinaisen kaivostoiminnan osalta. Siihen eivät kuulu tuotanto tai toimipaikat, jotka liittyvät pieniin kaivoksiin tai avolouhoksiin, talteenottoon, investointitöihin (harmonisoitu käsite). TAULUKKO AE2: KOKSIN JA PURISTEIDEN HANKINTA - Tuotanto Ilmoittakaa valmistettujen polttoaineiden määrät. Tuotantoon kuuluvat yleensä tuottajan itse tuotannossa kuluttamat määrät. - Tuonti ja vienti Tuontiin ja vientiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle tai lähtevät valtion alueelta lukuun ottamatta kauttakuljetuksia. Vienti käsittää uudelleenviedyt polttoaineet. - Varastomuutos Varastomuutos johtuu varastoissa olevien määrien erosta viitekauden alussa ja lopussa ottaen huomioon varastojen korjaukset. Varastoihin kuuluvat koksaamojen (koksi) tai tehtaiden (puristeet) sekä maahantuojien hallussa olevat määrät. Tähän kohtaan eivät kuulu kuluttajien varastot, lukuun ottamatta kuluttajien suoraan maahantuomia varastoja. - Omat toimitukset yhteensä (lasketut) määritellään seuraavasti: tuotanto + tuonti - vienti + varastomuutos. - Toimitukset sisämarkkinoille (havaitut) Tämä kohta kattaa toimitukset sisämarkkinoille ja se on sama kuin eri kuluttajille toimitetut määrät yhteensä. Laskettujen ja havaittujen toimitusten määrät voivat olla eri suuruiset. - Toimitukset teollisuudelle (lukuun ottamatta rauta- ja terästeollisuutta) Kattavat polttoainetoimitukset kaikille teollisuudenaloille rauta- ja terästeollisuutta lukuun ottamatta. - Toimitukset rauta- ja terästeollisuudelle Kattavat polttoainetoimitukset rauta- ja terästeollisuudelle (NACE Rev 1:n luokat 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 ja 27.52). - Varastot kauden lopulla Vastaavat koksaamojen, puristetehtaiden ja maahantuojien varastoja. TAULUKKO AE3: KOKSAAMOJEN HANKINNAT Kyselylomake on täytettävä kaikentyyppisten koksaamojen (kaivosten, rauta- ja terästeollisuuden ja itsenäiset) osalta. - Saannit yhteensä Kattavat sekä tuottajilta (kotimainen alkuperä) ja maahantuojilta peräisin olevat saannit että kaupanvälittäjän välittämät määrät. Alkuperämaa on maa, jossa polttoaineet on varsinaisesti tuotettu. TAULUKKO AE4: KAUPALLISTEN SÄHKÖVOIMALAITOSTEN HANKINNAT Kattavat sekä tuottajilta (kotimainen alkuperä) ja maahantuojilta peräisin olevat saannit että kaupanvälittäjän välittämät määrät. Alkuperämaa on maa, jossa polttoaineet on varsinaisesti tuotettu. VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU> Taulukko 1 Hankinta ja muuntaminen >KAAVION LOOPU> VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU> Taulukko 2 Energia ja loppukulutus >KAAVION LOOPU> VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU> Taulukko 3 Tuonti alkuperän mukaan >KAAVION LOOPU> VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU> Taulukko 4 Vienti määräpaikan mukaan >KAAVION LOOPU> VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU> Taulukko 5 Keskimääräiset nettolämpöarvot >KAAVION LOOPU> VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU> Taulukko A E1 Kivihiilen, ruskohiilen ja turpeen hankinta >KAAVION LOOPU> VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU> Taulukko A E2 Koksin ja puristeiden hankinta >KAAVION LOOPU> VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU> Taulukko A E3 Koksaamojen hankinnat (1) Tarkentakaa >KAAVION LOOPU> VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU> Taulukko A E4 Kaupallisten sähkövoimalaitosten hankinnat >KAAVION LOOPU> KUUKAUSITTAINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET 1. Palautuspäivä Määräaika on kolme kuukautta viitekuukauden päättymisestä. Mahdolliset muuta kuin viitekuukautta koskevat korjaukset lähetetään yhdellä tai useammalla erillisellä lomakkeella. 2. Lähettäminen Kyselylomake lähetetään sähköpostitse. Ne, joilla ei ole siihen tarvittavaa ohjelmistoa, lähettävät lomakkeet postitse. 3. Osoite Sähköpostiosoite: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.be Postiosoite: EUROOPAN KOMISSIO Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto Yksikön päällikkö Yksikkö "Energia, raaka-aineet" Bâtiment Jean Monnet rue Alcide de Gasperi L-2920 LUXEMBOURG 4. Kyselylomakkeen sisältö Taulukot ME1, ME2, ME3 KUUKAUSITTAINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET 1. Yksiköt Kaikki arvot annetaan tuhansina metrijärjestelmän tonneina, ellei toisin ole mainittu. 2. Tuotteiden määritelmät Kivihiili Orgaaninen fossiilinen kiinteä sedimentti, väriltään musta polttoaine, jonka bruttolämpöarvo on yli 24 MJ/kg tuhkattomassa aineessa ja jonka vesipitoisuus on 30° C lämpötilassa ja 96 % ilman suhteellisessa kosteudessa saatava. Espanjassa tuotettu "lignito negro" kuuluu myös kivihiileen. Ruskohiili Orgaaninen fossiilinen sedimentti, väriltään ruskea tai musta polttoaine, jonka bruttolämpöarvo on alle 24 MJ/kg tuhkattomassa aineessa ja jonka vesipitoisuus on 30 °C lämpötilassa ja 96 % ilman suhteellisessa kosteudessa saatava. Siinä erotetaan: - vanha ruskohiili Vanhan ruskohiilen vesipitoisuus on 20-25 % ja tuhkapitoisuus 9-13 %. Vanha ruskohiili on muodostunut mesotsooisella kaudella. Sitä tuottaa yhteisössä enää Ranska (Provence). - nuori ruskohiili Nuoren ruskohiilen vesipitoisuus on 40-70 % ja tuhkapitoisuus tavallisesti 2-6 %; viimeksi mainittu voi eräissä esiintymissä olla 12 %. Nuori ruskohiili on muodostunut enimmäkseen tertiäärikaudella. Tätä polttoainetta louhitaan yleensä avolouhoksissa. Turve Möyheä ja nostettava, enemmän tai vähemmän tiivis kasvisalkuperää oleva aine, jota voidaan polttaa kuivaamisen jälkeen. Turpeen vesipitoisuus on korkea (noin 90 %:iin saakka); väriltään turve on vaalean tai tumman ruskeaa. Kivihiilipuristeet (briketit) Kivihiilipuristeet ovat määrätyn kokoisia paloja, jotka valmistetaan tavallisesti kuumassa ja paineistetussa puristuksessa rakeisesta kivihiilestä lisäämällä sideaineita (terva). Ruskohiilipuristeet (briketit, pölyhiili) Ruskohiilipuristeita saadaan, kun raaka murskattu ja kuivattu ruskohiili puristetaan kovassa paineessa samankokoisiksi paloiksi ilman sidosaineita. Briketteihin kuuluvat myös kuivattu ruskohiili ja ruskohiilipöly. Kivihiilikoksi Kivihiilikoksi on kiinteä keinotekoinen polttoaine, joka saadaan kivihiilen kuivatislauksella suojaamalla se osittain tai kokonaan ilmalta. Siinä erotetaan valmistusmenetelmän mukaan: - kivihiilikoksi, joka saadaan korkeassa lämpötilassa koksaamalla, - puolikoksi, joka saadaan alhaisessa lämpötilassa koksaamalla, - kaasukoksi, joka tuotetaan kaasulaitoksissa. Ruskohiilikoksi Ruskohiilikoksi on ruskohiilen ilmattomassa kuivatislauksessa syntyvä kiinteä jäte. 3. Maantieteellinen kattavuus - Belgia - Tanska (ei kuitenkaan Färsaaret ja Grönlanti) - Saksa - Kreikka - Espanja (mukaan lukien Baleaarit, Kanariansaaret, Ceuta ja Melilla) - Ranska (ainoastaan emämaa, ei Monaco ja merentakaiset maat ja alueet) - Irlanti - Italia (ei kuitenkaan San Marino) - Luxemburg (suuriruhtinaskunta) - Alankomaat (pois lukien Alankomaiden Antillit) - Itävalta - Portugali (mukaan lukien Azorit ja Madeira) - Suomi - Ruotsi - Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti, paitsi Kanaalisaaret ja Man-saari ja poislukien merentakaiset alueet) 4. Taulukoiden täyttämisohjeet TAULUKKO ME1: KIVIHIILEN, RUSKOHIILEN JA TURPEEN HANKINTA - Tuotanto Tuotanto (mukaan lukien pienten kaivosten ja avolouhosten tuotanto) määritellään kaivoksen nettotuotannoksi, joka saadaan, kun bruttotuotannosta (maan pinnalle nostetusta hiilestä) on poistettu jätteet seulonnan ja pesun avulla. Yleensä siihen kuuluu huonolaatuisen hiilen tuotanto (pöly ja seokset), mutta ei talteenotettavat tuotteet. - Talteenotto Kattaa talteenotetut ja myydyt lietteet, jäteliuskeet ja muut huonolaatuiset tuotteet. - Kokonaistuonti ja kokonaisvienti Tuontiin ja vientiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle tai lähtevät valtion alueelta lukuun ottamatta kauttakuljetuksia. Kaivosten suorat tuonnit kuuluvat kokonaistuontiin. Vienti käsittää uudelleenviedyt polttoaineet. - Varastomuutos Varastomuutos johtuu varastoissa olevien määrien erosta viitekauden alussa ja lopussa ottaen huomioon varastojen korjaukset. Varastoihin kuuluvat kaivosten ja maahantuojien hallussa olevat määrät. Tähän kohtaan eivät kuulu kuluttajien (joita ovat myös kaupalliset sähkövoimalaitokset ja koksaamot) varastot, lukuun ottamatta kuluttajien suoraan maahantuomia varastoja. - Omat toimitukset (lasketut) Tuotanto + talteenotto + tuonti - vienti + varastomuutos. Omat toimitukset vastaavat markkinoille toimitettuja laskettuja määriä. - Toimitukset sisämarkkinoille (havaitut) Tämä kohta kattaa toimitukset sisämarkkinoille ja se on sama kuin eri kuluttajille toimitetut määrät yhteensä. Laskettujen ja havaittujen toimitusten määrät voivat olla eri suuruiset. - Tuottajien oma käyttö Kattaa tuotantoyksiköiden oman käytön (lukuun ottamatta kaivosten sähkövoimalaitosten, puristetehtaiden ja koksaamojen kulutusta sekä toimituksia henkilökunnalle). - Toimitukset kaupallisille sähkövoimalaitoksille Kattavat polttoainetoimitukset kaupallisille sähkövoimalaitoksille. Sähkövoimalaitoksia ovat yrityksiä, joiden päätoimiala on ulkopuolisille käyttäjille myytävän sähkön tuotanto. Ne voivat kuulua joko yksityiselle tai julkiselle sektorille. Kaupalliset sähkövoimalaitokset käsittävät sekä ainoastaan sähköä tuottavat laitokset että sähköä ja lämpöä tuottavat vastapainevoimalat. - Toimitukset kaivosten sähkövoimalaitoksille Kattavat polttoainetoimitukset kaivosten sähkövoimalaitoksille. - Toimitukset koksaamoille Kattavat toimitukset koksaamoille (kaivosten, rauta- ja terästeollisuuden ja itsenäiset) muuntamista varten. - Toimitukset puristetehtaille Kattavat toimitukset puristetehtaille (kaivosten ja itsenäiset) muuntamista varten. - Toimitukset teollisuudelle (lukuun ottamatta rauta- ja terästeollisuutta) Kattavat polttoainetoimitukset kaikille teollisuudenaloille rauta- ja terästeollisuutta lukuun ottamatta. Toimitukset teollisuuden omille sähkölaitoksille ilmoitetaan tässä. - Toimitukset rauta- ja terästeollisuudelle Kattavat polttoainetoimitukset rauta- ja terästeollisuudelle (NACE Rev 1:n luokat 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 ja 27.52). - Muut toimitukset Kattavat polttoainetoimitukset kotitalouksille (mukaan lukien kaivosten ja niihin liittyvien laitosten henkilökunnalle toimitetut määrät), palveluille (hallinto, kauppa jne.) sekä muihin kohtiin kuulumattomille aloille (lämpövoimalaitokset, liikenne jne.) - Varastot kauden lopulla Vastaavat kaivosten ja maahantuojien ja koksaamojen varastoja. TAULUKKO ME2: KOKSIN JA PURISTEIDEN HANKINTA - Tuotanto Ilmoittakaa valmistettujen polttoaineiden määrät. Tuotantoon kuuluvat yleensä tuottajan itse tuotannossa kuluttamat määrät. - Tuonti ja vienti Tuontiin ja vientiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle tai lähtevät valtion alueelta lukuun ottamatta kauttakuljetuksia. Vienti käsittää uudelleenviedyt polttoaineet. - Varastomuutos Varastomuutos johtuu varastoissa olevien määrien erosta viitekauden alussa ja lopussa ottaen huomioon varastojen korjaukset. Varastoihin kuuluvat koksaamojen (koksi) tai tehtaiden (puristeet) sekä maahantuojien hallussa olevat määrät. Tähän kohtaan eivät kuulu kuluttajien varastot, lukuun ottamatta kuluttajien suoraan maahantuomia varastoja. - Omat toimitukset yhteensä (lasketut) Määritellään seuraavasti: tuotanto + tuonti - vienti + varastomuutos. - Toimitukset sisämarkkinoille (havaitut) Tämä kohta kattaa toimitukset sisämarkkinoille ja se on sama kuin eri kuluttajille toimitetut määrät yhteensä. Laskettujen ja havaittujen toimitusten määrät voivat olla eri suuruiset. - Toimitukset teollisuudelle (lukuun ottamatta rauta- ja terästeollisuutta) Kattavat polttoainetoimitukset kaikille teollisuudenaloille rauta- ja terästeollisuutta lukuun ottamatta. - Toimitukset rauta- ja terästeollisuudelle Kattavat polttoainetoimitukset rauta- ja terästeollisuudelle (NACE Rev 1:n luokat 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 ja 27.52). - Muut toimitukset (julkisille ja kaupallisille palveluille, kotitalouksille jne.) Kattavat polttoainetoimitukset kotitalouksille (mukaan lukien kaivosten ja niihin liittyvien laitosten henkilökunnalle toimitetut määrät) ja palveluille (hallinto, kauppa jne.). - Varastot kauden lopulla Vastaavat koksaamojen, puristetehtaiden ja maahantuojien varastoja. TAULUKKO ME3: TUONTI Tuontiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle lukuun ottamatta kauttakuljetuksia. Alkuperämaa on maa, jossa polttoaineet on varsinaisesti tuotettu. Jos alkuperämaata ei ole maaluettelossa tai sitä ei ole ilmoitettu, käytetään kohtaa "muut". KUUKAUSITTAINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU> Taulukko M E1 Kivihiilen, ruskohiilen ja turpeen hankinta >KAAVION LOOPU> KUUKAUSITTAINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU> Taulukko M E2 Koksin ja puristeiden hankinta >KAAVION LOOPU> KUUKAUSITTAINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU> Taulukko M E3 Tuonti >KAAVION LOOPU> KYSELYLOMAKE KIVIHIILIKAIVOSTEN HENKILÖSTÖ (EHTY) 1. Palautuspäivä Määräaika on 45 päivää viiteajanjaksona olevan neljännesvuoden päättymisestä neljännesvuosittaisten kyselylomakkeiden C-1 ja C-2 osalta. Määräaika on kolme kuukautta viitevuoden päättymisestä vuosittaisen kyselylomakkeen C-3 osalta. Mahdolliset muuta kuin viiteajanjaksoa koskevat korjaukset lähetetään yhdellä tai useammalla erillisellä lomakkeella. 2. Lähettäminen Kyselylomake lähetetään sähköpostitse. Ne, joilla ei ole siihen tarvittavaa ohjelmistoa, lähettävät lomakkeet postitse. 3. Osoite Sähköpostiosoite: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.be Postiosoite: EUROOPAN KOMISSIO Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto Yksikön päällikkö Yksikkö "Energia, raaka-aineet" Bâtiment Jean Monnet rue Alcide de Gasperi L-2920 LUXEMBOURG 4. Kyselylomakkeen sisältö Taulukot C-1, C-2, C-3 >KAAVION ALKU> Kyselylomake C-1 KIVIHIILIKAIVOSTEN HENKILÖSTÖRAKENNE (EHTY) Jäsenvaltio: Neljännesvuosi: Vuosi: Kyselylomake on palautettava asianmukaisesti täytettynä viimeistään 45 päivän kuluttua viitteenä olevan neljännesvuoden päättymisestä. Henkilöiden lukumäärä neljännesvuoden lopussa Kaivosyritykset, myös niitä avustavat laitokset Liittyvät teollisuuslaitokset Yhteensä Maanpinnan alla Maan pinnalla Yhteensä 01 02 03 = 01 + 02 04 05 = 03 + 04 1.Työläiset 2.Työnjohtajat 3.Toimihenkilöt 4.Työharjoittelijat 5.Yhteensä >KAAVION LOOPU> SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET 1. Kyselyn ala Kysely koskee kaikkia kivihiilikaivoksia, lukuun ottamatta niitä, jotka on hiilentuottajamaissa luokiteltu pieniksi kaivoksiksi (Saksan liittotasavallassa "Kleinzechen" Saarin alueella; Isossa-Britanniassa "licensed mines"), sekä avolouhoksia. Kysely koskee maanpinnan alla ja maan pinnalla sijaitsevien kaivoslaitosten (joihin kuuluvat myös niitä avustavat laitokset) sekä niihin liittyvien laitosten ja hallintolaitosten ("muut laitokset") kaikkia palkansaajia. 1.1 Maanpinnan alla työskenteleviä palkansaajia ovat kaikki louhimistehtäviin suoranaisesti osoitetut palkansaajat. Jos palkansaajan toiminta jakaantuu sekä maanpinnan alla että maan pinnalla tapahtuvaan toimintaan, olisi se luokiteltava pääasiallisen toimintapaikan mukaan. 1.2 Maan pinnalla työskenteleviä palkansaajia ovat kaivoksen maan pinnalla sijaitsevissa laitoksissa (joihin kuuluvat myös niitä avustavat laitokset), tai "muissa laitoksissa" toimivat palkansaajat. 2. Laitosten määritelmät A. Kaivoksen laitokset, joihin kuuluvat niitä avustavat laitokset (kaivos) 1) maanpinnan alla olevat laitokset 2) maan pinnalla olevat laitokset 3) kaivosta avustavat laitokset. Avustavina laitoksina pidetään toimipaikassa maan pinnalla ja maanpinnan alla oleville louhoksille palveluja suoraan tarjoavia laitoksia. B. Muut laitokset 1) koksaamot ja hiilen sivutuotteita talteen ottavat laitokset 2) puristetehtaat 3) brikettitehtaat 4) sähkövoimalaitokset, joiden tuottama energia on tarkoitettu pääasiassa ulkopuolisille kuluttajille 5) työpajat, joiden palvelut kattavat useita toimipaikkoja (keskustyöpajat) 6) laitokset, jotka kuljettavat paikalliseen myyntiin ja satamiin tarkoitetun käsitellyn hiilen varastointikeskuksiin 7) rautatiet, satama- ja merenkulkulaitokset 8) hallintolaitokset, joiden henkilöstön toiminta koostuu pääasiassa toimistotyöstä laajassa merkityksessä; esimerkiksi tieteellistä toimintaa harjoittavat henkilöt (varsinkin laboratoriossa), teknikot, kaupallisten laitosten toimihenkilöt (esimerkiksi kirjanpitäjät ja myyjät), hallintohenkilöstö (esimerkiksi henkilöstöosastot), toimiston toimihenkilöt (toimistovirkailijat, ajankäyttöä seuraava henkilöstö, konekirjoittajat) ja tietotekniikkahenkilöstö 9) sosiaaliset laitokset (esimerkiksi keittiöt ja ruokalat jne.) 10) työntekijöiden asunnoista vastaavat laitokset. 3. Henkilöstörakenne Kokonaishenkilöstö käsittää kaikki työntekijät, jotka ovat yrityksen kirjoissa kokopäivä- tai osapäivätyöntekijöinä. Siihen kuuluvat työläiset, toimihenkilöt ja työharjoittelijat. Kivihiilikaivoksissa työskenteleviä ulkopuolisten yritysten työntekijöitä ei lasketa henkilöstöön. Työläisten ja toimihenkilöiden välinen ero Työläisten ja toimihenkilöiden välinen ero perustuu perinteisesti harjoitetun päätoiminnan luonteeseen: - työläisinä pidetään työntekijöitä, jotka tekevät pääasiassa ruumiillista työtä ja joille maksetaan tavallisesti urakkapalkkaa tai tunti- tai päiväpalkkaa. Kuukausipalkkaiset työläiset on laskettava myös työläisiin, jos he tekevät pääasiassa ruumiillista työtä, - toimihenkilöt kuuluvat henkilöstöön, joka yleensä tai valtaosan ajasta ei tee ruumiillista työtä ja jolle maksetaan kuukausipalkkaa. Tähän luokkaan kuuluvat myös ne urakkapalkalla tai tunti- tai viikkopalkalla työskentelevät työntekijät, joiden työ on pääasiassa muuta kuin ruumiillista. Toimihenkilöihin kuuluu laitosten johto, teknistieteellinen ja kaupallinen henkilöstö sekä hallintohenkilöstö. Tekniikan kehittymisen vuoksi työläisten ja toimihenkilöiden suorittamien päätehtävien ominaisuuksia ei enää voi erottaa toisistaan yhtä selkeästi. Ominaisuudet ovat kuitenkin tärkeitä sosiaalivakuutuksia ja muita asioita koskevassa tavanomaisessa lainsäädännössä, jossa tehdään ero työläisten ja toimihenkilöiden välillä. On myös olemassa tiettyjä eroja yhteisön hiiltä tuottavien jäsenvaltioiden välillä. Työharjoittelijat Työharjoittelijoita ovat henkilöt, jotka työskentelevät erityisessä koulutusohjelmassa ja joille maksetaan erityisen harjoittelijoihin sovellettavan taksan mukaisesti (koulutussopimuksella olevat työntekijät) sekä muut nuoret työntekijät, jotka käyvät tavanomaisena työaikana oppilaitoksissa tai kursseilla. Työnjohtajat Työnjohtajina pidetään kaikkia henkilöitä, jotka ovat vastuussa henkilöstölle annettujen tehtävien moitteettomasta ja tarkoituksenmukaisesta suorittamisesta ja kaivoksia koskevien voimassa olevien asetusten, säännösten, määräysten ja valvontaohjeiden noudattamisesta. >KAAVION ALKU> Kyselylomake C-2 MUUTOKSET KIVIHIILIKAIVOSTEN HENKILÖSTÖSSÄ (EHTY) Jäsenvaltio: Neljännesvuosi: Vuosi: Kyselylomake on palautettava asianmukaisesti täytettynä viimeistään 45 päivän kuluttua viitteenä olevan neljännesvuoden päättymisestä Neljännesvuoden kokonaismäärät Kaivosyritykset, myös niitä avustavat laitokset Liittyvät teollisuuslaitokset Yhteensä Työläiset Toimihenkilöt Työläiset Toimihenkilöt Maanpinnan alla Maan pinnalla Maanpinnan alla Maan pinnalla 01 02 03 04 05 06 07 = 01 - 06 1. Kaivoksiin tulleet työntekijät yhteensä 2. Lähteneet työntekijät yhteensä 2.1 Erottaminen 2.1.1 Erottaminen taloudellisista syistä 2.2 Työntekijä irtisanonut sopimuksen 2.3 Eläkkeelle siirtyminen 2.3.1 Varhaiseläkkeelle siirtyminen 2.3.2 Työkyvyttömyys 2.4 Kuolema 2.5 Muut syyt >KAAVION LOOPU> SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET 1. Ks. kyselylomake C-1 kyselyn alan ja yleisten määritelmien osalta. 2. Henkilöstömuutokset Henkilöstömuutoksiin sisältyvät yksinomaan kivihiilikaivosalalle tosiasiallisesti tulleet ja sieltä lähteneet työntekijät, mutta ei alan sisäisiä siirtoja. Tulleita työntekijöitä ovat ne työntekijät, jotka tutkitun kauden aikana aloittivat työn kivihiilikaivoksissa. Lähteneitä työntekijöitä ovat ne työntekijät, jotka tutkitun kauden aikana lähtevät kivihiilikaivoksista. Lähteneet työntekijät erotellaan tärkeimpien sosiaalisten tekijöiden mukaisesti: 2.1. Erottaminen Erottaminen on työnantajan tekemä työsopimuksen irtisanominen määräajassa. Tässä ilmoitetaan ainoastaan ne tapaukset, joissa työntekijät lähtevät lopullisesti. 2.1.1. Erottaminen taloudellisista syistä Erottamiseen johtavia taloudellisia syitä saattavat olla menekin laskeminen, louhinnan (osittainen) lopettaminen ja rakenteellista uudelleenjärjestelyä koskevat toimet. Varhaiseläkkeelle lähtemisen vuoksi tarvittavaa erottamista ei ilmoiteta tässä vaan kohdassa "Varhaiseläkkeelle siirtyminen". 2.2. Irtisanoutuminen Tähän sisältyvät työntekijän tekemä sopimuksenmukainen työsopimuksen irtisanominen määräajassa sekä sopimuksen rikkominen. Irtisanoutumisia, jotka tehdään vartavasten helpottamaan sopimuksen korvaamista uudella, ei lueta mukaan. 2.3. Eläkkeelle siirtyminen Eläkkeelle siirtyessään työntekijä saa yrityksestä lähtiessään oikeuden eläkkeeseen tai vastaavaan valtion maksamaan korvaukseen. Yleensä eläkkeelle siirtyminen merkitsee ammattitoiminnan lopullista lopettamista, koska kyseinen henkilö on saavuttanut laillisen eläkeiän, varhaiseläkeiän tai on työkyvytön. 2.3.1. Varhaiseläkkeelle siirtyminen taloudellisista syistä Tässä eläkemuodossa työntekijä lähtee yrityksestä ennen laillisen eläkeiän saavuttamista ja olematta kyvytön harjoittamaan ammattitoimintaa, koska hänen pitämisensä yrityksessä ei enää ole mahdollista taloudellisista syistä tai uudelleenjärjestelyä koskevien toimenpiteiden vuoksi. Tästä syystä työntekijällä on oikeus eläkkeeseen tai työpaikan vaihtamiseen liittyvään korvaukseen. 2.3.2. Varhaiseläkkeelle siirtyminen työkyvyttömyyden vuoksi Tässä on kyse työntekijöistä, joilla on oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen. 2.4. Kuolema 2.5. Muut syyt Muihin syihin kuuluvat henkilöiden lähteminen kaivostyöskentelyyn sopimattomuuden, ase- tai siviilipalveluksen tai muun syyn vuoksi (määräaikaisen työsuhteen päättyminen, esimerkiksi harjoittelijat tai opintojensa rahoittamiseksi työskennelleet opiskelijat; erottaminen/irtisanominen ilman irtisanomisaikaa; yrityksen johdon ja työntekijän välinen yhteinen sopimus irtisanoa työsopimus säädettyä irtisanomisaikaa noudattamatta; opiskelemaan tai kursseille lähtevät henkilöt, jolloin työsopimus lakkautetaan työntekijän poissaoloajaksi). >KAAVION ALKU> Kyselylomake C-3 KIVIHIILIKAIVOSTEN HENKILÖSTÖ IÄN MUKAAN (Tilanne vuoden lopussa) Jäsenvaltio: Vuosi: Kyselylomake on palautettava asianmukaisesti täytettynä viimiestään kolmen kuukauden kuluttua viitevuoden päättymisestä. Kaivosyritykset, myös niitä avustavat laitokset Kaivoksiin liittyvät teollisuuslaitokset Yhteensä Työläiset Toimihenkilöt Työläiset Toimihenkilöt Maanpinnan alla Maan pinnalla Maanpinnan alla Maan pinnalla 01 02 03 04 05 06 07 = 01 - 06 1. KAAVION LOOPU> SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET 1. Ks. kyselylomaketta C-1 kyselyn alan ja yleisten määritelmien osalta. 2. Henkilöstö iän mukaan Laskelmat perustuvat täysinä vuosina ilmoitettuun ikään. Henkilöiden määrä lasketaan 31 päivänä joulukuuta.