Neuvoston asetus (ETY) N:o 1360/90, annettu 7 päivänä toukokuuta 1990, Euroopan koulutussäätiön perustamisesta



Virallinen lehti nro L 131 , 23/05/1990 s. 0001 - 0005

Suomenk. erityispainos Alue 16 Nide 2 s. 0003

Ruotsink. erityispainos Alue 16 Nide 2 s. 0003



NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 1360/90, annettu 7 päivänä toukokuuta 1990, Euroopan koulutussäätiön perustamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(), sekä katsoo, että Eurooppa-neuvosto on kokouksessaan Strasbourgissa 8 ja 9 päivänä joulukuuta 1989 pyytänyt neuvostoa tekemään vuoden 1990 alussa tarvittavat päätökset Euroopan koulutussäätiön perustamiseksi Keski- ja Itä-Euroopan maille komission aloitteesta, neuvosto on antanut 18 päivänä joulukuuta 1989 Unkarin tasavallalle ja Puolan kansantasavallalle annettavasta taloudellisesta tuesta asetuksen (ETY) N:o 3906/89(), jossa säädetään tuesta etenkin koulutuksen alalla Unkarissa ja Puolassa meneillään olevan taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistusliikkeen tukemiseksi, neuvosto voi myöhemmin ulottaa tämän avun asiaa koskevalla säädöksellä muihin Keski- ja Itä-Euroopan maihin, taloudellinen ja yhteiskunnallinen uudistus edistää Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja yhteisön välisten vastavuoroisesti hyödyllisten talous- ja kauppasuhteiden kehitystä; nämä vahvistuneet suhteet edistävät myös taloudellisen toiminnan tasapainoista kehitystä yhteisössä, Euroopan koulutussäätiö voisi osaltaan edistää merkittävästi tehokasta koulutusavun antamista niille Keski- ja Itä-Euroopan maille, joille voidaan antaa taloudellista apua uudistamisen tukemiseksi, tätä edistämistä varten Euroopan koulutussäätiön on käytettävä hyväksi yhteisössä saatuja kokemuksia ammatillisesta koulutuksesta yhteisen politiikan toteuttamisessa ammatillisen koulutuksen osalta ja yhteisön koulutusalan laitoksia, yhteisössä ja kolmansissa maissa, myös Keski- ja Itä-Euroopan maissa, on alueellisia ja/tai kansallisia, julkisia ja/tai yksityisiä organisaatioita, joita voidaan pyytää osallistumaan tehokkaan avun antamiseen koulutuksen alalla, Euroopan koulutussäätiön aseman ja rakenteen on oltava sellaisia, että ne helpottavat joustavaa vastaamista avustettavien maiden erityisiin ja erilaisiin tarpeisiin sekä tekevät mahdolliseksi säätiön onnistumisen tehtävissään yhteistyössä nykyisten kansallisten ja kansainvälisten laitosten kanssa, Euroopan koulutussäätiön on oltava oikeushenkilö, joka kuitenkin säilyttää läheiset yhteistyösuhteet komissioon ja noudattaa yhteisön ja sen toimielinten yleistä poliittista vastuullisuutta, Euroopan koulutussäätiön on luotava läheiset suhteet Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskukseen (CEDEFOP), Euroopan laajuiseen liikkuvuutta koskevaan ohjelmaan korkeakouluopintoja varten (Tempus) ja kaikkiin muihin neuvoston perustamiin ohjelmiin avun antamiseksi Keski- ja Itä-Euroopan maille koulutuksen alalla, Euroopan koulutussäätiöön on voitava osallistua sellaisten maiden, jotka eivät ole yhteisön jäsenmaita, mutta jotka ovat sitoutuneet yhteisön ja jäsenmaiden kanssa koulutusavun antamiseen Keski- ja Itä-Euroopan maille sellaisten järjestelyiden perusteella, joiden täytyy ilmetä yhteisön ja niiden itsensä välisistä sopimuksista, ja perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän asetuksen antamiseksi tarvittavista valtuuksista kuin 235 artiklaan sisältyvät, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tavoitteet Tällä asetuksella perustetaan Euroopan koulutussäätiö, jäljempänä "säätiö", jonka tavoitteena on edistää ammatillisen koulutuksen järjestelmien kehittämistä niissä Keski- tai Itä-Euroopan maissa, jotka neuvosto on nimennyt taloudellisen avun saajiksi joko asetuksessa (ETY) N:o 3906/89 tai missä tahansa muussa myöhemmin annetussa asiaa koskevassa säädöksessä. Näitä maita nimitetään jäljempänä "avustuskelpoisiksi maiksi". Säätiö pyrkii erityisesti: - edistämään tehokasta yhteistyötä yhteisön ja avustuskelpoisten maiden välillä ammatillisen koulutuksen alalla, - edistämään yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja 16 artiklassa tarkoitettujen kolmansien maiden myöntämän avun yhteensovittamista. 2 artikla Soveltamisala Säätiö toimii koulutuksen alalla, joka käsittää valmentavan ja jatkuvan ammatillisen koulutuksen sekä nuorten ja aikuisten uudelleenkoulutuksen ja erityisesti johtamiskoulutuksen. 3 artikla Tehtävät Saavuttaakseen 1 artiklassa tarkoitetut tavoitteensa säätiö: a) auttaa määrittelemään koulutustarpeita ja ensisijaisuutta panemalla täytäntöön teknisiä avustustoimenpiteitä koulutuksen alalla ja tekemällä yhteistyötä sopiviksi valittujen toimielinten kanssa avustuskelpoisissa maissa; b) toimii tiedotuskeskuksena ja antaa yhteisölle, sen jäsenvaltioille ja 16 artiklassa tarkoitetuille kolmansille maille sekä avustuskelpoisille maille ja kaikille muille, joita asia koskee, tietoja nykyisistä aloitteista ja tulevista tarpeista koulutuksen alalla sekä tarjoaa kehyksen, jonka kautta avustustarjoukset kanavoidaan; c) tutkii a ja b alakohdan perusteella mahdollisuutta perustaa koulutusta avustavia yhteisyrityksiä, mukaan luettuna kokeiluhankkeet, erityishankkeista vastaavien monikansallisten erikoistuneiden ryhmien perustamiseksi ja sellaisten toimintojen löytämiseksi, joita voidaan rahoittaa yhteisesti, sekä rahoittaa sellaisten hankkeiden tutkimusta ja valmistelua, joiden toteuttamisen voi rahoittaa yksi tai useampi maa, yksi tai useampi maa ja säätiö taikka poikkeustapauksissa säätiö yksin; d) valvoo säätiön rahoittaman toiminnan ja hankkeiden osalta, että julkiset ja/tai yksityiset toimielimet, joilla on osoitettua kokemusta koulutuksesta ja tarvittavaa asiantuntemusta, varmistavat hankkeiden tutkimuksen, valmistelun, toteutuksen ja/tai johtamisen hajautetusti ja joustavasti; e) niiden hankkeiden osalta, joita säätiö on rahoittanut tai joiden rahoitukseen se on osallistunut, huolehtii, että 5 artiklassa tarkoitettu hallitus vahvistaa tarjouskilpailumenettelyt ottaen aiheellisella tavalla huomioon asetuksessa (ETY) N:o 3906/89 ja erityisesti sen 7 artiklassa tai muussa asiaa koskevassa myöhemmin annetussa säädöksessä vahvistetut menettelyt; f) auttaa yhteistyössä komission kanssa valvomaan ja arvioimaan avustuskelpoisille maille annetun koulutusavun yleistä tehokkuutta; g) jakaa tietoa ja kannustaa kokemusten vaihtoon julkaisujen, kokousten ja muiden tarkoituksenmukaisten keinojen avulla; h) hoitaa tämän asetuksen yleisissä rajoissa hallituksen ja komission sopimia tehtäviä. 4 artikla Yleiset säännökset 1. Säätiö on oikeushenkilö. Sillä on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus; se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana tai vastaajana oikeudenkäynneissä. Säätiö ei ole voittoa tavoitteleva toimielin. Säätiö huolehtii yhteistyöstä muiden yhteisön toimielinten, erityisesti CEDEFOPin kanssa. 2. Euroopan tasolla yhteisön toimielinten toimintaan jo osallistuvien työmarkkinaosapuolten ja kansainvälisten, koulutuksen alalla työskentelevien järjestöjen edustajat voivat osallistua säätiön tehtäviin erityisesti 5 artiklan 8 kohdan ja 6 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla. 5 artikla Hallitus 1. Säätiöllä on hallitus, joka muodostuu kunkin jäsenvaltion yhdestä edustajasta ja kahdesta komission edustajasta. Yksi varajäsen voi edustaa kutakin hallituksen jäsentä tai olla mukana jäsenen lisäksi; ollessaan mukana jäsenen lisäksi varajäsenellä ei ole äänioikeutta. 2. Jäsenvaltioiden edustajat nimittää kukin jäsenvaltio. Komissio nimittää omat edustajansa. 3. Edustajien toimikausi on kolme vuotta. Sama henkilö voidaan valita uudelleen. 4. Hallituksen puheenjohtajana on yksi komission edustajista. Puheenjohtaja ei äänestä. Hallitus vahvistaa työjärjestyksensä. Kullakin hallituksen jäsenellä on yksi ääni. Hallitus tekee päätöksensä kahden kolmasosan enemmistöllä, lukuun ottamatta 5 kohdassa tarkoitettuja tapauksia. 5. Hallitus vahvistaa jäsentensä yksimielisellä päätöksellä säätiön kieliä koskevat järjestelyt ottaen huomioon, että on tarpeen taata kaikkien halukkaiden osapuolten osallistuminen säätiön työskentelyyn. 6. Puheenjohtaja kutsuu hallituksen koolle vähintään kaksi kertaa vuodessa sekä jäsenten vähintään yksinkertaisen enemmistön pyynnöstä. Puheenjohtajan on annettava hallitukselle selvitys muista yhteisön toimista, jotka koskevat säätiön työtä, ja siitä, mitä säätiöltä odotetaan seuraavana vuonna. 7. Hallitus hyväksyy säätiön johtajan laatiman luonnoksen pohjalta ja kolmivuotissuunnitelman rajoissa, viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä marraskuuta, säätiön vuosittaisen toimintasuunnitelman seuraavaksi vuodeksi neuvoteltuaan komission kanssa. Vuosisuunnitelmaan sisältyviin toimiin liitetään arvio välttämättömistä kuluista. 8. Hallitus antaa luvan tarpeen mukaan ja tapaus tapaukselta sellaisten alueittaisten tilapäisten työryhmien perustamiselle, joihin kuuluvat kaikki maat tai järjestöt, jotka osallistuvat kyseisten erilaisten hankkeiden rahoittamiseen, sekä muita, joita asia koskee, mukaan luettuna tarvittaessa työmarkkinaosapuolten edustajat. 9. Hallitus esittää komissiolle viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä maaliskuuta vuosikertomusluonnoksen säätiön toiminnasta edellisen vuoden osalta ja toiminnan rahoituksesta. Komissio antaa vuosikertomuksen ja jättää sen Euroopan parlamentin, neuvoston, talous- ja sosiaalikomitean ja jäsenvaltioiden hyväksyttäväksi. Komissio toimittaa tämän kertomuksen tiedoksi myös avustuskelpoisille maille. 6 artikla Neuvoa-antava kokous 1. Säätiöllä on hallituksen nimittämä neuvoa-antava kokous. Neuvoa-antavan kokouksen jäsenet valitaan koulutusalan ja muiden säätiön työhön liittyvien alojen asiantuntijoiden joukosta siten, että otetaan huomioon, että on tarpeen taata työmarkkinaosapuolten, koulutusapua tarjoavien kansainvälisten järjestöjen ja avustuskelpoisten maiden edustajien mukaantulo. Kustakin jäsenvaltioista, kustakin avustuskelpoisesta maasta ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolista valitaan kaksi asiantuntijaa. 2. Hallitus pyytää nimitysehdotuksia: - jokaiselta jäsenvaltiolta, - jokaiselta avustuskelpoiselta maalta, - Euroopan tason työmarkkinaosapuolilta, jotka ovat jo mukana yhteisön toimielinten toiminnassa ja - asianmukaisilta kansainvälisiltä järjestöiltä. 3. Neuvoa-antavan kokouksen toimikausi on yleensä kolme vuotta, joskin hallitus tarkastelee tätä aikaa säännöllisin väliajoin. 4. Neuvoa-antavan kokouksen tehtävänä on antaa 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuja, säätiön vuosittaista toimintasuunnitelmaa koskevia lausuntoja hallitukselle joko sen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan. Kaikki lausunnot annetaan tiedoksi hallitukselle. 5. Säätiön johtaja toimii neuvoa-antavan kokouksen puheenjohtajana. Neuvoa-antava kokous vahvistaa työjärjestyksensä hallituksen suostumuksella. 6. Puheenjohtaja kutsuu neuvoa-antavan kokouksen koolle kerran vuodessa. 7 artikla Johtaja 1. Hallitus nimittää säätiön johtajan komission ehdotuksesta viideksi vuodeksi kerrallaan. Sama henkilö voidaan valita uudelleen. Johtaja on vastuussa: - hallituksen ja kaikkien hallituksen asettamien tilapäisten työryhmien tehtävien valmistelusta ja organisoinnista ja erityisesti säätiön vuosittaisen toimintasuunnitelmaesityksen valmistelusta, - säätiön päivittäisestä hallinnosta, - tulo- ja menotaulukoiden valmistelusta ja säätiön talousarvion toteuttamisesta, - tässä asetuksessa säädettyjen kertomusten valmistelusta ja julkaisemisesta, - kaikista henkilöstöä koskevista kysymyksistä, - 3 artiklassa tarkoitettujen tehtävien täytäntöönpanosta. 2. Johtaja antaa hallinnostaan selvityksen hallitukselle ja osallistuu hallituksen kokouksiin. 3. Johtaja on säätiön laillinen edustaja. 8 artikla Yhteydet muihin yhteisön toimiin Komissio varmistaa yhteistyössä hallituksen kanssa, ja tarvittaessa asetuksen (ETY) N:o 3906/89 9 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, säätiön työskentelyn ja muiden, sekä yhteisössä että avustuskelpoisille maille annettavan avun yhteydessä toteutettujen yhteisön tason toimien välisen johdonmukaisuuden ja tarvittaessa niiden täydentävyyden ottaen huomioon erityisesti Tempus-ohjelman mukaiset toimet. 9 artikla Talousarvio 1. Kaikki säätiön tulot ja menot on arvioitava jokaisen kalenterivuotta vastaavan varainhoitovuoden osalta ja ne kirjataan säätiön talousarvioon, johon sisältyy henkilöstön määrää kuvaava taulukko. 2. Talousarvioon otetut tulot ja menot ovat tasapainossa. 3. Säätiön tuloihin kuuluvat Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon kirjattu avustus, tarjotuista palveluista saadut maksut sekä muista lähteistä tulleet varat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja. 4. Talousarvioon sisältyvät myös erittelyt avustuskelpoisten maiden itsensä sitomista varoista hankkeisiin, joita säätiö rahoittaa. 10 artikla Talousarviomenettely 1. Johtaja laatii joka vuosi säätiön talousarvioesityksen, joka käsittää hallinnosta johtuvat menot ja toimenpideohjelman seuraavaksi varainhoitovuodeksi ja jättää tämän esityksen hallituksen hyväksyttäväksi. 2. Tämän perusteella hallitus hyväksyy viimeistään 15 päivänä helmikuuta säätiön talousarvioesityksen ja jättää sen komission hyväksyttäväksi. 3. Komissio tarkastaa säätiön talousarvioesityksen ottaen huomioon ennen kaikkea ammatillisen koulutuksen ensisijaisuuden avustuskelpoisissa maissa ja näille maille annettavan taloudellisen avun kokonaisvaltaiset suuntaviivat. Komissio vahvistaa tämän perusteella ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden taloudelliseen avustamiseen tarvittavaksi ehdotetun kokonaismäärän rajoissa säätiön talousarvioon vuosittain myönnettävän rahoitusosuuden, joka täytyy kirjata alustavaan esitykseen Euroopan yhteisöjen yleiseksi talousarvioksi. 4. Saatuaan komission lausunnon hallitus vahvistaa jokaisen varainhoitovuoden alussa säätiön talousarvion mukauttamalla sen säätiölle myönnettyihin rahoitusosuuksiin ja muihin varoihin. 11 artikla Talousarvion toteuttaminen ja valvonta 1. Johtaja toteuttaa säätiön talousarviota. 2. Hallituksen komission ehdotuksesta nimittämä varainhoidon valvoja valvoo sitoutumista menoihin ja menojen maksuja sekä kaikkien säätiön tulojen kirjaamista ja saatavien perintää. 3. Kunkin vuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä johtaja jättää komission, hallituksen ja tilintarkastustuomioistuimen hyväksyttäväksi edellisen varainhoitokauden yksityiskohtaiset kaikkien tulojen ja menojen tilit. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa nämä tilit perustamissopimuksen 206 a artiklan mukaisesti. 4. Hallitus myöntää johtajalle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden. 12 artikla Rahoitussäännöt Neuvoteltuaan komission ja tilintarkastustuomioistuimen kanssa hallitus laatii yksityiskohtaiset rahoitussäännöt, joissa määritellään erityisesti säätiön talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa noudatettava menettely. 13 artikla Erioikeudet ja vapaudet Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa sovelletaan säätiöön. 14 artikla Henkilöstösäännöt Säätiön vakinaiseen henkilöstöön, mukaan lukien johtaja, sovelletaan sääntöjä ja asetuksia, jotka vastaavat Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen() henkilöstöä koskevista palvelussuhteen ehdoista 29 päivänä kesäkuuta 1979 annetussa neuvoston asetuksessa (EHTY, ETY, Euratom) N:o 1859/76 vahvistettuja sääntöjä ja asetuksia ja joista neuvosto on komission ehdotuksesta antanut erillisen asetuksen. 15 artikla Oikeudellinen vastuu 1. Säätiön vastuu sopimuksen perusteella määräytyy kyseessä olevaan sopimukseen sovellettavan lain mukaan. 2. Sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun perusteella säätiö korvaa säätiön ja työntekijöidensä tehtäväänsä suorittaessaan aiheuttaman vahingon jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista tällaisen vahingon korvaamiseen liittyvät kiistat. 3. Säätiön työntekijöiden henkilökohtaisesta vastuusta säätiötä kohtaan säädetään asianomaisissa säätiön henkilöstöön sovellettavissa säännöksissä. 16 artikla Kolmansien maiden osallistuminen 1. Säätiön toimintaan voivat osallistua maat, jotka eivät ole yhteisön jäsenvaltioita, mutta jotka ovat sitoutuneet yhteisön ja jäsenmaiden kanssa koulutusavun antamiseen Keski- ja Itä-Eurooppaan sellaisten järjestelyiden perusteella, jotka on kirjattava yhteisön ja niiden itsensä välisiin sopimuksiin, perustamissopimuksen 228 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Sopimuksissa yksilöidään erityisesti näiden maiden säätiön työskentelyyn osallistumisen laatu ja laajuus ja osallistumisen yksityiskohtaiset säännöt sekä annetaan rahoitusosuuteen ja henkilöstöön liittyviä määräyksiä. 2. Kyseisten maiden osallistumisesta 5 artiklan 8 kohdassa tarkoitettuihin tilapäisiin työryhmiin voi tarvittaessa päättää hallitus ilman sopimusta. 17 artikla Valvonta- ja arviointimenettely Neuvoteltuaan hallituksen kanssa komissio määrää menettelystä säätiön työn aikana saatujen kokemusten valvomiseksi ja arvioimiseksi. Komissio antaa tämän menettelyn ensimmäiset tulokset tiedoksi kertomuksessa, jonka se jättää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle ennen 31 päivää joulukuuta 1992. 18 artikla Uudelleentarkastelu Neuvosto tarkastelee uudelleen tätä asetusta komission ehdotuksesta viiden vuoden kuluessa sen voimaantulosta. 19 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet päätöksen säätiön kotipaikasta(). Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 1990. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja G. COLLINS () EYVL N:o C 86, 4.4.1990, s. 12 () EYVL N:o C 113, 7.5.1990 () Lausunto on annettu 25 päivänä huhtikuuta 1990. () EYVL N:o L 375, 23.12.1989, s. 11 () EYVL N:o L 214, 6.8.1976, s. 1 () Tämän asetuksen voimaantulopäivä julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä