NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 8 päivänä helmikuuta 1999, Ruotsin lähentymisohjelmasta 1998-2001



Virallinen lehti nro C 068 , 11/03/1999 s. 0004 - 0004



NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 8 päivänä helmikuuta 1999, Ruotsin lähentymisohjelmasta 1998-2001 (1999/C 68/03) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1), sekä erityisesti sen 9 artiklan 1 ja 2 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, kuultuaan talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON: Neuvoston tarkasteli 8 päivänä helmikuuta Ruotsin lähentymisohjelmaa kaudelle 1998-2001. Ohjelman mukaan julkinen talous pysyy ylijäämäisenä koko vuoteen 2001 kestävän kauden, kun viranomaiset jatkavat edistymistään kohti asettamaansa keskipitkän ajan julkistalouden ylijäämätavoitetta, joka on 2 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen suhdannekierron aikana. Neuvosto pitää tavoitetta asianmukaisena, erityisesti ottaen huomioon väestön ennustetun ikääntymisen, ja suhtautuu myönteisesti siihen, että ohjelmassa korostetaan kokonaistalouden vakauttamista. Neuvosto on myös sitä mieltä, että ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltioiden Cardiffin neuvostossa sopimien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Makrotaloudellisten puitteiden osalta ohjelmassa ennustetaan bruttokansantuotteen kasvun olevan 2,4 prosenttia vuodessa. Neuvosto katsoo, että vaikka lähentymisohjelman kasvuprofiili edellyttää jonkin verran nousua Ruotsin talouden potentiaalisessa kasvuvauhdissa, tämä kuitenkin vaikuttaa realistiselta ja mahdolliselta viime vuosien ennätysmäisen taloudellisen suorituskyvyn pohjalta. Ruotsi täyttää tällä hetkellä inflaatiota koskevan lähentymiskriteerin hyvin. Inflaationäkymät ovat edelleen hyvät ja inflaatio-odotukset ovat jo useiden vuosien ajan vastanneet hintavakautta. Ruotsin perinteisen palkkajärjestelmän huomioon ottaen neuvosto kehottaa valppauteen palkkakehityksessä. Neuvosto myös kannustaa Ruotsia jatkamaan pyrkimyksiä inflaatiotavoitteen saavuttamiseksi siten, että voidaan taata vastaavuus EKP:n hintavakaustavoitteen kanssa. Ruotsi on myös jo jonkin aikaa täyttänyt lähentymiskriteerin pitkäaikaisten korkojen osalta. Tämä kuvastaa Ruotsin talouden kasvavaa vakautta, vakauteen tähtäävän makrotaloudellisen politiikan noudattamista sekä viimeaikaista onnistumista julkisen talouden tervehdyttämisessä. Tästä huolimatta talouspolitiikan edellytysten uskottavuuden paraneminen ei ole vielä täysimääräisesti havaittavissa valuuttakurssien vakaudessa. Lisäksi neuvosto huomauttaa, että ollakseen kelpoinen osallistumaan talous- ja rahaliittoon Ruotsin on näytettävä kykenevänsä pysymään tällä linjalla säilyttäen asianmukaisen pariteetin kruunun ja euron välillä riittävän pitkän ajan ilman vakavia jännitteitä. Tätä varten neuvosto odottaa Ruotsin liittyvän aikanaan ERM2-mekanismiin. Neuvosto suhtautuu myönteisesti siihen, että lähentymisohjelmassa pyritään jatkamaan viimeaikaisten ennätysmäisten tulosten saavuttamista julkisen talouden tervehdyttämisessä kasvattamalla julkisen talouden ylijäämää. Ohjelman budjettitavoitteet antavat julkiselle taloudelle turvamarginaalin, jotta 3 prosentin viitearvoa suhteessa bruttokansantuotteeseen ei normaaliolosuhteissa ylitetä. Tämän vuoksi neuvosto katsoo, että Ruotsi täyttää vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset. Neuvosto suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, jotka on toteutettu julkisten menojen valvonnan parantamiseksi talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annettujen suositusten mukaisesti. Neuvosto on tyytyväinen myös julkisyhteisöjen velkasuhteen viime aikoina tapahtuneeseen laskuun ja toteaa, että julkisyhteisöjen bruttovelkasuhteen odotetaan laskevan alle 60 prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen vuonna 2001. Neuvosto katsoo, että ohjelman tavoite nostaa työllisyysastetta on tervetullut, erityisesti koska näin veropohjaa saataisiin laajennettua ja tätä kautta parannettaisiin mahdollisuuksia keventää verotaakkaa. Tämän lisäksi neuvosto suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen nostaa työllisyysastetta ja kehottaa viranomaisia tavoitteeseen pyrkiessään keskittymään työpaikkojen luomiseen yksityisellä sektorilla. Neuvosto panee merkille, ettei rakennemuutoksen alalla viime aikoina toteutettuja toimia ole mainittu ohjelmassa kokonaisuudessaan. Ohjelmassa ei myöskään selvitetä yksityiskohtaisesti, mihin suuntaan rakennemuutosta tulevaisuudessa ohjataan, ja niukalti tietoja on myös julkisten investointien painopistealueista ja niissä noudatettavasta strategiasta. Neuvosto suosittelee, että Ruotsi jatkaa viime vuosien pohjalta rakenneuudistuksia, ja suhtautuu erityisen myönteisesti ehdotettuun eläkejärjestelmän uudistamiseen, mikä väestön ennustetun ikääntymisen huomioon ottaen on tärkeää julkistalouden pitkän aikavälin vakauden kannalta. (1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.