FI Euroopan unionin virallinen lehti L 327/20

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2017/2226,

annettu 30 päivänä marraskuuta 2017,

rajanylitystietojärjestelmän (EES) perustamisesta jäsenvaltioiden ulkorajat ylittävien kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa, maastalähtöä ja pääsyn epäämistä koskevien tietojen rekisteröimiseksi ja edellytysten määrittämisestä pääsylle EES:n tietoihin lainvalvontatarkoituksissa sekä Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen ja asetusten (EY) N:o 767/2008 ja (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan ja 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Komissio toi 13 päivänä helmikuuta 2008 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan unionin rajaturvallisuuteen liittyvien tulevien toimien valmistelu” esiin tarpeen perustaa osana unionin yhdennetyn rajaturvallisuuden strategiaa rajanylitystietojärjestelmä (EES), joka rekisteröi sähköisesti jäsenvaltioiden alueella lyhytaikaiseen oleskeluun oikeutettujen kolmansien maiden kansalaisten maahantulo- ja maastalähtöajat ja -paikat ja laskee heidän sallitun oleskelunsa keston.

(2) Eurooppa-neuvosto korosti kokouksessaan 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2008, että on tärkeää jatkaa työtä unionin yhdennetyn rajaturvallisuuden strategian kehittämiseksi ja muun muassa hyödyntää paremmin uudenaikaista teknologiaa ulkorajojen valvonnan parantamiseksi.

(3) Komissio kannatti 10 päivänä kesäkuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten” sellaisen sähköisen järjestelmän perustamista, johon kirjataan ulkorajan ylittämällä tapahtuvat maahantulot jäsenvaltioiden alueelle ja lähdöt sieltä. Järjestelmän avulla varmistettaisiin kyseiselle alueelle suuntautuvan maahantulon tehokkaampi valvonta.

(4) Eurooppa-neuvosto kehotti kokouksessaan 23 ja 24 päivänä kesäkuuta 2011 kiirehtimään älykkäitä rajoja koskevaa työtä. Komissio julkaisi 25 päivänä lokakuuta 2011 tiedonannon ”Älykkäät rajat – vaihtoehdot ja jatkotoimet”.

(5) Kesäkuussa 2014 hyväksymissään strategisissa suuntaviivoissa Eurooppa-neuvosto korosti, että Schengen-alue, jolla ihmiset voivat matkustaa ilman sisärajavalvontaa, ja unionin alueelle matkustavien ihmisten kasvava määrä edellyttävät unionin yhteisten ulkorajojen tehokasta valvontaa vahvan suojelun varmistamiseksi. Se korosti myös, että unionin on hyödynnettävä kaikkia käytettävissään olevia välineitä tukeakseen jäsenvaltioita näiden tehtävässä, ja että tätä varten ulkorajojen yhdennettyä valvontaa olisi nykyaikaistettava kustannustehokkaalla tavalla, jotta varmistetaan älykäs rajavalvonta, johon kuuluu muun muassa rajanylitystietojärjestelmä ja jossa avustaa laaja-alaisista tietojärjestelmistä vastaava uusi virasto (eu-LISA).

(6) Komissio totesi 13 päivänä toukokuuta 2015 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan muuttoliikeagenda”, että rajanylityksiä tehostamaan tarkoitetun älykkäät rajat -aloitteen myötä päästään uuteen vaiheeseen, jossa rajanylitys helpottuu kolmansista maista vilpittömässä mielessä tulevien matkustajien suurelle enemmistölle. Samalla vahvistetaan laittoman muuttoliikkeen torjuntaa laatimalla rekisteri kaikista kolmansien maiden kansalaisten tekemistä rajanylityksistä suhteellisuusperiaatetta täysimääräisesti noudattaen.

(7) Ulkorajavalvonnan parantamiseksi entisestään ja erityisesti jäsenvaltioiden alueella sallittua oleskeluaikaa koskevien säännösten noudattamisen tarkistamiseksi olisi perustettava EES, joka rekisteröi sähköisesti jäsenvaltioiden alueella lyhytaikaiseen oleskeluun oikeutettujen kolmansien maiden kansalaisten maahantulo- ja maastalähtöajat ja -paikat ja laskee heidän sallitun oleskelunsa keston. Sillä olisi korvattava kaikkia jäsenvaltioita koskevavelvollisuus leimata kolmansien maiden kansalaisten passit.

(8) On välttämätöntä määrittää EES:n tavoitteet, EES:ään tallennettavat tietoluokat, tietojen käyttötarkoitukset, niiden tallentamista koskevat kriteerit, viranomaiset, joilla on pääsy tietoihin, tarkemmat säännöt tietojen käsittelystä ja henkilötietojen suojasta sekä EES:n tekninen rakenne, sen toimintaa ja käyttöä koskevat säännöt ja yhteentoimivuus muiden tietojärjestelmien kanssa. On myös välttämätöntä määritellä EES:ää koskevat vastuut.

(9) EES:ää olisi sovellettava kolmansien maiden kansalaisiin, joille on myönnetty pääsy jäsenvaltioiden alueelle lyhytaikaista oleskelua varten. Sitä olisi sovellettava myös kolmansien maiden kansalaisiin, joiden pääsy alueelle lyhytaikaista oleskelua varten on evätty.

(10) EES:ää olisi käytettävä niiden jäsenvaltioiden ulkorajoilla, jotka soveltavat Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. On suotavaa, että ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, soveltavat sitä täysimääräisesti ennen EES:n käyttöönottoa. Jos sisärajoilla tehtäviä tarkastuksia ei kuitenkaan ole mahdollista poistaa ennen EES:n käyttöönottoa, on tarpeen määritellä EES:n käytön edellytykset niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti sekä vahvistaa säännökset EES:n toiminnasta ja käytöstä sisärajoilla, joilta tarkastuksia ei vielä ole poistettu. Mitä tulee EES:n käytön edellytyksiin, EES:ää olisi käytettävä niiden jäsenvaltioiden ulkorajoilla, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, mutta joiden osalta sovellettavien Schengen-arviointimenettelyjen mukainen tarkistaminen on jo saatettu onnistuneesti päätökseen, joille on annettu passiivinen pääsy neuvoston päätöksellä 2004/512/EY (3) perustettuun viisumitietojärjestelmään (VIS) EES:n käyttöä varten ja joiden osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1987/2006 (4) perustettuun Schengenin tietojärjestelmään (SIS) liittyviä Schengenin säännöstön määräyksiä on alettu soveltaa asianomaisten liittymisasiakirjojen mukaisesti. Nämä edellytykset täyttäviä jäsenvaltioita koskevien EES:n toimintaan ja käyttöön liittyvien säännösten osalta EES:ää olisi käytettävä niiden jäsenvaltioiden kaikilla sisärajoilla, joilta tarkastuksia ei vielä ole poistettu. Näillä rajoilla olisi kuitenkin sovellettava EES:n toimintaa ja käyttöä koskevia erityissäännöksiä, jotta minimoidaan vaikutukset näillä rajoilla tehtäviin rajatarkastusmenettelyihin, eikä tämä vaikuta turvallisuuden tasoon eikä EES:n asianmukaiseen toimintaan eikä myöskään muihin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 (5) mukaisiin rajavalvontaa koskeviin velvoitteisiin.

(11) Tätä asetusta sovellettaessa kolmansien maiden kansalaisten sallitun oleskelun kesto jäsenvaltioiden alueella määräytyy sovellettavan Schengenin säännöstön nojalla.

(12) EES:ään olisi sisällytettävä automaattinen laskentajärjestelmä. Laskettaessa 90 päivän kokonaisaikaa minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana automaattisen laskentajärjestelmän tulisi ottaa huomioon oleskelut niiden jäsenvaltioiden alueella, jotka käyttävät EES:ää. Sallitun oleskelun pidennykset tulisi ottaa huomioon laskettaessa kyseistä kokonaisaikaa, kun kolmannen maan kansalainen saapuu myöhemmin jäsenvaltioiden alueelle. Oleskelut niiden jäsenvaltioiden alueella, jotka eivät vielä käytä EES:ää, olisi laskettava erikseen kolmansien maiden kansalaisten matkustusasiakirjoihin merkittyjen leimojen perusteella.

(13) Automaattisen laskentajärjestelmän tulisi ottaa huomioon ainoastaan oleskelut jäsenvaltioiden alueella, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, mutta käyttävät EES:ää sen tarkistamiseksi, onko 90 päivän kokonaisaikaa noudatettu minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana, ja lyhytaikaista oleskelua varten tarkoitetun Schengen-viisumin voimassaoloajan tarkistamiseksi. Automaattisen laskentajärjestelmän ei tulisi laskea sellaisen oleskelun kestoa, joka perustuu kansalliseen lyhytaikaiseen viisumiin, jonka on myöntänyt jäsenvaltio, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, mutta käyttää EES:ää. Laskettaessa lyhytaikaista oleskelua varten tarkoitetun Schengen-viisumin perusteella sallitun oleskelun kestoa automaattisen laskentajärjestelmän olisi jätettävä huomiotta oleskelut jäsenvaltioiden alueella, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, mutta käyttävät EES:ää.

(14) Olisi laadittava tarkat säännöt EES:n kehittämiseen ja toimintaan liittyvästä vastuusta ja jäsenvaltioiden vastuusta, joka koskee niiden yhdistämistä EES:ään. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1077/2011 (6) perustetun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston olisi vastattava keskitetyn EES:n kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista tämän asetuksen mukaisesti. Asetusta (EU) N:o 1077/2011 olisi näin ollen muutettava vastaavasti.

(15) EES:n tavoitteena olisi oltava ulkorajavalvonnan parantaminen, luvattoman maahanmuuton estäminen ja muuttovirtojen hallinnan helpottaminen. EES:n olisi tarvittaessa erityisesti edistettävä sellaisten henkilöiden tunnistamista, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueella sallitun oleskelun kestoa koskevia edellytyksiä. Lisäksi EES:n olisi edistettävä terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista ja tutkimista.

(16) EES:ään olisi sisällyttävä seuraavat elementit: keskusjärjestelmä, jäljempänä ’EES:n keskusjärjestelmä’, jonka avulla käytetään biometristen ja aakkosnumeeristen tietojen tietokoneistettua keskustietokantaa, jokaisessa jäsenvaltiossa oleva yhdenmukainen kansallinen rajapinta, suojattu viestintäkanava EES:n keskusjärjestelmän ja keskusviisumitietojärjestelmän, jäljempänä ’VIS:n keskusjärjestelmä’, välillä sekä EES:n keskusjärjestelmän ja yhdenmukaisten kansallisten rajapintojen välinen suojattu ja salattu viestintäinfrastruktuuri. Kunkin jäsenvaltion olisi yhdistettävä kansalliset rajainfrastruktuurinsa yhdenmukaiseen kansalliseen rajapintaan suojatusti. Keskustasolla olisi perustettava tietorekisteri tilastojen tuottamista ja raportointia varten. Jotta kolmansien maiden kansalaiset voisivat milloin tahansa tarkistaa sallitun oleskelun jäljellä olevien päivien määrän, sitä varten olisi kehitettävä verkkopalvelu. Liikkeenharjoittajien olisi myös oltava mahdollista tarkistaa verkkopalvelusta ovatko kolmansien maiden kansalaiset, joilla on yhtä tai kahta maahantuloa varten myönnetty viisumi, jo käyttäneet ne maahantulokerrat, joihin kyseinen viisumi oikeuttaa. Asiaankuuluvia sidosryhmiä olisi kuultava tämän verkkopalvelun kehittämisvaiheessa. Laadittaessa liikkeenharjoittajien verkkopalveluun pääsyä koskevia teknisiä eritelmiä, vaikutuksia matkustajaliikenteeseen ja liikenteenharjoittajiin olisi rajoitettava mahdollisuuksien mukaan. Tätä varten olisi harkittava asianmukaista integrointia asiaankuuluviin järjestelmiin.

(17) EES:stä ja VIS:stä olisi tehtävä yhteentoimivia luomalla VIS:n keskusjärjestelmän ja EES:n keskusjärjestelmän välille suora viestintäkanava, jotta EES:ää käyttävät rajaviranomaiset voivat katsoa VIS:ssä olevia viisumeihin liittyviä tietoja ja poimia niitä maahantulo-/maastalähtötietueiden tai pääsyn epäämistä koskevien tietueiden luomiseksi tai päivittämiseksi, tarkistaa viisumin voimassaolon ja todentaa viisuminhaltijan henkilöllisyyden vertaamalla tämän sormenjälkiä suoraan VIS:ssä oleviin tietoihin rajoilla, joilla käytetään EES:ää, sekä todentaa viisumipakosta vapautettujen kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden sormenjälkiä käyttämällä. Yhteentoimivuuden olisi mahdollistettava myös se, että VIS:ää käyttävät rajaviranomaiset ja viisumiviranomaiset voivat katsoa EES:ää suoraan VIS:stä käsitelläkseen viisumihakemuksia ja tehdäkseen niihin liittyviä päätöksiä, ja se, että viisumiviranomaiset voivat päivittää viisumeihin liittyviä tietoja EES:ssä silloin, kun viisumi mitätöidään tai peruutetaan tai sitä pidennetään. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 767/2008 (7) olisi näin ollen muutettava vastaavasti. Viisumeihin liittyvien tietojen hakemisen ja tuomisen suoraan VIS:stä EES:ään ja niiden päivittämisen olisi tapahduttava automaattisesti sen jälkeen kun asianomainen viranomainen on käynnistänyt kyseisen toiminnon. Kun EES ja VIS tehdään yhteentoimiviksi, olisi noudatettava käyttötarkoituksen rajoittamisen periaatetta.

(18) Tässä asetuksessa olisi määriteltävä, mille jäsenvaltioiden viranomaisille voidaan antaa pääsy EES:ään tallentamaan, muuttamaan, poistamaan tai katsomaan tietoja EES:n erityistarkoituksia varten ja siinä laajuudessa kuin se on tarpeen viranomaisten tehtävien suorittamista varten.

(19) EES:n tietojen käsittelyn olisi oltava oikeasuhteista asetettuihin tavoitteisiin nähden ja tarpeellista toimivaltaisten viranomaisten tehtävien suorittamisen kannalta. Kun toimivaltaiset viranomaiset käyttävät EES:ää, niiden olisi varmistettava, että sen henkilön, jota koskevia tietoja pyydetään, ihmisarvoa ja koskemattomuutta kunnioitetaan. Viranomaiset eivät saisi syrjiä ketään tämän sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen liittyvällä perusteella.

(20) EES:n olisi kirjattava ja käsiteltävä aakkosnumeerisia ja biometrisiä tietoja pääasiallisesti ulkorajavalvonnan parantamiseksi, laittoman maahanmuuton estämiseksi ja muuttovirtojen hallinnan helpottamiseksi. Lisäksi olisi myös voitava päästä tarkastelemaan EES:n henkilötietoja terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi ainoastaan tässä asetuksessa säädetyin ehdoin. Vaikka biometristen tietojen käyttö vaikuttaa matkustajien yksityisyyteen, se on perusteltua kahdesta syystä. Ensinnäkin biometriset tiedot ovat luotettava menetelmä tunnistaa kolmansien maiden kansalaiset, jotka oleskelevat jäsenvaltioiden alueella ilman matkustusasiakirjoja tai muuta tunnistamisvälinettä. Tämä on tavallinen tilanne sääntöjenvastaisesti maahan tulleilla henkilöillä. Toiseksi vilpittömässä mielessä matkustavien henkilöiden maahantulo- ja maastalähtötiedot saadaan biometristen tietojen avulla liitettyä yhteen luotettavammin. Kasvokuvien käyttö yhdessä sormenjälkitietojen kanssa mahdollistaa sormenjälkien rekisteröinnin määrällisen vähentämisen, vaikka tunnistamisen tulokset ovat silti yhtä tarkkoja.

(21) EES:ään olisi rekisteröitävä jokaiselta viisumipakosta vapautetulta kolmannen maan kansalaiselta neljä sormenjälkeä, jos tämä on fyysisesti mahdollista, jotta todentaminen ja tunnistaminen olisi tarkkaa – näin varmistettaisiin, että kolmannen maan kansalaista ei ole jo rekisteröity toisella henkilöllisyydellä tai toisella matkustusasiakirjalla –, ja jotta taattaisiin, että kaikissa olosuhteissa on saatavilla on riittävät tiedot EES:n tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. Viisumin perusteella maahan tulevien kolmansien maiden kansalaisten sormenjäljet olisi tarkastettava VIS:stä. Sekä viisumipakosta vapautettujen että viisumin perusteella maahan tulevien kolmansien maiden kansalaisten kasvokuvat olisi rekisteröitävä EES:ään. Sormenjälkitietoja tai kasvokuvia olisi käytettävä biometrisinä tunnisteina niiden kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden todentamiseksi, jotka on aiemmin rekisteröity EES:ään, niin kauan kuin heitä koskevia henkilökohtaisia tiedostoja ei vielä ole poistettu. Jotta voidaan ottaa huomioon jokaisen rajanylityspaikan erityisominaisuudet ja erilaiset rajat, kansallisten viranomaisten olisi päätettävä kunkin rajanylityspaikan kohdalla, tulisiko sormenjälkitietoja tai kasvokuvaa käyttää pääasiallisena biometrisenä tunnisteena vaaditun todentamisen suorittamiseksi.

(22) Terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjunnassa on välttämätöntä, että nimetyillä viranomaisilla on tehtäviensä hoitamiseksi käytössään mahdollisimman ajan tasalla olevat tiedot. Pääsy VIS:n tietoihin lainvalvontatarkoituksissa on jo osoittautunut hyödylliseksi väkivaltaisesti kuolleiden henkilöiden tunnistamisessa tai auttanut tutkijoita edistymään merkittävästi ihmiskauppaan, terrorismiin tai laittomaan huumekauppaan liittyvissä tutkimuksissa. Pääsy EES:n tietoihin on tarpeellista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2017/541 (8) tarkoitettujen terrorismirikosten tai neuvoston puitepäätöksessä 2002/584/YOS (9) tarkoitettujen muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi. EES:n tietojen avulla olisi voitava todentaa henkilöllisyys sekä silloin, kun kolmannen maan kansalainen on tuhonnut asiakirjansa, että silloin, kun nimetyt viranomaiset tutkivat rikosta sormenjälkien tai kasvokuvien avulla ja haluavat selvittää henkilöllisyyden. Näitä tietoja olisi voitava myös käyttää välineenä näytön hankkimiseksi siten, että selvitetään rikoksesta epäillyn tai rikoksen uhrin matkareitit. Tämän vuoksi EES:n tietojen tulisi olla jäsenvaltioiden nimettyjen viranomaisten ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/794 (10) perustetun Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston, jäljempänä ’Europol’, käytettävissä tässä asetuksessa säädetyn edellytyksin ja rajoituksin. EES:ään pääsyä terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjuntaa, havaitsemista tai tutkimista varten koskevissa edellytyksissä olisi annettava jäsenvaltioiden nimetyille viranomaisille mahdollisuus käsitellä tapauksia, joissa epäillyt käyttävät useita henkilöllisyyksiä. Tätä varten EES:ään pääsyä ei saisi estää se, että on saatu osuma haettaessa tietoja jostain asiaankuuluvasta tietokannasta ennen EES:ään pääsyä. Lainvalvontatarkoituksessa sekä terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi tietojen hakeminen EES:n tietokannasta olisi katsottava olevan oikeasuhteista, jos asia on ylivoimaisen tärkeä yleisen turvallisuuden kannalta. Kaikki haut on perusteltava asianmukaisesti, ja niiden on oltava oikeasuhteisia mainittuun etuun nähden.

(23) Ainoastaan nimetyille viranomaisille, jotka ovat vastuussa terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjunnasta, havaitsemisesta tai tutkinnasta ja joiden osalta jäsenvaltiot voivat taata, että kaikkia tämän asetuksen säännöksiä kuten myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (11) säännöksiä sovelletaan, ja joiden osalta toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien direktiivin (EU) 2016/680 mukaisesti perustettu valvontaviranomainen, voivat todentaa niiden asianmukaisen soveltamisen, olisi annettava lupa katsoa EES:n tietoja.

(24) Europol on avainasemassa rajat ylittävän rikollisuuden tutkimiseen liittyvässä jäsenvaltioiden viranomaisten välisessä yhteistyössä siten, että se tukee unioninlaajuista rikollisuuden ehkäisemistä, analysointia ja tutkimista. Tämän vuoksi myös Europolilla olisi oltava pääsy EES:ään sen oman tehtäväalueen osalta ja asetuksen (EU) 2016/794 mukaisesti. Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi seurattava Europolin suorittamaa tietojen käsittelyä ja varmistettava sovellettavien tietosuojasääntöjen täysimääräinen noudattaminen.

(25) Pääsy EES:ään terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi merkitsee puuttumista perusoikeuksiin, joissa on kyse henkilöiden yksityiselämän kunnioittamisesta ja – silloin kun yksilön henkilötietoja käsitellään EES:ssä – henkilötietojen suojaamisesta. Kaiken tällaisen puuttumisen on tapahduttava lain mukaisesti. Lainsäädäntö on muotoiltava riittävän yksityiskohtaisesti, jotta henkilöt voivat mukauttaa käyttäytymistään sitä vastaavaksi. Lainsäädännöllä on myös suojattava yksilöitä mielivaltaiselta kohtelulta, ja siinä on ilmaistava riittävän selkeästi toimivaltaisille viranomaisille annetun harkintavallan rajat ja sen käyttötavat. Kaikenlaisen puuttumisen näihin perusoikeuksiin on rajoitetuttava siihen, mikä on välttämätöntä oikeutetun ja oikeasuhteisen edun suojaamiseksi demokraattisessa yhteiskunnassa, ja sen on oltava oikeassa suhteessa oikeutettuun tavoitteeseensa.

(26) Rikospaikalta sormenjälkitutkimuksessa löytyvien sormenjälkien, jäljempänä ’latentti sormenjälki’, vertaileminen on poliisiyhteistyön kannalta keskeistä. Tapauksissa, joissa on perusteltua syytä uskoa, että rikokseen syyllistynyt henkilö tai rikoksen uhri on saatettu rekisteröidä EES:ään, mahdollisuus verrata latenttia sormenjälkeä EES:ään tallennettuihin sormenjälkitietoihin on välttämätön, jotta jäsenvaltioiden nimetyt viranomaiset voivat torjua, havaita tai tutkia terrorismirikoksia tai muita vakavia rikoksia esimerkiksi silloin, kun latentit sormenjäljet ovat ainoita rikospaikalta löytyneitä todisteita.

(27) On tarpeen nimetä jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä kansalliset keskusyhteyspisteet, joiden kautta pyynnöt pääsystä EES:ään toimitetaan. Samoin on tarpeen pitää luetteloa nimettyjen viranomaisten operatiivisista yksiköistä, joilla on valtuudet pyytää tällaista pääsyä terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi.

(28) Nimettyjen viranomaisten operatiivisten yksiköiden olisi toimitettava EES:n tietoihin pääsyä koskevat pyynnöt keskusyhteyspisteeseen. Pyynnöt olisi perusteltava asianmukaisesti. Kyseiset operatiiviset yksiköt, joilla on valtuudet esittää pyyntö pääsystä EES:n tietoihin, eivät saisi toimia todentavina viranomaisina. Keskusyhteyspisteen tulisi olla elin tai yhteisö, jolle on kansallisessa oikeudessa annettu valtuudet käyttää julkista valtaa, ja sen olisi pystyttävä henkilöstönsä laadun ja määrän avulla tarkistamaan tehokkaasti, että edellytykset pyytää pääsyä EES:ään täyttyvät jokaisessa tapauksessa. Keskusyhteyspisteiden olisi oltava riippumattomia nimetyistä viranomaisista, ja niiden olisi vastattava itsenäisesti siitä, että tässä asetuksessa säädettyjä EES:ään pääsyn edellytyksiä noudatetaan tiukasti. Kiireellisessä tapauksessa, jossa tietojen varhainen saanti on tarpeen terrorismirikoksiin tai muihin vakaviin rikoksiin liittyvään erityiseen ja tosiasialliseen uhkaan vastaamiseksi, keskusyhteyspisteen olisi voitava käsitellä pyyntö välittömästi ja tehdä tarkistus jälkikäteen.

(29) Jotta henkilötiedot voitaisiin suojata ja jotta voitaisiin estää tietojen järjestelmälliset haut, EES:n tietoja olisi käsiteltävä ainoastaan yksittäistapauksissa ja kun se on tarpeen terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. Nimettyjen viranomaisten ja Europolin olisi pyydettävä pääsyä EES:ään ainoastaan, jos niillä on perustellut syyt uskoa, että pääsyn avulla saadaan tietoja, joilla edistetään merkittävästi terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista.

(30) Lisäksi pääsy EES:ään sellaisten tuntemattomaksi jääneiden terrorismirikoksista ja muista vakavista rikoksista epäiltyjen, näihin rikoksiin syyllistyneiden tai näiden rikosten uhrien tunnistamiseksi olisi myönnettävä ainoastaan sillä edellytyksellä, että jäsenvaltion kansallisiin tietokantoihin on tehty hakuja ja että kaikkien muiden jäsenvaltioiden neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (12) mukaisiin sormenjälkien automaattisiin tunnistusjärjestelmiin tehty haku on tullut valmiiksi tai haku on aloitettu, mutta se ei ole tullut valmiiksi kahden päivän kuluttua.

(31) Jotta henkilötietojen vertailu ja niiden vaihto tapahtuisi tehokkaasti, jäsenvaltioiden olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön olemassa olevat kansainväliset sopimukset sekä jo voimassa oleva henkilötietojen vaihtoa koskeva unionin oikeus, erityisesti päätös 2008/615/YOS, ja hyödynnettävä niitä täysimääräisesti.

(32) EES:ään tallennettuja henkilötietoja olisi säilytettävä vain niin kauan kuin on ehdottomasti tarpeen tietojen käsittelyn tarkoituksia varten. Rajaturvallisuuden ylläpitämiseksi riittää, että niiden kolmansien maiden kansalaisten tietoja, jotka ovat noudattaneet sallitun oleskelun kestoa, säilytetään EES:ssä kolmen vuoden ajan, jotta vältytään siltä, että kolmansien maiden kansalaisten on rekisteröidyttävä uudelleen EES:ään ennen tuon ajan päättymistä. Tämän kolmen vuoden säilytysajan avulla uudelleenrekisteröintejä tarvitaan harvemmin, ja tämä hyödyttää kaikkia matkustajia, sillä sekä keskimääräinen rajanylitysaika että odotusaika rajanylityspaikoilla lyhenevät. Vaikka matkustaja saapuisi jäsenvaltioiden alueelle vain kerran, odotusaika rajanylityspaikalla lyhenee sen ansiosta, että muiden, EES:ään jo rekisteröityneiden matkustajien ei tarvitse rekisteröityä siihen uudelleen ennen kolmen vuoden ajan päättymistä. Tämä kolmen vuoden säilytysaika on tarpeen myös, jotta rajanylityksiä kyetään helpottamaan ja nopeuttamaan, myös käyttämällä automaattisia ja itsepalvelujärjestelmiä. On myös asianmukaista asettaa kolmen vuoden säilytysaika koskemaan niiden kolmansien maiden kansalaisten tietoja, joiden pääsy lyhytaikaista oleskelua varten on evätty. Sellaisten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (13) mukaista oleskelukorttia vailla olevien kolmansien maiden kansalaisten osalta, jotka ovat direktiivin 2004/38/EY soveltamisalaan kuuluvan unionin kansalaisen perheenjäseniä tai jotka ovat unionin oikeuden mukaisen vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluvan kolmannen maan kansalaisen perheenjäseniä, on asianmukaista, että tällaisten henkilöiden jokaista tietuetta, jossa on toisiinsa liitetyt maahantulo-/maastalähtötietueet, säilytetään enintään vuoden ajan kyseiseen tietueeseen linkitetyn jäsenvaltioiden alueelta poistumisen jälkeen. Tietojen säilyttämisajan päätyttyä tiedot olisi poistettava automaattisesti.

(33) On tarpeen säilyttää viiden vuoden ajan niitä kolmansien maiden kansalaisia koskevat tiedot, jotka eivät ole lähteneet jäsenvaltioiden alueelta sallitun oleskeluaikansa kuluessa, jotta helpotetaan tunnistamis- ja palauttamisprosessia. Nämä tiedot olisi poistettava automaattisesti viiden vuoden kuluttua, paitsi jos on olemassa perusteet poistaa ne jo aiemmin.

(34) On tarpeen säilyttää kolmen vuoden ajan niitä kolmansien maiden kansalaisia koskevat henkilötiedot, jotka ovat noudattaneet sallitun oleskelun kestoa, ja niiden kolmansien maiden kansalaisten henkilötiedot, joiden pääsy lyhytaikaista oleskelua varten on evätty, ja on tarpeen säilyttää viiden vuoden ajan niiden kolmansien maiden kansalaisten henkilötiedot, jotka eivät ole lähteneet jäsenvaltioiden alueelta sallitun oleskeluaikansa kuluessa, jotta rajavartijat voivat tehdä asetuksen (EU) 2016/399 edellyttämän riskianalyysin ennen matkustajan päästämistä jäsenvaltioiden alueelle. Myös viisumihakemusten käsittely konsuliedustustoissa edellyttää hakijan matkustustietojen analysointia, jotta voidaan arvioida aiempien viisumien käyttöä ja sitä, onko oleskelun edellytyksiä noudatettu. Passien leimaaminen olisi korvattava EES-tietojen katselulla. EES:ssä olevien matkustustietojen olisi sen vuoksi katettava ajanjakso, joka on riittävän pitkä viisumien myöntämisen kannalta. Kun rajalla tehdään riskianalyysejä ja kun käsitellään viisumihakemuksia, kolmannen maan kansalaisten matkustustiedot olisi tarkistettava sen selvittämiseksi, ovatko nämä aiemmin ylittäneet sallitun oleskelunsa enimmäiskeston. Siksi niiden kolmansien maiden kansalaisten henkilötiedot, jotka eivät ole lähteneet jäsenvaltioiden alueelta sallitun oleskeluaikansa kuluessa, on tarpeen säilyttää viiden vuoden ajan eli pidempään kuin niiden kolmansien maiden kansalaisten henkilötiedot, jotka ovat noudattaneet sallitun oleskelun kestoa, ja niiden kolmansien maiden kansalaisten henkilötiedot, joiden pääsy lyhytaikaista oleskelua varten on evätty.

(35) Olisi laadittava säännöt jäsenvaltioiden vastuusta, joka liittyy tämän asetuksen säännösten rikkomisesta aiheutuviin vahinkoihin.

(36) Ellei tässä asetuksessa säädetä tarkemmista henkilötietojen käsittelyä koskevista säännöistä, jäsenvaltioiden tämän asetuksen soveltamiseksi suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (14), paitsi silloin, kun jäsenvaltioiden nimetyt viranomaiset tai keskusyhteyspisteet suorittavat tällaisen käsittelyn terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten ehkäisemiseksi, tutkimiseksi tai havaitsemiseksi.

(37) Ellei tässä asetuksessa säädetä tarkemmista henkilötietojen käsittelyä koskevista säännöistä, henkilötietojen käsittelyyn, jota jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset suorittavat terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjuntaa, tutkimista tai havaitsemista varten tämän asetuksen nojalla, olisi sovellettava direktiivin (EU) 2016/680 nojalla hyväksyttyjä kansallisia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä.

(38) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (15) olisi sovellettava unionin toimielinten tai elinten toimintaan niiden vastatessa EES:n operatiiviseen hallinnointiin liittyvistä tehtävistä.

(39) Henkilötietoja, jotka jäsenvaltiot ovat saaneet haltuunsa tämän asetuksen nojalla, ei tulisi siirtää kolmannelle maalle, kansainväliselle järjestölle eikä unioniin tai sen ulkopuolelle sijoittautuneelle yksityiselle yhteisölle, eikä tällaisia henkilötietoja saisi asettaa kyseisten tahojen saataville. Tästä säännöstä poiketen olisi kuitenkin oltava mahdollista siirtää tällaisia henkilötietoja kolmannelle valtiolle tai kansainväliselle järjestölle, kun tällaiseen siirtoon sovelletaan tiukkoja ehtoja ja se on yksittäistapauksissa tarpeellista, koska tällä tavoin helpotetaan kolmansien maiden kansalaisen henkilöllisyyden selvittämistä hänen palauttamiseen liittyen. Jos ei ole olemassa asetuksen (EU) 2016/679 mukaista riittävyyttä koskevaa päätöstä täytäntöönpanosäädöksen muodossa tai saman asetuksen mukaisia asianmukaisia suojatoimia, joita sovellettaisiin siirtoihin, EES:n tietoja olisi voitava poikkeuksellisesti siirtää kolmannelle maalle tai kansainväliselle järjestölle palauttamistarkoituksia varten ainoastaan, jos se on välttämätöntä kyseisessä asetuksessa tarkoitettujen tärkeää yleistä etua koskevien syiden vuoksi.

(40) Henkilötietoja, jotka jäsenvaltiot ovat saaneet haltuunsa tämän asetuksen nojalla, olisi voitava siirtää kolmannelle maalle myös poikkeuksellisen kiireellisessä tapauksessa, kun on olemassa terrorismirikokseen liittyvä välitön vaara tai vakavaan rikokseen liittyvä välitön hengenvaara. Välittömän hengenvaaran olisi ymmärrettävä tarkoittavan henkilöön kohdistuvan vakavan rikoksen aiheuttamaa vaaraa, kuten vakavaa ruumiinvammaa, ihmisen elinten ja kudosten laitonta kauppaa, ihmisryöstöä, vapaudenriistoa ja panttivangiksi ottamista, lasten seksuaalista hyväksikäyttöä ja lapsipornografiaa ja raiskausta. Tällaisia tietoja tulisi siirtää kolmanteen maahan ainoastaan silloin, kun on varmistettu, että pyynnön esittänyt kolmas maa antaa vastavuoroisesti maahantulo-/maastalähtötietueisiinsa sisältyviä tietoja EES:ää käyttäville jäsenvaltioille. Niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, joiden nimetyillä viranomaisilla on pääsy EES:ään tämän asetuksen nojalla, olisi voitava siirtää EES:n tietoja jäsenvaltioille, jotka eivät käytä EES:ää, ja jäsenvaltioille, joihin tätä asetusta ei sovelleta. Tällaisten tietojen antamisen edellytyksenä olisi oltava asianmukaisesti perusteltu pyyntö, ja se olisi rajattava siihen, mikä on tarpeellista terrorismirikoksen tai muun vakavan rikoksen torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. Jäsenvaltion, joka käyttää EES:ää, olisi voitava antaa tällaisia tietoja ainoastaan, jos on varmistettu, että pyynnön esittänyt jäsenvaltio antaa vastavuoroisesti maahantulo-/maastalähtötietueisiinsa sisältyviä tietoja EES:ää käyttäville jäsenvaltioille. Direktiiviä (EU) 2016/680 sovelletaan EES:stä saatujen tietojen kaikkeen myöhemmin tapahtuvaan käsittelyyn.

(41) Jokaisessa jäsenvaltiossa asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti perustetun valvontaviranomaisen olisi valvottava jäsenvaltioiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta, kun taas Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi valvottava henkilötietojen käsittelyyn liittyvää unionin toimielinten ja elinten toimintaa. Euroopan tietosuojavaltuutetun ja valvontaviranomaisten olisi tehtävä keskinäistä yhteistyötä EES:n valvonnassa.

(42) Jokaisessa jäsenvaltiossa direktiivin (EU) 2016/680 mukaisesti perustetun valvontaviranomaisen olisi valvottava, että jäsenvaltioiden lainvalvontatarkoituksissa suorittama henkilötietojen käsittely on lainmukaista.

(43) Asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti annettavia tietoja koskevien säännösten lisäksi kolmansien maiden kansalaisille, joiden tiedot kirjataan EES:ään, olisi annettava asianmukaiset tiedot näiden tietojen kirjaamisesta. Jäsenvaltioiden olisi annettava nämä tiedot kirjallisina asianmukaisin keinoin, kuten esitteissä, julisteissa tai muilla asianmukaisilla sähköisillä välineillä.

(44) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen soveltamisen tehokas seuranta, tätä asetusta olisi arvioitava säännöllisin väliajoin.

(45) Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava säännöt tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja varmistettava, että ne pannaan täytäntöön.

(46) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (16) mukaisesti.

(47) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat yhteisen EES:n perustaminen ja tietojen käyttämistä koskevien yhteisten velvoitteiden, edellytysten ja menettelyjen vahvistaminen, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(48) Sen jälkeen kun EES on otettu käyttöön, tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehtyä yleissopimusta (17), jäljempänä ’Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehty yleissopimus’, olisi muutettava jäsenvaltioiden tekemien kahdenvälisten sopimusten osalta ja sen osalta, kuinka pitkä viisumipakosta vapautettujen kolmansien maiden kansalaisten oleskelun sallittu kesto on, kun se ylittää 90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana. Komission olisi sisällytettävä yleiseen arviointiinsa EES:stä arvio jäsenvaltioiden kahdenvälisten sopimusten käytöstä. Komission olisi voitava sisällyttää ensimmäiseen arviointikertomukseen vaihtoehtoja, joilla tällaiset kahdenväliset sopimukset poistetaan vaiheittain ja ne korvataan unionin välineellä.

(49) EES:n ennakoidut kustannukset ovat pienemmät kuin älykkäitä rajoja varten kohdennetut määrärahat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 515/2014 (18). Siten tämän asetuksen hyväksymisen jälkeen komission olisi asetuksen (EU) N:o 515/2014 mukaisella delegoidulla säädöksellä kohdennettava uudelleen määrä, joka tällä hetkellä on osoitettu muuttovirtojen hallinnointia unionin ulkorajoilla tukevien tietotekniikkajärjestelmien kehittämiseen.

(50) Tämä asetus ei rajoita direktiivin 2004/38/EY soveltamista.

(51) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

(52) Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY (19) mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

(53) Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (20) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

(54) Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (21) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (22) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan.

(55) Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (23) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (24) 3 artiklan ja neuvoston päätöksen 2008/149/YOS (25) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

(56) Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (26) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (27) 3 artiklan ja neuvoston päätöksen 2011/349/EU (28) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

(57) Kyproksen, Bulgarian, Romanian ja Kroatian osalta tämän asetuksen SIS:iä ja VIS:iä koskevat säännökset ovat vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja Schengenin säännöstöön perustuvia tai muuten siihen liittyviä säännöksiä luettuina yhdessä neuvoston päätösten 2010/365/EU (29), (EU) 2017/733 (30) ja (EU) 2017/1908 (31) kanssa. EES:n käyttö edellyttää lisäksi, että VIS:ään myönnetään passiivinen pääsy ja että kaikki Schengenin tietojärjestelmää koskevat Schengenin säännöstön määräykset pannaan täytäntöön asiaankuuluvien neuvoston päätösten mukaisesti. Nämä edellytykset voidaan täyttää vasta, kun sovellettavan Schengenin arviointimenettelyn mukainen arviointi on saatu onnistuneesti päätökseen. EES:ää tulisi näin ollen käyttää vain niissä jäsenvaltioissa, jotka täyttävät nämä edellytykset EES:n käyttöönottamisesta lähtien. Jäsenvaltiot, jotka eivät käytä EES:ää sen käyttöönottamisesta lähtien, olisi liitettävä EES:ään tässä asetuksessa säädetyn menettelyn mukaisesti heti, kun kaikki nämä edellytykset täyttyvät.

(58) Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon 21 päivänä syyskuuta 2016.

(59) Tässä asetuksessa vahvistetaan tiukat säännöt, jotka koskevat pääsyä EES:ään, sekä tällaiseen pääsyyn tarvittavat suojatoimet. Ehdotuksessa säädetään myös yksilön oikeudesta tutustua tietoihinsa sekä oikaista, täydentää, poistaa ja muuttaa niitä ja erityisesti oikeudesta käyttää oikeussuojakeinoja samoin kuin tietojenkäsittelytoiminnan valvonnasta, jota riippumattomat julkiset viranomaiset toteuttavat. Tässä asetuksessa kunnioitetaan näin ollen perusoikeuksia ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita ja otetaan huomioon erityisesti oikeus ihmisarvoon, orjuuden ja pakkotyön kielto, oikeus vapauteen ja turvallisuuteen, yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen, henkilötietojen suoja, syrjintäkielto, lapsen oikeudet, ikääntyneiden henkilöiden oikeudet, vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan ja oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen.

(60) Tämä asetus ei vaikuta velvoitteisiin, jotka perustuvat pakolaisten oikeusasemaa koskevaan 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehtyyn Geneven yleissopimukseen, sellaisena kuin se on täydennettynä 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

1. Tällä asetuksella perustetaan rajanylitystietojärjestelmä (EES), joka on tarkoitettu

a) maahantulo- ja maastalähtöpäivän, -ajan ja -p kirjaamiseen ja säilyttämiseen kolmansien maiden kansalaisten osalta, jotka ylittävät sellaisten jäsenvaltioiden rajat, joilla EES:ää käytetään;

b) tällaisten kolmansien maiden kansalaisten sallitun oleskelun keston laskemiseen;

c) ilmoitusten tekemiseen jäsenvaltioille, kun sallittu oleskeluaika on umpeutunut; ja

d) pääsyn epäämispäivän, -ajan ja -paikan kirjaamiseen ja säilyttämiseen niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, joiden pääsy lyhytaikaista oleskelua varten on evätty, sekä pääsyn evänneen jäsenvaltion viranomaisen ja epäämisen syiden kirjaamiseen ja säilyttämiseen.

2. Terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjuntaa, havaitsemista ja tutkintaa varten tässä asetuksessa vahvistetaan myös edellytykset, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden nimetyt viranomaiset ja Europol voivat saada pääsyn EES:ään katsomaan tietoja.

2 artikla

Soveltamisala

1. Tätä asetusta sovelletaan

a) kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat oikeutettuja lyhytaikaiseen oleskeluun jäsenvaltioiden alueella ja joille suoritetaan asetuksen (EU) 2016/399 mukainen rajatarkastus heidän ylittäessään rajat, joilla EES:ää käytetään; ja

b) sellaisiin kolmansien maiden kansalaisiin näiden saapuessa jäsenvaltioiden alueelle ja poistuessa sieltä i) jotka ovat direktiivin 2004/38/EY soveltamisalaan kuuluvan unionin kansalaisen perheenjäseniä tai sellaisen kolmannen maan kansalaisen perheenjäseniä, jolla on unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä kolmannen maan välisen sopimuksen nojalla vastaava oikeus vapaaseen liikkuvuuteen kuin unionin kansalaisilla; ja ii) joilla ei ole direktiivin 2004/38/EY mukaista oleskelukorttia tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 1030/2002 (32) mukaista oleskelulupaa.

2. Tätä asetusta sovelletaan myös kolmansien maiden kansalaisiin, joiden pääsy lyhytaikaista oleskelua varten jäsenvaltioiden alueelle evätään asetuksen (EU) 2016/399 14 artiklan mukaisesti.

3. Tätä asetusta ei sovelleta

a) kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat direktiivin 2004/38/EY soveltamisalaan kuuluvan unionin kansalaisen perheenjäseniä ja joilla on kyseisen direktiivin mukainen oleskelukortti, vaikka he eivät tule kyseisen unionin kansalaisen mukana tai seuraa häntä myöhemmin;

b) kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat kolmannen maan kansalaisen perheenjäseniä, vaikka he eivät tule kyseisen kolmannen maan kansalaisen mukana tai seuraa häntä myöhemmin, jos i) kyseisellä kolmannen maan kansalaisella on unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä kolmannen maan välisen sopimuksen nojalla vastaava oikeus vapaaseen liikkuvuuteen kuin unionin kansalaisilla; ja ii) kyseisillä kolmansien maiden kansalaisilla on direktiivin 2004/38/EY mukainen oleskelukortti tai asetuksen (EY) N:o 1030/2002 mukainen oleskelulupa;

c) asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 16 kohdassa tarkoitettuihin, muiden kuin tämän kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen oleskelulupien haltijoihin;

d) kolmansien maiden kansalaisiin, jotka käyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/66/EU (33) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/801 (34) mukaista oikeuttaan liikkuvuuteen;

e) pitkäaikaisten viisumien haltijoihin;

f) Andorran, Monacon ja San Marinon kansalaisiin sekä Vatikaanivaltion myöntämien passien haltijoihin;

g) henkilöihin tai henkilöryhmiin, jotka on vapautettu rajatarkastuksista tai jotka hyötyvät asetuksen (EU) 2016/399 6 a artiklan 3 kohdan g alakohdassa tarkoitetuista rajanylityksiä koskevista erityisistä säännöistä;

h) asetuksen (EU) 2016/399 6 a artiklan 3 kohdan h, i, j ja k alakohdassa tarkoitettuihin henkilöihin tai henkilöryhmiin.

4. Tämän asetuksen säännöksiä, jotka koskevat sallitun oleskelun keston laskemista ja ilmoitusten tekemistä jäsenvaltioille, kun sallittu oleskeluaika on umpeutunut, ei sovelleta kolmansien maiden kansalaisiin

a) jotka ovat direktiivin 2004/38/EY soveltamisalaan kuuluvan unionin kansalaisen perheenjäseniä tai sellaisen kolmannen maan kansalaisen perheenjäseniä, jolla on unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä kolmannen maan välisen sopimuksen nojalla vastaava oikeus vapaaseen liikkuvuuteen kuin unionin kansalaisilla; ja

b) joilla ei ole direktiivin 2004/38/EY mukaista oleskelukorttia tai asetuksen (EY) N:o 1030/2002 mukaista oleskelulupaa.

3 artikla

Määritelmät

1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan

1) ’ulkorajoilla’ asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä ulkorajoja;

2) ’sisärajoilla’ asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä sisärajoja;

3) ’rajaviranomaisella’ rajavartijaa, joka on kansallisen oikeuden mukaisesti nimitetty tekemään asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 11 kohdassa määriteltyjä rajatarkastuksia;

4) ’maahanmuuttoviranomaisella’ toimivaltaista viranomaista, jolla on kansallisen oikeuden mukaisesti vastuu yhdestä tai useammasta seuraavista: a) tarkistaa jäsenvaltioiden alueella, täyttyvätkö maahantulon tai jäsenvaltioiden alueella oleskelun edellytykset; b) tarkastaa jäsenvaltioiden alueella olevien kolmansien maiden kansalaisten asuinpaikkaan liittyvät edellytykset ja tekemään sitä koskevat päätökset, siltä osin kuin tämä viranomainen ei ole Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU (35) 2 artiklan f alakohdassa määritelty ’määrittävä viranomainen’, sekä tarvittaessa antamaan ohjeistusta neuvoston asetuksen (EY) 377/2004 (36) mukaisesti; c) palauttaa kolmannen maan kansalaisia kolmanteen maahan tai kauttakulkumaahan;

5) ’viisumiviranomaisella’ asetuksen (EY) N:o 767/2008 4 artiklan 3 kohdassa määriteltyä viranomaista;

6) ’kolmannen maan kansalaisella’ henkilöä, joka ei ole SEUT 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin kansalainen, lukuun ottamatta henkilöitä, joilla on unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä kolmansien maiden välisten sopimusten nojalla vastaava oikeus vapaaseen liikkuvuuteen kuin unionin kansalaisilla;

7) ’matkustusasiakirjalla’ passia tai muuta vastaavaa asiakirjaa, joka antaa haltijalleen oikeuden ylittää ulkorajat ja johon viisumi voidaan kiinnittää;

8) ’lyhytaikaisella oleskelulla’ asetuksen (EU) 2016/399 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua jäsenvaltioiden alueella oleskelua, joka kestää enintään 90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana;

9) ’lyhytaikaisella viisumilla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 810/2009 (37) 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määriteltyä viisumia;

10) ’kansallisella lyhytaikaisella viisumilla’ sellaisen jäsenvaltion, joka ei sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, myöntämää lupaa oleskella kyseisen jäsenvaltion alueella enintään 90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana;

11) ’sallitulla oleskelulla’ niiden päivien tarkkaa lukumäärää, joiden aikana kolmannen maan kansalainen saa oleskella laillisesti jäsenvaltioiden alueella maahantulopäivästä alkaen, sovellettavien säännösten mukaisesti;

12) ’vastuujäsenvaltiolla’ jäsenvaltiota, joka on tallentanut tiedot EES:ään;

13) ’todentamisella’ menettelyä, jossa tietokokonaisuuksia verrataan toisiinsa väitetyn henkilöllisyyden selvittämiseksi (yksi yhteen -haku);

14) ’tunnistamisella’ menettelyä, jossa henkilön henkilöllisyys määritetään tietokantaan tehtävällä haulla siten, että tietoja verrataan useampaan tietokokonaisuuteen (yksi moneen -haku);

15) ’aakkosnumeerisilla tiedoilla’ kirjainten, lukujen, erikoismerkkien, välilyöntien ja välimerkkien avulla esitettyjä tietoja;

16) ’sormenjälkitiedoilla’ henkilön neljän sormen eli oikean käden etusormen, keskisormen, nimettömän ja pikkusormen sormenjälkitietoja ja, jos ne puuttuvat, vasemman käden vastaavia sormenjälkiä;

17) ’kasvokuvalla’ digitaalista kasvokuvaa;

18) ’biometrisillä tiedoilla’ sormenjälkitietoja ja kasvokuvaa;

19) ’sallitun oleskeluajan ylittäneellä henkilöllä’ kolmannen maan kansalaista, joka ei täytä tai ei enää täytä hänen sallitun lyhytaikaisen oleskelun kestoa jäsenvaltioiden alueella koskevia edellytyksiä;

20) ’eu-LISAlla’ asetuksella (EU) N:o 1077/2011 perustettua vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavaa eurooppalaista virastoa;

21) ’valvontaviranomaisilla’ asetuksen (EU) 2016/679 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustettua valvontaviranomaista ja direktiivin (EU) 2016/680 41 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustettua valvontaviranomaista;

22) ’EES:n tiedoilla’ kaikkia tietoja, jotka on tallennettu EES:n keskusjärjestelmään 14 ja 16–20 artiklan mukaisesti;

23) ’lainvalvonnalla’ terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista;

24) ’terrorismirikoksella’ rikosta, joka kansallisessa oikeudessa määritellään rikokseksi ja joka on jokin direktiivissä (EU) 2017/541 tarkoitetuista rikoksista tai niitä vastaava rikos;

25) ’vakavalla rikoksella’ rikosta, joka on jokin puitepäätöksen 2002/584/YOS 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista rikoksista tai niitä vastaava rikos, jos siitä voi seurata kansallisen oikeuden mukaan vapaudenmenetyksen käsittävä rangaistus tai turvaamistoimenpide, jonka enimmäiskesto on vähintään kolme vuotta;

26) ’nimetyllä viranomaisella’ jäsenvaltion 29 artiklan mukaisesti nimeämää viranomaista, joka on vastuussa terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjunnasta, havaitsemisesta tai tutkinnasta;

27) ’itsepalvelujärjestelmällä’ asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 23 kohdassa määriteltyä itsepalvelujärjestelmää;

28) ’automaattiportilla’ (e-gate) asetuksen (EU) N:o 2016/399 2 artiklan 24 kohdassa määriteltyä automaattiporttia;

29) ’rekisteröinnin epäonnistumisten määrällä’ (FTER) niiden rekisteröintien osuutta, joissa biometrisen rekisteröinnin laatu ei ole riittävä;

30) ’väärien positiivisten tunnistustulosten määrällä’ (FPIR) niiden biometrisen haun aikana saatujen hakutulosten osuutta, jotka eivät koske tarkastettua matkustajaa;

31) ’väärien negatiivisten tunnistustulosten määrällä’ (FNIR) niiden kielteisten hakutulosten osuutta, jotka on saatu biometrisen haun aikana, vaikka matkustajan biometriset tiedot on rekisteröity.

2. Asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklassa määritellyillä käsitteillä on tässä asetuksessa sama merkitys siltä osin kuin jäsenvaltioiden viranomaiset käsittelevät henkilötietoja tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten.

3. Direktiivin (EU) 2016/680 3 artiklassa määritellyillä käsitteillä on tässä asetuksessa sama merkitys siltä osin kuin jäsenvaltioiden viranomaiset käsittelevät henkilötietoja sellaisia tarkoituksia varten, joista on säädetty tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa.

4 artikla

Rajat, joilla EES:ää käytetään, ja EES:n käyttö näillä rajoilla

1. EES:ää käytetään ulkorajoilla.

2. Niiden jäsenvaltioiden, jotka soveltavat Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, on otettava EES käyttöön niiden jäsenvaltioiden vastaisilla sisärajoillaan, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, mutta käyttävät EES:ää.

3. Niiden jäsenvaltioiden, jotka soveltavat Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, ja niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, mutta käyttävät EES:ää, on otettava EES käyttöön niiden jäsenvaltioiden vastaisilla sisärajoillaan, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, eivätkä käytä EES:ää.

4. Niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, mutta käyttävät EES:ää, on otettava EES käyttöön asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa määritetyillä sisärajoillaan.

5. Poiketen 23 artiklan 2 kohdan kolmannesta ja neljännestä alakohdasta sekä 27 artiklasta sellaisen jäsenvaltion, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, mutta käyttää EES:ää, on otettava EES käyttöön ilman biometrisiä toimintoja toisen tällaisen jäsenvaltion vastaisilla sisärajoillaan. Jos kolmannen maan kansalaista ei vielä ole rekisteröity EES:ään, näillä sisärajoilla luodaan kyseisestä kolmannen maan kansalaisesta henkilökohtainen tiedosto ilman biometristen tietojen tallentamista. Biometriset tiedot lisätään seuraavassa rajanylityspaikassa, jossa EES:ää käytetään biometristen toimintojen kanssa.

5 artikla

EES:n rakenne

eu-LISA kehittää EES:n ja huolehtii sen operatiivisesta hallinnoinnista, myös 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 17 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuista biometristen tietojen käsittelyyn tarvittavista toiminnoista, sekä EES:n riittävästä turvallisuudesta.

6 artikla

EES:n tavoitteet

1. EES kirjaa ja tallentaa tietoja ja antaa jäsenvaltioille pääsyn näihin tietoihin, minkä tavoitteena on

a) tehostaa lyhytaikaiseen oleskeluun oikeutettujen maahan tulleiden kolmansien maiden kansalaisten rajatarkastuksia laskemalla sallitun oleskelun kesto ja valvomalla sitä heidän maahantulonsa ja maastalähtönsä yhteydessä;

b) auttaa tunnistamaan ne kolmansien maiden kansalaiset, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tuloa tai siellä tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua koskevia edellytyksiä;

c) mahdollistaa sallitun oleskeluajan ylittäneiden henkilöiden tunnistaminen ja havaitseminen sekä se, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä;

d) mahdollistaa pääsyn epäämisen tarkistaminen sähköisesti EES:stä;

e) mahdollistaa kolmansien maiden kansalaisten rajatarkastusten automatisointi;

f) antaa viisumiviranomaisille mahdollisuus saada tietoa siitä, onko aiempien viisumien käyttö ollut sääntöjenmukaista;

g) tiedottaa kolmansien maiden kansalaisille heidän sallitun oleskelunsa kestosta;

h) koota tilastoja kolmansien maiden kansalaisten maahantuloista ja maastalähdöistä, pääsyn epäämisistä ja sallitun oleskeluajan ylittämisistä, jotta voidaan parantaa sallitun oleskeluajan ylittämisen riskin arviointia ja tukea näyttöön perustuvan unionin muuttoliikepolitiikan valmistelua;

i) torjua henkilöllisyyspetoksia ja matkustusasiakirjojen väärinkäyttöä.

2. EES antaa jäsenvaltioiden nimetyille viranomaisille pääsyn näihin tietoihin tässä asetuksessa säädetyin ehdoin, minkä vuoksi sen tavoitteena on

a) edistää terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista ja tutkimista;

b) mahdollistaa tietojen tuottaminen terrorismirikoksiin tai muihin vakaviin rikoksiin liittyvää tutkintaa varten, mukaan lukien sellaisten ulkorajat ylittäneiden henkilöiden tunnistaminen, jotka ovat syyllistyneet näihin rikoksiin, joita epäillään näistä rikoksista ja jotka ovat niiden uhreja.

3. EES tukee tarvittaessa jäsenvaltioita niiden toteuttaessa niiden kansallisia helpottamisohjelmia, jotka on perustettu asetuksen (EU) 2016/399 8 d artiklan mukaisesti, kolmansien maiden kansalaisten rajanylityksen helpottamiseksi seuraavin tavoin:

a) EES mahdollistaa sen, että asetuksen (EU) 2016/399 8 d artiklassa tarkoitetut kansalliset toimivaltaiset viranomaiset saavat tiedot aiemmista lyhytaikaisista oleskeluista tai pääsyn epäämisistä, jotta ne voivat tutkia kansallisiin helpottamisohjelmiin pääsyä koskevat hakemukset ja tehdä tämän asetuksen 25 artiklassa tarkoitetut päätökset;

b) rajaviranomaiset saavat ilmoituksen pääsystä kansalliseen helpottamisohjelmaan.

7 artikla

EES:n tekninen rakenne

1. EES muodostuu seuraavista osista:

a) keskusjärjestelmä, jäljempänä ’EES:n keskusjärjestelmä’;

b) kussakin jäsenvaltiossa oleva yhdenmukainen kansallinen rajapinta, joka perustuu yhteisiin teknisiin eritelmiin, joka on samanlainen kaikissa jäsenvaltioissa ja joka mahdollistaa EES:n keskusjärjestelmän suojatun yhteyden jäsenvaltioiden kansallisiin rajainfrastruktuureihin;

c) suojattu viestintäkanava EES:n keskusjärjestelmän ja VIS:n keskusjärjestelmän välillä;

d) viestintäinfrastruktuuri EES:n keskusjärjestelmän ja yhdenmukaisten kansallisten rajapintojen välillä, jonka on oltava suojattu ja salattu;

e) 13 artiklassa tarkoitettu verkkopalvelu;

f) 63 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu keskustasolla perustettu tietorekisteri.

2. EES:n keskusjärjestelmää hoitaa eu-LISA teknisissä toimipaikoissaan. Sen on tarjottava tässä asetuksessa vahvistetut toiminnot 37 artiklan 3 kohdan mukaisten saatavuutta, laatua ja nopeutta koskevien edellytysten mukaisesti.

3. EES:n viestintäinfrastruktuurin tiettyjen laitteisto- ja ohjelmistokomponenttien on oltava yhteisiä päätöksen 2004/512/EY 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun VIS:n tiedonsiirtoinfrastruktuurin kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission päätöksen 2008/602/EY (38) soveltamista. VIS:n tietojen ja EES:n tietojen looginen erottelu toisistaan on varmistettava.

8 artikla

Yhteentoimivuus VIS:n kanssa

1. eu-LISA luo suojatun viestintäkanavan EES:n keskusjärjestelmän ja VIS:n keskusjärjestelmän välille EES:n ja VIS:n yhteentoimivuuden mahdollistamiseksi. EES:n ja VIS:n välinen suora tietojen katsominen on mahdollista ainoastaan, jos siitä säädetään sekä tässä asetuksessa että asetuksessa (EY) N:o 767/2008. Viisumeihin liittyvien tietojen hakeminen VIS:stä, niiden tuominen EES:ään ja tietojen päivittäminen VIS:stä EES:ään tapahtuu automaattisesti sen jälkeen kun asianomainen viranomainen on käynnistänyt kyseisen toiminnon.

2. Yhteentoimivuuden on mahdollistettava se, että EES:ää käyttävät rajaviranomaiset katsovat VIS:n tietoja suoraan EES:stä voidakseen

a) hakea viisumeihin liittyvät tiedot suoraan VIS:stä ja tuoda ne EES:ään luodakseen viisuminhaltijalle maahantulo-/maastalähtötietueen taikka maahantulokieltoa koskevan tietueen EES:ssä tai päivittääkseen sitä tämän asetuksen 14, 16 ja 18 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 a artiklan mukaisesti;

b) hakea viisumeihin liittyvät tiedot suoraan VIS:stä ja tuoda ne EES:ään päivittääkseen maahantulo-/maastalähtötietuetta siinä tapauksessa, että viisumi mitätöidään tai peruutetaan tai sitä jatketaan tämän asetuksen 19 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 13, 14 ja 18 a artiklan mukaisesti;

c) tarkistaa tämän asetuksen 23 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisen viisumin aitouden ja voimassaolon tai sen, täyttyvätkö asetuksen (EU) 2016/399 6 artiklan mukaiset jäsenvaltioiden alueelle tuloa koskevat edellytykset;

d) tarkistaa rajoilla, joilla EES:ää käytetään, onko viisumipakosta vapautettu kolmannen maan kansalainen rekisteröity aiemmin VIS:ään tämän asetuksen 23 artiklan mukaisesti ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 19 a artiklan mukaisesti; ja

e) jos viisuminhaltijan henkilöllisyys todennetaan sormenjälkien avulla, todentaa viisuminhaltijan henkilöllisyyden rajoilla, joilla käytetään EES:ää, vertaamalla viisuminhaltijan sormenjälkiä VIS:ään tallennettuihin sormenjälkiin tämän asetuksen 23 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

3. Yhteentoimivuuden on mahdollistettava se, että VIS:ää käyttävät viisumiviranomaiset katsovat EES:n tietoja suoraan VIS:stä voidakseen

a) tutkia viisumihakemuksia ja tehdä niihin liittyviä päätöksiä tämän asetuksen 24 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

b) tutkia kansallista lyhytaikaista viisumia koskevia hakemuksia ja tehdä näihin hakemuksiin liittyviä päätöksiä niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, mutta käyttävät EES:ää;

c) päivittää viisumeihin liittyviä tietoja maahantulo-/maastalähtötietueessa siinä tapauksessa, että viisumi mitätöidään tai peruutetaan tai sitä jatketaan tämän asetuksen 19 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 13 ja 14 artiklan mukaisesti.

4. Jäljempänä 13 artiklassa tarkoitetun EES:n verkkopalvelun toiminnan osalta 13 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua erillistä, ainoastaan luettavissa olevaa tietokantaa päivitetään päivittäin VIS:stä yksisuuntaisella sisältöhaulla pienimmästä tarpeellisesta osajoukosta VIS:n tietoja.

9 artikla

Pääsy EES:ään tietojen tallentamista, muuttamista, poistamista ja katsomista varten

1. Pääsy EES:ään tallentamaan, muuttamaan, poistamaan ja katsomaan 14 artiklassa ja 16–20 artiklassa tarkoitettuja tietoja on varattu yksinomaan kunkin jäsenvaltion kansallisten viranomaisten, joilla on 23–35 artiklassa säädettyjä käyttötarkoituksia koskeva toimivalta, asianmukaisesti valtuutetulle henkilöstölle. Pääsy on rajoitettava ainoastaan siihen laajuuteen kuin tarpeellista näiden kansallisten viranomaisten kyseisten käyttötarkoitusten mukaisten tehtävien suorittamiseen, ja sen on oltava oikeassa suhteessa tavoitteisiin nähden.

2. Tämän asetuksen soveltamiseksi kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, jotka ovat rajaviranomaisia, viisumiviranomaisia ja maahanmuuttoviranomaisia. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten asianmukaisesti valtuutetulla henkilöstöllä on oltava pääsy EES:ään tallentamaan, muuttamaan, poistamaan tai katsomaan tietoja. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava luettelo näistä toimivaltaisista kansallisista viranomaisista eu-LISAlle viipymättä. Luettelossa on täsmennettävä, missä tarkoituksessa kullakin viranomaisella on pääsy EES:ään tallennettuihin tietoihin.

3. Viranomaiset, joilla on valtuudet katsoa EES:n tietoja tai päästä niihin terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi, nimetään luvun IV mukaisesti.

10 artikla

Yleiset periaatteet

1. Kunkin toimivaltaisen viranomaisen, jolla on valtuudet päästä EES:ään, on varmistettava, että EES:n käyttö on tarpeen, asianmukaista ja oikeasuhteista.

2. Kunkin toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että EES:n käytössä, mukaan lukien biometristen tunnisteiden tallentaminen, noudatetaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä yleissopimuksessa, Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja Yhdistyneiden kansakuntien lapsen oikeuksien yleissopimuksessa annettuja oikeusturvatakeita. Erityisesti tallennettaessa lasta koskevia tietoja on otettava ensisijaisesti huomioon lapsen etu.

11 artikla

Automaattinen laskentajärjestelmä ja velvoite ilmoittaa kolmansien maiden kansalaisille sallitun oleskelun jäljellä olevasta kestosta

1. EES:ään sisältyy automaattinen laskentajärjestelmä, joka ilmoittaa EES:ään rekisteröityjen kolmansien maiden kansalaisten sallitun oleskelun enimmäiskeston.

Automaattista laskentajärjestelmää ei sovelleta kolmansien maiden kansalaisiin,

a) jotka ovat direktiivin 2004/38/EY soveltamisalaan kuuluvan unionin kansalaisen perheenjäseniä tai sellaisen kolmannen maan kansalaisen perheenjäseniä, jolla on unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä kolmannen maan välisen sopimuksen nojalla vastaava oikeus vapaaseen liikkuvuuteen kuin unionin kansalaisilla; ja

b) joilla ei ole direktiivin 2004/38/EY mukaista oleskelukorttia tai asetuksen (EY) N:o 1030/2002 mukaista oleskelulupaa.

2. Automaattinen laskentajärjestelmä ilmoittaa toimivaltaisille viranomaisille

a) maahantulon yhteydessä kolmansien maiden kansalaisten sallitun oleskelun enimmäiskeston ja sen, onko yhtä tai kahta maahantuloa varten myönnetyllä lyhytaikaisella viisumilla sallitut maahantulokerrat käytetty;

b) jäsenvaltioiden alueella tehtyjen tarkastusten tai todentamisten aikana kolmansien maiden kansalaisten jäljellä olevan sallitun oleskelun tai sallitun oleskeluajan ylityksen keston;

c) maasta poistumisen yhteydessä sen, onko kolmannen maan kansalainen ylittänyt sallitun oleskeluajan;

d) lyhytaikaista viisumia koskevia hakemuksia tutkittaessa ja niistä päätettäessä sallitun oleskelun jäljellä olevan enimmäiskeston suunniteltujen maahantulopäivien perusteella.

3. Rajaviranomaisten on ilmoitettava kolmannen maan kansalaiselle sallitun oleskelun enimmäiskeston, jossa on otettava huomioon maahantulojen määrä ja viisumilla sallittu oleskelun kesto asetuksen (EU) 2016/399 8 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Kyseisen tiedon antaa joko rajavartija rajatarkastusten yhteydessä tai se annetaan rajanylityspaikalle asennetulla laitteella, jonka avulla kolmannen maan kansalainen voi käyttää tämän asetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua verkkopalvelua.

4. Niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, joilla on oltava viisumi ja jotka oleskelevat lyhytaikaisen viisumin tai kansallisen lyhytaikaisen viisumin perusteella jäsenvaltiossa, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, mutta käyttää EES:ää, automaattinen laskentajärjestelmä ei ilmoita lyhytaikaiseen viisumiin tai kansalliseen lyhytaikaiseen viisumiin perustuvan sallitun oleskelun kestoa.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa automaattinen laskentajärjestelmä tarkistaa ainoastaan, että

a) 90 päivän kokonaisaikaa minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana on noudatettu; ja

b) lyhytaikaisten viisumien osalta, että tällaisten viisumien voimassaoloaikaa on noudatettu.

5. Automaattinen laskentajärjestelmä ottaa huomioon ainoastaan saapumiset niiden jäsenvaltioiden alueelle, jotka soveltavat Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, sen tarkistamiseksi, ovatko kolmansien maiden kansalaiset, joilla on yhtä tai kahta maahantuloa varten myönnetty lyhytaikainen viisumi, jo käyttäneet lyhytaikaisen viisuminsa oikeuttavat maahantulokerrat. Tätä tarkistusta ei kuitenkaan tehdä, kun on kyse saapumisesta niiden jäsenvaltioiden alueelle, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, mutta käyttävät EES:ää.

6. Automaattista laskentajärjestelmää sovelletaan myös asetuksen (EY) N:o 810/2009 25 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti myönnettyyn alueellisesti rajoitettuun viisumiin perustuviin lyhytaikaisiin oleskeluihin. Tässä tapauksessa automaattinen laskentajärjestelmä ottaa huomioon tällaisella viisumilla määritellyn sallitun oleskelun riippumatta siitä, ylittääkö kyseisen kolmannen maan kansalaisen oleskelun yhteenlaskettu kesto 90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana.

12 artikla

Tiedotusmekanismi

1. EES:ään sisältyvä mekanismi tunnistaa automaattisesti maahantulo-/maastalähtötietueet, joihin ei liity sallitun oleskelun päättymispäivämäärää välittömästi seuraavia maastalähtötietoja, ja tietueet, joiden osalta sallitun oleskelun enimmäiskesto on ylittynyt.

2. Niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, jotka ylittävät rajan neuvoston asetuksen (EY) N:o 693/2003 (39) mukaisesti myönnetyn voimassa olevan kauttakulkua helpottavan asiakirjan perusteella, EES:ään sisältyvä mekanismi tunnistaa automaattisesti maahantulo-/maastalähtötietueet, joihin ei liity sallitun oleskelun päättymispäivämäärää välittömästi seuraavia maastalähtötietoja, ja tietueet, joiden osalta sallitun oleskelun enimmäiskesto on ylittynyt.

3. EES:n muodostama luettelo, joka sisältää 16 ja 17 artiklassa tarkoitetut tiedot kaikista tunnistetuista sallitun oleskeluajan ylittäneistä henkilöistä, asetetaan 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten saataville, jotta he voivat toteuttaa tarvittavat toimenpiteet.

13 artikla

Verkkopalvelu

1. Jotta kolmansien maiden kansalaiset voivat milloin tahansa tarkistaa jäljellä olevan sallitun oleskelun, heillä on mahdollisuus käyttää suojattua internetyhteyttä eu-LISAn teknisissä toimipaikoissaan ylläpitämään verkkopalveluun ja tallentaa siihen 16 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti vaaditut tiedot sekä suunnitellut maahantulo- tai maastalähtöpäivät tai molemmat. Verkkopalvelu antaa kolmansien maiden kansalaisille tämän perusteella vastauksen muodossa OK/NOT OK sekä tiedon sallitun oleskelun jäljellä olevasta ajasta.

2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kun on kyse suunnitellusta oleskelusta jäsenvaltiossa, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, mutta käyttää EES:ää, verkkopalvelu ei anna mitään tietoja lyhytaikaiseen viisumiin tai kansalliseen lyhytaikaiseen viisumiin perustuvasta sallitusta oleskelusta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa verkkopalvelu mahdollistaa sen, että kolmansien maiden kansalaiset voivat tarkistaa, onko 90 päivän kokonaisaikaa minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana noudatettu, ja saada tietoa tämän enimmäiskeston mukaisesta jäljellä olevasta sallitusta oleskelusta. Nämä tiedot annetaan oleskeluista, jotka tapahtuvat verkkopalveluun tehtyä kyselyä tai suunniteltua maahantulo- tai maastalähtöpäivää tai molempia edeltävän 180 päivän jakson aikana.

3. Noudattaakseen Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 26 artiklan 1 kappaleen b alakohdan mukaisia velvoitteitaan liikenteenharjoittajien on käytettävä verkkopalvelua sen tarkistamiseksi, ovatko kolmansien maiden kansalaiset, joilla on yhtä tai kahta maahantuloa varten myönnetty lyhytaikaiseen oleskeluun oikeuttava viisumi, jo käyttäneet maahantulokerrat, joihin heidän viisuminsa oikeuttaa. Liikenteenharjoittajan on annettava tämän asetuksen 16 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa luetellut tiedot. Tämän perusteella verkkopalvelu antaa liikenteenharjoittajille vastauksen muodossa OK/NOT OK. Liikenteenharjoittajat voivat tallentaa lähetetyt tiedot ja saadun vastauksen sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. Liikenteenharjoittajien on perustettava todentamisjärjestelmä sen varmistamiseksi, että vain valtuutetulla henkilöstöllä on pääsy verkkopalveluun. Muodossa OK/NOT OK annettua vastausta ei voida pitää päätöksenä sallia tai evätä maahantulo asetuksen (EU) 2016/399 mukaisesti.

4. Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 26 artiklan 2 kappaleen täytäntöönpanemiseksi tai Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 26 artiklasta johtuvien mahdollisten riitojen ratkaisemiseksi eu-LISAn on kirjattava lokiin kaikki sellaiset tietojenkäsittelytoiminnot, jotka liikenteenharjoittaja suorittaa verkkopalvelussa. Näistä lokeista on käytävä ilmi päivä ja aika, jolloin toiminto suoritettiin, haussa käytetyt tiedot, verkkopalvelun välittämät tiedot ja kyseisen liikenteenharjoittajan nimi.

Lokeja säilytetään kahden vuoden ajan. Lokit suojataan asianmukaisin toimin luvattomalta pääsyltä.

5. Verkkopalvelussa käytetään erillistä, ainoastaan luettavissa olevaa tietokantaa, jota päivitetään päivittäin yksisuuntaisella sisältöhaulla pienimmästä tarpeellisesta osajoukosta EES:n ja VIS:n tietoja. eu-LISA vastaa verkkopalvelun turvallisuudesta, sen sisältämien henkilötietojen suojasta sekä prosessista, jossa henkilötietoja haetaan ja siirretään erilliseen, ainoastaan luettavissa olevaan tietokantaan.

6. Verkkopalvelu ei mahdollista sitä, että liikenteenharjoittajat tarkistavat, ovatko kolmansien maiden kansalaiset, joilla on yhtä tai kahta maahantuloa varten myönnetty kansallinen lyhytaikainen viisumi, jo käyttäneet ne maahantulokerrat, joihin kyseinen viisumi oikeuttaa.

7. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä verkkopalvelun toimintaedellytyksiä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja verkkopalveluun sovellettavista tietosuoja- ja tietoturvallisuussäännöistä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

II LUKU

TOIMIVALTAISTEN VIRANOMAISTEN SUORITTAMA TIETOJEN TALLENTAMINEN JA KÄYTTÖ

14 artikla

Tietojen EES:ään tallentamiseen liittyvät menettelyt

1. Rajaviranomaisten on todennettava 23 artiklan mukaisesti kolmannen maan kansalaisen henkilöllisyyden lisäksi, onko EES:ään luotu häntä koskeva aiempi henkilökohtainen tiedosto. Jos kolmannen maan kansalainen käyttää tietojen esirekisteröimiseen tai rajatarkastusten suorittamiseen itsepalvelujärjestelmää, todentaminen on suoritettava itsepalvelujärjestelmän välityksellä.

2. Jos aiempi henkilökohtainen tiedosto on luotu kolmannen maan kansalaiselle, rajaviranomaisen on tarvittaessa

a) päivitettävä kyseinen henkilökohtainen tiedosto, eli tapauksen mukaan 16, 17 ja 18 artiklassa tarkoitetut tiedot; ja

b) tallennettava maahantulotietueeseen tiedot jokaisesta maahantulosta ja maastalähtötietueeseen tiedot jokaisesta maastalähdöstä 16 ja 17 artiklan mukaisesti tai tarvittaessa tallennettava pääsyn epäämistä koskeva tietue 18 artiklan mukaisesti.

Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut tietueet on linkitettävä kyseisen kolmannen maan kansalaisen henkilökohtaiseen tiedostoon.

Tarvittaessa 19 artiklan 1, 2, 4 ja 5 kohdassa tarkoitetut tiedot on lisättävä asianomaisen kolmannen maan kansalaisen maahantulo-/maastalähtötietueeseen. Kolmannen maan kansalaisen laillisesti käyttämät matkustusasiakirjat ja henkilöllisyydet on lisättävä kolmannen maan kansalaisen henkilökohtaiseen tiedostoon.

Jos aiempi henkilökohtainen tiedosto on kirjattu ja kolmannen maan kansalainen esittää voimassa olevan matkustusasiakirjan, joka eroaa aiemmin kirjatusta asiakirjasta, myös 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 17 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut tiedot on päivitettävä 15 artiklan mukaisesti.

3. Jos on tarpeen tallentaa tietoja viisuminhaltijan maahantulo-/maastalähtötietueeseen tai päivittää niitä, rajaviranomaiset voivat hakea VIS:stä ja tuoda EES:ään tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan c–f alakohdassa tarkoitetut tiedot tämän asetuksen 8 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 a artiklan mukaisesti.

4. Jos kolmannen maan kansalaista ei ole aiemmin rekisteröity EES:ään, rajaviranomaisen on luotava kolmannen maan kansalaisesta henkilökohtainen tiedosto tallentamalla tapauksen mukaan 16 artiklan 1 ja 6 kohdassa, 17 artiklan 1 kohdassa ja 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot.

5. Jos kolmannen maan kansalainen käyttää tietojen esirekisteröimiseen itsepalvelujärjestelmää, sovelletaan asetuksen (EU) 2016/399 8 a artiklaa. Tässä tapauksessa kolmannen maan kansalainen voi esirekisteröidä henkilökohtaisen tiedoston tiedot tai, tapauksen mukaan, maahantulo-/maastalähtötietueen tiedot, joita on päivitettävä. Rajaviranomaisten on vahvistettava tiedot, kun päätös pääsyn hyväksymisestä tai epäämisestä on tehty asetuksen (EU) 2016/399 mukaisesti. Tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan c–f alakohdassa luetellut tiedot voidaan hakea VIS:stä ja tuoda EES:ään.

6. Jos kolmannen maan kansalainen käyttää rajatarkastusten suorittamiseen itsepalvelujärjestelmää, sovelletaan asetuksen (EU) 2016/399 8 b artiklaa. Tässä tapauksessa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu todentaminen on suoritettava itsepalvelujärjestelmän välityksellä.

7. Jos kolmannen maan kansalainen käyttää ulkorajojen tai sellaisten sisärajojen, joilta tarkastuksia ei vielä ole poistettu, ylittämiseen automaattiporttia, sovelletaan asetuksen (EU) 2016/399 8 b artiklaa. Tässä tapauksessa vastaavan maahantulo-/maastalähtötietueen rekisteröinti ja tämän tietueen linkittäminen asianomaiseen henkilökohtaiseen tiedostoon on tehtävä automaattiportin avulla.

8. Jos jonkin jäsenvaltion alueella oleskelevan kolmannen maan kansalaisen lyhytaikainen oleskelu alkaa välittömästi oleskelulupaan tai pitkäaikaiseen oleskeluun tarkoitettuun viisumiin perustuvan oleskelun jälkeen eikä aikaisempaa henkilökohtaista tiedostoa ole luotu, kyseinen kolmannen maan kansalainen voi pyytää, että tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toimivaltaiset viranomaiset luovat henkilökohtaisen tiedoston ja maahantulo-/maastalähtötietueen tallentamalla järjestelmään tämän asetuksen 16 artiklan 1, 2 ja 6 kohdassa ja 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot, tämän kuitenkaan vaikuttamatta tämän asetuksen 20 artiklan ja asetuksen (EU) 2016/399 12 artiklan 3 kohdan soveltamiseen. Tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tietojen sijasta kyseiset toimivaltaiset viranomaiset vievät järjestelmään lyhytaikaisen oleskelun alkamispäivämäärän, ja tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen tietojen sijasta sen viranomaisen nimen, joka vei kyseiset tiedot järjestelmään.

15 artikla

Kolmannen maan kansalaisen kasvokuva

1. Jos on tarpeen luoda henkilökohtainen tiedosto tai päivittää 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 17 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu kasvokuva, kasvokuva on otettava reaaliaikaisena.

2. Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen, jos poikkeustapauksissa laatu- ja resoluutiovaatimuksia reaaliaikaisen kasvokuvan käyttämiseksi EES:ssä ei voida noudattaa, kasvokuva voidaan poimia sähköisesti koneluettavan matkustusasiakirjan (eMRTD) sirusta. Tässä tapauksessa kasvokuva voidaan lisätä henkilökohtaiseen tiedostoon vasta kun on todennettu sähköisesti, että koneluettavan matkustusasiakirjan siruun tallennettu kasvokuva vastaa asianomaisen kolmannen maan kansalaisen reaaliaikaista kasvokuvaa.

3. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kerran vuodessa selvitys 2 kohdan soveltamisesta. Tässä selvityksessä on ilmoitettava, monestako kolmannen maan kansalaisesta on kyse sekä selostettava ilmi tulleet poikkeustapaukset.

4. Kolmansien maiden kansalaisten kasvokuvan resoluution ja laadun on oltava riittävät automaattiseen biometriseen tunnistukseen.

5. Komissio laatii kahden vuoden kuluttua EES:n käyttöönotosta kertomuksen VIS:ään tallennettujen kasvokuvien laatuvaatimuksista ja siitä, ovatko kasvokuvat senlaatuisia, että ne mahdollistavat biometrisen tunnistuksen, jos VIS:ään tallennettuja kasvokuvia käytetään rajalla ja jäsenvaltioiden alueen sisällä sellaisten kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden todentamiseen, joilta vaaditaan viisumi, ilman että näitä kasvokuvia tallennettaisiin EES:ään. Komissio toimittaa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Jos komissio katsoo sen aiheelliseksi, kyseiseen kertomukseen liitetään lainsäädäntöehdotuksia, myös ehdotuksia tämän asetuksen, asetuksen (EY) N:o 767/2008 tai molempien muuttamisesta, VIS:ään tallennettujen kolmansien maiden kansalaisten kasvokuvien käyttämiseksi tässä kohdassa mainittuihin tarkoituksiin.

16 artikla

Niiden kolmansien maiden kansalaisten henkilötiedot, joilta vaaditaan viisumi

1. Niillä rajoilla, joilla EES:ää käytetään, rajaviranomaisen on luotava henkilökohtainen tiedosto sellaisesta kolmannen maan kansalaisesta, jolta vaaditaan viisumi, tallentamalla järjestelmään seuraavat tiedot:

a) sukunimi; etunimi tai etunimet; syntymäaika; kansalaisuus tai kansalaisuudet; sukupuoli;

b) matkustusasiakirjan tai -asiakirjojen laji ja numero ja matkustusasiakirjan tai -asiakirjojen myöntäjämaan kolmikirjaiminen tunnus;

c) matkustusasiakirjan tai -asiakirjojen viimeinen voimassaolopäivä;

d) 15 artiklassa tarkoitettu kasvokuva.

2. Kunkin sellaisen kolmannen maan kansalaisen, jolta vaaditaan viisumi, maahantulon yhteydessä on rajalla, jolla EES:ää käytetään, tallennettava maahantulo-/maastalähtötietueeseen seuraavat tiedot:

a) maahantulopäivä ja -aika;

b) maahantuloon käytetty rajanylityspaikka ja maahantulon hyväksynyt viranomainen;

c) tapauksen mukaan kolmannen maan kansalaisen asema, josta käy ilmi, että kyse on kolmannen maan kansalaisesta, i) joka on direktiivin 2004/38/EY soveltamisalaan kuuluvan unionin kansalaisen perheenjäsen tai sellaisen kolmannen maan kansalaisen perheenjäsen, jolla on unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä kolmannen maan välisen sopimuksen nojalla vastaava oikeus vapaaseen liikkuvuuteen kuin unionin kansalaisilla; ja ii) jolla ei ole direktiivin 2004/38/EY mukaista oleskelukorttia tai asetuksen (EY) N:o 1030/2002 mukaista oleskelulupaa;

d) lyhytaikaisen viisumin viisumitarran numero, mukaan lukien sen myöntäneen jäsenvaltion kolmikirjaiminen tunnus, lyhytaikaisen viisumin tyyppi, lyhytaikaisella viisumilla sallitun oleskelun enimmäiskeston päättymispäivä, joka on päivitettävä kunkin maahantulon yhteydessä, ja tapauksen mukaan lyhytaikaisen viisumin voimassaolon päättymispäivä;

e) lyhytaikaisen viisumin perusteella tapahtuvan ensimmäisen maahantulon yhteydessä viisumitarraan merkitty maahantulokertojen määrä ja sallitun oleskelun kesto;

f) tapauksen mukaan tieto siitä, että kyseessä on asetuksen (EY) N:o 810/2009 25 artiklan 1 kohdan b alakohdan perusteella myönnetty alueellisesti rajoitettu viisumi;

g) niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, mutta käyttävät EES:ää: tapauksen mukaan ilmoitus siitä, että kolmannen maan kansalainen käytti maahantuloon kansallista lyhytaikaista viisumia.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu maahantulo-/maastalähtötietue on linkitettävä kyseistä kolmannen maan kansalaista koskevaan henkilökohtaiseen tiedostoon käyttäen henkilökohtaista viitenumeroa, jonka EES on muodostanut kyseisen henkilökohtaisen tiedoston luomisen yhteydessä.

3. Kunkin sellaisen kolmannen maan kansalaisen, jolta vaaditaan viisumi, maastalähdön yhteydessä on rajalla, jolla käytetään EES:ää, tallennettava seuraavat tiedot maahantulo-/maastalähtötietueeseen:

a) maastalähtöpäivä ja -aika;

b) maastalähtöön käytetty rajanylityspaikka.

Jos kyseinen kolmannen maan kansalainen käyttää muuta viisumia kuin viimeiseen maahantulotietueeseen on kirjattu, 2 kohdan d–g alakohdassa luetellut maahantulo-/maastalähtötietueen tiedot on päivitettävä vastaavasti.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu maahantulo-/maastalähtötietue on linkitettävä kyseisen kolmannen maan kansalaisen henkilökohtaiseen tiedostoon.

4. Ellei sallitun oleskelun päättymispäivämäärää välittömästi seuraavia maastalähtötietoja ole olemassa, EES tekee maahantulo-/maastalähtötietueeseen liputuksen, ja tiedot sallitun oleskeluajan ylittäneeksi henkilöksi tunnistetusta kolmannen maan kansalaisesta, jolta vaaditaan viisumi, on tallennettava 12 artiklassa tarkoitettuun luetteloon.

5. Tallentaakseen kolmannen maan kansalaisesta, jolta vaaditaan viisumi, maahantulo-/maastalähtötietueen tai päivittääkseen sitä, rajaviranomainen voi hakea VIS:stä ja tuoda EES:ään tämän artiklan 2 kohdan c–f alakohdassa tarkoitetut tiedot asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 a artiklan mukaisesti.

6. Jos kolmannen maan kansalainen kuuluu jäsenvaltion kansallisen helpottamisohjelman piiriin asetuksen (EU) 2016/399 8 d artiklan mukaisesti, asianomaisen jäsenvaltion on lisättävä kolmannen maan kansalaisen henkilökohtaiseen tiedostoon ilmoitus, jossa täsmennetään kyseinen jäsenvaltion kansallinen helpottamisohjelma.

7. Liitteessä II olevia erityissäännöksiä sovelletaan kolmannen maan kansalaisiin, jotka ylittävät rajan voimassa olevan kauttakulkua helpottavan asiakirjan perusteella.

17 artikla

Viisumipakosta vapautettujen kolmansien maiden kansalaisten henkilötiedot

1. Rajaviranomaisen on luotava henkilökohtainen tiedosto viisumipakosta vapautetuista kolmansien maiden kansalaisista tallentamalla järjestelmään seuraavat tiedot:

a) 16 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut tiedot;

b) 15 artiklassa tarkoitettu kasvokuva;

c) oikean käden sormenjälkitiedot, jos ne on mahdollista saada, ja muutoin vastaavat sormenjälkitiedot vasemmasta kädestä; sormenjälkitietojen resoluution ja laadun on oltava riittävät automaattiseen biometriseen tunnistukseen;

d) tarvittaessa 16 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot.

2. Viisumipakosta vapautettuihin kolmansien maiden kansalaisiin sovelletaan soveltuvin osin 16 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohtaa, 16 artiklan 3 kohdan a ja b alakohtaa ja 16 artiklan 4 kohtaa.

3. Alle 12-vuotiaisiin lapsiin ei sovelleta sormenjälkien antamista koskevaa vaatimusta.

4. Henkilöihin, joiden sormenjälkien ottaminen on fyysisesti mahdotonta, ei sovelleta sormenjälkien antamista koskevaa vaatimusta.

Jos sormenjälkien ottaminen on fyysisesti mahdotonta väliaikaisesti, tästä on tehtävä kirjaus EES:ään, ja henkilöä on vaadittava antamaan sormenjäljet maastalähdön tai seuraavan maahantulon yhteydessä. Tämä tieto on poistettava EES:stä, kun sormenjäljet on annettu. Rajaviranomaisilla on oikeus pyytää lisäselvityksiä syistä, joiden vuoksi sormenjälkien ottaminen on väliaikaisesti mahdotonta. Jäsenvaltioiden on varmistettava asianmukaiset menettelyt henkilön ihmisarvoisen kohtelun varmistamiseksi tapauksissa, joissa sormenjälkien ottamisessa on vaikeuksia.

5. Jos kyseiseen henkilöön ei 3 tai 4 kohdan nojalla sovelleta sormenjälkien antamista koskevaa vaatimusta, asianomaiseen tietokenttään on merkittävä ”ei sovelleta”.

18 artikla

Niiden kolmansien maiden kansalaisten henkilötiedot, joiden pääsy on evätty

1. Jos rajaviranomainen on tehnyt asetuksen (EU) 2016/399 14 artiklan ja sen liitteen V mukaisen päätöksen kolmannen maan kansalaisen lyhytaikaisen pääsyn epäämisestä jäsenvaltioiden alueelle ja ellei EES:ään ole kirjattu aiempaa kyseistä kolmannen maan kansalaista koskevaa tiedostoa, rajaviranomaisen on luotava henkilökohtainen tiedosto, johon se tallentaa

a) niistä kolmansien maiden kansalaisista, joilta vaaditaan viisumi: tämän asetuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti vaaditut aakkosnumeeriset tiedot ja tarvittaessa tämän asetuksen 16 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot;

b) viisumipakosta vapautetuista kolmansien maiden kansalaisista: tämän asetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti vaaditut aakkosnumeeriset tiedot.

2. Jos kolmannen maan kansalaisen pääsy on evätty asetuksen (EU) 2016/399 liitteessä V olevassa B osassa esitettyjä B, D tai H kohtia vastaavan syyn vuoksi ja jossa EES:ään ei ole kirjattu aiempaa kyseistä kolmannen maan kansalaista koskevaa biometrisiä tietoja sisältävää tiedostoa, rajaviranomaisen on luotava henkilökohtainen tiedosto, johon se tallentaa tämän asetuksen 16 artiklan 1 kohdan tai tarvittaessa 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti vaaditut aakkosnumeeriset tiedot sekä seuraavat tiedot:

a) niistä kolmansien maiden kansalaisista, joilta vaaditaan viisumi: tämän asetuksen 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu kasvokuva;

b) viisumipakosta vapautetuista kolmansien maiden kansalaisista: tämän asetuksen 17 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti vaaditut biometriset tiedot;

c) niistä kolmansien maiden kansalaisista, joilta vaaditaan viisumi ja joita ei ole rekisteröity VIS:ään: tämän asetuksen 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu kasvokuva ja tämän asetuksen 17 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut sormenjälkitiedot.

3. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 2 kohdassa säädetään, jos sovelletaan asetuksen (EU) 2016/399 liitteessä V olevassa B osassa esitettyä H kohtaa vastaavaa syytä ja kolmannen maan kansalaisen biometriset tiedot on tallennettu SIS-ilmoitukseen, joka johtaa maahanpääsyn epäämiseen, kolmannen maan kansalaisen biometrisiä tietoja ei tallenneta EES:ään.

4. Jos kolmannen maan kansalaisen pääsy on evätty asetuksen (EU) 2016/399 liitteessä V olevassa B osassa esitettyä I kohtaa vastaavan syyn vuoksi ja jos EES:ään ei ole kirjattu kyseistä kolmannen maan kansalaista koskevaa biometristä tietoa sisältävää aiempaa tiedostoa, biometriset tiedot viedään EES:ään vain siinä tapauksessa, että maahanpääsy evätään, koska kolmannen maan kansalaisen katsotaan muodostavan uhkan sisäiselle turvallisuudelle, mukaan lukien tapauksen mukaan yleiseen järjestykseen liittyvät seikat.

5. Jos kolmannen maan kansalaisen maahanpääsy evätään asetuksen (EU) 2016/399 liitteessä V olevassa B osassa esitettyä J kohtaa vastaavan syyn vuoksi, rajaviranomaisen on luotava kyseiselle kolmannen maan kansalaiselle henkilökohtainen tiedosto ilman biometristen tietojen lisäämistä. Jos kolmannen maan kansalaisella on koneluettava matkustusasiakirja, kasvokuva otetaan kyseisestä koneluettavasta matkustusasiakirjasta.

6. Jos rajaviranomainen on tehnyt asetuksen (EU) 2016/399 14 artiklan ja sen liitteen V mukaisen päätöksen kolmannen maan kansalaisen lyhytaikaisen pääsyn epäämisestä jäsenvaltioiden alueelle, seuraavat tiedot on tallennettava erilliseen maahanpääsyn epäämistä koskevaan tietueeseen:

a) pääsyn epäämispäivä ja -aika;

b) rajanylityspaikka;

c) pääsyn evännyt viranomainen;

d) pääsyn epäämisen syitä vastaava kohta tai kohdat asetuksen (EU) 2016/399 liitteessä V olevan B osan mukaisesti.

Lisäksi niistä kolmansien maiden kansalaisista, joilta vaaditaan viisumi, on tallennettava tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan d–g alakohdassa tarkoitetut tiedot maahanpääsyn epäämistä koskevaan tietueeseen.

Luodakseen kolmannen maan kansalaisesta, jolta vaaditaan viisumi, maahanpääsyn epäämistä koskevan tietueen tai päivittääkseen sitä toimivaltaiset rajaviranomaiset voivat hakea VIS:stä ja tuoda EES:ään tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan d, e ja f alakohdassa tarkoitetut tiedot asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 a artiklan mukaisesti.

7. Edellä 6 kohdassa tarkoitettu maahanpääsyn epäämistä koskeva tietue on linkitettävä asianomaisen kolmannen maan kansalaista koskevaan henkilökohtaiseen tiedostoon.

19 artikla

Tiedot, jotka on lisättävä, kun oikeus lyhytaikaiseen oleskeluun peruutetaan tai mitätöidään tai sitä jatketaan

1. Kun toimivaltainen viranomainen on tehnyt päätöksen lyhytaikaista oleskelua koskevan oikeuden tai viisumin peruuttamisesta tai mitätöimisestä tai sallitun oleskelun tai viisumin keston jatkamisesta, tällaisen päätöksen tehneen toimivaltaisen viranomaisen on lisättävä viimeisimpään maahantulo-/maastalähtötietueeseen seuraavat tiedot:

a) statusta koskevat tiedot, joista käy ilmi, että oikeus lyhytaikaiseen oleskeluun tai viisumi on peruutettu tai mitätöity tai että sallitun oleskelun tai viisumin kestoa on jatkettu;

b) viranomainen, joka on peruuttanut tai mitätöinyt oikeuden lyhytaikaiseen oleskeluun tai viisumin tai jatkanut sallitun oleskelun tai viisumin kestoa;

c) lyhytaikaista oleskelua koskevan oikeuden tai viisumin peruuttamista tai mitätöimistä tai sallitun oleskelun tai viisumin keston jatkamista koskevan päätöksen paikka ja aika;

d) tarvittaessa uuden viisumitarran numero, mukaan lukien myöntäjämaan kolmikirjaiminen tunnus;

e) tarvittaessa sallitun oleskelun pidennyksen kesto;

f) tarvittaessa sallitun oleskelun tai viisumin uusi päättymispäivä.

2. Jos sallitun oleskelun kestoa on jatkettu Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 20 artiklan 2 kappaleen mukaisesti, toimivaltaisen viranomaisen, joka jatkoi sallitun oleskelun kestoa, on lisättävä viimeisimpään asiaankuuluvaan maahantulo-/maastalähtötietueeseen sallitun oleskelun jatkamisen kestoa koskevat tiedot sekä merkintä siitä, että sallittua oleskelua jatkettiin Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 20 artiklan 2 kappaleen b kohdan mukaisesti.

3. Jos viisumi on päätetty mitätöidä tai peruuttaa tai sitä on päätetty jatkaa, päätöksen tehneen viisumiviranomaisen on välittömästi haettava tämän artiklan 1 kohdassa säädetyt tiedot VIS:stä ja tuotava ne suoraan EES:ään asetuksen (EY) N:o 767/2008 13 ja 14 artiklan mukaisesti.

4. Maahantulo-/maastalähtötietueesta on käytävä ilmi lyhytaikaisen oleskelun peruuttamisen tai mitätöimisen perusteet, joita ovat

a) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY (40) nojalla tehty palauttamispäätös;

b) mahdollinen muu kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kansallisen oikeuden mukaisesti tekemä päätös, jonka perusteella kolmannen maan kansalainen, joka ei täytä tai ei enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tuloa tai siellä oleskelua koskevia edellytyksiä, palautetaan tai poistetaan maasta tai lähtee maasta vapaaehtoisesti.

5. Maahantulo-/maastalähtötietueesta on käytävä ilmi sallitun oleskelun keston jatkamisen syyt.

6. Jos henkilö on lähtenyt tai poistettu jäsenvaltioiden alueelta tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetun päätöksen nojalla, toimivaltaisen viranomaisen on tallennettava tiedot 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti asiaankuuluvaan maahantulo-/maastalähtötietueeseen.

20 artikla

Tiedot, jotka on lisättävä, jos olettamus siitä, että kolmannen maan kansalainen ei täytä sallitun oleskelun kestoa koskevia edellytyksiä, kumotaan

Jos jonkin jäsenvaltion alueella olevalle kolmannen maan kansalaiselle ei ole luotu henkilökohtaista tiedostoa EES:ään tai tällaisen kolmannen maan kansalaisen viimeisintä merkityksellistä maahantulo-/maastalähtötietuetta ei ole olemassa, toimivaltaiset viranomaiset voivat olettaa, että kolmannen maan kansalainen ei täytä tai ei enää täytä jäsenvaltioiden alueella sallitun oleskelun kestoa koskevia edellytyksiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 22 artiklan soveltamista.

Tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetussa tapauksessa sovelletaan asetuksen (EU) 2016/399 12 artiklaa, ja jos tuo olettamus kumotaan kyseisen asetuksen 12 artiklan 3 kohdan mukaisesti, toimivaltaisten viranomaisten on

a) tarvittaessa luotava EES:ään kyseiselle kolmannen maan kansalaiselle henkilökohtainen tiedosto;

b) päivitettävä viimeisin maahantulo-/maastalähtötietue syöttämällä puuttuvat tiedot tämän asetuksen 16 ja 17 artiklan mukaisesti; tai

c) poistettava olemassa oleva tiedosto, jos tämän asetuksen 35 artiklassa säädetään tällaisesta poistamisesta.

21 artikla

Varmistusmenettelyt, joita sovelletaan, kun tietojen tallentaminen on teknisesti mahdotonta tai EES:ssä on toimintahäiriö

1. Jos tietojen tallentaminen EES:n keskusjärjestelmään on teknisesti mahdotonta tai jos EES:n keskusjärjestelmässä on toimintahäiriö, 16–20 artiklassa tarkoitetut tiedot on tallennettava väliaikaisesti yhdenmukaiseen kansalliseen rajapintaan. Jos tämä ei ole mahdollista, tiedot on tallennettava väliaikaisesti paikallisesti sähköisessä muodossa. Kummassakin tapauksessa tiedot on tallennettava EES:n keskusjärjestelmään heti, kun tekninen ongelma tai vika on korjattu. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet ja otettava käyttöön tarvittava infrastruktuuri, välineet ja resurssit sen varmistamiseksi, että tällainen väliaikainen paikallinen tallennus voidaan tehdä milloin tahansa ja missä tahansa niiden rajanylityspaikassa.

2. Poikkeustilanteessa, jossa on teknisesti mahdotonta tallentaa tietoja EES:n keskusjärjestelmään ja yhdenmukaiseen kansalliseen rajapintaan, ja on teknisesti mahdotonta tallentaa tietoja väliaikaisesti paikallisesti sähköisessä muodossa, rajaviranomaisen on tallennettava tämän asetuksen 16–20 artiklassa tarkoitetut tiedot manuaalisesti biometrisiä tietoja lukuun ottamatta ja merkittävä kolmannen maan kansalaisen matkustusasiakirjaan maahantulo- tai maastalähtöleima, sanotun kuitenkaan rajoittamatta velvollisuutta suorittaa rajatarkastuksia asetuksen (EU) 2016/399 nojalla. Tiedot on tallennettava EES:n keskusjärjestelmään heti, kun se on teknisesti mahdollista.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa poikkeustilanteissa tapahtuvasta matkustusasiakirjojen leimaamisesta. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä komissiolle ilmoitettavia tietoja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3. EES ilmoittaa, että 16–20 artiklassa tarkoitetut tiedot tallennettiin varmistusmenettelyjen tuloksina ja että henkilökohtaisesta tiedostosta, joka luotiin tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti, puuttuvat biometriset tiedot. Biometriset tiedot tallennetaan EES:ään seuraavassa rajanylityspaikassa.

22 artikla

Siirtymäkausi ja siirtymätoimenpiteet

1. Tarkistaakseen maahantulon ja maastalähdön yhteydessä, että lyhytaikaiseen oleskeluun oikeutetut kolmansien maiden kansalaiset eivät ole ylittäneet sallitun oleskelun enimmäiskestoa, ja tarkistaakseen tarvittaessa maahantulon yhteydessä, että kolmansien maiden kansalaiset eivät ole ylittäneet yhtä tai kahta maahantuloa varten myönnetyllä lyhytaikaisella viisumilla sallittujen maahantulokertojen määrää, toimivaltaisten rajaviranomaisten on EES:n käyttöönottoa seuraavien 180 päivän ajan otettava huomioon oleskelut jäsenvaltioiden alueella maahantuloa tai maastalähtöä edeltävien 180 päivän aikana tarkistamalla EES:ään kirjattujen maahantulo-/maastalähtötietojen lisäksi matkustusasiakirjoissa olevat leimat.

2. Jos kolmannen maan kansalainen on saapunut jäsenvaltioiden alueelle ennen EES:n käyttöönottoa ja poistuu sieltä EES:n käyttöönoton jälkeen, kolmannen maan kansalaisesta luodaan henkilökohtainen tiedosto hänen poistuessaan alueelta ja maahantulo-/maastalähtötietueeseen tallennetaan maahantulopäivä 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti sellaisena kuin se on leimattu passiin. Tämä sääntö ei rajoitu koskemaan ainoastaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua 180 päivän jaksoa EES:n käyttöönotosta. Jos maahantuloleiman ja EES:n tietojen välillä on ristiriita, leima on ensisijainen.

23 artikla

Tietojen käyttö todentamiseen rajoilla, joilla käytetään EES:ää

1. Rajaviranomaisilla on oltava pääsy EES:ään kolmannen maan kansalaisen henkilöllisyyden ja aiemman rekisteröinnin todentamiseksi, EES:n tietojen päivittämiseksi tarvittaessa ja tietojen katsomiseksi siinä määrin kuin on tarpeen rajatarkastusten suorittamiseksi.

2. Rajaviranomaisilla on tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä hoitaessaan oltava pääsy tekemään hakuja 16 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa ja 17 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tietoja käyttäen.

Lisäksi rajaviranomaisten on katsoakseen VIS:n tietoja asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 artiklan mukaisen tarkistuksen tekemiseksi niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, joilta vaaditaan viisumi, käynnistettävä VIS:stä tehtävä haku suoraan EES:stä käsin käyttäen samoja aakkosnumeerisia tietoja tai tilanteen mukaan katsottava VIS:n tietoja asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 artiklan 2 a kohdan mukaisesti.

Jos EES:stä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa esitettyjä tietoja käyttäen tehty haku osoittaa, että kolmannen maan kansalaista koskevia tietoja on kirjattu EES:ään, rajaviranomaisten on verrattava kolmannen maan kansalaisen reaaliaikaista kasvokuvaa tämän asetuksen 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 17 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun kasvokuvaan tai rajaviranomaisten on tarkistettava viisumivaatimuksesta vapautettujen kolmansien maiden kansalaisten osalta sormenjälkitiedot EES:stä ja kolmansien maiden kansalaisten, joilta vaaditaan viisumi, osalta tarkistettava sormenjälkitiedot suoraan VIS:stä asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 artiklan mukaisesti. Voidakseen tarkistaa viisuminhaltijoiden sormenjäljet VIS:stä rajaviranomaiset voivat käynnistää VIS:stä tehtävän haun suoraan EES:stä käsin kyseisen asetuksen 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

Jos kasvokuvan todentaminen epäonnistuu, todentaminen on tehtävä sormenjälkiä käyttäen ja päinvastoin.

3. Jos 2 kohdassa esitettyjä tietoja käyttäen tehty haku osoittaa, että EES:ään on kirjattu kolmannen maan kansalaista koskevia tietoja, rajaviranomaiselle on annettava pääsy katsomaan kyseistä kolmannen maan kansalaista koskevan henkilökohtaisen tiedoston tietoja ja maahantulo-/maastalähtötietuetta tai -tietueita tai siihen linkitettyä pääsyn epäämistä koskevaa tietuetta tai tietueita.

4. Jos tämän artiklan 2 kohdassa esitettyjä aakkosnumeerisia tietoja käyttäen tehty haku osoittaa, että EES:ään ei ole kirjattu tietoja kolmannen maan kansalaisesta, jos kolmannen maan kansalaisen henkilöllisyyden todentaminen tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti epäonnistuu tai jos kolmannen maan kansalaisen henkilöllisyydestä on epäilyjä, rajaviranomaisilla on oltava pääsy tietoihin tunnistamista varten tämän asetuksen 27 artiklan mukaisesti.

Lisäksi tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun tunnistamiseen sovelletaan seuraavia säännöksiä:

a) kun on kyse kolmansien maiden kansal