EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2021/1057,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021,

Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 artiklan d alakohdan, 149 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 164 artiklan, 175 artiklan kolmannen kohdan ja 349 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 17 päivänä marraskuuta 2017 yhteisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, jäljempänä ’pilari’, vastauksena Euroopan sosiaalisiin haasteisiin. Pilarin 20 keskeistä periaatetta on jaettu kolmeen ryhmään: yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja osallisuus. Kyseiset pilarin 20 periaatetta olisi otettava huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) mukaisessa toiminnassa. Pilarin täytäntöönpanon edistämiseksi ESR+:sta olisi tuettava investointeja ihmisiin sekä työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden toimintapolitiikan aloilla käytössä oleviin järjestelmiin; näin lujitettaisiin taloudellista, alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174 artiklan mukaisesti.

(2) Unionin tasolla kansallisten uudistusten painopisteet määritellään ja niiden toteutusta seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson, jäljempänä ’eurooppalainen ohjausjakso’, puitteissa. Jäsenvaltiot laativat omat monivuotiset kansalliset investointistrategiansa tukemaan näitä uudistusten painopisteitä. Kyseiset strategiat olisi esitettävä vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä sellaisten ensisijaisten investointihankkeiden suunnittelemiseksi ja koordinoimiseksi, joille myönnetään unionin tai kansallista rahoitusta. Niillä olisi tuettava myös unionin rahoituksen käyttämistä johdonmukaisella tavalla ja sitä, että tarvittaessa maksimoidaan etenkin Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja koheesiorahastosta, joiden erityistavoitteet ja tuen soveltamisala vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1058 (4), ESR+:sta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) perustetusta Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta (EMKVR), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1305/2013 (5) perustetusta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/523 (6) perustetusta InvestEU-ohjelmasta, jäljempänä 'InvestEU-ohjelma', tuetuista ohjelmista saatavan rahoitustuen lisäarvo.

(3) Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan tarkistetut suuntaviivat hyväksyttiin neuvoston päätöksellä (EU) 2020/1512 (7). Kyseisten suuntaviivojen teksti on yhdenmukaistettu pilarin periaatteiden kanssa, tarkoituksena parantaa Euroopan kilpailukykyä ja tehdä siitä houkuttelevampi kohde investoinneille, työpaikkojen luomiselle ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiselle. Jotta varmistetaan, että ESR+ on täysin yhdenmukainen kyseisten suuntaviivojen kanssa, etenkin työllisyyden ja koulutuksen sekä sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja syrjinnän torjunnan osalta, ESR+:lla olisi tuettava jäsenvaltioita ottaen huomioon SEUT 121 artiklan 2 kohdan nojalla annetut asiaa koskevat yhdennetyt suuntaviivat ja SEUT 148 artiklan 2 ja 4 kohdan nojalla annetut maakohtaiset suositukset ja tarvittaessa kansallisiin strategioihin perustuvat kansalliset uudistusohjelmat. ESR+:lla olisi edistettävä myös unionin keskeisten aloitteiden ja toimien täytäntöönpanon kannalta merkityksellisiä seikkoja, etenkin 10 päivänä kesäkuuta 2016 annettua komission tiedonantoa ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle”, 30 päivänä syyskuuta 2020 annettua komission tiedonantoa ”Eurooppalainen koulutusalue” ja 7 päivänä lokakuuta 2020 annettua komission tiedonantoa ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” sekä 15 päivänä helmikuuta 2016 annettua neuvoston suositusta pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille, 19 päivänä joulukuuta 2016 annettua neuvoston suositusta taitojen parantamisesta, 30 päivänä lokakuuta 2020 annettua neuvoston suositusta ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja 12 päivänä maaliskuuta 2021 annettua neuvoston suositusta romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta.

(4) Neuvosto hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2017 päätelmät ”Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistaminen: EU:n vastaus kestävän kehityksen toimintaohjelmaan Agenda 2030:een”. Neuvosto painotti, että on tärkeää saavuttaa kestävä kehitys tasapainoisesti ja yhdennetysti sen kolmessa eri ulottuvuudessa eli taloudessa, sosiaalisissa kysymyksissä ja ympäristön alalla. On äärimmäisen tärkeää sisällyttää kestävä kehitys kaikkiin unionin sisäisiin ja ulkoisiin toimintapolitiikan aloihin ja että unioni on kunnianhimoinen politiikkatoimissaan, joilla se vastaa globaaleihin haasteisiin. Neuvosto suhtautui myönteisesti 22 päivänä marraskuuta 2016 annettuun komission tiedonantoon ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi” ensimmäisenä toimena Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kestävän kehityksen tavoitteiden, jäljempänä ’kestävän kehityksen tavoitteet’, valtavirtaistamiseksi sekä kestävän kehityksen soveltamiseksi kaikkea unionin toimintapolitiikkaa ohjaavana keskeisenä periaatteena, myös sen rahoitusvälineiden kautta. ESR+:lla olisi edistettävä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa poistamalla köyhyyden äärimmäiset muodot (kestävän kehityksen tavoite 1), takaamalla laadukas ja kaikille avoin koulutus (kestävän kehityksen tavoite 4), edistämällä sukupuolten välistä tasa-arvoa (kestävän kehityksen tavoite 5), edistämällä vakaata, osallistavaa ja kestävää talouskasvua, täyttä ja tuottavaa työllisyyttä ja ihmisarvoista työtä kaikille (kestävän kehityksen tavoite 8) sekä vähentämällä epätasa-arvoa (kestävän kehityksen tavoite 10).

(5) Viimeaikaiset ja käynnissä olevat kehityssuuntaukset ovat lisänneet rakenteellisia haasteita, jotka johtuvat talouden globalisaatiosta, sosiaalisesta eriarvoisuudesta, muuttovirtojen ja kasvaneiden turvallisuusuhkien hallinnasta, siirtymisestä puhtaaseen energiaan, teknologian muutoksista, väestön vähenemisestä, työttömyydestä, erityisesti nuorisotyöttömyydestä, työvoiman yhä nopeammasta ikääntymisestä sekä taitojen ja työvoiman kysynnän ja tarjonnan kasvavasta epäsuhdasta työmarkkinoilla joillakin sektoreilla ja alueilla ja etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yritykset). Vihreä ja digitaalinen siirtymä ja Euroopan teollisten ekosysteemien muutos tuovat todennäköisesti mukanaan monia uusia mahdollisuuksia, kunhan niiden rinnalla on käytettävissä oikeanlaisia taitoja ja toteutetaan oikeanlaisia työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa ja -toimintaa. Työelämän muuttuvat realiteetit huomioon ottaen unionin olisi oltava valmistautunut kohtaamaan nykyiset ja tulevat haasteet investoimalla relevanttiin osaamiseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, tekemällä kasvusta entistä osallistavampaa ja parantamalla työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa ottaen huomioon taloudellinen ja teollinen kestävyys, työvoiman liikkuvuus ja pyrkien aikaansaamaan työmarkkinat, joilla sukupuolet ovat tasapuolisesti edustettuina.

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1060 (8) luodaan puitteet EAKR:n, ESR+:n, koheesiorahaston, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1056 (9) perustetun oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, EMKVR:n, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF), sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) ja osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa perustettavan rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen toiminnalle ja vahvistetaan erityisesti yhteistyössä hallinnoitavien unionin rahastojen ohjelmasuunnittelua, seurantaa, arviointia, hallintoa ja valvontaa koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja säännöt. Sen vuoksi on aiheellista täsmentää ESR+:n yleiset tavoitteet ja antaa erityissäännöksiä siitä, minkä tyyppisiä toimia ESR+:sta voidaan rahoittaa.

(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 (10), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, vahvistetaan unionin yleisen talousarvion, jäljempänä ’unionin talousarvio’, toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä hallinnointia, rahoitusvälineitä, talousarviotakuita, rahoitusapua ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevat säännöt. Avustusten yhteisrahoitus voi olla peräisin tuensaajien omista varoista, hankkeen tuottamasta tulosta tai kolmansien osapuolten rahoitusosuuksista tai luontoissuorituksista. ESR+:sta suoraan tai välillisesti hallinnoitaviin toimenpiteisiin sovelletaan varainhoitoasetusta, jotta varmistetaan unionin ohjelmien toteutuksen johdonmukaisuus.

(8) Tämän asetuksen mukaiset unionin rahoituksen muodot ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä voidaan saavuttaa toimenpiteiden erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi tässä yhteydessä harkittava kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua rahoitusmuotoa, joka ei perustu kustannuksiin. Kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomiseen integroimiseen liittyvien toimenpiteiden toteuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2021/1060 94 artiklan mukaisesti komissio voi korvata menoja jäsenvaltioille, jotka käyttävät yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja, mukaan lukien kertakorvaukset.

(9) Jotta voidaan sujuvoittaa ja yksinkertaistaa rahoitusympäristöä ja lisätä synergiamahdollisuuksia yhdennettyjen rahoitusmallien avulla, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 223/2014 (11) perustetusta vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1296/2013 (12) perustetusta työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta tuetut toimet olisi sisällytettävä ESR+:aan. ESR+:n olisi koostuttava kahdesta toimintalohkosta, jotka ovat yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko, jäljempänä ’ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko’, ja suoraan ja välillisesti hallinnoitava työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko, jäljempänä ’EaSI-toimintalohko’. Näin voitaisiin vähentää eri rahastojen hallinnointiin liittyvää hallinnollista rasitusta etenkin jäsenvaltioissa ja tuensaajien osalta ja pitää voimassa yksinkertaisempia sääntöjä yksinkertaisempien toimien osalta, kuten esimerkiksi elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakelussa.

(10) Koska ESR+:n soveltamisala laajenee, on aiheellista, että pyrkimyksiä parantaa työmarkkinoiden toimivuutta ja edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia laadukkaisiin työpaikkoihin, parantaa yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutukseen ja koulutuksen laatua, jotta voidaan tukea koulutusjärjestelmiin palaamista, edistää sosiaalista osallisuutta, helpottaa terveydenhuollon saatavuutta haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osalta ja edistää köyhyyden poistamista, ei toteuteta ainoastaan yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavassa toimintalohkossa, vaan että unionin tasolla edellytettyjen toimenpiteiden toteutuksessa EaSI-toimintalohkon osalta käytetään myös suoraa tai välillistä hallinnointia.

(11) Tässä asetuksessa vahvistetaan ESR+:n koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (13) 18 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Siinä olisi täsmennettävä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahat ja EaSI-toimintalohkon puitteissa toteutettuihin toimenpiteisiin kohdennetut määrärahat.

(12) Jotta voidaan helpottaa EaSI-toimintalohkon erityisten ja operatiivisten tavoitteiden toteuttamista, ESR+:sta olisi tuettava tekniseen ja hallinnolliseen apuun liittyviä toimia, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimia, kun taas viestintä- ja tiedonlevittämistoimien olisi oltava osa EaSI-toimintalohkon tukikelpoisia toimenpiteitä.

(13) ESR+:lla olisi pyrittävä edistämään työllisyyttä aktiivisilla toimilla, joiden ansiosta erityisesti nuoret etenkin vahvistetun nuorisotakuun kautta, pitkäaikaistyöttömät, muita heikommassa asemassa työmarkkinoilla olevat ryhmät ja työelämän ulkopuolella olevat pääsevät työmarkkinoille ja pääsevät palaamaan työmarkkinoille, sekä tukemalla itsenäistä ammatinharjoittamista ja yhteisötaloutta. ESR+:lla olisi pyrittävä tehostamaan työmarkkinoiden toimintaa tukemalla työmarkkinalaitosten, kuten julkisten työvoimapalvelujen, nykyaikaistamista, jotta parannetaan niiden valmiuksia tarjota tehostetusti kohdennettua neuvontaa ja ohjausta työnhaussa ja työelämään siirtymisessä ja helpottaa työntekijöiden liikkuvuutta. ESR+:lla olisi edistettävä sukupuolten tasapuolista osallistumista työmarkkinoille toimenpiteillä, joiden tavoitteena on varmistaa muun muassa tasavertaiset työolot, työ- ja yksityiselämän tasapaino ja lastenhoidon, varhaiskasvatus mukaan luettuna, saatavuus. ESR+:lla olisi myös pyrittävä tarjoamaan terveellinen ja asianmukainen työympäristö, jotta voidaan vastata muuttuviin työn muotoihin liittyviin terveysriskeihin ja ikääntyvän työvoiman tarpeisiin.

(14) ESR+:sta olisi annettava tukea, jotta voidaan parantaa koulutusjärjestelmien laatua, osallistavuutta ja toimivuutta ja niiden tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta myös edistämällä digitaalista oppimista, epävirallisen ja arkioppimisen validointia ja opetushenkilöstön ammatillista kehittymistä ja siten helpottaa sellaisten avaintaitojen hankkimista erityisesti perustason terveysosaamisen, medialukutaidon, yrittäjyystaitojen, kielitaidon, digitaitojen ja kestävään kehitykseen liittyvän osaamisen osalta, joita kukin tarvitsee itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten. ESR+:sta olisi tuettava onnistumista koulutuksessa ja työelämään siirtymisessä, elinikäistä oppimista ja työllistyvyyttä, jotta voidaan helpottaa kaikkien täysimääräistä osallistumista yhteiskuntaan, ja sen avulla olisi lisättävä kilpailukykyä, myös tutkinnon suorittaneiden jatkosijoittumisen seurannan avulla, ja edistettävä yhteiskunnallista ja taloudellista innovointia tukemalla kestäviä aloitteita, joita voidaan laajentaa kyseisillä aloilla ja mukauttamaa eri kohderyhmille, kuten vammaisille henkilöille. Tällainen tukeminen, lisääminen ja edistäminen voitaisiin toteuttaa esimerkiksi verkko-oppimisella, työpaikalla tapahtuvalla oppimisella, työharjoitteluilla, harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevillä koulutusmalleilla ja laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista 15 päivänä maaliskuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa määritellyillä oppisopimuskoulutuksilla, elinikäisellä ohjauksella, ennakoimalla osaamistarvetta tiiviissä yhteistyössä elinkeinoelämän kanssa, ajantasaisilla koulutusmateriaaleilla ja -menetelmillä, työmarkkinaennusteilla ja tutkinnon suorittaneiden jatkosijoittumisen seurannalla, opettajien kouluttamisella, oppimistulosten validoinnilla ja pätevyyden ja toimialapohjaisten todistusten tunnustamisella.

(15) ESR+:sta annettavalla tuella olisi edistettävä kaikkien, erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen, erottelemattomaan ja osallistavaan koulutukseen varhaiskasvatuksesta alkaen – kiinnittäen erityistä huomiota sosioekonomisesti muita heikommassa asemassa oleviin lapsiin – yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, erityisesti oppisopimuskoulutusten, kautta korkea-asteen koulutukseen sekä aikuiskoulutukseen, urheilu- ja kulttuuritoiminta mukaan lukien. ESR+:sta olisi tarjottava kohdennettua tukea sitä tarvitseville oppijoille ja vähennettävä koulutukseen liittyvää eriarvoisuutta, digitaalinen kahtiajako mukaan luettuna, ehkäistävä ja vähennettävä koulunkäynnin keskeyttämistä, edistettävä siirtymistä koulutusalalta toiselle, lujitettava yhteyksiä epäviralliseen ja arkioppimiseen ja helpotettava oppimiseen liittyvää liikkuvuutta kaikkien osalta sekä esteettömyyttä ja saavutettavuutta vammaisten henkilöiden osalta. Tässä yhteydessä olisi pyrittävä hyödyntämään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/817 (14) perustetusta Erasmus+:sta saatavia synergiaetuja erityisesti, jotta voidaan helpottaa etenkin muita heikommassa asemassa olevien oppijoiden osallistumista oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen.

(16) ESR+:lla olisi edistettävä joustavia jatko- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia kaikille, erityisesti yrittäjyys- ja digitaitoja, osaamista, joka liittyy keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin, ja osaamista, joka liittyy vihreään talouteen sekä teollisiin ekosysteemeihin 10 päivänä maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” mukaisesti. Euroopan osaamisohjelman ja taitojen parantamista koskevan neuvoston suosituksen (15) mukaisesti ESR+:sta olisi tuettava joustavia oppimisväyliä, mukaan lukien lyhytkestoinen kohdennettu modulaarinen koulutus, jota on helposti saatavilla ja joka johtaa pätevyyteen, jotta ihmisille voidaan tarjota työmarkkinoiden ja teollisten ekosysteemien tarpeisiin, vihreään ja digitaaliseen siirtymään, innovointiin sekä sosiaaliseen ja taloudelliseen muutokseen mukautettua osaamista ja jotta voidaan helpottaa uudelleen- ja täydennyskoulutusta ja työllistettävyyttä, uranvaihdoksia, maantieteellistä ja alojen välistä liikkuvuutta ja tukea erityisesti vähäisen ammattitaidon omaavia henkilöitä, vammaisia henkilöitä ja vähän koulutettuja aikuisia. ESR+:lla olisi myös helpotettava tuen tarjoamista yksityishenkilöille integroidun osaamisen osalta, mukaan lukien työssä käyvät, itsenäiset ammatinharjoittajat ja työttömät, yksilöllisten oppimistilien kaltaisten välineiden avulla.

(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/695 (16) perustetusta tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti Eurooppa”, jäljempänä ’Horisontti Eurooppa –ohjelma’, saatavilla synergiaeduilla olisi varmistettava, että ESR+:n avulla voidaan valtavirtaistaa ja laajentaa Horisontti Eurooppa -ohjelmasta tuettuja innovatiivisia opetussuunnitelmia, jotta ihmisille voidaan tarjota tulevaisuuden työpaikoissa tarvittavaa osaamista ja pätevyyttä.

(18) ESR+:sta olisi tuettava jäsenvaltioiden pyrkimyksiä edistää köyhyyden poistamista ja katkaista huono-osaisuuden siirtyminen sukupolvelta toiselle sekä edistää sosiaalista osallisuutta varmistamalla yhtäläiset mahdollisuudet kaikille, poistamalla esteitä, torjumalla syrjintää ja puuttumalla terveyseroihin. Tällainen tuki edellyttää, että otetaan käyttöön erilaisia politiikkatoimia, jotka kohdistetaan kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin heidän sukupuolestaan, sukupuolisesta suuntautumisestaan, iästään, uskonnostaan tai vakaumuksestaan, rodusta tai etnisestä alkuperästään riippumatta, erityisesti romanien kaltaisten marginalisoituneiden yhteisöjen, vammaisten henkilöiden tai henkilöiden, joilla on kroonisia sairauksia, asunnottomien, lasten tai vanhuksien osalta. ESR+:lla olisi edistettävä kaukana työmarkkinoista olevien aktiivista osallistamista heidän sosioekonomisen integroitumisensa varmistamiseksi. ESR+:lla olisi myös parannettava sellaisten kohtuuhintaisten, kestävien ja korkealaatuisten palvelujen oikea-aikaista ja tasapuolista saatavuutta, jotka edistävät asunnon ja yksilökeskeisen hoidon, kuten terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon, erityisesti perhepalvelujen ja yhteisöperustaisten hoitopalvelujen, saamista. ESR+:sta olisi tuettava sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistamista keskittyen erityisesti lapsiin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, jotta voidaan parantaa erityisesti tällaisten järjestelmien saavutettavuutta, myös vammaisten henkilöiden kannalta.

(19) ESR+:sta olisi tuettava köyhyyden poistamista tukemalla kansallisia ohjelmia, joilla pyritään lievittämään ruoan puutetta ja aineellista puutetta, ja edistettävä köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten ja vähävaraisimpien yhteiskuntaan integroitumista. Kokonaistavoitteena on, että unionin tasolla vähintään neljällä prosentilla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista tuetaan vähävaraisimpia, ja jäsenvaltioiden olisi varattava vähintään kolme prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan siihen, että puututaan äärimmäisen köyhyyden muotoihin, joiden vaikutus sosiaaliseen syrjäytymiseen on suurin, kuten asunnottomuuteen, lasten köyhyyteen ja ruoan puutteeseen. Elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden tarjoaminen vähävaraisimmille ei saisi korvata olemassa olevia sosiaalietuuksia, joita heille tarjotaan kansallisten sosiaalijärjestelmien puitteissa tai kansallisen lainsäädännön nojalla. Toimien luonteen ja loppukäyttäjien tyypin vuoksi on tarpeen, että tukeen, jolla puututaan vähävaraisimpien aineelliseen puutteeseen, sovelletaan yksinkertaisempia sääntöjä.

(20) Koska tarve tehostaa toimia muuttovirtojen hallitsemiseksi koko unionissa ei ole poistunut ja jotta varmistetaan, että solidaarisuutta ja vastuunjakoa tuetaan yhtenäisesti, vahvasti ja johdonmukaisesti, ESR+:sta olisi tuettava kolmansien maiden kansalaisten, myös maahanmuuttajien, sosioekonomista integroitumista, mihin voi sisältyä paikallistason aloitteita, ja näin täydennettävä AMIFista, EAKR:stä ja muista unionin rahastoista rahoitettavia toimia, joilla voi olla myönteinen vaikutus kolmansien maiden kansalaisten osallistamiseen.

(21) Terveydenhuollon saatavuuden suuren merkityksen vuoksi ESR+:ssa olisi varmistettava synergia ja täydentävyys Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/522 (17) perustetun EU4Health-ohjelman kanssa ja ESR+:n soveltamisalaan olisi sisällytettävä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden pääsy terveydenhuollon piiriin.

(22) ESR+:sta olisi tuettava työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden, haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden terveydenhuollon saatavuuden, pitkäaikaishoidon sekä koulutuksen alojen toimintaan ja järjestelmiin liittyviä uudistuksia, joilla edistetään köyhyyden poistamista. Yhdenmukaisuuden vahvistamiseksi suhteessa eurooppalaiseen ohjausjaksoon jäsenvaltioiden olisi kohdennettava asianmukainen osuus ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sellaisten rakenteellisiin haasteisiin liittyvien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon, joihin on asianmukaista puuttua ESR+:n soveltamisalaan kuuluvilla monivuotisilla investoinneilla, ottaen huomioon pilarin, sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun sellaisena kuin se on muutettuna sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmassa esitettyjen uusien tavoitteiden johdosta ja alueelliset erityispiirteet. Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon johdonmukaisuus, koordinointi ja täydentävyys muiden unionin rahastojen, ohjelmien ja välineiden, kuten oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, EAKR:n, EU4Health-ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 (18) perustetun elpymis- ja palautumistukivälineen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/691 (19) perustetun työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston, EMKVR:n, Erasmus+:n, AMIFin, Horisontti Eurooppa -ohjelman, maaseuturahaston, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/694 (20) perustetun Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, InvestEU-ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/818 (21) perustetun Luova Eurooppa -ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/888 (22) perustettujen Euroopan solidaarisuusjoukkojen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/240 (23) perustetun teknisen tuen välineen, kanssa. Komission ja jäsenvaltioiden olisi etenkin varmistettava prosessin kaikissa vaiheissa tehokas koordinointi, jotta turvataan rahoituslähteiden, mukaan lukien niitä koskeva tekninen apu, välinen johdonmukaisuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja synergiaedut.

(23) Tukemalla tässä asetuksessa vahvistettuja erityistavoitteita muun muassa edistämällä asetuksessa (EU) 2021/1060 tarkoitettua toimintapoliittista tavoitetta ”sosiaalisempi ja osallistavampi Eurooppa panemalla täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari” ESR+ edistää edelleen alueellisia ja paikallisia kehitysstrategioita pilarin täytäntöönpanemiseksi. Sillä tuetaan mainitun asetuksen 28 artiklassa säädettyjä välineitä ja edistetään siten myös asetuksessa (EU) 2021/1060 tarkoitetun toimintapoliittisen tavoitteen ”lähempänä kansalaisia oleva Eurooppa edistämällä kestävää ja integroitua kehitystä kaikentyyppisillä alueilla sekä paikallisia aloitteita” saavuttamista muun muassa köyhyyttä vähentävillä ja sosiaalista osallisuutta koskevilla toimenpiteillä ottaen huomioon kaupunki-, maaseutu- ja rannikkoalueiden erityispiirteet, jotta voidaan puuttua sosioekonomiseen eriarvoisuuteen kaupunki- ja aluetasolla.

(24) Sen varmistamiseksi, että pilarissa vahvistettua Euroopan sosiaalista ulottuvuutta viedään eteenpäin ja että määrärahoista tietty vähimmäismäärä kohdennetaan apua eniten tarvitseville, jäsenvaltioiden olisi kohdennettava vähintään 25 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sosiaalisen osallisuuden edistämiseen.

(25) Jotta voidaan puuttua lapsiköyhyyden jatkuvasti korkeaan tasoon unionissa ja noudattaa pilarin periaatetta 11, jonka mukaan lapsilla on oikeus suojeluun köyhyyttä vastaan ja heikommista lähtökohdista tulevilla lapsilla on oikeus yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviin erityistoimenpiteisiin, jäsenvaltioiden olisi osoitettava asianmukainen määrä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan lapsitakuun täytäntöönpanoon sellaisten toimenpiteiden kautta, joilla puututaan lapsiköyhyyteen sellaisten ESR+:n erityistavoitteiden mukaisesti, jotka mahdollistavat varojen ohjelmoinnin toimintaan, jolla tuetaan suoraan lasten yhtäläisiä mahdollisuuksia päivähoitoon, koulutukseen, terveydenhuoltoon, kohtuulliseen asumiseen ja riittävään ravitsemukseen. Jäsenvaltioiden, joissa köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien alle 18-vuotiaiden lasten keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, olisi kohdennettava vähintään 5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan kyseisiin toimiin. Toimet, joilla edistetään tätä temaattista keskittämistä koskevaa vaatimusta, olisi huomioitava sosiaalista osallisuutta koskevassa 25 prosentin temaattisen keskittämisen vaatimuksessa, jos ne on kohdennettu asiaankuuluviin erityistavoitteisiin.

(26) Jotta voidaan helpottaa osallistavaa talouden elpymistä vakavan kriisin jälkeen ja tukea nuorten työllisyyttä muuttuvassa työelämässä ottaen huomioon jatkuvasti korkea nuorisotyöttömyys ja työmarkkinoiden ulkopuolelle jääminen useissa jäsenvaltioissa ja monilla alueilla, kaikkien jäsenvaltioiden on tarpeen investoida asianmukainen määrä ESR+:n määrärahoistaan toimenpiteisiin, joilla tuetaan nuorten työllisyyttä ja osaamista, myös panemalla täytäntöön nuorisotakuun mukaisia järjestelmiä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (24) mukaisesti nuorisotyöllisyysaloitteesta ohjelmakaudella 2014–2020 tuettujen, yksittäisiin henkilöihin kohdistuvien toimenpiteiden ja saatujen kokemusten pohjalta jäsenvaltioiden olisi edelleen edistettävä laadukkaita työpaikkoja ja mahdollisuuksia palata koulutukseen sekä investoitava varhaisiin toimiin ja tehokkaaseen tiedotukseen keskittymällä tarvittaessa ensisijaisesti pitkäaikaistyöttömiin, työelämän ulkopuolella oleviin ja heikommassa asemassa oleviin nuoriin myös nuorisotyön avulla. Jäsenvaltioiden olisi myös investoitava toimenpiteisiin, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä koulusta työelämään, samoin kuin riittäviin työvoimapalveluihin, jotta nuorille voidaan tarjota räätälöityä ja kokonaisvaltaista tukea ja kohdennetumpia tarjouksia. Kun nuorisotyöllisyysaloite integroidaan kaikilta osin ESR+:aan, nuorisotyöllisyyttä koskevien kohdennettujen toimenpiteiden toteuttaminen on tehokkaampaa ja vaikuttavampaa, ja soveltamisalaa laajennetaan rakenteellisiin toimenpiteisiin ja uudistuksiin, millä varmistetaan, että unionin rahoituksesta saatu tuki ja vahvistetun nuorisotakuun täytäntöönpano vastaavat paremmin toisiaan. Parantamalla taitoja ja hankkimalla uutta ja erilaista osaamista nuoret voivat helpommin tarttua kasvavien alojen mahdollisuuksiin ja valmistautua työn muuttuvaan luonteeseen sekä samalla hyödyntää digitaalisesta ja vihreästä siirtymästä ja unionin teollisten ekosysteemien muutoksesta johtuvia mahdollisuuksia. Sen vuoksi sellaisten jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, olisi kohdennettava vähintään 12,5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan kyseiseen toimintaan.

(27) SEUT 349 artiklan ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan (25) liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 6 tavoitetta 6 koskevista rakennerahastoihin liittyvistä erityismääräyksistä Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa olevan 2 artiklan mukaisesti syrjäisimpien alueiden ja pohjoisten harvaan asuttujen alueiden osalta voidaan hyväksyä yhteisiä politiikkoja ja unionin ohjelmia koskevia erityistoimenpiteitä. Kyseiset alueet tarvitsevat erityistukea väestökadon kaltaisten pysyvien rajoitteidensa vuoksi.

(28) ESR+:sta tuettavien toimenpiteiden tehokas ja vaikuttava toteutus edellyttää hyvää hallintotapaa ja kumppanuutta kaikilta asianomaisilta eri aluetasojen ja sosioekonomisilta toimijoilta, erityisesti työmarkkinaosapuolilta ja kansalaisjärjestöiltä. Sen vuoksi on välttämätöntä, että jäsenvaltiot osoittavat ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan asianmukaisen määrän sen varmistamiseksi, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisjärjestöt osallistuvat mielekkäällä tavalla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon täytäntöönpanoon. Kyseiseen yhteistyöhön olisi otettava mukaan asiaankuuluvat kansalaisyhteiskuntaa edustavat elimet, kuten ympäristökumppanit, kansalaisjärjestöt sekä sosiaalisen osallisuuden, perusoikeuksien, vammaisten henkilöiden oikeuksien, sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden edistämisestä vastaavat elimet. Jäsenvaltioiden, joille on annettu työmarkkinaosapuolten tai kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittämistä koskeva maakohtainen suositus, olisi kohdennettava vähintään 0,25 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan tähän tarkoitukseen kyseisen alan erityistarpeidensa vuoksi.

(29) Sosiaalisen innovoinnin tukeminen on ratkaisevan tärkeää, jotta poliittisilla toimilla pystytään vastaamaan paremmin sosiaaliseen muutokseen ja jotta rohkaistaan ja tuetaan innovatiivisia ratkaisuja. Varsinkin innovatiivisten ratkaisujen testaaminen ja arvioiminen ennen niiden soveltamisen laajentamista on olennaisen tärkeää, jotta voidaan parantaa toimintapolitiikkojen tehokkuutta, ja siten erityistuki ESR+:sta on oikeutettua. Yhteisötalouden yrityksillä voisi olla keskeinen rooli sosiaalisen innovoinnin toteuttamisessa ja taloudellisen ja sosiaalisen kestokyvyn edistämisessä. Yhteisötalouden yritysten määritelmän olisi oltava kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen määritelmien ja yhteisötalouden edistämisestä Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen veturina 7 päivänä joulukuuta 2015 annetuissa neuvoston päätelmissä esitettyjen määritelmien mukainen. Vastavuoroisen oppimisen sekä tietämyksen ja käytäntöjen vaihdon tehostamiseksi jäsenvaltioita olisi lisäksi kannustettava jatkamaan yhteistyössä hallinnoituja valtioiden rajat ylittävän yhteistyön toimenpiteitä työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla ESR+:n erityistavoitteiden mukaisesti.

(30) Jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että ESR+:sta edistetään naisten ja miesten tasa-arvoa SEUT 8 artiklan mukaisesti, jotta tuetaan miesten ja naisten tasa-arvoista kohtelua ja yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikilla aloilla, mukaan lukien osallistuminen työmarkkinoille, työehdot sekä uralla eteneminen. Niiden olisi varmistettava myös, että ESR+:sta edistetään kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia ilman syrjintää SEUT 10 artiklan mukaisesti ja vammaisten henkilöiden tasavertaista yhteiskunnallista osallisuutta sekä myötävaikutetaan 13 päivänä joulukuuta 2006 New Yorkissa hyväksytyn vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanoon. ESR+:lla olisi osaltaan edistettävä esteettömyyttä ja saavutettavuutta vammaisten henkilöiden osalta, jotta voidaan parantaa integroitumista työelämään ja koulutukseen ja siten parantaa kyseisten henkilöiden osallisuutta kaikilla elämänaloilla. Tällaisen esteettömyyden ja saavutettavuuden edistäminen olisi otettava huomioon ohjelmien valmistelun, seurannan, toteutuksen ja arvioinnin kaikilla osa-alueilla ja kaikissa vaiheissa oikea-aikaisesti ja johdonmukaisesti varmistaen samalla, että sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteutetaan erityistoimenpiteitä. ESR+:sta olisi tuettava myös siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaiseen hoitoon erityisesti niiden osalta, joihin kohdistuu moninkertaista syrjintää. ESR+:sta ei olisi tuettava toimintaa, joka edistää eriytymistä tai sosiaalista syrjäytymistä. Asetuksessa (EU) 2021/1060 säädetään, että menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt määritetään kansallisella tasolla lukuun ottamatta joitakin poikkeuksia, joista on tarpeen antaa erityissäännöksiä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osalta.

(31) Kaikki toimet olisi valittava ja toteutettava Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, mukaisesti. Komission olisi tehtävä kaikkensa varmistaakseen, että valitukset, mukaan lukien perusoikeuskirjan rikkomiseen liittyvät valitukset, arvioidaan viipymättä, ja ilmoitettava valituksen tekijälle arviointinsa tuloksesta 19 päivänä tammikuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla” mukaisesti.

(32) Tiedonkeruuta koskevan hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi raportointivaatimukset olisi pidettävä mahdollisimman yksinkertaisina. Jos tarvittavat tiedot ovat saatavilla rekistereistä tai vastaavista lähteistä, jäsenvaltioiden olisi voitava sallia se, että hallintoviranomaiset keräävät tiedot tällaisista rekistereistä.

(33) Hoitaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään kansallisten rekisterinpitäjien on noudatettava henkilötietojen käsittelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (26). Erityistavoitteen ”puututaan aineelliseen puutteeseen jakamalla elintarvikkeita ja/tai perushyödykkeitä vähävaraisimmille, lapset mukaan luettuina, ja tarjotaan sosiaalista osallisuutta tukevia liitännäistoimenpiteitä” mukaisten toimien loppukäyttäjien ihmisarvo ja yksityisyyden suoja olisi taattava. Leimautumisen välttämiseksi elintarvikkeita ja/tai perushyödykkeitä saavia henkilöitä ei pitäisi vaatia todistamaan henkilöllisyyttään saadessaan tukea ja osallistuessaan ESR+:sta tukea saaneita vähävaraisimpia koskeviin kyselyihin.

(34) Sosiaalipoliittinen kokeilu on pienimuotoinen hanke, jolla voidaan kerätä näyttöä sosiaalisten innovaatioiden toteutettavuudesta. Ideoita olisi voitava testata paikallistasolla, ja toimivat ideat olisi tarvittaessa voitava toteuttaa laajemmassa mittakaavassa tai siirtää muihin yhteyksiin eri alueille tai jäsenvaltioihin ESR+:sta tai siitä ja muista rahoituslähteistä saatavalla tuella, ja tällaista testausta olisi kannustettava.

(35) ESR+:ssa vahvistetaan säännökset, joilla on tarkoitus saavuttaa työntekijöiden vapaa liikkuvuus syrjimättömältä pohjalta takaamalla tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden julkisten työvoimapalvelujen, komission ja työmarkkinaosapuolten kanssa. Euroopan työnvälitysverkoston olisi parannettava työmarkkinoiden toimintaa helpottamalla työntekijöiden rajat ylittävää liikkuvuutta erityisesti rajat ylittävien kumppanuuksien avulla ja lisättävä työmarkkinoita koskevien tietojen avoimuutta. ESR+:n soveltamisalaan olisi kuuluttava myös kohdennettujen liikkuvuusjärjestelyjen kehittäminen ja tukeminen, jotta voitaisiin täyttää avoimia työpaikkoja alueilla, joiden työmarkkinoilla on havaittu vajetta.

(36) Mikroyritysten, yhteiskunnallisten yritysten ja yhteisötalouden rahoituksen saannin puute on yksi suurimmista esteistä yrityksen perustamiselle etenkin kauimpana työmarkkinoista olevien henkilöiden keskuudessa. Tässä asetuksessa olisi vahvistettava EaSI-toimintalohkon yhteydessä säännökset markkinoiden ekosysteemin luomiseksi, jotta voidaan lisätä yhteiskunnallisten yritysten rahoituksen tarjontaa ja hyödyntämismahdollisuuksia ja vastata kysyntään sitä eniten tarvitsevien parissa; tällaisia ovat etenkin työttömät, naiset ja haavoittuvassa asemassa olevat henkilöt, jotka haluavat käynnistää mikroyrityksen tai kehittää sellaisen toimintaa. Kyseisen tavoitteen saavuttamisessa hyödynnetään myös InvestEU-rahaston sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunan rahoitusvälineitä ja talousarviotakauksia. Yhteisötalouden yrityksiä, jos ne on määritelty kansallisessa lainsäädännössä, olisi pidettävä EaSI-toimintalohkon yhteydessä yhteiskunnallisina yrityksinä niiden oikeudellisesta asemasta riippumatta niiltä osin kuin kyseiset yritykset kuuluvat tässä asetuksessa säädetyn yhteiskunnallisen yrityksen määritelmän soveltamisalaan.

(37) Yhteiskunnallisten investointien markkinoiden toimijat, myös hyväntekeväisyysjärjestöt, tarjoavat rahoitusta ja innovatiivisia ja täydentäviä ratkaisuja sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumiseen, työttömyyden vähentämiseen ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen, ja siksi niillä voisi olla merkittävä asema useiden ESR+:n tavoitteiden saavuttamisessa. Sen vuoksi hyväntekeväisyysjärjestöt, kuten säätiöt ja lahjoittajat, olisi soveltuvin osin ja edellyttäen, että kyseisillä säätiöillä ja lahjoittajilla ei ole unionin ihanteiden vastaista poliittista tai sosiaalista toimintaohjelmaa, otettava mukaan ESR+:n toimenpiteisiin, erityisesti niihin toimenpiteisiin, joilla pyritään kehittämään yhteiskunnallisten investointien markkinoiden ekosysteemiä.

(38) EaSI-toimintalohkon yhteydessä tarvitaan ohjeita sosiaalisten infrastruktuurien ja niihin liittyvien palvelujen kehittämiseksi, erityisesti sosiaalista asuntotuotantoa, lastenhoitoa ja koulutusta, terveydenhuoltoa ja pitkäaikaishoitoa varten, mukaan lukien palvelut, joilla helpotetaan siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaisiin hoitopalveluihin ja ottaen huomioon esteettömyys- ja saavutettavuusvaatimukset vammaisten henkilöiden kannalta.

(39) Tässä asetuksessa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen (27) ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että unionin talousarviomenoista 30 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Toteutettavat toimenpiteet määritetään valmistelun ja toteutuksen aikana, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä.

(40) Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU (28) nojalla saada rahoitusta EaSI-toimintalohkon sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseiset merentakaiset maat tai alueet ovat sidoksissa.

(41) Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (29) vahvistetun yhteistyön puitteissa; Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti hyväksytyn päätöksen perusteella. Kolmannet maat voivat osallistua myös muiden oikeudellisten välineiden perusteella. Tähän asetukseen olisi lisättävä erityinen säännös, jossa edellytetään, että kolmannet maat myöntävät toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti.

(42) On asianmukaista vahvistaa indikaattorit EaSI-toimintalohkon mukaista raportointia varten. Näiden indikaattorien olisi oltava tuotosperusteisia, objektiivisia, helposti mitattavia ja oikeassa suhteessa EaSI-toimintalohkon osuuteen koko ESR+:sta. Niiden olisi katettava EaSI-toimintalohkon operatiiviset tavoitteet ja rahoitustoimet ilman, että näitä vastaavia tavoitteita olisi asetettava.

(43) Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (30) sekä neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 (31), (Euratom, EY) N:o 2185/96 (32) ja (EU) 2017/1939 (33) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien, mukaan lukien petokset, ehkäisemiseen, havaitsemiseen, korjaamiseen ja tutkimiseen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintään ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määräämiseen liittyvät toimenpiteet. OLAFilla on valtuudet erityisesti asetusten (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirastolla (EPPO) on asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti valtuudet tutkia unionin taloudellisia etuja vahingoittavia rikoksia sekä nostaa niistä syyte Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (34) mukaisesti. Unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on varainhoitoasetuksen mukaisesti toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, tilintarkastustuomioistuimelle ja niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön, EPPOlle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

(44) Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Kyseisissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, palkintoja, hankintoja ja välillistä hallinnointia, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla hyväksyttäviin sääntöihin sisältyy myös yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi.

(45) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita eli parantaa työmarkkinoiden toimivuutta, edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia laadukkaisiin työpaikkoihin, parantaa yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutukseen ja koulutuksen laatua, edistää sosiaalista osallisuutta ja edistää köyhyyden poistamista sekä EaSI-toimintalohkon mukaisia tavoitteita, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(46) Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä SEUT 290 artiklan mukaisesti indikaattoreita koskevien liitteiden muuttamiseksi ja täydentämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (35) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

(47) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Loppukäyttäjiä koskevan jäsennellyn selvityksen mallin luonteen vuoksi siihen liittyvää täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (36) 4 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.

(48) Jotta ohjelmakauden aikana mahdollisesti ilmeneviin, vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettuihin poikkeuksellisiin tai epätavallisiin olosuhteisiin voitaisiin reagoida nopeasti, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä, joilla helpotetaan ESR+:sta saatavan tuen käyttöä tällaisissa olosuhteissa enintään 18 kuukauden ajan. Komission olisi hyväksyttävä toimenpiteet, jotka ovat tarkoituksenmukaisimpia jäsenvaltion poikkeuksellisten tai epätavallisten olosuhteiden kannalta, säilyttäen samalla ESR+:n tavoitteet, mutta tähän eivät saisi kuulua korjaukset temaattista keskittämistä koskeviin vaatimuksiin. ESR+:sta myönnettävän tuen käyttöä poikkeuksellisissa tai epätavallisissa olosuhteissa koskeviin väliaikaisiin toimenpiteisiin liittyvä täytäntöönpanovalta olisi lisäksi siirrettävä komissiolle ilman komiteamenettelyjä, koska kyseisten toimenpiteiden soveltamisala määritellään vakaus- ja kasvusopimuksessa ja se rajoittuu tässä asetuksessa säädettyihin toimenpiteisiin. Komission olisi myös seurattava väliaikaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja arvioitava niiden asianmukaisuutta. Jos komissio katsoo, että asetusta on tarpeen muuttaa poikkeuksellisten tai epätavallisten olosuhteiden vuoksi, muutoksen soveltamisalaan ei pitäisi sisällyttää nuorisotyöllisyyteen liittyviä temaattista keskittämistä koskevia vaatimuksia eikä vähävaraisimmille annettavaa tukea, koska tällaiset kriisitilanteet vaikuttavat usein eniten nuoriin ja vähävaraisimpiin. Näin ollen on tarpeen varmistaa, että kyseiset kohderyhmät saavat jatkossakin riittävästi tukea.

(49) SEUT 163 artiklassa tarkoitetun komitean, jäljempänä ’ESR+-komitea’, olisi avustettava komissiota ESR+:n hallinnossa. Jotta ESR+-komitealla olisi käytettävissään kaikki tarvittavat tiedot ja jotta se saisi laajan kirjon näkemyksiä asiaankuuluvilta sidosryhmiltä, ESR+-komitean olisi voitava kutsua kokouksiin edustajia, joilla ei ole äänioikeutta, mukaan lukien Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston sekä asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen edustajia, edellyttäen, että kokouksen esityslista edellyttää heidän osallistumistaan.

(50) Jotta varmistetaan, että ESR+:n kunkin toimintalohkon erityispiirteet otetaan jatkossakin huomioon, ESR+-komitean olisi perustettava työryhmiä ESR+:n kutakin toimintalohkoa varten. ESR+-komitea vahvistaa kyseisten työryhmien kokoonpanon ja tehtävät. Työryhmillä olisi oltava mahdollisuus kutsua kokouksiinsa kansalaisyhteiskunnan edustajia ja muita sidosryhmiä. Työryhmien tehtäviin voi kuulua ESR+:n täytäntöönpanoa koskevan jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission välisen koordinoinnin ja yhteistyön varmistaminen, mukaan lukien EaSI-toimintalohkon työohjelmaa koskeva kuuleminen, ESR+:n kunkin toimintalohkon täytäntöönpanon seuranta, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto ESR+:n toimintalohkojen sisällä ja niiden välillä sekä mahdollisten synergioiden edistäminen muiden unionin ohjelmien kanssa.

(51) Avoimuuden lisäämisen varmistamiseksi tämän asetuksen täytäntöönpanossa komission olisi luotava tarvittavat yhteydet asiaankuuluviin sosiaali- ja työllisyysalan poliittisiin komiteoihin, kuten työllisyyskomiteaan, sosiaalisen suojelun komiteaan tai työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavaan komiteaan.

(52) Varainhoitoasetuksen 193 artiklan 2 kohdan mukaisesti avustusta voidaan myöntää jo aloitettuun toimenpiteeseen, jos hakija voi osoittaa, että toimenpide oli aloitettava ennen avustussopimuksen allekirjoittamista. Ennen avustushakemuksen jättämispäivää aiheutuneet kustannukset eivät kuitenkaan ole tukikelpoisia, paitsi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa. Jotta vältettäisiin unionin tuen keskeytyminen, joka voisi vahingoittaa EU:n etuja, rahoituspäätöksessä olisi voitava säätää, että rajoitetun ajan vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 alussa ja vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa toimenpiteet ja kustannukset ovat tukikelpoisia varainhoitovuoden 2021 alusta alkaen, vaikka toimenpiteet olisi toteutettu ja kustannukset olisivat aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämistä.

(53) Asetus (EU) N:o 1296/2013 olisi näin ollen kumottava.

(54) Jotta varmistetaan jatkuvuus tuen tarjonnassa asiaankuuluvalla toimintapolitiikan alalla ja jotta toteutus voidaan käynnistää vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen alusta, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sitä olisi EaSI-toimintalohkon osalta sovellettava taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2021,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

SISÄLLYSLUETTELO

I osa Yleiset säännökset

1 artikla Kohde

2 artikla Määritelmät

3 artikla ESR+:n yleiset tavoitteet ja toteutustavat

4 artikla ESR+:n erityistavoitteet

5 artikla Talousarvio

6 artikla Sukupuolten tasa-arvo, yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys

II osa Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin toteuttaminen

I luku Ohjelmasuunnittelua koskevat yhteiset säännökset

7 artikla Johdonmukaisuus ja temaattinen keskittäminen

8 artikla Perusoikeuskirjan noudattaminen

9 artikla Kumppanuus

10 artikla Tuki vähävaraisimmille

11 artikla Nuorisotyöllisyyden tukeminen

12 artikla Maakohtaisten suositusten tukeminen

II luku ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävä yleinen tuki

13 artikla Soveltamisala

14 artikla Sosiaalisen innovoinnin toimenpiteet

15 artikla Valtioiden rajat ylittävä yhteistyö

16 artikla Tukikelpoisuus

17 artikla Indikaattorit ja raportointi

III luku ESR+:sta aineelliseen puutteeseen puuttumista varten myönnettävä tuki

18 artikla Soveltamisala

19 artikla Periaatteet

20 artikla Toimintalinjan sisältö

21 artikla Toimien tukikelpoisuus

22 artikla Menojen tukikelpoisuus

23 artikla Indikaattorit ja raportointi

24 artikla Tarkastus

III osa Toteutus suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla

I luku Toiminnalliset tavoitteet

25 artikla Toiminnalliset tavoitteet

II luku Tukikelpoisuus

26 artikla Tukikelpoiset toimenpiteet

27 artikla Tukikelpoiset yhteisöt

28 artikla Horisontaaliset periaatteet

29 artikla Kolmansien maiden osallistuminen

III luku Yleiset säännökset

30 artikla Unionin rahoituksen muodot ja toteutustavat

31 artikla Työohjelma

32 artikla Seuranta ja raportointi

33 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

34 artikla Arviointi

35 artikla Tarkastukset

36 artikla Tiedotus, viestintä ja julkisuus

IV osa Loppusäännökset

37 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen

38 artikla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon komiteamenettely

39 artikla SEUT 163 artiklan nojalla perustettu komitea

40 artikla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavaa toimintalohkoa koskevat siirtymäsäännökset

41 artikla EaSI-toimintalohkoa koskevat siirtymäsäännökset

42 artikla Voimaantulo

LIITE I ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävää yleistä tukea koskevat yhteiset indikaattorit

LIITE II Yhteiset indikaattorit ESR+:n toimenpiteille, joilla tuetaan 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa vahvistettua erityistavoitetta eli vähävaraisimpien sosiaalista osallisuutta 7 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti

LIITE III ESR+:sta aineelliseen puutteeseen puuttumista varten myönnettävää tukea koskevat yhteiset indikaattorit

LIITE IV EaSI-toimintalohkoa koskevat indikaattorit

I OSA

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla Kohde Tällä asetuksella perustetaan Euroopan sosiaalirahasto plus, jäljempänä ’ESR+’, joka muodostuu kahdesta toimintalohkosta, jotka ovat yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko, jäljempänä ’ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko’, ja työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko, jäljempänä ’EaSI-toimintalohko’. Tässä asetuksessa vahvistetaan ESR+:n tavoitteet, sen talousarvio vuosiksi 2021–2027, toteutustavat, unionin rahoituksen muodot ja tällaisen rahoituksen myöntämistä koskevat säännöt.

2 artikla Määritelmät 1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1) ’elinikäisellä oppimisella’ kaikissa muodoissa ja kaikissa elämänvaiheissa tapahtuvaa oppimista eli virallista oppimista, epävirallista oppimista ja arkioppimista, joiden tuloksena henkilökohtaiset, kansalaisuuteen ja kulttuuriin liittyvät, sosiaaliset tai työhön liittyvät tiedot, taidot, osaaminen ja asenteet tai yhteiskunnallinen osallistuminen kehittyvät tai päivittyvät, neuvonta- ja ohjauspalvelujen tarjoaminen mukaan luettuina, mukaan lukien varhaiskasvatus, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, korkea-asteen koulutus, aikuiskoulutus, nuorisotyö ja muut oppimistavat virallisen koulutuksen ulkopuolella, ja se edistää tyypillisesti monialaista yhteistyötä ja joustavia oppimispolkuja; 2) ’kolmannen maan kansalaisella’ henkilöä, joka ei ole unionin kansalainen, mukaan lukien kansalaisuudettomat henkilöt ja henkilöt, joiden kansalaisuus on määrittelemätön; 3) ’perushyödykkeillä’ tavaroita, jotka täyttävät henkilön ihmisarvoisen elämän perustarpeet, kuten vaatteet, hygieniatuotteet, mukaan lukien naisten hygieniatuotteet, ja koulutarvikkeet; 4) ’muita heikommassa asemassa olevalla ryhmällä’ sellaisten henkilöiden ryhmää, jotka ovat haavoittuvassa tilanteessa, mukaan lukien henkilöt, jotka elävät köyhyydessä tai ovat köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen tai syrjinnän vaarassa sen moninaisissa ilmenemismuodoissa; 5) ’avaintaidoilla’ niitä tietoja, osaamista ja pätevyyksiä, joita kaikki tarvitsevat jossakin elämänsä vaiheessa itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten, eli lukutaitoa, monikielisyyttä, matematiikan, luonnontieteiden, teknologian, taiteiden ja insinööritieteiden alan taitoja, digitaalisia taitoja, mediataitoja, henkilökohtaisia, sosiaalisia ja oppimaan oppimisen taitoja, aktiivisen kansalaisuuden taitoja, yrittäjyystaitoja, kulttuuritietoisuutta ja muiden kulttuurien tuntemusta ja kulttuurin ilmaisumuotoja sekä kriittistä ajattelua; 6) ’vähävaraisimmilla’ luonnollisia henkilöitä, jotka ovat yksittäisiä henkilöitä tai henkilöiden muodostamia perheitä, kotitalouksia tai ryhmiä, mukaan lukien haavoittuvassa asemassa olevat lapset ja asunnottomat, joiden avuntarve on todettu sellaisin objektiivisin perustein, jotka kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan eturistiriitoja välttäen ja joihin voi sisältyä elementtejä, jotka mahdollistavat kohdentamisen tietyillä maantieteellisillä alueilla eläville vähävaraisimmille; 7) ’loppukäyttäjillä’ vähävaraisimpia, jotka saavat 4 artiklan 1 kohdan m alakohdassa säädettyä tukea; 8) ’sosiaalisella innovoinnilla’ tai ’sosiaalisella innovaatiolla’ toimenpidettä, jonka tavoitteet ja keinot ovat sosiaalisia, ja erityisesti toimenpidettä, joka liittyy tuotteita, palveluja, käytäntöjä ja malleja koskevien uusien ideoiden kehittämiseen ja toteutukseen, ja joka samanaikaisesti täyttää sosiaaliset tarpeet ja luo uusia sosiaalisia suhteita tai sosiaalista yhteistyötä julkisten, kansalaisjärjestöjen tai yksityisten organisaatioiden välillä, mikä on hyväksi yhteiskunnalle ja vahvistaa yhteiskunnan toimintavalmiuksia; 9) ’liitännäistoimenpiteellä’ toimenpidettä, jota tarjotaan elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakamisen lisäksi ja jonka tavoitteena on torjua sosiaalista syrjäytymistä ja edistää köyhyyden poistamista esimerkiksi ohjaamalla sosiaali- ja terveyspalvelujen puoleen tai tarjoamalla kyseisiä palveluja, mukaan lukien psykologinen tuki, tai antamalla asianmukaista tietoa julkisista palveluista tai kotitalouden raha-asioiden hoitoa koskevaa neuvontaa; 10) ’sosiaalipoliittisella kokeilulla’ toimintatapaa, jolla pyritään tarjoamaan innovatiivinen vastaus sosiaalisiin tarpeisiin ja joka toteutetaan pienimuotoisesti olosuhteissa, joilla varmistetaan mahdollisuus mitata sen vaikutusta ennen sen toteuttamista muissa, myös maantieteellisissä ja alakohtaisissa, yhteyksissä tai laajemmalti, mikäli tulokset osoittautuvat positiivisiksi; 11) ’rajat ylittävällä kumppanuudella’ yhteistyörakennetta julkisten työvoimapalvelujen, työmarkkinaosapuolten tai kansalaisyhteiskunnan välillä vähintään kahdessa jäsenvaltiossa; 12) ’mikroyrityksellä’ yritystä, joka työllistää alle 10 henkilöä ja jonka vuotuinen liikevaihto tai vuotuinen tase yhteensä on alle 2 000 000 euroa; 13) ’yhteiskunnallisella yrityksellä’ oikeudellisesta muodostaan riippumatta yritystä, yhteisötalouden yritykset mukaan luettuina, tai luonnollista henkilöä, a) joka yhtiöjärjestyksensä, sääntöjensä tai muun oikeudellisen asiakirjan mukaisesti, joka voi aiheuttaa vastuun syntymisen sen jäsenvaltion sääntöjen nojalla, johon yhteiskunnallinen yritys on sijoittautunut, pyrkii ensisijaisesti saavuttamaan mitattavissa olevia myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia, joihin voi kuulua ympäristövaikutuksia, ennemminkin kuin tuottamaan voittoa muihin tarkoituksiin ja joka tuottaa palveluja tai tavaroita, jotka saavat aikaan sosiaalista hyötyä, tai joka käyttää sellaisia tuotteiden tai palveluiden tuotantomenetelmiä, jotka ovat sosiaalisiin tavoitteisiin soveltuvia; b) joka käyttää voittonsa pääasiallisesti ensisijaiseen yhteiskunnalliseen tavoitteeseensa pyrkimiseen ja jolla on ennalta määriteltyjä menettelyjä ja sääntöjä, joilla varmistetaan, että voittojen jakaminen ei vaaranna päätavoitetta; c) jota johdetaan yrittäjähenkisesti, osallistavasti, vastuullisesti ja avoimesti ja erityisesti siten, että työntekijät, asiakkaat ja muut sidosryhmät, joihin yrityksen liiketoiminta vaikuttaa, osallistuvat johtamiseen; 14) ’viitearvolla’ yleisten ja ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien asettamiseen käytettävää tavoitearvoa, joka perustuu käynnissä oleviin tai aiempiin vastaavanlaisiin tukitoimiin; 15) ’elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostokustannuksilla’ tuensaajalle elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostosta aiheutuvia todellisia kustannuksia, jotka eivät rajoitu elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden hintoihin; 16) ’mikrorahoituksella’ takauksia, mikroluottoja, omaa pääomaa ja oman pääoman luonteista rahoitusta yhdistettynä liiketoiminnan kehittämispalveluihin, kuten yksilölliseen neuvontaan, koulutukseen ja mentorointiin, joka on ulotettu henkilöihin ja mikroyrityksiin, joilla on vaikeuksia saada luottoa ammatilliseen ja tuloja tuottavaan toimintaan; 17) ’rahoitusta yhdistävällä toimella’ unionin talousarviosta, myös varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa määritellystä rahoitusta yhdistävästä välineestä tai foorumista, tuettavaa toimenpidettä, joka yhdistää unionin talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, tai rahoitusvälineitä ja kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; 18) ’oikeussubjektilla’ luonnollista henkilöä tai unionin, kansallisen tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita, tai varainhoitoasetuksen 197 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettua oikeussubjektia, jolla ei ole oikeushenkilöllisyyttä; 19) ’yhteisellä välittömällä tulosindikaattorilla’ yhteistä tulosindikaattoria, jolla voidaan mitata vaikutuksia neljän viikon kuluessa päivästä, jona osallistuja on jättänyt toimen; 20) ’yhteisellä pitkän aikavälin tulosindikaattorilla’ yhteistä tulosindikaattoria, jolla voidaan mitata vaikutuksia kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun osallistuja on jättänyt toimen. 2. Asetuksen (EU) 2021/1060 2 artiklassa vahvistettuja määritelmiä sovelletaan myös ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavaan toimintalohkoon.

3 artikla ESR+:n yleiset tavoitteet ja toteutustavat 1. ESR+:lla pyritään tukemaan jäsenvaltioita ja alueita korkean työllisyystason, oikeudenmukaisen sosiaalisen suojelun ja tulevaisuuden työelämään valmiin osaavan ja sopeutumiskykyisen työvoiman saavuttamisessa sekä sellaisten osallistavien ja yhteenkuuluvien yhteiskuntien luomisessa, joiden tavoitteena on köyhyyden poistaminen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden toteuttaminen. 2. ESR+:sta tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden toimintapolitiikkoja ja tuotetaan niille lisäarvoa, jotta varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet, yhtäläinen pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset ja laadukkaat työolot, sosiaalinen suojelu ja osallisuus keskittyen erityisesti laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen, lapsiin ja nuoriin tehtäviin investointeihin sekä peruspalvelujen saatavuuteen. 3. ESR+ toteutetaan a) yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla siltä osin kuin on kyse 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin erityistavoitteisiin liittyvästä tuesta, jäljempänä ’ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko’, ja b) suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla siltä osin kuin on kyse 4 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklassa vahvistettuihin tavoitteisiin liittyvästä tuesta, jäljempänä ’EaSI-toimintalohko’.

4 artikla ESR+:n erityistavoitteet 1. ESR+:sta tuetaan seuraavia erityistavoitteita työllisyyden, työvoiman liikkuvuuden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden, mukaan lukien köyhyyden poistamisen edistäminen, toimintapolitiikan aloilla ja myötävaikutetaan siten myös asetuksen (EU) 2021/1060 5 artiklan d alakohdassa tarkoitettuun toimintapoliittiseen tavoitteeseen ”sosiaalisempi ja osallistavampi Eurooppa panemalla täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari”: a) parannetaan kaikkien työnhakijoiden, erityisesti nuorten etenkin nuorisotakuuta toteuttamalla, ja pitkäaikaistyöttömien, työmarkkinoilla muita heikommassa asemassa olevien ryhmien ja työelämän ulkopuolella olevien työelämään pääsyä ja aktivointitoimia sekä edistämällä itsenäistä ammatinharjoittamista ja yhteisötaloutta; b) nykyaikaistetaan työmarkkinainstituutioita ja työvoimapalveluja, jotta voidaan arvioida ja ennakoida osaamistarpeita ja varmistaa, että työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista työmarkkinoilla ja työvoiman siirtymistä ja liikkuvuutta helpotetaan ja tuetaan oikea-aikaisesti ja tapauskohtaisesti; c) edistetään sukupuolten tasapuolista osallistumista työmarkkinoille, tasavertaisia työoloja ja -ehtoja ja parempaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa muun muassa kohtuuhintaisen lastenhoidon ja huollettavien henkilöiden hoitopalvelujen saatavuuden avulla; d) edistetään työntekijöiden, yritysten ja yrittäjien sopeutumista muutoksiin ja aktiivisena ja terveenä ikääntymistä sekä terveellistä ja asianmukaista työympäristöä, jossa puututaan terveysriskeihin; e) parannetaan koulutuksen laatua, osallistavuutta, toimivuutta ja tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta muun muassa epävirallisen ja arkioppimisen validoinnin avulla, jotta tuetaan avaintaitojen hankkimista, mukaan lukien yrittäjyys- ja digitaaliset taidot, ja edistämällä harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevien koulutusmallien käyttöönottoa ja oppisopimuskoulutusta; f) edistetään yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen ja tällaisen koulutuksen loppuun saattamista erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osalta varhaiskasvatuksesta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta korkea-asteen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen, mukaan lukien oppimiseen liittyvän liikkuvuuden helpottaminen kaikkien kannalta ja esteettömyyden ja saavutettavuuden edistäminen vammaisten henkilöiden kannalta; g) edistetään elinikäistä oppimista, erityisesti joustavia jatko- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia kaikille, ottaen huomioon yrittäjyys- ja digitaaliset taidot, ennakoidaan muutoksia ja uusia osaamistarpeita työmarkkinoiden tarpeiden pohjalta, helpotetaan uranvaihdoksia ja edistetään ammatillista liikkuvuutta; h) tuetaan aktiivista osallistamista yhtäläisten mahdollisuuksien, syrjimättömyyden ja aktiivisen osallistumisen edistämiseksi ja parannetaan työllistettävyyttä erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osalta; i) edistetään kolmansien maiden kansalaisten, myös maahanmuuttajien, sosioekonomista integroitumista; j) edistetään marginalisoituneiden yhteisöjen, kuten romanien, sosioekonomista integroitumista; k) parannetaan korkealaatuisten, kestävien ja kohtuuhintaisten palvelujen tasapuolista ja oikea-aikaista saatavuutta, mukaan lukien palvelut, jotka edistävät asunnon ja yksilökeskeisen hoidon, terveydenhuolto mukaan luettuna, saamista; nykyaikaistetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä, mukaan lukien sosiaalisen suojelun saatavuuden edistäminen, keskittyen erityisesti lapsiin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin; parannetaan terveydenhuoltojärjestelmien ja pitkäaikaishoidon palvelujen saatavuutta, myös vammaisten henkilöiden kannalta, sekä niiden tehokkuutta ja sopeutumiskykyä; l) edistetään köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien yhteiskuntaan integroitumista, mukaan lukien vähävaraisimmat ja lapset; m) puututaan aineelliseen puutteeseen jakamalla elintarvikkeita ja/tai perushyödykkeitä vähävaraisimmille, lapset mukaan luettuina, ja tarjotaan sosiaalista osallisuutta tukevia liitännäistoimenpiteitä. 2. ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavien toimenpiteiden kautta ESR+:lla on pyrittävä myötävaikuttamaan muiden, asetuksen (EU) 2021/1060 5 artiklassa lueteltujen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen, erityisesti kun tavoitteet liittyvät seuraaviin: a) älykkäämpi Eurooppa kehittämällä älykkään erikoistumisen edellyttämää ja keskeisten mahdollistavien teknologioiden osaamista, teollisuuden muutosprosessia, alakohtaista yhteistyötä osaamisen ja yrittäjyyden osalta, tutkijoiden koulutusta, verkottumistoimia ja kumppanuuksia korkea-asteen oppilaitosten, ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen laitosten, tutkimus- ja teknologiakeskusten ja yritysten sekä klustereiden välille sekä tukea mikroyrityksille, pienille ja keskisuurille yrityksille ja yhteisötaloudelle; b) vihreämpi, vähähiilinen Eurooppa parantamalla koulutusjärjestelmiä taitojen ja pätevyyksien mukauttamisen edellyttämällä tavalla, parantamalla kaikkien, myös työvoiman, osaamista ja luomalla uusia työpaikkoja ympäristöön, ilmastoon, energiaan, kiertotalouteen ja biotalouteen liittyville sektoreille. 3. Kun ne ovat väliaikaisina toimenpiteinä ehdottoman tarpeellisia asetuksen (EU) 2021/1060 20 artiklassa tarkoitettuihin poikkeuksellisiin tai epätavallisiin olosuhteisiin vastaamiseksi ja kun niiden kesto on rajoitettu 18 kuukauteen, ESR+:sta voidaan tukea seuraavia: a) työajan lyhentämisjärjestelyjen rahoittaminen vaatimatta, että ne yhdistetään aktiivisiin toimenpiteisiin; b) terveydenhuollon saatavuus, myös sellaisten henkilöiden osalta, jotka eivät ole välittömästi sosioekonomisesti haavoittuvassa asemassa. 4. Jos komissio toteaa asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä, että 3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, se antaa täytäntöönpanopäätöksen, jossa määritetään ajanjakso, jona ESR+:sta myönnettävä väliaikainen lisätuki sallitaan. 5. Komissio seuraa tämän artiklan 3 kohdan täytäntöönpanoa ja arvioi, onko ESR+:sta myönnettävä väliaikainen lisätuki riittävä helpottamaan ESR+:sta myönnettävän tuen käyttöä poikkeuksellisissa tai epätavallisissa olosuhteissa. Komissio tekee arvionsa perusteella tarvittaessa ehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi, myös 7 artiklassa vahvistettujen temaattista keskittämistä koskevien vaatimusten osalta, lukuun ottamatta 7 artiklan 5 ja 6 kohdassa täsmennettyä temaattista keskittämistä koskevaa vaatimusta.

5 artikla Talousarvio 1. Rahoituspuitteet ESR+:n toteuttamiseksi kaudella 2021–2027 ovat 87 995 063 417 euroa vuoden 2018 hintoina. 2. ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon toteuttamiseen varattu osuus rahoituspuitteista, jolla tuetaan asetuksen (EU) 2021/1060 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitetta jäsenvaltioissa ja alueilla, on 87 319 331 844 euroa vuoden 2018 hintoina, josta 175 000 000 euroa kohdennetaan tämän asetuksen 25 artiklan i alakohdassa tarkoitettuun valtioiden rajat ylittävään yhteistyöhön innovatiivisten ratkaisujen siirtämisen nopeuttamiseksi ja niiden soveltamisen laajentamisen helpottamiseksi ja 472 980 447 euroa vuoden 2018 hintoina lisärahoituksena SEUT 349 artiklassa yksilöidyille syrjäisimmille alueille ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 6 tavoitetta 6 koskevista rakennerahastoihin liittyvistä erityismääräyksistä Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa, jäljempänä ’pöytäkirja N:o 6’, olevan 2 artiklan kriteerit täyttäville NUTS 2 -tason alueille. 3. EaSI-toimintalohkon toteuttamiseen varattu osuus rahoituspuitteista kaudella 2021–2027 on 675 731 573 euroa vuoden 2018 hintoina. 4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää myös EaSI-toimintalohkon toteutukseen liittyvään tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien sisäiset tietotekniikkajärjestelmät.

6 artikla Sukupuolten tasa-arvo, yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys Jäsenvaltiot ja komissio tukevat kohdennettuja erityistoimenpiteitä, joilla edistetään asetuksen (EU)2021/1060 9 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja tämän asetuksen 28 artiklassa tarkoitettuja horisontaalisia periaatteita minkä tahansa ESR+:n tavoitteen puitteissa. Kyseisiin toimenpiteisiin voivat kuulua toimenpiteet, joilla varmistetaan esteettömyys ja saavutettavuus vammaisten henkilöiden kannalta, myös tieto- ja viestintäteknologian osalta, ja edistetään siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaiseen hoitoon. Jäsenvaltiot ja komissio pyrkivät ESR+:n kautta lisäämään naisten osallistumista työelämään sekä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista, torjumaan köyhyyden naisistumista ja sukupuoleen perustuvaa syrjintää työmarkkinoilla ja koulutuksessa

II OSA

YHTEISTYÖHÖN PERUSTUVAN HALLINNOINNIN TOTEUTTAMINEN

I LUKU

Ohjelmasuunnittelua koskevat yhteiset säännökset

7 artikla Johdonmukaisuus ja temaattinen keskittäminen 1. Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahansa ensisijaisesti toimiin, joilla puututaan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa, myös niiden kansallisissa uudistusohjelmissa samoin kuin asiaankuuluvissa, SEUT 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyissä maakohtaisissa suosituksissa, havaittuihin haasteisiin, ja otettava huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetut periaatteet ja oikeudet sekä ESR+:n tavoitteiden kannalta merkitykselliset kansalliset ja alueelliset strategiat, millä edistetään SEUT 174 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista. Jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission on edistettävä synergioita ja varmistettava ESR+:n ja muiden unionin rahastojen, ohjelmien ja välineiden välinen koordinointi, täydentävyys ja johdonmukaisuus sekä valmistelu- että toteutusvaiheessa. Jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission on optimoitava koordinointimekanismit, jotta vältetään päällekkäinen työ ja varmistetaan toteutuksesta vastaavien yhteisöjen tiivis yhteistyö johdonmukaisten ja yhtenäisten tukitoimenpiteiden tarjoamiseksi. 2. Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan asianmukainen määrä toimiin, joilla puututaan niihin SEUT 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyissä maakohtaisissa suosituksissa ja eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa havaittuihin haasteisiin, jotka kuuluvat tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen ESR+:n erityistavoitteiden soveltamisalaan. 3. Jäsenvaltioiden on kohdennettava asianmukainen määrä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan nuorisotakuun toteuttamiseen kohdennettujen toimenpiteiden ja rakenteellisten uudistuksien avulla lapsiköyhyyden torjumiseksi 4 artiklan 1 kohdan f ja h–l alakohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden mukaisesti. Jäsenvaltioiden, joissa köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien alle 18-vuotiaiden lasten keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, on kohdennettava vähintään 5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan ensimmäisessä alakohdassa säädetyllä tavalla kohdennettuihin toimenpiteisiin ja rakenteellisiin uudistuksiin lapsiköyhyyden torjumiseksi. 4. Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 25 prosenttia 4 artiklan 1 kohdan h–l alakohdassa vahvistettuihin sosiaalisen osallisuuden toimintapolitiikan alan erityistavoitteisiin, mukaan lukien kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomisen integroitumisen edistäminen. 5. Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 3 prosenttia vähävaraisimpien tukemiseen 4 artiklan 1 kohdan m alakohdassa vahvistetun erityistavoitteen mukaisesti tai asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa joko 4 artiklan 1 kohdan l alakohdassa vahvistetun erityistavoitteen mukaisesti tai molempien mainittujen erityistavoitteiden mukaisesti. Näitä määrärahoja ei oteta huomioon todennettaessa 3 ja 4 kohdassa vahvistettujen vähimmäisosuuksien noudattamista. 6. Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan asianmukainen määrä kohdennettuihin toimenpiteisiin ja rakenteellisiin uudistuksiin, joilla tuetaan nuorisotyöllisyyttä, ammatillista koulutusta, erityisesti oppisopimuskoulutusta, ja siirtymistä koulusta työelämään, mahdollisuuksia palata koulutukseen tai uuden mahdollisuuden tarjoavaa koulutusta etenkin nuorisotakuun alaisuuteen kuuluvien järjestelmien täytäntöönpanon yhteydessä. Jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden nuorten keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, on kohdennettava vähintään 12,5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon vuosien 2021–2027 määrärahoistaan ensimmäisessä alakohdassa säädetyllä tavalla rakenteellisten uudistusten ja kohdennettujen toimenpiteiden tukemiseen. Toisessa alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttävien syrjäisimpien alueiden on kohdennettava ohjelmissaan vähintään 12,5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan ensimmäisessä alakohdassa säädetyllä tavalla kohdennettuihin toimenpiteisiin ja rakenteellisiin uudistuksiin. Näin kohdennetut määrärahat otetaan tarvittaessa huomioon todennettaessa toisessa alakohdassa vahvistetun kansallisen vähimmäisosuuden noudattamista. Tässä kohdassa tarkoitettuja kohdennettuja toimenpiteitä ja rakenteellisia uudistuksia toteuttaessaan jäsenvaltioiden on asetettava etusijalle työelämän ulkopuolella olevat nuoret ja nuoret pitkäaikaistyöttömät ja toteutettava kohdennettuja tiedotustoimia. 7. Tämän artiklan 2–6 kohtaa ei sovelleta erityiseen lisämäärärahaan, joka myönnetään syrjäisimmille alueille ja pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan kriteerit täyttäville NUTS 2 -tason alueille. 8. Edellä olevaa 1–6 kohtaa ei sovelleta tekniseen apuun.

8 artikla Perusoikeuskirjan noudattaminen 1. Kaikki toimet on valittava ja toteutettava Euroopan unionin perusoikeuskirjaa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, noudattaen ja asetuksen (EU) 2021/1060 asiaankuuluvien säännösten mukaisesti. 2. Asetuksen (EU) 2021/1060 69 artiklan 7 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on varmistettava valitusten tehokas tutkiminen. Tämä ei vaikuta kansalaisten ja sidosryhmien yleiseen mahdollisuuteen esittää komissiolle valituksia, myös jos ne koskevat perusoikeuskirjan rikkomista. 3. Jos komissio toteaa, että perusoikeuskirjaa on rikottu, komissio ottaa huomioon rikkomisen vakavuuden määritellessään sovellettavat korjaavat toimenpiteet asetuksen (EU) 2021/1060 asiaankuuluvien säännösten mukaisesti.

9 artikla Kumppanuus 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen mielekäs osallistuminen ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta tuettujen työllisyyttä, koulutusta ja sosiaalista osallisuutta koskevien toimintapolitiikkojen toteutukseen. 2. Jäsenvaltioiden on kohdennettava kussakin ohjelmassa asianmukainen määrä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahojaan työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittämiseen, myös koulutuksen, verkottumistoimenpiteiden ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisen muodossa, sekä työmarkkinaosapuolten yhdessä toteuttamiin toimiin. Jos työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittäminen yksilöidään SEUT 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyssä maakohtaisessa suosituksessa, asianomaisen jäsenvaltion on kohdennettava vähintään 0,25 prosentin suuruinen asianmukainen määrä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan tähän tarkoitukseen.

10 artikla Tuki vähävaraisimmille Edellä 7 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut määrärahat 4 artiklan 1 kohdan l ja m alakohdassa vahvistettuihin erityistavoitteisiin on kohdennettava asiaa koskevalle toimintalinjalle tai ohjelmalle. Tämän toimintalinjan tai ohjelman yhteisrahoitusosuus on 90 prosenttia.

11 artikla Nuorisotyöllisyyden tukeminen Edellä 7 artiklan 6 kohdan toisen ja kolmannen alakohdan mukainen tuki on kohdennettava erityiselle toimintalinjalle tai ohjelmalle, ja siihen on kuuluttava vähintään 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa vahvistettua erityistavoitetta varten myönnettävää tukea, ja siihen voi kuulua 4 artiklan 1 kohdan f ja l alakohdassa vahvistettuja erityistavoitteita varten myönnettävää tukea.

12 artikla Maakohtaisten suositusten tukeminen Toimenpiteet, joilla puututaan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin maakohtaisissa suosituksissa ja eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa havaittuihin haasteisiin, on kohdennettava mille tahansa 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetulle erityistavoitteelle Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon tukemiseksi ja yhdelle tai useammalle toimintalinjalle, joka voi olla useammasta rahastosta rahoitettava toimintalinja.

II LUKU

ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävä yleinen tuki

13 artikla Soveltamisala Tätä lukua sovelletaan ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta 4 artiklan 1 kohdan a–l alakohdassa vahvistettuihin erityistavoitteisiin myönnettävään tukeen, jäljempänä ’ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävä yleinen tuki’.

14 artikla Sosiaalisen innovoinnin toimenpiteet 1. Jäsenvaltioiden on tuettava sosiaalisen innovoinnin ja sosiaalipoliittisen kokeilun toimenpiteitä, mukaan lukien sosiokulttuurisen osion sisältävät toimenpiteet tai toimenpiteet, joissa lujitetaan sellaisiin kumppanuuksiin perustuvia alhaalta ylöspäin suuntautuvia toimintatapoja, joissa on mukana viranomaisia, työmarkkinaosapuolet, yhteiskunnallisia yrityksiä, yksityinen sektori ja kansalaisyhteiskunta. 2. Jäsenvaltiot voivat tukea sellaisten pienimuotoisesti kokeiltujen innovatiivisten toimintatapojen soveltamisen laajentamista, jotka on kehitetty EaSI-toimintalohkon ja muiden unionin ohjelmien yhteydessä. 3. Innovatiiviset toimenpiteet ja toimintatavat voidaan kohdentaa mihin tahansa 4 artiklan 1 kohdan a–l alakohdassa vahvistettuun erityistavoitteeseen. 4. Jäsenvaltioiden on osoitettava 1 tai 2 kohdan tai molempien kohtien toteutukseen vähintään yksi toimintalinja. Tällaisten toimintalinjojen suurinta sallittua yhteisrahoitusosuutta voidaan korottaa 95 prosenttiin enintään viiden prosentin osalta ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon kansallisista määrärahoista. 5. Jäsenvaltioiden on yksilöitävä joko ohjelmissaan tai myöhemmin täytäntöönpanovaiheessa sosiaalista innovointia ja sosiaalipoliittista kokeilua varten aihealueita, jotka vastaavat jäsenvaltioiden erityistarpeita. 6. Komissio edistää valmiuksien kehittämistä sosiaalista innovointia varten etenkin tukemalla vastavuoroista oppimista, perustamalla verkostoja sekä levittämällä ja edistämällä hyviä toimintatapoja ja menetelmiä.

15 artikla Valtioiden rajat ylittävä yhteistyö Jäsenvaltiot voivat tukea valtioiden rajat ylittävän yhteistyön toimenpiteitä minkä tahansa 4 artiklan 1 kohdan a–l alakohdassa vahvistetun erityistavoitteen puitteissa.

16 artikla Tukikelpoisuus 1. Asetuksen (EU) 2021/1060 64 artiklassa tarkoitettujen tukeen kelpaamattomien kustannusten lisäksi myöskään seuraavat kustannukset eivät ole tukikelpoisia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen yhteydessä: a) maan, kiinteistöjen sekä infrastruktuurien ostot; ja b) huonekalujen, laitteiden ja ajoneuvojen ostot, paitsi jos tällainen hankinta on tarpeen toimen tavoitteen saavuttamiseksi tai kyseisten kohteiden kirjanpitoarvo poistetaan kokonaisuudessaan toimen aikana tai kyseisten kohteiden hankinta on taloudellisin vaihtoehto. 2. Kolmannen osapuolen palkkioiden tai palkkojen muodossa toimeen osallistujille suorittamat luontoissuoritukset voivat olla tukikelpoisia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen yhteydessä, jos tällaiset luontoissuoritukset ovat syntyneet kansallisten sääntöjen, myös kirjanpitosääntöjen, mukaisesti, ja niiden arvo ei ylitä kolmannelle osapuolelle aiheutuneita kustannuksia. 3. Syrjäisimmille alueille ja pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan kriteerit täyttäville NUTS 2 -tason alueille myönnettävä erityinen lisämääräraha on käytettävä 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden saavuttamisen tukemiseen. 4. Suorat henkilöstökustannukset ovat tukikelpoisia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen yhteydessä, jos ne vastaavat tuensaajan tavanomaista palkkauskäytäntöä asianomaisessa tehtäväluokassa tai sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä, työehtosopimuksia tai virallisia tilastoja.

17 artikla Indikaattorit ja raportointi 1. Ohjelmissa, jotka saavat ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävää yleistä tukea, on käytettävä liitteessä I esitettyjä yhteisiä tuotos- ja tulosindikaattoreita toteutuksessa saavutetun edistyksen seuraamiseksi. Ohjelmissa voidaan käyttää myös ohjelmakohtaisia indikaattoreita. 2. Jos jäsenvaltio kohdentaa määrärahojaan 4 artiklan 1 kohdan l alakohdassa vahvistettuun erityistavoitteeseen vähävaraisimpien tukemiseksi 7 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, sovelletaan liitteessä II vahvistettuja yhteisiä indikaattoreita. 3. Yhteisten ja ohjelmakohtaisten tuotosindikaattorien lähtötasot on asetettava nollaan. Tuettujen toimien luonteen perusteella kyseisille indikaattoreille on tarpeen mukaan vahvistettava kumulatiiviset määrälliset välitavoitteet ja tavoitearvot absoluuttisina lukuina. Tuotosindikaattorien ilmoitettavat arvot on ilmaistava absoluuttisina lukuina. 4. Niiden yhteisten ja ohjelmakohtaisten tulosindikaattoreiden, joille on vahvistettu tavoitearvo vuodeksi 2029, viitearvot on vahvistettava käyttäen tuoreimpia saatavilla olevia tietoja tai muita relevantteja tietolähteitä. Yhteisten tulosindikaattorien tavoitteet on vahvistettava absoluuttisina lukuina tai prosenttimäärinä. Ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit ja niihin liittyvät tavoitteet voidaan ilmaista määrällisinä tai laadullisina. Yhteisten tulosindikaattorien ilmoitettavat arvot on ilmaistava absoluuttisina lukuina. 5. Indikaattoreita koskevat tiedot välitetään osallistujien osalta vasta, kun kaikki liitteessä I olevassa kohdassa 1.1 vaaditut kyseiseen osallistujaan liittyvät tiedot ovat saatavilla. 6. Jos tiedot ovat saatavilla rekistereissä tai vastaavissa lähteissä, jäsenvaltiot voivat sallia, että hallintoviranomaiset ja muut ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen seurannassa ja arvioinnissa tarvittavien tietojen keruusta vastaavat elimet saavat tietoja kyseisistä tietorekistereistä tai vastaavista lähteistä asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklan 1 kohdan c ja e alakohdan mukaisesti. 7. Siirretään komissiolle valta antaa 37 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteissä I ja II olevia indikaattoreita tarpeen mukaan, jotta voidaan varmistaa ohjelmien toteutuksessa tapahtuneen edistymisen tehokas arviointi. Tällaisten muutosten on oltava oikeasuhteisia ottaen huomioon jäsenvaltioille ja tuensaajille aiheutuva hallinnollinen rasite. Tämän kohdan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ei saa muuttaa liitteissä I ja II vahvistettuja tiedonkeruumenetelmiä.

III LUKU

ESR+:sta aineelliseen puutteeseen puuttumista varten myönnettävä tuki

18 artikla Soveltamisala Tätä lukua sovelletaan 4 artiklan 1 kohdan m alakohdassa vahvistettua erityistavoitetta varten myönnettävään ESR+:n tukeen.

19 artikla Periaatteet 1. ESR+:sta aineelliseen puutteeseen puuttumista varten myönnettävää tukea saadaan käyttää vain sellaisten elintarvikkeiden ja tavaroiden jakamiseen, jotka ovat kulutustavaroiden turvallisuutta koskevan unionin lainsäädännön mukaisia. 2. Jäsenvaltioiden ja tuensaajien on valittava elintarvikkeet ja/tai perushyödykkeet vähävaraisimpien tarpeisiin liittyvin objektiivisin perustein. Elintarvikkeisiin ja tapauksen mukaan tavaroihin sovellettavissa valintaperusteissa on myös otettava huomioon ilmastoon ja ympäristöön liittyvät näkökohdat, etenkin elintarvikejätteen ja kertakäyttömuovien vähentämiseksi. Jaettavien elintarviketyyppien valinnassa on tarvittaessa otettava huomioon se, miten ne edistävät vähävaraisimpien tasapainoista ruokavaliota. Elintarvikkeet tai perushyödykkeet voidaan antaa vähävaraisimmille suoraan tai välillisesti esimerkiksi sähköisten tai muunlaisten arvosetelien tai korttien muodossa edellyttäen, että ne voidaan lunastaa ainoastaan elintarvikkeina ja/tai perushyödykkeinä. Vähävaraisimmille annettavan tuen on oltava täydentävää niihin mahdollisiin sosiaalietuuksiin nähden, joita loppukäyttäjille voidaan tarjota kansallisista sosiaalijärjestelmistä tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Vähävaraisimmille toimitettavat elintarvikkeet voivat olla peräisin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (37) 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti poistettujen tuotteiden käytöstä, käsittelemisestä tai myynnistä edellyttäen, että tämä on taloudellisesti suotuisin vaihtoehto eikä se viivytä kohtuuttomasti elintarvikkeiden toimittamista vähävaraisimmille. Tällaisista liiketoimista saadut määrät on käytettävä vähävaraisimpien eduksi ohjelmasta jo käytettävissä olevien määrien lisäksi. 3. Komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että myönnettäessä ESR+:sta tukea aineelliseen puutteeseen puuttumista varten vähävaraisimpien ihmisarvoa kunnioitetaan ja estetään heidän leimautumisensa. 4. Jäsenvaltioiden on täydennettävä elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden antamista liitännäistoimenpiteillä, kuten ohjaamalla toimivaltaisten tahojen puoleen, 4 artiklan 1 kohdan m alakohdassa vahvistetun erityistavoitteen mukaisesti tai edistämällä vähävaraisimpien yhteiskuntaan integroitumista 4 artiklan 1 kohdan l alakohdassa vahvistetun erityistavoitteen mukaisesti.

20 artikla Toimintalinjan sisältö 1. Edellä 4 artiklan 1 kohdan m alakohdassa vahvistettua erityistavoitetta varten myönnettävää tukea koskevassa toimintalinjassa on vahvistettava seuraavat: a) tukityyppi; b) pääkohderyhmät; ja c) kuvaus tuen kansallisista tai alueellisista järjestelmistä. 2. Sellaisissa ohjelmissa, jotka rajoittuvat 1 kohdassa tarkoitettuun tukeen ja siihen liittyvään tekniseen apuun, toimintalinjassa on ilmoitettava myös toimien valintaperusteet.

21 artikla Toimien tukikelpoisuus 1. Vähävaraisimmille tarjottavat elintarvikkeet ja/tai perushyödykkeet voi ostaa tuensaaja tai ne voidaan ostaa hänen puolestaan taikka ne voidaan asettaa tuensaajan käyttöön veloituksetta. 2. Elintarvikkeet ja/tai perushyödykkeet on jaettava vähävaraisimmille maksutta.

22 artikla Menojen tukikelpoisuus 1. ESR+:sta aineelliseen puutteeseen puuttumista varten myönnettävän tuen osalta tukikelpoisia kustannuksia ovat: a) elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostokustannukset, mukaan lukien kustannukset, jotka liittyvät elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljettamiseen tuensaajille, jotka jakavat ne loppukäyttäjille; b) jos elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljetus tuensaajille, jotka jakavat ne loppukäyttäjille, ei sisälly a alakohtaan, ne hankkivalle elimelle aiheutuneet kustannukset, jotka liittyvät elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljettamiseen varastoihin tai tuensaajille, ja varastointikustannukset yhden prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista tai, asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, tosiasiassa aiheutuneet ja maksetut kustannukset; c) vähävaraisimmille tarkoitettujen elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakeluun osallistuville tuensaajille aiheutuneet hallinto-, kuljetus-, varastointi- ja valmistuskustannukset seitsemän prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista tai seitsemän prosenttia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 16 artiklan mukaisesti poistettujen elintarvikkeiden arvosta; d) elintarvikelahjoitusten keräämisestä, kuljetuksesta, varastoinnista ja jakelusta ja niihin suoraan liittyvistä tiedotustoimista aiheutuneet kustannukset; ja e) vähävaraisimmille tarkoitettujen elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden toimittamiseen osallistuvien tuensaajien toteuttamien tai niiden puolesta toteutettujen ja tuensaajien ilmoittamien liitännäistoimenpiteiden kustannukset seitsemän prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista. 2. Kustannukset, jotka aiheutuvat sähköisten tai muunlaisten arvoseteli- tai korttijärjestelmien laatimisesta, ja niihin liittyvät toimintakustannukset ovat tukikelpoisia teknisen avun puitteissa edellyttäen, että niistä vastaa hallintoviranomainen tai muu julkinen elin, joka ei ole arvosetelejä tai kortteja loppukäyttäjille toimittava tuensaaja, tai edellyttäen, että niitä ei kateta 1 kohdan c alakohdassa vahvistetuilla kustannuksilla. 3. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten kustannusten alentaminen, joka johtuu siitä, että elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostoista vastaava elin ei ole noudattanut sovellettavaa lainsäädäntöä, ei johda kyseisen kohdan c ja e alakohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten kustannusten alentamiseen. 4. Seuraavat kustannukset eivät ole tukikelpoisia: a) velkojen korot; b) infrastruktuurin ostaminen; ja c) käytettyinä hankittujen tavaroiden kustannukset.

23 artikla Indikaattorit ja raportointi 1. Toimintalinjoissa, joilla puututaan aineelliseen puutteeseen, on käytettävä liitteessä III esitettyjä yhteisiä tuotos- ja tulosindikaattoreita toteutuksessa saavutetun edistyksen seuraamiseksi. Kyseisissä toimintalinjoissa voidaan käyttää myös ohjelmakohtaisia indikaattoreita. 2. Yhteisten ja ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien viitearvot on vahvistettava. 3. Hallintoviranomaisten on ilmoitettava komissiolle kaksi kertaa sellaisen edeltävänä vuonna tehdyn loppukäyttäjiä ESR+:sta saadun tuen osalta koskevan jäsennellyn selvityksen tulokset, jossa keskitytään myös heidän elinoloihinsa ja heidän aineellisen puutteensa luonteeseen. Kyseisen selvityksen on perustuttava täytäntöönpanosäädöksellä hyväksyttyyn komission malliin. Ensimmäinen tällainen ilmoittaminen on tehtävä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025 ja toinen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2028. 4. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen, jolla vahvistetaan loppukäyttäjiä koskevan jäsennellyn selvityksen toimittamisessa käytettävä malli, 38 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti, jotta varmistetaan tämän artiklan yhdenmukainen täytäntöönpano. 5. Siirretään komissiolle valta antaa 37 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä III olevia indikaattoreita tarpeen mukaan, jotta voidaan varmistaa ohjelmien toteutuksessa tapahtuneen edistymisen tehokas arviointi. Tällaisten muutosten on oltava oikeasuhteisia ottaen huomioon jäsenvaltioille ja tuensaajille aiheutuva hallinnollinen rasite. Tämän kohdan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ei saa muuttaa liitteessä III vahvistettuja tiedonkeruumenetelmiä.

24 artikla Tarkastus Toimen tarkastus voi kattaa kaikki niiden toteutuksen vaiheet ja kaikki jakeluketjun tasot, lukuun ottamatta loppukäyttäjien tarkastusta, ellei riskinarvioinnissa ole todettu erityistä sääntöjenvastaisuuksien tai petosten riskiä.

III OSA

TOTEUTUS SUORALLA TAI VÄLILLISELLÄ HALLINNOINNILLA

I LUKU

Toiminnalliset tavoitteet

25 artikla Toiminnalliset tavoitteet EaSI-toimintalohkon toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat: a) tuotetaan korkealaatuista vertailevaa analyyttista tietoa sen varmistamiseksi, että 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden saavuttamiseen käytettävät toimintatavat perustuvat vankkaan näyttöön ja ovat olennaisia tarpeiden, haasteiden ja paikallisten olosuhteiden kannalta; b) helpotetaan tehokasta ja osallistavaa tietojen vaihtoa, keskinäistä oppimista, vertaisarviointia ja vuoropuhelua 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla, jotta voidaan auttaa asianmukaisten politiikkatoimien suunnittelussa; c) tuetaan sosiaalipoliittista kokeilua 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla ja vahvistetaan sidosryhmien kansallisen ja paikallisen tason valmiuksia valmistella ja suunnitella testattuja sosiaalipoliittisia innovaatioita, panna ne täytäntöön, siirtää niitä tai laajentaa niiden soveltamista, erityisesti sellaisten hankkeiden laajentamisen osalta, joita paikalliset sidosryhmät ovat kehittäneet kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomisen integroitumisen alalla; d) helpotetaan työntekijöiden vapaaehtoista maantieteellistä liikkuvuutta ja lisätään työllisyysmahdollisuuksia siten, että kehitetään ja tarjotaan työnantajille ja työnhakijoille erityisiä tukipalveluja, joiden tarkoituksena on yhdentyneiden eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittäminen rekrytointia edeltävästä valmistelusta työhönsijoituksen jälkeiseen neuvontaan, jotta saadaan täytettyä avoimet työpaikat tietyillä aloilla, tietyissä ammateissa, maissa tai maaryhmissä tai tietyille työntekijäryhmille, kuten haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille; e) tuetaan markkinoiden ekosysteemiä, joka liittyy mikrorahoituksen antamiseen mikroyrityksille niiden käynnistys- ja kehitysvaiheissa, etenkin niille, jotka ovat haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden luomia tai työllistävät haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä; f) tuetaan unionin tason verkostoitumista ja vuoropuhelua asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ja niiden kesken 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla ja edistetään osallistuvien sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien parantamista, mukaan lukien julkiset työvoimapalvelut, julkiset sosiaaliturva- ja sairausvakuutuslaitokset, kansalaisyhteiskunta, mikroluottolaitokset ja laitokset, jotka tarjoavat rahoitusta yhteiskunnallisille yrityksille ja yhteisötaloudelle; g) tuetaan yhteiskunnallisten yritysten kehitystä ja yhteiskunnallisten investointien markkinoiden syntymistä ja helpotetaan julkisen ja yksityisen sektorin vuorovaikutusta ja säätiöiden ja avustusjärjestöjen osallistumista kyseisillä markkinoilla; h) tarjotaan ohjausta sosiaalisen infrastruktuurin kehittämiseksi, jotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari voidaan panna täytäntöön; i) tuetaan valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä innovatiivisten ratkaisujen siirtämisen nopeuttamiseksi ja niiden soveltamisen laajentamisen helpottamiseksi, etenkin 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla; ja j) tuetaan asiaankuuluvien kansainvälisten sosiaali- ja työnormien täytäntöönpanoa globalisaation ja unionin politiikkojen ulkoisen ulottuvuuden hallitsemiseksi 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla.

II LUKU

Tukikelpoisuus

26 artikla Tukikelpoiset toimenpiteet 1. Rahoitusta voivat saada ainoastaan sellaiset toimenpiteet, joilla toteutetaan 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa, 4 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita. 2. EaSI-toimintalohkosta voidaan tukea seuraavia toimenpiteitä: a) analyyttiset toiminnot, myös kolmansien maiden osalta, etenkin i) selvitykset, tutkimukset, tilastotiedot, menetelmät, luokitukset, mikrosimulaatiot, indikaattorit ja tuki Euroopan laajuisille seurantakeskuksille ja vertailuarvoille; ii) sosiaalipoliittinen kokeilu, jolla arvioidaan sosiaalisia innovaatioita; iii) unionin lainsäädännön kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen ja soveltamisen seuranta ja arviointi; b) toimintapolitiikkojen toteutus, etenkin: i) rajat ylittävät kumppanuudet, erityisesti julkisten työvoimapalvelujen, työmarkkinaosapuolten ja kansaisyhteiskunnan välillä, ja raja-alueiden tukipalvelut; ii) unionin laajuiset kohdennetut liikkuvuusjärjestelyt unionin tasolla avoimien työpaikkojen täyttämiseksi alueilla, joilla on havaittu vajetta työmarkkinoilla; iii) mikrorahoituslaitoksille ja yhteiskunnallisille yrityksille rahoitusta antaville laitoksille annettava tuki, mukaan lukien rahoitusta yhdistävät toimet, kuten epäsymmetrinen riskinjako tai liiketoimien toteutuskustannusten vähentäminen sekä sosiaalisen infrastruktuurin ja osaamisen tukeminen; iv) valtioiden rajat ylittävän yhteistyön ja kumppanuuden tukeminen, jotta voidaan siirtää innovatiivisia ratkaisuja ja laajentaa niiden soveltamista; c) valmiuksien kehittäminen, etenkin seuraavissa: i) 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin toimintapolitiikan aloihin liittyvät unionin tason verkostot; ii) kansalliset yhteyspisteet, jotka tarjoavat EaSI-toimintalohkon toteutukseen liittyvää ohjausta, tietoa