Neuvoston asetus (EY) N:o 577/98, annettu 9 päivänä maaliskuuta 1998, yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä



Virallinen lehti nro L 077 , 14/03/1998 s. 0003 - 0007



NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 577/98, annettu 9 päivänä maaliskuuta 1998, yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 213 artiklan, ottaa huomioon komission esittämän asetusehdotuksen, sekä katsoo, että komissiolla on sille annettujen tehtävien suorittamiseksi oltava vertailukelpoiset tilastotiedot työllisyyden ja työttömyyden tasosta, rakenteesta ja kehityksestä jäsenvaltioissa, paras tapa saada tällaisia tietoja yhteisön tasolla on tehdä yhdenmukaisia työvoimatutkimuksia, otantaan perustuvasta työvoimaa koskevasta vuosittaisesta yhteisön tietojenkeruusta 16 päivänä joulukuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3711/91 (1) säädetään, että vuodesta 1992 alkaen on vuosittain keväällä tehtävä tutkimus, jatkuvalla tutkimuksella varmistetaan paremmin kuin vuosittaisella keväällä toteutettavalla tutkimuksella tietojen saatavuus, niiden yhdenmukaistaminen ja tehdyn työn määrän mittaaminen, mutta jatkuvaa tutkimusta voi olla vaikea toteuttaa samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, on helpotettava olemassa olevien hallinnollisten lähteiden käyttöä sikäli kuin ne voivat asianmukaisesti täydentää haastatteluilla kerättyjä tietoja tai muodostaa otannan perustan, tässä asetuksessa kerättäviksi säädettyjä tietoja voidaan täydentää lisämuuttujilla lisäkysymyksiä koskevan monivuotisen ohjelman puitteissa, jonka komissio laatii asianmukaista menettelyä noudattaen osana täytäntöönpanoa koskevia toimenpiteitä, relevanssin ja kustannustehokkuuden periaatteita, sellaisina kuin ne on määritelty yhteisön tilastotuotannon säädöskehyksen muodostavassa yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97 (2), sovelletaan myös tähän asetukseen, tilastosalaisuudesta säädetään asetuksella (EY) N:o 322/97 sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle 11 päivänä kesäkuuta 1990 annetulla neuvoston asetuksella (Euratom, ETY) N:o 1588/90 (3), ja komissio on kuullut päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (4) perustettua tilasto-ohjelmakomiteaa kyseisen päätöksen 3 artiklan mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tutkimuksen suorittamistiheys Jäsenvaltioiden on toteutettava vuosittain otantaan perustuva työvoimatutkimus, jäljempänä "tutkimus". Tutkimus toteutetaan jatkuvana, ja sillä saadaan neljännesvuosittaisia ja vuosittaisia tietoja; ne jäsenvaltiot, jotka eivät pysty toteuttamaan jatkuvaa tutkimusta, saavat kuitenkin toteuttaa ainoastaan yhden vuosittaisen, keväällä toteutettavan tutkimuksen. Tutkimuksessa kerättävät tiedot koskevat yleensä haastattelua edeltävän kalenteriviikon (maanantaista sunnuntaihin) eli tarkasteluviikon tilannetta. Jatkuvassa tutkimuksessa - tarkasteluviikot jakautuvat tasaisesti koko vuodelle; - haastattelu toteutetaan yleensä tarkasteluviikkoa välittömästi seuraavalla viikolla; tarkasteluviikon ja haastattelupäivän väli ei saa olla viittä viikkoa pidempi muulloin kuin kolmannella vuosineljänneksellä; - tarkasteluvuosineljännekset ovat 13 viikon ja tarkasteluvuodet 52 viikon yhtäjaksoisia kausia; luettelo tietyn vuosineljänneksen tai tietyn vuoden viikoista laaditaan 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 2 artikla Yksiköt, kohde ja tietojenkeruumenetelmät 1. Tutkimus toteutetaan kussakin jäsenvaltiossa sen talousalueella tutkimusajankohtana sijaitsevien kotitalouksien tai siellä asuvien henkilöiden otoksesta. 2. Tutkimuksen pääasiallisena kohteena ovat kunkin jäsenvaltion talousalueella kotitalouksissa asuvat henkilöt. Kotitalouksissa asuvien henkilöiden muodostamaa pääasiallista perusjoukkoa täydennetään mahdollisuuksien mukaan laitostalouksissa asuvilla henkilöillä. Laitostalouksien tiedot kerätään aina kun mahdollista sellaisen erityisotoksen avulla, joka mahdollistaa tiedon keruun laitostalouksissa asuvilta itseltään. Jos tämä ei ole mahdollista, niin sellaiset laitostalouksissa asuvat henkilöt, jotka ovat säilyttäneet yhteyden johonkin kotitalouteen, otetaan mukaan tutkimukseen kyseisen kotitalouden yhteydessä. 3. Työmarkkina-aseman ja alityöllisyyden määrittämiseksi käytettävät muuttujat on kerättävä haastattelemalla kyseistä henkilöä tai, jollei se ole mahdollista, muuta saman kotitalouden jäsentä. Muut muuttujat voidaan kerätä muista tietolähteistä, hallinnolliset lähteet mukaan luettuina, jos näin saatavat tiedot ovat laadultaan yhdenveroisia. 4. Riippumatta siitä, onko otantayksikkö henkilö vai kotitalous, tiedot kerätään yleensä kotitalouden kaikista jäsenistä. Jos otantayksikkönä on kuitenkin yksityishenkilö, kotitalouden muista jäsenistä - ei tarvitse kerätä 4 artiklan 1 kohdan g, h, i ja j alakohdassa lueteltuja ominaisuuksia koskevia tietoja ja - tiedot voidaan kerätä aliotoksesta, joka muodostetaan seuraavasti: - tarkasteluviikot jakautuvat tasaisesti koko vuodelle, - havaintojen määrä (otokseen poimitut henkilöt ja heidän taloutensa muut jäsenet) vastaa vuosittaisten tasoestimaattien osalta 3 artiklassa määritettyjä luotettavuuskriteereitä. 3 artikla Otoksen edustavuus 1. Työttömien ryhmän osalta, joka edustaa viittä prosenttia työikäisestä väestöstä, suhteellinen keskivirhe vuosikeskiarvoja estimoitaessa (tai kevätestimaattien osalta, jos kyse on keväisin toteutettavasta vuosittaisesta tutkimuksesta) saa olla NUTS II:n tasolla enintään kahdeksan prosenttia kyseisestä väestöryhmästä. Tämä vaatimus ei koske alueita, joilla on vähemmän kuin 300 000 asukasta. 2. Jatkuvassa tutkimuksessa sellaisessa väestöryhmässä, johon kuuluu viisi prosenttia työikäisestä väestöstä, kahden peräkkäisen vuosineljänneksen välisiä muutoksia koskevan estimaatin suhteellinen keskivirhe kansallisella tasolla saa olla enintään kaksi prosenttia kyseisestä väestöryhmästä. Niihin jäsenvaltioihin, joiden asukasluku on miljoonan ja kahdenkymmenen miljoonan välillä, sovelletaan lievennettyä vaatimusta: neljännesvuosimuutoksen estimaatissa suhteellinen keskivirhe saa olla enintään kolme prosenttia kyseisestä väestöryhmästä. Kyseisiä tarkkuusvaatimuksia ei sovelleta niihin jäsenvaltioihin, joissa on alle miljoona asukasta. 3. Jos tutkimus tehdään ainoastaan keväisin, vähintään neljännes tutkimusyksiköistä poimitaan edellisen tutkimuksen otoksesta ja vähintään neljännes sisällytetään seuraavan tutkimuksen otokseen. Jompaankumpaan ryhmään kuuluminen ilmaistaan koodilla. 4. Jos tietoja puuttuu siksi, että joihinkin kysymyksiin ei ole saatu vastausta, sovelletaan tarvittaessa tilastollisia laskentamenetelmiä. 5. Painokertoimet lasketaan ottamalla erityisesti huomioon poimintatodennäköisyys ja ulkoiset tiedot tutkittavan perusjoukon jakautumisesta sukupuolen, iän (viisvuotisikäryhmät) ja alueen (NUTS II -taso) mukaan, jos asianomaiset jäsenvaltiot pitävät kyseisiä ulkoisia tietoja riittävän luotettavina. 6. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) kaikki tarvittavat tutkimuksen järjestämistä ja menetelmiä koskevat tiedot ja erityisesti otanta-asetelman ja otoksen koon määrittelyssä käytetyt perusteet. 4 artikla Tutkimuksen kuvaus 1. Tutkimuksessa kerätään seuraavat tiedot: a) demografinen tausta: - kotitalouden jäsenen tunnistenumero, - sukupuoli, - syntymävuosi, - syntymäpäivämäärä suhteessa tarkastelujakson loppuun, - siviilisääty, - suhde kotitalouden viitehenkilöön, - aviopuolison tunnistenumero, - isän tunnistenumero, - äidin tunnistenumero, - kansalaisuus, - kyseisessä jäsenvaltiossa asuttujen vuosien määrä, - syntymämaa (valinnainen tieto), - tutkimukseen osallistumisen tapa (antoiko tiedot kyseinen henkilö vai muu kotitalouden jäsen); b) työmarkkina-asema: - työmarkkina-asema tarkasteluviikon aikana, - syy, miksi työssäkäyvä henkilö ei ole ollut töissä, - ei-työllisen henkilön työnhaku, - haetun työn luonne (itsenäinen ammatinharjoittaja tai palkattu työntekijä), - käytetyt työnhakumenetelmät, - onko vapaa aloittamaan työskentelyn; c) päätyön tiedot: - ammattiasema, - paikallisen yksikön toimiala, - ammatti, - paikallisessa yksikössä työskentelevien henkilöiden lukumäärä, - työpaikan sijaintimaa, - työpaikan sijaintialue, - nykyisen työsuhteen alkamisvuosi ja -kuukausi, - työsuhteen pysyvyys (ja syyt), - tilapäisen tai määräaikaisen työsuhteen kesto, - kokoaika- vai osa-aikatyö (ja syyt), - kotona työskentely; d) työaika: - tavanomainen työtuntimäärä viikossa, - tehtyjen työtuntien määrä, - pääsyy siihen, että tehtyjen työtuntien määrä poikkeaa tavanomaisesta työtuntimäärästä; e) toinen työ: - onko henkilöllä useampi kuin yksi työpaikka, - ammattiasema, - paikallisen yksikön toimiala, - tehtyjen työtuntien määrä; f) näkyvä alityöllisyys: - halu työskennellä vakituisesti nykyistä useamman työtunnin ajan (valinnainen vuositutkimuksessa), - muun työpaikan hakeminen ja syy siihen, - haetun työn luonne (palkattu työntekijä vai muu), - muun työn hakemisessa käytetyt menetelmät, - syy, miksi henkilö ei hae muuta työtä (valinnainen vuositutkimuksessa), - onko vapaa aloittamaan työskentelyn, - toivottu työtuntimäärä (valinnainen vuositutkimuksessa); g) työnhaku: - haetun työn luonne (kokoaika- vai osa-aikatyö), - kuinka kauan on hakenut työtä, - välittömästi työnhaun aloittamista edeltänyt tilanne, - ilmoittautuminen työvoimatoimistoon ja etuuksien saanti, - niiden henkilöiden halukkuus työhön, jotka eivät hae työtä, - syy, miksi ei ole hakenut työtä; h) koulutus: koulutukseen osallistuminen viimeksi kuluneiden neljän viikon aikana - tavoite, - taso, - luonne, - kokonaiskesto, - kokonaistuntimäärä, - korkein hyväksytysti suoritetun koulutuksen taso, - vuosi, jona korkein hyväksytty koulutus suoritettiin, - keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys; i) muiden kuin työllisten henkilöiden aikaisempi työkokemus: - onko aikaisempaa työkokemusta, - vuosi ja kuukausi, jolloin henkilöllä oli viimeksi työtä, - tärkein syy viimeisimmän työsuhteen tai yrityksen lopettamiseen, - ammattiasema viimeisimmässä työpaikassa, - sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli viimeksi töissä, - ammatti viimeisimmässä työpaikassa; j) tilanne vuosi ennen tutkimusta (valinnainen 1., 3. ja 4. vuosineljänneksen osalta): - pääasiallinen työmarkkina-asema, - ammattiasema, - sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö työskenteli, - asuinmaa, - asuinalue; k) pääasiallinen työmarkkina-asema (valinnainen); l) tulot (valinnainen); m) haastatteluun liittyvät tekniset tiedot: - tutkimusvuosi, - tarkasteluviikko, - haastatteluviikko, - jäsenvaltio, - alue, jolla kotitalous sijaitsee, - taajama-aste, - kotitalouden tunnistenumero, - kotitaloustyyppi, - laitostyyppi, - painokerroin, - alaotoksen suhde edelliseen tutkimukseen (vuositutkimus), - alaotoksen suhde seuraavaan tutkimukseen (vuositutkimus), - keruuaallon tunnistenumero. 2. Edellä 1 kohdassa määriteltyjä tietoja voidaan täydentää lisämuuttujilla, jäljempänä "lisäkysymykset". Joka vuosi laaditaan lisäkysymyksiä koskeva monivuotinen ohjelma 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen: - ohjelmassa määritetään jokaisen lisäkysymyssarjan aihe, tarkastelujakso, otoksen koko (enintään 3 artiklassa säädetyn kokoinen) ja tulosten toimittamisen määräajat (jotka mahdollisesti poikkeavat 6 artiklassa säädetystä määräajasta). - jäsenvaltiot ja alueet, joita kysymyssarja koskee ja yksityiskohtainen luettelo lisäkysymyksillä kerättävistä tiedoista laaditaan vähintään kaksitoista kuukautta ennen kyseisen lisäkysymyssarjan tarkastelujakson alkamista, - lisäkysymysten sarjassa saa olla enintään sama määrä kysymyksiä kuin 1 kohdassa määritellyssä c moduulissa. 3. Määritelmät, tarkistussäännöt, muuttujien koodaus, tekniikan ja käsitteiden kehityksestä johtuvat tutkittavien muuttujien luetteloon tehtävät välttämättömät mukautukset sekä työmarkkina-asemaa koskevien kysymysten muotoiluperiaatteet vahvistetaan 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 5 artikla Tutkimuksen järjestäminen Jäsenvaltiot voivat määrätä tutkimukseen osallistumisen pakolliseksi. 6 artikla Tietojen toimittaminen Kahdentoista viikon kuluessa tarkastelujakson päättymisestä, jos kyseessä on jatkuva tutkimus, (ja yhdeksän kuukauden kuluessa tarkastelujakson päättymisestä, jos kyseessä on keväisin toteutettava vuosittainen tutkimus) jäsenvaltioiden on toimitettava tutkimuksen tulokset Eurostatille ilman suoria tunnistetietoja. 7 artikla Kertomukset Komissio antaa parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta joka kolmas vuosi vuodesta 2000 alkaen. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti niiden tilastollisten menetelmien laatua, joita jäsenvaltiot aikovat käyttää tulosten tason parantamiseksi tai tutkimusmenettelyjen keventämiseksi. 8 artikla Menettely Komissiota avustaa tilasto-ohjelmakomitea, jäljempänä "komitea". Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 9 artikla Kumoaminen Kumotaan asetus (ETY) N:o 3711/91. 10 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 9 päivänä maaliskuuta 1998. Neuvoston puolesta G. BROWN Puheenjohtaja (1) EYVL L 351, 20.12.1991, s. 1 (2) EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1 (3) EYVL L 151, 15.6.1990, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 322/97. (4) EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47