1999/863/EY, EHTY, Euratom: Euroopan unionin varainhoitovuoden 1999 korjaavan ja täydentävän talousarvion N:o 4 lopullinen vahvistaminen



Virallinen lehti nro L 339 , 30/12/1999 s. 0069 - 0098



Euroopan unionin varainhoitovuoden 1999 korjaavan ja täydentävän talousarvion N:o 4 LOPULLINEN VAHVISTAMINEN (1999/863/EY, EHTY, Euratom) EUROOPAN PARLAMENTIN PUHEMIES, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 272 artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan ja 7 kohdan, ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 234 artiklan 7 kohdan, ottaa huomioon 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2779/98(1), ja erityisesti sen 15 artiklan, ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyn toimielinten välisen sopimuksen(2), ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 1999(3), ottaa huomioon komission tekemän alustavan esityksen Euroopan unionin korjaavaksi ja täydentäväksi talousarvioksi N:o 4 varainhoitovuodeksi 1999, ottaa huomioon neuvoston 13. syyskuuta 1999 vahvistaman esityksen Euroopan unionin korjaavaksi ja täydentäväksi talousarvioksi N:o 4 varainhoitovuodeksi 1999, ottaa huomioon Euroopan parlamentin 16. syyskuuta 1999 käymän keskustelun ja sen tekemät päätökset, joilla se on antanut hyväksyntänsä Euroopan unionin korjaavalle ja täydentävälle talousarviolle N:o 4 varainhoioovuodeksi 1999, ottaa huomioon Euroopan parlamentin 16. syyskuuta 1999 hyväksymän päätöslauselman, EHTY:n perustamissopimuksen 272 artiklassaa ja Euratomin perustamissopimuksen 234 artiklassa määrätyn menettelyn tultua saatetuksi päätökseen, TOTEAA, ETTÄ: Ainoa artikla Euroopan unionin korjaava ja täydentävä talousarvio N:o 4 varainhoitovuodeksi 1999 on lopullisesti vahvistettu, sellaisena kuin se on liitteessä. Tehty Strasbourgissa 16. syyskuuta 1999. Puhemies Nicole Fontaine (1) EYVL L 347, 23.12.1998, s. 3. (2) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. (3) EYVL L 39, 12.2.1999, s. 1. EUROOPAN UNIONIN KORJAAVA JA TÄYDENTÄVÄ TALOUSARVIO N:o 4 VARAINHOITOVUODELLE 1999 SISÄLTÖ >TAULUKON PAIKKA> C. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ Pääluokka III - Komissio >TAULUKON PAIKKA> "à supprimer""à supprimer" PÄÄLUOKKA III KOMISSIO MAKSUT Yhteenveto >TAULUKON PAIKKA> OSA B TOIMINTAMÄÄRÄRAHAT ALALUOKKA B1 EUROOPAN MAATALOUDEN OHJAUS-JA TUKIRAHASTON TUKIOSASTO OSASTO B1-3 LIITÄNNÄISMENOT LUKU B1-3 7 - TILIEN JA PERINNÄN TARKASTAMINEN JA HYVÄKSYMINEN B1-3 7 0 Edeltävien varainhoitovuosien tilien tarkastaminen ja hyväksyminen >TAULUKON PAIKKA> Selvitysosa Neuvoston asetus (ETY) N:o 729/70, annettu 21 päivänä huhtikuuta 1970, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta (EYVL L 94, 28.4.1970, s. 13), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1287/95 (EYVL L 125, 8.6.1995, s. 1). Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus, annettu 21 päivänä joulukuuta 1977 (EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2548/98 (EYVL L 320, 28.11.1998, s. 1). Momentti on tarkoitettu kattamaan varainhoitoasetuksen 102 artiklan soveltaminen, jonka mukaan mahdolliset erotukset tietyn varainhoitovuoden tileille kirjattujen menojen kokonaismäärän ja asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyn komission tilien tarkastuksen ja hyväksymisen yhteydessä hyväksymien menojen välillä otetaan huomioon sen varainhoitovuoden menoina, jonka aikana tarkastus ja hyväksyminen tehdään. ALALUOKKA B4 ENERGIA, EURATOMIN YDINENERGIAN TURVALLISUUDEN VALVONTA JA YMPÄRISTÖ OSASTO B4-3 YMPÄRISTÖ LUKU B4-3 4 - EDELLISILTÄ VUOSILTA PERÄISIN OLEVAT YDINALAN RASITTEET, JOTKA JOHTUVAT YTK:n EURATOMIN PERUSTAMISSOPIMUKSEN MUKAISESTI TOTEUTTAMI B4-3 4 0 Edellisiltä vuosilta peräisin olevat ydinalan rasitteet, jotka johtuvat YTK:n Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti toteuttamista toimista B4-3 4 0 0 Ydinlaitosten poistaminen käytöstä ja ydinjätehuolto >TAULUKON PAIKKA> Selvitysosa Alamomentille otetut määrärahat on talousarvion toteuttamisesta ja oikeusperusteista 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti tarkoitettu niiden toimien rahoittamiseen, joita komissio toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 8 artiklassa sille nimenomaisesti annetun toimivallan nojalla. Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle, annettu 17 päivänä maaliskuuta 1999, ydinlaitosten menneisyyden taakasta, joka on syntynyt yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) Euratom-perustamissopimuksen nojalla toteuttamista toimista-Vanhentuneiden ydinlaitosten purkaminen ja jätehuolto [KOM(99)114 lopull.]. Alamomentti on tarkoitettu mahdolliselle määrärahalle, jolla rahoitetaan toimintaohjelma edellisiltä vuosilta peräisin olevien ydinalan rasitteiden vähentämiseksi ja poistamiseksi. Rasitteet johtuvat toimista, jotka eivät ole suorassa yhteydessä Yhteisessä tutkimuskeskuksessa sen perustamisesta lähtien toteutettuun tutkimukseen, ja ne liittyvät käytöstä poistettuihin laitoksiin ja niiden jätteisiin. >TAULUKON PAIKKA> ALALUOKKA B7 ULKOISET TOIMET Talousarviosta vastaavan komission jäsenen alaisena toimiva ulkopuolisten sopimusten hallinnointin- ja valvontayksikkö keskittää ja yhdenmukaistaa toimintamäärärahojen puolelle kirjattavan ulkopuolisen henkilöstön sopimuksia. OSASTO B7-2 ELINTARVIKEAPU JA HUMANITAARINEN APU LUKU B7-2 1 - HUMANITAARINEN APU B7-2 1 0 Apu ja elintarvikehätäapu kehitysmaiden ja muiden kolmansien maiden asukkaille, jotka ovat vakavien katastrofien tai kriisien uhreja >TAULUKON PAIKKA> Selvitysosa Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96, annettu 20 päivänä kesäkuuta 1996, humanitaarisesta avusta (EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1). Cannesissa 26 ja 27 päivänä kesäkuuta 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pääsi yhteisymmärrykseen kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston (EKR) määrästä ja rahoituksesta; tämän mukaisesti Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maille annettavaa kiireellistä humanitaarista apua lisätään 160 miljoonalla eculla yleisestä talousarviosta. Lisäksi neljännen Lomén yleissopimuksen toisen rahoituspöytäkirjan 2 artiklan d kohtaa koskevassa yhteisön julistuksessa määrätään, että kyseisessä pöytäkirjassa kiireelliseen apuun tarkoitettuja erityisiä määrärahoja voidaan täydentää pöytäkirjan voimassaoloaikana 160 miljoonan euroa lisämäärällä yhteisön talousarviosta. Näin ollen osa tästä avusta voidaan tarpeen mukaan kattaa tähän momenttiin otetuista määrärahoista. Määräraha on tarkoitettu kattamaan myös luonnonkatastrofien, ihmisten aiheuttamien tapahtumien (esim. sodat ja selkkaukset) tai muiden näihin verrattavissa olevien poikkeustilanteiden uhreiksi joutuneiden kehitysmaiden, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maat) ja muiden kolmansien maiden väestön hyväksi toteutettavien avustus-ja suojelutoimien sekä elintarvikehätäavun rahoitus niin kauan kuin kyseisistä tilanteista johtuvat humanitaariset tarpeet sitä edellyttävät. Apu myönnetään ilman rotuun, alkuperään, uskontoon, sukupuoleen, ikään, kansallisuuteen tai poliittiseen vakaumukseen perustuvaa syrjintää. Momenttiin otetaan myös näiden toimien toteuttamiseksi tarvittavien tuotteiden ja materiaalien ostot ja toimitukset, mukaan lukien kyseisten väestöjen asuntojen ja suojien rakentaminen, erityisesti infrastruktuurien ja välineiden lyhytaikaiset kunnostus-ja jälleenrakennustyöt, ulkomailta saapuneeseen tai paikalliseen ulkopuoliseen henkilöstöön liittyvät kustannukset, varastointi, kansainväliset tai maan sisäiset kuljetukset, logistiikkatuki ja avun jakelu sekä kaikki muut toimet, joilla helpotetaan vapaata pääsyä avunsaajien luokse. Momenttiin sisältyvät myös - toimien toteuttamiskelpoisuutta sekä hankkeiden ja humanitaaristen suunnitelmien arviointia koskevat alustavat selvitykset, - humanitaaristen hankkeiden ja suunnitelmien valvonta-ja seurantatoimet sekä sellaisten aloitteiden edistäminen ja kehittäminen, joilla pyritään lisäämään avun tehokkuuden sekä hankkeiden ja suunnitelmien seurannan parantamiseen tähtäävää yhteensovittamista ja yhteistyötä, - kyseiseen apuun liittyvien toimien toteuttamisen tarkastusta ja yhteensovittamista koskevat toimet, - yhteensovittamista vahvistavat yhteisön toimet jäsenvaltioiden, muiden kolmansien avunantajamaiden, kansainvälisten järjestöjen, valtiosta riippumattomien järjestöjen sekä viimeksi mainittuja järjestöjä edustavien järjestöjen kanssa, - valistus-ja tiedotustoimet, - humanitaaristen hankkeiden valmistelussa ja toteuttamisessa tarvittava tekninen apu aina 7 miljoonan euron enimmäismäärään asti, - teknistä apua koskevien sopimusten rahoitus teknisten taitojen ja kokemusten vaihdon helpottamiseksi eurooppalaisten humanitaaristen järjestöjen ja toimielinten välillä tai edellä mainittujen järjestöjen ja toimielinten ja kolmansien maiden vastaavien järjestöjen ja toimielinten välillä, - miinanraivaukseen liittyvät humanitaariset toimet, mukaan lukien paikallisväestölle suunnattu jalkaväkimiinoja koskeva valistus. 2 550 000 euron enimmäismäärällä voidaan kattaa perustellut selvityksistä ja asiantuntijakokouksista aiheutuvat menot sekä tiedotus-ja julkaisumenot, jotka liittyvät suoraan toimen tavoitteiden saavuttamiseen ja jotka ovat erottamaton osa tointa. Komission ja avunsaajien molemminpuolisen edun mukaisesti tälle momentille kirjataan myös kulut, jotka aiheutuvat muusta kuin julkisen hallinnon tavanomaisiin tehtäviin kuuluvasta teknisestä ja hallinnollisesta avusta, joka liittyy ohjelman tai hankkeen määrittelyyn, valmisteluun, hallintoon, seurantaan, tilintarkastukseen ja valvontaan. Teknisen ja hallinnollisen avustamisen ajanjakso ei saa ylittää ohjelman tai hankkeen kestoa. Tällaisiin kuluihin saa käyttää enintään 10 miljoonaa euroa. >TAULUKON PAIKKA> OSASTO B7-5 YHTEISTYÖ KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAIDEN SEKÄ UUSIEN ITSENÄISTEN VALTIOIDEN JA MONGOLIAN KANSSA LUKU B7-5 0 - YHTEISTYÖ KESKIJA ITÄEUROOPAN MAIDEN KANSSA Selvitysosa Lissabonissa 26 ja 27 päivänä kesäkuuta 1992 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät. Kööpenhaminassa 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät. Essenissä 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät. Cannesissa 26 ja 27 päivänä kesäkuuta 1995 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät. Madridissa 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1995 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät. Euroopan unioni harjoittaa yhteistyöpolitiikkaa Keski-ja Itä-Euroopan maiden kanssa edellä mainittujen asiakirjojen määräysten mukaisesti; kyseiset asiakirjat ovat osa Euroopan unionin näitä maita koskevaa liittymistä edeltävää toimintamallia. Lisäksi tämän luvun määrärahat on tarkoitettu kattamaan Euroopan vakautussopimuksen liitännäistoimenpiteiden rahoitus. B7-5 0 0 Apu Keski-ja Itä-Euroopan maiden talouden rakenteiden uudistamiseen >TAULUKON PAIKKA> Selvitysosa Europan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 118 b artikla. Amsterdamin sopimus. Neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89, annettu 18 päivänä joulukuuta 1989, Unkarin tasavallalle ja Puolan kansantasavallalle annettavasta taloudellisesta tuesta (EYVL L 375, 23.12.1989, s. 11). Neuvoston asetus (ETY) N:o 2698/90, annettu 17 päivänä syyskuuta 1990, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen laajentamiseksi koskemaan muita Keski-ja Itä-Euroopan maita (EYVL L 257, 21.9.1990, s. 1) (Bulgaria, Romania, Tsekkoslovakia, Jugoslavia, DDR). Neuvoston asetus (ETY) N:o 3800/91, annettu 23 päivänä joulukuuta 1991, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen laajentamiseksi koskemaan muita Keski-ja Itä-Euroopan maita (EYVL L 357, 28.12.1991, s. 10) (Albania, Viro, Latvia, Liettua, ei DDR). Neuvoston asetus (ETY) N:o 2334/92, annettu 7 päivänä elokuuta 1992, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen ulottamiseksi koskemaan myös Sloveniaa (EYVL L 227, 11.8.1992, s. 1). Neuvoston päätös 93/246/ETY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1993, Euroopan laajuisen korkeakoulutusta koskevan yhteistyösuunnitelman toisen vaiheen toteuttamisesta (Tempus II) (1994-1998) (EYVL L 112, 6.5.1993, s. 34), sellaisena kuin se on pidennettynä vuosiksi 1998-2000 päätöksellä 96/663/EY (EYVL L 306, 28.11.1996, s. 36). Neuvoston asetus (ETY) N:o 1764/93, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1993, tietyille Keski-ja Itä-Euroopan maille annettavasta taloudellisesta tuesta annetun asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta (EYVL L 162, 3.7.1993, s. 1) (Tsekki ja Slovakia). Neuvoston päätös (94/179/Euratom), tehty 21 päivänä maaliskuuta 1994, komission valtuuttamisesta ottamaan Euratom-lainoja tiettyjen kolmansien maiden ydinlaitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamisen rahoittamiseen osallistumiseksi tehdyn päätöksen 77/270/Euratom muuttamisesta (EYVL L 84, 29.3.1994, s. 41). Neuvoston asetus (EY) N:o 1366/95, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1995, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen myöntämiseksi Kroatialle (EYVL L 133, 17.6.1995, s. 1). Neuvoston asetus (EY) N:o 463/96, annettu 11 päivänä maaliskuuta 1996, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen myöntämiseksi entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle (EYVL L 65, 15.3.1996, s. 3). Neuvoston asetus (EY) N:o 753/96, annettu 22 päivänä huhtikuuta 1996, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen myöntämiseksi Bosnialle ja Hertsegovinalle (EYVL L 103, 26.4.1996, s. 5). Neuvoston asetus (EY) N:o 622/98, annettu 16 päivänä maaliskuuta 1998, Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavasta avusta ja erityisesti liittymiskumppanuusjärjestelmän perustamisesta (EYVL L 85, 20.3.1998, s. 1). Neuvoston päätökset 98/259/EY-98/268/EY, tehty 30 päivänä maaliskuuta 1998, Unkarin tasavallan, Puolan tasavallan, Romanian, Slovakian tasavallan, Latvian tasavallan, Viron tasavallan, Liettuan tasavallan, Bulgarian tasavallan, Tsekin tasavallan ja Slovenian tasavallan liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä (EYVL L 121, 23.4.1998, s.1). Vuosina 1990-1994 määräraha oli tarkoitettu helpottamaan Keski-ja Itä-Euroopan maiden siirtymistä markkinatalouteen ja kansanvaltaisuuteen. Essenissä pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen Phare-ohjelma on asteittain kehittynyt jäsenyyttä hakevien maiden liittymistä tukevaksi välineeksi. Komission on varmistettava Phare-ohjelman toteutuksen yhteydessä, että näiden määrärahojen saajat noudattavat Euroopan sosiaalipolitiikkaa ja yhteisön säännöstöön perustuvan sosiaalisen peruskirjan mukaisia sosiaalisia perusoikeuksia. Liittymistä valmistelevan strategian yleiseksi vahvistamiseksi Agenda 2000:ssa esitettyjen suuntaviivojen mukaisesti Phare-ohjelman toimissa keskitytään kahteen ensisijaiseen tavoitteeseen: - toimielinrakenteen kehittäminen, jonka tavoitteena on kyky yhteisön lainsäädännön tehokkaaseen täytäntöönpanoon erityisesti seuraavin keinoin: - lainsäädäntöjen lähentäminen, - kuluttajajärjestöjen tukeminen, - rakenneuudistukset ja aluepolitiikat, - kansanvaltaisuuden ja kansalaisyhteiskunnan edistäminen sekä aktiivinen yhteistyö oikeus-ja sisäasioissa, - yhteisön ohjelmien avaaminen (katso momentti B7-5 0 3), - investointien rahoittaminen erityisesti jäsenyyttä hakevien valtioiden tukemiseksi yhteisön lainsäädännön säännösten noudattamisessa. Määräraha varmistaa myös niiden toimien järjestelmällisen arvioinnin sukupuolen vaikutuksen kannalta, jotka rahoitetaan tästä toimielinrakenteen kehittämiseen ja investointien tukemiseen suunnatusta budjettikohdasta. Suunnitelmissa on kolme tukimuotoa: - maksut yhteisön lainsäädäntöön liittyvien investointien edistämistä koskevaan kansalliseen rahastoon, - osallistuminen suurien infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseen erityisesti Euroopan investointipankin, Euroopan jälleenrakennus-ja kehityspankin sekä Maailmanpankin kanssa sekä Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) yhteydessä teollisuuden, energia-alan, televiestinnän, ympäristöalan ja alueiden välisten yhteistyöhankkeiden rakenneuudistus ja nykyaikaistaminen, - laaja-alainen pk-yrityksiä koskeva ohjelma. Noin 30 prosenttia Phare-ohjelman kokonaisrahoituksesta suunnitellaan kohdistettavaksi ensimmäiseen ensisijaiseen tavoitteeseen, toimielinrakenteen kehittämiseen, ja noin 70 prosenttia infrastruktuurien rahoittamiseen. Nämä prosenttiosuudet ovat viitteellisiä, ja niitä voidaan sovittaa kunkin ohjelmasta tukea saavan maan erityisen tilanteen mukaan ottaen erityisesti huomioon sen tarpeet ja vastaanottokyky. Komissio toimittaa neljästi vuodessa maa-ja alakohtaisen erittelyn tehdyistä maksusitoumuksista ja maksuista. Liikenteen alaan kuuluvat ne toimet, jotka rahoitettiin vuoteen 1996 momentista B7-8 4 0. Ydinturvallisuuden alalla toteutettavien toimien tavoitteena on kattaa sellaisten hankkeiden, joiden rahoitukseen on haettu Euratom-lainaa, turvallisuuteen, ympäristöön, talouteen ja rahoitukseen liittyvien näkökohtien arvioinnissa tarvittavan teknisen ja oikeudellisen avun rahoitus sekä mahdollistaa tällaisten lainasopimusten tekeminen ja täytäntöönpano. Komissio antaa budjettivallan käyttäjälle eritellyt tiedot tämän teknisen ja oikeudellisen avun kustannuksista. Päätöksen 94/179/Euratom ainoan artiklan säännösten mukaisesti jokaisesta hankkeesta, johon on myönnetty laina kyseisen päätöksen mukaisesti, saadut tulotaulukon alamomenttiin 6 1 9 1 otetut tulot voivat johtaa lisämäärärahojen avaamiseen varainhoitoasetuksen 96 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. Määräraha on tarkoitettu kattamaan myös yhden tai useamman Euroopan unionin naapurivaltioissa toteutettavan, eläintautien ehkäisyyn ja valvontaan tarkoitetun kokeiluhankkeen rahoitus. Määräraha, enintään 3 miljoonaa euroa, on tarkoitettu kattamaan nykyaikaisten ja riippumattomien teollisten suhteiden ja työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun kehittäminen jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa osana näiden maiden institutionaalisen rakenteen kehittämistä valmisteltaessa liittymistä Euroopan unioniin. Osana Phare-ohjelman kehittämistä kohti aikaisempaa suurempaa hajauttamista ja ajallisesti rajatun lähestymistavan perusteella määrärahat on tarkoitettu erityisesti ammattijärjestöjen ja työntekijäjärjestöjen tiedotus-ja koulutustoimiin asianomaisissa maissa sekä Euroopan työmarkkinaosapuolten kanssa käytävän vuoropuhelun ja vaihdon tukemiseen. 10 200 000 euron enimmäismäärällä voidaan kattaa perustellut selvityksistä ja asiantuntijakokouksista aiheutuvat menot sekä tiedotus-ja julkaisumenot, jotka liittyvät suoraan toimen toteuttamiseen ja jotka ovat erottamaton osa tointa. Komission ja avunsaajien molemminpuolisen edun mukaisesti tälle momentille kirjataan myös kulut, jotka aiheutuvat muusta kuin julkisen hallinnon tavanomaisiin tehtäviin kuuluvasta teknisestä ja hallinnollisesta avusta, joka liittyy ohjelman tai hankkeen määrittelyyn, valmisteluun, hallintoon, seurantaan, tilintarkastukseen ja valvontaan. Teknisen ja hallinnollisen avustamisen ajanjakso ei saa ylittää ohjelman tai hankkeen kestoa. Tällaisiin kuluihin saa käyttää enintään 53 820 000 euroa. >TAULUKON PAIKKA> B7-5 0 2 Rajat ylittävä yhteistyö rakenteiden alalla >TAULUKON PAIKKA> Selvitysosa Neuvoston asetus (ETY) N:o 4253/88, annettu 19 päivänä joulukuuta 1988, asetuksen (ETY) N:o 2052/88 täytäntöönpanosta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa (EYVL L 374, 31.12.1988, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3193/94 (EYVL L 337, 24.12.1994, s. 11). Neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89, annettu 18 päivänä joulukuuta 1989, Unkarin tasavallalle ja Puolan kansantasavallalle annettavasta taloudellisesta tuesta (EYVL L 375, 23.12.1989, s. 11), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 753/96 (EYVL L 103, 26.4.1996, s. 5). Komission asetus (EY) N:o 1628/94, annettu 4 päivänä heinäkuuta 1994, rajat ylittävän yhteistyöohjelman täytäntöönpanosta Keski-ja Itä-Euroopan maiden ja yhteisön jäsenvaltioiden välillä Phare-ohjelman osalta (EYVL L 171, 6.7.1994, s. 14). Neuvoston asetus (EY) N:o 622/98, annettu 16 päivänä maaliskuuta 1998, Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavasta avusta ja erityisesti liittymiskumppanuusjärjestelmän perustamisesta (EYVL L 85, 20.3.1998, s. 1). Rakennerahastoja koskeviin asetuksiin liittyvän yhteistyömenettelyn tulosten mukaisesti määräraha on tarkoitettu kattamaan sellaisten rakenteellisten toimien rahoitus, jotka toteutetaan Euroopan unionin rajanaapureina olevien Keski-ja Itä-Euroopan maiden alueilla, mukaan lukien Phare-ohjelmaan osallistumiseen oikeutetut Itämeren neuvoston jäsenvaltiot. Mukaan otetaan myös jäsenyyttä hakevien Keski-Euroopan maiden väliset raja-alueet. Rahoitettavat hankkeet sisältävät toimia myös ympäristönsuojelun alalla. Phare-ohjelman toimet toteutetaan sovittamalla ne yhteen rakennepolitiikkojen kanssa ja erityisesti Interreg-ohjelman (yhteisön raja-alueita koskeva aloite) kanssa. Aina kun se on mahdollista, luodaan yhteisiä suunnittelu- ja valvontarakenteita, jotka muotoilevat yhteisiä rajat ylittäviä ohjelmia raja-alueille ja jotka organisoidaan yhtenä sosiaalis-taloudellisena ja mahdollisuuksien mukaan maantieteellisenä kokonaisuutena. Määräraha jaetaan siten, että vähintään 2/3 myönnetään Euroopan unionin ja hakijamaiden raja-alueille osana liittymistä edeltävää strategiaa ja enintään 1/3 muille raja-alueille. Tätä jakoa noudattaen 10 % määrärahasta varataan pienille yhteishankkeille, joista päätetään paikallistasolla. >TAULUKON PAIKKA> LUKU B7-5 2 - YHTEISTYÖ UUSIEN ITSENÄISTEN VALTIOIDEN JA MONGOLIAN KANSSA Selvitysosa Lissabonissa 26 ja 27 päivänä kesäkuuta 1992 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät. Edinburghissa 11 ja 12 päivänä joulukuuta 1992 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät. Euroopan unioni harjoittaa yhteistyöpolitiikkaa uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian kanssa edellä mainittujen määräysten mukaisesti. B7-5 2 0 Tuki uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian talouden tervehdyttämiseksi ja vakiinnuttamiseksi >TAULUKON PAIKKA> Selvitysosa Neuvoston päätös 93/246/ETY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 1993, korkeamman asteen koulutuksen Euroopan laajuisen yhteistyösuunnitelman toisen vaiheen vahvistamisesta (Tempus II) (1994-1998) (EYVL L 112, 6.5.1993, s. 34), sellaisena kuin se on pidennettynä vuosiksi 1998-2000 annetulla neuvoston päätöksellä 96/663/EY (EYVL L 306, 28.11.1996, s. 36). Neuvoston asetus (Euratom, ETY) N:o 2053/93, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1993, teknisen avun toimittamisesta itsenäisille entisen Neuvostoliiton valtioille ja Mongolialle niiden talouden tervehdyttämiseksi ja vakiinnuttamiseksi (EYVL L 187, 29.7.1993, s. 1). Neuvoston päätös 94/179/Euratom, tehty 21 päivänä maaliskuuta 1994, komission valtuuttamisesta ottamaan Euratom-lainoja tiettyjen kolmansien maiden ydinlaitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamisen rahoittamiseen osallistumiseksi tehdyn päätöksen 77/270/Euratom muuttamisesta (EYVL L 84, 29.3.1994, s. 41). Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 1279/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, teknisen avun toimittamisesta itsenäisille entisen Neuvostoliiton valtioille ja Mongolialle niiden talouden tervehdyttämiseksi ja vakiinnuttamiseksi (EYVL L 165, 4.7.1996, s. 1). Määräraha on tarkoitettu kattamaan sellaisten tukitoimien rahoitus tai niihin osallistuminen, joiden tarkoituksena on tukea markkinatalouteen siirtymistä ja kansanvallan vahvistamista. Nämä lainsäädäntöelimiä ja koulutuslaitoksia vahvistavat toimet liittyvät aloihin, jotka koskevat henkilöstövoimavarojen rahoitusta, yritysten rakenneuudistusta ja kehittämistä, infrastruktuureja, energiaa, mukaan lukien ydinturvallisuus, elintarvikkeiden tuotantoa, jalostusta ja jakelua sekä ympäristöä, sosiaalijärjestelmää, kasvatusta ja terveyttä ja kansanvallan tukemisen edistämistä sekä miesten ja naisten tasavertaisen kohtelun edistämistä kyseisessä valtiossa. Liikenteen alaan kuuluvat ne toimet, jotka rahoitettiin vuoteen 1996 momentista B7-8 4 0. Ydinturvallisuuden alalla toteutettavien toimien tavoitteena on kattaa sellaisten hankkeiden, joiden rahoitukseen on haettu Euratom-lainaa, turvallisuuteen, ympäristöön, talouteen ja rahoitukseen liittyvien näkökohtien arvioinnissa tarvittavan teknisen ja oikeudellisen avun rahoitus sekä mahdollistaa tällaisten lainasopimusten tekeminen ja täytäntöönpano. Komissio antaa budjettivallan käyttäjälle eritellyt tiedot tämän teknisen ja oikeudellisen avun kustannuksista. Päätöksen 94/179/Euratom ainoan artiklan säännösten mukaisesti jokaisesta hankkeesta, johon on myönnetty laina kyseisen päätöksen mukaisesti, saadut tulotaulukon alamomenttiin 6 1 9 1 otetut tulot voivat johtaa lisämäärärahojen avaamiseen varainhoitoasetuksen 96 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. Ydinteollisuuden alalle myönnettyjen määrärahojen kokonaismäärä ei voi ylittää 13 %:a kaikista tämän ohjelman puitteissa käytettävissä olevista määrärahoista. Määräraha voidaan myös osoittaa kattamaan vuonna 1999 Euroopan unionin täydentävä rahoitusosuus Tsernobylin erityistä rahastoa varten (momentti B7-5 3 6). 10 000 000 euron enimmäismäärällä voidaan kattaa Azπêrbaidzπânissa toteutettavaan integroituun ohjelmaan liittyvät menot, jolla pyritään antamaan tukea kansalaisyhteiskunnalle ja sosiaalisektorille, etenkin asuinseuduiltaan siirtymään joutuneille henkilöille, sekä edistämään demokratiaa ja ihmisoikeuksia. Määrärahojen täytäntöönpanossa komissio pyrkii edistämään konsulttimarkkinoiden kehittymistä uusissa itsenäisissä valtioissa edistämällä paikallisten konsulttien osallistumista Tacis-ohjelmaan. Komissio voi esittää uuden lainsäädännön puitteissa kysyntään perustuvan lähestymistavan muuttamista määrärahojen keskittämiseksi tiettyihin kumppanuusmaiden kanssa nimettyihin hankkeisiin, mukaan lukien yksityiset investoinnit ja infrastruktuurit. 5 200 000 euron enimmäismäärällä voidaan kattaa perustellut selvityksistä ja asiantuntijakokouksista aiheutuvat menot sekä tiedotus-ja julkaisumenot, jotka liittyvät suoraan toimen toteuttamiseen ja jotka ovat erottamaton osa tointa. Komission ja avunsaajien molemminpuolisen edun mukaisesti tälle momentille kirjataan myös kulut, jotka aiheutuvat muusta kuin julkisen hallinnon tavanomaisiin tehtäviin kuuluvasta teknisestä ja hallinnollisesta avusta, joka liittyy ohjelman tai hankkeen määrittelyyn, valmisteluun, hallintoon, seurantaan, tilintarkastukseen ja valvontaan. Teknisen ja hallinnollisen avustamisen ajanjakso ei saa ylittää ohjelman tai hankkeen kestoa. Tällaisiin kuluihin saa käyttää enintään 26 940 250 euroa. >TAULUKON PAIKKA> LUKU B7-5 3 - MUUT YHTEISÖN TOIMET KESKIJA ITÄEUROOPAN MAIDEN SEKÄ UUSIEN ITSENÄISTEN VALTIOIDEN HYVÄKSI B7-5 3 2 Makrotaloudellinen rahoitusapu Länsi-Balkanin alueen maille >TAULUKON PAIKKA> Selvitysosa Entinen alamomentti B7-5320 Ehdotus neuvoston päätökseksi täydentävän makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle, KOM(99)404 lopull. Tämän poikkeuksellisen rahoitusavun tarkoituksena on lieventää ulkoisia rahoituspaineita eräissä kolmansissa maissa, jotka kärsivät makrotaloudellisista vaikeuksista. Nämä vaikeudet näkyvät talousarvion ja/tai maksutaseen vakavana epätasapainona. Rahoitusavun edellytyksenä on, että avunsaajamaat toteuttavat makrotaloutensa vakauttamistoimenpiteitä ja rakennesopeutustoimenpiteitä. Yhteisön rahoitusapu täydentää yleensä IMF:n rahoitusapua, ja sitä koordinoidaan muiden tahojen antaman kahdenvälisen avun kanssa. Momentille otettavilla määrillä rahoitetaan toimia, joista on jo tehty päätös. Ehdotus-tai valmisteluvaiheessa olevia toimia koskevat määrärahat otetaan varaukseen.. >TAULUKON PAIKKA> LUKU B7-5 4 - YHTEISTYÖ ENTISEN JUGOSLAVIAN ALUEEN TASAVALTOJEN KANSSA B7-5 4 1 Entisen Jugoslavian alueen tasavaltojen jälleenrakennusta koskevat toimet >TAULUKON PAIKKA> Selvitysosa Neuvoston asetus (EY) N:o 1628/96, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1996, Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta (EYVL L 204, 14.8.1996, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 851/98 (EYVL L 122, 24.4.1998, s. 1). Määräraha on tarkoitettu kattamaan entisen Jugoslavian tasavaltojen jälleenrakennushankkeiden rahoitus. Se on tarkoitettu myös kattamaan pakolaisten ja kotipaikastaan siirtymään joutuneiden henkilöiden paluuseen ja uudelleensijoittamiseen liittyviä kuluja Kroatiassa, Bosniassa ja Hertsegovinassa sekä Jugoslavian liittotasavallassa (Serbia ja Montenegro) syrjimättä kuitenkaan näitä entisen Jugoslavian alueen selkkausten vuoksi pakolaisiksi tai siirtymään joutuneita henkilöitä heidän kotiseutunsa tai kansallisuutensa perusteella. Tämä koskee ainoastaan niitä valtioita ja valtiollisia kokonaisuuksia, jotka täyttävät Daytonin rauhansopimuksista aiheutuvat, erityisesti ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat velvoitteet ja entistä Jugoslaviaa koskevan tilapäisen kansainvälisen tuomioistuimen päätösten noudattamisesta aiheutuvat velvoitteet. Määrärahoja voidaan myös käyttää yhteiseen poliisitoimintaan osallistumiseen, jotta voitaisiin edistää rauhan ja vakauden säilyttämistä Bosniassa ja taata kansalaisten suojelu ja turvallisuus. Määräraha kattaa myös perustellut selvityksistä ja asiantuntijakokouksista aiheutuvat menot sekä tiedotus-ja julkaisumenot, jotka liittyvät suoraan toimen toteuttamiseen ja jotka ovat erottamaton osa tointa. Komission Bosnian edustajaa, jolla on erityisvaltuudet, tuetaan vahvalla johtoryhmällä sekä teknisen avun ja valvonnan ryhmillä. Bosnian ja Hertsegovinan jälleenrakentamisen epätavallisen tilanteen vuoksi ja paikan päällä annettavan komission teknisen tuen asianmukaista varmistamista varten henkilöstön palkkaamiseen voidaan varata osa jälleenrakennukseen myönnetyistä varoista teknisen avun ja valvonnan määräysten mukaisesti. Komission ja avunsaajien molemminpuolisen edun mukaisesti tälle momentille kirjataan myös kulut, jotka aiheutuvat muusta kuin julkisen hallinnon tavanomaisiin tehtäviin kuuluvasta teknisestä ja hallinnollisesta avusta, joka liittyy ohjelman tai hankkeen määrittelyyn, valmisteluun, hallintoon, seurantaan, tilintarkastukseen ja valvontaan. Teknisen ja hallinnollisen avustamisen ajanjakso ei saa ylittää ohjelman tai hankkeen kestoa. Tällaisiin kuluihin saa käyttää enintään 18 400 000 euroa. >TAULUKON PAIKKA> B7-5 4 6 Kosovon jälleenrakentamistuki >TAULUKON PAIKKA> Selvitysosa Versi momentti Heinäkuun 7 päivänä 1999 tehty komission ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta annetun asetuksen (EY) N:o 1628/96 muuttamisesta, erityisesti perustamalla Euroopan jälleenrakennusvirasto [KOM(99)312 lopull]. Määräraha on tarkoitettu kattamaan Kosovon jälleenrakennusohjelmien rahoitus, jotta pakolaiset voisivat palata maahansa. Ohjelmat käsittävät myös liitännäistoimenpiteitä pakolaisten asuttamiseksi uudelleen Kosovoon, pienluottoja, lainatakuita, paikallisen talouden elvyttämistoimia ja hankkeita, jotka koskevat julkishallinnon, myös paikallisviranomaisten, keskeisen hallinto-ja oikeusalojen henkilöstön toiminnan käynnistämistä ja jatkamista. Ohjelmat kuuluvat EU:n kokonaisstrategiaan, joka koskee alueen vakauttamista. Momentilta rahoitetaan myös toimintamenoja, jotka liittyvät tulevan Kaakkois-Euroopan vakauttamissopimuksen jatkotoimiin. Jotta ohjelman toteutus olisi tehokasta ja koska alueen tilanne on poikkeuksellinen, on perustettu Euroopan jälleenrakennusvirasto. Viraston hallintomenoista rahoitetaan osuus, joka on enintään 8 prosenttia toiminnalle varatusta monivuotisesta kokonaisrahoituksesta. >TAULUKON PAIKKA> ALALUOKKA B0 TAKUUT, VARAUKSET OSASTO B0-4 VARAUKSET LUKU B0-4 0 - ALUSTAVAT VARAUKSET B0-4 0 0 Jaksottamattomat määrärahat >TAULUKON PAIKKA> B0-4 0 1 Jaksotetut määrärahat >TAULUKON PAIKKA> Selvitysosa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus, annettu 21 päivänä joulukuuta 1977 (EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, EHTY, Euratom) N:o 2548/98 (EYVL L 320, 28.11.1998, s. 1). Tähän lukuun otetut määrärahat ovat luonteeltaan varauksia, eikä niitä voida käyttää ennen kuin ne on siirretty muihin lukuihin varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti. (Suluissa maksusitoumusmäärärahat.) Määräraha jakautuu seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA>