NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 27 päivänä marraskuuta 2009,

aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistoiminnan Euroopan teemavuodesta (2011)

(2010/37/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Perustamissopimuksessa on otettu käyttöön Euroopan unionin kansalaisuus, joka täydentää kunkin jäsenvaltion kansalaisuutta ja on tärkeä tekijä Euroopan yhdentymisprosessin lujittamisessa ja turvaamisessa.

(2) Aktiivisen kansalaisuuden edistäminen on keskeinen tekijä vahvistettaessa yhteenkuuluvuutta ja demokratian kehittämistä.

(3) Aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistoiminnan Euroopan teemavuosi auttaa osoittamaan, että vapaaehtoistoiminta on yksi aktiivisen kansalaisuuden ja demokratian keskeisistä ulottuvuuksista, koska siinä sovelletaan käytäntöön eurooppalaisia arvoja kuten solidaarisuutta ja syrjimättömyyttä ja myötävaikutetaan sillä tavoin Euroopan yhteiskuntien sopusointuiseen kehittämiseen.

(4) Vapaaehtoistoiminta on rikas oppimiskokemus, mahdollistaa sosiaalisten taitojen ja valmiuksien kehittämisen ja edistää solidaarisuutta. Kaikenikäisten vapaaehtoistyöntekijöiden toiminnalla on keskeinen merkitys Euroopan unionin perusperiaatteisiin kuuluvan demokratian kehittymiselle. Vapaaehtoistoiminnalla voidaan vaikuttaa yksilöiden hyvinvointiin ja Euroopan yhteiskuntien sopusointuiseen kehitykseen.

(5) Ottaen asianmukaisesti huomioon kunkin jäsenvaltion tilanteen erityispiirteet ja kaikki vapaaehtoistyön muodot ilmaisu ”vapaaehtoistoiminta” tarkoittaa kaikkea vapaaehtoista toimintaa, joka voi olla virallista, vapaamuotoista tai epävirallista ja jota toteutetaan henkilön omasta vapaasta tahdosta ja harkinnasta, oman motivaation perusteella ja ilman ansaitsemistarkoitusta. Vapaaehtoistoiminta hyödyttää yksittäistä vapaaehtoistyöntekijää, yhteisöjä ja koko yhteiskuntaa. Se on lisäksi väline, jota henkilöt ja yhteisöt käyttävät inhimillisten, sosiaalisten, sukupolvien välisten ja ympäristöön liittyvien tarpeiden täyttämisessä ja ongelmien ratkaisemisessa, ja sitä toteutetaan usein voittoa tavoittelemattoman järjestön tai yhteisöperustaisen aloitteen tukemiseksi. Vapaaehtoistoiminta ei korvaa ammatillisia, palkallisia työllistymismahdollisuuksia, mutta se hyödyttää yhteiskuntaa.

(6) Nopeasti muuttuvissa yhteiskunnissa on varmistettava vapaaehtoistoiminnan tukitoimien tehokkuus, jotta useammat ihmiset voivat osallistua vapaaehtoistoimintaan. Sen vuoksi on tärkeää tukea vertaisoppimista ja hyvien toimintatapojen vaihtoa ja kehittämistä paikallis- ja aluetasolla sekä kansallisella ja yhteisön tasolla.

(7) Vuoden 1997 hallitustenvälinen konferenssi antoi vapaaehtoispalvelusta julistuksen nro 38, joka liitettiin Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan ja jossa tunnustetaan vapaaehtoispalvelun merkittävä osuus yhteiskunnallisen yhteisvastuullisuuden kehittämisessä.

(8) Yhdistysten ja säätiöiden tukemisesta Euroopassa kesäkuussa 1997 annetussa komission tiedonannossa korostettiin vapaaehtoisjärjestöjen ja -säätiöiden merkitystä kolmella alalla: niillä on kansantaloudellista merkitystä työpaikkojen luomisessa, yhteiskunnallista merkitystä sosiaalipolitiikkojen määrittelemisessä ja sosiaalisen kehityksen edistämisessä ja poliittista merkitystä demokratian, kansalaisuuden ja kansalaisvaikuttamisen edistämisessä.

(9) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 27 päivänä kesäkuuta 2002 ja 16 päivänä marraskuuta 2007 annetuissa päätöslauselmissa sekä 20 päivänä marraskuuta 2008 annetussa suosituksessa neuvosto ja jäsenvaltiot totesivat vapaaehtoistoiminnan olevan olennainen osa nuorisoalaa ja pääsivät yhteisymmärrykseen nuorten vapaaehtoistoiminnan yhteisistä tavoitteista sekä nuorten liikkuvuudesta Euroopan unionissa.

(10) Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehotti 13 päivänä joulukuuta 2006 antamassaan lausunnossa ”Vapaaehtoistoiminta, sen rooli ja vaikutukset eurooppalaisessa yhteiskunnassa” (2) komissiota julistamaan vapaaehtoistoiminnan teemavuoden sekä julkaisemaan mahdollisimman pian valkoisen kirjan vapaaehtoistoiminnasta ja aktiivisesta kansalaisuudesta Euroopassa.

(11) Euroopan parlamentti hyväksyi maaliskuussa 2008 mietinnön ”Vapaaehtoistyön rooli taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä”, jossa jäsenvaltioita sekä alueellisia ja paikallisia viranomaisia kannustettiin tunnustamaan vapaaehtoistyön arvo sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä.

(12) Heinäkuussa 2008 Euroopan parlamentti hyväksyi kirjallisen kannanoton, jossa kehotettiin julistamaan vuosi 2011 vapaaehtoistyön Euroopan teemavuodeksi.

(13) Vapaaehtoistoimintaan tähdätään useissa yhteisön ohjelmissa ja verkostoissa, joissa korostetaan muun muassa kaikenikäisten henkilöiden liikkuvuutta vapaaehtoistoiminnassa; näitä ovat esimerkiksi elinikäisen oppimisen toimintaohjelma (3), kansalaisten Eurooppa -ohjelma (4) ja nuorisotoimintaohjelman Eurooppalainen vapaaehtoispalvelu (5).

(14) Euroopassa toteutetaan monenlaista vapaaehtoistoimintaa, joka pitäisi säilyttää ja jota pitäisi kehittää edelleen.

(15) Vapaaehtoistoiminnan potentiaali ei ole vielä kokonaan käytössä. Aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistoiminnan Euroopan teemavuosi tarjoaa tilaisuuden osoittaa Euroopan laajuisesti, että vapaaehtoistoiminta lisää kansalaisvaikuttamista ja voi voimistaa kansalaisten yhteiskuntaan kuulumisen tunnetta ja siihen sitoutumista kaikilla tasoilla, niin paikallis- ja aluetasolla kuin kansallisella ja Euroopan tasolla.

(16) Aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistoiminnan teemavuoden avulla voitaisiin myös puuttua sukupuolten väliseen eriarvoisuuteen vapaaehtoissektorilla, esimerkiksi niiden sektorien ja toimien osalta, joihin miehet ja naiset osallistuvat, tai sen osalta, miten he ovat edustettuina vapaaehtoistoiminnan johtoasemissa.

(17) Vuonna 2011 tulee kuluneeksi kymmenen vuotta Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisestä vapaaehtoistoiminnan teemavuodesta 2001.

(18) Tässä päätöksessä vahvistetaan rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan.

(19) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotetun Euroopan teemavuoden tavoitteita, koska tarvitaan kansainvälistä tiedonvaihtoa ja yhteisön laajuista hyvien toimintatapojen levittämistä, vaan ne voidaan ehdotettujen toimien laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla. Perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

Nimetään vuosi 2011 aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistoiminnan Euroopan teemavuodeksi, jäljempänä ’teemavuosi’.

2 artikla

Tavoitteet

Teemavuoden yleisenä tarkoituksena on erityisesti kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihdon kautta edistää ja tukea yhteisön, jäsenvaltioiden sekä paikallisten ja alueellisten viranomaisten pyrkimyksiä luoda suotuisat olosuhteet vapaaehtoistoimintaa Euroopan unionissa (EU) tukevalle kansalaisyhteiskunnalle ja lisätä vapaaehtoistoiminnan näkyvyyttä Euroopan unionissa.

Teemavuoden tavoitteet ovat seuraavat:

1) luodaan suotuisa toimintaympäristö vapaaehtoistoiminnalle EU:ssa, jotta vapaaehtoistoiminnasta tehdään pysyvä osa kansalaisvaikuttamisen ja ihmisten välisen toiminnan edistämistä EU:ssa ja jotta vapaaehtoistoiminnan nykyisiin esteisiin puututaan tilanteen ja tarpeen mukaan;

2) tuetaan vapaaehtoistoiminnan järjestäjiä vapaaehtoistoiminnan laadun parantamiseksi, jotta helpotetaan vapaaehtoistoimintaan osallistumista ja autetaan sen järjestäjiä ottamaan käyttöön uusia vapaaehtoistoiminnan muotoja ja jotta edistetään verkottumista, liikkuvuutta, yhteistyötä ja synergiaa kansalaisyhteiskunnan sisällä sekä kansalaisyhteiskunnan ja muiden alojen välillä EU:ssa;

3) vapaaehtoistoiminnan tunnustaminen, jotta rohkaistaan asianmukaisten kannustimien luomista yksilöitä, yrityksiä ja vapaaehtoistyötä tekeviä ja sitä tukevia järjestöjä varten ja jotta huolehditaan siitä, että päättäjät, kansalaisyhteiskunnan järjestöt, julkiset laitokset, formaalin ja epävirallisen oppimisen sektorit sekä työnantajat tunnustavat vapaaehtoistoiminnassa saavutetut taidot ja osaamisen EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa;

4) vapaaehtoistoiminnan arvon ja merkityksen tunnetuksi tekeminen, jotta tehdään yleisesti tunnetuksi vapaaehtoistoiminnan merkitystä kansalaisvaikuttamisena, joka vaikuttaa kaikkia jäsenvaltioita askarruttaviin kysymyksiin, kuten yhteiskunnan sopusointuiseen kehitykseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen.

3 artikla

Aloitteet

1. Edellä 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutetaan toimenpiteitä, joihin voi kuulua seuraavia teemavuoden tavoitteisiin nivoutuvia yhteisön ja kansallisella tasolla sekä alue- ja paikallistasolla tehtyjä aloitteita:

a) kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihto;

b) tutkimusten tekeminen sekä niiden tulosten levittäminen;

c) konferenssi ja tapahtumat, joilla edistetään keskustelua ja lisätään tietoisuutta kansalaisia sitoutumaan kannustavan vapaaehtoistoiminnan arvosta ja merkityksestä ja joissa annetaan tunnustusta vapaaehtoistyöntekijöiden ja heidän järjestöjensä toiminnalle;

d) jäsenvaltioiden konkreettiset aloitteet, joiden tarkoituksena on edistää teemavuoden tavoitteita; vähintään 25 prosenttia vuoden kokonaistalousarviosta käytetään tätä tarkoitusta varten;

e) tiedotus- ja edistämiskampanjat, joilla levitetään keskeisiä viestejä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin liittyvät yksityiskohdat esitetään liitteessä.

2. Hankkeille voidaan antaa yhteisön rahoitusta olemassa olevista yhteisön ohjelmista.

4 artikla

Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa

Kunkin jäsenvaltion on viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2010 nimettävä elin, jäljempänä ’kansallinen koordinointielin’, joka vastaa sen osallistumisesta teemavuoteen, ja ilmoitettava nimeämisestä komissiolle.

Kansallisen koordinointielimen on tehtäviään suorittaessaan ja erityisesti kansallista ohjelmaa laatiessaan kuultava laajalti keskeisiä sidosryhmiä ja tehtävä tiivistä yhteistyötä niiden kanssa, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnan järjestöt ja tarvittaessa asiaankuuluvista yhteisön ohjelmista vastaavat kansalliset virastot tai yhteyspisteet.

Teemavuoden kansallinen ohjelma ja painopisteet on vahvistettava 2 artiklassa lueteltujen tavoitteiden ja liitteessä esitettyjen toimenpiteisiin liittyvien yksityiskohtien mukaisesti.

5 artikla

Koordinointi yhteisön tasolla ja toteuttaminen

Komissio kutsuu kansalliset koordinointielimet koolle koordinoimaan teemavuoden toteuttamista ja vaihtamaan tietoa teemavuoden toteuttamisesta kansallisella tasolla.

Komissio kutsuu koolle myös vapaaehtoistoiminnan eurooppalaisten järjestöjen tai elinten sekä sidosryhmien edustajia avustamaan komissiota teemavuoden toteuttamisessa yhteisön tasolla.

Komissio toteuttaa teemavuoden yhteisön tasolla.

Jäsenvaltiot, Euroopan parlamentti, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea osallistuvat toimintaan.

6 artikla

Rahoitussäännökset

1. Liitteen A osassa tarkoitetuista yhteisön laajuisista toimenpiteistä tehdään hankintasopimus tai niille myönnetään Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta rahoitettavia avustuksia.

2. Liitteen B osassa tarkoitettuja yhteisön laajuisia toimenpiteitä voidaan rahoittaa myös Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta.

3. Komissio myöntää kullekin kansalliselle koordinointielimelle avustusta liitteen C osassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

7 artikla

Talousarvio

1. Rahoituspuitteet tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi 1 päivänä tammikuuta 2011 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2011 päättyväksi kaudeksi ovat 8 000 000 euroa.

2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa.

8 artikla

Kansainvälinen yhteistyö

Komissio voi tehdä teemavuoteen liittyvää yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien ja Euroopan neuvoston, kanssa varmistaen tällöin EU:n osallistumisen näkyvyyden.

9 artikla

Johdonmukaisuus ja täydentävyys

Komission ja jäsenvaltioiden on yhdessä varmistettava, että tässä päätöksessä edellytetyt toimenpiteet ovat johdonmukaisia muiden sellaisten yhteisön, kansallisten ja alueellisten toimien ja aloitteiden kanssa, jotka myötävaikuttavat teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseen.

10 artikla

Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen

1. Komissio varmistaa, että kun tämän päätöksen mukaisesti rahoitettuja toimia pannaan täytäntöön, yhteisön taloudelliset edut suojataan toteuttamalla ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä petoksia, korruptiota ja muita laittomuuksia vastaan, tekemällä tehokkaita tarkastuksia, perimällä perusteetta maksetut summat takaisin ja, jos säännönvastaisuuksia havaitaan, soveltamalla tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (7), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (8) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (9) mukaisesti.

2. Tämän päätöksen mukaisesti rahoitettujen yhteisön toimien osalta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea yhteisön oikeuden säännösten rikkomista tai sopimusvelvoitteen rikkomista, joka johtuu talouden toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla yhteisöjen yleiselle talousarviolle tai yhteisöjen hallinnoimille talousarvioille perusteettoman menon takia aiheutuva vahinko.

3. Komissio lykkää toimea varten myönnetyn rahoitustuen suorittamista, vähentää tuen määrää tai perii sen takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, erityisesti tämän päätöksen tai asianomaisen rahoitustuen myöntämistä koskevan päätöksen tai sopimuksen säännösten tai määräysten noudattamatta jättämistä, tai jos toimea on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu merkittävästi tavalla, joka on ristiriidassa sen luonteen tai sen toteutusta koskevien ehtojen kanssa.

4. Jos määräaikoja ei ole noudatettu tai jos jonkin toimen toteutuksen edistyminen ei anna perusteita kuin osaan myönnetystä rahoitustuesta, komissio pyytää tuensaajaa esittämään selvityksen asiasta määräajassa. Jos tuensaaja ei anna tyydyttävää vastausta, komissio voi peruuttaa rahoitustuen loppuosan ja vaatia jo maksettujen määrien palauttamista.

5. Kaikki aiheettomasti maksetut määrät on palautettava komissiolle. Kaikkiin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (10) säädettyjen edellytysten mukaisesti.

11 artikla

Seuranta ja arviointi

Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen aloitteiden toteuttamisesta ja tuloksista sekä näitä aloitteita koskevan yleisarvion.

12 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.