Komission päätös N:o 1566/86/EHTY, tehty 24 päivänä helmikuuta 1986, rauta- ja terästilastoista



Virallinen lehti nro L 141 , 28/05/1986 s. 0001 - 0091

Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 15 s. 0073

Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 15 s. 0073



KOMISSION PÄÄTÖS N:o 1566/86/EHTY, tehty 24 päivänä helmikuuta 1986, rauta- ja terästilastoista EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 47 artiklan, sekä katsoo, että rauta- ja terästilastot ovat olennaisen tärkeitä yhteisölle, jotta se pystyisi suorittamaan EHTY:n perustamissopimuksessa sille määrätyt velvollisuudet ne ovat erityisen perusteltuja, kun otetaan huomioon terässektorin jatkuvasti epävakaa tilanne, jonka hallinta laajentuneessa yhteisössä, tulee olemaan yhä suuremmassa määrin riippuvainen luotettavien, tuotantoa, raaka-aineita ja energiansaantia, saatuja tilauksia, toimituksia ja työllisyyttä koskevien tietojen nopeasta saatavuudesta, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Yritysten, jotka osallistuvat terässektorin tuotantoon EHTY:n perustamissopimuksen 80 artiklan tarkoittamassa merkityksessä, tulee tammikuusta 1986 alkaen toimittaa komissiolle tämän päätöksen liitteessä (kyselylomakkeet) mainitut tilastot määrättyjen ehtojen mukaisesti. 2 artikla EHTY:n perustamissopimuksen 47 artiklan kolmannen kappaleen mukaisesti yrityksiä, jotka eivät täytä tämän päätöksen 1 artiklan mukaisia velvoituksiaan, voidaan rangaista sakolla. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Europan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä päätös on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty 24 päivänä helmikuuta 1986 Brysselissä. Komission puolesta Alois PFEIFFER Komission jäsen LIITE HUOMAUTUS Eurostat toimittaa liitteessä esitettyjä kyselylomakkeita alkuperäisen kokoisena. >KAAVION ALKU> EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia- ja teollisuustilastot D3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2 10 RAAKARAUDAN TUOTANTO Maa: Tehdas: Kuukausi: Yhtiö: Paikka: Vuosi: Komission rekisteröintinumero: Kyselylomake on palautettava asianmukaisesti täytettynä viimeistään kunkin kuukauden 15. päivään mennessä edellisen kuukauden osalta. Kaikki arvot tulee antaa tonneina (ilman desimaaleja) Rivit Tuotanto I NETTOTUOTANTO (a) A. Seostamaton raakarauta 1. Teräksen valmistukseen a) Fosforinen (15 % P ≤ 25 % ≤1 % Si)21 b) Ei-fosforinen (≤ 0,25 % P ≤ 1 % Si, 0,4 % Mn ≤ 6 %) 22 2. Valimoharkkorauta a) Fosforinen (> 0,5 % P, 1 % Si ≤ 4 %)23 b) Ei-fosforinen (≤ 0,5 % P) 1. 1 % Si ≤ 4 %, 0,4 % Mn ≤ 1,5 %241 2. 0,1 % Mn ≤ 0,4 % ≤ 4 % Si (b) 242 3. Raakarauta pallografiittirautavaluja (SG) varten ( 0,1 % Mn, ≤ 3 % Si) 243 4. Yhteensä b (241-243) 24 3. Muut 25 B. Seostettu raakarauta 1. Peilirauta (6 % Mn ≤ 30 %)26 2. Muut 27 C. Runsashiiliset ferromangaanit (> 30 % Mn) 28 D. Yhteensä (21-28) 20 II BRUTTOTUOTANTO E. Uudelleenkierrätetty rauta 1. oma tuotanto 31 2. ostettu 32 3. Yhteensä (rivit 31 + 32) 30 F. Bruttotuotanto (20 + 30) 40 (a) Ks. ohjeita. (b) Pallografiittirautavalujen tai taottavan valuraudan tekemistä varten. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (Paikka) (Päiväys) Selventäviä huomautuksia Kyselylomakkeeseen 2-10 RAAKARAUDAN TUOTANTO I YLEISET OHJEET 1. Kaikkien rauta- ja terästehtaiden, jotka tuottavat rautaa, peilirautaa tai runsashiilistä ferromangaania masuunissa tai sähkömasuunissa, on täytettävä tämä kyselylomake. Tehtaiden, jotka valmistavat rautaa kupoliuunissa, ei tarvitse täyttää tätä kyselylomaketta paitsi siinä tapauksessa, että rauta on tarkoitettu sellaisenaan myytäväksi. 2. Jokaisesta tehtaasta on täytettävä erillinen kyselylomake siinäkin tapauksessa, että useat niistä olisivat osa samaa yhtiötä. 3. Tarkasteltava kuukausi on kalenterikuukausi. 4. Nettotuotanto (rivit 21-28) Näillä riveillä ilmoitettavan tuotannon on sisällettävä kaikki rauta, peilirauta ja runsashiilinen ferromangaani tehtaalla olevasta masuunista tai sähkömasuunista, mutta aikaisemmin tehtaalla valmistettua tai ostettua rautaa, peilirautaa ja runsashiilistä ferromangaania, jota uudelleenkierrätetään tuotantoyksiköissä, ei sen sijaan sisällytetä tuotantoon. 5. Rivit 31 ja 32: Merkitkää ilman erittelyä sellaisen uudelleenkierrätettävän raudan, peiliraudan ja runsashiilisen ferromangaanin määrät, jotka on aikaisemmin valmistettu tehtaalla tai ostettu. II MÄÄRITELMÄT Seuraavassa esitetään hyväksytyt määritelmät: 1. Rauta Rautapitoiset tuotteet, jotka sisältävät enemmän kuin 2 % hiiltä ja joko erikseen tai yhdessä: korkeintaan 3 % fosforia korkeintaan 8 % piitä korkeintaan 30 % mangaania korkeintaan 10 % kromia korkeintaan 10 % muita määritettyjä seosaineita yhteensä (nikkeli, kupari, alumiini, titaani, vanadiini, molybdeeni jne.). Raakarauta voidaan toimittaa sulassa tilassa, harkkoina, tai levyrautana tai rakeina. 2. Peilirauta (rivi 26) Rautapitoiset tuotteet, jotka sisältävät enemmän kuin 6 % ja korkeintaan 30 % mangaania ja enemmän kuin 2 % hiiltä. 3. Runsashiilinen ferromangaani (rivi 28) Rautapitoinen tuote, joka sisältää enemmän kuin 30 % mangaania ja korkeintaan ja enemmän kuin 2 % hiiltä. Mangaanipitoisuus ei missään tapauksessa saa ylittää 90 %. 4. Seostamaton raakarauta Tähän kuuluvat raakarautaryhmät N:ot 1.1-4.0 raakaraudan määrittelyä ja luokittelua koskevan EURONORMI 1-81 taulukon 2 mukaisesti. Raakarautaryhmät, joita pidetään EURONORMI 1-81:n mukaan seostamattomana, voivat liksäksi sisältää yhtä tai useampaa seuraavista seosaineista alla esitettyihin ylärajoihin saakka: kromia 0,3 % nikkeliä 0,3 % titaania 0,2 % muita seosaineita 0,1 % (sellaisia kuin molybdeeni, vanadiini, volframia, alumiinia) 5. Seostettu raakarauta Tähän kuuluvat peilirauta ja muu seostettu raakarauta EURONORMI 1-81:n taulukon 2 ryhmistä n:ot 5.1 ja 5.2. Ks. "muun seostetun rakkaraudan" yksityiskohtaista määritelmää EURONORMI 1-81:n taulukon 2 ryhmän 5.2 alaviitteestä 8. Raakarauta, jossa edellä kohdassa II.1 (Määritelmä: raakarauta) mainitut pitoisuuksien raja-arvot ylittyvät, on rautaseos. Ks. EURONORMI 1-81:n taulukkoa 1 tästä aiheesta. >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia- ja teollisuustilastot D 3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2 11 RAAKATERÄKSEN TUOTANTO Ohjeet I YLEISTÄ 1. Kaikkien terästehtaiden, jotka tuottavat terästä (mukaan luettuna paikallisesti integroidut teräsvalimot) on täytettävä tämä kyselylomake, ei kuitenkaan itsenäisten teräsvalimoiden. 2. Jokaisesta tehtaasta on täytettävä erillinen kyselylomake siinäkin tapauksessa, että useat näistä tehtaista muodostaisivat osan samaa yhtiötä. 3. Raakateräksenä pidetään niitä ferrotuotteita, jotka sisältävät korkeintaan 2 % hiiltä painostaan (lukuunottamatta eräitä runsaasti kromia sisältäviä jäykkiä työkaluteräksiä, jolla voi olla korkeampi hiilipitoisuus). Rautapitoisuuden tulee painoltaan ylittää jokaisen yksittäisen seosaineen pitoisuus. 4. Tuotantoon ei tule sisällyttää terästä, joka välittömästi konvertoidaan raaka-raudaksi uudelleen hiilletyksellä. 5. Tarkasteltava kuukausi on kalenterikuukausi. 6. Työpäivät: työpäivien lukumäälä on kalenteripäivien määrä josta vähennetään sunnuntait ja lakisääteiset, koko maata koskettavat pyhäpäivät. II SARAKE- JA RIVIKOHTAISET HUOMAUTUKSET A. Rivit Rivi 21: Valanteet ovat sulasta teräksestä kokilleihin valamalla saatuja terästuotteita valssaamista, takomista tai saumattomien putkien valmistamista varten. Sellaisia tuotteita, jotka on todettu viallisiksi niiden lähtiessä valannevalun kokilleista ja välittömästi sulatetaan uudelleen, ei lueta mukaan. Tonnimäärän tulisi kuvata käyttökelpoisten valanteiden bruttopainoa siinä tilassa, jossa ne lähtivät kokilleista. Rivi 22: Jatkuvavalulaitosten kokonaistuotanto on saatujen käyttökelpoisten puolivalmisteiden bruttopaino mitattuna kohdassa, jossa tuotteet poistetaan valukoneesta leikkaamisen jälkeen ja ennen niiden viimeistelyä(1) (hiontaa tai kaasuhöyläystä). Rivi 23: Sulan teräksen tuotanto valua varten on valimoon toimitetun teräksen bruttopaino. Rivi 40: Viimeistellyt teräsvalut ovat sellaisia, jotka ovat jo myytävänä, kun ne lähtevät valimosta puhdistuksen jälkeen ja ennen minkäänlaista työstöä. Merkitkää kokonaistuotanto mukaanluettuna valut, jotka on tarkoitettu tehtaan itsensä käytettäväksi korjauksiin, kunnossapitoon jne. Liite: Fosforikuona on sellaista, jonka fosforipitoisuus on riitävän korkea myytäväksi lannoitteena, mahdollisesti sen jälkeen kun siihen on sekoitettu muuta kuonaa. B. Sarakkeet Sarakkeet 01-04: Kaksinkertaisen laskemisen välttämiseksi dupleksiteräs on esitettävä sitä uunia vastaavassa ryhmässä, jossa se saa loppukäsittelynsä. Myöskään perusuunin sähköterästä ei ole merkittävä kahteen kertaan, kun se toimitetaan suoraan sulassa tilassa happosähköuuneihin. Toisaalta, jos useista eri lähteistä peräisin olevia teräslaatuja sekoitetaan yhteen valusangossa ennen valanteiden valua, ne on ilmoitettava alkuperäisen uunin mukkann. AOD- ja CLU-käsittelyitä, tyhjiökäsittelyä, senkkakäsittelyä jne. pidetään toissijaisina, teräksenvalmistuksen pääprosessia seuraavina käsittelyinä: näissä tapauksissa raakateräs tulee sisällyttää pääprosessiin. Sarake 01: Sisältää terästyypit L.D., L.D.A.C., O.L.P., Kaldo, Rotor, O.B.M., L.W.S. jne, jotka saadaan puhdasta happea puhaltamalla. (1) Toisin kuin tuotantomaksutoimiston käyttämässä määritelmässä alkupään romua ei tule sisällyttää. RAAKATERÄKSEN TUOTANTO Kyselylomake 2-11 Maa: Tehdas: Kuukausi: Vuosi: Yhtiö: Paikka: Työpäivien lukumäärä: Rekisteröintinumero komissiossa: Kyselylomake on palautettava kunkin kuukauden 15. päivään mennessä edellisen kuukauden osalta. Yksikkö: tonnia (ilman desimaaleja) Rivit Puhdas happi Sähkö (valokaari ja induktio) Muut (martinuuni, upokas jne.) Yhteensä Sarakkeet 01 02 03 04 Valanteet 21 Jatkuvavalutuotteet 22 Sula teräs valuja varten 23 Yhteensä 20 Viimeistellyt teräsvalut 40 - LIITE - 1 Fosforikuonan bruttotuotanto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . tonnia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (Paikka) (Päiväys) >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia- ja teollisuustilastot D 3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake VIIMEISTELTYJEN VALSSATTUJEN TUOTTEIDEN JA LOPPUTUOTTEIDEN TUOTANTO OHJEET I YLEISTÄ 1. Kaikkien tehtaiden, jotka valmistavat perustamissopimuksen piiriin kuuluvia tuotteita (tavallisia teräslaatuja ja erikoisteräksiä), on täytettävä tämä kyselylomake. 2. Jokaisesta tehtaasta on täytettävä erillinen kyselylomakkeensa siinäkin tapauksessa, että useat niistä ovat osa samaa yhtiötä. 3. Tarkasteltava kuukausi on kalenterikuukausi. 4. Tuotanto kattaa kaikki tehtaalla tehdyt tuotteet, myös huonolaatuiset (kuten eipriima tuotteet, levyjen särmäykset ja jätepäät), joita ei ole tarkoitettu välittömästi uudelleensulatettaviksi. 5. Tuotanto tarkoittaa kaikkia tuotteita, jotka on valmistettu tehtaassa, olivatpa ne sitten valmistettu omalla kustannuksella tai ei. Erityisesti kaikki vuokravalssaustuotteet on sisällytettävä sen tehtaan tuotantoon, jossa ne on tehty eikä sen tehtaan tuotantoon, joka on tilannut vuokratyön. 6. Kuumavalssattu leveä nauha luetaan välituotteeksi, jos se uudelleenvalssataan tai jatkojalostetaan muiksi terästuotteiksi(a) samassa yhtiössä tai jos se toimitetaan toiseen terästehtaaseen yhteisön sisällä jatkojalostusta varten. Siinä tapauksessa sitä ei pitäisi ilmoittaa kyselylomakkeen osissa A ja B. Kuumavalssattu leveä nauha luetaan lopputuotteeksi, jos se ei ole tarkoitettu uudelleen valssattavaksi tai muulla tavoin jatkojalostettavaksi yhteisön terästeollisuuden piirissä teräslopputuotteiksi (suora käyttö) tai jos se viedään yhteisön ulkopuolelle. Siinä tapauksessa se on ilmoitettava lopputuotteena (rivit 171, 172 ja 173). Toisaalta kuumavalssatun leveän nauhan jatkojalostuksella saadut tuotteet tulisi sisällyttää kyselylomakkeelle siinäkin tapauksessa, että kysymyksessä on vain kylmävalssaus, jonka tuloksena syntyy kylmävalssattua leveää nauhaa, joka on lopputuote. 7. Tuotanto on ilmoitettava jokaisen tehtaan osalta seuraavien ehtojen mukaisesti: a) Viimeistellyt tuotteet, joita ei jatkojalosteta lopputuotteiksi samassa tehtaassa: tuotteet on ilmoitettava siinä tilassa, joissa niiden on määrä lähteä valmistavasta tehtaasta (perustamissopimuksessa tarkoitetussa merkityksessä) toimitettavaksi joko perustamissopimuksen piiriin kuulumattomalle mutta tehtaaseen integroidulle osastolle (esim. perustamissopimuksen piiriin kuulumattomien putkien tai kylmävalssattujen nauhojen valmistamiseksi) tai mille tahansa muulle saman yhtiön terästehtaalle tai mille tahansa muulle teräsyhtiölle, tukkukauppiaille tai kuluttajille. b) Viimeistellyt tuotteet, jotka jatkojalostetaan lopputuotteiksi samalla tehtaalla (esim. kylmävalssattu leveä nauha, joka päällystetään sinkillä): viimeistellyt tuotteet on merkittävä siinä tilassa, jossa ne ovat välittömästi ennen ensimmäistä käsittelyä, joka on luettava niiden lopputuotteeksi jatkojalostamiseen (nettoperiaate). c) Lopputuotteet, joita koskee huomautus kohdass II 10, ilmoitetaan pääasiallisesti siinä tilassa, jossa ne lähtevät tehtaalla. d) Jos tehdas saa viimeistellyn tuotteen (esim. kylmävalssattu leveä nauha tai raskas levy), jonka se prosessoi (esim. hehkuttamalla, leikkaamalla, poistamalla purseen jne.) ilman, että se poistuu viimeisteltyjen tuotteiden vaiheesta, tehtaan ei tarvitse ilmoittaa mitään kyselylylomakkeella kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi, koska tuotannon on ilmoittanut toimittava tehdas. Jos vastaanotetun viimeistellyn tuotteen jatkojalostus kuitenkin tuottaa lopputuotteen (esim. sinkillä pinnoitettua levyä tai keloja) tehtaan on ilmoitettava kyselylomakkeen B osassa tuotettujen lopputuotteiden tuotanto (ks. kohtaa I.10). e) Kaksinkertaiselta laskemiselta kyselylomakkeen A osassa (viimeistellyt tuotteet) pitäisi näin välttyä tehtaan, yhtiön, maan ja yhteisön tasolla. 8. Merkitkää liitteen sarakkeeseen 01 tehtaalla jatkojalostetun kuumavalssatun leveän nauhan tonnimäärä ja sarakkeisiin 02 ja 03 saatujen tuotteiden tonnimäärät. 9. Sen lisäksi, että jatkuvavalulaitosten tuotantoa tarkastellaan raakaterästuotannon osana, sitä on tarkasteltava myös välituotteena (valssausta, taontaa jne. varten). Jotkut näistä, so. pyöreät ja neliönmuotoiset putkiaihiot, on sisällytettävä liitteen riville 402. 10. Pinnoitetut levyt on luokiteltava sen pinnoitusprosessin kohdalle, jonka kohteena ne kulloinkin ovat olleet, kun tuote kulkee useamman tuollaisen prosessin läpi (bruttoperiaate), ellei muutoin ole määrätty. (a) Esim. leikkaamalla kappaleiksi jne. LOPPUTUOTTEIDEN TUOTANTO MAA: TEHDAS: KUUKAUSI: VUOSI: YHTIÖ: PAIKKA: Rekisteröintinumero komissiossa: Kyselylomake on palautettava kahtena kappaleena viimeistään kunkin kuukauden 20. päivään mennessä edellisen kuukauden osalta. TUOTTEET Yksikkö: tonnia Rivit Kokonaistuotanto A. VIIMEISTELTYJEN VALSSAUSTUOTTEIDEN TUOTANTO(a): Kiskot 111 Ratapölkyt, aluslaatat ja sidekiskot 112 Ponttiteräs 121 Leveälaippaiset palkit 122 Muut palkit ja I-, U-, H-profiilit, vähintään 80 mm ja Zores 123 Valssilanka, kelattu 132 Betoniterästangot (myös oikaistut tangot)(b) 133 Muut kauppaterästangot (myös oikaistut tangot) 134 Leveälattateräkset 140 Kuumavalssattu kapea nauha 150 Kuumavalssatut levyt leveänauhavalssaamoilta (myös pinnoitettavaksi tarkoitettu kuumavalssattu leveä nauha)(c),(d),(e) a) vähintään 4,76 mm 161 b) 3 mm-4,75 mm 162 c) alle 3 mm 163 Kuumavalssatut levyt muista valssaamoista(c) a) vähintään 4,76 mm 164 b) 3 mm-4,75 mm 165 c) alle 3 mm 166 Kylmävalssatut levyt, vähintään 3 mm (kappaleiksi leikatut tai kelatut) 167 Kylmät levyt ja mustalevy, alle 3 mm (kappaleiksi leikatut tai kelatut) 168 Kuumavalssattu leveä nauha suoraan käyttöön a) vähintään 4,76 mm 171 b) 3 mm-4,75 mm 172 c) alle 3 mm 173 YHTEENSÄ A: - (rivit 111-173) 100 (a) Olisi huomioitava, että A ryhmään (viimeisteltyjen valssaustuotteiden tuotanto) sisältyy levyn ja nauhan kokonaistuotanto, mukaan lukien tuotteet tietyjen B ryhmän tuotteiden (lopputuotteet) valmistusta varten. Rivien 210-270 tuotteita ei liitetä edellä oleviin A ryhmän tuotteisiin. (b) Ainoastaan ne oikaistut tangot, jotka on tarkoitettu käytettäväksi betonin raudoittamiseen. (c) Tehtaalla kylmävalssattuja levyjä ei lueta mukaan. (d) Leveää nauhaa ei lueta mukaan, ainoastaan kuumavalssatusta leveästä nauhasta leikkäämalla valmistetut levyt. (e) Leveänauhavalssaamoihin kuuluvat keloihin tarvittavan kuumavalssatun leveän nauhan tuotantoa harjoittavat jatkuvavalssauslaitokset, puolijatkuvavalssauslaitokset ja reversiovalssaus (Steckel jne.) (f) Kuumavalssatut leveät nauhat, joita ei ole tarkoitus uudellenvalssata tai jatkojalostaa lopputuotteeksi yhteisössä eli nauhat, jotka toimitelaan suoraan käyttöön yhteisön terästehtaiden ulkopuolelle tai viedään kolmansiin maihin. Kyselylomake 2 13 TUOTTEET Yksikkö: tonneja RIVIT KOKONAISTUOTANTO B. LOPPUTUOTTEET(a) T F S levyt 210 Valkolevy, muut tinatut levyt, perustamissopimukseen sisältyvät (ks. määritelmät), a) tuotettu elektrolyyttisesti tinaamalla 221 b) kuumaupotuksella tuotetut 222 Yhteensä (a + b) 220 josta 1) ohuempia kuin 0,5 mm 2201 2) muut 2202 Mustalevy, sellaisenaan käytetty 230 Sinkillä pinnoitetut levyt - kuumaupotetut (myöhemmin pinnoitettavaksi tarkoitetut tai ei) 241 - elektrolyyttisesti pinnoitetut (myöhemmin pinnoitettavaksi tarkoitetut tai ei) 242 Sinkillä pinnoitetut levyt, yhteensä (rivit 241 + 242) 240 Lyijyllä pinnoitetut levyt 250 Muut pinnoitetut levyt - Metallilla pinnoitetut levyt (myös pleteeratut levyt) 261 - Muovilla ja/tai maalilla pinnoitetut levyt (b), 262 - josta: jo metallilla pinnoitetut (c) 2621 - Yhteensä 260 Sähkötekniset levyt, 270 joista kylmävalssatut, 2750 - joista tarkoitettu halkaistaviksi sähkötekniseksi kapeaksi nauhaksi 2751 LIITE: LISÄTIETOA TUOTTEET Yksikkö: tonnia RIVIT KULUTETTU KUUMAVALSSATTU LEVEÄ NAUHA TUOTETUT TUOTTEET YHTEENSÄ Joista alle 3 mm paksuja Sarakkeet 01 02 03 A. Leveänauhakuumavalssaamoiden kokonaistuotanto280 josta kuumavalssattu leveä nauha281 B. Kuumavalssatun leveän nauhan edelleenjalostus tehtaalla: kuumavalssattu leveä nauha, kaikista lähteistä saatu, leikattu kuumavalssatuksi kapeaksi nauhaksi (d)291 kuumavalssatuiksi kappaleiksi leikattu kuumavalssattu leveä nauha (e)292 kaikista lähteistä saatu pinnoitettu kuumavalssattu leveä nauha (f)293 kaikista lähteistä saatu kuumavalssattu nauha, joka on uudelleen kylmävalssattu (g)294 Kuumavalssattu leveä nauha, joka on edelleen jalostettu tehtaalla, yhteensä (rivit 291-294)290 C. Valanteiden tuotanto putkia varten300 D. Pyöreät ja neliönmuotoiset putkiaihiot valssatut 401 jatkuvavaletut 402 Yhteensä (401 + 402)400 (a) Olisi huomioitava, että A ryhmään (viimeisteltyjen valssaustuotteiden tuotanto) sisältyy levyn ja nauhan kokonaistuotanto, mukaan lukien tuotteet tietyjen B ryhmän tuotteiden (lopputuotteet) valmistusta varten. Rivien 210-270 tuotteita ei liitetä edellä oleviin A ryhmän tuotteisiin. (b) Muovilla pinnoitetut tai lakatut levyt, lukuun ottamatta tilapäisiä pinnoitteita (esim. kuljetusta varten), joita ei lueta pinnoitteiksi (ks. ohjeiden 10 kohta). (c) Esim. Al, Zn-Al, sinkki-alumiiniseos "Galvanum" jne. (d) Tällä tavoin valmistettu kuumavalssattu kapea nauha kuuluu päälomakkeen riville 150. (e) Tälla tavoin valmistetut levyt kuuluvat päälomakkeen riveille 161-163. (f) Pinnoitettu kuumavalssattu leveä nauha, esim. sinkillä pinnoitettu, on luettava leveänauhavalssaanoissa valmistettuihin levyihin - A osan (viimeistellyt valssaustuotteet) rivit 161-163. Niiden on myös kuuluttava sopivalle B osan (lopputuotteet) riville. (g) Tällä tavoin valmistetut kylmävalssatut levyt kuuluvat päälomakkeen riveille 167 ja 168 silloinkin, kun ne muutetaan välittömästi kylmävalssatuksi kapeaksi nauhaksi halkaisemalla. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (Paikka) (Päiväys) II. MÄÄRITELMÄT 1. Valssilanka: Viimeistelty valssaustuote, kuumana säänöttömästi kiepitetty. Valssilangan poikkileikkaus voi olla pyöreä, soikea, neliö, suorakaide, kuuskulmio, kahdeksankulmio, puolipyöreä tms. Sen pinta on normaalisti sileä(a). 2. Betoniterästangot: Pyörö- ja neliötangot, vähintään 5 mm, yhtenäinen pinta, aallotettu tai uurrettu. Nämä tuotteet, jotka on tarkoitettu betonin lujittamiseen, teräsbetonia varten, ovat voineet olla säänöllisen kylmän muodonmuuttamisen kohteena, kuten esim. pituusakselin ympäri kiertämisen kohteena. 3. Muut kauppaterästangot: Muut kauppaterästango ovat viimeistelyjä kuumavalssattuja tuotteita, jotka eivät sisälly mihinkään muuhun tämän kappaleen nimikkeeseen ja jotka eivät ole Kiinteää rautatiemateriaalia (kiskot, ratapölkkyt, sidekiskot), Ponttiterästä, Leveälaippaisia palkkeja, Muita palkkeja, profiileja ja I-, U- ja H-prifiileja korkeus vähintään 80 mm. 4. Leveälattateräkset: Leveälattateräkset ovat tuotteita, joiden pikkileikkaus on suorakaiteen muotoinen ja jotka on kuumavalssattu pituussuuntan suljetussa laatikkourassa tai yleisvalssaimessa, paksuus vähintään 4 mm ja leveys yli 150 mutta enintään 1 250 mm. Ne toimitetaan aina tasona. 5. Kuumavalssattu kapea nauha: Kuumavalssattu kapea nauha on valssaustuote, jonka reunat on joko leikattu tai ei ole, suorakaiteen muotoisesta profiilista, leveys on alle 600 mm ja paksuus ei ylitä leveyden kymmenettä osaa, tuotettu suorina paloina, keloina tai taitettuina nippuina. Se voidaan myös valmistaa halkaisemalla kuumavalssattu leveä nauha. 6. Levyt: Levyt ovat valssattuja litteitä tuotteita, jotka eivät täytä leveälattaterästen, kuumavalssattujen leveiden nauhojen eikä kuumavalssattujen kapeiden nauhojen määritelmiä. Kun en toimitetaan neliön tai suorakaiteen muotoisina, näiden tuotteiden tulee olla vähintään 600 mm leveitä, jos ne ovat kuumavalssattuja, ja vähintään 500 mm, jos ne ovat kylmävalssattuja, niiden erottamiseksi kapeista nauhoista, jotka toimitetaan paloina. 7. Sähkötekniset levyt: Sähköteknisten levyjen tehonhäviä kilogrammaa kohti 50 syklin virralla ja t teslan induktiolla 1 on Epstein-menetelmän mukaan arvioitu seuraavaksi: - Korkeintaan 2,1 wattia, jos paksuus ei ylitä 0,2 mm. - Korkeintaan 3,6 wattia, jos paksuus on 0,2-0,6 mm - Korkeintaan 6 wattia, jos paksuus on vähintään 0,6 mm ja korkeintaan 1,5 mm. 8. Valkolevy, muut perustamissopimuksen kattamat tinatut levytuotteet: Levyt tai nauhat, kuuma- tai kylmävalssatut, metallikerroksella pinnoitetut, tinapitoisuus vähintään 97 % painosta, olivatpa ne sitten pinnoitettu lakkakerroksella tai ei. 9. T.F.S-levyt: Levyt ja nauhat, joiden paksuus yleensä on alle 0,50 mm, elektrolyyttisesti pinnoitetut kromilla tai kromioksidilla tai molemmilla, kokonaispaksuuden ollessa yleensä korkeintaan 0,05 mikromyytä. 10. Mustalevy: Lattatuote niukkahiilistä terästä, alle 0,50 mm paksu, toimitetaan levynä tai kelana, jonka pinta on sopivaa tinalla tai lakalla pinnoittamiseen tai painamiseen eikä ole öljytty. 11. Sinkillä pinnnoitetut levyt: Kuuma tai kylmävalssatut levyt keloina tai paloina (kylmävalssatut palat yli 500 mm), tasaiset tai aaltomaiset, jotka on pinnoitettu sinkillä kuumaupotuksella tai elektrolyyttisesti joko toiselta tai molemmilta puolin. 12. Kuumavalssattu leveä nauha: Kuumavalssattu lattatuote nauhana, jonka leveys on vähintään 600 mm, joka on välittömästi viimeistelyvalssauksen jälkeen tai peittauksen tai jatkuvatoimisen hehkutuksen jälkeen kierrekiepitetty säännöllisesti kerrostettuihin kieppeihin sellaisen kiepin muodostamiseksi, jonka poikittaispinnat ovat melkein sileitä. Kaikki kylmälevyt, olipa ne sitten kelattu tai ei, tulisi sisällyttää riveille 167 ja 168. 13. Välituotteet: - Kaikki tuotteet, jotka on saatu suoraan teräksen jatkuvavalulla. - Tuotteet, jotka on saatu yksinkertaisesti valssaamalla valanteet, kuten aikiot, teelmät, levyaihiot, pyöreät tai neliönmuotoiset putkiaihiot saumattomiksi putkiksi tai profiiliaihioiksi. - Kaikki pyörö- ja neliötangot, siinäkin tapauksessa, että niiden pintaviimeistely ylittää edellä mainittujen välituotteiden pintaviimeistelyn, on ilmoitettava välituotteina (oman nimikkeensä alle) niiden määränpään mukaan ja kyseisen määränpään määritysten mukaan. (a) Tämän määritelmän mukaan valssilanka, joka toimitetaan viimeisteltynä ja leikattuna, luokitellaan yhteen samanmuotoisten ja samankokoisten kauppaterästankojen kansssa, joita koskevat sallitut mittapoikkeamat, kun sen sijaan kaikki tuotteet, jotka toimitetaan kelattuna, sisällytetään riville 132 (valssilanka) siinäkin tapauksessa, että ne on tarkoitettu betonirakennustyöhön. EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia- ja teollisuustilastot D3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2 14 VALANNE-, VÄLITUOTE-, LEVYTUOTE- JA PITKIEN TUOTTEIDEN VARASTOT Maa: Tehdas: Neljännesvuosi: Yhtiö: Paikka: Rekisteröintinumero komissiossa: Kyselylomake on palautettava kahtena kappaleena viimeistään kyseessä olevaa neljännestä seuraavan kuukauden 30. päivään mennessä, edellisen neljänneksen osalta. Yksikkö: tonnia Rivi Tehtaalla ja sen ulkopuolella olevat varastot neljänneksen lopussa(a) A. VALANTEET, VÄLITUOTTEET, KUUMAVALSSATTU LEVEÄ NAUHA 11 Valanteet Välituotteet a) joissa on neliän tai suorakaiteen muotoinen poikkileikkaus (ei kuitenkaan neliönmuotoiset putkiaihiot) 121 b) pyöreät ja neliönmuotoiset putkiaihiot 122 c) Yhteensä (121 + 122) 12 Kuumavalssattu leveä nauha 13 B. VIIMEISTELLYT VALSSAUSTUOTTEET Rautatiemateriaalit (kiskot, ratapölkyt, aluslevyt ja sidekiskot) 21 Raskaat profiilit (ponttiteräs: palkit: U-, I-, H-profiilit, vähintään 80 mm ja zores) 22 Valssilanka, kelattu 23 Betoniterästangot (myös oikaistut tangot)(b) 24 Muut kauppaterästangot (myös oikaistut tangot) 25 Leveälattateräkset 26 Kuumavalssattu kapea nauha (myös putkinauha) 27 Kuuma- ja kylmävalssatut levyt, ohutlevyt a) 4,76 mm ja yli 281 b) 3 mm-4,75 mm 282 c) alle 3 mm 283 d) Yhteensä (281-283) 28 Yhteensä (21-28) 20 C. LOPPUTUOTTEET (Pinnoitetut levyt ja sähkölevyt) 30 (a) Mukaan luetaan kaikki yhtiöiden neljänneksen lopussa omistamat varastot joko tehtaalla tai siihen liityvässä varastossa, olipa ne tarkoitus lähettää tai ei, jo myydyt tai ei myydyt, myös vuokratyönä tehdyt tuotteet ja meneillään olevat työt. Mukaan luetaan myös yhtiön ulkopuolella pidetyt varastot, jolleivät ne ole jonkun tunnistettavan tukkukauppiaan omistuksessa. Mukaan ei lueta sellaisten tehtaiden varastoja, jotka eivät valmista EHTY-tuotteita eikä määriä, jotka on toimitettu vuokratyötä varten toiselle EHTY:n rauta- tai teräsyritykselle eikä asiakkaille tai tukkukauppiaille toimitettuja määriä, joiden osalta tuottava yhtiö voi säilyttää omistusoikeuden osana myyntiehtoja. (b) Ainoastaan oikaistut betoniterästangot. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (Paikka)(Päiväys) >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia-ja teollisuustilastot D3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2-16 SEOSTETTUJEN JA SEOSTAMATTOMIEN ERIKOISTERÄSTEN TUOTANTO Maa: Tehdas: Kuukausi: Vuosi: Yhtiö: Paikka: Rekisteröintinumero komissiossa: Kyselylomake on palauttava asianmukaisesti täytettynä viimeistään kuukauden 20. päivään mennessä edellisen kuukauden osalta. Yksikkö: tonnia Rivi Puhdas happi Sähkö Muut Yhteensä (01+02+03) Sarake 01 02 03 04 A.Valanteet ja jatkuvavaletut terästuotteet 1. Seostamattomat 10 2. Seostetut teräkset Automaattiteräs 21 Ruostumattomat ja tulenkestävät teräkset 22 Teräkset, joissa on fysikaalisia tai magneettisia erikoisominaisuuksia 23 Koneenrakennusteräs, mukaan luettuna laakeri- ja työkaluteräs, 24 josta niukkaseosteinen erikoisrakenneteräs 241 Yhteensä (21-241) 20 Yhteensä A (10 + 20) 30 1. Seostamaton 41 B. Sula teräs valua varten 2. Seostettu 42 Yhteensä 40 C. Yhteensä valanteet + jatkuvavaletut terästuotteet + valu (30 + 40), 50 josta: jatkuvavaletut terästuotteet 501 . (Paikka) . (Päiväys) . (Allekirjoitus) >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> OHJEET I YLEISTÄ 1. Kaikkien terästehtaiden (myös paikallisesti integroitujen teräsvalimoiden), ei kuitenkaan itsenäisten teräsvalimoiden, jotka tuottavat korkealaatuisia ja erikoisteräksiä, on täytettävä kyselylomake. 2. Jokaisesta tehtaasta on täytettävä oma erillinen kyselylomake siinäkin tapauksessa, että useat niistä olisivat osa samaa yhtiötä. 3. Tuotantolukuihin ei sisällytetä terästä, joka välittömästi jatkojalostetaan raudaksi uudelleenhiilletyksellä (jalostetun raudan valmistus). 4. Tarkasteltava kuukausi on kalenterikuukausi. II RIVIT JA SARAKKEET A. - Rivit Rivit 10-30: Valanteet ja jatkuvavaletut terästuotteet Valanteet ovat valssausta, takomista tai saumattomien putkien valmistamista varten tarkoitettuja terästuotteita, jotka on tuotettu valamalla sulaa terästä valannekokilleihin. Tuotteita, jotka havaitaan viallisiksi niiden lähtiessä kokilleista ja uudelleen sulatetaan, ei lueta mukaan. Tonnimäärien tulisi kuvata valanteiden bruttopainoa niiden lähtiessä kokilleista. Jatkuvavalulaitosten kokonaistuotanto on käyttökelpoisten tuotettujen välituotteiden bruttopaino, joka mitataan pisteessä, jossa tuotteet poistetaan valukoneesta leikkauksen jälkeen ja ennen viimeistelyä(1). Rivi 40: Sulan seostamattoman ja seostetun teräksen tuotanto valua varten on valimoon toimitetun teräksen bruttopaino. B. - Sarakkeet Sarakkeet 01-03: Kaksinkertaisen laskemisen välttämiseksi dupleksiteräs olisi merkittävä ainoastaan siihen ryhmään, joka vastaa laitosta, jossa se saa viimeisen käsittelynsä. Esimerkiksi, sähköteknistä terästä perushappiuunista suoraan vietynä sulassa tilassa happosähköuuniin tai martinuunin terästä vietynä sähköuuniin ei pitäisi laskea kahteen kertaan. Toisaalta, jos eri alkuperää olevat teräkset sekoitetaan yhdessä valusangossa ennen valua, ne pitäisi luokitella valmistustapansa mukaisesti. AOD-prosessia, tyhjiökäsittelyä, senkkakäsittelyä jne. pidetään jälkikäsittelyinä, jotka seuraavat pääprosessia; näissä tapauksissa raakateräs olisi luokiteltava pääprosessin mukaisesti. III ERIKOISTERÄSTEN YLEISMÄÄRITELMÄT Erikoisteräkset(2) ovat teräksiä, jotka on käsitelty siten, että niihin saadaan erikoiskäyttöön soveltuvia erikoisominaisuuksia. Erikoisteräkset on yleensä tarkoitettu lämpökäsittelyä(3) varten johtuen niiden yhdenmukaisesta reagoinnita sellaiseen käsittelyyn. Sitä paitsi johtuen niiden erityisistä valmistusolosuhteista, näillä teräksillä on yleensä puhtausaste, erityisesti mitä tulee niihin sekoittuneisiin aineisiin, joka on laatuteräksiä korkeampi. Nämä ominaisuudet ovat sellaisia, että niitä ei voida saavuttaa muutoin kuin erityisellä huolellisuudella valmistuksessa ja kuumavalssauksessa ja jatkuvalla tarkastamisella tuotannon aikana, mitä ei voida pysyvästi taata perusterästen ja laatuterästen yleisellä tuotantomenetelmällä. Niihin luetaan seostetut ja seostamattomat teräkset, jotka erotetaan perus-ja laatuteräksistä seuraavan EURONORMI 20/74:n luokittelutaulukon mukaan. (1) Päinvastoin kuin tuotantomaksutoimiston käyttämässä määritelmässä alkupään romua ei tule sisällyttää. (2) Teräksen katsotaan olevan niitä ferrotuotteita, jotka sisältävät korkeintaan 2 % hiiltä (lukuun ottomatta tiettyjä ns. taipumattomia teräksiä, joiden kromipitoisuus on korkea, jolla voi olla korkea hiilipitoisuus (3) Hehkuttamista (esim. jännityksenpoistohehkutus, karkeakiteiseksi hehkuttaminen tai normaalihehkuttaminen) ei pidetä lämpökäsittelynä. Seostettujen ja seostamattomien perusterästen, laatuterästen ja "erikoisterästen" eri ryhmien luokittelu EURONORMI 20/74:n mukaan Seostamattomat teräkset Seostetut teräkset A. Määritelmä(1) kahdesta luokasta: "Seostamattomat teräkset" ja "Seostetut teräkset" (pitoisuus %:eina) - AI : 0,10 - Nb(3) : 0,05- AI : ≥ 0,10 - Nb(3) : ≥ 0,05 - Bi : 0,10 - Pb : 0,40- B : ≥ 0,0008 - Pb : ≥ 0,40 - B : 0,0008- Se : 0,50- B : ≥ 0,30 - Se : ≥ 0,10 - Cr(2) : 0,030 - Si : 0,10- Cr(2) : ≥ 0,10 - Si : ≥ 0,50 - Co : 0,10 - Te : 0,05- Co : ≥ 0,40 - Te : ≥ 0,10 - Cu(2) : 0,40 - Ti(3) : 0,10- Cu(1) : ≥ 0,05 - Ti(3) : ≥ 0,05 - Lanthanides : 0,05 - V(3) : 0,10- Lanthanides : ≥ 1,60 - V(3) : ≥ 0,10 - Mn(2) : 1,60 - W : 0,05- Mn(2) : ≥ 0,08 - W : ≥ 0,10 - Mo(2) : 0,08 - Zr(3) : 0,05- Mo(2) : ≥ 0,30 - Zr(3) : ≥ 0,05 - Ni(2) : 0,30 - muut : 0,05- Ni(2) : ≥ 0,10 - muut : ≥ 0,05 (paitsi C. P. S. N (2)ja O (2)) (paitsi C. P. S. N (2)ja O (2)) (1) Valuanalyysissä havaittujen koostumusrajojen alempien raja-arvojen mukaan. (Jos nämä ainesosat määritellään minimiarvon mukaan, tätä minimiarvoa on käytettävä. Jos ne määritellään maksimiarvon mukaan, tästä arvosta otetaan huomioon ainoastaan 70 % paitsi mangaanin osalta, jonka osalta luokittelu riippuu ilmoitetusta maksimipitoisuudesta. Jos kysymyksessä on seostettu teräs, se on yhtä suuri tai suurempi kuin 1.80 % jos taas seostamaton teräs se on alle 1.80 %). (2) Silloin kun näitä ainesosia havaitaan 2, 3 tai 4 yhdistelminä määritellyssä teräslaadussa, näiden ainesosien yhdistelmän pitoisuusrajat alennetaan 70 prosenttiin yllä kullekin kahdelle, kolmelle tai neljälle ainesosalle esitettyjen yksittäisten rajojen summasta. (3) Edellä mainittu sääntö pätee samoin näihin ainesosiin. B. "Erikoisteräksen" alaryhmät I Lämpökäsittelyyn tarkoitetut - 5.2.3.1: Teräkset, jotka on tarkoitettu läpikarkaistavaksi tai pintakarkaistaviksi ja joiden täytyy vastata seuraavien yhden tai useamman alueen erikoisvaatimuksia: 1. taattu iskunkestävyysarvo karkaistussa ja nuorrutetussa tai pintakarkaistussa tilassa (ks. EU 83, ei kuitenkaan 2. karkenemis-(tai pintakarkenemissyvyys) (ks. EU 84 ja 86). 3. pinnan tila (EU 119:n osien 3 ja 4 laadut). 4. ei metallisten aineiden rajapitoisuudet. 5. työstettävyys, joka on saavutettu lisäämällä S, Pb, Se, Te tai Bi edellyttäen, että iskunkestävyys arvot on määritetty (katso: EU 87 + Impact osien 3 ja 4 laadut). - 5.2.3.2: Työkaluteräkset (EU 96:n laadut). - 5.2.3.3.2: Valssilanka patentoimista varten, jolle on määritetty P ja/tai S ≤ 0.030 % maksimipitoisuus valuanalyysissä. - 5.2.3.3.4: Valssilanka, jolla on tuoteanalyysissä C ≥ 0,62 %, P ja S ≥ 0,025 % ja Cu ≤ 0.10 %, (esim. autonrenkaan vahvistuslanka (tyre cord wire)) KAIKKI II Ei lämpökäsittelyä varten tarkoitetut Teräkset, jotka täyttävät ainakin yhden seuraavista vaatimuksista: 5.2.3.3.1 Teräkset, joilla on erityisen matala ei-metallisten aineiden pitoisuus. 5.2.3.3.3 Valssilangat, joiden P ja S ≤ 0.020 % valuanalyysissä ja ≤ 0.025 % tuoteanalyysissä (esim. lanka elektrodeja varten). 5.2.3.3.5 Teräkset, joilla on magneettisia ja sähköisiä ominaisuuksia, johtokyky on suurempi kuin 9 Siemens-metriä, eivät kuitenkaan teräkset, EU 20/74:n kohdassa 5.2.2.8 mainitut teräkset. 5.2.3.3.6 Teräkset ydinreaktoreita varten, joilla on samanaikaisesti tuoteanalyysissä: Cu ≤ 0.10 %, Co ≤ 0.05 %, Cr ≤ 0,15 %, Ni 0,25 %, Mo 0.05 %, V 0,05 %, P ≤ 0.01 %. KAIKKI, ei kuitenkaan ne, jotka on mainittu kohdassa "C" (laatuteräkset). HUOMAUTUS: Kaikki seosteräkset ovat "erikoisteräksiä", eivät kuitenkaan ne, joita ei ole tarkoitettu lämpökäsittelyä varten, jotka on mainittu kohdissa: EU 20/74:n 5.3.2: 1°, 2°, 3°, 4° ja 5° jäljempänä (kohdassa C II) mainitut ja koskien: joitakin teräksiä, joilla on korkea myötäraja 420 N/mm2ja joilla joidenkin seosaineiden pitoisuus on alempi kuin seuraavassa taulukossa sekä: sähköteknisiä teräksiä-kiskoteräksiä-ja syöpymistä kestävät teräkset, joiden Cu minimipitoisuus 0.50 % ilman muita seosaineita. >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> C. Alaryhmä "laatuteräkset" I Lämpökäsittelyä varten tarkoitetut 5.2.2.9 Automaattiteräkset, jotka eivät vastaa kohdan 5.2.3.1.5 (mainittu edellä kohdassa B. I) ehtoja. Ks. EU 87:n osien 3 ja 4 laatuja. 5.2.2.11 Teräkset, jotka on tarkoitettu läpikarkaisua tai pintakarkaisua varten, S-ja P-pitoisuus suurempi tai yhtä suuri kuin 0.035 %, ja jotka eivät täytä mitään EU 20/74:n kohdassa 5.2.3.1 määritellyistä erikoisominaisuuksista (edellä kohdassa B.I mainitut). EI MITÄÄN II Ei lämpökäsittelyä varten tarkoitetut Kyseessä olevia teräksiä ovat kaikki EU 20/74:n kohtaan 5.2.2 y sisältyvät. (Kaikki seostamattomat teräkset, muut kuin kohdassa 5.2.1 mainitut: "Perusteräkset" ja kohdassa 5.2.3 mainitut: "Erikoisteräkset") - ei kuitenkaan edellä (C I No 5.2.2.9 ja 5.2.2.11) lämpökäsittelyä varten tarkoitettuina laatuteräksinä mainitut. 5.3.2.1: Hitsauskelpoiset hienorakenteiset rakenneteräkset, joilla on korkea myötäraja ja jotka täyttävät samanaikaisesti seuraavat vaatimukset - määritetyn taatun minimimyötörajan on oltava vähemmän kuin 420 N/mm2 (paksuus "e" ≤ 16 mm) - rajapitoisuudet(a) seuraavat. (a) Ks. alaviitettä (1)seostettujen ja seostamattomien terästen yleismääritelmästä. (Mangaania koskevaa erityissääntöä ei sovelleta tässä). - Cr(1) : 0,50 %- Ni2 : 0,50 % - Cu(1) : 0,50 %- Nb(2) : 0,06 % - Lanthanides : 0,06 %- Ti(2) : 0,12 % - Mn : 1,80 %- V(2) : 0,12 % - Mo(1) : 0,10 %- Zr2 : 0,12 % (1) ja (2). Ks. alaviitteitä (1) ja (2) seostettujen ja seostamattomien terästen yleismääritelmästä. 5.3.2.2 Sähkötekniset teräkset levyjä ja nauhoja varten, jotka sisältävät ainoastaan piitä ja/tai alumiinia seosaineena ja joita koskevat erityisvaatimukset magneettisesta vuodosta ja magneettivuon tiheydestä. 5.3.2.3: Piimangaaniteräkset jousia tai kulutusta kestäviä osia varten, S ja P > 0,035 %. 5.3.2.4: Seosteräkset kiskoja varten. 5.3.2.5: Syöpymistä kestävät teräkset, joiden määritetty kuparin minimipitoisuus 0,50 % tai kuparin maksimipitoisuus 0,70%. D. Alaryhmä "Perusteräkset" I Lämpökäsittelyä varten tarkoitetut EI MITÄÄN EI MITÄÄN II. II Ei lämpökäsittelyä varten tarkoitetut Nämä teräkset on mainittu EU 20/74:n kohdassa 5.2.1 (teräkset, joilla ei ole mitään erikoislaatuvaatimuksia). EI MITÄÄN IV SEOSTETTUJEN ERIKOISTERÄSTEN RYHMÄT (a) Pikateräkset: seostetut teräkset, jotka sisältävät, yhdessä muiden seosaineiden kanssa tai ilman niitä, ainakin kahta seuraavista kolmesta ainesosasta: volframi, molybdeeni, vanadiini, kokonaispainon ollessa yhtä suuri tai suurempi kuin 7 % näitä ainesosia ja yli 0,6 % hiiltä. (b) Ruostumattomat ja tulenkestävät teräkset: seostetut teräkset, jotka sisältävät painosta vähintään 12 % kromia, muiden seosaineiden kanssa tai ilman niitä, ja vähemmän kuin 1 % hiiltä. (c) Teräkset, joilla on fysikaalisia erikoisominaisuuksia: nämä ovat teräksiä, joilla on tiettyjä sähköisiä tai magneettisia ominaisuuksia tai tiettyjä paisunta-tai myötörajaan liittyviä ominaisuuksia. (d) Laakeriteräkset: Kromiteräksiä kuulalaakerien, neulalaakerien jne. laakerielementtien sekä kaikkien muiden samanlaisiin tarkoituksiin käytettyjen laitteiden valmistusta varten. (e) Työkaluteräkset (lukuunottamatta pikateräksiä). (f) Koneenrakennusteräkset: kaikki muut seostetut erikoisteräkset, myös seuraavat niukkaseosteiset rakenneterästyypit: 1. Niukkaseosteiset suurlujuusteräkset betoniterästä varten, minimivetomurtolujuus 1080 N/mm2, rikki-ja fosforipitoisuus painosta molempien osalta korkeintaan 0.035 %. 2. Niukkaseosteiset teräkset, joilla on korkea myötäraja, öljy-ja kaasuputkia varten ja sellaisia putkia varten, jotka vastaavat API määrityksiä Laatu (Grade) x 56 ja yli. 3. Muut Euronormi 20-74:ssä määritellyt niukkaseosteiset erikoisteräkset, jotka vastaavat kaikkia seuraavia kriteereitä: hitsauskelpoiset, jyväisyydeltään parannetut (mikroseostetut teräkset), rakennetarkoituksiin käytetyt, ei käyttäjän lämpökäsittelyyn(1) tarkoitetut; tähän ryhmään sisältyvät esimerkiksi teräkset, jotka ovat virumisen kestäviä kohotetuissa lämpötiloissa, teräkset, joiden matalan lämpötilan sitkeys on taattu, teräkset kylmämuovattuja profiileja varten, säänkestävät teräkset, kulutusta kestävät teräkset, teräkset emalointia varten, hitsauskelpoiset teräkset, joilla on korkea myötäraja. (1) Lämpökäsittelynä ei pidetä hehkutusta, pehmeäksi hehkutusta, jännityksenpoistohehkutusta tai normalisointia. EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia-ja teollisuustilastot D3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2-16 LIITE ERIKOISTERÄSTEN (SEOSTETTUJEN JA SEOSTAMATTOMIEN) VUOSITTAINEN TUOTANTO TUOTETYYPEITTÄIN JA TERÄKSEN LAADUN MUKAAN OHJEET I Yleishuomautus Jokainen maa voi harkita, ilmoitetaanko toimitettavat tiedot tuotantolukuina vai bruttotoimitusten kokonaismäärinä. Katsokaa kyselylomakkeiden 2-16 ja 2-74 ohjeita. II Rivikohtaiset huomautukset 1. Rivi 31: Tälle riville kuuluvat kaikki tuotteet, joita pidetään tankoina ja lattatuotteina EURONORMI 79-82:n kohdan 5.2.1.2.1 mukaan. 2. Rivi 38: Tälle riville kuuluvat myös erikoisprofiilit. III Määritelmät 1. Erikoisterästen yleismääritelmä - Ks. kyselylomakkeesta 2-16. 2. Seostettujen erikoisterästen ryhmät - Ks. kyselylomakkeesta 2-16. 3. Viimeistellyt valssaustuotteet - Ks. kyselylomakkeesta 2-13. 4. Välituotteet Kaikki tuotteet, jotka on saatu suoraan teräksen jatkuvavalulla. Tuotteet, jotka on saatu yksinkertaisesti valssaamalla valanteet, kuten raakatangot, levyaihiot, pyöreät ja neliönmuotoiset putkiaihiot saumattomia putkia varten (mukaanluettuna vastaavat tuotteet, joissa on monikulmion muotoinen poikkileikkaus) ja profiiliaihiot. (Nämä on yleensä tarkoitettu jatkojalostettavaksi viimeistellyiksi EHTY-tuotteiksi, taotuiksi tuotteiksi tai saumattomiksi putkiksi.) Huomautus: Valssattujen välituotteiden, joissa on neliön-tai suorakaiteen muotoinen poikkileikkaus, sekä profiiliaihioden olisi vastattava Euronormi 79-82:n kappaleen 4 sisältöä. Niiden poikkileikkaus on yleensä neliön-tai suorakaiteen muotoinen ja kulmat enemmän tai vähemmän pyöristetyt, ulottuvuudet ovat vakiot kappaleen koko pituudelta mutta mittapoikkeamat suuret. (Profiiliaihioilla voi olla kupera poikkileikkaus, joka sopii viimeisteltyyn tuotteeseen ja vastaavaan valssaustekniikkaan; niiden poikkileikkausalue on vähintään 2500 mm2.) Sivut ovat enemmän tai vähemmän koveroita tai kuperia; niihin voi jäädä jälkiä valssauksesta tai taonnasta kun ne ovat olleet joko kokonaisuudessaan tai osittain sorvauksen, höyläyksen, kaapimisen, kiillottamisen, liekittämisen jne. kohteena. Kaikki pyöreät tai neliönmuotoiset putkiaihiot on merkittävä välituotteina (oman nimikkeensä alla) siinäkin tapauksessa, että niiden pintaviimeistely ylittää yllä mainittujen välituotteiden pintaviimeistelyn, niiden määränpään ja kyseisen määränpään tarkempien määrittelyiden mukaisesti. Kyselylomake 2-16 Liite ERIKOISTERÄSTEN (SEOSTETTUJEN JA SEOSTAMATTOMIEN) VUOSITTAINEN TUOTANTO TUOTETYYPEITTÄIN(1) JA TERÄKSEN LAADUN MUKAAN Maa: Tehdas: Vuosi: Yhtiö: Paikka: Rekisteröintinumero komissiossa: Kyselylomake on palautettava täytettynä viimeistään kunkin vuoden tammikuun loppuun mennessä edellisen vuoden osalta Yksikkö: tonnia Rivi Tuotanto laadun mukaan Seostamaton teräs Seostettu teräs Koneenrakennusteräs Työkaluteräs Yhteensä Koneenrakennusteräs Yhteensä josta niukkaseosteinen erikoisrakenneteräs Laakeriteräs Työkaluteräs Pikateräs Ruostumaton ja tulenkestävä teräs Muu seostettu teräs(3) Yhteensä Kaikki yhteensä (10 + 20) Tuotteet Sarakkeet 11 12 10 21 211 22 23 24 25 26 20 30 A. SULA TERÄS VALUA VARTEN 10 B. VALANTEET JA VÄLITUOTTEET(2) (paitsi kuumavalssattu leveä nauha ja muu materiaali uudelleen valssattavaksi EHTY:n piirissä a) Valanteet, 21 josta: valanteet putkia varten 211 b) Välituotteet, - joissa on neliön-tai suorakaiteen muotoinen poikkileikkaus (paitsi neliönmuotoiset putkiaihiot) 22 - pyöreät ja neliönmuotoiset putkiaihiot* 23 Yhteensä B (21-23) 20 (4) C. VIIMEISTELLYT VALSSAUSTUOTTEET a) Tangot 31 b) Valssauslanka 32 c) Kuumavalssatut levyt (myös leveä nauha) - vähintään 4,76 mm 33 - 3 mm-4,75 mm 34 - alle 3 mm 35 35 d) Kylmävalssatut levyt 36 e) Kuumavalssattu kapea nauha myös nauhat putkia varten 37 f) Muu viimeistellyt tuotteet 38 Yhteensä C (31-38) 30 D. KAIKKI YHTEENSÄ (10 + 20 + 30) 40 *Tuotettu valssaamalla tai jatkuvavalulla. (1) Tiedot annetaan joko tuotantovaiheessa tai toimitusvaiheessa (myös kaikki tonnimäärät, jotka toimitetaan integroiduille mutta EHTY:n ulkopuolisille tehtaille.) (2) Taontaa, putkia ja muuta suoraa käyttöä varten yhteisössä sekä kolmansiin maihin vientiä varten. Kuumavalssattu leveä nauha suoraa käyttöä varten ja kolmansiin maihin vientiä varten (viimeistellyt tuotteet) on ryhmiteltävä kuumavalssattujen levyjen kanssa. (3) Teräkset, joissa on fysikaalisia tai magneettisia erikoisominaisuuksia. (4) Lukuunottamatta tonnia valanteita uudelleenvalssattavaksi maassa ja tonnia uudelleenvalssattavaksi yhteisön muissa maissa. Lukuunottamatta tonnia välituotteita uudelleenvalssattavaksi maassa ja tonnia uudelleenvalssattavaksi yhteisön muissa maissa. Lukuunottamatta tonnia kuumavalssattua leveää nauhaa uudelleenvalssattavaksi maassa ja tonnia uudelleenvalssattavaksi yhteisön muissa maissa. . (Paikka) . (Päiväys) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia- ja teollisuustilastot D 3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2-50 TERÄS- JA VALURAUTAROMUA KOSKEVA TASE Raakarautaa, terästä ja valssaustuotteita tuottavissa yhteisön tehtaissa, myös uudelleenvalssaustehtaissa ja paikallisesti integroiduissa teräsvalimoissa ja muilla terästä prosessoivilla teollisuudenaloilla, ei kuitenkaan paikallisesti integroiduissa rautavalimoissa. OHJEET I YLEISTÄ A. Paikallisesti integroituja tehtaita tai toimintoja ovat sellaiset, jotka toimivat saman johdon alaisina ja samalla paikkakunnalla. B. Kaikkien tehtaiden, jotka tuottavat terästä tai perustamissopimuksen kattamia valssaustuotteita tai lopputuotteita ja jotka kuluttavat ja/tai tuottavat romua, tulee täyttää tämä kyselylomake. Jos tehtaalla on paikallisesti integroitu teräsvalimo, sitä tulisi käsitellä tehtaan integroituna osana. Lomaketta sovelletaan valssaamoihin, jotka suoraan uudelleenvalssaavat sellaisia käytettyjä tuotteita, joita ei tavallisesti pidetä romuna. Kaikkien rauta-ja terästehtaiden, joilla ei ole omia resursseja ja jotka sen vuoksi ostavat metalliromunsa muilta tehtailta, tulee täyttää tämä kyselylomake samalla tavalla kuin tuottajien. Rautavalimot, olivatpa ne sitten paikallisesti integroituja tai eivät, sekä integroimattomat teräsvalimot jäävät kyselyn ulkopuolelle. C. Jokaisen tehtaan tulee täyttää oma kyselylomakkeensa siinäkin tapauksessa, että useat niistä ovat osa samaa yhtiötä. D. Tarkasteltava kuukausi on kalenterikuukausi. E. Tässä kyselylomakkeessa romulla tarkoitetaan: 1) Mitä tahansa rauta-ja teräsromua, joka syntyy raudan ja teräksen tuotannon ja prosessoinnin yhteydessä tai jota saadaan vanhoista rauta-ja terästavaroista, jotka soveltuvat uudelleensulatukseen (mukaan luettuna romu, jota ostetaan), 2) Valutapit ja muut teräksen valujätteet (normaali tai nouseva valu), mukaan luettuna tunnelit ja suppilot, jäte poistoputkista loppuvalussa jne. sekä myös hylky-tai vialliset valanteet, joita ei ole sisällytetty tuotantoon, 3) Senkkaromu (lukuun ottamatta hiekkavalusta). Toisaalta sellaista rautajätettä, johon on merkittävissä määrin sekoittunut ei-metallisia aineita ja jota syntyy sulattamisen tai lämpökäsittelyn tai mekaanisen käsittelyn aikana, ei tulisi lukea romuksi, esimerkiksi: - masuunin laskurännit, - raudan valamisesta syntyneet roiskeet ja muu jäte, valukuoppajäte, - terästehtaiden kuona, - hehkuhilseet aihiouuneista, valssauksesta ja takomisesta, - roiskeet konverttereista - savuhormikollat ja kaatonokkakollat, - hiekkavalusta syntyvät kollat ja jäännökset. F. Yhtiön tehtaan ulkopuolella pidetyistä varastoista vastaanottamat määrät olisi jaettava riveille 30-50, jos alkuperä tunnetaan. Jos näin ei ole asianlaita, ne olisi merkittävä riville 30. II RIVIKOHTAISET SELITYKSET Rivit 10 ja 300: Koko tehtaan varastot, mukaan luettuna paikallisesti integroidut toiminnot, on merkittävä näille riveille (mukaanluettuna teräsvalimot), ei kuitenkaan rautavalimoissa pidettyjä varastoja. Rivi 21: Merkitkää tähän valutapit ja muu valuromu terästehtaista ja integroiduista teräsvalimoista: syöttötapit, valanteen lämpöhatut. Mukaan luetaan vialliset ja hylkyvalanteet, joita ei ole laskettu tuotantoon. TERÄS- JA VALURAUTAROMUTASE Maa: Tehdas: Kuukausi: Vuosi: Yhtiö: Paikka Rekisteröintinumero komissiossa: Kyselylomake on palautettava kahtena kappaleena kuukauden 25. päivään mennessä edellisen kuukauden osalta. Kuvaus Romu Yksikkö: tonnia (ilman desimaaleja) Seostamaton rauta Seosrauta ja seosteräs Seostamaton teräs Yhteensä 01/03 Sarake 01 03 03 04 I Varastot kuukauden ensimmäisenä päivänä 10 II II Tehtaalla syntyvä romu(a) Valukuopparomu 21 Valssausromu (EHTY) 22 Muu prosessoinnin yhteydessä paikallisesti integroidussa tehtaissa syntynyt romu(b) 23 Talteenotettu tehtaassa(c) 24 Yhteensä (21-24) 20 josta vanhoja kokilleja 201 III Vastaanotettu 1. Saman yhtiön toisella paikkakunnalla sijaitsevista tehtaista(d) 30 2. Muut kotimaisista lähteistä vastaanotetut Suoraan toisista terästehtaista 41 Suoraan muista kotimaisista lähteistä 42 Tukkukauppiailta(e) 43 Yhteensä (41-43) 40 3. Vastaanotettu suoraan ja vastaanotettu tukkukauppiaiden kautta Yhteisön maista 51 Kolmansista maista 52 Yhteensä (51 + 52) 50 4. Yhteensä III (30 + 40 + 50) 60 josta Laivanromutusromu, 61 vanhat kokillit 62 IV Yhteensä käytettävissä (10 + 20 + 60) 70 (a) Myös romu vuokraprosessoinnista. (b) Paikallisesti integroidut tehtaat, ei kuitenkaan rautavalimot. (c) Mukaan luetaan paikallisesti integroidut tehtaat. (d) Suoraan tai tukkukauppiaiden kautta. (e) Toisesta maasta tai saman yhtiön toiselta tehtaalta tukkukauppiaan välityksellä saapuvia ei lueta mukaan. (Ks. rivejä 30, 51 ja 52.) (f) Myös sekalaiset ja luokittelemattomat sorvin lastut. Kyselylomake 2-50 Kuvaus Yksikkö: tonnia (ilman desimaaleja) Rivi Romu Seostamaton rauta Seosrauta ja seosteräs Seostamaton teräs (f) Yhteensä (01/03) Sarake 01 02 03 04 V Kulutus 1. Masuuneissa ja raudanvalmistussähköuuneissa(g) 110 2. Terästehtaissa (yhteensä)(h), 120 josta Puhtaat happiprosessit 121 Sähkö 122 Muut 123 3. Yhteensä (110-120) 100 VI Toimitukset 1. Kotimaiset toimitukset Suoraan saman yhtiön toisella paikkakunnalla(d) 210 2. Muut kotimaiset toimitukset Suoraan toiselle teräsyhtiölle 221 Suoraan toiselle kotimaiselle teollisuudenalalle(i) 222 Tukkukauppiaille(k) 223 Yhteensä (221-223) 220 3. Suoraan tehtaalta Yhteisön muihin maihin 231 Kolmansiin maihin 232 Yhteensä (231 + 232) 230 4. Yhteensä VI (210 + 220 + 230) 200 josta vanhat kokillit 2001 VII Varastot kuukauden viimeisenä päivänä 300 LIITE Tuotteiden kulutus suoraan uudelleenvalssaukseen 400 Yhtiön tehtaan ulkopuolella pitämät varastot kuukauden viimeisenä päivänä 500 (g) Myös kulutus sintraamoissa. (h) Myös paikallisesti integroidut teräsvalimot. Ilmoittakaa romun kulutus dupleksiterästä varten ja sellaista terästä varten, joka välittömästi muutetaan uudelleenhiillettämällä (erikoisharkkoraudan valmistus) sillä rivillä, joka vastaa laitosta, joka työn on hoitanut. (i) Myös rautavalimot siinäkin tapauksessa, että ne ovat samassa yhtiössä. (k) Vähennetään ne, jotka on tarkoitus lähettää välittäjän kautta toiseen maahan tai saman yhtiön toiseen tehtaaseen (rivit 210, 231, 232). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (Paikka) (Päiväys) Rivi 22 ja 23: Prosessiromua on sellainen romu, jota syntyy puolivalmisteiden ja valssattujen ja taottujen tuotteiden, myös valannejäte ja vialliset valanteet ja teräsvalut ja vialliset valanteet ja teräsvalut, jotka on havaittu viallisiksi sen jälkeen kun ne ovat lähteneet sulatosta tai valimosta (so. sen jälkeen kun ne on laskettu mukaan raaka-tai valuraudan tuotantoon). Mukaan luetaan myös kaikki teräs-ja valurautaromu, joka syntyy kaikkien paikallisesti integroitujen jatkoprosessointia suorittavien tehtaiden tavallisesta tuotannosta. Rivi 22: Valssausromua, joka uudelleenvalssataan omissa EHTY valssaamoissa, ei lueta uudeksi romuksi. Rivi 23: Mukaan luetaan paikallisesti integroiduissa teräsvalimoissa, takoömoissa, putkitehtailla ja lankavalssaamoilla syntyvä romu ja kylmävalssaamoilla, metallirakennus-ja muilla terästä prosessoivilla osastoilla ei kuitenkaan rautavalimoissa (ks. aikaisemmin mainittua huomatusta I A). Rivi 24: Talteenotettua romua on teräs ja valurauta, jota syntyy vanhojen laitosten, koneiden ja laitteiden korjaamisen ja purkamisen yhöteydessä, esim. valannevalun kokillit. Rivit 30-60: Laivojen purkamisesta syntynyt romu yhteisön purkutelakoilta tulisi lukea kotimaiseksi ja yhteisön romuksi. Jos tehdas, joka ostaa romun tukkukauppiaalta ei tiedä kyseisen romun alkuperää, sitä olisi pidettävä kotimassa syntyneenä romuna ja merkittävä riville 43. Rivi 30: Romun vastaanottaminen saman yhtiön samassa maassa sijaitsevilta muilta tehtailta tai osastoilta, mukaan luettuna masuunit, terästehtaat, valssaamot, rautavalimot (mukaan luettuna integroidut rautavalimot). Romun vastaanottaminen muilta kuin terästä valmistavilta tai käyttäviltä tehtailta, esim. kaivoksilta on sisällytettävä riville 42. Rivi 41: Merkitkää tähän romun vastaanottaminen muilta teräsyhtiöiltä kuin rivillä 30 mainitut. Rivi 42: Merkitkää tähän kotimarkkinoilta vastaanotettu romu, joka on saatu suoraan muilta kuin teräsyhtiöiltä, sellaisilta kuin teräs-tai rautavalimot, putkitehtaat, takomot, rakennusteollisuus, kaivannaisteollisuus, laivatelakat, rautatieyhtiöt, koneenrakennusteollisuus ja metallinvalmistus jne. Rivi 43: Merkitkää tähän raudan ja teräksen osto tukkukauppiailta. Romu, jota ei ole ostettu suoraan tukkukauppiailta vaan jonka he ovat ainoastaan kuljettaneet agentteina, on merkittävä riville alkuperän mukaan. Rivit 110 ja 120: Merkitkää sarakkeisiin 01-03 laadun mukaan edellä määriteltyjen kategorioiden mukainen romun kulutus. Rivi 110: Merkitkää tähän raudan tuotannossa masuunissa, sähköuunissa ja sintraamossa kulutetut määrät. Rivi 120: Merkitkää tähän romun kulutus raakaraudan valmistuksessa yhteensä mukaan luettuna erikoisraakaraudan valmistus uudelleen hiilentämällä ja paikallisesti integroitujen teräsvalimoiden tuotannossa. Rivi 121: Puhdas happiteräs: L.D., L.D.A.C., O.L.P., Kaldo; O.B.M., L.W.S., jne. Teräs, jonka valmistuksessa on käytetty hapella rikastettua ilmaa, on merkittävä riveillä 122 tai 124 käsittelyn mukaisesti. Rivi 500: Ilmoittakaa tässä yhtiön tehtaan ulkopuolella mutta maan rajojen sisällä pitämät varastot. III SARAKKEITA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET Sarake 01: Seostamaton rautaromu käsittää vanhat rautavalut sekä romun, joka syntyy raakaraudan ja ratavalujen valmistuksen yhteydessä. Poltettuja, kalsinoituja valutavaroita tai hapon syövyttämiä valutavaroita ei lueta mukaan. Sarake 02: Seosmetalliromu sisältää, yksinään tai yhdistettynä, enemmän kuin: 1,0 % kromia 0,15 % molybdeenia kisel 0,5 % kobolttia 1,0 % nikkeliä 2 % piitä teräsromussa 7,0 % mangaania 0,5 % volframia 7 % piitä valurautaromussa 0,2 % vanadiinia EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia-ja D 3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2-51 RAAKA-AINEIDEN KULUTUS RAAKARAUDAN TUOTANTOON OHJEET I YLEISOHJEET 1. Yhteisön kaikkien raakarautaa tuottavien terästeollisuuden tehtaiden sekä kaikkien rauta-ja terästehtaiden omistamien sintraamoiden tulee täyttää tämä kyselylomake. 2. Jokaisesta tehtaasta on täytettävä erillinen lomake siinäkin tapauksessa, että useat niistä kuuluisivat samaan yhtiöön. 3. Sintraus-ja pelletointilaitoksiin kuuluvat kaikki agglomerointilaitokset ennen masuuniin panostamista. 4. Tarkasteltava neljännes on kalenterineljännes. 5. Tarvittavat tiedot koskevat sintratun panoksen ainesosia. 6. Panoksen ja tuotannon eri aineiden rauta-tai mangaanipitoisuus olisi laskettava raaka-aineille aika ajoin tehtyjen kemiallisten analyysien perusteella. Malmin osalta tulee ottaa huomioon sen luonnollinen vesipitoisuus. II MÄÄRITELMÄT 1. Raakarautaa tuottavaan laitokseen kuuluu: masuunit, sähkömasuunit ja kupoliuunit silloin kun rauta on aiottu myydä sellaisenaan. 2. Rautamalmi tarkoittaa malmeja, jotka sisältävät rautaa, mutta joiden mangaanipitoisuus on alle 20 % (kuivapainosta). Rautamalmi on mikä tahansa kaivosten toimittama kaupallinen malmi, olipa sen käsittely ollut minkälainen tahansa ennen kuin tehdas on vastaanottanut sen. 3. Mangaanimalmit ovat malmeja, joissa on vähintään 20 % (kuivapainosta) mangaania. 4. Romun katsotaan olevan: a) Kaikki rauta-ja teräsromu, joka syntyy raudan ja teräksen tuotannossa ja joka sopii uudelleensulatettavaksi. b) Valutapit ja muut teräksen valujätteet. c) Rauta-ja teräsjäte, joka on ostettu ulkopuolelta. Materiaalia, joka joko sisältää riville 90 sisällytettävää rautaoksidia tai joka 'muina ferrotuotteina' luokitellaan riville 110, ei kuitenkaan pidetä rautaromuna. 5. "Rautaoksideihin" luetaan valssihilse, aihiouunin hilse, takohilse ja konvertteriroiskeet. 6. "Muut ferromateriaalit" (rivi 110) ovat rauta-ja teräsjätettä, johon on huomattavassa määrin sekoittunut ei-metallisia materiaaleja, mukaan luettuna masuunin valutapit, roiskeet, pannujäte, kuona ja konvertteripöly. 7. Esimerkkejä muista lisäaineista (rivi 120) ovat dolomiitti, bauksiitti jne. ..(Paikka) (Päiväys) RAAKA-AINEIDEN KULUTUS RAAKARAUDAN VALMISTAMISEEN Kyselylomake 2-51 Maa: Tehdas: Vuosi: Yhtiö: VUOSITTAINEN LIITE * Mangaanipitoisuus Rautatehtaiden lentohiekan & liejun tuotanto 140 Masuunikuonan tuotanto 150 (a) Tähän luetaan mukaan agglomeraatit, jotka uudelleenkierrätetään sintraamoissa ja jotka on jo luettu mukaan sintterituotantoon. (b) Sekoitettujen seosten määrät, jotka on kulutettu agglomeroinnissa, pelletoinnissa tai suoraan raakarautaa tuottavassa laitoksessa, on merkittävä kyselylomakkeen eri riveille koostumuksen (mahdollisesti arvioidun) mukaan, olivatpa ne sitten ilmoituksen antavan tehtaan laaduntasoituslaitoksen seoksia tai ostettuja seoksia. (c) Kulutuksen tulisi olla yhdenmukainen kyselylomakkeen 2-50 rivin 110 kanssa. >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia-ja teollisuustilastot D 3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2-53 SEOSAINEIDEN KULUTUS TERÄSTEHTAISSA Maa: Tehdas: Vuosi: Yhtiö: Paikka: Rekisteröintinumero komissiossa: Kyselylomake on palautettava kahtena kappaleena ennen kunkin vuoden tammikuun 25. päivää edellisen kalenterivuoden osalta Yksikkö: kg puhdasta metallia Rivi Seosaineiden kulutus (ei kuitenkaan seosteräs- romun) Panostettu seosteräsromu (laskettu tai arvioitu) sarake 01 02 Nikkeli 1 Kromi 2 Molybdeeni 3 Volframi 4 Vanadiini 5 Koboltti 6 Mangaani 7 Pii 8 Tantaali* 9 Niobi* 10 * Rivit 9 ja 10 voidaan yhdistää, jos se on välttämätöntä. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET I I Yleiset ohjeet 1. Kaikkien terästä tuottavien tehtaiden (mukaan luettuna paikallisesti integroidut teräsvalimot mutta ei kuitenkaan itsenäiset valimot) tulee täyttää tämä lomake. 2. Jokaisesta tehtaasta tulee täyttää erillinen lomake siinäkin tapauksessa, että useammat niistä ovat osa samaa yhtiötä. 3. Tarkasteltava vuosi on kalenterivuosi. II RIVIKOHTAISET HUOMAUTUKSET Ilmoittakaa seosaineiden määrät kiloissa kyseistä metallia, olipa lisäaineen lähde ja laji mikä tahansa: seosharkkorauta, ferroseos, syntynyt tai ostettu romu, metallurginen jäte ei-rautametalleista jne. (esim. kromi, kromiromu, puhdistettu tai extrapuhdistettu kromi, ferrokromi jne.). >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia- ja teollisuustilastot D3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2-54 RAAKA-AINEIDEN KULUTUS TERÄSTEHTAASSA OHJEET I YLEISTÄ 1. Yhteisön kaikkien terästehtaiden, joiden tuotanto on laskettu mukaan kyselylomakkeella 2-11, myös paikallisesti integroiduttujen teräsvalimoiden, tulee täyttää kyselylomake, ei kuitenkaan itsenäisten teräsvalimoiden. 2. Jokaisesta tehtaasta on täytettävä erillinen kyselylomake siinäkin tapauksessa, että useat niistä kuuluisivat samaan yhtiöön. 3. Tarkasteltava neljännes on kalenterineljännes. 4. Tarvittavat tiedot koskevat konvertteri- ja uunipanoksen ainesosia (ks. alla esitettyjä sarakkeita koskevia selityksiä). 5. Eri aineiden (sarake 06) rautapitoisuus olisi laskettava raaka-aineille aika ajoin tehtyjen kemiallisten analyysien perusteella. Malmien osalta tulee ottaa huomioon sen luonnollinen vesipitoisuus. II RIVIKOHTAISET HUOMAUTUKSET Rivit 10-20: Rautamalmi tarkoittaa malmeja, jotka sisältävät rautaa, mutta joiden mangaanipitoisuus on alle 20 % (kuivapainosta). Rautamalmi on mikä tahansa kaivosten toimittama kaupallinen malmi, olipa sen käsittely ollut minkälainen tahansa ennen kuin tehdas on vastaanottanut sen. Mangaanimalmit ovat malmeja, joissa on vähintään 20 % (kuivapainosta) mangaania. Rivit 31-35: Rauta kattaa seuraavat tuotteet: Rautapitoiset tuotteet, jotka sisältävät enemmän kuin 2 % hiiltä ja jotka voivat sisältää joko erikseen tai yhdessä enintään 3 % fosforia enintään 8 % piitä enintään 30 % mangaania enintään 10 % kromia enintään 10 % yhteensä muita ainesosia (nikkeliä, kuparia, alumiinia, titaania, vanadiinia, molybdeenia jne.). (Ks. lisätietoja kyselylomakkeesta 2-10). Rivi 40: Tähän luetaan mukaan ferropii. Rivi 50: Romun katsotaan olevan: a) Kaikki rauta- ja teräsromu, joka syntyy raudan ja teräksen tuotannossa ja joka sopii uudelleensulatettavaksi. b) Valutapit ja muut teräksen valujätteet. c) Rauta- ja teräsjäte, joka on ostettu ulkopuolelta. Materiaalia, joka sisältää rautaa ja joka luokitellaan joko rautaoksidiksi tai "muiksi ferrotuotteiksi" ja sisältyy riville 60, ei kuitenkaan pidetä rautaromuna. Rivi 60: "Rautaoksideihin" luetaan valssihilse, aihiouunin hilse, takohilse ja konvertteriroiskeet. "Muut ferromateriaalit" ovat rauta- ja teräsjätettä, johon on huomattavassa määrin sekoittunut ei-metallisia materiaaleja, mukaan luettuna masuunin valutapit, roiskeet, kuona ja senkkaromu hiekkavalusta. III SARAKKEITA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET Merkitkää jokaiseen sarakkeeseen kaikki kyseisessä tuotantolaitoksessa käytetyt materiaalit. Älkää tehkö korjauksia silloin kun laatuterästä myöhemmin käytetään muun teräksen tuotantoon (dupleksiteräs). AOD prosessia, tyhjiökäsittelyitä, senkkakäsittelyitä jne. pidetään jälkikäsittelyinä, jotka seuraavat teräksenvalmistuksen pääprosesseja, jotka on merkitty sarakkeisiin. Käytettyjen raaka-aineiden määrät tulisi ilmoittaa pääprosessia vastaavassa sarakkeessa. RAAKA-AINEIDEN KULUTUS TERÄSTEHTAISSA Kyselylomake 2-54 Maa: Tehdas: Vuosi: Yhtiö: Paikka: Rekisteröintinumero komissiossa: Kyselylomake on palautettava asianmukaisesti täytettynä viimeistään kunkin neljänneksen jälkeisen ensimmäisen kuukauden 25. päivään mennessä edellisen neljänneksen osalta. Yksikkö: tonnia (ilman desimaaleja) Rivi TERÄSTEHTAAT Puhdas happi Sähkö Muut YHTEENSÄ Todellisia tonneja Rautapitoisuus Sarake 01 02 03 04 05 A. Rautamalmi ja -pelletit 10 josta pelletit 11 B. Mangaani (Mn vähintään 20 %) 20 C. Rauta Fosforinen teräksenvalmistusrauta 31 Ei-fosforinen teräksenvalmistusrauta 32 Peilirauta (6 % Mn ≤ = 30 %) 33 Runsashiilinen ferromangaani 34 Muut(a) 35 Yhteensä 30 D. Muut ferroseokset 40 E. Romu(b) 50 F. Suorapelkistetty rauta 55 G. Oksidit ja muut ferromateriaalit 60 H. Yhteensä rautaa sisältävät materiaalit (A-G) 70 I. Sulatettu teräs 80 J. Kalkkikivi, kalkki ja dolomiitti 90 K. Muut lisäaineina käytetyt materiaalit 100 L. Puhtaan hapen kulutus (1000 Nm3 NTP) 110 LIITE Bruttotuotanto(c) 120 (a) Valimorauta, erikoisseosrauta. (b) Kulutuksen tulisi olla yhtäpitävä kyselylomakkeen 2-50 rivien 121, 122, 123, 124 kanssa. (c) Myös sula teräs dupleksia varten. (paikka) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .(päiväys) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia- ja teollisuustilastot D3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2-55 ERÄIDEN RAAKA-AINEIDEN JA KIINTEIDEN POLTTOAINEIDEN VASTAANOTTO JA VARASTOT RAUTA- JA TERÄSTEHTAILLA MAA: TEHDAS: VUOSI: YHTIÖ: PAIKKA: REKISTERÖINTINUMERO KOMISSIOSSA: Tämä kyselylomake on palautettava kolmena kappaleena viimeistään kunkin vuoden helmikuun 28. päivänä edellisen kalenterivuoden osalta OHJEET I YLEISTÄ 1. Tätä kyselylomaketta käyttävät yhteisön kaikki terästehtaat, jotka tuottavat raakarautaa ja raakaterästä sekä kaikki niiden yhteydessä olevat sintraamot. 2. Jokaisesta tehtaasta täytetään erillinen kyselylomake siinäkin tapauksessa, että useammat tehtaat ovat osa samaa yhtiötä. 3. Tarkasteltava vuosi on kalenterivuosi. II MÄÄRITELMÄT 1. Rautamalmi tarkoittaa malmeja, jotka sisältävät rautaa, mutta joiden mangaanipitoisuus on alle 20 % (kuivapainosta). Rautamalmi on mikä tahansa kaivosten toimittama kaupallinen malmi, olipa sen käsittely ollut minkälainen tahansa ennen kuin tehdas on vastaanottanut sen. Mangaanimalmit ovat malmeja, joissa on vähintään 20 % (kuivapainosta) mangaania. 2. Sintterit ja briketit ovat tuotteita, jotka on tehty sintraamalla raaka-aineet sintraamossa tai vastaavanlaisessa laitoksessa ennen masuuniin panostamista. 3. Sekoitetut seokset ovat seoksia, jotka on valmistettu etukäteen sekoituslaitoksessa ennen masuuniin panostamista. 4. Varastoihin luetaan kaikki tuotteet ja raaka-aineet, ei kuitenkaan koksihiiltä, jotka tehtaalla on vuoden viimeisenä päivänä joko tehtaan rajojen sisäpuolella tai niiden ulkopuolella. 5. Raaka-aineet ja polttoaineet on merkittävä siinä kunnossa, jossa ne olivat vastaanotettaessa. Kyselylomake 2-55 ERÄIDEN RAAKA-AINEIDEN JA KIINTEIDEN POLTTOAINEIDEN VASTAANOTETUT MÄÄRÄT JA VARASTOT RAUTA-JA TERÄSTEHTAISSA YKSIKKÖ: TONNEJA Yksikkö: tonnia ALKUPERÄ Rivi Mangaanimalmi Rautamalmi ja pelletit Kiinteät polttoaineet Määrä Keskimääräinen mangaanipitoisuus % Yhteensä josta pellettejä Määrä Rautapitoisuus Määrä Rautapitoisuus Koksi ja puolikoksi Koksijauhe Hiili, ligniitti ja briketit(b) Matalalaatuinen hiili ja ligniitti Muut(e) Ruskohiili ja ruskohiilibriketit(c) Yhteensä (21-25) Sarake 01 02 10 11 101 111 21 22 23 24 25 20 A. Kotimaiset lähteet Yhteensä, 01 joista terästehtaisiin liitetyistä hiiliuuneista 011 B. Yhteisön maista(a)(d) Saksan liittotasavalta 11 Ranska 12 Italia 13 Alankomaat 14 Belgiaa 15 Luxemburg 16 Yhdistynyt kuningaskunta 17 Irlanti 18 Tanska 19 Kreikka 20 Espanja 21 Portugali 22 Yhteisö yhteensä, 30 josta muista terästehtaista a) massa maassa 301 b) muissa EHTY:n maissa 302 C. Kolmansista maista(a) Ruotsi 41 Norja 42 Marokko 43 Algeria 44 Tunisia 45 Mauritania 46 Ghana 47 Gabon 48 Egypti 49 Ylä-Volta 50 Etelä-Afrikka 51 Brasilia 52 Venezuela 53 USA 54 Kanada 55 Peru 56 Liberia 57 Sierra Leone 58 Intia 59 Chile 60 Neuvostoliitto 61 Puola 62 Australia 63 Muut kolmannet maat (> 20 000 t) 64 65 66 67 68 Yhteensä C (rivit 41-68) 70 D. Yhteensä vastaanotettu (01 + 30 + 70) 80 (a) Suoraan tai tukkukauppiaiden kautta. (b) Myös antrasiittijauhe. (c) Myös ruskohiilikoksi. (d) Älkää merkitkö riveille 11-20 mitään sellaisia määriä, jotka jo sisältyvät riville 01. (e) Myös koksihiili. II VARASTOT Yksikkö: tonnia Rivi A. RAUTAMALMIT JA SINTTERIT Sintterit ja briketit Homogenoidut sekoitukset Rautamalmit ja pelletit Yhteensä josta pelletit Lentohiekka Määrä Rautapitoisuus Määrä Rautapitoisuus Määrä Rautapitoisuus Määrä Rautapitoisuus Määrä Rautapitoisuus Sarake 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 Varastot vuoden viimeisenä päivänä tehtaalla 90 tehtaan ulkopuolella 95 Yksikkö: tonnia Rivi B. MANGAANIMALMI C. KIINTEÄ POLTTOAINE Määrä Keskimääräinen mangaanipitoisuus Koksi ja puolikoksi Koksimurske Hiili ja briketit(a) Matalalaatuinen hiili ja jäte-erät Muut(c) Ruskohiili ja ruskohiilibriketit(b) Yhteensä (13-17) Sarake 11 12 13 14 15 16 17 18 Varastot vuoden viimeisenä päivänä tehtalla 90 tehtaan ulkopuolella 95 (a) Myös antrasiittijauhe. (b) Myös ruskohiilikoksi. (c) Ei kuitenkaan koksihiili. . (Paikka) . (Päiväys) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia- ja teollisuustilastot D 3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2-56 EHTY-TERÄSTUOTTEIDEN VASTAANOTTO SUORAAN TAI TUKKUKAUPPIAIDEN VÄLITYKSELLÄ OHJEET 1. Kaikki EHTY-terästehtaat täyttävät tämän kyselylomakkeen. 2. Jokaisesta tehtaasta on täytettävä erillinen kyselylomake siinäkin tapauksessa, että useat näistä tehtaista muodostaisivat osan samaa yhtiötä. 3. Tarkasteltava kuukausi on kalenterikuukausi. 4. Erillinen kyselylomake on täytettävä kaikista seuraavista laaduista: - tavalliset teräkset, - seostamattomat erikoisteräkset, - niukkaseosteiset erikoisrakenneteräkset, - ruostumattomat teräkset ja tulenkestävät teräkset, - muut seosteräkset, - kaikki laadut yhteensä. 5. Tuotteiden määritelmät noudattavat kyselylomakkeen 2-71 määritelmiä. 6. Ilmoittakaa kaikki fyysiset EHTY:n kattamien terästuotteiden vastaanotot, myös matalalaatuisten (sekunda) tuotteiden, joita ei ole tarkoitettu välittömästi uudelleen sulatettaviksi. Mukaan luetaan seuraavat: - urakkatyötä varten EHTY-tehtaalle vastaanotetut materiaalit - urakkatyön jälkeen takaisin saadut EHTY-tuotteet - tuotteet, jotka jatkojalostetaan muiksi perustamissopimuksen piiriin kuuluviksi tuotteiksi ja/tai jälleenmyydään samassa muodossa, 7. Tehtaan vastaanottamia materiaaleja, jotka on ostettu suoraan käytettäväksi EHTY:n perustamissopimuksen ulkopuolisia toimintoja varten (esim. korjauksia, kunnossapitoa, uuden laitoksen, putkitehtaan, takomon, langanvetämön rakentamista varten) ei ilmoiteta tällä kyselylomakkeella. 8. Tuotteita, jotka on vastaanotettu uudelleen käytettäväksi, kuten esim. käytetyt rautatiekiskot, ei ilmoiteta tällä kyselylomakkeella. EHTY-TERÄSTUOTTEIDEN VASTAANOTTO SUORAAN JA/TAI TUKKUKAUPPIAIDEN VÄLITYKSELLÄ Kyselylomake 2-56 Yksikkö: tonnia MAA: TEHDAS: KUUKAUSI: VUOSI: Yhtiö: Paikka: Rekisteröintinumero komissiossa: Palautettava kahtena kappaleena viimeistään kunkin kuukauden 25. päivään mennessä edellisen kuukauden osalta. Kyselylomake on täytettävä kaikista mainituista laaduista. Merkitse kyseessä oleva laatu ristillä. Tavalliset teräkset Seostamattomat erikoisteräkset Niukkaseosteiset erikoisrakenneteräkset Ruostumattomat ja tulenkestävät teräkset Muut seosteräkset Kaikki laadut yhteensä samassa maassa muussa yhteisön jäsenvaltiossa muilta samaan emoyhtiöön kuuluvilta tehtailta maassa muilta terästehtailta maassa muilta yhtiöiltä maassa Saksan liittotasavalta Ranska Italia Alankomaat Belgia Luxemburg Yhdistynyt kuningaskunta Irlanti Tanska Kreikka Espanja Portugali Yhteisö yhteensä (04-15) Kolmannet maat Kaikki yhteensä (16 + 17) (vapaaehtoinen) 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 14 15 16 17 18 Valanteet 011 Levyaihiot, teelmät, profiiliaihiot 012 Litteät välituotteet 013 Kuumavalssattu leveä nauha ≥ 3 mm 014 3 mm 015 Raskaat ja kevyet kiinteät tiemateriaalit 021 Ponttiteräs 022 Leveälaippaiset palkit 023 Muut palkit, profiilit, I-, U-, H-profiilit, vähintään 80 mm ja zores 024 Valssilanka, kelattu 025 Betoniterästangot (myös oikaistut tangot) 026 Muut kauppaterästangot (myös oikaistut tangot) 027 Leveälattateräkset 028 Kuumavalssattu kapea nauha (alle 600 mm) myös putkinauha 029 Kuumavalssatut levyt ≥ 3 mm 030 3 mm 031 Vaihtosuuntaisvalssauslevyt 032 Kylmävalssatut levyt (myös kylmävalssattu leveä nauha) 033 Valkolevy, muut tinatut levyt ja T.F.S 041 Mustalevy 042 Sinkillä pinnoitetut, lyijyllä pinnoitetut ja muut pinnoitetut levyt 043 Sähkötekniset levyt (kuuma- ja kylmävalssatut, myös kuumavalssattu kapea sähkötekninen nauha) 044 KAIKKI YHTEENSÄ 100 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia- ja teollisuustilastot D 3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2-58 POLTTOAINEEN JA ENERGIAN KULUTUS JA SÄHKÖENERGIATASE TERÄSTEOLLISUUDESSA (Poisluettuna terästeollisuuden koksaamo) OHJEET I YLEISET OHJEET 1. Tämä kyselylomake koskee yhteisön kaikkia rauta- ja terästehtaita mukaan luettuna uudelleenvalssaamot ja sellaiset terästeollisuuden sähkölaitokset, joita useammat tehtaat tai yhtiöt käyttävät. Nämä sähkölaitokset tulisi lukea terästehtaiksi tässä kyselylomakkeessa. (Muihin teollisuudenaloihin esim. hiiliteollisuuteen liittyvät sähkölaitokset jäävät tämän kyselyn ulkopuolelle.) 2. Jokaisesta tehtaasta on täytettävä erillinen lomake siinäkin tapauksessa, että useammat niistä ovat osa samaa yhtiötä. 3. Terästeollisuuden yhteiset sähkölaitokset: Useamman tehtaan tai teräsyhtiön yhteiset sähkölaitokset on sisällytettävä tutkimukseen kansallisella tasolla. Huomautus: Terästeollisuuden yhteisien sähkölaitoksien olisi vastattava kyselylomakkeeseen suoraan. Tehtaiden, jotka käyttävät näitä sähkölaitoksia, ei pitäisi, päällekkäisten kirjausten välttämiseksi, sisällyttää omaa osuuttaan sähkölaitoksien kokonaistuotannosta omiin vastauksiinsa tähän kyselylomakkeeseen. Terästehtaiden on kuitenkin osoitettava resursseissaan yhteisistä sähkölaitoksista tulevan sähkön saanti yhteensä (rivi 60) sekä ulkopuolelta vastaanotetut määrät. 4. Sähkö- ja lämpölaitokset: Näitä yhdistettyjä laitoksia on pidettävä osittain sähkölaitoksina. Sarakkeeseen 4 merkittävän polttoaineen kulutuksen olisi näiden laitosten osalta sisällettävä ainoastaan sähköenergian tuotantoon käytetty osa, toisin sanoen lämmön tuotantoon käytetyt määrät jätetään pois. II RIVI-JA SARAKEKOHTAISET HUOMAUTUKSET Sarake 01 (Yhteensä): Merkitkää tähän polttoaineen ja energian kulutus EHTY:n perustamissopimuksen mukaisten rauta- ja terästehtaiden sekä niiden apulaitosten, ei kuitenkaan koksiuunien (masuunit, sintrauslaitokset, paikallisesti integroidut teräsvalimot, valssaamot jne.) kulutus. Mukaan luetaan apulaitoksen (esim. voima-aseman ja lämpölaitoksen) koko kulutus siinäkin tapauksessa, että ne eivät toimi ainostaan rauta- ja terästehtaiden laitoksia varten. Mukaan ei lueta sellaisia rauta- ja terästehtaiden yhteydessä toimivia laitoksia, jotka tuottavat EHTY:n perustamissopimuksen piiriin kuulumattomia tuotteita. Sarake 04 (Sähkölaitokset): Esittäkää tehtaalla tai usean terästehtaan yhteisessä sähkölaitoksessa tuotetun sähköntuotantoon käytetyn polttoaineen ja energian koko kulutus. Kyselylomake 2-58 I POLTTOAINEEN JA ENERGIAN KULUTUS TERÄSTEOLLISUUDESSA (poisluettuna terästehtaiden koksauslaitokset) Maa: Tehdas: Vuosi: Yhtiö: Paikka: Rekisteröintinumero komissiossa: Kyselylomake on palautettava kahtena kappaleena ennen kunkin vuoden tammikuun 25. päivää edellisen vuoden osalta. Yksikkö: Kuvaus Rivi Kulutus Yhteensä(g) josta Masuunit ja sähkömasuunit(h) Sintraamo ja panoksen valmistuslaitos Sähkölaitokset(i) Terästehtaiden sulatot Sarake 01 02 03 04 05 Tonnia I Kiinteät polttoaineet (a) Koksi, puolikoksi (paitsi kivihiilijauhe) 11 Kivihiilijauhe 12 Tonnia Hiili ja agglomeraatit(b), 13 josta: matalalaatuiset tuotteet, kivihiilijauhe, sekoitukset ja malmijätteet 131 (k) Ligniitti ja briketit(c) 14 Yhteensä (11 14) 10 II Nestemäiset polttoaineet 20 GJ (ks. e) III. Kaasut (d) Masuunikaasu 31 Koksiuunin kaasu 32 Maakaasu 33 Muut kaasut (verkko-jne.) 34 Yhteensä (31-34) 30 LIITE Yhteensä josta julkista kulutusta varten integroiduille teräskoksaamoille muille terästehtaille GJ(e) Masuunikaasun ulkopuoliset toimitukset yhteensä(f) 410 GJ(e) Masuunikaasun vastaanotto 420 GJ(e) Koksiuunikaasun vastaanotto 430 (a) Kiinteät polttoaineet on merkittävä siinä tilassa, jossa ne on vastaanotettu. (b) Mukaanluettuna antrasiittijauhe, matalalaatuinen kivihiili, malmijätteet, malmijauhe, lieju ja muta ja kivihiilijauhe masuuniin suoraan ruiskuttamista varten. (c) Mukaan luettuna ligniittikoksi. (d) Merkityn kulutuksen tulisi olla nettokulutusta, hävikit ja poispoltetut kaasut poislukien. (e) Giga Jouleina (1 giga Joule = 109 Joulea = 1 gigakalori 4,186 ) brutto, kuivakaasulle 00ja 760 mm/Hg. (f) Suoraan muille paikallisesti integroiduille tehtaille (ei kuitenkaan teräsvalimoille), verkostoon, muille tehtaille ja teräskoksaamoille. (g) "Yhteensä" ei ole ainoastaan sarakkeiden 02-05 summa, vaan siihen sisältyy muiden teräslaitosten kulutus perustamissopimuksen tarkoittamassa merkityksessä (integroitu valimo mukaan luettuna mutta ei koksaamo), sekä polttoaine, joka on käytetty lämmöntuotantoon tuotantolaitoksilla, jotka käyttävät sekä sähkövoimaa että höyryä (ks. ohjeiden huomautusta I 4). (h) Merkitse sarakkeeseen ainoastaan polttoaineen kulutus, joka suoraan panostetaan tai käytetään uuneihin koksin korvikkeena, so. poislukien kulutus ilmankuumentimissa, tuulettimissa ja muissa masuunin apulaitteissa (jotka ilmoitetaan sarakkeessa 01). (i) Ks. ohjeita. (k) Keskimääräinen lämpöarvo ............................................ kJ/kg (1 kilo Joule = 1 kilokalori 4,186 ) ..(Paikka) (Päiväys) II SÄHKÖENERGIATASE(a) Kuvaus Rivi Mwh A. Resurssit 1. Bruttotuotanto 50 2. Vastaanotettu ulkopuolelta(b) 60 3. Resurssit yhteensä (50 + 60) 70 B. Käytetty 1. Kulutus EHTY:n perustamissopimukseen sisältyvien laitosten mukaan a) sähkölaitokset 81 b) masuunit ja sähkömasuunit 82 c) sintraus ja panosten valmistus 83 d) valssaamo-osastot 84 e) sähkösulatot 85 f) muut sulatot 86 g) muut perustamissopimuksen kattamat laitokset 87 Yhteensä (81-87) 80 2. Toimitukset ulkopuolelle(b) 90 3. Hävikit 100 4. Yhteensä käytetty (80 + 90 + 100)(c) 110 (a) Ks. ohjeet. (b) Ulkopuolisiin sisältyvät julkiset verkot, muut maat, rauta- ja terästehtaat (mukaan luettuna yhteiset voima-asemat), terästehtaiden koksiuunit, paikallisesti integroidut muut kuin EHTY:n piiriin kuuluvat osastot jne. (c) Rivin 110 yhteensä -luvun tulisi vastata rivillä 70 esitettyjä resursseja. >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia- ja teollisuustilastot D3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2-71 TOIMITUKSET YHTEISÖN MAIHIN JA TOIMITUKSET YHTEENSÄ OHJEET I YLEISTÄ 1. Kaikkien EHTY-tehtaiden, jotka valmistavat ja toimittavat EHTY:n perustamissopimuksen piiriin kuuluvia terästuotteita, on täytettävä tämä kyselylomake. 2. Tarkasteltava kuukausi on kalenterikuukausi. 3. Ilmoittakaa kaikkien tuotteiden toimitukset, myös huonolaatuisten mutta ei välittömästi uudelleen sulatettavien (kuten eipriimatuotteet, levyjen särmäykset ja jätepäät). Tähän merkitään tuotteiden toimitetut nettotonnimäärät siinä tilassa, jossa ne lähtevät tehtaasta tai tehtaan varastoimispaikasta. 4. Toimituksiin sisältyvät kaikki perustamissopimuksen piiriin kuuluvat tuotteet, joita käytetään tuotteiden pakkaamiseen ennen niiden lähettämistä. 5. Toimitukset on ilmoitettava päätaulukossa (RIVIT 031-153) kahden perusperiaatteen mukaisesti: a) Tietylle kuukaudelle merkittävät toimitukset ovat sellaisia, jotka on toimitettu EHTY-terästeollisuuden ulkopuolisia toimintoja varten (so. yhteisön kuluttajille ja osakkeenomistajille ja kolmansien maiden asiakkaille), joko ilmoituksen antavan tehtaan suoraan lähettämänä tai kansallisen tehtaaseen kuuluvan varastoimispaikan kautta tai epäsuoraan (ks. 5 (b)). Siirtoja tehtaiden ja niiden omien kansallisten varastoimispaikkojen välillä ei tarvitse ilmoittaa. b) Kaupallinen periaate Tuotteen toimittamisesta ilmoittaa tehdas, joka saa tilauksen ja laskuttaa toimituksesta tilauksen tehnyttä asiakasta, siinäkin tapauksessa, että toinen tehdas lähettää tavarat laskuttavan tehtaan lukuun tai että tavarat lähettää vuokratyön tekijä tai alihankkija. Ilmoituksen antava tehdas ilmoittaa toimituksen tavaroiden todellisen määränpään mukaan. Erityistapaukset Pääperiaatteet 6. Terästehtaan oma kulutus ja siirrot integroituihin laitoksiin EHTY-terästeollisuuden ulkopuolella Päätaulukossa ilmoitettujen toimitusten on sisällettävä terästehtaiden oma kulutus (mukaanluettuna korjaus ja uusien laitosten rakentaminen) ja toimitukset integroiduille laitoksille, jotka tuottavat putkia, taoksia jne., myös laitokset, jotka tuottavat renkaita, pyöriä ja akseleita rengasvalssaamoissa. Näiden toimitusten on sisällettävä: a) oman tuotannon toimitukset, b) ostettujen materiaalien toimitukset ellei ole todistettu, että toimittava terästehdas on jo ilmoittanut nämä määrät toimituksina markkinoille. 7. Myynnit muille EHTY-terästehtaille a) Toimituksia yhdestä EHTY-terästehtaasta toiseen samaan yhtiöön kuuluvaan ja samassa maassa sijaitsevaan ei tarvitse ilmoittaa, b) valanteet, välituotteet ja kuumavalssattu leveä nauha, nämä toimitukset on ilmoitettava joko: - riveillä 011, 012, 013, mikäli tiedetään varmasti, että ne on toimitettu uudelleen valssattavaksi, jälleenmyyntiä varten tai EHTY-tuotteiksi jatkojalostamista (leikkaamista, halkaisemista tai pinnoittamista) varten, tai - riveillä 031-039, jos ne on toimitettu vastaanottavan terästehtaan omaa kulutusta tai ei EHTY-tuotteiksi jatkojalostamista varten, ellei tiedetä vastaanottavan tehtaan ilmoittavan näitä määriä toimituksina markkinoille tai jos ei ole tarkkaa tietoa niiden käyttötarkoituksesta, c) viimeistellyt ja lopputuotteet: nämä tuotteet on ilmoitettava joko: - päätaulukossa riveillä 101-153, jos ne on toimitettu vastaanottavan tehtaan omaa kulutusta varten tai jatkojalostettavaksi ei-EHTY-tuotteiksi tai jos ei ole tarkkaa tietoa niiden käyttötarkoituksesta, - liitteessä III ainoastaan siinä tapauksessa, että ne on toimitettu toisessa maassa sijaitsevalle EHTY-terästehtaalle jälleenmyyntiä tai muiksi EHTY-tuotteiksi jatkojalostamista varten. Sellaisissa tapauksissa vastaanottavalle terästehtaalle siirtyy vastuu ilmoituksesta markkinoille toimittamisesta myöhemmin. 8. Toimitukset toisen työantajana toimivan yhtiön tilauksesta ja laskuun a) toimeksiantaja on EHTY-terästehdas: tehtaan, joka laskuttaa tuotteiden toimittamisesta EHTY:n ulkopuolista asiakasta, on ilmoitettava toimitus päätaulukossa ja jos lähettävä tehdas on toisessa maassa myös liitteessä I. Lähettävän tehtaan on ilmoitettava toimitus ainoastaan, jos tilaus saatiin toisessa maassa sijaitsevalta EHTY-terästehtaalta. Sellaisessa tapauksessa toimitusta ei tarvitse ilmoittaa päätaulukossa vaan ainoastaan liitteessä II, b) toimeksiantaja ei ole EHTY-terästehdas: lähettävän tehtaan on ilmoitettava päätaulukossa toimitukset sellaisen yhtiön tilauksesta ja laskuun, joka ei ole EHTYterästehdas, koska toimeksiantaja ei ilmoita toimitustilastoja Eurostatille. 9. Toimitukset vuokratyötä tai alihankintaa varten Tuotteet, jotka on lähetetty vuokratyötä varten, on ilmoitettava ainoastaan liitteessä III ja ainoastaan siinä tapauksessa, että vuokratyön tekijä on toisessa maassa. 10. Toimitukset vuokratyön tai alihankinnan jälkeen a) silloin, kun toimeksiantaja on saman maan EHTY-terästehdas, toimituksia ei tarvitse ilmoittaa tällä kyselylomakkeella, b) silloin, kun toimeksiantaja on toisessa maassa oleva EHTY-terästehdas: - I vuokratyön tekijän on ilmoitettava vuokratyön jälkeen lähetetyt tuotteet, aa) liitteessä III, jos tuotteet palaavat toimeksiantajan omistamaan tehtaaseen tai varastoimispaikkaan tai toiseen EHTY-terästehtaaseen bb) liitteessä II, jos tuotteet lähetetään johonkin muuhun määränpäähän. - toimeksiantajan on ilmoitettava päälomakkeessa vuokratyön jälkeen markkinoille myydyt tuotteet, olipa niiden lähettäjä kuka hyvänsä, ja myös liitteessä I, jos lähettävä tehdas sijaitsee toisessa maassa, c) silloin kun toimeksiantaja ei ole EHTY-terästehdas, vuokratyön tekijän on ilmoitettava toimitus vuokratyön jälkeen päätaulukossa, olipa tuotteiden määränpää mikä tahansa, koska toimeksiantaja (tukkukauppias tai kuluttaja yhteisössä tai asiakas kolmannessa maassa) ei tee toimituksesta ilmoitusta Eurostatille. TERÄSTOIMITUKSET YHTEISÖN MAIHIN JA TOIMITUKSET YHTEENSÄ Kyselylomake 2-71 Maa: Yhtiö: Tehdas: Kuukausi: Vuosi: Kyselylomake on palautettava kahtena kappaleena rekisteröidyn postin kautta kunkin kuukauden 25. päivään mennessä edellisen kuukauden osalta. Yksikkö: tonnia Rivi Saksan liittotasavalta Ranska Italia Alankomaat Belgia Luxemburg Yhdistynyt kuningaskunta Irlanti Tanska Kreikka Espanja Portugali Yhteisö yhteensä (01-12) Kolmannet maat Kaikki yhteensä (20 + 30) Tuotteet Sarake 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 20 30 40 I TAVALLINEN TERÄS A. Valanteet, välituotteet ja kuumavalssattu leveä nauha Valanteet ja välituotteet 1(1) 011 Kuumavalssattu leveä nauha B. Viimeistellyt valssaustuotteet Färdiga valsade produkter 101 Keveät kiinteät tiemateriaalit 102 Ponttiteräs 103 Leveälaippaiset palkit 104 Muut palkit, I-, U. H-profiilit, vähintään 80 mm ja zores 105 Valssauslanka, kelattu 106 Betoniterästangot (myös oikaistut tangot)(2) 107 Muut kauppaterästangot (myös oikaistut tangot)(2) 108 Leveälattateräkset 109 Kuumavalssattu kapea nauha, myös putkinauha (alle 800 mm) 110 Keloista leikatut levyt vähintään 4.76 mm 111 3-4.75 mm 112 alle 3 mm 113 Vaihtosuuntaisvalssauslevyt vähintään 4.76 mm 114 3-4.75 mm 115 alle 3 mm 116 Kylmävalssatut levyt (myös kylmävalssattu leveä nauha) vähintään 3 mm 117 alle 3 mm 118 Yhteensä valssaustuotteet (101-118) 100 C. Lopputuotteet Kylmävalssattu kapea nauha valkolevyä varten 141 Valkolevy, muut tinatut levyt ja TFS 142 Mustalevy 143 Sinkillä pinnoitetut, lyijyllä pinnoitetut ja muut pinnoitetut levyt 144 Sähkötekniset levyt (yhteensä) (myös kuumavalssattu sähkötekninen nauha), 145 josta: 1) suuntautumattomat a) häviö vähintään 2 W/kg 151 b) häviö alle 2 W/ kg 152 2. raesuunnatut 153 Viimeistellyt tuotteet yhteensä (rivit 141-145) 140 Tavalliset teräkset yhteensä (010 + 030 + 100 + 140) 160 II. ERIKOISTERÄKSET YHTEENS 170 III. KAIKKI YHTEENSÄ (160+170) 180 (1) Myös pyöreät ja neliönmuotoiset putkiaihiot. (2) Ainoastaan oikaistut tangot käytettäväksi betoniterästankoja varten. LIITE I, josta: Muista maista suoritetut lähetykset tämän ilmoituksen tekevän terästehtaan tilauksesta ja laskuun, mukaanluettuna vuokratyön jälkeen suoritetut lähetykset. LIITE II lisäksi: a) Ilmoituksen tekevän terästehtaan suorittamat lähetykset muussa EHTY-maassa sijaitsevan terästehtaan tilauksesta ja laskuun, mukaanluettuna vuokratyön jälkeen suoritetut lähetykset. LIITE III lisäksi: a) lähetykset muissa maissa suoritettavaa vuokratyötä varten, b) vuokratyön tuloksena syntyneiden tuotteiden lähetykset toisessa maassa sijaitsevalle EHTY-terästehtaalle, c) viimeisteltyjen ja lopputuotteiden myynti jälleenmyyntiä tai muiksi EHTY-tuotteiksi jalostamista varten toisessa maassa sijaitsevalle EHTY -terästehtaalle. Tuote Rivi N:o Tavarat lähettävä maa N:o Maa, johon tavarat lähetettiin, N:o Tonnia Tuote Rivi N:o Tilauksen tehnyt maa N:o Maa, johon tavarat lähetettiin, N:o Tonnia Tuote Rivi N:o Maa, johon tavarat lähetettiin N:o Tonnia . . (Paikka) (Päiväys) II MÄÄRITELMÄT 1. Välituotteet: a) kaikki tuotteet, jotka on saatu suoraan jatkuvavalulla b) Tuotteet, jotka on saatu yksinkertaisesti valssaamalla valanteita, sellaisia kuin levyaihiot, teelmät, levytangot, saumattomien putkien pyöreät tai neliönmuotoiset aihiot ja profiiliaihiot (nämä on yleensä tarkoitettu EHTY-lopputuotteiksi jalostamista varten, taotuiksi putkiksi tai saumattomiksi putkiksi); huomautus: valssattujen välituotteiden, joiden poikkileikkaus on neliön tai suorakaiteen muotoinen, sekä profiiliaihioiden tulisi vastata Euronormi 79-82 kappaleen 4 kriteereitä (lukuunottamatta taotut välituotteet) c) kaikki pyöreät ja neliönmuotoiset putkiaihiot on merkittävä välituotteina (oman nimikkeensä alle), siinäkin tapauksessa, että niiden pintaviimeistely ylittää yllämainittujen välituotteiden pintaviimeistelyn, niiden määränpään ja määränpäätä koskevien erittelyjen mukaan. 2. Kuumavalssattu leveä nauha: kuumavalssatut levytuotteet, vähintään 600 mm:n levyiset, jotka välittömästi viimeisen valssauksen jälkeen tai jatkuvatoimisen hehkutuksen jälkeen, kelataan säännöllisesti keloille, joissa on litteät sivut ja ovat malliltaan säännöllisen muotoisia levyinä ja kelattuina. 3. Valssilanka: viimeistelty valssaustuote, kuumana säännöttömästi kiepitetty. Valssilangan poikkileikkaus voi olla pyöreä, soikea, neliö, suorakaide, kuusikulmio, kahdeksankulmio, puolipyöreä tai muu sen kaltainen. Sen pehmeä on yleensä sileä(1). 4. Betoniterästangot: pyöreät tai neliönmuotoiset, kuumavalssatut , vähintään 5 mm, yhtenäinen pinta, aallotettu tai uritettu. Nämä tuotteet, jotka on tarkoitettu pääasiassa käytettäväksi betoniterästankoihin, ovat voineet olla säännöllisen kylmämuokkauksen, esimerkiksi pituusakselin ympäri vääntämisen, kohteena. 5. Muut kauppaterästangot: ovat viimeisteltyjä kuumavalssattuja tuotteita, jotka eivät kuulu mihinkään tämän kappaleen nimikkeeseen eivät ole kiinteitä tiemateriaaleja (kiskoja, ratapölkkyjä, aluslaattoja), ponttirauta, leveälaippaiset palkit, muut palkit, I-, U-, H-profiilit, vähintään 80 mm. 6. Leveälattateräkset: ovat tuotteita, joissa on suorakaiteen muotoinen poikkileikkaus, kuumavalssattu pituussuuntaan neljältä sivulta (tai suljetussa laatikkourassa), paksuus vähintään 4 mm, joiden leveys on yli 150 mm ja korkeintaan 1250 mm. Toimitetaan aina levyinä. 7. Kuumavalssattu kapea nauha: on valssaustuote, jossa on joko leikatut tai leikkaamattomat reunat, suorakaiteen muotoinen poikkileikkaus, leveys alle 600 mm ja paksuus ei ylitä leveyden kymmenettä osaa, tuotetaan suorina levyinä, kelattuna tai taitettuina kimppuina. Se voidaan valmistaa myös halkaisemalla kuumavalssattu leveä nauha. 8. Kuumavalssatut levyt: ovat valssattuja levytuotteita, jotka eivät vastaa edellä mainittuja leveälattateräksen tai kuumavalssatun leveän tai kapean nauhan määritelmiä. Kun nämä tuotteet toimitetaan neliön tai suorakaiteen muodossa, niiden tulee olla vähintään 600 mm leveitä. Keloista leikatut levyt ovat kuumavalssattuja levytuotteita, jotka on saatu leikkaamalla kuumavalssatusta leveästä nauhasta. Vaihtosuuntaisvalssauslevyt ovat kuumavalssattuja tuotteita, jotka on valssattu vaihtosuuntaisessa valssaimessa tai jossain muussa valssaimessa, ei kuitenkaan leveänauhavalssaimessa. 9. Kylmävalssatut levyt: ovat valssattuja levyiksi leikattuja tai kelattuja tuotteita, leveys yli 500 mm. 10. Valkolevy, muut tinatut perustamissopimuksen kattamat tuotteet: Levyt ja nauhat, kuuma- tai kylmävalssatut, pinnoitettu metallikerroksella, jonka tinapitoisuus on vähintään 97 % painosta, lakalla pinnoitetut tai ilman sitä. 11. TFS-levyt: levyt ja nauhat, jotka ovat yleensä alle 0,50 mm paksuja, elektrolyyttisesti kromilla tai kromioksidilla tai molemmilla pinnoitettuja, kokonaispaksuuden ollessa yleensä korkeintaan 0,05 mikromyytä. 12. Mustalevy: levyt ja nauhat niukkahiilistä terästä, alle 0,50 mm paksut, toimitetaan levynä tai keloina, joiden pinta soveltuu tinalla pinnoittamiseen, lakkaamiseen tai painamiseen eikä ole öljytty. 13. Sinkillä pinnoitetut levyt: kuuma-tai kylmävalssatut kevyt keloina tai levyinä, tasaisena tai aallotettuna, sinkillä pinnoitettu kuumaupotuksella tai elektrolyyttisesti toiselta tai molemmilta puolilta. 14. Sähköteknisten levyjen: kokonaiswattihäviö kilogrammaa kohti 50 syklin virralla ja 1 teslan induktiolla on Epsteinmenetelmän mukaan arvioitu seuraavaksi: (a) Korkeintaan 2,1 wattia, jos paksuus ei ylitä 0,2 mm. (b) Korkeintaan 3,6 wattia, jos paksuus on 0,2-06 mm. (c) Korkeintaan 6 wattia, jos paksuus on vähintään 0,6 mm ja korkeintaan 1,5 mm. 15. Erikoisteräkset: ovat kyselylomakkeessa 2-16 esitettyjen määritelmien mukaisia teräksiä. III RIVIKOHTAISET HUOMAUTUKSET 1. Rivi 013 Nämä ovat kuumavalssattuja leveitä nauhoja muiksi perustamissopimuksen piiriin kuuluviksi terästuotteiksi jatkoprosessointia varten - olipa kyseessä sitten todellinen uudelleen valssaus tai muu prosessi, kuten esim. leikkaaminen (kuumavalssattujen levytuotteiden tuottamiseksi), halkaisemiseksi (kuumavalssattujen kapeiden nauhojen tuottamiseksi) tai pinnoittaminen (esim. sinkillä pinnoittaminen) EHTY-tehtaalla. 2. Rivit 031, 032 ja 033 Tähän merkitään kuumavalssattujen leveiden nauhojen toimitukset ei EHTY-asiakkaiden (kuluttajat, tukkukauppiaat ja kolmansien maiden asiakkaat) suoraan käyttöön. 3. Rivit 107 ja 108 Myös kuonareikätangot, joita käytetään valuaukkojen avaamiseen. 4. Rivi 170 Tämän rivin tietojen on oltava yhtäpitäviä kyselylomakkeen 2-74 rivin 30 tietojen kanssa. (1) Tämän määritelmän mukaisesti valssilanka viimeisteltynä ja leikattuna toimitettuna luokitellaan samaan ryhmään samanmuotoisten ja -kokoisten kauppaterästankojen kanssa, ja ne ovat volmassa olevien sallittujen mittapoikkeamien alaisia. EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia- ja teollisuustilastot D 3 TERÄSTOIMITUKSET KOLMANSIIN MAIHIN Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2-72 Osa I OHJEET I Yleistä ja määritelmät Ks. kyselylomaketta 2-71. II KOLMANSIA MAITA KOSKEVA LUOKITUS Sarake 100: Eurooppa Sarakkeet 110 ja 130 yhteensä. Sarake 110: Länsi-Eurooppa sisältää sarakkeissa 111-117 lueteltujen maiden lisäksi: Islanti Andorra Färsaaret Malta Gibraltar Vatikaani Sarake 130: Itä-Eurooppa sisältää seuraavat mat: Bulgaria Unkari Puola Romania Tsekkoslovakia Neuvostoliitto Saksan demokraattinen tasavalta Albania Sarake 210: USA ja sen omistamat alueet, jotka ovat: Puerto Rico, Panaman kanavavyöhyke, Yhdysvaltain Tyynenmeren pienet erillissaaret, Yhdysvaltain Neitsytsaaret. Sarake 230: Keski-Amerikka: sisältää seuraavat maat: Kuuba Costa-Rica Guatemala Haiti Honduras Meksiko Bermuda Belize Nicaragua Panama (pl. kanavavyöhyke) Dominikaaninen tasavalta El Salvador Bahama Turks- ja Caicossaaret Guadelope Martinique Caymansaaret Jamaika Barbados Länsi-Intia Trinidad ja Tobago Grenada Alankomaiden Antillit Sarake 240: Etelä-Amerikka: tämä vyöhyke sisältää seuraavat maat: Argentiina Brasilia Bolivia Chile Kolumbia Ecuador Falklandinsaaret Paraguay Peru Uruguay Venezuela Guyana Ranskan Guyana Suriname Sarake 330: Lähi- ja Keski-Itä Tämä vyöhyke sisältää seuraavat maat: Kypros Libanon Syyria Irak Iran Israel Jordania Saudi-Arabia Kuwait Bahrain Qatar Arabiemiirikunnat Oman Pohjois- ja Etelä-Jemen >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> TERÄSTOIMITUKSET KOLMANSIIN MAIHIN Kyselylomake 2-72 Osa I Maa: Vuosi: Kuukausi: Palautettava kahtena kappaleena rekisteröidyn postin kautta kunkin kuukauden 25. päivään mennessä edellisen kuukauden osalta. Yksikkö: tonnia Rivi EUROOPPA Yhteensä josta: Länsi Itä (110 + 130) Yhteensä Ruotsi Suomi Norja Sveitsi Itävalta Turkki Jugoslavia Yhteensä josta Neuvostoliitto Tuotteet Sarake 100 110 111 112 113 114 115 116 117 130 131 I TAVALLINEN TERÄS A. Valanteet, välituotteet ja kuumavalssattu leveä nauha Valanteet ja välituotteet(a) 010 Kuumavalssattu leveä nauha 020 B. Viimeistellyt valssaustuotteet Raskaat kiinteät tiemateriaalit 101 Keveät kiinteät tiemateriaalit 102 Ponttiteräs 103 Leveälaippaiset palkit 104 Muut palkit, I-, U. H-profiilit, vähintään 80 mm ja zores 105 Valssauslanka, kelattu 106 Betoniterästangot (myös oikaistut tangot)(b) 107 Muut kauppaterästangot (myös oikaistut tangot) 108 Leveälattateräkset 109 Kuumavalssattu kapea nauha, myös putkinauha (alle 600 mm) 110 Keloista leikatut levyt vähintään 4.76 mm 111 3 4.75 mm 112 alle 3 mm 113 Vaihtosuuntaisvalssauslevyt vähintäänvähintään 4.76 mm 114 3 4.75 mm 115 alle 3 mm 116 Kylmävalssatut levyt (myös kylmävalssattu leveä nauha) vähintään 3 mm 117 alle 3 mm 118 Yhteensä valssaustuotteet (101-118) 100 C. Lopputuotteet: Kylmävalssattu kapea nauha valkolevyä varten 141 Valkolevy, muut tinatut levyt ja TFS 142 Mustalevy 143 Sinkillä pinnoitetut, lyijyllä pinnoitetut ja muut pinnoitetut levyt 144 Sähkötekniset levyt (yhteensä) (myös kuumavalssattu sähkötekninen nauha), 145 josta: 1. suuntautumattomat a) häviö vähintään 2 W/kg 151 b) häviä alle 2 W/ kg 152 2. raesuunnatut 153 Viimeistellyt tuotteet yhteensä (rivit 141-145) 140 Tavalliset teräkset yhteensä (010 + 020 + 100 + 140) 141 II ERIKOISTERÄKSET YHTEENSÄ 170 III KAIKKI YHTEENSÄ (160 + 170) 180 (a) Myös pyöreät ja neliönmuotoiset putkiaihiot. (b) Ainoastaan oikaistut tangot käytettäväksi betoniterästankoja varten. . (Paikka) . (Päiväys) > KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia- ja teollisuustilastot D 3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2-72 Osa II TERÄSTOIMITUKSET KOLMANSIIN MAIHIN TERÄSTOIMITUKSET KOLMANSIIN MAIHIN Kyselylomake 2-72 Osa II Maa: Kuukausi: Vuosi: Palautettava kahtena kappaleena rekisteröidyn postin kautta kunkin kuukauden 25. päivään mennessä edellisen kuukauden osalta. Yksikkö: tonnia Rivi AMERIKKA ASIEN Yhteensä (210+220 +230+240) josta Pohjois USA ja sen omistamat Kanada ja Newfoundland KeskiEteläYhteensä josta Kiina Intia Lähi-ja Keski-Itä AFRIKKA AUSTRALIA JA OSEANIA Kaikki yhteensä Tuotteet Sarake 200 210 220 230 240 300 310 320 330 400 500 600 I. I TAVALLINEN TERÄS A. Valanteet, välituotteet ja kuumavalssattu leveä nauha Valanteet ja välituotteet(a) 010 Kuumavalssattu leveä nauha 020 B. Viimeistellyt valssaustuotteet Raskaat kiinteät tiemateriaalit 101 Keveät kiinteät tiemateriaalit 102 Ponttiteräs 103 Leveälaippaiset palkit 104 Muut palkit, I-, U. H-profiilit, vähintään 80 mm ja zores 105 Valssauslanka, kelattu 106 Betoniterästangot (myös oikaistut tangot) (b) 107 Muut kauppaterästangot (myös oikaistut tangot) 108 Leveälattateräkset 109 Kuumavalssattu kapea nauha, myös putkinauha (alle 600 mm) 110 Keloista leikatut levyt vähintään 4.76 mm 111 3-4.75 mm 112 alle 3 mm 113 Vaihtosuuntaisvalssauslevyt vähintään 4.76 mm 114 3-4,75 mm 115 alle 3 mm 116 Kylmävalssatut levyt (myös kylmävalssattu leveä nauha)vähintään 3 mm 117 alle 3 mm 118 Yhteensä valssaustuotteet (101-118) 100 C. Lopputuotteet Kylmävalssattu kapea nauha valkolevyä varten 141 Valkolevy, muut tinatut levyt ja TFS 142 Mustalevy 143 Sinkillä pinnoitetut, lyijyllä pinnoitetut ja muut pinnoitetut levyt 144 Sähkötekniset levyt (yhteensä) (myös kuumavalssattu sähkötekninen nauha), 145 josta: 1. suuntautumattomat a) häviö vähintään 2 W/kg 151 b) häviä alle 2 W/kg 152 2. raesuunnatut 152 Viimeistellyt tuotteet yhteensä (rivit 141-145) 140 Tavalliset teräkset yhteensä (010+020+100+140) 160 II ERIKOISTERÄKSET YHTEENSÄ 170 III KAIKKI YHTEENSÄ (160+170) 180 (a) Myös pyöreät ja neliönmuotoiset putkiaihiot. (b) Ainoastaan oikaistut tangot käytettäväksi betoniterästankoja varten. . (Paikka) . (Päiväys) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO EHTY TILASTOTOIMISTO Energia- ja teollisuustilastot D 3 Luxemburg, tammikuu 1986 Kyselylomake 2-73 Osa I TERÄSTOIMITUKSET KANSALLISILLE MARKKINOILLE TUOTTEITTAIN JA KULUTTAJATOIMIALOITTAIN OHJEET I YLEISOHJEET 1. Tälle kyselylomakkeelle on merkittävä kaikkien terästuotteiden määränpää siinä tilassa, jossa ne lähtevät terästehtaalta (perustamissopimuksen tarkoittamassa merkityksessä). Sen vuoksi tämä kyselylomake sisältää tehtaan oman kulutuksen ja toimitukset integroiduille terästehtaiden osastoille, joiden toiminta ei kuulu perustamissopimuksen piiriin. Kaksinkertaisen kirjauksen välttämiseksi niihin ei kuitenkaan pidä sisällyttää toimituksia toiselle terästehtaalle perustamissopimuksen tarkoittamassa merkityksessä, jos tämä tehdas jalostaa tuotteet muiksi tuotteiksi perustamissopimuksen tarkoittamassa merkityksessä. 2. Tarkasteltava vuosi on kalenterivuosi. 3. Toimituksiin sisältyvät kaikkien tuotteiden toimitukset, myös huonolaatuisten mutta ei välittömästi uudelleen sulatettavien (kuten ei-priimatuotteet, levyjen särmäykset ja jätepäät). Merkitkää toimitettujen tuotteiden tonnimäärät siinä tilassa, jossa ne lähetetään tehtaalta. 4. Toimitusten tulisi sisältää vuokravalssaustuotteet kyselylomakkeen 2-71 tarkoittamassa merkityksessä. 5. Tällä kyselylomakkeella kuluttajatoimialat määritellään yleisen toimialaluokituksen (NACE) mukaan ja luokitellaan yhteenvetoryhmiin, jotka tunnetaan nimellä 'pääryhmä' terästä käyttävien asiakkaiden kunkin tehtaan päätoiminnon mukaan. Tässä menetelmässä korostetaan tapoja, jolla terästuotteita käytetään ja se on yhdenmukainen Euroopan teräslaatujen standardeissa määriteltyjen pääominaisuuksien ja soveltamistapojen kanssa. 6. Menetelmät ja periaatteet, joita noudatetaan, on luokitella asiakkaat toimialan ja toimitusten kirjaaminen. 1. PERIAATE: Ensimmäisen vastaanottajan toimiala tulisi ilmoittaa, so. sen, joka vastaanottaa teräksen muodossa, jossa terästeollisuus sen myy perustamissopimuksen tarkoittamassa merkityksessä. 2. PERIAATE: Jos vastaanottavalla yhtiöllä on useita tehtaita, jokaista tehdasta tulisi tarkastella erikseen ja sen toimiala todeta. 3. PERIAATE: Jos tehtaalla on useanlaista toimintaa, tulisi esittää juuri se toiminta, joka on tehnyt tilauksen ja kyseessä olevat eri toiminnot tulisi selvästi määrittää yhteistyössä asiakkaan kanssa. 4. PERIAATE: Jos vastaanottajalla on useanlaista toimintaa, joista ainoastaan yksi käyttää terästä, asiakas luokitellaan viimeksimainitun perusteella siinäkin tapauksessa, että toiminta on integroitu tai liitetty asiakkaan toiseen tärkeämpään toimintoon, mutta joka ei suoraan koske teräksen ensisijaista prosessointia tai ensisijaista käyttöä (esim. tekstiilit, kemikaalit). 5. PERIAATE: Vastaanottajien toimialaa ei koskaan tulisi määrittää toimitettujen terästuotteiden tyy