2000/17/EY: Komission päätös, tehty 30 päivänä maaliskuuta 1999, Alankomaiden suunnittelemasta tuesta Nerefco-jalostamon tuotantoprosessiin integroidun kaasuturbiinin hankkimiseen (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 904) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)



Virallinen lehti nro L 006 , 11/01/2000 s. 0046 - 0051



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 30 päivänä maaliskuuta 1999, Alankomaiden suunnittelemasta tuesta Nerefco-jalostamon tuotantoprosessiin integroidun kaasuturbiinin hankkimiseen (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 904) (Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/17/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainitun artiklan mukaisesti antanut niille, joita asia koskee, mahdollisuuden esittää huomautuksensa(1), sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY 1) Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti Nerefco-jalostamon tuotantoprosessiin integroidun kaasuturbiinin hankintaan myönnettävästä tuesta 10 päivänä lokakuuta 1997 päivätyllä ja 14 päivänä lokakuuta 1997 komission pääsihteeristöön saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. 2) Komissio pyysi lisätietoja 4 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä, johon Alankomaiden viranomaiset vastasivat 8 päivänä tammikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Komissio lähetti toisen lisätietopyynnön 26 päivänä tammikuuta 1998 ja sai vastauksen 9 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyssä kirjeessä. Viimeinen lisätietopyyntö lähetettiin 8 päivänä huhtikuuta 1998, ja 25 päivänä toukokuuta 1998 pidettiin kokous, johon osallistui Alankomaiden ja komission edustajia. Kokouksen jälkeen Alankomaiden viranomaiset lähettivät vastauksensa faksitse 28 päivänä toukokuuta 1998. 3) Komissio ilmoitti 13 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellään SG(98) D/5699 Alankomaiden hallitukselle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely kyseisen tuen osalta. 4) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin. Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio kehotti muita jäsenvaltioita ja niitä, joiden etua asia koskee, lähettämään huomautuksensa komissiolle. II TUEN KUVAUS 5) Nerefco-jalostamon tuotantoprosessiin integroidun kaasuturbiinin hankkimista koskeva hanke liittyy yleiseen hiilidioksidipäästöjen vähentämissuunnitelmaan, jota Alankomaiden hallitus alkoi toteuttaa syksyllä 1997. Suunnitelman avulla hallitus haluaa edistää hankkeita, joiden tavoitteena on hiilidioksidipäästöjen huomattava vähentäminen ja kestävä talouskasvu. 6) Kyseisen hankkeen tavoitteena on hiilidioksidipäästöjen vähentäminen. Siinä rakennetaan täysin yhtenä osana jalostamon tuotantolaitteistoa toimiva kaasuturbiini korvaamaan perinteiset erilliset lämpö- ja sähkövoimalat. Siirtyminen lämpövoimaloissa kaasuturbiinien käyttöön parantaa merkittävästi energiatehokkuutta ja vähentää hiilidioksidipäästöjä verrattuna tavanomaiseen menetelmään, jossa lämpöä ja sähköä tuotetaan erikseen. Kaasuturbiineja ei kuitenkaan käytetä tuotantolaitoksissa niiden heikon käyttövarmuuden vuoksi. Kaasuturbiinit ovat huomattavasti herkempiä häiriöille kuin perinteiset laitteistot ja vaativat niitä enemmän huoltoa. Lisäksi kaasuturbiinien asentamisen investointikustannukset ovat muita vaihtoehtoja suuremmat. 7) Hanke toteutetaan Rotterdamissa sijaitsevassa Nerefco-jalostamossa. Seuraavat yritykset osallistuvat hankkeeseen: - Texaco Nederland BV - Eneco BV, alueellinen sähköntuottaja - Nerefco, BP:n ja Texacon yhteisyritys. Tuensaaja on yhteisyritys, jonka Eneco BV ja Texaco Nederland BV perustavat. 8) Nerefco-yrityksellä on Rotterdamin Europoortissa sijaitseva jalostamo, johon kuuluu muun muassa kaksi tislauslaitetta raakaöljyn ensimmäistä tislausta varten. Nykyään raakaöljy kuumennetaan prosessilämpötilaan kahdessa kuumennuslaitteessa, jotka käyttävät raskasta polttoöljyä. Nerefco tuottaa tislausprosessin yhteydessä sekä prosessilämpöä (tuotetun lämmön käyttöteho [...](3) MWth) että omassa lämpövoimalassa höyryä jalostamon käyttöön (käyttöteho [...] * tuhatta öljytonniekvivalenttia vuodessa) ja osan tarvitsemastaan sähköstä. 9) Tuotantoprosessiin integroidun kaasuturbiinin rakentaminen parantaa energiatehokkuutta. Integroitu kaasuturbiini toimii seuraavasti: Turbiinilla käytetään generaattoria. Kaasuturbiinin poistokaasut johdetaan lämmönsiirtimeen, jossa raakaöljy kuumennetaan prosessilämpötilaan (375°C). Tämän jälkeen poistokaasujen lämmön avulla tuotetaan höyryä jalostamolle. Energiatehokkuus on erittäin korkea sen ansiosta, että raakaöljy voidaan suoraan kuumentaa korkeaan lämpötilaan. Uusi järjestelmä korvaa 40 prosenttia raakaöljyn prosessilämpötilaan kuumentamiseen tarvittavasta tuotantokapasiteetista ja 10 prosenttia höyryntuotannosta. Se tuottaa myös 70 MWe lisää sähköenergiaa. Hanke ei lisää tislauskapasiteettia. 10) Alankomaiden viranomaisten mukaan jalostusprosessia ja energiantuotantoa ei ole aiemmin liitetty näin tiiviisti toisiinsa yhteisössä. Järjestelmästä on seuraavia etuja: a) Jalostamon hiilidioksidipäästöt vähenevät 790000 tonnista vuodessa 530000 tonniin vuodessa, eli 260000 tonnia vuodessa. Koko Alankomaiden kannalta kyseessä on 0,2 prosentin vähennys. b) Myös monet muut haitalliset päästöt vähenevät. Esimerkiksi rikkidioksidipäästöt vähenevät 16 prosenttia ja typen oksidien päästöt 11 prosenttia. c) Sähkön, höyryn ja prosessilämmön tuottamiseen tarvittavan energian määrä laskee öljyekvivalenttitonneina mitattuna 270000 tonnista 205000 tonniin. Näin ollen energiatehokkuus paranee 60 prosentista 80 prosenttiin. Jatkohankkeiden edistämiseksi yritykset perustavat käyttäjäryhmän, joka koostuu asiasta kiinnostuneista muiden yritysten edustajista. Ryhmä osallistuu suoraan hankkeen valmisteluun. 11) Hankkeen tekniset riskit ovat seuraavat: a) kaasuturbiinin käyttövarmuus ei ole yhtä hyvä kuin perinteisen kuumennuslaitteen; b) kaasuturbiinin, lämmönsiirtimen ja kuumennuslaitteen hallintaan on kehitettävä luotettava järjestelmä. Uuden järjestelmän riskien vähentämiseksi ja häiriöttömän lämmönsaannin varmistamiseksi vanha heikkotehoinen järjestelmä säilytetään varajärjestelmänä. 12) Investoinnin kokonaisarvo on 93 miljoonaa Alankomaiden guldenia (noin 42,2 miljoonaa euroa), mihin sisältyy kaasuturbiinin, kuumennuslaitteen ja tähdelämpökattilan rakentaminen. 13) Alankomaiden viranomaiset laskivat menettelyn aloittamisajankohtana tukikelpoiset kustannukset seuraavalla tavalla: Kustannuksista vähennettiin ensin tulevissa energiakustannuksissa saavutettava säästö. Kymmenen vuoden aikana säästöä arvioitiin kertyvän 39 miljoonaa guldenia (noin 17,7 miljoonaa euroa). Tämä määrä vähennettiin kokonaisinvestointikustannuksista tukikelpoisten kustannusten määrittämiseksi. Tämän jälkeen tehtiin korjaus, jossa otetaan huomioon kuumennuslaitteen vaihdosta ja vanhan laitteen ylläpidosta aiheutuvat kustannukset (3,3 miljoonaa guldenia eli noin 1,5 miljoonaa euroa). Hankkeen tukikelpoiset kustannukset olivat siten 50,7 miljoonaa guldenia (eli noin 23 miljoonaa euroa). 14) Alankomaiden viranomaiset esittivät ilmoituksen yhteydessä hankkeelle enintään 15 miljoonan guldenin tukea (noin 6,8 miljoonaa euroa), mikä on 29,6 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Ilmoituksessa rakennusajan arvioitiin kestävän vuoden 1997 lopusta vuoden 1999 alkuun. Laitteiston rakentamista on kuitenkin lykätty siihen asti, kunnes on saatu lisävarmuus tuen luvallisuudesta. Laitteiston rakennusaika on runsas vuosi. 15) Nerefco-jalostamon nykyisen energiahuollon muuttamiseen ei ole mitään ympäristöoikeudellista velvoitetta. III MENETTELYN ALOITTAMISEN PERUSTEET 16) Komissio ilmoitti Alankomaiden viranomaisille 13 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä menettelyn aloittamisesta, koska oli epäselvää, täyttikö tuki edellytykset, jotka on määrätty yhteisön suuntaviivoissa ympäristönsuojeluun myönnettävälle valtiontuelle(4). Epäselvyys koski ylimääräisten investointikustannusten suuruuden määrittämistä. Yhteisön suuntaviivojen mukaan tukikelpoisiin kustannuksiin voidaan sisällyttää ainoastaan sellaiset ylimääräiset investointikustannukset, jotka ovat välttämättömiä ympäristönsuojelullisen tavoitteen saavuttamiseksi (3.2.1 kohta). Asian kannalta olennaisia olivat erityisesti seuraavat kohdat: a) Korvauskustannukset: Nykyisen käytännön mukaan komissio laskee ympäristöystävällisestä investoinnista aiheutuvat ylimääräiset investointikustannukset vertaamalla niitä kustannuksiin, jotka aiheutuisivat vastaavan tuotantokapasiteetin toteuttamisesta tavanomaista teknologiaa käyttäen. Komissio ei voinut määrittää ylimääräisiä investointikustannuksia sille toimitettujen tietojen perusteella, koska niistä puuttuivat tiedot laitteiston korvauskustannuksista. Komission mielestä vanhan laitteiston pitäminen toiminnassa ei poista Alankomaiden viranomaisten velvoitetta verrata suunniteltuja investointikustannuksia tavanomaisen laitteiston kokonaiskustannuksiin todellisina hintoina laskettuina. b) Sähköntuotannon 70 MWe:n suuruinen lisäys: Ilmoituksessa todetaan, että hankkeen toteutuminen johtaa sähköntuotantokapasiteetin kasvuun. Alankomaiden yhteenlaskettu sähköntuotantokapasiteetti kasvaa noin 0,3 prosenttia. Menettelyn aloittamisajankohtana komissiolla ei ollut selvää käsitystä siitä, miten tämä oli otettu huomioon tukikelpoisten kustannusten laskennassa. 17) Komissio totesi lisäksi, että tukikelpoisia kustannuksia laskettaessa kustannussäästöt oli vähennetty 10 prosentin diskonttokoron suuruisina yritysveron jälkeen. Lisäksi kustannukset laskettiin vain 10 vuoden ajalle, joka ei näyttänyt vastaavan kyseisen investoinnin poistoaikaa. Ehdotetun tuen tukikelpoisten kustannusten laskemiseksi komissio pyysi Alankomaiden viranomaisia käyttämään viitekorkona samaa diskonttokorkoa kuin komissio käyttää tulevaisuudessa toteutuviin tuloihin ja menoihin. Lisäksi komissio huomautti, että tuki-intensiteetin vertaamiseksi 16 kappaleessa mainituissa yhteisön suuntaviivoissa määritettyyn tuki-intensiteettiin (3.2.3 kohdan b alakohta) ilmoitettujen lukujen on oltava bruttomääräisiä (ennen verojen vähentämistä). Ajanjakson, jolle tulevaisuudessa toteutuvat tulot ajoitetaan, on oltava sama kuin poistoajan. IV KOLMANSIEN JA MUIDEN JÄSENVALTIOIDEN HUOMAUTUKSET 18) Komissio ei saanut huomautuksia kolmansilta eikä muilta jäsenvaltioilta. V ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET 19) Alankomaiden viranomaiset ovat vastanneet menettelyn aloittamiseen 15 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Alankomaiden viranomaisten huomautukset voidaan esittää yhteenvetona seuraavasti: 20) Ottaakseen huomioon komission tekemät huomautukset Alankomaiden viranomaiset ovat soveltaneet tukikelpoisten kustannusten määrittämiseen uutta lähestymistapaa. Uusi lähestymistapa vastaa Alankomaiden viranomaisten mukaan 16 kappaleessa mainittujen yhteisön suuntaviivojen lähtökohtia ja määritelmiä. Sähköntuotantokapasiteetin laajentaminen (70 MWe:n kasvu) erotetaan siinä täysin hankkeesta. Tämän lisäksi tukikelpoisten investointikustannusten suuruutta korjataan niiden investointikustannusten suhteen, jotka koituisivat silloin, jos samansuuruinen sähköntuotannon kapasiteetin lisäys toteutettaisiin pienemmässä sähkövoimalassa. Alankomaiden viranomaiset arvioivat, että tällainen investointi tavanomaiseen sähkövoimaan olisi suuruudeltaan 43,9 miljoonaa guldenia (noin 19,9 miljoonaa euroa). Tukikelpoisia kustannuksia määritettäessä on investointikustannuksista siten vähennettävä kyseisensuuruinen summa. 21) Toinen korjaus tukikelpoisia kustannuksia määritettäessä tehdään siten, että otetaan huomioon lämmöntuotannon muuttuvissa kustannuksissa saavutettavat säästöt tavanomaiseen lämmöntuotantoon verrattuna. Tämä säästö pääomitetaan. Alankomaiden viranomaiset ovat käyttäneet säästön laskennassa komission soveltamaa viitekorkoa, ja se on laskettu bruttomääräisenä (ennen verojen vähentämistä). Laskenta perustuu 15 vuoden reaaliselle poistoajalle. Näin saatu säästö on 2,6 miljoonaa guldenia (noin 1,2 miljoonaa euroa). Se vähennetään investointikustannuksista. 22) Alankomaiden viranomaiset katsovat, että korjausten jälkeen investointikustannukset käsittävä summa koostuu ylimääräisistä investointikustannuksista, jotka ovat välttämättömiä ympäristönsuojelullisen tavoitteen saavuttamiseksi. Viranomaiset eivät pitäneet tarpeellisena tavanomaisen laitteiston osittaiseen korvaamiseen liittyvää korjausta. Tälle esitettiin useita perusteluja, jotka voidaan esittää yhteenvetona seuraavasti: 23) Uuden laitteiston prosessilämmön ja höyryn tuotantoon tarkoitettu osa on kokonaisuudessaan tarpeen ympäristönsuojelullisen tavoitteen saavuttamiseksi. Uudet laitteistot rakennetaan Nerefco-jalostamon alueella nykyisten laitteistojen rinnalle. Vaikka uusi laitteisto korvaakin osan prosessilämmön (40 prosenttia) ja höyryn (10 prosenttia) tuotannosta, vanhat laitteistot on edelleen välttämätöntä pitää toiminnassa. Tavanomaisten laitteistojen käytöstä poistaminen johtaisi jalostamolaitteistojen käytettävyyden ja luotettavuuden heikentymiseen tavalla, jota ei voida hyväksyä. Lisäksi on otettava huomioon, että kysymyksessä on riskialtis hanke. Tuotantoprosessiin integroidun kaasuturbiinin käyttövarmuus on todettava vielä käytännössä. Kaasuturbiinin suunnitellut ja ennakoimattomat huoltojaksot ovat myös lukuisampia kuin nykyisten jalostamolaitteistojen. Tavanomaiset laitteistot otetaan huoltojaksojen aikana kokonaisuudessaan käyttöön, jotta kaasuturbiinilaitteiston toiminta tai sen käyttöhäiriöt eivät mitenkään vaikuttaisi jalostustoimintaan. Alankomaiden viranomaiset katsovatkin, että kysymys on kokonaisuudessaan ylimääräisistä investointikustannuksista. Tähän liittyen viranomaiset toteavat, ettei jalostamolaitteistojen kapasiteettia lisätä. Vaikka raakaöljyn kuumennuskapasiteetti kasvaakin, sen jalostuskapasiteetti säilyy ennallaan. Jalostuskapasiteetti määräytyy tislauslaitteiston perusteella, ja sen kapasiteetti säilyy entisen suuruisena. 24) Edellä 23 kappaleessa esitettyjen perustelujen mukaisesti Alankomaiden viranomaiset laskevat tukikelpoiset kustannukset seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 25) Edellä olevan perusteella Alankomaiden viranomaiset ovat pienentäneet ehdotettua tukea 15 miljoonasta guldenista (noin 6,8 miljoonaa euroa) 13,91 miljoonaan guldeniin (noin 6,33 miljoonaa euroa). Tämä vastaa 30 prosentin tuki-intensiteettiä, jos tukikelpoisiksi kustannuksiksi katsotaan edellä esitetyt 46,5 miljoonaa guldenia (noin 21,1 miljoonaa euroa). VI ARVIOINTI 26) Koska ilmoitettu tuki hyödyttää tiettyä yritystä, siihen sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohtaa. Alankomaiden viranomaisten tukitoimenpidettä koskeva ilmoitus täyttää EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kappaleessa säädetyn velvoitteen. 27) Komission on tutkittava, voidaanko tukea pitää yhteismarkkinoille soveltuvana EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla. 28) EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohtaa ei voida soveltaa kyseiseen tapaukseen, sillä kysymyksessä ei ole niissä tarkoitettu sosiaalinen tuki tai luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi tarkoitettu tuki, eikä tukitoimenpide myöskään koske 92 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja alueita. 29) EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohtaa ei voida soveltaa kyseiseen tapaukseen, koska tukea ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alikehittyneillä alueilla, jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen eikä kulttuurin tai kulttuuriperinnön edistämiseen. 30) Kyseinen tukitoimenpide voidaan hyväksyä ainoastaan tietyn taloudellisen toiminnan edistämistä koskevan 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Kyseisessä tapauksessa valtiontuki liittyy ympäristönsuojeluun. Komissio on tämän vuoksi arvioinut hanketta niiden edellytysten perusteella, jotka on määrätty edellä 16 kappaleessa mainituissa yhteisön suuntaviivoissa ympäristönsuojeluun myönnettävälle valtiontuelle. Jos tuki täyttää suuntaviivoissa asetetut edellytykset, se voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen mukaisesti. 31) Komissio toteaa, että ilmoitetulla tuella pyritään edistämään hiilidioksidipäästöjen vähentämistä, mikä on yhteisön tärkeä tavoite(5). Hankkeen toteuttaminen vähentää huomattavasti hiilidioksidipäästöjä sekä johtaa merkittävään energiansäästöön ja muiden haitallisten päästöjen kuten rikkidioksidin ja typen oksidien vähenemiseen. 32) Kansallisella tai yhteisön tasolla ei ole tähän asti ollut velvoittavia normeja, joiden nojalla yritysten olisi vähennettävä hiilidioksidipäästöjään. Tämän vuoksi tuki kuuluu edellä 16 kappaleessa mainittujen yhteisön suuntaviivojen 3.2.3 kohdan c alakohdan sovellusalaan (tuki aloilla, joilla ei ole lakisääteisiä normeja). Yrityksille, jotka tekevät investointeja parantaakseen toimintaansa ympäristönsuojelun alalla, voidaan yhteisön suuntaviivojen 3.2.3 kohdan c alakohdan mukaan myöntää tukea. Komissio toteaa, että hankkeen on määrä vähentää hiilidioksidipäästöjä 260000 tonnia vuodessa. Komissio pitää tätä merkittävänä ympäristönsuojelullisena toimena, joka on vaikutuksiltaan riittävä täyttääkseen 3.2.3 kohdan c alakohdassa määrätyt edellytykset. 33) Yhteisön suuntaviivojen 3.2.1 kohdan mukaan tukikelpoisiin investointikustannuksiin voidaan sisällyttää ainoastaan sellaiset ylimääräiset investointikustannukset, jotka ovat välttämättömiä ympäristönsuojelullisen tavoitteen saavuttamiseksi. 34) Komissio aloitti menettelyn, koska sille oli epäselvää, millä tavalla Alankomaiden viranomaiset olivat määrittäneet tukikelpoisten investointikustannusten suuruuden. Komission huomautukset koskivat erityisesti tapaa, jolla sähköntuotanto ja laitteiston korvauskustannukset oli otettu huomioon. Menettelyn aloittamisen jälkeen antamassaan vastauksessa Alankomaiden viranomaiset ovat esittäneet uuden lähestymistavan tukikelpoisten kustannusten määrittämiseksi. Kuten V jaksossa esitetään, sähköntuotanto on erotettu uudessa kustannusten määrittelyssä täysin hankkeesta. Uuteen tuotantokapasiteettiin tehdyt investoinnit eivät ole edellä 16 kappaleessa mainittujen ympäristönsuojelua koskevien suuntaviivojen perusteella tukikelpoisia. Komission käytäntönä on, että uuden tuotantokapasiteetin rakentamiseen liittyviä kustannuksia ei oteta huomioon tukikelpoisia kustannuksia laskettaessa. Komissio katsoo, että sähköntuotannon investointikustannusten erottaminen kokonaisinvestointikustannuksista on oikea korjaus tukikelpoisia kustannuksia määritettäessä. Näin ollen komissio katsoo, että 43,9 miljoonan guldenin (noin 19,9 miljoonaa euroa) suuruiset investointikustannukset, jotka aiheutuvat sähköntuotantokapasiteetin nostamisesta 70 MWe:lla, eivät ole tukikelpoisia kustannuksia. 35) Alankomaiden viranomaiset ovat korjanneet uudessa laskelmassaan tukikelpoisia investointikustannuksia myös siten, että niissä otetaan huomioon lämmöntuotannon muuttuvissa kustannuksissa saavutettava säästö tavanomaiseen tuotantoon verrattuna. Komissio katsoo, että tämä Alankomaiden viranomaisten tekemä 2,6 miljoonan guldenin (noin 1,2 miljoonaa euroa) suuruinen korjaus on asianmukainen. Tulevaisuudessa saavutettava säästö ei näy investointikustannuksissa, ja korjaus on tämän vuoksi välttämätön tosiasiallisten ylimääräisten investointien määrittämiseksi. Alankomaiden viranomaiset ovat käyttäneet säästön laskennassa komission määrittämää viitekorkoa, ja se on laskettu bruttomääräisenä (ennen verojen vähentämistä), kuten komissio pyysi 13 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyssä kirjeessään. Laskenta perustuu lisäksi reaaliselle poistoajalle. 36) Kuten 22 ja 23 kappaleessa on esitetty, Alankomaiden viranomaiset eivät pitäneet laitteiston korvaamiseen liittyvän korjauksen tekemistä tarpeellisena. Komissio kuitenkin katsoo, että tavanomaisen laitteiston korvaamiskustannukset on tässä yhteydessä otettava huomioon. Nykyisen käytännön mukaisesti komissio laskee ympäristöystävällisestä investoinnista aiheutuvat ylimääräiset investointikustannukset vertaamalla niitä kustannuksiin, jotka aiheutuisivat vastaavan tuotantokapasiteetin toteuttamisesta tavanomaista teknologiaa käyttäen. Vanhan laitteiston tuotantokapasiteetin pitäminen toimintakunnossa, jotta sitä voidaan käyttää jalostusprosessiin integroidun kaasuturbiinin käyttöhäiriöiden tai huoltoseisokkien aikana, ei poista velvoitetta kustannusten vertaamiseen. Uusi laitteisto toimii tosiasiallisesti täysin yhtenä osana jalostusprosessia ja korvaa 40 prosenttia raakaöljyn kuumentamiseen tarvittavasta lämmöntuotannosta ja 10 prosenttia höyryntuotannosta. Vanhaa laitteistoa käytetään ainoastaan häiriöistä johtuvien seisokkien tai huoltojaksojen aikana. Tämän vuoksi on selvästi kysymys vanhan laitteiston toiminnallisesta korvaamisesta nykyaikaisella laitteistolla. Vanhan laitteiston säilyttäminen varajärjestelmänä ei mitenkään vaikuta tähän. Komissio katsoo tämän vuoksi, että myös tässä tapauksessa kustannuksia on korjattava niiden kustannusten perusteella, jotka olisivat aiheutuneet, jos raakaöljyn kuumennuskapasiteetti ja höyryntuotanto olisi korvattu tavanomaisella laitteistolla. 37) Kuumennuslaitteen vaihdosta aiheutuvat kustannukset ovat 3,8 miljoonaa guldenia (noin 1,7 miljoonaa euroa)(6), kun otetaan huomioon 40 prosentin korvautumisaste ja vanhan kuumennuslaitteen toimintakuntoisena pitämisestä aiheutuvat lisäkustannukset. Alankomaiden viranomaisten mukaan höyryntuotannon korvauskustannukset ovat höyryntuotantokapasiteetiltaan uuden laitteiston veroisen tavanomaisen kuumennuslaitteiston perusteella laskettuna 5 miljoonaa guldenia (noin 2,26 miljoonaa euroa). Kyseisiin korvauskustannuksiin liittyvä kokonaiskorjaus on siten 8,8 miljoonaa guldenia (noin 3,9 miljoonaa euroa). 38) Investoinnin kokonaiskustannuksiin edellä mainittujen kohtien osalta tehtävien korjausten jälkeen saadaan seuraava tulos: >TAULUKON PAIKKA> 39) Jäljelle jääviä kustannuksia, joiden summa on 37,7 miljoonaa guldenia (noin 17,1 miljoonaa euroa), voidaan komission mielestä pitää ylimääräisinä investointikustannuksina, jotka aiheutuvat ainoastaan pyrkimyksestä saavuttaa ympäristönsuojelullinen tavoite. Edellä 16 kappaleessa mainittujen yhteisön suuntaviivojen 3.2.3 kohdan c alakohdassa määrätään, että sellaisilla aloilla, joilla ei ole lakisääteisiä normeja, voidaan ympäristönsuojelun parantamiseksi tarkoitettuihin investointeihin sallia tukea, jonka määrä on enintään 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Komissio voi tämän vuoksi hyväksyä 11,31 miljoonan guldenin (noin 5,14 miljoonaa euroa) suuruisen tuen. 40) On myös huomattava, että komissio suhtautuu periaatteessa erittäin myönteisesti lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin(7). Myös integroitua kaasuturbiinia käytettäessä tapahtuu lämpövoiman siirtoa. Komission arvioinnissa otetaan myönteisenä seikkana huomioon myös se, että laitteistoa käytetään ensimmäisen kerran näin suuressa mittakaavassa. Komissio ei saanut huomautuksia niiltä, joiden etua asia koskee, mikä vahvistaa sen käsitystä siitä, että kyseinen tapaus ei vaikuta kauppaan yhteisen edun vastaisesti. VII PÄÄTELMÄ 41) Ilmoitettu tuki kuuluu EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Komissio katsoo, että kyseisessä tapauksessa yhteismarkkinoille soveltuu enintään 11,31 miljoonan guldenin (noin 5,14 miljoonaa euroa) suuruinen tuki. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella voidaan tämän vuoksi sallia 11,31 miljoonan guldenin suuruinen tuki ottaen huomioon, että tuki on ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen(8) mukainen, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Valtiontuki, jonka Alankomaat aikoo myöntää Nerefco-jalostamon tuotantoprosessiin integroitua kaasuturbiinia koskevaan hankkeeseen ja joka on suuruudeltaan 15 miljoonaa guldenia, jota summaa on sittemmin pienennetty 13,91 miljoonaan guldeniin, soveltuu yhteismarkkinoille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla siten, että myönnettävä tuki on enintään 11,31 miljoonaa guldenia. Ehdotetun tuen 11,31 miljoonaa guldenia ylittävä osa ei sovellu yhteismarkkinoille eikä sitä saa panna täytäntöön. Tämän vuoksi tämä tukitoimenpide voidaan toteuttaa siten, että tuen määrä on enintään 11,31 miljoonaa guldenia. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen (1) EYVL C 334, 31.10.1998, s. 3. (2) EYVL C 334, 31.10.1998, s. 3. (3) Tämän tekstin osia on toimituksellisesti muutettu siten, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta. Nämä osat ovat hakasulkeissa ja merkitty tähdellä. (4) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3. (5) KOM(97) 481 lopullinen: komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Ilmastonmuutos - Euroopan unionin käsitykset Kioton ympäristökonferenssin kysymyksistä. SEK(1998) 615: Energy policy options for responding to the climate change challenge: towards the definition of a "post-Kyoto energy policy strategy". (6) Laitteiston korvauskustannusten määrittämisessä on käytetty perusteena 40:tä prosenttia (korvaussuhde, joka tarkoittaa raakaöljyn prosessilämpötilaan kuumentamiseen käytettävissä olevaa uuden laitteiston tuotantokapasiteettia verrattuna vanhaan laitteistoon) korvauskustannuksista (15 miljoonaa guldenia), jotka aiheutuisivat, jos vanha laitteisto korvattaisiin tavanomaisella laitteistolla. Lisäksi on otettu huomioon 40 prosenttia lisäkustannuksista, jotka aiheutuvat vanhan laitteiston toimintakuntoisena pitämisestä. Laitteiston ylläpidosta aiheutuvien lisäkustannusten määrittämisessä on käytetty perusteena vuosittaisten lisäkustannusten nettomääräistä nykyarvoa (0,56 miljoonaa guldenia) laskettuna 15 vuodelle soveltaen 5,5 prosentin viitekorkoa. Korjaus on siten 2,2 miljoonaa guldenia. Komissio pitää korjausta kohtuullisena, koska vanha laitteisto on säilytettävä varajärjestelmänä osaltaan tuotantoprosessiin integroidun kaasuturbiinin kokeellisen luonteen vuoksi. Tämä lisää ylläpitokustannuksia. Kuumennuslaitteen vaihdosta aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat siten 3,8 miljoonaa guldenia (noin 1,7 miljoonaa euroa). Höyryntuotantokapasiteetin korvauskustannukset (siten, että kapasiteetti vastaa 10:tä prosenttia höyryntuotannosta) tavanomaisen höyryntuotantolaitteiston perusteella laskettuna ovat 5 miljoonaa guldenia (noin 2,26 miljoonaa euroa). Korvauskustannuksiin liittyvä kokonaiskorjaus on siten 8,8 miljoonaa guldenia (noin 3,9 miljoonaa euroa). (7) KOM(97) 514 lopullinen: neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 15 päivänä lokakuuta 1997 annettu komission tiedonanto yhteisön strategiasta yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistämiseksi ja sen kehittämisen esteiden poistamiseksi. (8) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3.