EHTY:ä koskeva vuosikertomus (varainhoitovuodelta 1995)



Virallinen lehti nro C 377 , 13/12/1996 s. 0001 - 0016



EHTY:Ä KOSKEVA VUOSIKERTOMUS (varainhoitovuodelta 1995) (96/C 377/01) 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä syyskuuta 1995 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom, EHTY) N:o 2335/95, 88 artikla SISÄLLYS KohdatSivu ENSIMMÄINEN LUKU - HUOMIOT EHTY:N VAKAVARAISUUDESTA JA SEN PÄÄTOIMINTOJEN KEHITYKSESTÄ 1.1. - 1.26. 2 Johdanto 1.1. 2 EHTY:n vakavaraisuus 1.2. - 1.11. 2 Vakavaraisuussuhde 1.2. - 1.4. 2 Riskien jakaantuminen 1.5. - 1.7. 3 Kohdentamaton luottotappiovaraus 1.8. 3 Kohdennetut luottotappiovaraukset 1.9. - 1.11. 3 EHTY:n varojen ja niiden käytön muuttuminen 1.12. - 1.22. 4 Varojen käytön muuttuminen 1.13. - 1.15. 5 Varojen kehitys 1.16. - 1.20. 5 Omien varojen kehitys 1.21. - 1.22. 6 EHTY:n taseen kehitys 1.23. 7 Tilinpäätösaikataulu 1.24. 8 Yhteenveto 1.25. - 1.26. 8 TOINEN LUKU - LAINANANTOTOIMINTAA KOSKEVAT HUOMIOT 2.1. - 2.27. 8 Johdanto 2.1. - 2.4. 8 Lainat, jotka on myönnetty 54 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla 2.5. - 2.7. 10 Lainat, jotka on myönnetty 54 artiklan toisen kohdan nojalla 2.8. - 2.11. 10 Korkotuetut lainat (56 artiklan 2 kohdan a alakohta) 2.12. - 2.25. 11 Syntyneiden työpaikkojen tarkastaminen 2.14. - 2.20. 11 Pankkiehtojen tarkastus 2.21. 12 Rahoitusvälineen tehokkuuden arviointi 2.22. - 2.25. 12 Yhteenveto 2.26. - 2.27. 13 KOLMAS LUKU - EHTY:Ä KOSKEVA TARKASTUSLAUSUMA 3.1. - 3.6. 13 Komission vastaukset 14 ENSIMMÄINEN LUKU HUOMIOT EHTY:N VAKAVARAISUUDESTA JA SEN PÄÄTOIMINTOJEN KEHITYKSESTÄ Johdanto 1.1. Tässä luvussa käsitellään pääasiassa EHTY:n vakavaraisuutta 31. joulukuuta 1995 sekä sen talousarvioon ja pankkitoimintaan liittyviä ensisijaisia toimia. EHTY:n vakavaraisuudella on erityisen tärkeä merkitys etenkin seuraavista syistä: - Lukuun ottamatta omista varoista myönnettävien lainojen vähäistä määrää EHTY:n lainat rahoitetaan lainanotolla pankeista tai laskemalla liikkeelle obligaatioita. On siis tärkeää, että EHTY:llä on paras mahdollinen luokitus rahoitusmarkkinoilla. Tämä puolestaan edellyttää erittäin korkeaa vakavaraisuusastetta. - Koska EHTY:n myöntämien lainojen ehdot ovat (korkojen, valuuttojen ja erääntymisaikataulun osalta) enimmäkseen samat kuin niitä varten otettujen lainojen ehdot, EHTY:n pankkitoimintaan sisältyy ainoastaan riski myönnettyjen lainojen takaisinmaksun saamatta jäämisestä. - Pariisin sopimus päättyy vuonna 2002. Vakavaraisuuden varmistamiseksi olisi erityisesti tarkkailtava EHTY:n omien varojen kehitystä sopimuksen päättymiseen asti ja vielä sen jälkeenkin, jotta eräissä tapauksissa jopa vuoteen 2019 ulottuviin antolainoihin liittyvien ottolainojen hoito olisi turvattu (ks. kohta 2.3.). EHTY:n vakavaraisuus Vakavaraisuussuhde 1.2. Varainhoitovuoden 1986 vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä Euroopan parlamentti oli pyytänyt tilintarkastustuomioistuinta toimittamaan itselleen sellaiset kutakin varainhoitovuotta koskevat tiedot, jotka ovat tarpeen rahastojen, netto-omaisuuden ja käytettävissä olevien varojen laskemiseksi ja määrittelemiseksi niihin sovellettavien kaavojen avulla (1). 1.3. Vuodesta 1994 lähtien tilintarkastustuomioistuin ja komissio ovat molemmat käyttäneet ensisijaisena keinona EHTY:n vakavaraisuuden arvioimiseksi tätä tarkoitusta varten neuvoston direktiivissä 89/647/ETY (2) määriteltyä suhdelukua. Kyseisen suhdeluvun nimittäjään sisältyvät direktiivin mukaisesti painotetut varojen erät sekä taseen ulkopuoliset erät. Komissio sisällyttää kuitenkin suhdeluvun osoittajaan takuurahaston, voittovarat ja kohdentamattoman luottotappiovarauksen mutta ei muita eriä, vaikka kyseisiä eriä voitaisiin myös pitää EHTY:n omina varoina (ks. kohta 1.22.). Vakavaraisuussuhteen laskennassa käytettävien omien varojen määritelmä vastaa direktiivin tulkintaa, joka käytännössä ilmenee riittävän varovaisena arviointina. 1.4. Joulukuun 31 päivänä 1995 EHTY:n vakavaraisuussuhde oli 15,99 prosenttia, kun se 31. joulukuuta 1994 oli 14,95 prosenttia. Kasvu on seurausta vähentyneen lainojen myöntämisen aiheuttamasta nimittäjän pienenemisestä, ja tämän suuntauksen odotetaan jatkuvan myös tulevina vuosina aina EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymiseen saakka. Osoittajaan on sisällytetty kohdentamaton luottotappiovaraus kokonaisuudessaan (22 miljoonaa ecua) (ks. kohta 1.8.) ja osa takuurahastosta (9 miljoonaa ecua). Tämä on mahdollistanut suhteen pitämisen niissä rajoissa (14-16 prosenttia), joita asiantuntijatyöryhmä suositteli komission pyynnöstä heinäkuussa 1992 antamassaan selonteossa. Tätä varovaista vaihteluväliä vahvistettaessa on verrattu EHTY:n taseen rakennetta muiden vastaavien laitosten taseeseen sekä huomioitu EHTY:n toiminnan erityispiirteet. Riskien jakaantuminen 1.5. Vakavaraisuussuhde ei ole rahoituslaitoksen vakavaraisuuden ainut tunnusluku varsinkaan EHTY:n osalta sen nykyisessä tilanteessa. Pariisin sopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2002, eikä toiminnan jatkuvuuden olettamus ole EHTY:n osalta enää voimassa. Sen myöntämien lainojen kokonaismäärä pienenee ja kohdistuu yhä harvalukuisempiin velallisiin, mikä puolestaan johtaa riskien keskittymiseen. Jos yksikin velallinen laiminlyö lainojensa hoitamisen, EHTY:n omat varat saattavat merkittävästi vähetä, mikäli ne pienenevät samassa suhteessa lainojen määrän kanssa. Tällaisesta riskityypistä, joka aiheutuu kolmansiin osapuoliin nähden tehtyjen sitoumusten keskittymisestä, on neuvosto antanut direktiivin luottolaitosten suurten riskikeskittymien valvonnasta ja tarkastamisesta (3). 1.6. EHTY:n varainhoitovuotta 1994 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 1.5. (4) tilintarkastustuomioistuin muistuttaa kahdesta direktiivissä säädetystä rajasta, joista molemmat se totesi EHTY:n ylittäneen. Nämä rajat koskevat EHTY:n sitoumuksia yhden ja saman osapuolen (asiakkaan tai asiakasryhmän) kanssa: - yhden ainoan kolmannen osapuolen kanssa tehtyjen sitoumusten kokonaismäärä saa olla enintään 25 prosenttia EHTY:n omien varojen määrästä, - "suurten riskikeskittymien" kokonaismäärä saa olla enintään 800 prosenttia samaisista omista varoista. "Suuri riskikeskittymä" on kyseessä silloin, kun yhden ainoan kolmannen osapuolen kanssa tehtyjen sitoumusten kokonaismäärä on vähintään 10 prosenttia mainituista omista varoista. Vastauksessaan komissio ilmoitti olevansa tietoinen suuriin riskikeskittymiin liittyvistä ongelmista ja ottavansa mahdollisesti käyttöön uuden lähestymistavan yksityisen toimiston suorittaman analyysin tulosten pohjalta. 1.7. Tehdyn analyysin perusteella lopulta käyttöön otettu uusi lähestymistapa tarkoittaa, että suuria riskikeskittymiä varten tehdään varaus. Sen määrä, 55 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1995, lasketaan ylitysten määrän perusteella neuvoston direktiivin 93/6/ETY (5) liitteessä VI määrätyllä tavalla. Vaikka direktiiviä ei tosiasiassa olisikaan sovellettava EHTY:n tilanteeseen, tämä lähestymistapa on vaihtoehto, jonka ansiosta noudatetaan riittävän varovaista politiikkaa aiemmista toimista aiheutuneiden ylitysten suhteen. Kohdentamaton luottotappiovaraus 1.8. Komission vuonna 1993 uudelleen käyttöön ottama kohdentamaton luottotappiovaraus, joka oli tuolloin 50 miljoonan ecun suuruinen ja 31. joulukuuta 1994 suuruudeltaan 22 miljoonaa ecua, purettiin kokonaisuudessaan vuonna 1995. Tämän varauksen tarkoitus oli kattaa ensiluokkaisia takuita vailla oleviin saataviin kohdistuva luottotappioriski. Jokainen tämäntyyppinen velallinen analysoitiin, jolloin voitiin tapaus tapaukselta arvioida, liittyikö lainaan luottotappioriskiä vai ei. Kun analyysin tulos oli positiivinen eli riskin arvioitiin olevan olemassa, tehtiin asianmukainen kohdennettu varaus. Päinvastaisessa tapauksessa varausta ei katsottu tarpeelliseksi. Kohdentamattoman luottotappiovarauksen purkamisen avulla vakavaraisuussuhde voitiin pitää suositellun vaihteluvälin rajoissa (ks. kohta 1.4.). Luottotappioriskin analysoinnin parantuminen, suuriin riskikeskittymiin liittyvän varauksen käyttöönotto ja vakavaraisuussuhteen säilyminen suositellun vaihteluvälin rajoissa ovat seikkoja, joiden avulla kohdentamattoman varauksen purkaminen on perusteltavissa. Kohdennetut luottotappiovaraukset 1.9. Taseessa lainoihin liittyviä kohdennettuja luottotappiovarauksia vastaava summa on selvästi kasvanut 31 päivästä joulukuuta 1994, jolloin se oli 60 miljoonaa ecua, kun se 31. joulukuuta 1995 oli jo 155 miljoonaa ecua (6). Tämä 160 prosentin suuruinen kasvu johtuu lähes kokonaan yhdestä velallisesta, jolle EHTY on myöntänyt viisi lainaa (vuosina 1992, 1993 ja 1994) yhteensä noin 230 miljoonan ecun arvosta. Kyseistä velallista koskevat tiedot huomioon ottaen kirjanpitoon tehty varaus vaikuttaa riittävältä. 1.10. Komission toimivaltainen yksikkö on tehnyt taloudellista tilaa mittaavat analyysit riskivelallisille eli sellaisille, joiden EHTY:ltä saaduilla veloilla ei ole ensiluokkaisia takuita. Saatujen tulosten perusteella ei näyttäisi olevan tarvetta tehdä lisävarauksia. 1.11. Tarkasteltaessa lähemmin niitä kahta velallista, joiden vuoksi EHTY joutui tekemään suuret luottotappiovaraukset varainhoitovuonna 1992 (7), voidaan todeta, että niiden tilanteessa tapahtunut kehitys ei anna aihetta uusien luottotappiovarauksien tekemiseen. Ensimmäisen kohdalla EHTY oli lopullisesti luopunut 40 prosentin osuudesta saatavastaan tehdyn akordin mukaisesti. Tämän jälkeen kyseinen yritys fuusioitiin toiseen konserniin ja sille tehtiin pääomajärjestelyjä. Varainhoitovuoden 1994 lopussa sen taloudellinen tilanne oli budjettiin nähden tasapainossa, ja sen odotetaan muuttuvan voitolliseksi vuoden 1995 aikana. Näin ollen luottotappiovarauksen tekeminen sen yhteydessä ei näytä olevan tarpeen. Toisessa tapauksessa, jossa luottotappiovaraus oli tehty koko lainan määrästä, korot on maksettu ja osittainen takaisinmaksu suoritettu vuonna 1995. Kyseisen yhtiön taloudellinen tilanne on kuitenkin epävarma (se on haettu konkurssiin vuonna 1993), mikä antaa aiheen 100 prosentin luottotappiovaraukseen jäljellä olevasta lainan määrästä. EHTY:n varojen ja niiden käytön muuttuminen 1.12. EHTY pääsi vuonna 1995 toimintamenojen ja varainhoitovuoden tulojen väliseen tasapainoon (ks. taulukko 1). Näin ollen rahastojen ja EHTY:n toiminnallisen talousarvion rahoitusta varten käytettävissä olevien varausten käyttö, joka oli tunnusomaista vuosille 1992, 1993 ja 1994, on nyt palannut aiemmalle alhaiselle tasolleen. Tämä kehitys on seurausta erityisesti toimintamenojen voimakkaasta vähenemisestä. >TAULUKON PAIKKA> Varojen käytön muuttuminen 1.13. Sopimuksen voimassaolon päättymiseen liittyvän varojen vähenemisen vuoksi myös budjettimenoja on pitänyt pienentää merkittävästi. Erilaisiin tukimuotoihin tämä ei kuitenkaan ole vaikuttanut samassa suhteessa (ks. taulukko 2). Suhteellisesti eniten on vähentynyt korkotukien myöntäminen. Siihen liittyvät maksusitoumukset ovat pienentyneet 78 prosenttia, toisin sanoen vuonna 1994 käytetystä 51,5 miljoonan ecun määrästä 11,4 miljoonaan ecuun vuonna 1995, vaikka tukien määrä oli arvioitu 33 miljoonaksi ecuksi varainhoitovuodelle 1995. >TAULUKON PAIKKA> 1.14. Työntekijöiden uudelleenmukauttamiseen tarkoitettu sosiaalinen tuki on pienentynyt yhteensä 77,9 miljoonaa ecua eli 27,5 prosenttia, ja hiiliteollisuuden rakennemuutokseen liittyviä sosiaalisia toimia lukuun ottamatta vuonna 1995 tehtyjen oikeudellisten sitoumusten määrä oli 13 prosenttia pienempi kuin talousarviossa oli alunperin suunniteltu. Kaikki perinteisten tukimuotojen saamiseksi jätetyt, tukeen oikeuttavat hakemukset voitiin hyväksyä tarvitsematta soveltaa niihin lineaarista vähennystä (8). Tämän on mahdollistanut ennen kaikkea EHTY:n ammattikoulutus- ja työllisyystukiohjelmille myönnettävän rahoituksen keskeytyminen 1. tammikuuta 1995 lukien (9). Terästeollisuuden rakennemuutokseen liittyvien sosiaalisten toimien menokohta puolestaan perustettiin kolmeksi vuodeksi, joten vuosi 1995 on sen viimeinen vuosi. 1.15. Vuonna 1995 tutkimustoimintaan myönnetty tuki, 61,4 miljoonaa ecua, vastaa määrällisesti lähestulkoon EHTY:n vuoden 1995 toiminnallisen talousarvion korjaavaan talousarvioon sisältyviä ennusteita (63 miljoonaa ecua), joissa alun perin suunniteltua summaa (52 miljoonaa ecua) tarkistettiin (10). Kyseinen 61,4 miljoonan ecun määrä on selvästi pienempi kuin varainhoitovuosien 1992 ja 1993 vastaavat määrät. EHTY:n tutkimustoiminnan siirtäminen EU:n tutkimuksen ja kehityksen neljänteen puiteohjelmaan tehtiin kuitenkin vain osittain (11). Varojen kehitys 1.16. Vaikka kannettavat maksut ovat hieman pienentyneet vuodesta 1994, kyseiset maksut muodostavat kuitenkin varainhoitovuoden 1995 pääasiallisen tulonlähteen. Maksujen pienenemistä on osaltaan jarruttanut Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittyminen Euroopan unioniin. Maksu pienenee edelleen samassa tahdissa kuin vuodesta 1991 lähtien eli 0,02 prosenttia vuodessa. Näin ollen se oli määritelty 0,21 prosentiksi vuonna 1995. Sen on tarkoitus pienentyä samassa tahdissa aina vuoteen 1997 saakka, jonka jälkeen se muuttuu 0,11 prosentiksi vuonna 1998, ja vuonna 1999 sen on laskettu olevan 0 prosenttia (12). 1.17. Talousarvion ulkopuolisten toimien tulos on pienentynyt vuodesta 1994. Tämä tulos riippuu keskeisesti kassanhallintaan liittyvistä tuloista (korot ja velkakirjojen arvonnousu) sekä varauksien muutoksista. Tässä yhteydessä on muistettava, ettei EHTY:n lainavaroin rahoitetusta antolainauksesta jää minkäänlaista voittomarginaalia. Varainhoitovuoden 1995 tulokseen vaikuttavista tekijöistä neljään on syytä kiinnittää erityistä huomiota. 1.18. Lähes 70 miljoonan ecun suuruinen, vuonna 1994 kirjanpitoon viety arvopapereihin liittyvä varaus purettiin lähes kokonaisuudessaan vuonna 1995. Obligaatioiden ja muiden kiinteäkorkoisten velkakirjojen markkina-arvon nousu johtuu korkojen laskusta. 1.19. Myönnettyihin lainoihin liittyviin luottotappiovarauksiin tehtiin kaksi merkittävää muutosta. Yhtäältä kohdennetut varaukset kasvoivat 95 miljoonalla eculla (ks. kohta 1.9.). Toisaalta 22 miljoonan ecun suuruinen kohdentamaton luottotappiovaraus purettiin kokonaisuudessaan (ks. kohta 1.8.). 1.20. Lopuksi mainittakoon, että vuonna 1995 tehtiin suuriin riskikeskittymiin liittyvä varaus, 55 miljoonaa ecua (ks. kohta 1.7.). Omien varojen kehitys 1.21. Yllä selostetun varojen ja niiden käytön muuttumisen seurauksena rahastojen ja toiminnallisen talousarvion rahoittamiseen käytettävissä olevan varauksen käyttö oli ainoastaan 9,3 miljoonaa ecua vuonna 1995, kun se vuonna 1994 oli 45,3 miljoonaa ecua (ks. taulukko 1). Käyttö kohdistui pääosiltaan takuurahastoon (jonka osuus oli 9 miljoonaa ecua). Varainhoitovuoden kohdentamattoman luottotappiovarauksen ja suuriin riskikeskittymiin liittyvän varauksen muutosta ei ole huomioitu tässä vaiheessa, sillä ne sisältyvät jo talousarvion ulkopuolisten toimien tulokseen. 1.22. Rahastot ja toiminnallisen talousarvion rahoittamiseksi käytettävissä oleva varaus ovat ainoastaan osa EHTY:n omia varoja, jotka kasvoivat yhteensä 69,6 miljoonaa ecua (ks. taulukot 3 ja 4). Tämä kehitys selittyy ennen kaikkea uusien jäsenvaltioiden osuudella, joka oli yhteensä 44,1 miljoonaa ecua ja josta summasta 50 prosenttia jakautui takuurahaston, erityisrahaston ja entisen eläkerahaston kesken vuonna 1995. Jäljellä oleva osuus voidaan pyytää maksettavaksi vasta vuonna 1996. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> EHTY:n taseen kehitys 1.23. EHTY:n taseen kokonaissumma on pienentynyt 8,8 prosenttia 31. joulukuuta 1994 ja 31. joulukuuta 1995 välisenä aikana (ks. taulukko 5). Tämä 772 miljoonan ecun suuruinen pieneneminen johtuu pääasiassa vähentyneestä anto- ja ottolainaustoiminnasta, jota vastaavat luvut olivat 834 miljoonaa ecua antolainauksen osalta ja 606 miljoonaa ecua ottolainauksen osalta. Antolainauksen pysyminen ottolainausta suurempana johtuu lainoista, jotka on myönnetty omista varoista. Sitä vastoin käteisvarat ovat kasvaneet 85 miljoonaa ecua, mikä selittyy ennen kaikkea niihin liittyvien merkittävimpien vastattavaa-erien kasvulla (ks. taulukko 6). >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Tilinpäätösaikataulu 1.24. EHTY:n varainhoitovuotta 1994 koskevassa vuosikertomuksessa tilintarkastustuomioistuin kiinnitti huomiota lopullisen tilinpäätöksen myöhäiseen toimittamisajankohtaan, mikä vaikeutti työskentelyä asianmukaisesti yhteisön lainsäädännön määräaikojen puitteissa (13). Komissio vastasi tilinpäätöksen myöhäisen toimittamisen johtuneen useiden seikkojen poikkeuksellisesta yhteisvaikutuksesta sekä ryhtyneensä tarvittaviin toimiin ehkäistäkseen tämän toistumisen tulevaisuudessa. Varainhoitovuotta 1995 koskevien tarkastusten osalta voidaan todeta, että komission tilinpäätösaikataulun ansiosta ja sen vuoksi, että tilintarkastustuomioistuimen 20. kesäkuuta 1996 saama versio ei poikennut sille 26. huhtikuuta 1996 toimitetusta alustavasta versiosta, tilintarkastustuomioistuin pystyi tänä vuonna toimittamaan tarkastuksensa paremmissa olosuhteissa kuin viime vuonna. Yhteenveto 1.25. EHTY:n vakavaraisuus 31. joulukuuta 1995 on riittävä. EHTY:n omia varoja tarvitaan yhä ehdottomasti tämän vakavaraisuuden säilyttämiseksi, mikä merkitsee sitä, että niiden käytön on oltava harkittua, ellei jokin muu vakuus korvaa niitä. Muutoinkin komissio on omaksunut riskien suhteen varovaisen asenteen niin suurten riskikeskittymien kuin sellaistenkin tapausten osalta, joissa saataviin liittyy ensiluokkaisten takuiden puuttumisen vuoksi erityisiä riskejä. 1.26. Vuonna 1995 EHTY:n toiminta väheni merkittävästi. Samanaikaisesti se pääsi varainhoitovuoden menojen ja tulojen väliseen tasapainoon (ks. taulukko 1), joten tänä vuonna turvauduttiin vain vähäisessä määrin rahastoihin ja toiminnallisen talousarvion rahoittamiseksi käytettävissä olevaan varaukseen. TOINEN LUKU LAINANANTOTOIMINTAA KOSKEVAT HUOMIOT Johdanto 2.1. Tilintarkastustuomioistuin on esittänyt huomautuksia EHTY:n lainanantotoiminnasta viimeksi EHTY:n varainhoitovuotta 1993 koskevan vuosikertomuksen toisessa luvussa (14), josta jäljempänä käytetään nimitystä `vuosikertomus vuodelta 1993`. 2.2. Kolme tärkeintä EHTY:n lainavaroistaan myöntämää lainatyyppiä ovat: - yhteisön hiili- ja teräsalojen investointien rahoittamiseen tarkoitetut lainat EHTY:n perustamissopimuksen 54 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti; - yhteisön hiilen ja teräksen kulutusta lisäävien investointien rahoittamiseen tarkoitetut lainat EHTY:n perustamissopimuksen 54 artiklan toisen kohdan mukaisesti; - niin sanotut "rakennemuutoslainat", jotka on tarkoitettu EHTY:n alueiden työpaikkoja luovien investointien rahoittamiseen, EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin on kuvaillut näitä kolmea tyyppiä vuosikertomuksessa vuodelta 1993. Näihin liittyy lisäksi neljäs lainavaroista myönnettävä lainatyyppi, joka perustuu EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklaan. Kyse on lainoista Keski- ja Itä-Euroopan maiden hiili- ja teräsalan investointien rahoittamiseksi. Suuruudeltaan 200 miljoonan ecun kokonaistalousarviosta myönnettiin ensimmäinen, 42,3 miljoonan ecun laina puolalaiselle terästehtaalle sen tuotantovälineiden nykyaikaistamiseen. 2.3. Pariisin sopimuksen voimassaolon päättymisen vuoksi komissio päätti vuonna 1994 muuttaa EHTY:n anto- ja ottolainauspolitiikan ehtoja (15). Tämä muutos on samansuuntainen lainojen myöntämistoiminnan vähenemisen ja rahastojen asteittaisen vapauttamisen kanssa. Sen yhteydessä täsmennetään erityisesti, että "1. heinäkuuta 1994 alkaen myönnettävien EHTY:n lainojen laina-aika ulottuu korkeintaan 23. heinäkuuta 2002 asti" (EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymispäivä). Poikkeuksena voivat olla sellaiset lainat, jotka eivät sido rahastoja, eli valtion takaamat lainat. Tätä politiikkaa jatkettiin vuonna 1995. Tästä huolimatta joidenkin rahastoja sitovien lainojen laina-aika jatkuu EHTY:n voimassaolon päättymisen jälkeen (ks. taulukko 7). Lisäksi komissio ei myönnä lainoja EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla vuoden 1997 heinäkuun jälkeen, koska kyseisiin lainoihin liittyvä korkohyvitys jakaantuu viidelle vuodelle (ks. kohdat 2.12.-2.25.). Näin ollen maksuja suoritetaan ainoastaan vuoteen 2002 asti kyseistä päivämäärää ylittämättä. >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Lainavaroista suoritettava lainananto on vähentynyt merkittävästi kolmen viime vuoden aikana, sillä se oli 1 473,2 miljoonaa ecua vuonna 1992 ja 388,5 miljoonaa ecua vuonna 1995 (ks. taulukko 8). >TAULUKON PAIKKA> Lainat, jotka on myönnetty 54 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla 2.5. Komissio on lopulta saanut takaisin Bagnolille väärin perustein maksetun korkotuen. Tämä ongelma tuotiin esille ensimmäisen kerran kertomuksessa, joka on otsikoitu "EHTY:n varainhoitovuotta 1991 koskevaa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomusta täydentäviä tietoja", ja siihen on viimeksi viitattu EHTY:n varainhoitovuotta 1994 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 1.17. 2.6. Vuotta 1993 koskevan kertomuksensa kohdassa 2.36 tilintarkastustuomioistuin totesi, että kaksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevaa kaivosta, joille oli myönnetty EHTY:n rahoitusta korkotukilainojen muodossa, olivat lopettaneet toimintansa kahden vuoden kuluttua investointien toteuttamisesta. Toinen vuoden 1993 vuosikertomuksessa mainituista kaivoksista avattiin loppujen lopuksi uudelleen toukokuussa 1994 sen siirryttyä yksityiselle omistajalle. Tällä välin tilintarkastustuomioistuin oli kuitenkin saanut todeta, että eräs toinen kaivos oli suljettu sen jälkeen, kun se oli saanut korkotukea 0,3 miljoonan ecun arvosta. Näin ollen EHTY:n tukea saaneita ja sittemmin suljettuja kaivoksia on edelleen kaksi. 2.7. Komissio pysyy kannassaan, ettei se pysty perimään takaisin näille kaivoksille maksettuja korkotukia, koska lainasopimuksissa ei ollut tällaiseen varauduttu. EHTY:n varainhoitovuoden 1994 hallinnon vastuuvapauden myöntämispäätökseen liittyvässä päätöslauselmassaan (16) Euroopan parlamentti piti erittäin valitettavana, ettei kyseistä jäsenvaltiota voida velvoittaa maksamaan tällä tavoin tuhlattuja varoja ja pyysi komissiota huomauttamaan asiasta kyseisen valtion hallitukselle. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tilanne ei voi tämäntyyppisten lainojen osalta enää toistua, sillä EHTY:n perustamissopimuksen 54 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla korkotuettuja lainoja ei enää myönnetä hiilialalla. Lainat, jotka on myönnetty 54 artiklan toisen kohdan nojalla 2.8. Vuoden 1995 aikana EHTY:n perustamissopimuksen 54 artiklan toisen kohdan nojalla myönnetyt lainat vähenivät selvästi kolmen edellisen varainhoitovuoden ja erityisesti vuoden 1992 suuriin määriin verrattuna. Viime vuosien suuret lainamäärät johtuivat lukumääriltään vähäisten mutta summiltaan erittäin suurten lainojen myöntämisestä. Näitä lainoja käytettiin koko yhteisöä hyödyttävien mittavien infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseen komission asiasta tekemän päätöksen mukaisesti (17). Vuodesta 1990 alkaen onkin myönnetty lainoja yli miljardin ecun arvosta sellaisille hankkeille kuten Englannin kanaalin alittava tunneli, Ranskan TGV-luotijunien radat ja Tanskan Ison-Beltin tunneli ja silta. Nämä hankkeet olisi toteutettu ilman EHTY:n osallistumistakin, ja teknisistä ja maantieteellisistä syistä niihin olisi käytetty sama määrä yhteisön terästä. TGV-junaratojen tapauksessa käytetyt tekniset määritelmät sekä jatkuvan, kiinteän yhteyden tarve terästuottajien ja rakentajien välillä edellyttivät eurooppalaisen tuottajan valitsemista. Ison-Beltin hankkeessa järjestettiin tarjouspyyntö, jonka voitti yhteisössä sijaitseva yritys. Kanaalin alittavan tunnelin yhteydessä EHTY osallistui rahoitukseen vasta siinä vaiheessa, kun hankkeen tekninen osuus oli jo valmis. Nämä EHTY-lainat eivät siis lisänneet yhteisön teräksen kulutusta. 2.9. Ison-Beltin sillan ja tunnelin rakentamista varten komissio myönsi vuonna 1992 kolme lainaa ja neljännen vuonna 1994, kokonaisarvoltaan 463,8 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (353 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1995 voimassa olleen kurssin mukaan). Näihin valtion takaamiin lainoihin ei liity korkotukea. Lainasummat on laskettu kussakin hankkeessa ennakoidun yhteisön teräksen kulutuksen perusteella. Tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin, että vaikka rakennushankkeen loppuun mennessä siihen tosiasiassa käytetyn teräksen määrä onkin epäilemättä jonkin verran alkuperäisarviota suurempi, tämän teräksen hinta on huomattavasti yliarvioitu. Ennakkoarvion mukainen hinta näyttää olevan kolme kertaa todellista hintaa korkeampi, koska siihen on sisällytetty lainaan oikeuttamattomia eriä kuten käsittely, kuljetus- ja asennuskuluja. Tällainen virhe ei olisi saanut jäädä huomaamatta komission toimivaltaisten yksiköiden suorittamissa tarkastuksissa. Ilman tätä virhettä olisi EHTY:n hankkeelle myöntämien lainojen kokonaismäärä voinut olla korkeintaan noin 170 miljoonaa ecua, sillä sääntöjen mukaan EHTY:n rahoitus voi olla hankkeeseen käytetyn teräksen arvoa vastaava määrä tai 20 prosenttia hankkeen kustannuksista, riippuen siitä, kumpi määrä on pienempi. Tukeen oikeuttamattoman osan palauttamista on siis syytä vaatia aikaistettavaksi. 2.10. EHTY on myöntänyt viisi lainaa (kaksi vuonna 1992, yhden vuonna 1993 ja kaksi vuonna 1994) kokonaisarvoltaan 197 miljoonaa Englannin puntaa (233 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1995 voimassa olleen kurssin mukaan) Englannin kanaalin alittavan tunnelin rahoittamiseksi. Nämä lainat, joihin on jo täytynyt tehdä merkittävän suuruinen luottotappiovaraus (ks. kohta 1.9.), ovat säännösten mukaisia, mutta ne on myönnetty perustein, jotka eivät ole EHTY:n omien etujen mukaisia. 2.11. Tilintarkastustuomioistuin on vuonna 1995 tarkastanut lisäksi hankkeen, jolle oli myönnetty 54 artiklan toisen kohdan nojalla korkotukilaina. Viisivuotisessa lainasopimuksessa sovittiin puolivuosittain maksettavasta 187 542 ecun suuruisesta tuesta, jonka maksupäivät ovat 28. toukokuuta ja 28. marraskuuta. Lainan neljäs erä, jonka eräpäivä oli 28. toukokuuta 1994, maksettiin vuoden 1994 maaliskuun alussa eli kaksi ja puoli kuukautta ennen eräpäivää syistä, jotka komissiota kehotetaan vastauksessaan selvittämään. Mikäli komissio olisi odottanut sopimuksen mukaiseen maksupäivään, se olisi välttynyt maksulta kokonaan, koska siihen mennessä se oli jo saanut lainansaajayrityksen emoyhtiöltä tietoonsa, että tämä aikoi lopettaa lainansaajayrityksen toiminnan. Tämä johti sopimuksen purkautumiseen ja sitä kautta korkohyvityksen peruuntumiseen. Näin ollen kyseinen korkotuki on maksettu väärin perustein ja on perittävä takaisin. Korkotuetut lainat (56 artiklan 2 kohdan a alakohta) 2.12. Vuotta 1993 koskevassa vuosikertomuksessaan (18) tilintarkastustuomioistuin huomautti eräistä kyseisen rahoitusvälineen ja sen hallintojärjestelmän puutteista. 2.13. Lainojen korkotuet myönnetään kolmen vuoden aikana syntyvien ja sen jälkeen kahden vuoden ajan säilyvien työpaikkojen määrän perusteella (19). Mikäli tämän yhteensä viiden vuoden pituisen jakson päätyttyä suunniteltua määrää työpaikkoja ei ole syntynyt tai määrä on vähentynyt suunnitellusta, puuttuvia työpaikkoja vastaava korkotuki katsotaan koko jakson ajalle väärin perustein myönnetyksi ja jo maksetut summat peritään takaisin lainansaajalta. Sopimuksen täyttämättä jättämiseen liittyvä seuraamus toimii siis takautuvasti. Syntyneiden työpaikkojen tarkastaminen 2.14. Komission toimivaltaiset yksiköt huolehtivat lainaehtojen noudattamisen valvonnasta lainansaajayritysten laatimien ja välittäjäpankkien edelleen toimittamien toteuttamista käsittelevien kertomusten perusteella. Koska varainhoitovuonna 1995 takaisinmaksamattomia lainoja oli kaikkiaan noin 8 000, komission yksiköt eivät pysty toimittamaan tarkastuksia riittävässä määrin paikan päällä, vaan joutuvat luottamaan usein pelkästään toteuttamista käsitteleviin kertomuksiin. Nämä kertomukset laatii kuitenkin aina lainansaaja itse, joka ei tietenkään halua menettää jo saamaansa korkotukea. Kertomusten välittäjinä toimivat pankitkaan eivät halua hankaloittaa omia asiakassuhteitaan. Näin ollen on suuri vaara, etteivät kertomukset aina vastaa todellista tilannetta. 2.15. Tilintarkastustuomioistuin kiinnitti huomiota tähän valvontajärjestelmän luonteesta johtuvaan puutteeseen vuotta 1993 koskevan kertomuksensa kohdassa 2.46., ja komissio ilmoitti vastauksessaan aikovansa painottaa pankeille niiden vastuuta asiassa. Tilintarkastustuomioistuimen vuoden 1995 lopussa ja vuoden 1996 alussa Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa suorittamissa tarkastuksissa ilmeni, että tarkastettuihin määriin nähden huomattavan suuri osa korkotuista ei täyttänyt niille asetettuja ehtoja. Tarkastuksen kohteiksi valitut lainat eivät alunperin olleet mitenkään erityisen riskialttiita. 2.16. Ranskassa tarkastukset koskivat neljää rahoitusvälittäjää ja kaikkiaan 14:ää lainansaajayritystä sekä 1 951 170 ecun suuruista myönnettyä korkotukea. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusteella EHTY:n tukea oli pienennettävä 273 605 eculla eli 14,0 prosentilla tarkastetusta kokonaissummasta. Tapaukset, joissa korkotuille asetetut ehdot eivät täyttyneet, koskivat kaikkia neljää rahoitusvälittäjää ja yhdeksää lainansaajaa. 2.17. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tarkastettiin kaksi rahoitusvälittäjää ja viisitoista lainansaajayritystä, jotka olivat saaneet korkotukea yhteensä 810 080 ecua. Tällä kertaa seurauksena oli 287 610 ecun suuruinen korjaus alaspäin, mikä vastaa 35,5:tä prosenttia tarkastetusta kokonaissummasta; korkotukien ehdot eivät olleet täyttyneet kahdessatoista lainansaajayrityksessä. Näiden tarkastusten aikana tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat havaitsivat lukuisissa toteuttamista koskevissa kertomuksissa ilmoitettujen työpaikkojen määrän poikkeavan todellisuudessa syntyneistä. 2.18. Vaikka nämä tulokset vahvistavatkin tilintarkastustuomioistuimen aiemmin esittämää arviota järjestelmien heikkouksista, yllä mainittuja prosenttiosuuksia ei voida yleistää koskemaan kaikkia korkotukia, koska tarkastettujen korkotuettujen lainojen määrä on suhteellisesti liian pieni. 2.19. Näiden ongelmien välttämiseksi ja ennen kaikkea kohdissa 2.12.-2.13. selostettujen sisäisten puutteiden korjaamiseksi on vaadittava lainansaajayrityksiä toimittamaan komissiolle toteuttamista käsittelevien kertomustensa liitteinä sellaiset tositteet, joiden avulla voidaan todentaa yritysten todellisuudessa tiettyinä päivämäärinä työllistämien henkilöiden määrä. Nämä tositteet voivat jäsenvaltiosta riippuen olla esimerkiksi alunperin vero- tai sosiaaliviranomaisille tarkoitettuja virallisia lomakkeita, jotka kansalliset virastot näin ollen voivat tarkastaa. Lisäksi on mahdollista velvoittaa lainansaajayhtiöitä toimittamaan tilintarkastajien vahvistama ilmoitus henkilöstön määrästä. 2.20. Lisäksi olisi suotavaa suorittaa maksut vasta sen jälkeen, kun vaaditut edellytykset täyttyvät ja niiden täyttyminen on todettu. Tietyissä menettelyissä edellytetään, että lainansaajan lopullinen kertomus toimitetaan viimeistään kahden kuukauden kuluessa komission viimeisestä maksusuorituksesta. Tästä johtuen komission on ongelmatapauksissa ryhdyttävä perimään takaisin osaa maksetuista summista, mikä toki on huomattavasti hankalampaa kuin määrältään liian suurten suoritusten välttäminen. Pankkiehtojen tarkastus 2.21. Erään tarkastuskäynnin aikana tilintarkastustuomioistuin totesi, ettei yksi asiaan liittyvistä rahoitusvälittäjistä ollut maksanut lopullisille lainansaajille EHTY:n myöntämiä lainoja kokonaisuudessaan, vaan oli joissakin tapauksissa pidättänyt niistä omaan lukuunsa 4 prosenttia perustaakseen takuurahaston. Edunsaajan takaisinmaksun saamatta jäämiseen liittyvä riski oli kuitenkin jo katettu pankin perimällä osuudella, joka on enintään 1 % vuodessa. Komission olisi yleisesti pyrittävä ehkäisemään tämäntyyppisiä väärinkäytöksiä ottamalla käyttöön järjestelmä, jossa lopullisia lainansaajia pyydetään vahvistamaan vastaanottamansa summat. Rahoitusvälineen tehokkuuden arviointi 2.22. Vuotta 1993 koskevan kertomuksen julkaisemisen jälkeen toimitetut tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset ovat vahvistaneet jo kyseisen kertomuksen kohdassa 2.54. esille tuodun arvion, jonka mukaan rahoitusväline ei toimi tehokkaasti varsinkaan sen alkuperäisessä tarkoituksessa eli uusien työpaikkojen luomisessa työttömille hiili- ja teräsalan työntekijöille. Paikalla toimitetut tarkastukset osoittavat, etteivät tämän rahoitusvälineen käytön myötä syntyneet työpaikat juuri koskaan ole hyödyttäneet aiemmin EHTY:n piiriin kuuluneita työntekijöitä. 2.23. Lisäksi voidaan epäillä, onko yhtä työpaikkaa kohden myönnettävän korkotuen määrä (2 000 ecua) kannustin työpaikan luomiseksi. Käytännössä EHTY:n korkotuettu laina lisätään yleensä välittäjäpankin aloitteesta rahoitussuunnitelmaan vasta siinä vaiheessa, kun työpaikkoja luova investointihanke on jo päätetty toteuttaa. Työpaikkojen luominen siis johtaa korkotukeen eikä päinvastoin. 2.24. Lisäksi useissa tapauksissa on todettu, että lainansaajat olisivat pystyneet rahoittamaan investointinsa myös omista varoistaan. Niille kuitenkin myönnettiin EHTY:n korkotuettu laina suunnitelmiin sisältyvien uusien työpaikkojen luomisen perusteella. 2.25. Kun EHTY:n rakennemuutoslainojen korkotukijärjestelmän toimivuutta tarkastellaan järjestelmän yksityiskohtaisten sääntöjen osalta ja siltä kannalta, että vastaavantyyppistä rahoitusvälinettä käytettäisiin mahdollisesti muissakin yhteyksissä, on kiinnitettävä huomiota erityisesti kahteen seikkaan. Ensinnäkin koska korkotuen määrä riippuu syntyneiden ja säilyneiden työpaikkojen lukumäärästä, joka saattaa loppujen lopuksi olla pienempi kuin alun perin oli suunniteltu, komissio voi joutua laskemaan tukimäärät uudelleen, mikä puolestaan saattaa johtaa vaatimukseen maksetun tuen osittaisesta tai täysimääräisestä takaisinmaksusta. Tämän seuraamuksen taannehtiva vaikutus koetaan epäoikeudenmukaiseksi silloin, kun työpaikkoja todellakin on syntynyt mutta niitä ole pystytty säilyttämään riittävän kauan. Korkotuelle olisi asetettava sellaiset välittömät ehdot, joiden täyttyminen yhden kerran riittää säilyttämään oikeuden tuen saamiseen. Toiseksi tavoitteiden saavuttamatta jääminen saattaa joissakin tapauksissa liittyä huonoon taloudelliseen suhdanteeseen, joka ei riipu yrityksen itsensä harjoittamasta politiikasta. Tässä tapauksessa jo ennestään heikossa taloudellisessa tilanteessa olevan yrityksen on palautettava maksuja komissiolle, minkä koetaan pahentavan huonoa tilannetta entisestään. Kuten tilintarkastustuomioistuin on vuotta 1993 koskevassa kertomuksessaan maininnut, tällä näyttää olevan alkuperäisiin tavoitteisiin nähden pikemminkin vastakkainen vaikutus. Jo suunnitelmien toteutumattomuudesta aiheutuvan seuraamuksen takautuvan vaikutuksen poistaminen parantaisi huomattavasti tilannetta. Lisäksi kriteerien joustavuutta voitaisiin lisätä ennen kaikkea laina-aikana määriteltävien tarkastelupäivämäärien osalta. Yhteenveto 2.26. Viimeaikaisissa tarkastuksissaan tilintarkastustuomioistuin on havainnut EHTY:n lainoitustoiminnassa 1990-luvun alussa esiintyneen kasvun seuraukset. Näistä voidaan mainita merkittäviä luottotappiokirjauksia (ks. kohta 2.10.) vaatineet vakavat taloudelliset vaikutukset samoin kuin säädetyn enimmäismäärän yli kaksinkertaisesti ylittäneen lainan suorittaminen (ks. kohta 2.9.). Lisäksi ne suuret infrastruktuurihankkeet, joita varten EHTY on myöntänyt lainoja yli miljardin ecun verran 54 artiklan toisen kohdan nojalla, olisi toteutettu myös ilman EHTY:n osallistumista rahoitukseen ja niihin olisi silloinkin käytetty sama määrä yhteisön alueen terästä. 2.27. Rakennemuutoslainojen osalta vuotta 1993 koskevassa tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa mainitut järjestelmään liittyvät riskit tulivat ilmi paikalla toimitetuissa tarkastuksissa (ks. kohdat 2.16.-2.17.) havaituissa tapauksissa, joissa osa menoista ei täyttänyt asetettuja ehtoja tai oli jopa määräysten vastaisia. Tilanteeseen on löydettävä pikainen ratkaisu. Koska lainansaajien määrä on huomattava, paikalla toimitettavia tarkastuksia ei voida suorittaa niin paljon, että riskit saataisiin poistettua. Toisaalta rahoitusvälineen koko sääntelymekanismin täydellinen uudistaminen ei tule kyseeseen ainoastaan vuotta ennen sen toiminnan päättymistä. Koska maksusuoritukset kuitenkin jatkuvat aina vuoteen 2002 saakka (ks. kohta 2.3.), tarkastustoimintaa on tehostettava tavalla, jota tilintarkastustuomioistuin ehdottaa kohdissa 2.19.-2.20. KOLMAS LUKU EHTY:Ä KOSKEVA TARKASTUSLAUSUMA 3.1. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) tilit EHTY:n perustamissopimuksen 45 c artiklan mukaisesti antaakseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. 3.2. Kyseisillä tileillä tarkoitetaan 31. joulukuuta 1995 päivättyä EHTY:n tilinpäätöstä, joka on laadittu komission vastuulla ja julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (20). 3.3. Kertomuksessaan EHTY:n tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 1995 (21), joka vastaa tarkastuslausumaa ja joka julkaistaan yhdessä kyseisen tilinpäätöksen kanssa, tilintarkastustuomioistuin toteaa yhteenvedossa, että tilinpäätös antaa "oikean kuvan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön varoista ja taloudellisesta tilanteesta 31 päivänä joulukuuta 1995 sekä yhteisön toiminnan tuloksesta 31 päivänä joulukuuta 1995 päättyneeltä varainhoitovuodelta". 3.4. EHTY:n varainhoitovuotta 1995 koskevien tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut kansainvälisellä tasolla yleisesti hyväksytyn tilintarkastuskäytännön mukaisesti. Työssään tilintarkastustuomioistuin on tukeutunut ennen kaikkea järjestelmien tarkastuksiin ja suorittamiinsa testeihin. 3.5. EHTY:n perustamisasiakirjan 56 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla myönnettyjen lainojen korkotukijärjestelmässä on tukikelpoisuusperusteisiin liittyviä riskejä. Näiden riskien olemassaolo osoittautui paikalla tehtyjen varainhoitovuoden 1995 menoihin kohdistuneiden tarkastusten yhteydessä, sillä tarkastuksissa ilmeni useita sisältövirheitä (22) (ks. kohdat 2.12.-2.18.). Niiden kokonaislaajuutta ei kuitenkaan voitu määrittää. 3.6. Huolimatta edellisessä kohdassa esitetystä huomautuksesta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta on kaiken kaikkiaan varmistuttu riittävästi. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 7. marraskuuta 1996 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Bernhard FRIEDMANN Presidentti KOMISSION VASTAUKSET ENSIMMÄINEN LUKU HUOMAUTUKSET EHTY:N VAKAVARAISUUDESTA JA SEN PÄÄTOIMINTOJEN KEHITYKSESTÄ Johdanto 1.1. (toinen luetelmakohta) Komissio vahvistaa todeksi väittämän, että koska EHTY:n ottolainat ja antolainat vastaavat suurelta osin toisiaan, ainoa pankkitoimintaan liittyvä riski aiheutuu lainanottajien mahdollisista takaisinmaksujen laiminlyönneistä. Riskiä hallitaan soveltamalla pankkien tavanomaisten perusteiden mukaisia takauskäytäntöjä. EHTY:n vakavaraisuus Riskien jakaantuminen 1.6. Puhtaasti lainsäädännöllisessä mielessä luottolaitoksia koskevia direktiivejä ei voida soveltaa EHTY:öön sen perussäännön ja toiminnan erityisluonteen vuoksi. 1.7. Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä vuonna 1995 käyttöön otetusta uudesta lähestymistavasta, joka koskee suurien riskien kattamista, ja huolehtii siitä, että tätä käytäntöä noudatetaan tarkasti. EHTY:n varojen ja niiden käytön muuttuminen Varojen käytön muuttuminen 1.15. Ennakoidakseen EHTY:n perustamissopimuksen umpeutumista komissio on mahdollistanut tähän mennessä EHTY:n perustamissopimuksen mukaisesti toteutetun tutkimustoiminnan liittämisen asteittain puiteohjelmiin (katso esim. SEC(92) 1889 ja SEC(93) 1596). Neljännen puiteohjelman suuntaviivoissa painotetaan kuitenkin yleisluonteista, kilpailua edeltävää ja monialaista tutkimusta. Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvistä EHTY:n ohjelmista on 40 vuoden ajan tuettu rahoituksellisesti lähinnä eri alojen kilpailuedellytyksiä koskevia tutkimuksia sekä pilotti- tai esittelyhankkeita, jotka eivät voineet saada tukea vuonna 1995 meneillään olleesta neljännestä puiteohjelmasta. Näin ollen vain osa EHTY:n nykyisistä tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK) koskevasta toiminnasta voidaan liittää puiteohjelmaan. Vuonna 1995 EHTY:n TTK-toimintaan vuosina 1991-1993 osoitetun keskimääräisen rahoituksen piiristä neljänteen puiteohjelmaan oli liitetty teräsalan tutkimuksesta 16 prosenttia ja sosiaalialan tutkimuksesta 7,5 prosenttia. Yhtään kivihiilen tutkimushanketta ei liitetty puiteohjelmaan vuonna 1995. TOINEN LUKU LAINANANTOTOIMINTAA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET Lainat, jotka on myönnetty 54 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla 2.7. Komissio pyysi sekä oikeudellisen yksikkönsä että brittiläisen asianajotoimiston mielipidettä jo maksettujen korkotukien takaisinperinnästä, ja nämä olivat sitä mieltä, että korkotukia ei voida periä takaisin, vaikka kaivosten toiminta myöhemmin lopetettaisiinkin, sillä sopimuksissa ei ollut tällaiseen erikseen varauduttu. Kun kaivosten kohtalo varmistui, korkotukien maksaminen lopetettiin, oikeus korkotukeen tarkistettiin ja komissio pidätti kaikki kyseisiä lainoja koskevat, maksamatta olevat korkotuet; lainoilla oli katettu EHTY:n rahoituksella joukko saman yrityksen hankkeita, jotka kahta lukuun ottamatta olivat osoittautuneet tuottoisiksi. Lainat, jotka on myönnetty 54 artiklan toisen kohdan nojalla 2.8. Komissio haluaa kiinnittää huomion seuraaviin asioihin: - Sijoittajat tietävät, että saadakseen lainan EHTY:n perustamissopimuksen 54 artiklan toisen kohdan nojalla heidän on käytettävä yhteisön terästä. He voivat näin ollen tehdä valintansa jo hankkeen alussa. - EHTY:n osallistuminen hankkeen rahoitukseen kannustaa myös muita lainanantajia liittymään hankkeisiin ja helpottaa näin ollen rahoitussuunnitelman viimeistelyä. - EHTY, jonka luokitus lainanantajana on AAA, rahoittaa hankkeita parhain mahdollisin lainaehdoin ja parantaa näin niiden kannattavuutta. 2.9. Komissio myöntää tilintarkastustuomioistuimen esille tuoman virhearvion. Virhe johtui lähinnä siitä, että lainansaajan vuonna 1991 toimittamat alustavat luvut arvioitiin väärin, ja myös siitä, että EHTY-tuotteiden tietyt yksikköhinnat alenivat vuosien 1991 ja 1995 välillä. On kuitenkin todettava, että teräksen kulutusta ja arvoa koskevat laskelmat on tehty ennakkoarvioiden perusteella, koska Ison-Beltin hanke päättyy vasta vuonna 1998. Vuoden 1997 alussa tehdään uusi arvio teräksen käytöstä. Tällöin komissio voi vahvistaa lainan oikean määrän, joka vastaa tosiasiassa käytetyn teräksen määrää. Koska eräiden lainojen laina-aika päättyy vuonna 1997, voidaankin päättää, että suoritetaan ainoastaan ne EHTY:n lainaerät, joiden maksaminen on täysin perusteltua. Lainan kokonaismäärää saadaan siis vähennettyä edellä mainitun arvion perusteella. 2.10. Sekä komissio että neuvosto hyväksyivät Englannin kanaalin alittavan tunnelin rahoittamiseksi maksetut lainat vedoten 54 artiklan toiseen kohtaan, jonka tarkoituksena on edistää yhteisön teräksen kulutusta. Komissio tarkisti hankkeeseen arvioidun teräksen määrän, ja yhteisöstä peräisin olevan teräksen arvo ylittää maksettujen lainojen kokonaismäärän. Komissio vakuuttaa, että lainapäätös on täysin EHTY:n perustamissopimuksen 54 artiklan toisen kohdan vaatimusten mukainen. 2.11. Komissio laatii korkotukia koskevat maksumääräykset tavallisesti kaksi kuukautta ennen maksujen eräpäivää, jotta maksun saaminen ei viivästyisi. EHTY:n perustamissopimuksen 54 artiklan toisen kohdan perusteella myönnetyn lainan neljännen erän maksamiseksi ei edellytetty erillistä selvitystä. Lisäksi huhti- ja toukokuussa oli poikkeuksellisen monta vapaapäivää, jotka olisivat aiheuttaneet maksun viivästymisen. Maksumääräys laadittiin näin ollen tavallista aikaisemmin, vaikka viivästymistä ei itse asiassa tapahtunutkaan. Komissio on ottanut yhteyttä brittiläiseen asianajotoimistoon, jotta asianomaista yritystä vaadittaisiin palauttamaan perusteettomasti vastaanotetut korkotuet EHTY:lle. Korkotuetut lainat (56 artiklan 2 kohdan a alakohta) Syntyneiden työpaikkojen tarkastaminen 2.14. Komissio myöntää, että kertomusten sisältämä tieto ei ehkä aina vastaa todellista tilannetta. Komission oman kokemuksen mukaan tämä on kuitenkin vain verrattain harvoin johtanut korkotukien alentamiseen tai perintään, joten sen mielestä tässä vaiheessa on liian aikaista tehdä määrällisiä johtopäätöksiä. 2.15.-2.17. Komission omissa tarkastuskäynneissä on keskitytty tarkastamaan suuria korkotukimaksuja ja tapauksia, joiden osalta komissio uskoi syntyvän ongelmia. Tästäkin huolimatta tarkastuksissa havaittujen säännönvastaisuuksien ja tarkastusten perusteella korjattujen korkotukien lukumäärä oli huomattavasti alhaisempi kuin tilintarkastustuomioistuimen tutkimissa tapauksissa, jotka eivät muutenkaan näyttäneet olevan erityisen riskialttiita. 2.18. Menettelyjensä luotettavuuden arvioimiseksi komissio on parhaillaan aloittamassa maksujen edustavan satunnaisotannan tarkastamisen, jossa käytetään tarkoituksenmukaista kansainvälisen tilintarkastustoimiston laillistamaa otantamenetelmää. Tarkastusten tulokset annetaan tiedoksi tilintarkastustuomioistuimelle. 2.19. Komissio on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen suositukset ja päättänyt toteuttaa seuraavat toimenpiteet parantaakseen korkotukien hoitojärjestelyjä: - kaikkiin uusiin lainahakemuksiin on liitettävä virallinen asiakirja, jossa todistetaan todellisuudessa työllistettyjen henkilöiden määrä hakemusta jätettäessä; - kaikki korkotukimaksut suoritetaan sellaisen virallisen asiakirjan perusteella, josta käy ilmi todellisuudessa työllistettyjen henkilöiden määrä viimeisimmän kertomuksen antamisajankohtana (sopimus edellyttää tällaisen kertomuksen antamista ennen maksun suorittamista); - paikan päällä tehtäviä tarkastuksia lisätään. 2.20. Lopullisen kertomuksen antamisajankohtaa ei voida aikaistaa, koska se on asetettu niin, että uusien työpaikkojen luomista voidaan jatkaa kahden kokonaisen vuoden ajan. Päivämäärästä on lisäksi tehty sopimus rahoitusvälittäjien kanssa, ja he ovat ottaneet sen huomioon lainajärjestelyissään yksittäisten lainansaajien kanssa. Komissio on tutkinut mahdollisuutta lykätä viimeisen erän maksamisajankohtaa siihen saakka, kunnes se saa haltuunsa lopullisen kertomuksen. Tämä olisi komission mielestä parempi ratkaisu. Koska maksupäivästä on kuitenkin myös sovittu sopimuksessa, komissio katsoo, että sen on täytettävä sitoumuksensa. Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen suositukset ja korjaa kaikki uudet sopimukset, mutta se ei pidä tarpeellisena muuttaa takautuvasti nykyisiä sopimuksiaan. Pankkiehtojen tarkastus 2.21. Komissio aikoo muistuttaa kaikkia rahoitusvälittäjiään siitä, että enimmäismarginaalia ei saa ylittää. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemasta tapauksesta tehdään parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta, jotta asiasta saataisiin selkeämpi käsitys. Omissa tarkastuksissaan komissio tarkistaa pankkimarginaalin, ja se on havainnut, että hyväksytty 1 prosentin marginaali on ylitetty vain harvoin. Komission saattaa olla vaikeaa pyytää 8 000:ta lainansaajaa vahvistamaan maksamansa korkoprosentit, koska sen yhteistyökumppanina ovat rahoitusvälittäjät eikä sillä ole suoria sopimussuhteita yksittäisiin lainansaajiin. Rahoitusvälineen tehottomuus 2.22. Komissio myöntää, että lainansaajat ovat yleensä tosiasiassa palkanneet vain vähän aiemmin EHTY:n piiriin kuuluneita työntekijöitä. Se katsoo, että rakennemuutoslainoja koskeva järjestelmä olisi nähtävä laajempana aluepoliittisena rahoitusvälineenä, jonka avulla voidaan edistää tuottavia investointeja ja työllisyysvaihtoehtoja alueilla, jotka kärsivät korkeasta työttömyydestä hiili- ja terästeollisuuden hiipumisen vuoksi. EHTY:n rakennemuutoslainojen ja rakennerahastojen ohjelmien koordinointia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen (EYVL N:o C 59, 6.3.1992) ensimmäisessä kohdassa määrätään selkeästi, että rakennemuutoslainojen (EHTY:n perustamissopimuksen 56 artikla) ja korkotukien tarkoituksena on auttaa EHTY:n piiriin kuuluvan teollisuuden rakennemuutoksesta kärsiviä alueita uudistamaan talouttaan osallistumalla työpaikkoja luovien investointien rahoittamiseen. 2.23. Komissio myöntää, että Euroopan unionin 2 000 ecun korkotuilla ei yksin voida edistää työpaikkojen luomista. Korkotuetut lainat ovat kuitenkin oleellinen osa mahdollisesti myös muita paikallisia, kansallisia tai unionin tukia sisältävää rahoituspakettia. Tarkoituksena onkin edistää investointeja ja lisätä työpaikkoja näiden toimenpiteiden yhteisvaikutuksella. Rakennemuutoslainojen myöntämistä koskevissa suuntaviivoissa ja erityissäännöissä (EYVL N:o C 188, 28.7.1990) määrätään, että lainoja on tarkoitus käyttää vastaavien kansallisten tukitoimenpiteiden lisänä tai osana. 2.24. Edellä mainituissa rakennemuutoslainojen myöntämistä koskevissa suuntaviivoissa ja erityissäännöissä täsmennetään, että lainoilla on tarkoitus edistää uuden ja taloudellisesti kannattavan toiminnan luomista tai muuttaa nykyisten yritysten rakenteita. Sen vuoksi komissio ei pidä tarkoituksenmukaisena tutkia koko lainajärjestelmään kuuluvien yksittäisten lainansaajien rahoitusta ja rangaista yritystä, jolla on riittävästi omia varoja, hylkäämällä sen hakemuksen. EHTY:n rakennemuutoslainaa koskevan hakemuksen hyväksyminen perustuu siis siihen, miten hyvin se täyttää lainan edellytyksenä olevat perusteet. 2.25. Komissio myöntää, että EHTY:n rakennemuutoslainoja koskevasta järjestelmästä saatuja kokemuksia voidaan hyödyntää suunniteltaessa työpaikkoja luovia rahoitusvälineitä tulevaisuudessa. Kokemuksia voitaisiin hyödyntää erityisesti, kun suunnitellaan jo maksettujen korkotukien perintää ja valitaan työpaikkojen luomista ja säilyttämistä koskevia tarkastelupäivämääriä. Yhteenveto 2.26. Komissio katsoo, että EHTY:n rahoitusavulla on tiettyjä ansioita: yhteisön terästä todellakin käytetään, kunkin hankkeen rahoitusjärjestelyt helpottuvat ja rahoitusta voidaan tarjota parhain mahdollisin ehdoin. Tilintarkastustuomioistuimen esille tuoman ylisuuren maksusuorituksen osalta komissio myöntää tehneensä arviointivirheen, ja se on toteuttanut edellä 2.9. kohdassa kuvatut toimenpiteet. 2.27. Komissio katsoo, ettei tässä vaiheessa voida vielä tehdä mitään määrällisiä johtopäätöksiä. Sen vuoksi suoritettiinkin 2.18. kohtaa koskevassa vastauksessa esitetty edustava satunnaisotanta, jota tutkitaan parhaillaan. Kuten edellä esitettiin (katso vastaukset kohtiin 2.19. ja 2.20.), komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen suositukset mahdollisimman usein huomioon oman tarkastustoimintansa tehostamiseksi. KOLMAS LUKU EHTY:Ä KOSKEVA TARKASTUSLAUSUMA 3.5. Tilintarkastustuomioistuin viittaa erittäin suppeaan otokseen yhteensä 8 000 lainasta. Komissio tekee parhaillaan lisätarkastuksia edustavan satunnaisotannan perusteella; sen tulosten avulla voidaan tehdä tarvittavat johtopäätökset. Tulokset annetaan tiedoksi tilintarkastustuomioistuimelle (ks. komission vastaus kohtaan 2.18.). (1) EYVL N:o C 122, 9.5.1988, s. 66 (2) Neuvoston direktiivi, annettu 18 päivänä joulukuuta 1989, luottolaitosten vakavaraisuussuhteesta (EYVL N:o L 386, 30.12.1989, s. 14). (3) Neuvoston direktiivi 92/121/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1992, luottolaitosten suurten riskikeskittymien valvonnasta ja tarkastamisesta (EYVL N:o L 29, 5.2.1993, s. 1). (4) EHTY:n (varainhoitovuotta 1994 koskeva) vuosikertomus (EYVL N:o C 329, 7.12.1995). (5) Neuvoston direktiivi 93/6/ETY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 1993, sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä (EYVL N:o L 141, 11.6.1993, s. 1). (6) Ks. EHTY:n tilinpäätös 31 päivänä joulukuuta 1995: lainojen kohdennetut varaukset (91 miljoonaa ecua, huomautus 5.1) + takaisinmaksun laiminlyöneiden velallisten lainojen kohdennetut varaukset (51 miljoonaa ecua, huomautus 8) + kertyneiden erääntymättömien korkojen varaukset (13 miljoonaa ecua, huomautus 19). (7) Ks. tilintarkastustuomioistuimen antama EHTY:n kirjanpitoa ja varainhoitoa koskeva kertomus varainhoitovuodelta 1992, kohdat 1.20.-1.22. (8) Ks. EHTY:n varainhoitovuotta 1994 koskevan vuosikertomuksen kohta 3.10. (EYVL N:o C 329, 7.12.1995). (9) EYVL N:o C 178, 30.6.1994, s. 21 (10) Ks. EHTY:n vuoden 1995 toimintabudjetin muuttaminen (EYVL N:o C 302, 14.11.1995, s. 3). (11) EHTY:n toiminnallinen talousarvioesitys vuodelle 1997, SEK(96) 981 lopull., 13.6.1996, s. 8. (12) Komission työasiakirja, jolla päivitetään neuvostolle annettua tiedonantoa EHTY:n perustamissopimuksen tulevaisuudesta - Rahoitustoiminta; SEK(93) 1596 lopull. 20.10.1993. (13) EYVL N:o C 329, 7.12.1995, s. 9, kohta 1.18. (14) EHTY:n (varainhoitovuotta 1993 koskeva) vuosikertomus (EYVL N:o C 346, 7.12.1994). (15) Otto- ja antolainauspolitiikan muutos sopimuksen päättymisen varalta (EYVL N:o C 175, 28.6.1994, s. 5). (16) EYVL N:o C 141, 13.5.1996, s. 125 (17) Komission päätös EHTY:n perustamissopimuksen 54 artiklan toisen kohdan nojalla myönnettävien, teräksen kulutusta yhteisön alueella lisääväksi tarkoitettujen investointia edistävien lainojen myöntämisehdoista (EYVL N:o C 291, 31.10.1987, s. 3). (18) EYVL N:o C 346, 7.12.1994, s. 11 ja 12 (19) EHTY:n rakennemuutoslainojen ja rakennerahastojen ohjelmien koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt (EYVL N:o C 59, 6.3.1992, s. 4). (20) EYVL N:o C 251, 29.8.1996, s. 3 (21) EYVL N:o C 251, 29.8.1996, s. 29 (22) Tilintarkastustuomioistuimen menetelmäsanaston mukaisesti sisältövirheiksi luokitellaan sellaiset laillisuus- ja asianmukaisuusvirheet, joilla on suoria vaikutuksia niiden perustana oleviin toimiin liittyviin määriin.