EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2021/241,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2021,

elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan kolmannen kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 120 ja 121 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on harjoitettava talouspolitiikkaansa niin, että ne myötävaikuttavat unionin tavoitteiden toteuttamiseen neuvoston laatimat laajat suuntaviivat huomioon ottaen. SEUT 148 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on määrä toteuttaa työllisyyspolitiikkaa, jossa otetaan huomioon työllisyyttä koskevat suuntaviivat. Sen vuoksi jäsenvaltioiden talouspolitiikan yhteensovittaminen on yhteistä etua koskeva asia.

(2) SEUT 175 artiklassa määrätään muun muassa, että jäsenvaltiot sovittavat talouspolitiikkaansa yhteen siten, että saavutetaan SEUT 174 artiklassa vahvistetut taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevat tavoitteet.

(3) SEUT 174 artiklassa määrätään, että edistääkseen koko unionin sopusointuista kehitystä unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi. Lisäksi siinä määrätään, että unioni pyrkii erityisesti vähentämään alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä. Erityisesti saarten ja syrjäisimpien alueiden olisi hyödyttävä toimista kehityserojen vähentämiseksi. Alueiden erilaiset lähtökohdat ja erityispiirteet olisi otettava huomioon unionin politiikkojen täytäntöönpanossa.

(4) Unionin tasolla kansallisten uudistusten painopisteet määritellään ja niiden toteutusta seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson, jäljempänä 'EU-ohjausjakso', sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden puitteissa. Sen lisäksi, että toteutetaan toimenpiteitä, jotka vahvistavat kilpailukykyä, kasvupotentiaalia ja julkisen talouden kestävyyttä, olisi otettava käyttöön myös yhteisvastuullisuuteen, yhdentymiseen, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen ja vaurauden oikeudenmukaiseen jakautumiseen perustuvia uudistuksia siten, että tavoitteena on luoda laadukkaita työpaikkoja ja kestävää kasvua, varmistaa yhdenvertaiset mahdollisuudet ja sosiaalisen suojelun tasa-arvoisuus sekä mahdollisuuksien ja sosiaalisen suojelun saatavuus, suojella haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä ja parantaa kaikkien unionin kansalaisten elintasoa. Jäsenvaltioiden on määrä laatia omat monivuotiset kansalliset investointistrategiansa tukemaan kyseisiä uudistuksia ja ottaa samalla huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoksen puitesopimuksen nojalla hyväksytty Pariisin sopimus (4), jäljempänä 'Pariisin sopimus', Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1999 (5) perustetun energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnon yhteydessä hyväksytyt kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat, oikeudenmukaista siirtymää koskevat suunnitelmat ja nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmat sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteet. Kyseiset strategiat olisi esitettävä asiaankuuluvissa tapauksissa vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä keinona sellaisten ensisijaisten investointihankkeiden suunnittelemiseksi ja koordinoimiseksi, joille myönnetään kansallista ja/tai unionin rahoitusta.

(5) Komissio totesi vuoden 2020 vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa ja EU-ohjausjakson vuoden 2020 kevään ja kesän paketeissa, että EU-ohjausjakson avulla olisi pyrittävä panemaan täytäntöön Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari sekä saavuttamaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteet.

(6) Covid-19:n leviäminen vuoden 2020 alussa muutti talous-, sosiaali- ja budjettinäkymiä unionissa ja koko maailmassa ja edellytti kiireellisiä ja koordinoituja toimia sekä unionin tasolla että kansallisella tasolla jäsenvaltioille aiheutuneista valtavista taloudellisista ja sosiaalisista seurauksista ja epäsymmetrisistä vaikutuksista selviämiseksi. Covid-19-kriisi samoin kuin edellinen talous- ja finanssikriisi ovat osoittaneet, että vahvoihin taloudellisiin ja sosiaalisiin rakenteisiin perustuvien terveiden, kestävien ja palautumiskykyisten talouksien ja rahoitus- ja hyvinvointijärjestelmien luominen auttaa jäsenvaltioita reagoimaan häiriöihin vaikuttavammin ja oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla sekä toipumaan niistä nopeammin. Palautumiskyvyn puute voi myös johtaa häiriöiden kielteisiin heijastusvaikutuksiin jäsenvaltioiden välillä tai koko unionissa, mikä aiheuttaa haasteita lähentymiselle ja yhteenkuuluvuudelle unionissa. Alojen, kuten koulutusalan, kulttuurialan ja luovan alan, sekä terveydenhuollon menojen leikkaaminen saattaa osoittautua haitalliseksi pyrittäessä nopeaan elpymiseen. Covid-19-kriisin keskipitkän ja pitkän aikavälin seuraukset riippuvat ratkaisevasti siitä, miten nopeasti jäsenvaltioiden taloudet ja yhteiskunnat elpyvät kyseisestä kriisistä; tämä puolestaan riippuu siitä, miten suuri julkisen talouden liikkumavara jäsenvaltioilla on käytettävissään kriisin sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten lieventämistoimenpiteiden toteuttamiseen, ja niiden talouksien ja sosiaalisten rakenteiden palautumiskyvystä. Sen vuoksi kestävät ja kasvua edistävät uudistukset ja investoinnit, joilla korjataan jäsenvaltioiden talouksien rakenteellisia heikkouksia ja lujitetaan palautumiskykyä, lisätään tuottavuutta ja vahvistetaan jäsenvaltioiden kilpailukykyä, ovat olennaisen tärkeitä, jotta kyseiset taloudet saadaan taas jaloilleen ja vähennetään eriarvoisuutta ja eroja unionissa.

(7) Aiemmat kokemukset ovat osoittaneet, että kriisien aikana investoinnit vähenevät usein jyrkästi. Tässä nimenomaisessa tilanteessa on kuitenkin olennaisen tärkeää tukea investointeja, jotta voidaan vauhdittaa elpymistä ja vahvistaa pitkän aikavälin kasvupotentiaalia. Toimivat sisämarkkinat ja investoiminen vihreään ja digitaaliseen teknologiaan, innovointiin ja tutkimukseen, myös tietopohjaiseen talouteen, puhtaaseen energiaan siirtymiseen ja energiatehokkuuden parantamiseen asuntosektorilla ja muilla talouden avainaloilla, ovat tärkeitä oikeudenmukaisen, osallistavan ja kestävän kasvun saavuttamiseksi, työpaikkojen syntymisen edistämiseksi ja EU:n ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä.

(8) Covid-19-kriisin yhteydessä on tarpeen lujittaa tuen myöntämistä jäsenvaltioille koskevaa nykyistä kehystä ja antaa jäsenvaltioille suoraa rahoitustukea innovatiivisen välineen välityksellä. Tätä varten olisi perustettava elpymis- ja palautumistukiväline, jäljempänä 'tukiväline', vaikuttavan ja merkittävän rahoitustuen antamiseksi, jotta vauhditetaan kestävien uudistusten ja niihin liittyvien julkisten investointien toteutusta jäsenvaltioissa. Tukivälineen tarkoituksena olisi nimenomaan oltava puuttua covid-19-kriisin kielteisiin vaikutuksiin ja seurauksiin unionissa. Sen olisi oltava kattava, ja sen yhteydessä olisi hyödynnettävä komission ja jäsenvaltioiden kokemuksia muiden välineiden ja ohjelmien käytöstä. Julkisten investointiohjelmien avulla, mukaan lukien rahoitusvälineet, tuet ja muut välineet, voitaisiin myös kannustaa yksityisiin investointeihin, edellyttäen että valtiontukisääntöjä noudatetaan.

(9) Tukivälineeseen perustuvilla uudistuksilla ja investoinneilla olisi autettava parantamaan unionin palautumiskykyä ja vähentämään sen riippuvuutta monipuolistamalla keskeisiä toimitusketjuja ja vahvistamalla näin unionin strategista riippumattomuutta ja avointa taloutta. Tukivälineeseen perustuvien uudistusten ja investointien olisi myös tuotettava eurooppalaista lisäarvoa.

(10) Elpyminen olisi saatava aikaan ja unionin ja sen jäsenvaltioiden palautumiskykyä olisi vahvistettava tukemalla toimenpiteitä Euroopan kannalta merkityksellisillä politiikan aloilla, jotka on jäsennelty kuuteen pilariin, jäljempänä 'kuusi pilaria', seuraavasti: vihreä siirtymä; digitaalinen muutos; älykäs, kestävä ja osallistava kasvu, mukaan lukien taloudellinen yhteenkuuluvuus, työpaikat, tuottavuus, kilpailukyky, tutkimus, kehittäminen ja innovointi, sekä toimivat sisämarkkinat, joilla on vahvoja pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jäljempänä 'pk-yritykset'; sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus; terveydenhuolto ja taloudellinen, sosiaalinen ja institutionaalinen palautumiskyky muun muassa kriisivasteen ja kriisivalmiuden parantamiseksi; sekä seuraavalle sukupolvelle, lapsille ja nuorille, suunnatut toimintapolitiikat, kuten koulutus ja osaaminen.

(11) Vihreää siirtymää olisi tuettava uudistuksilla ja investoinneilla vihreän teknologian ja valmiuksien alalla, luonnon monimuotoisuus, energiatehokkuus, rakennusten peruskorjaus ja kiertotalous mukaan luettuina, samalla kun edistetään unionin ilmastotavoitteita, tuetaan kestävää kasvua, luodaan työpaikkoja ja taataan energiavarmuus.

(12) Uudistukset ja investoinnit digitaalisen teknologian, infrastruktuurin ja prosessien alalla parantavat unionin kilpailukykyä maailmanlaajuisesti ja auttavat myös vahvistamaan unionin palautumiskykyä ja tekemään unionista innovatiivisemman ja riippumattomamman monipuolistamalla keskeisiä toimitusketjuja. Uudistuksilla ja investoinneilla olisi erityisesti edistettävä palvelujen digitalisointia, digitaalisen ja datainfrastruktuurin, klustereiden ja digitaali-innovointikeskittymien kehittämistä sekä avoimia digitaalisia ratkaisuja. Digitaalisella muutoksella olisi myös kannustettava pk-yritysten digitalisaatioon. Investoinneissa digitaaliseen teknologiaan olisi noudatettava yhteentoimivuuden, energiatehokkuuden ja henkilötietojen suojan periaatteita, mahdollistettava pk-yritysten ja startup-yritysten osallistuminen ja edistettävä avoimen lähdekoodin ratkaisujen käyttöä.

(13) Uudistuksilla ja investoinneilla älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun alalla, taloudellinen yhteenkuuluvuus, työpaikat, tuottavuus, kilpailukyky, tutkimus, kehittäminen ja innovointi mukaan luettuina, sekä toimivilla sisämarkkinoilla, joilla on vahvoja pk-yrityksiä, olisi pyrittävä vahvistamaan unionin talouden kasvupotentiaalia ja mahdollistettava sen kestävä elpyminen. Kyseisten uudistusten ja investointien olisi myös edistettävä yrittäjyyttä, yhteisötaloutta, kestävän infrastruktuurin ja liikenteen kehittämistä, teollistamista ja uudelleenteollistamista sekä lievennettävä covid-19-kriisin vaikutuksia talouteen.

(14) Uudistuksilla ja investoinneilla sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alalla olisi myös edistettävä köyhyyden ja työttömyyden torjumista, jotta mahdollistetaan jäsenvaltioiden talouksien elpyminen niin, että ketään ei jätetä jälkeen. Kyseisten uudistusten ja investointien olisi johdettava laadukkaiden ja pysyvien työpaikkojen luomiseen ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osallisuuteen ja integroitumiseen ja mahdollistettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun, sosiaalisen infrastruktuurin ja sosiaalipalvelujen sekä sosiaalisen suojelun ja hyvinvointijärjestelmien vahvistaminen.

(15) Covid-19-kriisi on myös korostanut sitä, kuinka tärkeitä ovat uudistukset ja investoinnit terveydenhuollon alalla sekä taloudellinen, sosiaalinen ja institutionaalinen palautumiskyky, joilla pyritään muun muassa lisäämään kriisivastetta ja kriisivalmiutta erityisesti parantamalla toiminnan ja julkisten palvelujen jatkuvuutta, terveydenhuolto- ja hoivajärjestelmien saavutettavuutta ja kapasiteettia, julkishallinnon ja kansallisten järjestelmien tehokkuutta, myös minimoimalla hallinnollista rasitetta, sekä parantamalla oikeusjärjestelmien tehokkuutta ja petostentorjunnan ja rahanpesun vastaista valvontaa.

(16) On välttämätöntä toteuttaa seuraavaa sukupolvea, lapsia ja nuoria, koskevia uudistuksia ja investointeja, joilla tuetaan koulutusta ja osaamista, myös digitaalisia taitoja, aktiivisen työvoiman osaamisen kehittämistä, uudelleen kouluttautumista ja uudelleen pätevöitymistä, työttömien pääsyä työelämään edistäviä ohjelmia, koulutukseen, terveyteen, ravitsemukseen, työpaikkoihin ja asumiseen liittyviä lasten ja nuorten mahdollisuuksia ja niiden saatavuutta parantavia investointipolitiikkoja sekä sukupolvien välistä kuilua kaventavia politiikkoja lapsitakuun ja nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti. Kyseisillä toimilla olisi varmistettava, ettei eurooppalaisten seuraava sukupolvi joudu pysyvästi kärsimään covid-19-kriisin vaikutuksista ja ettei sukupolvien välinen kuilu kasva entisestään.

(17) Tällä hetkellä yhdestäkään välineestä ei myönnetä suoraa rahoitustukea, joka olisi kytketty jäsenvaltioiden saavuttamiin tuloksiin ja niiden toteuttamiin uudistuksiin ja julkisiin investointeihin vastauksena EU-ohjausjakson yhteydessä yksilöityihin haasteisiin, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet mukaan luettuina, ja jolla pyrittäisiin vaikuttamaan pysyvästi jäsenvaltioiden tuottavuuteen ja taloudelliseen, sosiaaliseen ja institutionaaliseen palautumiskykyyn.

(18) Tähän asetukseen perustuvat rahoituksen muodot ja täytäntöönpanomenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä voidaan saavuttaa toimien erityiset tavoitteet ja saada aikaan tuloksia, ottaen huomioon erityisesti valvontakustannukset, hallinnollinen rasitus ja arvioitu vaatimusten noudattamatta jättämisen riski. Tukivälineen mukainen rahoitustuki, jota ei makseta takaisin, olisi annettava unionin sui generis -rahoitusosuutena, joka määräytyy kunkin jäsenvaltion osalta lasketun enimmäisrahoitusosuuden pohjalta ja ottaen huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset ja joka olisi maksettava saavutettujen tulosten perusteella ottaen huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmien välitavoitteet ja tavoitteet. Näin ollen olisi vahvistettava tällainen rahoitusosuus tässä asetuksessa säädettyjen alakohtaisten sääntöjen mukaisesti noudattaen rahoituksen, joka ei perustu kustannuksiin, yksinkertaistamista koskevia sääntöjä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (6), jäljempänä 'varainhoitoasetus', 125 artiklan 1 kohdassa. Tässä asetuksessa olisi siis säädettävä erityisistä säännöistä ja menettelystä, joiden osalta noudatetaan varainhoitoasetuksen mukaisia talousarviohallinnon yleisiä periaatteita ja jotka koskevat tämän asetuksen mukaisen rahoitustuen, jota ei makseta takaisin, kohdentamista, täytäntöönpanoa ja valvontaa. Rahoitusta, joka ei perustu kustannuksiin, olisi sovellettava maksuissa komissiolta edunsaajina oleville jäsenvaltioille riippumatta jäsenvaltioiden lopullisille saajille maksamien rahoitusosuuksien korvaamisesta missä tahansa muodossa. Jäsenvaltioiden olisi voitava käyttää rahoitusosuuksien kaikkia muotoja, mukaan lukien yksinkertaistetut kustannusvaihtoehdot. Rajoittamatta komission oikeutta toteuttaa toimia, kun on kyse petoksesta, lahjonnasta, eturistiriidoista tai tukivälineestä ja muista unionin ohjelmista myönnetystä päällekkäisestä rahoituksesta, maksuihin ei saisi soveltaa tuensaajalle tosiasiallisesti aiheutuneita kustannuksia koskevaa valvontaa.

(19) Neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 (7) mukaisesti ja siinä kohdennettujen määrärahojen rajoissa olisi toteutettava tukivälineen mukaisia elpymis- ja palautumistoimenpiteitä, jotta covid-19-kriisin ennennäkemättömiä vaikutuksia voidaan lievittää. Kyseiset lisävarat olisi käytettävä siten, että varmistetaan asetuksessa (EU) 2020/2094 säädettyjen määräaikojen noudattaminen.

(20) Tukivälineestä olisi tuettava hankkeita, joissa noudatetaan unionin rahoituksen täydentävyyden periaatetta. Tukivälinettä ei saisi käyttää korvaamaan toistuvia kansallisia talousarviomenoja, paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

(21) Ennakkoehtona digitaalisen muutoksen onnistumiselle unionissa on se, että varmistetaan korkea kyberturvallisuuden taso ja luottamus teknologiaan. Eurooppa-neuvosto kehotti 1 ja 2 päivänä lokakuuta 2020 antamissaan päätelmissä unionia ja sen jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti 29 päivänä tammikuuta 2020 hyväksyttyä 5G:n kyberturvallisuutta koskevaa välineistöä ja erityisesti soveltamaan asiaankuuluvia rajoituksia unionin laajuisessa koordinoidussa riskinarvioinnissa kriittisiksi ja arkaluonteisiksi määritettyjen keskeisten kohteiden suuririskisiksi katsottuihin toimittajiin. Eurooppa-neuvosto korosti, että kaikki mahdolliset 5G-toimittajat on arvioitava yhteisten objektiivisten kriteerien perusteella.

(22) Synergioiden lisäämiseksi tukivälineen ja InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella, jäljempänä InvestEU-asetus, perustetun InvestEU-ohjelman sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/240 (8) perustetun teknisen tuen välineen välillä elpymis- ja palautumissuunnitelmat voisivat sisältää tietyn enimmäismäärän rajoissa rahoitusosuuksia InvestEU-ohjelman jäsenvaltio-osioihin ja teknisen tuen välineeseen tämän asetuksen mukaisesti.

(23) Kun otetaan huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelma Euroopan kestävän kasvun strategiana ja ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten mukaisesti, tukivälineellä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja ympäristökestävyyttä sekä yleistavoitetta, jonka mukaan 30 prosenttia unionin talousarviomenoista osoitetaan ilmastotavoitteiden tukemiseen. Tätä varten tukivälineestä tuettujen ja yksittäisten jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisällytettyjen toimenpiteiden olisi edistettävä vihreää siirtymää, luonnon monimuotoisuus mukaan luettuna, tai niillä olisi vastattava siitä johtuviin haasteisiin, ja niiden olisi oltava määrältään vähintään 37 prosenttia elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista tämän asetuksen liitteessä esitetyn ilmastonseurantaan sovelletun menetelmän perusteella. Kyseistä menetelmää olisi käytettävä vastaavasti niiden toimenpiteiden osalta, joita ei voida suoraan kohdistaa johonkin tämän asetuksen liitteessä lueteltuun tukitoimialaan. Jos asianomainen jäsenvaltio ja komissio niin sopivat, ilmastotavoitteisiin myönnettävän tuen laskukertoimia olisi voitava nostaa 40 tai 100 prosenttiin yksittäisten investointien osalta elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyn mukaisesti, jotta voidaan ottaa huomioon liitännäiset uudistustoimenpiteet, joilla lisätään uskottavasti niiden vaikutusta ilmastotavoitteisiin. Tätä varten ilmastotavoitteisiin myönnettävän tuen laskukertoimia olisi voitava nostaa enintään 3 prosenttiin elpymis- ja palautumissuunnitelman määrärahoista yksittäisten investointien osalta. Tukivälineellä olisi tuettava toimia, jotka ovat kaikilta osin unionin ilmasto- ja ympäristönormien ja -painopisteiden ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (9) 17 artiklassa tarkoitetun "ei merkittävää haittaa" -periaatteen, jäljempänä "ei merkittävää haittaa" -periaate, mukaisia.

(24) Koska on tärkeää torjua luonnon monimuotoisuuden jyrkkää vähenemistä, tällä asetuksella olisi edistettävä luonnon monimuotoisuutta koskevien toimien valtavirtaistamista unionin politiikoissa.

(25) Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisälletyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetun "ei merkittävää haittaa" -periaatteen mukaisia. Komission olisi annettava asiaa koskevaa teknistä ohjeistusta. Asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan d alakohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten voimaantulo ei saisi vaikuttaa kyseiseen ohjeistukseen.

(26) Digitaalisten menojen osalta tukivälineestä tuettujen ja yksittäisten jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisällytettyjen toimenpiteiden olisi myös oltava määrältään vähintään 20 prosenttia elpymis- ja palautumissuunnitelman määrärahoista. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi laskettava digitaalisiin tavoitteisiin myönnettävän tuen laskukerroin soveltaen menetelmää, jossa otetaan huomioon, missä määrin tukivälineen mukaisella tuella edistetään digitaalisia tavoitteita. Yksittäisten toimenpiteiden laskukertoimet olisi määritettävä tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tukitoimialojen perusteella. Menetelmää olisi käytettävä vastaavasti niiden toimenpiteiden osalta, joita ei voida suoraan kohdistaa johonkin tukitoimialaan. Jos asianomainen jäsenvaltio ja komissio niin sopivat, kyseisiä laskukertoimia olisi voitava nostaa 40 prosenttiin tai 100 prosenttiin yksittäisten investointien osalta, jotta voidaan ottaa huomioon liitännäiset uudistukset, joilla lisätään toimenpiteiden vaikutusta digitaalisiin tavoitteisiin.

(27) Sen määrittämiseksi, missä määrin elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaiset asiaankuuluvat toimenpiteet myötävaikuttavat ilmastotavoitteiden ja digitaalisten tavoitteiden toteutumiseen, tällaiset toimenpiteet olisi voitava ottaa huomioon molempien tavoitteiden yhteydessä niitä koskevien menetelmien mukaisesti.

(28) Covid-19-kriisi on vaikuttanut erityisen paljon naisiin, koska heitä on enemmistö terveydenhuollon työntekijöistä kaikkialla unionissa ja he joutuvat sovittamaan palkattoman hoivatyön yhteen palkkatyöhön liittyvien velvoitteidensa kanssa. Tilanne on vaikea etenkin yksinhuoltajille, joista 85 prosenttia on naisia. Sukupuolten tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille ja kyseisten tavoitteiden valtavirtaistaminen olisi otettava huomioon ja niitä olisi edistettävä tämän asetuksen nojalla toimitettavien elpymis- ja palautumissuunnitelmien koko valmistelun ja täytäntöönpanon ajan. Investoiminen vahvaan hoivainfrastruktuuriin on myös olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa sukupuolten tasa-arvo ja naisten taloudelliset vaikutusmahdollisuudet, jotta voidaan rakentaa palautumiskykyisiä yhteiskuntia, torjua epävarmoja työoloja naisvaltaisella alalla, vauhdittaa työpaikkojen luomista, ehkäistä köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, sekä vaikuttaa myönteisesti bruttokansantuotteeseen, kun useammat naiset voivat tehdä palkkatyötä.

(29) Olisi perustettava mekanismi, jolla varmistetaan yhteys tukivälineen ja talouden tehokkaan ohjausprosessin välillä ja jonka nojalla komissio voi tehdä neuvostolle ehdotuksen tukivälineeseen perustuvien maksusitoumusten tai maksujen keskeyttämisestä kokonaan tai osittain. Komission velvollisuus ehdottaa keskeytystä olisi lakkautettava silloin kun ja niin pitkäksi aikaa kuin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen niin sanottu 'yleinen poikkeuslauseke' on aktivoituna. Yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi ja esitettävien toimenpiteiden merkittävien taloudellisten vaikutusten vuoksi olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa neuvostolle, jonka olisi toimittava komission ehdotuksesta. Jotta helpotettaisiin sellaisten päätösten hyväksymistä, joita tarvitaan talouden ohjausjärjestelmään liittyvien vaikuttavien toimien varmistamiseksi, maksusitoumusten keskeyttämisessä olisi käytettävä käänteistä määräenemmistöäänestystä. Euroopan parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan olisi voitava pyytää komissiota keskustelemaan kyseisen mekanismin soveltamisesta jäsennellyn vuoropuhelun yhteydessä, jotta Euroopan parlamentti voi voi tuoda esiin näkemyksensä. Jotta komissio voisi ottaa Euroopan parlamentin esittämät näkemykset asianmukaisesti huomioon, jäsennelty vuoropuhelu olisi käytävä neljän viikon kuluessa siitä, kun komissio on ilmoittanut kyseisen mekanismin soveltamisesta Euroopan parlamentille.

(30) Tukivälineen erityistavoitteena olisi oltava rahoitustuen antaminen elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitettyjen uudistusten ja investointien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamiseksi. Kyseiseen tavoitteeseen olisi pyrittävä tiiviissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa.

(31) Komission olisi esitettävä viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2022 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastelukertomus tukivälineen täytäntöönpanosta. Tätä varten komission olisi otettava huomioon yhteiset indikaattorit ja tämän asetuksen mukainen elpymisen ja palautumisen tulostaulu sekä muut saatavilla olevat asiaankuuluvat tiedot. Euroopan parlamentin asiasta vastaava valiokunta voisi pyytää komissiota esittelemään tarkastelukertomuksen tärkeimmät havainnot tämän asetuksen mukaisesti perustetun elpymis- ja palautumisvuoropuhelun yhteydessä.

(32) Sen varmistamiseksi, että elpymis- ja palautumissuunnitelmat edistävät tukivälineen tavoitteita, niihin olisi sisällyttävä toimenpiteitä uudistusten ja julkisten investointihankkeiden toteuttamiseksi johdonmukaisen paketin puitteissa. Toimenpiteiden, jotka on aloitettu 1 päivästä helmikuuta 2020 alkaen, olisi oltava tukikelpoisia. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien olisi oltava johdonmukaisia EU-ohjausjakson yhteydessä yksilöityjen asiaankuuluvien maakohtaisten haasteiden ja painopisteiden sekä neuvoston uusimmassa suosituksessa euroalueen talouspolitiikasta jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro, yksilöityjen haasteiden ja painopisteiden kanssa. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien olisi oltava linjassa myös kansallisten uudistusohjelmien, kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien, oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien, nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelman sekä unionin rahastojen yhteydessä hyväksyttyjen kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien kanssa. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja digitaalistrategian painopisteisiin kuuluvien toimien vauhdittamiseksi elpymis- ja palautumissuunnitelmissa olisi esitettävä myös toimenpiteitä, jotka ovat merkityksellisiä vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kannalta. Tällaisten toimenpiteiden olisi mahdollistettava kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa ja niiden päivityksissä asetettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten nopea saavuttaminen. Kaikessa tuen kohteena olevassa toiminnassa olisi noudatettava kaikilta osin unionin ilmasto- ja ympäristönormeja ja -painopisteitä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmissa olisi noudatettava myös tukivälineen horisontaalisia periaatteita.

(33) Elpymis- ja palautumissuunnitelmat eivät saisi vaikuttaa oikeuteen tehdä tai panna täytäntöön työehtosopimuksia tai ryhtyä työtaistelutoimiin Euroopan unionin perusoikeuskirjan sekä unionin ja kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti.

(34) Alue- ja paikallisviranomaiset voivat olla tärkeitä kumppaneita uudistusten ja investointien toteuttamisessa. Niinpä niitä olisi asianmukaisesti kuultava ja ne olisi otettava mukaan kansallisen säädöskehyksen mukaisesti.

(35) Jos jäsenvaltio on vapautettu EU-ohjausjakson yhteydessä seurannasta ja arvioinnista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (10) 12 artiklan nojalla tai jos se on neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002 (11) mukaisen seurannan kohteena, tätä asetusta olisi voitava soveltaa asianomaiseen jäsenvaltioon suhteessa kyseisissä asetuksissa yksilöityihin haasteisiin ja painopisteisiin.

(36) Jotta jäsenvaltiot saavat tietoa elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelua ja täytäntöönpanoa varten, neuvoston olisi voitava keskustella EU-ohjausjakson yhteydessä elpymis-, palautumis- ja sopeutumiskyvyn tilasta unionissa. Kyseisen keskustelun olisi perustuttava EU-ohjausjakson yhteydessä komission saatavilla oleviin strategisiin ja analyyttisiin tietoihin sekä elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoa aiempina vuosina koskeviin tietoihin, jos niitä on saatavilla.

(37) Jotta voidaan varmistaa, että rahoitusosuus on merkityksellinen ja vastaa jäsenvaltioiden todellisia tarpeita toteuttaa ja saattaa päätökseen elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvät uudistukset ja investoinnit, on aiheellista vahvistaa enimmäisrahoitusosuus, joka on jäsenvaltioiden käytettävissä tukivälineestä myönnettävänä rahoitustukena, jota ei makseta takaisin. Kyseisestä enimmäisrahoitusosuudesta 70 prosenttia olisi laskettava kunkin jäsenvaltion väestömäärän, käänteisen asukaskohtaisen bruttokansantuotteen ja suhteellisen työttömyysasteen perusteella. Kyseisestä enimmäisrahoitusosuudesta 30 prosenttia olisi laskettava väestömäärän, käänteisen asukaskohtaisen bruttokansantuotteen ja samassa suhteessa reaalisen bruttokansantuotteen muutoksen vuonna 2020 ja reaalisen bruttokansantuotteen aggregoidun muutoksen vuosina 2020–2021 perusteella, jolloin perusteena käytetään komission syksyn 2020 ennusteita niiden tietojen osalta, jotka eivät ole saatavilla laskennan ajankohtana ja jotka päivitetään toteutuneilla luvuilla 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä.

(38) On tarpeen vahvistaa menettely, jota noudattaen jäsenvaltiot toimittavat elpymis- ja palautumissuunnitelmat, ja kyseisten suunnitelmien sisältö. Jäsenvaltion olisi pääsääntöisesti toimitettava elpymis- ja palautumissuunnitelmansa virallisesti viimeistään 30 päivänä huhtikuuta ja jäsenvaltio voisi toimittaa se yhtenä yhtenäisenä asiakirjana yhdessä kansallisen uudistusohjelmansa kanssa. Tukivälineen nopean täytäntöönpanon varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava toimittaa elpymis- ja palautumissuunnitelmaluonnos edellisen vuoden lokakuun 15 päivästä alkaen.

(39) Jotta varmistetaan kansallinen omavastuullisuus ja keskittyminen tarkoituksenmukaisiin uudistuksiin ja investointeihin, tukea haluavien jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle asianmukaisesti perusteltu elpymis- ja palautumissuunnitelma. Kyseisessä suunnitelmassa olisi esitettävä yksityiskohtaisesti, kuinka se sisältämänsä toimenpiteet huomioon ottaen tarjoaa kattavan ja riittävän tasapainoisen ratkaisun asianomaisen jäsenvaltion taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen ja näin tukee asianmukaisesti kuutta pilaria ottaen huomioon asianomaisen jäsenvaltion erityishaasteet. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa olisi esitettävä yksityiskohtaiset toimenpiteet sen seurantaa ja täytäntöönpanoa varten, mukaan lukien tavoitteet ja välitavoitteet sekä arvioidut kustannukset, ja elpymis- ja palautumissuunnitelman odotettu vaikutus kasvupotentiaaliin, työpaikkojen syntymiseen sekä taloudelliseen, sosiaaliseen ja institutionaaliseen palautumiskykyyn muun muassa lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja edistämällä, sekä covid-19-kriisin sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten lieventämiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon edistämiseen, jolla voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa. Sen olisi sisällettävä myös toimenpiteitä, joilla on merkitystä vihreän siirtymän, luonnon monimuotoisuus mukaan luettuna, ja digitaalisen muutoksen kannalta. Lisäksi siihen olisi sisällyttävä selvitys siitä, kuinka se auttaa vastaamaan tuloksellisesti EU-ohjausjakson yhteydessä yksilöityihin asiaankuuluviin maakohtaisiin haasteisiin ja painopisteisiin, mukaan lukien julkista taloutta koskevat näkökohdat ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (12) 6 artiklan nojalla annetut suositukset. Sen olisi myös sisällettävä selvitys siitä, kuinka elpymis- ja palautumissuunnitelmassa varmistetaan, että kyseiseen suunnitelmaan sisältyvien uudistusten ja investointien täytäntöönpanotoimenpiteistä ei aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille ("ei merkittävää haittaa" -periaate). Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa olisi esitettävä sen odotetut vaikutukset sukupuolten tasa-arvoon ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin sekä tiivistelmä suoritetusta asiaankuuluvien kansallisten sidosryhmien kuulemisprosessista. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan olisi sisällyttävä selvitys jäsenvaltion suunnitelmista, järjestelmistä ja konkreettisista toimenpiteistä, joilla ehkäistään, havaitaan ja korjataan eturistiriitoja, lahjontaa ja petoksia sekä vältetään päällekkäistä rahoitusta tukivälineestä ja muista unionin ohjelmista. Elpymis- ja palautumissuunnitelma voisi sisältää myös rajat ylittäviä tai useita maita kattavia hankkeita. Komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tekemään tiivistä yhteistyötä koko prosessin ajan.

(40) Tukivälineen täytäntöönpanon olisi tapahduttava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, mihin kuuluu petosten, myös veropetosten, veronkierron, lahjonnan ja eturistiriitojen tehokas ehkäiseminen ja niistä syytteeseen asettaminen.

(41) Komission olisi arvioitava kunkin jäsenvaltion ehdottama elpymis- ja palautumissuunnitelma ja toimittava tiiviissä yhteistyössä asianomaisen jäsenvaltion kanssa. Komission olisi kunnioitettava kaikilta osin suunnitelman kansallista omavastuullisuutta ja otettava sen vuoksi huomioon asianomaisen jäsenvaltion esittämät perustelut ja seikat. Komission olisi arvioitava jäsenvaltion ehdottaman elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta tässä asetuksessa kriteereistä vahvistetun luettelon perusteella. Komission olisi arvioitava ehdotetut elpymis- ja palautumissuunnitelmat tai tapauksen mukaan niiden päivitykset kahden kuukauden kuluessa elpymis- ja palautumissuunnitelmien virallisesta toimittamisesta. Asianomaisen jäsenvaltion ja komission olisi voitava sopia kyseisen määräajan pidentämisestä tarvittaessa kohtuullisella ajanjaksolla.

(42) Tämän asetuksen liitteessä olisi esitettävä asiaankuuluvat suuntaviivat, joiden perusteella komissio voi arvioida avoimesti ja tasapuolisesti elpymis- ja palautumissuunnitelmia ja määrittää rahoitusosuuden tässä asetuksessa säädettyjen tavoitteiden ja muiden asiaankuuluvien vaatimusten mukaisesti. Siksi elpymis- ja palautumissuunnitelmia koskevien ehdotusten arvioimista varten olisi avoimuuden ja tehokkuuden nimissä luotava luokitusjärjestelmä. Kriteereissä, jotka liittyvät maakohtaisiin suosituksiin, kasvupotentiaalin, työpaikkojen luomisen ja taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittamiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon edistämiseen, olisi vaadittava korkein pistemäärä arvioinnissa. Myönteisen arvion olisi edellytettävä myös tosiasiallista panostusta vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen.

(43) Asiantuntija-avun ja asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä tapahtuvan vertaisneuvonnan ja teknisen tuen käytöstä olisi oltava oma säännöksensä, jotta voidaan tukea korkealaatuisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimista ja avustaa komissiota jäsenvaltioiden toimittamien elpymis- ja palautumissuunnitelmien sekä niiden täytäntöönpanoasteen arvioinnissa. Jäsenvaltiot voisivat myös pyytää tukea teknisen tuen välineestä. Jäsenvaltioita olisi kannustettava edistämään synergioita muiden jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien kanssa.

(44) Yksinkertaisuuden vuoksi rahoitusosuuden määrittelyssä olisi noudatettava yksinkertaisia kriteerejä. Rahoitusosuus olisi määritettävä asianomaisen jäsenvaltion ehdottaman elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioitujen kokonaiskustannusten perusteella.

(45) Neuvoston olisi hyväksyttävä elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvio komission ehdotukseen perustuvalla täytäntöönpanopäätöksellä, joka sen olisi pyrittävä hyväksymään neljän viikon kuluessa kyseisen ehdotuksen hyväksymisestä. Edellyttäen, että elpymis- ja palautumissuunnitelma täyttää arviointikriteerit tyydyttävästi, asianomaiselle jäsenvaltiolle olisi myönnettävä enimmäisrahoitusosuus, jos elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien uudistusten ja investointien arvioidut kokonaiskustannukset ovat yhtä suuret tai suuremmat kuin enimmäisrahoitusosuuden määrä. Sitä vastoin asianomaiselle jäsenvaltiolle olisi myönnettävä määrä, joka on yhtä suuri kuin elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset, jos tällaiset arvioidut kokonaiskustannukset ovat pienemmät kuin enimmäisrahoitusosuuden määrä. Jos elpymis- ja palautumissuunnitelma ei täytä arviointikriteerejä tyydyttävästi, jäsenvaltiolle ei saisi myöntää rahoitusosuutta. Neuvoston täytäntöönpanopäätöstä olisi muutettava komission ehdotuksesta siten, että siihen sisällytetään päivitetty enimmäisrahoitusosuus, joka lasketaan toteutuneiden lukujen perusteella kesäkuussa 2022. Neuvoston olisi hyväksyttävä asiaankuuluva muuttamista koskeva päätös ilman aiheetonta viivytystä.

(46) Jotta voidaan varmistaa, että rahoitustukea myönnetään etupainotteisesti ensimmäisinä covid-19-kriisin jälkeisinä vuosina ja että se on yhteensopiva tukivälineeseen käytettävissä olevan rahoituksen kanssa, varoja olisi annettava käyttöön 31 päivään joulukuuta 2023 saakka. Sen vuoksi rahoitustukeen, jota ei makseta takaisin, käytettävissä olevasta määrästä 70:tä prosenttia koskevat oikeudelliset sitoumukset olisi voitava tehdä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 ja 30:tä prosenttia koskevat oikeudelliset sitoumukset olisi voitava tehdä 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä. Jäsenvaltion pyynnöstä, joka toimitetaan yhdessä elpymis- ja palautumissuunnitelman kanssa, 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä voidaan maksaa ennakkomaksuna enintään 13 prosenttia rahoitusosuudesta ja soveltuvissa tapauksissa enintään 13 prosenttia asianomaisen jäsenvaltion lainasta, mahdollisuuksien mukaan kahden kuukauden kuluttua siitä, kun komissio on hyväksynyt oikeudelliset sitoumukset.

(47) Jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelmalle olisi voitava myöntää rahoitustukea lainana edellyttäen, että asianomainen jäsenvaltio tekee asianmukaisesti perustellun hakemuksen perusteella lainasopimuksen komission kanssa. Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoa tukevia lainoja olisi myönnettävä 31 päivään joulukuuta 2023 saakka, ja niille olisi myönnettävä maturiteetit, jotka vastaavat tällaisten menojen pitkän aikavälin luonnetta. Neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (13) 5 artiklan 2 kohdan nojalla takaisinmaksujen aikataulu olisi laadittava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti siten, että varmistetaan velkojen tasainen ja ennakoitavissa oleva väheneminen. Kyseiset maturiteetit voisivat poiketa niiden varojen maturiteeteista, jotka unioni lainaa pääomamarkkinoilta lainojen rahoittamiseksi. Sen vuoksi on tarpeen säätää mahdollisuudesta poiketa varainhoitoasetuksen 220 artiklan 2 kohdassa vahvistetusta periaatteesta, jonka mukaan rahoitusapua varten myönnettävien lainojen maturiteetteja ei saisi muuttaa.

(48) Lainatukihakemus olisi perusteltava elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviin lisäuudistuksiin ja -investointeihin liittyvillä suuremmilla rahoitustarpeilla, jotka ovat merkityksellisiä erityisesti vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kannalta, ja sillä, että elpymis- ja palautumissuunnitelman kustannukset ovat suuremmat kuin rahoitusosuuden, jota ei makseta takaisin, kautta myönnetty enimmäisrahoitusosuus. Lainatukihakemus olisi voitava esittää yhtä aikaa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisen kanssa. Jos lainatukihakemus esitetään eri ajankohtana, siihen olisi liitettävä tarkistettu elpymis- ja palautumissuunnitelma, johon sisältyy täydentäviä välitavoitteita ja tavoitteita. Resurssien etupainotteisen käytön varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi haettava lainatukea viimeistään 31 päivänä elokuuta 2023. Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi kaikkien tämän asetuksen nojalla myönnettävien lainatukien kokonaismäärälle olisi asetettava yläraja. Lisäksi kullekin jäsenvaltiolle myönnettävän lainan enimmäismäärä saisi olla enintään 6,8 prosenttia maan bruttokansantulosta (BKTL) vuonna 2019, siten kuin Eurostatin tiedoissa esitetään toukokuun 2020 tilanteen osalta. Ylärajan korottamisen olisi oltava mahdollista poikkeuksellisissa olosuhteissa, jos varoja on käytettävissä. Samoista syistä laina olisi voitava maksaa erissä tulosten saavuttamisen perusteella. Komission olisi arvioitava lainatukihakemus kahden kuukauden kuluessa. Neuvoston olisi voitava komission ehdotuksesta hyväksyä kyseinen arvio määräenemmistöllä täytäntöönpanopäätöksellä, joka sen olisi pyrittävä hyväksymään neljän viikon kuluessa kyseisen komission ehdotuksen antamisesta.

(49) Jäsenvaltioiden olisi voitava esittää perusteltu pyyntö elpymis- ja palautumissuunnitelman muuttamiseksi sen täytäntöönpanoaikana, jos muutos on perusteltavissa objektiivisilla olosuhteilla. Jos komissio katsoo, että tällainen muuttaminen on asianomaisen jäsenvaltion esittämien perustelujen nojalla aiheellista, sen olisi arvioitava uusi elpymis- ja palautumissuunnitelma kahden kuukauden kuluessa. Asianomaisen jäsenvaltion ja komission olisi voitava sopia kyseisen määräajan pidentämisestä kohtuullisella ajanjaksolla, jos se on tarpeen. Neuvoston olisi hyväksyttävä uuden elpymis- ja palautumissuunnitelman arvio komission ehdotukseen perustuvalla täytäntöönpanopäätöksellä, joka sen olisi pyrittävä hyväksymään neljän viikon kuluessa ehdotuksen hyväksymisestä.

(50) Unionin toimielinten olisi pyrittävä kaikin keinoin lyhentämään käsittelyaikaa, jotta varmistetaan tukivälineen sujuva ja nopea täytäntöönpano.

(51) Tukivälineen varainhoidon tehostamiseksi ja yksinkertaistamiseksi unionin rahoitustuki elpymis- ja palautumissuunnitelmille olisi annettava rahoituksena, joka perustuu tulosten saavuttamiseen, jota mitataan suhteessa hyväksytyissä elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitettyihin välitavoitteisiin ja tavoitteisiin. Tätä varten täydentävä lainatuki olisi kytkettävä rahoitustuen (rahoitustuki, jota ei makseta takaisin) kannalta merkityksellisten tavoitteiden lisäksi asetettuihin täydentäviin välitavoitteisiin ja tavoitteisiin.

(52) Tukivälineen varojen vapauttaminen edellyttää, että jäsenvaltiot saavuttavat tyydyttävästi elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitetyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet, sen jälkeen kun neuvosto on hyväksynyt tällaisten suunnitelmien arvioinnin. Ennen kuin komissio hyväksyy päätöksen luvan antamisesta rahoitusosuuden ja soveltuvissa tapauksissa lainan maksamiselle, sen olisi pyydettävä talous- ja rahoituskomiteaa antamaan komission ennakkoarvion perusteella lausuntonsa siitä, ovatko jäsenvaltiot saavuttaneet asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet tyydyttävästi. Jotta komissio voi ottaa talous- ja rahoituskomitean lausunnon huomioon arvioinnissaan, se olisi annettava neljän viikon kuluessa komission ennakkoarvion vastaanottamisesta. Talous- ja rahoituskomitean on pyrittävä päätöksenteossaan yhteisymmärrykseen. Jos poikkeuksellisesti yksi tai useampi jäsenvaltio katsoo, että asiaankuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden tyydyttävästä saavuttamisesta on vakavasti poikettu, ne voivat pyytää Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa ottamaan asian seuraavan Eurooppa-neuvoston kokouksen käsittelyyn. Näiden jäsenvaltioiden olisi myös ilmoitettava asiasta viipymättä neuvostolle, ja neuvoston olisi puolestaan ilmoitettava asiasta viipymättä Euroopan parlamentille. Tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa päätöstä luvan antamisesta rahoitusosuuden ja soveltuvissa tapauksissa lainan maksamiselle ei saisi tehdä ennen kuin asiasta on keskusteltu perusteellisesti seuraavassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Kyseinen prosessi saisi pääsääntöisesti kestää korkeintaan kolme kuukautta siitä, kun komissio on pyytänyt talous- ja rahoituskomitean lausuntoa.

(53) Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi ja tukivälineen tuloksellisuuteen perustuvan luonteen mukaisesti olisi vahvistettava erityiset säännöt talousarviositoumuksia, maksuja, rahoituksen keskeyttämistä ja takaisinperintää sekä rahoitustukea koskevien sopimusten irtisanomista varten. Ennustettavuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava esittää maksupyyntöjä kahdesti vuodessa. Maksut olisi suoritettava erissä ja niiden olisi perustuttava komission myönteiseen arvioon asianomaisen jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanosta. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että tukivälineestä tuettuihin toimenpiteisiin liittyvä varojen käyttö on sovellettavan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaista. Niiden olisi erityisesti varmistettava, että petokset, lahjonta ja eturistiriidat ehkäistään, havaitaan ja korjataan ja että vältetään päällekkäistä rahoitusta tukivälineestä ja muista unionin ohjelmista. Rahoitus olisi voitava keskeyttää, rahoitustukea koskevat sopimukset olisi voitava irtisanoa ja rahoitusta olisi voitava vähentää ja periä takaisin, jos asianomainen jäsenvaltio ei ole pannut elpymis- ja palautumissuunnitelmaa täytäntöön tyydyttävällä tavalla tai jos kyseessä ovat tukivälineestä tuettuihin toimenpiteisiin liittyvät vakavat sääntöjenvastaisuudet eli petokset, lahjonta ja eturistiriidat taikka rahoitustukea koskevien sopimusten mukaisten velvoitteiden vakava rikkominen. Takaisinperintä olisi mahdollisuuksien mukaan varmistettava kuittaamalla tukivälineen mukaisesti jäljellä olevat maksut. Olisi otettava käyttöön tarkoituksenmukaiset kuulemismenettelyt sen varmistamiseksi, että rahoituksen keskeyttämistä ja maksettujen määrien takaisinperintää sekä rahoitustukea koskevien sopimusten irtisanomista koskevassa komission päätöksessä kunnioitetaan jäsenvaltioiden oikeutta esittää huomautuksia. Kaikki rahoitusosuuksien maksut jäsenvaltioille olisi suoritettava 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä, lukuun ottamatta asetuksen (EU) 2020/2094 1 artiklan 3 kohdan toisessa virkkeessä tarkoitettuja toimenpiteitä ja tapauksia, joissa huolimatta siitä, että oikeudellinen sitoumus on tehty tai päätös hyväksytty kyseisen asetuksen 3 artiklassa tarkoitettuja määräaikoja noudattaen, unionin on voitava täyttää velvoitteensa jäsenvaltioita kohtaan, mukaan lukien unionia koskevan lainvoimaisen tuomion aiheuttamat velvoitteet.

(54) Komission olisi varmistettava, että unionin taloudelliset edut suojataan tehokkaasti. Vaikka on pääasiallisesti jäsenvaltion vastuulla varmistaa, että tukiväline pannaan täytäntöön asiaankuuluvan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti, komission olisi voitava saada tästä jäsenvaltioilta riittävät vakuudet. Jäsenvaltioiden olisi tätä varten tukivälineen täytäntöönpanon yhteydessä varmistettava vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan järjestelmän toimivuus ja perittävä aiheettomasti maksetut tai väärinkäytetyt määrät takaisin. Jäsenvaltioiden olisi voitava käyttää tässä tavanomaisia kansallisia talousarviohallinnon järjestelmiään. Jäsenvaltioiden olisi kerättävä standardoitujen luokkien dataa ja tietoja, joiden avulla voidaan ehkäistä, havaita ja korjata tukivälineestä tuettuihin toimenpiteisiin liittyviä vakavia sääntöjenvastaisuuksia eli petoksia, lahjontaa ja eturistiriitoja. Komission olisi asetettava saataville tieto- ja seurantajärjestelmä, johon kuuluu yhteinen tiedonlouhinta- ja riskienpisteytysväline ja jonka avulla dataa ja tietoja voidaan käyttää ja analysoida, jotta se voidaan ottaa yleisesti käyttöön jäsenvaltiossa.

(55) Komission, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja soveltuvissa tapauksissa Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) olisi voitava käyttää tieto- ja seurantajärjestelmää toimivaltansa ja oikeuksiensa puitteissa.

(56) Jotta voidaan helpottaa jäsenvaltioiden niiden järjestelyjen täytäntöönpanoa, joilla pyritään välttämään päällekkäinen rahoitus tukivälineestä ja muista unionin ohjelmista, komission olisi asetettava varainhoitoasetuksen 38 artiklan 1 kohdan mukaisesti saataville unionin talousarviosta rahoitettuja varoja saaneita koskevat tiedot.

(57) Jäsenvaltioiden ja komission olisi saatava käsitellä henkilötietoja ainoastaan, kun se on tarpeen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisten uudistusten ja investointihankkeiden täytäntöönpanotoimenpiteisiin liittyvän varainkäytön vastuuvapauden, tarkastuksen ja valvonnan varmistamiseksi. Henkilötietoja olisi käsiteltävä asetuksen (EU) 2016/679 (14) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (15) mukaisesti riippuen siitä, kumpaa asetusta sovelletaan.

(58) Täytäntöönpanon valvomiseksi tehokkaasti jäsenvaltioiden olisi raportoitava elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa saavutetusta edistyksestä kahdesti vuodessa EU-ohjausjakson yhteydessä. Tällaiset asianomaisten jäsenvaltioiden laatimat raportit olisi otettava asianmukaisesti huomioon kansallisissa uudistusohjelmissa, joita olisi käytettävä välineenä raportoitaessa edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelmien päätökseen saattamisessa.

(59) Jäsenvaltioita olisi kannustettava pyytämään kansallisilta tuottavuuskomiteoiltaan ja riippumattomilta finanssipolitiikan instituutioilta lausunto elpymis- ja palautumissuunnitelmistaan, mihin kuuluu mahdollinen elpymis- ja palautumissuunnitelman osien validointi.

(60) Jotta voidaan varmistaa avoimuus ja vastuuvelvollisuus tukivälineen täytäntöönpanossa, komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarvittaessa sen jälkeen kun arkaluonteiset tai luottamukselliset tiedot on poistettu tai asianmukaisia luottamuksellisuusjärjestelyjä soveltaen yhtäaikaisesti ja yhtäläisin ehdoin asiaankuuluvat asiakirjat ja tiedot, kuten jäsenvaltioiden toimittamat elpymis- ja palautumissuunnitelmat tai niiden muutokset ja komission julkistamat ehdotukset neuvoston täytäntöönpanopäätöksiksi.

(61) Euroopan parlamentin asiasta vastaava valiokunta voisi kutsua komission keskustelemaan kahden kuukauden välein elpymis- ja palautumisvuoropuhelussa seikoista, jotka koskevat tukivälineen täytäntöönpanoa, kuten jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmia, komission arviointia, tarkastelukertomuksen keskeisiä havaintoja, välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen tilaa, maksuihin ja rahoituksen keskeyttämiseen liittyviä menettelyjä ja muita tukivälineen täytäntöönpanoon liittyviä asiaankuuluvia tietoja ja asiakirjoja, jotka komissio on toimittanut. Komission olisi otettava huomioon elpymis- ja palautumisvuoropuhelun yhteydessä esiin tulleet seikat, myös Euroopan parlamentin päätöslauselmat, jos niitä annetaan.

(62) Jotta voidaan varmistaa varojen tehokas ja johdonmukainen kohdentaminen ja noudattaa moitteettoman varainhoidon periaatetta, tämän asetuksen mukaisten toimien olisi oltava yhdenmukaisia käynnissä olevien unionin ohjelmien kanssa ja täydennettävä niitä siten, että vältetään päällekkäisen rahoituksen myöntäminen tukivälineestä ja muista unionin ohjelmista samoihin menoihin. Komission ja jäsenvaltioiden olisi erityisesti huolehdittava tehokkaasta koordinoinnista prosessin kaikissa vaiheissa, jotta voidaan taata rahoituslähteiden keskinäinen yhteensopivuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja yhteisvaikutus. Tätä varten jäsenvaltioilta olisi edellytettävä asiaankuuluvien tietojen esittämistä jo myönnetystä tai suunnitellusta unionin rahoituksesta, kun ne toimittavat elpymis- ja palautumissuunnitelmansa komissiolle. Tukivälineestä annettavan rahoitustuen olisi täydennettävä muista unionin ohjelmista ja välineistä, myös InvestEU-ohjelmasta, annettavaa tukea. Tukivälineestä rahoitettaviin uudistus- ja investointihankkeisiin olisi voitava saada rahoitusta muista unionin ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällainen tuki ei kata samoja kustannuksia.

(63) Komission olisi seurattava tukivälineen täytäntöönpanoa ja mitattava tämän asetuksen mukaisten tavoitteiden saavuttamista kohdennetusti ja oikeasuhteisesti. Komission olisi tukivälineen täytäntöönpanoa seuratessaan varmistettava, että toimien toteutuksen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Tätä varten unionin rahoituksen saajille olisi asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset. Komission olisi vahvistettava delegoiduilla säädöksillä yhteiset indikaattorit, joita käytetään edistymisestä raportoitaessa sekä tukivälineen seurannassa ja arvioinnissa, ja määriteltävä menetelmä tukivälineen sosiaalimenoista, myös lapsia ja nuoria koskevista menoista, raportointia varten.

(64) Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (16) 22 ja 23 kohdan nojalla tätä tukivälinettä olisi arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen samalla erityisesti jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta ja ylisääntelyä. Kyseisiin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällyttävä mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella arvioidaan tukivälineen käytännön vaikutuksia.

(65) Delegoidulla säädöksellä olisi perustettava tulostaulu, jossa esitetään jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon edistyminen kussakin kuudessa pilarissa ja elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanossa tapahtunut edistyminen tukivälineen yhteisten indikaattoreiden osalta. Tulostaulun olisi oltava toiminnassa joulukuuhun 2021 mennessä, ja komission olisi päivitettävä sitä kahdesti vuodessa.

(66) Jotta voidaan varmistaa tukivälineen täytäntöönpanon asianmukainen seuranta, joka kattaa myös sosiaalimenot, ja tulosraportointi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tulostaulua, jossa esitetään täytäntöönpanon edistyminen, ja käytettäviä yhteisiä indikaattoreita sekä menetelmää sosiaalimenoista, mukaan lukien lapsia ja nuoria koskevat menot, raportointia varten. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

(67) Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomus tukivälineen täytäntöönpanosta. Kyseisen kertomuksen olisi sisällettävä tietoja siitä, miten jäsenvaltiot ovat edistyneet hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanossa. Lisäksi siihen olisi sisällyttävä tiedot välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisesta, maksuista ja keskeytyksistä, siitä, kuinka tukiväline on myötävaikuttanut ilmastotavoitteiden ja digitaalisten tavoitteiden toteutumiseen, yhteisistä indikaattoreista ja kuuden pilarin puitteissa rahoitetuista menoista.

(68) Tukivälineen tavoitteiden saavuttamisen, sen varojen käytön tuloksellisuuden ja sen lisäarvon tarkastelemiseksi olisi toteutettava riippumaton arviointi. Arviointiin olisi tarvittaessa liitettävä ehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi. Lisäksi olisi toteutettava riippumaton jälkiarviointi, jossa olisi tarkasteltava tukivälineen pitkäaikaisia vaikutuksia.

(69) Neuvoston olisi hyväksyttävä komission ehdotuksesta täytäntöönpanopäätöksellä elpymis- ja palautumissuunnitelmien, jotka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön, arviointi ja vastaava rahoitusosuus. Tätä varten ja jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, neuvostolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Komissiolle olisi siirrettävä asiaankuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamiseen perustuvaan rahoitustuen maksamiseen liittyvää täytäntöönpanovaltaa, ja sen olisi käytettävä sitä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (17) mukaista tarkastelumenettelyä noudattaen. Ottaen huomioon mahdollinen tarve maksaa tukivälineen mukainen rahoitustuki pikaisesti asetuksen (EU) N:o 182/2011 asiaankuuluvien säännösten mukaisesti kyseisessä asetuksessa tarkoitetun komitean puheenjohtajan olisi harkittava mahdollisuutta lyhentää minkä tahansa täytäntöönpanosäädösehdotuksen osalta aikarajaa komitean koolle kutsumiselle ja aikarajaa komitean lausunnon antamiselle.

(70) Täytäntöönpanopäätöksen hyväksymisen jälkeen asianomaisen jäsenvaltion ja komission olisi voitava sopia tietyistä luonteeltaan teknisistä operatiivisista järjestelyistä, joissa esitetään yksityiskohtaisesti täytäntöönpanon näkökohdat aikataulujen, välitavoitteiden ja tavoitteiden indikaattoreiden sekä taustatietojen saatavuuden osalta. Jotta varmistetaan, että operatiiviset järjestelyt ovat jatkuvasti merkityksellisiä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon aikana vallitsevissa olosuhteissa, tällaisten operatiivisten järjestelyjen osatekijöitä olisi oltava mahdollista muuttaa yhteisellä suostumuksella.

(71) Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Kyseisissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla hyväksyttäviin sääntöihin sisältyy myös yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi.

(72) Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (18) sekä neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 (19), (Euratom, EY) N:o 2185/96 (20) ja (EU) 2017/1939 (21) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, mukaan lukien petosten, lahjonnan ja eturistiriitojen ehkäisemiseen, havaitsemiseen, korjaamiseen ja tutkimiseen ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määräämiseen liittyvät toimenpiteet. OLAFilla on valtuudet erityisesti asetusten (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta, eturistiriidoista tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. EPPOlla on asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti valtuudet tutkia unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa, eturistiriitoja ja muuta laitonta toimintaa sekä nostaa niistä syyte Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (22) mukaisesti. Unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on varainhoitoasetuksen mukaisesti toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, tilintarkastustuomioistuimelle ja niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön, EPPOlle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

(73) Komission olisi voitava toteuttaa tiedotustoimia varmistaakseen unionin rahoituksen näkyvyyden ja tarvittaessa varmistaa, että tukivälineestä annettavasta tuesta tiedotetaan ja se tuodaan esille rahoitusta koskevan maininnan avulla.

(74) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(75) Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET JA RAHOITUS

1 artikla Kohde Tällä asetuksella perustetaan elpymis- ja palautumistukiväline, jäljempänä 'tukiväline'. Siinä vahvistetaan tukivälineen tavoitteet, sen rahoitus, sen mukaiset unionin rahoituksen muodot ja tällaista rahoitusta koskevat säännöt.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1) 'unionin rahastoilla' Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa ja maatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä, jäljempänä 'yhteisiä säännöksiä koskeva asetus 2021-2027', tarkoitettuja rahastoja; 2) 'rahoitusosuudella' rahoitustukea, jota ei makseta takaisin ja joka on käytettävissä tai joka on osoitettu jäsenvaltiolle tukivälineestä; 3) 'EU-ohjausjaksolla' neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (23) 2 -a artiklassa säädettyä menettelyä; 4) 'välitavoitteilla ja tavoitteilla' uudistuksen tai investoinnin toteuttamisen edistymisestä kertovia mittareita, niin että välitavoitteet ovat laadullisia saavutuksia ja tavoitteet määrällisiä saavutuksia; 5) 'palautumiskyvyllä' kykyä selviytyä taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristöön liittyvistä häiriöistä tai pysyvistä rakennemuutoksista oikeudenmukaisella, kestävällä ja osallistavalla tavalla; ja 6) 'ei merkittävää haittaa -periaatteella' sitä, että ei tueta eikä harjoiteta taloudellista toimintaa, joka aiheuttaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa tapauksen mukaan mille tahansa ympäristötavoitteista.

3 artikla Soveltamisala Tukivälineen soveltamisala koskee Euroopan kannalta merkityksellisiä politiikan aloja, jotka on jäsennelty kuuteen pilariin: a) vihreä siirtymä; b) digitaalinen muutos; c) älykäs, kestävä ja osallistava kasvu, mukaan lukien taloudellinen yhteenkuuluvuus, työpaikat, tuottavuus, kilpailukyky, tutkimus, kehittäminen ja innovointi, sekä toimivat sisämarkkinat, joilla on vahvoja pk-yrityksiä; d) sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus; e) terveys ja taloudellinen, sosiaalinen ja institutionaalinen palautumiskyky muun muassa kriisivasteen ja kriisivalmiuden parantamiseksi; ja f) seuraavalle sukupolvelle, lapsille ja nuorille, suunnatut toimintapolitiikat, kuten koulutus ja osaaminen.

4 artikla Yleiset ja erityiset tavoitteet 1. Tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoitettujen kuuden pilarin ja niiden aikaan saamien yhteenkuuluvuuden ja synergioiden mukaisesti tukivälineen yleisenä tavoitteena on edistää covid-19-kriisin yhteydessä unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta parantamalla jäsenvaltioiden palautumiskykyä, kriisivalmiutta, sopeutumiskykyä ja kasvupotentiaalia, lieventämällä erityisesti naisiin kohdistuvia kyseisen kriisin sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia, edistämällä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa, tukemalla vihreää siirtymää, edistämällä asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 11 alakohdassa asetettujen unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteiden saavuttamista ja noudattamalla EU:n vuoden 2050 ilmastoneutraaliutta ja digitaalista muutosta koskevaa tavoitetta; näin voidaan myötävaikuttaa taloudelliseen ja sosiaaliseen noususuuntaiseen lähentymiseen, palauttaa ja edistää unionin talouksien kestävää kasvua ja yhdentymistä, tukea laadukkaiden työpaikkojen luomista ja edistää unionin strategista riippumattomuutta ja avointa taloutta sekä luoda eurooppalaista lisäarvoa. 2. Tämän yleisen tavoitteen saavuttamiseksi tukivälineen erityistavoitteena on antaa jäsenvaltioille rahoitustukea niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitettyjen uudistusten ja investointien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamiseksi. Kyseiseen erityistavoitteeseen pyritään tiiviissä ja avoimessa yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa.

5 artikla Horisontaaliset periaatteet 1. Tukivälineestä myönnettävää tukea ei saa käyttää korvaamaan toistuvia kansallisia talousarviomenoja, paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, ja sen yhteydessä on noudatettava 9 artiklassa tarkoitettua unionin rahoituksen täydentävyyden periaatetta. 2. Tukivälineestä tuetaan ainoastaan hankkeita, joissa noudatetaan "ei merkittävää haittaa" -periaatetta.

6 artikla Euroopan unionin elpymisvälineestä peräisin olevat varat 1. Asetuksen (EU) 2020/2094 1 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet toteutetaan tukivälineestä seuraavilla varoilla: a) asetuksen (EU) 2020/2094 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu enintään 312 500 000 000 euron määrä vuoden 2018 hintoina, joka on käytettävissä rahoitustukeen, jota ei makseta takaisin, jollei asetuksen (EU) 2020/2094 3 artiklan 4 ja 7 kohdasta muuta johdu. Kuten asetuksen (EU) 2020/2094 3 artiklan 1 kohdassa säädetään, kyseisiä määriä pidetään ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti; b) asetuksen (EU) 2020/2094 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu enintään 360 000 000 000 euron määrä vuoden 2018 hintoina, joka on käytettävissä jäsenvaltioiden lainatukeen tämän artiklan 14 ja 15 artiklan mukaisesti, jollei asetuksen (EU) 2020/2094 3 artiklan 5 kohdasta muuta johdu. 2. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla määrillä voidaan kattaa myös menoja, jotka liittyvät tukivälineen hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämään valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, erityisesti selvityksiin, asiantuntijoiden kokouksiin, sidosryhmien kuulemisiin, tiedotus- ja viestintätoimiin, mukaan lukien osallistavat julkisuus- ja tiedotustoimet ja unionin poliittisia prioriteetteja koskeva komission yhteisötiedotus, sikäli kuin prioriteetit liittyvät tämän asetuksen tavoitteisiin, sekä tiedonkäsittelyyn ja -vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin ja organisaation omiin tietotekniikkavälineisiin liittyviä menoja sekä kaikkia muita teknisen ja hallinnollisen tuen menoja, joita komissiolle aiheutuu tukivälineen hallinnoinnista. Menoilla voidaan kattaa myös kustannuksia, jotka aiheutuvat muista tukitoimista, kuten laadunvalvonnasta ja hankkeiden seurannasta kentällä, sekä vertaisneuvonnasta ja uudistusten ja investointien arviointiin ja toteuttamiseen liittyvistä asiantuntijapalveluista.

7 artikla Yhteistyössä hallinnoitavista ohjelmista peräisin olevat varat ja varojen käyttö 1. Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä siirtää tukivälineen käyttöön, jollei yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 2021-2027 asiaankuuluvissa säännöksissä säädetyistä edellytyksistä muuta johdu. Komissio käyttää kyseisiä varoja suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti. Kyseiset varat on käytettävä yksinomaan asianomaisen jäsenvaltion hyväksi. 2. Jäsenvaltiot voivat ehdottaa, että niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisällytetään arvioituina kustannuksina asetuksen (EU) 2021/240 7 artiklan mukaiseen tekniseen lisätukeen osoitetut maksut ja InvestEU-asetuksen asiaankuuluvien säännösten mukaisen jäsenvaltio-osiota varten tarkoitetun käteismaksun määrä. Kyseiset kustannukset saavat olla enintään 4 prosenttia elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista, ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen asiaankuuluvien toimenpiteiden on oltava tämän asetuksen vaatimusten mukaisia.

8 artikla Toteutus Komissio hallinnoi tukivälinettä suoraan SEUT 322 artiklan nojalla hyväksyttyjen asiaankuuluvien sääntöjen, erityisesti varainhoitoasetuksen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (24) mukaisesti.

9 artikla Täydentävyys ja täydentävä rahoitus Tukivälineestä myönnettävä tuki täydentää muista unionin ohjelmista ja välineistä myönnettävää tukea. Uudistuksille ja investointihankkeille voidaan myöntää tukea muista unionin ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällaisella tuella ei kateta samoja kustannuksia.

10 artikla Toimenpiteet, joilla tukiväline kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan 1. Komissio tekee neuvostolle ehdotuksen maksusitoumusten tai maksujen keskeyttämisestä kokonaan tai osittain, jos neuvosto päättää SEUT 126 artiklan 8 tai 11 kohdan mukaisesti, että jäsenvaltio ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia liiallisen alijäämänsä korjaamiseksi, paitsi jos se on todennut, että koko unionin talous on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (25) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa vakavassa taantumassa. 2. Komissio voi tehdä neuvostolle ehdotuksen maksusitoumusten tai maksujen keskeyttämisestä kokonaan tai osittain seuraavissa tapauksissa: a) neuvosto hyväksyy samassa liiallista epätasapainoa koskevassa menettelyssä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaksi peräkkäistä suositusta sillä perusteella, että jäsenvaltio on toimittanut riittämättömän korjaussuunnitelman; b) neuvosto hyväksyy samassa liiallista epätasapainoa koskevassa menettelyssä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaksi peräkkäistä päätöstä, joissa todetaan, että jäsenvaltio ei ole toteuttanut suositeltuja korjaavia toimia; c) komissio toteaa, ettei jäsenvaltio ole toteuttanut asetuksessa (EY) N:o 332/2002 tarkoitettuja toimenpiteitä, ja sen seurauksena päättää olla hyväksymättä kyseiselle jäsenvaltiolle myönnetyn rahoitustuen maksamista; d) neuvosto päättää, että jäsenvaltio ei ole noudattanut asetuksen (EU) N:o 472/2013 7 artiklassa tarkoitettua makrotalouden sopeutusohjelmaa tai toteuttanut SEUT 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksytyssä neuvoston päätöksessä pyydettyjä toimenpiteitä. Etusija annetaan maksusitoumusten keskeyttämiselle; maksut keskeytetään ainoastaan, kun pyritään toimien toteuttamiseen välittömästi ja kun vaatimuksia on merkittävästi laiminlyöty. Maksujen keskeyttämistä koskevaa päätöstä sovelletaan maksupyyntöihin, jotka on toimitettu sen päivän jälkeen, jona päätös keskeyttämisestä tehtiin. 3. Neuvoston katsotaan hyväksyneen komission ehdotuksen maksusitoumusten keskeyttämistä koskevaksi päätökseksi, jollei se yhden kuukauden kuluessa komission ehdotuksen toimittamisesta hyväksy täytäntöönpanosäädöksellä päätöstä hylätä ehdotus määräenemmistöllä. Maksusitoumusten keskeyttämistä sovelletaan maksusitoumuksiin sitä vuotta seuraavan vuoden tammikuun 1 päivästä, jona päätös keskeyttämisestä hyväksyttiin. Neuvosto hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä päätöksen 1 ja 2 kohdassa tarkoitetusta maksujen keskeyttämistä koskevasta komission ehdotuksesta. 4. Maksusitoumusten tai maksujen keskeyttämisen on oltava laajuudeltaan ja tasoltaan oikeasuhteinen, ja siinä on noudatettava tasapuolista kohtelua jäsenvaltioiden välillä ja otettava huomioon asianomaisen jäsenvaltion taloudellinen ja sosiaalinen tilanne, erityisesti jäsenvaltion työttömyysaste ja köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen taso unionin keskiarvoon verrattuna ja keskeyttämisen vaikutus jäsenvaltion talouteen. 5. Maksusitoumusten keskeyttäminen voi koskea enintään 25:tä prosenttia sitoumuksista tai 0,25:tä prosenttia nimellisestä bruttokansantuotteesta sen mukaan, kumpi on alhaisempi, seuraavissa tapauksissa: a) ensimmäinen 1 kohdassa tarkoitettu liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvä laiminlyönti; b) ensimmäinen 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn mukaiseen korjaussuunnitelmaan liittyvä laiminlyönti; c) 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn mukaiseen suositeltuun korjaavaan toimeen liittyvä laiminlyönti; d) ensimmäinen 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettu laiminlyönti. Jos laiminlyönnit jatkuvat, maksusitoumusten keskeytyksen taso voi ylittää ensimmäisessä alakohdassa asetetut enimmäisprosenttimäärät. 6. Neuvosto kumoaa maksusitoumusten keskeyttämisen komission ehdotuksesta tämän artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyä menettelyä noudattaen seuraavissa tapauksissa: a) liiallisia alijäämiä koskeva menettely jätetään lepäämään asetuksen (EY) N:o 1467/97 9 artiklan mukaisesti tai neuvosto on päättänyt SEUT 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti kumota liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevan päätöksen; b) neuvosto on hyväksynyt asianomaisen jäsenvaltion toimittaman korjaussuunnitelman asetuksen (EU) N:o 1176/2011 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai liiallista epätasapainoa koskeva menettely jätetään lepäämään mainitun asetuksen 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti tai neuvosto on päättänyt liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn mainitun asetuksen 11 artiklan mukaisesti; c) komissio on todennut, että jäsenvaltio on toteuttanut asetuksessa (EY) N:o 332/2002 tarkoitettuja asianmukaisia toimenpiteitä; d) komissio on todennut, että asianomainen jäsenvaltio on toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet toteuttaakseen asetuksen (EU) N:o 472/2013 7 artiklassa tarkoitetun makrotalouden sopeutusohjelman tai SEUT 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksytyssä neuvoston päätöksessä pyydetyt toimenpiteet. Sen jälkeen kun neuvosto on kumonnut maksusitoumusten keskeyttämisen, komissio voi tehdä jälleen aiemmin keskeytettyjä sitoumuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2020/2094 3 artiklan 4, 7 ja 9 kohdan soveltamista. Neuvosto tekee päätöksen maksujen keskeyttämisen kumoamisesta komission ehdotuksesta 3 kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyä menettelyä noudattaen, kun tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyt sovellettavat edellytykset täyttyvät. 7. Komissio pitää Euroopan parlamentin ajan tasalla tämän artiklan täytäntöönpanosta. Erityisesti kun komissio tekee ehdotuksen 1 tai 2 kohdan nojalla, se ilmoittaa asiasta välittömästi Euroopan parlamentille ja esittää yksityiskohtaista tietoa maksusitoumuksista ja maksuista, jotka voitaisiin keskeyttää. Euroopan parlamentin asiasta vastaava valiokunta voi jäsennellyn vuoropuhelun yhteydessä pyytää komissiota keskustelemaan tämän artiklan soveltamisesta, jotta Euroopan parlamentti voi tuoda esiin näkemyksensä. Komissio ottaa Euroopan parlamentin esiin tuomat näkemykset asianmukaisesti huomioon. Komissio toimittaa keskeyttämistä koskevan ehdotuksen tai tällaisen keskeyttämisen kumoamista koskevan ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viipymättä ehdotuksen antamisen jälkeen. Euroopan parlamentti voi pyytää komissiota selvittämään ehdotuksensa perustelut. 8. Komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä uudelleen tämän artiklan soveltamista. Se laatii tätä varten kertomuksen, jonka se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ja liittää siihen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen. 9. Jos unionin sosiaalinen ja taloudellinen tilanne muuttuu merkittävästi, komissio voi tehdä ehdotuksen tämän artiklan soveltamisen tarkastelemiseksi uudelleen tai Euroopan parlamentti tai neuvosto voi pyytää komissiota esittämään tällaisen ehdotuksen SEUT 225 tai 241 artiklan mukaisesti.

II LUKU

RAHOITUSOSUUS, JAKOMENETTELY, LAINAT JA UUDELLEENTARKASTELU

11 artikla Enimmäisrahoitusosuus 1. Kunkin jäsenvaltion enimmäisrahoitusosuus lasketaan seuraavasti: a) 70 prosentin osalta 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta määrästä käyviksi hinnoiksi muunnettuna kunkin jäsenvaltion väestömäärän, käänteisen asukaskohtaisen bruttokansantuotteen ja suhteellisen työttömyysasteen perusteella liitteessä II esitetyn menetelmän mukaisesti; b) 30 prosentin osalta 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta määrästä käyviksi hinnoiksi muunnettuna väestömäärän, käänteisen asukaskohtaisen bruttokansantuotteen ja samassa suhteessa reaalisen bruttokansantuotteen muutoksen vuonna 2020 ja reaalisen bruttokansantuotteen aggregoidun muutoksen vuosina 2020–2021 perusteella liitteessä III esitetyn menetelmän mukaisesti. Reaalisen bruttokansantuotteen muutos vuonna 2020 ja reaalisen bruttokansantuotteen aggregoitu muutos vuosina 2020–2021 perustuvat komission syksyn 2020 ennusteisiin. 2. Edellä olevan 1 kohdan b alakohdan mukaista enimmäisrahoitusosuuden laskelmaa päivitetään kunkin jäsenvaltion osalta 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä korvaamalla komission syksyn 2020 ennusteiden tiedot reaalisen bruttokansantuotteen muutoksesta vuonna 2020 ja reaalisen bruttokansantuotteen aggregoidusta muutoksesta vuosina 2020–2021 saaduilla toteutuneilla luvuilla.

12 artikla Rahoitusosuuksien jakaminen 1. Kukin jäsenvaltio voi esittää 11 artiklassa tarkoitetun enimmäisrahoitusosuutensa puitteissa pyynnön elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanemiseksi. 2. Komissio asettaa saataville 31 päivään joulukuuta 2022 saakka 70 prosenttia 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta määrästä käyviksi hinnoiksi muunnettuna. 3. Komissio asettaa saataville 1 päivänä tammikuuta 2023 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2023 päättyvälle ajanjaksolle 30 prosenttia 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta määrästä käyviksi hinnoiksi muunnettuna. 4. Edellä olevien 2 ja 3 kohdan mukaiset määrärahat eivät rajoita 6 artiklan 2 kohdan soveltamista.

13 artikla Ennakkomaksut 1. Edellyttäen, että neuvosto hyväksyy 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanopäätöksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021, ja jos jäsenvaltio sitä pyytää elpymis- ja palautumissuunnitelmansa toimittamisen yhteydessä, komissio suorittaa ennakkomaksun, jonka määrä on enintään 13 prosenttia 20 artiklan 2 kohdassa säädetystä rahoitusosuudesta ja soveltuvissa tapauksissa enintään 13 prosenttia 20 artiklan 3 kohdassa säädetystä lainasta. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 116 artiklan 1 kohdassa säädetään, komissio suorittaa maksun mahdollisuuksien mukaan kahden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on hyväksynyt 23 artiklassa tarkoitetun oikeudellisen sitoumuksen. 2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ennakkomaksujen yhteydessä 20 artiklan 5 kohdan a alakohdan tai h alakohdan mukaisesti maksettavia rahoitusosuuksia ja soveltuvissa tapauksissa lainaa mukautetaan suhteellisesti. 3. Jos tämän artiklan 1 kohdan mukaisen rahoitusosuuden ennakkomaksun määrä ylittää 13 prosenttia 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti lasketusta enimmäisrahoitusosuudesta 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä, seuraavaa 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttyä maksua ja tarvittaessa seuraavia maksuja vähennetään, kunnes liiallinen määrä on kuitattu. Jos jäljellä olevat maksut ovat riittämättömiä, liiallinen määrä palautetaan.

14 artikla Lainat 1. Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä myöntää asianomaiselle jäsenvaltiolle lainaa sen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoa varten 31 päivään joulukuuta 2023 saakka. 2. Jäsenvaltio voi hakea lainatukea, kun se toimittaa 18 artiklassa tarkoitetun elpymis- ja palautumissuunnitelman tai eri ajankohtana 31 päivään elokuuta 2023 saakka. Jälkimmäisessä tapauksessa hakemukseen on liitettävä tarkistettu elpymis- ja palautumissuunnitelma, johon sisältyy täydentäviä välitavoitteita ja tavoitteita. 3. Jäsenvaltion lainatukihakemuksessa on esitettävä: a) lainatuen syyt, jotka perustellaan lisäuudistuksiin ja -investointeihin liittyvillä suuremmilla rahoitustarpeilla; b) lisäuudistukset ja -investoinnit 18 artiklan mukaisesti; c) asianomaisen elpymis- ja palautumissuunnitelman korkeammat kustannukset verrattuna elpymis- ja palautumissuunnitelmalle 20 artiklan 4 kohdan a tai b alakohdan nojalla osoitettuihin rahoitusosuuksiin. 4. Asianomaisen jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelmalle myönnettävä lainatuki ei saa olla suurempi kuin elpymis- ja palautumissuunnitelman, sellaisena kuin se on tarvittaessa tarkistettuna, kokonaiskustannusten ja 11 artiklassa tarkoitetun enimmäisrahoitusosuuden välinen erotus. 5. Kullekin jäsenvaltiolle myönnettävän lainatuen enimmäismäärä saa olla enintään 6,8 prosenttia maan bruttokansantulosta vuonna 2019 käypinä hintoina. 6. Poiketen siitä, mitä 5 kohdassa säädetään, lainatuen määrää voidaan poikkeuksellisissa olosuhteissa korottaa käytettävissä olevien varojen puitteissa. 7. Laina maksetaan erissä edellyttäen, että välitavoitteet ja tavoitteet on saavutettu 20 artiklan 5 kohdan h alakohdan mukaisesti. 8. Komissio arvioi lainatukihakemuksen 19 artiklan mukaisesti. Neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta täytäntöönpanopäätöksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaa on tarvittaessa muutettava vastaavasti.

15 artikla Lainasopimus 1. Ennen lainasopimuksen tekemistä asianomaisen jäsenvaltion kanssa komissio arvioi, a) ovatko lainatukihakemuksen perustelut ja lainatuen määrä kohtuulliset ja uskottavat suhteessa lisäuudistuksiin ja -investointeihin; ja b) täyttävätkö lisäuudistukset ja -investoinnit 19 artiklan 3 kohdassa asetetut kriteerit. 2. Jos komissio katsoo, että lainatukihakemus täyttää 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit ja kun 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu neuvoston täytäntöönpanopäätös on hyväksytty, komissio tekee lainasopimuksen asianomaisen jäsenvaltion kanssa. Lainasopimuksen on sisällettävä varainhoitoasetuksen 220 artiklan 5 kohdassa säädettyjen seikkojen lisäksi seuraavat seikat: a) lainan määrä euroina, mukaan lukien soveltuvissa tapauksissa 13 artiklan mukaisesti ennakkorahoitetun lainan määrä; b) keskimääräinen maturiteetti; varainhoitoasetuksen 220 artiklan 2 kohtaa ei sovelleta tähän maturiteettiin; c) hinnoittelukaava ja lainan saatavuusaika; d) nostoerien enimmäismäärä ja takaisinmaksuaikataulu; e) muut seikat, jotka ovat tarpeen lainan toteuttamiseksi asianomaisten uudistusten ja investointihankkeiden osalta 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun päätöksen mukaisesti. 3. Varainhoitoasetuksen 220 artiklan 5 kohdan e alakohdan mukaisesti tukea saavat jäsenvaltiot maksavat tässä artiklassa tarkoitettuja lainoja varten lainatuista varoista aiheutuvat kustannukset. 4. Komissio vahvistaa tarvittavat järjestelyt tämän artiklan mukaisesti myönnettyihin lainoihin liittyvien lainanantotoimien hallinnoimiseksi. 5. Tämän artiklan mukaisesti myönnetystä lainasta hyötyvän jäsenvaltion on avattava erillinen tili saadun lainan hallinnointia varten. Sen on myös siirrettävä lainan erääntyvä pääoma ja korot komission ilmoittamalle tilille 4 kohdan mukaisesti käyttöön otettujen järjestelyjen mukaisesti kaksikymmentä pankkipäivää ennen kyseistä eräpäivää.

16 artikla Tarkastelukertomus 1. Komissio toimittaa 31 päivään heinäkuuta 2022 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastelukertomuksen tukivälineen täytäntöönpanosta. 2. Tarkastelukertomuksessa on esitettävä seuraavat seikat: a) arvio siitä, missä määrin elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on tämän asetuksen soveltamisalan mukainen ja myötävaikuttaa tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin 3 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettujen kuuden pilarin mukaisesti, myös siitä, kuinka elpymis- ja palautumissuunnitelmilla torjutaan naisten ja miesten välistä epätasa-arvoa; b) määrällinen arvio siitä, missä määrin elpymis- ja palautumissuunnitelmat edistävät i) ilmastotavoitetta, jonka osuus on vähintään 37 prosenttia, ii) digitaalista tavoitetta, jonka osuus on vähintään 20 prosenttia, iii) 3 artiklassa tarkoitettuja kuutta pilaria; c) elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon tilanne sekä huomautukset ja ohjeistus jäsenvaltioille ennen 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua elpymis- ja palautumissuunnitelmien päivittämistä. 3. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tarkastelukertomusta laatiessaan komissio ottaa huomioon 30 artiklassa tarkoitetun tulostaulun, 27 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltioiden raportit ja muut asiaankuuluvat tiedot elpymis- ja palautumissuunnitelmien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisesta sellaisina kuin ne ovat saatavilla 24 artiklassa tarkoitetuista maksu-, keskeyttämis- ja irtisanomismenettelyistä. 4. Euroopan parlamentin asiasta vastaava valiokunta voi pyytää komissiota esittelemään tarkastelukertomuksen tärkeimmät havainnot 26 artiklassa tarkoitetun elpymis- ja palautumisvuoropuhelun yhteydessä.

III LUKU

ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAT

17 artikla Tukikelpoisuus 1. Jäsenvaltioiden on 3 artiklassa vahvistetun soveltamisalan puitteissa ja 4 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti laadittava kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat. Kyseisissä suunnitelmissa on esitettävä asianomaisen jäsenvaltion uudistus- ja investointiohjelma. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin, jotka voivat saada rahoitusta tukivälineestä, on sisällyttävä toimenpiteitä uudistusten ja julkisten investointien toteuttamiseksi kattavan ja johdonmukaisen paketin puitteissa, johon voi sisältyä myös julkisia ohjelmia, joilla pyritään kannustamaan yksityisiin investointeihin. 2. Toimenpiteet, jotka on aloitettu 1 päivänä helmikuuta 2020 tai sen jälkeen, ovat tukikelpoisia edellyttäen, että ne täyttävät tässä asetuksessa vahvistetut vaatimukset. 3. Elpymis- ja palautumissuunnitelman on muodostettava johdonmukainen kokonaisuus EU-ohjausjakson yhteydessä yksilöityjen asiaankuuluvien maakohtaisten haasteiden ja painopisteiden sekä neuvoston uusimmassa suosituksessa euroalueen talouspolitiikasta jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro, yksilöityjen haasteiden ja painopisteiden kanssa. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien on oltava johdonmukaisia myös niiden tietojen kanssa, jotka jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet EU-ohjausjakson mukaisiin kansallisiin uudistusohjelmiin, asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisiin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa ja niiden päivityksiin, oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen, jäljempänä 'oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskeva asetus', mukaisen alueellisiin oikeudenmukaista siirtymää koskeviin suunnitelmiin, nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmiin sekä unionin rahastojen mukaisiin kumppanuussopimuksiin ja toimenpideohjelmiin. 4. Elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on noudatettava 5 artiklassa vahvistettuja horisontaalisia periaatteita. 5. Jos jäsenvaltio on vapautettu seurannasta ja arvioinnista EU-ohjausjakson yhteydessä asetuksen (EU) N:o 472/2013 12 artiklan nojalla tai jos se on asetuksen (EY) N:o 332/2002 mukaisen seurannan kohteena, tätä asetusta on sovellettava asianomaiseen jäsenvaltioon suhteessa niihin haasteisiin ja painopisteisiin, jotka on yksilöity kyseisissä asetuksissa vahvistetuissa toimenpiteissä.

18 artikla Elpymis- ja palautumissuunnitelma 1. Jäsenvaltion, joka haluaa saada rahoitusosuuden 12 artiklan mukaisesti, on toimitettava komissiolle 17 artiklan 1 kohdassa määritelty elpymis- ja palautumissuunnitelma. 2. Sen jälkeen kun komissio asettaa saataville 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määrän, jäsenvaltio voi päivittää tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun elpymis- ja palautumissuunnitelman siten, että siinä otetaan huomioon 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettu päivitetty rahoitusosuuden enimmäismäärä, ja toimittaa päivitetyn suunnitelman. 3. Asianomaisen jäsenvaltion esittämä elpymis- ja palautumissuunnitelma voidaan toimittaa yhtenä yhtenäisenä asiakirjana yhdessä kansallisen uudistusohjelman kanssa, ja se on pääsääntöisesti toimitettava virallisesti viimeistään 30 päivänä huhtikuuta. Jäsenvaltiot voivat toimittaa elpymis- ja palautumissuunnitelmaluonnoksen edellisen vuoden lokakuun 15 päivästä alkaen. 4. Elpymis- ja palautumissuunnitelma on perusteltava asianmukaisesti. Siinä on esitettävä erityisesti seuraavat seikat: a) selvitys siitä, kuinka elpymis- ja palautumissuunnitelma siihen sisältyvät toimenpiteet huomioon ottaen tarjoaa kattavan ja riittävän tasapainoisen ratkaisun jäsenvaltion taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen ja näin tukee asianmukaisesti kaikkia 3 artiklassa tarkoitettuja pilareita ottaen huomioon asianomaisen jäsenvaltion erityishaasteet; b) selvitys siitä, kuinka elpymis- ja palautumissuunnitelma auttaa vastaamaan tuloksellisesti kaikkiin asianomaiselle jäsenvaltiolle osoitetuissa asiaankuuluvissa maakohtaisissa suosituksissa yksilöityihin haasteisiin, mukaan lukien niiden julkista taloutta koskevat näkökohdat, ja soveltuvissa tapauksissa asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetuissa suosituksissa yksilöityihin haasteisiin tai muissa komission EU-ohjausjakson yhteydessä virallisesti antamissa asiaankuuluvissa asiakirjoissa yksilöityihin haasteisiin tai merkittävään osaan niistä; c) yksityiskohtainen selvitys siitä, kuinka elpymis- ja palautumissuunnitelma lujittaa asianomaisen jäsenvaltion kasvupotentiaalia, työpaikkojen syntymistä sekä taloudellista, sosiaalista ja institutionaalista palautumiskykyä muun muassa edistämällä lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja, sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia ja edistää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa ja siten lisää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa; d) selvitys siitä, kuinka elpymis- ja palautumissuunnitelmassa varmistetaan, että elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien uudistusten ja investointien täytäntöönpanotoimenpiteistä ei aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille ("ei merkittävää haittaa" -periaate); e) laadullinen selvitys siitä, mikä merkitys elpymis- ja palautumissuunnitelman toimenpiteillä odotetaan olevan vihreän siirtymän, luonnon monimuotoisuus mukaan luettuna, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamisen kannalta ja ovatko ne määrältään vähintään 37 prosenttia elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista liitteessä VI esitetyn ilmastonseurantaan sovelletun menetelmän perusteella; kyseistä menetelmää on käytettävä vastaavasti niiden toimenpiteiden osalta, joita ei voida suoraan kohdistaa johonkin liitteessä VI lueteltuun tukitoimialaan; ilmastotavoitteisiin myönnettävän tuen laskukertoimia voidaan nostaa enintään 3 prosenttiin elpymis- ja palautumissuunnitelman määrärahoista yksittäisten investointien osalta, jotta voidaan ottaa huomioon liitännäiset uudistustoimenpiteet, joilla lisätään uskottavasti niiden vaikutusta ilmastotavoitteisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmassa selvitetyllä tavalla; f) selvitys siitä, mikä merkitys elpymis- ja palautumissuunnitelman toimenpiteillä odotetaan olevan digitaalisen muutoksen tai siitä johtuvien haasteiden kannalta ja ovatko ne määrältään vähintään 20 prosenttia elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista liitteessä VII esitetyn digitaalisten toimien seurantaa koskevan menetelmän perusteella; kyseistä menetelmää on käytettävä vastaavasti niiden toimenpiteiden osalta, joita ei voida suoraan kohdistaa johonkin liitteessä VII lueteltuun tukitoimialaan; digitaalisiin tavoitteisiin myönnettävän tuen laskukertoimia voidaan nostaa yksittäisten investointien osalta, jotta voidaan ottaa huomioon liitännäiset uudistustoimenpiteet, joilla lisätään niiden vaikutusta digitaalisiin tavoitteisiin; g) tarvittaessa digitaalisiin valmiuksiin ja yhteyksiin tehtävien investointien osalta yhteisiin objektiivisiin kriteereihin perustuva turvallisuutta koskeva itsearviointi, jossa yksilöidään mahdolliset turvallisuusongelmat ja esitetään yksityiskohtaisesti, kuinka nämä ongelmat ratkaistaan asiaa koskevan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön noudattamiseksi; h) tieto siitä, sisältävätkö elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet rajatylittäviä tai useita maita kattavia hankkeita; i) suunnitellut välitavoitteet, tavoitteet ja alustava toteutusaikataulu uudistuksille ja investoinneille, jotka on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivä elokuuta 2026; j) suunnitellut investointihankkeet ja niihin liittyvä investointikausi; k) toimitetun elpymis- ja palautumissuunnitelman kattamien uudistusten ja investointien arvioidut kokonaiskustannukset, jäljempänä myös 'elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset', perusteluineen sekä selvitys siitä, ovatko ne kustannustehokkuusperiaatteen mukaisia ja oikeassa suhteessa odotettuun kansalliseen taloudelliseen ja sosiaaliseen vaikutukseen; l) tarvittaessa tiedot jo myönnetystä tai suunnitellusta unionin rahoituksesta; m) mahdollisesti tarvittavat liitännäistoimenpiteet; n) elpymis- ja palautumissuunnitelman johdonmukaisuuden perustelut ja selvitys sen yhdenmukaisuudesta 17 artiklassa tarkoitettujen periaatteiden, suunnitelmien ja ohjelmien kanssa; o) selvitys siitä, kuinka elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden odotetaan edistävän sukupuolten tasa-arvoa ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia sekä kyseisten tavoitteiden valtavirtaistamista Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden 2 ja 3 sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 5 ja tarvittaessa sukupuolten tasa-arvoa koskevan kansallisen strategian mukaisesti; p) asianomaisen jäsenvaltion järjestelyt elpymis- ja palautumissuunnitelman tehokasta seurantaa ja täytäntöönpanoa varten, mukaan lukien ehdotetut välitavoitteet ja tavoitteet ja niihin liittyvät indikaattorit; q) elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelua ja soveltuvissa tapauksissa täytäntöönpanoa varten tiivistelmä kansallisen lainsäädännön mukaisesti toteutetusta paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, nuorisojärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kuulemisprosessista sekä selvitys siitä, kuinka sidosryhmiltä saadut tiedot on otettu elpymis- ja palautumissuunnitelmassa huomioon; r) selvitys jäsenvaltion järjestelmästä, jonka avulla voidaan ehkäistä, havaita ja korjata tukivälineestä myönnettyjen varojen käyttöön liittyviä lahjontaa, petoksia ja eturistiriitoja, ja järjestelyistä, joilla pyritään välttämään päällekkäisen rahoituksen myöntäminen tukivälineestä ja muista unionin ohjelmista; s) tarvittaessa 14 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut lainatukihakemus ja täydentävät välitavoitteet sekä niiden osatekijät; ja t) kaikki muut merkitykselliset tiedot. 5. Jäsenvaltiot voivat elpymis- palautumissuunnitelmiaan valmistellessaan pyytää komissiolta hyvien käytänteiden vaihtoa, jotta ehdotuksia esittävät jäsenvaltiot voivat hyödyntää muiden jäsenvaltioiden kokemuksia. Jäsenvaltiot voivat myös pyytää teknistä tukea teknisen tuen välineestä. Jäsenvaltioita kannustetaan edistämään synergioita muiden jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien kanssa.

19 artikla Komission arviointi 1. Komissio arvioi jäsenvaltion 18 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti toimittaman elpymis- ja palautumissuunnitelman tai tapauksen mukaan kyseisen suunnitelman päivityksen kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on virallisesti toimitettu, ja tekee ehdotuksen neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komissio toimii kyseistä arviointia tehdessään tiiviissä yhteistyössä asianomaisen jäsenvaltion kanssa. Komissio voi esittää huomautuksia tai pyytää lisätietoja. Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava pyydetyt lisätiedot, ja se voi tarvittaessa tarkistaa elpymis- ja palautumissuunnitelmaa, myös sen jälkeen, kun elpymis- ja palautumissuunnitelma on virallisesti toimitettu. Asianomainen jäsenvaltio ja komissio voivat sopia arvioinnin määräajan pidentämisestä kohtuullisella ajanjaksolla, jos se on tarpeen. 2. Arvioidessaan elpymis- ja palautumissuunnitelmaa ja määrittäessään asianomaiselle jäsenvaltiolle myönnettävää määrää komissio ottaa huomioon asianomaista jäsenvaltiota koskevat analyyttiset tiedot, jotka ovat saatavilla EU-ohjausjakson yhteydessä, sekä kyseisen jäsenvaltion esittämät 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut perustelut ja seikat sekä kaikki muut merkitykselliset tiedot, kuten erityisesti kyseisen jäsenvaltion kansalliseen uudistusohjelmaan ja kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskevan asetuksen mukaisiin alueellisiin oikeudenmukaista siirtymää koskeviin suunnitelmiin ja nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelmiin sisältyvät tiedot ja tarvittaessa teknisen tuen välineen kautta saadut teknistä tukea koskevat tiedot. 3. Komissio arvioi elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta ja ottaa tätä varten huomioon seuraavat kriteerit, joita se soveltaa liitteen V mukaisesti: Merkityksellisyys: a) tarjoaako elpymis- ja palautumissuunnitelma kattavan ja riittävän tasapainoisen ratkaisun taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen ja tukeeko se näin asianmukaisesti kaikkia 3 artiklassa tarkoitettuja kuutta pilaria ottaen huomioon asianomaisen jäsenvaltion erityishaasteet ja rahoitusosuuden; b) onko odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelma auttaa vastaamaan tuloksellisesti kaikkiin asianomaiselle jäsenvaltiolle osoitetuissa asiaankuuluvissa maakohtaisissa suosituksissa, mukaan lukien julkista taloutta koskevat näkökohdat, ja soveltuvissa tapauksissa asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetuissa suosituksissa yksilöityihin haasteisiin tai muissa komission EU-ohjausjakson yhteydessä virallisesti antamissa asiaankuuluvissa asiakirjoissa yksilöityihin haasteisiin tai merkittävään osaan niistä; c) onko odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelma edistää tuloksellisesti jäsenvaltion kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumista ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa muun muassa edistämällä lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa; d) onko odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmassa varmistetaan, että siihen sisältyvien uudistusten ja investointihankkeiden täytäntöönpanotoimenpiteistä ei aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille ("ei merkittävää haittaa" -periaate); komissio antaa jäsenvaltioille tätä koskevaa teknistä ohjeistusta; e) sisältääkö elpymis- ja palautumissuunnitelma toimenpiteitä, jotka edistävät tuloksellisesti vihreää siirtymää, luonnon monimuotoisuus mukaan luettuna, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista, ja ovatko ne määrältään vähintään 37 prosenttia elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista liitteessä VI esitetyn ilmastoseurantaan sovelletun menetelmän perusteella; kyseistä menetelmää on käytettävä vastaavasti niiden toimenpiteiden osalta, joita ei voida suoraan kohdistaa johonkin liitteessä VI lueteltuun tukitoimialaan; ilmastotavoitteisiin myönnettävän tuen laskukertoimia voidaan komission suostumuksella nostaa enintään 3 prosenttiin elpymis- ja palautumissuunnitelman määrärahoista yksittäisten investointien osalta, jotta voidaan ottaa huomioon liitännäiset uudistustoimenpiteet, joilla lisätään uskottavasti niiden vaikutusta ilmastotavoitteisiin; f) sisältääkö elpymis- ja palautumissuunnitelma toimenpiteitä, jotka edistävät tuloksellisesti digitaalista muutosta tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista, ja ovatko ne määrältään vähintään 20 prosenttia elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista liitteessä VII esitetyn digitaalisten toimien seurantaa koskevan menetelmän perusteella; kyseistä menetelmää on käytettävä vastaavasti niiden toimenpiteiden osalta, joita ei voida suoraan kohdistaa johonkin liitteessä VII lueteltuun tukitoimialaan; digitaalisiin tavoitteisiin myönnettävän tuen laskukertoimia voidaan nostaa yksittäisten investointien osalta, jotta voidaan ottaa huomioon liitännäiset uudistustoimenpiteet, joilla lisätään niiden vaikutusta digitaalisiin tavoitteisiin; Vaikuttavuus: g) onko odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelma tuottaa pysyviä vaikutuksia asianomaisessa jäsenvaltiossa; h) onko odotettavissa, että asianomaisten jäsenvaltioiden ehdottamat järjestelyt takaavat elpymis- ja palautumissuunnitelman, mukaan lukien suunniteltujen aikataulun, välitavoitteiden ja tavoitteiden sekä niihin liittyvien indikaattoreiden, tuloksellisen seurannan ja toteuttamisen; Tehokkuus: i) ovatko jäsenvaltion toimittamat elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioitujen kokonaiskustannusten määrän perustelut kohtuulliset ja uskottavat ja ovatko ne kustannustehokkuusperiaatteen mukaiset sekä oikeassa su