NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 14 päivänä kesäkuuta 1994,

neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.3 artiklan perusteella hyväksymän, vakaussopimuksen tekemiseksi pidettyä avauskonferenssia koskevan yhteisen toiminnan jatkamisesta (94/367/YUTP)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen J.3 ja J.11 artiklan,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1993, Eurooppa-neuvoston 29 päivänä lokakuuta 1993 ja Eurooppa-neuvoston 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 tekemät johtopäätökset, ja

ottaa huomioon 20 päivänä joulukuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/728/YUTP(1),

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Jatketaan edellä tarkoitetussa neuvoston päätöksessä sovittua yhteistä toimintaa vakaussopimuksen tekemiseksi.

2 artikla

Toimintaa ohjataan niiden vakaussopimuksen tekemiseksi pidetyssä avauskonferenssissa Pariisissa 27 päivänä toukokuuta 1994 hyväksyttyjen loppuasiakirjojen mukaisesti, jotka ovat tämän päätöksen liitteenä.

3 artikla

Neuvosto kehottaa komissiota pyrkimään toiminnassaan yhteisen toiminnan tavoitteiden toteuttamiseen yhteisön ohjelmien täytäntöönpanon osalta tarvittavin taloudellisin toimin.

4 artikla

Unionin koolle kutsumien, vakaussopimuksen tekemiseksi pidettyyn konferenssiin liittyvien kokousten järjestelykustannukset, muualla kuin toimelinten toimipaikoissa, ovat hallinnollisia menoja siltä osin kuin kyseiset kustannukset ylittävät isäntämaan tavallisesti kattaman osuuden. Konferenssin seurantaan liittyvistä rahoitusjärjestelyistä laaditaan säännöllisesti neuvostolle kertomukset.

5 artikla

Neuvosto tutkii yhteisen toiminnan tavoitteiden toteutumisen hyvissä ajoin ja viimeistään vuoden kuluttua.

6 artikla

Tämä päätös tulee voimaan tänä päivänä.

7 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 14 päivänä kesäkuuta 1994.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Th. PANGALOS

(1) EYVL N:o L 339, 31.12.1993, s. 1

LIITE

I EUROOPAN VAKAUSSOPIMUKSEN TEKEMISEKSI PIDETYN AVAUSKONFERENSSIN LOPPUASIAKIRJA

1 osa: Euroopan vakaussopimuksen tekemiseksi pidetyn avauskonferenssin tavoitteet ja periaatteet

1.1 Me konferenssiin osallistuvien valtioiden ulkoasiainministerit ja edustajat olemme päättäneet kokoontua Pariisissa vastataksemme Euroopan unionin kutsuun Euroopan vakaussopimuksen tekemisestä.

1.2 Olemme nyt Euroopan historian käännekohdassa. Tiellä kohti Euroopan yhtenäisyyttä, demokratiaa ja rauhaa on saavutettu huomattavaa edistystä. Helsingin päätösasiakirja, Pariisin peruskirja, Kööpenhaminan asiakirja, Helsingin vuoden 1992 asiakirja sekä hyviä naapuruussuhteita koskevat kahdenväliset sopimukset viitoittavat tätä kehitystä. Meidän on kuitenkin edettävä ja tehtävä näistä saavutuksista pysyviä.

1.3 Katsomme, että on tullut aika vauhdittaa kehitystä ennalta ehkäisevin toimenpitein poistaaksemme viimeiset Euroopan mannerta jakavat historian jäänteet, ja vahvistamme tahtomme luoda kansojen omaleimaisuutta kunnioittaen suotuisan luottamuksen ilmapiirin demokratian lujittamiselle, ihmisoikeuksien kunnioittamiselle, taloudelliselle kehitykselle ja rauhalle.

1.4 Pidämme myönteisinä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssin ja Euroopan neuvoston tässä tarkoituksessa osoittamia pyrkimyksiä. Otamme huomioon Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston tarjoamat mahdollisuudet liittyä Euroopan unioniin niille assosiointisopimuksen tehneille Keski- ja Itä-Euroopan maille, jotka sitä haluavat, sekä ne toimenpiteet, joita ovat toteuttaneet Euroopan unionia liittymistarkoituksessa lähestyvät maat: Bulgaria, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia, T Osekin tasavalta, Unkari ja Viro. Nämä näkymät mielessämme olemme päättäneet pitää Euroopan vakauskonferenssin, jonka päätteeksi, siihen liittyvien neuvottelujen jälkeen hyväksytään vakaussopimus.

1.5 Vakauden tavoite saavutetaan hyvien naapuruussuhteiden edistämisellä, mukaan lukien rajoihin ja vähemmistöihin liittyvät kysymykset, alueellisella yhteistyöllä ja demokraattisten toimielinten lujittamisella yhteistyöjärjestelyin niillä aloilla, jotka osaltaan voivat edistää tätä tavoitetta.

1.6 Sovimme, että hyvien naapuruussuhteiden periaatteiden osalta vakaussopimuksessa viitataan olemassa oleviin, Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöissä, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssissa ja Euroopan neuvostossa vahvistettuihin periaatteisiin ja sitoumuksiin, erityisesti niihin Helsingin päätösasiakirjassa, uutta Eurooppaa koskevassa Pariisin peruskirjassa, Kööpenhaminan asiakirjassa, Helsingin vuoden 1992 asiakirjassa ja Euroopan neuvoston vuoden 1993 Wienin huippukokouksen julistuksessa sisältyviin periaatteisiin, jotka koskevat yhtäältä rajojen loukkaamattomuutta, alueellista koskemattomuutta ja olemassa olevien rajojen kunnioittamista ja toisaalta kansallisia vähemmistöjä.

1.7 Menetelmien osalta olemme päättäneet edetä käytännöllisesti. Parhaillaan käytäviä sopimus- ja järjestelysuunnitelmia koskevia neuvotteluja voidaan myös helpottaa sisällyttämällä ne vakaussopimukseen. Meidän tavoitteenamme on kannustaa sellaisia maita, jotka eivät vielä ole tehneet yhteistyötä ja hyviä naapuruussuhteita koskevia sopimuksia ja järjestelyjä, mukaan lukien vähemmistöihin ja rajoihin liittyvät kysymykset, niin tekemään, käymällä kahdenvälisiä neuvotteluja ja keskusteluja aluepöydissä, joiden muodostus ja esityslistat ovat osallistuvien maiden vapaasti valittavissa.

1.8 Kaikki tehdyt sopimukset ja järjestelyt sisällytetään vakaussopimukseen, jonka sisällölle sopimuksen tehneet maat sitoutuvat antamaan kaiken poliittisen tukensa. Naapurimaiden kanssa kahdenvälisiä sopimuksia jo tehneet maat voivat myös halutessaan sisällytyttää ne vakaussopimukseen. Siitä tulee kaikille sen tehneille maille välttämätön viite, joka antaa Euroopan kaikkien kansojen välisille suhteille uuden, erojen kunnioittamiseen ja yhteisiin arvoihin perustuvan laadun.

1.9 Toivomme, että pitkään sotien pirstomasta maanosastamme tulee kansainväliselle yhteisölle esimerkki monimuotoisuuden hyväksymisestä.

2 osa: Toiminnalliset päätökset

2.1 Tässä hengessä maamme ovat käyneet viime kuukausien aikana tiiviitä neuvotteluja päättääkseen käsiteltävistä ongelmista, noudatettavista menettelytavoista ja aikataulusta vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Näiden neuvottelujen ansiosta olemme sopineet tulevista toimista. Ne todistavat maitamme innoittavista rakentavasta hengestä ja tahdosta toimia yhteistyössä aktiivisesti ja onnistuneesti.

2.2 Tämän perusteella otamme huomioon 1.4 kohdassa mainittujen valtioiden valmiuden kehittää edelleen suhteitaan tehtyjen sopimusten mukaisesti hyvien naapuruussuhteiden hengessä, jatkaa tai aloittaa uusia kahdenvälisiä neuvotteluja ja osallistua pyöreisiin pöytiin.

2.3 Otamme myös huomioon 1.4 kohdassa mainittujen valtioiden valmiuden osallistua neuvotteluihin, kun kyseessä olevien ongelmien luonne vaatii niiden osallistumista sekä muiden valtioiden valmiuden edistää osaltaan kyseisiä neuvotteluja.

2.4 Otamme huomioon Euroopan unionin valmiuden toimia aktiivisesti kahdenvälisissä ja alueellisissa keskusteluissa. Euroopan unioni tuo julki valmiutensa toimia välittäjänä kahdenvälisissä keskusteluissa asianomaisten pyynnöstä. Kiinnitämme huomiota siihen, että Euroopan unioni jo osallistuu alueen talousrakenteen muuttamiseen ja demokraattisten toimielinten lujittamiseen ja että se on valmis antamaan kyseisille maille, olemassa olevien eurooppalaisten sopimusten sekä muiden sopimusten ja ohjelmien mukaisesti, tarvittavaa apua vakaussopimuksen tavoitteiden saavuttamisen helpottamiseksi.

2.5 Myös muut olemassa olevat alueelliset rakenteet ja kansainväliset toimielimet voivat harjoittaminsa toimin osallistua rakentavan yhteistyön ja hyvien naapuruussuhteiden lujittamiseen alueellisella tasolla.

2.6 Sovimme, että toimenpiteet nojautuvat Helsingin vuoden 1992 asiakirjan perusteella laaditun neuvottelupöydän käsitteeseen, jonka mukaan alueellinen yhteistyö on tärkeä keino edistää vakauden pluralistisia rakenteita. Näiden pöytien tarkoituksena on yhtäältä hyvien naapuruussuhteiden parantaminen ja toisaalta osallistujamaiden yhteistä eduja koskevien hankkeiden tunnistaminen.

TÄMÄN VUOKSI

2.7 Me konferenssiin osallistuvien maiden ulkoasiainministerit ja edustajat sovimme pyöreiden aluepöytien muodostamisesta. Niiden kokoonpano, yhteistyöalueet ja työtavat on määritelty pyöreiden aluepöytien järjestelystä tehdyssä asiakirjassa.

2.8 Pyöreiden pöytien tavoitteena on luoda suotuisat edellytykset hyvien naapuruussuhteiden luomiseksi ja parantamiseksi, mukaan lukien vähemmistöihin ja rajoihin liittyvät ongelmat.

2.9 Otamme huomioon 1.4 kohdassa mainittujen maiden valmiuden sisällyttää, asianomaisten niin sopiessa, olemassa olevat hyviä naapuruussuhteita koskevat sopimukset vakaussopimukseen, tai jos tällaisia sopimuksia ei ole, tiivistää tai aloittaa neuvotteluja.

2.10 Edellä 1.4 kohdassa mainitut neuvotteluihin valmiit maat voivat halutessaan kutsua naapurimaitaan tai muita maita sekä niitä kansainvälisiä järjestöjä ja toimielimiä, joita asia koskee, osallistumaan pyöreisiin aluepöytiin hyvien kahdenvälisten ja alueellisten naapuruussuhteiden jatkamiseksi.

2.11 Pyöreät aluepöydät kutsutaan koolle mahdollisimman nopeasti Euroopan unionin kutsusta. Samalla unioni käy läheisiä neuvotteluja toimielintensä kautta osallistuvan Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssin kanssa.

3 osa:

3.1 Pyydämme eurooppalaisia toimielimiä ja erityisesti Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssia edistämään neuvottelujen kulkua.

4 osa: Neuvottelujen arviointi

4.1 Olemme vakaasti päättäneet saavuttaa mahdollisimman nopeasti tavoitteemme, joka on vakaussopimuksen tekeminen.

4.2 Tämän vuoksi:

- Euroopan unioni perustaa asianomaisille valtioille ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssille avoimen ryhmän, joka kokoontuu säännöllisesti prosessin aikana varmistaakseen sen etenemisen ja helpottaakseen sen kulkua.

- kyseinen ryhmä voi järjestää väliaikaisen konferenssin tapahtuneen edistymisen arvioimiseksi.

5 osa: Päätöskonferenssi ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssin rooli

5.1 Päätöskonferenssi pidetään töiden edistymisen mukaisesti vuoden kuluessa avauskonferenssista. Se vastaa vakaussopimuksen hyväksymisestä.

5.2 Euroopan vakaussopimus luovutetaan Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokoukselle, jota pyydetään, menettelyjensä mukaisesti, ottamaan vastuu sopimusten ja järjestelyjen soveltamisen ja niihin sisältyvien sitoumusten arvioinnista ja seuraamisesta sekä liittämään seurantatoimet ja -kokoukset Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssin aineelliseen ja järjestelylliseen yhteyteen.

5.3 Tunnustamme suunnitellun vakaussopimuksen poliittisen tärkeyden ja olemme hyväksyneet kyseisessä tärkeässä yrityksessä meitä ohjaavat loppuasiakirjat.

II ASIAKIRJA PYÖREIDEN ALUEPÖYTIEN JÄRJESTELYSTÄ

Tämä asiakirja viittaa Euroopan vakaussopimuksen tekemiseksi pidettyyn avauskonferenssin asiakirjaan ja erityisesti sen 1.7, 2.6 ja 2.7 P2.11 kohtaan.

A. Asiakirjan 1.4 kohdassa mainitut maat ovat valmiita osallistumaan pyöreisiin aluepöytiin. Niihin voidaan kutsua myös naapurimaat, muut maat, jotka ovat valmiita osaltaan edistämään neuvotteluja, sekä kansainväliset järjestöt ja toimielimet, joita asia koskee, ilman että ne sitoutuvat tulevaisuudessa mitenkään tässä suhteessa, myöskään niiden osallisuuden sisällön rajoittamatta.

Pyöreän aluepöydän neuvottelujen pyrkimyksenä on tunnistaa ne järjestelyt ja suunnitelmat, joilla helpotetaan niiden sopimusten ja toimenpiteiden toteuttamista ja tekemistä, jotka liittyvät hyviin naapuruussuhteisiin seuraavilla jäljempänä ohjeellisesti luetelluilla aloilla:

a) rajat ylittävä alueellinen yhteistyö,

b) vähemmistökysymykset,

c) kulttuuriyhteistyö, mukaan lukien kielikoulutus,

d) taloudellinen yhteistyö alueellisella tasolla,

e) lainopillinen yhteistyö ja hallinnollinen koulutus,

f) ympäristöongelmat.

B. Edellä 1.4 kohdassa mainittujen maiden osalta on kaksi pyöreää pöytää:

- yksi Baltian alueella

- yksi muilla Keski- ja Itä-Euroopan mailla

Pyöreiden pöytien muodostukseen osallistuvat alueen asianomaiset, 1.4 kohdassa mainitut maat Euroopan unionin, niiden kansainvälisten järjestöjen ja toimielinten myötävaikutuksella, joita asia koskee sekä asianomaisten maiden suostumuksella, niiden kanssa sopimuksen tehneet maat, jotka haluavat osallistua hankkeen edistämiseen.

Baltian pyöreä pöytä käsittelee alueen yleispoliittisia kysymyksiä ja edistää alueellista, esimerkiksi seuraaviin aiheisiin liittyvää yhteistyötä: ulkomaalaista syntyperää olevien ihmisten sopeutuminen, kansalliset vähemmistöt, kielikoulutus, oikeusasiamies, rajat ylittävät toimet ja yhteistyö merenkulun alalla, naapurimaiden välinen alueyhteistyö.

C. Pyöreän pöydän kokoukset ryhmitellään sekä paikan että ajankohdan mukaan, ja niihin osallistuminen riippuu käsiteltävistä asioista. Pyöreisiin pöytiin osallistujat määrittävät yksityiskohtaiset säännöt.

Niiden puheenjohtajana toimii Euroopan unioni, ja ne voidaan pitää joko vuorollaan alueen maissa tai jonkin maan tai Euroopan unionin kutsusta tai Wienissä Eurooppaan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen pysyvän komitean toimipaikassa.

Isäntämaa tai isäntäjärjestö huolehtii omalla kustannuksellaan kokousjärjestelyistä, kuten kokoussaleista ja sihteeri- ja tulkkipalveluista. Euroopan unioni on tuonut julki suostumuksensa vastata sen toimielinten toimipaikassa pidettävien kokousten kustannuksista.