Komission asetus (EY) N:o 255/2001, annettu 7 päivänä helmikuuta 2001, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien integroitujen elektronisten pienloistelamppujen tuonnissa



Virallinen lehti nro L 038 , 08/02/2001 s. 0008 - 0021



Komission asetus (EY) N:o 255/2001, annettu 7 päivänä helmikuuta 2001, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien integroitujen elektronisten pienloistelamppujen tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2238/2000(2), ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A MENETTELY 1 Menettelyn aloittaminen (1) Komissio ilmoitti 17 päivänä toukokuuta 2000 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa ilmoituksessa(3), jäljempänä "aloittamista koskeva ilmoitus", Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä "Kiina", peräisin olevien integroitujen elektronisten pienloistelamppujen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta. (2) Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun European Lighting Companies Federation, jäljempänä "valituksen tekijä", teki valituksen 4 päivänä huhtikuuta 2000 sellaisten yhteisön tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan (integroitujen) pienloistelamppujen yhteisön koko tuotannosta. Valituksessa esitettiin näyttöä kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta, minkä katsottiin kuulemisen jälkeen riittävän oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. (3) Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille/kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä heidän järjestöilleen, asianomaisten viejämaiden edustajille, käyttäjille, toimittajille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus ilmaista näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. (4) Jotkut osapuolet esittivät näkökantansa kirjallisesti. Kaikille osapuolille, jotka esittivät kuulemispyynnön edellä mainitussa määräajassa ja osoittivat, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä, annettiin mahdollisuus suulliseen kuulemiseen. (5) Valituksessa lueteltujen vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien ja yhteisön tuojien suuren määrän vuoksi komissio päätti soveltaa otantaa asetuksen (EY) N:o 384/96 (jäljempänä "perusasetus") 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja voidakseen tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia, samoin kuin etuyhteydessä olevia ja etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjakson aikana. (6) Tutkittuaan yhteisön vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydettömien tuojien toimittamat tiedot ja vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien ja yhteisön etuyhteydettömien tuojien välisen heikon yhteistyön vuoksi päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen. (7) Jotta vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa voisivat halutessaan jättää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä tarkastelua koskevan vaatimuksen, komission yksiköt lähettivät vaatimuslomakkeet niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Markkinatalouskohtelua ja yksilöllistä tarkastelua koskevat vaatimukset saatiin kymmeneltä vientiä harjoittavalta tuottajalta, ja kaksi muuta vientiä harjoittavaa tuottajaa vaati ainoastaan yksilöllistä tarkastelua. (8) Komissio lähetti kyselylomakkeet niille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetettujen määräaikojen mukaisesti. Vastaukset saatiin kolmelta valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta, viideltä etuyhteydettömältä tuojalta yhteisössä, kahdeltatoista vientiä harjoittavalta tuottajalta, joiden tuotantolaitokset sijaitsevat Kiinassa, yhdeltä etuyhteydessä olevalta tuojalta yhteisössä ja yhdeltä tuottajalta vertailumaassa. Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: A Vientiä harjoittavat tuottajat - Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures Co. Ltd, Changzhou - City Bright Lighting (Shenzhen) Ltd, Shenzhen yhdessä seuraavan etuyhteydessä olevan viejän kanssa Everbright Lighting (HK) Ltd, Hongkong - Deluxe Well Enterprises Ltd, Shenzhen yhdessä seuraavan etuyhteydessä olevan viejän kanssa Full Lam Development Ltd, Hongkong - Firefly Lighting Corporation Ltd, Xiamen - Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd, Xiamen yhdessä seuraavan etuyhteydessä olevan viejän kanssa Neonlite Electronic & Lighting (HK) Ltd, Hongkong - Ningbo Super Trend Electron Co. Ltd, Ningbo - Philips & Yaming Lighting Co. Ltd, Shanghai yhdessä seuraavan etuyhteydessä olevan yhteisön viejän kanssa Philips Lighting B.V, Alankomaat - Sanex Electronics Co. Ltd, Suzhou - Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd, Shenzhen yhdessä seuraavan etuyhteydessä olevan viejän kanssa Super Trend Lighting Ltd, Hongkong - Zhejiang Sunlight Group Co. Ltd, Shangyu B Vertailumaan tuottaja - Philips Mexicana SA de CV C Yhteisön tuottajat - Osram GmbH, München, Saksa - Philips Lighting BV, Eindhoven, Alankomaat - SLI Lighting Ltd, Shipley, Yhdistynyt kuningaskunta D Etuyhteydettömät tuojat/kauppiaat - IDV GmbH, Langenselbold, Saksa - IKEA, Werne, Saksa - Omicron Lamps Ltd, Arlesey, Yhdistynyt kuningaskunta - Panda Trade SA, Gonesse, Ranska - SML Europa-Contact; Buchholz, Saksa. (9) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 1999 ja 31 päivän maaliskuuta 2000 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Suuntausten tarkastelu vahinkoa koskevassa selvityksessä kattoi 1 päivän tammikuuta 1996 ja tutkimusajanjakson päättymisajankohdan välisen ajanjakson, jäljempänä "tarkastelujakso". 2 Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote (a) Tarkasteltavana oleva tuote (10) Tarkasteltavana oleva tuote on elektroniset sähköpurkauspienloistelamput, joissa on yksi tai useampi lasiputki, ja joissa kaikki valaistusosat ja elektroniset rakenneosat on kiinnitetty tai yhdistetty lampun kantaan, jäljempänä "tarkasteltavana oleva tuote". Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex85393190. (11) Tuotannonalalla tarkasteltavana olevaa tuotetta kutsutaan yleensä (integroiduksi) pienloistelampuksi. Lamput on tarkoitettu korvaamaan tavalliset hehkulamput, mistä syystä ne sopivat samoihin lampunpitimiin kuin hehkulamput. Tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistetaan useaa eri lajia riippuen muun muassa lampun käyttöiästä, wattimäärästä ja kuvusta. Eroista huolimatta kaikilla lajeilla on samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet sekä sama käyttötarkoitus. Niinpä ne katsotaan tässä menettelyssä yhdeksi tuotteeksi. (b) Samankaltainen tuote (12) Komissio havaitsi, että Kiinassa valmistetuilla ja kotimarkkinoilla myydyillä sekä yhteisöön viedyillä pienloistelampuilla, vertailumaan (Meksiko) kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamalla ja myydyllä tuotteella on käytännössä samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet sekä sama käyttötarkoitus. Tämän vuoksi kyseiset tuotteet ovat samankaltaisia perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa säädetyllä tavalla. (13) Useat vientiä harjoittavat tuottajat esittivät, että yhteisössä tuotettuja pienloistelamppuja ei voisi katsoa vertailukelpoisiksi Kiinassa valmistettujen ja maasta yhteisöön vietyjen pienloistelamppujen kanssa kyseisten kahden tuotteen käyttöikää koskevan eron vuoksi. Yhteisön tuotannonalan väitettiin valmistavan niin sanottuja pitkäikäisiä tuotteita, joiden käyttöikä oli yli 8000 tuntia, kun taas Kiinan vienti yhteisöön koski ainoastaan tuotteita, joiden käyttöikä oli enintään 6000 tuntia. Tutkimuksen mukaan kaikki pienloistelamput oat kuitenkin samankaltaisia, sillä niillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käytännössä sama käyttötarkoitus. Vahinkoa ja hinnan alittavuuden marginaaleja koskevat yksityiskohtaiset laskelmat tehtiin niiden lamppujen perusteella, joiden käyttöikä oli verrattavissa toisiinsa. B POLKUMYYNTI 1 Normaaliarvo (a) Markkinatalouskohtelu (14) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla normaaliarvo määritetään Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka voivat osoittaa täyttävänsä 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt perusteet, eli että tarkasteltavana olevan tuotteen valmistus ja myynti tapahtuvat markkinatalousolosuhteissa. (15) Markkinatalouskohtelua koskeva vaatimus saatiin kymmeneltä vientiä harjoittavalta tuottajalta. Eräs kyseisistä yrityksistä jätti myöhemmin vastaamatta komission kyselyyn, jolloin se katsottiin yhteistyöhön osallistumattomaksi yritykseksi. Muut yhdeksän markkinatalouskohtelua koskevaa vaatimusta tutkittiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytettyjen viiden perusteen mukaisesti. Seuraavat kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät vaaditut perusteet: - Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd Xiamen, täysin ulkomaalaisomistuksessa oleva yritys, ja - Philips & Yaming Lighting Co. Ltd Shanghai, Philips Lighting BV:n (60 %) ja kiinalaisen valtionyhtiön (40 %) yhteisyritys. Vaikka valtionyhtiö omistaakin 40 prosenttia yhteisyrityksen osakkeista, todettiin, että on olemassa riittävät suojatoimenpiteet sen takaamiseksi, ettei kyseinen yritys voisi vaikuttaa epäasianmukaisin perustein yhteisyrityksen toimintaan. (16) Todettiin, että viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa toimi valtion merkittävän vaikutusvallan alaisuudessa joko valtion edustajien välittömän hallinnon alaisina tai liiketoimintapäätöksiin kohdistuvien vaikeuksien, kuten kotimarkkinamyyntiin kohdistuvien rajoitusten, vuoksi. Kyseiset yritykset eivät kyenneet siten osoittamaan, että myyntipäätökset tehtiin markkinoihin perustuvien tarjontaa ja kysyntää heijastavien viitteiden perusteella sekä ilman merkittävää valtion puuttumista tässä suhteessa. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetty peruste ei siten täyttynyt, mistä syystä kyseisille viejille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua. (17) Kahdella muulla vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ollut yhtä ainoaa selkeää kirjanpitoa, eivätkä ne noudattaneet kansainvälisiä kirjanpitonormeja ja -sääntöjä. Kyseiset yritykset eivät täyttäneet perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa säädettyä kirjanpitonormeja koskevaa perustetta, mistä syystä niille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua. (18) Lisäksi kyseisistä vientiä harjoittavista tuottajista kahden tuottajan taloudellinen tilanne ja tuotantokustannukset olivat vääristyneet merkittävästi varojen sattumanvaraisen rahamääräisen arvioinnin vuoksi. Kyseiset yritykset eivät siten täyttäneet perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädettyä perustetta, jonka mukaan tilanteeseen ei saa kohdistua aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia vääristymiä. (19) Asianomaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja yhteisön tuotannonalalle annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa edellä mainituista päätelmistä. Jotkut vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät lisätietoja markkinatalouskohtelun myöntämättä jättämisen perusteista. Kyseiset tiedot annettiin, eikä lisähuomautuksia esitetty. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se esittänyt vastalauseita komission päätelmistä. (b) Normaaliarvon määrittäminen yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu (20) Erään vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu ja joka harjoitti myyntiä kotimarkkinoille, komissio määritti ensin, oliko tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko kyseisen myynnin määrä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnin määrästä yhteisöön. (21) Tämän jälkeen komissio tutki kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko kunkin tuotelajin yhteenlaskettu kotimarkkinamyynti vähintään viisi prosenttia saman tuotelajin vientimyynnin määrästä yhteisöön. (22) Niiden tuotelajien osalta, jotka läpäisivät viiden prosentin testin, määritettiin, oliko tavanomaisessa kaupankäynnissä toteutettu riittävästi myyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (23) Kun yksikkökustannukset ylittävän kotimarkkinamyynnin määrä oli tuotelajeittain vähintään 80 prosenttia myynnistä ja kun painotettu keskihinta oli sama tai korkeampi kuin painotetut keskimääräiset kustannukset, normaaliarvo määritettiin niiden painotettujen keskihintojen perusteella, jotka oli tosiasiallisesti maksettu kaikesta kotimarkkinamyynnistä. Kaikkien tuotelajien, joita kyseinen vientiä harjoittava tuottaja myi kotimarkkinoille, pääteltiin kuuluvan tähän ryhmään. (24) Tästä johtuen normaaliarvo määritettiin kyseisen yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan osalta kotimarkkinamyynnissä sovellettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (25) Toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, määritettiin, ettei se harjoittanut tarkasteltavana olevan tuotteen edustavaa myyntiä kotimarkkinoille. Koska toisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin myös markkinatalouskohtelu, myymän saman tuotelajin kotimaan myyntihintoja ei ollut, laskettiin normaaliarvo. Laskennallinen normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kyseisen tuottajan valmistuskustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto laskettiin toisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu ja joka harjoitti myyntiä kotimarkkinoille tavanomaisessa kaupankäynnissä, määrien perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan nojalla. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia koskevat määrät perustuivat kyseisen tuottajan edustavien määrien myyntiin kotimarkkinoille, kun taas voittoa koskeva määrä perustui kyseisen tuottajan myyntiin kotimarkkinoille tavanomaisessa kaupankäynnissä. (c) Normaaliarvon määrittäminen niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua (26) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo määritettiin kunkin tuotelajin osalta sellaisten tuotteiden vertailumaassa käytettävien hintojen perusteella, jotka ovat verrattavissa vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien yhteisöön myymiin tuotteisiin. (27) Tämän menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio ehdotti Meksikoa sopivaksi markkinataloutta toteuttavaksi kolmanneksi maaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta. (28) Jotkut vientiä harjoittavat tuottajat esittivät vastalauseita ehdotuksen suhteen. Ehdotettuja vaihtoehtoja olivat Brasilia, Indonesia, Kiina, Korea, Puola, Thaimaa ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat. Komissio otti yhteyttä tuottajiin ja heidän järjestöihinsä Brasiliassa, Indonesiassa, Koreassa ja Thaimaassa. Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa ei ollut tarkasteltavana olevan tuotteen kotimaista tuotantoa tutkimusajanjakson aikana. Ainoastaan yksi tuottaja Koreassa suostui aluksi yhteistyöhön, mutta jätti sitten toimittamatta komission pyytämät tarvittavat tiedot. (29) Eräässä Meksikon valintaa koskevassa vastalauseensa viitattiin Meksikon markkinoilla myytyjen tuotteiden edellyttämään eri jännitteeseen kiinalaisten tuottajien yhteisöön viemiin tuotteisiin verrattuna. Tässä suhteessa yhteisön tutkimuksessa vahvistettiin, että Meksikon ja yhteisön markkinoilla myytyjen lamppujen edellyttämä jännite oli erilainen. Vaikka tuotantoprosessi on sama, pienloistelamppujen liitäntälaitteiden virtapiiri ja elektroniset osat on suunniteltu niiden käytön edellyttämän jännitteen mukaan. Lisäksi Meksikon markkinoilla myytyjen pienloistelamppujen valmistus oli kalliimpaa. Tästä huolimatta komission oli mahdollista kvantifioida kyseisten erojen vaikutus tuotantokustannuksiin ja myyntihintoihin, koska useimmat tutkimuksen kohteina olevat vientiä harjoittavat tuottajat valmistavat samaa pienloistelamppujen tuotelajia eri jännitteillä. Tämän vuoksi pääteltiin alustavasti, että kyseinen ero voidaan ottaa huomioon tarkistamalla Meksikon kotimarkkinamyyntihintoja alaspäin. (30) Toisessa Meksikon valintaa koskevassa vastalauseessa viitattiin väitettyyn kilpailun puuttumiseen paikallismarkkinoilla. Komissio kuitenkin havaitsi, että Meksikossa oli tehokas kilpailuympäristö, jossa lähes 70 prosenttia myynnin määrästä tuotiin eri maista, myös Kiinasta. Vaikka yhteistyössä toimiva yritys on ainoa paikallinen tuottaja, tarkasteltavana olevan tuotteen muut merkittävät maailmanlaajuiset tuottajat myyvät myös suoraan Meksikon markkinoille. Meksikon jäsenyys NAFTAssa edistää myös kilpailukykyisen ympäristön luomista, minkä ansiosta yhteistyössä toimiva tuottaja voi yltää kohtuullisiin, muttei liiallisiin voittoihin. (31) Yhteistyössä toimivan meksikolaisen tuottajan todettiin olevan etuyhteydessä erääseen yhteisön tuottajaan. Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että kyseinen suhde ei itsessään tee meksikolaisen tuottajan toimittamista tiedoista epäluotettavia. Havaittiin, että meksikolainen tuottaja myi huomattavia määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta kotimarkkinoille ja että kyseinen myynti tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Komissio tarkasti huolellisesti, oliko kyseisellä suhteella minkäänlaisia vääristäviä vaikutuksia tuotantokustannuksiin ja tämän seurauksena asianomaisen meksikolaisen tuottajan kannattavuuteen. Tästä ei löytynyt merkkejä. (32) Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti Meksikon valinnan sopivaksi vertailumaaksi. (33) Sen määrittämiseksi, myytiinkö Meksikon markkinoilla tuotteita, jotka olivat verrattavissa vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien yhteisöön myymiin tuotteisiin, tavanomaisessa kaupankäynnissä, kotimaan myyntihintaa verrattiin yhteenlaskettuihin tuotantokustannuksiin (eli valmistuskustannuksiin lisättyinä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksilla). Jos myyntihinnan painotettu keskiarvo oli yhtä suuri tai suurempi kuin painotettu keskimääräinen yksikkökustannus, ja jos vähintään 80 prosenttia tietyn tuotelajin myynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannusmääräisenä, normaaliarvoksi määritettiin kaikkien liiketoimien painotettu keskimääräinen hinta. Vertailumaan kotimarkkinoille myytyjen kaikkien tuotelajien todettiin kuuluvan tähän ryhmään. (34) Tämän vuoksi normaaliarvo määritettiin yhteistyössä toimivan meksikolaisen tuottajan painotettuna keskimääräisenä kotimaan myyntihintana kaupassa etuyhteydettömille asiakkaille. 2 Vientihinta (a) Yksilöllinen tarkastelu (35) Palautetaan mieliin, että edellä mainitut seitsemän yritystä, jotka eivät täytä markkinatalouskohtelun perusteita, pyysivät vaihtoehtoisesti yksilöllistä tarkastelua. Kaksi muuta vientiä harjoittavaa tuottajaa vaati ainoastaan yksilöllistä tarkastelua. Yksi kyseisistä yrityksistä peruutti myöhemmin yksilöllistä tarkastelua koskevan vaatimuksensa. Komissio hankki ja tarkasti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot yksilöllisen tarkastelun määrittämistä varten kyseisten kahdeksan yrityksen osalta. Seuraavat kuusi tuottajaa kyseisistä kahdeksasta vientiä harjoittavasta tuottajasta täyttivät yksilöllistä tarkastelua koskevat perusteet: - Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures Co. Ltd, Changzhou, - City Bright Lighting (Shenzhen) Ltd, Shenzhen, - Deluxe Well Enterprises Ltd, Shenzhen, - Sanex Electronics Co. Ltd, Suzhou, - Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd, Shenzhen, ja - Zhejiang Sunlight Group Co. Ltd, Shangyu. (36) Muut kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät täyttäneet yksilöllistä tarkastelu koskevia perusteita. Yhden tuottajan liiketoimintapäätöksiä vaikeuttivat suoraa vientiä koskevat rajoitukset, kun taas toisen tuottajan toimintaa haittasi valtion liiallinen puuttuminen liiketoiminnan ollessa ainoastaan valtion edustajien vastuulla, mikä aiheutti määräysten suuren kiertämisvaaran. Kyseessä olivat seuraavat vientiä harjoittavat tuottajat: - Firefly Lighting Corporation Ltd, Xiamen ja - Ningbo Super Trend Electron Co. Ltd, Ningbo. (b) Vientihinnan määrittäminen (37) Vientihinnat määritettiin yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osalta ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. (38) Eräs vientiä harjoittava tuottaja kuitenkin hoiti kaiken yhteisöön suuntautuvan myynnin siihen etuyhteydessä olevan, yhteisössä sijaitsevan yrityksen kautta. Kyseisen yrityksen osalta vientihinnat muodostettiin niiden hintojen perusteella, joilla maahan tuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille yhteisössä, perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisenä aikana syntyneiden kustannusten, myös kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton perusteella. Viiden prosentin voittomarginaali määritettiin niiden voittoa koskevien tietojen perusteella, jotka oli yksilöity tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön tuovien, yhteistyössä toimivien etuyhteydettömien tuojien osalta. 3 Vertailu (39) Normaaliarvon ja vapaasti tehtaalla -vientihinnan tasapuolista vertailua varten tehtiin asianmukaisia oikaisuja sellaisten erojen perusteella, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Kyseiset oikaisut tehtiin tapauksen mukaan perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti fyysisten ominaisuuksien, kaupan portaan, alennusten ja hyvitysten, kuljetuksen, vakuutuksen, käsittelyn, lastauksen ja liitännäiskustannusten, palkkioiden ja luottokustannusten perusteella. (40) Fyysisiä ominaisuuksia koskevien erojen perusteella tehtyjen oikaisujen suhteen on syytä huomauttaa, että meksikolainen tuotanto kattoi 17 tuotelajia, joista kaikki myytiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Niiden tuotelajien osalta, jotka vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat veivät yhteisöön mutta joita ei myyty Meksikon kotimarkkinoille, normaaliarvot määritettiin soveltamalla oikaisuja Meksikon markkinoilla myydyn, kyseistä tuotetta eniten muistuttavan tuotelajin normaaliarvoon. Oikaisuja tehtiin jännitettä, käyttöikää, wattimäärää ja kuputyyppiä koskevien erojen vuoksi. Kyseisten oikaisujen kvantifioimista varten komissio otti huomioon vertailumaan tuottajan, samoin kuin vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien toimittamat tiedot. Yhteistyössä toimivia vientiä harjoittavia tuottajia kehotettiin arvioimaan kyseisten erojen vaikutusta hintoihin ja kustannuksiin sekä esittämään asiaa koskevat huomautuksensa. (41) Eräs vientiä harjoittava tuottaja, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, vaati oikaisua myynnistä kotimarkkinoille aiheutuvien kustannusten vuoksi, kuten luottotappiovarausten ja myyntikustannusten vuoksi. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei kustannuksia syntynyt yhteisöön suuntautuvassa viennissä. Vaatimus hylättiin, koska ei löytynyt näyttöä siitä, kuinka kyseinen väitetty ero vaikutti hintojen vertailukelpoisuuteen perusasetuksen edellyttämällä tavalla. 4 Polkumyyntimarginaali (a) Yleistä (42) Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti polkumyyntimarginaali määritettiin normaaliarvojen painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon välisen vertailun perusteella samassa kaupan portaassa. Väliaikainen polkumyyntimarginaali ilmaistiin prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta. (b) Polkumyyntimarginaalit yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille on myönnetty markkinatalouskohtelu tai yksilöllinen tarkastelu (43) Yksilölliset polkumyyntimarginaalit ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> (c) Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali muiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta (44) Tutkimus osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen osuus Kiinasta yhteisöön suuntautuvassa tuonnissa oli noin 98 prosenttia CN-koodissa 85393190. Laskelma perustuu valituksen tekijän toimittamiin tietoihin ja vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien toimitiloissa paikalla suoritetuissa tarkastuksissa kerättyihin tietoihin. Niinpä yhteistyön tasoksi arvioitiin vain noin 30 prosenttia. (45) Komissio laski koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin niiden yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä tarkastelua, yhteisöön suuntautuvan viennin perusteella. Komissio määritti ensiksi kyseisten yhteistyössä toimivien yritysten osalta määritettyjen polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon. Niiden vientiä harjoittavien tuottajien, jotka jättivät vastaamatta komission kyselyyn, eivät ilmoittautuneet tai eivät muuten toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, osalta määritysten perusteena oli käytettävä saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Koska yhteistyö oli heikkoa ja jotta yhteistyöstä kieltäytymisestä ei palkittaisi, pääteltiin, että aiheellisimpia tietoja olisivat tiedot, jotka liittyvät niiden yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä tarkastelua, viemiin edustavimpiin tuotelajeihin. Katsottiin, ettei yksikään yhteistyöhön osallistumattomista vientiä harjoittavista tuottajista harjoittanut polkumyyntiä vähäisemmässä määrin. Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin kyseisten kahden yritysryhmän osalta määritettyjen marginaalien painotettuna keskiarvona. (46) Tässä suhteessa on syytä huomauttaa, että koko maata koskevaan polkumyyntimarginaaliin vaikutti myönteisesti niiden yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä tarkastelua, mutta jotka siitä huolimatta vastasivat komission kyselyyn, osalta määritelty painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali. (47) Tällä perusteella määritelty koko maata koskeva polkumyyntimarginaali on Kiinan osalta 74,4 prosenttia. C VAHINKO (48) Vahingon kehittymisen arviointia varten tutkimusajanjaksoa koskevat tiedot esitetään vuositasolla (toisin sanoen tiedot, jotka koskevat 15 kuukauden ajanjaksoa tammikuun 1999 ja maaliskuun 2000 välisenä aikana, on jaettu 15:llä ja kerrottu 12:lla) tapauksen mukaan, jotta vertailu aikaisempiin kalenterivuosiin olisi mahdollista. 1 Yhteisön tuotannonalan määritelmä (49) Menettelyn aikana Philips Lighting BV ilmoitti komissiolle, ettei se enää halunnut tulla kohdelluksi valituksen tekijöiden ryhmän jäsenenä. Tämän vuoksi Philips Lighting BV -yritystä koskevia tietoja ei otettu huomioon yhteisön tuotannonalan ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon määrittämisessä. On syytä huomauttaa, että vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevat alustavat päätelmät olisivat olleet samanlaiset, vaikka Philips Lighting BV -yritystä koskevat tiedot olisi otettu huomioon. (50) Kahden muun yhteistyössä toimivan yhteisön tuottajan osuus pienloistelamppujen yhteisön tuotannosta oli yli 85 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. (51) Useat vientiä harjoittavat tuottajat esittivät, että valituksen tekijät tuovat itse tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta. Tässä suhteessa kävi ilmi, että muut kaksi yhteistyössä toimivaa yhteisön tuottajaa olivat todellakin tuoneet pienloistelamppuja asianomaisesta maasta ja jälleenmyyneet kyseiset tuontitavarat. Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan "... milloin tuottajat ovat etuyhteydessä viejiin tai tuojiin, taikka jos ne ovat itse väitetyn polkumyynnin alaisen tuotteen tuojia, ilmaisun 'yhteisön tuotannonala' voidaan tulkita käsittävän muut tuottajat". Tutkimusajanjakson aikana keskimäärin 14,6 prosenttia kyseisten tuottajien harjoittamasta pienloistelamppujen kokonaismyynnistä yhteisössä oli peräisin asianomaisesta maasta. Maahan tuotujen pienloistelamppujen myynnistä huolimatta kyseisten yritysten toiminnan painopiste säilyi kuitenkin edelleen yhteisössä. Lisäksi myynnit voidaan selittää valituksen tekijän tarpeella täydentää tuotevalikoimaansa voidakseen tyydyttää kysynnän sekä pyrkimyksellä puolustautua polkumyynnistä johtuvaa halpatuontia vastaan. Tämän vuoksi kyseisten tuottajien edellä kuvattu kaupankäyntitoiminta ei vaikuttanut heidän asemaansa yhteisön tuottajina. (52) Kahden muun yhteisön tuottajan katsotaan siten muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. (53) Koska yhteisön tuotannonala muodostuu näin ollen ainoastaan kahdesta tuottajasta, kaikki viimeksi mainittuihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava. 2 Yhteisön kulutus (54) Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan ja Philips Lighting BV -yrityksen yhteisön markkinoilla myymien määrien perusteella sekä Eurostatin asianomaisesta maasta ja muista kolmansista maista peräisin olevia tuontimääriä koskevien, asianmukaisesti tapauksen mukaan oikaistujen tilastotietojen perusteella. (55) Tässä yhteydessä todettiin, että edellä esitetyn mukaisesti yhteisöön ei tuoda ainoastaan pienloistelamppuja, vaan myös muita tuotteita, CN-koodin 85393190 alaisina. Tästä johtuen tehtiin arvio pienloistelamppujen osuudesta kaikista kyseisen koodin alaisina maahan tuoduista tuotteista kaikkien niiden maiden osalta, jotka vievät pienloistelamppuja yhteisöön. Kyseiset arviot perustuivat niiden yhteistyössä toimivien tuojien kyselyssä antamiin vastauksiin, joiden todettiin tuovan pienloistelamput kokonaisuudessaan tietyistä maista, sekä valituksen tekijän ja vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien toimittamiin tietoihin, sellaisina kuin komissio oli ne todentanut. (56) Tämän perusteella yhteisön kulutus kasvoi 117 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 56,9 miljoonasta yksiköstä 123,3 miljoonaan yksikköön. Kasvu oli jyrkkää erityisesti vuosien 1997 ja 1998 välisenä aikana sekä vuosien 1998 ja 1999 tai tutkimusajanjakson välisenä aikana. 3 Tuonti asianomaisesta maasta (a) Määrä ja markkinaosuus (57) Asianomaisesta maasta peräisin olevien pienloistelamppujen tuonnin määrä kasvoi 261 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 22,4 miljoonasta yksiköstä 81,1 miljoonaan yksikköön. (58) Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi vuoden 1996 39,5 prosentista tutkimusajanjakson 65,8 prosenttiin, mikä merkitsee 26,3 prosenttiyksikön kasvua. (b) Hinnat (i) Hintakehitys (59) Eurostatin tilastotietojen mukaan asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat laskivat 40 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin sanottuna hinnat säilyivät vakaina 1,5 eurossa vuosina 1996-1997, mutta ne putosivat jyrkästi vuonna 1998 ja pysyttelivät hieman alle euron tuntumassa tutkimusajanjaksoon saakka. (ii) Hinnan alittavuus (60) Komissio on tarkastellut, alensivatko asianomaisen maan vientiä harjoittavat tuottajat yhteisön tuotannonalan hintoja tutkimusajanjakson aikana. Tätä varten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat on oikaistu asianmukaisesti cif-tasolle, kun taas yhteisön tuottajien hinnat on oikaistu vapaasti tehtaalla -tason mukaisiksi. Hinnan alittavuutta koskevaa selvitystä varten maasta viedyt pienloistelamput, samoin kuin yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamat lamput, ryhmiteltiin käyttöiän, wattimäärän ja lampun kuputyypin perusteella. Kussakin ryhmässä yhteisön tuottajien veloittamia painotettuja keskimääräistä vapaasti tehtaalla -hintoja verrattiin samassa kaupan portaassa painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin. Fyysisten ominaisuuksien eroista johtuvia oikaisuja tehtiin tapauksen mukaan. (61) Eräs asianomainen osapuoli väitti tarkasteltavana olevan tuotteen valikoiman laajentuneen viime aikoina ja että hintavertailu olisi tästä syystä mahdoton. (62) Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että kerättyjen ja todennettujen tietojen perusteella useimmille asianomaisesta maasta yhteisöön viedyille tuotelajeille löytyi vertailukelpoiset, yhteisössä tuotetut tuotelajit. (63) Tämän perusteella todetut hinnan alittavuuden marginaalit ilmaistuina prosentteina yhteisön tuottajien hinnoista ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> 4 Yhteisön tuotannonalan tilanne (a) Tuotanto (64) Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi 49 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kasvu oli tasaista tarkastelujaksolla. (b) Kapasiteetti ja sen käyttöaste (65) Yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantokapasiteetti lisääntyi myös vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana; lisäystä oli 40 prosenttia. Tämä johtui uusien tuotantolinjojen perustamisesta. Kapasiteetin käyttöaste parani ainoastaan kuusi prosenttia saman ajanjakson aikana ja oli alhaisimmillaan vuonna 1998. Käyttöaste on aina ollut alle 70 prosenttia. (c) Vaihto-omaisuus (66) Varastot lisääntyivät huomattavasti vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, 52 prosenttia. Suurin osa lisäyksestä tapahtui vuonna 1999 tai tutkimusajanjakson aikana. Tutkimusajanjakson aikana varastojen osuus koko myynnistä oli noin 25 prosenttia. (d) Myynti (67) Vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisössä tuotetun tarkasteltavana olevan tuotteen myynnin määrä yhteisön markkinoilla kasvoi 16 prosenttia. On syytä huomauttaa, että samana ajanjaksona yhteisön kulutus kasvoi 117 prosenttia. (e) Markkinaosuus (68) Vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonala menetti lähes puolet markkinaosuudestaan yhteisön markkinoilla (markkinaosuus oli noin 20 prosenttia tutkimusajanjakson aikana) samalla, kun samana ajanjaksona yleinen kulutus kasvoi 117 prosenttia ja asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi noin yli 67 prosenttia, mikä merkitsi markkinaosuuden kasvua noin 26 prosenttiyksiköllä. (f) Kasvu (69) Kuten edellä on esitetty, samalla, kun yhteisön kulutus kasvoi 117 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä kasvoi noin 16 prosenttia ja asianomaisen tuonnin määrä 261 prosenttia. Markkinoiden kasvusuuntausta ei seurannut yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden kasvu. Sen sijaan yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski lähes 50 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun taas asianomaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 67 prosenttia saman ajanjakson aikana. (g) Hinnat (70) Yhteisön tuottajien yhteisössä tuottaman ja myymän tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen nettomyyntihinta aleni 30 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Aleneminen on ollut erityisen jyrkkää vuodesta 1998 lähtien. (h) Kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti (71) Painotettu keskimääräinen kannattavuus, joka ilmaistaan voittoina/tappioina suhteessa yhteisössä tuotettujen ja myytyjen tuotteiden nettomyynnin arvoon heikkeni vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kannattavuus oli korkeimmillaan vuonna 1997 ja heikkeni jyrkästi lähes nollaan tutkimusajanjaksolla. Samoin heikkeni sijoitetun pääoman tuotto, joka ilmaistaan voittoina/tappioina suhteessa sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvoon. (72) Yhteisössä tuotetun ja myydyn tuotteen aiheuttama kassavirta väheni jyrkästi vuosien 1997 ja 1999 välisenä aikana. Tutkimusajanjaksolla se oli edelleen alle kolmanneksen vuoden 1996 tasosta. (73) Yhteisön tuotannonalalla ei todettu emoyritykseltä saatavien pankkilainojen ja rahoituksen perusteella olevan vaikeuksia pääoman saannissa. (i) Työllisyys, tuottavuus ja palkka (74) Työllisyys yhteisön tuotannonalalla kasvoi vuosien 1996 ja 1998 välisenä aikana, mutta palautui tämän jälkeen vuoden 1996 tasolle (noin 900) tavoitteena kustannusten alentaminen. Palkat nousivat myös vuonna 1997 ja alenivat sitten vuonna 1999 tai tutkimusajanjaksolla. Keskimääräinen tuottavuus kasvoi tasaisesti tarkasteluajanjakson aikana. (j) Investoinnit (75) Yhteisön tuotannonala lisäsi investointejaan vuosien 1996 ja 1998 välisenä aikana, mutta vähensi niitä myöhemmin. Tämä kehitys liittyy pääasiassa uusiin kone- ja laiteinvestointeihin, jotka toteutettiin kapasiteetin lisäämiseksi sekä tehokkuuden ja tuottavuuden parantamiseksi. (k) Polkumyyntimarginaalin suuruus (76) Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutuksen yhteisön tuotannonalaan voidaan todeta olevan huomattava, kun otetaan huomioon asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ja hinnat. 5 Vahinkoa koskevat päätelmät (77) On päätelty yhteisön tuotannonalan tilanteen heikentyneen vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, erityisesti markkinaosuuksien supistumisen, merkittävän hinnan alittavuuden, hintojen laskun ja heikentyneen kannattavuuden vuoksi. (78) Vaikka yhteisön kulutus kasvoi 117 prosenttia, yhteisön tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään tätä kehitystä. Samalla, kun yhteisön tuotannonalan myynti kasvoi vain 16 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, asianomaisesta maasta peräisin oleva tuonti kasvoi 261 prosenttia saman ajanjakson aikana. (79) Hintakehityksen osalta todettakoon, että yhteisön tuotannonalan oli alennettava myyntihintojaan jatkuvasti merkittävässä määrin vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Lisäksi tutkimus on osoittanut, että tutkimusajanjakson aikana asianomainen tuonti tapahtui hinnoin, jotka alittivat selvästi yhteisön tuotannonalan hinnat. Tällä kehityksellä oli kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen, joka heikkeni huomattavasti vuodesta 1997 alkaen ja oli erittäin alhainen tutkimusajanjaksolla. (80) Useat vientiä harjoittavat tuottajat esittivät, ettei yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinkoa. Kyseinen väite perustui tilinpäätöksessä esitettyihin tietoihin ja yhteisön tuotannonalan tuotannon, myynnin sekä kapasiteetin käytön kasvuun. (81) Ensimmäisen näkökohdan osalta todettakoon, että on syytä huomauttaa tilinpäätöksessä viitattavan asianomaisten yritysten koko liiketoimintaan, joka kattaa muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana olevan tuotteen. Tutkimuksessa kuitenkin rajoitutaan ainoastaan pienloistelamppuihin liittyvään liiketoimintaan, jonka osuus kokonaisliiketoiminnasta on alle viisi prosenttia, ja, kuten edellä on esitetty, yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa pienloistelamppujen osalta. (82) Toisen näkökohdan osalta todettakoon, että tarkasteltavana olevan tuotteen kysynnän jyrkän kasvun seurauksena yhteisön tuotannonala todellakin kasvatti tuotantoaan ja kapasiteetin käyttöään vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vaikka myynti on kasvanut, se ei kasvanut odotusten mukaisesti, kun otetaan huomioon markkinoiden kasvu yhdessä vaihto-omaisuuden kasvun kanssa. Lisäksi muut vahingon osoittimet, kuten hinnat, kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta, ovat selvästi heikentyneet. (83) Yhteisön tuotannonalan tilanteen todettiin näin ollen heikentyneen siinä määrin, että alustavasti on pääteltävä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tutkimusajanjakson aikana. D SYY-YHTEYS 1 Johdanto (84) Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti komissio on tarkastellut, onko asianomaisesta maasta peräisin olevien pienloistelamppujen polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muut tiedossa olevat tekijät, jotka saattoivat aiheuttaa samaan aikaan vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, että kyseisten muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon ei katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. 2 Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus (85) Vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana asianomaisesta maasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti kasvoi merkittävästi määrällä (261 %) ja markkinaosuudella (39,5 prosentista 65,8 prosenttiin) mitattuna. Vientihinnat puolestaan alenivat huomattavasti vuosien 1997 ja 1998 välisenä aikana ja jäivät alhaiselle tasolle. Kiinasta peräisin oleva tuonti kasvoi juuri kyseisen merkittävän hinnanalennuksen aikaan. Lisäksi polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin sovellettavat hinnat alittivat tutkimusajanjakson aikana merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat. Kaikki tämä sattui samaan aikaan, kun tilanne yhteisön tuotannonalalla heikkeni hinnanalennusten, supistuneiden markkinaosuuksien sekä heikkenevän kannattavuuden vuoksi. (86) Edellä esitettyyn suhtauduttaessa on otettava huomioon se, että hinta on keskeisimpiä perusteita asiakkaiden ostaessa pienloistelamppuja. 3 Muiden tekijöiden vaikutus (a) Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti (87) Tutkimus osoitti, että Puola ja Unkari olivat ainoat muut kolmannet maat, joista tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin yhteisöön vähimmäistason ylittävällä tasolla. Kyseisistä kolmansista maista peräisin olevien pienloistelamppujen tuonnin määrä todellakin kasvoi tutkimusajanjaksona huomattavasti, 291 prosenttia, samoin kuin niiden markkinaosuus noin kuudella prosenttiyksiköllä noin 15 prosenttiin. (88) Kyseistä tuontia harjoittivat kuitenkin kokonaisuudessaan kaksi yritystä, jotka valmistivat aikaisemmin tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisössä, mutta päättivät äskettäin siirtää tuotantotoimintansa muihin kolmansiin maihin. Tutkimuksen mukaan ainakin toinen näistä yrityksistä jotka toimivat menettelyssä täysin yhteistyössä, teki kyseisen päätöksen osittain vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien aggressiivisen hintapolitiikan seurauksena. (89) Eräs vientiä harjoittava tuottaja väitti yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon erään syyn olevan Puolasta ja Unkarista peräisin olevan tuonnin harjoittamisen yhteisöntuotannonalaa alhaisemmin hinnoin. (90) Eurostatin tilastotietojen perusteella kyseisen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat kuitenkin merkittävästi korkeammat kuin Kiinasta peräisin olevien pienloistelamppujen hinnat. Lisäksi tutkimuksesta kävi ilmi, että koska Eurostatin ilmoittamat hinnat liittyvät kaikkiin asianomaisen CN-koodin alaisuudessa maahan tuotaviin tuotteisiin, joista osa on pienloistelamppuja merkittävästi halvempia (esimerkiksi magneettiset pienloistelamput), pienloistelamppujen tosiasialliset hinnat lienevät jopa korkeampia. Tutkimusajanjaksona esimerkiksi asianomaiseen CN-koodiin kuuluvien muiden nimikkeiden kuin pienloistelamppujen osuus oli 56-79 prosenttia koko määrästä. (91) Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että kyseinen tuonti ei poistanut syy-yhteyttä polkumyynnin ja aiheutuneen vahingon väliltä. (b) Muut tekijät (92) Komissio tarkasteli myös, olisiko muista tekijöistä voinut osaltaan aiheutua vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ottaen huomioon erityisesti kysynnän mahdollisen supistumisen, yhteisön tuotannonalalla tekniikassa ja tuottavuudessa tapahtuneen kehityksen, yhteisön tuotannonalan viennin ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin. (93) Kysynnän kehittymisen osalta todettakoon, että koska pienloistelamppujen todettavissa oleva kulutus kasvoi huomattavasti tarkasteluajanjakson aikana, yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ei voida katsoa johtuvan kysynnän supistumisesta yhteisön markkinoilla. (94) Yhteisön tuotannonalalla tekniikassa ja tuottavuudessa tapahtuneen kehityksen osalta todettakoon, että yhteisön tuotannonala on säilyttänyt saman myyntitason ja jopa lisännyt sitä vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Se toteutti myös huomattavia investointeja ja perusti uusia tuotantolinjoja lisäten siten tuottavuuttaan rajoittaakseen markkinaosuuden ja kilpailukyvyn menetyksistä johtuvat vaikutukset. Niinpä pääteltiin alustavasti, että kyseinen kehitys ei ollut syynä merkittävään vahinkoon. (95) Viennissä yhteisön tuotannonalan myynti on lisääntynyt vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 136 prosenttia vientimarkkinoilla, joilla se joutui kilpailemaan myös asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kanssa. On syytä huomauttaa, että viennin osuus yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä tutkimusajanjaksolla oli 30-40 prosenttia. Tällä perusteella yhteisön tuotannonala on osoittanut kilpailukykynsä. Vientitoiminnasta ei ole siten voinut osaltaan aiheutua vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. (96) Useat vientiä harjoittavat tuottajat esittivät valituksen tekijöiden tuovan itse tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta ja siten osaltaan aiheuttavan vahinkoa. (97) Tässä suhteessa on todettava, että kyseinen tuonti selittyy valituksen tekijöiden tarpeella täydentää tuotevalikoimaansa kysynnän tyydyttämiseksi. Lisäksi yhteisön tuotannonalan tuonnin määrä on vain neljä prosenttia asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontimäärästä. Tämän vuoksi pääteltiin alustavasti olevan epätodennäköistä, että yhteisön tuotannonalan harjoittaman, asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti olisi aiheuttanut vahingon, eikä kyseinen tuonti voinut missään tapauksessa poistaa syy-yhteyttä polkumyynnin ja aiheutuneen vahingon väliltä. 4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät (98) Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden huomattava kasvu, myyntihintojen huomattava aleneminen ja tutkimusajanjaksolla todettu hinnan alittavuus tapahtuivat samaan aikaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon kanssa. Tämän lisäksi ei löydetty muita tekijöitä, jotka olisivat voineet poistaa syy-yhteyden asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. (99) Edellä esitetyn perusteella on alustavasti päätettävä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. E YHTEISÖN ETU 1 Alustava huomio (100) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli yhteisön etua koskevaa kysymystä. Yhteisön edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä eri etunäkökohdista, kuten yhteisön tuotannonalan, tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien/kuluttajien eduista, siinä määrin, kuin asianomaiset osapuolet toimittivat tässä yhteydessä pyydetyt tiedot. (101) Jotta toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen todennäköistä vaikutusta voitiin arvioida, komissio pyysi tietoja kaikilta asianomaisilta osapuolilta. Komissio lähetti kyselylomakkeet yhteisön tuotannonalalle, 38 tuojalle/kauppiaalle, yhdelle tarkasteltavana olevan tuotteen kuluttajajärjestölle (Euroopan kuluttajaliitto, BEUC), kahdelle kauppiasyhdistykselle ja yhdelle tuottajajärjestölle. Yhteisön tuottajat ja kuusi tuojaa/kauppiasta vastasivat kyselyyn. BEUC ei vastannut kyselyyn eikä toimittanut muitakaan tietoja. (102) Tämän perusteella tarkasteltiin, onko polkumyyntiä, yhteisön tuotannonalan tilannetta ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi päätettävä, että tässä erityistapauksessa polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei ole yhteisön edun mukaista. 2 Yhteisön tuotannonala (103) Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, yhteisön tuotannonala voi saada takaisin vähintään osan menettämästään markkinaosuudesta, millä on puolestaan myönteinen vaikutus kannattavuuteen. (104) Yhteisön tuotannonala on osoittanut olevansa rakenteellisesti elinkelpoinen tuotannonala, joka kykenee mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin. Sen voittomarginaalit olivat noin 5-8 prosenttia vuosina 1996-1997, jolloin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus markkinoilla ei ollut niin tuntuva, se teki huomattavia investointeja, ja sen vienti sujui hyvin. (105) Kuten edellä esitettiin, yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa asianomaisesta maasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikkenee entisestään. On myös todennäköistä, että muut yhteisön tuottajat päättävät siirtää tuotantonsa yhteisön ulkopuolelle tai sulkea tehtaita vastatakseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaan kilpailuun. Tämä merkitsisi lisää työpaikkojen menetyksiä, mukaan luettuna korkeasti koulutetun tutkimus- ja kehityshenkilöstön, jäljempänä "T & K", osalta. Pienloistelamput ovat todellakin huipputekniikan tuotteita, jotka edellyttävät merkittäviä T & K -toimia. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja laskeva vaikutus estäisi edelleen yhteisön tuotannonalan kaikki yritykset saada takaisin markkinaosuuksia ja saavuttaa tyydyttävä kannattavuusmarginaali. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaarantaisi muun muassa T & K -alalla toteutetut uudet investoinnit, jotka ovat välttämättömiä markkinoiden laajentumisesta saatavan täyden hyödyn ja tuotannonalan pitkäaikaisen toiminnan takaamisen kannalta. 3 Tuojat/kauppiaat (106) Kuusi tuojaa vastasi kyselyyn. Lähetettyään vastauksensa kyselylomakkeeseen eräs tuoja päätti lopettaa yhteistyössä toimimisen. Tästä syystä tehtiin viisi tarkastuskäyntiä. Kyseisten viiden yhteistyössä toimivan etuyhteydettömän tuojan osuus asianomaisesta maasta peräisin olevien pienloistelamppujen kokonaistuonnista oli 14,1 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Kyseisissä yrityksissä työskenteli alle sata henkilöä tosiasiallisesti pienloistelamppukauppaan liittyvien tehtävien parissa. (107) Kyseisistä tuojista kaksi, joiden osuus Kiinasta peräisin olevasta kokonaistuonnista on yhteenlaskettuna alle prosentti ja joiden palveluksessa on noin 25 työntekijää, harjoittaa pienloistelamppuihin painottunutta liiketoimintaa, jolloin tullien käyttöönotosta aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia kyseisiin tuojiin ei voida jättää huomioimatta. Kahdella muulla kyseisistä viidestä tuojasta on kuitenkin myös laaja valikoima muita tuotteita, kun taas viides tuoja harjoittaa kauppaa ainoastaan sellaisen vientiä harjoittavan tuottajan kanssa, jonka toiminnassa ei oteta käyttöön tulleja, jolloin tullit eivät vaikuta kyseiseen toimintaan merkittävästi. (108) Lisäksi on syytä huomauttaa, että edellä esitetyn mukaisesti eräs vientiä harjoittava kiinalainen tuottaja ei harjoittanut myyntiä polkumyyntihinnoin. Jotkut tuojat ostavat myöskin pienloistelamput yhteisön tuottajilta, ja lamppuja voidaan hankkia myös muista kolmansista maista. Tuojilla on siten mahdollisuus ostaa tuotteet sieltä, mistä tarkasteltavana olevaa tuotetta ei tuoda polkumyynnillä. (109) Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon niiden tuojien suuren määrän, jotka eivät toimineet yhteistyössä menettelyssä, on pääteltävä alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteistä ei aiheudu kokonaisuudessaan niin kielteisiä vaikutuksia tuojille, että niiden huomioon ottaminen olisi tärkeämpää kuin tarve poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu. 4 Käyttäjät/kuluttajat (110) Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät ovat yksityisiä kotitalouksia, tuotannonala ja suuri määrä kaupallisia yrityksiä, kuten kauppoja, ravintoloita jne. Keskimäärin käyttäjät pyrkivät ostamaan halvimmasta mahdollisesta paikasta, ja niinpä ne ovat hyötyneet viime vuosina pienloistelamppujen alhaisista hinnoista. (111) Käyttäjille mahdollisesti aiheutuvien seurausten osalta on syytä huomauttaa, että BEUC ei vastannut kyselyyn eikä toimittanut muitakaan tietoja. (112) Merkittävä hinnannousu vaikuttaa todellakin epätodennäköiseltä, sillä joidenkin vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien tuonnissa ei ole joko otettu käyttöön lainkaan tulleja tai on otettu käyttöön alhaiset tullit. Tuojilla on tähän saakka ollut huomattavat kaupan katteet, ja käytettävissä on vaihtoehtoisia hankintalähteitä muista kolmansista maista tullitta. Niinpä on epätodennäköistä, että tuojat siirtäisivät tullit tai merkittävän osan niistä asiakkaiden maksamiin hintoihin. (113) Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto pikemminkin ei poista yleisen hinnan alenemisen mahdollisuutta keskipitkällä aikavälillä markkinoiden laajentuessa ja kaikkien tuottajien hyötyessä kasvavista suurtuotannon eduista, joista saatavan hyödyn ne voivat siirtää myös kuluttajien maksamiin hintoihin. (114) Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden mahdollinen vaikutus ei todennäköisimmin ole ratkaiseva käyttäjien kannalta. (115) Useat asianomaiset osapuolet esittivät, että polkumyyntitullit olisivat eurooppalaisen energiapolitiikan periaatteiden vastaisia, sillä niillä olisi hintoja nostava vaikutus ja ne vähentäisivät energiansäästölamppujen myyntiä saaden käyttäjät ostamaan enemmän hehkulamppuja, jotka kuluttavat enemmän energiaa. (116) Tässä yhteydessä yhteisön etua koskevassa selvityksessä keskitytään asianomaisille talouden toimijoille aiheutuviin taloudellisiin vaikutuksiin. On syytä huomauttaa, että edellä esitetyn mukaisesti on epätodennäköistä, että pienloistelamppujen hinta nousisi merkittävästi. Vaikka se nousisi (siinä epätodennäköisessä tapauksessa, että tullit siirretään täysin kuluttajahintoihin), on epätodennäköistä, että kuluttajat lakkaisivat ostamasta pienloistelamppuja, sillä ottaen huomioon energiansäästösyistä johtuvat taloudelliset edut olisi edelleen taloudellisesti järkevää ostaa pienloistelamppuja. 5 Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset (117) Mahdollisista toimenpiteistä yhteisössä vallitsevaan kilpailuun aiheutuvien vaikutusten osalta on syytä todeta, että koska useimmilla asianomaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva markkina-asema, ne todennäköisesti jatkavat tuotteidensa myymistä, tosin vahinkoa aiheuttamattomin hinnoin. Se, että joidenkin tuottajien tuonnissa ei oteta käyttöön tulleja tai otetaan käyttöön erittäin alhaiset tullit, osoittaa vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien kykenevän toimimaan terveissä markkinaolosuhteissa. Sellaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavien polkumyyntitullien käyttöönotto, joiden osalta todettiin korkeammat polkumyynti- ja vahinkomarginaalit, johtaa todennäköisesti niiden myyntimäärien ja markkinaosuuden supistumiseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon kaikki käyttöön otetut tullit, on todennäköistä, että yhteisön markkinoilla tulee olemaan edelleen merkittävä määrä huomattavia kilpailijoita, puolalaiset ja unkarilaiset tuottajat mukaan luettuina. Käyttäjät ja kuluttajat voivat edelleen valita tarkasteltavana olevan tuotteen eri toimittajien välillä. 6 Yhteisön etua koskevat päätelmät (118) Edellä esitettyjen syiden perusteella on alustavasti päätettävä, ettei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja. F VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET 1 Vahingon korjaava taso (119) Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, jotta estettäisiin polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvien lisävahinkojen syntyminen yhteisön tuotannonalalle. (120) Tullin tason määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä se tullin määrä, joka on tarpeen yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. (121) Vahinkomarginaalit laskettiin, jotta voitiin määrittää polkumyynnin aiheuttaman vahingon poistavan tullin taso. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla tuotelajeittain samassa kaupan portaassa painotettua keskimääräistä vientihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien pienloistelamppujen vastaavaan vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. (122) Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin vähentämällä yhteisön tuotannonalan myyntihinnasta sen saama keskimääräinen tosiasiallinen voitto ja lisäämällä voittomarginaali, joka voidaan kohtuudella saavuttaa, kun vahingollista polkumyyntiä ei esiinny. Kun otettiin huomioon yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne aikaisempina vuosina (1996-1997) ja pitkän aikavälin investointien tarve, kahdeksan prosentin voittomarginaali todettiin sopivaksi. (123) Hinnan alittavuutta koskevia laskelmia varten määritetyn painotetun keskimääräisen vientihinnan ja yhteisön tuotannonalan vahinkoa aiheuttamattoman hinnan välinen ero ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina koko cif-tuontiarvosta. Hinnan alittavuuden marginaaleja koskevia laskelmia varten kyseinen vertailu tehtiin sopivin tuotelajiryhmittäin. 2 Väliaikaiset toimenpiteet (124) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa alimpien marginaalien tasoisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tämän mukaisesti tulli olisi vahvistettava Philips & Yamingin osalta todettujen vahinkomarginaalien ja muiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta todettujen polkumyyntimarginaalien tasoiseksi. (125) Muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava koko maata koskeva tulli määritettiin koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin tasoiseksi, koska tämä oli alhaisempi kuin jäännösvahinkomarginaali. (126) Tässä asetuksessa vahvistettavat yrityskohtaiset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, mukaan luettuina erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset, sen tuottamien tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavaa tullia. (127) Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät vaatimukset (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt vaatimukset) on toimitettava viipymättä komissiolle(4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. G LOPPUSÄÄNNÖS (128) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi on vahvistettava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa, voivat esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia ja että niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen komission mahdollisesti esittämistä lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, CN-koodiin ex85393190 (Taric-koodiin 8539 31 90 91) kuuluvien elektronisten sähköpurkauspienloistelamppujen, joissa on yksi tai useampi lasiputki, ja joissa kaikki valaistusosat ja elektroniset rakenneosat on kiinnitetty tai yhdistetty lampun kantaan, tuonnissa. 2. Seuraavien valmistajien tuottamien tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovelletaan tulleja seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden asettamista. 2 artikla 1. Asianomaiset osapuolet voivat esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta suullista kuulemista kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan säännösten soveltamista. 2. Asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulosta asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 7 päivänä helmikuuta 2001. Komission puolesta Pascal Lamy Komission jäsen (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. (2) EYVL L 257, 11.10.2000, s. 2. (3) EYVL C 138, 17.5.2000, s. 8. (4) Euroopan komissio Kauppapolitiikan pääosasto Linjat B ja C TERV 00/13 Rue de la loi / Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles/Brussel