KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/112,

annettu 18 päivänä tammikuuta 2023,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

(1) Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 964/2010 (2) käyttöön polkumyyntitullit tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneeseen tutkimukseen viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’.

(2) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, jatkoi alkuperäisten toimenpiteiden voimassaoloa vielä viidellä vuodella 25 päivästä tammikuuta 2017 täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/109 (3), jäljempänä ’aiempi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’.

(3) Voimassa olevat toimenpiteet on toteutettu arvotullina, joka vahvistettiin Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta 22,3 prosentiksi.

1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

(4) Julkaistuaan ilmoituksen (4) toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

(5) Association of European Wheel Manufacturers, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, toimitti 21 päivänä lokakuuta 2021 tarkastelupyynnön tiettyjä alumiinipyöriä valmistavan unionin tuotannonalan puolesta perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

(6) Valituksen tekijät pyysivät, että niiden nimet pidetään salassa, koska ne pelkäsivät asiakkaiden vastatoimia. Komissio katsoi, että oli olemassa vakava vastatoimien vaara, ja hyväksyi sen, että valituksen tekijöiden nimiä ei pitäisi paljastaa. Jotta nimien salassapidolla olisi vaikutusta, myös muiden unionin tuottajien nimet pidettiin salassa, jotta valituksen tekijöiden nimiä ei voitaisi tunnistaa päättelemällä.

1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

(7) Kun komissio oli todennut perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, se pani Euroopan unionin virallisessa lehdessä20 päivänä tammikuuta 2022 julkaistulla ilmoituksella (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, joka koski tiettyjen Kiinasta peräisin olevien alumiinipyörien tuontia.

1.4 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(8) Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2020 ja 30 päivän syyskuuta 2021 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2018 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5 Asianomaiset osapuolet ja nimettömänä käsittelyä koskeva pyyntö

(9) Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti nimenomaisesti tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville tuottajille Kiinassa, Kiinan kansantasavallan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tarkasteluun.

(10) Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Huomautuksia ei esitetty eikä kuulemista koskevia pyyntöjä saatu.

Otanta

(11) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

Unionin tuottajia koskeva otanta

(12) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Perusasetuksen 17 artiklan mukaan otoksen valinnan kriteerinä käytettiin samankaltaisen tuotteen suurimpia edustavia tuotantomääriä unionissa tutkimusajanjaksolla eli 1 päivän lokakuuta 2020 ja 30 päivän syyskuuta 2021 välisenä aikana. Alustavassa otoksessa oli kolme unionin tuottajaa, jotka sijaitsivat kolmessa eri jäsenvaltiossa. Tiedossa olevien unionin tuottajien tuottama osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantomäärästä on lähes 20 prosenttia, ja sillä varmistetaan hyvä maantieteellinen jakauma. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta muttei saanut mitään huomautuksia. Näin ollen komissio vahvisti alustavasti valitun otoksen lopulliseksi otokseksi.

Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

(13) Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei kuitenkaan ilmoittautunut.

Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

(14) Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

(15) Yksi asianomaisessa maassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

1.6 Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

(16) Komissio lähetti Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa.

(17) Komissio lähetti kyselylomakkeet kolmelle unionin tuottajalle, valituksen tekijälle ja yhdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Vireillepanon yhteydessä samat kyselylomakkeet esitettiin verkossa vireillepanopäivänä kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla (6).

(18) Vastaukset kyselylomakkeisiin saatiin kolmelta otokseen valitulta unionin tuottajalta. Otantaan ilmoittautunut vientiä harjoittava tuottaja ei palauttanut kyselylomaketta. Yhdeltäkään etuyhteydettömältä tuojalta ei saatu vastausta kyselyyn. Yksikään käyttäjistä ei palauttanut kyselylomaketta tai ilmoittautunut tutkimuksen kuluessa. Myöskään Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet vastausta kyselylomakkeeseen.

(19) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat tai Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, polkumyyntiä ja vahinkoa koskevat päätelmät tehtiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Asiasta ilmoitettiin Kiinan edustustolle Euroopan unionissa. Huomautuksia ei saatu.

(20) Komissio hankki kaikki tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen mukaisesti yksi otokseen valittu unionin tuottaja tarkastettiin etätarkastuksena (7).

(21) Komissio teki perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä kahden otokseen valitun unionin tuottajan toimitiloihin.

1.7 Myöhempi menettely

(22) Komissio ilmoitti 18 päivänä marraskuuta 2022 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta.

(23) Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Niille osapuolille, jotka pyysivät tulla kuulluiksi, järjestettiin kuuleminen.

2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkasteltavana oleva tuote

(24) Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin olevat, CN-nimikkeisiin 8701–8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitetut alumiinista valmistetut pyörät, myös lisälaitteilla tai renkailla varustetut, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’alumiinipyörät’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (Taric-koodit 8708701015, 8708701050, 8708705015 ja 8708705050).

(25) Tarkasteltavana olevaa tuotetta myydään unionissa kahden jakelukanavan kautta eli alkuperäisten laitevalmistajien OEM-segmentille ja jälkimarkkinasegmentille. OEM-segmentillä autonvalmistajat järjestävät alumiinipyöriä koskevia tarjouskilpailuja ja osallistuvat usein tuotemerkkeihinsä liittyvien uusien pyörien kehitystyöhön. Sekä unionin tuottajat että kiinalaiset viejät voivat kilpailla samoissa tarjouskilpailuissa. Jälkimarkkinasegmentillä alumiinipyörien tuottajat yleensä suunnittelevat, kehittävät ja antavat tuotemerkkinsä alumiinipyörille, jotka sitten myydään esimerkiksi tukkumyyjille, vähittäismyyjille, tuunauspajoille ja autokorjaamoille.

(26) Alkuperäisen tutkimuksen tapaan todettiin, että vaikka OEM- ja jälkimarkkinasegmentin alumiinipyörillä on eri jakelukanavat, niillä on samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Ne katsotaan sen vuoksi yhdeksi ja samaksi tuotteeksi.

2.2 Samankaltainen tuote

(27) Kuten aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa todettiin, tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistui, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset: — tarkasteltavana oleva tuote, — Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; sekä — unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

(28) Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.3 Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

(29) Komissiolle ei toimitettu yhtään tuotteen määritelmää koskevaa väitettä.

3. POLKUMYYNTI

(30) Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisen toimenpiteen voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1 Alustavat huomiot

(31) Kuten 19 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen viejä tai tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Sen vuoksi komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi komissio voisi soveltaa Kiinaa koskevien päätelmien osalta perusasetuksen 18 artiklaa. Vastausta ei saatu, minkä vuoksi komissio päätti soveltaa 18 artiklaa.

(32) Näin ollen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella, joita olivat tarkastelupyynnössä esitetyt tiedot ja yhteistyössä toimineilta osapuolilta (eli pyynnön esittäjältä ja otokseen valituilta unionin tuottajilta) saadut tiedot.

(33) Tiettyjen alumiinipyörien tuonti Kiinasta jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, joskin vähemmässä määrin kuin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla. Eurostatin mukaan Kiinasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnin osuus unionin markkinoilla oli noin 3,4 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun se alkuperäisen tutkimuksen aikana oli 12,4 prosenttia ja aiemman toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana 3,2 prosenttia.

3.2 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukainen menettely normaaliarvon määrittämiseksi Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnille

(34) Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi Kiinan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella.

(35) Komissio lähetti Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen saadakseen tiedot, joita se piti tutkimuksen kannalta tarpeellisina väitettyjen merkittävien vääristymien osalta. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa.

(36) Komissio myös täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaa olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella. Lisäksi komissio ilmoitti tarkastelevansa muita mahdollisesti soveltuvia maita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

(37) Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 12 päivänä toukokuuta 2022 päivätyllä muistiolla niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen valittuaan Brasilian edustavaksi maaksi. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa määrittää myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton edustavassa maassa toimivien tuottajien Iochpe Maxion SA ja Neo Rodas S.A käytettävissä olevien tietojen perusteella. Huomautuksia ei saatu.

3.3 Normaaliarvo

(38) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”normaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

(39) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja että”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

(40) Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista, kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö sekä Kiinan viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä.

3.3.1 Merkittävien vääristymien esiintyminen

(41) Kiinan alumiinisektoria koskevissa viimeaikaisissa tutkimuksissaan (8) komissio havaitsi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisia merkittäviä vääristymiä.

(42) Näissä tutkimuksissa komissio totesi, että Kiinassa valtio puuttuu merkittävästi toimintaan, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (9). Komissio teki erityisesti sen päätelmän, että alumiinisektorilla on sekä huomattava Kiinan viranomaisten omistusosuus perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (10) että Kiinan viranomaisten läsnäoloa yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (11). Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin. Yleisesti ottaen Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (12). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (13). Komissio myös totesi, että alumiinisektorilla esiintyy palkkakustannusten vääristymistä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (14) ja myös rahoitusmarkkinoilla on vääristymiä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (15), etenkin mitä tulee yritystoimijoiden pääomansaantiin Kiinassa.

(43) Kuten aiemmissa Kiinan alumiinisektoria koskevissa tutkimuksissa, komissio tarkasteli tässäkin tutkimuksessa sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna pyyntöön ja julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations” (16), jäljempänä ’raportti’, sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna. Komissio täydensi vielä tätä näyttöä tekemällä oman tutkimuksen eri kriteereistä, jotka ovat merkityksellisiä Kiinassa esiintyvien merkittävien vääristymien vahvistamisen kannalta, kuten on todettu sen aiemmissa tutkimuksissa.

(44) Tässä tapauksessa esitetyssä pyynnössä viitattiin kyseiseen raporttiin, erityisesti sen alumiinisektoria ja valtion omistamia yrityksiä sekä alv-politiikkaa ja vientiin vaikuttavaa vientiveroa koskeviin osiin, samoin kuin alumiini- ja jatkojalostustuotteita koskeviin komission aiempiin tutkimuksiin (17). Lisäksi pyynnössä viitattiin riippumattomiin tutkimuksiin, joiden mukaan Kiinan alumiinimarkkinat ovat vääristyneet. Näitä ovat esimerkiksi Pekingissä toimivan Euroopan unionin kauppakamarin julkaisema raportti Kiinan ylikapasiteetista ja OECD:n vuoden 2019 tutkimus ”Measuring distortions in international market: the aluminium value chain” (18). Nämä tutkimukset sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet huomautuksia tutkimuksista.

(45) Kiinan viranomaisten omistusosuus alumiinisektorilla on huomattava perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Valtio omistaa monet suurimmista tuottajista. Koska tarkastelun kohteena olevan tuotteen kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, yksityisten ja valtion omistamien tuottajien tarkkaa suhdetta ei voitu määrittää. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että alumiinipyörien alalla useat suuret tuottajat ovat valtion omistamia yrityksiä, mukaan lukien CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (kyseisen yrityksen verkkosivuston (19) mukaan maailman suurin alumiinipyörien valmistaja) ja Dongfeng Motors Group (mukaan lukien kaksi alumiinipyöriä valmistavaa tytäryhtiötä: Dongfeng Automotive Wheel Suizhou ja Dongfeng Maxion Wheels Suizhou).

(46) Koska Kiinan viranomaisten läsnäolo yrityksissä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin kohdistetaan poliittista valvontaa ja ohjausta. Tutkimuksen aikana komissio vahvisti, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajien ja Kiinan kommunistisen puolueen välillä on henkilökohtaisia yhteyksiä, esimerkiksi siten, että jotkut Kiinan kommunistisen puolueen jäsenet kuuluvat useiden tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavien yritysten ylimpään johtoon tai hallitukseen. Esimerkiksi CITIC Dicastal Wheel Manufacturingin hallituksen puheenjohtaja on samaan aikaan puoluekomitean sihteeri, hallituksen varapuheenjohtaja toimii myös puoluekomitean apulaissihteerinä ja hallintoneuvoston puheenjohtaja puoluekomitean apulaissihteerinä. Puolue puuttuu myös yksityisomistuksessa oleviin alumiinipyöräalan yrityksiin. Esimerkiksi yrityksen Zhejian Wanfeng Aowei Auto Wheel hallintoneuvoston puheenjohtaja on myös puoluekomitean apulaissihteeri ja vähintään yksi hallituksen jäsen on myös puolueen jäsen.

(47) Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin alumiinipyörien tuotannonalan yrityksiin kohdistuu poliittista valvontaa ja ohjausta. Monet tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajat korostavat nimenomaisesti puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia verkkosivustoillaan. Niiden yritysjohdossa on puolueen jäseniä, ja ne korostavat yritysjohtajien kuuluvan kommunistiseen puolueeseen. Tutkimuksessa paljastui puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia useissa alumiinipyörien tuottajissa, sekä valtion yrityksissä että yksityisomistuksessa olevissa yrityksissä. Esimerkkinä voidaan mainita, että CITIC Groupilla on aktiivinen puoluekomitea, joka järjestää säännöllisesti tapahtumia. Yrityksen verkkosivustolla mainitaan muun muassa seuraavaa: ”Kaikkien työntekijöiden olisi pidettävä [vanhoja puolueen jäseniä] esimerkkeinään ja säilytettävä vilpittömyys ja lojaalisuus puoluetta kohtaan ikuisesti.””Puolueorganisaatioiden olisi kaikilla tasoilla puolustettava ja vahvistettava puolueen yleistä johtajuutta, annettava puolueosastojen täysimittaisesti toteuttaa tehtäväänsä taistelun eturintamassa, […]”, ”viimeksi kuluneiden 40 vuoden aikana […] CITIC on osallistunut aktiivisesti uudistuskokeiluihin ja pyrkinyt osallistumaan myönteisesti vaikuttamaan keskushallinnon päätöksentekoon ja käyttöönottoon”, ”puolueen linja ohjaa kehitystä, ja meidän on aina pitäydyttävä puolueen linjan antamissa suuntaviivoissa; Puolue antaa strategiset suuntaviivat, ja meidän on pantava kansallinen strategia täytäntöön poikkeuksetta.”

(48) Toinen esimerkki puoluekomiteoiden läsnäolosta yrityksessä ja näin ollen poliittisesta valvonnasta ja ohjauksesta on yksityisomistuksessa oleva yritys Zhongnan Wheel, joka ilmoittaa verkkosivustollaan perustaneensa puoluekomitean vuonna 2020 (20). Tässä yhteydessä puoluekomitean roolia kuvataan seuraavasti: ”puolueosaston olisi varmistettava, että [yrityksen] kehitystä ohjaa puolueen vahvistamiseen liittyvä toiminta; […] Yksityisenä yrityksenä Zhongnan (Foshan) noudattaa aina periaatetta ”puolue johtaa kaikkea ” yrityksen liiketoiminnan kehittämisessä.”

(49) Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel on myös yksityisomistuksessa oleva, alumiinipyöriä valmistava yritys, jossa on puoluekomitea. Verkkosivuston mukaan puolueosasto perustettiin vuonna 1994 eli samana vuonna kuin itse yritys, ja siinä on yli 470 jäsentä (21).

(50) Sen lisäksi, että kommunistinen puolue on läsnä yrityksen tasolla, se toimii myös toimialajärjestöjen tasolla. Kiinan autonvalmistajien liitto (China Association of Automobile Manufacturers) on perustanut pyöräkomitean, jolla on seuraavat viralliset toimintasäännöt: ”3 artikla: Komitean tehtävänä on noudattaa valtion lakeja ja sääntöjä, tehdä aktiivisesti tunnetuksi ja panna täytäntöön autoteollisuuden kehittämistä koskevat puoleen ja kansalliset suuntaviivat, toimintalinjat ja asetukset, suojella teollisuuden yleisiä etuja ja sen jäsenten laillisia oikeuksia ja etuja sekä auttaa valtion viranomaisia ja Kiinan autonvalmistajien liittoa varmistamaan teollisuuden hyvä hallinto” ja 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti: ”Osallistua tai avustaa aktiivisesti ministeriöitä pyöräteollisuuden kannalta merkittävien normien ja sääntöjen tutkimisessa, demonstroinnissa, arvioinnissa, laatimisessa ja niitä koskevassa tiedottamisessa sekä toimia menestyksekkäästi toimialan laatujohtamisessa ja laadunvalvonnassa (22).” Tämä vastaa Kiinan autonvalmistajien liiton sääntöjä, joiden 2 artiklan mukaan ”Liiton tehtävänä on panna täytäntöön kansalliset suuntaviivat ja politiikat; […] palvella ministeriöitä” ja 3 artiklan mukaan ”Liitto noudattaa Kiinan kommunistisen puolueen yleistä johtajuutta, perustaa Kiinan kommunistisen puolueen organisaation, kehittää puolueen toimintaa ja tarjoaa tarvittavat edellytykset puolueen toiminnalle Kiinan kommunistisen puolueen perustamiskirjan määräysten mukaisesti (23).”

(51) Lisäksi alumiinisektorilla on käytössä syrjiviä toimintalinjoja, joilla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti.

(52) Alumiinisektorilla sovelletaan lukuisia suunnitelmia, suuntaviivoja, ohjeita ja muita poliittisia asiakirjoja, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla. Koska tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso sijoittuu 13. ja 14. viisivuotissuunnitelmien voimassaolon väliseen siirtymäkauteen, kumpikin asiakirjakokonaisuus on kiinnostava tämän tarkastelun kannalta. 13. viisivuotissuunnitelmat olivat virallisesti voimassa vuosina 2016–2020, mutta suuri osa 14. viisivuotissuunnitelmasta julkaistiin vasta vuoden 2021 jälkipuoliskolla ja vuoden 2022 aikana, joten 13. viisivuotissuunnitelmat ovat edelleen merkityksellisiä tämän tarkastelun kannalta.

(53) Esimerkkejä toimintapoliittisista asiakirjoista, jotka ohjaavat Kiinan alumiiniteollisuuden kehittämistä, ovat taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelma (24) tai muiden metallien kuin rautametallien alan kehittämissuunnitelma (2016–2020) sekä muut kansallisen tason toimintalinjat. Lisäksi useat alueelliset suunnitelmat, kuten Shandongin provinssin hallituksen ilmoitus täytäntöönpanosuunnitelmasta, joka koskee seitsemän energiaintensiivisen teollisuudenalan korkealaatuisen kehittämisen nopeuttamista, on laajalti kuvattu komission aiemmissa tätä alaa koskeneissa tutkimuksissa (25). Komissio on myös kuvannut yksityiskohtaisesti sitä, että alumiiniteollisuus hyötyy valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta toimintaan pääraaka-aineiden ja tuotantopanosten, erityisesti energian, osalta (26). Sama pätee muihin valtion kyseisellä alalla toteuttamiin toimenpiteisiin, joilla puututaan markkinavoimien toimintaan, kuten vientiin liittyvät, varastointia koskevat ja tuotantokapasiteetin kasvattamista koskevat toimintalinjat tai tuotantopanosten tarjoaminen alle markkinahintojen.

(54) Kiinassa on tällä hetkellä kansallisella tasolla voimassa useita alumiiniteollisuutta koskevia uudempia toimintapoliittisia asiakirjoja, kuten raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma (27) ja teollisuuden vihreää kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma (28) sekä lisäksi maakunnallisia suunnitelmia, kuten Shandongin provinssin 14. viisivuotissuunnitelma alumiiniteollisuuden kehittämiseksi (29) ja Henanin täytäntöönpanotoimenpiteet kapasiteetin korvaamiseksi terästeollisuudessa, elektrolyyttisen alumiinin tuotantoteollisuudessa sekä sementti- ja lasiteollisuudessa vuonna 2021 paikallistasolla.

(55) Raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma sisältää määräyksiä, joilla varmistetaan alumiinin saatavuus raaka-aineena: ”Toteutetaan toimia keskeisten materiaalien pulan estämiseksi; […] Toteutetaan toimia perusmateriaalien saannin vakiinnuttamiseksi ja parantamiseksi ja opastetaan yrityksiä käyttämään uuden sukupolven tietotekniikkaa optimoitujen tuotantoprosessien pohjalta […] erittäin vahvan alumiiniseoksen yleisen kilpailukyvyn parantamiseksi […]”. Lisäksi suunnitelmassa kehotetaan valvomaan alumiinialan kapasiteettia: ”Valvotaan tiukasti uutta lisättyä tuotantokapasiteettia. Parannetaan ja pannaan tinkimättä täytäntöön tuotantokapasiteetin korvaamista koskevia toimintalinjoja […] elektrolyyttisen alumiinin alalla ja estetään […]:n ja alumiinioksidin hallitsematonta kehitystä”. Suunnitelmaan sisältyy myös eri tuotannonalojen maantieteellinen jakautuminen Kiinassa. Aihetta käsitellään luvussa ”Varmistetaan ohjaus järkevän rakenteen saavuttamiseksi”. Luvussa todetaan seuraavaa: ”Uuden tuotantokapasiteetin rakennetta parannetaan. […] Pannaan täytäntöön keskeiset kansalliset ja alueelliset strategiat, alueellisen koordinoinnin kehittämisstrategiat ja keskeiset toiminnallisten alueiden strategiat ja kannustetaan raaka-aineteollisuutta optimoimaan ja mukauttamaan alueellista rakennettaan. […] Varmistetaan, että rannikkoalueiden rakenne on hallittu sellaisten hankkeiden osalta, joissa käytetään ulkomaisia luonnonvaroja, kuten alumiinioksidia”. Suunnitelmassa käsitellään myös teollisuusklusterien perustamista: ”Edistetään standardoituja teollisuusklustereita. […] edistetään elektrolyyttisen alumiinin sektorin rakenteen muutosta mallista ”hiili – sähkö – alumiini” malliin ”puhdas energia, kuten vesivoima, tuulivoima – alumiini”. Suunnitelmalla pyritään myös edistämään alumiinialan kehittynyttä teknologiaa ja alan muutosta. Kuten edellä olevasta luettelosta käy ilmi, keskushallinto seuraa ja ohjaa tiiviisti alumiinialaa, ja sitä muovaavat suurelta osin valtion toimet vapaiden markkinavoimien sijaan.

(56) Teollisuuden vihreää kehitystä koskevaan 14. viisivuotissuunnitelmaan sisältyy myös useita alumiinialaa koskevia ohjaavia tekijöitä. Suunnitelmassa korostetaan kapasiteetin valvonnan merkitystä: ”Pantava tiukasti täytäntöön kapasiteetin korvaamista koskeva politiikka teräksen, sementin, tasolasin ja elektrolyyttisen alumiinin kaltaisilla teollisuudenaloilla”. Suunnitelmassa kaavaillaan lisäksi laitteita ja teknologisia uudistuksia punaliejupäästöjen vähentämiseksi sekä tehokkaan vähähiilisen alumiinielektrolyysin edistämistä. Muissa suunnitelmissa esitettyjen teollisuuden kehittämistavoitteiden tavoin myös tässä voidaan olettaa, että tarvittavan muutoksen toteuttamiseksi yrityksille annetaan rahoitusta suunnitelman tavoitteiden toteuttamiseksi (30).

(57) Vaikka keskustason 14. viisivuotissuunnitelmissa annetaan melko yleisiä ohjeita alumiiniteollisuuden kehittämisestä, paikalliset suunnitelmat ovat paljon yksityiskohtaisempia ja tarkempia, ja niissä esitetään hyvin yksityiskohtaiset päämäärät ja tavoitteet, jotka kattavat kaikki tuotannonalan kehittämistä koskevat näkökohdat. Se, miten laajalti Kiina ohjaa alumiiniteollisuutta paikallisella tasolla, käy ilmi paikallisista ohjeasiakirjoista. Yksi esimerkki tästä on alumiiniteollisuuden kehittämistä koskeva Shandongin provinssin 14. viisivuotissuunnitelma. Suunnitelmassa luetellaan aluksi saavutukset alumiiniteollisuuden kehittämisessä 13. viisivuotiskaudella, mukaan lukien tärkeimpien alumiiniyritysten rakentaminen: ”On luotu alumiinia käsittelevien runkoyritysten joukko, johon kuuluvat Shandong Weiqiao Pioneering Group Co. Ltd, jäljempänä ’Weiqiao’, Shandong Xin Fa Group Co. Ltd., jäljempänä ’Xinfa’, Shandong Nanshan Aluminium Co. Ltd., jäljempänä ’Nanshan’, Shandong Innovation Metal Co. Ltd., jäljempänä ’Chuangxin’, Longkou Conglin Aluminium Material Co. Ltd., jäljempänä ’Conglin’, Huajian Aluminium Industry, jäljempänä ’Huajian’, ja Shandong Sanxing Group, jäljempänä ’Sanxing’.” Lisäksi suunnitelmassa esitetään paikallisen alumiiniteollisuuden yleiset kehittämistavoitteet, joihin kuuluvat seuraavat: ”[…] hyödynnetään täysimääräisesti provinssin alumiiniteollisuuden mittakaavaetuja ja keskitytään alumiinin syväjalostusteollisuuden yhtenäisyyteen, parannetaan tehokkaasti tuotannonalan innovointikapasiteettia, edistetään perusteellisesti teollisuusketjujen laajentamista, pyritään luomaan järkevä rakenne alumiiniteollisuudelle, optimoidaan rakennetta ja parannetaan laatua ja tehokkuutta sekä nopeutetaan Shandongin nousua maailmanluokan korkealuokkaisen alumiiniteollisuuden keskittymäksi.”

(58) Shandongin provinssin suunnitelmassa luetellaan lisäksi joitakin hyvin täsmällisiä tavoitteita, kuten seuraavat: ”Alumiiniteollisuuden arvo nousee vuoteen 2025 mennessä 800 miljardiin CNY:iin, lopputuotteiden markkinat laajenevat edelleen, korkean lisäarvon tuotteiden osuus on yli 60 prosenttia ja alumiinimateriaalin tuotantomäärän ja elektrolyyttisen alumiinin tuotantomäärän suhde on kansallista keskiarvoa suurempi eli 2,5:1. Provinssi kehittyy merkittäväksi alumiiniteollisuuden klusteriksi, jolla on huomattavaa vaikutusta sekä kotimaassa että ulkomailla.” Lisäksi todetaan seuraavaa: ”Vuoteen 2025 mennessä elektrolyyttisen alumiinin ja alumiinioksidin tuotantokapasiteettia valvotaan, elektrolyysilaitteet saavuttavat vähintään 400 kA:n korkean tuotantokapasiteetin ja elektrolyyttisen alumiinin energiankulutus (tasavirta) alumiinitonnia kohti vähenee noin 12 500 kWh:iin.”

(59) Shandongin suunnitelmaan sisältyy myös hyvin tarkkoja maantieteellisiä määräyksiä alumiinitehtaiden sijainnista. Suunnitelmassa esitetään tiettyjen alueiden vahvistamista: ”kolme keskeistä aluetta: Binzhou, Liaocheng ja Yantai, ja kaksi toiminnallista aluetta: Weifang ja Linyi.” Kullakin näistä alueista suunnitelma on hyvin tarkka sekä tuotantolaitosten että kussakin paikassa valmistettavien materiaalien osalta. Suunnitelman yksityiskohtaisuutta kuvaa esimerkiksi se, että Binzhoun sijaintipaikan osalta esitetään seuraavaa: ”Rakennetaan Binzhoun ydinaluetta, jolle on ominaista koko teollisuusketjun olemassaolo, ja muokataan kaupungin teollisuuden rakennetta Zoupingin ja Binzhoun taloudellisen ja teknologisen kehityksen vyöhykkeiden ympärillä Beihain taloudellisen kehityksen alueen ympärillä; Otetaan mukaan johtavia yrityksiä ja runkoyrityksiä, jotta voidaan edelleen laajentaa tuotannon mittakaavan ja kattavan teollisen ketjun etuja, kun keskitytään viiden pääalan kehittämiseen: kevyet ja lujat alumiiniseokset, alumiinilevyt ja -foliot, tietokone-, viestintä- ja kulutuselektroniikka, ajoneuvojen keventäminen ja alumiiniset sisustustavarat; Varmistetaan läpimurrot keskitason ja huippuluokan tuotteiden, kuten mäntien, auton pyörien ja pyörännapojen, ajoneuvoihin käytettävien alumiinilevyjen sekä autonrunkoja varten käyttävien alumiiniseoksesta valmistettujen korkean suorituskyvyn muottialasinten osalta; ja teräksen, puun, muovin ja muiden lopputuotteiden korvaamiseksi alumiinilla. Tieteellisten ja teknologisten tutkimus- ja kehitysfoorumien, kuten Weiqiao Guoke Binzhou Science and Technology Parkin, tuella tehdään läpimurtoja erittäin puhtaan alumiinin, alumiinipohjaisten komposiittimateriaalien, erikoiskoon komponenttien valmistusteknologian ja alumiiniseoshitsauksen aloilla. Nopeutetaan Shandong Aluminium Valleyn julkisen palvelun alustan rakentamista ja vapautetaan julkisten palvelujen, perushyödykekaupan, rahoituksen, logistiikan ja teknologisen innovoinnin tuki- ja liikkeellepanevat voimat ”Kiinan alumiinilaakson” luomiseksi. (korostus lisätty).

(60) Lisäksi Shandongin suunnitelmassa yksilöidään neljä alumiiniteollisuuden osa-aluetta, joita on kehitettävä tai vahvistettava: alumiinin sulatus, alumiiniseokset, alumiinipohjaiset komposiitit, alumiinin jalostus ja syväprosessointi. Kunkin alumiinin jalostustyypin osalta suunnitelmassa esitetään konkreettiset päämäärät ja tavoitteet, jotka on saavutettava seuraavien viiden vuoden aikana. Lisäksi Shandongin suunnitelman mukaan kuntien on laadittava omat viisivuotissuunnitelmansa, joilla varmistetaan, että tuotannonalan kehittämistä koordinoidaan kaikilla tasoilla: ”Kuntien olisi tämän suunnitelman pohjalta kehitettävä alueellisia alumiinia koskevia alakohtaisia suunnitelmia, jotta teollisuus kehittyy synergisesti.”

(61) Shandongin suunnitelmassa esitetään (taloudellisia) tukitoimenpiteitä paikallisille alumiiniyrityksille: ”Poliittisen ja sääntelytuen lisääminen. Pannaan aktiivisesti täytäntöön erilaista kansallisen ja maakuntatason tukipolitiikkaa, vahvistetaan laadukkaita teollisuusklustereita, keskeisiä tuotteita ja teknologiaa ja tuetaan yrityksiä merkittävien kansallisten ja maakunnallisten hankkeiden toteuttamisessa. Hyödynnetään joustavasti uusia ja vanhoja energiamuotoja, jotta voidaan tukea suurten teknisten kokonaisuuksien muuntamista ja edelläkävijäyritysten kehittämistä. Keinoihin kuuluvat verokannustimet, maankäyttö, vihreän energian toimittaminen, veronalennukset ja teknologiset innovaatiot, minkä lisäksi otetaan käyttöön alumiinin kierrätykseen liittyviä verokannustimia. Rohkaistaan provinssitason pääomasijoitusrahastoja edistämään uusien, ensisijaisten tuotteiden tutkimusta ja kehittämistä ja teollista tuotantoa sekä houkuttelemaan lisäinvestointeja sosiaaliseen pääomaan ja käyttämään niiden kerrannaisvaikutuksia.”

(62) Edeltävistä esimerkeistä käy ilmi, että valtion osallistumisen laajuus ylittää selvästi maan teollisuudelle annettavan yleisen tuen. Se merkitsee kaikkien toimialaan liittyvien näkökohtien tiukkaa valvontaa ja valtion harjoittamaa johtamista kaikilla tasoilla – kansalliselta aina maakunta- ja kuntatasolle. Edellä mainitun lisäksi alumiinipyörien tuottajat saavat myös valtion tukia, mikä osoittaa selvästi, että valtio on kiinnostunut tästä alasta. Tutkimuksen aikana komissio totesi, että useat alumiinipyörien tuottajat, kuten Zhejiang Wanfeng Aowei Auto Wheel (31) ja Dongfeng Motors (32), saivat suoraa valtiontukea.

(63) Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytettävien keskeisten tuotantopanosten tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

(64) Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että edellä 42 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä tai riittämätön täytäntöönpano alumiinisektorilla ei vaikuttaisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistajiin.

(65) Alumiinisektoriin vaikuttavat myös edellä 42 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat alaan sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää).

(66) Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että alumiinisektoriin ei vaikuttaisi edellä 42 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukainen valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi valtion merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmään vaikuttaa voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

(67) Komissio muistuttaa vielä, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat ostavat tai hankkivat näitä tuotantopanoksia, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkeinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä, tai ne saattavat lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitusalasta / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä, tai niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

(68) Näin ollen sen lisäksi, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin I ja II osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen.

(69) Asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

(70) Kaiken kaikkiaan käytettävissä oleva näyttö osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen. Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa esitetään.

3.3.2 Edustava maa

3.3.2.1 Yleiset huomautukset

(71) Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin: — Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso; tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan perusteella samanlainen kuin Kiinalla (33), — kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta (34), — asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa. — Jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

(72) Kuten 37 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi 12 päivänä toukokuuta 2022 muistion normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä. Tässä muistiossa kuvattiin asiaan liittyvien kriteereiden perustana olevat tosiseikat ja näyttö ja ilmoitettiin asianomaisille osapuolille komission aikomuksesta pitää Brasiliaa asianmukaisena edustavana maana käsiteltävänä olevassa tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuisi.

(73) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa lueteltujen kriteerien mukaisesti komissio nimesi Brasilian maaksi, jonka taloudellinen kehitys vastaa Kiinan tasoa. Maailmanpankki on luokitellut Brasilian ”ylemmän keskitulotason” maaksi bruttokansantulon perusteella. Lisäksi Brasilia todettiin maaksi, jossa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotetaan, ja asiaa koskevat tiedot olivat helposti saatavilla.

(74) Koska yhteistyöhön ei suostuttu ja kun komissio oli määrittänyt kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella, että Brasilia oli asianmukainen edustava maa, ei ollut tarpeen arvioida sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasoa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

3.3.2.2 Päätelmä

(75) Koska yhteistyöhön ei suostuttu, kuten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä ehdotettiin ja koska Brasilia täyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt vaatimukset, komissio valitsi Brasilian asianmukaiseksi edustavaksi maaksi.

3.3.3 Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

(76) Normaaliarvon määrittämisessä käytettäviä merkityksellisiä lähteitä koskevassa muistiossa komissio luetteli tuotannontekijät – kuten materiaalit, energia ja työvoima – joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. Komissio totesi lisäksi, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää Global Trade Atlas -tietokantaa, jäljempänä ’GTA’, määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden, etenkin raaka-aineiden, vääristymättömät kustannukset. Lisäksi komissio ilmoitti käyttävänsä seuraavia tietoja: Brasilian tilastolaitos vääristymättömien työvoimakustannusten määrittämistä varten, Brasilian sähköntoimittajien julkiset hinnat ja saatavilla oleva maakaasua koskeva tietokanta.

(77) Komissio myös ilmoitti, että määrittääkseen myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voiton se käyttäisi kahden tarkasteltavana olevan tuotteen brasilialaisen tuottajan rahoitustietoja, kuten edellä 37 kappaleessa esitetään.

(78) Komissio sisällytti laskelmiin tuotannollisten yleiskulujen arvon kattamaan kustannukset, jotka eivät sisältyneet edellä tarkoitettuihin tuotannontekijöihin. Komissio määritti yleiskulujen osuuden suorista valmistuskustannuksista unionin tuottajia koskevien, pyynnön esittäjän erityisesti tätä tarkoitusta varten toimittamien tietojen pohjalta.

3.4 Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

3.4.1 Tuotannontekijät

(79) Kun otetaan huomioon kaikki pyyntöön sisältyvät tiedot sekä menettelyn aikana myöhemmin kerätyt tiedot, seuraavat tuotannontekijät ja niiden lähteet yksilöitiin normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti: Taulukko 1 Tiettyjen alumiinipyörien tuotantotekijät Tuotannontekijä Tavaran koodi Arvo (RMB) Mittayksikkö Raaka-aineet Alumiiniharkot 760120 14,56 kg Maalaus 320810 320820 320890 48,69 kg Kaikki muut raaka-aineet; lisäaineet; pakkaus ei sovelleta 4,48 % raaka-aineista ei sovelleta Työvoima Valmistussektorin työvoimakustannukset (NACE C.25) ei sovelleta 28,44 tunti Energia Sähkö ei sovelleta 0,432 kWh Maakaasu ei sovelleta 0,357 kWh Vesi Vesi ei sovelleta 12,87 M3

3.4.1.1 Raaka-aineet

(80) Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan), johon lisätiin tuontitullit. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (35) liitteessä 1.

(81) Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään 3.3.1 jaksossa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että samat vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttivat vientihintoihin. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä oli edelleen edustava senkin jälkeen, kun Kiinasta edustavaan maahan tuleva tuonti oli jätetty huomiotta.

(82) Useiden tuotannontekijöiden osalta yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille aiheutuneet tosiasialliset kustannukset muodostivat mitättömän pienen osuuden kaikista raaka-ainekustannuksista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska niiden osalta käytetyllä arvolla ei ollut – käytetystä lähteestä riippumatta – tuntuvaa vaikutusta polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin, komissio päätti sisällyttää nämä kustannukset kaikkiin muihin raaka-aineisiin. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja voidakseen vahvistaa vääristymättömän arvon kaikille muille raaka-aineille. Komissio vahvisti pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella kaikkien muiden raaka-aineiden osuudeksi 4,48 prosenttia kaikista raaka-ainekustannuksista. Kyseistä prosenttiosuutta sovellettiin tämän jälkeen raaka-aineiden vääristymättömään arvoon, jotta voitiin laskea vääristymätön arvo muille raaka-aineille.

(83) Näihin tuontihintoihin olisi yleensä lisättävä kotimaan kuljetuskustannukset. Kun otetaan huomioon, että yhteistyötä ei ollut, ja tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen luonne eli sen toteaminen, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tai voisiko se toistua, eikä niinkään polkumyynnin suuruuden toteaminen, komissio päätti, että kotimaan kuljetuskustannuksia koskevat oikaisut eivät olleet tarpeen. Tällaiset oikaisut vain kasvattaisivat normaaliarvoa ja näin ollen myös polkumyyntimarginaalia.

3.4.1.2 Työvoima

(84) Edustavan maan työvoimakustannusten vertailuarvon määrittämiseen komissio käytti Brasilian valtion tilastolaitoksen (Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística – IBGE) julkaisemia saatavilla olevia tietoja. IBGE (36) julkaisee tarkkoja tietoja palkoista talouden eri toimialoilla Brasiliassa. Komissio käytti vuoden 2020 tilastoja keskimääräisistä työvoimakustannuksista metalli-, teräs- ja valmistusteollisuudessa (NACE 2.0 -luokituksen luokka 25).

3.4.1.3 Sähkö

(85) Määrittääkseen sähkön vertailuarvon edustavassa maassa komissio käytti tuoreimpia saatavilla olevia tietoja sähköteollisuuden hinnoista, joita yksi Brasilian suurimmista sähköntoimittajista, EDP Brasilia, veloitti. Komissio käytti vastaavan kulutusluokan teollisen sähkön hintoja (37) (Brasilian real/kWh), jotka kattoivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson.

3.4.1.4 Maakaasu

(86) Brasiliassa toimivien yritysten (teollisuuskäyttäjien) maakaasun hinnat kerätään ja julkaistaan Global Petrol Prices -tietokannan verkkosivustolla (38). Komissio käytti tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta julkaistuja hintoja.

3.4.1.5 Vesi

(87) Edustavan maan vesikustannusten vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti Brasiliassa käytettäviä hintoja, jotka vedenjakelusta, jäteveden keruusta ja käsittelystä Sao Paulon osavaltiossa vastaava yritys Sabesp (39) veloitti.

3.4.1.6 Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, voitto ja poistot

(88) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin.

(89) Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja voidakseen vahvistaa vääristymättömän arvon tuotannollisille yleiskuluille. Komissio vahvisti pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella tuotannollisten yleiskulujen osuuden kaikista valmistus- ja työvoimakustannuksista. Kyseistä prosenttiosuutta sovellettiin tämän jälkeen valmistuskustannusten vääristymättömään arvoon, jotta voitiin laskea vääristymätön arvo tuotannollisille yleiskuluille sen mukaan, mitä mallia tuotettiin.

(90) Määrittääkseen myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton vääristymättömän ja kohtuullisen määrän komissio käytti tuoreimpia saatavilla olevia rahoitustietoja Brasiliassa toimivilta yrityksiltä, jotka oli muistiossa yksilöity tiettyjen alumiinipyörien toiminnassa oleviksi ja kannattaviksi tuottajiksi. Tähän käytettiin Orbis Bureau van Dijk -tietokannasta saatuja seuraavien yritysten taloudellisia tietoja: — Iochpe Maxion S.A (tilivuosi 2019), — Neo Rodas S.A (tilivuosi 2019).

3.4.2 Normaaliarvon laskeminen

(91) Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

(92) Ensin komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä esittämiä tietoja kunkin tekijän (raaka-aineet ja työvoima) käytöstä tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa.

(93) Määritettyään vääristymättömät valmistuskustannukset komissio sovelsi niihin tuotannollisia yleiskuluja, myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa (ks. 88–90 kappale). Tuotannolliset yleiskulut määritettiin pyynnön esittäjän antamien tietojen perusteella. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin edustavan maan kahden yrityksen tilinpäätöksissä ilmoitettujen määrien keskiarvon pohjalta. Komissio lisäsi vääristymättömiin valmistuskustannuksiin seuraavat: — tuotannolliset yleiskulut, joiden osuus suorista valmistuskustannuksista oli yhteensä 26,80 prosenttia, — hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset ja muut kustannukset, joiden osuus myytyjen hyödykkeiden kustannuksista oli 13,75 prosenttia, ja — voitto, jonka osuus myytyjen hyödykkeiden kustannuksista oli 6,24 prosenttia, sovellettuna vääristymättömiin valmistuksen kokonaiskustannuksiin.

(94) Tämän perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.5 Vientihinta

(95) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin Eurostatin tiedoista saatujen CIF-hintojen perusteella oikaistuina noudettuna lähettäjältä -tasolle. CIF-hinnasta vähennettiin siis merirahti, vakuutuskustannukset sekä kotimaan kuljetuskustannukset. Kiinan kotimaiset ja kansainväliset kuljetuskustannukset perustuivat pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä toimittamiin tietoihin.

3.6 Vertailu

(96) Komissio vertasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti muodostettua normaaliarvoa edellä esitetyn mukaisesti määritettyyn vientihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla.

3.7 Polkumyyntimarginaali

(97) Tällä perusteella polkumyyntimarginaalien todettiin olevan huomattavia (yli 10 prosenttia). Näin ollen todettiin, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(98) Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason välinen suhde ja unionin markkinoiden houkuttelevuus. On muistettava, että koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, analyysi perustui perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin, etenkin tarkastelupyyntöön, GTA:n tilastoihin ja saatavilla oleviin tietoihin.

4.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

(99) Tutkiessaan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa ja ottaen huomioon, että Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä toimittamia tietoja jäljempänä olevissa kappaleissa täsmennetyllä tavalla.

(100) Tutkimuksessa kävi ilmi, että tiettyjen alumiinipyörien tuotannossa Kiinassa on yleistä ylikapasiteettia. Kiinan tuotantokapasiteetin (40) arvioitiin olevan 189,8 miljoonaa pyörää vuonna 2020. Pyynnön esittäjän markkinatietojen mukaan Kiinasta myytiin 153 miljoonaa pyörää, joista 108 miljoonaa käytettiin kotimarkkinoilla ja noin 45 miljoonaa meni vientiin. Sen vuoksi käyttämättömän kapasiteetin arvioidaan olevan yli 36 miljoonaa pyörää (eli yli puolet unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Tämä määrä voitaisiin ohjata unioniin, jos nykyisten toimenpiteiden soveltaminen lakkaa.

(101) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, joka voitaisiin käyttää unioniin suuntautuvaan vientiin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

4.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(102) Tiettyjen alumiinipyörien markkinat unionissa kuuluvat maailman suurimpiin, mikä johtuu unionin autoteollisuuden laajasta tuotannosta, joka jo nyt houkuttelee merkittävän määrän tuontia Kiinasta. Lisäksi muut tärkeät markkinat, kuten Yhdysvallat ja Intia, ovat ottaneet käyttöön kaupan suojatoimenpiteitä Kiinasta tuotaville alumiinipyörille. Sen vuoksi katsotaan, että kauppatoimenpiteiden käyttöönotto muilla päämarkkinoilla johtaisi todennäköisesti Kiinasta EU:hun tulevan tuonnin määrän kasvuun entisestään, jos nykyiset toimenpiteet kumottaisiin.

(103) Vaikka toimenpiteet olivat voimassa, Kiinan vienti unioniin osoitti edelleen, että toimenpiteiden käyttöönotosta huolimatta unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. Komissio analysoi Kiinasta muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintatasoa GTA-tietojen perusteella. Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin painotetut keskimääräiset hinnat (43,94 euroa) olivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat (noin 13 prosenttia). Näin ollen on todennäköistä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, unionin markkinoista tulisi kiinalaisten viejien kannalta vieläkin houkuttelevammat ja ilman tulleja kiinalaiset viejät voisivat lisätä vientiään unioniin.

(104) Houkutteleva tekijä unionin markkinoilla on myös se, että tiettyjen unionissa käytettävien pyörien nimenomaista mallia tuotetaan myös Kiinassa.

(105) Sen vuoksi komissio päätteli Kiinan merkittävän ylikapasiteetin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden perusteella, että jos nykyisten toimenpiteiden annetaan raueta, on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat suuntaavat vientiään unioniin polkumyyntihinnoin.

4.3 Päätelmä polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä

(106) Ottaen huomioon päätelmänsä polkumyynnin jatkumisesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja viennin todennäköisestä kehityksestä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annettaisiin raueta, komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnin jatkumiseen.

5. VAHINKO

5.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

(107) Samankaltaista tuotetta valmisti tutkimusta koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 30 tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”.

(108) Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla arvioitiin noin 64,3 miljoonaa kappaletta. Komissio määritti luvun kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen, kuten valituksen tekijän makrotaloudelliseen kyselylomakkeeseen antaman vastauksen, perusteella. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen tiedossa olevien unionin tuottajien kokonaistuotantomäärästä oli lähes 20 prosenttia, kuten johdanto-osan 12 kappaleessa todetaan.

5.2 Unionin kulutus

(109) Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen kokonaismyynnin sekä kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin perusteella. Unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoilla saatiin valituksesta, ja sitä oikaistiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta vastauksissa antamien tietojen perusteella. Tuonnin osalta komissio käytti Eurostatin Comext-tietokantaa. Koska Eurostatin Comext-tietokannasta käy kuitenkin ilmi ainoastaan tuonnin paino eikä tuotujen alumiinipyörien lukumäärä, paino oli tarpeen muuntaa kappaleiksi. Valituksessa valituksen tekijä sovelsi samaa tuotetta koskevassa edellisessä tutkimuksessa käytettyä muuntosuhdetta (41) (10,9 kg/kappale). Muuntosuhteen pätevyys tarkistettiin marokkolaisten ja otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastausten perusteella, kuten väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Marokosta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen, (EU) 2022/1221 (42), jäljempänä ’Marokkoa koskeva tutkimus’, johdanto-osan 78 kappaleessa todetaan. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tällä hetkellä sovellettava painotettu keskipaino kappaletta kohti on 11,3 kg, koska markkinasuuntaus on kohti suurempaa pyörän halkaisijaa, minkä seurauksena pyöräkohtainen paino kasvaa. Sen vuoksi tätä suhdelukua käytettiin määritettäessä unionin kappalekohtaista kulutusta.

(110) Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti: Taulukko 2 Unionin kulutus (kappaletta) 2018 2019 2020 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kulutus yhteensä (tuhatta kappaletta) 77 873 73 797 59 530 64 311 Indeksi (2018 = 100) 100 95 76 83 Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta, EUWA ja tarkistetut kyselyvastaukset

(111) Unionin kulutus väheni 5 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä ja 19 prosenttia vuosien 2019 ja 2020 välillä. Vuonna 2020 autoteollisuuden tuotanto väheni noin 4,2 miljoonalla ajoneuvolla covid-19-pandemian vuoksi, mikä vaikutti suoraan tuotantoketjun alkupään toimittajiin, sillä alumiinipyöriä myytiin 14 miljoonaa vähemmän vuonna 2020 kuin vuonna 2019. Tuotannon lasku oli erityisen merkittävää vuoden 2020 toisella neljänneksellä, mutta markkinat elpyivät seuraavina kuukausina. Markkinat kasvoivat 5 miljoonalla pyörällä eli 59 miljoonasta pyörästä vuonna 202064 miljoonaan pyörään tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kulutus ei kuitenkaan saavuttanut vuoden 2019 tasoa, koska autonvalmistajien käyttämistä puolijohteista oli pulaa.

5.3 Tuonti Kiinasta

5.3.1 Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(112) Komissio määritti tuontimäärän Eurostatin Comext-tietokannan tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin sen osuuden perusteella, joka kyseisellä tuonnilla oli unionin kokonaiskulutuksesta, kuten 109 kappaleessa esitetään.

(113) Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti: Taulukko 3 Tuontimäärä (kappaletta) ja markkinaosuus 2018 2019 2020 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta kappaletta) 3 734 3 493 2 230 2 205 Indeksi (2019 = 100) 100 94 60 59 Markkinaosuus (%) 4,8 4,7 3,7 3,4 Indeksi (2019 = 100) 100 98 77 71 Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

(114) Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta väheni tarkastelujaksolla. Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi vakaana vuosina 2018 ja 2019 ja laski 29 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä muutos olisi kuitenkin nähtävä sen seurauksena, että yksi merkittävimmistä kiinalaisista tuottajista oli ryhtynyt toimimaan Marokossa.

5.3.2 Kiinasta tulevan tuonnin hinnat

(115) Kiinasta unioniin tulevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti: Taulukko 4 Keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta 2018 2019 2020 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso euroa/yksikkö 50,1 50,3 49,3 53,9 Indeksi (2019 = 100) 100 100 98 108 Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

(116) Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta nousi noin 4 euroa kappaletta kohti vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Osa myyntihinnasta on kuitenkin indeksoitu alumiinin hintaan Lontoon metallipörssissä, jäljempänä ’LME’. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio vertasi etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitettuja unionin tuottajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen painotettuun keskimääräiseen tuontihintaan, joka oli määritetty CIF-tasolla.

(117) Vertailu osoitti, että unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta oli alempi kuin näin määritetty Kiinasta tulevan tuonnin hinta.

5.3.3 Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti

(118) Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 5 Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti Maa 2018 2019 2020 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Turkki Määrä (tuhatta kappaletta) 7 983 7 632 7 010 8 364 Indeksi (2018 = 100) 100 96 88 105 Markkinaosuus (%) 10,3 10,3 11,8 13,0 Indeksi (2018 = 100) 100 101 115 126 Keskim. hinta (euroa/yksikkö) 53,6 51,9 49,7 51,1 Indeksi (2018 = 100) 100 97 93 95 Marokko Määrä (tuhatta kappaletta) 0 15,7 1 038 2 516 Indeksi (2018 = 100) — 100 6 611 16 025 Markkinaosuus (%) — 0,0 1,7 3,9 Indeksi (2018 = 100) — 100 8 196 18 389 Keskim. hinta (euroa/kappale) — 39,2 42,6 44,7 Indeksi (2018 = 100) 100 109 114 Thaimaa Määrä (tuhatta kappaletta) 2 228 1 911 1 527 1 487 Indeksi (2018 = 100) 100 86 69 67 Markkinaosuus (%) 2,9 2,6 2,6 2,3 Indeksi (2018 = 100) 100 90 90 79 Keskim. hinta (euroa/kappale) 52,3 50,8 49,0 50,3 Indeksi (2018 = 100) 100 97 94 96 Etelä-Korea Määrä (tuhatta kappaletta) 1 813 1 577 1 460 1 065 Indeksi (2018 = 100) 100 87 81 59 Markkinaosuus (%) 2,3 2,1 2,5 1,7 Indeksi (2018 = 100) 100 91 109 74 Keskim. hinta (euroa/kappale) 52,2 52,9 50,9 53,5 Indeksi (2018 = 100) 100 101 97 102 Muut kolmannet maat Määrä (tuhatta kappaletta) 4 612 3 663 3 151 3 279 Indeksi (2018 = 100) 100 79 68 71 Markkinaosuus (%) 5,9 5,0 5,3 5,1 Indeksi (2018 = 100) 100 85 90 86 Keskim. hinta (euroa/kappale) 69,1 74,9 71,1 75,9 Indeksi (2018 = 100) 100 108 103 110 Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta Määrä (tuhatta kappaletta) 16 638 14 801 14 189 16 713 Indeksi (2018 = 100) 100 89 85 100 Markkinaosuus (%) 21,4 20,1 23,8 26,0 Indeksi (2018 = 100) 100 94 112 121 Keskim. hinta (euroa/kappale) 57,5 57,5 54,0 55,1 Indeksi (2018 = 100) 100 100 94 96 Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

(119) Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli 21,4 prosenttia vuonna 2018 ja 26,0 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tällaisen tuonnin määrä väheni vuosina 2019 ja 2020 mutta palasi vuoden 2018 tasolle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä seurauksena sen markkinaosuus kasvoi 21 prosenttia vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämän tuonnin keskimääräinen hinta nousi 4 prosenttia ja oli korkeampi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta (+ 8,9 prosenttia) ja huomattavasti korkeampi kuin asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (+ 2,2 prosenttia). Kaksi maata kasvatti markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla: Turkki ja Marokko. Turkin keskimääräiset hinnat olivat hieman korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat (1,0 %) ja huomattavasti korkeammat kuin Marokosta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (14 prosenttia).

5.4 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

5.4.1 Yleiset huomautukset

(120) Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

(121) Kuten johdanto-osan 12 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää.

(122) Vahingon määrittämiseksi komissio teki eron makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattorien välillä. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit otokseen valittujen tuottajien polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen antamiin vastauksiin sisältyvien tietojen ja otokseen kuulumattomien tuottajien ja unionin tuottajien järjestön toimittamien makrotaloudellisten tietojen perusteella, joita verrattiin tarkastelupyyntöön sisältyviin tietoihin. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksissa olevien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Molempien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

(123) Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

(124) Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset kappalekohtaiset hinnat, kappalekohtaiset kustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

5.4.2 Makrotaloudelliset indikaattorit

5.4.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(125) Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 6 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2018 2019 2020 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotantomäärä (tuhatta kappaletta) 59 182 57 097 44 718 48 752 Indeksi (2018 = 100) 100 96 76 82 Tuotantokapasiteetti (tuhatta kappaletta) 62 614 62 475 61 619 61 294 Indeksi (2018 = 100) 100 100 98 98 Kapasiteetin käyttöaste (%) 95 91 73 80 Indeksi (2018 = 100) 100 97 77 84 Lähde: EUWA ja otokseen valitut unionin tuottajat

(126) Unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni kaikkiaan 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Se laski hieman eli 4 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä. Covid-19-pandemian myötä tuotanto väheni 12,3 miljoonaa kappaletta vuonna 2020 ja elpyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 4 miljoonalla kappaleella.

(127) Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pieneni 2 prosenttia, mutta kapasiteetin käyttöaste noudatteli samaa negatiivista suuntausta kuin tuotanto ja pieneni 15 prosenttia tarkastelujaksolla.

5.4.2.2 Myyntimäärä ja markkinaosuus

(128) Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 7 Myyntimäärä ja markkinaosuus 2018 2019 2020 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Myyntimäärä unionin markkinoilla (tuhatta kappaletta) 57 501 55 502 43 110 45 391 Indeksi (2018 = 100) 100 97 75 79 Markkinaosuus (%) 73,8 75,2 72,4 70,6 Indeksi (2018 = 100) 100 102 98 96 Lähde: EUWA ja otokseen valitut unionin tuottajat

(129) Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla väheni 21 prosenttia tarkastelujakson aikana. Se väheni 3 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä ja putosi sitten 12,4 miljoonalla kappaleella vuonna 2020. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana myynti elpyi 2,2 miljoonalla kappaleella.

(130) Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman vuosien 2018ja 2019 aikana mutta supistui vuonna 2020 ja edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

5.4.2.3 Työllisyys ja tuottavuus

(131) Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 8 Työllisyys ja tuottavuus 2018 2019 2020 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Työntekijöiden lukumäärä 17 816 17 866 16 963 16 790 Indeksi (2018 = 100) 100 100 95 94 Tuottavuus (kappaletta/työntekijä) 3 322 3 196 2 636 2 904 Indeksi (2018 = 100) 100 96 79 87 Lähde: EUWA ja otokseen valitut unionin tuottajat

(132) Työntekijöiden määrä väheni 6 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta tuottavuus väheni 13 prosenttia. Tuottavuuden lasku johtui pääasiassa tuotantomäärän vähenemisestä tarkastelujaksolla ja johti työvoimakustannusten nousuun kutakin tuotettua alumiinipyörää kohden.

5.4.2.4 Kasvu

(133) Kuten edellä 5.4.2.1–5.4.2.3 jaksossa selitetään, unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni 18 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 16 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johti korkeampiin kiinteisiin kustannuksiin tuotettua kappaletta kohti ja alhaisempaan tuottavuuteen. Tuotannonalan kokonaiskustannukset kasvoivat 1,7 euroa/kappale (+ 3,4 prosenttia) tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta kuitenkin laski 3,3 euroa/kappale (-6,1 prosenttia).

(134) Lisäksi myyntimäärä unionin markkinoilla laski 21 prosenttia ja markkinaosuus 5 prosenttia vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen unionin tuotannonalan taloudellinen tulos heikkeni. Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset olivat korkeammat, eikä se pystynyt mukauttamaan myyntihintojaan vastaavasti, kuten 4.4.3.1 jaksossa selitetään.

(135) Sen vuoksi unionin tuotannonalan kasvunäkymät ovat vaarantuneet.

5.4.2.5 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

(136) Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla polkumyynti jatkui ja ylitti vähimmäistason merkittävästi. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

(137) Edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle ei enää aiheutunut merkittävää vahinkoa eli se oli toipunut aiemmasta polkumyynnistä. Lisäksi komissio totesi käynnissä olevassa Marokosta peräisin olevaa tuontia koskevassa tutkimuksessa (43) alustavasti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa Marokosta tulevasta tuonnista, johon Kiinasta tuleva tuonti ei vaikuttanut.

(138) Näin ollen komissio vahvisti, että unionin tuotannonala oli toipunut Kiinasta polkumyynnillä tulleesta aiemmasta tuonnista, ennen kuin polkumyyntituontia alkoi tulla Marokosta unionin markkinoille kasvavina määrinä vuodesta 2019 alkaen.

5.4.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit

5.4.3.1 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

(139) Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset kappalekohtaiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 9 Myyntihinnat unionissa 2018 2019 2020 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräinen myyntihinta kappaletta kohti unionin markkinoilla (euroa/kappale) 53,9 52,3 49,3 50,6 Indeksi (2018 = 100) 100 97 92 94 Tuotantokustannukset kappaletta kohti (euroa/kappale) 49,9 48,2 49,3 51,6 Indeksi (2018 = 100) 100 97 99 104 Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

(140) Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat alenivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla, vaikka keskimääräiset tuotantokustannukset kohosivat 4 prosenttia vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan kattaakseen kasvaneet tuotantokustannukset.

5.4.3.2 Työvoimakustannukset

(141) Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 10 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti 2018 2019 2020 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) 35 216 35 700 33 084 35 951 Indeksi (2018 = 100) 100 101 94 102 Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

(142) Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat hieman eli 2 prosenttia tarkastelujaksolla: ne nousivat hieman vuonna 2019 ja laskivat 6 prosenttia vuonna 2020, mikä johtui pääasiassa covid-19-pandemian aiheuttamista tuotantoseisokeista.

5.4.3.3 Varastot

(143) Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 11 Varastot 2018 2019 2020 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Loppuvarastot (tuhatta kappaletta) 556 439 492 776 Indeksi (2018 = 100) 100 79 88 140 Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%) 0,9 0,8 1,1 1,6 Indeksi (2018 = 100) 100 89 122 177 Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

(144) Varastot kasvoivat tarkastelujakson aikana 40 prosenttia. Ne vähenivät 21 prosenttia vuonna 2019, 12 prosenttia vuonna 2020 ja kasvoivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana +57 prosenttia. Alumiinipyörien unionin tuotannonalalle ovat ominaisia tuottajien ja asiakkaiden väliset monivuotiset puitesopimukset, joissa vahvistetaan määrät ja hinnat. Nämä puitesopimukset pannaan täytäntöön ostotilauksilla asiakkaan tarpeiden mukaan. Tämän ansiosta unionin tuotannonala voi suunnitella tuotantoaan ja varastojaan. Varastot eivät siten ole tärkein indikaattori arvioitaessa unionin tuotannonalan tulosta.

5.4.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

(145) Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 12 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto 2018 2019 2020 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) 7,5 8,2 0,4 – 1,6 Indeksi (2018 = 100) 100 109 5 – 21 Kassavirta (tuhatta euroa) 81 153 82 495 31 805 22 956 Indeksi (2018 = 100) 100 102 39 28 Investoinnit (tuhatta euroa) 37 788 30 757 19 848 21 845 Indeksi (2018 = 100) 100 81 53 58 Investointien tuotto 12,0 9,1 0,3 – 0,5 Indeksi (2018 = 100) 100 76 3 – 4 Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

(146) Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

(147) Unionin tuotannonalan kannattavuus kasvoi vuosien 2018 ja 2019 välillä 7,5 prosentista 8,2 prosenttiin mutta laski sitten jyrkästi vuoden 2019 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, jolloin sen toiminta oli tappiollista (–1,6 prosenttia). Unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan kattaakseen kasvaneet tuotantokustannukset, minkä vuoksi sen toiminnasta tuli tappiollista.

(148) Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirran kehitys oli laskeva, ja tarkastelujaksolla tapahtui merkittävää laskua (72 prosenttia). Unionin tuotannonalalla oli siis vaikeuksia rahoittaa toimintaansa itse, mikä on lisäosoitus sen taloudellisen tilanteen heikkenemisestä.

(149) Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi kannattavuuden ja nettokassavirran tavoin negatiivisesti. Investointien tuotto heikkeni merkittävästi vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja kääntyi negatiiviseksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala ei siis pystynyt tuottamaan riittävästi voittoa investointiensa kattamiseksi. Unionin tuotannonala piti investoinnit ennallaan tarkastelujaksolla, mikä johtui pääasiassa tarpeesta noudattaa lakisääteisiä vaatimuksia sekä markkinoiden tarpeista, eikä se onnistunut saamaan tuottoa näille investoinneille. Myös investointien tuoton negatiivinen kehitys tarkastelujaksolla oli osoitus siitä, että unionin tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne heikkeni merkittävästi.

(150) Otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellisen tilanteen heikkeneminen vaikutti niiden pääoman saantiin. Kannattavuuden ja nettokassavirran huomattava heikkeneminen antoi aihetta vakavaan huoleen unionin tuotannonalan likviditeettitilanteesta ja sen kyvystä hankkia pääomaa toimintansa ja tarvittavien investointien rahoittamiseksi.

5.4.4 Vahinkoa koskevat päätelmät

(151) Mikro- ja makroindikaattoreiden kehitys tarkastelujaksolla osoitti, että unionin tuotannonalan rahoitustilanne heikkeni. Yleisesti ottaen tärkeimpien taloudellisten indikaattoreiden suuntaus heikkeni tarkastelujaksolla.

(152) Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, mutta kapasiteetin käyttöaste laski 16 prosenttia vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, mikä johti korkeampiin kiinteisiin kustannuksiin tuotettua alumiinipyörien tonnia kohti. Saman suuntauksen mukaisesti unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus pienenivät tarkastelujaksolla.

(153) Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni pääasiassa kohonneiden tuotantokustannusten vuoksi, joita ei voitu kattaa sen myyntihintojen vastaavalla nousulla.

(154) Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat laskivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla, vaikka keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 9 prosenttia samalla kaudella. Unionin tuotannonalalle aiheutui tappioita vuodesta 2020 alkaen, ja tappiot kasvoivat edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nettoinvestoinnit vähenivät 42 prosenttia, mutta investointien tuotto muuttui negatiiviseksi tarkastelujaksolla. Myös kassavirran suuntaus oli negatiivinen, mikä vaikutti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa itse toimintaansa. Työntekijöiden määrä pieneni samana ajanjaksona 6 prosenttia; tuottavuus kuitenkin supistui 13 prosenttia, mikä johti korkeampiin työvoimakustannuksiin kutakin tuotettua alumiinipyöräkappaletta kohden.

(155) Kuten edellä todettiin, taloudelliset indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, heikkenivät merkittävästi tarkastelujaksolla. Kannattavuus muuttui negatiiviseksi vuonna 2020 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa itse toimintaansa, tehdä tarvittavia investointeja ja hankkia pääomaa, mikä haittasi sen kasvua ja jopa uhkasi sen selviytymistä. Toisaalta näistä laskevista suuntauksista huolimatta unionin tuotannonala onnistui säilyttämään suuren myyntimäärän ja huomattavan markkinaosuuden.

(156) Komissio päätteli tämän vuoksi, että unionin tuotannonalalle aiheutui perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(157) Komissio arvioi, oliko Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä syy-yhteys.

(158) Kuten 114 kappaleessa selitetään, Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni 29 prosenttia tarkastelujaksolla ja saavutti 3,4 prosentin markkinaosuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi komissio totesi 117 kappaleessa, että Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli korkeampi kuin unionin tuotannonalan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla veloittama keskimääräinen hinta. Näin ollen komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko ei tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla johtunut Kiinasta tulevasta tuonnista.

(159) Samaan aikaan vireillä olevassa Marokosta peräisin olevien alumiinipyörien tuontia koskevassa erillisessä tutkimuksessa komissio vahvisti alustavasti, että Marokosta peräisin oleva halpatuonti, joka ei merkinnyt pelkästään alihinnoittelua vaan myös esti unionin tuotannonalan hintojen korotukset ja oli määrältään merkittävää, aiheutti unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa.

(160) Sen vuoksi komissio tarkasteli tarkemmin vahingon toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

6. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(161) Komissio totesi johdanto-osan 156 kappaleessa, että Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti ei aiheuttanut unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista alun perin aiheutuneen vahingon toistuminen todennäköistä, jos sen vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta.

(162) Määrittääkseen, onko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulleen tuonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistuminen todennäköistä, komissio tarkasteli seuraavia seikkoja: i) tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus; ii) Kiinasta tulevan tuonnin todennäköiset hintatasot ja niiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta; ja iii) kiertämiskäytäntöjen esiintyminen.

6.1 Tuotantomäärä ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa – unionin markkinoiden houkuttelevuus

(163) Kuten 101 kappaleessa todetaan, Kiinan tuotantokapasiteetti ylittää merkittävästi tuotantomäärät ja kysynnän Kiinan kotimarkkinoilla. Kun otetaan lisäksi huomioon unionin markkinoiden houkuttelevuudesta 104 ja 105 kappaleessa esitetyt päätelmät, tällaista käyttämätöntä kapasiteettia käytetään hyvin todennäköisesti pitkälti viennin lisäämiseen unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

6.2 Kiinasta tulevan tuonnin todennäköiset hintatasot ja niiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta

(164) Arvioidakseen tulevan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen komissio katsoi, että Kiinan viennin hintatasot muiden kolmansien maiden markkinoille olisivat kohtuullinen indikaattori unionin markkinoille suuntautuvan viennin tulevista hintatasoista.

(165) Kuten 102–105 kappaleessa todetaan, komissio analysoi Kiinasta muille kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintatasoa ja totesi, että vientihinnat olivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat (13 prosenttia). Sen vuoksi unionin markkinat ovat kiinalaisille tuottajille hinnoiltaan edelleen erittäin houkuttelevat.

(166) Edellä esitetyn perusteella ja jos Kiinasta tuleva halpatuonti lisääntyisi, unionin tuottajien olisi myyntimäärien ja markkinaosuuksien säilyttämiseksi pakko laskea hintojaan. Tämä vaikuttaisi tuotannonalan kokonaiskannattavuuteen, joka heikkenisi jo entisestään tappiollisessa tilanteessa (-1,6 prosenttia) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(167) Jos unionin tuotannonala toisaalta säilyttäisi nykyiset hintatasonsa, tällä olisi lähes välitön kielteinen vaikutus tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärään sekä markkinaosuuteen. Lisäksi tuotantomäärän supistuminen johtaisi kappalekohtaisten tuotantokustannusten nousuun mittakaavaetujen heikkenemisen vuoksi. Tämä heikentäisi entisestään unionin tuotannonalan kannattavuutta ja aiheuttaisi lisätappioita jo lyhyellä aikavälillä.

(168) Kannattavuuden heikentyessä unionin tuotannonala ei pystyisi tekemään tarvittavia investointeja. Tämä johtaisi viime kädessä myös työpaikkojen menettämiseen ja tuotantolinjojen sulkemisen uhkaan.

6.3 Päätelmä

(169) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi hyvin suurella todennäköisyydellä siihen, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti unionin tuotannonalaan verrattuna alhaisemmilla hinnoilla lisääntyisi merkittävästi ja pahentaisi näin ollen unionin tuotannonalan jo ennestään kielteistä taloudellista tilannetta. On erittäin todennäköistä, että tämä johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen, minkä seurauksena unionin tuotannonalan elinkelpoisuus olisi vakavasti uhattuna.

7. UNIONIN ETU

7.1 Unionin tuotannonalan etu

(170) Jos Marokosta peräisin olevien alumiinipyörien tuontiin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, ainoa jäljelle jäävä syy merkittävään vahinkoon olisi Kiinasta tuleva tuonti. Näin ollen, jos Kiinaan kohdistuvien toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, kyseisestä maasta peräisin olevan tuonnin aiheuttama merkittävä vahinko jatkuu.

(171) Polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus on positiivinen unionin tuottajien kannalta, koska toimenpiteillä autetaan unionin tuotannonalaa mukauttamaan myyntihintojaan kohonneiden tuotantokustannusten kattamiseksi. Sen vuoksi toimenpiteillä autettaisiin unionin tuotannonalaa palaamaan kestävään tilanteeseen, jossa se voisi tehdä uusia investointeja erityisesti noudattaakseen ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia vaatimuksia.

(172) Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalaa ei enää suojata Kiinasta tulevan halpatuonnin todennäköiseltä kasvulta, mikä aiheuttaa merkittävää vahinkoa. Tämän seurauksena tuotannonalan taloudellisen tilanteen, erityisesti kannattavuuden, investointien tuoton ja kassavirran osalta, odotetaan heikkenevän entisestään.

7.2 Etuyhteydettömien tuojien, kauppiaiden ja käyttäjien etu

(173) Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin, kauppiaisiin ja käyttäjiin. Yksikään niistä ei vastannut komission kyselyyn.

(174) Komissiolle ei toimitettu mitään huomautuksia, jotka olisivat viitanneet siihen, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi tuojiin ja käyttäjiin sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

7.3 Unionin etua koskevat päätelmät

(175) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa nykyisiä toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.

8. POLKUMYYNTITOIMENPITEET

(176) Kiinan polkumyynnin jatkumisesta, Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahingon toistumisesta ja unionin edusta tekemiensä päätelmien perusteella komissio katsoi, että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava.

(177) Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että nykyiset toimenpiteet pidetään voimassa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Huomautuksia ei saatu.

(178) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (44) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

(179) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, CN-nimikkeisiin 8701–8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitettuja alumiinipyöriä, myös lisälaitteilla tai renkailla varustettuja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (Taric-koodit 8708701015, 8708701050, 8708705015 ja 8708705050). 2. Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 22,3 prosenttia. 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla Esitettäessä vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskeva ilmoitus, joka koskee CN-nimikkeeseen 8716 kuuluviin ajoneuvoihin tarkoitettujen, myös lisälaitteilla tai renkailla varustettujen, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8716 90 90 luokiteltavien alumiinipyörien tuontia, ilmoituksen asianomaiseen kenttään on merkittävä Taric-koodi 8716909015 tai 8716909050. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kuukausittain tällä koodilla tuotu kappalemäärä ja alkuperä.

3 artikla Esitettäessä 1 ja 2 artiklassa mainituista tuotteista vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskeva ilmoitus tuotujen tuotteiden kappalemäärä merkitään ilmoituksen asianomaiseen kenttään.

4 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 18 päivänä tammikuuta 2023. Komission puolesta Puheenjohtaja Ursula VON DER LEYEN

(1) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2010, annettu 25 päivänä lokakuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 282, 28.10.2010, s. 1).

(3) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/109, annettu 23 päivänä tammikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen alumiinipyörien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 18, 24.1.2017, s. 1).

(4) Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 47, 10.2.2015, s. 4).

(5) Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 29, 20.1.2022, s. 34).

(6) https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2575

(7) EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6.

(8) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/402, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietynlaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 83, 10.3.2022, s. 7); Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/546, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien pursotettujen alumiiniprofiilien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöönotetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 109, 30.3.2021, s. 1); Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/582, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2021, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinilevyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 124, 12.4.2021, s. 40); Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/983, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2021, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinista valmistetun jatkojalostusfolion tuonnissa (EUVL L 216, 18.6.2021, s. 142).

(9) Täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/402, johdanto-osan 50–52 kappale; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/582, johdanto-osan 125–131 ja 185–188 kappale; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/983, johdanto-osan 80–86 ja 140–143 kappale.

(10) Täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/402, johdanto-osan 39 kappale; komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1428, komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1428, annettu 12 päivänä lokakuuta 2020, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien pursotettujen alumiiniprofiilien tuonnissa (EUVL L 336, 13.10.2020, s. 8), johdanto-osan 98–104 kappale; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/582, johdanto-osan 132–137 kappale; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/983, johdanto-osan 87–92 kappale.

(11) Täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/402, johdanto-osan 40–42 kappale; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/582, johdanto-osan 138–143 kappale; komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/983, johdanto-osan 93–98 kappale. Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia, ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen merkityksellinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä) ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Ainakin vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria. Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä. Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös alumiinipyörien tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

(12) Täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/402, johdanto-osan 43–45 kappale; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/582, johdanto-osan 144–166 kappale; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/983, johdanto-osan 99–120 kappale;

(13) Täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/402, johdanto-osan 46 kappale; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/582, johdanto-osan 167–171 kappale; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/983, johdanto-osan 121–125 kappale.

(14) Täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/402, johdanto-osan 48 kappale; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/582, johdanto-osan 174–184 kappale; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/983, johdanto-osan 128–139 kappale.

(15) Täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/402, johdanto-osan 47 kappale; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/582, johdanto-osan 172–173 kappale; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/983, johdanto-osan 126–127 kappale.

(16) Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ’Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations, SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, saatavilla osoitteessa: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(17) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/915, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2019, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen alumiinifoliorullien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 146, 5.6.2019, s. 63), täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/546; täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/582.

(18) OECD Trade Policy Papers, No. 218, OECD Publishing, Paris, saatavilla osoitteessa: http://dx.doi.org/10.1787/c82911ab-en

(19) https://www.citic.com/ar2020/en/manufacturing/auto-components/

(20) http://www.znlwheel.com/news/detail.aspx?AID=100000131158951&NodeCode=101030001

(21) http://www.zjzzgz.gov.cn/art/2018/11/8/art_1513449_29551627.html

(22) http://www.caam.org.cn/chn/42/cate_478/con_5084242.html

(23) Kiinan autonvalmistajien liiton säännöt: http://www.caam.org.cn/chn/2/cate_8/con_5223238.html

(24) Kiinan kansantasavallan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelma (2016–2020), saatavilla osoitteessa https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

(25) Täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/582, johdanto-osan 147–155 kap