ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(11)

Talouskriisin vuoksi Ranskan hallitus julkisti 4 päivänä joulukuuta elvytyssuunnitelman, jota voidaan kuvata tasapainoiseksi tulo- ja menoinstrumenttien yhdistelmäksi ja joka on Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukainen. Suunnitelman toimenpiteisiin sisältyy julkisia investointeja (jotka koskevat pääasiassa julkisia yrityksiä, infrastruktuureja, tutkimusta ja puolustusta), työmarkkinatoimenpiteitä (kuten pienten yritysten työnantajien vapauttaminen kokonaan sosiaaliturvamaksuista uusien palkkasuhteiden yhteydessä), yritystukia (kuten alakohtaiset tuet asuntotuotannon ja autoteollisuuden aloilla sekä yrityksille, varsinkin pk-yrityksille, suuntautuvien valtion maksujen nopeuttaminen) ja kotitalouksien ostovoiman tukeminen (erityisesti 200 EUR avustukset huhtikuussa 2009 pienituloisille kotitalouksille). Pakettia voidaan pitää oikein ajoitettuna ja kohdennettuna. Ilmoitetut toimenpiteet ovat väliaikaisia, minkä vuoksi ne ovat peruttavissa, eikä niistä aiheudu julkisen talouden kustannuksia vuoden 2010 jälkeen. Hallitus toteuttaa myös monia rakenteellisia uudistuksia, joiden odotetaan vaikuttavan positiivisesti talouden potentiaaliseen kasvuun ja sen ohella julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Tavara- ja palvelumarkkinoilla talouden uudistamista koskevan edellä mainitun lain tavoitteena on lisätä potentiaalista kasvua erityisesti kannustamalla yksityisyrittäjyyttä ja vähentämällä olemassa olevia kilpailun esteitä muun muassa vähittäiskaupan alalla. Samaten uusia, erityisesti joustoturvaan liittyviä lakeja on hyväksytty myös työmarkkinarintamalla. Työmarkkinoiden uudenaikaistamista koskevalla lailla, joka hyväksyttiin kesäkuussa 2008 ja joka on osoitus työmarkkinaosapuolten ensimmäisestä toimialojen välisestä sopimuksesta, pyritään saamaan aikaan turvallisempia ja joustavampia sopimuksia. Enemmistöpäätösten tekemisen helpottamiseksi myös työmarkkinaosapuolten neuvottelumenettelyjä on uudistettu merkittävästi. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin.
(6)

Kokonaisrahoitusaseman ennakoidaan supistuvan edelleen vuonna 2010. Osittain tämä johtuu automaattisista vakauttajista mutta pääasiallisena syynä on toinen suunnitteilla oleva kertaluonteinen pääomasiirto kotitalouksille osana eläkerahastojen tuottoveron vuoden 2007 uudistusta. Ohjelmassa pyritään edelleen saavuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva rakenteellinen ylijäämä (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), joka on 0,75–1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuoteen 2010 mennessä. Vuoden 2010 jälkeen Tanska tarkistaa keskipitkän aikavälin tavoitettaan alaspäin ja pyrkii vähintään tasapainoiseen rakenteelliseen rahoitusasemaan, jonka se aikoo edelleen säilyttää vuoteen 2015 saakka. Keskipitkän aikavälin tavoite noudattaa vähimmäistavoitetta, joka on noin 0,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, ja heijastaa riittävässä määrin velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista kasvua pitkällä aikavälillä. Näin ollen uutta tavoitetta pidetään soveliaana sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisena. Ohjelmassa ennakoidaan julkisen talouden rahoitusaseman palaavan hieman ylijäämäiseksi vuonna 2011. Tämä riippuu suurelta osin teknisistä oletuksista, että tuotanto- ja työttömyyskuilut sulkeutuvat vuonna 2012, mikä johtaa suhdanteista riippuvaiseen tulojen kasvuun. Tavoitteet perustuvat skenaarioon, joka edellyttää tarkentamattomia rakenneuudistustoimenpiteitä julkisen talouden rahoitusaseman kohentamiseksi pysyvästi 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuotta 2015 kohti mentäessä, jotta varmistetaan julkisen talouden kestävyys kansallisten menetelmien mukaisesti. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen ylijäämän ennakoidaan ohjelmakaudella supistuvan noin 3,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen mutta pysyttelevän nollan yläpuolella. Syksyllä 2008 on toteutettu rahoitusjärjestelmän vakauttamiseen tähtääviä toimenpiteitä, joista tehdään yhteenveto tarkistetussa ohjelmassa. Sen lisäksi 18 päivänä tammikuuta 2009 hyväksyttyyn luottopakettiin sisältyy väliaikaisia hybridipääomasijoituksia enintään 100 miljardin Tanskan kruunun edestä (5,5 % suhteessa BKT:hen) vuoden 2009 puolivälistä alkaen. Nämä pääomasijoitukset vaikuttavat heti tarkistetun ohjelman velkakehitykseen, ja niillä on potentiaalinen vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan ohjelmakaudella.
(9)

Talousarviokehys perustuu julkisen talouden nimellistä tasapainoa tai ylijäämää koskevaan ex ante -sääntöön. Vaikka sääntöä ei ole vahvistettu lainsäädännössä, sitä on yleensä noudatettu nykyistä laskusuhdannetta edeltäneinä vuosina. Viime vuosina hallitus on mukauttanut säännön soveltamista siten, että siinä otetaan paremmin huomioon talouden vuotuiset suhdannevaihtelut, sillä joitakin talousarvioita on hyväksytty suhdanteen huipulla ex ante -ylijäämäisinä. Menojen suunnittelukehys on kuitenkin edelleen heikko, sillä alkuperäisiä menotavoitteita on systemaattisesti nostettu lisätalousarvioissa. Aiempina hyvinä taloudellisina aikoina se oli helppoa tulojen ollessa odotettua suuremmat. Keskipitkän aikavälin menokehyksen lujittaminen ja menojen käytön tehostaminen olisi siksi erityisen tärkeää nykyisessä talouden laskusuhdanteessa ja auttaisi lieventämään tulojen pienentymisen vaikutusta julkiseen talouteen. Lähentymisohjelman mukaan hallitus aikoo siirtyä tulos- ja suoriteperusteisempaan budjetointiin aluksi pilottihankkeiden muodossa vahvistaakseen keskipitkän aikavälin budjetointiprosessia.
(11)

Kyproksen hallitus päätti toteuttaa harkinnanvaraisia finanssipoliittisia toimenpiteitä talouden laskusuhdanteeseen vastaamiseksi. Elvytyspaketti vuodelle 2009 on Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukainen, ja se on tarkoituksenmukainen reaktio talouden laskusuhdanteeseen, sillä se tukee taloudellista toimintaa tilapäisesti vuonna 2009. Paketin kokonaistalousarviokustannukset ovat noin 1,5 prosenttia BKT:stä, ja tästä 0,25 prosenttiyksikköä on jo sisällytetty vuoden 2009 talousarvioon. Sen tavoitteena on lieventää kriisin vaikutuksia niistä pahiten kärsimään joutuvilla talouden aloilla, erityisesti rakennussektorilla (1,25 prosenttia BKT:stä) ja matkailualalla (noin 0,25 prosenttia BKT:stä). Hallitus on myös hyväksynyt kohdennetun toimenpiteen, joka koskee lainojen myöntämistä edullisin ehdoin pienituloisille perheille vakituisen asunnon ostamista varten. Sen vaikutus velkaan on arviolta 1 prosentti BKT:stä vuosina 2009-2013. Paketti on kaiken kaikkiaan oikein ajoitettu, kohdennettu ja tilapäinen. Se vastaa pääpiirteittäin lyhyen aikavälin tärkeimpiä poliittisia tavoitteita. Tarkistettuun ohjelmaan sisältyy myös joitakin rakenteellisia toimenpiteitä, jotka ovat osa pidemmän aikavälin uudistussuunnitelmaa mutta jotka auttavat myös selviämään laskusuhdanteen asettamista nykyisistä haasteista. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin. Niiden tavoitteena on lisätä kasvupotentiaalia, parantaa kilpailukykyä ja vahvistaa fyysistä ja inhimillistä pääomaa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 241/1

KOMISSION LAUSUNTO

annettu 7 päivänä lokakuuta 2009,

neuvoston direktiivin 89/686/ETY 7 artiklan soveltamisesta Puolan viranomaisten toteuttamaan seuraavia kelluntavarusteita koskevaan kieltotoimenpiteeseen: Prolimit Floating Vest Standard Waist, Prolimit Floating Jacket Waist FR ja Prolimit Floating Jacket Waist STD

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 241/01

1. Puolan viranomaisten ilmoitus

Henkilönsuojaimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 89/686/ETY 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos jäsenvaltio toteaa, että henkilönsuojain, jossa on CE-merkintä ja jota on käytetty suunnitellun tarkoituksen mukaisesti, saattaa vaarantaa henkilöiden, kotieläinten tai omaisuuden turvallisuuden, sen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet poistaakseen sellaisen henkilönsuojaimen markkinoilta ja kieltääkseen sen saattamisen markkinoille tai vapaan liikkuvuuden.

Direktiivin 7 artiklan 2 kohdassa säädetään, että komissio ilmoittaa asianomaisia osapuolia kuultuaan, katsooko se toimenpiteen olevan perusteltu. Jos toimenpide todetaan perustelluksi, komissio ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille, jotta ne voisivat ryhtyä asianmukaisiin toimiin kyseisen henkilönsuojaimen suhteen 2 artiklan 1 kohdan mukaan niille kuuluvien velvollisuuksien mukaisesti.

Puolan viranomaiset ilmoittivat 9. heinäkuuta 2008 Euroopan komissiolle toimenpiteestä, jolla kielletään seuraavantyyppisten kelluntavarusteiden saattaminen markkinoille: Prolimit Floating Vest Standard Waist, Prolimit Floating Jacket Waist FR ja Prolimit Floating Jacket Waist STD, joiden valmistaja on Kubus Sports B.V., Amsterdamsestraatweg 19, 1411 AW Naarden, Alankomaat.

2. Ilmoitetulle toimenpiteelle esitetyt perustelut

Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että kyseisiä kelluntavarusteita ei ole testattu direktiivin 10 artiklassa tarkoitetun EY-tyyppitarkastusmenettelyn mukaisesti eikä niissä ole direktiivin 12 artiklassa tarkoitettua EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusta.

Lisäksi käyttöohjeita ei ollut tai ne olivat puutteelliset.

Puolan viranomaiset totesivat, että valmistaja ei ole saattanut tuotetta vaatimusten mukaiseksi huolimatta direktiivin 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti esitetystä kehotuksesta.

3. Komission lausunto

Komissio pyysi kirjeitse 11. maaliskuuta 2009 valmistajaa ilmoittamaan omat huomautuksensa Puolan viranomaisten toimista. Tähän mennessä ei ole saatu vastausta.

Käytettävissä olevien asiakirjojen perusteella komissio katsoo, että Puolan viranomaiset ovat osoittaneet, että seuraavassa luetellut kelluntavarusteet eivät täytä direktiivissä 89/686/ETY asetettuja vaatimuksia: Prolimit Floating Vest Standard Waist, Prolimit Floating Jacket Waist FR ja Prolimit Floating Jacket Waist STD.

Noudatettuaan vaadittua menettelyä komissio katsoo, että Puolan viranomaisten määräämä kieltotoimenpide on perusteltu.
(4)

Kyseinen uusi todistus on julkaistu MARED-tietokannassa, jossa se on korvannut edellä mainitun lausunnon johdanto-osan 4 kappaleessa mainitun tyyppihyväksyntätodistuksen, joka on nyt kumottu.
2.

Slovenian talous on kasvanut viime vuosina vakaasti, keskimäärin 5 prosenttia vuosina 2004–2008, ja sille on ollut ominaista viennin ja investointien voimakas kehitys. Maailmanlaajuinen kriisi on koetellut taloutta ankarasti sen erittäin suuren avoimuuden vuoksi. Toiminta hidastui selvästi vuonna 2008 ja vähentyi jyrkästi vuoden viimeisellä neljänneksellä. Samaan aikaan kansantaloudessa todettiin yksikkötyökustannusten nousevan. Lisäksi vaikka työllisyyden ja palkkojen voimakas kasvu tuki yksityistä kulutusta, nopea inflaatio ja kuluttajien luottamuksen heikkeneminen hillitsivät sitä. Käyttäen hyväkseen kohtuullisten alijäämä- ja velkatasojen kriisin alussa tarjoamaa finanssipolitiikan liikkumavaraa viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteitä talouden tukemiseksi. Toimenpiteillä pyritään vakauttamaan rahoitusjärjestelmää, säilyttämään työpaikkoja ja lisäämään kasvupotentiaalia. Myös yritykset ovat hyötyneet verohelpotuksista, joista päätettiin ennen kriisin puhkeamista. Koska julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä on parannettava, samaan aikaan on toteutettu vakauttamistoimenpiteitä ja ohjelman esittämisen jälkeen on ilmoitettu lisäsäästöistä (hallituksen 17 päivänä kesäkuuta hyväksymässä lisätalousarviossa) valtion alijäämän nopean kasvun hillitsemiseksi. Alijäämä on kasvanut vuoden 2008 alle 1 prosentista suhteessa BKT:hen yli 5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (noin puolet heikkenemisestä johtuu automaattisten vakauttajien toiminnasta). Tulevaisuudessa keskeisenä haasteena on finanssipoliittisen elvytyksen poistaminen ja paluu julkisen talouden vakauttamiseen. Lisäksi pitkän aikavälin kestävyyttä on parannettava uudistamalla eläkejärjestelmää. Palkkojen ja tuottavuuden viimeaikaisen kehityksen huomioon ottaen yhtenä haasteena on myös parantaa kilpailukykyä tarkoituksenmukaisella palkkapolitiikalla ja toteuttamalla tutkimuksen ja innovoinnin alalla toimia, joiden pitäisi auttaa teollisuuden teknologiaintensiteetin lisäämistä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 275/1

KOMISSION LAUSUNTO

annettu 10. marraskuuta 2009,

Saksassa sijaitsevan Obrigheim KWO:n ydinvoimalan muutostöissä syntyvän radioaktiivisen jätteen loppusijoittamista koskevasta suunnitelmasta (Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

2009/C 275/01

Euroopan komissio sai 28 päivänä toukokuuta 2009 Saksan liittotasavallan hallitukselta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleiset tiedot Obrigheim KWO:n ydinvoimalan muutostöissä syntyvän radioaktiivisen jätteen loppusijoittamista koskevasta suunnitelmasta.

Komissio katsoi näiden tietojen perusteella, että suunnitelma koskee sellaisen voimassa olevan suunnitelman muuttamista, josta on jo annettu lausunto 21 päivänä kesäkuuta 2007. Komissio on lisäksi ottanut huomioon, että muutostöissä syntyvän säteilytetyn polttoaineen välivarasto on suunniteltu toimimaan enintään 40 vuotta ja se voisi säilyä toiminnassa nykyisen laitoksen käytöstäpoiston ja purkamisen jälkeen. Asiantuntijaryhmän kanssa käytyjen keskustelujen perusteella komissio antaa seuraavan lausunnon:

1. Suunniteltu muutos ei edellytä kaasumaisten ja nestemäisten päästöjen nykyisten sallittujen enimmäispäästömäärien muuttamista.

2. Suunniteltu muutos ei vaikuta ydinvoimalan käytöstäpoistosta syntyvään kiinteään radioaktiiviseen jätteeseen.

3. Suunniteltu muutos ei vaikuta ennalta-arvaamattomiin radioaktiivisiin päästöihin, joita voi syntyä nykyisen suunnitelman yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa.

Johtopäätöksenä komissio katsoo, että Saksan liittotasavallassa sijaitsevan Obrigheim KWO:n ydinvoimalan muutostöissä syntyvän radioaktiivisen jätteen loppusijoittamista koskevan suunnitelman toteuttaminen ei tavanomaisen toiminnan yhteydessä eikä yleisissä tiedoissa tarkastellun laajuisessa onnettomuustilanteessa aiheuta veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista muiden jäsenvaltioiden alueella.
1.

Etäisyys voimalasta lähimmän toisen jäsenvaltion, tässä tapauksessa Belgian, rajalle on 3 km. Luxemburg sijaitsee toiseksi lähinnä, ja etäisyys sen rajalle on 70 km. Etäisyys Saksaan on 95 km ja Alankomaihin 97 km.
—

Unkari ei ole kuitenkaan vielä tilanteessa, jossa se voisi vähentää harjoittelussa olevien lääkäreiden keskimääräisen viikkotyöajan 48 tuntiin 1. elokuuta 2009 lähtien. Kansallisten viranomaisten mukaan päivystysajan organisointi terveydenhuoltopalveluissa on vaikeutunut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomioiden (6) vuoksi; tuomioiden mukaan kaikkea päivystysaikaa työpaikalla ja aikaa, jona työpaikan ulkopuolella päivystysvuorossa oleva työskentelee, on pidettävä työaikana. Unkari on saattanut vaatimuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
—

Yhdistynyt kuningaskunta totesi, että se on sitoutunut pyrkimään keskimäärin 48 viikkotunnin työaikarajan noudattamiseen harjoittelussa olevien lääkäreiden osalta yhdessä terveydenhuoltopalvelujen ja lääkäreitä edustavien organisaatioiden kanssa. Uudessa julkisen terveydenhuoltosektorin palkkoja koskevassa työmarkkinaosapuolten sopimuksessa (nk. New Deal) on jo suuria taloudellisia kannustimia sairaaloille, jotta ne vähentäisivät harjoittelussa olevien lääkäreiden työtunteja. Lisäksi kansalliset viranomaiset rahoittavat käynnissä olevaa mittavaa ohjelmaa, jolla tuetaan terveysalan viranomaisia pyrkimyksissä direktiivin täysimittaiseen noudattamiseen.
2.

BKT kasvoi Romaniassa vuosittain keskimäärin 6,3 prosenttia vuosina 2002-2008. Ulkomaisten suorien sijoitusten ja muiden maahan suuntautuneiden pääomavirtojen ruokkima kasvu on johtanut talouden ylikuumenemiseen ja kestämättömään epätasapainoon. Vaihtotaseen alijäämä putosi peräti 13,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja koheni vain hieman 12,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Ulkoista luotonottoa kiihdytti myös myötäsyklinen finanssipolitiikka, jonka seurauksena valtion alijäämä yli kaksinkertaistui 2,5 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2007 5,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla ryhdyttiin harjoittamaan selvästi rajoittavampaa rahapolitiikkaa ja nostettiin ohjauskorkoa kerta toisensa jälkeen aina 10,25 prosenttiin heinäkuussa liiallisen kotimaankysynnän, valuutan heikentymisen ja tarjontapuolen häiriöiden takia. Vuoden 2009 alusta lähtien keskuspankki on harjoittanut maltillista rahapolitiikkaa ja on alentanut ohjauskorkoa helmikuusta 2009 lähtien kahdessa vaiheessa yhteensä 75 peruspistettä kysyntäpaineiden laskettua ja inflaatiopaineiden hellitessä. Talouden maailmanlaajuinen laskusuhdanne ja sijoittajien yhä suurempi haluttomuus ottaa riskejä maan talouden haavoittuvuuden vuoksi ovat johtaneet siihen, että pääomantuonti Romaniaan on vähentynyt jyrkästi. Tämän seurauksena BKT:n kasvu hidastui selvästi vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä ja oli vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä 6¼ prosenttia hitaampaa kuin vastaavana ajankohtana edellisenä vuonna. Myös valuuttakurssipaineet kasvoivat, ja Romanian leun arvo aleni ensin 10 prosenttia vuonna 2008 ja vielä 7 prosenttia tammikuussa 2009. EU, IMF, Maailmanpankki, EIP ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki myönsivät Romanialle yksityisten pääomavirtojen tyrehtymisen seurausten lieventämiseksi ja ulkoisen vajeen hallitun sopeutuksen helpottamiseksi suuren (20 miljardia euroa) kansainvälisen rahoitusapupaketin (2). Pakettiin liittyvien talouspoliittisten ehtojen kulmakivenä on julkisen talouden vakauttaminen, ja tavoitteeksi on asetettu julkisen talouden alijäämän asteittainen supistaminen vuoden 2008 5,4 prosentista suhteessa BKT:hen 5,1 prosenttiin vuonna 2009, 4,1 prosenttiin vuonna 2010 ja alle 3 prosenttiin vuonna 2011. Lisäksi Romanian hallitus on sitoutunut toteuttamaan erityisiä toimenpiteitä menovalvonnan ja julkisen talouden ohjauksen parantamiseksi muun muassa toteuttamalla julkisen sektorin korvausjärjestelmän rakenneuudistuksen, ottamalla käyttöön julkisen sektorin työntekijöiden yhdennetyn palkkajärjestelmän, uudistamalla julkisen eläkejärjestelmän, ottamalla käyttöön sitovan keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen ja perustamalla riippumattoman finanssipoliittisen neuvoston. Myös rahoitussektorin valvontaa parannetaan ja rakenneuudistusta vauhditetaan.
2.

Kokonaistuotannon kasvettua voimakkaasti usean vuoden ajan Slovakian talous alkoi tasaantua vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä, kun kokonaistuotannon kasvu heikkeni 2,5 prosenttiin edellisvuoteen verrattuna. Slovakian pieni ja avoin talous on suhteellisen erikoistunut auto- ja elektroniikkateollisuuden aloilla, ja talouden laskusuhdanne on vaikuttanut siihen romahduttamalla ulkomaisen kysynnän. Vienti on vähentynyt jyrkästi vuoden 2008 viimeiseen neljännekseen verrattuna, mikä on vaikuttanut negatiivisesti teollisuustuotantoon ja yritysten luottamukseen. Eniten kriisistä on kärsinyt teollisuus, kun taas pankkialalla vaikutukset ovat olleet ainoastaan marginaalisia. Aiemman hitaan laskun jälkeen työttömyysaste alkoi kohota vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä talouden laskusuhdanteen aiheuttamien lomautusten vuoksi. Julkisen talouden ennustetaan heikkenevän huomattavasti vuosina 2009 ja 2010. Julkisen talouden kokonaisrahoitusaseman ja rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemisen vuoksi finanssipolitiikan liikkumavara kaventuu nopeasti. Slovakian viranomaisten kriisin vuoksi hyväksymien elvytyspakettien suuruus on arvioiden mukaan yhteensä noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Lisäksi Slovakian kilpailuasema on heikentynyt, koska koruna vahvistui ennen euron käyttöönottoa ja palkat kasvoivat suhteellisen voimakkaasti vuonna 2008, mikä saattaa muodostaa lisähaasteen.
(10)

Rahoitusmarkkinoiden vakauttamiseksi Itävallan viranomaiset ovat toteuttaneet useita toimenpiteitä, joihin sisältyvät muun muassa yksityishenkilöiden pankkitalletusten suoja (rajoittamattomana vuoden 2009 loppuun ja sen jälkeen enintään 100 000 euroa; pienten ja keskisuurten yritysten talletusten osalta enimmäismäärä on 50 000 euroa). Asuntosäästörahastojen (Bausparförderung) välityksellä on kannustettu yksityisten kotitalouksien säästämistä tavoitteena turvata asuntojen rahoitus kiinnelainoin. Itävallan hallitus on taannut äskettäin perustetun Itävallan selvityspankin (OeCAG) myöntämät pankkien väliset lainat ja liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat sekä liikepankkien liikkeeseen laskemat yritystodistukset enintään 75 miljardiin euroon saakka (27 prosenttia suhteessa BKT:hen). Lisäksi valtio on myöntänyt rahoituslaitosten pääomakorotuksia varten enintään 15 miljardia euroa (5½ prosenttia suhteessa BKT:hen), josta 6,4 miljardista eurosta on sovittu toukokuun puoleenväliin mennessä, mutta ainoastaan 4,7 miljardia euroa on otettu käyttöön tähän mennessä.
(12)

Belgia on talouskriisin edessä toteuttanut joukon elvytystoimenpiteitä. Liittohallituksen paketin, jonka vaikutus talousarvioon on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, tarkoituksena on i) tarjota (likviditeetti)tukea yrityksille viranomaisten maksuja nopeuttamalla ja maksujärjestelyjä helpottamalla, ii) varmistaa kotitalouksien ostovoima korkeammilla työttömyyskorvauksilla, iii) tukea työllisyyttä pienentämällä työntekijöiden verokiilaa ja iv) edistää investointeja alentamalla arvonlisäveroa asuntorakentamisessa ja tekemällä julkisia lisäinvestointeja pääasiassa infrastruktuureihin. Aluehallitusten paketeissa on keskitytty enemmän varmistamaan, että yritykset, etenkin pk-yritykset ja toimintaansa aloittavat yritykset, saavat rahoitusta ja että julkisia investointeja nopeutetaan. Koska julkisessa taloudessa on rajoitetusti liikkumavaraa, finanssipoliittinen elvytyspaketti vaikuttaa riittävältä laskusuhdannetta ajatellen. Useimmat toimenpiteet ovat pitkälti Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisia, ja meno- ja tulopuoli ovat paketissa hyvin tasapainossa. Työntekijöiden verokiilan pienentäminen, joka koskee pääosin kaikkia työntekijöitä, ja lämmitystuki, jonka saavat kaikki kotitaloudet, eivät kuitenkaan vaikuta riittävän hyvin kohdennetuilta. Lisäksi osa elvytystoimista, kuten investointipaketit ja työvoimakustannusten vähennykset, voivat olla jo myöhässä kriisin välittömien vaikutusten lieventämisen kannalta. Toimenpiteitä elvytyksen pysyväisluonteisten toimien (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010) korvaamiseksi, etenkin työntekijöiden verokiilan pienentämisen osalta, ei ole suunniteltu edes lähivuosille. Paketeissa on vain vähän rakenteellisia toimenpiteitä. Tällaisia ovat esimerkiksi aktiivisen työmarkkinapolitiikan parantaminen, työntekijöiden verokiilan pienentäminen entisestään sekä tutkimuksen ja kehityksen tukeminen. Nämä toimenpiteet lieventänevät potentiaalisen kasvun pienentymistä, ja niillä voidaan yhdessä tuotemarkkinauudistusten kanssa vastata talouden pitkän aikavälin haasteisiin. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan rakenteelliseen uudistusohjelmaan ja maakohtaiseen suositukseen, jonka neuvosto hyväksyi 28. huhtikuuta. On hyvä, että elvytyspaketeissa on rakenteellisia toimenpiteitä, vaikka ne eivät vaikuta riittävän kattavilta, jotta ne olisivat tehokkaita ratkaistaessa pitemmän aikavälin ongelmia, joita ovat esimerkiksi julkisen talouden kestävyys ja työmarkkinoiden toimivuus.