Komission päätös,

tehty 5 päivänä kesäkuuta 2002,

Alankomaiden toimenpiteistä, jotka liittyvät Koninklijke Schelde Groepin rakenneuudistukseen ja yksityistämiseen

(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 2007)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2003/45/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artikloiden mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1), ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1 MENETTELY

(1) Touko- ja kesäkuussa 2000 komissio vastaanotti asianomaisilta kaksi kirjettä, joissa väitettiin, että Koninklijke Schelde Groep BV (jäljempänä "KSG") oli saanut tukea, joka liittyi yhtiön myyntiin Damen Shipyards Groepille (jäljempänä "Damen"). Komissio pyysi tietoja tästä asiasta 30 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (D/53220).

(2) Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat 6 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi 7 päivänä heinäkuuta 2000 numerolla A/35591) komissiolle KSG:n hyväksi suunnitelluista toimenpiteistä. Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat, että EY:n perustamissopimuksen 296 artiklaa voitiin soveltaa kaikkiin näihin toimenpiteisiin; mikäli näin ei kuitenkaan olisi, Alankomaiden kirjettä olisi pidettävä 88 artiklan 3 kohdan mukaisena ilmoituksena. Talousministeri selvensi "ehdollista ilmoitusta" komission jäsenen Mario Montin kanssa 4 päivänä syyskuuta 2000 käymässään keskustelussa. Komissio pyysi tietoja asiasta 8 päivänä syyskuuta 2000 (D/54316) ja 1 päivänä maaliskuuta 2001 (D/50927) päivätyillä kirjeillä. Alankomaan viranomaiset pyysivät 12 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi 15 päivänä maaliskuuta 2001 numerolla A/32227) viimeksi mainittuun kirjeeseen vastaamiseen lisäaikaa, johon komissio ilmoitti suostuvansa 23 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (D/51254). Alankomaiden viranomaiset toimittivat vastauksensa 5 päivänä lokakuuta 2000 (kirjattu saapuneeksi 11 päivänä lokakuuta 2000 numerolla A/38308) ja 11 päivänä heinäkuuta 2001 (kirjattu saapuneeksi 16 päivänä heinäkuuta 2001 numerolla A/35724) päivätyillä kirjeillä.

(3) Alankomaiden talousministeri oli ilmoittanut komission jäsenelle Karel Van Miertille jo vuonna 1998 tuolloin suoritetuista toimenpiteistä (4 päivänä joulukuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 8 päivänä joulukuuta 1999 numerolla C/06585). Tämän jälkeen komissio pyysi tietoja asiasta 7 päivänä tammikuuta 1999 (D/50038) ja 26 päivänä helmikuuta 1999 (D/50890) päivätyillä kirjeillä. Alankomaiden viranomaiset vastasivat 2 päivänä helmikuuta 1999 (kirjattu saapuneeksi 4 päivänä helmikuuta 1999 numerolla A/30915) ja 23 päivänä maaliskuuta 1999 (kirjattu saapuneeksi 25 päivänä maaliskuuta 1999 numerolla A/32377) päivätyillä kirjeillä.

(4) Komissio päätti 25 päivänä heinäkuuta 2001 aloittaa toimenpiteiden johdosta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Se ilmoitti päätöksestään Alankomaille 30 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (D/290603). Alankomaiden viranomaisten pyydettyä ensin vastaamiseen lisäaikaa (31 päivänä elokuuta 2001 ja 27 päivänä syyskuuta 2001 päivätyillä kirjeillä, jotka on kirjattu saapuneiksi 31 päivänä elokuuta 2001 numerolla A/36875 ja 1 päivänä lokakuuta 2001 numerolla A/37626), johon komissio ilmoitti suostuvansa 11 päivänä syyskuuta 2001 (D/53695) ja 5 päivänä lokakuuta 2001 (D/54096) päivätyillä kirjeillä, Alankomaiden viranomaiset toimittivat päätöstä koskevat huomautuksensa 15 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi 15 päivänä lokakuuta 2001 numerolla A/38035).

(5) Päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2), jossa asianomaisia kehotettiin esittämään tukitoimenpidettä koskevat huomautuksensa. Komissio sai neljä huomautusta. Alankomaiden viranomaisia pyydettiin 25 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (D/54431) esittämään niitä koskevat huomautuksensa. Komissio esitti lisäkysymyksiä 6 päivänä marraskuuta 2001 (D/54572), 24 päivänä tammikuuta 2002 (D/50281) ja 4 päivänä maaliskuuta 2002 (D/50919) päivätyillä kirjeillä. Alankomaiden viranomaisten pyydettyä ensin 29 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (kirjattu saapuneeksi 3 päivänä joulukuuta 2001 numerolla A/39352) vastaamiseen lisäaikaa, johon komissio ilmoitti suostuvansa 11 päivänä joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (D/55144), Alankomaiden viranomaiset toimittivat asianomaisten huomautuksia koskevat huomautuksensa ja vastaukset kysymyksiin 14 päivänä joulukuuta 2001 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä numerolla A/39978), 7 päivänä helmikuuta 2002 (kirjattu saapuneeksi 13 päivänä helmikuuta 2002 numerolla A/31096) ja 25 päivänä maaliskuuta 2002 (kirjattu saapuneeksi 2 päivänä huhtikuuta 2002 numerolla A/32413) päivätyillä kirjeillä. Damen lähetti omat huomautuksensa, vastauksensa ja lisätietoja 17 päivänä joulukuuta 2001 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä numerolla A/39992) ja 17 päivänä huhtikuuta 2002 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä numerolla A/32876) päivätyillä kirjeillä. Komission, Damenin ja Alankomaiden edustajat tapasivat 3 ja 15 päivänä huhtikuuta 2002 järjestetyissä kokouksissa.

(6) Yksi komission kysymyksistä koski hintaa, jolla Damen oli ostanut KSG:n. Alankomaiden viranomaiset toimittivat asiantuntijoiden laatiman kertomuksen KSG:n arvosta yksityistämisen ajankohtana. Komissio antoi riippumattoman asiantuntijan tehtäväksi laatia lausunnon kertomuksen laatimisessa käytetystä menetelmästä ja siihen sisältyvistä taloudellisista tiedoista. Asiantuntija aloitti työnsä tammikuussa 2002 ja esitti loppuraporttinsa maaliskuussa 2002.

2 YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TOIMENPITEESTÄ

2.1 Koninklijke Schelde Groep

(7) KSG on perustettu vuonna 1875, jolloin sen nimenä oli Koninklijke Maatschappij "De Schelde", jäljempänä KMS. Yrityksen pääasiallinen laivanrakennuspaikka on aina ollut Zeelandin läänissä sijaitseva Vlissingen. Useiden 1960-luvulla ja 1970-luvun alussa toteutettujen fuusioiden seurauksena KMS tuli osaksi Rijn-Schelde-Verolme Scheepswerven en Machinefabrieken NV -nimistä yritystä. Sen jälkeen kun tämä yritys teki konkurssin vuonna 1983, valtio ja Zeelandin lääni hankkivat 90 prosenttia ja vastaavasti 10 prosenttia KMS:n osakekannasta. KMS:n uudeksi nimeksi tuli vuonna 1992 KSG(3).

(8) KMS (myöhemmin KSG) on perustamisestaan alkaen toimittanut aluksia Alankomaiden laivastolle ja rakentanut lisäksi myös siviilikäyttöön tarkoitettuja aluksia. Viimeksi kuluneiden 40 vuoden aikana yritys on harjoittanut myös muuta teollista toimintaa. Eräät tällaisia toimintoja harjoittaneet tytäryhtiöt kuuluivat kokonaan holdingyhtiö KSG:n omistukseen, kun taas toiset olivat vain osittain KSG:n hallussa. Yrityksen rakennetta on muutettu useita kertoja. Seuraavassa taulukossa esitetään vuoden 1999 tilanteen mukainen katsaus juridisista yksiköistä ja niitä vastaavista toiminnoista.

Schelde Maritiem BV:

- Schelde Scheepsnieuwbouw: sotilas- ja siviililaivanrakennus

- Scheldepoort: laivankorjaus

- Schelde Offshore: offshore-toiminta

Schelde Industriële Productiebedrijven BV:

- Schelde Machinefabriek BV: puolivalmisteiden ja osien koneistus, koneiden ja konerakenteiden kokoaminen, merialusten moottorien varaosien kauppa (myöhemmin Schelde Marine Services BV)

- Schelde Gears: laivoihin ja teollisuuskäyttöön tarkoitetut hammaspyörävaihteet

- Schelde Technology Services BV: materiaali- ja hitsaustekniikan alaan kuuluva konsultointi ja tekninen palvelu

- Schelde Exotech: muun muassa prosessiteollisuuden ja voimalaitosten erikoislaitteet ja korkealuokkaiset korjaukset

- Rederij "De Schelde" BV: KSG:n rakentamien laivojen hallinta

- Schelde Onroerend goed BV: kiinteän omaisuuden omistaminen ja hallinta

KSG Deelnemingen BV:

- Fabricom Installation Technology (45 %): teollisuusrakenteet

- Schelde Industrial Engineers & Contractors (100 %): kattilalaitteistojen, tehonmuuntojärjestelmien ja termisten jätteenkäsittelylaitosten rakentaminen

- Schelde Heron (60 %): lämpövoimalaitosten turbiinit

- Polymarin BV (100 %): ilmailun ja avaruustekniikan, laivanrakennuksen jne. korkealuokkaiset kuitulujitetut muovirakenteet; kestomuoveista ja kertamuoveista valmistetut muotokappaleet

- KNM Steel Construction SDN BHD (36 %): lämpövoimalaitokset, jätteenpoltto ja rakennetekniikka Kaakkois-Aasiassa

- (vuoteen 1998 saakka) Schelde Apparaten- en Ketelfabriek (AKF): koneenrakennus.

(9) Vuonna 1999 yhtiön liikevaihto oli 226,7 miljoonaa euroa, josta 64 prosenttia kertyi laivanrakennuksesta ja laivankorjauksesta. KSG:n tärkein asiakas on Alankomaiden laivasto. Vuonna 1998 alettiin rakentaa KSG:n suurinta tilausta, neljää fregattia (tämän sopimuksen neuvottelut oli aloitettu jo vuonna 1992). Ensimmäinen fregatti kastettiin huhtikuussa 2000, viimeinen fregatti toimitetaan vuonna 2004. Näiden laivojen kokonaisarvo on noin 1,5 miljardia euroa. KSG:n osuus sopimuksista on noin 540 miljoonaa euroa. Monet osat toimitetaan suoraan laivastolle, mutta KSG asentaa ne laivoihin. Siviililaivanrakennuksen osuus laski näiden fregattien aiheuttaman työmäärän vuoksi vuosina 2000/2001 nollaan. KSG on kuitenkin aiemmin rakentanut useita siviilialuksia, jotka kuuluvat laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98(4) soveltamisalaan.

2.2 Damen Shipyards Group

(10) Damenin perustivat kaksi veljestä vuonna 1927 Hardinxveld-Giessendamissa. Yritys jaettiin vuonna 1970 ja Beneden-Hardinxveldin toimipaikan otti haltuunsa toisen veljen poika. Tuohon aikaan tärkeimpiä asiakkaita olivat suuret ruoppausyritykset. Damen oli 1980-luvun alkuun mennessä kasvanut hinaajien ja pienten merialusten asiantuntijaksi. Seuraavina vuosina konserniin fuusioitiin useita muita yrityksiä, mukaan lukien kaksi suurta laivankorjaustelakkaa ja suuriin luksushuviveneisiin erikoistunut telakka. Damenia hallitsee edelleen K. Damen, joka omistaa yrityksen yhdessä lastensa kanssa. Damenin liikevaihto, KSG mukaan lukien, on tällä hetkellä noin 680 miljoonaa euroa; yrityksellä oli vuonna 2000 noin 7000 työntekijää(5).

2.3 Alankomaiden viranomaisten toteuttamat toimenpiteet

(11) KSG joutui vuoden 1998 kuluessa vakaviin taloudellisiin vaikeuksiin, jotka johtuivat ennen kaikkea muista kuin laivanrakennustoiminnoista. Alankomaat myönsi KSG:n välittömän konkurssin välttämiseksi ja yksityistämisjakson turvaamiseksi KSG:lle tammikuussa 1999 35 miljoonan guldenin (15,9 miljoonan euron) muunnettavissa olevan pääomalainan(6) sekä 15 miljoonaa guldenia (6,8 miljoonaa euroa) fregattien ylimääräisenä ennakkomaksuna. Lisäksi sovittiin, että Alankomaiden laivasto ostaa KSG:ltä eräiden edellytysten täyttyessä ylimääräisen amfibiokuljetusaluksen, jonka on määrä valmistua vuonna 2007(7). Toimenpiteiden toteuttamisen edellytykseksi määrättiin asianmukaisen yrityssuunnitelman laadinta sekä yhteistyö yksityisen osapuolen löytämiseksi KSG:n yksityistämistä varten.

(12) Laina ja ennakkomaksu myönnettiin KSG Maritieme en Industriële Bedrijven -nimiselle yritykselle, johon oli koottu KSG:n laivanrakennukseen liittyvät toiminnot. Lainan korko oli yhden kuukauden AIBOR-talletuskorko lisättynä 175 peruspisteellä; KSG maksoi toimituspalkkiota 175000 guldenia (79000 euroa). Laina oli maksettava takaisin 1 päivään lokakuuta 1999 mennessä tai sitä aiemmin, mikäli Alankomaiden viranomaiset tekisivät lopullisen päätöksen pääoman lisäyksestä. Koska yksityistämistä koskevat neuvottelut kestivät odotettua pidempään, takaisinmaksua lykättiin.

(13) Ylimääräinen ennakkomaksu koski niiden voittojen maksua, jotka olisi muuten maksettu kahtena samansuuruisena eränä vuosina 2002 ja 2003. Näin ollen ennakkomaksua koskevan korkotuen määrä on 1,41 miljoonaa euroa (nykyarvo vuoden 2000 lopussa).

(14) Alankomaiden viranomaiset kävivät neuvotteluja KSG:n yksityistämisestä useiden ehdokkaiden kanssa. Damen oli loppujen lopuksi ainoa yritys, joka halusi ostaa KSG:n. Neuvotteluja jatkettiin vuoden 1999 kuluessa. Alankomaiden valtio ja Damen sopivat yrityskaupan perusperiaatteista helmikuussa 2000. Neuvottelut päätettiin 14 päivänä heinäkuuta 2000 arvonmäärityksen eli due diligence -tutkimuksen jälkeen.

(15) Yksityistämiseen kuuluivat seuraavat toimenpiteet:

Alankomaiden viranomaiset myönsivät KSG:lle uuden muunnettavissa olevan pääomalainan, jonka suuruus oli 70 miljoonaa guldenia (31,8 miljoonaa euroa)(8).

Puolustusministeriö oli valmis myöntämään 45 miljoonan guldenin (20,4 miljoonan euron) korottoman lainan laivaston telakan siirtämiseksi Vlissingenistä KSG:n toimipaikkaan, joka sijaitsee noin 10 km itään päin; tämän katsottiin olevan tarpeen, koska vanhan sijaintipaikan saavuttamiseksi käytettävien sulkujen koko ei ollut riittävä. Lainan ehdoksi asetettiin uuden toimipaikan rakentaminen viiden vuoden kuluessa, mistä aiheutuisi yhteensä 125 miljoonan guldenin (56,7 miljoonan euron) kustannukset. Mikäli kustannusten todettaisiin viiden vuoden jälkeen jääneen alhaisemmiksi, Damenin olisi maksettava vastaava osa lainasta takaisin kuudentena vuotena. Loppuosa olisi maksettava kymmenenä vuosieränä. Laina myönnettäisiin vuosina 2002 ja 2003. Muuton kustannusten oletetaan tällä hetkellä pysyvän 45,4 miljoonassa eurossa(9), joten korkotuki on 6,0 miljoonaa euroa (nykyarvo vuoden 2000 lopussa).

(16) Hallitus aikoo ostaa KSG:ltä vielä joitakin muita laivastoaluksia jo vuonna 1998 ilmoitetun amfibiokuljetusaluksen hankinnan lisäksi.

(17) Alankomaiden viranomaiset siirsivät näiden toimenpiteiden suorittamisen jälkeen 29 päivänä syyskuuta 2000 uuden lainan ja vuoden 1998 pääomalainan sekä KSG:n osakekannan Damenille 4 guldenin symbolisella hinnalla. Damen sitoutui olemassa olevien sopimusten mukaisesti rakentamaan neljä fregattia valmiiksi.

3 SYYT EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETUN MENETTELYN ALOITTAMISEEN

(18) Komissio selvensi 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen yhteydessä, että toimenpiteet vaikuttavat sekä KSG:n sotilas- että sen siviilitoimintaan, mutta komissio ei pysty määrittelemään käytettävissään olevien tietojen perusteella, miltä osin toimenpiteet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan. Lisäksi komissio ei voinut sulkea pois mahdollisuutta valtiontuen sisältymisestä toimenpiteisiin ja komissio epäili, täyttävätkö toimenpiteet valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen suuntaviivojen(10), jäljempänä "pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat" sekä asetuksen (EY) N:o 1540/98 vaatimukset. Epäilyt liittyivät erityisesti toimenpiteiden ja rakenneuudistussuunnitelman väliseen suhteeseen, rakenteellisesti tappiollisten toimintojen lopettamiseen, rakenneuudistuksen vaikutuksiin kilpaileville yrityksille sekä siihen, rajoittuiko tuki välttämättömään.

(19) Komissio ei myöskään voinut olla varma siitä, että Damen oli maksanut KSG:stä markkinahinnan, erityisesti siitä syystä, että yhtiöstä ei järjestetty tarjouskilpailua, joka olisi saattanut kaikki kilpailijat tasapuoliseen asemaan, jolloin niillä olisi ollut käytettävissään samat tiedot ja niitä olisi koskenut samanaikainen avoin menettely.

4 ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(20) Komissio sai menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen(11) jälkeen huomautuksia Yhdistyneeltä kuningaskunnalta ja Espanjalta, kilpailevalta laivankorjaustelakalta sekä toimenpiteiden edunsaajalta. Viimeksi mainitun esittämät huomautukset vastaavat enimmäkseen Alankomaiden esittämiä huomautuksia. Näiden huomautusten yhteenveto on esitetty osassa 5.

4.1 Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset

(21) Yhdistynyt kuningaskunta jakaa komission huolen ja huomauttaa, että sekä KSG että Damen ovat brittiläisten laivanrakennustelakoiden suoria kilpailijoita. Sen mukaan näyttää selvältä, että toimenpide sisältää tukea kaupalliselle laivanrakennukselle. Megajahdit ovat kasvava markkina-alue useille brittiläisille telakoille, ja kaikissa tapauksissa, joissa myönnetään mahdollisesti tukea kilpaileville alankomaalaisille telakoille, on erittäin todennäköistä, että kilpailu vääristyy. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan tilanne, jossa sekä sotilas- että siviilituotantoa harjoittava telakka siirtyy kaupallisen laivanrakennusyrityksen haltuun, ei kuulu kokonaisuudessaan perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan, sillä tällöin on kyseessä selvästi kaupallinen laivanrakennus.

(22) Yhdistynyt kuningaskunta ei luota juurikaan vakuutuksiin siitä, että kaikille asianomaisille yrityksille oli tiedotettu Alankomaiden viranomaisten yrityksestä löytää KSG-osakkeille ostaja, sillä Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan brittiläiset yritykset olisivat osoittaneet siinä tapauksessa kiinnostustaan.

4.2 Espanjan huomautukset

(23) Espanja katsoo, että toimenpiteet eivät kuulu lainkaan perustamissopimuksen soveltamisalaan, koska 1) KSG:n tärkein asiakas on Alankomaiden laivasto, 2) valtaosa yrityksen toiminnoista liittyy puolustusalaan, 3) mainitut neljä fregattia muodostavat Alankomaiden laivaston selkärangan ja 4) ainoa yksityistämiseen liittynyt vaatimus oli sotilaskapasiteetin takaaminen. Lisäksi komission olisi 296 artiklan sovellettavuutta epäillessään pitänyt yhdessä Alankomaiden kanssa perustamissopimuksen 298 artiklan mukaisesti tutkia, missä määrin tuki vaikuttaisi sellaisten tuotteiden kauppaan, joita ei ole tarkoitettu erityisesti sotilaskäyttöön, sekä miten tukitoimenpiteitä voitaisiin muuttaa perustamissopimuksen määräysten mukaisiksi. Perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn olisi pitänyt joka tapauksessa rajoittua koskemaan pelkästään KSG:n siviilituotantoa eli tuotteita, joita ei ole tarkoitettu erityisesti sotilaskäyttöön.

(24) Espanjan viranomaiset kysyvät lopuksi, onko asetusta (EY) N:o 1540/98 sovellettava, kun otetaan huomioon, että toimenpiteet koskevat ajanjaksoa 1998-2000 eikä KSG tuona aikana saanut uusia siviilikäyttöön tarkoitettuja aluksia koskevia tilauksia.

4.3 Kilpailevan laivankorjaustelakan huomautukset

(25) Kilpaileva laivankorjaustelakka katsoo, että toimenpiteet vääristävät kilpailua ja antavat KSG:lle mahdollisuuden kilpailla laivankorjausmarkkinoilla epäoikeudenmukaisin ehdoin ja pyytää epärealistisen alhaisia hintoja. Kilpailijan mukaan kaikki yritykselle myönnetty tuki haittaa suoraan kyseisen kilpailijan kilpailuasemaa.

5 ALANKOMAIDEN JA DAMENIN HUOMAUTUKSET

(26) Damenin ja Alankomaiden huomautukset ovat tärkeimpien päätelmien osalta samansisältöiset ja täydentävät toisiaan yksityiskohtien osalta. Tästä syystä huomautukset esitetään yhdistettyinä.

(27) Alankomaat huomauttaa yleisesti, että se on ilmoittanut toimenpiteistä komissiolle vuosina 1998 ja 2000. Alankomaat pahoittelee sitä, ettei komissio ole ilmaissut epäilyjään aiemmassa vaiheessa.

5.1 Perustamissopimuksen 296 artiklan soveltaminen

(28) Alankomaat katsoo, että perustamissopimuksen 296 artiklaa on sovellettava siitä syystä, että neljä laivaston tilaamaa fregattia on pystyttävä toimittamaan lyhyen ajan kuluessa, sekä siitä syystä, että on sotilaallis-strategisesti tärkeää pystyä turvaamaan Alankomaiden sotilaskäyttöön tarkoitettu laivanrakennus keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Sen mukaan Alankomaiden puolustusteollisuuden osuuden säilyttämistä riittävänä on tarkasteltava turvallisuuspolitiikan muiden osien yhteydessä.

(29) Alankomaiden turvallisuuspolitiikka on kuvattu tammikuussa 1999 niin sanotussa Hoofdlijnennotitiessa (päälinjakuvaus) ja marraskuussa 2000 Defensienotassa (puolustusta koskeva muistio)(12). Laivaston aluksiin liittyvän sotilaallisen perusteknologian tietynsuuruisen teollisen kapasiteetin olemassaolon katsotaan olevan välttämätöntä kansallisen turvallisuuden oleellisten etujen turvaamiseksi. Samoin on useimmissa Nato-maissa. EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan yksityiskohtaiset edellytykset huomioon ottaen sotilashankintoja koskevat toimeksiannot annetaan periaatteessa alankomaalaisille toimittajille. Lisäksi esitettiin myös eräitä muita perusteita, jotka esitetään seuraavassa.

(30) Alankomaiden laivaston on oltava operationaalisesti itsenäinen esimerkiksi Alankomaissa tai Alankomaiden merentakaisilla alueilla annettavaa sotilaallista ja muuta tukea varten. Toinen merkittävä etu liittyy muiden Nato-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa tehtävän yhteistyön kapasiteettiin ja intensiteettiin.

(31) Neljä ilmatorjunta- ja komentofregattia (LCF-fregattia) muodostavat Alankomaiden kuninkaallisen laivaston selkärangan, ja niitä pidetään oleellisina laivaston tehtävien suorittamisen kannalta. Jos näiden fregattien aikataulun mukainen toimittaminen vaarantuu, kuninkaallinen laivasto ei pysty tarjoamaan erikoisosastoilleen riittävää komentoalustaa ja ilmatorjuntakapasiteettia.

(32) Anturi-, ase- ja komentojärjestelmien alalla tehdään intensiivistä kansainvälistä yhteistyötä. Yhteistyö vaarantuu, mikäli fregattitilauksen toimitus viivästyy ja/tai häiriintyy. Toteutettavan puolustus- ja turvallisuuspolitiikan lähtökohdat vaarantuisivat tällöin välittömästi.

(33) Laivasto tarvitsee LCF-alusten lisäksi myös toisen "landing platform dock" -aluksen (LPD; maihinnousutukialus). Tarkoituksena on rakennuttaa toinen LPD edellisen tapaan KSG:llä. Suoran kuljetuskapasiteetin omaaminen on yhä tärkeämpää, mikä on käynyt ilmi esimerkiksi entisen Jugoslavian alueella ja Etiopian/Eritrean alueen viimeaikaisissa kriiseissä. Joulukuussa 1999 Helsingissä pidetty Eurooppa-neuvoston kokous painotti kuljetuskapasiteetin tarvetta ja määritti konkreettiset tavoitteet. Toinen LPD on erittäin tärkeä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(34) Laivasto ja KSG toimivat tiiviisti teknisessä yhteistyössä. Jatkuvuus on erittäin tärkeää tälle yhteistyölle.

(35) Muutto Itä-Vlissingeniin (Vlissingen Oost) ja riittävän suuri, katettu telakka-allas ovat erittäin tärkeitä laivaston alusten rakentamiselle. Korotonta lainaa ei voida tarkastella erillään puolustus- ja turvallisuuspolitiikasta.

5.2 Valtio toimi yksityisen yrityksen tapaan

(36) Alankomaiden viranomaiset yhtyvät käsitykseen, että yksityiset yritykset eivät ole vastuussa puolustus- ja turvallisuuspolitiikasta. Alankomaiden viranomaiset ovat kuitenkin tässä tilanteessa toteuttaneet samat toimenpiteet, jotka yksityinen yritys olisi toteuttanut.

(37) Valtiolla ei ollut vuoteen 1998 saakka osakkeenomistajana vaikutusta KSG:hen. KSG oli niin sanotun "rakennehallinnon" alainen yritys. Alankomaiden oikeuden mukaan tämä tarkoittaa, että yrityksen hallitus on hallintoneuvoston valvonnassa. Jälkimmäiseen kuului viisi henkilöä, joista kaksi oli valtion nimeämiä. Lain mukaan hallintoneuvosto huolehtii kuitenkin yrityksen edusta täysin vapaasti. Vasta taloudellisen tilanteen heikennyttyä vuonna 1998 valtio pystyi asettamaan edellytyksiä, joiden oli täytyttävä ennen mahdollista pääomankorotusta.

(38) Valtio asetti tällaisia edellytyksiä. KSG:n piti ensinnäkin luovuttaa pois kaikki toiminnot, jotka eivät kuuluneet sen ydintoimintoihin, ja säilyttää ainoastaan laivasto- ja siviililaivanrakennustoiminnot. Toiseksi KSG:n piti yhdessä valtion kanssa etsiä strategista kumppania ostajaksi. Kolmanneksi KSG:n oli yhdessä mahdollisen ostajan kanssa laadittava yhteinen liiketoimintasuunnitelma. Toimenpiteet, joista päätettiin joulukuussa 1998, olivat väliaikainen ratkaisu, kun otetaan huomioon myös odotettavissa ollut hallituksen puolustuspolitiikkaa koskeva asiakirja. Maksujen keskeyttämistä ei voitu hyväksyä, kun otetaan huomioon LCF:ien loppuunrakentamiseen liittyvät riskit ja Alankomaiden laivaston laivanrakennukseen liittyvä epävarmuus.

(39) Lisäksi LCF-alusten loppuunrakentamisesta konkurssitilanteessa olisi syntynyt vielä paljon korkeammat kustannukset, vaikka mukaan olisi luettu pelkästään "business-like" -kustannukset(13). Niiden suuruudeksi arvioitiin vähintään 123 miljoonaa euroa ja tavarantoimittajille annettavien takuiden määräksi vielä lisäksi 131 miljoonaa euroa. Koska taloudelliset ongelmat liittyivät pääasiassa muihin kuin laivanrakennustoimintoihin, Alankomaat selvitti mahdollisuuksia jakaa yritys. Se olisi mahdollisesti loukannut luotonantajien laillisia oikeuksia. Näin ollen KSG:n mahdollisen ostajan piti ostaa koko yritys.

(40) Alankomaat oli jo 1990-luvun alussa aloittanut menettelyn, jonka tarkoituksena oli KSG:n osakkeiden myynti. Useita ostajaehdokkaita lähestyttiin investointipankin avustuksella. Valtio yritti uudelleen 1990-luvun loppupuolella. KSG:n ostajayrityksen etsintä sai lehdistössä laajaa huomiota. Lisäksi tämän nimenomaisen markkinasektorin yritykset ovat hyvin selvillä alan tapahtumista Euroopassa. Yksi kiinnostunut ehdokas oli saksalainen teollisuuskonserni. Valtio ei sulkenut etukäteen pois yhtään yritystä. Loppujen lopuksi jäljelle jäi kuitenkin vain Damen. Yksityistämisen ainoa ehto oli sotilastoimintojen turvaaminen; muita ei-kaupallisia ehtoja ei asetettu.

(41) Kuninkaallisen laivaston ja KSG:n välinen suhde on aina ollut liikesuhde. Valtion osakkuus ei ole vaikuttanut siihen, että laivasto on tehnyt tilauksia KSG:ltä. Vuonna 1992, jolloin KSG:lle tehtävään fregattitilaukseen liittyvä prosessi alkoi, ei ollut tiedossa, että yritys joutuisi vaikeuksiin kahdeksan vuotta myöhemmin.

5.3 Ei kilpailun kohtuutonta vääristymistä

(42) Alankomaiden viranomaiset kiistävät sen, että pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevia suuntaviivoja olisi pitänyt soveltaa, mutta vahvistavat toimineensa näiden suuntaviivojen hengen mukaisesti. Niiden mukaan ensimmäinen osoitus tästä on se, että vuonna 1998 toteutetut toimenpiteet olivat välttämättömiä KSG:n jatkuvuuden takaamiseksi ja toimenpide toteutettiin markkinakorkoisena pääomalainana.

(43) Alankomaiden viranomaisten mukaan kilpailun kohtuuton vääristyminen vältettiin lopettamalla toimintoja vuosina 1998-2000. Henkilöstön määrä väheni noin 500 henkilöllä eli 30 prosentilla koko henkilökunnasta. Damenin liiketoimintasuunnitelmaan kuului ydintoimintojen keskittäminen edelleen: laivaston alusten rakentaminen, megajahdit, laivankorjaaminen ja siihen liittyvä konetehdas. Näiden toimintojen näkymät ovat hyvät.

(44) Alankomaiden mukaan tukea myönnettiin niin vähän kuin mahdollista, ja tappioiden syyt on nyt poistettu. KSG:n rakenneuudistuksesta aiheutui suuret kustannukset, erityisesti kattilanrakennuksen lopettamisen, uudelleenjärjestelyjen ja ulkomaisen puolustusalan sopimuksen päättämisen vuoksi. Ulkomailla toteutettaviin suuriin projekteihin liittyvän kokemuksen puute tuotti suunnattomia tappioita ja suuria riskejä. Siviililaivanrakennuksen tappiot johtuivat 1990-luvun puolivälin jälkeen noudatetusta strategiasta, jonka mukaan rakennettiin uudentyyppisiä aluksia, joista KSG:llä ei ollut riittävästi kokemusta. KSG kärsi myös huomattavia tappioita kaasuturbiinialalla. Kaikki nämä toiminnot on lopetettu ja/tai myyty tai, kaasuturbiinien tuotannon osalta, lopetetaan tai myydään lähiaikoina. Laivankorjaustoimintaa mukautetaan Damen-konsernin muiden toimintojen mukaisesti. Laivaston alusten rakentamista jatketaan ja jahtien rakentaminen on aloitettu. Kaiken tämän perusteella Alankomaat päättelee, että liiketoimintasuunnitelman avulla palautetaan KSG:n elinkelpoisuus ilman seurannaisvaikutuksia ja niin, että valtiolle syntyy mahdollisimman vähän kustannuksia.

(45) Alankomaat katsoo, että valtion tuen määrä vastaa KSG:n negatiivista arvoa yksityistämishetkellä. Tuen ansiosta Damen pystyy palauttamaan KSG:n elinkelpoisuuden ilman seurannaisvaikutuksia. Valtio ei ole myöntänyt tukea enemmän kuin oli välttämättä tarpeen yksityistämisen kannalta. Kuten Damen asian muotoilee, Damenin ja Alankomaiden hallituksen väliseen sopimukseen sisältyi oleellisilta osin, että Damen huolehtii KSG:n laivanrakennukseen ja -korjaukseen liittyvien toimintojen pitkän aikavälin kannattavuudesta (synergiassa Damenin näiden alojen omien toimintojen kanssa) ja Alankomaiden hallitus vastaa KSG:n kannattamattomien, muiden kuin laivanrakennukseen liittyvien toimintojen lopettamisesta syntyvistä kustannuksista. Damen totesi, että KSG oli käyttänyt vuonna 1998 myönnetyn lainan ennen yksityistämistä ja että Damen käytti uuden lainan ainoastaan KSG:n jäljellä olevien velkojen hoitamiseen. Myöhemmin kävi ilmi, että pääoman lisäys ei riittänyt kattamaan kaikkia velkoja, jotka Damen oli ottanut vastuulleen.

5.4 Damenin laatima KSG:n rakenneuudistussuunnitelma

(46) Damen viittasi KSG:tä varten laatimaansa liiketoimintasuunnitelmaan, josta oli neuvoteltu jo aiemmassa vaiheessa, ja teki huomautuksia, jotka koskevat meneillään olevaa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa. Yksityiskohtaiset tiedot annetaan seuraavassa osassa.

5.5 Markkinahinta

(47) Alankomaat ja Damen ovat esittäneet asiantuntijaraportin, joka sisältää KSG:n arvonmäärityksen ajankohtana, jona osakkeet myytiin Damenille. Raportissa todetaan, että KSG:n osakkeiden arvo oli tuolloin [...](14) miljoonaa euroa negatiivinen. Ydintoimintojen tulos oli hieman positiivinen, mutta negatiivinen arvo johtui muun muassa suurista veloista ja riskeistä sekä operationaalisten toimintojen alhaisesta käyttöasteesta ja epävarmasta tilauskannasta. Ostosta ei näin ollen syntynyt mitään etua Damenille.

5.6 Asianomaisten tekemiä huomautuksia koskevat huomautukset

(48) Alankomaat viittaa yleisesti ottaen Damenin tekemiin huomautuksiin. Damen suhtautuu myönteisesti Espanjan tekemiin huomautuksiin ja tukee niitä; Alankomaat viittaa jo aikaisemmin esittämiinsä kantoihin. Damen vahvistaa Yhdistyneen kuningaskunnan tekemän huomautuksen siitä, että megajahtien markkinat ovat kasvussa. Yritys hämmästelee Yhdistyneen kuningaskunnan kantaa siitä, että kaikki asianomaiset eivät olisi olleet tietoisia Alankomaiden hallituksen aikeista KSG:n yksityistämiseksi. Asiaa käsiteltiin aikanaan laajasti sekä alankomaalaisessa että kansainvälisessä lehdistössä, mutta lisäksi on käynyt ilmi, että myös muut Alankomaiden ulkopuolella sijaitsevat laivanrakennusyritykset olivat tietoisia asiasta, sillä ne ottivat yhteyttä Alankomaiden viranomaisiin ja pyysivät lisätietoja mahdollisuuksista ostaa KSG. Damen on pyytänyt lausuntoa riippumattomalta brittiläiseltä huvivenealan agentilta. Agentti ilmoittaa viisi brittiläistä telakkaa, jotka ovat osoittaneet kiinnostusta suurten moottori- tai purjejahtien rakentamiseen; näistä telakoista kolme on todellisuudessa purjejahtien eikä moottorijahtien rakentajia. Agentti toteaa, että "Isossa-Britanniassa ei tällä hetkellä ole yhtään yritystä, jota voitaisiin verrata alankomaalaisiin jahtien rakentajiin kuten Amels".

(49) Alankomaat ja Damen huomauttavat kilpailevan laivanrakennustelakan huomautusten osalta, että KSG:n laivankorjaustoiminnot kuuluvat sen laivanrakennustoimintaan ja erityisesti laivaston alusten rakentamiseen. Mikään osa tuesta ei tullut tai sitä ei ole käytetty KSG:n laivankorjaustoimintojen eduksi.

6 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

(50) Damen suoritti Alankomaiden kanssa käytyjen neuvottelujen kuluessa arvonmäärityksen eli due diligence -tutkimuksen ja laati KSG:lle rakenneuudistussuunnitelman. Rakenneuudistussuunnitelman tärkeimmät osat ovat 1) keskittyminen ydintoimintoihin ja megajahtien rakentamisen kehittäminen; 2) KSG:n muiden kuin ydintoimintojen lopettaminen tai myynti; 3) laivanrakennustoiminnan keskittäminen tulevaisuudessa alueille, joilla KSG:llä on eniten kokemusta; 4) hallintorakenteen tiivistäminen ja juridisen rakenteen yksinkertaistaminen. Kuten jo edellä on todettu, tappiollisten toimintojen, jotka eivät olleet KSG:n ydintoimintoja, lopettaminen oli vuoden 1998 toimenpiteiden edellytys. Rakenneuudistus aloitettiin tältä osin jo ennen yksityistämissopimuksen tekemistä.

6.1 Keskittyminen ydintoimintoihin, megajahtien rakentamisen kehittäminen

(51) KSG:n ydintoiminta on edelleen laivaston alusten rakentaminen. Sen asema Alankomaiden laivaston suosimana toimittajana on ilmiselvästi merkittävä etu ja tilausnäkymät ovat melko vakaat. Lisäksi odotetaan, että laivanrakennus saa etua Damenin myyntiorganisaatiosta ja yrityksen tavasta hoitaa tilausten hankkimis- ja laivanrakennusprosessia. Tuotevalikoimassa keskitytään partiointisovelluksiin. Rakennettavat laivaston alukset ovat 1970- ja 1980-luvun aluksia pienempiä ja yksinkertaisempia. Jotta kapasiteetti voidaan käyttää kokonaan erityisesti fregattien valmistuttua vuosina 2003-2004, markkinointitoiminta suunnataan kasvaville talousalueille kuten Intiaan ja Malesiaan. Laivat voidaan rakentaa yhä enemmän paikan päällä näissä maissa.

(52) Liiketoimintasuunnitelman tärkeä osa on laivaston telakan siirtäminen Vlissingenin keskustasta kahdeksan kilometrin päässä sijaitsevaan Vlissingen Oostiin. Muutto on välttämätön, koska pienet sulut rajoittavat telakalla rakennettavien laivaston alusten enimmäiskokoa. Vlissingen Oostin kahdelle olemassa olevalle telakalle rakennetaan tuotantohalli; hitsausasema, lohkotehdas ja osarakennus on jo siirretty sinne.

(53) Neljän fregatin meneillään olevaan rakentamiseen liittyviä toimintoja koskevia erityisiä rakenneuudistustoimenpiteitä ei pidetty tarpeellisina. Damen totesi yrityksen tutkittuaan, että fregattien rakentaminen sujuu suunnitelmien mukaisesti. Vaikka joitakin riskejä todettiinkin, ei ollut syytä odottaa, että niistä aiheutuisi vaaraa tästä tilauksesta yrityksen odotettavasti saamalle voitolle. Tällä hetkellä käydään Alankomaiden laivaston kanssa neuvotteluja kahdesta hydrografisesta mittausaluksesta, amfibiokuljetusaluksesta ja miehittämättömistä kauko-ohjatuista miinanraivaajista. Muuton lisäksi laivaston toiminnoille ei tarvita muita rakenneuudistustoimenpiteitä.

(54) Tärkeä osa rakenneuudistussuunnitelmaa on aikomus aloittaa jahtien rakentaminen KSG:ssä. Damen rakentaa jo nykyään megajahteja Makkumissa sijaitsevalla Amelsilla, ja tarve löytää lisäkapasiteettia kysynnän täyttämiseksi oli [...] syy KSG:n ostamiseen. Rakenneuudistussuunnitelman lähtökohtana on rakentaa vähintään yksi jahti vuosittain; toiminnan arvon tulisi olla [...] miljoonaa euroa vuodessa. Tämänhetkinen tilauskanta on [...] miljoonaa euroa vuodelle 2003 ja se kasvaa [...] miljoonaan euroon vuonna 2006. KSG:n tuotantotilat voidaan melko helposti muuntaa jahtien rakentamiseen soveltuviksi. Kun osa toiminnoista siirretään Vlissingen Oostiin, voidaan jälleen ottaa käyttöön vanha, tähän asti hiekalla täytetty telakka. Yksityiskäyttöön tarkoitettujen alusten rakentaminen ei kuulu asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan, koska asetusta sovelletaan ainoastaan kauppa-aluksiin(15).

(55) Damenin mukaan megajahtien (eli tilauksesta suunniteltavien, teräsrunkoisten, alumiinirakenteisten ja yli 40 metrin pituisten moottorijahtien) markkinat ovat maailmanlaajuiset ja kauppa käy erittäin vilkkaasti. Koko maailmassa oli vuonna 2000 rakenteilla yli 80 tällaista alusta, kun vuonna 1995 niitä oli rakenteilla vain 25. Merkittävimmät kilpailijat ovat Feadship (Alankomaat), Lürssen (Saksa) ja Benetti (Italia). Kyseessä on pitkälle erikoistunut markkinasegmentti, jota voidaan verrata kilpa-automarkkinoihin. Asiakas valitsee telakan hinnan asemesta tiettyjen suunnittelua koskevien ja teknisten taitovaatimusten perusteella. Damenin mukaan alalla ei ole ylikapasiteettia: Amelsin tilauskanta ei ole yrityksen perustamisesta lähtien koskaan ollut yhtä hyvä kuin tällä hetkellä. Tämän oletetaan pätevän myös kilpailijoiden tilauskantaan rakentamisen kokonaismäärän osalta tai että kilpailijoiden tilanne on vieläkin parempi. Näiden neljän telakan lisäksi markkinoilla on runsaasti pieniä megajahtien rakentajia, joiden tuotantokapasiteetti on suunnilleen yksi alus kahdessa vuodessa.

6.2 Muiden kuin ydintoimintojen lopettaminen ja myynti

(56) Rakenneuudistussuunnitelmaan kuuluu kolmen laivanrakennukseen liittyvän toiminnon säilyttäminen, jotka eivät kuitenkaan ole itse laivanrakennusta. Toiminnot ovat prosessitekniikka (Exotech), konetehdas ja koneiden varaosien kauppa. [...].

(57) Selvästi eniten tappioita tuli muista kuin laivanrakennustoiminnoista, erityisesti kattilanrakennuksesta ja vähemmässä määrin kaasuturbiineista. Tappioiden tärkeimmät syyt olivat kokemuksen puute uusille markkinoille mentäessä, suuriin yksittäisiin projekteihin liittyvien teknisten riskien riittämätön rahoituksellinen kattaminen ja liian vähäinen toiminta, jotta olisi voitu hyötyä mittakaavaeduista ja hankkia kokemusta. Myös [...] rakentaminen [...] oli paljon tappiota tuottanut projekti.

(58) Lähes kaikki nämä toiminnot on tällä hetkellä lopetettu tai myyty ja tärkeimmät velat on maksettu. SIEC (kattilanrakennus) teki konkurssin vuonna 1999, NEM-Scheldestä (teollinen suunnittelu) ja Schelde-Heronista (kaasuturbiinit) luovuttiin vuosina 2000-2001. Myös muista toiminnoista, jotka eivät ole ydintoimintoja, on luovuttu: prosessinhallintaan ja teknologiaan (Franken & Goes) ja asennustekniikkaan (Fabricom Installatie-techniek) liittyvät toiminnot myytiin vuonna 1999. Teräsrakentamiseen (KNM Steel construction) ja rakenneuudistuksen jälkeen muovituotteisiin (Polymarin) liittyvät toiminnot myytiin vuonna 2000. Hiljattain on päästy alkuun [...] asettamisessa.

(59) Exotechissä tai alusten dieselmoottorien varaosiin liittyvässä kauppatoiminnassa ei ole tarpeen toteuttaa rakenneuudistusta. Konetehdas sitä vastoin on käynyt läpi rakenneuudistuksen jatkuvasti huonona pysyvien markkinanäkymien vuoksi. Tehtaan toiminta vähennettiin puoleen vuonna 1999. Vuodelle 2001 odotettiin kohtuullista kapasiteetin käyttöastetta ja nollatulosta. [...].

6.3 Tulevan laivanrakennustoiminnan uudelleensuuntaus

(60) Muiden kuin laivanrakennustoimintojen tappioihin verrattuna siviililaivanrakennuksen tappiot ovat pysyneet melko pieninä. Vaikka yksittäisten tilausten tappioille voidaan osoittaa erityisiä syitä, lisäksi vaikuttavat yleisemmät tekijät. Yksi niistä johtuu ilmiselvästi eurooppalaisen laivanrakennuksen tämänhetkisestä vaikeasta markkinatilanteesta. KSG kamppailee lisäksi myös rakenteellisten vaikeuksien kanssa, jotka johtuvat Alankomaiden laivaston vähäisistä toimeksiannoista ja telakan pienestä koosta, yrittäessään saavuttaa mahdollisimman korkean käyttöasteen hankkimalla riittävästi tilauksia laivaston tilausten väliajoille. Jokainen omistaja on taipuvainen hyväksymään "täydennystilausten" pienet voitot tai jopa vähäiset tappiot, jotta edes kiinteät kustannukset pystyttäisiin kattamaan. Ongelmaa vaikeuttaa se, että KSG:n henkilöstö on keskimäärin hyvin koulutettua ja erikoistunut laivaston alusten rakentamiseen. Tästä seuraa, että siltä puuttuu kokemusta tai se on ylikoulutettua muuntyyppisten alusten rakentamiseen. Tässä tilanteessa KSG:n johto on hyväksynyt tilauksia, joiden odotettava voitto on alhainen ja joihin liittyy suuria riskejä. Lisäksi KSG:hen on kohdistunut kuljetusalusten vaikea markkinatilanne, joka johtui dollarin korkeasta kurssista.

(61) Damenin lähtökohtana on suuntautua sellaisten alusten rakentamiseen, joita varten KSG:llä on parhaat edellytykset, jotka vastaavat KSG:n henkilökunnan ammattitaitoa ja joilla ei ole ylikapasiteettia. Rakenneuudistussuunnitelmaan kuuluu rahtilaivoihin liittyvien toimintojen lopettaminen kokonaan, koska Damen ei ole vakuuttunut, että KSG nykyisessä tilanteessa pystyisi koskaan tuottamaan voittoa näillä toiminnoilla. Sen sijaan KSG keskittyy laivaston alusten rakentamiseen kolmansille maille ja erityisten, pitkälti erikoistuneiden työalusten kuten poijunhuoltoalusten ja huoltolaivojen, tutkimusalusten ym. rakentamiseen(16).

(62) Damenilla on jo nyt vahva markkina-asema erikoistuneiden työalusten markkinasegmentillä. Myös Damenin myyntiorganisaatio on laivanrakennusalalle poikkeuksellisen suuri. On vaikea ennustaa, miten erikoistuneiden työalusten markkinatilanne kehittyy. Tällaisia aluksia ei käytetä intensiivisesti, joten niiden käyttöikä on suhteellisen pitkä.

(63) Laivankorjaustoiminnan osalta tappiot johtuivat sekä vaikeasta markkinatilanteesta että muutamasta huonosti arvioidusta projektista (kaksi vuonna 1999). Vaikeudet liittyivät jälleen osittain suuriin rakennusprojekteihin, [...]. Damen aikoo lopettaa tämäntyyppiset projektit ja organisaatio kävi vuonna 2000 läpi perusteellisen rakenneuudistuksen. Damen odottaa, että Scheldepoort hyötyy synergiaeduista, jotka syntyvät Damenin alusten korjaustoiminnoista erityisesti "kaukaisilla" markkina-alueilla, ja pystyy ottamaan osan Damenin alusten korjausyksikön niistä toiminnoista, joita varten sillä on parhaat edellytykset. Damen ei odota alusten korjaustoiminnan markkinatilanteen paranevan lähitulevaisuudessa, mutta Scheldepoortin sijainti vilkasliikenteisen Schelde-joen varrella on strategisesti tärkeä ja se voi saada lisäetua alusten yhä tiukkenevista turvallisuusmääräyksistä. Tämän vuoksi Damen odottaa, että KSG:n alusten korjaustoiminnot voidaan säilyttää jokseenkin nykyisellä tasolla, joka on huomattavasti alhaisempi kuin 1990-luvun lopussa.

(64) Kehityskulku on esitetty seuraavassa taulukossa:

>TAULUKON PAIKKA>

0: ei toimintaa,

+: lisääntyy,

-: vähenee,

=: ennallaan.

6.4 Juridisen rakenteen yksinkertaistaminen, yleiskustannusten vähentäminen ja uusi tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuri

(65) Damen suoritti välittömästi yrityksen haltuunsa saatuaan sen juridisen ja hallinnollisen rakenteen yksinkertaistamisen ja KSG:n yleiskustannuksia karsittiin. Toimintojen siirtämisellä saadaan lisää hallintokustannusten säästöjä.

(66) Lopuksi myös tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuri on KSG:n toimintoihin nähden liian laaja ja monimutkainen. Investointi uuteen tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuriin on valmistella.

6.5 Rakenneuudistuskustannukset, rahoitus ja suunniteltu taloudellinen tilanne

(67) Rakenneuudistuksesta aiheutuu seuraavat kustannukset.

(68) Yksityistämistä koskevat neuvottelut aloitettiin vuonna 1999. KSG:ssä aloitettiin samaan aikaan rakenneuudistus, mutta yritys tuotti myös edelleen tappiota. Näitä tappioita voidaan pitää rakenneuudistuskustannuksina, sillä ne olivat väistämättömiä ja tarpeen kannattavuuden palauttamiseksi. Vuoden 1999 tappio oli valtava: 137 miljoonaa guldenia (62,2 miljoonaa euroa), josta 43 miljoonaa guldenia (19,5 miljoonaa euroa) johtui toiminnallisista tappioista, koroista ja veroista. Tappion loppuosa, 94 miljoonaa guldenia, koostui kertatappioista, jotka johtuivat SIECin ja NEMin selvitystilaan asettamisesta, uudelleenjärjestelyistä ja osuuksien arvonalennuksista. Vain pieni osa, 15 miljoonaa guldenia (6,8 miljoonaa euroa) käytettiin tosiasiassa vuonna 1999 ja loput jätettiin myöhempien vuosien käyttöön. Damen on toimittanut tiedot myöhempien vuosien rakenneuudistuskustannuksista, ja asiaan liittyvät kustannukset vuodelta 1999 ovat 43 miljoonan guldenin ja 15 miljoonan guldenin summa eli 58 miljoonaa guldenia (26,3 miljoonaa euroa). Nykyarvo vuoden 2000 lopun tasolla on 27,8 miljoonaa euroa.

(69) Damen joutui yksityistämisen ajankohdasta joulukuun 2001 loppuun asti huolehtimaan kustannuksista, jotka liittyivät tappiollisten toimintojen lopettamiseen ja olivat yhteensä 71,7 miljoonaa euroa (ks. seuraava taulukko). Lisäkustannusten syntyminen on todennäköistä joidenkin kustannuspaikkojen osalta, mutta komissio katsoo, että tällaisia lisäkustannuksia ei voida pitää välittömästi rakenneuudistussuunnitelmasta johtuvina kustannuksina, vaan ne on katsottava normaaleiksi liiketoimintakustannuksiksi. Sama pätee myös laivaston fregattien rakentamiseen liittyviin rajallisiin kustannuksiin sekä tarkemmin määrittelemättömiin summiin, joilla katetaan asbestia käsitelleiden entisten työntekijöiden vahingonkorvausvaatimukset.

>TAULUKON PAIKKA>

(70) Laivaston alusten rakentamiseen liittyvien toimintojen siirtämisestä Vlissingen Oostiin aiheutuvien kustannusten arvioitiin vuonna 2000 olevan noin 56,7 miljoonaa euroa, mutta tällä hetkellä niiden suuruudeksi arvioidaan 45,4 miljoonaa euroa. Kustannusten nykyarvo vuoden 2000 lopussa vastaa 38,8:aa miljoonaa euroa(17).

(71) Megajahtien rakentamiseen liittyvät investoinnit olivat 5,4 miljoonaa euroa. Tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuriin tehtävä investointi on odotettavasti 2,3 miljoonaa euroa. Investoinnin nykyarvo vuoden 2000 lopussa on 2,1 miljoonaa euroa.

(72) Rakenneuudistus rahoitetaan tukitoimenpiteillä, luovutusten tuotoilla, Vlissingenin keskustassa sijaitsevien tarpeettomien maa-alueiden myynnillä ja KSG:n ja pankkien lisärahoituksella. Seuraavassa taulukossa esitetään täydellinen katsaus taloudelliseen tilanteeseen.

>TAULUKON PAIKKA>

(73) Suunnitelman luvut koskevat ajanjaksoa 2000-2005. Rakenneuudistussuunnitelman lähtökohtana olivat seuraavat taseodotukset.

>TAULUKON PAIKKA>

(74) Suunnitelman mukaan kannattavuus paranisi hieman vuonna 2001. Seuraavassa taulukossa esitetään kaikkien laivanrakennus- ja laivankorjaustoimintojen tärkeimmät tunnusluvut. Alkuperäisen suunnitelman oletuksena oli vähintään yhden jahdin rakentaminen vuodessa. Tällä hetkellä odotetaan, että jahteja rakennetaan enemmän. Tämä on otettu huomioon ennusteessa. Jahtien rakentamisen osalta tämänhetkinen tilauskanta vastaa hyvin tätä ennustetta.

>TAULUKON PAIKKA>

7 ARVIOINTI

7.1 Perustamissopimuksen 296 artiklan soveltaminen

(75) EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan "jokainen jäsenvaltio voi toteuttaa toimenpiteet, jotka se katsoo tarpeellisiksi keskeisten turvallisuusetujensa turvaamiseksi ja jotka liittyvät aseiden, ammusten ja sotatarvikkeiden tuotantoon tai kauppaan; nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan saa heikentää sellaisten tuotteiden kilpailun edellytyksiä yhteismarkkinoilla, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön". Mikäli toimenpide, joka kuuluu 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen piiriin, vaikuttaa sekä sotatuotteiden että siviilituotteiden tai molempiin käyttöihin tarkoitettujen tuotteiden tuotantoon, toimenpidettä ei voida pitää kokonaisuudessaan oikeutettuna 296 artiklan nojalla. Komissio jakaa Alankomaiden ja Espanjan viranomaisten kannan siltä osin kuin nämä katsovat, että sotilasnäkökohdat huomioon ottaen koko toimenpide kuuluu 296 artiklan soveltamisalaan, vaikka siitä aiheutuisikin selvä vaikutus siviilialojen kilpailulle. Tällainen selitys on selvästi ristiriidassa mainitun artiklan sanamuodon kanssa.

(76) Alankomaat on toimittanut tiedot, jotka koskevat oleellisten turvallisuusetujen merkitystä esillä olevassa asiassa. Komissio ei voi kiistää tällaisten etujen olemassaoloa. Samanaikaisesti on kuitenkin selvää, että Alankomaiden toteuttamat toimenpiteet ovat pelastaneet koko yrityksen ja niiden avulla on toteutettu koko yrityksen, ei pelkästään sen sotilastuotantoa koskevan osan, rakenneuudistus. KSG:lle myönnettyjä varoja ei ole käytetty ensisijaisesti KSG:n sotilastoimintoja varten vaan pikemminkin sen siviilitoimintoja varten. Tästä seuraa, että toimenpiteet ovat selvästikin muuttaneet kilpailuedellytyksiä siviilituotannon osalta. Tästä syystä komission on vakiintuneen politiikkansa mukaisesti arvioitava toimenpiteitä valtion varoista myönnettävää tukea koskevien sääntöjen mukaisesti siltä osin kuin toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua sellaisten tuotteiden markkinoilla, jotka eivät kuulu 296 artiklan soveltamisalaan.

7.2 Alankomaiden toiminta liikeyrityksen tapaan

(77) Komissio ei kiistä sitä, että KSG:n myynti Damenille oli mahdollisesti edullisin ratkaisu valtion edun turvaamiseksi asiakkaan asemassa(18) eikä sitä, että yksityinen asiakas olisi samassa tilanteessa yrittänyt samalla tavalla rajoittaa tappionsa mahdollisimman vähiin. Vaikka Alankomaiden viranomaiset eivät viittaakaan nimenomaisesti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Hytasa(19), annettuun tuomioon, niiden päätelmään sisältyy eräitä yhtäläisyyksiä. Yhteisöjen tuomioistuin totesi mainitun tuomion 21 ja 22 kohdassa seuraavaa:

"21. Sen toteamiseksi, onko tällaisia toimenpiteitä pidettävä valtiontukena, on arvioitava, olisiko kooltaan julkista sektoria hoitaviin organisaatioihin rinnastettavissa oleva yksityinen sijoittaja saattanut tehdä samanlaisissa olosuhteissa yhtä suuren pääomasijoituksen.(...) 22. Tällöin on erotettava toisistaan valtiolle yrityksen osakkeenomistajana kuuluvat velvollisuudet ja sille valtiovaltana kuuluvat velvollisuudet.(20)"

Alankomaiden viranomaisten päättely perustuu siihen, että valtiolle neljän fregatin hankinnasta sopimuksen tehneenä asiakkaana kuuluvat velvollisuudet ja sille valtiovaltana kuuluvat velvollisuudet on erotettava toisistaan.

(78) Yksityinen ostaja ei kuitenkaan koskaan olisi samanlaisessa tilanteessa. Valtio ei joutunut tähän vaikeaan asemaan normaalisti kilpailevien, liiketoimintaan liittyvien hankintojen vuoksi vaan sota-alusten hankintaan liittyen, mitä ei voida pitää "liiketoiminnallisena" hankintana. Kuten koko Euroopan unionin eri valtioiden puolustuspolitiikassa on tapana, Alankomaat oli periaatteessa varannut tehtävän kotimaiselle teollisuudelle, tässä tapauksessa KSG:lle. Avointa, kilpailevaa tarjousmenettelyä ei järjestetty. Tämä poliittinen päätös ei muutu kaupalliseksi silloin, jos telakka joutuu vaikeuksiin ja tarvitsee valtion tukea selviytyäkseen ja fregattien valmistumisen turvaamiseksi. Toisin sanoen kun otetaan huomioon, että kyseessä on poliittinen päätös, joka piti turvata, valtio ei voi väittää, että telakalle myönnetty tuki olisi oikeutettua siitä syystä, että yksityinen yritys olisi vastaavassa tilanteessa toiminut samaan tapaan. Kun otetaan huomioon alkuperäinen poliittinen päätös ja tarkoitus turvata tämän päätöksen täytäntöönpano, valtio toimii ja esiintyy jatkuvasti valtiovallan ominaisuudessa. Näin ollen ei voida erottaa toisistaan valtiolle neljän fregatin hankinnasta sopimuksen tehneenä asiakkaana ja toisaalta valtiovallan ominaisuudessa kuuluvia velvoitteita. Tästä syystä toimenpiteitä on arvioitava perustamissopimuksen 87 ja 296 artiklan nojalla.

7.3 Yksityistäminen: Damenille mahdollisesti myönnetty tuki

(79) Komissio myöntää, että Alankomaat on toiminut melko avoimesti ja että kilpailijat ovat hyvinkin voineet olla tietoisia KSG:n yksityistämisaikeista ja niillä on ollut mahdollisuus ilmaista kiinnostuksensa. Alankomaiden toimittamassa asiantuntijaraportissa vahvistetaan, että Damen on maksanut KSG:stä markkinahinnan (ja enemmänkin). Raportin mukaan negatiivinen arvo oli 150-200 miljoonaa guldenia, mikä on selvästi alempi kuin negatiivinen hinta. Komissio pyysi riippumatonta asiantuntijaa suorittamaan raportin vasta-arvioinnin. Asiantuntija arvosteli useita kohtia laskelmassa, jonka perusteella KSG:n arvo on laskettu alkuperäisessä raportissa. Vaikka tämä arvostelu otetaan huomioon, se ei juurikaan vaikuta lopputulokseen. Asiantuntija päätyykin suurin piirtein samaan kokonaisarvoon. Näin ollen komissio katsoo sille esitetyn perusteella, että hinta, jolla KSG myytiin Damenille, ei sisällä ostajan hyväksi tulevaa valtiontukea.

7.4 Arviointi pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen kannalta

(80) Ei ole epäilystä siitä, että Alankomaiden toteuttamat toimenpiteet rahoitettiin valtion varoista ja että ne tarjosivat etua tietyille yrityksille eli KSG:lle ja epäsuorasti sen uudelle osakkeenomistajalle Damenille. Selvää on myös se, että toimenpiteet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä KSG:n valmistamilla tuotetyypeillä käydään vilkasta kauppaa. Tästä syystä toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisen valtiontuen määritelmän mukaisia.

(81) Komissio on tutkinut, voidaanko EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksia soveltaa. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksien perusteella tuki voitaisiin tällöin todeta yhteismarkkinoille soveltuvaksi. On kuitenkin todettava, että kyseiset toimenpiteet: a) eivät ole yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea; b) niitä ei ole tarkoitettu luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi ja c) ne eivät ole tarpeen Saksan jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi. Myöskään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohdan poikkeuksia ei voida soveltaa; kyseessä ei nimittäin ole tuki taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, eikä Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen myönnetty tuki.

(82) Alankomaat ei ole myöskään yrittänyt oikeuttaa tukea 81 kohdassa mainituilla perusteilla.

(83) Komissio huomauttaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen ensimmäisen osan - tuki tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen - osalta, että tuen kohteena ei ollut esimerkiksi tutkimus ja kehitys, ympäristönsuojelu tai pk-yritysten tekemät investoinnit. On ilmeistä, että tuen kohteena oli KSG:n pelastaminen ja rakenneuudistus. Tästä syystä komissio on arvioinut tukea pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen ja osittain asetuksen (EY) N:o 1540/98 nojalla.

(84) Alankomaat on pelastanut koko yrityksen, ja rakenneuudistussuunnitelma koski yrityksen kaikkia toimintoja. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan kuuluvat toiminnot liittyvät erottamattomasti laivaston alusten rakentamiseen, koska niillä on yhteiset laitteistot ja jossakin määrin myös yhteiset työntekijät ja juridinen rakenne. Näin ollen seuraava arviointi koskee myös KSG:n sotilasalan toimintoja. Itse asiassa näyttää siltä, että pelastamistuen arviointia lukuun ottamatta ei ole tarpeen erottaa 296 artiklan perusteella oikeutettuja toimenpiteitä niistä, joilla on vaikutusta siviilipuolen tuotantoon ja molempien alojen käyttöön tarkoitettuun tuotantoon. Kuten seuraavasta käy ilmi, sen sijaan oli tarpeen selvittää, missä määrin rakenneuudistustoimenpiteet vaikuttivat siviililaivanrakennukseen asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalan puitteissa. Asetuksen 5 artiklan mukaan komissio voi poikkeuksellisesti pitää pelastus- ja rakenneuudistustukea yhteismarkkinoille soveltuvana sillä edellytyksellä, että se noudattaa vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtion tukea koskevia yhteisön suuntaviivoja. Artiklassa säädetään kuitenkin eräistä lisäedellytyksistä, joiden on myös täytyttävä. Tässä osassa arvioidaan toimenpiteitä pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen perusteella. Asetuksen (EY) N:o 1540/98 nojalla tehtävä arviointi on osassa 7.5.

Vaikeuksissa olevat yritykset

(85) KSG:n voidaan katsoa olleen vaikeuksissa oleva yritys vuodesta 1998 sen vuonna 2000 tapahtuneeseen yksityistämiseen saakka. Se ei nimittäin pystynyt omin varoin tai luotonantajien avustuksella hankkimillaan varoilla lopettamaan tappioita, jotka ilman ulkopuolista valtiovallan tukea olisivat jokseenkin varmasti pakottaneet yrityksen lopettamaan toimintansa lyhyen ajan kuluessa. Tilinpäätösten luvut eivät jätä epäilystä siitä, että konkurssin uhka oli todellinen. Kuten edellä on todettu, valtion vuonna 1998 toteuttamia toimenpiteitä ei voida verrata kaupallisin ehdoin tehtävään pääoman lisäykseen.

Pelastustuki

(86) Vuoden 1998 lopun toimenpiteet, joiden nimellisarvo oli 22,7 miljoonaa euroa, vaikuttivat kokonaisuudessaan pelastustuen tapaan. KSG pystyi näiden toimenpiteiden ansiosta selviytymään ostajan löytämiseen ja rakenneuudistussuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan. Pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa(21) kuvataan selkeästi tällaista tukea koskevat edellytykset.

(87) Ensinnäkin tuen on oltava maksuvalmiustukea, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina, joista peritään markkinakorkoa vastaavaa korkoa. Pääomalainat täyttävät tämän vaatimuksen. Ylimääräinen ennakkomaksu vaikuttaa lainan tapaan, mutta siitä ei tarvitse maksaa korkoa.

(88) Toiseksi tuen määrä on rajattava yrityksen toiminnan jatkumisen kannalta välttämättömään. Komissio toteaa, että tämä ehto on täyttynyt. Yksityistämistä edeltäneellä ajanjaksolla käytettiin suurempi summa rakenneuudistustoimenpiteisiin. Lisäksi vuoden 1999 vuosikertomuksessa mainitaan taloudellisen tilanteen olevan vaikea tuesta huolimatta.

(89) Kolmanneksi tuki on myönnettävä ainoastaan siksi ajaksi, joka tarvitaan välttämättömien ja toteuttamiskelpoisten uudistustoimenpiteiden määrittelemiseksi. Ajanjakso ei yleensä saa ylittää kuutta kuukautta, mutta tässä tapauksessa lopullinen yksityistäminen, joka oli uudistussuunnitelman ehdoton edellytys, toteutui vasta syyskuussa 2000. Viivästys johtui jossakin määrin siitä, että hallitus oli päättänyt supistaa puolustusbudjettia merkittävästi, jolloin syntyi epävarmuutta laivaston tilauksia tulevaisuudessa koskevasta politiikasta. Viivettä aiheuttivat myös yksityistämissopimuksen tekemiseen liittyneet vaikeudet, ja KSG:n tilanne heikkeni samalla huomattavasti. Tässä erityistapauksessa komissio voi hyväksyä kyseisen jakson pidemmän keston.

(90) Pääomalainat oli alun perin myönnetty alle 12 kuukauden jaksolle. Kun kävi ilmi, että yksityistäminen ei onnistu mainitun ajan kuluessa, takaisinmaksua lykättiin ilman eri toimenpiteitä yksityistämissopimuksen tekemiseen saakka. Ennakkomaksun vaikutus taas ulottuu pidemmälle, koska maksut oli alun perin suunniteltu vuosille 2002 ja 2003.

(91) Lopuksi tukea on voitava perustella vakavilla sosiaalisilla syillä, eikä se saa horjuttaa toimialan tasapainoa muissa jäsenvaltioissa. Komissio voi sotilastuotantoon liittyvän perusteen lisäksi ottaa huomion myös sen, että KSG on Zeelandin läänin suurin työnantaja. Äkillinen, hallitsematon konkurssi ilman minkäänlaista sosiaalista suunnitelmaa aiheuttaisi vakavia sosiaalisia ongelmia. Komissio katsoo siirtymäjakson ajalta, että muiden jäsenvaltioiden toimialan tasapainoon kohdistuva haitta on vähäinen. Tukea käytettiin kylläkin velkojen kattamiseen useiden projektien osalta, joista suurin osa toteutettiin ulkomaisille ostajille.

(92) On todettava, että pääomatuki täyttää suuntaviivojen ehdot, mutta että ylimääräinen ennakkomaksu ei täytä ehtoja tuen muodon ja sen vaikutusajan osalta. Sen osuus koko pelastustuesta on kuitenkin vain 30 prosenttia, mikä vastaa laivaston toimintojen osuutta koko liikevaihdosta. Tästä syystä tukea voidaan pitää oikeutettuna perustamissopimuksen 296 artiklan nojalla. Siltä osin kuin pelastustuki ei muuta muiden kuin erityiseen sotilaskäyttöön tarkoitettujen tuotteiden kilpailutilannetta yhteisön markkinoilla, komissio toteaa, että joulukuussa 1998 päätettyä pelastustukea on pidettävä yhteismarkkinoille soveltuvana.

Rakenneuudistustuki

(93) Seuraavat tuen osat (nykyarvo vuoden 2000 lopussa) kuuluvat pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 11 kohdan rakenneuudistustuen määritelmän piiriin. KSG sai ensinnäkin uudella pääomalainalla varoja, joita se ei olisi pystynyt hankkimaan markkinaehdoin. Laina kuului valtion, Zeelandin läänin ja Damenin väliseen yksityistämissopimukseen, jota 7.2 osassa esitetyistä syistä ei voida oikeuttaa väittämällä, että kyseessä on yksityisenä sijoittajana tai yksityisenä ostajana toimiminen. Tämän tuen nimellisarvo on 70 miljoonaa guldenia (31,8 miljoonaa euroa). Sama koskee 35 miljoonan guldenin (15,9 miljoonan euron) alkuperäistä pääomalainaa, joka myönnettiin vuonna 1998(22). Tämän vahvistaa se, että Damen on muuttanut 100 miljoonaa guldenia (45,4 miljoonaa euroa) lainoja osakepääomaksi. Toiseksi myös ennakkomaksun tuen osuutta - 1,41 miljoonaa euroa - on pidettävä rakenneuudistustukena, koska sitä käytettiin rakenneuudistustukena aina yksityistämisen loppuun saattamista seuranneeseen ajanjaksoon asti. Kuten 15 kohdassa todettiin, korottoman lainan odotettu tukivaikutus on lisäksi 6,0 miljoonaa euroa. Näin ollen on todettava, että KSG sai rakenneuudistustukea yhteensä 55,1 miljoonaa euroa.

(94) Komissio arvioi tukea pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 3.2.2 osan perusteella.

Kysymys siitä, voidaanko yritykselle antaa tukea

(95) Kuten 85 kohdassa todetaan, KSG:tä on pidettävä suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksiin joutuneena yrityksenä.

Elinkelpoisuuden palauttaminen

(96) Kuten pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 3134 kohdassa todetaan, komissio voi todeta rakenneuudistustuen yhteismarkkinoille soveltuvaksi vain, mikäli on laadittu rakenneuudistussuunnitelma, joka takaa yrityksen elinkelpoisuuden palautumisen. Komissio huomauttaa ensinnäkin, että Damenin halukkuutta ostaa yritys ja sijoittaa siihen huomattavia summia rahaa on pidettävä vahvana osoituksena KSG:n jäljellä olevien toimintojen elinkelpoisuudesta.

(97) Rakenneuudistussuunnitelmaan kuuluu useimpien sellaisten toimintojen lopettaminen tai myynti, jotka eivät kuulu KSG:n ydintoimintoihin. Jäljelle jäävien toimintojen osalta Damen alkoi 6 osassa kuvatulla tavalla käsitellä aiempien vuosien tappioiden syitä ja asetti selvät tavoitteet tuottavuuden palauttamiselle tulevaisuudessa. Komissio katsoo, että Alankomaiden laivaston laivanrakennuksen, jahtien rakennuksen ja laivankorjaustoiminnan ennusteet on perusteltu hyvin. Komissio huomauttaa, että mikään muu osapuoli ei ole väittänyt, että megajahtien ja erityistyöalusten rakennuksen markkinasegmenteillä olisi vaikeuksia. Yhdistynyt kuningaskunta on päinvastoin huomautuksissaan vahvistanut, että megajahtien markkinat ovat kasvamassa. Damenin rakenneuudistussuunnitelma perustuu laivankorjaustoiminnan osalta varovaiseen arvioon näiden markkinoiden kehityksestä.

(98) Suurin epävarmuus liittyy edelleen muuhun laivanrakennustoimintaan. Kuten edellä on jo todettu, KSG:llä on rakenteellinen ongelma, joka liittyy koko kapasiteetin hyödyntämiseen sopivilla tilauksilla, jotka voidaan toteuttaa sotilastilausten välissä. Koska Alankomaiden laivastolla ei ole konkreettisia tilaussuunnitelmia, näkymät ovat epävarmat erityisesti vuodesta 2007 alkaen.

(99) Vasta tulevaisuudessa nähdään, onnistuuko Damen hankkimaan laivaston tilauksia kolmansilta mailta: ennen sopimusten allekirjoittamista on tavallisesti oltu yhteyksissä ja käyty neuvotteluja viiden vuoden ajan. Komissio huomauttaa, että kilpailu on kovaa tällä toimialalla, mutta komissio on samalla tietoinen siitä, että melko pieni määrä tilauksia voi riittää "täyttämään" kapasiteetin, eikä komissiolla ole ainakaan viitteitä siitä, että Damenin tähän asiaan liittyvät suunnitelmat epäonnistuisivat. Komissio toistaa myös sen seikan, että Damenilla on jo vahva markkina-asema erikoistuneiden työalusten markkinasegmentillä ja sillä on laivanrakennusalalle poikkeuksellisen suuri myyntiorganisaatio. On selvää, että Damen voi joutua hyväksymään siviililaivanrakennuksessa matalammat tuottoprosentit, ja on vaikea sulkea pois satunnaisten tappioiden mahdollisuutta, mutta olisi liioitellun pessimististä pitää siviililaivanrakennustoimintaa pelastus- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa tarkoitettuna "rakenteellisesti tappiollisena" toimintana.

(100) Komissio toteaa näin ollen, että tulevien toimintaedellytysten lähtökohtia on pidettävä kohtuullisina ja realistisina. Damenin rakenneuudistussuunnitelma antaa komissiolle riittävän luottamuksen KSG:n elinkelpoisuuden palauttamisesta.

Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen

(101) Suuntaviivojen 35 ja 39 kohdan mukaan kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Tässä tapauksessa KSG ja Damen ovat rajoittaneet haitallisia vaikutuksia merkittävästi lopettamalla tai myymällä valtaosan muista kuin ydintoiminnoista ja keskittymällä siviililaivanrakennustoiminnassa megajahtien ja erikoistuneiden työlaivojen suotuisasti kehittyville markkinasegmenteille. Työpaikkoina ja liikevaihtona tarkasteltuna tuotantomäärä on laskenut huomattavasti. Työpaikkojen määrä laski vuoden 1994 ja syyskuun 2000 välillä 2309 täysaikaisella työpaikalla. Liikevaihto laski 50 prosenttia.

(102) Komissio katsoo näin ollen, että toteutetut kapasiteetin supistukset muissa kuin ydintoimintoihin kuuluvissa toiminnoissa riittävät tuen odotettavasti aiheuttamien haitallisten vaikutusten lieventämiseen; lisäksi on vältetty kilpailun kohtuuton vääristyminen muilla kuin ydintoimintoihin kuuluvilla aloilla. Laivanrakentamisen ja -korjauksen arviointi asetuksen (EY) N:o 1540/98 kannalta on esitetty osassa 7.5.

Tuen rajaaminen välttämättömään

(103) Tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai sen yritysryhmän käytettävissä olevat varat, johon yritys kuuluu (pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 40 kohta). Tarkasteltavana olevassa asiassa tukisumma vastaa "negatiivista hintaa", jolla Damen oli valmis ostamaan KSG:n kaikkine velkoineen ja keskeneräisine sopimuksineen(23). Tästä voidaan päätellä, että tuen odotettiin riittävän sekä rakenneuudistuskustannusten kattamiseen siltä osin kuin KSG:n omat varat eivät riittäneet että riittävän voiton saamiseen sijoitetulle pääomalle jäljellä olevien toimintojen avulla. Tästä lähtökohdasta vaikuttaa siltä, että rakenneuudistussuunnitelmassa käytetty voittoennuste ei ollut kohtuuttoman korkea.

(104) Komissio on tutkinut KSG:n velkojen määrän ja todennut, että pelastustuesta huolimatta rahoitusongelmia esiintyi yksityistämiseen saakka. Pankit olivat supistaneet luototustaan merkittävästi eikä valtio halunnut myöntää lisäpääomaa ennen yksityistämissopimuksen tekemistä. Yksityistämisen jälkeen nettokassavirta muuttui selvästi positiiviseksi. Todellisuudessa 31 päivän joulukuuta 2000 taseessa kassatilanne oli [...] miljoonaa euroa suunnitellun [...] miljoonan euron asemesta. Tämä vastaa kuitenkin fregattien osien maksamista (kustannuspaikka "keskeneräiset työt vähennettynä ennakoilla" oli [...] miljoonaa euroa negatiivinen suunnitellun 8 miljoonan euron negatiivisen summan asemesta) ja [...]-projektista ja muutosta johtuvia rahoitustarpeita. Yhtiöllä ei ollut kassaylijäämää, jota olisi voitu käyttää aggressiivisiin, markkinoita häiritseviin toimintoihin, jotka eivät liittyneet rakenneuudistusprosessiin.

(105) Damenin osuuteen kuuluvat ensinnäkin merkittävät riskit, jotka se otti vastaan rakenteilla olevien fregattien valmistumisesta antamallaan takuulla. Toiseksi Damen on, kuten edellä on todettu, muuttanut 100 miljoonaa guldenia (45,4 miljoonaa euroa) lainoja osakepääomaksi.

(106) Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että tuki oli rajattu välttämättömään, kuten pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa edellytetään.

Muut edellytykset

(107) Pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 43 kohdan mukaan komissio katsoo suunnitelman tai velvoitteiden noudattamatta jättämisen tuen väärinkäytöksi. Komissio vaatii suuntaviivojen 45 ja 46 kohdan mukaan vuosittaisen kertomuksen rakenneuudistuksesta.

(108) Komissio toteaa yhteenvetona, että pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen edellytyksiä on noudatettu.

7.5 Arviointi asetuksen (EY) N:o 1540/98 kannalta

(109) Komissio noudattaa laivanrakennusalan rakenteellisista vaikeuksista johtuen tiukkaa politiikkaa tällä toimialalla toimivien yritysten rakenneuudistustuen suhteen. Politiikka on määritetty erityisesti asetuksen (EY) N:o 1540/98 5 artiklassa, joka koskee rakenneuudistustukea. Tällaista tukea myönnettäessä on noudatettava pelastus- ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen lisäksi myös eräitä erityisvaatimuksia.

(110) Rakenneuudistustoimenpiteet vaikuttavat asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan kuuluvaan siviililaivanrakennukseen seuraavasti:

- Vuoden 1999 tappioista 7,1 miljoonaa euroa johtuu siviililaivanrakennuksesta tai liittyy siihen(24).

- Kaikki muiden kuin ydintoimintojen poistamisesta ja jäljellä olevien velkojen maksamisesta johtuvat kustannukset liittyvät laivanrakennuksen ja UAE [...] -projektin ulkopuolisiin toimintoihin. Ne eivät liity siviililaivanrakennustoimintoihin.

- Muutto vaikuttaa sotilaslaivanrakennukseen, asetuksen (EY) N:o 1540/98 alaiseen siviililaivanrakennukseen sekä osaan jahtien rakennuksesta. Komissio osoittaa näiden toimintojen odotetun liikevaihdon perusteella 8 prosenttia kustannuksista eli 3,1 miljoonaa euroa asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan kuuluville toiminnoille(25).

- Jahtien rakentamiseen tehdyillä sijoituksilla ei ole vaikutusta asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan kuuluvalle siviililaivanrakennukselle.

- Tieto- ja viestintätekniikkaan odotettavasti tehtävästä sijoituksesta on etua kaikille laivanrakennustoiminnoille, myös jahtien rakennukselle ja laivankorjaustoiminnalle. Komissio osoittaa muuttoon liittyvää laskelmaa vastaavan laskelman perusteella tähän 11,9 prosenttia kustannuksista eli 0,3 miljoonaa euroa.

On todettava, että noin 10,5 miljoonaa euroa (7,2 prosenttia) rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista voidaan pitää asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan kuuluvien laivanrakennustoimintojen kustannuksina. Näin ollen voidaan katsoa, että 7,2 prosenttia kokonaistuesta eli 4 miljoonaa euroa tulee näiden toimintojen eduksi. Komission on tutkittava, onko asetuksessa (EY) N:o 1540/98 asetettuja edellytyksiä noudatettu, voidakseen päättää, voidaanko tätä tuen osaa pitää yhteismarkkinoille soveltuvana.

(111) Ensimmäistä edellytystä - josta säädetään 5 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa - on noudatettu, koska KSG:lle ei ole myönnetty rakenneuudistustukea tietyille rakenneuudistuksen alaisille telakoille myönnettävästä tuesta 2 päivänä kesäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/97 nojalla(26).

(112) Alankomaat ei ole antanut selkeää ja yksiselitteistä sitoumusta siitä, että yritykselle tai sen laillisille seuraajille ei myönnetä uutta pelastus- tai rakenneuudistustukea tulevaisuudessa, kuten 5 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa edellytetään.

(113) Asetuksen (EY) N:o 1540/98 5 artiklan 1 kohdan kolmannen luetelmakohdan mukaan yrityksen on vähennettävä tosiasiallisesti ja peruuttamattomasti laivanrakennus-, laivankorjaus- tai laivakonversiokapasiteettiaan, ja tämän vähennyksen on oltava suhteessa kyseisen tuen määrään. Rakenneuudistus on kuitenkin lisännyt kapasiteettia. Tästä johtuen voidaan erottaa seuraavat vaikutukset:

- Sotilastoimintojen muutos Vlissingen Oostin sijaintipaikkaan vähentää huomattavasti kokoamisen, paneelien rakentamisen, teräksen hitsauksen, putkitöiden ja monien muiden toimintojen vaatiman pinta-alan tarvetta. Kokonaisvaikutus on kuitenkin tehokkuutta ja kapasiteettia kasvattava, mikä johtuu telakoiden kattamisesta. Vlissingenin keskustan tärkeintä telakkaa, jota tällä hetkellä käytetään sotilasfregattien rakentamiseen, ei suljeta. Se, että telakkaa voidaan käyttää pääasiassa muuhun kuin asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan kuuluvaan laivanrakennukseen, ei vastaa sulkemista: telakkaa voidaan käyttää mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluvaan siviililaivanrakennukseen kymmenen vuotta ja telakan toiminta mainittuihin tarkoituksiin liittyy Damenin toimintaan (5 artiklan 1 kohdan 5 ja 6 luetelmakohta).

- Osa Vlissingenin keskustan toimipaikasta, mukaan lukien 500 metriä satamalaituria, myydään. KSG rakentaa kuitenkin tärkeimmän telakan viereen uuden 200 metrin pituisen satamalaiturin. Vlissingen Oostissa satamaa jatkettiin 66 metrin pituisella laiturilla, jotta kahta fregattia voidaan työstää samanaikaisesti. Näin ollen satamien ja laiturien kokonaispituus väheni 234 metriä. Laiturien ja satamien pituus ei kuitenkaan vaikuta olleen tuotannon pullonkaula tukea edeltäneellä jaksolla. Damen on osoittanut, että kaikki satamat ja laiturit olivat tähän saakka käyttökunnossa ja että niitä kaikkia on käytetty viime aikoina. Se ei kuitenkaan osoittanut, että vähennyksestä seuraisi kapasiteetin supistus, joka olisi suhteessa viiden edeltäneen vuoden todelliseen tuotantoon.

- Laivankorjauksen osalta rakenneuudistus vähensi henkilökuntaa vuoden 1998 155 yksiköstä vuoden 2000 139 yksikköön (- 10 prosenttia). Damen ja KSG eivät ole tehneet merkittäviä sijoituksia laivankorjaustelakkaan. Tuotannon arvo on arviolta [...] miljoonaa euroa vuodessa eli merkittävästi vähemmän kuin vuosina 1998 ja 1999. Damen tai Alankomaat eivät ole antaneet lupauksia tuotannon rajoittamisesta, mikäli kysyntä kehittyy odotettua paremmin.

(114) Alankomaat tai Damen eivät komission pyynnöistä huolimatta ole esittäneet hyväksyttävissä olevaa ehdotusta asetuksessa (EY) N:o 1540/98 tarkoitetusta kapasiteetin vähentämisestä. Kun otetaan huomioon kaikki edellä esitetyt vaikutukset, komissio katsoo, että kapasiteettia ei vähennetä tavalla, joka olisi suhteessa tuen määrään asetuksen (EY) N:o 1540/98 5 artiklan 1 kohdan 3-6 luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Näin ollen asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan kuuluvalle siviililaivanrakennukselle myönnettyä tukea - jonka määrä on 4 miljoonaa euroa - on pidettävä yhteismarkkinoille soveltumattomana.

8 PÄÄTELMÄT

(115) Vuoden 1998 pääomalaina ja ylimääräinen ennakkomaksu ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Ne ovat pelastustukea. Tuen osa, joka ei kuulu 296 artiklan soveltamisalaan, soveltuu pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen perusteella yhteismarkkinoille.

(116) Yksityistämissopimus, jolla sekä KSG:n osakkeet että pääomalaina siirrettiin Damenille symbolisella hinnalla, ei sisällä Damenin eduksi myönnettyä valtiontukea.

(117) Vuoden 1998 pääomalaina, ylimääräisen ennakkomaksun korkotuki, uusi pääomalaina ja koroton laina ovat KSG:n eduksi myönnettyä, perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tähän päätelmään ei vaikuta se, että KSG:n konkurssi olisi kasvattanut fregateista aiheutuvia kustannuksia tukea suuremmalla summalla. Alankomaat on vedonnut perustamissopimuksen 296 artiklaan, joka ei kuitenkaan vaikuta asiaan, koska valtaosa tuesta voidaan todeta yhteismarkkinoille soveltuvaksi pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen perusteella. Komissio on todennut, että rakenneuudistussuunnitelma muodostaa kestävän perustan elinkelpoisuuden palauttamiselle ja että tuki on rajoitettu välttämättömään. Kilpailun kohtuuton vääristyminen vältettiin muiden kuin asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan kuuluvien toimintojen osalta. Asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan kuuluvien toimintojen hyväksi myönnetty tuki - jonka määrä on 4 miljoonaa euroa - on kuitenkin todettava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, koska siihen ei liity kapasiteetin vähennystä, joka on suhteessa tuen määrään. Tämä tuen osa on perittävä takaisin tuensaajalta,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Alankomaiden ja Damen Shipyards Groupin, jäljempänä Damen, välinen yksityistämissopimus ei sisällä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Damenin hyväksi.

Koninklijke Schelde Groepin, jäljempänä KSG, rakenneuudistuksen tueksi toteutetut toimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea KSG:n hyväksi.

2 artikla

Alankomaiden KSG:n hyväksi toteuttama tuki, siltä osin kuin se koskee muita kuin asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan kuuluvia toimintoja, soveltuu yhteismarkkinoille.

3 artikla

Alankomaiden KSG:n hyväksi toteuttama 4 miljoonan euron suuruinen tuki, siltä osin kuin se koskee asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan kuuluvia toimintoja, ei sovellu yhteismarkkinoille.

4 artikla

1. Alankomaiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 3 artiklassa tarkoitetun sääntöjenvastaisesti KSG:lle maksetun tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.

2. Tuki on maksettava takaisin viipymättä ja kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan tämän päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon.

5 artikla

Alankomaiden on esitettävä vuosittain kertomus rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta vuoteen 2007 saakka tai sitä myöhempään ajankohtaan, mikäli rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen viivästyy.

6 artikla

Alankomaiden on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 5 päivänä kesäkuuta 2002.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL C 254, 13.9.2001, s. 6.

(2) Katso alaviite 1.

(3) Internet: http://www.schelde.com.

(4) EYVL L 202, 18.7.1998, s. 1.

(5) Internet: http://www.damen.nl.

(6) Lainan myönsi Nederlandse Investeringsbank (Alankomaiden investointipankki) ja sen rahoitukseen osallistuivat talousministeriö (25 miljoonaa guldenia (11,3 miljoonaa euroa)) ja puolustusministeriö (10 miljoonaa guldenia (4,5 miljoonaa euroa)).

(7) Viivästystä aiheutti laivaston materiaalihallinnon epävarmuus. Uusi hallitus oli kesällä 1998 päättänyt supistaa puolustusbudjettia selvästi. Tarkoituksena oli laatia hallituksen kanta, johon kirjattaisiin supistuksen toteuttamisen päälinjat. Tämä asiakirja valmistui tammikuussa 1999 ja se muodostaa laivaston materiaalihallinnon perustan vuoteen 2010 saakka.

(8) Tämä on lainan nettoarvo. Lainan bruttoarvo oli 38,2 miljoonaa euroa, mutta sitä pienensi osittain siihen liittyvä 6,4 miljoonan euron yritysverovaatimus.

(9) Riippumaton asiantuntija on vahvistanut, että 100 miljoonan guldenin luku on realistisin.

(10) EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

(11) Katso alaviite 1.

(12) Defensienota 2000, Tweede Kamer, istuntovuosi 1999-2000, 26900, nrot 1-2.

(13) Näiden lisäkustannusten syyt olivat seuraavat: 1) Velkojat, jotka ovat valmiita toimittamaan fregattien rakentamiseen tarvittavia raaka-aineita vain, mikäli hallitus maksaa myös muihin sopimuksiin liittyvät velat; 2) korkeammat henkilöstökustannukset, joiden avulla työntekijöitä pidäteltiin lähtemästä; 3) fregattien toimituksen jälkeen tulevat lisäkustannukset; 4) konkurssivaihtoehto aiheuttaisi vähintään yhden vuoden viivästymisen ja aiheuttaisi näin ollen lisäkustannuksia fregatteihin liittyvistä toimitussopimuksista ja suuremmat kustannukset vanhojen fregattien pitämisestä käytössä.

(14) Liikesalaisuus.

(15) Asetuksen (EY) N:o 1540/98 1 artikla.

(16) Jahtien rakentaminen ei pysty ottamaan käyttöön muualla KSG:ssä vapaana olevaa kapasiteettia, koska kyseessä on erillinen yritys, jonka tuotannossa tarvitaan toisenlaisia taitoja ja tuotantovälineitä.

(17) Arvio perustuu oletukseen, että kustannukset jakautuvat tasaisesti jaksolle 2002-2007. Damen tai Alankomaat ei ole selvittänyt kustannusten yksityiskohtaista ajallista jakautumista.

(18) Komissio ei kuitenkaan ota huomioon takuita, jotka valtion on annettava tavarantoimittajille. Tällaiset takuut eivät asiakkaan kannalta ole alkuperäisen sopimuksen lisäksi tulevia kustannuksia. Yksityistämisen kulut olivat kuitenkin huomattavasti pienemmät kuin konkurssista syntyvät kulut olisivat olleet.

(19) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.9.1994, yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, Kok. 1994, s. 4103.

(20) Virallista suomenkielista toisintoa ei ole saatavissa.

(21) Kun otetaan huomioon, että pelastustuki myönnettiin kokonaisuudessaan ennen kuin vuoden 1999 pelastus- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat tulivat voimaan, komissio arvioi tätä tukea vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevien suuntaviivojen perusteella (EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12) (virallista suomenkielistä toisintoa ei ole saatavissa). Tämän puitemääräyksen jatkamisesta uusien suuntaviivojen voimaantuloon saakka ilmoitettiin virallisessa lehdessä EYVL C 74, 10.3.1998, s. 31.

(22) Koska vuoden 1998 lainasta maksettiin markkinakorkoa, tuen osuudeksi Damenille luovutuksen yhteydessä jäi edelleen lainan nimellisarvo.

(23) Osassa 6.6 tutkitaan tarkemmin, voitiinko Alankomaiden ja Damenin välisillä neuvotteluilla taata oikea markkinahinta.

(24) 4,9 miljoonaa euroa voidaan suoraan osoittaa johtuvan siviililaivanrakennuksen toiminnoista. 9 miljoonan euron summa liittyy sekä sotilas- että siviilitoimintoihin. Siviililaivanrakennuksen osuus tuesta laskettiin määrittämällä siviililaivanrakennuksen osuus kokonaistuotannosta vuosina 1995-1999. Tämä 7,1 miljoonan euron summa on nykyarvo vuoden 2000 lopussa.

(25) Odotettua liikevaihtoa koskevat tiedot sisältyivät Alankomaiden ja Damenin tekemiin huomautuksiin, sillä ne oli mainittu konsultin tekemässä tutkimuksessa KSG:n arvosta yksityistämisajankohtana. Lukemat perustuvat Damenin odotuksiin due diligence -tutkimuksen suorittamisajankohtana. Komissio katsoo, että intensiivistä jahtien rakentamista koskeva skenaario soveltuu parhaiten laskelman lähtökohdaksi; Damen on vahvistanut tämän käsityksen. Komissio pitää parhaiten soveltuvana jaksoa 2002-2007: vaikka muutto alkoi jo vuonna 2000, sen vaikutukset kapasiteetin käyttöön näkyvät vasta vuonna 2002. Vuotta 2007 myöhempiä arvioita ei ole käytettävissä, eivätkä ne kuitenkaan olisi luotettavia. Muutto vaikuttaa jahtien rakentamiseen vain siltä osin kuin työmäärä ylittää tarkoitusta varten uudelleen varustellun telakan kapasiteetin (toiminnon liikevaihdoksi arvioidaan [...] miljoonaa guldenia, mikä vastaa kyseisen vuoden tilauskannan arvoa; tilaukset suoritetaan kokonaisuudessaan uudelleen varustellulla telakalla, kun taas vuoden 2004 hieman korkeampi luku toteutetaan osittain vanhalla sotilastelakalla). Näiden lähtökohtien perusteella laskettiin, että "täydennystilaukset" muodostavat [...] prosenttia odotetusta kokonaisliikevaihdosta, jolle aiheutuu seurauksia muutosta. Onkin totta, että "täydennystilaukset" voivat sisältää kolmansille maille rakennettavia laivaston aluksia, jolloin asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan kuuluvan siviililaivanrakennuksen osuus liikevaihdosta, jolle aiheutuu seurauksia muutosta, on vastaavasti pienempi. Myös tämänhetkisen tilauskannan perusteella vaikuttaa siltä, että siviililaivanrakennuksen osuus jää pienemmäksi kuin yksityistämisen aikaan oletettiin. Toisaalta kuitenkin asetuksen soveltamisalaan kuuluvan siviililaivanrakennuksen osuus saattaa kasvaa vuoden 2007 jälkeen, varsinkin jos sotilastilauksia rajoitetaan. Tästä syystä komissio pitää 8,0 prosentin osuutta parhaana käytettävissä olevana arviona.

(26) EYVL L 148, 6.6.1997, s. 3.