EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2018/1726,

annettu 14 päivänä marraskuuta 2018,

vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavasta Euroopan unionin virastosta (eu-LISA) sekä asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätöksen 2007/533/YOS muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 74 artiklan, 77 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan, 78 artiklan 2 kohdan e alakohdan, 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan, 82 artiklan 1 kohdan d alakohdan, 85 artiklan 1 kohdan, 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 88 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1987/2006 (2) ja neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS (3). Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että komissio vastaa SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista siirtymäkauden ajan. Siirtymäkauden jälkeen vastuu SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista ja viestintäinfrastruktuurin tietyistä osista siirtyy tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle.

(2) Viisumitietojärjestelmä (VIS) perustettiin neuvoston päätöksellä 2004/512/EY (4). Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 767/2008 (5) säädetään, että komissio vastaa VIS-järjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista siirtymäkauden ajan. Siirtymäkauden jälkeen vastuu VIS:n keskusjärjestelmän ja kansallisten rajapintojen operatiivisesta hallinnoinnista sekä viestintäinfrastruktuurin tietyistä osista siirtyy tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle.

(3) Eurodac-järjestelmä perustettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 2725/2000 (6). Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 407/2002 (7) säädettiin tarvittavat täytäntöönpanosäännöt. Kyseiset säädökset kumottiin ja korvattiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 603/2013 (8)20 päivästä heinäkuuta 2015.

(4) Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto, joka tunnetaan yleisesti nimellä eu-LISA, perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1077/2011 (9) vastaamaan SIS-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien ja niiden viestintäinfrastruktuurien tiettyjen osien operatiivisesta hallinnoinnista sekä mahdollisesti myös muiden vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista, edellyttäen että erilliset unionin säädökset hyväksytään. Asetusta (EU) N:o 1077/2011 muutettiin asetuksella (EU) N:o 603/2013, jotta voitiin ottaa huomioon Eurodac-järjestelmään tehdyt muutokset.

(5) Koska tietokantoja hallinnoivan viranomaisen täytyi olla oikeudellisesti, hallinnollisesti ja taloudellisesti riippumaton, se perustettiin sääntelyvirastona, jäljempänä ”virasto”, joka on oikeushenkilö. Viraston kotipaikaksi sovittiin Tallinna, Viro. Koska SIS II- ja VIS-järjestelmien teknistä kehittämistä ja operatiivisen hallinnoinnin valmistelua on jo toteutettu Strasbourgissa, Ranskassa, ja näiden järjestelmien varayksikkö on SIS II- ja VIS-järjestelmiä koskevissa unionin säädöksissä vahvistettujen sijaintipaikkojen mukaisesti sijoitettu Sankt Johann im Pongauhun, Itävaltaan, järjestelyä ei ole syytä muuttaa. Myös Eurodac-järjestelmän operatiiviseen hallinnointiin liittyvät tehtävät suoritetaan jatkossa Strasbourgissa, Ranskassa, ja Eurodacin varayksikkö perustetaan Sankt Johann im Pongauhun, Itävaltaan. Näissä kahdessa paikassa olisi toteutettava myös yhtäältä muiden vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien tekninen kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi sekä toisaalta sellainen varayksikkö, jonka avulla varmistetaan laaja-alaisen tietojärjestelmän toiminta kyseisen laaja-alaisen tietojärjestelmän häiriötapauksessa. Jotta varayksikön mahdollinen käyttö voitaisiin maksimoida, kyseistä yksikköä voitaisiin hyödyntää myös järjestelmien samanaikaiseen käyttöön edellyttäen, että se pystyy edelleen varmistamaan niiden toiminnan yhden tai useamman järjestelmän häiriötapauksessa. Koska järjestelmät edellyttävät korkeaa turvallisuus- ja käytettävyystasoa ja ovat tehtävien hoitamisen kannalta keskeisiä, viraston hallintoneuvoston, jäljempänä ”hallintoneuvosto”, olisi voitava ehdottaa, edellyttäen, että se on perusteltua riippumattoman vaikutustenarvioinnin ja kustannus-hyötyanalyysin perusteella, toisen erillisen teknisen toimipaikan perustamista joko Strasbourgiin tai Sankt Johann im Pongauhun tai tarpeen mukaan molemmille paikkakunnille järjestelmien isännöimiseksi, jos nykyisten teknisten toimipaikkojen isännöintivalmiudet eivät enää riitä. Hallintoneuvoston olisi kuultava komissiota ja otettava komission näkemykset huomioon, ennen kuin se ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä ”budjettivallan käyttäjä”, aikomuksestaan toteuttaa kiinteistöihin liittyviä hankkeita.

(6) Sen jälkeen kun virasto aloitti toimintansa 1 päivänä joulukuuta 2012, se otti hoitaakseen VIS-järjestelmään liittyvät tehtävät, jotka oli asetuksella (EY) N:o 767/2008 ja neuvoston päätöksellä 2008/633/YOS (10) osoitettu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle. Huhtikuussa 2013 virasto otti SIS II-järjestelmän käyttöönoton jälkeen hoitaakseen myös SIS II -järjestelmään liittyvät tehtävät, jotka oli osoitettu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle asetuksella (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksellä 2007/533/YOS, ja kesäkuussa 2013 Eurodac-järjestelmään liittyvät tehtävät, jotka oli osoitettu komissiolle asetuksilla (EY) N:o 2725/2000 ja (EY) N:o 407/2002.

(7) Ensimmäisessä viraston toimintaa koskevassa arvioinnissa, joka toteutettiin kaudella 2015–2016 riippumattoman ulkoisen arvioinnin pohjalta, todettiin, että virasto hoitaa tehokkaasti laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin ja muut sille osoitetut tehtävät mutta myös, että asetukseen (EU) N:o 1077/2011 olisi tehtävä useita muutoksia, kuten viestintäinfrastruktuuriin liittyvien tehtävien siirtäminen komissiolta virastolle. Komissio otti ulkoisen arvioinnin perusteella huomioon politiikan, lainsäädännön ja tilanteen kehityksestä johtuvat muutokset ja ehdotti erityisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA) toiminnasta 29 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan kertomuksessa, jäljempänä ”arviointikertomus”, että viraston toimeksiantoa laajennetaan niin, että se voi toteuttaa tehtävät, jotka perustuvat lainsäädäntövallan käyttäjien hyväksymiin lainsäädäntöehdotuksiin uusien järjestelmien hallinnoinnin osoittamisesta virastolle, sekä tehtävät, joita tarkoitetaan komission 6 päivänä huhtikuuta 2016 antamassa tiedonannossa ”Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi”, tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän 11 päivänä toukokuuta 2017 antamassa loppuraportissa ja komission 16 päivänä toukokuuta 2017 antamassa tiedonannossa ”Seitsemäs raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia”, sillä edellytyksellä, että asiaankuuluvat unionin säädökset hyväksytään tarvittaessa. Virastolle olisi annettava tehtäväksi erityisesti kehittää ratkaisuja, jotka koskevat yhteentoimivuutta, joka on määritelty 6 päivänä huhtikuuta 2016 annetussa tiedonannossa mahdollisuudeksi vaihtaa ja jakaa tietoja tietojärjestelmien välillä. Yhteentoimivuutta koskevien toimien yhteydessä olisi tarvittaessa käytettävä ohjeena komission 23 päivänä maaliskuuta 2017 antamaa tiedonantoa ”Eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet – täytäntöönpanostrategia”. Kyseisen tiedonannon liitteessä 2 esitetään yleiset suuntaviivat, suositukset ja parhaat käytännöt yhteentoimivuuden saavuttamiseksi tai ainakin sellaisen toimintaympäristön luomiseksi, jossa voidaan saavuttaa parempi yhteentoimivuus, kun suunnitellaan, toteutetaan ja hallinnoidaan eurooppalaisia julkisia palveluja.

(8) Arviointikertomuksessa todetaan myös, että viraston toimeksiantoa olisi laajennettava, jotta se voi antaa jäsenvaltioille neuvoja kansallisten järjestelmien liittämisestä sen hallitsemien laaja-alaisten tietojärjestelmien keskusjärjestelmiin, jäljempänä ”järjestelmät”, ja pyydettäessä tapauskohtaista apua ja tukea sekä komission yksiköille apua ja tukea uusiin järjestelmiin liittyvissä teknisissä kysymyksissä.

(9) Virastolle olisi annettava tehtäväksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/2226 (11) perustetun rajanylitystietojärjestelmän (EES) valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi.

(10) Virastolle olisi myös annettava tehtäväksi hallinnoida operatiivisesti DubliNetiä, komission asetuksen (EY) N:o 1560/2003 (12) 18 artiklalla perustettua erillistä suojattua sähköistä tiedonsiirtokanavaa, jota jäsenvaltioiden toimivaltaisten turvapaikkaviranomaisten olisi käytettävä tietojen vaihtamiseen kansainvälistä suojelua hakevista henkilöistä.

(11) Virastolle olisi lisäksi annettava tehtäväksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1240 (13) perustetun EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi.

(12) Viraston päätehtävänä olisi edelleen oltava SIS II-, VIS-, Eurodac- ja EES-järjestelmien, DubliNetin ja ETIAS-järjestelmän ja, jos niin päätetään, muiden vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiiviseen hallinnointiin liittyvien tehtävien hoitaminen. Viraston olisi myös vastattava teknisistä toimenpiteistä, joita sille osoitetut ei-normatiiviset tehtävät edellyttävät. Nämä tehtävät eivät saisi vaikuttaa normatiivisiin tehtäviin, jotka on varattu komissiolle yksin tai komitean avustamana järjestelmiä koskevien unionin säädösten mukaisesti.

(13) Viraston olisi voitava toteuttaa teknisiä ratkaisuja, jotta täytetään järjestelmiä koskevissa unionin säädöksissä säädetyt käytettävyysvaatimukset, noudattaen samalla täysin kyseisten säädösten erityissäännöksiä, jotka koskevat kunkin järjestelmän teknistä rakennetta. Jos kyseiset tekniset ratkaisut edellyttävät järjestelmän jäljentämistä tai järjestelmän komponenttien jäljentämistä, olisi suoritettava riippumaton vaikutustenarviointi ja kustannus-hyötyanalyysi ja hallintoneuvoston olisi tehtävä päätös komissiota kuultuaan. Vaikutustenarvioinnissa olisi myös tutkittava nykyisten teknisten toimipaikkojen isännöintivalmiuksiin liittyvät tarpeet tällaisten teknisten ratkaisujen kehittämiseksi sekä nykyiseen operatiiviseen rakenteeseen liittyvät mahdolliset riskit.

(14) Ei ole enää perusteltua, että komissio vastaa tietyistä järjestelmien viestintäinfrastruktuuriin liittyvistä tehtävistä, ja kyseiset tehtävät olisi sen vuoksi siirrettävä virastolle, jotta voidaan parantaa viestintäinfrastruktuurin hallinnoinnin johdonmukaisuutta. Komission olisi kuitenkin edelleen hoidettava talousarvion toteuttamiseen, hankintoihin, uusimisiin ja sopimusasioihin liittyvät tehtävät niiden järjestelmien osalta, jotka käyttävät EuroDomainia, TESTA-ng-verkkopalvelun (uuden sukupolven Euroopan laajuiset julkishallinnon telematiikkapalvelut) tarjoamaa suojattua viestintäinfrastruktuuria, joka perustettiin osana Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 922/2009/EY (14) perustettua ISA-ohjelmaa ja jota jatkettiin osana Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2015/2240 (15) perustettua ISA2-ohjelmaa.

(15) Viraston olisi voitava antaa viestintäinfrastruktuurin toimittamiseen, käyttöönottoon, ylläpitoon ja valvontaan liittyvät tehtävät ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yksiköille tai yhteisöille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (16) mukaisesti. Virastolla olisi oltava käytettävissään riittävästi talousarvio- ja henkilöresursseja, jotta sen tehtävien ulkoistaminen ulkopuolisille yksityisille yhteisöille ja elimille jäisi mahdollisimman vähäiseksi.

(16) Viraston olisi suoritettava edelleen tehtävät, jotka liittyvät SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien ja muiden sen hallinnoitavaksi tulevaisuudessa osoitettavien järjestelmien tekniseen käyttäjäkoulutukseen.

(17) Voidakseen edistää näyttöön perustuvaa unionin muuttoliike- ja turvallisuuspoliittista päätöksentekoa ja järjestelmien moitteettoman toiminnan valvontaa viraston olisi laadittava ja julkaistava tilastoja sekä tuotettava tilastoraportteja ja asetettava ne asiaankuuluvien toimijoiden saataville järjestelmiä koskevien unionin säädösten mukaisesti, jotta voidaan esimerkiksi valvoa neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 (17) täytäntöönpanoa ja suorittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1624 (18) mukaisia riskianalyyseja ja haavoittuvuusarviointeja.

(18) Olisi oltava mahdollista antaa virastolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67–89 artiklan nojalla tehtäväksi myös uusien laaja-alaisten tietojärjestelmien valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi. Esimerkkejä tällaisista järjestelmistä voisivat olla niiden jäsenvaltioiden määrittämistä koskeva keskitetty järjestelmä, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden rikostuomioita koskevia tietoja, eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS-TCN-järjestelmä) täydentämiseksi ja tukemiseksi tai tietokonepohjainen järjestelmä rajatylittävää tietojenvaihtoa varten siviili- ja rikosoikeudenkäynneissä (e-CODEX). Tällaisia järjestelmiä olisi kuitenkin osoitettava viraston hallinnoitaviksi ainoastaan myöhemmin annettavilla erillisillä unionin säädöksillä, joiden antamista edeltää vaikutustenarviointi.

(19) Tutkimustoimintaan liittyvää viraston toimeksiantoa olisi laajennettava, jotta voidaan parantaa sen edellytyksiä esittää ennakoivammin asianmukaisia ja tarvittavia teknisiä muutoksia järjestelmiin. Viraston ei olisi voitava seurata pelkästään järjestelmien operatiivisen toiminnan kannalta merkityksellisten tutkimustoimien toteuttamista, vaan sen olisi voitava myös osallistua Euroopan unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman asiaankuuluvien osien toteuttamiseen, jos komissio siirtää virastolle tarvittavan toimivallan. Viraston olisi toimitettava tiedot tällaisesta seurannasta vähintään kerran vuodessa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja henkilötietojen käsittelyn osalta Euroopan tietosuojavaltuutetulle.

(20) Komission olisi voitava osoittaa virastolle tehtäväksi sellaisten kokeiluluonteisten pilottihankkeiden toteuttaminen, joiden tarkoituksena on toiminnan toteutettavuuden ja sen hyödyllisyyden selvittäminen ja jotka voidaan toteuttaa ilman perussäädöstä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti. Lisäksi komission olisi voitava ilmoitettuaan asiasta Euroopan parlamentille osoittaa virastolle asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti talousarvion toteuttamistehtäviä, jotka liittyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 515/2014 (19) käyttöön otetusta ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä rahoitettuihin soveltuvuusselvityksiin. Viraston olisi voitava myös suunnitella ja toteuttaa testaustoimia, jotka koskevat ainoastaan tämän asetuksen ja järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien unionin säädösten soveltamisalaan kuuluvia asioita, kuten virtualisointikonseptien testaamista. Kun viraston tehtäväksi annetaan pilottihankkeen toteuttaminen, sen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan unionin tiedonhallintastrategiaan.

(21) Viraston olisi annettava jäsenvaltioille niiden pyynnöstä neuvoja kansallisten järjestelmien liittämisestä keskusjärjestelmiin, kun siitä säädetään kyseisiä järjestelmiä koskevissa unionin säädöksissä.

(22) Viraston olisi myös annettava jäsenvaltioille niiden pyynnöstä tapauskohtaista tukea tässä asetuksessa säädettyä menettelyä noudattaen, jos se on tarpeen poikkeuksellisten turvallisuuteen tai muuttoliikkeeseen liittyvien haasteiden tai tarpeiden vuoksi. Jäsenvaltion olisi voitava pyytää ja käyttää operatiivista ja teknistä vahvistusta etenkin, jos kyseisen jäsenvaltion ulkorajojen tietyille alueille kohdistuu suurten saapuvien muuttovirtojen aiheuttamia erityisiä ja suhteettomia muuttoliikkeeseen liittyviä haasteita. Tällaisia apuvoimia olisi tarjottava eniten tulijoita vastaanottavilla hotspot-alueilla asianomaisten unionin virastojen asiantuntijoista koottujen muuttoliikkeen hallinnan tukitiimien muodossa. Jos viraston tukea tarvitaan tällaisessa tilanteessa järjestelmiin liittyvissä kysymyksissä, asianomaisen jäsenvaltion olisi toimitettava pyyntö tuen antamisesta komissiolle, jonka olisi arvioituaan, että tuki on tosiasiallisesti perusteltua, välitettävä tukipyyntö viipymättä virastolle. Viraston olisi annettava tällaiset pyynnöt tiedoksi hallintoneuvostolle. Komission olisi myös seurattava, vastaako virasto nopeasti pyyntöön tapauskohtaisen tuen antamisesta. Viraston vuotuisessa toimintakertomuksessa olisi tehtävä yksityiskohtaisesti selkoa toimista, joita virasto on toteuttanut antaakseen tapauskohtaista tukea jäsenvaltioille, sekä tuen antamisesta aiheutuneista kustannuksista.

(23) Viraston olisi pyydettäessä tuettava myös komission yksiköitä nykyisiin tai uusiin järjestelmiin liittyvissä teknisissä kysymyksissä ja erityisesti viraston hallinnoitavaksi osoitettavia laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevien uusien ehdotusten valmistelussa.

(24) Jäsenvaltioiden ryhmän olisi oltava mahdollista osoittaa virastolle tehtäväksi kehittää yhteinen tietotekninen komponentti ja hallinnoida tai isännöidä sitä niiden auttamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen hajautettuja tietojärjestelmiä koskevista unionin säädöksistä johtuvien velvollisuuksien teknisten näkökohtien toteuttamisessa. Tämä ei kuitenkaan saisi rajoittaa kyseisten jäsenvaltioiden velvollisuuksien noudattamista sovellettavien unionin säädösten mukaisesti, erityisesti siltä osin kuin on kyse kyseisten järjestelmien rakenteesta. Tähän olisi saatava komission ennakkohyväksyntä ja hallintoneuvoston myönteinen päätös, se olisi otettava huomioon asianomaisten jäsenvaltioiden ja viraston välisessä valtuutussopimuksessa, ja asianomaisten jäsenvaltioiden olisi rahoitettava se kokonaan. Viraston olisi tiedotettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle hyväksytystä valtuutussopimuksesta ja kaikista siihen tehdyistä muutoksista. Muiden jäsenvaltioiden olisi voitava osallistua tällaisiin yhteisiin tietoteknisiin ratkaisuihin edellyttäen, että tästä mahdollisuudesta määrätään valtuutussopimuksessa ja että valtuutussopimukseen tehdään tarvittavat muutokset. Tämä tehtävä ei saisi haitata viraston harjoittamaa järjestelmien operatiivista hallinnointia.

(25) Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin osoittaminen virastolle ei saisi vaikuttaa näihin järjestelmiin sovellettaviin erityissääntöihin. Etenkin kunkin tällaisen järjestelmän tarkoitusta, käyttöoikeuksia, turvatoimenpiteitä ja muita tietosuojavaatimuksia koskevia erityissääntöjä sovelletaan täysimääräisesti.

(26) Jäsenvaltioiden ja komission olisi oltava edustettuina hallintoneuvostossa, jotta ne voivat tehokkaasti seurata viraston toimintaa. Hallintoneuvostolle olisi annettava tarvittavat tehtävät, jotta se voi erityisesti hyväksyä vuotuisen työohjelman, suorittaa viraston talousarvioon liittyvät tehtävänsä, hyväksyä virastoon sovellettavat varainhoitosäännöt ja vahvistaa menettelyt, joiden mukaisesti toimitusjohtaja tekee viraston operatiivisia tehtäviä koskevat päätökset. Hallintoneuvoston olisi suoritettava nämä tehtävät tehokkaasti ja avoimesti. Hallintoneuvoston olisi myös nimitettävä toimitusjohtaja sen jälkeen, kun komissio on järjestänyt asianmukaisen valintamenettelyn ja esitettyjä ehdokkaita on kuultu Euroopan parlamentin asiasta vastaavassa valiokunnassa tai valiokunnissa.

(27) Koska viraston hallinnoitavaksi osoitettujen laaja-alaisten tietojärjestelmien määrä kasvaa huomattavasti vuoteen 2020 mennessä ja viraston tehtäviä lisätään merkittävästi, viraston henkilöstön määrä lisääntyy vastaavasti vuoteen 2020 mennessä. Tästä syystä ja ottaen huomioon sen, että järjestelmien kehittämiseen ja operatiiviseen hallinnointiin liittyvät tehtävät edellyttävät aiempaa enemmän erityistä valvontaa ja viraston kotipaikka ja tekniset toimipaikat ovat kolmessa eri jäsenvaltioissa, virastoon olisi perustettava varatoimitusjohtajan toimi. Hallintoneuvoston olisi nimitettävä varatoimitusjohtaja.

(28) Virastoa olisi hallinnoitava ja sen olisi toimittava ottaen huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 19 päivänä heinäkuuta 2012 hyväksymän unionin hajautettuja virastoja koskevan yhteisen lähestymistavan periaatteet.

(29) SIS II -järjestelmän osalta Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastolla (Europol) ja Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksiköllä (Eurojust), joilla on kummallakin päätöksen 2007/533/YOS nojalla oikeus päästä SIS II -järjestelmään tallennettuihin tietoihin ja tehdä niihin suoria hakuja, olisi oltava hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun niissä käsitellään kyseisen päätöksen soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Euroopan raja- ja merivartiovirastolla, jolla on asetuksen (EU) 2016/1624 nojalla oikeus päästä SIS II -järjestelmän tietoihin ja tehdä niihin hakuja, olisi oltava hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun niissä käsitellään kyseisen asetuksen soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Europolin, Eurojustin ja Euroopan raja- ja merivartioviraston olisi kunkin voitava nimetä edustaja tämän asetuksen nojalla perustettavaan SIS II -järjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään.

(30) Europolilla olisi oltava VIS-järjestelmän osalta hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun niissä käsitellään päätöksen 2008/633/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Europolin olisi voitava nimetä edustaja tämän asetuksen nojalla perustettavaan VIS-järjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään.

(31) Europolilla olisi oltava Eurodac-järjestelmän osalta hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun niissä käsitellään asetuksen (EU) N:o 603/2013 soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Europolin olisi voitava nimetä edustaja tämän asetuksen nojalla perustettavaan Eurodac-järjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään.

(32) Europolilla olisi oltava EES-järjestelmän osalta hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun niissä käsitellään asetukseen (EU) 2017/2226 liittyviä kysymyksiä.

(33) Europolilla olisi oltava ETIAS-järjestelmän osalta hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun niissä käsitellään asetukseen (EU) 2018/1240 liittyviä kysymyksiä. Myös Euroopan raja- ja merivartiovirastolla olisi oltava hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun niissä käsitellään ETIAS-järjestelmää koskevia, kyseisen asetuksen soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Europolin sekä Euroopan raja- ja merivartioviraston olisi voitava nimetä edustaja tällä asetuksella perustettavaan EES- ja ETIAS-järjestelmien neuvoa-antavaan ryhmään.

(34) Jäsenvaltioilla olisi oltava laaja-alaisen tietojärjestelmän osalta äänioikeus viraston hallintoneuvostossa, jos niitä sitoo unionin oikeuden nojalla mikä tahansa unionin säädös, joka koskee kyseisen laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä. Myös Tanskalla olisi oltava äänioikeus laaja-alaisen tietojärjestelmän osalta, jos se Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 4 artiklan nojalla päättää saattaa kyseessä olevan järjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan unionin säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

(35) Jäsenvaltioiden olisi nimitettävä jäsen laaja-alaisen tietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään, jos niitä sitoo unionin oikeuden nojalla mikä tahansa unionin säädös, joka koskee kyseisen laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä. Lisäksi Tanskan olisi nimitettävä jäsen laaja-alaisen tietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään, jos se pöytäkirjassa N:o 22 olevan 4 artiklan nojalla päättää saattaa kyseessä olevan laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan unionin säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Neuvoa-antavien ryhmien olisi tehtävä tarvittaessa keskenään yhteistyötä.

(36) Jotta voidaan taata viraston täysi itsemääräämisoikeus ja riippumattomuus ja sen mahdollisuus täyttää asianmukaisesti sille tässä asetuksessa asetetut tavoitteet ja suorittaa annetut tehtävät, sillä olisi oltava riittävä oma talousarvio, jonka tulot ovat peräisin unionin yleisestä talousarviosta. Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi sovittava viraston rahoituksesta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (20) 31 kohdan mukaisesti. Unionin talousarvio- ja vastuuvapausmenettelyä olisi sovellettava. Tilintarkastustuomioistuimen olisi tarkastettava viraston tilit sekä tilien perustana olevien toimien laillisuus ja sääntöjenmukaisuus.

(37) Viraston olisi toimeksiantonsa täyttämistä varten ja tehtäviensä suorittamisen edellyttämässä laajuudessa voitava tehdä yhteistyötä erityisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella perustettujen unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa kysymyksissä, jotka kuuluvat tämän asetuksen ja järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien unionin säädösten soveltamisalaan, unionin oikeuden ja politiikan mukaisesti sovittujen työjärjestelyjen ja näiden toimielinten, elinten ja laitosten toimivaltuuksien puitteissa. Jos unionin säädöksessä niin säädetään, viraston olisi voitava tehdä yhteistyötä myös kansainvälisten järjestöjen ja muiden asiaankuuluvien yhteisöjen kanssa, ja sen olisi voitava sopia työjärjestelyistä tätä varten. Näille työjärjestelyille olisi saatava komission ennakkohyväksyntä ja hallintoneuvoston lupa. Viraston olisi myös tutustuttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 526/2013 (21) perustetun Euroopan unionin verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) verkko- ja tietoturvaa koskeviin suosituksiin ja toteutettava tarvittaessa niitä koskevia jatkotoimia.

(38) Viraston olisi noudatettava järjestelmien kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista huolehtiessaan eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja ottaen samalla huomioon tiukimmat ammatilliset vaatimukset, erityisesti Euroopan unionin tiedonhallintastrategian.

(39) Viraston suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (22), sanotun kuitenkaan vaikuttamatta järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien unionin säädösten tietosuojasäännöksiin, joiden olisi oltava johdonmukaisia asetuksen (EU) 2018/1725 kanssa. Turvallisuuden ylläpitämiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1725 ja järjestelmiä koskevien unionin säädösten vastaisen käsittelyn estämiseksi viraston olisi arvioitava käsittelyyn liittyvät riskit ja toteutettava toimenpiteitä näiden riskien lieventämiseksi esimerkiksi salauksella. Näiden toimenpiteiden avulla olisi varmistettava asianmukainen turvallisuustaso, mukaan lukien luottamuksellisuus, ottaen huomioon uusin tekniikka ja toteuttamiskustannukset suhteessa riskeihin ja suojeltavien henkilötietojen luonteeseen. Tietosuojariskin arvioimisessa olisi kiinnitettävä huomiota henkilötietojen käsittelyn sisältämiin riskeihin, kuten siirrettyjen, tallennettujen tai muutoin käsiteltyjen henkilötietojen vahingossa tapahtuvaan tai laittomaan tuhoamiseen, häviämiseen, muuttamiseen, luvattomaan luovuttamiseen tai henkilötietoihin pääsyyn, mistä voi aiheutua etenkin fyysisiä, aineellisia tai aineettomia vahinkoja. Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi voitava saada virastolta kaikki tutkimustensa kannalta tarpeelliset tiedot. Komissio on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (23) mukaisesti kuullut Euroopan tietosuojavaltuutettua, joka antoi lausunnon 10 päivänä lokakuuta 2017.

(40) Viraston toiminnan avoimuuden varmistamiseksi virastoon olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (24). Viraston olisi oltava toiminnastaan mahdollisimman avoin vaarantamatta operaatioidensa tavoitteiden saavuttamista. Sen olisi julkistettava tietoja kaikesta toiminnastaan. Sen olisi niin ikään varmistettava, että yleisölle ja kaikille asianomaisille annetaan nopeasti tietoa sen työstä.

(41) Euroopan oikeusasiamiehen olisi valvottava viraston toimintaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan mukaisesti.

(42) Virastoon olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013 (25), ja viraston olisi liityttävä Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista (26).

(43) Virastoon olisi sovellettava neuvoston asetusta (EU) 2017/1939 (27) Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta.

(44) Avointen ja selkeiden työehtojen ja henkilöstön yhtäläisen kohtelun varmistamiseksi viraston henkilöstöön, toimitusjohtaja ja varatoimitusjohtaja mukaan lukien, olisi sovellettava Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, jäljempänä ”virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt”, ja Euroopan unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja, jäljempänä ”palvelussuhteen ehdot”, jotka on vahvistettu neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (28), molemmat yhdessä ”henkilöstösäännöt”, myös vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä.

(45) Virasto on asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 tarkoitettu unionin perustama elin, ja sen olisi hyväksyttävä varainhoitoa koskevat sääntönsä.

(46) Virastoon olisi sovellettava komission delegoitua asetusta (EU) N:o 1271/2013 (29).

(47) Tällä asetuksella perustettava virasto korvaa asetuksella (EU) N:o 1077/2011 perustetun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston ja on sen seuraaja. Siksi sen olisi oltava asetuksella (EU) N:o 1077/2011 perustetun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston oikeusseuraaja kaikkien sen tekemien sopimusten, sitä velvoittavien sitoumusten ja kaiken sen hankkiman omaisuuden suhteen. Tämä asetus ei saisi vaikuttaa asetuksella (EU) N:o 1077/2011 perustetun viraston tekemien sopimusten, työjärjestelyjen eikä yhteisymmärryspöytäkirjojen oikeudelliseen sitovuuteen, sanotun rajoittamatta niihin tämän asetuksen nojalla tehtäviä mahdollisia muutoksia.

(48) Jotta virasto voi jatkaa parhaan kykynsä mukaan asetuksella (EU) N:o 1077/2011 perustetun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston tehtävien suorittamista, olisi vahvistettava siirtymätoimenpiteet, jotka koskevat erityisesti hallintoneuvostoa, neuvoa-antavia ryhmiä, toimitusjohtajaa sekä hallintoneuvoston hyväksymiä sisäisiä sääntöjä.

(49) Tämän asetuksen tarkoituksena on muuttaa ja laajentaa asetuksen (EU) N:o 1077/2011 säännöksiä. Koska tällä asetuksella tehtävät muutokset ovat merkittäviä sekä lukumäärältään että luonteeltaan, asetus (EU) N:o 1077/2011 olisi selkeyden vuoksi kumottava kokonaan niiden jäsenvaltioiden osalta, joita tämä asetus sitoo. Tällä asetuksella perustettavan viraston olisi korvattava asetuksella (EU) N:o 1077/2011 perustettu virasto ja otettava hoitaakseen sen tehtävät, ja kyseinen asetus olisi sen vuoksi kumottava.

(50) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista ja tarvittaessa niiden kehittämisestä vastaavan unionin viraston perustaminen, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

(51) Pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tämä asetus, siltä osin kuin se koskee SIS II-, VIS-, EES- ja ETIAS-järjestelmiä, perustuu Schengenin säännöstöön, Tanska päättää kyseisen pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välillä niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan Tanskassa tai jossakin muussa Euroopan unionin jäsenvaltiossa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, sekä Eurodac-järjestelmästä sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi tehdyn sopimuksen (30) 3 artiklan mukaisesti Tanska ilmoittaa komissiolle, aikooko se panna tämän asetuksen sisällön täytäntöön siltä osin, kuin se koskee Eurodac-järjestelmää ja DubliNetiä.

(52) Siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset koskevat SIS II -järjestelmää, sellaisena kuin siitä säädetään päätöksessä 2007/533/YOS, Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän asetukseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19 olevan 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä neuvoston päätöksen 2000/365/EY (31) 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset koskevat SIS II -järjestelmää, sellaisena kuin siitä säädetään asetuksessa (EY) N:o 1987/2006, ja VIS-, EES- ja ETIAS-järjestelmiä, tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu päätöksen 2000/365/EY mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta esitti neuvoston puheenjohtajalle osoitetulla 19 päivänä heinäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellään pöytäkirjan N:o 19 4 artiklan mukaisesti pyynnön saada osallistua tähän asetukseen. Neuvoston päätöksen (EU) 2018/1600 (32) 1 artiklan nojalla Yhdistynyt kuningaskunta voi osallistua tähän asetukseen. Lisäksi, siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset koskevat Eurodac-järjestelmää ja DubliNetiä, Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan N:o 21 3 artiklan mukaisesti neuvoston puheenjohtajalle osoitetulla 23 päivänä lokakuuta 2017 päivätyllä kirjeellään haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

(53) Siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset koskevat SIS II -järjestelmää, sellaisena kuin siitä säädetään päätöksessä 2007/533/YOS, Irlanti voisi periaatteessa osallistua tähän asetukseen pöytäkirjassa N:o 19 olevan 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä neuvoston päätöksen 2002/192/EY (33) 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset koskevat SIS II -järjestelmää, sellaisena kuin siitä säädetään asetuksessa (EY) N:o 1987/2006, ja VIS-, EES- ja ETIAS-järjestelmiä, tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu päätöksen 2002/192/EY mukaisesti; Irlanti ei ole esittänyt pöytäkirjan N:o 19 4 artiklan mukaisesti pyyntöä saada osallistua tähän asetukseen. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin siltä osin, kuin sen toimenpiteillä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, koska ne koskevat SIS II -järjestelmää, sellaisena kuin siitä säädetään asetuksessa (EY) N:o 1987/2006, ja VIS-, EES- ja ETIAS-järjestelmiä. Lisäksi, siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset koskevat Eurodac-järjestelmää ja DubliNetiä, tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan ja 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. Koska näissä olosuhteissa ei ole mahdollista varmistaa, että tätä asetusta sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 288 artiklan mukaisesti kokonaisuudessaan Irlantiin, Irlanti ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkin rajoittamatta pöytäkirjan N:o 19 ja N:o 21 mukaisia Irlannin oikeuksia.

(54) Siltä osin kuin tämä asetus koskee SIS II-, VIS-, EES- ja ETIAS-järjestelmiä, Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (34) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (35) 1 artiklan A, B ja G kohdassa tarkoitettuun alaan. Eurodac-järjestelmän ja DubliNetin osalta tämä asetus muodostaa sellaisen uuden toimenpiteen, jota tarkoitetaan Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio (36). Siinä tapauksessa, että Islannin tasavalta ja Norjan kuningaskunta päättävät saattaa asetuksen osaksi omaa oikeusjärjestystään, niiden valtuuskuntien olisi osallistuttava viraston hallintoneuvoston toimintaan. Unionin sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan olisi sovittava lisäjärjestelyistä yksityiskohtaisten sääntöjen määrittämiseksi, jotta nämä valtiot voivat osallistua viraston toimintaan.

(55) Siltä osin kuin tämä asetus koskee SIS II-, VIS-, EES- ja ETIAS-järjestelmiä, Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (37) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A, B ja G kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (38) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. Eurodac-järjestelmän ja DubliNetin osalta tämä asetus muodostaa sellaisen uuden Eurodac-järjestelmää koskevan toimenpiteen, jota tarkoitetaan Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio (39). Siinä tapauksessa, että Sveitsin valaliitto päättää saattaa asetuksen osaksi omaa oikeusjärjestystään, sen valtuuskunnan olisi osallistuttava viraston hallintoneuvoston toimintaan. Unionin ja Sveitsin valaliiton olisi sovittava lisäjärjestelyistä yksityiskohtaisten sääntöjen määrittämiseksi, jotta Sveitsin valaliitto voi osallistua viraston toimintaan.

(56) Siltä osin kuin tämä asetus koskee SIS II-, VIS-, EES- ja ETIAS-järjestelmiä, Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (40) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A, B ja G kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (41) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. Eurodac-järjestelmän ja DubliNetin osalta tämä asetus muodostaa sellaisen uuden toimenpiteen, jota tarkoitetaan Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, koskevassa Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa (42). Siinä tapauksessa, että Liechtensteinin ruhtinaskunta päättää saattaa asetuksen osaksi omaa oikeusjärjestystään, sen valtuuskunnan olisi osallistuttava viraston hallintoneuvoston toimintaan. Unionin ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan olisi sovittava lisäjärjestelyistä yksityiskohtaisten sääntöjen määrittämiseksi, jotta Liechtenstein voi osallistua viraston toimintaan,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

KOHDE JA TAVOITTEET

1 artikla Kohde 1. Perustetaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto, jäljempänä ”virasto”. 2. Tällä asetuksella perustettava virasto korvaa asetuksella (EU) N:o 1077/2011 perustetun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston ja on sen seuraaja. 3. Virasto vastaa Schengenin tietojärjestelmän (SIS II), viisumitietojärjestelmän (VIS) ja Eurodac-järjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista. 4. Virasto vastaa rajanylitystietojärjestelmän (EES), DubliNetin ja EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) valmistelusta, kehittämisestä tai operatiivisesta hallinnoinnista. 5. Virastolle voidaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67–89 artiklan nojalla antaa tehtäväksi muiden kuin tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien valmistelu, kehittäminen tai operatiivinen hallinnointi, olemassa olevat järjestelmät mukaan lukien, ainoastaan, jos asiaankuuluvissa kyseisiä järjestelmiä koskevissa unionin säädöksissä niin säädetään, ottaen huomioon tämän asetuksen 14 artiklassa tarkoitettu tutkimustoiminnan kehitys ja tämän asetuksen 15 artiklassa tarkoitettujen pilottihankkeiden ja soveltuvuusselvitysten tulokset. 6. Operatiivinen hallinnointi käsittää kaikki tehtävät, jotka ovat tarpeen laaja-alaisten tietojärjestelmien pitämiseksi toiminnassa kuhunkin niistä sovellettavien erityissäännösten mukaisesti, näiden tietojärjestelmien käyttämää viestintäinfrastruktuuria koskeva vastuu mukaan lukien. Näillä laaja-alaisilla tietojärjestelmillä ei saa vaihtaa tietoja eikä mahdollistaa tiedon ja osaamisen jakamista, paitsi jos erityisessä unionin säädöksessä niin säädetään. 7. Lisäksi virasto vastaa seuraavista tehtävistä: a) tietojen laadun varmistaminen 12 artiklan mukaisesti; b) tarvittavien toimien kehittäminen yhteentoimivuuden mahdollistamiseksi 13 artiklan mukaisesti; c) tutkimustoiminnan harjoittaminen 14 artiklan mukaisesti; d) pilottihankkeiden, soveltuvuusselvitysten ja testaustoimien toteuttaminen 15 artiklan mukaisesti; ja e) tuen antaminen jäsenvaltioille ja komissiolle 16 artiklan mukaisesti.

2 artikla Tavoitteet Rajoittamatta laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevien unionin säädösten mukaisia komission ja jäsenvaltioiden tehtäviä virasto varmistaa a) laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämisen käyttäen tällaisten järjestelmien tehokasta kehittämistä varten tarvittavaa asianmukaista projektinhallintarakennetta; b) laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokkaan, turvallisen ja jatkuvan toiminnan; c) laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokkaan ja taloudellisesti vastuullisen hallinnoinnin; d) laaja-alaisten tietojärjestelmien käyttäjille annettavan riittävän korkealaatuisen palvelun; e) jatkuvan ja keskeytymättömän palvelun; f) korkean tietosuojan tason unionin tietosuojalainsäädännön, myös kutakin laaja-alaista tietojärjestelmää koskevien erityissäännösten, mukaisesti; g) tietoturvallisuuden ja fyysisen turvallisuuden riittävän tason sovellettavien sääntöjen, myös kutakin laaja-alaista tietojärjestelmää koskevien erityissäännösten, mukaisesti.

II LUKU

VIRASTON TEHTÄVÄT

3 artikla SIS II -järjestelmään liittyvät tehtävät Virasto huolehtii SIS II -järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä: a) tehtävät, jotka on asetuksella (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksellä 2007/533/YOS osoitettu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle; ja b) tehtävät, jotka liittyvät SIS II -järjestelmän tekniseen käyttäjäkoulutukseen, jota annetaan erityisesti Sirene-henkilöstölle (SIRENE – Supplementary Information Request at the National Entries), ja SIS II -järjestelmän teknisiä näkökohtia koskevaan asiantuntijoiden koulutukseen Schengen-arvioinnin puitteissa.

4 artikla VIS-järjestelmään liittyvät tehtävät Virasto huolehtii VIS-järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä: a) tehtävät, jotka on asetuksella (EY) N:o 767/2008 ja päätöksellä 2008/633/YOS osoitettu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle; ja b) tehtävät, jotka liittyvät VIS-järjestelmän tekniseen käyttäjäkoulutukseen ja VIS-järjestelmän teknisiä näkökohtia koskevaan asiantuntijoiden koulutukseen Schengen-arvioinnin puitteissa.

5 artikla Eurodac-järjestelmään liittyvät tehtävät Virasto huolehtii Eurodac-järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä: a) tehtävät, jotka sille on osoitettu asetuksella (EU) N:o 603/2013; ja b) tehtävät, jotka liittyvät Eurodac-järjestelmän tekniseen käyttäjäkoulutukseen.

6 artikla EES-järjestelmään liittyvät tehtävät Virasto huolehtii EES-järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä: a) tehtävät, jotka sille on osoitettu asetuksella (EU) 2017/2226; ja b) tehtävät, jotka liittyvät EES-järjestelmän tekniseen käyttäjäkoulutukseen ja EES-järjestelmän teknisiä näkökohtia koskevaan asiantuntijoiden koulutukseen Schengen-arvioinnin puitteissa.

7 artikla ETIAS-järjestelmään liittyvät tehtävät Virasto huolehtii ETIAS-järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä: a) tehtävät, jotka sille on osoitettu asetuksella (EU) 2018/1240; ja b) tehtävät, jotka liittyvät ETIAS-järjestelmän tekniseen käyttäjäkoulutukseen ja ETIAS-järjestelmän teknisiä näkökohtia koskevaan asiantuntijoiden koulutukseen Schengen-arvioinnin puitteissa.

8 artikla DubliNetiin liittyvät tehtävät Virasto huolehtii DubliNetin osalta seuraavista tehtävistä: a) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 (43) 31, 32 ja 34 artiklan tarkoituksia varten asetuksen (EY) N:o 1560/2003 18 artiklan nojalla perustetun erillisen suojatun jäsenvaltioiden viranomaisten välisen sähköisen tiedonsiirtokanavan, DubliNetin, operatiivinen hallinnointi; ja b) tehtävät, jotka liittyvät DubliNetin tekniseen käyttäjäkoulutukseen.

9 artikla Muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien valmisteluun, kehittämiseen ja operatiiviseen hallinnointiin liittyvät tehtävät Kun viraston tehtäväksi annetaan 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien valmistelu, kehittäminen tai operatiivinen hallinnointi, virasto suorittaa asianomaista järjestelmää koskevan unionin säädöksen nojalla sille osoitetut tehtävät ja tarpeen mukaan kyseisten järjestelmien tekniseen käyttäjäkoulutukseen liittyvät tehtävät.

10 artikla Tekniset ratkaisut, joiden täytäntöönpanoon liittyy erityisehtoja Kun järjestelmiä koskevissa unionin säädöksissä edellytetään, että virasto pitää kyseiset järjestelmät toiminnassa ympäri vuorokauden viikon jokaisena päivänä, virasto toteuttaa teknisiä ratkaisuja kyseisten vaatimusten täyttämiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisten unionin säädösten soveltamista. Jos kyseiset tekniset ratkaisut edellyttävät järjestelmän jäljentämistä tai järjestelmän komponenttien jäljentämistä, ne otetaan käyttöön vain, kun on suoritettu viraston tilaama riippumaton vaikutustenarviointi ja kustannus-hyötyanalyysi ja kun komissiota on kuultu ja hallintoneuvosto on tehnyt asiasta myönteisen päätöksen. Vaikutustenarvioinnissa on myös tutkittava nykyisten teknisten toimipaikkojen isännöintivalmiuksiin liittyvät senhetkiset ja tulevat tarpeet tällaisten teknisten ratkaisujen kehittämiseksi sekä nykyiseen operatiiviseen rakenteeseen mahdollisesti liittyvät riskit.

11 artikla Viestintäinfrastruktuuriin liittyvät tehtävät 1. Virasto suorittaa kaikki järjestelmien viestintäinfrastruktuuriin liittyvät tehtävät, jotka on osoitettu sille järjestelmiä koskevilla unionin säädöksillä, lukuun ottamatta niitä järjestelmiä, jotka käyttävät viestintäinfrastruktuurinaan EuroDomain-verkkoa. Kyseisten EuroDomain-verkkoa käyttävien järjestelmien osalta komissio on vastuussa talousarvion toteuttamiseen, hankintoihin ja uusimisiin ja sopimusasioihin liittyvistä tehtävistä. EuroDomain-verkkoa käyttäviä järjestelmiä koskevien unionin säädösten mukaisesti viestintäinfrastruktuuria koskevat tehtävät, myös operatiivinen hallinnointi ja turvallisuus, on määrä jakaa viraston ja komission kesken. Jotta varmistetaan, että virasto ja komissio suorittavat tehtävänsä yhdenmukaisesti, ne sopivat keskenään käytännön työjärjestelyistä, jotka kirjataan yhteisymmärrysmuistioon. 2. Viestintäinfrastruktuurin hallinnosta ja valvonnasta on huolehdittava asianmukaisesti siten, että sitä voidaan suojella uhkilta ja voidaan varmistaa sen ja järjestelmien turvallisuus sekä viestintäinfrastruktuurin kautta vaihdettavien tietojen turvallisuus. 3. Virasto hyväksyy asianmukaiset toimenpiteet, joihin sisältyvät turvallisuussuunnitelmat, jotta estetään erityisesti asianmukaista salaustekniikkaa käyttäen muun muassa henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen sinä aikana, kun henkilötietoja siirretään tai kun kuljetetaan tietojen siirtämisessä käytettäviä välineitä. Kaikki järjestelmään liittyvät operatiiviset tiedot, jotka kulkevat viestintäinfrastruktuurissa, on salattava. 4. Viestintäinfrastruktuurin toimittamiseen, käyttöönottoon, ylläpitoon ja valvontaan liittyvät tehtävät voidaan antaa ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yksiköille tai yhteisöille asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti. Nämä tehtävät on suoritettava viraston vastuulla ja sen tiukassa valvonnassa. Kaikkia ulkopuolisia yksityisoikeudellisia yksiköitä tai yhteisöjä, verkon tarjoajat mukaan lukien, sitovat 3 kohdassa tarkoitetut turvatoimenpiteet niiden suorittaessa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja tehtäviä, eikä niillä saa olla millään tavoin pääsyä mihinkään operatiivisiin tietoihin, jotka on tallennettu järjestelmiin tai joita on siirretty viestintäinfrastruktuurin kautta, tai SIS II -järjestelmään liittyviin Sirene-toimistojen kautta vaihdettaviin tietoihin. 5. Salausavainten hallinnoinnin on säilyttävä viraston vastuulla, eikä sitä saa antaa minkään ulkopuolisen yksityisoikeudellisen yksikön tehtäväksi. Tämä ei kuitenkaan vaikuta olemassa oleviin SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien viestintäinfrastruktuuria koskeviin sopimuksiin.

12 artikla Tietojen laatu Virasto pyrkii tiiviissä yhteistoiminnassa neuvoa-antavien ryhmiensä kanssa laatimaan yhdessä komission kanssa kaikille järjestelmille tietojen automaattiset laadunvalvontamekanismit ja tietojen yhteiset laatuindikaattorit sekä kehittämään vain anonymisoituja tietoja sisältävän keskustietokannan raportointia ja tilastojen laatimista varten, edellyttäen, että järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskeviin unionin säädöksiin sisällytetään erityisiä säännöksiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta järjestelmiin tallennettavia tietoja koskevia jäsenvaltioiden tehtäviä.

13 artikla Yhteentoimivuus Jos laaja-alaisten tietojärjestelmien yhteentoimivuudesta on säädetty asiaankuuluvassa unionin säädöksessä, virasto kehittää tarvittavat toimet, joilla mahdollistetaan tällainen yhteentoimivuus.

14 artikla Tutkimustoiminnan seuranta 1. Virasto seuraa SIS II-, VIS-, Eurodac-, EES- ja ETIAS-järjestelmien, DubliNetin sekä muiden 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin kannalta merkityksellisen tutkimustoiminnan kehitystä. 2. Virasto voi edistää Euroopan unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman niiden osien toteuttamista, jotka liittyvät vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisiin tietojärjestelmiin. Tätä varten ja komission siirrettyä sille asiaankuuluvan toimivallan virasto vastaa seuraavista tehtävistä: a) ohjelman joidenkin toteutusvaiheiden ja yksittäisten hankkeiden joidenkin vaiheiden hallinnointi asiaankuuluvien komission hyväksymien työohjelmien perusteella; b) talousarvion ja tulojen ja menojen toteuttamistoimien vahvistaminen sekä kaikkien ohjelman hallinnoimiseksi tarvittavien toimintojen toteuttaminen; ja c) tuen tarjoaminen ohjelman täytäntöönpanossa. 3. Virasto tiedottaa säännöllisesti ja vähintään kerran vuodessa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle sekä henkilötietojen käsittelyn osalta Euroopan tietosuojavaltuutetulle tässä artiklassa tarkoitetusta kehityksestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdassa tarkoitettuja Euroopan unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman osien toteuttamiseen liittyviä raportointivaatimuksia.

15 artikla Pilottihankkeet, soveltuvuusselvitykset ja testaustoimet 1. Komission nimenomaisesta ja täsmällisestä pyynnöstä, tämän ilmoitettua asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle vähintään kolme kuukautta ennen tällaisen pyynnön esittämistä ja hallintoneuvoston tehtyä asiasta myönteisen päätöksen, viraston toteutettavaksi voidaan antaa tämän asetuksen 19 artiklan 1 kohdan u alakohdan mukaisesti valtuutussopimuksella asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 58 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja pilottihankkeita, jotka liittyvät laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen tai operatiiviseen hallinnointiin, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67–89 artiklan nojalla ja asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Virasto tiedottaa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä henkilötietojen käsittelyn osalta Euroopan tietosuojavaltuutetulle säännöllisesti viraston toteuttamien ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen pilottihankkeiden kehittymisestä. 2. Talousarvioon otetaan määrärahoja komission 1 kohdan nojalla pyytämiä, asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 58 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja pilottihankkeita varten enintään kahdeksi peräkkäiseksi varainhoitovuodeksi. 3. Komission tai neuvoston pyynnöstä, tämän ilmoitettua asiasta Euroopan parlamentille ja hallintoneuvoston tehtyä asiasta myönteisen päätöksen, virastolle voidaan osoittaa valtuutussopimuksella talousarvion toteuttamistehtäviä, jotka liittyvät asetuksessa (EU) N:o 515/2014 säädetystä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä rahoitettuihin soveltuvuusselvityksiin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. 4. Hallintoneuvoston tehtyä asiasta myönteisen päätöksen virasto voi suunnitella ja toteuttaa testaustoimia, jotka koskevat tämän asetuksen sekä järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan jonkin unionin säädöksen soveltamisalaan kuuluvia asioita.

16 artikla Tuki jäsenvaltioille ja komissiolle 1. Jäsenvaltio voi pyytää virastolta neuvoja kansallisten järjestelmiensä liittämisestä viraston hallinnoimien laaja-alaisten tietojärjestelmien keskusjärjestelmiin. 2. Jäsenvaltio voi esittää tapauskohtaista tukea koskevan pyynnön komissiolle, joka tehtyään myönteisen arvioinnin siitä, että kyseinen tuki on tarpeen poikkeuksellisten turvallisuuteen tai muuttoliikkeeseen liittyvien tarpeiden vuoksi, välittää pyynnön viipymättä virastolle. Virasto antaa kyseiset pyynnöt tiedoksi hallintoneuvostolle. Jäsenvaltiolle on ilmoitettava, jos komission arvioinnin tulos on kielteinen. Komissio seuraa, vastaako virasto nopeasti jäsenvaltion pyyntöön. Viraston vuotuisessa toimintakertomuksessa on tehtävä yksityiskohtaisesti selkoa toimista, joita virasto on toteuttanut antaakseen tapauskohtaista tukea jäsenvaltioille, sekä tuen antamisesta aiheutuneista kustannuksista. 3. Virastoa voidaan myös pyytää antamaan neuvoja tai tukea komissiolle teknisissä kysymyksissä, jotka liittyvät nykyisiin tai uusiin järjestelmiin, myös tutkimusten ja testien avulla. Viraston on ilmoitettava hallintoneuvostolle tällaisista pyynnöistä. 4. Vähintään viiden jäsenvaltion ryhmä voi antaa virastolle tehtäväksi kehittää yhteinen tietotekninen komponentti ja hallinnoida tai isännöidä sitä ja näin auttaa niitä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen hajautettuja järjestelmiä koskevasta unionin oikeudesta johtuvien velvollisuuksien teknisten näkökohtien toteuttamisessa. Kyseiset yhteiset tietotekniset ratkaisut eivät rajoita pyynnön esittäneiden jäsenvaltioiden sovellettavan unionin oikeuden mukaisten, erityisesti kyseisten järjestelmien rakennetta koskevien velvollisuuksien noudattamista. Pyynnön esittävät jäsenvaltiot voivat erityisesti antaa virastolle tehtäväksi ottaa käyttöön yhteinen komponentti tai reititin ennalta annettavien matkustajatietojen ja matkustajarekisteritietojen siirtämisen tekniseksi tukivälineeksi helpottamaan yhteenliitettävyyttä lentoliikenteen harjoittajien järjestelmien kanssa jäsenvaltioiden auttamiseksi neuvoston direktiivin 2004/82/EY (44) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/681 (45) täytäntöönpanossa. Tällaisessa tapauksessa virasto kerää tiedot keskitetysti lentoliikenteen harjoittajilta ja toimittaa ne jäsenvaltioille yhteisen komponentin tai reitittimen välityksellä. Pyynnön esittäneiden jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että lentoliikenteen harjoittajat toimittavat tiedot viraston kautta. Virastolle annetaan tehtäväksi kehittää yhteinen tietotekninen komponentti ja hallinnoida tai isännöidä sitä vasta komission annettua siihen ennakkohyväksyntänsä ja edellyttäen, että hallintoneuvosto tekee asiasta myönteisen päätöksen. Pyynnön esittäneiden jäsenvaltioiden on osoitettava ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetut tehtävät virastolle valtuutussopimuksella, jossa on esitettävä valtuutuksen ehdot ja laskelma kaikista asiaan liittyvistä kustannuksista ja laskutusmenetelmä. Osallistuvien jäsenvaltioiden on vastattava kaikista asiaan liittyvistä kustannuksista. Valtuutussopimuksen on oltava kyseisiä järjestelmiä koskevien unionin säädösten mukainen. Virasto tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle hyväksytystä valtuutussopimuksesta ja kaikista siihen tehdyistä muutoksista. Muut jäsenvaltiot voivat esittää pyynnön osallistumisesta yhteiseen tietotekniseen ratkaisuun, jos tällaisesta mahdollisuudesta määrätään valtuutussopimuksessa, jossa esitetään erityisesti osallistumisen taloudelliset vaikutukset. Valtuutussopimusta on muutettava vastaavasti, kun komission ennakkohyväksyntä on saatu ja hallintoneuvosto on tehnyt asiasta myönteisen päätöksen.

III LUKU

RAKENNE JA ORGANISAATIO

17 artikla Oikeudellinen asema ja sijaintipaikka 1. Virasto on unionin elin, ja se on oikeushenkilö. 2. Virastolla on kussakin jäsenvaltiossa laajin mahdollinen kansallisen lainsäädännön mukainen oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. 3. Viraston kotipaikka on Tallinnassa, Virossa. Edellä 1 artiklan 4 ja 5 kohdassa sekä 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 11 artiklassa tarkoitetut kehittämiseen ja operatiiviseen hallinnointiin liittyvät tehtävät suoritetaan teknisessä toimipaikassa Strasbourgissa, Ranskassa. Varayksikkö, jonka avulla varmistetaan laaja-alaisen tietojärjestelmän toiminta tällaisen järjestelmän häiriötapauksessa, sijoitetaan Sankt Johann im Pongauhun, Itävaltaan. 4. Molempia teknisiä toimipaikkoja voidaan hyödyntää järjestelmien samanaikaiseen käyttöön edellyttäen, että varayksikkö pystyy edelleen varmistamaan niiden toiminnan yhden tai useamman järjestelmän häiriötapauksessa. 5. Järjestelmien erityisluonteesta johtuen, jos viraston osoittautuu tarpeelliseksi perustaa toinen, erillinen tekninen toimipaikka joko Strasbourgiin tai Sankt Johann im Pongauhun tai tarpeen mukaan molemmille paikkakunnille järjestelmien isännöimiseksi, tämä tarve on perusteltava riippumattoman vaikutustenarvioinnin ja kustannus-hyötyanalyysin perusteella. Hallintoneuvoston on kuultava komissiota ja otettava sen näkemykset huomioon, ennen kuin se ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle aikomuksestaan toteuttaa kiinteistöihin liittyviä hankkeita 45 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

18 artikla Rakenne 1. Viraston hallinto- ja johtamisrakenteen muodostavat a) hallintoneuvosto; b) toimitusjohtaja; c) neuvoa-antavat ryhmät. 2. Viraston rakenteeseen kuuluvat a) tietosuojavastaava; b) turvallisuusvastaava; c) tilinpitäjä.

19 artikla Hallintoneuvoston tehtävät 1. Hallintoneuvosto a) ohjaa yleisesti viraston toimintaa; b) hyväksyy äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä viraston vuotuisen talousarvion ja hoitaa muita viraston talousarvioon liittyviä tehtäviä V luvun mukaisesti; c) nimittää toimitusjohtajan ja varatoimitusjohtajan ja jatkaa tarvittaessa heidän toimikauttaan tai erottaa heidät 25 ja 26 artiklan mukaisesti; d) käyttää toimitusjohtajaan nähden kurinpitovaltaa ja valvoo hänen toimintaansa, mukaan lukien hallintoneuvoston päätösten täytäntöönpano, ja käyttää kurinpitovaltaa varatoimitusjohtajaan nähden yhteisymmärryksessä toimitusjohtajan kanssa; e) tekee kaikki päätökset viraston organisaatiorakenteesta ja tarvittaessa sen muuttamisesta ottaen huomioon viraston toimintatarpeet ja moitteettoman varainhoidon; f) hyväksyy viraston henkilöstöpolitiikan; g) laatii viraston työjärjestyksen; h) hyväksyy petostentorjuntastrategian, joka on oikeassa suhteessa petosriskiin nähden, kun otetaan huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannukset ja hyödyt; i) hyväksyy jäsentensä eturistiriitojen ehkäisemistä ja hallintaa koskevat säännöt ja julkaisee ne viraston verkkosivustolla; j) hyväksyy väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevat yksityiskohtaiset sisäiset säännöt ja menettelyt, mukaan lukien asianmukaiset viestintäkanavat väärinkäytöksistä ilmoittamiseksi; k) hyväksyy työjärjestelyistä sopimisen 41 ja 43 artiklan mukaisesti; l) hyväksyy toimitusjohtajan ehdotuksen pohjalta viraston kotipaikkaa koskevan päätoimipaikkasopimuksen sekä 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti perustettavia teknistä toimipaikkaa ja varayksikköä koskevat sopimukset, jotka toimitusjohtaja ja sijaintijäsenvaltiot allekirjoittavat; m) käyttää 2 kohdan mukaisesti viraston henkilöstön suhteen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä nimittävälle viranomaiselle ja palvelussuhteen ehdoissa työsopimusten tekemiseen valtuutetulle viranomaiselle annettuja valtuuksia, jäljempänä ”nimittävän viranomaisen toimivalta”; n) hyväksyy komission suostumuksella tarvittavat säännökset henkilöstösääntöjen täytäntöönpanemiseksi virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti; o) hyväksyy kansallisten asiantuntijoiden virastoon lähettämistä koskevat tarvittavat säännöt; p) hyväksyy luonnoksen viraston tuloja ja menoja koskevaksi ennakkoarvioksi, johon sisältyy esitys henkilöstötaulukoksi, ja toimittaa ne komissiolle viimeistään kunkin vuoden tammikuun 31 päivänä; q) hyväksyy luonnoksen yhtenäiseksi ohjelma-asiakirjaksi, joka sisältää viraston monivuotisen ohjelmasuunnitelman ja seuraavan vuoden työohjelman ja viraston tuloja ja menoja koskevan alustavan ennakkoarvion, johon sisältyy esitys henkilöstötaulukoksi, ja toimittaa sen ja kyseisen asiakirjan mahdolliset päivitetyt versiot Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle viimeistään kunkin vuoden tammikuun 31 päivänä; r) hyväksyy vuosittain ennen marraskuun 30 päivää äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä ja vuotuisen talousarviomenettelyn mukaisesti yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ottaen huomioon komission lausunnon ja varmistaa, että lopullinen versio tästä yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle ja että se julkaistaan; s) hyväksyy vuosittain elokuun loppuun mennessä väliraportin suunniteltujen toimien täytäntöönpanon edistymisestä kuluvana vuonna ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle; t) arvioi ja hyväksyy viraston edellisen vuoden toimintaa koskevan konsolidoidun vuotuisen toimintakertomuksen, jossa saavutettuja tuloksia verrataan erityisesti vuotuisessa työohjelmassa asetettuihin tavoitteisiin, ja toimittaa kertomuksen ja sitä koskevan arvioinnin Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään kunkin vuoden heinäkuun 1 päivänä ja varmistaa, että vuotuinen toimintakertomus julkaistaan; u) suorittaa viraston talousarvioon liittyvät tehtävänsä, mukaan lukien 15 artiklassa tarkoitettujen pilottihankkeiden ja soveltuvuusselvitysten toteuttaminen; v) hyväksyy virastoon sovellettavat varainhoitosäännöt 49 artiklan mukaisesti; w) jollei henkilöstösäännöistä muuta johdu, nimittää tilinpitäjän, joka voi olla komission tilinpitäjä ja joka hoitaa tehtäviään täysin riippumattomasti; x) huolehtii siitä, että sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raportteihin ja arviointeihin perustuvien havaintojen ja suositusten sekä Euroopan petostentorjuntaviraston, jäljempänä ”OLAF”, tutkimusten ja Euroopan syyttäjänviraston, jäljempänä ”EPPO”, tutkintatoimien perusteella toteutetaan asianmukaiset jatkotoimet; y) hyväksyy 34 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tiedotusta ja viestintää koskevat suunnitelmat ja päivittää niitä säännöllisesti; z) hyväksyy tarvittavat turvatoimenpiteet, mukaan lukien turvallisuussuunnitelma, toiminnan jatkuvuussuunnitelma ja palautussuunnitelma, ottaen huomioon neuvoa-antavissa ryhmissä mukana olevien turvallisuusasiantuntijoiden mahdolliset suositukset; aa) hyväksyy turvallisuusluokiteltujen tietojen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojaamista koskevat turvallisuussäännöt komission hyväksynnän jälkeen; bb) nimittää turvallisuusvastaavan; cc) nimittää tietosuojavastaavan asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti; dd) hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt; ee) hyväksyy EES-järjestelmän kehittämistä koskevat kertomukset asetuksen (EU) 2017/2226 72 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja ETIAS-järjestelmän kehittämistä koskevat kertomukset asetuksen (EU) 2018/1240 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti; ff) hyväksyy SIS II -järjestelmän teknistä toimintaa koskevat kertomukset asetuksen (EY) N:o 1987/2006 50 artiklan 4 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 66 artiklan 4 kohdan mukaisesti, VIS-järjestelmän teknistä toimintaa koskevat kertomukset asetuksen (EY) N:o 767/2008 50 artiklan 3 kohdan ja päätöksen 2008/633/YOS 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, EES-järjestelmän teknistä toimintaa koskevat kertomukset asetuksen (EU) 2017/2226 72 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja ETIAS-järjestelmän teknistä toimintaa koskevat kertomukset asetuksen (EU) 2018/1240 92 artiklan 4 kohdan mukaisesti; gg) hyväksyy asetuksen (EU) N:o 603/2013 40 artiklan 1 kohdan mukaisen Eurodacin keskusjärjestelmän toiminnasta laaditun vuosikertomuksen; hh) antaa virallisia huomautuksia Euroopan tietosuojavaltuutetun kertomuksista, jotka koskevat asetuksen (EY) N:o 1987/2006 45 artiklan 2 kohdan, asetuksen (EY) N:o 767/2008 42 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 603/2013 31 artiklan 2 kohdan, asetuksen (EU) 2017/2226 56 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EU) 2018/1240 67 artiklan nojalla suoritettuja tarkastuksia, ja huolehtii tarkastusten johdosta suoritettavista asianmukaisista seurantatoimista; ii) julkaisee SIS II -järjestelmää koskevia tilastoja asetuksen (EY) N:o 1987/2006 50 artiklan 3 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 66 artiklan 3 kohdan mukaisesti; jj) laatii ja julkaisee tilastoja Eurodacin keskusjärjestelmän toiminnasta asetuksen (EU) N:o 603/2013 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti; kk) julkaisee EES-järjestelmää koskevia tilastoja asetuksen (EU) 2017/2226 63 artiklan mukaisesti; ll) julkaisee ETIAS-järjestelmää koskevia tilastoja asetuksen (EU) 2018/1240 84 artiklan mukaisesti; mm) huolehtii siitä, että vuosittain julkaistaan asetuksen (EY) N:o 1987/2006 31 artiklan 8 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 46 artiklan 8 kohdan mukainen luettelo toimivaltaisista viranomaisista, joilla on valtuudet tehdä suoria hakuja SIS II -järjestelmään sisältyvistä tiedoista, samalla kun julkaistaan asetuksen (EY) N:o 1987/2006 7 artiklan 3 kohdan mukainen luettelo kansallisista SIS II -toimistoista (N.SIS II-toimistot) ja päätöksen 2007/533/YOS 7 artiklan 3 kohdan mukainen luettelo Sirene-toimistoista, asetuksen (EU) 2017/2226 65 artiklan 2 kohdan mukainen luettelo toimivaltaisista viranomaisista ja asetuksen (EU) 2018/1240 87 artiklan 2 kohdan mukainen luettelo toimivaltaisista viranomaisista. nn) huolehtii siitä, että vuosittain julkaistaan asetuksen (EU) N:o 603/2013 27 artiklan 2 kohdan mukainen luettelo yksiköistä; oo) huolehtii siitä, että kaikissa viraston päätöksissä ja toimissa, jotka vaikuttavat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisiin tietojärjestelmiin, kunnioitetaan oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaatetta; pp) suorittaa kaikki muut sille tämän asetuksen mukaisesti osoitetut tehtävät. Rajoittamatta niiden ensimmäisen alakohdan mm alakohdassa tarkoitettujen unionin säädösten säännösten soveltamista, jotka koskevat luettelojen julkaisemista asiaankuuluvista viranomaisista, ja jos kyseisissä säädöksissä ei säädetä velvollisuudesta julkaista kyseiset jatkuvasti päivitettävät luettelot viraston verkkosivustolla, hallintoneuvosto huolehtii siitä, että ne julkaistaan ja niitä päivitetään jatkuvasti. 2. Hallintoneuvosto tekee virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään asiaankuuluva nimittävän viranomaisen toimivalta toimitusjohtajalle ja määritetään olosuhteet, joissa toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen. Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi tekemällään päätöksellä tilapäisesti keskeyttää toimitusjohtajalle siirretyn nimittävän viranomaisen toimivallan ja hänen edelleen siirtämänsä nimittävän viranomaisen toimivallan ja käyttää kyseistä toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin toimitusjohtaja. 3. Hallintoneuvosto voi antaa toimitusjohtajalle neuvoja kaikissa laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen tai operatiiviseen hallinnointiin läheisesti liittyvissä asioissa ja toimissa, jotka liittyvät tutkimustoimintaan, pilottihankkeisiin, soveltuvuusselvityksiin ja testaustoimiin.

20 artikla Hallintoneuvoston kokoonpano 1. Hallintoneuvosto koostuu kunkin jäsenvaltion yhdestä edustajasta ja kahdesta komission edustajasta. Jokaisella edustajalla on äänioikeus 23 artiklan mukaisesti. 2. Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä on varajäsen. Varajäsen edustaa varsinaista jäsentä tämän poissa ollessa tai jos jäsen valitaan hallintoneuvoston puheenjohtajaksi tai varapuheenjohtajaksi ja johtaa puhetta hallintoneuvoston kokouksessa. Hallintoneuvoston jäsenet ja heidän varajäsenensä nimitetään heidän korkeatasoisen asiaankuuluvan kokemuksensa ja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevan asiantuntemuksensa sekä heidän tietosuoja-alan asiantuntemuksensa perusteella ottaen huomioon heidän asiaankuuluvat johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaitonsa. Kaikkien hallintoneuvostossa edustettujen osapuolten on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta, jotta voidaan varmistaa hallintoneuvoston työskentelyn jatkuvuus. Kaikkien osapuolten on pyrittävä miesten ja naisten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa. 3. Jäsenten ja heidän varajäsentensä toimikausi on neljä vuotta, ja toimikaudet voidaan uusia. Jos jäsenen toimikausi päättyy tai hän eroaa, hän jatkaa tehtävässään, kunnes hänet on nimitetty uudeksi toimikaudeksi tai hänen tilalleen on nimitetty uusi jäsen. 4. Ne valtiot, jotka osallistuvat Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Dublin- ja Eurodac-järjestelmiä koskeviin toimenpiteisiin, osallistuvat viraston toimintaan. Niistä kukin nimittää yhden jäsenen ja varajäsenen hallintoneuvostoon.

21 artikla Hallintoneuvoston puheenjohtaja 1. Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan niiden hallintoneuvoston jäsenten joukosta, jotka on nimittänyt sellainen jäsenvaltio, jota unionin oikeuden nojalla sitovat kaikilta osin kaikkien viraston hallinnoimien laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevat unionin säädökset. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä. Varapuheenjohtaja toimii automaattisesti puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä. 2. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on neljä vuotta. Toimikausi voidaan uusia kerran. Jos heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa päättyy heidän toimikautensa aikana, heidän toimikautensa päättyy tuona päivänä automaattisesti.

22 artikla Hallintoneuvoston kokoukset 1. Hallintoneuvoston kokoukset kutsuu koolle puheenjohtaja. 2. Toimitusjohtaja osallistuu asioiden käsittelyyn, mutta hänellä ei ole äänioikeutta. 3. Hallintoneuvosto pitää vähintään kaksi sääntömääräistä kokousta vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajan aloitteesta tai jos komissio, toimitusjohtaja tai vähintään kolmasosa hallintoneuvoston äänivaltaisista jäsenistä sitä pyytää. 4. Europol ja Eurojust voivat osallistua tarkkailijoina hallintoneuvoston kokouksiin silloin, kun niissä käsitellään SIS II -järjestelmää koskevia, päätöksen 2007/533/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Euroopan raja- ja merivartiovirasto voi osallistua tarkkailijana hallintoneuvoston kokouksiin silloin, kun niissä käsitellään SIS II -järjestelmää koskevia, asetuksen (EU) 2016/1624 soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Europol voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijana silloin, kun niissä käsitellään VIS-järjestelmää koskevia, päätöksen 2008/633/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä tai Eurodac-järjestelmää koskevia, asetuksen (EU) N:o 603/2013 soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Europol voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijana silloin, kun niissä käsitellään EES-järjestelmää koskevia, asetuksen (EU) 2017/2226 soveltamiseen liittyviä kysymyksiä tai ETIAS-järjestelmää koskevia, asetuksen (EU) 2018/1240 soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Euroopan raja- ja merivartiovirasto voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijana myös silloin, kun niissä käsitellään ETIAS-järjestelmää koskevia, asetuksen (EU) 2018/1240 soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Hallintoneuvosto voi kutsua myös muun henkilön, jonka näkemyksillä voi olla merkitystä, osallistumaan kokouksiinsa tarkkailijana. 5. Jollei hallintoneuvoston työjärjestyksestä muuta johdu, hallintoneuvoston jäsenillä ja heidän varajäsenillään voi olla avustajinaan neuvonantajia tai asiantuntijoita, erityisesti neuvoa-antavien ryhmien jäseniä. 6. Virasto huolehtii hallintoneuvoston sihteeristön tehtävistä.

23 artikla Hallintoneuvoston äänestyssäännöt 1. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä äänivaltaisten jäsentensä enemmistöllä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 5 kohdan sekä 19 artiklan 1 kohdan b ja r alakohdan, 21 artiklan 1 kohdan ja 25 artiklan 8 kohdan soveltamista. 2. Jollei 3 ja 4 kohdasta muuta johdu, kullakin hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni. Äänioikeutetun jäsenen poissa ollessa hänen varajäsenellään on oikeus käyttää äänioikeutta. 3. Jäsen, jonka on nimittänyt sellainen jäsenvaltio, jota unionin oikeuden nojalla sitoo mikä tahansa viraston hallinnoiman laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskeva unionin säädös, voi äänestää kyseistä laaja-alaista tietojärjestelmää koskevasta kysymyksestä. Tanska voi äänestää laaja-alaista tietojärjestelmää koskevasta kysymyksestä, jos se pöytäkirjassa N:o 22 olevan 4 artiklan nojalla päättää saattaa kyseessä olevan laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan unionin säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. 4. Tämän asetuksen 42 artiklaa sovelletaan sellaisten maiden edustajien äänioikeuden osalta, jotka ovat tehneet unionin kanssa sopimuksen osallistumisestaan Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Dublin- ja Eurodac-järjestelmiä koskeviin toimenpiteisiin. 5. Jos jäsenet ovat eri mieltä siitä, koskeeko jokin äänestys tiettyä laaja-alaista tietojärjestelmää, päätös, jonka mukaan äänestys ei koske kyseistä tiettyä laaja-alaista tietojärjestelmää, on tehtävä hallintoneuvoston äänioikeutettujen jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä. 6. Puheenjohtaja tai tämän sijaisena toimiva varapuheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Puheenjohtajan tai tämän sijaisena toimivan varapuheenjohtajan äänioikeutta käyttää tämän varajäsen. 7. Toimitusjohtaja ei osallistu äänestykseen. 8. Hallintoneuvoston työjärjestyksessä määritetään yksityiskohtaisemmat äänestysjärjestelyt, erityisesti edellytykset, joiden mukaan jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta, sekä tarvittaessa päätösvaltaisuutta koskevat vaatimukset.

24 artikla Toimitusjohtajan velvollisuudet 1. Toimitusjohtaja vastaa viraston johtamisesta. Toimitusjohtaja avustaa hallintoneuvostoa ja on vastuussa sille. Toimitusjohtaja raportoi pyydettäessä Euroopan parlamentille tehtäviensä hoidosta. Neuvosto voi pyytää toimitusjohtajaa raportoimaan tehtäviensä hoidosta. 2. Toimitusjohtaja on viraston laillinen edustaja. 3. Toimitusjohtaja vastaa virastolle tällä asetuksella osoitettujen tehtävien täytäntöönpanosta. Toimitusjohtajan vastuulla on erityisesti a) viraston päivittäisen toiminnan hallinnointi; b) se, että virasto toimii tämän asetuksen mukaisesti; c) hallintoneuvoston hyväksymien menettelyjen, päätösten, strategioiden, ohjelmien ja toimien valmistelu ja täytäntöönpano tässä asetuksessa, sen täytäntöönpanosäännöissä ja sovellettavassa unionin oikeudessa asetetuissa rajoissa; d) yhtenäisen ohjelma-asiakirjan laatiminen ja sen toimittaminen hallintoneuvostolle sen jälkeen, kun komissiota ja neuvoa-antavia ryhmiä on kuultu; e) yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano ja sen täytäntöönpanosta raportointi hallintoneuvostolle; f) kuluvan vuoden suunniteltujen toimien täytäntöönpanon edistymistä koskevan väliraportin laatiminen ja sen jälkeen, kun neuvoa-antavia ryhmiä on kuultu, toimittaminen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi kunkin vuoden elokuun loppuun mennessä; g) viraston toimintaa koskevan konsolidoidun vuotuisen toimintakertomuksen laatiminen ja sen jälkeen, kun neuvoa-antavia ryhmiä on kuultu, toimittaminen hallintoneuvoston arvioitavaksi ja hyväksyttäväksi; h) toimintasuunnitelman laatiminen sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raporttien ja arviointien päätelmiin sekä OLAFin tutkimuksiin ja EPPOn tutkintatoimiin perustuvia jatkotoimia varten ja raportoiminen edistymisestä komissiolle kahdesti vuodessa ja hallintoneuvostolle säännöllisesti; i) unionin taloudellisten etujen suojaaminen petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, EPPOn ja OLAFin tutkintavaltuuksia kuitenkaan rajoittamatta, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia seuraamuksia, taloudelliset seuraamukset mukaan lukien; j) petostentorjuntastrategian laatiminen virastolle ja sen toimittaminen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi sekä strategian asianmukaisen ja oikea-aikaisen täytäntöönpanon seuranta; k) virastoon sovellettavien varainhoitosääntöjen luonnoksen laatiminen ja toimittaminen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi sen jälkeen, kun komissiota on kuultu; l) seuraavan vuoden talousarvioesityksen laatiminen toimintoperusteisen budjetoinnin mukaisesti; m) viraston tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion luonnoksen laatiminen; n) viraston talousarvion toteuttaminen; o) sellaisen tehokkaan järjestelmän luominen ja toteuttaminen, jonka avulla voidaan säännöllisesti seurata ja arvioida i) laaja-alaisia tietojärjestelmiä, myös tilastoja; ja ii) virastoa, myös sen tavoitteiden tehokasta ja tuloksellista saavuttamista; p) luottamuksellisuutta koskevien vaatimusten laatiminen asetuksen (EY) N:o 1987/2006 17 artiklan, päätöksen 2007/533/YOS 17 artiklan, asetuksen (EY) N:o 767/2008 26 artiklan 9 kohdan, asetuksen (EU) N:o 603/2013 4 artiklan 4 kohdan, asetuksen (EU) 2017/2226 37 artiklan 4 kohdan ja asetuksen (EU) 2018/1240 74 artiklan 2 kohdan noudattamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 17 artiklan soveltamista; q) viraston kotipaikkaa koskevan päätoimipaikkasopimuksen sekä teknisiä toimipaikkoja ja varayksiköitä koskevien sopimusten neuvotteleminen sijaintijäsenvaltioiden kanssa ja niiden allekirjoittaminen hallintoneuvoston hyväksynnän jälkeen; r) asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevien käytännön järjestelyjen valmistelu ja niiden toimittaminen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi; s) tarvittavien turvatoimenpiteiden, mukaan lukien turvallisuussuunnitelma, toiminnan jatkuvuussuunnitelma ja palautussuunnitelma, valmistelu ja sen jälkeen, kun asiaankuuluvaa neuvoa-antavaa ryhmää on kuultu, niiden toimittaminen hallintoneuvoston hyväksyttäviksi; t) edellä 19 artiklan 1 kohdan ff alakohdassa tarkoitetun laaja-alaisen tietojärjestelmän teknistä toimintaa koskevan kertomuksen laatiminen ja 19 artiklan 1 kohdan gg alakohdassa tarkoitetun Eurodacin keskusjärjestelmän toimintaa koskevan vuosikertomuksen laatiminen seurannan ja arvioinnin tulosten perusteella ja sen jälkeen, kun asiaankuuluvaa neuvoa-antavaa ryhmää on kuultu, niiden toimittaminen hallintoneuvoston hyväksyttäviksi; u) asetuksen (EU) 2017/2226 72 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laatiminen EES-järjestelmän kehittämisestä ja asetuksen (EU) 2018/1240 92 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laatiminen ETIAS-järjestelmän kehittämisestä ja niiden toimittaminen hallintoneuvoston hyväksyttäviksi; v) seuraavien vuosittaisten luetteloiden valmistelu julkaisemista varten ja toimittaminen hallintoneuvoston hyväksyttäviksi: luettelo toimivaltaisista viranomaisista, joilla on valtuudet tehdä suoria hakuja SIS II -järjestelmään sisältyvistä tiedoista, sekä luettelo N.SIS II -toimistoista ja Sirene-toimistoista, 19 artiklan 1 kohdan mm alakohdassa tarkoitettu luettelo toimivaltaisista viranomaisista, joilla on valtuudet tehdä suoria hakuja EES- ja ETIAS-järjestelmiin sisältyvistä tiedoista, ja 19 artiklan 1 kohdan nn alakohdassa tarkoitettu luettelo yksiköistä. 4. Toimitusjohtaja suorittaa kaikki muut tämän asetuksen mukaiset tehtävät. 5. Toimitusjohtaja päättää, onko viraston tehtävien suorittamiseksi tehokkaasti ja tuloksellisesti tarpeellista sijoittaa yksi tai useampi toimihenkilö yhteen tai useampaan jäsenvaltioon ja perustaa paikallistoimisto tätä varten. Ennen tällaisen päätöksen tekemistä toimitusjohtajan on hankittava ennakkosuostumus komissiolta, hallintoneuvostolta ja asianomaiselta jäsenvaltiolta tai asianomaisilta jäsenvaltioilta. Toimitusjohtajan päätöksessä on määritettävä paikallistoimistossa toteutettavien toimien laajuus siten, että vältetään tarpeettomia kustannuksia ja viraston hallinnollisten tehtävien päällekkäisyyttä. Teknisten toimipaikkojen toimintoja ei saa toteuttaa paikallistoimistossa.

25 artikla Toimitusjohtajan nimittäminen 1. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan komission avointa ja läpinäkyvää valintamenettelyä noudattaen laatiman vähintään kolmen ehdokkaan luettelon perusteella. Valintamenettely edellyttää, että Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muissa tarkoituksenmukaisissa tiedotusvälineissä julkaistaan kiinnostuksenilmaisupyyntö. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan ansioiden, laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevan todennetun kokemuksen, hallinto-, talous- ja johtamistaitojen sekä tietosuoja-alan asiantuntemuksen perusteella. 2. Komission esittämät ehdokkaat kutsutaan ennen nimittämistä antamaan lausuma yhdelle tai useammalle Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle ja vastaamaan valiokuntien jäsenten esittämiin kysymyksiin. Lausuman ja vastausten kuulemisen jälkeen Euroopan parlamentti antaa lausunnon, jossa se esittää näkemyksensä ja voi mainita parhaana pitämänsä ehdokkaan. 3. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan ottaen huomioon nämä näkemykset. 4. Jos hallintoneuvosto tekee päätöksen jonkin muun ehdokkaan kuin Euroopan parlamentin parhaana pitämän ehdokkaan nimittämisestä, hallintoneuvosto ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kirjallisesti, millä tavalla Euroopan parlamentin lausunto on otettu huomioon. 5. Toimitusjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Toimikauden päättyessä komissio toteuttaa arvioinnin, jossa otetaan huomioon sen oma arvio toimitusjohtajan toiminnasta ja viraston tulevat tehtävät ja haasteet. 6. Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta, jossa otetaan huomioon 5 kohdassa tarkoitettu arviointi, jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran enintään viiden vuoden kaudeksi. 7. Hallintoneuvoston on ilmoitettava Euroopan parlamentille aikomuksestaan jatkaa toimitusjohtajan toimikautta. Toimitusjohtaja kutsutaan tällaista toimikauden jatkamista edeltävän kuukauden kuluessa antamaan lausuma yhdelle tai useammalle Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle tai vastaaville valiokunnille ja vastaamaan valiokuntien jäsenten esittämiin kysymyksiin. 8. Toimitusjohtaja, jonka toimikautta on jatkettu, ei voi enää jatketun toimikautensa lopussa osallistua samaa toimea koskevaan uuteen valintamenettelyyn. 9. Toimitusjohtaja voidaan erottaa toimestaan ainoastaan hallintoneuvoston päätöksellä, jonka se tekee äänivaltaisten jäsentensä enemmistön tai komission ehdotuksen perusteella. 10. Hallintoneuvosto tekee päätökset toimitusjohtajan nimittämisestä, toimikauden jatkamisesta tai erottamisesta äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. 11. Toimitusjohtajan työsopimusta tehtäessä virastoa edustaa hallintoneuvoston puheenjohtaja. Toimitusjohtaja otetaan palvelukseen viraston väliaikaisena toimihenkilönä palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukaisesti.

26 artikla Varatoimitusjohtaja 1. Varatoimitusjohtaja avustaa toimitusjohtajaa. Varatoimitusjohtaja toimii toimitusjohtajan sijaisena tämän poissa ollessa. Toimitusjohtaja asettaa varatoimitusjohtajan tehtävät. 2. Hallintoneuvosto nimittää varatoimitusjohtajan toimitusjohtajan ehdotuksesta. Varatoimitusjohtaja nimitetään ansioiden ja asianmukaisten hallinto- ja johtamistaitojen perusteella, mukaan lukien merkityksellinen työkokemus. Toimitusjohtaja esittää varatoimitusjohtajan tehtävään vähintään kolmea ehdokasta. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. Hallintoneuvostolla on valtuudet erottaa varatoimitusjohtaja päätöksellä, jonka se tekee äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. 3. Varatoimitusjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Hallintoneuvosto voi jatkaa toimikautta kerran enintään viiden vuoden kaudeksi. Hallintoneuvosto tekee tämän päätöksen äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.

27 artikla Neuvoa-antavat ryhmät 1. Seuraavat neuvoa-antavat ryhmät antavat hallintoneuvostolle asiantuntija-apua laaja-alaisiin tietojärjestelmiin liittyen ja erityisesti vuotuisen työohjelman ja vuotuisen toimintakertomuksen valmistelun yhteydessä: a) SIS II -järjestelmän neuvoa-antava ryhmä; b) VIS-järjestelmän neuvoa-antava ryhmä; c) Eurodac-järjestelmän neuvoa-antava ryhmä; d) EES- ja ETIAS-järjestelmien neuvoa-antava ryhmä; e) mahdolliset muut laaja-alaisten tietojärjestelmien neuvoa-antavat ryhmät, kun asiaankuuluvan laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevassa unionin säädöksessä niin säädetään. 2. Kukin sellainen jäsenvaltio, jota unionin oikeuden nojalla sitoo mikä tahansa tietyn laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskeva unionin säädös, ja komissio nimittävät kyseessä olevan laaja-alaisen tietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään yhden jäsenen neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia. Myös Tanska nimittää jäsenen laaja-alaisen tietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään, jos se pöytäkirjassa N:o 22 olevan 4 artiklan nojalla päättää saattaa kyseessä olevan laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan unionin säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Kukin Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Dublin- ja Eurodac-järjestelmiä koskeviin toimenpiteisiin osallistuva valtio, joka osallistuu tiettyyn laaja-alaiseen tietojärjestelmään, nimittää yhden jäsenen tämän laaja-alaisen tietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään. 3. Europol, Eurojust sekä Euroopan raja- ja merivartiovirasto voivat kukin nimittää edustajan SIS II -järjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään. Europol voi nimittää edustajan myös VIS-, Eurodac- ja EES- ja ETIAS-järjestelmien neuvoa-antavaan ryhmään. Euroopan raja- ja merivartiovirasto voi myös nimittää edustajan EES- ja ETIAS-järjestelmien neuvoa-antavaan ryhmään. 4. Hallintoneuvoston jäsenet ja heidän varajäsenensä eivät saa kuulua mihinkään neuvoa-antavaan ryhmään. Toimitusjohtajalla tai toimitusjohtajan edustajalla on oikeus osallistua tarkkailijana kaikkiin neuvoa-antavien ryhmien kokouksiin. 5. Neuvoa-antavat ryhmät tekevät tarvittaessa keskenään yhteistyötä. Neuvoa-antavien ryhmien toimintaa ja yhteistyötä koskevat menettelyt vahvistetaan viraston työjärjestyksessä. 6. Kunkin neuvoa-antavan ryhmän jäsenten on lausuntoa valmistellessaan pyrittävä parhaansa mukaan saavuttamaan yksimielisyys. Jos yksimielisyyttä ei saavuteta, neuvoa-antavan ryhmän kantana pidetään jäsenten enemmistön kantaa perusteluineen. Myös vähemmistön kanta tai kannat perusteluineen kirjataan. Edellä olevaa 23 artiklan 3 ja 5 kohtaa sovelletaan tämän mukaisesti. Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Dublin- ja Eurodac-järjestelmiä koskeviin toimenpiteisiin osallistuvia valtioita edustavat jäsenet voivat esittää lausuntoja kysymyksistä, joissa heillä ei ole äänioikeutta. 7. Kunkin jäsenvaltion ja Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Dublin- ja Eurodac-järjestelmiä koskeviin toimenpiteisiin osallistuvan valtion on helpotettava neuvoa-antavien ryhmien toimintaa. 8. Neuvoa-antavien ryhmien puheenjohtajan osalta sovelletaan 21 artiklaa soveltuvin osin.

IV LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

28 artikla Henkilöstö 1. Viraston henkilöstöön ja toimitusjohtajaan sovelletaan henkilöstösääntöjä sekä henkilöstösääntöjen täytäntöönpanosäännöksiä, jotka on hyväksytty unionin toimielinten yhteisellä päätöksellä. 2. Henkilöstösääntöjen soveltamiseksi virasto katsotaan virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 1 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi virastoksi. 3. Viraston henkilöstö koostuu virkamiehistä, väliaikaisista toimihenkilöistä ja sopimussuhteisista toimihenkilöistä. Jos sopimukset, jotka toimitusjohtaja aikoo uusia, muuttuisivat palvelusuhteen ehtojen mukaisesti toistaiseksi voimassa oleviksi sopimuksiksi, hallintoneuvoston on annettava siihen vuosittain suostumus. 4. Virasto ei ota palvelukseen tilapäisiä työntekijöitä hoitamaan arkaluonteisina pidettäviä rahoitustehtäviä. 5. Komissio ja jäsenvaltiot voivat siirtää tilapäisesti virkamiehiä ja kansallisia asiantuntijoita viraston palvelukseen. Hallintoneuvosto tekee päätöksen, jossa vahvistetaan säännöt kansallisten asiantuntijoiden siirtämisestä viraston palvelukseen. 6. Virasto soveltaa asianmukaisia vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 17 artiklan soveltamista. 7. Hallintoneuvosto vahvistaa yhteisymmärryksessä komission kanssa tarvittavat virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 110 artiklassa tarkoitetut täytäntöönpanosäännöt.

29 artikla Yleinen etu Hallintoneuvoston jäsenet, toimitusjohtaja, varatoimitusjohtaja ja neuvoa-antavien ryhmien jäsenet sitoutuvat toimimaan yleisen edun mukaisesti. Heidän on annettava tätä varten vuosittainen kirjallinen sitoumus, joka on julkinen ja julkaistaan viraston verkkosivustolla. Hallintoneuvoston jäsenten ja neuvoa-antavien ryhmien jäsenten luettelo julkaistaan viraston verkkosivustolla.

30 artikla Päätoimipaikkasopimus ja teknisiä toimipaikkoja koskevat sopimukset 1. Viraston sijaintijäsenvaltioiden virastolle tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat tarvittavat järjestelyt sekä hallintoneuvoston jäseniin, toimitusjohtajaan, viraston muuhun henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä sijaintijäsenvaltioissa sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan viraston kotipaikkaa koskevassa päätoimipaikkasopimuksessa ja teknisiä toimipaikkoja koskevissa sopimuksissa. Tällaiset sopimukset viraston ja viraston sijaintijäsenvaltioiden välillä tehdään sen jälkeen, kun hallintoneuvosto on ne hyväksynyt. 2. Viraston sijaintijäsenvaltioiden on tarjottava tarvittavat olosuhteet viraston asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi, mukaan lukien muun muassa monikieliset ja eurooppahenkiset koulunkäyntimahdollisuudet sekä asianmukaiset kulkuyhteydet.

31 artikla Erioikeudet ja vapaudet Virastoon sovelletaan Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa.

32 artikla Vastuu 1. Viraston sopimusperusteinen vastuu määräytyy asianomaiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaan. 2. Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta antaa ratkaisu viraston tekemään sopimukseen mahdollisesti sisältyvän välityslausekkeen nojalla. 3. Jos kyseessä on sopimuksenulkoinen vastuu, virasto korvaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti vahingon, jonka viraston yksiköt tai henkilöstön jäsenet ovat tehtäviään suorittaessaan aiheuttaneet. 4. Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista riidat, jotka koskevat 3 kohdassa tarkoitettujen vahinkojen korvaamista. 5. Viraston henkilöstön henkilökohtaisesta vastuusta virastoa kohtaan määrätään unionin virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tai palvelussuhteen ehdoissa.

33 artikla Kielijärjestelyt 1. Virastoon sovelletaan neuvoston asetuksen N:o 1 (46) säännöksiä. 2. Edellä 19 artiklan 1 kohdan r alakohdassa tarkoitettu yhtenäinen ohjelma-asiakirja ja 19 artiklan 1 kohdan t alakohdassa tarkoitettu vuotuinen toimintakertomus laaditaan kaikilla unionin toimielinten virallisilla kielillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 342 artiklan nojalla tehtyjen päätösten soveltamista. 3. Hallintoneuvosto voi antaa päätöksen työkielistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdassa säädettyjen velvollisuuksien soveltamista. 4. Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii viraston toiminnan edellyttämistä käännöspalveluista.

34 artikla Avoimuus ja tiedottaminen 1. Viraston hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan asetusta (EY) N:o 1049/2001. 2. Hallintoneuvosto hyväksyy toimitusjohtajan esityksestä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt viipymättä. 3. Päätöksistä, jotka virasto tekee asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan nojalla, voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti tai nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. 4. Virasto huolehtii laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien unionin säädösten mukaisesta tiedottamisesta ja voi harjoittaa omasta aloitteestaan tiedotustoimintaa toimivaltaansa kuuluvissa asioissa. Virasto huolehtii erityisesti siitä, että 19 artiklan 1 kohdan r, t, ii, jj, kk ja ll alakohdassa ja 47 artiklan 9 kohdassa säädetyn julkaisemisen lisäksi yleisölle ja asianomaisille osapuolille annetaan nopeasti objektiivista, paikkansapitävää, luotettavaa, kattavaa ja helppotajuista tietoa viraston työstä. Resurssien osoittaminen tiedotustoimiin ei saa haitata 3–16 artiklassa tarkoitettujen viraston tehtävien tehokasta hoitamista. Tiedotustoimet on toteutettava hallintoneuvoston hyväksymien asiaankuuluvien tiedotusta ja viestintää koskevien suunnitelmien mukaisesti. 5. Luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä on oikeus käyttää mitä tahansa unionin virallista kieltä lähettäessään kirjallisia viestejä virastolle. Kyseisillä henkilöillä on oikeus saada vastaus samalla kielellä.

35 artikla Tietosuoja 1. Viraston suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan asetusta (EU) 2018/1725. 2. Hallintoneuvosto hyväksyy toimenpiteet, joiden mukaisesti virasto soveltaa asetusta (EU) 2018/1725, mukaan lukien tietosuojavastaavaa koskevat toimenpiteet. Kyseiset toimenpiteet hyväksytään Euroopan tietosuojavaltuutetun kuulemisen jälkeen.

36 artikla Henkilötietojen käsittelyn tarkoitukset 1. Virasto voi käsitellä henkilötietoja ainoastaan seuraavissa tarkoituksissa: a) kun se on tarpeen virastolle unionin oikeudessa osoitettujen, laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnointiin liittyvien tehtävien hoitamiseksi; b) kun se on tarpeen viraston hallinnollisten tehtävien hoitamiseksi. 2. Kun virasto käsittelee henkilötietoja tämän artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisessa tarkoituksessa, sovelletaan asetusta (EU) 2018/1725, sanotun kuitenkaan rajoittamatta järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien unionin säädösten sisältämien tietosuojaa ja tietoturvallisuutta koskevien erityisten säännösten soveltamista.

37 artikla Turvallisuusluokiteltujen tietojen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojelemista koskevat turvallisuussäännöt 1. Virasto hyväksyy omat turvallisuussääntönsä, jotka perustuvat Euroopan unionin turvallisuusluokiteltujen tietojen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojelemista koskevissa komission turvallisuussäännöissä vahvistettuihin periaatteisiin ja sääntöihin, muun muassa tällaisten tietojen vaihtamista kolmansien valtioiden kanssa, käsittelyä ja tallentamista koskeviin sääntöihin, jotka on vahvistettu komission päätöksissä (EU, Euratom) 2015/443 (47) ja (EU, Euratom) 2015/444 (48). Turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoa kolmannen valtion asiaankuuluvien viranomaisten kanssa koskeville hallinnollisille järjestelyille tai, jos tällaisia järjestelyjä ei ole, Euroopan unionin turvallisuusluokiteltujen tietojen poikkeukselliselle tapauskohtaiselle luovuttamiselle tällaisille viranomaisille on saatava komission ennakkohyväksyntä. 2. Hallintoneuvosto vahvistaa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut turvallisuussäännöt komission hyväksyttyä ne. Virasto voi toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen tehtäviinsä liittyvää tietojenvaihtoa komission ja jäsenvaltioid