Neuvoston asetus (ETY) N:o 837/90, annettu 26 päivänä maaliskuuta 1990, jäsenvaltioiden toimitettavista viljantuotantoa koskevista tilastotiedoista



Virallinen lehti nro L 088 , 03/04/1990 s. 0001 - 0006

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 32 s. 0098

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 32 s. 0098



NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 837/90, annettu 26 päivänä maaliskuuta 1990, jäsenvaltioiden toimitettavista viljantuotantoa koskevista tilastotiedoista EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon viljamarkkinoiden yhteisestä järjestämisestä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2727/75(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 201/90(2), ottaa huomioon riisimarkkinoiden yhteisestä järjestämisestä 21 päivänä kesäkuuta 1976 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1418/76(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1806/89(4), ottaa huomioon komission ehdotuksen(5) ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(6), sekä katsoo, että komissiolla on sille perustamissopimuksessa ja asetuksissa annettujen, yleistä maatalouspolitiikkaa koskevien tehtävien suorittamiseksi oltava luotettavia, vertailukelpoisia ja ajanmukaisia, objektiivisiin menetelmiin perustuvia tietoja viljojen viljelyaloista, viljan sadoista ja tuotannosta, on tarpeen tunnustaa viljantuotannon merkitys maatalousmarkkinoiden organisoinnissa ja hallinnossa, mikä merkitsee, että tarpeelliset tilastotutkimukset yhä enemmän olisi suoritettava yhteisön sääntöjen perusteella, tilastoviranomaisten saama kokemus näiden tutkimusten tekemisessä monien vuosien aikana tulisi ottaa huomioon, tämän asetuksen tarkoituksena on määritellä toimitettavat tilastotiedot, säätää tyydyttävä luotettavuustaso sekä esittää ne ylimääräiset tekniset tiedot, joita tarvitaan tuotantolukujen arvioimiseen, huolehtia pinta-aloja ja satoja koskevien tutkimusten objektiivisuudesta ja edustavuudesta laajalla kokemusperäisten tietojen vaihdolla, joka käsittää kokouksia ja selostusten laadintaa, sekä säätää noudatettavat määräajat, alueittaisten tietojen toimittamista viljantuotannosta kokonaisuudessaan sekä eräistä tärkeistä viljalajeista tarvitaan myös vuosittain, olisi tarpeen, että komissio laatii arvion tästä asetuksesta kolmen vuoden aikana saaduista kokemuksista siihen tarvittaessa sisältyvine ehdotuksineen tilastotutkimusten parantamisesta sekä siitä, tulisiko komission harkita yhdenmukaisen yhteisön tutkimuksen suoritusmahdollisuuksia vuoden 1992 jälkeen, on tarpeen arvioida kyseisten toimenpiteiden suorittamiseen tarvittava yhteisön varojen määrä; kyseinen määrä on yhdensuuntainen niiden taloudellisten näkemysten kanssa, jotka ilmenevät budjettikurin ja budjettimenettelyn parantamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1988 tehdystä toimielimien välisestä sopimuksesta(7); tosiasiassa käytössä olevat määrärahat tulee tämän sopimuksen mukaisesti määritellä talousarviomenettelyä noudattaen, ja on tarpeen määritellä pysyvässä maataloustilastokomiteassa noudatettavat menettelytavat, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I JAKSO Tavoitteet 1 artikla Jäsenvaltioiden on toimitettava Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle, jäljempänä Eurostat, 2 ja 6 artiklassa tarkoitetut vuosittaiset tiedot viljan tuotannosta. II JAKSO Kansallisella tasolla toimitettavat tiedot 2 artikla 1 Tätä asetusta sovelletaan liitteessä I lueteltuihin viljalajeihin. Liitettä I voidaan muuttaa 11 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 2 Jokaisen jäsenvaltion on toimitettava vuosittain seuraavat tiedot: - viljelyala (1 000 ha), - keskimääräinen sato (100 kg/ha) ja - kokonaissato (1 000 tonnia), jokaisesta liitteessä II esitetystä viljaryhmästä ja jokaisesta kyseisen liitteen ryhmässä 7 olevasta viljalajista, jonka tuotanto on enemmän kuin 50 000 tonnia vuodessa. Liitettä 2 voidaan muuttaa 11 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 3 Jäsenvaltioiden on lisäksi toimitettava prosenteissa ilmaistuina tiedot keskimääräisistä kosteuspitoisuuksista(8) niiden tietojen yhteydessä, jotka on mainittu 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa. III JAKSO Menetelmät, määritelmät 3 artikla 1 Jokaisesta liitteessä I mainitusta viljalajista, jonka vuosittainen tuotanto jäsenvaltiossa on yli 50 000 tonnia, on saatava tiedot viljelyalasta, sadosta ja tuotannosta keräämällä tilastotietoja joko otantaan perustuen tai kattavasti. 2 Tietojen keruu on suoritettava käyttäen tilastollisesti päteviä menetelmiä, jotka vastaavat tässä jaksossa määriteltyjä laatu-, objektiivisuus- ja luotettavuusvaatimuksia. 3 Tässä jaksossa esitettyjen vaatimusten tyydyttämiseksi voidaan yhden tai useamman jäsenvaltion osalta sopia siirtymäjärjestelyistä 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 4 artikla 1 Tapauksissa, joissa on kysymys viljelyaloja koskevista otantatutkimuksista, otannat on suunniteltava siten, että ne koko viljan viljelypinta-alasta vähintään 95 prosentin osalta ovat edustavia. Kyseisiä pinta-alatietoja on täydennettävä muista lähteistä saatuihin tietoihin pohjautuvalla ja jäljellä olevaan viljanviljelyyn käytettävään pinta-alaan liittyvällä arviolla. 2 Pinta-aloja koskevat otantatutkimukset on suunniteltava siten, että viljanviljelyyn käytettävän koko pinta-alan standardivirhe ei ole missään jäsenvaltiossa yhtä prosenttia suurempi koko pinta-alasta tai 5 000 hehtaaria. 5 artikla 1 Kun kysymyksessä on satoa tai tuotantoa koskeva otantatutkimus, otannat on suunniteltava siten, että koko viljasadon standardivirhe ei ole kahta prosenttia suurempi kokonaistuotannosta tai 50 000 tonnia. 2 Edellä 1 kohdassa esitettyjen, koko viljasatoa koskevien vaatimusten lisäksi minkään liitteessä I mainitun viljalajin, jonka tuotanto jäsenvaltiossa on 3 artiklan 1 kohdassa säädettyä rajaa suurempi, viljan tuotantoa koskeva standardivirhe ei saa olla viittä prosenttia suurempi kyseisestä tuotannosta tai 20 000 tonnia. IV JAKSO Alueellisella tasolla toimitettavat tiedot 6 artikla Vuosittaiset tiedot viljelypinta-aloista, sadoista, tuotannosta ja kosteuspitoisuudesta on toimitettava Eurostatille liitteessä III esitetyillä alueellisilla tasoilla. Liitettä III voidaan muuttaa 11 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Kyseiset alueelliset tiedot on toimitettava kokonaan viljalajeista, lukuun ottamatta riisiä ja tavallisesta vehnästä, durumvehnästä, rukiista, ohrasta ja jyvämaissista. Jäsenvaltioiden on osoitettava ne alueelliset luvut, joissa on poikkeuksellisen suuri standardivirheiden prosenttiosuus. V JAKSO Määräajat, kokemusten vaihto ja siirtymäjärjestelyt 7 artikla 1 Kalenterivuotta, jona sadonkorjuu tapahtuu, kutsutaan jäljempänä 'satovuodeksi`. 2 Jäsenvaltioiden on toimitettava Eurostatille väliaikaiset kansalliset tiedot viljelypinta-alasta satovuoden 1 päivään lokakuuta mennessä. Lopulliset tiedot viljelypinta-alasta on toimitettava satovuotta seuraavan vuoden 1 päivään huhtikuuta mennessä. 3 Alustavat arviot kansallisista satomääristä ja tuotannosta on toimitettava satovuoden 15 päivään marraskuuta mennessä. Väliaikaiset tiedot sadosta ja tuotannosta on toimitettava satovuotta seuraavan vuoden 1 päivään helmikuuta mennessä ja lopulliset luvut 1 päivään lokakuuta mennessä. Jos sato- ja tuotantotiedot koskevat muutettujen alueiden tietoja, myös jälkimmäiset olisi toimitettava. 4 Edellä 6 artiklassa tarkoitetut alueelliset tiedot on toimitettava samaan aikaan kansallisen tason lopullisten lukujen kanssa ja mainittujen tietojen on oltava niiden kanssa yhdenmukaisia. 8 artikla 1 Jäsenvaltioiden on 12 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta toimitettava Eurostatille yksityiskohtainen menetelmäselostus, jossa esitetään, kuinka viljelypinta-aloja, satoa ja tuotantoa koskevat tiedot on aikaansaatu heidän maassaan ja tarvittaessa alueet sekä osoitettava kyseisten lukujen edustavuus ja luotettavuus. Eurostat laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yhteenvedon kyseisistä selostuksista. 2 Jäsenvaltioiden on kolmessa kuukaudessa ilmoitettava Eurostatille kaikista 1 kohdan mukaisesti annetuissa tiedoissa tapahtuneista muutoksista. 3 Jos joistakin menetelmäselostuksista ilmenee, että jäsenvaltio ei voi lähitulevaisuudessa täyttää tässä asetuksessa olevia vaatimuksia ja jos muutokset tutkimustekniikassa ja menetelmissä ovat tarpeen, Eurostat voi yhteistyössä jäsenvaltion kanssa asettaa enintään kahden vuoden siirtymäkauden, jonka aikana tämän asetuksen mukainen tutkimusohjelma on saatava toteutetuksi. 4 Menetelmäselostukset, siirtymäjärjestelyt, tietojen saatavuus, tietojen luotettavuus ja muut tämän asetuksen soveltamiseen liittyvät seikat tutkitaan kaksi kertaa vuodessa pysyvän maataloustilastokomitean asiantuntijatyöryhmässä. 9 artikla 1 Eurostat toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuoden 1992 loppuun mennessä: - kertomuksen kokemuksista, jotka on saatu tämän asetuksen mukaisesti suoritetuista tilastollisista tutkimuksista ja arvioista; - tarvittaessa ehdotukset jäsenvaltioissa voimassa olevien järjestelyjen parantamisesta ja yhdenmukaistamisesta; - tarvittaessa ehdotukset yhteisön ylimääräisen tilapäisen tutkimuksen suorittamisesta, jossa käytetään yhdenmukaistettuja menetelmiä ja ominaisuuksia. 2 Neuvosto päättää 1 kohdassa tarkoitetuista ehdotuksista perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrättyä äänestysmenettelyjä noudattaen. VI JAKSO Rahoitusjärjestelyt 10 artikla 1 Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden toteuttamiseen tarpeelliseksi arvioitu yhteisön kustannusten määrä on 3 200 000 ecua ajanjaksolle 1990-1993, mukaan lukien yhtä henkilötyövuotta koskevat voimavarat (avustava, kansallinen asiantuntija tietojen siirrossa jne.). 2 Talousarviosta vastuussa olevat viranomaiset päättävät käytettävissä olevista määrärahoista kunakin tilikautena. VII JAKSO Loppusäännökset 11 artikla 1 Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa pysyvän maatalouskomitean, jäljempänä 'komitea`, käsiteltäväksi komitean puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jonkin jäsenvaltion edustajan pyynnöstä. 2 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Komitea tekee päätökset sellaisella 54 äänen enemmistöllä, joka saadaan kun jäsenvaltioiden äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 3 a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaisia. b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 12 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Luxemburgissa 26 päivänä maaliskuuta 1990. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja M. O'KENNEDY (1) EYVL N:o L 281, 1.11.1975, s. 1 (2) EYVL N:o L 22, 27.1.1990, s. 7 (3) EYVL N:o L 166, 25.6.1976, s. 1 (4) EYVL N:o L 177, 24.6.1989, s. 1 (5) EYVL N:o C 8, 13.1.1990, s. 12 (6) Lausunto on annettu 16 päivänä maaliskuuta 1990 (7) EYVL N:o L 185, 15.7.1988, s. 33 (8) Kosteuspitoisuuden selvittämisessä noudatettavaa menettelytapaa selostetaan komission asetuksen (ETY) N:o 1908/84 (EYVL N:o L 178, 5.7.1984, s. 22), sellaisena kuin se on viimeksi asetuksella (ETY) N:o 2507/87 (EYVL N:o L 235, 20.8.1987, s. 10) muutettuna, liitteessä II. Muut arviointimenetelmät ovat sallittuja LIITE I VILJALAJIT, JOITA TARKOITETAAN 2 ARTIKLAN 1 KOHDASSA VILJALAJIT (lukuun ottamatta riisiä) 1 Tavallinen vehnä (Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol.) 2 Durumvehnä (Triticum durum Desf.) 3 Ruis (Secale cerale L.) 4 Ohra (Hordeum vulgare L.) 5 Kaura (Avena sativa L.) 6 Jyvämaissi (Zea Mays L.) 7 Viljalajit, joita ei muutoin ole mainittu 7.1 Seosvilja 7.2 Durra [Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum Sudanese (Piper) Stapf.] 7.3 Triticale (X Triticosecale Wittm.) 7.4 Hirssi (Panicum Miliaceum) 7.5 Tattari (Fagopyrum Esculentum) 7.6 Kanariansiemen (Phalaris canariensis L.) 7.7 Sekarehut, muut kuin seosvilja 7.8 Maissintähkäseos (Zea Mays L.) 8 RIISI 8.1 Riisi - pyöreäjyväinen (Oryza sativa L.) 8.2 Riisi - soikeajyväinen (Oryza sativa L.) 8.3 Riisi - pitkäjyväinen (Oryza sativa L.) LIITE II VILJARYHMÄT, JOITA TARKOITETAAN 2 ARTIKLAN 2 KOHDASSA (taulukko tietojen toimittamista varten) >KAAVION ALKU> Maa: Satovuosi: ALUE SATO JA TUOTANTO Viljelyala Tietojen keruun päivämäärä Sato Kokonaissato Keskimääräinen kosteuspitoisuus Tietojen keruun päivämäärä 1 000 ha 100 kg/ha 1 000 t % VILJA, YHTEENSÄ (lukuun ottamatta riisiä) 1 Tavallinen vehnä 2 Durumvehnä 3 Ruis 4 Ohra 5 Kaura 6 Jyvämaissi 7 Viljalajit, joita ei ole mainittu muutoin 8 RIISI 8.1 Pyöreäjyväinen riisi 8.2 Soikeajyväinen riisi 8.3 Pitkäjyväinen riisi >KAAVION LOOPU> LIITE III >TAULUKON PAIKKA>