LIITE

”Τύρναβος” (Tyrnavos)

PGI-GR-A0122-AM01

Hakemuksen jättöpäivä: 31.7.2015

TUOTE-ERITELMÄÄN TEHTÄVÄÄ MUUTOSTA KOSKEVA HAKEMUS

1. Muutokseen sovellettavat säännöt

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artikla – Muu kuin vähäinen muutos

2. Muutoksen kuvaus ja perustelut

2.1 Rajatun maantieteellisen alueen laajentaminen

Nimityksen PGI-GRA0122 ”Tyrnavos” teknisen asiakirjan muutos koskee rajatun maantieteellisen alueen laajentamista. Alueeseen sisällytetään Larissan alueellisessa yksikössä sijaitsevan Tyrnavosin kunnan samannimisen kunnallisen yksikön paikallisyhteisö ”Dendra Tyrnavou”. Tarkistus koskee tuote-eritelmän ja yhtenäisen asiakirjan jaksoa ”Rajattu alue”.

Dendra Tyrnavoun paikallisyhteisö on osa Tyrnavosin kuntaa, joka on perustettu kuntien yhdistämislailla N:o 3852 (Virallinen lehti, sarja I, nro 87). Kyseinen yhteisö sijaitsee noin kuuden kilometrin päässä Tyrnavosista. Alue on viinirypäleiden viljelyaluetta, jolla on samat maaperä- ja ilmasto-olosuhteet kuin muuallakin asianomaisella maantieteellisellä alueella ja jolla viljellään samoja lajikkeita. Niinpä tuotetuilla viineillä on samat ominaisuudet kuin muillakin Tyrnavos-viineillä (SMM).

2.2 Malagouzia-lajikkeen lisääminen valkoviinin lajikekoostumukseen

Nimityksen PGI-GR-A0122 ”Tyrnavos” teknisen asiakirjan, tuote-eritelmän ja yhtenäisen asiakirjan muutos koskee Malagouzia-lajikkeen lisäystä (kuivan, puolikuivan ja puolimakean) valkoviinin lajikekoostumukseen missä tahansa lisäyssuhteessa.

Muutos koskee yhtenäisen asiakirjan jaksoa ”Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet”, tuote-eritelmän jaksoa ”Viininvalmistuksessa sallitut rypälelajikkeet” ja jaksoa ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen” luokan ”viini” osalta.

Malagouzia-lajiketta on viljelty Tyrnavosin alueen viinitarhoissa vuosikymmeniä.

Lajike on täysin sopeutunut alueen kuumiin ja kuiviin olosuhteisiin. Suuret rypäleet ja niiden paksu kuori kestävät hyvin alueen korkeiden lämpötilojen kesäkuukausina aiheuttamaa haihtumista. Sato korjataan elokuun viimeisten 10 päivän aikana. Malagouzia-lajikkeesta valmistettujen viinien etuna on se, että viinit ovat korkealaatuisia ja eroavat muilla alueilla tuotetuista viineistä.

Tyrnavosin alueen saviperäisillä mailla lajike tuottaa viinejä, joissa on erittäin hyvä happoisuus ja rikas aromi. Selkeästi luonteenomaisia aromeja ovat vihreä omena ja sitrushedelmä. Hiekkamaalla ja hiekkapitoisella hiesumaalla lajike tuottaa viinejä, joiden happoisuus on hyvä ja aromeina ovat jasmiini ja kypsä päärynä.

Tyrnavosin Malagouzia-lajikkeesta valmistetut viinit ovat suosittuja ulkomailla Belgian, Yhdysvaltojen ja Saksan suurilla markkinoilla. Ne ovat myös saaneet palkintoja monissa tärkeissä kilpailuissa, kuten ”Decanter”.

Kun tämä lajike sisällytetään nimitykseen ”Tyrnavos” (SMM), se saa markkinoilla merkittävää etua ja tuotteiden kilpailukyky kasvaa maailmanmarkkinoilla, mikä tuo paikallisesti ja kansallisesti talouskasvua.

2.3 Lisätietojen sisällyttäminen jaksoon ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen” luokkien ”viini” ja ”helmeilevä viini” osalta

Nimityksen PGI-GR-A0122 ”Tyrnavos” teknisen asiakirjan kattamien rypäletuotteiden osalta tuote-eritelmän ja yhtenäisen asiakirjan jaksoon ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen” on sisällytetty rypäletuotteiden luokkien ”viini” ja ”helmeilevä viini” osalta seuraavat lisätiedot:

a) kuvaus luontoon, ihmisen toimintaan ja historiaan liittyvistä seikoista, joiden ansiota tuotteen erityinen luonne on, b) tuotteen maantieteellisestä alkuperästä johtuvat tuotteen laatuominaisuudet ja c) syy-seuraussuhde yhteyteen liittyvien maantieteellisen alueen ominaispiirteiden ja tuotteen maantieteellisestä alkuperästä johtuvien tuotteen erityisominaisuuksien välillä niin, että yhteys voidaan osoittaa kunkin tuotteen osalta.

Luokkaan ”viini” on lisätty tuotteen mainetta koskevia tietoja.

Huomionarvoista on, että SMM-tuotteen ”Tyrnavos” tekninen asiakirja sisältää yhteenvedon tiedoista, jotka esitetään jaksossa ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen” rypäletuotteiden luokkien ”viini” ja ”helmeilevä viini” osalta.

Erityisesti kohdan ”A. Historiallinen yhteys” loppuun alajaksossa ”Maantieteellistä aluetta koskevat yksityiskohtaiset tiedot luokan 1 ”viini” osalta” on lisätty seuraavat tiedot:

”Nykyään Muscat Hamburg on vallitseva rypälelajike, jota viljellään 60 prosentissa alueen kaikista viinitarhoista. Tätä lajiketta viljellään hajanaisesti eri puolilla maailmaa. Kreikassa lajike kuitenkin yhdistyy Tyrnavosin alueeseen, sillä sitä viljellään lähes yksinomaan Tyrnavosin kunnan rajojen sisäpuolella. Muscat Hamburg on luotu risteyttämällä italialainen lajike Schiava Grossa (Trollinger tai Black Hamburg) ja egyptiläinen lajike Muscat of Alexandria, ja sitä viljellään lähes kaikkialla maailmassa. Viinin valmistuksessa tätä lajiketta sekoitetaan muiden lajikkeiden kanssa, mutta poikkeustapauksissa, kuten Tyrnavosin alueella, on mahdollista löytää viiniä, joka valmistetaan yksinomaan Muscat Hamburg -lajikkeesta. Tyrnavosin paikalliset viininviljelijät/tuottajat, joilla on hyvin pitkä kokemus viininviljelystä, ovat joutuneet sopeutumaan viinikirvan aiheuttamaan uuteen tilanteeseen ja sen myötä uusiin lajikkeisiin, ja he ovat hyödyntäneet Muscatia usein eri tavoin. Tuotannossa on erityisiä aromaattisia viinejä, lähinnä keveitä punaviinejä, makeita viinejä ja puolimakeita viinejä. Tyrnavosin kuuluisaa SMM-tuotetta ”Tsipouro” valmistetaan tislaamalla. Muscat Hamburg -lajikkeen suuri viljelyala sekä lajikkeen hyvä sopeutumiskyky ja useat käyttötavat ovat tehneet Tyrnavosin alueesta maailmanlaajuisen vertailukohteen jopa siinä määrin, että synonyymi Moschato Tyrnavou on nykyisin sisällytetty VIVC:iin (Vitis International Variety Catalogue). Moschato Tyrnavou onkin saavuttanut maailmanlaajuista mainetta. Nimitys tunnustettiin kansallisesti helmikuussa 2013, jonka jälkeen lajikkeeksi voidaan virallisesti merkitä synonyymi ”Moschato Mavro Tyrnavou”, jos rypäleet on viljelty Tyrnavosin kunnan rajojen sisäpuolella.”

Lisätään kohdan ”C. Maantieteellinen ympäristö ja maantieteellinen alkuperä” loppuun seuraava:

Kun kyseessä ovat kreikkalaiset lajikkeet, joiden kypsyminen alkaa kymmenen päivän aikana 10. elokuuta alkaen ja jatkuu syyskuun kymmeneen ensimmäiseen päivään saakka, maaperän sekä kypsymisen aikaisen aromaattisen kehityksen lisäksi tärkeä seikka on mikroilmaston kosteuspitoisuus. Kreikkalaisia lajikkeita, sekä valkoisia että punaisia, joissa rypäletertut ovat suuria ja hyvin koossa pysyviä (kuten Malagouzia ja Roditis), viljellään maaperässä, jonka kosteuspitoisuus on alhainen, johtuen sienten, kuten harmaahomeen, aiheuttamasta tartuntariskistä. Valkoisista lajikkeista, joita viljellään lähinnä Tyrnavosin kaakkoisosissa, tuotetuissa viineissä on murtomainen maku, mikä johtuu hiuemaasta, jossa on paljon piikiveä. Kuivan Malagouzia-viinin tuotantoon tarvitaan vettä hyvin läpäisevä ja melko kuiva rinne. Tämänkaltaista maaperää löytyy paljon, esimerkiksi Tyrnavosin länsipuolella ja suhteellisen lähellä Titarisios-jokea. Veden vähäisyys joessa kesällä yhdessä hiekkapitoisen hiesumaan kanssa antavat viineille niiden ainutkertaisen luonteen.

Lisätään kohdan ”Tuotetta koskevat yksityiskohtaiset tiedot” loppuun seuraava:

Aromaattisen potentiaalinsa vuoksi viinit, jotka on valmistettu Malagouzia-, Chardonnay- ja Sauvignon Blanc -lajikkeista, voivat parantaa muiden Tyrnavosin alueella tuotettujen lajikkeiden, kuten Roditis, Savatiano ja Batiki, aromia ja makua, sillä kyseisten lajikkeiden aromi on neutraali ja happoisuus keskimääräinen.

Roseeviinit ovat vaaleanpunaisia, ja niissä on moninainen kirjo aromeja, kuten kirsikkaa, mansikkaa ja punaista ruusua. Muscat-viinissä on selkeä muskatin aromi. Näille viineille on ominaista riittävä happoisuus, ilmeikkyys ja hyvä rakenne.

Tyrnavosin punaviineillä on erittäin mielenkiintoisia laatuominaisuuksia. Nämä viinit ovat tumman purppuranpunaisia, ja lisänä on violetteja sävyjä. Aromeina ovat esimerkiksi viikuna ja kypsät punaiset marjat ja hedelmät, kuten kirsikka, karhunvatukka ja luumu, joihin yhdistyy mustapippurin ja mausteneilikan vivahteita ja intensiivinen myskin aromi ja lisäksi hunajan ja perinteisten makeiden säilykkeiden häivähdyksiä, riippuen lajikkeesta. Muscat-viinissä on selkeä muskatin aromi, jossa on kukkaisia sävyjä. Näille viineille on ominaista pehmeät tanniinit.

”Valkoviineissä on erilaisia aromeja, kuten vihreää omenaa ja kypsää päärynää, ja sitrushedelmien aromia sekä hienostuneita jasmiinin vivahteita lajikkeesta riippuen. Muscat-viinissä on selkeä muskatin aromi, jossa on kukkaisia sävyjä. Näille viineille on ominaista hienostunut happoisuus ja tiivis rakenne.

Korvataan kohta ”Syy-seuraussuhde” seuraavasti:

Punaiset lajikkeet yhdistettynä oikeanlaiseen maaperätyyppiin, joko saviseen tai hiekkaiseen maaperään, tuottavat viinejä, joissa on hedelmien ja kukkien aromeja ja intensiivinen myskin aromi sekä hunajan ja perinteisten makeiden säilykkeiden sävyjä sekä pehmeitä tanniineja punaviinien tapauksessa. Koska kesällä sataa vain vähän ja lämpötilat ovat korkeita, viinien happoisuus ja väri ovat keskitasoa ja sokeripitoisuus on korkea. Paikallinen Limniona-lajike, jonka kypsyminen alkaa syyskuun kymmenen viimeisen päivän aikana ja kestää lokakuun kymmeneen ensimmäiseen päivään, on myös hyvin mielenkiintoinen. Tämä lajike tuottaa viinejä, joiden happoisuus on intensiivinen, väri keskitasoinen ja tanniinit pehmeitä.

Malagouzia-lajikkeen osalta voidaan mainita kaksi erilaista maaperätyyppiä. Ensinnäkin voidaan mainita Titarisios-joen tienoon maaperä, jossa on hiekkaa ja hiekkapitoista hiesua sekä paljon piikiveä. Rypäleet kypsyvät tällaisessa maaperässä varhain, ja lajike tuottaa viinejä, joille on ominaista jasmiinin ja kypsän päärynän aromi. Toiseksi voidaan mainita Melouna-vuoren tienoon savinen maaperä. Rypäleet kypsyvät tällaisessa maaperässä 10–15 päivää myöhemmin kuin ensimmäisessä tapauksessa, ja lajike tuottaa viiniä, joiden aromi muistuttaa vihreää omenaa ja sitrushedelmiä. Molemmat alueet tuottavat viinejä, joiden happoisuus on erittäin hyvä.

Kun valkoisia lajikkeita viljellään sopivassa maaperässä, saadaan viinejä, joille on ominaista hienostunut happoisuus sekä hedelmäinen ja sitrushedelmäinen aromi, jossa on kukkaisia vivahteita.

Tekstiin on lisätty alajakso ”Maantieteellistä aluetta koskevat yksityiskohtaiset tiedot luokan 8 helmeilevä viini” osalta seuraavasti:

”A. Historiallinen yhteys

Viininviljelyä on harjoitettu Tyrnavosin alueella vuosisatoja. Tyrnavos-viineistä on mainintoja matkakertomuksissa kautta aikain. Vuonna 1668 turkkilainen matkailija Evliya Çelebi kuvaili Tyrnavosin viinitarhoja seuraavasti: ”Kun kaupungista (Tyrnavos) lähtee kollista kohti, matkalla Larissaan näkee kaikkiaan 37 viinitarhaa.” Mainintoja viinitarhoista löytyy myös Brownin (1669), Leaken (1806) ja Leonardosin (1836) kirjoituksista.

Viininviljelystä ja viinistä on mainintoja Tyrnavosin alueelta jo Bysantin ajoilta. Länsi-Thessalian hallitsijan Michael Gabrielopoulosin (1295) kirjeissä mainitaan muun muassa viinistä ja oliiviöljystä kannettu valmistevero (Tsopotos, 1896). Ottomaanien vallan aikana viinitarhat olivat yksi harvoista maa-alueista, joihin myönnettiin täysi ja rajoittamaton omistajuus (mülk).

Ranskalainen Léon Heuzey, yksi kuuluisimpia ulkomaalaisia tutkijoita ja matkailijoita, vieraili Tyrnavosissa vuonna 1858 ja totesi, että ”zinzirie” eli rypälemehusta kannettu kymmenes oli yksi Turkin hallitsijoille maksetuista veroista. Jos veroa ei maksanut, viiniä ei saanut valmistaa (Ηezey, 1858). On syytä panna merkille, että Tyrnavosin kaupungissa asui enimmäkseen kreikkalaisia.

Vuonna 1806 W. Leake kirjoitti, että Tyrnavosissa asui 1 500 perhettä, joista vain 70 oli turkkilaisia. Ottaen huomioon, että turkkilaiset välttivät viininvalmistusta uskonnollisista syistä, voidaan päätellä, että viiniä valmistivat kreikkalaiset.

Ioannis Leonardos kirjoittaa Tyrnavosista seuraavaa: ”Jos Tyrnavosin asukkaalla oli viiniä myynnissä, hän asetti tämän merkiksi portin pieleen oksan, ja kuka tahansa saattoi vapaasti tulla sisään ja maistaa viiniä, päättääkseen, ostaako sitä vai ei”.

S. Paganellis ja Zosimas Esphigmenitis, Prometheuksen julkaisija, kuvasivat Tyrnavosia vuonna 1880 seuraavasti: ”Tyrnavosissa tuotetaan kokonkeja, meloneja ja paljon viiniä, joka ei kuitenkaan säily kuin huhtikuulle”.

Aikakauslehden ”Hellenic Viticulture and Oenology” (1932) mukaan alueella oli tapana viljellä seuraavia lajikkeita: Roditis, Batiki, Koukouli, Limniona, Sideritis, Kartsiotis ja Outmali. Samassa aikakauslehdessä on myös tietoja Tyrnavosin alueen viininviljelystä ja viininvalmistuksesta. Tyrnavosissa oli 800 viinitarhanomistajaa, Ampelonasissa 450 ja Argyropouliossa 100, ja ”kuten muissakin kylissä, lähes jokaisella perheellä oli maapalsta, jolla viljeltiin viiniköynnöksiä”. Viiniköynnökselle istutettu kokonaisala oli alueella tietojen mukaan 10 375 stremmaa, joka tuotti 702 000 okaa tummaa punaviiniä ja 200 000 okaa valkoviiniä (retsinaa) [1 oka = 1,2829 kg]. Edellä mainittuja lajikkeita ei enää viljellä Tyrnavosin alueella lukuun ottamatta lajikkeita Roditis, Batiki ja Limniona. Muutos tapahtui vuosina 1930–1936, jolloin alueella esiintyi viinikirvaa. Larissan maatalouskoulu toi tuotantoon viinikirvaa kestäviä lajikkeita edistämällä Muscat Hamburg-, Batiki- ja Rozaki-lajikkeiden viljelyä.

Nykyään Muscat Hamburg on vallitseva rypälelajike, jota viljellään 60 prosentissa alueen kaikista viinitarhoista.

Tätä lajiketta viljellään hajanaisesti eri puolilla maailmaa. Kreikassa lajike kuitenkin yhdistyy Tyrnavosin alueeseen, sillä sitä viljellään lähes yksinomaan Tyrnavosin kunnan rajojen sisäpuolella.

Muscat Hamburg on luotu risteyttämällä italialainen lajike Schiava Grossa (Trollinger tai Black Hamburg) ja egyptiläinen lajike Muscat of Alexandria, ja sitä viljellään lähes kaikkialla maailmassa. Viinin valmistuksessa tätä lajiketta sekoitetaan muiden lajikkeiden kanssa, mutta poikkeustapauksissa, kuten Tyrnavosin alueella, on mahdollista löytää viiniä, joka valmistetaan yksinomaan Muscat Hamburg -lajikkeesta.

Tyrnavosin paikalliset viininviljelijät/tuottajat, joilla on hyvin pitkä kokemus viininviljelystä, ovat joutuneet sopeutumaan viinikirvan aiheuttamaan uuteen tilanteeseen ja sen myötä uusiin lajikkeisiin, ja he ovat hyödyntäneet Muscatia usein eri tavoin. Tuotannossa on erityisiä aromaattisia viinejä, lähinnä keveitä punaviinejä, makeita viinejä ja puolimakeita viinejä. Tyrnavosin kuuluisaa SMM-tuotetta ”Tsipouro” valmistetaan tislaamalla. Muscat Hamburg -lajikkeen suuri viljelyala sekä lajikkeen hyvä sopeutumiskyky ja useat käyttötavat ovat tehneet Tyrnavosin alueesta maailmanlaajuisen vertailukohteen jopa siinä määrin, että synonyymi Moschato Tyrnavou on nykyisin sisällytetty VIVC:iin (Vitis International Variety Catalogue). Moschato Tyrnavou onkin saavuttanut maailmanlaajuista mainetta. Nimitys tunnustettiin kansallisesti helmikuussa 2013, jonka jälkeen lajikkeeksi voidaan virallisesti merkitä ”Moschato Mavro Tyrnavou”, jos rypäleet on viljelty Tyrnavosin kunnan rajojen sisäpuolella.

B. Kulttuuriset, sosiaaliset ja taloudelliset siteet

Tyrnavosin alueen sosiaalinen ja taloudellinen elämä liittyy läheisesti viininviljelyyn, viiniin ja tsipouroon. Tämä perinne on jatkunut vuosisatojen ajan Tyrnavosin kaupungissa ja laajemmalla alueella. Tyrnavosilaiset ryhtyivät kuitenkin vasta 1800-luvun puolivälissä viljelemään viiniä laajamittaisemmin ja viinin, tsipouron ja ouzon kaltaisten tuotteiden merkitys kaupungin taloudessa kasvoi. Historiankirjojen mukaan luonnonympäristön ohella Tyrnavosin asukkaiden iloinen luonne lisäsi viininviljelyä ja viinituotteiden menekkiä: ”Tyrnavosin asukkaat rakastavat ilonpitoa ja juhlimista siinä määrin, ettei kaupungista todennäköisesti löydy yhtään asukasta, joka ei olisi viinin ystävä”, kirjoitti Ioannis Economou Logiotatou, larissalainen tutkija, vuonna 1817.

Nikolaos Georgiadis kirjoitti vuonna 1880: ”Kaupungin asukkaat ovat iloluontoisia ja eloisia, ja he rakastavat juhlia ja viininjumalan palvontaa.”

C. Maantieteellinen ympäristö ja maantieteellinen alkuperä

Tyrnavos-viinejä (SMM) tuottavat viinitarhat sijaitsevat 70–250 metrin korkeudessa. Suositetuille ja sallituille lajikkeille istutettujen viinitarhojen pinta-ala on 17 000 ha, josta noin 10 000 hehtaarilla viljellään Muscat Hamburg -lajiketta. Maaperä soveltuu viininviljelyyn, pääasiassa alangoilla, mutta viiniä viljellään myös mäkisillä alueilla. Tyrnavos-viinien (SMM) tuotantoalueella maaperä on vaihtelevaa, ja erityisesti alueella on hiekkaista maaperää, savista maaperää, hiekan ja saven yhdistelmää tai hiekkapitoista hiesua. Alueen mikroilmastolle on luonteenomaista suhteellisen alhainen lämpötila talvella, usein esiintyvät hallat ja vähäiset sateet, kun taas kesät ovat yleensä kuumia ja kuivia.

SMM-nimityksen ”Tyrnavos” helmeilevien viinien laatuominaisuudet johtuvat maaperän ominaisuuksista, paikallisista ilmasto-olosuhteista ja viljellyistä lajikkeista. Helmeilevien viinien tuotantoon valitaan aloja ja lohkoja, jotka täyttävät tuotevaatimukset. Tuotantoon valitaan kaltevia savimaita, jotka läpäisevät vettä hyvin ja joiden kosteuspitoisuus on alhainen. Samoin valitaan maita, joiden happamuus on korkeampi ja terpeenipitoisuus suurempi. Tällaista maaperää tavataan pääasiassa Tyrnavosin alueen pohjoisosassa Melouna-vuoren juurella.

Tuotetta koskevat yksityiskohtaiset tiedot

Rypäleiden myöhäinen kypsyminen voi tuottaa erinomaisia helmeileviä viinejä, joilla on erittäin ainutlaatuisia laatuominaisuuksia. Helmeilevillä viineillä on erinomaisia aistinvaraisia ominaisuuksia. Erityisesti viinit ovat vaaleanpunaisia, ja niissä on hedelmäinen (esimerkiksi kirsikkaa ja mansikkaa) ja kukkainen (esimerkiksi punaista ruusua) aromi. Helmeilevässä Muscat-viinissä on selkeä muskatin aromi. Helmeileville Tyrnavos-viineille (SMM) on ominaista riittävä happoisuus, raikkaus ja hyvä rakenne.

Syy-seuraussuhde

Helmeilevien viinien ”Tyrnavos” (SMM) ainutlaatuisuus liittyy näiden viinien valmistuksessa käytettyjen lajikkeiden aromaattiseen potentiaaliin yhdessä maaperän sekä kunakin vuonna kypsymisen aikana vallitsevien ilmasto-olosuhteiden (sademäärä) kanssa. Maaperän moninaisuus tarjoaa paljon vaihtoehtoja helmeilevien viinien korkean laadun säilyttämiseksi. Näiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta saadaan helmeileviä viinejä, joilla on poikkeukselliset aistinvaraiset ominaisuudet, kuten hedelmien ja kukkien aromi, riittävä happoisuus, raikkaus ja hyvä rakenne.”