ERITYISKERTOMUS Nro 22/98 naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteutettujen toimenpiteiden hallinnoinnista komissiossa sekä komission vastaukset (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (98/C 393/02)

JOHDANTO

1. Euroopan parlamentti pyysi tilintarkastustuomioistuinta vastuuvapauden myöntämistä vuonna 1995 koskevassa päätöslauselmassaan julkaisemaan erityiskertomuksen naisten intressien sisällyttämisestä yleisiin politiikkoihin ja toimenpiteistä yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi. Tässä kertomuksessa tarkastellaan sitä, miten komissio (PO V) on toteuttanut Euroopan unionin naisten yhtäläisten mahdollisuuksien parantamiseen tähtääviä koulutustoimenpiteitä ja muita asiaan liittyviä toimenpiteitä. Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli tätä aihetta viimeksi vuonna 1992 (1). Tässä kertomuksessa esitettyyn kahteen huomautukseen, joista toinen koskee NOW-hankkeen ja ESR:n koordinointia ja toinen kansallisten maksatusjärjestelyjen hitautta, ei ole vastattu tyydyttävästi. Komissio on löytänyt ratkaisun kahteen muuhun asiaan ja ilmoittanut tuomioistuimelle käsittelevänsä parhaillaan jäljelle jääneitä huomautuksia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

2. Yhtäläisten mahdollisuuksien suhteen on olemassa kolme yhteisön akselia, jotka ovat

- valtavirtaistamista koskevat ESR:n kokeiluhankkeet, joilla komissio pyrkii liittämään yhteen yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisen niissä kaikissa toimenpiteissä, joissa on yhteisön rahoitus ammatillisen koulutuksen alalla. Ohjelmien hallinto perustuu yhteistyöhön jäsenvaltioiden kanssa, jotka kuitenkin yksin vastaavat prioriteeteista, hankkeiden valinnasta ja niiden seurannasta.

- yhteisön "työllisyys"-nimisen aloitteen NOW-osa, jolla komissio myös pyrkii edistämään koulutuksella yhtäläisiä mahdollisuuksia työllisyyden alalla siten, että se lisää kaksi uutta tekijää: ensinnä etusija annetaan toimille, jotka suosivat tulevaisuuden työpaikkojen ja niihin liittyvien järjestelyiden luomista, ja toiseksi hankkeiden vetäjille asetetaan velvoite tehdä yhteistyötä vähintään yhden Euroopan unionin maan kumppanin kanssa. Tässä tapauksessa hankkeiden valinta ja hallinto pysyy kansallisena, mutta prioriteetit määritellään yhteisön tasolla.

- yhteisön toimet tasavertaisten mahdollisuuksien edistämiseksi -ohjelma, jonka ala on laajempi kuin pelkästään työmarkkinat. Sen tarkoitus on tietojen vaihdon ja hyvien käytäntöjen vaihto jäsenvaltioiden välillä kaikilla aloilla, joilla yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen on tarpeellista. Tässä tapauksessa hankkeiden valinnasta ja hallinnasta vastaa komissio.

Yhtäläisten mahdollisuuksien osuus talousarviossa

3. Saatavilla ei ole tyhjentäviä lukuja, joista yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä koskevat vuotuiset menot kävisivät ilmi kokonaisuudessaan talousarvion kaikkien menokohtien suhteen. Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) yhteisön tukikehykseen 1994-1999 varatut määrärahat ovat kokonaisuudessaan 48 500 miljoonaa ecua (vuoden 1997 hintatason mukaan); komission tiedoista (2) käy ilmi, että naisten osallistuminen tavoitteiden 1, 3 ja 4 koulutustoimenpiteisiin vaihtelee jäsenvaltioittain 15 prosentin ja 66 prosentin välillä. Noin 500 miljoonaa ecua on osoitettu työllisyyttä koskevaan NOW-yhteisöaloitteeseen (3) yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia toimenpiteitä varten. ESR:n lisäksi neuvosto on myöntänyt 30 miljoonaa ecua yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevalle toimintaohjelmalle (1996-2000) (jäljempänä "toimintaohjelma").

Naisten asema työmarkkinoilla

4. Naisten työttömyysluvut ovat Euroopan unionissa miesten vastaavia lukuja korkeammat. Vaikka naisten osuus Euroopan unionin 170 miljoonan suuruisesta työvoimasta (4) on 42 prosenttia (5), 18 miljoonasta työttömästä naisia on kuitenkin 49 prosenttia (6). Euroopan unionin keskimääräinen työttömyysaste on 10,6 prosenttia - miespuolisen työvoiman osalta 9,2 prosenttia ja naispuolisen työvoiman osalta 12,5 prosenttia. Näihin työttömyyslukuihin on kuitenkin suhtauduttava varauksella, sillä naisten todellinen työttömyysaste on usein näitä prosenttilukuja korkeampi. Töitä hakevat naiset eivät aina ilmoittaudu työttömiksi (7). Lisäksi naiset ovat useammin pitkäaikaistyöttömiä kuin miehet, ja nuorten naisten työttömyys lisääntyy jatkuvasti (8).

5. Rooman sopimuksesta lähtien on tunnustettu sellaisten erityismääräysten tarve, joiden avulla voidaan puuttua naisten asemaa työmarkkinoilla haittaaviin tekijöihin. Naisten on esim. keskeytettävä työnteko äitiyden vuoksi, ja uudelleensijoittuminen voi joskus olla vaikeaa. Huomattava osa työnhakijoina olevista naisista on yksinhuoltajia, jotka ovat erityisen huonossa asemassa oleva ryhmä (9). Jäsenvaltiot ja Euroopan unioni ovatkin kehittäneet toimintalinjoja yhtäläisten mahdollisuuksien tukemiseksi.

6. Neuvosto on korostanut tätä seikkaa (10), ja Luxemburgissa järjestetyssä työllisyyskokouksessa (11) se asetti kaksi naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa päätavoitetta:

(a) naisten ja miesten työttömyyslukujen välisen eron pienentäminen

(b) lasten- ja vanhustenhoitopalvelujen lisääminen, koska näiden ryhmien hoidosta vastaavat tavallisesti naiset.

TARKASTUKSEN LAAJUUS

7. Rakennerahastoja koskevassa puiteasetuksessa säädetään (12), että niissä on noudatettava miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta. Euroopan sosiaalirahaston (ESR) olisi osaltaan erityisesti edistettävä yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla. Tässä kertomuksessa tarkastellaan yhtäläisiä mahdollisuuksia ESR:n yleisten toimenpideohjelmien, työllisyyttä koskevan NOW-yhteisöaloitteen ja (komission suoraan toteuttaman) toimintaohjelman osalta. Kertomus perustuu Saksassa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa suoritettuihin tarkastuksiin. Yhteensä tarkastettiin 79 hanketta (näistä 67 hanketta oli ainoastaan naisille tarkoitettuja); näiden hankkeiden kokonaisarvo oli 21,0 miljoonaa ecua, mistä summasta ESR:stä tai toimintaohjelmasta rahoitettu osuus oli 9,8 miljoonaa ecua.

YHTEENVETO HUOMAUTUKSISTA

8. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission tulee parantaa yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa kokonaisstrategiaa ja lisätä sen arvioinnin tehokkuutta, miten saavutetut tulokset vastasivat alkuperäisiä tavoitteita (katso kohdat 11-22) (13). Yhteisrahoituksen kansallisessa osuudessa ei ole järjestelmällisesti varattu täyttä rahoitusta huollettavien hoitamiseen eikä kurssin matkoihin, mikä vaikuttaa haitallisesti naisten osallistumiseen koulutukseen (katso kohdat 23-25).

9. Työllisyyttä koskevassa NOW-yhteisöaloitteessa edellytetään valtioiden rajat ylittävää ulottuvuutta. Komissio ole antanut riittäviä ohjeita siitä, kuinka merkittävä tämän ulottuvuuden olisi hankkeissa oltava. Mahdollisuudet parhaiden käytäntöjen tunnistamiseen ja edistämiseen ovat heikentyneet (katso kohdat 33-41). Toimintaohjelman valtioiden rajat ylittävää luonnetta ei ole määritelty selkeästi ja sen soveltamista tulisi parantaa (katso kohdat 66-69). Toimintaohjelman tehokkuutta voidaankin pitää kyseenalaisena sen nykyisessä muodossa, sillä useimmat työmarkkinoita koskevista hankkeista olisi voitu toteuttaa osana NOW-yhteisöaloitetta tai valtavirtaistamista koskevina ESR:n kokeiluhankkeina.

10. Hankkeiden hallinnoinnissa ja seurannassa havaittiin puutteita (katso kohdat 45-50 ja 52-53). Hankkeiden toteuttamista haittasi NOW-aloitteelle ja toimintaohjelmalle annettavan jäsenvaltioiden ja komission rahoituksen viivästyminen (katso kohdat 28-32 ja 68-70). NOW-aloitteeseen liittyvää teknisen avun antamista on parannettava (katso kohdat 42-44). Teknistä apua koskevan sopimuksen hallinnointi ja täytäntöönpano on ollut puutteellista (katso kohdat 54-65).

ESR:N YLEISET TOIMENPIDEOHJELMAT

Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan strategian puuttuminen

11. Rakennerahastoja koskevassa puiteasetuksessa säädetään tietyistä yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevista vaatimuksista (14). Yhtäläisten mahdollisuuksien toteuttamistapaa ESR:n eri toimenpiteissä ei kuitenkaan ole määritelty yksityiskohtaisesti. Komissio ei ole antanut riittävästi ohjeita siitä, miten yhtäläisiä mahdollisuuksia on sovellettava kaikessa ammatillisessa koulutuksessa ja siihen liittyvässä toiminnassa. Ei ole asetettu yleisiä tavoitteita, jotka koskisivat esimerkiksi työllistymisen tasoa, uudelleensijoittumista, tiettyjä talouden aloja ja erityisryhmiä, kuten yksinhuoltajaäitejä, eikä komissio ole selkeästi laatinut välineitä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi - tarvittava rahoitus mukaan lukien. Yleisen strategian puuttumisesta on osoituksena se, että komission alueellisten yksiköiden ja tasa-arvoyksikön välillä ei ole järjestelmällistä yhteydenpitoa. Tämänkaltainen yhteydenpito olisi auttanut varmistamaan yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien tavoitteiden toteuttamisen seurannan ja tarvittaessa niiden mukauttamisen. Komissio toteutti kuitenkin kaksi tärkeää toimenpidettä, joskin melko myöhään. Kaksi vuotta nykyisen tukikehyksen voimaantulon jälkeen komissio antoi helmikuussa 1996 tiedonannon siitä, miten ESR:n toimilla saavutettujen yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien tulosten seurantaa ja arviointia voitaisiin kehittää (15), ja lokakuussa 1997 komissio antoi johtavassa asemassa oleville työntekijöilleen oppaan (16) siitä, miten yhtäläisten mahdollisuuksien huomioon ottamista eri toimenpiteissä olisi arvioitava. Komissio ei kuitenkaan varmistanut kyseisen oppaan käyttöä, vaikka sen maaliskuussa 1998 antamassa kertomuksessa (17) todetaan, että opas voisi olla hyödyllinen väline komission virkamiehille. Jäsenvaltioiden esittämät ESR:n valtavirtaistamista koskevien kokeiluhankkeiden arviointikertomukset eivät aina sisältäneet yhtäläisten mahdollisuuksien selvittämistä, ja arvioiden laatimisen viipeiden vuoksi ne eivät olleet ESR:n suunnitteluosaston saatavissa ennen kuin vuoden 1997 jälkipuolella.

12. Jäsenvaltioissa havaittiin myös puutteita sen varmistamisessa, että yhtäläisiä mahdollisuuksia sovelletaan järjestelmällisesti. Yhdistyneessä kuningaskunnassa yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevä komitea valvoo yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan lainsäädännön soveltamista, mutta komitea ei ole tavoitteen 3 seurantakomitean jäsen eikä sitä pyydetty osallistumaan tavoitteen 3 (1994-1996) yhtenäisen ohjelma-asiakirjan laatimiseen. Yhdessä yhtenäisen ohjelma-asiakirjan linjassa (jota kutsutaan osioksi 4) määritetään naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen liittyvät kohdennetut toimenpiteet. Tähän osioon käytetyt määrärahat olivat vuonna 1994 ja 1995 noin 30 prosenttia pienemmät kuin oli kaavailtu yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa, joka on ESR:n tärkein väline Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Väliaikaiseen arviointikertomukseen ei sisälly osiota 4 koskevaa arviointia. Lisäksi ei ole ollut käytettävissä erityisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia ESR:n arviointikertomuksia.

13. ESR:n tukemien Yhdistyneen kuningaskunnan valtiollisten työllisyys- ja nuorisokoulutusohjelmien yhteydessä ei systemaattisesti järjestetty esimerkiksi lastenhoitopalveluita tai tarjottu taloudellista tukea niistä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, joten koulutukseen osallistujien oli löydettävä muita tukimuotoja voidakseen osallistua kursseille. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus toteutti vuonna 1998 toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi.

14. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia toimenpiteitä sisältyy jäsenvaltioissa useimpiin ESR:n tavoitteisiin ja yhteisöaloitteisiin, ja toimenpiteitä hallinnoivat eri organisaatiot. Komissio ja jäsenvaltiot eivät ole laatineet tuloksistaan yleisarviointia, jolla varmistettaisiin toimien koordinointi. Ilman tällaisia tietoja ne eivät voi arvioida kannattavuutta suhteessa myönnettyihin varoihin eivätkä myöskään sitä, miten suurelta osin määrärahat on sisällytetty ESR:n ohjelmiin.

15. Jäsenvaltioiden yhtäläisistä mahdollisuuksista vastaavien virkailijoiden ja komission tasa-arvoyksikön välillä ei pidetty yhteyttä järjestelmällisesti. Tämän vuoksi ei myöskään toteutettu täysin näkemysten ja kokemusten vaihtoa Euroopan unionin tasolla, mikä olisi kuitenkin tärkein väline yhtäläisten mahdollisuuksien toteuttamisessa ja ohjelma-asiakirjoissa laadittujen suunnitelmien järjestelmällisessä seurannassa. Yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevä neuvoa-antava komitea onkin pyytänyt, että yhteydenpitoa em. mahdollisuuksista lisättäisiin.

16. Tilintarkastustuomioistuin on aikaisemmin havainnut puutteita seurantakomiteoiden välisessä koordinoinnissa (18). Vaikka komissio on toteuttanut toimenpiteitä tilanteen parantamiseksi, niiden komiteoiden välillä, jotka NOW-aloitteen ja valtavirtaistamista koskevien ESR:n toimien yhteydessä vastaavat yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävien toimien seurannasta, ei ole ollut järjestelmällistä tietojenvaihtoa. On edelleen tarpeen parantaa koordinointia seurantakomiteoiden ja hyväksymisestä ja seurannasta vastaavien viranomaisten välillä.

17. Yhteisön toinen tukikehys tuli voimaan ilman minkäänlaista yhtäläisten mahdollisuuksien toteuttamista koskevaa komission yleistä ohjausta. Komissio antoi vasta kolme vuotta myöhemmin, 1. lokakuuta 1997, tiedonannon (19), jonka mukaan olisi kehitettävä erityisiä strategioita naisten yrittäjyyden ja edelleen työllistettävyyden ja sopeutumisen edistämiseksi ja naisia koskevan erityisen työmarkkinatilanteen huomioon ottamiseksi (20).

18. Komission asiakirjassa (21) arvioidaan, että kaudella 1994-1999 käytetään 785 miljoonaa ecua (eli 1,6 prosenttia kustannuksista) sellaisiin yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin ESR:n hankkeisiin, jotka liittyvät naisille tarkoitettuun neuvontaan, ohjaukseen ja koulutukseen. ESR:n rahoituksen käyttö näihin erityisiin toimiin vaihtelee kuitenkin prosentuaalisesti merkittävästi eri jäsenvaltioissa (22). Vaikka ensimmäisessä naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa komission kertomuksessa (1996) todetaan (23), että on välttämätöntä toteuttaa erityistoimia, siinä ei esitetä tilastotietoja tärkeimmistä naisryhmistä, joiden osalta nämä erityistoimet olisivat tarpeen (tilastotietoja puuttuu myös neljännestä toimintaohjelmasta), eikä näihin erityistoimiin suunnattavasta rahoituksesta. Myös Euroopan parlamentti sekä talous- ja sosiaalikomitea ovat havainneet tämän perustavanlaatuisen tietojen puutteen (24), ja se todetaan myös maaliskuussa 1998 annetussa komission tiedonannossa (25). Komissio on ehdotuksensa liitteenä olevassa selittävässä muistiossa esittänyt (vuodesta 2000 alkavaa) seuraavaa ohjelmakautta varten, että naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin toimenpiteisiin myönnettyjen varojen alustavan tavoitteen olisi oltava vähintään 15 prosenttia ESR:n rahoituksesta (26). Tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan ole löytänyt mitään yksityiskohtaista perustetta tälle tavoitteena olevalle prosenttiosuudelle, joka vaikuttaa optimistiselta, kun otetaan huomioon se, että osuus on kymmenkertainen verrattuna tällä hetkellä yhteisön toisen tukikehyksen mukaiseen 1,6 prosentin kustannustasoon.

19. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa komission kertomuksessa ei analysoida jäsenvaltioiden tilastojen välisiä eroja, kuten sitä, miksi naisten työttömyysluku joissain jäsenvaltioissa on paljon korkeampi kuin vastaava miesten luku (80 prosenttia korkeampi Espanjassa, 65 prosenttia korkeampi Belgiassa ja 40 prosenttia korkeampi Itävallassa). Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa luku sitä vastoin on alhaisempi (27).

20. Jäsenvaltioiden toimenpideohjelmista vastaavat henkilöt eivät useinkaan ymmärrä yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (vuoden 1995 Kalenken tapaus) (28) vaikutuksia siihen, kuinka laajasti yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia myönteisiä toimia aliedustettuna olevalle sukupuolelle voidaan toteuttaa. Lisäksi Amsterdamin sopimuksen (29) mahdollinen vaikutus yhtäläisiin mahdollisuuksiin tulee perusteellisesti tutkia. Euroopan parlamentin naisten oikeuksien valiokunnan 27. tammikuuta 1998 järjestämässä seminaarissa todettiin, että yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin toimenpiteisiin liittyy epävarmuustekijöitä (30). Komission olisi annettava ohjeita näiden epävarmuustekijöiden poistamiseksi.

Kokonaisarvioinnin puuttuminen

21. Seurantakomiteat ja komissio eivät ole tutkineet yhtäläisten mahdollisuuksien toteuttamista järjestelmällisesti. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva komission ensimmäinen vuosikertomus ei sisällä analyysia toteutettujen hankkeiden määrästä, niihin osallistuneiden määrästä eikä tuloksista. Komissio ei voinut laatia kunnollista tutkimusta, koska sillä ei ollut käytettävissään tavoitteen 3 toimenpideohjelmia koskevia välivaiheen arviointikertomuksia kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Vuoden 1997 loppuun mennessä ei ollut käytettävissä yleistä (Euroopan unionin) analyysia yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien kauden 1994-1996 toimenpiteiden tuloksista. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi saman ongelman edellisessä tarkastuksessaan (31). Baijeria (Saksa) koskevan esim. tavoitteeseen 3 kuuluvan toimenpideohjelman (1994-1999) väliarviointikertomus (32) sisälsi kuitenkin yksityiskohtaisen analyysin naisia koskevista toimenpiteistä, naispuolisten osallistujien määrästä ja uudelleensijoittumista koskevista luvuista. Vaikka yleistä strategiaa koskevia tietoja on vähän, Baijerin kertomus osoittaa sen, että on mahdollista koota merkityksellistä tietoa yhtäläisten mahdollisuuksien toteuttamisesta ja että naisten uudelleensijoittumista koskevat hankkeet onnistuivat useammin kuin miehille suunnatut vastaavat hankkeet.

22. Kreikan tilastotiedot työnhakijoina olevista naisista ovat puutteelliset, koska työnvälityskeskuksia ei ole perustettu toimenpideohjelmien suunnitelmien mukaisesti. Niinpä ei ole tutkittu esimerkiksi naisten koulutus- tai muita tarpeita tai sitä, onko annettu koulutus vastannut heidän toiveitaan. Ei ollut siis käytettävissä paljonkaan aineistoa toimenpiteiden onnistumisen arvioimiseksi. Vaikka mittareita oli laadittu, ei ollut tehty arviointeja sen tutkimiseksi, oliko tavoitteet saavutettu. Yleisesti ottaen jäsenvaltioiden luomien mittareiden luotettavuutta ei ole tutkittu, ja arviointijärjestelmä on vielä kehitettävänä.

Yhteisrahoitus

23. Useissa jäsenvaltioissa (33) suurin osa yhteisrahoituksen kansallisesta osuudesta tulee työttömyyskorvauksen ja sosiaalietuuksien kautta, eikä tämä osa ole suoraan yhteydessä koulutukseen osallistumiseen. Vaikka koulutettava voi saada pienen lisäavustuksen koulutusta varten, suurin osa maksetusta summasta ei riipu lainkaan ammatilliseen koulutukseen osallistumisesta, ja se maksettaisiin joka tapauksessa joko työttömyyskorvauksena tai sosiaalietuutena. Yhteisrahoituksen kansallisen osuuden määrä vaihteleekin koulutettavien välillä heidän sosiaalietuuksiensa mukaan. Paitsi että tämä tilanne vähentää koulutukseen käytettävissä olevia kokonaissummia, se merkitsee sitä, että kansalliset viranomaiset vähentävät koulutuskursseja ja muita vastaavia toimia koskevaa seurantaa, koska kyseessä ei ole kansallinen rahoitus (34).

24. Yhteisrahoituksella saattaa olla vaikutuksia naisten mahdollisuuksiin osallistua yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin toimiin. Useissa jäsenvaltioissa työttömyystuki perustuu edunsaajan työkokemukseen. Sellaisessa tapauksessa, jossa nainen on työskennellyt vasta vähän aikaa (on esimerkiksi palaamassa töihin) ja hänen aviomiehellään on työpaikka, nainen ei ehkä ole oikeutettu työttömyys- ja koulutustukeen. Tämän kohderyhmän osalta yhteisrahoituksen kansallisen osuuden saatavuuden varmistaminen on erityisen ongelmallista.

25. Joissakin jäsenvaltioissa (35) koulutuksen antamisen kannalta välttämättömät liitännäistoimenpiteet kuten lastenhoito ja kuljetuksen järjestäminen kodin ja koulutuspaikan välillä, silloin kun yhteiskunta ei ole järjestänyt mitään näistä, eivät täysimääräisinä järjestelmällisesti kuulu kansallisen yhteisrahoituksen piiriin. Tällaiset kustannukset kohdistuvat erityisesti sosiaalisesti muita huonommassa asemassa oleviin naisiin, ja tämänkaltaisella rahoituksella voi olla jopa ratkaiseva merkitys sille, voiko asianomainen henkilö osallistua kurssille vai ei. Koska nämä liitännäistoimenpiteet vaikuttavat yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin toimiin, komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa varmistettava, että ESR:n tukemat hankkeet saavat tämänkaltaista tärkeätä tukea.

NOW-TYÖLLISYYSALOITE

NOW-aloitteen tilanne

26. NOW-aloitteen piiriin kuuluvia hankkeita koskeva tilintarkastus kohdistui yhteisön nykyisen tukikehyksen ajalle (1995-1997). Tämän tukikehyksen jakson on tarkoitus päättyä vuoden 1997 lopussa tai vuoden 1998 aikana.

27. Päätökset NOW-aloitteen piiriin kuuluvien kansallisten ohjelmien perustamisesta tehtiin vuoden 1994 lopulla, minkä vuoksi aloitteen toimeenpano viivästyi. Lisäksi edeltävällä kaudella (1990-1993) toteutettujen NOW-ohjelmien päättämisessä ilmenneiden viipeiden vuoksi jo toteutettuja hankkeita koskevia arvioita ei useimmissa tapauksissa ollut saatavilla, mikä vaikutti haitallisesti uusien hankkeiden suunnitteluun. Kyseisten kahden ajanjakson väliltä puuttui myös jatkuvuus (36). Ranskassa kansallinen tekninen apu, jota rahoitettiin pääasiassa yhteisön talousarviosta, keskeytyi lähes vuodeksi suunnittelu- ja rahoitusviipeiden vuoksi. Nämä viipeet estivät myös aiempien kausien aikana saavutettujen tulosten arvioinnin.

NOW-aloitteen toteutus

28. Tarkastetuissa NOW-hankkeissa ilmeni erityisesti Ranskan osalta maksuviipeitä, jotka aiheutuivat hitaista hallintomenettelyistä (37). Marraskuussa 1995 tehtyjen sopimusten mukainen tuki maksettiin vasta lokakuussa 1997. Koulutuksen tarjoajat totesivat, että niiden oli ollut pakko ottaa yhden vuoden rahoitusta vastaavia lainoja, mistä oli aiheutunut lisäkustannuksia hankkeelle. Jotkut koulutuksen tarjoajat aikoivat tulevaisuudessa rajoittaa osallistumistaan NOW-hankkeisiin.

29. Useat Baijerissa, Saksassa toteutetuista hankkeista saivat lopullisen hyväksynnän viranomaisilta vasta useita kuukausia hankkeen käynnistymisestä. Tällä välin hanketta toteutettiin tilapäisen hyväksynnän nojalla, joka sekin joissakin tapauksissa annettiin vasta hankkeen käynnistymisen jälkeen. Tällainen käytäntö luo epävarmuutta ja lisää yleensä kustannuksia, koska sopimuspuolet hyödyntävät ulkopuolisia lyhyen aikavälin sopimuksia, kunnes asiat on ratkaistu. Mahdollisesti jopa viisi tai kuusi kuukautta kestävien rahoitusviipeiden aiheuttamien ongelmien ratkaisemiseksi Baijerin viranomaiset ovat ottaneet käyttöön ESR:ään liitettävän ennakkorahaston. Tästä huolimatta "ennakon" maksamisessa esiintyy joskus usean kuukauden mittaisia viipeitä.

30. NOW-hankkeiden valinta ja lopullinen hyväksyntä kesti vuonna 1995 Italiassa noin vuoden kauemmin kuin muissa jäsenvaltioissa. Hankkeiden hyväksyttäväksi jättämisen määräaika oli 20. kesäkuuta 1995. Hankkeita ei voitu aloittaa tai niihin ei voitu saada rahoitusta ennen kuin kansallinen yhteisrahoitus oli hyväksytty. Alustava hyväksyntä hankkeille annettiin vasta huhtikuussa 1996; näihin lupiin sisältyi kuitenkin vaatimus hankkeiden mukauttamisesta pyydettyjen summien vähentämiseksi.

31. Kaikki Italiassa tarkastetut hankkeet kärsivät tästä samasta ongelmasta, ja valtioiden rajat ylittävissä hankkeissa tämä näkyi siten, että ne jäivät alkuvaiheessa kokonaan ilman Italiaa edustavaa osapuolta. Yhteistyön osapuolten nimeämisen jälkeen muut kuin italialaiset osapuolet täyttivät sopimusvelvoitteensa keskenään vuoden 1997 syyskuun ja joulukuun välillä, kun taas italialaiset osapuolet kykenivät täyttämään nämä velvoitteet vasta muutamaa kuukautta myöhemmin.

32. Lisäksi on tarpeen varmistaa, että hankkeet ja pyrkimykset vastaavat todellisia työmahdollisuuksia erityisesti niiden koulutettavien kannalta, jotka asuvat kaukana työnvälityskeskuksista. Tämä käy ilmi Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutetusta hankkeesta, jossa kurssin aloittaneista 17 harjoittelijasta ainoastaan yksi sai (osa-aikaista) työtä kurssin päätyttyä. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat noin 364 000 ecua, mistä summasta noin 99 000 ecua oli ESR:n yhteisrahoitusta.

Valtioiden rajat ylittävän ulottuvuuden soveltaminen

33. Komission päätöksessä edellytyksistä hankkeen hyväksymiselle yhteisön NOW-aloitteen piiriin yhtenä perusteena on yhteistyön valtioiden rajat ylittävä ulottuvuus (38). Ne koulutusmenetelmät, työkäytännöt ja kansalliset toimintalinjat, joita toteutetaan naisten pääsemiseksi työelämään ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi, eroavat huomattavasti jäsenvaltioittain. Tämän vuoksi kokemusten vaihto on hyödyllistä. NOW-aloitteen valtioiden rajat ylittävän ulottuvuuden tarkoituksena on helpottaa tätä vaihtoa, mutta aloitteen täytäntöönpano edellyttää olennaisia parannuksia.

34. Valtioiden rajat ylittävää hanketta ei hyväksytä sellaisenaan. Kukin jäsenvaltio hyväksyy hankkeen oman alueensa osalta yhteistyön osapuolista riippumatta. Mikään Ranskassa toteutetun hankkeen alkuperäisistä osapuolista ei ollut saanut kansallisten viranomaisten hyväksyntää. Tämänhetkiset osapuolet, joista jokaisen jäsenvaltio osoitti alkuperäisen osapuolen tilalle, toimivat ekologian, tuulivoiman, puutarhanhoidon, maaseudun työllisyyden, teollisuusöljyn ja aluesuunnittelun alalla, ja näillä osapuolilla on vain vähän yhteistä Ranskaa edustavan osapuolen kanssa, joka vuorostaan toimii kotihoidon ja kotiavun alalla.

35. Eräs Alankomaissa toteutettu hanke valmisteltiin yhteistyössä Espanjaa, Portugalia ja Irlantia edustaneiden suunniteltujen osapuolten kanssa, mutta Espanjaa ja Portugalia edustaneet osapuolet eivät olleet kansallisten viranomaisten osoittamia. Korvaavat osapuolet edustivat Ranskaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Saksaa, mikä muutti hankkeen tasapainoa ja viivytti sitä 15 kuukaudella. Yhdistyneen kuningaskunnan teknisen avun toimiston (39) laatiman arvion mukaan noin kaksi kolmasosaa hyväksytyistä Yhdistyneen kuningaskunnan hankkeista (1994-1996) oli menettänyt vähintään yhden hankkeen alkuperäisistä osapuolista.

36. Useimmat jäsenvaltiot eivät edellytä, että valtioiden rajat ylittäviin toimiin olisi käytettävä jokin tietty osuus saadusta tuesta. Ranskassa tämän osuuden on kuitenkin oltava 15-20 prosenttia hankkeen talousarviosta. Vasta vuoden 1997 loppupuolella komissio antoi ohjeet valtion rajat ylittävien toimien käyttöön ottamisesta. Ihanteellisinta olisi, jos hankkeen osapuolet vaihtaisivat keskenään sopimuksia, joista kävisivät ilmi kunkin osapuolen vastuualueet sekä tähän tarkoitukseen varatut määrärahat. Näin ei tällä hetkellä tapahdu, eikä osapuolten talousarvioita vaihdeta jäsenvaltioiden tai osapuolten kesken, mikä on johtanut hankkeen koordinointia koskeviin ongelmiin sekä varojen tuhlaukseen. Talousarvioiden vaihtamisella mahdollistettaisiin myös valtioiden rajat ylittävien toimien onnistumisen arviointi.

37. NOW-hankkeissa ei ole johtajaa eikä valtioiden rajat ylittävän NOW -yhteistyön hallinnoinnista vastuussa olevaa henkilöä. Tämä puute voi niin ikään aiheuttaa varojen tuhlausta. Jäsenvaltioita koskevien hankkeiden tarkastus toi esiin puutteita, kuten koordinoinnin selkeän ohjauksen puuttumisen: kumppanit eivät pitäneet yhteyttä toisiinsa eikä koulutusta saatettu päätökseen suunnitelmien mukaisesti. Tämän vuoksi toivottuja tuloksia ei saavutettu.

38. Tilintarkastustuomioistuimen laatima selvitys tuo ilmi taipumuksen valita hankkeen osapuolet naapurimaista. Jotta mahdollisimman laaja-alaisia kokemuksia voitaisiin jakaa jäsenvaltioiden kesken ja jotta parhaita käytäntöjä voitaisiin levittää, komission ja EU:n teknisen avun toimiston olisi aktiivisesti kannustettava koko Euroopan laajuista yhteistyötä (40). Tähän mennessä näin ei ole tehty.

39. NOW-hankkeiden valtioiden rajat ylittävän ulottuvuuden kustannuksista suuri osa liittyy matkoihin ja oleskeluun sekä kumppaneiden vastaanottamisesta aiheutuneisiin kuluihin, mukaan lukien tulkkauskulut. Voimassa ei kuitenkaan ole selkeitä sääntöjä siitä, mikä hankkeen osapuolista voi vaatia mitäkin kuluja erityisesti vastaanotto- ja tulkkauskulujen osalta. Tällainen epävarmuus olisi poistettava laatimalla asiaa koskevat EU:n säännöt. Esimerkiksi vaadittaessa valtioiden rajat ylittäviä kuluja korvattaviksi komissio voisi vaatia (todistusten ja muiden vastaavien avulla) todisteita siitä, että hankkeen muut osapuolet eivät enää esitä vaatimuksia samojen kulujen korvaamiseksi. Lisäksi komission olisi suoritettava hankkeen osapuolia koskevia valtioiden rajat ylittäviä tarkastuksia. Komissio ei ollut vuoden 1997 loppuun mennessä suorittanut NOW-hankkeen kulujen osalta yhtäkään tällaista tarkastusta (41).

40. Ennen hanketta koskevan ehdotuksen lähettämistä tehdystä työstä aiheutuneita kuluja ei makseta takaisin. Tämän vuoksi hankkeiden johtajat yrittävät joskus sisällyttää uusia hankkeita koskevien ehdotusten laatimiskustannukset osaksi muiden hankkeiden kustannuksia. Esimerkiksi Ranskassa vuonna 1996 kustannuksia, jotka olivat aiheutuneet erään toisen ohjelman (Leonardo) piiriin kuuluneen ehdotuksen valmistelusta ja hyväksyttäväksi jättämisestä, siirrettiin NOW-hankkeen kustannusten osaksi. Samoin Kreikassa muiden hankkeiden valmistelua oli rahoitettu NOW-hankkeelle myönnetyillä varoilla. Tämä heijastaa hankkeiden seurannan puutteellisuutta.

41. Tietyt valtioiden rajat ylittäviin toimiin liittyvät näkökohdat, kuten tekijänoikeus, tuotanto-oikeus sekä oikeus hyötyä taloudellisesti yhteistyön tuotteista kuin myös oikeus tai velvollisuus levittää tuloksia, ovat epämääräisiä. Komission olisi selvennettävä nämä näkökohdat, koska epämääräisyys estää yhteistyöllä saavutettujen tulosten tehokkaan levittämisen.

Tekninen apu

42. NOW-aloitteen mukainen tekninen apu käsittää kunkin jäsenvaltion tukitoimistot ja EU:n teknisen avun, jota myöntää Brysselissä sijaitseva toimisto. Tilintarkastustuomioistuimen suorittama EU:n teknisen avun toimistoa (NOW-hankkeen osalta) koskeva tarkastus osoitti, että toimiston hallinto on parantunut kokemuksen lisääntymisen myötä. Ajanjaksolta 1994-1996 ei ennen maaliskuuta 1996 kuitenkaan ollut käytettävissä jäsenvaltioissa hyväksyttyjen hankkeiden luetteloa (42). Komission olisi vahvistettava ja kehitettävä järjestelmää, jolla saavutettujen tulosten hyödyntäminen mahdollisimman laajasti voidaan varmistaa. Onnistuneiden hankkeiden tulosten entistä laajempaa soveltamista ESR:ssä olisi harkittava. Tällaisten näkökohtien sisällyttämistä tarkastettuihin hankkeisiin ei edellytetty eikä niitä varten tarvinnut varata määrärahoja. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että nämä näkökohdat olisi otettava huomioon. Hankkeen johtajan puuttumisen vuoksi hankkeen tulosten kokoaminen ja hyödyntäminen on hankalaa. Lisäksi monet hankkeet eivät sisältäneet yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten hankkeen tulokset oli tarkoitus levittää.

44. Ranskassa ja Alankomaissa tarkastetut toteutettujen hankkeiden tukijat olivat suurelta osin epätietoisia siitä, millaista tukea niiden kansallinen tai alueellinen tukivirasto olisi voinut myöntää, minkä vuoksi ne kääntyivät suoraan ulkomailla sijaitsevien yhteystahojensa puoleen.

Jäsenvaltioita koskevat huomautukset

45. ESR:stä annetussa asetuksessa mahdollistetaan ammatillisen koulutuksen järjestelmien nykyaikaistaminen. Italiassa kaksi viidestä tarkastetusta NOW-hankkeesta tähtäsi tiettyjen koulutuskeskusten toiminnan parantamiseen. Naiset eivät suoraan hyötyneet myönnetystä tuesta. Kansalliset edustajat toivat esiin sen, että tällainen rahoitus ei ollut epätavallista ja että sen tarkoituksena oli lisätä määrärahojen käyttöastetta, koska koulutuskeskusten työntekijöitä koskevat hankkeet olivat nopeammin ohjelmoitavissa ja toteutettavissa kuin naisten pääsyä takaisin työelämään edistävät koulutustoimet. Komission olisi tutkittava tällaista NOW-hankkeen piirissä myönnettyjen varojen käyttöä erittäin huolellisesti.

46. Erässä toisessa NOW-hankkeessa kohderyhmänä oli 135 naispuolista kunnan hallintohenkilöstön jäsentä. Tämän yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä paikallisissa viranomaisissa koskevan toimen tukikelpoisuus ESR:ssä on kyseenalaista, koska kyseessä ei ollut tavoitteen 1 alue. Lisäksi koulutettavat eivät olleet työttömiä eikä heitä uhannut työttömäksi joutuminen, joten heidän ei olisi pitänyt olla tukikelpoisia. Komissio totesi tilintarkastustuomioistuimen vuoden 1996 vuosikertomuksen 7.26 kohtaan antamassaan vastauksessa, että ESR:stä Ruotsille maksettu rahoitus, joka suunnattiin julkisen sektorin työntekijöiden koulutukseen, oli poikkeus. Tätä kysymystä ei vielä ole ratkaistu uusissa tuen myöntämisperusteissa tyydyttävällä tavalla. Komission olisi omaksuttava tässä asiassa selkeä ja koko EU:n huomioon ottava kanta.

47. Erään Ranskassa toteutetun hankkeen, jonka kustannukset olivat 318 000 ecua ja jota ESR tuki 143 000 eculla, tarkoituksena oli auttaa vähän tai ei lainkaan koulutusta saaneita naisia omien pienyritysten perustamisessa. Kutakin koulutettavaa varten varattiin 30 tuntia ohjausta ja neuvontaa kurssien muodossa. Vaikka 30 tuntia ei todennäköisesti riitä osallistujien perehdyttämiseen paikalliseen lainsäädäntöön, työhönottoon, henkilöstöön, työpaikalla sattuviin onnettomuuksiin, verotukseen, tilinpitoon, vakuutuksiin ja muuhun vastaavaan, vain harvat koulutettavista suorittivat kaikki kurssit. Useimmat koulutettavat osallistuivat kuitenkin viikon mittaiseen oleskeluun Espanjassa tai Italiassa, joka myös rahoitettiin hankkeelle myönnetyillä varoilla. Tällainen heikko hankkeen suunnittelu voi johtaa varojen tuhlaukseen.

48. Eräässä Espanjassa toteutetussa NOW-hankkeessa (jonka kokonaiskustannukset olivat 40 000 ecua) kauppakamari tarjosi neuvontaa ja tiedotusta naisille, jotka halusivat perustaa oman yrityksen tai parantaa omien yritystensä toimintaa. Läheisten alueellisten viranomaisten rahoittama, tavoitteen 1 toimenpideohjelmaan kuulunut samankaltainen hanke (jonka kokonaiskustannukset olivat 110 000 ecua) ei ollut kauppakamarin tiedossa. Näiden kahden hankkeen välinen yhteydenpito olisi nostanut hankkeen laatua ja lisännyt tehokkuutta.

49. Myös aiheettomia tukihakemuksia on esitetty. Erään Espanjassa toteutetun hankkeen kuluihin sisältyi 11 500 ecun arvosta tietokonelaitteiden hankintakuluja, vaikka hankkeen kuluihin olisi pitänyt merkitä ainoastaan 4 000 ecun suuruinen poisto. Edellä mainitun Ranskassa toteutetun hankkeen kuluiksi merkityistä hotellikuluista ja päivärahoista ei pystytty esittämään todisteita eikä selvityksiä, ja hankkeen matkakuluille haettiin tukea kahteen kertaan.

50. Työllisyyttä koskevista yhteisöaloitteista (myös NOW-aloitteesta) tehdyistä 17 kansallisesta välivaiheen arviointikertomuksesta yksitoista laadittiin vuoden 1997 puoliväliin mennessä. Tilintarkastuksen aikana (vuoden 1997 lopussa ja vuoden 1998 alussa) kertomuksia ei vielä ollut käytettävissä Italian ja Kreikan osalta. Välivaiheen tuloksista keskusteltiin kuitenkin seurantakomiteoissa, ja tällä tavoin kuten myös teknisen avun kertomusten avulla (jotka saatiin valmiiksi ajoissa) voitiin jossakin määrin kompensoida joidenkin kansallisten välikertomusten laadinnassa tapahtuneita viivästyksiä. Vuoden 1997 lokakuussa komissio laati käyttämällä saatavilla olevia tietoja kertomusluonnoksen yhtäläisistä mahdollisuuksista jäsenvaltioiden kanssa käytäviä keskusteluja varten, ja lopullinen versio julkaistiin vuoden 1998 kesäkuussa. Joidenkin jäsenvaltioiden välikertomusten laadinnassa tapahtuneet viivästykset ovat valitettava asia tilintarkastustuomioistuimen yksilöimien ongelmien ja erityisesti valtioiden rajat ylittävän toiminnan kannalta.

YHTÄLÄISIÄ MAHDOLLISUUKSIA KOSKEVA TOIMINTAOHJELMA KAUDELLE 1996-2000

51. Tilintarkastustuomioistuimen suorittamassa tarkastuksessa havaittiin, että yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman hankkeiden ja ESR:n toimien, erityisesti NOW-aloitteen hankkeiden tai ESR:n yleisen ohjelman kokeiluhankkeiden välillä ei ollut havaittavia eroja. Tämä johtaa yhteensovitusongelmiin ja asettaa hankkeiden erillisen toteuttamisen hyödyllisyyden tämän toimintaohjelman alaisuudessa kyseenalaiseksi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi joissakin hankkeissa puutteita erityisesti valtioiden rajat ylittävän toiminnan osalta, ja vaikka hallinnointi tuli kalliiksi, hankkeiden valvontaa oli syytä vahvistaa.

Toimintaohjelman hallinnointi

52. Toimintaohjelmaa hallinnoi komissio hallintokomitean avulla. Komiteassa on 18 jäsentä, jotka ovat kansallisia viranomaisia, puheenjohtaja komissiosta ja sihteeri. Tämän lisäksi on yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva neuvoa-antava komitea, jolla on eri tehtäväalue kuin hallintokomitealla ja jossa on 46 jäsentä ja 23 tarkkailijaa. Molemmat komiteat pitävät Brysselissä säännöllisesti kokouksia, joista aiheutuu kuluja. Kun otetaan huomioon hallinnoitavien hankkeiden lukumäärä sekä tarve laatia yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman mukaiset poliittiset suuntaviivat, hallinnon kannalta voisi olla hyödyllistä yksinkertaistaa näitä tehtäviä, ja komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa arvioitava kummankin komitean toimintaa.

53. Vaikka komissio on tavallisesti toimittanut tiedot hallintokomitealle viikkoa ennen kokousta, tämä aika ei aina riitä siihen, että komitean jäsenet voisivat valmistella kokouksia asianmukaisesti.

Teknisen avun antaminen

54. Komissio toteuttaa yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman päivittäisen toiminnan hallinnoinnin alihankintana, mukaan lukien hankkeiden hallinnointi ja varainhoidon valvonta. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman vuosittaiset maksumäärärahat ovat noin 6,5 miljoonaa ecua. Teknistä apua koskeva sopimus, joka on EU:n teknisen avun toimiston ainoa toiminta-ala, aiheuttaa vuosittain 3,1 miljoonan ecun kustannukset (43). Summasta 1,2 miljoonaa ecua koostuu henkilöstö- ja hallintokuluista. Tämä summa on suhteettoman suuri verrattuna ohjelmasta myönnettäviin varoihin. (Loput 1,9 miljoonaa ecua on tarkoitettu tiedonlevitykseen, seminaareihin ym.)

55. Budjettikohdassa B3-4 0 1 2, joka kattaa yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman toimintakulut, asetetaan 1,75 miljoonan ecun enimmäissumma niiden kulujen kattamiseksi, jotka aiheutuvat hankkeeseen erottamattomana osana kuuluvista ja hankkeen tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeellisista selvityksistä, asiantuntijakokouksista, konferensseista ja kongresseista, tiedotuksesta ja julkaisutoiminnasta lukuun ottamatta toiminnan johtamisesta ja yleisestä hallinnoinnista aiheutuneita kuluja. Komission edellä mainituille toimille suoraan varaamat maksusitoumusmäärärahat olivat vuonna 1997 1 386 526 ecua. Näiden maksusitoumusmäärärahojen lisäksi toimintaohjelman kyseisiin toimiin käytettiin EU:n teknisen avun toimistolle osoitettu maksusitoumusmääräraha, jonka arvo oli 1 509 396 ecua. Tämän vuoksi 1,75 miljoonan ecun suuruinen enimmäismäärä ylitettiin noin 1,1 miljoonalla eculla.

56. Komissio tarkasti sopimuksen kesäkuussa 1997. Seurantatoimenpiteisiin oli ryhdytty erilaisten esiin tuotujen ongelmien ratkaisemiseksi, mutta jäljellä on vielä joitakin ongelmia, kuten esimerkiksi puutteet asiantuntijoiden kanssa tehtävissä alihankintasopimuksissa, valintamenettelyjen avoimuuden puute ja kiinteämääräiset palkkiot.

57. Teknisen avun tarjoamista koskeva tarjouskilpailu julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Kilpailun voittaneen sopimuspuolen kanssa tehtiin vuoden sopimus, joka uusittiin neljästi vuoden ajaksi sekä viidennen kerran puoleksi vuodeksi (yhteensä siis 5,5 vuodeksi). Sopimuksen kokonaisarvo oli 16,8 miljoonaa ecua. Komission sopimuksen ehdot ovat epäselvät. Kuten komissio on itse huomauttanut oman tilintarkastuksensa yhteydessä, se on sitoutunut maksamaan sopimuksessa ilmoitetun summan, mutta ei kuitenkaan ole määritellyt sitä, miten sopimuksen mukaiset kulut lasketaan. Tämä on johtanut viivytyksiin EU:n teknisen avun toimiston esittämien maksuvaateiden käsittelyssä. Maaliskuussa 1998 komissio ei ollut vielä määrittänyt 18. heinäkuuta 1997 päättyneen ensimmäistä vuotta koskevan sopimuksen mukaisesti maksettavan summan suuruutta.

58. EU:n teknisen avun toimisto antoi toimintaohjelman hallinnoinnin osittain erään toisen alihankkijan tehtäväksi. Erään toimiston emoyhtiön kanssa tehdyn henkilöstön antamista koskevan alihankintasopimuksen arvo oli sopimuksen ensimmäisen vuoden osalta 55 000 ecua, ja sopimuksen arvoa korotettiin toisena vuonna 164 450 ecuun. Sopimuksen mukaiset summat EU:n teknisen avun toimisto suoritti ilman emoyhtiön laatimaa laskua ja asianmukaisia todisteita, joilla olisi perusteltu sen henkilöstön käyttämä aika EU:n teknisen avun toimiston puolesta. Komissio on ilmoittanut tilintarkastustuomioistuimelle, että se on ryhtynyt toimenpiteisiin vaatiakseen tulevaisuudessa asianmukaisia todisteita.

59. Ensimmäinen komission ja sopimuspuolen välinen sopimus, jossa EU:n teknisen avun toimisto nimetään sopimuspuoleksi, allekirjoitettiin 19. heinäkuuta 1996. Samana päivänä tehtävään nimitetyn toimiston johtaja allekirjoitti kuukausiarvoltaan 31 500 Ranskan frangin suuruisen sopimuksen, jolla toimistolle palkattiin koordinaattori, joka allekirjoitti toimiston johtajan kanssa arvoltaan vuodessa 85 000 ecun suuruisen sopimuksen hallintopalvelujen suorittamisesta. Tällaisiin sopimusjärjestelyihin liittyy selviä taloudellisia riskejä. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että Euroopan taloudellisen etuyhtymän hallintoneuvosto allekirjoittaisi sellaiset sopimukset.

60. Edellä mainitun koordinaattorin työsopimuksen ensimmäisen vuoden osalta komission ja EU:n teknisen avun toimiston tekemän sopimuksen ecumääräisen summan ja toimiston kanssa tehdyssä työsopimuksessa Ranskan frangeina ilmoitetun summan välinen erotus suoritettiin sopimuskauden jälkeen. Tämä maksu suoritettiin emoyhtiölle, joka palkkasi koordinaattorin toisena vuonna, eikä kyseiselle henkilölle.

61. Muut henkilöt saivat EU:n teknisen avun toimistolta sopimuksia tehtävien suorittamisesta. Heille maksettiin palkkiot bruttomääräisinä, eikä niihin liittynyt laskuja tai muita tyydyttäviä todisteita suoritetusta työstä.

62. EU:n teknisen avun toimisto tarkastaa hankkeiden varainhoidon valvonnan yhteydessä lopulliset kustannuksia koskevat ilmoitukset ja toimittaa ne hyväksyttäviksi komissiolle. Kokonaissumma maksetaan tämän jälkeen EU:n toimistolle, joka vuorostaan toimittaa sen kaikille sopimuspuolille. Tammikuuhun 1998 mennessä komissio ei ollut laatinut tehokkaita järjestelmiä jäljellä olevien summien suorittamiseksi. Suurin osa 68 hankkeesta oli saatu päätökseen 30. kesäkuuta 1997 mennessä. Komissio sai EU:n teknisen avun toimistolta maksuvaateen 28 hankkeesta vasta 16. joulukuuta. Ainoastaan 13 hankkeen vaateet oli suoritettu 1. huhtikuuta 1998 mennessä. Nämä viivytykset aiheutti tehoton hallinto, sillä komissio suorittaa maksut EU:n toimistolle vasta sitten, kun kaikkien hankkeiden vaateet on vastaanotettu ja hyväksytty.

63. Euroopan unioni ei ole lainkaan arvioinut kyseisten hankkeiden tuloksia. Arviointi rajoittui sopimuspuolen suorittamaan "itsearviointiin", joka sisältyi heinäkuussa 1997 toimitettuun loppukertomukseen.

64. EU:n teknisen avun toimisto osallistui myös 12 tutkimussopimuksen valintaan (noin 100 hakijan joukosta), jotka rahoitettiin yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman varoista ja joita tehtiin eri aiheista. Erään sopimuksen alaisesta tutkimuksesta vastaava ranskalainen yliopiston professori oli ollut vuotta ennen sopimuksen allekirjoittamista hallituksen jäsenenä toisessa niistä yhdistyksistä, jotka perustivat yhdessä EU:n teknisen avun toimiston. Tässä tapauksessa EU:n teknisen avun toimiston olisi pitänyt ilmoittautua esteelliseksi. Vaikka sopimus tehtiin erään Ranskan yliopiston kanssa, maksut osoitettiin suoraan kyseiselle henkilölle.

65. Komission pyynnöstä EU:n teknisen avun toimisto teki myös yhteensä 365 000 ecun arvosta sopimuksia muutamien tasa-arvo- ja oikeudellisten asiantuntijoiden kanssa. Maksut suoritettiin vaiheittain sopimusehtojen mukaan ilman laskua tai vastaavanlaisia tositteita. Lisäksi jotkin maksut suoritettiin asiantuntijoille itselleen sen sijaan, että ne olisi suoritettu yliopistolle tai jollekin muulle elimelle, joka oli tehnyt sopimuksen asiantuntemuksen tarjoamisesta.

Valtioiden rajat ylittävät toimet

66. Neuvoston yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman perustamisesta tehdyn päätöksen 15 johdantokappaleessa todetaan, että "on syytä edistää - - - valtiosta riippumattomien järjestöjen - - - välistä kumppanuutta". Tärkein peruste komission hallinnoimalle EU:n toimintaohjelmalle onkin ohjelman valtioiden rajat ylittävä ulottuvuus, koska ainoastaan se erottaa tämän toimintaohjelman alaiset hankkeet ESR:n yleisten ohjelmien kokeiluhankkeista (44). Suurimmassa osassa tarkastetuista yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman alaisista hankkeista kunkin osapuolen tehtäviä sekä hankkeen talousarvion kohdentamista ei ollut kuitenkaan yksilöity selkeästi. Komissio olisi voinut käyttää sille annettuja toimeenpanovaltuuksia (45) asianmukaisten sääntöjen vahvistamiseksi.

67. Tietojen levittäminen valtioiden rajojen yli on yksi toimintaohjelman keskeisistä tavoitteista; tämä piirre vahvistetaan hankkeiden kuvauksissa. Jäsenvaltioissa suoritetut yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman alaisten hankkeiden tarkastukset osoittivat kuitenkin, että tietojen jakeluun osoitetut summat olivat riittämättömiä ja suhteettoman pieniä verrattuina hankkeen muihin kuluihin. Jos hankkeiden tuloksia ei pystytä jakamaan, hankkeisiin kohdistetut investoinnit menevät suurelta osin hukkaan ja hankkeiden vaikutukset jäävät hyvin vähäisiksi.

EU:n teknisen avun toimiston toteuttama hankkeiden hallinnointi

68. Sopimuksen alussa EU:n teknisen avun toimisto jätti monessa tapauksessa vastaamatta sopimuspuolten esittämiin kysymyksiin tai antoi opastusta liian myöhään. Tällaiset viipeet saattavat aiheuttaa sen, että sopimuspuolten on vaikea toteuttaa hankkeita menestyksellisesti. Tilanne on parantunut, kun EU:n teknisen avun toimisto on saanut kokemusta hankkeiden hoitamisesta.

69. Toimiston tekemien hankkeita koskevien sopimusten voimassaolo alkoi 1. lokakuuta 1996, mutta monessa tapauksessa ne allekirjoitettiin vasta joulukuussa 1996 tai tammikuussa 1997. Joissakin tapauksissa allekirjoituksista puuttui päiväys. Komission edustajat ovat todenneet, että aikarajoitteen vuoksi sopimuspäivämäärien aikaistaminen oli tarpeen, koska muussa tapauksessa vuosittaiset määrärahat olisivat saattaneet jäädä käyttämättä. Tämä on selvä epäkohta. Tämän epävarmuustekijän vuoksi sopimuspuolet eivät voineet sitoutua hankkeisiin, mikä vuorostaan aiheutti hankkeiden viivästymistä.

70. Sopimuksen myöhäisestä allekirjoittamisesta johtuva kolmen kuukauden viive erään saksalaisen hankkeen aloittamisessa vaikutti haitallisesti hankkeen tehokkuuteen, joten vuoden 1998 alussa suoritetun tarkastuksen aikaan muut jäsenvaltiot eivät tienneet hankkeen tuloksista, vaikka hyvin samanlaista hanketta oltiin toteuttamassa Alankomaissa. Tällaisissa tilanteissa on vaara, että EU:n myöntämiä varoja tuhlautuu.

71. Pitkän aikavälin suunnittelu on ollut puutteellista. Euroopan Iris-verkko, joka perustettiin komission toisessa toimintaohjelmassa (1988-1992), tähtäsi ammatillisesta koulutuksesta vastaavien elinten välisten yhteyksien tehostamiseen sekä naisten koulutusta koskevan asiantuntemuksen vaihtoon. Komissio lakkautti Iris-verkolle myönnetyn tuen vuoden 1995 puolivälissä. Samoin komission toisessa ja kolmannessa toimintaohjelmassa oli osallistuttu päiväkotiverkon yhteisrahoitukseen; tämä verkko lakkasi vuodet 1996-2000 kattavan yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman myötä. Komission kolmannessa toimintaohjelmassa perustettiin myös yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva asiantuntijaverkko, jonka toiminta lopetettiin yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa toimintaohjelmassa. Myös tällä hetkellä toteutettavan toimintaohjelman kohdalla pitkän aikavälin suunnittelun puute on johtanut varojen tuhlaukseen; perustettu Internet-sivusto lakkautettiin vuoden 1997 puolivälissä; sivuston tänä aikana aiheuttamat kustannukset olivat noin 24 600 ecua. Kussakin esitetyssä tapauksessa sijoitusten tuottavuus oli siis heikko (tähän puutteeseen on kiinnittänyt huomiota myös talous- ja sosiaalikomitea) (46).

72. Tarkastuksessa kävi myös ilmi, että eräs konsultti oli palkattu kahdella sopimuksella konsultiksi sekä tämän lisäksi vielä eri sopimuksella hankkeen järjestäjäksi. Toteutettuja selvityksiä tarkasteltaessa havaitaan, että maksuja suoritettiin naisten tilannetta käsittelevien kertomusten muunnelmista. Komission olisi tarkasteltava tällaisen päällekkäisrahoituksen riskiä yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa toimintaohjelmassa.

73. Erään toisen hankkeen tavoitteena oli analysoida ja tehdä tunnetuksi Rooman peruskirjan yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia neljää sivua. Hankkeeseen palkattiin kahdeksan asiantuntijaa, mutta sopimuspuoli ei kyennyt antamaan selvitystä näiden asiantuntijoiden erillisistä tehtävistä. Postituksesta ja tietojen syötöstä vastaaville asiantuntijoille maksettiin viiden kuukauden ajalta (yhteensä 18 000 ecua) 2 300 osoitteen syöttämisestä sekä vastaavien osoitelappujen valmistelusta; tällainen osoiteluettelo oli kuitenkin jo laadittu ainakin yhdessä muussa yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman alaisessa hankkeessa. Lisäksi hankkeen vastuuhenkilön sekä hankkeen johtajan palkkaan käytettiin 30 600 ecua.

PÄÄTELMÄT

74. Tilintarkastustuomioistuimen suorittamassa tarkastuksessa ilmeni useita hyödyllisiä yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviä koulutustoimia, ja komissio on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa edistynyt tasa-arvopolitiikan kehittämisessä ja toteuttamisessa. Kuitenkin yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan politiikan toteuttaminen ESR:n yleisten toimien, NOW-aloitteen ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman piirissä on ollut puutteellista. Komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden ja hankkeiden osapuolten kanssa ponnisteltava enemmän tällä alalla asetettujen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi sekä yhteisön toimien vaikutusten tehostamiseksi.

75. Tarkastuksessa ilmeni, että komission on syytä parantaa yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan politiikan kehittämisen ja toteuttamisen kokonaisstrategiaa. Niin ikään ei ole onnistuttu määrittelemään selkeitä tavoitteita eikä poistamaan oikeudellisia epäselvyyksiä tekijänoikeudesta sekä siitä, mihin määrään asti tiettyä ihmisryhmää suosivaa politiikkaa voidaan toteuttaa.

76. ESR:stä vastaavien komission yksiköiden ja sen tasa-arvoyksikön välinen koordinointi on riittämätöntä. Samoin tasa-arvoyksikön ja jäsenvaltioiden tasa-arvovaltuutettujen väliset kuulemiset ja ohjaus ovat riittämättömiä. Tämä sekä valtioiden rajat ylittävissä toimissa havaitut ongelmat ovat estäneet parhaiden käytäntöjen hyödyntämisen EU:ssa.

77. Vaikka yhtäläisten mahdollisuuksien seurantaa ja arviointia ESR:n yleisissä toimissa koskevat komission aloitteet ovat olleet hyödyllinen edistysaskel, niiden vaikutus on jäänyt vähäiseksi niiden myöhäisen aloituksen vuoksi (helmikuussa 1996). Lisäksi komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmistettava kattavien ja luotettavien tietojen saatavuus tulosten arviointia ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan strategian kehittämistä varten.

78. Tilintarkastus toi esiin useita puutteita yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteutettujen hankkeiden suunnittelussa ja toteutuksessa. Nämä hankkeet muodostavat tällä hetkellä ainoastaan 1,6 prosenttia ESR:n kuluista. Olisi varmistettava, että näiden kulujen toivottu nouseminen 15 prosenttiin suunnitellaan selkeästi ja että kyseiset määrärahat kohdennetaan tarkasti.

79. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio tarkastelee yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman alaisen teknistä apua koskevan sopimuksen toimintaa, mukaan lukien hankkeiden valintamenettely sekä sopimusehdot.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 14. ja 15. lokakuuta 1998 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Bernhard FRIEDMANN

Presidentti

(1) Varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, luku 8.

(2) Komission PO V:n seuranta- ja arviointiyksikön konsultilla teettämä kertomus nimeltään "Methodology paper for the evaluation of the provision for EO between Men and Women in ESF interventions" (Selvitys ESR:stä rahoitettavien, naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteutettavien tukitoimien arviointimenetelmistä). Toimitettu tilintarkastustuomioistuimelle 18. toukokuuta 1998.

(3) Lyhenne "NOW" koostuu sanoista "New Opportunities for Women" ("naisten uudet mahdollisuudet").

(4) Työvoimalla tarkoitetaan työssäkäyvän ja työttömänä olevan väestön yhteenlaskettua määrää.

(5) Taulukko - Naisten osallistuminen työmarkkinoille ja ESR:stä rahoitettaviin tukitoimiin; komission julkaisu "Employment Europe 1997" (Työllisyys Euroopassa vuonna 1997); sivu 33.

(6) Eurostat, syyskuu 1997.

(7) Komission ensimmäinen kertomus (1996) yhtäläisistä mahdollisuuksista, sivut 32-34, sekä tavoitteeseen 3 kuuluvaa Baijerin aluetta (Saksa) koskeva välivaiheen arviointikertomus (ISG-Instituutti 1996, sivu 9): 161 000:n työttömäksi ilmoittautuneen naisen lisäksi työtä haki 40 000-50 000 naista, jotka eivät olleet ilmoittautuneet työttömiksi.

(8) Lähde: M. C. Lefebren komissiolle laatima kertomus Birminghamissa 26.-28. toukokuuta 1998 järjestetyn ESR:n seminaarin jälkeen.

(9) Alankomaita koskevassa tavoitteen 3 toimenpideohjelmassa vuosiksi 1994-1996 sekä Baijerin (Saksa) työministeriön selvityksessä korostetaan yksinhuoltajaäitien suurta prosenttiosuutta.

(10) Miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen sisällyttämisestä Euroopan rakennerahastojen politiikkaan annetun neuvoston päätöslauselman (EYVL C 386, 20.12.1996, s. 1) 6 johdantokappaleessa muistutetaan, että yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen työmarkkinoilla on Euroopan sosiaalirahaston nimenomainen tehtävä. Päätöslauselman 9 ja 11 johdantokappaleessa todetaan vuorostaan, että olisi edistettävä aktiivisempaa lähestymistapaa; III luvun 1 kohdan c alakohdassa komissiota ja jäsenvaltioita kehotetaan edistämään yhtäläisiä mahdollisuuksia sisällyttämällä ne osaksi kaikkia rakennerahastojen tukemia toimia sekä toteuttamalla naisille tarkoitettuja erityistoimia.

(11) 21. ja 22. marraskuuta 1997.

(12) Neuvoston 20 päivänä heinäkuuta 1993 antaman asetuksen (ETY) N:o 2081/93 7 artikla (EYVL L 193, 31.7.1993.)

(13) Katso myös varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, kohta 8.39.

(14) Neuvoston 20 päivänä heinäkuuta 1993 antaman asetuksen (ETY) N:o 2081/93 7 artikla: "toiminnan- - - on oltava - - - yhteisön toimintaperiaatteiden mukaista, mukaan lukien - - - miesten ja naisten tasavertaisten mahdollisuuksien periaatteen soveltaminen". Saman asetuksen 3 artiklan 2 kohta: "ESR pyrkii - - - erityisesti- - - edistämään tasavertaisia mahdollisuuksia työmarkkinoilla".

(15) Komission tiedonanto naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla; kappale 3, sivu 20(KOM (96) 67 lopullinen, 21.2.1996).

(16) Komission sisäinen opas henkilöstölle.

(17) Komission välikertomus, joka koskee tiedonantoa "Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla". KOM(98) 122 lopullinen, 4. maaliskuuta 1998.

(18) Varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, kohdat 6.44-6.49.

(19) Komission tiedonanto, 1. lokakuuta 1997, KOM(97) 497 lopullinen.

(20) Katso myös varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, kohta 8.20.

(21) ESR:n tiedote N:o 1, helmikuu 1997, sivu 6.

(22) Komission PO V:n seuranta- ja arviointiyksikön konsultilla teettämä kertomus nimeltään "Methodology paper for the evaluation of the provision for EO between Men and Women in ESF interventions" (Selvitys ESR:stä rahoitettavien, naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteutettavien tukitoimien arviointimenetelmistä). Toimitettu tilintarkastustuomioistuimelle 18. toukokuuta 1998, kohta 2.1.

(23) Komissio hyväksynyt vuonna 1997.

(24) Euroopan parlamentin päätöslauselma ja talous- ja sosiaalikomitean lausunto komission ensimmäisestä kertomuksesta naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista Euroopan unionissa (EYVL C 304, 6.10.1997 sekä EYVL C 296, 29.9.1997).

(25) Komission välikertomus, joka koskee tiedonantoa "Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla". KOM(98) 122 lopullinen, 4. maaliskuuta 1998.

(26) Komission työasiakirja KOM(98) 131, maaliskuu 1998 sekä komission jäsenen Flynnin maaliskuussa ja huhtikuussa 1998 Euroopan parlamentille ja neuvostolle pitämät puheet.

(27) Eurostat, lokakuu 1997.

(28) Naisiin kohdistuvia erityisetuja sisältäviä koulutustoimia voidaan toteuttaa täysin tasavertaisten mahdollisuuksien varmistamiseksi.

(29) Amsterdamin sopimuksen 2 artiklaan ja konsolidoidun tekstin 141 artiklaan sisältyy naisten ja miesten tasa-arvon tavoite kaikilla aloilla. Neuvoston 20 päivänä heinäkuuta 1993 antaman asetuksen (ETY) N:o 2081/93 1, 3 ja 7 artiklan mukaan yhtäläiset mahdollisuudet ovat edellytyksenä yhteisrahoitukselle ESR:stä.

(30) M. C. Lefebren Birminghamissa 26.-28. toukokuuta 1998 järjestetyn ESR:n seminaarin jälkeen komissiolle laatimassa kertomuksessa todetaan, ettei EU:n toimilla naisten hyväksi ole ollut siihen mennessä [eli siis ennen tuomioistuimen vuoden 1997 oikeuskäytäntöä] kunnollista oikeusperustaa.

(31) Varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastustuomioistuimen kertomus, kohta 8.16 ja sitä seuraavat kohdat.

(32) Tavoitteeseen 3 kuuluvaa Baijerin aluetta (Saksa) koskevan toimenpideohjelman arviointikertomus (1994-1999), joulukuu 1996.

(33) Erityisesti Tanskassa, Saksassa ja Alankomaissa, mutta suurelta osin myös muissa jäsenvaltioissa.

(34) Näin on käynyt erityisesti Ranskassa ja Saksassa.

(35) Tämä on yksilöity joissakin Ranskan ja Saksan toimenpideohjelmissa.

(36) Jatkuvuuden puuttuminen havaittiin myös edellisessä tilintarkastuksessa. Katso myös varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, kohta 8.33.

(37) Katso myös varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, kohta 8.8.

(38) Komission 15 päivänä kesäkuuta 1994 tehty päätös (EYVL C 180, 1.7.1994).

(39) ECOTEC Research and Consulting Ltd.

(40) Italian NOW-hanketta koskevan kansallisen tuen toimiston (ISFOL) laatimassa valtioiden rajat ylittäviä toimia koskevassa kertomuksessa todettiin, että taitotietoa olisi levitettävä tavoitteen 1 alueille.

(41) Katso myös varainhoitovuotta 1996 koskeva tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, kohdat 7.20-7.29.

(42) Katso myös varainhoitovuotta 1991 koskeva tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, kohta 8.38 myöhään annetun teknisen avun osalta.

(43) Anima (Euroopan taloudellinen etuyhtymä).

(44) Katso miesten ja naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevasta yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelmasta (1996-2000) 22 päivänä joulukuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen 95/593/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohta.

(45) Neuvoston 22 päivänä joulukuuta 1995 tekemän päätöksen 95/593/EY 9 artikla.

(46) Komission välikertomus, joka koskee tiedonantoa "Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla". KOM(98) 122 lopullinen, 4. maaliskuuta 1998.

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

Naisten asema työmarkkinoilla

6. Neuvosto otti tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien suositusten lisäksi esiin kolmannen tavoitteen, joka koskee naisten ja miesten työelämään palaamisen helpottamista sekä urakehityksen edistämistä työelämästä poissaolon jälkeen.

YHTEENVETO HUOMAUTUKSISTA

8.

- Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet ovat olleet yhteisön politiikan painopistealue useiden vuosien ajan. Toiminta yhtäläisten mahdollisuuksien alalla käsittää oikeudellisia toimenpiteitä (kuten Amsterdamin sopimuksen määräykset, direktiivit ja komission tiedonannot), hallinnollisia toimenpiteitä (kuten yksiköiden välinen yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevä ryhmä ja tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavien virkamiesten ryhmä, joiden toimintaan komission kaikki yksiköt osallistuvat) ja työvälineiden (kuten sukupuolivaikutusten arviointiopas, jonka avulla arvioidaan rakennerahastoista rahoitettavien toimenpiteiden yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviä vaikutuksia) kehittämistä. Näihin toimenpiteisiin liittyy lisäksi erittäin tehokas koko Euroopan unionin kattava tiedotuspolitiikka. Etenkin valtavirtaistamista (mainstreaming) (1) korostavan lähestymistavan käyttöönotto on johtanut siihen, että yhtäläiset mahdollisuudet ovat entistä paljon näkyvämmin mukana yhteisön toiminnassa (työllisyyspolitiikan suuntaviivat ja rakennerahastojen uudistamista koskevat ehdotukset).

- Sekä Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) että yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia yhteisön ohjelmia on säädösten mukaan arvioitava säännöllisesti. Arviointeja suoritetaan tämän mukaisesti myös yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa. Käytettävissä olevista tuloksista voidaan mainita luonnollisesti edellisten ohjelmien arvioinnit (yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan kolmannen toimintaohjelman arviointi ja ESR:n aihekohtainen arviointi vuodelta 1993). Ainoa päätökseen saatettu nykyisten ohjelmien tuloksia koskeva arviointi on ESR:n väliarviointi, joka saatettiin päätökseen maaliskuussa 1998. Komissio on koonnut katsauksen yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevissa kysymyksissä saavutetuista tuloksista (2).

- Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat koulutustoimien liitännäistoimenpiteet (kuljetuksen järjestäminen, lastenhoito) ovat tukikelpoisia ESR:ssä. Joissakin tapauksissa saattaa käydä niin, että ammatillisen koulutuksen tuntikustannuksia kuvaavissa asteikoissa ei oteta huomioon liitännäistoimenpiteistä, kuten lastenhoidosta, aiheutuvia kustannuksia. Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että nämä kustannukset olisi kuitenkin otettava huomioon.

9. NOW-hankkeiksi voidaan hyväksyä lopullisesti ainoastaan sellaiset hankkeet, joihin osallistuu vähintään yksi yhteistyökumppani jostakin toisesta jäsenvaltiosta. Rajatylittävyyden soveltamista käytännössä käsitellään myös tilintarkastustuomioistuimen mainitsemassa oppaassa. Oppaaseen sisältyy käytännön esimerkkejä ja suuntaviivoja, ja kansalliset tukea myöntävät tahot ovat jakaneet tätä opasta runsaasti hankkeiden johtajien käyttöön.

Yhteisön toimintaohjelmassa neuvoston päätöksen 4 artiklaa täydennetään liitteellä, jossa annetaan yksityiskohtaisempi kuvaus tukikelpoisista toimista sekä näihin toimiin liittyvästä rajatylittävyyden vaatimuksesta. Päätöksen mukaisesti ohjelman lisäarvo syntyy hyviä käytäntojä miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien alalla koskevien tietojen ja kokemusten yksilöinnistä ja vaihdosta. Ohjelman tukikelpoisuusvaatimukset täyttääkseen toimien on muun muassa tuotava lisäarvoa Euroopan unionin tasolla eli mahdollistettava tietojen rajatylittävä vaihto. Lisäksi rajatylittävyyden käsitettä kuvataan ja selitetään myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa ehdotuspyynnössä sekä hakijoille hakukaavakkeen kanssa toimitettavissa suuntaviivoissa (katso liitteet, ehdotuspyynnön osa III, suuntaviivojen osa II).

Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan yhteisön toimintaohjelman soveltamisala on huomattavasti ESR:n soveltamisalaa laajempi. Sellaisia hankkeita, joilla edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia muualla kuin työmarkkinoilla, voidaan yhteisrahoittaa ainoastaan tästä toimintaohjelmasta. Toimintaohjelmasta saadaan siis selvää lisäarvoa.

10.

- Kysymys hankkeiden johtajien käyttöön myönnettyjen määrärahojen maksamisessa ilmenneistä viipeistä on luonteeltaan erilainen NOW-yhteisöaloitteessa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa. Ensin mainitussa tapauksessa komissio vastaa ohjelmien eikä hankkeiden toteuttamisesta, minkä vuoksi määrärahat kulkevat jäsenvaltioiden kautta. Rahoitusketju on pitkä, minkä vuoksi jäsenvaltioissa saattaa ilmetä viipeitä. Jälkimmäisessä tapauksessa hankkeita hallinnoi suoraan komissio, joka noudattaa maksujen suorittamista koskevia määräaikoja (katso jäljempänä vastaukset tilintarkastustuomioistuimen esittämiin huomautuksiin).

- NOW-aloitteen tapauksessa käytössä on erittäin kattava teknisen tuen rakenne, johon kuuluvat Brysselin toimisto, kunkin jäsenvaltion kansalliset toimistot ja jopa aluetoimistot joissakin jäsenvaltioissa. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevalle yhteisön toimintaohjelmalle on perustettu kyseisen ohjelman tarpeisiin mukautettu teknisen tuen rakenne. Komission suorittaman tarkastuksen jälkeen niitä sopimusoikeudellisia määräyksiä, jotka sitovat komission yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman teknisen avun toimistoon, muutettiin hallinnoinnin tason parantamiseksi.

ESR:N YLEISET TOIMENPIDEOHJELMAT

Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan strategian puuttuminen

11.

- Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti toimenpideohjelmia hallinnoidaan yhteistyössä yhtäläisten mahdollisuuksien täytäntöönpanosta ensi kädessä vastuussa olevien jäsenvaltioiden kanssa.

- Yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi sovelletaan todellista strategiaa, joka koostuu kolmesta osasta; nämä osat ovat ESR:n yleiset toimenpideohjelmat, NOW-yhteisöaloite sekä yhteisön toimintaohjelma (katso johdanto). Tämänkaltainen kolmikantarakenne edellyttää moitteetonta koordinointia.

- Komissio perusti vuonna 1996 koordinoinnin varmistamiseksi rakennerahastoista ja yhdenvertaisuudesta vastaavan alaryhmän (joka toimii yksiköiden välisen yhtäläisistä mahdollisuuksista vastaavan ryhmän alaisuudessa). Kyseinen ryhmä koostuu rakennerahastojen maantieteellisten yksiköiden edustajista sekä yhtäläisistä mahdollisuuksista vastaavasta yksiköstä. Lisäksi tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavien virkamiesten ryhmä antoi 15. syyskuuta 1997 sukupuolivaikutusten arviointioppaan (3). Kyseinen opas kehitettiin välineeksi, jolla komission yksiköitä voidaan yleisesti tukea komission naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla antaman tiedonannon (4) soveltamisessa. Opas on epävirallinen valmisteluasiakirja, eikä sitä ole suunnattu erityisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevista ESR:n toimista vastaaville virkamiehille.

- Vuoden 1997 lopussa 120 väliarviointikertomuksesta oli käytettävissä 118. Vaikka näissä kertomuksissa käsiteltiin yhtäläisiä mahdollisuuksia, suurimmassa osassa niiden käsittely oli todellakin yksinomaan määrällistä (eli niissä ilmoitettiin ESR:n toimiin osallistuneiden henkilöiden lukumäärä). Vastaisuudessa kysymyksen laadullista arviointia on syytä tehostaa esimerkiksi yksilöimällä naisia työmarkkinoilla haittaavia tekijöitä.

12. Valtavirtaistamista koskevia toimia tarkasteltaessa on otettava huomioon puolueettomuus, jota jäsenvaltiot ovat noudattaneet määritellessään käytännön menettelyitä yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämiseksi toimenpideohjelmiin sekä valitessaan seurantakomiteoiden jäseniä.

Komissio oli tietoinen tavoitteen 4 täytäntöönpanoon liittyvistä vaikeuksista. Komissio oli ottanut asian esiin lukuisissa seurantakomiteoissa kohdistaakseen ponnistelut ongelman ratkaisemiseen. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan kattaman ajanjakson aikana saavutettiin merkittävää edistystä. Komissio jatkaa erittäin huolellista seurantaa nykyisen yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ohjelmakaudella varmistaakseen, että kyseistä tavoitetta edistetään perusteellisesti ja asianmukaisesti.

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käynnistivät äskettäin yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan aihekohtaisen arvioinnin, jonka tulokset ovat käytettävissä vuoden 1998 syksyn alussa.

14. Koska mainitut ohjelmat ovat vielä kesken, niiden toteuttamisesta ei voida tehdä lopullisia päätelmiä.

15. Säännölliset kuulemiset yhtäläisistä mahdollisuuksista jäsenvaltioissa vastaavien virkamiesten ja komission välillä toteutetaan seuraavissa elimissä:

- naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevässä neuvoa-antavassa komiteassa, jossa kansalliset yhtäläisistä mahdollisuuksista vastaavat elimet ja yhtäläisistä mahdollisuuksista vastaava komission yksikkö tapaavat säännöllisesti (5). Komitea koostuu kunkin jäsenvaltion edustajista, yhtäläisiä mahdollisuuksista vastaavista kansallisista edustajista sekä työmarkkinaosapuolista. Komitea kokoontuu vähintään kolmesti vuodessa ja antaa lausunnon komission tiedonannosta sekä tarvittavasta yhteisön lainsäädännöstä antaen samalla tärkeitä alustavia neuvoja ja ohjeita komissiolle siitä, mitä lakiesityksiä jäsenvaltioissa mahdollisesti hyväksytään. Näin on otettu käyttöön kumppanuusmenettely jäsenvaltioiden kanssa.

- naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelman (1996 2000) täytäntöönpanosta vastaavassa hallintokomiteassa, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja joka kokoontuu säännöllisesti keskustelemaan yhteisön antamaa tukea koskevista yleisistä suuntaviivoista (6).

16. Komissio on tietoinen tästä ongelmasta ja jatkaa ponnisteluja ongelman ratkaisemiseksi.

17. Komissio on kehittänyt yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävää politiikkaa koskevia valistustoimia, jotka on otettu huomioon määriteltäessä ESR:n yleisten toimenpideohjelmien toimenpiteitä. Tässä yhteydessä yhtäläisten mahdollisuuksien periaate näkyy ohjelma-asiakirjoissa kahdella tavalla: ensinnäkin tavoitteessa 3 tai tavoitteen 1 henkilöresursseja koskevassa osassa on perustettu naispuoliseen väestöön kohdistettuja erityistoimia. Toiseksi yhtäläiset mahdollisuudet on otettu ohjelmien kaikki toimenpiteet läpäiseväksi periaatteeksi. Useimmiten erityistoimenpiteiden tarkoituksena on täydentää alojenvälistä lähestymistapaa, ja ne on tarkoitettu ensisijaisesti naisille, joiden osallistuminen työmarkkinoille on vaikeinta.

18. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema 1,6 prosenttia edustaa ainoastaan yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen tarkoitettuihin erityistoimenpiteisiin kohdennettuja määrärahoja. Useimmiten näillä toimenpiteillä kuitenkin ainoastaan täydennetään ohjelmiin sisältyviä alojenvälisiä yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistoimia. Yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen myönnettyjen varojen kokonaismäärän selvittäminen edellyttää yhteisön alalla harjoitetun politiikan kummankin lähestymistavan huomioon ottamista. Naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat tilastotiedot julkaistaan vuosittain komission vuosikertomuksessa naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista Euroopan unionissa. Kyseisessä julkaisussa annetaan kattava yleiskatsaus asiaan liittyvistä viimeaikaisista tiedoista. Komissio antoi toisen kertomuksen (vuodelta 1997) 13. toukokuuta (7). Lisäksi Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat) antaa säännöllisesti julkaisussaan Statistics in Focus tuoreet tiedot naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista. Eurostat julkaisi vuonna 1997 tulokset palkkojen rakennetta koskevasta selvityksestä (8), joka toi esille kiintoisaa tietoa sukupuolten välisestä palkkakuilusta. Komissio tukee kaikkia ponnisteluja sukupuolen huomioon ottavien tietojen julkaisemisen edistämiseksi. Tämän perusteella komissio ottaa mielellään vastaan lisää tilastotietoja jäsenvaltioiden toimivaltaisilta yksiköiltä.

19. Komissio julkaisee vuosittain Työllisyys Euroopassa -kertomuksen, jossa keskitytään yksityiskohtaisesti työllisyyden suuntauksiin. Lisäksi komissio julkaisee yhteisön toimintaohjelmaan liittyvän, sukupuolta ja työllisyyttä käsittelevän asiantuntijaryhmän kertomuksen, jossa käsitellään yksityiskohtaisesti työmarkkinoita.

Naisten työttömyyslukuihin jäsenvaltioissa mahdollisesti vaikuttavat tekijät tunnetaan hyvin, ja ne ovat moninaisia. Näitä tekijöitä ovat muun muassa työllistävät alat, koulutustaso, työntekijän asemaa koskeva joustavuus (kokopäivä- ja osa-aikatyö sekä epätyypilliset työsuhteet) ja hoitojärjestelyt. Vuosikertomuksessa naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista (ja erityisesti sen osissa 2 ja 3) nimetään ja tuodaan esiin koko joukko huomattavia tekijöitä, jotka synnyttävät työmarkkinoille sukupuolten välisiä kuiluja. Kaikkia tekijöitä ja aiheita ei kuitenkaan ole mahdollista vertailla tyhjentävästi selvityksen kohteena olevien aiheiden laaja-alaisuuden, jäsenvaltioiden antamien tietojen epätasaisuuden sekä kertomuksen suppeuden vuoksi.

20. Komissio vastasi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamaan Kalanken tuomioon antamalla 27. maaliskuuta 1996 tiedonannon, jossa yksilöitiin joitakin nk. positiivisen syrjinnän malleja (KOM(96) 88 lopullinen). Lisäksi komissio hyväksyi miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa annetun direktiivin 76/207/ETY 2 artiklan 4 kohdan muutosluonnoksen (KOM/96) 93 lopull.); kyseinen direktiivin kohta oli Kalanken tuomion perusta. Muutoksen tarkoituksena oli selkeyttää sitä, että aliedustettua sukupuolta koskevaa positiivista toimintaa voidaan yleensä pitää asiasta annettujen EU:n säädösten mukaisena, jos yksittäisen tapauksen erityiset olosuhteet otetaan huomioon. Luonnosta on käsitelty Euroopan parlamentissa ja neuvostossa, mutta siitä ei ole vielä tehty päätöstä.

Kokonaisarvioinnin puuttuminen

21. Komissio on varmistanut, että yhtäläisten mahdollisuuksien huomioon ottaminen ESR:n ohjelmissa on yksi niistä seikoista, joihin hallintokomitean nimittämien ohjelmien arvioijien on kiinnitettävä huomiota. Tätä kysymystä on tarkasteltu ja siitä on esitetty huomautuksia lähes kaikissa väliarvioinneissa, joita puolestaan on käsitelty järjestelmällisesti hallintokomiteassa, kuten tilintarkastustuomioistuin Baijerin osalta toteaa. Yleiskatsaus tuloksista sisältyy Euroopan sosiaalirahaston väliarviointeja koskevien päätelmien osaan VI, jossa käsitellään miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia ESR:n tukitoimissa. Kyseisen osan ensimmäinen luonnos oli saatavilla lokakuussa 1997. Komission ensimmäistä vuosikertomusta yhtäläisistä mahdollisuuksista ei tule pitää toimintaohjelman eikä ESR:n hankkeiden kokonaisarviointina.

22. Kreikan työllisyysvirasto (OAED) on parhaillaan perustamassa aktiivisesta työllisyyspolitiikasta vastaavia työnvälityskeskuksia. Tämä erittäin merkittävä innovaatio vaikuttaa kiistatta myönteisesti yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen tähtäävään politiikkaan. Lisäksi Kreikassa ollaan toteuttamassa henkilöresursseja koskevien toimenpideohjelmien arviointia, jonka perusteella tilintarkastustuomioistuimen esittämiin kysymyksiin voidaan vastata.

Arviointimittareita koskevan yleisen kysymyksen osalta seurantajärjestelmien arvioinnin kattaneessa väliarvioinnissa havaittiin, että miehiä ja naisia koskevien seurantatietojen järjestelmällisessä jaottelussa oli edistytty huomattavasti. Arviointitulosten osalta komissio viittaa kohdassa 20 mainittuihin selvityksiin ja muistuttaa, että nämä tulokset määräytyvät kansallisen ympäristön erityispiirteiden sekä kunkin ohjelman alaisten ESR:n tukitoimien mukaan. Komission yksiköiden toteuttaman väliarviointien yhteenvedon perusteella arvioijien päätelmät voidaan jakaa viiteen suureen ryhmään sen mukaan, millaisia vaikutuksia toimilla oli naisten tilanteeseen. Erityistoimet sisällytettiin samaan ryhmään valtavirtaistamisperiaatteen alojenvälisen soveltamisen arvioinnin kanssa.

Yhteisrahoitus

23. Rakennerahastoista annetun puiteasetuksen (ETY) N:o 2081/93 13 artiklan 3 kohtaan ja yhteensovittamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 2082/93 17 artiklan 2 kohtaan ei kumpaankaan sisälly säännöksiä ammatillisesta koulutuksesta aiheutuvien kustannusten tukikelpoisen osuuden enimmäismäärästä. Kohtien nojalla tukikelpoisiin kustannuksiin sisältyvät myös tukikelpoisista toimista hyötyvien henkilöiden korvaukset (asetuksen (ETY) N:o 2084/93 2 artikla). On ilmeistä, että tällainen määrärahojen myöntäminen on hyväksyttävää ainoastaan, jos kustannukset on suhteutettu ammatilliseen koulutukseen käytettyyn todelliseen tuntimäärään. Tällainen korvaus voidaan maksaa työttömälle joko työttömyyskorvauksena tai toimeentulotukena.

Lisäksi kansallisten tai yhteisön viranomaisten suorittaessa tilintarkastuksen tarkastus koskee kaikkia menoja, koulutettavien korvaukset mukaan luettuina.

24. ESR:n yhteisrahoittamiin toimiin osallistuvat henkilöt voivat aina saada korvauksen osallistumisestaan koulutuskurssiin, vaikka heillä ei enää olisikaan oikeutta työttömyyskorvaukseen. Joissakin harvoissa tapauksissa on kuitenkin totta, että hankkeiden johtajat saattavat saada taloudellista etua suosimalla työttömyyskorvausta saavia osallistujia. Komissio toteuttaa tarvittavat valistustoimet niissä jäsenvaltioissa, joita kyseinen käytäntö koskee.

25. Liitännäistoimenpiteet katsotaan ESR:ssä tukikelpoisiksi. Harvoissa tapauksissa saattaa olla niin, että itse asiassa ammatillisen koulutuksen tuntikohtaisissa kustannustaulukoissa ei oteta huomioon liitännäistoimenpiteitä, kuten lastenhoitoa. Komissio katsoo tilintarkastustuomioistuimen tavoin, että nämä kustannukset olisi kuitenkin otettava huomioon.

NOW-TYÖLLISYYSALOITE

NOW -aloitteen tilanne

27. Koska ohjelmakaudet seuraavat toisiaan keskeytyksittä ja koska ohjelmakauden 1994 1999 valmistelu alkoi ennen vuosien 1990-1993 aloiteohjelmien päättymistä, jälkiarviointien tuloksia ei ole käytettävissä. Tähän vaikuttaa myös se, että rakennetoimien pitkän aikavälin vaikutukset voidaan havaita vasta useita vuosia toimen päättymisen jälkeen. Toisaalta väliarvioinnin tulokset ja vastaavasti vuosien 1990 1993 NOW-ohjelmien loppuarvioinnin tulokset olivat käytettävissä valittaessa Employment-NOW -aloitteen toisen vaiheen hankkeita vuonna 1997.

Ranskassa ensimmäisellä ohjelmakaudella kullakin yhteisön aloiteohjelmalla oli oma teknisen avun toimisto. NOW-aloitteessa toimistona toimi naisten oikeuksista vastaava yksikkö. Seuraavalle ohjelmakaudelle Ranskan viranomaiset ovat valinneet yhteisön tukikehyksen hyväksymisen jälkeen ja tarjouskilpailun perusteella kaikille yhteisön aloiteohjelmille yhteisen teknisen avun toimiston. Naisen oikeuksista vastaava yksikkö on siis luopunut tästä tehtävästä. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemana siirtymäaikana suoritettiin maksamatta jääneet osuudet.

NOW-aloitteen toteutus

28. Komissio suoritti 29. joulukuuta 1994 Ranskalle alustavan maksun, joka vastasi 50:tä prosenttia ensimmäisen vuoden toimintaan aloitteessa tarkoitetusta vuotuisesta kokonaismäärärahasta.

Komissio myöntää, että Ranskan maksumenettelyt ovat liian hitaat, mutta panee kuitenkin merkille, että tilintarkastustuomioistuimen suorittaman tarkastuksen ajankohtana kaikki NOW-ohjelman edunsaajat olivat saaneet vähintään yhden maksuerän ESR:stä (vuoden 1995 koko erän sekä vuoden 1996 ensimmäisen ennakon).

29. Yleensä hankkeet käynnistettiin sen jälkeen, kun kansallisilta viranomaisilta oli saatu lopullinen hyväksyntä.

30. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema tilanne ei koske ainoastaan NOW-aloitetta. Komissio tunnustaa, että Italiaa koskevien ESR:n yhteisrahoittamien hankkeiden kansallisen yhteisrahoituksen saamisessa käyttöön oli viipeitä vuosina 1994 ja 1995. Näiden vuosien jälkeen tilanne on kuitenkin korjaantunut.

31. Italian kansallisen yhteisrahoituksen käyttöön saamisessa ilmenneitä viipeitä koskevat ongelmat ovat sittemmin ratkenneet (katso vastaukset kohtiin 7.54 ja 7.57 tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 1996).

Komission ehdotuksen mukaisesti jäsenvaltiot hyväksyivät NOW-aloitteen toista vaihetta (1997 1999) varten yhteisen aikataulun valintamenettelyn eri vaiheille; aikatauluun sisältyvät määräajat hakemusten jättämiselle, jäsenvaltioiden suorittamalle arvioinnille ja alustavalle valinnalle, vaihe ulkomaisten yhteistyökumppanien etsimiselle sekä hankkeiden lopullinen valinta. Kaikki jäsenvaltiot suostuivat soveltamaan sovittua aikataulua ja onnistuivat muutamaa jäsenvaltiota lukuun ottamatta noudattamaan aikataulua samaan tahtiin.

Yhteisen aikataulun huomattavin etu koskee rajatylittävyyttä. Yhteiseen aikatauluun pyrkivään lähestymistapaan kuului osana myös useimpien jäsenvaltioiden tekemä sitoumus siitä, että hakijoilta edellytetään ainoastaan ilmoitusta pyrkimyksestä rajatylittävyyteen sen sijaan, että ne olisi velvoitettu ilmoittamaan hakemuksissaan suunniteltujen yhteistyökumppaneidensa nimet. Tämän mukaisesti alustavasti valittuja hankkeita autettiin yhteistyökumppaneiden etsintävaiheen aikana yhteistyökumppanuuden muodostamisessa toisten alustavasti valittujen hankkeiden kanssa. Näin kaikki toisen vaiheen hankkeet ja yhteistyökumppanuudet käynnistyivät samoihin aikoihin.

32. Yksi Employment-aloitteen ensisijaisista tavoitteista on se, että jäsenvaltioiden ohjelmissa tuetaan koordinoitua paikallistason lähestymistapaa ja saadaan näin kaikki olennaiset toimijat mukaan. Käytännössä tämä tarkoittaa sellaista bottom up -lähestymistapaa, jossa hankkeet syntyvät paikallistasolla havaituista tarpeista ja niiden toteuttamisesta vastaavat järjestöt, jotka toimivat kohderyhmiensä lähellä ja ymmärtävät kohderyhmien pyrkimyksiä.

Aloitteessa pyritään kokeilemaan innovatiivisia menetelmiä koulutuksen, neuvonnan, ohjauksen ja avun antamisessa, kehittämään yritysten perustamiseen liittyviä innovatiivisia oppimateriaaleja, verkostoja ja toimia sekä varmistamaan se, että nämä innovaatiot valtavirtaistetaan. Kyseisten hankkeiden tulokset eivät näin ollen rajoitu kurssiin osallistuneisiin harjoittelijoihin vaan niiden vaikutus ulottuu kaikkiin nykyisiin ja tuleviin harjoittelijoihin, jotka hyötyvät tästä hankkeesta saaduista opeista ja osallistuvat työmarkkinapolitiikan kehittämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa jäsenvaltioissa.

Valtioiden rajat ylittävän ulottuvuuden soveltaminen

33. Komissio on tietoinen siitä, että rajatylittävän ulottuvuuden soveltamisessa on vielä parantamisen varaa.

34. Tilintarkastustuomioistuimen mainitseman yhteistyökumppanuuden tarkoituksena oli kartoittaa erilaisten järjestöjen ja NOW-aloitteen mahdollisten soveltamisalojen monimuotoisuutta.

35. Komissio oli tietoinen näistä ongelmista, joita useimmissa jäsenvaltioissa ilmeni Employment-NOW -aloitteen hankkeiden ensimmäisen vaiheen valintamenettelyssä. Tämän vuoksi komissio ehdotti NOW-aloitteen toiseen vaiheeseen (1997 1999) edellä kohdassa 31 kuvattua yhteistä aikataulua ja valintamenettelyä.

36. Vaikka rajatylittävyys on ohjelmaan osallistumisen olennainen edellytys, on kunkin jäsenvaltion vastuulla varmistaa oman valintamenettelynsä aikana, että hankkeelle hyväksyttyyn talousarvioon sisältyy riittävät määrärahat ehdotettuja rajatylittäviä toimia varten. Kutakin yhteistyökumppanuutta kannustetaan laatimaan rajatylittävää yhteistyötä koskeva työohjelma sekä määrittämään kunkin yksittäisen hankkeen vastuualueet kyseisen työohjelman eri osa-alueille. Komissio lujittaa ponnistelujaan tämän käytännön yleistymiseksi jäsenvaltioissa. Komissio muistuttaa kuitenkin siitä, että kunkin yhteisrahoitusta saaneen yhteistyökumppanin on selvitettävä oma osuutensa hankkeen aineellisesta ja rahoituksellisesta toteutuksesta hankkeen valinneelle kansalliselle viranomaiselle.

37. NOW-hankkeita ohjaavat hankkeiden johtajat, jotka ovat yleensä koulutuslaitoksia tai paikallisviranomaisia. Hankkeiden johtajina niillä olisi oltava selkeä organisaatiorakenne, jolla varmistetaan selkeä vastuu hankkeesta.

Yhteistyökumppaneiden on itse järjestettävä eri hankkeiden rajatylittävän yhteistyökumppanuuden työmenetelmät. Jotkin yhteistyökumppanit ovat osoittaneet joukostaan johtavan yhteistyökumppanin. Komissio katsoo kuitenkin, että tällaisen menettelyn on säilyttävä hankkeisiin osallistuvien yksittäisten yhteistyökumppaneiden oikeutena, eikä siitä pidä tehdä pakollista.

38. Tietyissä tapauksissa yhteistyökumppanit valitaan viestinnän sujuvuuden perusteella. Tämän vuoksi ei ole kovinkaan yllättävää, että hankkeille etsitään yhteistyökumppaneita jäsenvaltioista, joiden kieli on hankkeen omalle kielelle sukua, tai jäsenvaltioista, jotka sijaitsevat lähellä. Lisäksi on muistettava, että vaikka jäsenvaltioiden ja yhteisön teknisen avun toimistot pyrkivät saattamaan yhteen samaan aihepiiriin liittyvät hankkeet, yhteistyökumppanuuden muodostaminen sekä toivottavista työskentelykumppaneista päättäminen kuuluu viime kädessä hankkeisiin osallistuville henkilöille.

39. Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen näkemykseen siitä, että rajatylittävyyden perusteella tukikelpoisiksi katsottavat kulut olisi määriteltävä tarkemmin. Tämän vuoksi komissio harkitsee parhaillaan uuden tukikelpoisia kuluja koskevan tiedotteen laatimista.

Komissio on lisäksi samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että on tarpeen hyväksyä uusi tämänkaltaisiin hankkeisiin mukautettu tarkastusmenetelmä. Komission yksiköt ovat vuoden 1998 alusta suorittaneet tarkastuksia kaikkien niiden yhteistyökumppaneiden osalta, jotka osallistuvat useisiin komission valitsemiin hankkeisiin.

40. Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen yleiseen huomautukseen. Hankkeiden valinnasta vastaavien kansallisten viranomaisten on varmistettava, ettei tällaista tilannetta pääse syntymään.

Tilintarkastustuomioistuin mainitsee Ranskassa toteutetun Leonardo-ohjelmaan kuuluvan hankkeen, jossa vaihdettiin kaksi insinööriä ranskalaisen hankkeenjohtajan ja belgialaisen kouluttajan välillä. Ranskalainen insinööri antoi lisäksi opetusta NOW-hankkeessa. Kokemus, jonka kyseinen insinööri oli saanut Belgiassa Leonardo-hankkeen alaisuudessa, hyödytti eittämättä epäsuorasti insinöörin NOW-hankkeen alaisuudessa kouluttamia henkilöitä. Komissio tutkii tätä tapausta yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa.

41. Koska hankkeet hyväksytään kansallisella tasolla, teollis- ja tekijänoikeuteen liittyvät kysymykset kuuluvat kansallisen ja kansainvälisen lainsäädännön alaisuuteen.

Tekninen apu

42. Ensimmäisen vaiheen hankkeista ja yhteistyökumppaneista julkaistiin luettelo, mutta toisen vaiheen (1997 1999) hankkeista osoittautui tarpeelliseksi koota tietokanta, jota voidaan päivittää jatkuvasti.

Teknisen avun toimisto laati toisen vaiheen hankkeista erityisen tietokannan, johon kaikkien hankkeiden yksityiskohtaiset tiedot syötettiin välittömästi hankkeiden alustavan valinnan jälkeen. Tietokanta oli käytettävissä yhteisessä aikataulussa (katso edellä kohta 31) määriteltynä hankkeiden alustavan valinnan ajankohtana, ja kaikille jäsenvaltioille toimitettiin hyvissä ajoin tarvittavat ohjelmistot valittuja hankkeita koskevien tietojen syöttämiseksi tietokantaan välittömästi valinnan julkistamisen jälkeen.

43. Saavutettujen tulosten levittämiseksi on käytettävissä lukuisia järjestelmiä:

1. Kunkin hankkeen velvollisuutena on hoitaa tulostensa levittäminen. Se tapahtuu yleensä paikallisesti, mutta joskus myös kansallisesti tai jopa Euroopan laajuisesti.

2. Kansalliset viranomaiset ovat vastuussa levittämistä ja valtavirtaistamista koskevan kansallisen suunnitelman laatimisesta. Siihen kuluu myös kyseisten toimien kohderyhmien selkeä määrittely ja aikataulun laadinta. Jäsenvaltiot järjestävät NOW-aloitteen painopistealueiden mukaiset aihekohtaiset toimet, joihin liittyy laajalti levitettäviä julkaisuja ja muita tuotteita.

3. NOW-hankkeen ensimmäisen vaiheen aikana saavutetuista tuloksista keskusteltiin vuonna 1997, ja niitä lujitettiin NOW-hankkeen alaisessa yritysten perustamista käsittelevässä Euroopan laajuisessa työryhmässä (9). Komissio on perustanut tänä vuonna yhdeksän erillistä aihekohtaista työryhmää yhteisöaloitteiden, NOW-aloite mukaan luettuna, tulosten kehittämistä ja levittämistä varten. Kyseiset ryhmät antavat virikkeitä sekä komission että jäsenvaltioiden laatimiin erityisiin ja yleisiin julkaisuihin sekä järjestävät Euroopan laajuisia tiedotustilaisuuksia taikka osallistuvat tällaisiin tilaisuuksiin.

44. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema tilanne on ollut mahdollinen joidenkin tarkastettujen hankkeiden johtajien kohdalla, vaikka jäsenvaltioissa on kansallisia ja jopa alueellisia teknistä apua myöntäviä toimistoja. Eräässä Ranskassa laaditussa arviointikertomuksessa korostettiin hankkeiden johtajien ja teknisen avun toimiston välisen yhteydenpidon puutetta, mikä johti tällä hetkellä erittäin aktiivisesti toimivan teknisen avun toimistojen alueverkoston perustamiseen.

Jäsenvaltioita koskevat huomautukset

45. Italian toimenpideohjelmassa oli ensimmäisessä vaiheessa tarkoitus luoda edellytykset sille, että tuki voitaisiin kohdistaa entistä paremmin edunsaajille. Tämän vuoksi hankkeissa pyrittiin ensiksi tehostamaan järjestelmien sekä tukea välittävien laitosten toimintaa.

46. Koska joidenkin yksiköiden yksityistäminen saattaa tuoda mukanaan henkilöstön supistamisen vaaran, tämänkaltainen koulutus voidaan katsoa perustelluksi. Vaikka henkilöstön (kyseiset henkilöt eivät ole virkamiehiä) määrän supistaminen tapahtuisi ainoastaan kunnallisesti, se on kaikesta huolimatta otettava huomioon. Naispuolisten työntekijöiden saama ammattitaito vähentää merkittävästi heihin kohdistuvaa työttömäksi joutumisen riskiä, ja sillä voidaan turvata työnsaantimahdollisuudet irtisanomisen jälkeen.

Vuoden 1996 vuosikertomusta koskevat tilintarkastustuomioistuimen huomautukset liittyivät tavoitteeseen 4 eivätkä NOW-aloitteeseen, joka kattaa yhteisön koko alueen erityisesti asetuksen (ETY) N:o 2084/93 1 artiklan d kohdan perusteella.

47. Kyseinen koulutustoimi toteutettiin henkilökohtaisina opastustunteina.

Tunteja annettiin osallistujien tarpeiden ja heidän pätevyystasonsa mukaan. Kaikkien koulutettavien ei siis ollut välttämätöntä osallistua kaikkiin opetusjaksoihin.

Osallistujat valittiin heidän yrityssuunnitelmiensa perusteella. On aivan tavallista, että liiketoimintaa koskevien säännösten sekä neuvotteluissa Ranskan ulkopuolisten tavarantoimittajien ja yhteistyökumppaneiden kanssa tarvittavien taitojen opettamiseksi järjestetään opintomatkoja ulkomaille.

48. Komissio tulee seurantakomitean seuraavassa kokouksessa kannustamaan saman aihepiirin NOW-hankkeiden ja valtavirtaistamista koskevien hankkeiden johtajien välistä yhteydenpitoa.

49. Tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomat Espanjaa ja Ranskaa koskevat epäkohdat on korjattu.

50. Tiettyjen arviointikertomusten viivästyminen ei estänyt komissiota parantamasta rajatylittävyyden soveltamista hankkeiden valintamenettelyn toisessa vaiheessa.

YHTÄLÄISIÄ MAHDOLLISUUKSIA KOSKEVA TOIMINTAOHJELMA KAUDELLE 1996 2000

51.

- Kuten vastauksessa kohtaan 1 todetaan, yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman tavoitteet on määritelty selkeästi, ja ne eroavat ESR:n toiminta-aloista. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman soveltamisala on ESR:n soveltamisalaa huomattavasti laajempi. Toimintaohjelmaan sisältyy toiminta, joka koskee tavoitteita sellaisten välineiden ja menettelyiden kehittämiseksi, joilla yhtäläisiä mahdollisuuksia voidaan panna täytäntöön valtavirtaistamista korostaen. Lisäksi ohjelmassa edistetään sukupuolitasapainoa päätöksenteossa ja tasa-arvo-oikeuksien noudattamista edistävien olosuhteiden syntymistä. Ohjelman ensisijaisena tavoitteena on hyviä käytäntöjä koskevien tietojen ja kokemusten vaihto, kehittäminen ja siirto kaikilla aloilla, kun taas ESR:stä myönnetyllä rahoituksella pyritään kokeilemaan ja panemaan täytäntöön työllisyyteen ja työmarkkinoihin liittyviä toimenpiteitä.

- Hankkeet ovat yleensä korkeatasoisia niin sisällön, hankkeiden johtajien pätevyyden kuin saavutettujen tulostenkin kannalta.

Komissio käsittelee väitettyjä rajatylittävyyttä koskevia puutteita kohdassa 9. Ohjelman hallinnointikuluja käsitellään vastaavasti kohdassa 54.

Toimintaohjelman hallinnointi

52. Neuvoa-antava komitea on perustettu vuonna 1981, ja se koostuu kunkin jäsenvaltion, yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävien kansallisten elinten sekä työmarkkinaosapuolten edustajista. Komitea mahdollistaa komission, jäsenvaltioiden ja muiden yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisestä vastaavien keskeisten toimijoiden välisen säännöllisen yhteydenpidon sekä Euroopan että jäsenvaltioiden tasolla.

Jotkin kansalliset virkamiehet osallistuvat kumpaankin komiteaan. Komissio on tietoinen komiteoiden toiminnan aiheuttamista kuluista, ja tämän vuoksi se on pyrkinyt sijoittamaan komiteoiden kokoukset samoille viikoille ja näin supistamaan mainittuja kuluja mahdollisimman tehokkaasti.

53. Kokouksia varten valmistellut asiakirjat toimitetaan vastaanottajilleen yleensä viikkoa ennen kokousta.

Hallintokomiteaa pidetään jatkuvasti ajan tasalla hankkeiden täytäntöönpanosta. Komitean kokousten aikana annettavien tietojen lisäksi kullekin komitean jäsenelle toimitetaan tiedoksi jäljennös hankkeen alkuperämaassa laaditusta hanke-ehdotuksesta. Lisäksi jäsenistä on laadittu postituslista, jonka ansiosta he saavat kaikki julkaisut. Jäsenet saattoivat tutustua kaikkiin ohjelmaan osallistuviin hankkeisiin myös jäsenille välittömästi julkaisemisen jälkeen toimitetun hankehakemiston ja vuosikirjan avulla.

Teknisen avun antaminen

54.

- Teknisen avun toimisto on eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY), jonka on perustanut kaksi yhteistyökumppania ja jonka tarkoituksena on vastata komission esittämiin tarjouspyyntöihin. Tämän vuoksi on odotuksenmukaista, että toimiston toiminta rajoittuu komission kanssa tehtyyn sopimukseen. Näin kuluja on myös helpompaa valvoa.

- Lisäksi on otettava huomioon, että vuoden 1997 henkilöstö- ja hallintokulut olivat 1 010 337 ecua (tilintarkastustuomioistuimen ilmoittama 1,2 miljoonan ecun summa koskee maksusitoumusmäärärahoja). Juuri vuoden 1997 todellisia hallintokuluja eli miljoonaa ecua on lähennettävä yhteisön toimintaohjelmassa vuoden aikana toteutuneisiin maksuihin eli 6,5 miljoonaan ecuun. Tämän perusteella tässä ohjelmassa vuonna 1997 toteutuneista kuluista 15,4 prosenttia aiheutui ohjelman hallinnosta. Kyseistä osuutta voidaan pitää kohtuullisena. Suhde on edullisempi, jos lähtökohdaksi otetaan talousarviomäärärahojen kokonaissumma, koska EU:n tuki muodostaa ainoastaan 60 prosenttia hankkeen kokonaistalousarviosta.

55.

On tarpeen erottaa selkeästi toisistaan:

- avustavat toimet, joista hyötyy ensi sijassa komissio. Nämä menot olivat 1 509 396 ecua, eli 1,75 miljoonan ecun enimmäismäärä alitettiin.

- toimet (julkaisut, tutkimukset, seminaarit ja työryhmät), joista hyötyvät ohjelmien edunsaajat. Nämä menot, jotka eivät sisälly talousarviota koskeviin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin, olivat 1 386 526 ecua.

56. Komissio jatkaa ponnistelujaan asiantuntijoiden kanssa tehtyjen sopimusten puutteiden (valintamenettelyn salassapito, kuluerittelyjen puuttuminen) korjaamiseksi.

57. Komission suorittaman tarkastuksen jälkeen sopimussäännöksiä mukautettiin ajanjaksolle heinäkuusta 1997 heinäkuuhun 1998. Tästä lähin sopimuksessa määrätään nimenomaisesti, että maksut suoritetaan sopimuspuolelle aiheutuneiden todellisten kulujen perusteella. Komissio suoritti ensimmäisen sopimusjakson jäljellä olevan osuuden maksun huhtikuussa 1998 tarkastettuaan huolellisesti sopimuspuolen toimittamat kirjanpidolliset asiakirjat eli ajanjakson todellisten kulujen tilityksen, joka toimitettiin lopullisessa muodossaan komissiolle helmikuun 1998 puolivälissä. Tilintarkastaja vahvisti tämän tilityksen.

58.

- ETEY käyttää alihankintaa pääasiassa neljällä alalla: työryhmien ja konferenssien järjestämisessä, tutkimusten toteuttamisessa, asiakirjojen julkaisemisessa sekä eräissä muissa toimissa (sihteerityöt, työntekijöiden palkkaus ja hankkeiden johtajien kanssa tehtyjen tiettyjen sopimusten hallinnollinen seuranta). Tällöin ETEY allekirjoittaa palvelusopimuksen.

- Yksi näistä palvelusopimuksista tehtiin ETEY:n ja sen emoyhtiön välillä. Komissio katsoo, että tällaiset sopimukset voidaan hyväksyä, jos tarjotun palvelun hinnan ja laadun suhde on komission kannalta edullinen ja jos moitteetonta varainhoitoa koskevien säännösten noudattaminen voidaan varmistaa. Komission on lisäksi valvottava näitä sopimuksia tarkkaan. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemassa tapauksessa nämä edellytykset täyttyivät, koska alihankinnasta ETEY:lle aiheutuneet kulut olivat yhtä suuret kuin ne kulut, jotka olisivat aiheutuneet ETEY:n itse toteuttamasta palvelusta.

- Ensimmäiselle vuodelle varatuista 55 000 ecusta käytettiin ainoastaan puolet. Määrärahojen käyttöaste sopimuksen toiselta vuodelta ei ole vielä tiedossa, koska sopimuksen voimassaolo ei ole vielä päättynyt.

- Komissio totesi kesäkuussa 1997 toteuttamassaan tarkastuksessa, että koska tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien kahden henkilön tarjoamat palvelut olivat sopimussäännösten mukaiset, maksut suoritettiin kyseisenä ajankohtana voimassa olleiden sopimussäännösten mukaisesti.

59. Hankkeen johtaja ja hankkeen koordinaattori mainittiin ETEY:n tarjouspyynnön yhteydessä esittämässä ehdotuksessa, jonka komissio myöhemmin hyväksyi. Komissio on kuitenkin samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että ETEY:n jäsenkollegion olisi mieluummin pitänyt allekirjoittaa näiden henkilöiden väliset sopimukset.

60. Tätä komission suorittaman tarkastuksen jälkeen esille tullutta seikkaa tutkitaan yksityiskohtaisesti, ja sen korjaamiseksi toteutetaan tarvittavat toimenpiteet.

61. Komission suorittaman tarkastuksen jälkeen vuonna 1997 otettiin sopimuksen tarkistamisen yhteydessä käyttöön entistä parempi osallistujaluetteloa koskeva järjestelmä, jonka ansiosta toimitetun palvelun todenmukaisuus voidaan varmistaa. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemassa tapauksessa - joka kylläkin sattui komission suorittaman tarkastuksen jälkeen - voidaan perustellusti vaatia, että palvelusta suoritetusta maksusta esitetään tosite. Komissio sitoutuu suorittamassaan tarkastuksessa selvittämään, onko tästä vaatimuksesta poikettu (katso vastaus kohtaan 56).

62. Ohjelman ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana suurta osaa hankkeen johtajien esittämistä tilityksistä oli täydennettävä, ja teknisen avun toimisto sekä komissio suorittivat näitä tilityksiä koskevia perusteellisia tutkimuksia. Lisäksi teknisen avun toimiston on pitänyt ottaa huomioon komission tarkastuksessaan laatimat suositukset. Tämän vuoksi maksut saatiin suoritettua kokonaan toukokuussa 1998. Komissio päätti muuttaa hankkeiden tilinpäätöksessä soveltamaansa menettelyä ja järjesti hankkeiden johtajille osoitetun tiedotustoimen komissiolle esitettyjen tilitysten tason nostamiseksi ja maksuviipeiden lyhentämiseksi.

63. Komissio suorittaa ohjelman ulkoisen arvioinnin tarjouskilpailumenettelyllä. Koska esitetyt ehdotukset eivät kuitenkaan ole täyttäneet asetettuja vaatimuksia, tarjouskilpailua ei ole voitu ratkaista. Komissio aloittaa piakkoin uuden menettelyn riippumattoman arvioijan valitsemiseksi.

64. Tutkimusten alalla sopimuspuolten valintaa koskevien päätösten teko kuuluu komission yksiköille. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemassa tutkimuksessa sopimus tehtiin teknisen avun toimiston ja erään yliopiston välillä. Komissio huomauttaa ensiksikin, että tutkimuksen toteuttaminen ja siitä vastanneen professorin asemaan liittyvä tilintarkastustuomioistuimen huomautus liittyvät eri ajankohtiin. Toisekseen kyseisellä henkilöllä ei ollut komission ja kyseisen yliopiston välistä sopimusta allekirjoitettaessa minkäänlaisia suhteita yhteenkään ETEY:n jäsenjärjestöön. On totta, että maksut olisi pitänyt suorittaa yliopistolle eikä suoraan kyseiselle henkilölle. Komissio suorittaa parhaillaan tähän asiaan liittyviä tarvittavia tutkimuksia.

65. Asiantuntijat toimittavat todisteeksi työstään toimintakertomuksen teknisen avun toimistolle, mutta vastaavien kulujen erittelyjärjestelmää on vielä parannettava. Komission suorittamassa tarkastuksessa on pyritty tähän (katso vastaus kohtaan 56). On totta, että maksut olisi pitänyt suorittaa sopimuspuolelle (katso vastaus kohtaan 64).

Valtioiden rajat ylittävät toimet

66. Komissio viittaa vastauksiinsa kohtiin 9 ja 51.

Ohjelman tavoite on hyviä käytäntöjä miesten ja naisten