VIRO: LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA KUMPPANUUS (98/C 202/03)

1. JOHDANTO

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio suositti heinäkuussa 1997 neuvostolle antamassaan lausunnossaan, että liittymisneuvottelut olisi aloitettava Viron kanssa heti, kun se on edistynyt riittävästi Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien edellytysten täyttämisessä. Tämä suositus perustuu lausunnossa olleeseen arviointiin, jonka perusteella komissio katsoo, että i) Viro täyttää vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen suojelua koskevat perusteet, ii) Viroa voidaan pitää toimivana markkinataloutena, joka kykenee selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä ja iii) Viro pystyy todennäköisesti soveltamaan yhteisön säännöstöä keskipitkällä aikavälillä, edellyttäen että se jatkaa pyrkimyksiään yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöään ja tehostaa toimintaansa yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi.

Eurooppa-sopimus säilyy Euroopan unionin ja Viron välisten suhteiden perustana. Liittymistä valmistelevaa strategiaa kuitenkin vahvistetaan, jotta apua voidaan suunnata kunkin hakijamaan erityisiin tarpeisiin lausunnossa todettujen erityisten ongelmien ratkaisemisen tukemiseksi. Komissio toteaa Agenda 2000 -asiakirjassa: "Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla on kaksi päätavoitetta. Ensimmäisenä tavoitteena on yhdistää unionin tarjoamat eri tukimuodot yksiin puitteisiin osaksi liittymistä valmistelevaa kumppanuutta ja työskennellä näissä puitteissa hakijamaiden kanssa selkeästi määriteltyjen jäsenyyttä valmistelevien ohjelmien pohjalta, joihin sisältyy hakijoiden sitoutuminen erityisesti ensisijaisiin tavoitteisiin ja niiden toteuttamisaikatauluun. Toisena päätavoitteena on perehdyttää hakijamaat unionin politiikkoihin ja menettelytapoihin antamalla niille mahdollisuus osallistua yhteisön ohjelmiin".

Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on olennainen osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, ja sillä otetaan käyttöön kaikki hakijamaille suunnattavat apumuodot yksiin puitteisiin yhdistettyinä. Komissio on tehnyt päätöksen tästä liittymistä valmistelevasta kumppanuudesta kuultuaan Viroa ja noudattaen neuvoston vahvistamia periaatteita, ensisijaisia tavoitteita, välivaiheen tavoitteita ja edellytyksiä.

2. TAVOITTEET

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission lausunnossa Viron hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi. Lisäksi kehykseen on tarkoitus sisällyttää näiden ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanemisen avustamiseksi Virolle myönnettävissä olevat rahavarat sekä kyseiseen apuun liittyvät edellytykset. Liittymistä valmisteleva kumppanuus tarjoaa kehyksen useille politiikan välineille, joita käytetään jäsenyyttä hakeneiden maiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jonka Viron on määrä hyväksyä, sekä talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteinen arviointi, sopimus järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan sekä sisämarkkinoiden yleiset ohjeet. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne pannaan täytäntöön erityistä menettelyä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet ovat kumppanuuden mukaisia.

3. PERIAATTEET

Kunkin jäsenyyttä hakeneen maan osalta määritetyt keskeisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät maiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että:

- hakijamaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen;

- hakijamaassa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa;

- hakijamaa pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan lukien poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.

Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti hakijamaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhteisön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen, ja Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on välttämätöntä, mutta yksinään riittämätöntä; on tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan.

4. ENSISIJAISET TAVOITTEET JA VÄLIVAIHEEN TAVOITTEET

Komission lausunnoissa ja niitä koskevassa neuvoston tarkastelussa on tuotu esiin sellaisten toimien laajuus, jotka hakijamaiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla valmistautuakseen unioniin liittymiseen. Kyseisissä lausunnoissa ja tarkastelussa katsottiin, että mikään näistä maista ei täytä tällä hetkellä kokonaan kaikkia Kööpenhaminassa vahvistettuja edellytyksiä. Tämä tilanne edellyttää välivaiheen tavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin kuhunkin on liityttävä asianomaisten maiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet. Näiden tavoitteiden saavuttamisesta riippuu hakijamaille myönnettävän avun määrä sekä jo joidenkin maiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden hakijamaiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistäminen. Ensisijaiset tavoitteet ja välivaiheen tavoitteet on jaettu kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty Viron realistisia mahdollisuuksia toteuttaa tavoitteet tai edistyä niiden toteuttamisessa pitkälle vuoden 1998 loppuun mennessä. Koska aika on lyhyt ja ottaen huomioon tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava hallinnollinen toimintavalmius lyhyen aikavälin tavoitteiden lukumäärä on pieni. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteuttaminen voi alkaa ja sen olisi alettava jo vuoden 1998 aikana.

Viroa pyydetään laatimaan maaliskuun loppuun mennessä yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jossa olisi vahvistettava aikataulu näiden ensisijaisten tavoitteiden ja välivaiheen tavoitteiden toteuttamiseksi sekä mainittava mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan tarvittavien henkilöstön ja rahavarojen määrä.

Liittymistä valmisteleva kumppanuus merkitsee sitä, että Viron on huolehdittava kaikista lausunnossa mainituista asioista, joista esitetään tiivistelmä liitteessä. Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perusteiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaansaattamista ja täytäntöönpanoa.

Komission lausunnon ja sitä koskevan neuvoston tarkastelun perusteella Virolle on määritetty jäljempänä esitetyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välivaiheen tavoitteet.

4.1. Lyhyen aikavälin tavoitteet (1998)

- Poliittiset edellytykset: toimenpiteiden toteuttaminen kansalaisoikeuksien myöntämisen helpottamiseksi ja yhtäläisen aseman myöntämiseksi muille kuin Viron kansalaisille, mukaan lukien ilman minkään maan kansalaisuutta olevat lapset; viron kielen opetuksen lisääminen kieltä taitamattomille.

- Talouden uudistaminen: keskipitkän aikavälin talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden määrittäminen ja yhteinen arviointi Eurooppa-sopimuksen yhteydessä; tavoitteena on säilyttää viime vuosien korkeat kasvuluvut sekä samalla hillitä inflaatiota ja lisätä kansallisten säästöjen tasoa; maauudistuksen nopeuttaminen yksityisomistuksen lisäämiseksi; eläkeuudistukseen liittyvän keskeisen lainsäädännön antaminen.

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: erityisesti sääntely- ja valvontaelinten osalta; laaja-alaisen kansallisen koulutusstrategian laatiminen virkamiehille sekä rahoitusalalla toimivien eri valvontavirastojen lujittamisen strategian ja aikataulun laatiminen; sisäisen varainhoidon valvonnan lujittaminen; kasviensuojelusta ja eläinlääkinnästä vastaavien hallintojen vahvistaminen erityisesti ulkorajoilla olevilla toimipaikoilla; instituutioiden vahvistaminen ympäristöalalla; alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden luomisen aloittaminen.

- Sisämarkkinat: mukaan lukien julkisten hankintojen, henkisen ja teollisen omaisuuden, rahoituspalvelujen, verotuksen, teknisen lainsäädännön ja kilpailun (erityisesti valtionavun avoimuus) alojen yhdenmukaistamisen jatkaminen; sellaisen uuden kilpailulainsäädännön antaminen, johon sisältyvät sekä trustien vastaiset säännökset että valtionapua koskevat säännökset; valtionavun valvontaviranomaisen perustaminen ja valtionavun ensimmäisen vaiheen määritys.

- Oikeus- ja sisäasiat: erityisesti lisätoimet korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi; tuomioistuinjärjestelmän uudistamisen jatkaminen.

- Ympäristö: puitelainsäädännön ja horisontaalisen lainsäädännön saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä jatkaminen, yksityiskohtaisten lähentämisohjelmien ja yksittäisiin toimiin liittyvien täytäntöönpanostrategioiden laatiminen ja täytäntöönpano; näiden ohjelmien ja strategioiden suunnittelu ja täytäntöönpanon aloittaminen.

4.2. Keskipitkän aikavälin tavoitteet

- Poliittiset edellytykset: lisäpyrkimykset muiden kuin Viron kansalaisten yhtäläisen aseman turvaamiseksi vahvistamalla viron kielen opetusta venäjänkielisille perus- ja keskiasteen kouluissa, järjestämällä kielikursseja aikuisille ja toteuttamalla muita toimenpiteitä Viron kansalaisuuden saamisen nopeuttamiseksi.

- Talouspolitiikka: talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteisen arvioinnin säännöllinen tarkastelu Eurooppa-sopimuksen yhteydessä, minkä tavoitteena on Kööpenhaminassa vahvistettujen, unionin jäsenyyttä koskevien edellytysten täyttäminen ja yhteisön säännöstön käyttöönotto talous- ja rahapolitiikan alalla (talouspolitiikan yhteensovittaminen, lähentymisohjelmien esittäminen, liiallisten alijäämien välttäminen); vaikka Viron ei oleteta ottavan käyttöön euroa heti unioniin liityttyään, sen odotetaan harjoittavan politiikkaa, jonka tavoitteena on tosiasiallinen lähentyminen unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti sekä nimellinen lähentyminen, joka mahdollistaa lopullisena tavoitteena euron käyttöönoton.

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: keskus- ja paikallistasolla julkisen sektorin tehokkaan hallinnon varmistamiseksi; erityistä huomiota olisi kiinnitettävä talousarviomenettelyihin, sisäiseen varainhoidon valvontaan, tilastointiin, ympäristöön ja maatalouteen; tuomioistuinjärjestelmän toiminnan parantaminen; yhteisön lainsäädäntöä ja sen soveltamista koskevan koulutuksen järjestäminen tuomioistuimille; oikeus- ja sisäasioiden instituutioiden lujittaminen (riittävän ja tarpeeksi koulutetun henkilöstön varmistaminen erityisesti poliisivoimissa, rajavartiostossa, ministeriöissä ja tuomioistuimissa); tulli- ja verohallintojen uudistaminen yhteisön säännöstön soveltamisvalmiuden varmistamiseksi; elintarvikevalvonnan hallinnon lujittaminen.

- Sisämarkkinat: mukaan lukien erityisesti julkisia hankintoja, rahoituspalveluja (pankki- ja vakuutustoiminnan säännöt), henkistä ja teollista omaisuutta, valtionapua, tietosuojaa, audiovisuaalista alaa ja välillistä verotusta koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen; arvopapereiden valvontaviranomaisten lujittaminen; standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointirakenteiden parantaminen, teollisuustuotteiden teknisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja markkinoiden valvontajärjestelmän perustaminen; kilpailulainsäädännön yhdenmukaistamisen päätöksen saattaminen ja tehokas täytäntöönpano; kilpailuviranomaisten lujittaminen, yritysten kehittämisen edistäminen, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset; yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstöön nähden televiestinnän, kuluttajansuojan ja sisäisten energiamarkkinoiden aloilla.

- Oikeus- ja sisäasiat: tarvittavien yhteisön säännöstöön liittyvien kansainvälisten oikeudellisten välineiden ratifiointi ja soveltaminen; rajavalvonnan tehostaminen erityisesti itärajalla; muuttoliikepolitiikan ja turvapaikanhakumenettelyjen täytäntöönpano; järjestäytyneen rikollisuuden (erityisesti rahanpesu, huumeet ja ihmiskauppa) ja korruption torjuminen, viisumimenettelyjen yhdenmukaistaminen unionin käytännön mukaiseksi ja kansainvälisiin sopimuksiin liittyvän yhdenmukaistamisen päätökseen saattaminen ottaen erityisesti huomioon Schengenin sopimusten määräysten soveltaminen.

- Maatalous: mukaan lukien yhdenmukaistaminen yhteisön maataloussäännöstöön nähden (mukaan lukien eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevat asiat sekä erityisesti ulkorajoilla suoritettavat tarkastukset); huomion kiinnittäminen maatalouden ympäristöasioihin ja biologiseen monimuotoisuuteen; yhteisön maatalouspolitiikan täytäntöönpanovalmiuden kehittäminen erityisesti hallinnon perusjärjestelmien ja hallintorakenteiden osalta maatalouden markkinoiden valvomiseksi sekä rakennetoimenpiteiden ja maaseudun kehittämistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevien vaatimusten käyttöönotto ja täytäntöönpano; tiettyjen elintarvikkeiden jalostuslaitosten sekä testaus- ja analysointilaitosten toiminnan parantaminen; maatalouselintarvikealan rakenneuudistus.

- Kalastus: yhteisen kalastuspolitiikan voimaansaattamis- ja täytäntöönpanovalmiuksien kehittäminen.

- Liikenne: lisäpyrkimykset yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstöön nähden erityisesti maantiekuljetusten (markkinoille pääsy ja turvallisuussäännöt), merikuljetusten (turvallisuus) ja rautatiekuljetusten aloilla sekä tarpeelliset, liikenteen infrastruktuuriin suuntautuvat investoinnit Euroopan laajuisten verkkojen laajentamiseksi.

- Työllisyys ja sosiaalikysymykset: sopivien työmarkkinarakenteiden kehittäminen ja työllisyyspolitiikan yhteinen tarkastelu valmistautumiseksi osallistumaan unionin yhteensovittamiseen; työvoima-, työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön yhteensovittaminen sekä täytäntöönpanojärjestelmien kehittäminen; erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan kehysdirektiivin säännösten antaminen varhaisessa vaiheessa; naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien voimaan saattaminen; aktiivisen ja itsenäisen sosiaalisen vuoropuhelun kehittäminen edelleen; sosiaaliturvan kehittäminen edelleen; sitoutuminen saattamaan kansanterveyden vaatimukset unionin vaatimusten mukaisiksi.

- Ympäristö: valvonta- ja täytäntöönpanorakenteiden sekä -valmiuksien kehittäminen; yksittäisiä säädöksiä koskevien lähentämisohjelmien jatkuva suunnittelu ja täytäntöönpano; erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota vesi- ja jätehuoltoaloihin sekä ilman saastumiseen, mukaan lukien radioaktiiviset jätteet; ympäristönsuojeluvaatimukset ja kestävän kehityksen tarve on otettava huomioon kansallisia alakohtaisia politiikkoja laadittaessa ja täytäntöönpantaessa.

- Aluepolitiikka ja yhteenkuuluvuus: oikeudellisen, hallinnollisen ja talousarviota koskevan kehyksen käyttöönotto sellaista kansallista politiikkaa varten, joka käsittelee alueellisia eroja yhdenmukaista lähestymistapaa noudattaen, minkä ansiosta Viro voi osallistua unionin rakenneohjelmiin siihen liityttyään.

5. YHTEISÖN TEKNISEN AVUN JA RAHOITUSAVUN TÄRKEIMMÄT VÄLINEET

5.1. Rahavarojen ohjelmointi

Vuosille 1995-1997 myönnetyt Phare-ohjelman määrärahat olivat yhteensä 90 miljoonaa ecua. Edellyttäen, että Phare-ohjelman talousarvio hyväksytään jäljellä olevan ajanjakson osalta, komissio vahvistaa määrärahat vuosille 1998 ja 1999. Rahoitusehdotukset esitetään Phare-ohjelman hallintokomitealle asetuksen (ETY) N:o 3906/89 mukaisesti. Jäsenyyttä hakeneiden maiden osallistumista yhteisrahoitukseen edellytetään järjestelmällisesti kaikissa investointihankkeissa. Komissio toimii Viron, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä valmisteleviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi. Vuodesta 2000 alkaen annettava rahoitusapu sisältää maataloudelle annettavan avun ja rakennevälineen, joilla asetetaan koheesiorahastoa vastaavat toimenpiteet etusijalle. Viro saa lisäksi rahoitusta suoraan yhteisön säännöstöön liittyvistä monikansallisista ohjelmista.

Phare-ohjelma on vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein rahoitusväline. Phare-ohjelman ensisijaisena tavoitteena on auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maita valmistautumaan unioniin liittymiseen keskittämällä avunanto yhteisön säännöstön käyttöönottoon ja erityisesti liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa määriteltyihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Komissio allekirjoittaa Viron kanssa vuosittain rahoituspöytäkirjan, jossa Viro sitoutuu täyttämään tässä liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määritellyt eri tavoitteet ja komissio sitoutuu osallistumaan niiden toteuttamisen rahoittamiseen. Yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnissa otetaan huomioon ensisijaiset tavoitteet ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman aikataulu.

Lisäksi rahoitusavun myöntäminen on tiiviisti sidoksissa Viron hallituksen yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa tekemien sitoumusten noudattamiseen. Tiettyjä liittymistä valmistelevia toimia voidaan lujittaa jo nyt (esim. instituutioiden rakentamisen tukeminen), mutta muut, kuten esimerkiksi ympäristöön ja ydinturvaan liittyvien yhteisön säännöstön vaatimusten täyttämiseksi suunniteltujen merkittävimpien investointihankkeiden rahoitus on ohjelmoitava viiden tai kuuden vuoden ajanjaksolle.

Phare-apua kanavoidaan vuodesta 1998 alkaen seuraavien toimien avulla:

- Instituutioiden rakentaminen (noin 30 prosenttia), johon sisältyvät demokraattisten instituutioiden, oikeusvaltion, julkishallinnon ja kaikkien julkisista palveluista vastaavien laitosten lujittaminen, jotta voidaan perustaa tarvittavat institutionaaliset ja hallinnolliset rakenteet sekä kouluttaa yhteisön säännöstön soveltamisen edellyttämä henkilöstö. Instituutioiden rakentamisen tukeminen tapahtuu käytännössä muun muassa koulutuksen ja teknisen avun muodossa sekä Viron ja jäsenvaltioiden vastaavien laitosten ja hallintojen välisen kummitoiminnan (twinning) avulla. Alussa tämä kummitoiminta keskittyy ensisijaisiin aloihin kuten rahoitukseen, maatalouteen, ympäristöön sekä oikeus- ja sisäasioihin.

- Investointien tukeminen (noin 70 prosenttia), jonka tavoitteena on mahdollistaa tarvittavat investoinnit Viron infrastruktuurin mukauttamiseksi yhteisön säännöstön mukaiseksi. Tämä tuki keskittyy i) rakenteellisiin toimiin, johon sisältyvät erityisesti maatalouden rakenneuudistus, alueellinen kehittäminen sekä investoinnit inhimilliseen ja henkiseen pääomaan ja johon voisivat sisältyä Phare-määrärahat tutkimuksen ja teknologisen kehityksen puiteohjelmiin osallistumiseksi, ii) yhteisön vaatimusten noudattamiseen erityisesti ympäristön, maatalouden, teollisuuden, työturvallisuuden ja -terveyden, liikenteen ja televiestinnän aloilla, iii) laaja-alaisen infrastruktuurin (1) yhteisrahoitukseen ja iv) pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiseen (2).

5.2. Kansainvälisten rahoituslaitosten tehtävät

Liittymistä valmisteleva kumppanuus antaa uutta voimaa ja uuden keskittymiskohteen Viron ja kansainvälisten rahoituslaitosten väliselle yhteistyölle. Liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä käytettäviksi tarjotut avustusvarat toimivat alkupääomana ja katalysaattorina kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saataville kehittämisrahoituksen suuremmille määrille. Komissio kehittää tätä toimintaa yhdessä hakijamaiden, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä edeltäviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi.

Vuodet 1997-1999 kattavan uuden lainanantovaltuutuksen mukaisesti EIP voi rahoittaa Keski- ja Itä-Euroopan maita 3 520 miljoonalla eculla. Vuoden 1998 alkupuolella EIP:n hallintoneuvoston hyväksymällä liittymistä valmistelevalla välineellä korotetaan tätä määrää 7 miljardiin ecuun. EIP:n lainoja käytetään liittymisprosessin helpottamiseksi kaikilla aloilla, joille EIP myöntää rahoitusta.

6. EDELLYTYKSET

Yhteisön avun edellytyksenä on, että Viro noudattaa Eurooppa-sopimuksen mukaisia sitoumuksiaan, jatkaa toimia Kööpenhaminassa vahvistettujen edellytysten täyttämiseksi ja edistyy tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanossa. Näiden yleisten edellytysten noudattamatta jättäminen saattaa johtaa neuvoston päätöksen antamiseen rahoitusavun keskeyttämisestä 16. maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 4 artiklan nojalla.

7. LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAN AVUN TÄYTÄNTÖÖNPANO

Virolle annettavan rahoitusavun myöntämisen edellytyksenä on Viron ehdottamien hankkeiden toteuttamiskelpoisuus, jotta ne voidaan sisällyttää rahoituspöytäkirjaan. Jos hankkeista on järjestettävä tarjouskilpailu, komissio rahoittaa ainoastaan hankkeita, jotka ovat valmiita tarjouskilpailumenettelyyn rahoituspöytäkirjaa allekirjoitettaessa. Lisäksi samaa alaa koskevista aikaisemmista tai jo olemassa olevista sitoumuksista on oltava sovittu kokonaisuudessaan tai niistä on oltava sopimassa parhaillaan. Tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi rahoitettavat hankkeet eivät saa olla periaatteessa 2:ta tai 3:a miljoonaa ecua pienempiä erityisesti infrastruktuurihankkeiden tapauksessa. Jos nämä periaatteet johtavat tilanteeseen, jossa Viro ei pysty käyttämään sille osoitettua koko ohjeellista määrärahaa, määrärahaa pienennetään asianmukaisesti. Ohjeellisen ja lopullisen määrärahan erotus siirretään horisontaaliseen pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja/tai laaja-alaista infrastruktuuria koskevaan välineeseen. Tästä määrästä ei makseta myöhempiä suorituksia.

Viron hallitusta pyydetään ottamaan käyttöön täytäntöönpanorakenne, jolla varmistetaan yhdenmukaisuus ja täydentävyys kaikkiin Euroopan unionin rahoitusavun muotoihin ja kansallisiin varoihin nähden. Kansallinen koordinoija vastaa yleisen liittymisprosessin ja yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnin välisestä tiiviistä yhteydestä.

Viron hallitus perustaa vuoden 1998 aikana (mieluimmin valtiovarainministeriön yhteyteen) kansallisen rahaston investointien edistämistä ja instituutioiden rakentamista varten. Kyseisen rahaston toiminnasta vastaa kansallinen valtuuttava viranomainen. Kansallinen rahasto vastaa keskusyksikkönä, jonka kautta Phare-varat ja muiden yhteisön rahoitusavun muotojen varat ohjataan, näiden varojen hallinnosta hajautetussa täytäntöönpanossa avoimuuden lisäämiseksi ja varojen hajaantumisen vähentämiseksi. Sillä on kokonaisvastuu varojen hallinnosta, mukaan lukien rahoituspöytäkirjan määräysten noudattaminen, ja sillä on velvollisuus antaa selvitys varojen käytöstä komissiolle. Rahasto myös varmistaa rahoituspöytäkirjassa tarkoitettujen kansallisten ja muiden yhteisrahoitukseen sisältyvien varojen liikkuvuuden ja valvoo niitä. Kansallisen rahaston yksityiskohtaisista tehtävistä ja vastuualueista määrätään erillisessä rahoituspöytäkirjassa.

Komissio harjoittaa yhteistyössä Viron hallituksen kanssa rahoitusavun täytäntöönpanon hajauttamista edistävää politiikkaa Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetuksen, ja erityisesti sen 105 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja edellyttäen että tietyt edellytykset täyttyvät. Tämän tarkoituksena on luoda asetettujen rajojen mukaisesti asteittain komission ja Viron välinen suhde, jossa vastuu jaetaan rakennerahastojen täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden välillä vallitsevan suhteen periaatteiden mukaisesti.

Tässä yhteydessä komissio voi Viron sitä pyytäessä tutkia mahdollisuutta soveltaa Phare-hankkeiden tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyissä kansallisia hankintamenettelyjä erityisesti investointien alalla. Komissio tekee päätöksen asiassa sen tutkittua muun muassa Viron hankintalainsäädännön yhdenmukaisuutta yhteisön julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja yhteisön varainhoitoasetuksen perussäännöksiin nähden, mukaan lukien syrjimätön osallistuminen tarjouskilpailuihin ja 118 artiklan säännökset. Komissio päättää kansallisten hankintasääntöjen soveltamisesta tapauskohtaisesti, mikä vahvistetaan erillisellä rahoituspöytäkirjalla.

Ohjelman täytäntöönpanon valvonta tapahtuu yhdessä komission kanssa erillisissä rahoituspöytäkirjoissa vahvistettua menettelyä noudattaen. Phare-ohjelman mukaisen avun täytäntöönpanon tehokkaan valvonnan varmistamiseksi kuhunkin Phare-ohjelmaan sisältyvät määrällisesti ilmaistut fyysiset ja rahoitukselliset tavoitteet, jotka esitetään yksityiskohtaisesti rahoituspöytäkirjassa. Toimien tehokkuuden ja asetettujen tavoitteiden toteutumisen arvioimiseksi kaikille Phare-ohjelmasta rahoitetuille toimille suoritetaan jälkiarviointi.

8. VALVONTA

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanoa valvotaan Eurooppa-sopimuksen yhteydessä. Valvominen aloitetaan vuonna 1998, ennen kuin komissio antaa neuvostolle ensimmäisen säännöllisin väliajoin annettavan kertomuksensa, jossa arvioidaan Viron edistymistä, mukaan lukien liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpano.

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asianomaisia osa-alueita käsitellään osa-alueesta vastaavassa alakomiteassa. Assosiaatiokomitea käsittelee ensisijaisiin tavoitteisiin ja välivaiheen tavoitteisiin liittyvää yleistä kehitystä, edistymistä ja ongelmia sekä alakomiteoiden sille käsiteltäviksi toimittamia erityisiä kysymyksiä. Assosiaatiokomitea raportoi assosiaationeuvostolle liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanosta.

Phare-ohjelman hallintokomitea varmistaa, että rahoituspäätökset ovat liittymistä valmistelevan kumppanuuden mukaisia.

Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta muutetaan tarvittaessa 16 päivänä maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti. Komissio ehdottaa, että tätä kumppanuutta tarkastellaan ennen vuoden 1999 loppua ja säännöllisin väliajoin sen jälkeen. Näissä tarkasteluissa arvioidaan tarvetta tarkentaa välivaiheen tavoitteita sen perusteella, kuinka Viro on edistynyt tämän kumppanuuden mukaisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.

(1) Investointihankkeissa Viron edellytetään noudattavan täydentävyyden periaatetta osallistumalla vähintään 25 prosentin rahoitusosuudella yhteisesti rahoitettuihin hankkeisiin.

(2) Pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten on käytettävissä horisontaalinen väline pienille yrityksille tarkoitettujen investointipääomien puutteen korjaamiseksi.

LIITE

Viron on käsiteltävä kaikkia lausunnossa mainittuja asioita. Tässä liitteessä esitetään tiivistelmänomainen luettelo näistä kysymyksistä toimenpidesuosituksina. Ne luetellaan siinä järjestyksessä kuin ne esiintyvät lausunnossa, eikä niitä näin ollen ole asetettu tärkeys- tai kiireellisyysjärjestykseen. Ensisijaiset toimintatavoitteet on kunkin hakijamaan osalta esitetty itse liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyvinä ensisijaisina tavoitteina ja välivaiheen tavoitteina.

1. Poliittiset arviointiperusteet

Voimavaroja olisi kohdennettava oikeusjärjestelmän parantamiseen, oikeusasiamiesinstituution perustamiseen, vankilaolojen parantamiseen ja korruption torjunnan tehostamiseen.

Erityistoimenpiteitä tarvitaan nopeuttamaan kansalaisoikeuksien myöntämisprosessia ja helpottamaan muiden maiden kansalaisten sijoittumista virolaiseen yhteiskuntaan. Kansalaisoikeuksien saamista on helpotettava sellaisten lasten osalta, jotka eivät ole minkään maan kansalaisia. Viron kielen opetukseen kieltä taitamattomille on osoitettava lisää varoja.

2. Taloudelliset arviointiperusteet

Vapauttamiskehitys olisi saatettava päätökseen, ensi sijassa poistamalla vielä jäljellä oleva hintavalvonta ja perustamalla tai vahvistamalla sääntelyelimiä markkinoiden toimivuuden varmistamiseksi (erityisesti energia-, televiestintä- ja liikennealalla). Maan palauttamista ja yksityistämistä on nopeutettava. Erityistä huomiota on kiinnitettävä kansantalouden vakauteen ensi sijassa lisäämällä vientiä, saattamalla liikkeeseen kotimaisia säästöjä ja alentamalla inflaatiota, sekä vientihintojen säilyttämiseen kilpailukykyisenä.

Valtion yleisen talousarvion terve hallinnointi on myös ratkaisevan tärkeä lisättäessä varoja julkisiin investointeihin, etenkin ympäristö-, energia- ja liikennealoilla.

Sekä julkisella että yksityisellä alalla on kiinnitettävä paljon huomiota työvoiman koulutukseen, jotta talouselämän yhä monimutkaisemmat ja moninaisemmat tarpeet pystytään tyydyttämään.

3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet

3.1. Rajattomat sisämarkkinat

Neljä vapautta

Yleinen toimintaympäristö - Julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön uudistusta on nopeutettava esimerkiksi yleishyödyllisten laitosten, hoitojärjestelmän ja valkoisen kirjan II vaiheen toimenpiteiden osalta. Henkisen ja teollisen omaisuuden alalla on lainsäädäntöä sekä valvontajärjestelmiä kehitettävä huomattavasti. Yhtiölain täydellinen yhteensopivuus 1. ja 12. direktiivin kanssa on varmistettava. Kirjanpito- ja tilintarkastuslainsäädäntö on mukautettava täydellisesti Euroopan unionin vaatimuksiin ja pätevien kirjanpitäjien ja tilintarkastajien puute on pyrittävä korjaamaan. Henkilötietojen suojaamista on kehitettävä eritoten vahvistamalla asiasta vastaava riippumaton valvontaviranomainen.

Tavaroiden vapaa liikkuvuus - On kehitettävä edelleen sellaista lainsäädäntöä, jonka avulla Viro voi omaksua Euroopan unionin toiminnan perusperiaatteet, painottuen tässä erityisesti vaatimustenmukaisuuden arviointiin. Samanaikaisesti on tärkeää nopeuttaa uuden lähestymistavan direktiivien hyväksymistä sekä vahvistaa standardointiin ja vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyviä perusrakenteita. Lääkkeitä, elintarvikkeita ja kemiallisia aineita koskevan teknisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen on saatettava päätökseen ja siirryttävä moottoriajoneuvolainsäädännön käsittelyyn. Kun alakohtainen lainsäädäntö on saatu täysin yhdenmukaistettua, on perustettava markkinoiden seurantajärjestelmä ja saatettava se täysin toimintakykyiseksi pitkällä aikavälillä.

Pääomien vapaa liikkuvuus - Muiden kuin vakinaisten asukkaiden suorittamaa kiinteistöjen hankintaa koskevat rajoitukset on poistettava.

Palvelujen vapaa liikkuvuus - Pankkilainsäädäntöä, pankkitalletustakuujärjestelmää ja rahanpesua koskevat määräykset mukaan lukien, on muutettava Euroopan unionin vaatimukset täyttäväksi. Arvopapereihin liittyvän lainsäädännön uudistusta ja samanaikaisesti arvopapereiden tarkastusviraston toimintaa on tehostettava huomattavasti. Voimassa olevaa vakuutuslakia on tarkistettava, jotta voidaan korottaa pääoman vähimmäisvaatimuksia ja saattaa yksityistäminen päätökseen, ja vakuutussopimusten valvontajärjestelmää on parannettava.

Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Ammattitutkintojen ja -pätevyyksien vastavuoroisen tunnustamisen osalta on pyrittävä toteuttamaan toimenpiteet tarvittavan lainsäädännön aikaansaamiseksi ja sen täytäntöönpanemiseksi. Lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseksi tarvittavien lainsäädäntö- ja täytäntöönpanotoimien varmistamiseksi.

Kilpailu

Tarvittavat toimenpiteet olisi toteutettava, jotta uusi kilpailulaki, joka kattaa kartellien vastustamisen ja valtiontuet, voitaisiin panna täytäntöön tehokkaasti. Valtiontukien osalta tarvitaan huomattavaa panostusta täyden avoimuuden turvaamiseksi, erityisesti laatimalla valtiontukia koskeva luettelo ja pitämällä se ajan tasalla yhteisön käytännön mukaisesti. Kaikkia nykyisin käytettäviä tukitoimenpiteitä on tarkasteltava uudelleen, ja sellaisia toimenpiteitä, jotka eivät ole yhteensopivia Eurooppa-sopimuksen (esimerkiksi vientitukitoimenpiteiden) kanssa, on muutettava tai ne on lakkautettava. On kehitettävä menettelytavat uusien tukien järjestelmällistä valvontaa varten. Yhteisön säännöstön vastaiset yksinoikeudet ja valtion monopolit on asteittain mukautettava yhteisön säännöksiin ja/tai poistettava.

3.2. Innovaatiot

Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso

Merkittävästi voimavaroja tarvitaan opetussuunnitelmien uudistamiseen, opettajien koulutukseen, oppikirjoihin, varusteisiin ja rakennuksiin. Ammattikoulutukseen liittyvillä toimintaperiaatteilla olisi pyrittävä nostamaan koulutuksen yleistä tasoa ja parantamaan työntekijöiden taitoja.

Tutkimus ja teknologinen kehittäminen

Innovaation tasoa on nostettava talouselämässä ja tutkimuslaitosten, teollisuuden sekä pk-yritysten välisiä yhteyksiä on vahvistettava.

Televiestintä

Lainsäädäntöön on tehtävä huomattavia muutoksia, jotta se sopisi yhteen Euroopan unionin direktiivien kanssa ja erityisesti jotta voidaan varmistaa sääntelevän viranomaisen riippumattomuus. Samalla on huomattava, että yhteisön säännöstössä edellytetään nykyisin, että valtiot varmistavat ajanmukaisten puhelinpalvelujen saatavuuden kaikkialla kohtuulliseen hintaan. Tämän velvollisuuden täyttäminen vaatii huomattavia järjestelmäinvestointeja.

Audiovisuaalinen ala

Nykyistä lainsäädäntöä on muutettava, etenkin vastaanottamisvapauden, eurooppalaisten teosten edistämisen, mainontasääntöjen ja alaikäisten suojelun osalta.

3.3. Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset

Talous- ja rahaliitto

Nykyisiä rahapolitiikan uudistuspyrkimyksiä on jatkettava ottaen siinä erityisesti huomioon inflaation alentaminen. Rahoitusalan rakenneuudistus olisi saatettava päätökseen.

Verotus

Arvonlisäverolainsäädäntöä on muutettava huomattavasti, jotta se saadaan Euroopan unionin vaatimusten mukaiseksi ja jotta voidaan varmistaa veron yhtenäinen ja aikaisempaa tarkempi soveltaminen.

Erityisiä toimenpiteitä tarvitaan arvonlisäverosta vapautuksen soveltamisalan ja ulkomaisiin verovelvollisiin sovellettavan ALV-palautusjärjestelmän osalta.

Erot Viron valmisteverojärjestelmän ja Euroopan unionin vaatimusten välillä on syytä panna merkille. Valmisteverojen alalla olisi erityistä huomiota kiinnitettävä varastojärjestelmän luomiseen väliaikaisen valmisteverottomuusjärjestelmän mukaisesti kuljetettavia tavaroita varten. Valmisteverojen rakenteet ja määrät on saatettava yhteisön mallin mukaisiksi.

Tilastot

Virallisten tilastojen laatua, kattavuutta ja niiden tietojen oikea-aikaisuutta olisi parannettava kiinnittäen erityistä huomiota yritystilastoihin, yritysrekisterin perustamiseen, lyhyen aikavälin taloudellisiin indikaattoreihin, panos-tuotos-tilastoihin ja maataloustilastoihin.

3.4. Politiikat eri aloilla

Teollisuus

Kilpailukyvyn parantamiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla edistetään avoimia, kilpailuun perustuvia markkinoita ja Euroopan yhteisön teollisuuspolitiikan muodostavan välineistön omaksumista sekä markkinoiden toiminnan osalta (valmistevaatimukset ja markkinoille pääsy, kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) että teollisuuden sopeutumiskykyyn liittyvien toimien osalta (vakaa makrotaloudellinen ympäristö, teknologia, koulutus jne.).

Maatalous

Viron lainsäädännön mukauttaminen Euroopan unionin sääntöihin vaatii paljon työtä. Eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskevien vaatimusten osalta on erityistä huomiota kiinnitettävä laitosten sekä tarkastus- ja valvontajärjestelyjen parantamiseen Euroopan unionin ulkorajojen suojaamiseksi. Hallinnon rakenteita on vahvistettava, jotta voidaan varmistaa yhteisen maatalouspolitiikan välineiden, tuontijärjestelyt mukaan lukien, voimaansaattaminen ja täytäntöönpano. Maatalouden ja maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenneuudistusta on edelleen jatkettava, jotta voidaan turvata alan tuotannon säilyminen kilpailukykyisenä.

Kalastus

Kalastusalan hallintoa on vahvistettava yhteisen kalastuspolitiikan tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi erityisesti seuraavilla aloilla: kalavarojen säilyttäminen ja hoito, valvonta- ja tarkastusjärjestelmän soveltaminen, kalastus- ja vesiviljelyalan yhteisten markkinajärjestelyjen hallinto, kalastus- ja vesiviljelyalan rakennepolitiikan soveltaminen, kalastusalusrekisterin ylläpito, tilastotietojen keruu ja Euroopan unionin kalastukseen liittyvän ympäristönsuojelupolitiikan toteuttaminen.

Energia

Nykyistä työtä on tehostettava erityisesti lainsäädännön tarkistamisen, monopolien mukautusten tuonti- ja vientiasiat mukaan lukien, verkkoihin pääsyn, energian hinnoittelun ja valtion toimenpiteiden osalta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä öljyalan rakenneuudistukseen, energiatehokkuuteen, ympäristöstandardeihin sekä hätätilavalmiuteen, johon sisältyy myös pakollisten öljyvarastojen kokoaminen.

Liikenne

On saatava aikaan maantieliikennettä (alalle pääsy, mitat ja painot, turvallisuussäännöt), meriliikennettä (turvallisuus) ja lentoliikennettä koskeva lainsäädäntö ja pantava se tehokkaasti täytäntöön. Rautatiealalla on varmistettava rahoituksen avoimuus. Euroopan laajuisten verkkojen tulevaa laajentumista on valmisteltava. Tarkastuselimiä, erityisesti liikenneturvallisuutta valvovaa elintä, on vahvistettava. Kansallisella tasolla olisi ryhdyttävä kehittämään erityisstrategioita liikenneinfrastruktuurin kehittämisen ja rahoituksen varmistamiseksi.

Pienet ja keskisuuret yritykset

Pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaa politiikkaa on edelleen yhtenäistettävä ja kehitettävä, lainsäädäntöä ja hallintomenettelyä on yksinkertaistettava pk-yrityksien toiminnan helpottamiseksi. Lisäksi on vahvistettava taloudellisia tukirakenteita, korjattava verotusta ja kehitettävä pk-yritysten mahdollisuuksia rahoituksen saamiseen.

3.5. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset

Lainsäädäntö on mukautettava Euroopan unionin vaatimuksiin työterveyden ja -turvallisuuden, työvoimalainsäädännön ja sukupuolten tasavertaisten mahdollisuuksien osalta. Sosiaalisia uudistuksia on kehitettävä edelleen, ja julkista terveydenhoitojärjestelmää on parannettava merkittävästi. On kehitettävä aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ja nähtävä se samalla valmistautumisena Euroopan unionin yhteistyöhön. Työmarkkinaosapuolten aktiivista ja autonomista vuoropuhelua sekä sosiaalista suojelua on kehitettävä. Hallintorakenteita on vahvistettava lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi.

Aluepolitiikka ja koheesio

Virossa on alettava soveltaa alueelliset erot huomioon ottavaa monitahoista politiikkaa ja luotava hallinnolliset ja varainhoitoon liittyvät rakenteet, jotta maa kykenisi osallistumaan yhteisön monialaisiin rakennetoimiin jäseneksi tulonsa jälkeen.

3.6. Elämänlaatu ja ympäristö

Ympäristö

Yhteisön koko ympäristösäännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä samoin kuin vaatimustenmukaisuuden toteutuminen edellyttävät huomattavissa määrin toimenpiteitä. Erityisesti on panostettava jäte-, vesi- ja luonnonsuojelulainsäädännön mukauttamiseen Euroopan unionin säännöstön mukaiseksi sekä varmistettava ilmaa, jätteitä ja vettä koskevien kehysdirektiivien ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annetun direktiivin (IPPC-direktiivi) saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä. Etenkin suuriin voimalaitoksiin, vesialaan, teollisuuteen, kaupunki-ilman pilaantumiseen, kiinteiden ja vaarallisten jätteiden käsittelyyn sekä kunnallisjätteiden käsittelyyn on uhrattava entistä enemmän voimavaroja. Riittävien lainsäädännön voimaansaattamis- ja täytäntöönpanorakenteiden kehittämiseen on kiinnitettävä erityistä huomiota. Suuren yleisön ympäristötietoisuutta on edistettävä. Entisen Neuvostoliiton Paldiskin merenalaisen laivastotukikohdan ydinjätetilannetta olisi seurattava tiiviisti.

Kuluttajansuoja

Lainsäädäntöä on kehitettävä mm. taloudellisten etujen suojaamisen, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuvan myynnin, etäkaupan, pakettimatkojen, osa-aikaomistuksen, kuluttajasopimusten kohtuuttomien ehtojen, harhaanjohtavan mainonnan, hintamerkintöjen, kulutusluottojen ja tuoteturvallisuuden osalta. On luotava tehokas ja riippumaton kuluttajaliike, jota julkiset viranomaiset tukevat.

3.7. Oikeus- ja sisäasiat

Lainsäädännössä on korjattava muutamia huomattavia puutteita. Pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin liittyvien kysymysten osalta on kehitettävä oikeudellisissa ammateissa toimivien koulutusta ja lisättävä asiaankuuluvaa kokemusta, sekä tehostettava hallintoa. Rajatarkastusten ja -valvonnan kehittämistä on jatkettava edelleen. Geneven yleissopimuksen, vuoden 1967 pöytäkirjan sekä pakolaislain täytäntöönpanosta on huolehdittava täysimittaisesti. Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa on tehostettava mm. huumekaupan, rahanpesun, autovarkauksien, turvallisuuspalvelun ja petosten yhteydessä. Huumeiden vastaista lainsäädäntöä ja vastaavia järjestelmiä on edelleen parannettava. Oikeus- ja sisäasioita koskevien kansainvälisten yleissopimusten ratifioimiseen on panostettava. Erityisesti on huolehdittava institutionaaliseen kehittämiseen tarvittavien varojen riittävyydestä.

3.8. Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat

Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet

Viron on valmistauduttava soveltamaan liittymisen yhteydessä yhteisön lukuisia yhteistyö- ja suosituimmuussopimuksia, monen- ja kahdenvälisiä kauppapoliittisia sitoumuksia sekä yhteisön yksipuolisia kaupan puolustuskeinoja. Samaan aikaan on kumottava alan kansallista lainsäädäntöä. Jäsenyyttä aseiden leviämisen torjumista koskevissa järjestelmissä olisi jatkettava.

Kehitysyhteistyö

Viron on valmistauduttava soveltamaan liittymisestään alkaen Lomén yleissopimuksen kauppajärjestelyjä AKT-valtioihin ja osallistumaan yhdessä muiden jäsenvaltioiden kanssa Euroopan kehitysrahaston rahoitukseen.

Tulli

Viron on mukautettava tullilainsäädäntönsä Euroopan yhteisön lainsäädäntöön ja tariffijärjestelmänsä yhteistä tullitariffia vastaavaksi. Henkilökunnan rakenne ja tehtävät on muutettava nykyaikaiseen tullihallintoon sopiviksi. ATK-pohjaisia järjestelmiä on kehitettävä, jotta maa voi osallistua täysimittaisesti tulliliiton ja sisämarkkinoiden toimintaan.

Erityistä huomiota on kiinnitettävä kaikkia taloudellisesti vaikuttavia tullimenettelyjä, tariffisuspensiojärjestelmää sekä tariffikiintiöitä ja -kattoja varten tarvittavan tullihallinnon valmistelemiseen.

Strategisessa suunnittelussa on varauduttava vahvistamaan Viron ja Euroopan unioniin liittymishetkellä kuulumattomien maiden välisellä ulkorajalla sijaitsevia tullitoimipaikkoja.

3.9. Varainhoitoa koskevat kysymykset

On luotava tarvittavat varainhoidon ja varainhoidon valvonnan järjestelmät, jotta yhteisön politiikkoja voidaan toteuttaa tyydyttävällä tavalla. Petosten torjuntaan on kehitettävä menettelyt yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi. Nykyisiä kirjanpito- ja tullijärjestelmiä on parannettava "omien varojen" järjestelmän tehokkaan hallinnoinnin turvaamiseksi. Kansantalouden tilinpidon luotettavuus on varmistettava ottamalla huomioon tarkat BKTL-varoja koskevat laskelmat.

4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä

Yhteisön säännöstön tehokkaan voimaansaattamisen ja täytäntöönpanemisen varmistamiseksi Viron hallintorakenteita on pyrittävä uudistamaan useimmilla Euroopan unionin kannalta merkityksellisillä aloilla. Huomiota on erityisesti kiinnitettävä sisämarkkinoihin liittyvien yhteisön vaatimusten asianmukaisesta soveltamisesta vastaaviin viranomaisiin sekä tulliviranomaisiin. Valvonta- ja sääntelyelimiä on vahvistettava mm. seuraavilla aloilla: kilpailu, arvopaperit, vakuutus, pankit, rahanpesu, julkiset hankinnat, kuluttajansuoja, liikenneturvallisuus, eläinlääkintä- ja kasvintarkastukset sekä elintarvikevalvonta, standardit ja sertifiointi sekä työtarkastuselimet.

Entistä enemmän on pyrittävä lisäämään henkilöstön pätevyyttä hoitaa Euroopan unioniin liittyviä kysymyksiä ja tehokasta julkista hallintoa yleisesti. Tähän liittyen valtion virkamiehiä varten on laadittava kansallinen kattava koulutusohjelma.

Oikeusjärjestelmään on lisättävä varoja ja sopivaa asiantuntemusta. Tuomareiden ammatillisia tietoja on parannettava laaja-alaisesti ja erityisesti Euroopan unioniin liittyvien kysymysten osalta.