FI Euroopan unionin virallinen lehti C 320/11

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 5 päivänä heinäkuuta 2004,

Unkarin lähentymisohjelmasta (2004—2008)

(2004/C 320/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli 5 päivänä heinäkuuta 2004 Unkarin lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004—2008. Ohjelma vastaa laajalti tietovaatimuksia, jotka tarkistetuissa menettelysäännöissä asetetaan vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällölle ja muodolle.

Ohjelman taustalla oleva finanssipoliittinen strategia tähtää julkisen hallinnon alijäämän supistamiseen alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä ja samanaikaisesti julkisen sektorin taloudellisen painoarvon alentamiseen. Ohjelmassa kaavaillaan julkisen talouden vakautuksen olevan etupainotteista siten, että valtiontalouden alijäämä supistuu 5,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2003 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004, minkä jälkeen tapahtuu noin prosenttiyksikön vuotuinen mukautus (4,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 3,6 % vuonna 2006, 3,1 % vuonna 2007 ja 2,7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2008). Näihin tavoitteisiin on luettu mukaan eläkeuudistuksen vaikutus, joka nousee 0,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2003 0,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Menoperusteista talouden vakauttamista tukevat lähinnä julkishallinnon sekä koulutuksen ja terveydenhuollon rakenneuudistukset. Uudistukset on kuitenkin vielä yksilöitävä ja toteutettava. Menosuhteen supistuessa yleisesti julkisten investointien osuus BKT:stä voisi nousta, kun myös EU antaa rahoitustukea. Samanaikaisesti suunnitellaan kokonaisverotaakan keventämistä 39 prosentista suhteessa BKT:hen 37 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

Ohjelmassa esitetään makrotaloutta ja julkista taloutta koskeville ennusteille kaksi eri skenaariota eli perusskenaario ja optimistisempi skenaario. Perusskenaariota olisi pidettävä viiteskenaariona arvioitaessa julkista taloutta koskevia ennusteita, sillä se vastaa uskottavampia kokonaistuotannon kasvuolettamuksia, jotka ovat noin 3 —4 prosenttia vuosina 2004 ja 2005. Tämän jälkeen kasvuvauhdin arvioidaan jokseenkin optimistisesti kasvavan noin prosenttiyksikköä vuosittain vuoteen 2008 saakka. Ennustettu inflaation nopea hidastuminen vuoden 2004 jälkeen, kun välillisten verojen aiheuttamat hinnankorotukset laantuvat, vaikuttaa laajasti ottaen realistiselta edellyttäen, että reaalipalkkojen nousu hidastuu huomattavasti tuottavuuden tasolle.

Ohjelmassa ennakoidaan julkisen talouden alijäämän supistuvan alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vasta vuonna 2008. Ohjelmassa kaavailtu alijäämän supistuminen vaikuttaa realistiselta. Huolestuttavaa on kuitenkin se, että alijäämän on kaavailtu supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vasta vuonna 2008 ja silloinkin ainoastaan pienellä marginaalilla ja että huomattava osuus mukautuksesta tulee korkorasituksen kevenemisestä. Julkisen talouden rahoitusaseman tekee riskialttiiksi se, että kasvu saattaa osoittautua ennakoitua hitaammaksi, menokatot ovat ylittyneet aiemmin ja tiedot puuttuvat suunnitelluista menoja alentavista toimenpiteistä ohjelman loppuvuosina. Sopeuttamisstrategian uskottavuuden vuoksi sopeuttamisen on ehdottomasti oltava etupainotteista ensimmäisen ohjelmavuoden aikana. Jos tämä ei toteudu, koko sopeuttamisura voi vaarantua. Sen vuoksi ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei ehkä riitä supistamaan alijäämää alle 3 prosentin kynnyksen suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun mennessä ja kaikki tilaisuudet olisikin hyödynnettävä kestävien julkisen talouden sopeutustoimien nopeuttamiseksi. Samanaikaisesti ennakoitu rahoitusasema edellyttää huomattavaa julkisten investointien ohjelmaa, joka nostaisi julkiset investoinnit suhteessa BKT:hen 4,0 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2004 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008.

Julkinen velka kasvaa huippuunsa eli lähes 60 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004, minkä jälkeen sen ennakoidaan laskevan 54 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä. Tämä olisi seurausta suunnitteilla olevasta julkisen talouden sopeuttamisesta mutta myös arvioidusta alenevasta korkorasituksesta ja negatiivisista virta-varanto-korjauseristä. Vaikka tämä vaikuttaa realistiselta, positiivinen kehitys saattaa vaarantua, jos korot eivät laskekaan odotetulla tavalla.

Pitkän aikavälin kestävän talouden suhteen Unkaria uhkaa jonkinasteinen julkisen talouden epätasapaino maan joutuessa selviytymään odotettavissa olevista väestön ikääntymisestä aiheutuvista kuluista. Vuoden 1998 eläkeuudistus ja progressiivisen kolmikantaisen eläkejärjestelmän käyttöönotto — mukaan luettuina jakoperusteisen pilarin parametrimuutokset eli eläkeiän korotus ja eläkkeiden indeksointi — ovat lieventäneet riskejä julkisen talouden pitkäaikaisesta tasapainottomuudesta mutta eivät ole poistaneet niitä kokonaan. Riittävän perusylijäämän varmistaminen keskipitkällä aikavälillä sekä toimenpiteiden toteuttaminen väestön ikääntymisestä aiheutuvien kustannusten hillitsemiseksi jatkossakin erityisesti terveydenhuollon osalta on olennaisen tärkeää julkisen talouden saamiseksi kestävälle pohjalle.

Neuvosto tuli 5 päivänä heinäkuuta 2004 komission esittämien suositusten perusteella siihen tulokseen, että Unkarilla on perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukainen liiallinen alijäämä, ja esitti Unkarille 104 artiklan 7 kohdan mukaiset suositukset tilanteen lopettamiseksi ja toimintaperiaatteelliset neuvonsa.

Unkarin lähentymisohjelmassa esitetyt keskeiset ennusteet

2003 2004 2005 2006 2007 2008 Kokonaistuotannon kasvu (%) 2,9 3,3—3.5 3,5—4 n. 4 4—4,5 4,5—5 Työllisyyden kasvu (%) 1,0 0—0,5 0,5—1 n. 1 n. 1 n. 1,5 YKHI-inflaatio (%) 4,7 n. 6,5 n. 4,5 n. 4 n. 3,5 n. 3 Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) – 5,9 – 4,6 – 4,1 – 3,6 – 3,1 – 2,7 Julkisen talouden bruttovelka (suhteessa BKT:hen) 59,1 59,4 57,9 56,8 55,6 53,7

(1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavalta Internet-sivustolta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm