YHTEISÖN PERUSTAMISSOPIMUSTEN YKSINKERTAISTAMISTA KOSKEVA NEUVOSTON PÄÄSIHTEERISTÖN LAATIMA SELVITYSMUISTIO (1) (97/C 353/01)

1. Tämän muistion tarkoituksena on selvittää hallitustenvälisen konferenssin suorittaman yhteisön perussopimusten yksinkertaistamisella aikaansaatua tulosta, sellaisena kuin se on Amsterdamin sopimuksen toisessa osassa (2) (6-8 artikla). Muistio käsittää tietyt yleiset huomiot ja lyhyen artiklakohtaisen selityksen sopimuksiin tehdyistä muutoksista sekä selostuksen Amsterdamin sopimuksen 9, 10 ja 11 artiklasta.

I. YLEISET HUOMIOT

2. Yksinkertaistamisen tarkoituksena oli parantaa yhteisön perussopimusten luettavuutta kumoamalla ja poistamalla vanhentuneet määräykset. Lähtökohtana on siis ollut voimassa oleva oikeus ilman, että olemassa olevaan oikeudelliseen tilanteeseen olisi puututtu. Konferenssin pyrkimyksenä ei siten ollut muotoilla perussopimuksia uudelleen, vaikka tämä epäilemättä olisi tehnyt ne helppotajuisemmiksi. Vaarana oli toisaalta kuitenkin aiheuttaa epävarmuutta yhteisön säännöstön osalta ja toisaalta avata uudelleen keskustelu määräyksistä, joista jo aiemmin oli neuvoteltu perusteellisesti. Tämän vuoksi tekstiä on muotoiltu uudelleen vain niissä erittäin harvoissa kohdissa, joissa on ollut tarpeen mukauttaa sopimusten sanamuotoa sen vuoksi, että vanhentuneita määräyksiä on poistettu. Ainoastaan poikkeuksellisissa, tässä selvityksessä mainituissa tapauksissa konferenssi piti tarpeellisena muuttaa perustamissopimusten tiettyjä muotoiluja niiden parantamiseksi.

3. Yksinkertaistaminen käsittää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen sekä näihin sopimuksiin liitetyt liitteet ja pöytäkirjat. Yksinkertaistaminen on tehty muuttamalla näitä sopimuksia ilman, että sopimukset korvattaisiin uusilla. Näiden sopimusten tai niiden muuttamisen yhteydessä päätösasiakirjoihin liitettyjä julistuksia ei niiden luonteen vuoksi ole tarkasteltu tässä yhteydessä. Nämä julistukset ovat historiallisia seikkoja ja julistukset saavat usein merkityksensä sopimusten niistä määräyksistä, joihin ne viittaavat. Julistus menettää merkityksensä, kun tällainen määräys kumotaan. Konferenssi ei tämän vuoksi pitänyt tarpeellisena käsitellä kysymystä. Samasta syystä ei liittymissopimuksia liioin käsitelty ja ne ovat edelleen sellaisenaan voimassa. Sopimukset eivät olisi sitä paitsi tulleet helppotajuisemmiksi sillä, että niihin olisi sisällytetty usein luonteeltaan väliaikaisia tai varsin erityisiä liittymissopimusten määräyksiä.

4. Yhteisöjen yhteisiä toimielimiä koskevien nykyisten tekstien selkeyttämiseksi ja yksinkertaistamiseksi on myös kumottu tietyistä Euroopan yhteisölle yhteisistä toimielimistä 25 päivänä maaliskuuta 1957 tehty yleissopimus ja Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehty sopimus (sulautumissopimus). Näiden keskeinen sisältö on koottu Amsterdamin sopimuksen 9 artiklaan. Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehty pöytäkirja sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan yhteisön perustamissopimuksen pöytäkirjalla N:o 7 (jolla Euroopan keskuspankki ja Euroopan rahapoliittinen instituutti lisätään asianomaisten toimielinten ja vastaavien elinten luetteloon) on säilytetty, vaikka sulautumissopimus, johon se on liitetty, on kumottu.

5. On ollut tarpeen täsmentää yksinkertaistamisen laaja-alaiset vaikutukset. On näet ollut tarpeen tehdä selväksi, että yksinkertaistamisen tarkoituksena ei ole ollut voimassa olevan yhteisön säännöstön muuttaminen. Lisäksi on ollut tarpeen varmistua siitä, että sellaisten vanhentuneiden määräysten poistaminen, joissa on ollut tiettyjen yhteisön toimien toteuttamista koskevia määräaikoja, ei johtaisi siihen, että yhteisöjen tuomioistuimessa ei voisi enää nostaa kannetta määräajan noudattamatta jättämisen vuoksi, silloin kun kaikkia asetettuja velvoitteita ei ole täytetty. Tätä vaaraa korosti se, että poliittisista syistä EY:n perustamissopimuksessa on säilytetty maininnat tietyistä määräajoista, kuten 7 a artiklassa tarkoitettu määräaika tai talous- ja rahaliittoa koskevat määräajat. Tarkoituksena on myös ollut välttää, että vanhentuneiden määräysten poistaminen synnyttäisi epävarmuutta näihin määräyksiin perustuvien johdetun oikeuden säädösten voimassaolosta. Amsterdamin sopimuksen 10 artiklassa määrätään, että vanhentuneiden määräysten poistamisella tai kumoamisella taikka tiettyjen määräysten mukauttamisella ei muuteta

- näiden määräysten oikeusvaikutuksia

- näissä määräyksissä asetettuja määräaikoja

- liittymissopimuksia

- näiden määräysten nojalla annettujen säädösten oikeusvaikutuksia.

Tämän vuoksi yksinkertaistamisen tuloksia ei voida tulkita tavalla, joka aiheuttaisi epävarmuutta näiden vaikutusten suhteen. Sopimuksen 10 artikla tekee mahdolliseksi välttää kaikki sellaiset tulkinnat, joissa yksinkertaistamiselle annetaan merkitys, jota sillä ei ole. Lisäksi Amsterdamin sopimuksen 10 artiklaa koskevassa julistuksessa täsmennetään yksinkertaistamisen tarkka merkitys ja nimenomaisesti suljetaan pois se, että yhteisön säännöstöön puututtaisiin.

II. ARTIKLAKOHTAINEN SELOSTUS YKSINKERTAISTETUISTA MÄÄRÄYKSISTÄ

A. Euroopan yhteisön perustamissopimus (Amsterdamin sopimuksen 6 artikla)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tullessa voimaan 1 päivänä tammikuuta 1958 määrättiin yhteismarkkinoiden toteuttamiselle kahdentoista vuoden siirtymäkausi, joka jakaantui kolmeen neljän vuoden pituiseen vaiheeseen (ne päättyivät 31 päivänä joulukuuta 1961, 31 päivänä joulukuuta 1965 ja 31 päivänä joulukuuta 1969). Tämän perustamissopimuksen yksinkertaistamisessa on pääasiassa ollut kyse tähän siirtymäkauteen liittyvien määräysten poistamisesta. Yleisenä menettelynä oli poistaa kaikki viittaukset päättyneisiin määräaikoihin tai vanhentuneisiin määräyksiin.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

B. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimus (Amsterdamin sopimuksen 7 artikla)

Tässä sopimuksessa määrätään erilaisista siirtymätoimenpiteistä hiilen ja teräksen yhteismarkkinoiden toteuttamiseksi; toimenpiteet on ryhmitelty perustamissopimukseen liitettyyn yleissopimukseen. Tämän lainsäädännöllisen menettelyn ansiosta EHTY:n perustamissopimuksessa on paljon vähemmän vanhentuneita siirtymämääräyksiä kuin EY:n perustamissopimuksessa. Yhteismarkkinoiden toteuttamiseen varatuksi siirtymäkaudeksi oli määrätty sopimuksen voimaantuloa seuraavat viisi vuotta. Siirtymäkausi päättyi siten 23 päivänä heinäkuuta 1957. EHTY:n kuten EY:n perustamissopimuksenkin osalta yleisenä lähtökohtana on ollut poistaa viittaukset päättyneisiin määräaikoihin tai vanhentuneisiin määräyksiin. Tällainen yksinkertaistaminen on puhtaasti teknistä. Se ei rajoita toimenpiteitä, joita mahdollisesti toteutetaan EHTY:n perustamissopimuksen 23 päivänä heinäkuuta 2002 eli 50 vuotta voimaantulostaan tapahtuvan päättymisen vuoksi.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

C. Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimus (Amsterdamin sopimuksen 8 artikla)

Euratomin, kuten muidenkin yhteisöjen, perustamissopimuksissa määrätään tiettyjen toimenpiteiden toteuttamiseksi lukuisista siirtymätoimenpiteistä, jotka on ryhmitelty sopimuksen loppuun pääasiassa yhteen osastoon (VI osasto). Tämän lainsäädäntömenettelyn ansiosta Euratomin perustamissopimuksessa on paljon vähemmän vanhentuneita siirtymämääräyksiä kuin EY:n perustamissopimuksessa. EHTY:n, kuten EY:n, perustamissopimuksen osalta yleisenä lähtökohtana on ollut poistaa viittaukset päättyneisiin määräaikoihin tai vanhentuneisiin määräyksiin.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

III. SELOSTUS SOPIMUSTEN YKSINKERTAISTAMISESTA JOHTUVIEN AMSTERDAMIN SOPIMUKSEN MUISTA MÄÄRÄYKSISTÄ

A. Amsterdamin sopimuksen 9 artikla (yhteiset toimielimet)

Olemassa olevien tekstien selkeyttämiseksi ja yksinkertaistamiseksi tietyistä Euroopan yhteisöille yhteisistä toimielimistä 25 päivänä maaliskuuta 1957 tehty yleissopimus ja Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehty sopimus (sulautumissopimus) kumotaan, kuten edellä yleisten huomautusten 4 kohdassa todetaan. Näiden sopimusten keskeisin sisältö on koottu Amsterdamin sopimuksen 9 artiklaan. Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehty pöytäkirja sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan yhteisön perustamissopimuksen pöytäkirjalla N:o 7 (jolla Euroopan keskuspankki ja Euroopan rahapoliittinen instituutti lisätään asianomaisten toimielinten ja elinten luetteloon) säilytetään, vaikka sulautumissopimus, johon se on liitetty, kumotaan. Seuraavassa tätä artiklaa selostetaan kohta kohdalta:

>TAULUKON PAIKKA>

Muita 25 päivänä maaliskuuta 1957 tehdyn yleissopimuksen ja vuoden 1965 sulautumissopimuksen määräyksiä on pidetty vanhentuneina eikä niitä ole sisällytetty Amsterdamin sopimuksen 9 artiklaan.

B. Amsterdamin sopimuksen 10 artikla (poistettujen ja mukautettujen määräysten oikeusvaikutusten säilyminen)

Kuten edellä yleisten huomioiden 5 kohdassa todetaan, Amsterdamin sopimuksen 10 artiklan tarkoituksena on täsmentää yksinkertaistamisen laaja-alaiset vaikutukset: yksinkertaistamisella ei pyritä muuttamaan yhteisön säännöstöä; sellaisten vanhentuneiden määräysten poistaminen, joissa on ollut tiettyjen yhteisön toimintojen toteuttamista koskevia määräaikoja, ei ole esteenä kanteen nostamiselle yhteisöjen tuomioistuimessa määräajan noudattamatta jättämisen perusteella; yksinkertaistaminen ei millään tavalla vaikuta näiden määräysten nojalla annettujen johdetun oikeuden säädösten voimassaoloon. Amsterdamin sopimuksen 10 artiklassa määrätään siis, että vanhentuneiden määräysten poistamisella tai kumoamisella taikka tiettyjen määräysten mukauttamisella ei muuteta

- näiden määräysten oikeusvaikutuksia

- näissä määräyksissä tarkoitettuja määräaikoja

- liittymissopimuksia

- näiden määräysten nojalla annettujen säädösten oikeusvaikutuksia.

Tästä seuraa, että yksinkertaistamisen tuloksia ei voida tulkita tavalla, joka aiheuttaisi epävarmuutta kyseisten vaikutusten suhteen. Sopimuksen 10 artiklalla voidaan välttää kaikki sellaiset tulkinnat, joilla yksinkertaistamiselle annetaan merkitys, jota sillä ei ole. Lisäksi Amsterdamin sopimuksen 10 artiklasta tehdyllä julistuksella täsmennetään yksinkertaistamisen täsmällinen merkitys ja nimenomaisesti suljetaan pois se, että yhteisön säännöstöön puututtaisiin.

Tätä artiklaa sovelletaan myös tietyistä Euroopan yhteisöjen yhteisistä toimielimistä 25 päivänä maaliskuuta 1957 tehdyn yleissopimuksen ja Euroopan yhteisöjen yhteisestä neuvostosta ja yhteisestä komissiosta 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn sopimuksen (sulautumissopimus) kumoamiseen.

C. Amsterdamin sopimuksen 11 artikla (Yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta)

Tämän artiklan lähtökohtana on sulautumissopimuksen 30 artikla, jossa määrätään, että yhteisöjen tuomioistuimen toimivallasta tehtyjen sopimusten määräyksiä sovelletaan sulautumissopimuksen määräyksiin ja Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehtyyn pöytäkirjaan. On pidetty tarpeellisena, että tämä toimivalta ulottuu yhteisiä toimielimiä koskevien määräysten keskeistä sisältöä koskevan 9 artiklan lisäksi myös sopimusten yksinkertaistamista koskeviin määräyksiin (6-8 artikla), yksinkertaistamisen merkitystä ja vaikutuksia koskevaan 10 artiklaan ja itse tuomioistuimen toimivaltaa koskevaan 11 artiklaan.

IV. EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN JA EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN KONSOLIDOIDUN TEKSTIN SISÄLLYTTÄMINEN AMSTERDAMIN SOPIMUKSEN PÄÄTÖSASIAKIRJAN LIITTEESEEN

Täsmällisen käsityksen antamiseksi lukijalle Amsterdamin sopimuksesta aiheutuvien muutosten, niin sisällöllisten kuin yksinkertaistamisen yhteydessä tehtyjen muutosten, jälkeen muodostuvasta lopputuloksesta, Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjan liitteeksi on päätetty havainnollisuuden vuoksi sisällyttää EY:n perustamissopimuksen konsolidoitu toisinto.

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen konsolidoitu toisinto on havainnollisuuden vuoksi myös päätösasiakirjan liitteenä.

Tästä sisällyttämisestä määrätään päätösasiakirjassa.

(1) Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristö on huolehtinut tämän muistion laatimisesta.

(2) EYVL C 340, 10.11.1997.