Komission asetus (EY) N:o 1662/2002, annettu 18 päivänä syyskuuta 2002, väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotosta tiettyjen Liettuasta ja Yhdysvalloista peräisin olevien selluloosa-asetaattifilamenttilankojen tuonnissa



Virallinen lehti nro L 251 , 19/09/2002 s. 0009 - 0019



Komission asetus (EY) N:o 1662/2002, annettu 18 päivänä syyskuuta 2002, väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotosta tiettyjen Liettuasta ja Yhdysvalloista peräisin olevien selluloosa-asetaattifilamenttilankojen tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), jäljempänä "perusasetus", sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2238/2000(2), ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY (1) Komissio ilmoitti 20 päivänä joulukuuta 2001 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella(3), jäljempänä "menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus", polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Liettuasta ja Yhdysvalloista peräisin olevien selluloosa-asetaattia olevien teksturoimattomien muuntokuitufilamenttilankojen tuonnissa yhteisöön. (2) Menettelyn aloittaminen perustui valitukseen, jonka Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthetiques (CIRFS), teki marraskuussa 2001 90:tä prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta edustavien yhteisön tuottajien puolesta. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. (3) Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että Yhdysvallat oli jätetty menettelyn ulkopuolelle, koska menettelyn aloitusvaiheessa ei ollut käytettävissä vahingollista polkumyyntiä ja syy-yhteyttä koskevia riittäviä ja riittävän tarkkoja tietoja. Olisi huomattava, että valituksen tekijöiden on osoitettava, että niiden valitukset ovat syrjimättömiä yhteisön ulkopuolisiin maihin nähden. Tämän vuoksi niiden on toimitettava kaikkien maiden, joiden tuonti on huomattavaa, tilannetta koskeva selvitys päätelmien tekemiseksi siitä, onko asianomaisten maiden tuonti aiheuttanut vahinkoa määrien ja hintojen osalta ja onko todennäköistä, että asianomaisten maiden vienti on tapahtunut polkumyynnillä. Valituksessa esitettyjen tietojen perusteella Liettuasta ja Yhdysvalloista tuleva tuonti on tapahtunut tältä osin samankaltaisin käytännöin. Kummastakin maasta tulevan tuonnin väitettiin tapahtuneen polkumyynnillä ja hinnoin, jotka alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat ja viitehinnat. Lisäksi tuotannonalan tilanne oli heikko aikana, jolloin asianomaisista maista peräisin oleva tuonti, jonka markkinaosuudet olivat merkittäviä, kasvoi. Ottaen niin ikään huomioon muita mahdollisia vahingon syntymiseen johtaneita syitä koskevan tarkastelun, kyseisen tuonnin todettiin vaikuttaneen aiheutuneeseen vahinkoon ja perusteet olivat näin ollen riittävät oikeuttamaan tutkimuksen vireillepanoon. (4) Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille/kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä heidän järjestöilleen, asianomaisten viejämaiden edustajille, käyttäjille, toimittajille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. (5) Eräät osapuolet esittivät näkökantansa kirjallisesti. Kaikille osapuolille, jotka esittivät kuulemispyynnön edellä mainitussa määräajassa ja osoittivat, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä, annettiin mahdollisuus suulliseen kuulemiseen. (6) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kyselyyn vastasi kaksi valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa, kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa sekä niihin etuyhteydessä olevat tuojat yhteisössä, seitsemän käyttäjää sekä yksi kauppias. (7) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: A) Vientiä harjoittavat tuottajat - AB Dirbtinis Pluostas, Kaunas, Liettua, - Celanese Acetate LLC, Charlotte (NC), USA, ja - Eastman Chemical Company, Kingsport (TN), USA. B) Vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat yritykset - DPI, Milan, Italia, - Celanese NV, Lanaken, Belgia, ja - Eastman Chemical Company BV, Rotterdam, Alankomaat. C) Yhteisön tuottajat - Industrias del acetato de Celulosa, SA (INACSA), Barcelona, Espanja, ja - Novaceta SpA, Magenta, Italia. D) Käyttäjät - Marioboselli Yarns SpA, Garbagnate Monastero, Italia, ja - Tessitura Serica A.M. Taborelli srl, Faloppio, Italia. (8) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2000 ja 30 päivän syyskuuta 2001 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Suuntausten tarkastelu vahinkoa koskevassa selvityksessä kattoi 1 päivän tammikuuta 1997 ja tutkimusajanjakson päättymisajankohdan välisen ajanjakson, jäljempänä "tarkastelujakso". B. ASIANOMAINEN TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote (9) Tarkasteltavana oleva tuote on tietyt selluloosa-asetaattia olevat teksturoimattomat muuntokuitufilamenttilangat, jäljempänä "filamenttilangat". Filamenttilankoja käytetään tekstiilikankaiden valmistuksessa. Se luokitellaan CN-koodeihin 5403 33 10 , 5403 33 90 ja 5403 42 00. (10) Filamenttilankojen tärkeimpiä ominaisuuksia ovat väri, desitex (langan pituusmassa) ja esittämismuoto (markkinoilla tunnetut ilmaisut ovat ristirulla, loimitukki tai perätukki). Selluloosa-asetaattilankaan voidaan lisätä myös nailonia tai polyesteriä. Erilaisista esittämismuodoista ja väri- ja desitex-eroista huolimatta asianomaisen tuotteen kaikilla lajeilla on samat fyysiset ja tekniset peruspiirteet. Filamenttilankoja voidaan tästä syystä pitää yhtenä tuotteena. 2. Samankaltainen tuote (11) Tuodut tuotteet, yhteisössä tuotetut tuotteet ja kummankin viejämaan markkinoilla myydyt tuotteet ovat olennaisilta fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksiltaan sekä käyttötarkoituksiltaan samat. Tämän vuoksi niitä pidetään samankaltaisina tuotteina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. C. POLKUMYYNTI 1. Liettua a) Normaaliarvo (12) Koska ainoan liettualaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinoiden kokonaismyynnin määrä tutkimusajanjakson aikana oli alle 5 prosenttia yhteisöön vietäväksi myydystä määrästä, normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti. Normaaliarvo laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä viejän valmistuskustannuksiin osuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Koska tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyyntiä ei ollut edustavassa määrin ja koska mitään muutakaan todennettavissa olevaa perustetta ei ollut, myynti-, hallinto ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin polkumyynnin alustavaa määritystä varten valituksessa olleiden tietojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. b) Vientihinta (13) Riippumattomille asiakkaille yhteisössä suuntautuneen myynnin osalta vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yhteisöön vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. (14) Etuyhteydessä olevan tuojan kautta tapahtuneessa myynnissä vientihinta muodostettiin ensimmäisiltä riippumattomilta asiakkailta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella. Maahantuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten huomioon ottamiseksi tehtiin oikaisut. Näitä kustannuksia olivat muun muassa etuyhteydessä olevan tuojan myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kohtuullinen voittomarginaali. Kohtuullisen voittomarginaalin määrittämiseksi ja koska tässä tutkimuksessa ei toiminut yhteistyössä yhtään sellaista etuyhteydetöntä tuojaa, jonka voittomarginaalia olisi voitu käyttää kyseiseen tarkoitukseen, käytettiin aikaisemmissa samaa yleistä tuoteluokkaa eli teksturoitua muuntokuitufilamenttilankaa koskevissa menettelyissä vahvistettua voittomarginaalia sen jälkeen kun kuljetuskustannukset oli huomioitu. Koska etuyhteydessä oleva tuoja jatkojalosti riippumattomilla alihankkijoilla yhteisössä huomattavan osa vientituotteesta ennen tuotteen jälleenmyyntiä ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle, vientihinnasta vähennettiin myös kohtuulliset jalostuskustannukset, jotka muodostivat huomattavan prosenttiosuuden myyntihinnasta. c) Vertailu (15) Normaaliarvon ja noudettuna lähettäjältä -vientihinnan tasapuolista vertailua varten tehtiin asianmukaisia oikaisuja sellaisten erojen perusteella, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Kyseiset oikaisut tehtiin tapauksen mukaan perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti alennusten ja hyvitysten, kuljetuksen, vakuutuksen, käsittelyn, lastauksen ja liitännäiskustannusten, palkkioiden ja luottokustannusten perusteella. d) Polkumyyntimarginaali (16) Polkumyyntimarginaali vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa. Väliaikainen polkumyyntimarginaali prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta on: Dirbtinis Pluostas: 30,8 %. Koska yhteistyössä toimimisen aste oli Liettuan osalta korkea, väliaikaiseksi jäännöspolkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin sama kuin yhteistyössä toimineen yrityksen polkumyyntimarginaali eli 30,8 prosenttia. 2. YHDYSVALLAT a) Yhteistyö (17) Toinen yhdysvaltalainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti kyselyvastaukset ainoastaan vahingon määritystä koskevin osin. Yritys kuitenkin salli komission yksikköjen suorittaa paikalla suoritettavan tarkastuskäynnin omissa toimitiloissaan sekä siihen etuyhteydessä olevan tuojan toimitiloissa. Yritystä varoitettiin perusasetuksen 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti siitä, että polkumyyntiä koskevat päätelmät voivat olla sille vähemmän suotuisat kuin ne olisivat olleet, jos se olisi toiminut kaikilta osin yhteistyössä siitä syystä, että se toimi yhteistyössä vain osittain. b) Normaaliarvo (18) Koska samankaltaisen tuotteen kannattavaa kotimarkkinamyyntiä ei tutkimusajanjakson aikana ollut, toisen kaikilta osin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo muodostettiin kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan omien valmistus- ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten perusteella. Sen omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia voitiin käyttää siitä syystä, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti oli edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Koska samaa yleistä tuoteluokkaa olevan tuotteen kannattavaa kotimarkkinamyyntiä ei ollut ja koska mitään muutakaan perustetta ei ollut, polkumyynnin alustavaa määritystä varten käytettiin valituksessa olleita tietoja perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. (19) Koska osittain yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta ei saatu asian kannalta oleellisia tietoja, osittain yhteistyössä toimineen tuottajan osalta normaaliarvo muodostettiin kaikilta osin yhteistyössä toimineelta yhdysvaltalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. c) Vientihinta (20) Koska kahden vientiä harjoittavan tuottajan myynti tapahtui etuyhteydessä olevien tuojien kautta, vientihinta muodostettiin riippumattomilta asiakkailta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella. Maahantuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten huomioon ottamiseksi tehtiin oikaisut. Näitä kustannuksia olivat muun muassa etuyhteydessä olevan tuojan myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kohtuullinen voittomarginaali. Kohtuullisen voittomarginaalin määrittämiseksi ja koska tässä tutkimuksessa ei toiminut yhteistyössä yhtään sellaista etuyhteydetöntä tuojaa, jonka voittomarginaalia olisi voitu käyttää kyseiseen tarkoitukseen, käytettiin aikaisemmissa samaa yleistä tuoteluokkaa eli teksturoitua muuntokuitufilamenttilankaa koskevissa menettelyissä vahvistettua voittomarginaalia sen jälkeen kun kuljetuskustannukset oli huomioitu. Yhden vientiä harjoittavan tuottajan viennistä osan jatkojalosti siihen etuyhteydessä oleva tuoja yhteisössä. Myös nämä jalostuskustannukset vähennettiin vientihinnasta. d) Vertailu (21) Normaaliarvon ja noudettuna lähettäjältä -vientihinnan tasapuolista vertailua varten tehtiin asianmukaisia oikaisuja sellaisten erojen perusteella, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Kyseiset oikaisut tehtiin tapauksen mukaan perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti alennusten ja hyvitysten, kuljetuksen, vakuutuksen, käsittelyn, lastauksen ja liitännäiskustannusten, palkkioiden ja luottokustannusten perusteella. e) Polkumyyntimarginaali (22) Polkumyyntimarginaali vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa. Väliaikainen polkumyyntimarginaali prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta on: Celanese Acetate LLC: 84,8 % ja Eastman Chemical Company: 104,8 %. (23) Koska niiden yhdysvaltalaisten yritysten, jotka toimivat yhteistyössä joko osittain tai täysimääräisesti, tuonnin määrä oli suuri, alustava jäännöspolkumyyntimarginaali määritettiin korkeimman yhteistyössä toimineelle yritykselle määritetyn polkumyyntimarginaalin suuruiseksi eli 104,8 prosentiksi. D. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ (24) Tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistivat yhteisössä: - kaksi Italiaan ja Espanjaan sijoittautunutta tuottajaa, joiden puolesta jätettiin valitus ja jotka toimivat täydessä yhteistyössä tutkimuksessa, - yksi Yhdysvaltoihin sijoittautunut viejä, joka ei tukenut tutkimusta. (25) Puuttuvan yhteistyön ja siitä johtuvan tietojen puutteen vuoksi asianomaisten maiden tuottajaan etuyhteydessä oleva taloudellinen toimija (Celanese) on väliaikaisesti suljettu yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. (26) Kyseiset kaksi yhteistyössä toiminutta valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa täyttää perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa asetetut vaatimukset, sillä niiden osuus yhteisön tarkasteltavana olevan tuotteen koko tuotannosta on 93 prosenttia. Niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. E. VAHINKO a) Todettavissa oleva yhteisön kulutus (27) Tarkasteltavana olevan tuotteen todettavissa olevan kulutuksen yhteisön markkinoilla laskemiseksi komissio lisäsi yhteisön tuotannonalan myyntimäärän ja toisen yhteisön tuottajan myyntimäärän yhteisön kokonaistuontiin kuten CN-koodeista 5403 33 10 , 5403 33 90 ja 5403 42 00 käy ilmi. (28) Tämän perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen todettavissa oleva kulutus yhteisössä laski noin 38000 tonnista vuonna 1997 29000 tonniin tutkimusajanjaksolla eli 24 prosenttia. (29) Lasku oli erityisen suuri vuosina 1998-1999 (- 28 prosenttia) pääasiassa syksyllä 1997 tapahtuneen Aasian talouskriisin jälkeen. Jälkeenpäin kulutus elpyi osittain ja se oli kuusi prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Yhteisön kulutuksen kokonaislasku johtuu pääasiassa filamenttilankojen korvaamisesta suoraan Aasiasta tuoduilla halvemmilla polyesterilangoilla sekä lopputuotteilla. b) Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi (30) Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Liettuasta ja Yhdysvalloista peräisin olevien filamenttilankojen tuontia arvioitava kumulatiivisesti. (31) Kustakin asianomaisesta maasta peräisin olevalle tuonnille määritetty polkumyyntimarginaali ylitti perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritellyn vähimmäistason ja kustakin maasta tulevan tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen. (32) Kilpailuolosuhteiden osalta tutkimuksessa ilmeni, että asianomaisista maista tuodut filamenttilangat olivat kaikilta olennaisilta fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksiltaan samankaltaiset. Samaten tuotetyypeittäin tarkasteltuina kyseiset filamenttilangat olivat vaihdettavissa keskenään ja niitä myytiin yhteisön markkinoilla tarkastelujakson aikana keskenään verrattavissa olevien myyntikanavien kautta samoin kaupan edellytyksin. (33) Väitettiin, että Yhdysvalloista peräisin olevaa tuontia ei olisi kumuloitava, sillä valituksen tekijät selvästi erottivat tuonnin vaikutukset Yhdysvalloista ja Liettuasta. Toiseksi väitettiin, että tuonti Yhdysvalloista ei alita kotimarkkinahintoja samassa määrin kuin tuonti Liettuasta. Kolmanneksi yksi yhdysvaltalainen vientiä harjoittava tuottaja on päättänyt olla tekemättä enää investointeja filamenttilankoja tuottaviin yrityksiin. Neljänneksi väitettiin, että Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin kasvu johtuu pääasiassa erään tuotantolaitoksen sulkemisesta yhteisössä ja sen korvaamisesta Yhdysvalloista peräisin olevalla myynnillä. Ensimmäisen väitteen osalta olisi huomattava, että molemmat maat sisältyvät valitukseen ja molemmat maat harjoittavat alihintaan myyntiä. Toiseksi, vaikka on totta, että Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin hinnat alittavat hinnat ainoastaan hieman, olisi kuitenkin pidettävä mielessä, että yhteisön tuotannonalan hinnat ovat laskeneet merkittävästi ja että alihintaan myyntiä on tapahtunut. Kaksi muuta väitettä eivät näytä olevan kumulaatiosta luopumista koskevan päätöksen kannalta olennaisia. (34) Komission yksiköt katsoivat alustavasti edellä esitetyn perusteella, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät ja että asianomaisista maista peräisin olevaa vientiä olisi tämän vuoksi tarkasteltava kumulatiivisesti. c) Asianomaisista maista peräisin oleva tuonti Määrä (35) Liettuasta ja Yhdysvalloista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä yhteisöön kasvoi 63 prosenttia tarkastelujaksolla. (36) Vuosina 1997-1998 se laski 13 prosenttia. Tuonti pysyi käytännöllisesti katsoen vakaana vuonna 1999 huolimatta yhteisön markkinoiden kulutuksen vähenemisestä 28 prosentilla kyseisenä vuonna. Myöhemmin tuontimäärä enemmän kuin kaksinkertaistui vuonna 2000, vaikka kulutus säilyi suurimmalta osaltaan vakaana vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Markkinaosuus (37) Tarkastelujaksolla asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin osuus yhteisön markkinoista kasvoi 14 prosenttiyksiköllä. (38) Kahden asianomaisen maan yhteinen markkinaosuus kasvoi 14 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. Vähäisen laskun jälkeen vuonna 1998 se nousi huomattavasti vuosina 1999-2000. d) Hinnat Hintojen kehitys (39) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Liettuasta ja Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset cif-hinnat laskivat 14 prosenttia. Lasku oli tasaista tarkastelujaksolla. Hinnan alittavuus (40) Tarkasteltavana olevan tuotteen verrattavissa olevien tyyppien osalta vertailtiin vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan keskimääräisiä myyntihintoja yhteisössä, ilman kaikkia hyvityksiä ja veroja, riippumattomille asiakkaille samalla kaupan portaalla (sekä etuyhteydessä olevat tuojat että yhteisön tuotannonala myyvät samanlaisille käyttäjille). Yhteisön tuotannonalan hinnat olivat noudettuna lähettäjältä -tasolla. Asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien cif-hintoja yhteisön rajalla korjattiin tuonnin jälkeisillä kustannuksilla, sovellettavilla tulleilla (Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin osalta) ja tuojien voittomarginaalilla. Kuitenkin kahden vientiä harjoittavan tuottajan tietyn viennin jalostivat edelleen niiden yhteisössä sijaitsevat etuyhteydessä olevat tuojat. Jalostuskustannuksia ei vähennetty vientihinnasta, koska tuotteita verrattiin yhteisön tuotannonalan vastaaviin tuotetyyppeihin. (41) Tämä vertailu osoitti, että tutkimusajanjakson aikana asianomaisista maista peräisin olevat tuotteet myytiin yhteisössä hinnoilla, jotka alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat keskimäärin seuraavasti prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista ilmaistuna: Liettua 4-8 prosenttia, Yhdysvallat 0-noin 2 prosenttia. Suhteellisen alhaiset hinnan alittavuuden marginaalit eivät ole osoitus vahinkoa aiheuttamattomista vientihinnoista. Päinvastoin ne ovat tulosta yhteisön tuotannonalan myyntihintojen laskusta. e) Yhteisön tuotannonalan tilanne Alustavat huomautukset (42) Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jatka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Luottamuksellisuussyistä luvut esitetään indeksoidussa tai likimääräisessä muodossa. Kapasiteetti, tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste (43) Tuotantokapasiteetti väheni merkittävästi 23 prosenttia tarkastelujaksolla pääasiassa yhden valituksen tehneen yhteisön tuottajan tuotantolaitosten rationalisoinnin tuloksena. Kapasiteettia vähennettiin ensimmäinen kerran vuonna 1999 ja rationalisointi jatkui tutkimusajanjaksolla. (44) Yhteisön tuotannonalan tuotanto väheni 28 prosenttia tarkastelujakson aikana. (45) Vuonna 1998 tapahtuneen viiden prosentin laskun jälkeen tuotanto laski vuonna 1999 jyrkästi 28 prosenttia. Vähenevät markkinat tukivat tätä. Vuonna 2000 tuotanto pysyi vakaana, minkä jälkeen se elpyi hieman tutkimusajanjaksolla. Olisi huomattava, että tuotannon lasku seurasi yhteisön tuotannonalan myynnin laskua. (46) Koska tuotantokapasiteetti oli käytännöllisesti katsoen vakaa vuosina 1997-1999, kapasiteetin käyttöaste noudatti ensin samaa suuntausta kuin tuotanto. Tuotannon laskettua jyrkästi 25 prosenttia vuonna 1999 yhteisön tuotannonala vähensi kapasiteettiaan ja siten paransi kapasiteetin käyttöastetta 11 prosentilla vuonna 2000 ja 13 prosentilla tutkimusajanjakson aikana, vaikkakin kapasiteetti laski kokonaisuutena katsoen. Vaihto-omaisuus (47) Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot kehittyivät seuraavasti: (48) Varastot vähenivät viisi prosenttia tarkastelujaksolla, mutta niiden osuus oli 13 prosenttia myynnin määrästä vuonna 1997, kun taas tutkimusajanjaksolla niiden osuus oli 18 prosenttia myynnin määrästä. Myynnin määrä ja markkinaosuus (49) Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla laski 35 prosenttia määrällisesti ja 40 prosenttia arvon mukaan laskettuna tarkastelujaksolla. (50) Markkinoiden mukaisesti myynti etuyhteydettömille asiakkaille väheni jyrkästi vuonna 1999. Yhteisön kokonaiskulutus kasvoi vuoden 1999 jälkeen, mutta yhteisön tuotannonala myi kuitenkin vähemmän tutkimusajanjaksolla kuin Aasian talouskriisin jälkeisenä vuonna. (51) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus väheni 15 prosenttia tarkastelujakson aikana. (52) Yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuuttaan vuonna 1999 ja lisäksi se menetti huomattavan osuuden vuonna 2000. Tutkimusajanjaksolla se pystyi saamaan takaisin markkinaosuuttaan, mutta se oli silti kaukana vuoden 1999 tasosta. Kasvu (53) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin yhteisön kulutus laski 24 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni noin 35 prosenttia. Toisaalta tarkasteltavana olevan tuonnin määrä nousi 63 prosenttia. Yhteisön tuotannonala menetti 12 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan, mutta tarkasteltavana oleva tuonnin osuus lisääntyi 14 prosenttiyksikköä saman ajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan läsnäolo markkinoilla väheni siten enemmän kuin markkinoiden kasvu pieneni vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Myyntihinnat (54) Yhteisön tuottajien yhteisössä tuottaman ja myymän tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen nettomyyntihinta aleni 6 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. (55) Myyntihinnat pysyivät käytännöllisesti katsoen vakaina vuoteen 1999 saakka ja laskivat hieman vuonna 2000 ja tutkimusajanjaksolla. (56) Hintojen kehitystä olisi tarkasteltava tuotannon yksikkökustannuksiin verrattuna. Vuonna 1999 yhteisön tuotannonalan yksikkökustannukset kasvoivat 16 prosenttia pääasiassa tuotannon laskun takia. Rakenneuudistuksen ja työntekijöiden erottamisen vuoksi yksikkökustannuksia voitiin asteittain vähentää. Kuitenkin ne olivat vielä 10 prosenttia vuoden 1997 tason yläpuolella. Työllisyys (57) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan työpaikat vähenivät 29 prosenttia. (58) Henkilöstöä vähennettiin huomattavasti vuodesta 1999 lähtien pyrkimyksenä lisätä tuottavuutta yksikkökustannusten vähentämiseksi. Henkilöstöä vähennettiin erityisesti vuonna 2000, jolloin vähennys oli 14 prosenttia. Tuottavuus (59) Vuosina 1997-1999 tuottavuus mitattuna vuosittaisella työntekijäkohtaisella tuotoksella laski 29 prosenttia, mutta parani myöhemmin yhteisön tuotannonalan rakenneuudistuksen ansiosta. Tutkimusajanjaksolla se ylitti vuoden 1997 tason vain niukasti. Palkat (60) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijäkohtainen keskipalkka nousi 8 prosenttia. (61) Vuonna 1998 palkat olivat vakaat ja vuonna 1999 niissä tapahtui vähäistä laskua, minkä jälkeen työntekijäkohtainen nimellinen keskipalkka nousi tasolle, joka oli 8 prosenttia korkeampi tutkimusajanjaksolla kuin vuonna 1997. Olisi huomattava, että maksettujen palkkojen yhteismäärä laski henkilöstön lomautusten takia. Investoinnit (62) Yhteisön tuotannonalan kokonaisinvestoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen vähenivät 42 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. (63) Vuonna 1999 investoinnit laskivat rajusti 55 prosentilla ja elpyivät tutkimusajanjaksolla 14 prosenttia, mutta ne olivat yhä kaukana vuosien 1997-1998 tasosta. Kannattavuus (64) Tarkastelujaksolla myynnin kannattavuus yhteisössä etuyhteydettömille asiakkaille voittojen/tappioiden osalta ennen veroa nettomyynnistä laskettuna väheni 13-16 prosenttiyksikköä. (65) Yhteisön tuotannonala oli kannattava vuosina 1997-1998, jolloin keskimääräinen kannattavuus oli 8-16 prosenttia. Aasian talouskriisin jälkeen yhteisön tuotannonalan liikevaihdolle aiheutui noin 17 ja 12 prosentin menetykset. Uudelleenjärjestelyjen seurauksena yhteisön tuotannonala saavutti jälleen juuri ja juuri kannattavan tason tutkimusajanjaksolla, mutta se jäi huomattavasti kestävien voittomarginaalien alapuolelle. Kassavirta, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti (66) Tarkasteltavana olevan tuotteen aiheuttama kassavirta väheni 84 prosenttia tarkastelujaksolla. (67) Kassavirta väheni 32 prosenttia vuonna 1998 ja 47 prosenttia vuonna 1999. Vuonna 2000 kassavirran väheneminen jatkui, mutta tutkimusajanjaksolla se pysyi vakaana. (68) Sijoitetun pääoman tuotto kehittyi samoin kuin kannattavuus ja väheni 93 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Huomattavin vähennys tapahtui vuonna 1999, kun yhteisön tuotannonalalle aiheutui tappioita. Uudelleenjärjestelyn johdosta sijoitetun pääoman tuotto parani 19 prosenttia vuonna 2000 ja 21 prosenttia tutkimusajanjaksolla. (69) Tutkimuksessa on todettu, että valituksen tehneillä yhteisön tuottajilla ei ollut vaikeuksia pääoman saannissa. Tässä yhteydessä olisi huomautettava, että yhteisön tuotannonalan osakkeenomistajat päättivät tukea selluloosa-asetaattituotantoa ja antaa tarvittavan pääoman. Polkumyyntimarginaalin suuruus (70) Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutuksen yhteisön tuotannonalaan voidaan todeta olevan huomattava, kun otetaan huomioon asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ja hinnat. f) Vahinkoa koskevat päätelmät (71) Edellä mainittujen tekijöiden tutkimuksesta ilmenee, että yhteisön tuotannonalan tilanne huononi vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämän johti siihen, että markkinaosuus väheni (- 12 prosenttia), samoin kuin kannattavuus (- 13-16 prosenttia), kassavirta (- 84 prosenttia) ja sijoitetun pääoman tuotto (- 93 prosenttia). Kielteisiä vaikutuksia todettiin myös tuotantomäärän (- 28 prosenttia) ja myyntimäärän (- 35 prosenttia) osalta. Henkilöstöä vähennettiin 29 prosentilla tarkastelujaksolla. Osa kyseisestä kielteisestä kehityksestä johtui kuitenkin kysynnän supistumisesta. Kapasiteetin käyttöasteen kehitys näyttää ensi näkemältä myönteiseltä, mutta sitä olisi tarkasteltava myynnin ja markkinaosuuden vähenemisen kannalta ja yhteisön tuotannonalan siitä johtuvan mukautusprosessin eli kapasiteetin vähenemisen kannalta. (72) Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. F. SYY-YHTEYS a) Johdanto (73) Tehdäkseen päätelmänsä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syystä ja perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti komission yksiköt tutkivat kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutusta ja sen seurauksia kyseiselle tuotannonalalle. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. b) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset (74) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana asianomaisista maista peräisin oleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti kasvoi merkittävästi määrällä (63 prosenttia) ja markkinaosuudella (12 prosentista vuonna 1997 26 prosenttiin tutkimusajanjaksona) mitattuna. Vientihinnat laskivat huomattavasti koko tarkastelujaksolla ja alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla keskimäärin 2,9 prosentilla. Hinnan alittavuutta koskevat luvut eivät myöskään osoittaneet polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin täyttä vaikutusta, koska yhteisön hinnat olivat alentuneet (katso johdanto-osan 54 kappale). Kaikki tämä sattui samaan aikaan, kun tilanne yhteisön tuotannonalalla heikkeni hinnanalennusten, supistuneiden markkinaosuuksien sekä heikkenevän kannattavuuden vuoksi. (75) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat olivat yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmat koko tarkastelujaksolla ja aiheuttivat yhteisön tuotannonalalle hintapaineita, jotka pakottivat sen alentamaan hintojaan huolimatta kasvaneista tuotantokustannuksista. Tämän vuoksi katsotaan, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheutti yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. c) Muiden tekijöiden vaikutus Muiden yhteisön tuottajien toimintakyky (76) Yksi yhteisön tuottaja, joka ei tukenut valitusta, sulki tuotantolaitoksensa vuoden 2002 alussa luopuen siitä jo asteittain tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi voidaan päätellä, että kyseisen ainoan toisen yhteisön tuottajan tuottamat ja myymät tuotteet eivät vaikuttaneet yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. (77) Väitettiin, että Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin kasvu johtui ainoastaan Celanesen yhteisön tuotannostaan myymän määrän vähäisyydestä. Tämä väite kumottiin alustavasti, sillä tuotannon siirtäminen oli yhteisön sisäinen päätös, kun taas tutkimuksessa on keskityttävä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kokonaiskehitykseen. Lisäksi kyseinen polkumyynnillä tapahtunut tuonti sattui samaan aikaan yhteisön tuotannonalan tilanteen huonontumisen kanssa. Itseaiheutettu vahinko (78) Väitettiin, että yhteisön tuotannonala toi filamenttilankoja Yhdysvalloista alhaisilla hinnoilla ja aiheutti siten itselleen vahinkoa. Kyseinen hankinta johtui tuotantoprosessin ajoitusongelmista. Koska määrä oli vähäinen (noin 1 prosentti asianomaisista maista tutkimusajanjaksolla tuodusta kokonaistuonnista), päätellään alustavasti, että kyseinen tuonti ei ole voinut vaikuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Haitalliset valuuttavaikutukset (79) Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että haitalliset valuuttakurssit (Englannin punta/euro) olivat merkittävin tekijä, joka vaikutti yhteisön tuottajan kahden tuotantolaitoksen sulkemiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Laitoksen sulkemisesta kertovassa lehdistötiedotteessa valuuttakurssiongelmat esitettiin syynä sulkemispäätökseen. Tarkastelun jälkeen tämä näyttää kuitenkin olleen vähäinen tekijä kokonaisuuden kannalta katsoen. Lisäksi tuotantolaitokset Yhdistyneessä kuningaskunnassa muodostivat ainoastaan pienen osan yhteisön tuotannosta, kun taas suurin osa tuotantokapasiteetista sekä kulutuksesta oli Italiassa ja Espanjassa. Tämän vuoksi pääteltiin alustavasti, että tällä oli ainoastaan vähäinen vaikutus tai ei lainkaan vaikutusta yhteisön tuotannonalaan. Kysynnän supistuminen (80) Selluloosa-asetaattifilamenttilankoja on korvattu halvemmilla polyesterifilamenttilangoilla useissa kankaissa, mukaan lukien vuorit ja vaatteet. Lisäksi yhteisön tuotannonala sekä käyttäjät kärsivät suoraan Kauko-Idästä tuotujen jatkojalostustuotteiden kuten kankaiden ja vaatteiden aiheuttamasta kilpailusta, joka vahvistui Aasian talouskriisin jälkeen. Kaikki menettelyssä mukana olevat osapuolet olivat asiasta samaa mieltä. Yhteisön markkinoiden kulutus laski kuitenkin jyrkästi vuosina 1998-1999 (- 28 prosenttia), kun taas tuonti asianomaisista maista säilyi pääosin vakaana. Yhteisön tuotannonalalle aiheutui myös kyseisenä ajanjaksona suuria tappioita. Myöhemmin vuonna 2000 tuonti asianomaisista maista yli kaksinkertaistui ja sen markkinaosuus myös melkein kaksinkertaistui. Yhteisön markkinoiden kulutus kasvoi Aasian kriisin jälkeen 6 prosenttia (vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana), kun taas yhteisön tuotannonalan myyntimäärä säilyi vakaana saman ajanjakson aikana. Myyntiarvo väheni myös 6 prosentilla. Yhteisön tuotannonala mukautti tuotantokapasiteettinsa sekä työntekijämääränsä supistuneisiin markkinoihin, mutta koska sen markkinaosuus oli vähentynyt ja sen oli vallannut polkumyynnillä tapahtuva tuonti, yhteisön tuotannonala oli vielä ainoastaan juuri ja juuri omillaan. Toisin sanoen tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan ongelmana ei ollut kysynnän supistuminen (koska tuotannonala oli jo mukautunut siihen sitä ennen), vaan asianomaisista maista peräisin oleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti. Tämän vuoksi päätellään alustavasti, että kysynnän supistuminen vaikutti ainoastaan vähäisessä määrin yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Kolmansista maista tuleva tuonti (81) Käytettävissä olevien tietojen mukaan kolmansista maista peräisin olevan asianomaisen tuotteen tuonnin kokonaismäärä väheni 62 prosentilla ja sen markkinaosuus oli noin 1 prosentti. Tämän vuoksi katsotaan alustavasti, että sillä ei ole ollut huomattavaa vaikutusta yhteisön tuotannonalaan. d) Syy-yhteyttä koskevat päätelmät (82) Ottaen huomioon edellä esitetty tarkastelu, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin haitallisesta vaikutuksesta, päätellään alustavasti, että kyseiset muut tekijät eivät poista sitä tosiseikkaa, että todettu merkittävä vahinko voi johtua polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. (83) Tästä syystä päätellään alustavasti, että Liettuasta ja Yhdysvalloista peräisin oleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. G. YHTEISÖN ETU (84) Arvioidakseen yhteisön etua komissio tutki, mitä todennäköisiä vaikutuksia polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla tai käyttöönotosta luopumisella olisi asianomaisiin taloudellisiin toimijoihin. Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille asianomaisille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, mukaan lukien tuojat, muut yhteisön tuottajat ja komission yksiköiden tiedossa olevat käyttäjät. a) Yhteisön tuotannonalan etu (85) Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen odotetaan, että yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärät pysyvät vakaina yhteisön markkinoilla. Tämän myötä yhteisön tuotannonala pystyisi saavuttamaan takaisin menettämäänsä markkinaosuuttaan, ja kapasiteetin käyttöasteen nostaminen alentaisi tuotannon yksikkökustannuksia ja lisäisi tuottavuutta. Lisäksi yhteisön tuotannonalan hintataso nousisi todennäköisesti kohtuullisesti. Kaiken kaikkiaan odotetaan, että tuotannon ja myynnin määrien pysyminen vakaina sekä yksikkökustannusten lasku entisestään mahdollisesti yhdistettynä varovaiseen hinnankorotukseen parantaisivat yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta. (86) Jos polkumyyntitoimenpiteitä taas ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan kielteinen kehitys jatkuu. Yhteisön tuotannonalaa haittaavat erityisesti myynnin määrän ja markkinaosuuden menetykset sekä riittämätön kannattavuus. Kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan vähentynyt myynnin määrä ja sille tutkimusajanjakson aikana aiheutunut merkittävä vahinko, on ilmeistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee entisestään, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön. Tämä johtaa lopulta tuotannon supistamiseen tai tiettyjen tuotantolaitosten sulkemiseen ja se saattaa näin ollen uhata yhteisön työllisyyttä ja investointeja. (87) Päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto sallisi yhteisön tuotannonalan toipua vahingollisesta polkumyynnistä. b) Yhteisön etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu (88) Kyselylomakkeet lähetettiin yhdeksälle valituksessa nimetylle tuojalle, joista viisi ilmoitti, että tutkimus ei koske niitä, koska ne eivät harjoittaneet tuontia asianomaisista maista tai eivät tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta lainkaan tutkimusajanjakson aikana, yksi on etuyhteydessä tuottajaan Liettuassa ja kaksi ilmoitti olevansa tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiä ja sen vuoksi niille lähetettiin vastaava käyttäjille tarkoitettu kyselylomake. (89) Kauppias, joka osti ainoastaan yhteisön tuotannonalalta, kannatti polkumyyntitulleja markkinoiden vakauttamiseksi. (90) Tämän vuoksi voidaan alustavasti päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton todennäköiset vaikutukset etuyhteydettömiin tuojiin/kauppiaisiin eivät ole huomattavat, sillä vastalauseita ei esitetty. c) Tuotetta käyttävän tuotannonalan etu (91) Tarkasteltavana olevan tuotteen pääasiallisin käyttäjä yhteisössä on vuoria, naisten vaatteita ja sisustustavaroita tuottava tekstiiliteollisuus. Useimmat käyttäjät sijaitsevat Italiassa ja Espanjassa. (92) Kyselylomakkeet lähetettiin 40 käyttäjälle, joista seitsemän palautti kokonaan täytetyn kyselylomakkeen. Niiden kokonaisliikevaihto on noin 125 miljoonaa euroa ja tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältävien tuotteiden myynti melkein 61 miljoonaa euroa. Tämä merkitsee sitä, että 49 prosenttia niiden liikevaihdosta saadaan tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältävistä tuotteista. Filamenttilankojen ostot olivat yhteensä 2726 tonnia, joka on 9,5 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta. (93) Lisäksi useat käyttäjät lähettivät kirjeitä, joissa ne ilmaisivat huolensa mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta. (94) Tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältävien tuotteiden myynnin kannattavuus tarkastelujaksolla voittojen/tappioiden osalta ennen veroa nettomyynnistä laskettuna nousi 3,1 prosentista 5,1 prosenttiin. (95) Selluloosa-asetaatti muodostaa keskimäärin 27 prosenttia käyttäjien tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältävien tuotteiden tuotantokustannuksista, minkä vuoksi tullin käyttöönotto vaikuttaisi niiden tuotantokustannuksiin. Koska yhteisön tuotannonalalla on yhä käytettävissä olevaa kapasiteettia ja koska markkinat voivat supistua edelleen sekä koska on olemassa myös mahdollisuus suorittaa hankintoja muista maista tai yrityksistä, joihin ei sovelleta polkumyyntitullia, hintojen nousun odotetaan olevan kohtuullista tai sitä ei odoteta lainkaan tapahtuvan. (96) Melkein kaikki käyttäjät odottavat filamenttilankojen kysynnän yhteisössä laskevan tulevina vuosina, mikä johtuu Kauko-Idästä tulevasta vahvasta kilpailusta sekä lopputuotteen että vaihtoehtoisten lankojen osalta. Tämän vuoksi tarkasteltavana olevan tuotteen merkitys käyttäjille vähenee tulevaisuudessa. (97) Käyttäjien näkökannat tullien mahdollisesta käyttöönotosta erosivat paljon toisistaan. Jotkut käyttäjät korostivat sitä, että halvat raaka-aineet ovat oleellisen tärkeitä kilpailtaessa tarkasteltavana olevaa tuotetta raaka-aineena käyttävien Aasiasta peräisin olevien tuotteiden halpatuonnin kanssa. Toiset käyttäjät väittivät, että tuonti tekee markkinoista epävakaat ja sen vuoksi ne kannattivat toimenpiteiden käyttöönottoa. Käyttäjät, jotka jalostivat asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia, vastustivat toimenpiteitä ja Euroopan unionista peräisin olevia raaka-aineita jalostavat käyttäjät olivat toimenpiteiden kannalla. (98) Huomioon ottaen kyseiset eriävät mielipiteet, käyttäjän kannattavuus ja mahdollisuus siirtää hinnankorotus ainakin osittain tarkasteltavana olevaan tuotteeseen päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteillä ei ole vakavia vaikutuksia käyttäjäteollisuuteen. d) Raaka-aineiden toimittajien etu (99) Yhteisön tuotannonala sekä yksi vientiä harjoittava tuottaja ostavat tärkeimmän raaka-aineen, selluloosahiutaleet, yhteisön hankintalähteistä. Väitettiin, että liettualaisen vientiä harjoittavan tuottajan ostot loppuisivat, millä olisi huomattava vaikutus yritykseen, josta se hankkii raaka-aineensa, koska kyseisellä yrityksellä on ainoastaan vähäinen asiakaskunta. Koska kyseistä väitettä ei perusteltu, se hylättiin alustavasti. e) Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset (100) Esitettiin, että yhteisön tuotannonalalla oli markkinoiden jakoa koskeva sopimus ja siten se nosti hintoja keinotekoisesti ja että tullin käyttöönotto johtaisi italialaisen tuottajan monopoliin, sillä espanjalaisen tuottajan kapasiteetti on rajallinen. Koska kyseisiä väitteitä ei perusteltu, ne hylättiin alustavasti. f) Vaikutukset suhteisiin kolmansiin maihin (101) Väitettiin, että toimenpiteiden käyttöönotto on yhteisön edun vastaista, koska sillä on kielteinen vaikutus Liettuan ja Euroopan unionin välisiin suhteisiin. Tässä suhteessa olisi huomautettava, että yhteisön etua koskevalla tarkastelulla on tarkoitus tutkia polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisen käyttöönoton tai niiden käyttöönotosta luopumisen vaikutusta yhteisön eri taloudellisiin toimijoihin. Tämän vuoksi esiin otettu kysymys ei sisälly yhteisön etua koskevaan tarkasteluun. g) Yhteisön etua koskevat päätelmät (102) Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että pakottavia syitä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta luopumiselle ei tässä tapauksessa ole ja että toimenpiteiden toteuttaminen on yhteisön etujen mukaista. H. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET a) Vahingon korjaava taso (103) Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettuja polkumyyntimarginaaleja. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavaa tullin määrää laskettaessa katsottiin, että mitkä tahansa toimenpiteet mahdollistaisivat yhteisön tuotannonalan kattaa kustannuksensa ja saada sellaisen ennen veroja lasketun kokonaismyyntivoiton, jonka yhteisön tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin puuttuessa. (104) Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että 12 prosentin voittomarginaalia liikevaihdosta voidaan pitää sopivana määränä, jonka yhteisön tuotannonalan voidaan odottaa saavan vahingollisen polkumyynnin puuttuessa, kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan vuosina 1997-1998, eli ennen kuin Aasian kriisin vaikutukset näkyivät, saama voitto (katso johdanto-osan 80 kappale). Katsotaan, että noina vuosina yhteisön markkinoilla vallitsi tavanomainen kilpailutilanne ja edustavuus, jolloin yhteisön tuottajat kilpailivat tavanomaiseen tapaan tuonnin kanssa ja yhteisön tuotannonala saavutti vahingollisen polkumyynnin puutuessa tavanomaisen voittomarginaalin, joka tietyissä tapauksissa ylitti 12 prosentin tason. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin mukauttamalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla/voitolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. Tämän vertailun tuloksena saatu erotus ilmaistiin prosenttiosuutena cif-kokonaistuontiarvosta. (105) Tällä tavoin vahvistetut vahingon poistavat tasot ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> b) Väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet (106) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Liettuasta ja Yhdysvalloista peräisin olevassa tuonnissa olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli alemman todetun vahinkomarginaalin tasoisena, koska ne ovat polkumyyntimarginaaleja alhaisempia. (107) Ehdotettujen tullien tasot ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> (108) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavia koko maata koskevia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määriteltyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavaa tullia. (109) Kaikki näiden yritysten yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät vaatimukset (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle(4) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. I. SITOUMUKSET (110) Ainoa liettualainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ilmaisi halukkuutensa tarjota sitoumuksia. Päätettiin kuitenkin alustavasti, että koska tässä tapauksessa on kyse suuresta määrästä tuotetyyppejä, eri tuotetyyppejä on vaikea erottaa toisistaan ja kyseisten tuotetyyppien yksikköhinnat vaihtelevat suuresti, sitoumuksen valvominen olisi epäkäytännöllistä. Tämän vuoksi komissio ei katsonut, että sitoumus tarjoaisi tyydyttävän ratkaisun tätä määrittämistä varten. J. LOPPUMÄÄRÄYKSET (111) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi asetettava määräaika, jossa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja että niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tiettyjen Liettuasta ja Yhdysvalloista peräisin olevien CN-koodeihin 5403 33 10 , 5403 33 90 ja 5403 42 00 kuuluvien selluloosa-asetaattia olevien teksturoimattomien muuntokuitufilamenttilankojen tuonnissa. 2. Yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottamien tuotteiden osalta seuraava: >TAULUKON PAIKKA> 3. Ellei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden asettamista. 2 artikla 1. Rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. 2. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2002. Komission puolesta Pascal Lamy Komission jäsen (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. (2) EYVL L 257, 11.10.2000, s. 2. (3) EYVL C 364, 20.12.2001, s. 3. (4) European Commission Directorate-General Trade Directorate B Rue de la Loi / Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles/Brussel.