FI Euroopan unionin virallinen lehti L 239/24

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä maaliskuuta 2013,

valtiontuesta SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10), jonka Italia on toteuttanut vuosina 2004 ja 2009 SACE BT S.p.A:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 1501)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/525/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

(1) Komissio sai 5 päivänä kesäkuuta 2007 tehdystä ja 7 päivänä kesäkuuta 2007 rekisteröidystä kantelusta tietää, että SACE S.p.A, jäljempänä ’SACE’, oli antanut toukokuussa 2004 uudelle tytäryhtiölleen SACE BT S.p.A:lle, jäljempänä ’SACE BT’, 100 miljoonaa euroa alkupääomaa, jäljempänä ’ensimmäinen toimenpide’.

(2) Kantelun tekijä täydensi kanteluaan esittämällä 6 päivänä marraskuuta 2009 päivätyssä kirjeessään lisäväitteitä ja ilmoittamalla komissiolle uudesta toimenpiteestä eli jälleenvakuutuksesta, jonka SACE myönsi SACE BT:lle vuonna 2009, jäljempänä ’toinen toimenpide’.

(3) Alustavien tutkimustensa aikana komissio sai tietää, että SACE oli myöntänyt SACE BT:lle kaksi pääomanlisäystä 18 päivänä kesäkuuta ja 4 päivänä elokuuta 2009, jäljempänä vastaavassa järjestyksessä ’kolmas toimenpide’ ja ’neljäs toimenpide’.

(4) Komissio ilmoitti Italialle 23 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että se oli päättänyt aloittaa näiden neljän toimenpiteen suhteen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’.

(5) Komission tekemä menettelyn aloittamispäätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä.

(6) Komissio sai huomautuksia ainoastaan SACElta, joka toimitti huomautuksensa 5 päivänä toukokuuta 2011. SACE liitti huomautuksiinsa useita täydentäviä asiakirjoja ja toimitti esimerkiksi uudelleen ulkopuolisen neuvonantajansa KPMG:n avustuksella laatimansa ja hallintoneuvoston 18 päivänä toukokuuta 2004 hyväksymän lyhytaikaisiin vakuutuksiin liittyvää toimintaa koskevan liiketoimintasuunnitelman vuosille 2005–2008, jäljempänä ’alkuperäinen liiketoimintasuunnitelma’. Lisäksi SACE toimitti liitteenä 7 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyn ulkopuolisen neuvonantajan kirjeen, jossa käsitellään tarjottavia lisäpalveluita, jäljempänä ’neuvonantajan kirje’; maaliskuussa 2004 laadittuja liiketoimintasuunnitelmaa täydentäviä analyyseja, jotka koskevat kaupallisen tiedon markkinoita Italiassa, luottojen perinnän markkinoita Italiassa ja niiden tärkeimpiä toimijoita sekä luottovakuutuksien markkinoita Keski- ja Itä-Euroopassa, jäljempänä ’liiketoimintasuunnitelman täydennysosat’; 19 päivänä marraskuuta 2004 hyväksytyn vuosia 2005–2009 koskevan muutetun liiketoimintasuunnitelman, jäljempänä ’muutettu liiketoimintasuunnitelma’; otteita hallintoneuvoston 28 päivänä huhtikuuta ja 18 päivänä toukokuuta 2004 pidettyjen kokousten pöytäkirjoista; toukokuussa 2005 laaditun liiketoimintasuunnitelman, joka koskee Assicuratrice Edile S.p.A:n ostoa, jäljempänä ’Assedilen ostoa koskeva liiketoimintasuunnitelma’; 31 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyn SACE BT:n tarkistetun talousarvion sekä 4 päivänä elokuuta 2009 päivätyn SACE BT:n liiketoimintasuunnitelman vuosille 2010–2011, jäljempänä ’vuosia 2010–2011 koskeva liiketoimintasuunnitelma’.

(7) Italia toimitti vastauksensa menettelyn aloittamispäätökseen 5 päivänä toukokuuta 2011.

(8) Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä kesäkuuta 2011. Italian viranomaisten ja yrityksen edustajien kanssa pidettiin kokous 13 päivänä heinäkuuta 2011. Kokouksen jälkeen 23 päivänä kesäkuuta 2011 lähetettyä lisätietopyyntöä täydennettiin neuvotteluihin pohjautuvilla lisäkysymyksillä. Täydennetty tietoja koskeva pyyntö lähetettiin 4 päivänä elokuuta 2011. Italia toimitti vastauksensa pyyntöön 15 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Se liitti kirjeeseen useita täydentäviä asiakirjoja, kuten 17 päivänä joulukuuta 2003 päivätyn tarjouspyynnön, joka koski konsultointipalveluita liiketoimintasuunnitelman laatimiseksi vientiluottovakuutustoiminnan harjoittamiseksi teollisuusmarkkinoilla, jäljempänä ’tarjouspyyntö’, ulkopuolisen konsultin laatimia täydentäviä asiakirjoja Assicuratrice Edile S.p.A:n mahdollisesta ostosta sekä SACE BT:n hallintoneuvostolle vuoden 2005 toukokuun ja vuoden 2008 syyskuun välisenä aikana esitettyjä muistioita, jotka koskivat kansainvälisten yritysostojen ja muiden kansainvälisen laajentumisen muotojen eri mahdollisuuksia.

(9) Komissio pyysi lisätietoja 25 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä (3). Italia toimitti vastauksensa 5 päivänä maaliskuuta 2012. Se liitti vastaukseensa myös SACEn ja sen edeltäjän Ulkomaankaupan vakuutuslaitos — SACEn (l'Istituto per i servizi assicurativi del commercio estero — SACE) hallintoneuvoston kokousten pöytäkirjoja 21 päivältä marraskuuta 2003, 3 päivältä joulukuuta 2003, 10 päivältä marraskuuta 2004, 1 päivältä huhtikuuta 2008, 1 päivältä lokakuuta 2008, 28 päivältä marraskuuta 2008, 11 päivältä helmikuuta 2009, 1 päivältä huhtikuuta 2009, 26 päivältä toukokuuta 2009, 1 päivältä heinäkuuta 2009 ja 9 päivältä syyskuuta 2009. Lisäksi Italia toimitti liitteenä Assedilen ostoa koskevia asiakirjoja ja vertailun alkuperäisessä liiketoimintasuunnitelmassa ennustettujen talouden tunnuslukujen ja toteutuneiden lukujen välillä.

(10) Koska Italia keskittyi aiemmin toimittamissaan tiedoissa osoittamaan, ettei toimenpiteissä ole kyse valtiontuesta, ja toimitti vain niukasti tietoa mahdollisista sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteista, jos toimenpiteet katsottaisiin valtiontueksi, komission yksiköt pyysivät 21 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä (4) Italiaa toimittamaan lisätietoja, joilla se voisi todistaa tuen mahdollisen soveltuvuuden sisämarkkinoille.

(11) Italia toimitti 30 päivänä maaliskuuta 2012 kokoelman SACEn sisäisiä asiakirjoja, joilla se pyrki osoittamaan, että vuoden 2009 toimenpiteet (toinen, kolmas ja neljäs toimenpide) ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Asiakirjoihin kuului ennen kaikkea seuraavat asiakirjat: a) hallintoneuvoston 10 päivänä joulukuuta 2008 pidetyn kokouksen pöytäkirja ja sen liitteet, joissa käsitellään organisaatiomuutoksia, joilla pyrittiin tehostamaan riskien valvontaa; b) tiivistelmä yrityksen johdossa vuosina 2009–2012 tapahtuneista muutoksista; c) hallintoneuvoston 24 päivänä marraskuuta 2011 pidetyn kokouksen pöytäkirja ja sen liitteet, joissa käsitellään vuosia 2011–2013 koskevan liiketoimintasuunnitelman päivittämistä; d) vuoden 2011 lopun tilinpäätös.

II TOIMENPITEEN KUVAUS

II.1 SACE JA SEN OSALLISTUMINEN MARKKINARISKEIHIN (5)

(12) SACE BT:n emoyhtiö SACE on Italian valtion kokonaan omistama osakeyhtiö. SACE on Italian vientiluottolaitos. Vuoden 2004 alussa SACE muutettiin julkisesta elimestä Italian valtion kokonaan omistamaksi osakeyhtiöksi. SACE vakuuttaa valtion takaamana komission antamassa lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia koskevassa tiedonannossa (6), jäljempänä ’vientiluottovakuutuksia koskeva tiedonanto’, tarkoitettuja lyhyt- ja pitkäaikaisia muita kuin markkinariskejä.

(13) SACEen sovellettava takuu perustuu 24 päivänä toukokuuta 1977 annettuun lakiin nro 227, ja se vahvistettiin 31 päivänä maaliskuuta 1998 annetulla asetuksella nro 143 (7). Asetuksen 2 §:n 3 momentin mukaan SACEn toiminnot ja vakuutusten piiriin kuuluvat riskit sekä muun muassa niiden maantieteellisen laajuuden määrittelee talouden suunnittelusta vastaava ministeriöiden välinen komitea (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, CIPE). CIPE harkitsee joka vuosi viimeistään kesäkuun 30 päivänä talousennusteita ja tiettyihin riskeihin liittyviä rahoitustarpeita sekä määrittelee rajat valtion takaamille riskeille, erikseen sekä alle että yli 24 kuukauden takauksille.

(14) Komissio antoi vuonna 1997 vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon. Sen mukaan vientiluottovakuutuksenantajille ei voida antaa valtiontukea markkinariskeihin ja julkisten vientiluottovakuutuksenantajien on vähintäänkin pidettävä valtion lukuun ja valtion takaamana tapahtuvan markkinariskejä ja muita kuin markkinariskejä koskevan vakuutustoiminnan hallinto ja kirjanpito erillisinä osoittaakseen, että ne eivät saa valtion tukea markkinariskien vakuuttamiseen. Noudattaakseen vientiluottovakuutuksia koskevaa tiedonantoa SACEn hallintoneuvosto (consiglio di amministrazione) päätti 7 päivänä heinäkuuta 1998 pitämässään kokouksessa lopettaa 18 päivästä syyskuuta 1998 lähtien markkinariskejä koskevan toiminnan (sellaisena kuin se määriteltiin kyseisenä aikana eli unionin 15 jäsenvaltioon, jäljempänä ’EU 15 -maat’, liittyviä lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia koskevan toiminnan) ensivakuutussopimusten osalta.

(15) Vientiluottovakuutuksia koskevaa tiedonantoa muutettiin vuonna 2001 (8) muun muassa korvaamalla vuonna 1997 annetun tiedonannon liitteessä oleva jäsenvaltioiden luettelo yleisellä viittauksella Euroopan unionin jäsenvaltioihin, jotta tiedonantoa ei tarvitsisi muuttaa Euroopan unionin tulevien laajentumisten yhteydessä.

(16) Euroopan unioniin liittyi kymmenen uutta jäsenvaltiota, jäljempänä ’EU 10 -maat’, 1 päivänä toukokuuta 2004. Liittymisen myötä näitä maita koskevista lyhytaikaisista muista kuin markkinariskeistä tuli markkinariskejä. Siten vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon markkinariskejä koskevia säännöksiä alettiin soveltaa myös kyseisiin riskeihin.

(17) Syyskuun 30 päivänä 2003 annetussa asetuksessa nro 269 (muunnettu muutoksilla 24 päivänä marraskuuta 2003 annetuksi laiksi nro 326) säädetään säännöistä, jotka koskevat Ulkomaankaupan vakuutuslaitos — SACEn muuntamista julkiseksi osakeyhtiöksi (SACE SpA) 1 päivästä tammikuuta 2004 lähtien. Kyseisen asetuksen 6 §:ssä säädetään yrityksen toiminnan laajuudesta, ja siinä otetaan huomioon kyseisten markkinoiden kehitys. Erityisesti 6 §:n 12 momentissa säädetään seuraavaa: ”SACE SpA voi harjoittaa EU:n sääntöjen mukaisten markkinariskien vakuutus- ja takaustoimintaa. Toiminnan kirjanpidon on oltava erillään valtion takaaman toiminnan kirjanpidosta tai sitä varten on perustettava osakeyhtiö. Viimeksi mainitussa tilanteessa SACE SpA voi omistaa kyseisestä yhtiöstä alle 30 prosenttia [eikä tiettyjä aiemmin myönnettyjä varoja] voida käyttää yhtiön pääoman merkitsemiseen. [Markkinariskien vakuuttamista koskevassa toiminnassa] ei hyödynnetä valtion takausta”.

(18) Johdanto-osan 14–16 kappaleissa mainituista lainsäädäntökehyksen muutoksista johtuen SACE päätti perustaa SABE BT:n.

(19) Noudattaakseen unionin sääntöjä SACE päätti ottaa käyttöön markkinariskejä koskevalle toiminnalle erillisen kirjanpidon (9) ja käyttää sitä siitä päivästä, jona edellä mainituista riskeistä tuli automaattisesti markkinariskejä (1 päivä toukokuuta 2004), päivään, jona SACE BT perustettiin (27 päivä toukokuuta 2004) (ks. menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 19 kappaleen alla oleva taulukko 1). Erillisen kirjanpidon alaiseen toimintaan ei osoitettu pääomaa. Kirjanpidot pidettiin erillään Italian säännösten mukaisesti. Lain edellyttämät tilintarkastajat viittaavat erilliseen kirjanpitoon SACEn vuoden 2004 vuosikertomuksessa ja toteavat, että erillinen kirjanpito päätettiin vuoden 2004 lopussa (10).

II.2 TUENSAAJA SACE BT

(20) SACE BT perustettiin 27 päivänä toukokuuta 2004 (11), ja se sai koko osakepääomansa, 100 miljoonaa euroa, SACElta. SACEn hallintoneuvosto hyväksyi yrityksen alkuperäisen liiketoimintasuunnitelman 18 päivänä toukokuuta 2004. Lisäksi SACE teki SACE BT:lle rahastoon (niin kutsuttu fondo di organizzazione) 5,8 miljoonan euron pääomanlisäyksen (12), joka käytettiin myöhemmin tappioiden kattamiseen esimerkiksi vuosina 2004 ja 2005 (13). SACE BT sai sääntelyviranomaiselta (Instituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di intresse collettivo — ISVAP) vakuutuksenantajan toimiluvan 3 päivänä heinäkuuta 2004 ja aloitti toimintansa 15 päivänä lokakuuta 2004.

(21) Tällä hetkellä SACE BT toimii luottovakuutusalalla (54 prosenttia vakuutusmaksuista vuonna 2011), takausalalla (30 prosenttia) ja muiden omaisuusvahinkovakuutusten alalla (13 prosenttia).

(22) Luottovakuutusalalla SACE BT toimii vientiluottovakuutuksia koskevassa tiedonannossa tarkoitettujen markkinariskien lyhytaikaisten vientiluottovakuutusten parissa. Se tarjoaa myös luottovakuutuksia Italian sisäisille liiketoimille (kotimaankaupan vakuutukset). Pieni osa SACE BT:n vakuutuskannasta koostuu lyhytaikaisista muista kuin markkinariskeistä (ks. taulukko 1). Italian toimittamien tietojen mukaan kyseistä toimintaa, kuten muutakin toimintaa, harjoitetaan markkinaehtoisesti ja ilman valtion takausta. Taulukko 1 SACE BT:n luottovakuutusriskien maantieteellinen jakauma (%) 2005 (14) 2006 (14) 2007 (14) 2008 2009 2010 2011 Kotimaa, Italian sisäinen 42,5 47,5 55,4 67,3 73 76,7 77,4 Ulkomaat — markkinariskit 39,8 46,6 37,4 25,1 21 18,1 17,3 Ulkomaat — muut kuin markkinariskit 17,7 5,9 7,2 7,6 6 5,2 5,3

(23) SACE BT on kehittänyt takausliiketoimintaansa ostamalla yrityksen Assicuratrice Edile SpA, jäljempänä ’Assedile’. Vuonna 2005 SACE BT hankki yrityksestä aluksi 70 prosentin osuuden. Yritysosto aloitettiin maaliskuussa 2005. Assedile oli erikoistunut takaustoimintaan ja myönsi takuita rakentamiseen liittyville riskeille. Tammikuussa 2009 yrityksen nimeksi tuli SACE Surety. Kun SACE BT osti jäljellä olleen SACE Suretyn vähemmistöosuuden, SACE BT:stä tuli yrityksen ainoa omistaja ja SACE Surety liitettiin osaksi SACE BT:tä (15).

(24) SACE BT on SACE Servizi S.r.l:n ainoa omistaja. Yritys perustettiin tarjoamaan yritysostoihin ja taloudellisten tietojen hallintaan liittyviä palveluita. Vuonna 2011 SACE Servizi aloitti myös perintätoiminnan harjoittamisen SACE BT:n lukuun.

(25) SACE BT:n sisäisestä tarkastuksesta, riskienhallinnasta ja vaatimustenmukaisuudesta vastaavat osastot on ulkoistettu emoyhtiö SACEen (16).

(26) Toisena vuonna perustamisensa jälkeen SACE BT kirjasi pienen voiton, ja sen oman pääoman tuotto (ROE) oli 0,11 prosenttia. Vuodesta 2007 eli kolmannesta toimintavuodestaan lähtien se on kirjannut tappioita (ks. taulukko 2). Taulukko 2 SACE BT:n oman pääoman tuotto (ROE) (%) Vuosi ROE 2005 – 1,51 2006 0,11 2007 – 1,02 2008 – 38,0 2009 – 30,6 2010 – 4,4 2011 0,23 Lähde:SACE BT:n tilinpäätökset.

(27) SACE BT kirjasi tappioita etenkin vuosina 2008 (noin 29,5 miljoonaa euroa) ja 2009 (noin 34 miljoonaa euroa). Vuonna 2009 SACE BT maksoi vakuutussaatavia yhteensä 66,4 miljoonaa euroa. Määrä kasvoi vuodesta 2008 42,6 prosenttia (17). Vuonna 2009 suuret luottovakuutus- ja takausyritykset pienensivät vakuutusvolyymiaan, mutta SACE BT vakuutti liiketoimia yhteensä 20,4 miljardin euron arvosta. Määrä kasvoi 34,2 prosenttia verrattuna vuoteen 2008, jolloin vakuutettujen liiketoimien arvo oli 15,2 miljardia euroa.

(28) Yrityksen tila parani vuonna 2010, jolloin sen yhdistetty kulusuhde (18) pieneni vuoden 2009 163 prosentista 108 prosenttiin (ks. taulukko 5), ja vuonna 2011 yritys kirjasi pienen voiton (0,247 miljoonaa euroa).

II.3 KANTELU

(29) Kantelun tekijä väitti, että emoyhtiö SACEn SACE BT:lle vuonna 2004 myöntämä 100 miljoonan euron alkupääoma (ensimmäinen toimenpide) voidaan katsoa valtion myöntämäksi, markkinataloussijoittajaperiaatteen vastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi (ks. menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 29 ja 30 kappale). Lisäksi kantelun tekijä kertoi komissiolle 6 päivänä marraskuuta 2009 SACEn SACE BT:lle myöntämästä jälleenvakuutuksesta. Kantelun tekijä väitti, että jälleenvakuutus voidaan katsoa valtion myöntämäksi ja että se ei täytä markkinataloussijoittajaperiaatteen vaatimuksia ja on siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan vastainen uusi tukitoimenpide (toinen toimenpide).

(30) Kantelun tekijä ei esittänyt huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksen suhteen.

II.4 PÄÄTÖKSEN KOHTEENA OLEVIEN TOIMENPITEIDEN KUVAUS

(31) Komission 23 päivänä helmikuuta 2011 käynnistämä muodollinen tutkinta koskee seuraavia neljää SACEn SACE BT:n hyväksi toteuttamaa toimenpidettä (lisätietoja menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 33–41 kappaleessa): a) Ensimmäinen toimenpide : vuonna 2004 osakepääomana annettu 100 miljoonan euron alkupääoma ja 5,8 miljoonan euron pääomanlisäys rahastoon (niin kutsuttu fondo di organizzazione) (19); b) Toinen toimenpide : vuoden 2009 markkinariskin yksittäisylivahinkojälleenvakuutus (excess of loss) (20), joka myönnettiin 5 päivänä kesäkuuta 2009. SACE toteutti toisen toimenpiteen, kun SACE BT ei onnistunut hankkimaan koko 100:a prosenttia jälleenvakuutuksesta yksityisiltä markkinatoimijoilta. Ennen vuotta 2009 SACE BT vaikuttaa saaneen jälleenvakuutuksensa pääasiassa yksityisiltä toimijoilta. Finanssikriisin vallitessa SACE BT:llä oli kuitenkin vaikeuksia uusia jälleenvakuutussopimuksensa vuodelle 2009. Vaikka SACE BT otti yhteyttä huomattavan moneen markkinatoimijaan, se sai hankittua viideltä yksityiseltä jälleenvakuuttajalta vain 25,85 prosenttia vuoden 2009 markkinariskin yksittäisylivahinkojälleenvakuutuksesta. Sopimukset allekirjoitettiin 30 päivänä tammikuuta 2009. SACE BT otti yhteyttä myös 16 muuhun toimijaan ja tarjosi niille samoja ehtoja kuin turvan tarjonneille toimijoille, mutta ne päättivät olla osallistumatta jälleenvakuutukseen. Jälleenvakuuttajien tarjoaman turvan oli katettava vahingot 5 miljoonan euron ylittävältä osalta aina 40 miljoonaan euroon asti. Jälleenvakuutusta vuonna 2009 tarjonneet viisi yksityistä jälleenvakuuttajaa olivat Hannover Rückversicherung AG (10 prosenttia), Sirius International Insurance Corporation (7,5 prosenttia), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 prosenttia), Atradius Reinsurance Ltd (2,5 prosenttia) ja Assurisk SA (2,85 prosenttia). Emoyhtiö SACE jälleenvakuutti jäljelle jääneen osuuden eli 74,15 prosenttia 5 päivänä kesäkuuta 2009. Emoyhtiöön sovellettiin samoja etuoikeuksia, kapasiteettia ja vakuutusmaksuja koskevia ehtoja kuin viiteen yksityiseen jälleenvakuuttajaan. c) Kolmas toimenpide : pääomapohjan vahvistaminen 29 miljoonalla eurolla 18 päivänä kesäkuuta 2009 vuonna 2008 kirjattujen tappioiden kattamiseksi; d) Neljäs toimenpide : pääomapohjan vahvistaminen 41 miljoonalla eurolla 4 päivänä elokuuta 2009 (21).

(32) Edellä kuvatut neljä toimenpidettä ja SACEn ja SACE BT:n keskeisimmät päätökset ja vaiheet esitellään aikajärjestyksessä taulukossa 3. Taulukon tiedot perustuvat komissiolle toimitettuihin tietoihin ja niitä täydentäviin asiakirjoihin. Taulukosta ilmenee myös, milloin tietyt asiakirjat, joihin viitataan jäljempänä tässä päätöksessä, laadittiin tai niistä keskusteltiin. Taulukko 3 SACEn ja SACE BT:n neljä toimenpidettä sekä keskeiset päätökset ja tapahtumat aikajärjestyksessä 21.11.2003 — Ulkopuolisen konsultin, McKinseyn, tekemä tutkimus näkymistä SACEn mahdollisilla markkinoilla. 17.12.2003 — Konsulttiyrityksille lähetetty tarjouspyyntö liiketoimintasuunnitelman laatimisesta SACEn lyhytaikaisia luottovakuutuksia koskevalle toiminnalle. 1.1.2004 — Ulkomaankaupan vakuutuslaitos — SACE muutetaan julkiseksi osakeyhtiöksi (SACE SpA). Maaliskuu 2004 — KPMG toteuttaa liiketoimintasuunnitelmaa varten lisätutkimuksia, jotka koskevat Italian kaupallisen tiedon markkinoita, Italian luottojen perinnän markkinoita ja niiden keskeisiä toimijoita sekä Keski- ja Itä-Euroopan luottovakuutusmarkkinoita. 28.4.2004 — SACEn käytettävissä olevan pääoman (free capital) laskeminen. 1.5.2004 — Kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyy Euroopan unioniin. — EU 10 -maiden lyhytaikaisista muista kuin markkinariskeistä tulee markkinariskejä. 18.5.2004 — KPMG esittelee SACEn hallintoneuvostolle liiketoimintasuunnitelman, joka sisältää tärkeimmät vuosien 2005–2008 kannattavuusodotuksia tukevat seikat. — SACEn hallintoneuvosto hyväksyy SACE BT:n perustamista koskevan liiketoimintasuunnitelman vuosille 2005–2008. 27.5.2004 — SACE BT perustetaan. — SACE BT:lle myönnetään 105,8 miljoonan euron pääoma (ensimmäinen toimenpide). 3.7.2004 — Sääntelyviranomainen ISVAP myöntää SACE BT:lle toimiluvan vakuutustoimintaan. 15.10.2004 — SACE BT aloittaa toimintansa. 19.11.2004 — SACE BT:n hallintoneuvosto hyväksyy muutokset vuosia 2005–2009 koskevaan liiketoimintasuunnitelmaan. Maaliskuu 2005 — Assedilea koskeva yritysosto aloitetaan (22). 15.4.2005 — Ulkoinen konsultti KPMG esittelee Assedilen arvonmäärityksen (tätä ennen on tarkasteltu datahuonetta). — SACE BT:n hallintoneuvosto käsittelee Assedilen mahdollista ostoa. 18.4.2005 — SACE BT tekee ensimmäisen ei-sitovan tarjouksen 70 prosentin ostamisesta Assedilesta. 30.5.2005 — Ulkoinen konsultti KPMG esittelee lisäyksen Assedilen arvonmääritykseen. 30.9.2005 — SACE BT allekirjoittaa lopullisen sopimuksen 70 prosentin ostamisesta Assedilesta. 19.9.2006 — Liiketoimintasuunnitelma — SACE BT:n ja Ducroiren yhteistarjouksesta 66 prosentin ostamiseksi KUP:sta. Joulukuu 2006 — Ulkoinen konsultti toimittaa SACE BT:lle ja Ducroirelle raportin KUP:n 66 prosentin omistuksen arvonmäärityksestä. Lokakuu 2007 — SACE BT ja Ducroire ostavat yhdessä 66 prosenttia KUP:sta. 6.3.2008 — SACE BT ostaa Assedilesta jäljellä olevat 30 prosenttia. 30.1.2009 — SACE BT onnistuu hankkimaan yksityisiltä jälleenvakuuttajilta 25,85 prosenttia markkinariskien yksittäisylivahinkojälleenvakuutuksesta. 25.2.2009 — SACE BT myy KUP:n 33 prosentin omistusosuutensa SA Ducroirelle tappiollisesti. 26.5.2009 — SACEn hallintoneuvosto hyväksyy 29 miljoonan euron siirtämisen SACE BT:lle. 5.6.2009 — SACE jälleenvakuuttaa markkinariskin yksittäisylivahinkojälleenvakuutuksen jäljelle jääneen 74,15 prosentin osan (toinen toimenpide). 18.6.2009 — SACE BT:n sääntömääräinen yhtiökokous hyväksyy vuoden 2008 lopussa kirjattujen tappioiden kattamisen SACEn tekemällä 29 miljoonan euron pääomansiirrolla (kolmas toimenpide) ja 0,49 miljoonalla eurolla rahastossa (fondo di organizzazione) olevista varoista. 1.7.2009 — SACEn hallintoneuvosto hyväksyy 41 miljoonan euron pääomansiirron SACE BT:lle. 4.8.2009 — SACE BT:n sääntömääräinen yhtiökokous hyväksyy SACEn tekemän 41 miljoonan euron pääomansiirron (neljäs toimenpide). — SACE BT:n hallintoneuvosto hyväksyy vuosia 2010–2011 koskevan liiketoimintasuunnitelman. 7.12.2010 — SACE BT:n hallintoneuvosto hyväksyy vuosia 2011–2013 koskevan liiketoimintasuunnitelman. 24.11.2011 — SACE BT:n hallintoneuvoston kokous: vuosia 2011–2013 koskevan liiketoimintasuunnitelman muuttaminen. 23.2.2012 — SACE BT:n hallintoneuvoston kokous: SACE BT:n organisaatiorakenteen muuttaminen.

II.5 MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

(33) Ensimmäisen toimenpiteen osalta komissio selvensi aluksi, että alkupääoman osalta ei tarvitse tarkastella sitä, onko kyse tuesta vai ei, jos pääoma on myönnetty muille kuin markkinariskeille ja/tai jos SACE BT:lle on yksinkertaisesti siirretty pääomaa, joka oli jo aiemmin kohdennettu SACEn lyhytaikaisia vakuutuksia koskevaan toimintaan (tässä yhteydessä mukaan luetaan myös aiemmin muiksi kuin markkinariskeiksi katsotut riskit, joista tuli markkinariskejä 1 päivänä toukokuuta 2004). Komissio katsoi, ettei sillä tässä vaiheessa ollut riittävästi tietoa arvioida, täyttyivätkö ehdot vai eivät.

(34) Toiseksi komissio esitti epäilyjä siitä, toimiko Italia samoin kuin yksityinen sijoittaja olisi samassa tilanteessa toiminut. Tätä kutsutaan markkinataloussijoittajaperiaatteeksi. Jos periaatteen vaatimukset täyttyvät, toimenpiteestä ei katsota aiheutuneen etua toimenpiteen edunsaajalle. a) Ensimmäisen toimenpiteen suhteen komissio esitti sille toimitettujen tietojen perusteella epäilynsä siitä, oliko yrityksen perustamisen yhteydessä vuonna 2004 laadittu SACE BT:n odotettua kannattavuutta koskeva arvio riittävä, jotta markkinataloussijoittaja olisi sen perusteella suostunut sijoittamaan yritykseen pääomapanoksen. Komissio korostaa, että ainoassa kyseisenä ajankohtana toimitetussa liiketoimintasuunnitelmassa annettiin ennusteita ainoastaan vuosille 2005–2008. Niiden mukaan keskimääräinen oman pääoman tuotto (ROAE) olisi ollut vain 5 prosenttia vuonna 2008 (luvussa on huomioitu tasoitusvastuuta varten tehty 1,1 miljoonan euron vähennys) (23). Vaikutti siltä, ettei suunnitelmassa arvioitu tarkemmin tuoton mahdollista kasvua alkuvaiheen tappioiden kattamiseksi. Komissio ei tuolloin ollut tietoinen mahdollisten yritysostojen kannattavuusnäkymiä koskevista tutkimuksista. Italiaa pyydettiin toimittamaan lisätietoja, joista ilmenisi, että sijoitus tehtiin markkinaehtoisesti. b) Toisen toimenpiteen osalta komissio esitti epäilyjä siitä, että toisesta toimenpiteestä ei olisi koitunut SACE BT:lle etua. Komission epäily perustui Italian viranomaisten toimittamiin tietoihin, joissa kuvattiin vaikeuksia saada jälleenvakuutus yksityisiltä markkinoilta. c) Kolmannen ja neljännen toimenpiteen suhteen komissio katsoi, että ottaen huomioon yrityksen kirjaamat tappiot SACE BT ei olisi saanut hankittua kyseistä pääomaa markkinoilta.

(35) Kolmanneksi komissio katsoi, että SACEn (julkinen yritys) toteuttamat toimenpiteet vaikuttavat valtion toteuttamilta (valtion varojen käyttöä koskeva kriteeri), mutta komissio ei ottanut asiaan lopullista kantaa.

(36) Lopuksi komissio epäili, että jos toimenpiteet katsottaisiin valtiontueksi, tukea ei voitaisi pitää sisämarkkinoille soveltuvana. Tukien katsomiselle sisämarkkinoille soveltuviksi ei vaikuttaisi olevan oikeusperustaa.

III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(37) Ainoastaan SACE on toimittanut komissiolle huomautuksia.

IV HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAAN PÄÄTÖKSEEN JA ITALIAN JA SACEN LISÄHUOMAUTUKSET

IV.1 VALTIOLTA PERÄISIN OLEVAKSI KATSOMINEN

(38) Italian ja SACEn mukaan mitään neljästä SACEn toteuttamasta toimenpiteestä ei voida katsoa Italian valtion toteuttamaksi. Vastauksessaan menettelyn aloittamispäätökseen Italia lainaa laajasti asioissa Stardust Marine (24), Olympic Airways (25) ja SIC-RTP (26) annettuja tuomioita. Komission pyynnöstä Italia toimitti SACEn laatiman luettelon SACEn hallintoneuvoston jäsenistä niinä ajankohtina, jolloin SACEn hallintoneuvosto hyväksyi menettelyn kohteena olevat neljä toimenpidettä (27). SACE oli merkinnyt luetteloon kunkin hallintoneuvoston jäsenen mahdollisen aseman julkishallinnossa.

(39) Lisäksi Italia esitti ensimmäisen toimenpiteen osalta, että SACE BT:hen tehty sijoitus oli hyvin pieni SACEn kokoon nähden. Italian mukaan tämä osoittaa, ettei valtiolla ollut tarvetta osallistua niin pieneen sijoitukseen, minkä vuoksi toimenpidettä ei voida katsoa valtion toteuttamaksi.

(40) Toisen toimenpiteen osalta Italia selvensi, että CIPE ei päätä SACEn jälleenvakuutustoiminnasta (28).

IV.2 ETUA KOSKEVA ARVIOINTI: ENSIMMÄINEN TOIMENPIDE

(41) Menettelyn aloittamispäätöksen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa Italia ja SACE totesivat, että sijoitus oli markkinakäytäntöjen mukainen.

(42) Italian ja SACEn aiemmin toimittamat asiakirjat koostuivat lähinnä alkuperäisestä liiketoimintasuunnitelmasta. Italia ja SACE toimittivat niiden lisäksi täydentäviä asiakirjoja (ks. johdanto-osan 6–9 kappaleet). Vastauksena komission esittämään lisäkysymykseen Italia totesi, että ISVAP ja SACE/SACE BT eivät vuodesta 2003 lähtien olleet vaihtaneet näkemyksiä SACEn/SACE BT:n tekemistä pääomavaatimuksia ja käytettävissä olevaa pääomaa koskevista ennusteista eikä kansallinen sääntelyviranomainen ollut tehnyt asioita koskevia arviointeja (29).

(43) Ensinnäkin SACE painottaa olevansa kannattava yritys. SACE on hyvin johdettu yritys, minkä vuoksi ei ole syytä epäillä, etteikö se olisi sijoittanut SACE BT:hen tavanomaisena sijoittajana. Havainnollistaakseen väitettään SACE toimitti tietoja, joista ilmenee, että SACE oli tuottoisa vuosina 2004–2010, jolloin sen oman pääoman tuotto (ROE) oli joka vuosi yli 6 prosenttia ja sen vuosittainen osinkoprosentti vaihteli 40 ja 95 prosentin välillä. Kyseisinä vuosina maksettiin osinkoja yhteensä 2,1 miljardia euroa, ja valtio sai osakkeenomistajana takaisin osan 3,5 miljardin euron pääomasta. SACEn mukaan sen SACE BT:hen sijoittamat varat olivat peräisin SACEn käyttämättömästä ja käytettävissä olevasta vapaasta pääomasta, jota oli 28 päivänä huhtikuuta 2004 noin 250 miljoonaa euroa (30). Lisäksi SACE huomauttaa, että pääoman määrä oli mitätön verrattuna SACEn tuottamiin voittoihin (SACE BT:hen vuonna 2004 sijoitettu summa vastasi ainoastaan 1,2:ta prosenttia SACEn omasta pääomasta ja 20:tä prosenttia SACEn vuoden 2004 nettovoitosta) (31).

(44) Samassa yhteydessä Italia selvensi, että SACE ei ole valtion vastatakauksista hyötynyt osapuoli, vaan takuu oli tarkoitettu vastatakaukseksi SACEn vastapuolille. Italia korosti, että vuosina 2004–2010 vastatakausta ei vaadittu kertaakaan eikä valtio suorittanut kyseisinä vuosina SACEn hyväksi mitään maksuja (32).

(45) Toiseksi SACE huomautti, että sijoituksen tavoitteena oli monipuolistaa SACE-yhtymän vakuuttamia riskejä (maantieteellisen ja alakohtaisen kattavuuden osalta). SACE-yhtymän vakuuttamat luottoriskit rajoittuivat aiemmin muihin kuin markkinariskimaihin, ja toimintaa aiottiin laajentaa Italiaan ja markkinoista johtuviin vientiluottoriskeihin (lyhytaikaiset riskit OECD-maissa). Lisäksi liiketoiminnan alaa oli tarkoitus laajentaa myös muille osa-alueille, joilla myös kolme suurinta yksityistä markkinatoimijaa toimivat.

(46) Kolmanneksi SACE katsoi, että markkinoilla oli uudelle tulokkaalle, kuten SACE BT:lle, merkittäviä toistaiseksi hyödyntämättömiä mahdollisuuksia. Tätä seikkaa tutkittiin ennen sijoituksen tekemistä. Erityisesti Italian kotimaisilla markkinoilla luottovakuutusten penetraatioaste oli huomattavasti pienempi kuin Euroopan muilla suurilla markkinoilla. SACE BT:llä oli myös mahdollisuus toimia EU 10 -maiden markkinoilla, joilla suuret luottovakuuttajat eivät vielä toimineet. Myös ulkopuolinen konsultti analysoi markkinamahdollisuuksia hyvin tarkkaan ennen sijoituksen tekemistä.

(47) Neljänneksi SACE esitti, että SACE BT:n oman pääoman tuottoa ei voida verrata markkinoiden keskiarvoon, sillä SACE BT oli kyseisenä ajankohtana vielä aloitteleva startup-yritys, kun muut lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia tarjoavat yritykset olivat jo vakiinnuttaneet asemansa markkinoilla.

(48) Viidenneksi SACE väitti, että se perusti SACE BT:n vuonna 2004 päästäkseen lyhytaikaisten vientiluottovakuutusten markkinoille. SACEn johto odotti sijoitetun pääoman tuottavan riittävästi tuottoa kolmen pilarin strategian (33) kautta. Strategian ensimmäisen pilarin muodosti luottovakuutustoiminnan orgaaninen kasvu (toiminta oli startup-luonteista, ja sitä koskeva alkuperäinen liiketoimintasuunnitelma sisälsi neljän vuoden ennusteen). Toinen pilari koostui Italiassa harjoitettavista luottovakuutustoiminnan aputoiminnoista (muut vakuutukset tai palvelut), joihin saattoi mahdollisesti liittyä yritysostoja (liiketoiminnan osa-alueiden monipuolistaminen). Kolmas pilari koostui toiminnan alueellisesta laajentamisesta ostamalla ulkomailla toimivia yrityksiä (maantieteellinen hajauttaminen).

(49) SACEn mukaan ulkopuolisen konsultin analyysi tuki strategian perusteita (34).

(50) SACEn mukaan pitäisi olla selvää, ettei vuonna 2004 tarkennetuissa talous- ja rahoitusennusteissa olisi voitu ottaa huomioon tai ennakoida seuraavina vuosina tehtyjen yritysostojen vaikutuksia (35). Toisin sanoen ennusteet perustuivat ainoastaan SACE BT:n Italian luottovakuutusmarkkinoilla saavuttamaan orgaaniseen kasvuun (johdanto-osan 48 kappaleessa mainittu ensimmäinen pilari) (36).

(51) Koska yritys oli startup-yritys, emoyhtiö päätti sijoittaa alkuvaiheessa kerralla enemmän pääomaa. Italian mukaan toimintatapa on verrannollinen pääomasijoitusrahastojen toimintaan, sillä nekin sijoittavat ennakolta rahaa käytettäväksi mahdollisiin liiketoimiin, joiden on kuitenkin perustuttava riippumattomiin arviointeihin ja ennalta määriteltyyn strategiaan (37).

(52) Italia myös totesi, että vaikka alkuperäisessä liiketoimintasuunnitelmassa käsiteltiinkin ainoastaan liiketoiminnan ensimmäisen pilarin kannattavuutta, myös kahdesta muusta pilarista oli puhuttu ja niitä oli tuolloin harkittu. Kaksi muuta pilaria mainittiin jo 17 päivänä joulukuuta 2003 päivätyssä tarjouspyynnössä, jossa konsulttiyritykseltä pyydettiin tarjousta liiketoimintasuunnitelman laatimisesta SACEn lyhytaikaisia vakuutuksia koskevalle toiminnalle (38). Ulkopuoliselle konsultille lähettämässään tarjouspyynnössä SACE pyysi erityisesti esittelyä rajallisesta määrästä skenaarioita (enintään kahdesta), jotka kuvaisivat SACEn orgaanista kasvua sen omien resurssien ja varojen avulla ja yhteistyötä muiden toimijoiden kanssa. Yhteistyö olisi voinut koskea niin italialaisia kuin ulkomaisia kumppaneita ja käsittää monia eri muotoja, kuten yhteistyö jonkin suuren markkinatoimijan kanssa, yhteistyö toissijaisen toimijan kanssa (esimerkiksi CESCE Espanjassa tai OND Belgiassa) tai yhteistyö jollakin muulla markkinasegmentillä tai rahoitusalan osa-alueella toimivan italialaisen toimijan kanssa.

(53) Mahdollisista suhteista kolmansiin osapuoliin konsulttia pyydettiin korostamaan etuja, joita voitaisiin mahdollisesti saavuttaa yhteisen tekniikan ja asiantuntemuksen, mittakaavaetujen, erikoistumisen sekä tuotantoketjun alku- ja loppupään toimintojen yhdistämisen avulla.

(54) SACE väitti, että hallintoneuvosto alkoi keskustella kyseisistä mahdollisuuksista SACE BT:n perustamisen aikoihin. Tueksi väitteelleen SACE toimitti OND:n (Belgia) ja CESCEn (Espanja) kanssa tehtävästä yhteistyöstä alustavan luonnoksen, joka on laadittu 5 päivänä maaliskuuta 2004 eli ennen ensimmäisen toimenpiteen toteuttamista (39).

(55) Luodakseen perustan toiminnan myöhemmälle laajentamiselle muille markkinoille ja muihin liiketoiminnan osa-alueisiin konsulttiyritys toimitti SACElle maaliskuussa 2004 yksityiskohtaisen analyysin markkinatoimijoista, jotka toimivat Italiassa muilla liiketoiminnan osa-alueilla (kaupalliseen tietoon liittyvät palvelut ja luottojen takaisinperintä) ja Keski- ja Itä-Euroopassa luottovakuutusalalla (40). Lisäksi analyysiin sisältyi myös vertailuanalyyseja (pääasiassa suurten markkinatoimijoiden) markkinakäytännöistä hintojen (esimerkiksi kaupallisten tietojen tuottamisen tai luottojen perintäpalvelujen hintoja) ja liiketoimien ajoituksen suhteen, useita analyyseja kaupallisten tietojen alalla hiljattain tehdyistä yritysostoista sekä vertailuanalyyseja liiketoimintaratkaisujen parhaista käytännöistä. Parhaiksi käytännöiksi valittiin omassa markkinasegmentissään johtavat ratkaisut.

(56) Italia muistutti, että yritysostostrategiaa alettiin toteuttaa alle vuoden kuluessa siitä, kun SACE BT aloitti toimintansa (SACE BT:n ensimmäinen, ei-sitova tarjous 70 prosentin ostamisesta Assedilesta tehtiin 18 päivänä huhtikuuta 2005, ja koko prosessi aloitettiin maaliskuussa 2005 eli viisi kuukautta SACE BT:n toiminnan käynnistymisen jälkeen). Italia toimitti komissiolle myös useita SACE BT:n hallintoneuvostolle vuosina 2006–2008 esitettyjä tiedonantoja tulevista yritysostomahdollisuuksista (41) (kaikkien tueksi oli esitetty esimerkiksi ulkopuolisten neuvonantajien arvonmäärityksiä ja due diligence -tarkastuksia, mutta useita niistä jätettiin kuitenkin toteuttamatta eri syistä).

Talousennusteet

(57) Konsulttipalveluita koskevassa tarjouspyynnössään SACE pyysi talousennusteita kolmeksi vuodeksi eteenpäin eli vuosiksi 2005–2007. SACE pyysi, että suunnitelmissa muun muassa määritettäisiin lyhytaikaisia vakuutuksia koskevan liiketoiminnan kehittämisessä tarvittavien taloudellisten resurssien (eli pääomittamisen) suuruus ja toiminnan odotettu kannattavuus (eli sijoitetun pääoman tuotto) (42).

(58) SACE väitti, että koska yritysostomahdollisuudet eivät vielä olleet selvillä eikä niihin liittyvät arvonmääritykset vielä käytettävissä, alkuperäinen liiketoimintasuunnitelma perustui varovaisesti ainoastaan liiketoiminnan ensimmäiseen pilariin (luottovakuutustoiminnan orgaaniseen kasvuun). Vaikkakin ennustetut kannattavuusluvut olivat maltillisia, koska niissä ei huomioitu yritysostostrategiaa, ennusteen mukaan yritys olisi silti kannattava vuodesta 2007 alkaen (kolmas kokonainen toimintavuosi) (43) tai vuodesta 2006 alkaen (toinen kokonainen toimintavuosi), jos emoyhtiö SACEn kanssa saavutettavat synergiaedut otetaan huomioon.

(59) Marraskuussa 2004, vain kuukauden SACE BT:n liiketoiminnan käynnistymisen jälkeen, hallintoneuvosto (44) käsitteli liiketoimintasuunnitelman muuttamista vuosien 2005–2009 (45) osalta, jäljempänä ’muutettu liiketoimintasuunnitelma’. Muutettu liiketoimintasuunnitelma sisälsi analyysin SACE BT:n toiminnoista sen aloittaessa liiketoimintansa, uusia oletuksia sen kehityksestä, taloutta ja rahoitusta koskevia simulaatioita ja kehitysskenaarioita. Liitteenä olleessa hallintoneuvostolle osoitetussa muistiossa täsmennetään selkeästi liiketoiminnan laajentamista takausmarkkinoille ja muita ulkoisen kasvun mahdollisuuksia koskevan kehitysskenaarion rajaamista aloihin, joilla olisi mahdollista saavuttaa synergiaetuja SACE BT:n toiminnan kanssa, jotta koko SACE BT:hen sijoitetun pääoman tuotto olisi markkinavertailuanalyysien mukainen.

(60) Muutetussa liiketoimintasuunnitelmassa mainittiin selvästi liiketoiminnan tulevan kehityksen pilarit: luottovakuutustoiminnan orgaaninen kasvu (ensimmäinen pilari, ks. johdanto-osan 48 kappale), laajentuminen liiketoiminnan muille osa-alueille Italiassa (toinen pilari, ks. johdanto-osan 48 kappale) ja ulkoinen kasvu, jonka kohdalla oli maininta ”kehitetään myöhemmin” (toinen ja kolmas pilari riippuen kohdeyrityksen toiminnasta, ks. johdanto-osan 48 kappale). Ensimmäistä pilaria varten arvioitiin tarvittavan 40,3 miljoonan euron pääoma. Toisen pilarin osalta vain orgaanista laajentumista takaustoimintaan (cauzioni) täsmennettiin tarkemmin. Sen osalta esitettiin erilliset talousennusteet ja pääomaksi arvioitiin 3,7 miljoonaa euroa.

(61) Lisäksi suunnitelmaan lisättiin yksityiskohtaisempi analyysi luottovakuutus- ja takaustoimintaan kohdistettavan pääoman odotetusta kannattavuudesta: kahteen ensimmäiseen tuotteeseen (luottovakuutukset ja takaukset) tarvittavan 44 miljoonan euron pääoman keskimääräisen oman pääoman tuoton (ROAE) arvioitiin olevan 12,5 prosenttia (yksinomaan luottovakuutustoimintaan tarvittavan 40,3 miljoonan euron pääoman osalta vastaavaksi luvuksi arvioitiin 12,1 prosenttia) (46). Asiakirjassa todettiin, että analyysi on alustava ja että sitä laajennettaisiin valmisteltaessa sääntelytarkoituksia varten uudelleen laadittavaa liiketoimintasuunnitelmaa (joka oli odotettavissa vuoden 2005 helmikuussa/maaliskuussa).

(62) Muutetun liiketoimintasuunnitelman mukaan odotettu voitto oli vuonna 2008 4,8 miljoonaa euroa. Arvioidun keskimääräisen oman pääoman tuoton ennustettiin saavuttavan 4,4 prosenttia vuonna 2009.

(63) Lisäksi Italia toimitti 15 päivänä syyskuuta 2011 ja 5 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyissä huomautuksissaan SACEn laskelman ennakkoarvioon perustuvasta (ex ante) laskennallisesta kannattavuudesta, jossa huomioidaan KUP:n ja Assedilen ostoilla saavutettavat synergiaedut (ks. taulukko 4). Analyysiä laatiessaan Italia huomioi etukäteen tehdyt arvonmääritykset, jotka oli käytettävissä eri aikoina eli silloin, kun alkuperäistä liiketoimintasuunnitelmaa laadittiin, kun harkittiin ja arvioitiin 70 prosentin ostamista Asssedilesta ja kun harkittiin ja arvioitiin 100 prosentin omistuksen hankkimista Assedilesta ja 33 prosentin omistuksen hankkimista KUP:sta. Yritysostoista odotetut synergiaedut esitetään erikseen taulukon lopussa. Analyysissä ei huomioida alulle pantuja ja arvioituja mutta toteuttamatta jääneitä yritysostoja. Ylimääräinen pääoma, jota ei tarvittu johdanto-osan 56 kappaleessa mainittuihin yritysostoihin, on kohdennettu ostojen tunnistamista ja arvioimista edeltäneen tilanteen mukaisesti erilliseen luottovakuutusliiketoimintaan (ensimmäinen pilari). Taulukko 4 SACEn laskelma ennakkoarvioon perustuvasta (ex ante) laskennallisesta kannattavuudesta Viitevuosi Pääoma (miljoonaa euroa) Viitevuoden odotettu voitto verojen jälkeen (miljoonaa euroa) ROE Tilanne 18 päivänä toukokuuta 2004 Toukokuussa 2004 laaditun alkuperäisen liiketoimintasuunnitelman mukainen erillinen luottovakuutustoiminta 2008 105 3,7 3,5 % 105 3,7 3,5 % (47) Ennakkoarvioon perustuva laskennallinen kannattavuus Assedilen 70 prosentin ostamisen jälkeen Assedilen osto (48) 2009 27 2,7 10,2 % Erillinen toiminta Assedilen oston jälkeen 2008 78 3,7 4,7 % 105 6,4 6,1 % Ennakkoarvioon perustuva laskennallinen kannattavuus Assedilen 100 prosentin ja KUP:n 33 prosentin ostamisen jälkeen Assedilen osto (70 % + 30 %) 2009 41,7 3,9 9,4 % KUP:n osto (33 %) (49) 2011 13,3 1,2 8,7 % Erillinen toiminta Assedilen ja KUP:n oston jälkeen 2008 50 3,7 7,4 % 105 8,8 8,3 Ennakkoarvioon perustuva laskennallinen kannattavuus yritysostojen ja synergiaeduista saatujen tulojen jälkeen Synergiaedut SACE BT/SACE 1,9 Synergiaedut SACE BT/Assedile 0,6 105 11,3 10,8 % (47)

(64) Yksityisen sijoittajan vastaavalta sijoitukselta vaatiman tuottoprosentin (tuottovaatimuksen) osalta Italia moitti kantelun tekijän esittämää oman pääoman tuottoprosenttia (11,5 prosenttia). Italian mukaan oman pääoman tuoton laskemisessa käytetty yritysotanta ei ollut edustava eikä ajanjakso riittävä. SACEn mukaan luottovakuutustoiminnasta Italiassa saatava riittävä tuottoprosentti olisi määritettävä Italiassa toimivien yritysten eli Coface Italyn (Viscontea Coface) ja Euler Hermes SIAC:n vuosien 1998–2003 keskimääräisen kannattavuuden perusteella. Tällöin tuottoprosentti olisi painottamattomien keskiarvojen perusteella 10,25 prosenttia. SACE selvensi, että Atradius (Italia) jätettiin laskelmien ulkopuolelle, koska tarkasteltuna ajanjaksona sen volatiliteetti olisi vaikuttanut tuloksiin niin huomattavasti, että tulosten vertailuarvo olisi ollut negatiivinen (– 2,4 prosenttia yksinkertaisilla painottamattomilla keskiarvoilla laskettuna) (50).

(65) Italia kuitenkin kannatti sitä, että tuottovaatimus perustuu painotettuun keskiarvoon. Italian huomautuksissa SACE laski Coface Italyn ja Euler Hermes SIAC:n vuosien 1998–2003 oman pääoman tuottoasteen painotetun keskiarvon painottamalla niiden kyseisen ajanjakson oman pääoman tuoton keskiarvoja niiden luottovakuutustoiminnan samojen vuosien bruttovakuutusmaksutulojen prosenttiosuudella. Tällä tavalla laskettuna tuottoprosentti olisi 8,7 prosenttia.

(66) Italian mukaan ero painottamattomien ja painotettujen keskiarvojen avulla laskettujen arvioitujen tuottoprosenttien eli 10,25 prosentin ja 8,7 prosentin välillä ei olisi niin merkittävä, että se vaikuttaisi sijoittajan keskipitkän ja pitkän aikahorisontin päätöksiin. Tästä huolimatta Italia katsoi edellä mainitun mukaisesti, että painotettujen keskiarvojen avulla laskettu oman pääoman tuottoprosentti soveltuisi arviointiin paremmin seuraavien kahden syyn vuoksi (51): a) Painotettu keskiarvo on painottamatonta keskiarvoa parempi laskentatapa, koska se kuvastaa paremmin tuottovaatimusta sektorilla, jolla kahden toimijan tuotot ja liikevaihdot ovat keskenään hyvin erilaiset ja vaihtelevat merkittävästi vuodesta toiseen (52); b) Italia käytti painotuksen perusteena luottovakuutustoiminnan bruttovakuutusmaksutuloja. Otantaa verrattiin vastaperustetun SACE BT:n vuoden 2004 toimintaan, joten Italia pyrki siihen, että ne olisivat keskenään yhtenäiset (SACE BT aloitti toimintansa luottovakuutustoiminnalla ja vasta myöhemmin laajensi sitä muihin toimintoihin). Takausvakuutustoimintaa (ramo cauzioni) ei huomioitu laskelmissa, sillä sen toimintatapa on luonteeltaan erilainen kuin luottovakuutustoiminnan. Ainoastaan Coface toimi vuonna 2004 takausalalla (53).

(67) Italia totesi myös, että jos laskelmat perustuvat kaikkiin vakuutusmaksuihin (eli niissä ei huomioida ainoastaan luottovakuutusmaksuja, kuten edellä on esitetty), tuottovaatimus olisi 9,5 prosenttia.

IV.3 ETUA KOSKEVA ARVIOINTI: TOINEN TOIMENPIDE

(68) SACE väittää, että toimenpide perustui voittoa koskeviin näkökohtiin ja vastasi siten markkinakäytäntöjen mukaista jälleenvakuutustoimintaa. SACE korostaa, että SACEn SACE BT:lle vuonna 2009 antaman jälleenvakuutuksen pääehdot olivat samat kuin yksityisten jälleenvakuuttajien muutamia kuukausia aiemmin hyväksymät ehdot (ks. johdanto-osan 31 kappale). Jälkikäteen voidaan todeta, että vakuutuksesta hyötyi ainoastaan emoyhtiö SACE, joka sai vakuutusmaksutuloja 1,56 miljoonaa euroa (54), sillä SACE BT ei hyödyntänyt jälleenvakuutuksen korvausta etukäteen määritetyn summan ylittävälle vahingolle.

(69) Lisäksi Italia väittää, että vuonna 2009 Solvenssi II -direktiiviä koskevan ehdotuksen (teknisiä eritelmiä koskeva QIS4:n) mukaisesti laskettujen pääomavaatimusten (requisito patrimoniale) tasolla toinen toimenpide ei pienentänyt SACE BT:tä koskevia pääomavaatimuksia. Ylivahinkovakuutussuojasta ei aiheutunut mitään hyötyä, sillä sitä ei SACE BT:n käyttämässä standardikaavassa katsota keinoksi määrittää pääomavaatimusten määrää. Pääoman käyttöön (assorbimento di capitale) kohdistuvan vaikutuksen osalta Italia selitti, että määritelmällisesti kaikki jälleenvakuutuksen muodot, myös yksittäisylivahinkojälleenvakuutus, vaikuttavat pääoman määrään (55). Komissio pyysi Italiaa 4 päivänä tammikuuta 2012 nimenomaisesti toimittamaan tiedon SACE BT:n pääomavaatimusten supistumisesta vuonna 2009 SACEn kanssa sovitun yksittäisylivahinkojälleenvakuutuksen jälkeen. Italia ei toimittanut pyydettyjä tietoja vaan toisti näkemyksensä, ettei yksittäisylivahinkojälleenvakuutus supista valvontaan liittyviä pääomavaatimuksia (requisiti patrimoniali di vigilanza) (56).

(70) SACE kuitenkin huomautti (57), että yksi jälleenvakuutuksen päätarkoituksista on parantaa jälleenvakuutuksenottajan kapasiteettia tehdä uusia sopimuksia.

(71) Vientiluottovakuutuksia koskevassa tiedonannossa tarkoitetun poikkeuslausekkeen (58) soveltamisen osalta Italia huomautti, ettei se katsonut sopivaksi myöntää julkista tukea kyseiselle sektorille ja päätti olla soveltamatta poikkeuslauseketta (59). SACE ei katsonut tarpeelliseksi toimittaa komission pyytämiä tietoja, joilla olisi voitu todistaa, ettei viejille ollut markkinoilla saatavilla vakuutusturvaa (60).

IV.4 ETUA KOSKEVA ARVIOINTI: KOLMAS JA NELJÄS TOIMENPIDE

(72) SACE väittää, että se pyrki kolmannella ja neljännellä toimenpiteellä saattamaan SACE BT:n taloudelliseen tasapainoon ja varmistamaan yrityksen vakavaraisuuden lainsäädäntökehyksen asettamien rajoitteiden mukaisesti. Kun SACE BT:n vakavaraisuus olisi varmistettu, yritys olisi voinut saavuttaa riittävän kannattavuustason (61). Lisäksi SACE korostaa, että monet SACE BT:n yksityiset italialaiset kilpailijat kirjasivat myös tappiota vuosina 2008 ja 2009. Tappioiden vuoksi niiden osakkeenomistajat ryhtyivät toimiin ja toteuttivat merkittäviä pääomanlisäyksiä (kansainvälisesti myös Natixis pääomitti Cofacea kahdesti, vuonna 2009 ja vuoden 2010 alussa, kun Coface kirjasi 163 miljoonan euron tappiot vuonna 2009).

(73) SACE toteaa myös, että vaikka Finanssikriisi on vaikuttanut käytännössä kaikkiin markkinatoimijoihin, kriisi on vaikuttanut erityisen voimakkaasti SACE BT:hen. SACEn mukaan SACE BT on tässä suhteessa edelleen startup-vaiheessa. Sen vuoksi SACE BT ei voinut hyödyntää tasoitusvastuuta (riserva di perequazione) (62) selviytyäkseen talouteen ja rahoitukseen liittyvistä ennakoimattomista menoista, sillä tasoitusvastuuta ei ollut vielä muodostettu. Kaikki SACE BT:n tärkeimmät kilpailijat, Coface mukaan lukien, ovat hyötyneet tasoitusvastuusta vallitsevan Finanssikriisin aikana.

(74) Aloittamispäätöksessä komissio pyysi arvioimaan kustannukset, jotka SACElle aiheutuisivat, jos se myisi SACE BT:n tai asettaisi sen selvitystilaan. Vastauksena komission pyyntöön SACE huomautti, että SACE BT:n selvitystilamenettely on puhtaasti teoreettinen vaihtoehto, jota ei voida toteuttaa tällä hetkellä. Tärkeimmät syyt, joihin SACE viittaa, ovat seuraavat: i) SACElle ei osakkeenomistajana olisi ollut selvitystilasta välitöntä hyötyä, sillä menettely olisi tehnyt negatiiviset tulokset vallinneissa erityisen vaikeissa markkinaolosuhteissa pysyviksi, ja siitä olisi ollut SACEn maineen kannalta merkittävää haittaa; ii) kyseinen toimenpide olisi voitu tulkita markkinoilla SACEn likviditeettikriisiksi; iii) myyntihinta ei todennäköisesti olisi ollut riittävä (63). Vastauksessaan komission erilliseen kysymykseen SACEn SACE BT:hen liittyvistä vastuista ennen toisen, kolmannen ja neljännen toimenpiteen toteuttamista, Italia totesi, että jos SACE BT:n toiminta olisi päätetty ja sen omaisuus muutettu rahaksi vuonna 2009, olisi SACE teoriassa saattanut olla vaarassa menettää yhteensä 2,09 miljoonan euron edestä saatavia. Italia osoitti, että SACEa koskevien varojen ja velkojen nettosaldo vuonna 2008 oli 8,43 miljoonaa euroa (64) eli positiivinen, mikä tarkoittaa, että nettomääräisesti SACE olisi ollut velkaa SACE BT:lle.

(75) SACE totesi, että markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisessa on otettava huomioon myös lainsäädännölliset rajoitteet. […] (65) SACE väittää myös, että sijoittajat eivät keskity ainoastaan sijoituksen kannattavuuteen vaan myös muihin seikkoihin, kuten konsernin julkisuuskuvaan tai sen liiketoiminnan uudelleen suuntaamiseen (66).

(76) Italia totesi, että 70 miljoonan euron summa (kolmas ja neljäs toimenpide) oli osa riskinhallintaosaston (67) toukokuussa 2009 havaitsemia pääomatarpeita, joita tulevien Solvenssi II -vaatimusten täyttäminen edellytti (68) (69). Simulaatio perustui vuoden 2009 tarkistettuun talousarvioon.

(77) SACEn mukaan päätökset SACE BT:n pääomapohjan vahvistamisesta tehtiin ottaen huomioon odotettu kannattavuuden palautuminen. SACE BT:n odotettiin saavuttavan kannattavuusrajan vuonna 2011 (70).

(78) Italian mukaan SACE BT:ssä toteutettiin vuodesta 2009 lähtien merkittäviä muutoksia organisaatiossa, johdossa ja liiketoimintaprosesseissa. Muutosten ansiosta yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautui ja yritys oli jälleen voitollinen vuonna 2011 eli aiemmin kuin vuosien 2011–2013 liiketoimintasuunnitelmassa ennustettiin. Muuttuvan talous- ja markkinatilanteen vuoksi SACE BT:n vuosien 2011–2013 liiketoimintasuunnitelmaa päivitettiin vallitsevan kriisin huomioimiseksi ja useiden kannattavuutta parantavien hankkeiden vahvistamiseksi (ks. taulukko 5). SACE BT:n hallintoneuvosto hyväksyi vuosia 2011–2013 koskevan muutetun liiketoimintasuunnitelman 24 päivänä marraskuuta 2011. Marraskuun 24 päivänä 2011 (eli kaksi vuotta pääomanlisäysten jälkeen) pidetyn hallintoneuvoston kokouksen pöytäkirjassa viitataan tavoitteeseen parantaa (oman pääoman tuotolla mitattua) kannattavuutta asteittain, jotta yritys saavuttaisi sektorin keskitason. Taulukko 5 SACE BT:n vuosien 2010–2011 liiketoimintasuunnitelmassa ja vuosien 2011–2013 muutetussa liiketoimintasuunnitelmassa esitetyt talouden tunnusluvut Toteutunut Hallintoneuvoston 4.8.2009 hyväksymän vuosia 2010–2011 koskevan liiketoimintasuunnitelman ennuste (72) Hallintoneuvoston 24.11.20011 hyväksymän vuosia 2011–2013 koskevan muutetun liiketoimintasuunnitelman ennuste (73) Miljoonaa euroa 2008 (71) 2009 2010 Tarkistettu talousarvio 2009 Liiketoimintasuunnitelma 2010 Liiketoimintasuunnitelma 2011 2011 Ennuste 2012 Ennuste 2013 Ennuste Bruttovakuutusmaksutulot (74) – 99,7 95,2 94,6 (…) (…) (…) (…) (…) (…) SACElle aiheutuneet vakuutustekniset kulut (sinistri di competenza) – 70,6 – 104,9 – 59,8 (…) (…) (…) (…) (…) (…) Yleiskulut – 36,1 – 38,2 – 37,3 (…) (…) (…) (…) (…) (…) Tekniset kulut ennen jälleenvakuutusta – 63,0 – 60,0 18,2 (…) (…) (…) (…) (…) (…) Tekniset kulut jälleenvakuutuksen jälkeen – 39,3 – 56,4 5,0 (…) (…) (…) (…) (…) (…) Tulos ennen veroja – 39,5 – 47,3 – 4,8 (…) (…) (…) (…) (…) (…) Tulos – 29,5 – 34,1 – 4,8 [≤ 0] [≤ 0] [≤ 0] (…) (…) (…) ROE ennen veroja (%) (75) — – 41,7 % – 4,4 % — — — (…) (…) (…) ROE verojen jälkeen (%) (76) – 38,0 % – 30,6 % – 4,4 % — — — (…) (…) (…) Vahinkosuhde (%) 131,0 % 119 % 67 % (…) (…) (…) (…) (…) (…) Liikekulusuhde (%) 44,6 % 43 % 41 % (…) (…) (…) (…) (…) (…) Yhdistetty kulusuhde (%) 175,6 % 163 % 108 % (…) (…) (…) (…) (…) (…)

(79) Viimeisissä, 30 päivänä maaliskuuta 2012 toimittamissaan huomautuksissa, Italia toisti, että toimenpiteitä ei voida katsoa valtion toteuttamiksi ja että ne ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia. Ensinnä Italia selitti, että toimenpiteet olivat konsernin sisäisiä päätöksiä, joilla pyrittiin varjelemaan konsernin mainetta. Toiseksi Italia väitti, että SACE toimii markkinatoimijan tavoin ja sijoittaa varojansa harjoittamansa liiketoiminnan kehittämiseen turvautumatta minkäänlaiseen julkiseen tukeen. Kriisin aikana emoyhtiö SACE pysyi kannattavana ja jakoi osinkoja valtiolle. Tämän vuoksi Italia huomautti, ettei SACE milloinkaan katsonut tarpeelliseksi laatia komissiolle toimitettavaa rakenneuudistussuunnitelmaa, jota edellytetään komission tiedonannossa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella, jäljempänä ’rakenneuudistustiedonanto’ (77). Myöskään kansallinen valvontaviranomainen ISVAP ei vastustanut toimenpiteitä tai edellyttänyt erityisiä menettelyjä SACE BT:n pääomapohjan vahvistamisen jälkeen. Lopuksi Italia muistutti arviostaan, että SACE BT:lle olisi ollut kyseisenä ajankohtana hyvin vaikea löytää ostajaa.

(80) Italian mukaan SACE BT:n vaikeudet eivät johtuneet yrityksen sisäisistä prosesseista, kysynnän muutoksesta tai muista tekijöistä, jotka olisivat edellyttäneet liiketoimintamallin perusteellista uudelleenarviointia ja siitä seuraavaa rakenneuudistusta, vaan kriisin vuoksi merkittävästi lisääntyneestä korvausvaatimusten määrästä. Italia huomauttaa, että tilanteen vuoksi SACE päätti antaa lisäpääoman ja toteuttaa tarvittavat organisaatiota ja johtoa koskevat muutokset toimien täysin itsenäisesti ja markkinatoimijan näkökulman mukaisesti.

IV.5 TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

(81) Italia ja SACE keskittyivät menettelyn aloittamispäätöstä koskevissa huomautuksissaan enimmäkseen todistamaan, että toimenpiteet noudattavat markkinataloussijoittajaperiaatetta, että niitä ei voida katsoa valtion toteuttamiksi ja että niissä ei siten ole kyse valtiontuesta. Siltä varalta, että komissio kuitenkin katsoisi toimenpiteiden olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, SACE huomautti, että toimenpiteet olisi katsottava sisämarkkinoille soveltuviksi (78). Toisen toimenpiteen osalta SACE katsoo, että komission esittämät epäilyt toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille perustuvat pelkkään spekulointiin (79). Kolmannen ja neljännen toimenpiteen osalta SACE toisti näkemyksensä, että ne voitaisiin joka tapauksessa katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla ja niiden tiedonantojen perusteella, joihin komissio on viitannut (80).

V TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

V.1 SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

(82) On tarkasteltava, ovatko II.4 jaksossa kuvatut neljä toimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jollei toisin määrätä.

(83) Toimenpiteen katsominen valtiontueksi edellyttää siis, että seuraavat ehdot täyttyvät: toimenpiteen on oltava valtion toteuttama ja jäsenvaltion rahoittama tai jäsenvaltion varoista myönnetty, siitä on koiduttava valikoivaa etua, joka suosii jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ja sen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja voitava mahdollisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(84) Edellä mainitut edellytykset ovat kumulatiivisia eli niiden kaikkien on täytyttävä, jotta toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi. Arvioitavaa toimenpidettä ei sen vuoksi voida katsoa valtiontueksi, jos jokin edellytyksistä ei täyty.

(85) Aloittamispäätöksen johdanto-osan 61 kappaleessa komissio toteaa, että valtiontueksi ei katsota sitä osaa toimenpiteistä, joka vastaa jompaakumpaa seuraavista ehdoista: a) pääoma/jälleenvakuutus, josta on hyötyä muiden kuin markkinariskien kannalta (eikä markkinariskien kannalta) (ensimmäinen poissulkemisperuste), sillä kyseisille riskeille ei ole markkinoita eikä valtiontuki siten vääristäisi vakuutusyhtiöiden välistä kilpailua, joten valtiontuen olemassaolon mahdollisuus voitaisiin sulkea pois; ja b) SACE BT:lle annetun sellaisen pääoman määrä, joka oli jo implisiittisesti kohdistettu markkinariskeihin (ja sellaisiksi muuttuneisiin riskeihin) SACEssa (Jos SACE BT:lle olisi siirretty pääomaa yhdessä sellaisten toimintojen kanssa, joita pääomalla tuettiin jo SACEssa, olisi kyse ollut saman toiminnan jatkamisesta samalla pääomalla eri oikeudellisessa muodossa. Pääoman siirtämisestä ei siten olisi koitunut etua kyseisille toimille ja mahdollisuus valtiontuen olemassaolosta voitaisiin sulkea pois.) (toinen poissulkemisperuste).

(86) Toisen poissulkemisperusteen osalta SACE vahvisti, ettei pääomaa ollut kohdistettu EU 10 -maiden muihin kuin markkinariskeihin, jotka muuttuivat markkinariskeiksi ennen SACE BT:n perustamista (81). Tämä on yhdenmukainen sen Italian toistuvasti esittämän perustelun kanssa, että yritys oli startup-yritys (ks. myös johdanto-osan 96–100 kappaleet.

(87) Ensimmäisen poissulkemisperusteen osalta komissio pyysi SACEa esittämään, miten markkinariskit ja muut kuin markkinariskit jakautuivat (82). SACE vastasi komission pyyntöön, että SACE BT:n muihin kuin markkinariskeihin liittyvän toiminnan määrä on suhteessa hyvin pieni (83). Italia huomautti lisäksi, että SACE BT hallinnoi muita kuin markkinariskejä markkinaehtoisesti ilman valtion takausta ja että CIPEn joka vuosi alle 24 kuukauden muille kuin markkinariskeille määrittämä kynnysarvo ei koske niitä (84).

(88) Komissio huomauttaa, että vientiluottovakuutuksia koskevassa tiedonannossa todetaan, että jos jäsenvaltiot haluavat tukea muita kuin markkinariskejä, niiden on pidettävä kyseisen toiminnan kirjanpito erillisenä varmistaakseen, ettei tukea käytetä markkinariskien vakuuttamiseen. Käsiteltävässä tapauksessa mitään SACEn toteuttamista toimenpiteistä ei ollut kohdistettu nimenomaisesti muihin kuin markkinariskeihin liittyvään vähäisen toiminnan tukemiseen. Italia ei vetoa siihen, että se halusi tukea muihin kuin markkinariskeihin liittyvää toimintaa, ja katsoo, että toimenpiteet toteutettiin koko SACE BT:n hyväksi (tietyn yksittäisen toiminnan sijaan) ja että ne toteutettiin markkinaehtoisesti. Italia ei moiti kaikkien toimenpiteiden tarkastelemista markkinataloussijoittajaperiaatteen toteutumisen näkökulmasta edun syntymisen määrittämiseksi.

(89) Komissio on Italian ja SACEn kanssa samaa mieltä siitä, että menettelyn aloittamispäätöksen 4.1.1 ja 4.1.2 luvussa esitetyt poissulkemisperusteet eivät päde käsiteltävässä tapauksessa. Siksi näiden perusteiden pohjalta ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että neljässä toimenpiteessä (tai osassa niitä) on kyse valtiontuesta. Koko SACE BT:hen sijoitettu 105,8 miljoonan euron pääoma (ensimmäinen toimenpide) ja muut toimenpiteet kokonaisuudessaan voivat olla valtiontukea, ja ne otetaan huomioon arvioinnissa.

V.1.1 Edun olemassaolo

V.1.1.1 Edun olemassaolon arvioimisen yleiset periaatteet

(90) Kuten menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 80–82 kappaleessa todetaan, on sen määrittämiseksi, onko pääomanlisäyksestä aiheutunut kilpailuetua, vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan arvioitava, olisiko yksityinen markkinatalouden sijoittaja vastaavissa olosuhteissa tehnyt yhtä suuren pääomanlisäyksen (85) arvioituaan sijoitusten aikaan saatavilla olleita tietoja ja ennakoitavissa ollutta kehitystä (86).

(91) Markkinataloussijoittajaperiaatteessa on kyse toimenpidettä edeltävästä arvioinnista eli siinä määritetään, olisiko yksityinen markkinataloussijoittaja sijoittanut vastaavan pääomapanoksen ajankohtana, jolloin sijoitusta suunniteltiin. Markkinataloussijoittaja ottaisi asianmukaisesti huomioon sijoitukseen liittyvä riskit ja edellyttäisi siten riskialttiimmilta sijoituksilta parempaa kannattavuutta. Sijoittajan toimintaa rajoittaisi voimassa oleva sääntelykehys esimerkiksi rahoituspalvelusektorilla. Markkinataloussijoittaja ei tekisi sijoitusta, joka olisi sääntelyyn perustuvien, esimerkiksi vähimmäispääomaa ja maksuvalmiutta koskevien vaatimusten vuoksi kannattamaton tai joka täyttäisi sääntelyyn perustuvat vaatimukset mutta ei olisi riittävän kannattava.

(92) Yksityinen sijoittaja ei yleensä tyydy siihen, että sijoitus ei tuota tappiota tai että sen tuotto on vähäinen. Markkinataloussijoittaja pyrkisi saamaan varoilleen mahdollisimman suuren tuoton omien etujensa mukaisesti myös silloin, kun sijoittaa yritykseen, jonka osakepääomasta se omistaa jo osuuden (87). Vaikka alan keskimääräinen tuotto on vain yksi tekijä, jota komissio tarkastelee, varovainen markkinataloussijoittaja edellyttäisi sijoitukselta odottamaansa korvausta koskevissa laskelmissaan periaatteessa vähimmäistuottoa, joka on kyseisen alan keskimääräisen tuoton suuruinen (88).

(93) Tuoreen oikeustapauksessa (89) todetaan, että jos jäsenvaltio vetoaa markkinataloussijoittajaperiaatteen noudattamiseen, sen on epäselvässä tapauksessa osoitettava kiistattomasti sekä objektiivisten ja varmennettavissa olevien seikkojen perusteella, että toteutettu toimenpide kuuluu sen osakkeenomistajan aseman piiriin eli että se toimi markkinaehtoisesti. Tämän suhteen voidaan edellyttää muun muassa seikkoja, joista ilmenee, että päätös perustuu taloudellisiin arviointeihin, jotka rinnastuvat arviointeihin, joita johdonmukaisesti toimiva yksityinen sijoittaja, jonka tilanne vastaa mahdollisimman tarkasti kyseisen valtion tilannetta, olisi laatinut ennen tällaisen sijoituksen tekemistä arvioidakseen sen tulevan tuottavuuden. Yksityinen sijoittaja -arviointiperusteen soveltamiseksi merkityksellisiä ovat ainoastaan sijoituspäätöksen tekemishetkellä käytettävissä olleet seikat ja vallinneet kehitysnäkymät. Näin on erityisesti silloin, kun — kuten esillä olevassa asiassa — komissio tutkii, onko sellainen sijoitus valtiontukea, jota ei ole sille ilmoitettu ja jonka jäsenvaltio on jo tehnyt siihen mennessä, kun komissio suorittaa tutkimuksensa.

(94) Arvioidessaan markkinataloussijoittajaperiaatteen noudattamista komission on suoritettava kokonaisarviointi, jossa se kyseisen jäsenvaltion esittämien seikkojen lisäksi ottaa huomioon kaikki tilanteessa merkitykselliset seikat, joiden perusteella se voi määrittää, onko kyseessä oleva toimenpide tehty jäsenvaltion osakkeenomistajan eli markkinataloussijoittajan vai julkisen vallan käyttäjän ominaisuudessa. Tältä osin merkityksellisiä voivat olla erityisesti toimenpiteen luonne, kohde, asiayhteys ja tavoite sekä siihen sovellettavat säännöt (90).

V.1.1.2 Edun olemassaolo ensimmäisessä toimenpiteessä

(95) Menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 95 ja 96 kappaleessa komissio esitti epäilyjä siitä, noudatettiinko ensimmäisessä toimenpiteessä markkinataloussijoittajaperiaatetta. Komissio totesi aloittamispäätöksessä, että on tarkasteltava liiketoimintasuunnitelmaan perustuvaa sijoituksen odotettua kannattavuutta. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (91) emoyhtiö SACE olisi, kuten vastaavassa tilanteessa oleva markkinataloussijoittajakin, voinut myös olla antamatta pääomaa ja käyttää varat muuhun toimintaansa tai palauttaa ne valtiolle osinkoina.

(96) On syytä panna merkille, että SACE käytti markkinariskejä koskevalle toiminnalle erillistä kirjanpitoa siitä päivästä lähtien, jona kyseessä olevista riskeistä tuli automaattisesti markkinariskejä (1 päivä toukokuuta 2004), siihen päivään asti, jona SACE BT perustettiin (27 päivä toukokuuta 2004) (ks. menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 19 kappaleessa oleva taulukko 1). Erilliseltä tililtä ei kuitenkaan siirretty SACE BT:lle mitään varoja, velkoja tai sopimuksia (erillisen kirjanpidon piiriin kuuluneet markkinariskejä koskevat sopimukset joko päättyivät vakuutussopimusten voimassaoloajan päätyttyä tai voimassa olevat sopimukset purettiin; kyseessä olevat markkinariskit vakuutettiin vaiheittain SACE BT:n kanssa tehdyillä uusilla vakuutussopimuksilla (92)). SACE BT:n liiketoiminta aloitettiin täysin uutena.

(97) Lisäksi on korostettava, että SACE BT perustettiin keskittymään uusiin liiketoimiin, joita SACE ei ollut aiemmin harjoittanut. Jo vuoden 2003 lopussa ennen SACE BT:n perustamista ja sen alkupääoman myöntämistä SACE turvautui ulkopuolisen asiantuntijan apuun varmistaakseen tunnistamansa liiketoimintamahdollisuudet ja laajentaakseen niitä tavoitteenaan päästä markkinariskien markkinasegmentille. Tärkeimpien mahdollisuuksien katsottiin olevan markkinasegmenteillä, joilla merkittävät luottovakuutusmarkkinoiden toimijat eivät vielä kyseisenä ajankohtana toimineet. Näitä olivat luottovakuutusten tarjoaminen Italian kotimaisille luotoille ja vientiluottovakuutusten tarjoaminen italialaisille vientiyrityksille, pääasiassa pienille ja keskisuurille yrityksille, joiden vienti kohdistui markkinariskimaihin.

(98) Lisäksi SACE BT:n liiketoimintasuunnitelma perustui markkinoiden vertailuanalyyseihin ja yrityksen rakenteen luomiseen alusta alkaen aiemman liiketoiminnan jatkamisen sijaan. Toisin sanoen SACE BT:n toiminta ei perustunut aiemman liiketoiminnan ansioihin (tai aiemman liiketoiminnan rakenneuudistukseen), vaan se luotiin alusta asti uutena.

(99) Tämän vuoksi SACE BT ei jatka SACEn puitteissa aiemmin harjoitettua liiketoimintaa, vaan se luotiin päätöksellä perustaa uusi startup-yritys ja luoda taloudellista toimintaa, jota SACE ei ollut aiemmin harjoittanut.

(100) Italian ja SACEn muodollisen tutkintamenettelyn puitteissa toimittamien tietojen perusteella komissio voi todeta, että SACE BT perustettiin startup-yritykseksi eikä se ollut vain jatkumo SACEn jo aiemmin harjoittamalle toiminnalle.

(101) Komissio katsoo, että startup-yrityksen liiketoimintasuunnitelmassa olisi tarkasteltava huolellisesti liiketoimintamahdollisuuksia, joita esiintyy markkinoilla, joilla startup-yritys aikoo toimia. Lisäksi olisi tarkasteltava toiminnasta odotettua tuottoa. Suunnitelmassa olisi osoitettava, että odotettu kannattavuus on riittävä, jotta alkuinvestointi kannattaa tehdä.

(102) Toiminnan alaan ja talousennusteisiin voi liittyä tietynasteista epävarmuutta, minkä vuoksi niitä voidaan hieman tarkistaa ja hioa. Näin saattaa olla etenkin yrityksen ensimmäisinä toimintavuosina. Määritelmänsä mukaisesti startup-yrityksistä ei ole saatavilla taloudellista tulosta koskevia historiatietoja, joihin niiden arvonmääritys voisi perustua. Siksi sijoittajien on luotava menetelmä, jossa yrityksen arvostus perustuu muihin vertailukelpoisiin yrityksiin (vertailuanalyysi) ja talousennusteisiin. Koska kannattavuuden saavuttaminen voi viedä uusilla yrityksillä aikaa, startup-yritysten arvostuksessa on tärkeää keskittyä yritysten toimintoihin, jotka voivat tulevaisuudessa tuottaa riittävästi voittoa.

(103) On riittävää näyttöä siitä, että SACE analysoi SACE BT:n tulevia markkinoita, ennen kuin se päätti perustaa SACE BT:n ja antaa sille alkupääoman. SACEn toiminnan kehittämistä vuosina 2004–2006 koskevan liiketoimintasuunnitelman alustavia osia on esitelty ja käsitelty alustavasti SACEn (93) hallintoneuvoston kokouksissa 21 päivänä marraskuuta ja 3 päivänä joulukuuta 2003 (94). Marraskuun 21 päivänä 2003 pidetyssä kokouksessa SACEn hallintoneuvosto keskusteli ulkopuolisen konsultin ja SACEn laatiman selvityksen pohjalta uusista kehityssuunnista ja mahdollisuudesta toimia lyhytaikaisten luottovakuutusten alalla OECD-maissa. Hallintoneuvosto totesi, että markkinariskien osalta varat, sijoitukset ja tavoitteet määriteltäisiin toteutettavuustutkimuksen perusteella (95).

(104) Tämän seurauksena tilattiin liiketoimintasuunnitelma hyvämaineiselta ulkopuoliselta konsultilta. Konsultin tehtävänä oli muun muassa tunnistaa erityisesti lyhytaikaisiin riskeihin OECD-maissa liittyviä mahdollisuuksia (SACE arvioi markkinoiden kooksi 2,5–5 miljardia euroa (96)) ja laatia uudelle yritykselle toimintaperiaatteet.

(105) Joulukuun 17 päivänä 2003 päivätyssä tarjouspyynnössä todetaan selvästi, ettei startup-yritys voi turvautua valtion tukeen sen paremmin välittömässä muodossa (taloudellinen tuki) kuin välillisessä muodossa (muihin kuin markkinariskeihin kohdistettuja varoja käyttämällä) (97).

(106) Toukokuun 18 päivänä 2004 laadittuun alkuperäiseen liiketoimintasuunnitelmaan sisältyi markkinakäytäntöjä koskevia vertailuanalyysejä (98) (pääasiassa suhteessa suurimpiin markkinatoimijoihin), joissa käsiteltiin odotettua hinnoittelua, korvaustoiminnan kuluja ja muita kulusuhteita. Lisäksi suunnitelmassa käsiteltiin muita seikkoja kuten sitä, miten yritys perustetaan ja sen toimintaa harjoitetaan markkinakäytäntöjen mukaisesti. Analyysi muodosti vakaan perustan, jonka avulla startup-yritys voi tehdä toiminnastaan markkinakäytäntöjen mukaista.

(107) Edellä esitetyn vuoksi komissio toteaa, että SACEn menettely ja toiminta ennen sen päätöstä sijoittaa alkupääoma SACE BT:hen olivat vastaavien tilanteiden markkinakäytäntöjen mukaisia. Ennen sijoituspäätöksen tekemistä SACE teetti toteutettavuustutkimuksen ulkopuolisella neuvonantajalla, ja ennen sijoituksen toteuttamista se arvioi ja tutki tarkkaan Italian luottovakuutusmarkkinoiden tarjoamia merkittäviä kasvumahdollisuuksia ja laajentamista Keski- ja Itä-Euroopan markkinoille tai muihin luottovakuutustoimintaan liittyviin palveluihin.

(108) Alkuperäisen liiketoimintasuunnitelman talousennusteet koskivat lyhyttä aikaväliä (vain neljää vuotta 2005–2008), ja ennustekauden lopussa saavutettava kannattavuus oli heikko. Komissio katsoo tämän johtuvan siitä, että osaa keskeisistä tekijöistä oli vielä hiottava ja että sen vuoksi suunnitelman talouslaskelmat koskivat vain osaa suunnitelluista toimista (ensimmäinen pilari, ks. johdanto-osan 48 kappale).

(109) Komissio panee tässä yhteydessä merkille, että muutetussa liiketoimintasuunnitelmassa, jonka SACEn hallintoneuvosto hyväksyi virallisesti vain kuukauden SACE BT:n toiminnan käynnistymisen jälkeen, talousennusteet ulotettiin vuoden pidemmälle, vuoteen 2009 asti, ja että siinä esitettiin erikseen arvioita vaaditusta pääomasta ja sen tuotosta orgaanisesti kehittyvässä luottovakuutustoiminnassa (ensimmäinen pilari), jossa vaaditun pääoman määräksi suhteessa ennakoituihin vakuutusmaksuihin arvioitiin 40,3 miljoonaa euroa. Tämän pääoman ennustettu tuotto vuonna 2009 oli 4,8 miljoonaa euroa ja odotettu keskimääräinen oman pääoman tuotto oli 12,1 prosenttia. Liitteenä olleessa hallintoneuvostolle osoitetussa muistiossa täsmennettiin selkeästi liiketoiminnan laajentamista takausmarkkinoille ja muita ulkoisen kasvun mahdollisuuksia koskevan kehitysskenaarion rajaamista aloihin, joilla olisi mahdollista saavuttaa synergiaetuja SACE BT:n luottovakuutustoiminnan kanssa, jotta koko SACE BT:hen sijoitetun pääoman tuotto olisi markkinavertailuanalyysien mukainen. Asiakirjassa todettiin, että analyysia olisi laajennettava valmisteltaessa sääntelytarkoituksia varten uudelleen laadittavaa liiketoimintasuunnitelmaa (joka oli odotettavissa vuoden 2005 helmikuussa/maaliskuussa).

(110) Italia ja SACE toimittivat myös asiakirjoja, joista ilmenee, että suunnitelmaa tarkasteltiin jatkuvasti uudelleen. Tämä osoittaa, että johto todella käytti ja noudatti suunnitelmaa ja että sitä päivitettiin säännöllisesti uusien tietojen perusteella. Käytäntö vaikuttaa vastaavan toimintaa, jota voidaan odottaa startup-yrityksiltä, joissa tulevaa kannattavuutta koskevat arviot ovat epävarmoja ja niitä täytyy muokata yrityksen toiminnan käynnistyttyä.

(111) Liiketoiminnan muiden pilarien eli SACE BT:n toiminnan yritysostoihin perustuvan laajentamisen (ulkoisen kasvun strategian) suhteen komissio toteaa, että yritys tunnisti hyvämaineisen ulkopuolisen neuvonantajan avulla (ks. johdanto-osan 113 kappale) jo varhain muiden markkinasegmenttien tarjoamia mahdollisuuksia, jotka tarjoavat merkittäviä synergiaetuja suhteessa sen ydinvakuutustoimintaan (mahdollisten yritysostojen kohteet mukaan lukien). Koska Länsi-Euroopan markkinat ovat keskittyneet, SACE perehtyi mahdollisuuksiin laajentaa toimintaansa Keski- ja Itä-Euroopan markkinoille, joilla kolmen suuren luottovakuuttajan toiminta oli vielä huomattavasti vähäisempää kuin Länsi-Euroopassa.

(112) Komissio toteaa, että vaikka SACE BT:n saama alkupääoma oli suurempi kuin sen luottovakuutustoiminnan orgaaninen kasvu (ensimmäinen pilari) olisi edellyttänyt, Italia ja SACE ovat toimittaneet asiakirjoja, joista ilmenee, että SACE oli harkinnut ja tutkinut SACE BT:n toiminnan laajentamista kotimaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla (toinen ja kolmas pilari) jo ennen kuin SACE BT perustettiin 27 päivänä toukokuuta 2004.

(113) Toista ja kolmatta pilaria käsiteltiin 17 päivänä joulukuuta 2003 päivätyssä kirjeessä (ks. johdanto-osan 52 ja 53 kappale), jossa ulkopuolista konsulttia pyydettiin tarkastelemaan SACEn orgaanista kasvua ja yhteistyötä muiden italialaisten tai ulkomaisten toimijoiden kanssa (kuten yhteistyötä yhden suuren markkinatoimijan kanssa, yhteistyötä toissijaisen toimijan kanssa, kuten espanjalaisen CESCEn tai belgialaisen OND:n kanssa, ja yhteistyötä toisella markkinasegmentillä tai toisella rahoitusalan sektorilla toimivan italialaisen toimijan kanssa). Ulkopuolinen konsultti oli lisäksi jo maaliskuussa 2004 toimittanut täydentäviä analyysejä kaupallista tietoa koskevista markkinoista Italiassa, luottojen takaisinperintää koskevista markkinoista ja niiden tärkeimmistä toimijoista Italiassa sekä luottovakuutusmarkkinoista Keski- ja Itä-Euroopassa (liiketoimintasuunnitelman täydennysosat). Vaikka ensimmäisen toimenpiteen toteuttamisen aikaan ei vielä ollut laadittu tuottoennusteita toiminnan laajentamisesta muihin palveluihin Italiassa ja yritysostojen kautta maantieteellisesti muille markkinoille, SACE oli jo teettänyt tulevaa mahdollisten kohteiden tunnistamista tukevan analyysin hyvämaineisella ulkopuolisella konsultilla.

(114) Komissio toteaa, että pienempien markkinatoimijoiden yhdistymistä ja Keski- ja Itä-Euroopan luottovakuuttajien mahdollista yksityistämistä voitiin kohtuudella odottaa. Komissio ymmärtää myös, että SACEn oli menettelyn toistuvasta luonteesta huolimatta vaikea antaa tarkkaa rahamääräistä arviota tuleviin yritysostoihin käytettävästä pääomasta ja kyseisten yritysten tuotosta, ennen kuin mahdollisen kohteen omistaja suostuu myymään yrityksen ja mahdollisten ostokohteiden odotetut tuotot arvioidaan.

(115) Kun otetaan huomioon SACEn ennen sijoitustaan tekemät pohdinnat ja hyvämaineisella ulkopuolisella neuvonantajalla teetetty yksityiskohtainen tutkimus, jossa alustavasti nimettiin mahdollisia kohteita, komissio yhtyy Italian ja SACEn toteamukseen, että sijoittaessaan pääomaa SACE BT:hen SACE harkitsi ostosuunnitelmia voimatta arvioida niiden kannattavuutta ja niistä odotettuja synergioita pääsemättä käsiksi kyseisten mahdollisten kohteiden sisäisiin tietoihin ja tietämättä myyntihintaa.

(116) Kun otetaan huomioon mittava yritysostostrategia, joka on alalla tavanomainen ja jota SACE odotti, komissio on Italian ja SACEn kanssa samaa mieltä myös siitä, että tuleviin yritysostoihin käytettävä pääoma voidaan rinnastaa osakerahastoon tehtävään sijoitukseen. Osakerahastoissa ainoastaan odotettu tuotto voidaan määrittää markkinavertailuarvojen mukaisesti (tässä tapauksessa arvioimalla yritysostojen avulla merkittävästi laajentuneiden kolmen suurimman luottovakuutustoimijan tuottovaatimuksia) ja tarkemmat arviot tehdään ennen kutakin sijoitusta, kun tilaisuus koittaa. Koko pääoman sijoittaminen saattaa myös kestää jonkin aikaa.

(117) Yritysostojen kannattavuuden suhteen komissio toteaa, että ulkopuoliselta konsultilta kysyttiin johdonmukaisesti neuvoa ennen ostojen tekemistä. Assedilen tapauksessa tarjottu ostohinta oli alle ulkoisen konsultin esittämän arvohaarukan (ostettaessa ensimmäinen 70 prosentin osuus Assedilesta) tai sen puitteissa (yhteenlaskettu 100 prosentin osto Assedilesta) (99). KUP:hen vuonna 2007 yhdessä SA Ducroiren kanssa tehdyssä sijoituksessa hinta oli 5 prosenttia korkeampi kuin konsultin (Rothschild) arvostus. Toisaalta SACE BT myi osuutensa melko pian sen jälkeen, kun sille ilmeni, ettei KUP:n kannattavuutta saataisi palautettua (100). SACE BT myi osuutensa KUP:sta SA Ducroirelle tappiolla 25 päivänä helmikuuta 2009 pitääkseen tulevat tappionsa mahdollisimman pieninä (101).

(118) Komissio toteaa myös, että SACE toimii pitkäaikaisten vientiluottovakuutusten alalla, joten se tunsi luottovakuutusriskien markkinoita jonkin verran. Se ei siis tehnyt sijoituksia tuntematta alaa lainkaan.

(119) Tiivistettynä komissio toteaa, että liiketoimintasuunnitelma laadittiin ennen toimenpiteen toteuttamista ja että apuna käytettiin hyvämaineista ulkopuolista konsulttia, joka ennen SACE BT:n perustamista perehtyi uusiin markkinamahdollisuuksiin, joita SACElle oli tarjolla. Lisäksi sijoitus oli selvästi kohdistettu startup-yritykselle, ja sen tukena oli suunnitelma, joka perustui etenkin kuluja ja hintoja koskevaan yksityiskohtaiseen vertailuanalyysiin markkinakäytännöistä. Suunnitelmassa myös nimettiin kasvun ja kehityksen kannalta riittävästi liiketoimintamahdollisuuksia. Lopuksi komissio toteaa toissijaisena seikkana, että startup-yrityksen ensimmäisinä toimintavuosina emoyhtiö seurasi sen toimintaa tarkasti ja toimintaan tehtiin oikea-aikaisia muutoksia.

(120) Kun otetaan huomioon edellä kuvatut olosuhteet ja erityisesti kannattavuustaso, jota SACE BT:n toisen ja kolmannen pilarin liiketoiminnalta voitiin odottaa ja jota tutkittiin tuolloin tarkasti, voidaan todeta, että odotus alkupääomasijoituksen eli ensimmäisen toimenpiteen riittävästä tuotosta oli realistinen ja markkinakäytäntöjen mukainen.

(121) Sen vuoksi voidaan todeta, että sijoittaessaan rahaa SACE BT:hen SACE edellytti (hallintoneuvoston pöytäkirjoissa ja sille toimitetuissa muistioissa kuvatulla tavalla) ja saattoi kohtuudella odottaa sijoitukselleen riittävää tuottoa.

(122) Päätelmänä voidaan todeta, ettei ensimmäinen toimenpide antanut SACE BT:lle etua. Siten toimenpidettä ei katsota valtiontueksi eikä muita valtiontuen edellytyksiä tarvitse arvioida.

V.1.1.3 Edun olemassaolo toisessa toimenpiteessä

(123) Menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 100 kappaleessa komissio esittää epäilynsä siitä, tarjosivatko markkinatoimijat ja emoyhtiö SACE jälleenvakuutuksensa samankaltaisin ehdoin. Valtion välillisesti (eli julkisen vientiluottovakuuttajan SACEn kautta) antamalla jälleenvakuutuksella vaikutetaan luotavan keinotekoisesti kapasiteettia, jota ei olisi ollut saatavilla yksityisiltä markkinoilta. Komissio ei aloittamispäätöksen johdanto-osan 103 kappaleessa myöskään sulkenut pois mahdollisuutta, että toisella toimenpiteellä olisi annettu SACE BT:lle etua.

(124) Italia ja SACE eivät saattaneet komission tietoon uusia tosiasioita, jotka olisivat muuttaneet aloittamispäätöksessä esitettyä alustavaa arviota.

(125) Vientiluottoasetuksia koskevan tiedonannon 4.2 kohdassa jäsenvaltioita pyydetään lopettamaan tiettyjen valtion tukien myöntäminen vuoden kuluessa tiedonannon julkaisemisesta. Näihin tukiin lukeutuu myös valtion jälleenvakuutus joko suoraan tai välillisesti toisen julkisen tai julkisesti tuetun vientiluottovakuutuksenantajan kautta yksityisiin jälleenvakuutusmarkkinoihin verrattuna edullisemmin ehdoin, mikä johtaa joko jälleenvakuutusturvan alihinnoitteluun tai siihen, että luodaan keinotekoisesti kapasiteettia, jota yksityiset markkinat eivät saisi aikaan (4.2 kohdan f alakohta). Tiedonannon 4.2 kohdassa todetaan myös, että nykyiset täydentävät valtion jälleenvakuutusjärjestelyt sallitaan kuitenkin edelleen siirtymäkauden ajan muun muassa siinä tapauksessa, että valtion jälleenvakuutus on vain pieni osa vakuutuksenantajan kaikista jälleenvakuutusjärjestelyistä ja että valtion jälleenvakuutus markkinariskeille on kaikkien sellaisten luottovakuutuksenantajien saatavilla, jotka täyttävät yleiset hyväksymisperusteet. On hyvin selvää, ettei käsiteltävänä olevassa tapauksessa ole noudatettu viimeksi mainittuja säännöksiä, sillä valtion jälleenvakuutus muodosti suurimman osan jälleenvakuutuksesta. Valtion järjestely ei myöskään ollut kaikkien luottovakuutuksenantajien saatavilla.

(126) Arvioidessaan edun olemassaoloa komissio osoittaa ensin, ettei toisen toimenpiteen jälleenvakuutusta olisi voitu saada muilta markkinatoimijoilta. Toiseksi komissio osoittaa, että SACE ei toiminut yksityisen jälleenvakuuttajan tavoin. Kolmanneksi komissio osoittaa, että vaikka otetaan huomioon se tosiasia, että SACE oli SACE BT:n emoyhtiö, ei voida tehdä päätelmää, että SACE toimi kuten yksityinen yritys olisi toiminut samanlaisessa tilanteessa. Neljänneksi komissio osoittaa, että SACEn antamasta jälleenvakuutuksesta oli SACE BT:lle etua.

(127) Komissio toteaa, että uusiakseen jälleenvakuutussopimuksensa vuodelle 2009 SACE BT onnistui 30 päivänä tammikuuta 2009 saamaan markkinoilta 25,85 prosenttia vuoden 2009 markkinariskin yksittäisylivahinkojälleenvakuutuksesta (102). SACE BT otti yhteyttä myös useisiin markkinatoimijoihin, jotka kieltäytyivät tarjoamasta jälleenvakuutusta jäljellä olleelle osalle sen väitetystä kannattavuudesta huolimatta (16 toimijaa päätti olla osallistumatta). Tämän seurauksena ”yritettyään lukuisia kertoja päästä sopimukseen markkinatoimijoiden kanssa” (103) SACE BT päätti hakea jäljelle jääneelle osuudelle yksittäisylivahinkojälleenvakuutusta SACElta. SACE myönsi 5 päivänä kesäkuuta 2009 yksittäisylivahinkojälleenvakuutuksen 74,15 prosentin osuudelle samoilla etuoikeuksia, kapasiteettia ja vakuutusmaksua koskevilla ehdoilla kuin yksityiset jälleenvakuuttajat. Siten on selvää, ettei SACEn antamaa 74,15 prosentin osuutta yksittäisylivahinkojälleenvakuutuksesta olisi voitu saada muilta markkinatoimijoilta (104).

(128) Jotta voidaan varmistaa, syntyikö kyseisestä toimenpiteestä etua, on myös todennettava, että SACE ei toimenpidettä toteuttaessaan toiminut kuin yksityinen sijoittaja vastaavassa tilanteessa. Komissio toteaa, että Italia ja SACE ovat itsekin myöntäneet, että maailmanlaajuinen finanssikriisi vaikutti merkittävästi maailman jälleenvakuutusmarkkinoihin ja johti vuonna 2009 jälleenvakuutusehtojen heikkenemiseen. Tästä seurasi, että useat yksityiset jälleenvakuuttajat ovat pienentäneet luottovakuutuskapasiteettiaan vähentämällä toimintaansa alalla ja suuntaamalla toimiaan kannattavammille aloille, mikä on vaikuttanut luottovakuutusten ja jälleenvakuutusten saatavuuteen markkinoilla. Toiseksi SACE BT:n epäonnistuminen jälleenvakuutuksen hankkimisessa markkinoilta johtui myös sen vaikeasta taloudellisesta tilanteesta, ja monet SACE BT:n jälleenvakuutuksen uusimisesta käytyihin keskusteluihin osallistuneista yksityisistä jälleenvakuuttajista ilmaisivat huolensa yrityksen tilasta. SACE BT kirjasi vuonna 2008 merkittävät tappiot (noin 29,5 miljoonaa euroa). Heikosta tilanteesta seurasi, että jälleenvakuutuksen riski oli suurempi (105). Jälleenvakuutukseen osallistuneiden yksityisten jälleenvakuuttajien käyttäytyminen osoittaa, että yksityinen jälleenvakuuttaja olisi ottanut vain pienen osan niin riskialttiista jälleenvakuutuksesta, jos maksu ei ole huomattavasti suurempi. Se ei missään tapauksessa suostuisi vakuuttamaan 74 prosentin osuutta samoilla ehdoilla kuin pienempiä prosenttiosuuksia vakuuttaneet jälleenvakuuttajat. Järkevä sijoittaja olisi pyytänyt maksua, joka vastaa sille aiheutuvaa suurempaa riskiä (106). Täten SACEn perimän maksun olisi pitänyt olla suurempi kuin maksut, joita viisi yksityistä jälleenvakuuttajaa peri paljon pienemmän osuuden kattavista jälleenvakuutuksistaan (107). Siksi komissio laskee toisessa toimenpiteessä annetun tuen määrän vähentämällä jälleenvakuutusmaksusta, jonka yksityinen jälleenvakuuttaja olisi veloittanut niin suuresta jälleenvakuutusosuudesta, SACE BT:ltä veloitetun maksun. Päätöskäytäntönsä (108) mukaisesti komissio katsoo, että niin suurta osuutta ja riskiä koskevasta jälleenvakuutuksesta veloitettavan maksun olisi pitänyt olla vähintään 10 prosenttia korkeampi kuin maksu, jonka yksityiset jälleenvakuuttajat veloittivat pienemmästä osasta jälleenvakuutusta ja riskiä. Koska SACE BT maksoi SACElle 1,56 miljoonaa euroa, tuen määrä on 156 000 euroa. Lopuksi komissio panee merkille, että niin suuren jälleenvakuutusosuuden antaminen yhdelle yritykselle ei välttämättä ollut yrityksen yleisten jälleenvakuutusperiaatteiden mukaista. Periaatteissa todetaan, että ”sopimuksiin osallistuvien jälleenvakuuttajien lukumäärän on oltava sellainen, että voidaan varmistaa, että riski jakautuu asianmukaisesti” (109). Edellä mainittujen syiden vuoksi komissio toteaa, että SACE ei toiminut yksityisen jälleenvakuuttajan tavoin.

(129) Arvioitaessa, antaisiko emoyhtiö näin suuren jälleenvakuutuksen, jos sen tytäryhtiö ei ole onnistunut saamaan markkinoilta riittävää jälleenvakuutusta ehdottamallaan hinnalla, on todettava, että kyseisenlainen jälleenvakuutussopimus lisää emoyhtiön altistumista tytäryhtiön toiminnan riskeille. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa SACE oli vuonna 2009 siinä tilanteessa, että sen pääomapohjaa oli vahvistettava merkittävästi ja se tarvitsi jälleenvakuutuksen. Toista toimenpidettä koskevaa päätöstä olisi siksi tarkasteltava yhdessä kolmannen ja neljännen toimenpiteen kanssa. SACEn hallintoneuvosto harkitsikin toista, kolmatta ja neljättä toimenpidettä yhtä aikaa jo 26 päivänä toukokuuta 2009 (110) tukeakseen SACE BT:tä (111). Kuten kyseisten toimenpiteiden arvioinnin yhteydessä todetaan, yksityinen sijoittaja ei olisi toteuttanut pääomittamisia vaan olisi antanut yrityksen tehdä konkurssin. Siten on pääteltävä, että yksityinen emoyhtiö ei olisi toteuttanut toista toimenpidettä, joka altistaa emoyhtiön yhä suuremmassa määrin tytäryhtiön riskeille.

(130) Arvioitaessa, oliko jälleenvakuutuksesta SACE BT:lle etua, on lopuksi todettava, että kuten SACE on myöntänyt (ks. johdanto-osan 70 kappale) SACE BT pystyi toimenpiteen ansiosta lisäämään luottovakuutuskapasiteettiaan ja siten tekemään enemmän sopimuksia kuin muuten olisi voinut. Toisin päin voidaan todeta, että ilman toimenpidettä SACE BT:n olisi pitänyt vastata riskeistä taseessaan/altistaa omaa pääomaansa enemmän riskeille tai tarjota vähintään 10 prosenttia suurempaa vakuutusmaksua saadakseen jälleenvakuutuksen (ks. johdanto-osan 128 kappale). Toimenpiteen ansiosta SACE BT sai jälleenvakuutuksen alhaisemmalla hinnalla, minkä vuoksi se pystyi antamaan enemmän vakuutuksia kuin olisi voinut antaa ilman SACEn jälleenvakuutusta tai joutui itse kantamaan pienemmän osan riskeistä.

(131) Komissio toteaa, että SACE BT sai toisesta toimenpiteestä edun, joka vastaa SACE BT:n todellisuudessa maksaman maksun ja yksityisen jälleenvakuuttajan suuremman riskin vuoksi vaatiman vähintään 10 prosenttia suuremman maksun välistä erotusta.

V.1.1.4 Edun olemassaolo kolmannessa ja neljännessä toimenpiteessä

(132) Menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 107 kappaleessa komissio esitti epäilynsä siitä, olisiko yksityinen talouden toimija sijoittanut arvioitavana olevan summan SACE BT:hen. Italian viranomaisten mukaan kolmas ja neljäs toimenpide kattavat pääomantarpeen, joka SACE BT:llä oli selvitäkseen finanssikriisin vaikutuksista (112). SACE BT:n hallintoneuvoston 31 päivänä maaliskuuta 2009 pidetyssä kokouksessa käsitellyssä aineistossa todetaan, että SACE BT:n ”pääomapohjaa on vahvistettava jopa 70 miljoonalla eurolla, jotta sillä olisi riittävästi varoja kattaakseen varaukset vuoden 2009 lopussa” (113). Samassa asiakirjassa todetaan, että varat olivat riittämättömät varausten kattamiseen jo vuoden 2009 ensimmäisen puolivuotiskauden lopussa, eli kesäkuun lopussa 2009 tarvittiin 23 miljoonaa euroa ja vuoden 2009 lopussa 68 miljoonaa euroa. Aloittamispäätöksessä todetaan, että vaikuttaa siltä, ettei SACE BT kyennyt kattamaan vuoden 2008 lopussa kirjaamiaan tappioita ja että sen varat eivät tuolloin riittäneet kattamaan varauksia. SACE BT ei ilmeisesti olisi saanut hankittua yritykseen sijoitettua pääomaa markkinoilta, sillä sen odotettu kannattavuus ei ollut riittävän hyvä. Ei ole näyttöä siitä, että SACE BT:n arvo olisi tuolloin ollut positiivinen.

(133) Menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 108 kappaleessa komissio pyysi Italiaa esittämään näkemyksensä siitä, oliko kolmas toimenpide välttämätön SACE BT:n toiminnan jatkumisen kannalta, ja jos oli, minkä kokoisiksi se arvioi kustannukset, jotka SACElle olisivat aiheutuneet, jos se olisi myynyt AACE BT:n tai asettanut sen selvitystilaan. Komissio totesi, että emoyhtiö pääomittaisi tytäryhtiötään vain siinä tapauksessa, että kyseisestä yrityksestä voidaan kohtuudella odottaa tulevan jälleen kannattava (114). Markkinataloussijoittaja ei olisi sijoittanut SACE BT:hen enempää pääomaa, jos se olisi ollut taloudellisesti kalliimpaa kuin omaisuuden muuttaminen rahaksi (esimerkiksi myymällä sijoitus).

(134) Menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 111 ja 117 kappaleessa komissio esitti epäilyjä siitä, noudatettiinko kolmannessa ja neljännessä toimenpiteessä markkinataloussijoittajaperiaatetta. Komissio totesi lisäksi, että SACE BT vaikuttaisi saaneen etua kyseisistä toimenpiteistä.

(135) Menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 109 kappaleessa todetaan, että sijoitusajankohtana käytettävissä ollut suunnitelma on keskeisessä asemassa.Suunnitelma on tärkeä, sillä yksityinen sijoittaja sijoittaisi uutta pääomaa yritykseen, jolla on tuloalijäämää, vain, jos odottaa yrityksestä tulevan jälleen riittävän kannattava.Muutoin sijoitettu pääoma menisi yrityksen nykyisen velan maksuun eikä sillä varmistettaisi, että yritys alkaa tulevaisuudessa jälleen tuottaa voittoa (115). Ilman vakuuttavaa rakenneuudistussuunnitelmaa järkevä yksityinen sijoittaja ei tekisi sijoitusta (116).

(136) Komissio totesi, että vuosia 2010–2011 koskevassa liiketoimintasuunnitelmassaan SACE BT kaavaili lähinnä toimenpiteitä, joilla se kasvattaisi markkinaosuuttaan ja laajentaisi toimintaansa, ei niinkään toimenpiteitä, joilla se palauttaisi kannattavuutensa, kuten kulujen leikkaamista ja liiketoimintamallin rakenteen uudistamista. SACE BT odotti kasvattavansa markkinaosuuttaan luottovakuutus- ja takausmarkkinoilla tavoittelemaansa 15 prosenttiin vuonna 2011 ja tulevansa luottovakuutusmarkkinoiden toiseksi suurimmaksi toimijaksi vuonna 2011. Vuoden 2009 osalta SACE BT arvioi, että se olisi luottovakuutus- ja takausmarkkinoilla kolmas tai neljäs. SACE BT:n jakeluverkosta suunnitelmassa todetaan muun muassa, että mahdollisuuksia uusiin yritysostoihin arvioidaan. Liiketoimintasuunnitelmassa luotetaan sisäisten muutosten sijaan myös esimerkiksi eksogeenisiin eli yrityksen ulkopuolisiin tekijöihin, kuten talous- ja markkinatilanteen paranemiseen ja jälleenvakuutusmarkkinoiden asteittaiseen avautumiseen vuodesta 2011 alkaen.

(137) Tiedot, jotka Italia ja SACE ovat toimittaneet muodollisen tutkintamenettelyn aikana, eivät ole muuttaneet alkuperäistä arviota, jonka komissio esitti menettelyn aloittamispäätöksessä.

(138) Komissio ei ole muuttanut kantaansa siitä, onko kolmannessa ja neljännessä toimenpiteessä kyse pääomankorotuksesta (aumenti di capitale). Vaikka toiminta ei Italian mukaan lisännyt osakepääoman (capitale sociale) määrää, komissio toteaa, että emoyhtiö SACEn pääomansiirto SACE BT:lle vaikutti myönteisesti omaan pääomaan (patrimonio netto), joka on laajempi käsite kuin osakepääoma (capitale sociale) (117).

(139) SACEn mukaan päätökset SACE BT:n pääomapohjan vahvistamisesta tehtiin ottaen huomioon odotettu kannattavuuden palautuminen vuonna 2011.

(140) Komissio kuitenkin muistuttaa, että toteuttaessaan kolmannen toimenpiteen SACElla ei ollut käytössään päivitettyjä talousennusteita tai liiketoimintasuunnitelmaa, jossa olisi otettu huomioon pääomanlisäys ja viimeisimmät taloudellista tilannetta koskevat tiedot. Sen vuoksi SACElla ei ollut perusteita odottaa SACE BT:n kannattavuuden palautuvan.

(141) Tärkein asiakirja, jota SACE käytti toteuttaessaan neljättä toimenpidettä, oli vuosia 2010–2011 koskeva liiketoimintasuunnitelma. Komissio toteaa, että liiketoimintasuunnitelma on hyvin lyhyt ja että siinä vain kuvataan markkinoiden huonoja näkymiä. Erityisesti SACE BT:n osalta siinä esitetään vain muutamia tärkeimpiä talouden suhde- ja tunnuslukuja vuosille 2010 ja 2011.Liiketoimintasuunnitelmassa esitetään erityisesti tietoja, jotka kuvaavat markkinatilanteen heikkenemistä (vahinkosuhde huonontui asteittain ja oli vuodesta 2007 vuoteen 2008 kasvanut 71,4 prosenttia) ja sitä, että vahingot vastasivat jo noin puolta alan liikevaihdosta. Tässä yhteydessä liiketoimintasuunnitelmassa ennustettiin, että SACE BT:n luottovakuutuksia koskevat suhdeluvut paranevat merkittävästi ja nollatulos saavutetaan vuonna 2011 (ks. taulukko 5). Suunnitelmassa ei kuitenkaan esitelty tarkemmin hinnoittelun muutoksia tai sitä, miten kuluja leikattaisiin tavoitteen saavuttamiseksi.

(142) On syytä korostaa, että vuosia 2010–2011 koskevassa liiketoimintasuunnitelmassa ennustettiin ainoastaan nollatulosta vuodelle 2011. Siinä ei todettu mitään, mikä olisi osoittanut tilanteen kohenevan vuoden 2011 jälkeen, eikä esitetty arvioita SACE BT:n kannattavuudesta kyseisen ajankohdan jälkeen (itse asiassa mahdollisuutta, että yritys tuottaisi voittoa vuoden 2011 jälkeen ei edes mainittu). Suunnitelmassa mainittu tavoite rajoittui yrityksen tappiollisuuden lopettamiseen ja sen markkinaläsnäolon vahvistamiseen, mutta siinä ei ennustettu tulevia voittoja. Tässä suhteessa komissio katsoo, että varovainen markkinasijoittaja olisi edellyttänyt luotettavaa arviota tulevan kannattavuuden palautumisesta riittävälle tasolle.

(143) Pöytäkirjat SACEn hallintoneuvoston kokouksesta, jossa kolmas ja neljä toimenpide hyväksyttiin, viittaavat siihen, että hallintoneuvosto hyväksyi pääomitustoimet, jotta voitaisiin kattaa tappiot ja täyttää sääntelyvaatimukset ja siten mahdollistaa yrityksen liiketoiminnan jatkuminen. Pöytäkirjoista ei ilmene, että yrityksen tulevaa kannattavuutta olisi käsitelty. Hallintoneuvosto ei ottanut huomioon mahdollisuutta SACE BT:n asettamisesta selvitystilaan eikä verrannut selvitystilaskenaariota valittuun toimeen eli vaikeuksissa olevan yrityksen pääomapohjan vahvistamiseen. Hallintoneuvosto ei siis edellyttänyt eikä ottanut huomioon minkäänlaista arviota selvitystilasta aiheutuvista kustannuksista eikä siten voinut päätellä, että pääomanlisäys olisi johtanut parempaan taloudelliseen lopputulokseen kuin yrityksen asettaminen selvitystilaan.

(144) Tämän vuoksi komissio toteaa, että toimenpiteitä hyväksyessään SACE ei arvioinut, oliko lisäpääoman antaminen sille osakkeenomistajan asemassa taloudellisesti hyödyllisempi vaihtoehto kuin tytäryhtiön asettaminen selvitystilaan. Kun otetaan huomioon markkinatilanne ja SACE BT:n kannattavuutta koskevien ennusteiden puuttuminen kyseisenä ajankohtana, varovainen markkinatoimija ei olisi tehnyt sijoitusta harkitsematta kyseisiä vaihtoehtoja. Pelkästään tästä syystä voidaan päätellä, ettei SACE käyttäytynyt varovaisen yksityisen markkinatoimijan tavoin, ja siksi kolmannen ja neljännen toimenpiteen pääomanlisäykset olisi katsottava valtiontueksi.

(145) Jotta arviointi olisi mahdollisimman kattava, komissio toteaa myös, että se ei voi allekirjoittaa SACEn väitettä, että lakisääteisten pääomavaatimusten noudattaminen olisi ollut varovaiselle yksityiselle markkinasijoittajalle riittävä peruste antaa yritykselle lisäpääomaa. ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta annetussa komission tiedonannossa, jäljempänä ’markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva tiedonanto’, (118) todetaan, että sijoittajilla on usein lakiin perustuva velvollisuus sijoittaa lisää pääomaa yrityksiin, joiden pääomapohja on jatkuvien tappioiden vuoksi pienentynyt alle ennalta määritetyn tason. Vastauksena jäsenvaltioiden väitteisiin, ettei kyseisiä pääomanlisäyksiä voida katsoa valtiontueksi, koska niillä ainoastaan noudatetaan lakisääteisiä velvoitteita, markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tiedonannossa todetaan, että samassa tilanteessa yksityiset sijoittajat harkitsisivat kaikkia muita vaihtoehtoja, kuten selvitystilaa tai lakkauttamista (119), ja valitsisivat sen, joka on taloudellisesti kannattavin.

(146) Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio katsoo, että SACE olisi voinut antaa SACE BT:n mennä konkurssiin, sillä se oli osakeyhtiö. SACEn ei olisi tarvinnut vastata SACE BT:n veloista. SACE on oikeassa väittäessään, että yksityiset sijoittajat voivat ottaa huomioon myös muita seikkoja, kuten julkisuuskuvan (120). Yhteisöjen tuomioistuin on katsonut ENI-Lanerossi-asiassa, että emoyhtiö voi väliaikaisesti vastata tytäryhtiönsä tappioista, jos tytäryhtiö on ”tilapäisissä vaikeuksissa” ja ”voi mahdollisesti tarvittavan rakenneuudistuksen jälkeen tulla uudelleen kannattavaksi”. Tällaista päätöstä voidaan perustella paitsi välillisen aineellisen hyödyn mahdollisuudella myös muilla syillä, kuten konsernin yrityskuvan säilyttämisellä ja sen toiminnan uudelleen suuntaamisella (121). Tuomioistuin katsoi kuitenkin, että jos ei ole minkäänlaisia edes pitkän aikavälin kannattavuusnäkymiä, pääomasijoituksia on pidettävä valtiontukena (122). Tästä seuraa, että väitteillä on oikeuskäytännön mukaisesti vain vähäinen merkitys markkinataloussijoittajaperiaatteen noudattamisen arvioinnin kannalta, koska pääomasijoitusten aikaan SACE BT:n ei ollut ennustettu tuottavan voittoa vuoden 2011 jälkeen edes pitkällä aikavälillä.

(147) Italia ja SACE eivät myöskään toimittaneet minkäänlaisia todisteita SACElle sen julkisuuskuvan väitetyn rapautumisen vuoksi aiheutuvista kielteisistä taloudellisista vaikutuksista tai niiden suuruudesta.

(148) Komissio toteaa myös, että SACEn harjoittamalla vakuutustoiminnalla on valtion takaus. Siksi vakuutetut tietävät, että valtio varmistaa, että heille maksetaan korvaukset, joihin he ovat vakuutusten nojalla oikeutettuja. Komissio ei siksi ymmärrä, miksi SACEn vakuutusasiakkaat olisivat huolissaan siitä, että SACEn tytäryhtiö, joka ei ole valtion takaama ja joka on osakeyhtiö, asetettaisiin selvitystilaan. Italia ja SACE eivät esittäneet perusteluja sille, miksi asia vaikuttaisi SACEn valtiontakauksella harjoittamaan toimintaan.

(149) Lisäksi komissio katsoo, että koska SACEn vakuutustoiminnalla on valtion takaus, kyse ei ole markkinaehtoisesta toiminnasta, jota yksityinen toimija voisi harjoittaa (SACEn vakuutustoiminnalle annettua takausta ei katsota valtiontueksi, koska toimintaa ei katsota markkinoilla tarjottavaksi eikä takaus siten vääristä kilpailua).Komissio katsoo, että arvioitaessa, olisiko yksityinen sijoittaja SACEn asemassa antanut SACE BT:n kaltaisen tytäryhtiönsä mennä konkurssiin vai sijoittanut siihen pääomaa, ei voida ottaa huomioon SACE BT:n selvitystilan mahdollisia kielteisiä vaikutuksia SACEn harjoittamaan markkinattomaan toimintaan, sillä yksityinen sijoittaja ei koskaan harjoittaisi sellaista toimintaa.

(150) Kuten edellä on osoitettu, SACE ei kolmatta ja neljättä toimenpidettä toteuttaessaan verrannut selvitystilaskenaariota ja valitsemaansa toimintatapaa sijoittaa SACE BT:hen lisää pääomaa siitä huolimatta, että yritys oli vaikeuksissa. Jotta arviointi olisi mahdollisimman kattava, komissio joka tapauksessa osoittaa seuraavissa kappaleissa, että jos SACE olisi vertaillut vaihtoehtoja, se olisi havainnut, että SACE BT:n asettaminen selvitystilaan olisi ollut sopivampi vaihtoehto kuin 70 miljoonan lisäpääoman sijoittaminen SACE BT:hen sen vaikeuksista huolimatta.

(151) Jotta voidaan määritellä, oliko SACE BT:n ainoan osakkeenomistajan SACEn kannalta parempi sijoittaa SACE BT:hen 70