KOMISSION SUOSITUS (EU) 2022/554,

annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022,

Venäjän hyökkäyksen vuoksi Ukrainasta pakenevien henkilöiden tutkintojen tunnustamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Venäjä käynnisti 24 päivänä helmikuuta 2022 provosoimattoman aseellisen hyökkäyksen Ukrainaan, minkä Euroopan unioni on tuominnut ehdottoman jyrkästi. Hyökkäyksen seurauksena Euroopan unioniin tulee ennennäkemätön määrä sotaa pakenevia ja suojaa hakevia ihmisiä. Ukrainasta pakenemaan ja kodeistaan siirtymään joutuneiden ihmisten määrä on noussut noin neljään miljoonaan.

(2) Komissio luonnosteli 8 päivänä maaliskuuta 2022 annetussa tiedonannossaan ”Euroopan solidaarisuus pakolaisia ja Ukrainan sotaa pakenevia kohtaan” (1) merkittävää tukea, jonka EU on asettanut saataville Venäjän hyökkäyksen vuoksi Ukrainasta pakenevien ihmisten sekä heitä vastaanottavien jäsenvaltioiden avuksi. Tähän sisältyvät suora humanitaarinen apu, kiireellinen pelastuspalveluapu ja rajoilla annettava tuki. Sotaa pakeneville annetaan myös selkeä oikeudellinen asema, jonka myötä he voivat saada välitöntä suojelua EU:ssa.

(3) Komissio esitti 23 päivänä maaliskuuta 2022 annetussa tiedonannossaan ”Ukrainan sotaa pakenevien vastaanottaminen: Eurooppa valmistautuu vastaamaan tarpeisiin” (2) toimenpiteitä, joilla autetaan Ukrainasta Venäjän hyökkäyksen vuoksi pakenevia ihmisiä ja varmistetaan, että he voivat käyttää oikeuksiaan. Toimenpiteisiin kuuluu suojan, humanitaarisen avun ja terveydenhuollon tarjoamista koskevien välittömien toimenpiteiden lisäksi myös toimia, joilla varmistetaan, että ihmiset integroituvat joustavasti isäntämaihin ja että heillä on mahdollisuus koulutukseen, asumiseen ja työskentelyyn. Viranomaiset, kansalaisjärjestöt ja vapaaehtoiset jäsenvaltioissa ja etenkin maissa, joihin pakolaiset ensin saapuvat (Puola, Romania, Slovakia ja Unkari), mutta myös lopullisissa kohdemaissa tekevät kaikkensa antaakseen tukea ja suojaa ihmisille, jotka pakenevat Ukrainasta Venäjän hyökkäyksen vuoksi.

(4) Neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (3), jolla otettiin käyttöön direktiivissä 2001/55/EY (4) säädetty tilapäisen suojelun mekanismi, tarjotaan Ukrainasta Venäjän hyökkäyksen vuoksi pakeneville ihmisille selkeä oikeudellinen asema heti, kun he saapuvat Euroopan unioniin. Tilapäinen suojelu on aluksi voimassa yhden vuoden, ja se voidaan uusia kaksi kertaa ilman eri toimenpiteitä kuudeksi kuukaudeksi kerrallaan. Tilapäinen suojelu käsittää oleskeluluvan, sosiaalietuudet ja terveydenhuollon sekä mahdollisuuden koulutukseen, asumiseen ja työskentelyyn.

(5) Direktiivin 2001/55/EY 12 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on annettava tilapäistä suojelua saaville henkilöille lupa työskennellä toisen palveluksessa tai itsenäisenä ammatinharjoittajana ammattiin sovellettavia sääntöjä noudattaen ja osallistua aikuisille tarkoitettuun koulutukseen, ammattikoulutukseen ja käytännön työharjoitteluun.

(6) Oikeus päästä työmarkkinoille on keskeinen osa tilapäistä suojelua. Kokemukset osoittavat, että EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten ja erityisesti pakolaisten on usein otettava vastaan koulutustasoaan alempi työpaikka. (5) Yksinkertaisella ja nopealla tunnustamismekanismilla edistetään merkittävästi sen varmistamista, että tilapäistä suojelua saavat henkilöt voivat työskennellä pätevyyttään vastaavissa ammateissa. Näin helpotetaan heidän integroitumistaan ja voidaan hyödyntää paremmin heidän osaamistaan, mistä on etua sekä yksittäisille ihmisille että vastaanottavalle yhteisölle. Sillä myös varmistetaan, että ihmiset saavat merkityksellistä kokemusta ja osaamista tilapäisen suojelun aikana, mikä tuo lisäarvoa heidän ammattipätevyyteensä, kun he palaavat kotimaahansa.

(7) Komission kotouttamista ja osallisuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa 2021–2027 (6) myönnetään, että pakolaisten ja maahanmuuttajien nopeamman ja oikeudenmukaisemman työmarkkinoille integroinnin kannalta on keskeisen tärkeää helpottaa EU:n ulkopuolisissa maissa hankittujen tutkintojen tunnustamista ja parantaa niiden vertailtavuutta EU:n tutkintojen kanssa. Siinä myös todetaan, että monet korkeasti koulutetut maahanmuuttajat ja pakolaiset – erityisesti naiset – ovat ylikoulutettuja työhönsä, mikä saattaa johtaa heidän taitojensa heikkenemiseen. Toimintasuunnitelmassa kannustetaan jäsenvaltioita varmistamaan, että ulkomaisten tutkintojen tunnustamismenettelyt ovat nopeita, oikeudenmukaisia, läpinäkyviä ja kohtuuhintaisia.

(8) Jos jäsenvaltio on päättänyt säännellä tiettyä ammattia (7), tilapäistä suojelua saavien henkilöiden on saatava ammattipätevyytensä tunnustettua, jotta he voivat harjoittaa säänneltyä toimintaa palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana kyseissä ammatissa. Jäsenvaltiosta riippuen näihin voi kuulua esimerkiksi erilaisia terveys-, opetus-, oikeus-, sosiaali- tai käsityöalan ammatteja. Kolmansien maiden kansalaisten ammattipätevyyden tunnustaminen tapahtuu kansallisella tasolla, ja siihen sovelletaan vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädäntöä ja menettelyjä, jollei sovelleta kansainvälisiä sopimuksia.

(9) Muissa kuin säännellyissä ammateissa työntekoa koskevia vaatimuksia ei säännellä lailla, ja ne voivat vaihdella hyvin erityisistä hyvin yleisiin. Näissä ammateissa ei ole lainsäädännöllisiä esteitä palkata henkilöä, jonka tutkintoa ei ole tunnustettu, eikä käytössä ole yhtä ainoaa menettelyä, jolla tutkinnot tunnustetaan sääntelemättömien ammattien harjoittamista varten. (8)

(10) Joissakin jäsenvaltioissa ja joillakin alueilla esiintyy työntekijäpulaa useissa ammateissa teollisissa ekosysteemeissä (9), myös useissa säännellyissä ammateissa. Ammattipätevyyden tunnustamisella voidaan osaltaan käsitellä joitakin näistä puutteista ja saavuttaa tasapainoisemmat työmarkkinat.

(11) Ammattipätevyyden tunnustamista olisi täydennettävä kehyksellä, jolla mahdollistetaan ammattien harjoittaminen käytännössä, vältetään byrokraattiset esteet ja tarjotaan apua sitä tarvitseville.

(12) Sotaa pakeneville ihmisille tutkinnon tunnustaminen ei ole ensimmäisenä tärkeysjärjestyksessä. On kuitenkin tärkeää antaa ohjeita ja perustietoa, jotta ihmiset saavat ne käyttöönsä heti, kun he tarvitsevat niitä. Jäsenvaltioiden tarjoamien tietojen lisäksi komissio perusti verkkosivuston ”EU:n solidaarinen tuki Ukrainalle” (10).

(13) Neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2022/382 säädetään, että jäsenvaltioiden on sovellettava joko tilapäistä suojelua tai kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua Ukrainan kansalaisten lisäksi muiden EU-maiden kuin Ukrainan kansalaisiin, jotka voivat todistaa, että he asuivat laillisesti Ukrainassa ennen 24 päivää helmikuuta 2022 pysyvän oleskeluluvan perusteella. Näin ollen komissio kannustaa jäsenvaltioita soveltamaan tätä suositusta – siinä määrin kuin se on mahdollista kansallisen lainsäädännön mukaisesti – tilapäistä suojelua saavien henkilöiden lisäksi ihmisiin, jotka ovat paenneet Venäjän hyökkäyksen vuoksi Ukrainasta ja joihin sovelletaan kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua edellä mainitun päätöksen mukaisesti.

(14) Direktiiviä 2005/36/EY (11) ei sovelleta kolmansien maiden kansalaisiin, mukaan lukien tilapäistä suojelua saavat henkilöt. Siihen sisältyy sääntöjä, jotka koskevat EU:n kansalaisten kolmansissa maissa suorittamien tutkintojen tunnustamista. Siinä velvoitetaan jäsenvaltiot olemaan tunnustamatta mitään direktiivin III osaston III luvussa lueteltuihin ammatteihin liittyviä EU:n kansalaisten tai muiden kuin EU:n kansalaisten tutkintoja, elleivät kyseisessä luvussa säädetyt koulutusta koskevat vähimmäisvaatimukset täyty. Näitä ammatteja ovat lääkärit, tietyt erikoislääkärit, yleissairaanhoidosta vastaavat sairaanhoitajat, hammaslääkärit, eläinlääkärit, kätilöt, proviisorit ja arkkitehdit. Jos Venäjän hyökkäystä pakenevat ammattihenkilöt eivät täytä näitä koulutusta koskevia vähimmäisvaatimuksia, on keskeisen tärkeää löytää ratkaisuja, joiden avulla he voivat saada puuttuvan pätevyyden tai integroitua asianmukaisesti ja nopeasti työmarkkinoille.

(15) Tämänhetkisessä tilanteessa maahan tulee nopeasti hyvin suuri määrä ihmisiä, joista monet voivat olla hyvin koulutettuja. Jäsenvaltioiden vakiintuneita tunnustamisjärjestelmiä ja -menettelyjä ei ehkä ole suunniteltu niin, että niillä voidaan käsitellä näin monia hakemuksia kerralla. Vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset eivät ehkä pysty arvioimaan kutakin hakemusta tapauskohtaisesti eivätkä tekemään yksityiskohtaista analyysia.

(16) Tiedot Ukrainan tutkinnoista, Ukrainan tutkintojärjestelmästä ja Ukrainan tutkintojen viitekehyksestä ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta jäsenvaltiot kykenevät järkeistämään prosesseja ja arvioimaan tutkintojen tunnustamista koskevia hakemuksia nopeasti.

(17) Ukraina kuuluu Bolognan prosessin mukaisesti perustettuun eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen. Bolognan prosessi tuo johdonmukaisuutta korkea-asteen järjestelmiin koko Euroopan alueella ja kannustaa tutkintojen oikeudenmukaiseen ja avoimeen tunnustamiseen. Yksi sen päätavoitteista on tukea henkilöstön ja opiskelijoiden liikkuvuutta. Bolognan prosessiin osallistuvat maat ovat sopineet varmistavansa akateemisten tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen. Korkea-asteen tutkintojen tunnustamista sekä ammatillisia tarkoituksia että jatko-opintoja varten koskevat säännöt vahvistetaan yleissopimuksessa korkea-asteen koulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta Euroopan alueella (Lissabonin yleissopimus) (12), jossa ovat osapuolina kaikki jäsenvaltiot Kreikkaa lukuun ottamatta sekä Ukraina ja muita EU:n ulkopuolisia maita.

(18) ENIC-NARIC-verkosto (korkeakoulututkintojen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten verkosto) kehitti Erasmus+ -ohjelman Q-entry-hankkeen. Kyseessä on tietokanta, joka kattaa jäsenvaltiot ja EU:n ulkopuoliset maat ja tarjoaa tietoa korkea-asteen koulutukseen johtavista tutkinnoista. Tietokanta sisältää tietoja Ukrainan tutkinnoista, ja sitä voidaan käyttää tilapäistä suojelua saavien henkilöiden tutkintojen tunnustamisprosessin tueksi.

(19) Jäsenvaltioiden haasteena saattaa olla, että hakijat eivät kykene toimittamaan muodollista kelpoisuutta osoittavia asiakirjoja. Ukrainasta Venäjän hyökkäyksen vuoksi paenneet ihmiset ovat ehkä joutuneet lähtemään ilman alkuperäisiä asiakirjoja. Lissabonin yleissopimuksen VII artiklassa velvoitetaan sopimuspuolet toteuttamaan kaikki kohtuulliset ja toteutettavissa olevat toimet – maansa lainsäädäntökehyksen puitteissa ja sen mukaisesti – kehittääkseen vaihtoehtoisia menetelmiä pakolaisten tutkintojen arvioimiseksi tilanteissa, joissa tutkintoja ei voida todistaa asiakirjoilla. Pakolaisten tutkintojen tunnustamista Lissabonin yleissopimuksen ja perustelujen nojalla koskevassa suosituksessa (13) annetaan lisäohjeita siitä, kuinka jäsenvaltioiden olisi toimittava tällaisessa tilanteessa yleissopimuksen VII artiklan asianmukaista täytäntöönpanoa varten.

(20) Ukraina on yksi Euroopan koulutussäätiön pitkäaikaisista kumppanimaista. Euroopan koulutussäätiö on perustanut resurssikeskuksen (14), joka tukee Ukrainassa suoritettujen tutkintojen ja opintojen ja hankittujen taitojen tunnustamista. Resurssikeskukseen sisällytetään tietoja ja asiakirjoja, kuten raportteja ja arviointeja Ukrainan tutkinnoista, tietoja Ukrainan tutkintojärjestelmästä ja tutkintojen viitekehyksestä ja yleisemmin tietoja Ukrainan koulutusjärjestelmästä. Siihen sisällytetään myös työmarkkinatutkimuksia ja -analyyseja, hankeraportteja, yhteyspisteitä ja linkkejä asiaan liittyville verkkosivustoille, kuten tutkintotietokantoihin. Se myös jakaa resursseja, joita korkeakoulututkintojen tunnustamisen kansalliset tiedotuskeskukset (NARIC) ovat kehittäneet Erasmus+ -ohjelmassa, esimerkiksi Scand-D-hanke, jossa esitetään yli 300 ukrainalaista tutkintoa. Resurssikeskus tarjoaa linkit asiaan liittyviin tietokantoihin ja Ukrainan korkeakoulujärjestelmää ja sen tutkintoja koskeviin tietoihin, jotka ovat saatavilla Sinun Eurooppasi -verkkosivustolla (15) ja ENIC-NARIC-verkoston verkkosivustolla (16).

(21) Komission kehittämää eTranslation-työkalua on mukautettu siten, että siihen on lisätty ukrainan kieli. Käännökset myös venäjästä ovat mahdollisia, ja se voi olla hyödyllistä, kun otetaan huomioon, että monien ukrainalaisten tutkintotodistus on venäjäksi. Työkalu osaa tunnistaa tekstin kuvissa ja skannatuissa asiakirjoissa (optisen merkintunnistuksen (OCR) avulla). Näin toimivaltaiset viranomaiset voivat säästää aikaa ja vauhdittaa prosesseja.

(22) Terveydenhuollon ammattihenkilöistä on suuri ja yhä kasvava kysyntä, jotta voidaan vastata Ukrainasta Venäjän hyökkäyksen vuoksi paenneiden ihmisten välittömiin tarpeisiin. Terveydenhuollon eri aloilla toimineet pätevät ammattihenkilöt voisivat auttaa vastaamaan näihin tarpeisiin. Erityistä huomiota on kiinnitettävä lastenlääkäreihin ja vastaaviin erikoisaloihin, kun otetaan huomioon lasten suuri määrä Ukrainasta Venäjän hyökkäyksen vuoksi paenneiden ihmisten joukossa, sekä mielenterveyspalveluihin, koska sotaa pakenevilla ihmisillä saattaa olla vakavia traumaattisia kokemuksia. Kielimuuri ei saisi estää näiden ihmisten hoitamista mahdollisimman nopeasti, jotta voidaan lieventää vahinkoja. Jos suora suullinen viestintä on ratkaisevan tärkeä luottamuksen rakentamisen ja onnistuneen hoidon kannalta, ukrainaa puhuvat ammattihenkilöt voisivat tarjota tarvittavan palvelun.

(23) Komissio julkaisi covid-19-kriisin aikana ohjeet EU- ja EFTA-maiden ulkopuolella hankittujen terveydenhuollon ammattilaisten tutkintojen tunnustamisesta. (17)

(24) Kun otetaan huomioon Ukrainasta sodan aikana paenneiden lasten lukumäärä, tarvitaan paljon ukrainaa puhuvia opettajia, jotka voivat auttaa lapsia integroitumaan kouluihin ja luomaan rutiinit mahdollisimman nopeasti. Asiantuntijat ovat korostaneet, että koulurutiinit ovat tärkeitä lapsille, koska niistä voi saada emotionaalista tukea pakahduttavassa ja pelottavassa tilanteessa. (18) On ratkaisevan tärkeää varmistaa, että hallituksilla ja muilla viranomaisilla on resurssit ja valmiudet tarjota sekä kotiseudultaan siirtymään joutuneille että paikalliselle väestölle pääsy kattavaan, tasapuoliseen ja laadukkaaseen koulutukseen. Tämä pätee kaikilla tasoilla – varhaiskasvatuksessa, perusopetuksessa, keskiasteen koulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa ja korkea-asteen koulutuksessa. Viranomaisten olisi hyödynnettävä mahdollisimman hyvin siirtymään joutuneiden joukossa olevia opettajia ja muuta opetusalan henkilöstöä tämän saavuttamiseksi ja kulttuurien tuntemuksen lisäämiseksi vastaanottavassa koulutusjärjestelmässä. (19) Etäopetusmahdollisuutta voidaan tarkastella, jos luokkahuoneessa tapahtuva opetus ei ole mahdollista. Erasmus+ -ohjelman kouluopetuksen eurooppalainen verkkofoorumi tarjoaa tukimateriaalia, ohjeasiakirjoja ja opetusresursseja opettajille ja muulle henkilöstölle, myös ukrainaksi.

(25) Komission 19 päivänä maaliskuuta 2007 tehdyllä päätöksellä (20) perustettiin ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevä koordinoijaryhmä, jonka tehtävänä on muun muassa tiivistää yhteistyötä jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission välillä asioissa, jotka liittyvät ammattipätevyyden tunnustamiseen. Jäsenvaltioissa on jo saatettu kehittää kattavia järjestelmiä, joilla arvioidaan ja tunnustetaan muualla kuin EU:ssa hankittuja pätevyyksiä. Ryhmä voi toimia foorumina, jolla komissio ja jäsenvaltiot käyvät jatkuvaa vuoropuhelua tämän suosituksen tehokkaan täytäntöönpanon seuraamiseksi. Venäjän hyökkäystä pakenevien ihmisten edustajien, Ukrainan toimivaltaisten viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistuminen on ratkaisevan tärkeää näiden suositusten tehokkaan täytäntöönpanon kannalta.

(26) Komissio voi tarjota jäsenvaltioiden pyynnöstä teknisen tuen välineestä räätälöityjä asiantuntijaneuvoja näiden suositusten täytäntöönpanoa varten,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

TILAPÄISTÄ SUOJELUA SAAVIEN HENKILÖIDEN AMMATTIPÄTEVYYDEN TUNNUSTAMISEN JÄRJESTÄMINEN

1. Komissio kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että tilapäistä suojelua direktiivin 2001/55/EY nojalla saavat ammattihenkilöt voivat päästä ammattipätevyytensä tasoa vastaavaan työhön ammattipätevyyden tunnustamista koskevan tehokkaan, nopean ja hyvin toimivan järjestelmän ansiosta. Jäsenvaltioiden olisi tähän liittyen toteutettava toimenpiteitä, joilla arvioidaan saapuvien ammattihenkilöiden odotettu määrä, jotta jäsenvaltioilla on riittävät valmiudet käsitellä tunnustamishakemuksia.

2. Komission suosittelee, että jäsenvaltiot myöntävät nopeasti tunnustamispäätöksen tilapäistä suojelua saaville ammattihenkilöille. Jos ammattihenkilön kotimaassa hankitun koulutuksen ja samaa toimintaa varten vastaanottavassa jäsenvaltiossa vaaditun koulutuksen välillä on merkittäviä eroja, jäsenvaltioiden olisi tehtävä päätös mahdollisten korvaavien toimenpiteiden määräämisestä mahdollisimman pian, ja niitä kannustetaan tekemään päätös viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun hakija on pyytänyt tunnustamista.

3. Komissio suosittelee, että jäsenvaltiot supistavat ammattipätevyyden tunnustamista koskevat muodollisuudet minimiin. Tätä varten jäsenvaltioita kannustetaan — vauhdittamaan prosessia ottamalla käyttöön nopeutettuja menettelyjä tilapäistä suojelua saavien ammattihenkilöiden hakemusten käsittelemiseksi; — varmistamaan, että ainoastaan olennaiset asiakirjat vaaditaan; — hyväksymään muita todisteita kuin alkuperäiset asiakirjat (esim. digitaaliset kopiot); — hylkäämään tietyt vaatimukset, esimerkiksi olemaan pyytämättä oikeaksi todistettuja käännöksiä; — pienentämään mahdollisuuksien mukaan kustannuksia tai poistamaan ne, kuten hakemusmaksut. Jos tutkintotodistuksen aitoudesta on epäilyksiä, varmennuksen olisi oltava nopeaa ja tehokasta. Tätä varten voidaan käyttää digitaalisia välineitä, kuten FRAUDOC (Guidelines on Diploma Mills and Document Fraud for Credential Evaluators (21)).

4. Komissio kannustaa jäsenvaltioita soveltamaan joustavaa lähestymistapaa tilapäistä suojelua saaviin saapuviin ammattihenkilöihin, jotta lyhyessä ajassa saataisiin käsiteltyä paljon tapauksia myönteisin tuloksin. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti harkittava ammattihenkilöiden tutkintojen tarkistamista vain, jos se on välttämätöntä, ja niiden olisi poistettava rajoitukset ja vaatimukset, jotka eivät ole ehdottoman tarpeellisia. Komissio muistuttaa vastaanottavia jäsenvaltioita siitä, että niillä on mahdollisuus muttei velvollisuutta tarkastaa sellaisten ammattihenkilöiden tutkinnot, joiden osalta ei ole olemassa yhdenmukaistettuja koulutuksen vähimmäisvaatimuksia.

5. Komissio kannustaa jäsenvaltioita yksilöimään tilanteita, joissa tunnustamishakemusten perusteellinen arviointi ei ole välttämätöntä, etenkin tapauksissa, joissa jäsenvaltio on aiemmin arvioinut tiettyä ammattia koskevaa tutkintoa eikä sen vastaavuudesta vastaanottavan jäsenvaltion vastaavaan tutkintoon nähden ole vakavia epäilyjä. Jos tällaisen aiemman arvioinnin tulos oli myönteinen, perusteellisen arvioinnin ei pitäisi olla tarpeen.

6. Komissio kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan nopean ja tehokkaan tunnustamismenettelyn myös silloin, kun tutkintoja on arvioitava perusteellisesti. Tällöin vastaanottavan jäsenvaltion arvioinnissa voitaisiin noudattaa lähestymistapaa, joka vastaa direktiivin 2005/36/EY mukaista yleistä tunnustamisjärjestelmää.

TILAPÄISTÄ SUOJELUA SAAVIEN HENKILÖIDEN AKATEEMISEN TUTKINNON TUNNUSTAMISEN HELPOTTAMINEN

7. Komissio suosittelee, että jäsenvaltiot edistävät asiasta vastaavien laitosten tekemiä nopeita, joustavia ja tehokkaita akateemisen tutkinnon tunnustamismenettelyjä.

8. Komissio suosittelee, että jäsenvaltiot tunnustavat automaattisesti ukrainalaiset korkeakoulututkinnot, jotka täyttävät kaikki Bolognan prosessin vaatimukset.

9. Komissio suosittelee, että jäsenvaltiot antavat lisätukea korkeakoulututkintojen tunnustamisen kansallisille tiedotuskeskuksille (NARIC), jotta varmistetaan, että niillä on tarvittavat resurssit ja valmiudet käsitellä suurta tunnustamispyyntöjen määrää ja mahdollisuus tarjota tukea, ohjeita ja koulutusta tutkintojen arvioijille.

10. Komissio suosittelee, että yhdessä jäsenvaltiossa tehty tunnustamispäätös hyväksyttäisiin mahdollisuuksien mukaan muissa jäsenvaltioissa kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

TIETOJEN TARJOAMINEN JA SÄHKÖISTEN VÄLINEIDEN KÄYTTÖ

11. Komissio suosittelee, että jäsenvaltiot tarjoavat keskeisille palveluilleen asianmukaista ja yksinkertaista tietoa ukrainaksi tunnustamismenettelyistä alueellaan. Tiedot olisi asetettava saataville myös digitaalisesti, ne olisi räätälöitävä Ukrainasta saapuvien ihmisten tarpeiden ja tilanteen mukaan, ja niissä olisi erityisesti selitettävä Ukrainan ja vastaanottavan maan välisiä eroja.

12. Komissio kannustaa jäsenvaltioita käyttämään eTranslation-välinettä ( 22 ) keinona nopeuttaa tunnustamisprosessia. Konekäännöksen pitäisi mahdollisuuksien mukaan riittää.

13. Komissio kannustaa jäsenvaltioita olemaan avoimia suhteessa toisiinsa ja komissioon ja jakamaan Ukrainan tutkinnoista ja koulutusjärjestelmästä kaikki tiedot, jotka niillä on. Euroopan koulutussäätiö on komission pyynnöstä perustanut Ukrainan tutkintoja käsittelevän resurssikeskuksen, jossa voidaan jakaa tietoa.

TUTKINTOJA KOSKEVAAN PUUTTEELLISEEN NÄYTTÖÖN SUHTAUTUMINEN

14. Jos tutkintoasiakirjat ovat puutteellisia, komissio kannustaa jäsenvaltioita tarkistamaan ensin, onko Ukrainan viranomaisilta mahdollista saada luotettava vahvistus suoritetusta tutkinnosta. Prosessin helpottamiseksi komissio toimii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä Ukrainan viranomaisten ja tutkintotodistukset myöntävien elinten kanssa puuttuvien asiakirjojen vahvistamiseksi ja tutkii, voitaisiinko eurooppalaisia digitaalisia opintotodistuksia ( 23 ) käyttää siten, että todistukset voitaisiin myöntää uudelleen digitaalisesti.

15. Komissio muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että jos muita mahdollisia ratkaisuja ei ole, Euroopan neuvoston yhdessä kumppaniensa kanssa kehittämän eurooppalaisen pakolaisten pätevyyspassin ( 24 ) avulla voidaan arvioida keskiasteen jälkeisiä tutkintoja saatavilla olevien asiakirjojen ja jäsennetyn haastattelun perusteella. Pätevyyspassi ei sinänsä ole virallinen tunnustamisasiakirja, mutta sen avulla voidaan arvioida pätevyys, joka pakolaisella todennäköisesti on, ja sitä voidaan soveltaa myös tilapäistä suojelua saaviin henkilöihin. Myös muita välineitä, kuten UNESCOn ( 25 ) kehittämää pätevyyspassia ja Erasmus+ -ohjelman puitteissa kehitettyjä samankaltaisia järjestelmiä (esimerkiksi REACT – Refugees and Recognition toolkit) ( 26 ) , voitaisiin tarkastella.

TIETTYJÄ AMMATTEJA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET

16. Komissio kannustaa jäsenvaltioita tutkimaan, miten tilapäistä suojelua saavia henkilöitä voitaisiin tapauksen mukaan työllistää terveydenhuoltopalveluissa, esimerkiksi — yksilöimällä hyviä käytäntöjä, joiden mukaisesti muut kuin EU-maiden kansalaiset voivat osallistua terveydenhuoltoalan ammattihenkilöille tarkoitettuihin nopeutettuihin ohjelmiin näiden ammattien harjoittamisen helpottamiseksi; — arvioimalla sellaisten ekstraterritoriaalisten terveydenhuoltolaitosten toteutettavuutta, joissa tilapäistä suojelua saava terveydenhuoltohenkilöstö voi hoitaa Ukrainasta siirtymään joutuneita henkilöitä (esim. ukrainalaiset kenttäsairaalat, jotka toimivat jonkin jäsenvaltion maaperällä); — arvioimalla Ukrainan terveydenhuoltoalan ammattihenkilöiden koulutusohjelmaa ja mahdollisuuksien mukaan kehittämällä lyhytkestoisia täydennyskoulutusohjelmia, jotta täytetään tiettyihin ammatteihin vaadittavat koulutuksen vähimmäisvaatimukset.

17. Komissio kannustaa jäsenvaltioita soveltamaan niihin ammattihenkilöihin, joiden tutkinnot eivät täytä direktiivissä 2005/36/EY säädettyjä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia, samaa lähestymistapaa, joka esitetään ohjeissa EU- ja EFTA-maiden ulkopuolella hankittujen terveydenhuollon ammattilaisten tutkintojen tunnustamisesta covid-19-kriisin aikana. Jäsenvaltiot voivat sallia tilapäistä suojelua saavien henkilöiden harjoittavan tiettyä toimintaa eri asemassa kuin ammattikunnan täysjäsenet. Esimerkiksi kolmannen maan pätevä sairaanhoitaja, jonka koulutus ei täytä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia, voisi työskennellä terveydenhuollon avustavana henkilönä.

18. Komissio kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan erilaisia tapoja, joilla voitaisiin varmistaa opettajien ja muiden opetusalan ammattihenkilöiden pääsy asianmukaiselle toimialalle pikaisesti, esimerkiksi — työllistämällä tilapäistä suojelua saavia henkilöitä, jotka ovat saaneet opettajan pätevyyden Ukrainassa, kouluissa, joihin Venäjän hyökkäyksen vuoksi Ukrainasta paenneita lapsia on sijoitettu; — antamalla kielikoulutusta opetusalan ammattihenkilöille; — osoittamalla ukrainaa puhuvia opettajia kouluihin, joissa tarvitaan lisäkapasiteettia ja joissa on pulaa opettajista; — muuttamalla ammattipätevyyden Ukrainassa hankkineiden opettajien, jotka on palkattu väliaikaisesti avustaviksi opettajiksi vastaanottavassa maassa, sopimukset pätevien opettajien sopimuksiksi nopeasti sen jälkeen, kun ammattipätevyys on tunnustettu; — tukemalla tilapäistä suojelua saavien opettajaksi opiskelevien pääsyä vastaanottavan maan opettajankoulutukseen.

19. Komissio kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan tilapäistä suojelua saavan opetusalan henkilöstön palkkaamista virallista varhaiskasvatusta tarjoaviin rakenteisiin, kuten päiväkoteihin ja lastentarhoihin, ja epävirallisiin rakenteisiin, kuten yhteisöllisiin lapsikeskuksiin, ottaen huomioon näiden ammattien moninaisuuden Euroopassa.

20. Komissio korostaa, että tilapäistä suojelua saavien opetusalan ammattihenkilöiden palkkaamisen helpottamisessa olisi otettava huomioon lasten ja nuorten suojelua koskevat kansalliset säännökset.

SÄÄNNELTYJEN AMMATTIEN HARJOITTAMISEN HELPOTTAMINEN

21. Komissio kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ammattihenkilöt voivat harjoittaa ammattiaan ja päästä työmarkkinoille sen jälkeen, kun heidän ammattipätevyytensä on tunnustettu, niin että vältetään tarpeettomia hallinnollisia esteitä ja annetaan ihmisille heidän tarvitsemaansa tukea.

22. Komissio suosittelee, että jäsenvaltioissa ei oteta käyttöön tai pidetä voimassa yrityksiä koskevia vaatimuksia, joiden mukaan niiden on osoitettava, että ne eivät kyenneet palkkaamaan EU:n kansalaista ennen tilapäistä suojelua saavan henkilön palkkaamista.

23. Komissio suosittelee, että jäsenvaltiot varmistavat, että tilapäistä suojelua saavan henkilön kaikki ammatillinen pätevyys ja osaaminen arvioidaan ja otetaan huomioon riippumatta siitä, onko se hankittu virallisen, epävirallisen vai arkioppimisen kautta. Komissio kannustaa jäsenvaltioita tukemaan ihmisiä taitojen ja pätevyyksien kirjaamisessa, myös antamalla henkilökohtaista tukea. Taitojen ja pätevyyksien keräämisen ja arvioinnin helpottamiseksi voidaan käyttää Europass-asiakirjoja ( 27 ) ja EU:n taitoprofiilityökalua kolmansien maiden kansalaisille ( 28 )

24. Komissio suosittelee, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön toimenpiteitä, joilla helpotetaan sellaisten tilapäistä suojelua saavien henkilöiden ammatinharjoittamista, jotka eivät osaa vastaanottavan maan kieltä tai osaavat sitä vain vähän, esimerkiksi kielikursseja, tai järjestelyjä, joilla ammattia voi harjoittaa valvonnan alaisena tai ympäristössä, jossa vastaanottavan maan kieltä ei tarvita.

EHDOTETTUJEN TOIMENPITEIDEN SEURANTA

25. Komissio kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä Ukrainan viranomaisten, Ukrainan kansalaisyhteiskunnan edustajien, mukaan lukien ukrainalaiset maahanmuuttajayhteisöt, ja komission kanssa, jotta voidaan tukea käytännön ratkaisuja tutkintojen tunnustamiseksi ja tilapäistä suojelua saavien henkilöiden joustavaa integrointia työmarkkinoille.

26. Komissio käynnistää ja koordinoi asiaa käsitteleviä kokouksia ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevässä koordinoijaryhmässä. Ryhmä kokoontuu säännöllisesti keskustelemaan ja vaihtamaan kokemuksia kansallisista käytännöistä. Komissio kutsuu näihin kokouksiin asiaan liittyvien Ukrainan viranomaisten edustajia. Keskusteluja ja vertaisoppimista käynnistetään myös muissa asiaankuuluvissa rakenteissa, kuten työryhmissä eurooppalaisen koulutusalueen puitteissa ja korkeakoulututkintojen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten verkostossa (ENIC-NARIC).

27. Komissio kehottaa jäsenvaltioita jakamaan asiantuntemustaan erityisissä asiaa käsittelevissä kokouksissa, jotta voitaisiin nopeuttaa prosessia ja välttää päällekkäisyydet. Yhteistyö, hyvät käytännöt ja laaja tietojenvaihto ovat ratkaisevan tärkeitä tässä vaiheessa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä huhtikuuta 2022. Komission puolesta Thierry BRETON Komission jäsen

(1) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan solidaarisuus pakolaisia ja Ukrainan sotaa pakenevia kohtaan (COM(2022) 107 final).

(2) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Ukrainan sotaa pakenevien vastaanottaminen: Eurooppa valmistautuu vastaamaan tarpeisiin (COM(2022) 131 final).

(3) Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

(4) Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

(5) OECD (2019), Ready to Help?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants, OECD Publishing, Paris, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en

(6) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kotouttamista ja osallisuutta koskeva toimintasuunnitelma 2021–2027 (COM(2020) 758 final).

(7) Direktiivin 2005/36/EY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan ”säännellyllä ammatilla” tarkoitetaan yhdestä tai useammasta toiminnan lajista koostuvaa ammattitoimintaa tai -toimintoja, jonka aloittamisen tai harjoittamisen tai jonkin harjoittamisen muodon edellytyksenä on, suoraan tai välillisesti, lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla tietyn ammattipätevyyden omaaminen; yksi tällainen ammattitoiminnan harjoittamisen muoto on sellaisen ammattinimikkeen käyttö, johon lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla vain tietyn ammattipätevyyden omaavilla henkilöillä on oikeus.

(8) https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx

(9) Pulaa on esimerkiksi putkimiehistä, sairaanhoitajista, hitsaajista, rakennusinsinööreistä, yleislääkäreistä, muurareista, sähkömiehistä, kirjanpitäjistä ja katonasentajista. Ks. Euroopan työviranomainen (2021), Report on Labour Shortages and Surpluses, marraskuu 2021, https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20%20surpluses%20report.pdf

(10) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_en

(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22).

(12) https://www.coe.int/en/web/higher-education-and-research/lisbon-recognition-convention

(13) https://rm.coe.int/recommendation-on-recognition-of-qualifications-held-by-refugees-displ/16807688a8

(14) https://www.etf.europa.eu/en/education-and-work-information-ukrainians-and-eu-countries/education-and-work-eu-support-ukraine

(15) https://europa.eu/youreurope/citizens/work/professional-qualifications/index_en.htm

(16) https://www.enic-naric.net/ukraine.aspx?srcval=ukraine

(17) Komission tiedonanto Covid-19-hätätoimenpiteisiin liittyvät ohjeet terveydenhuollon ammattihenkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ja koulutuksen vähimmäistason yhdenmukaistamisesta – direktiiviä 2005/36/EY koskevat suositukset (EUVL C 156, 8.5.2020, s. 1).

(18) UNHCR (2011), Refugee Education: A Global Review, https://www.unhcr.org/4fe317589.pdf

(19) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ihmisarvoinen elämä: apuriippuvuudesta omaehtoiseen selviytymiseen – Pakkomuutto ja kehitys (COM(2016) 234 final).

(20) Komission päätös, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2007, ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevän koordinoijaryhmän perustamisesta (EUVL L 79, 20.3.2007, s. 38).

(21) http://www.cimea.it/it/progetti-in-evidenza/fraudoc/fraudoc-project.aspx

(22) https://ec.europa.eu/info/resources-partners/machine-translation-public-administrations-etranslation_en

(23) https://europa.eu/europass/en/europass-digital-credentials. Eurooppalaisissa digitaalisissa opintotodistuksissa on sähköinen leima, ja ne kuuluvat näin ollen sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta 23 päivänä heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73) 35 artiklan soveltamisalaan. Näin ollen ne olisi hyväksyttävä todisteeksi tutkinnosta.

(24) https://www.coe.int/en/web/education/recognition-of-refugees-qualifications

(25) https://en.unesco.org/themes/education-emergencies/qualifications-passport

(26) https://www.nokut.no/globalassets/nokut/artikkelbibliotek/utenlandsk_utdanning/veiledere/toolkit_for_recognition_of_refugees_qualifications.pdf. Ks. myös REACT-hanke (REACT – Refugees and Recognition | Nokut)

(27) https://europa.eu/europass

(28) https://ec.europa.eu/migrantskills/