Komission tiedonanto - Terästeollisuuden ennusteohjelma vuoden 1999 toiselle puoliskolle ja koko vuodelle (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro C 206 , 21/07/1999 s. 0007 - 0017



TERÄSTEOLLISUUDEN ENNUSTEOHJELMA VUODEN 1999 TOISELLE PUOLISKOLLE JA KOKO VUODELLE (1999/C 206/04) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) JOHDANTO Maailmantalouden heikentyminen, joka on syynä Euroopan unionin taloudellisen kehityksen ennustetulle merkittävälle hidastumiselle vuonna 1999, näyttäisi tasoittuvan vuoden kuluessa. Onkin mahdollista, että yhteisön talouden kasvun heikentyminen rajoittuu vuoden 1999 ensimmäiseen puoliskoon, koska sen jälkimmäisellä puoliskolla on odotettavissa pientä elpymistä, mikä parantaa teollisuustuotannon näkymiä. Vuoden ensimmäisellä puoliskolla havaittua talouden heikkenemistä, jota pahensi varastojen yleinen ehtyminen, seuraisi näin ollen teollisuustoiminnan ja erityisesti terästä käyttävien toimialojen vauhdittuminen. Ennustettavissa oleva kysynnän elpyminen lyhyellä aikavälillä sekä tuotannon laskusta johtuva tarjonnan rajallisuus, varastojen palautuminen ja tuontipaineiden väheneminen yhdessä luovat yhteisön teräsmarkkinoille olosuhteet, jotka mahdollistavat hintojen välttämättömän vahvistumisen. Vaikeudet yhteisön teräksen viennissä yhteisön ulkopuolisten maiden markkinoille sekä riski kainsainvälisen tarjonnan kääntymisestä protektionististen toimenpiteiden tiukentuessa luovat kuitenkin epävarmuutta EU:n teräsmarkkinoiden pysyvän tasapainon suhteen. Tässä tilanteessa kaikkien yhteisön teräsmarkkinoiden toimijoiden olisi seurattava tarkkaan tulevaa kehitystä. 1. EUROOPAN UNIONIN TALOUDELLINEN TILANNE Kevään 1999 talousennusteet vahvistavat bkt:n kasvaneen 2,9 prosenttia EU:ssa ja 3 prosenttia euroalueella vuonna 1998, kuten viime syksyn edellisessä ennusteessa luvattiin. Näiden kasvulukujen taustalla on EU:n voimakas sisäinen kysyntä, vaikka kansainvälisen toimintaympäristön heikkenemisestä johtuen yhteisön talouden kasvu hidastui vuoden 1998 jälkimmäisellä puoliskolla seurauksena viennin vähenemisestä, mikä puolestaan vaikutti teollisuustuotantoon ja investointeihin. Vuoden 1999 viimeisimpien ennusteiden mukaan yhteisön talous kasvaa hitaammin kuin vuoden 1998 syksyllä tehdyissä ennusteissa arvioitiin. Bkt:n kasvuennuste EU:ssa ja euroalueella onkin nyt 2,1 ja 2,2 prosenttia, mikä tarkoittaa, että kasvu on pienentynyt 0,3 ja 0,4 prosenttiyksikköä. Edellisvuoteen verrattuna kasvu on pienentynyt 0,8 prosenttiyksikköä. Näiden tarkistusten taustalla on useita maailmantalouden huonoon tilaan liittyviä tekijöitä, vaikkakin tilannetta tasapainottaa ainakin osittain se, EU-maiden tulokset ovat paremmat kuin mitä ennusteet lupaavat Yhdysvaltojen taloudesta. Talouden perustekijät Euroopan unionissa ovat kuitenkin edelleen vakaat, koska inflaatiopaineita ei ole, korkoprosentti on erittäin alhainen ja kuluttajien luottamus talouteen on vahva. Merkit maailmantalouden asteittaisesta elpymisestä antavatkin ymmärtää, että yhteisön talouden kasvun heikentyminen olisi lyhytkestoista ja talous lähtisi osittaiseen nousuun vuoden 1999 jälkipuoliskon kynnyksellä. Kysynnän osalta vienti ja laiteinvestoinnit vähenevät eniten vuonna 1999, kun taas kulutus ja rakennusalan investoinnit pysyvät kaikkein vakaimpina. Kaikesta huolimatta investoinnit kasvavat 3,7 prosenttia vuonna 1999 (4,9 prosenttia vuonna 1998) ja yksityisen kulutuksen kasvu asettuu 2,6 prosenttiin. Inflaatio on ollut jatkuvassa laskussa vuodesta 1991 ja oli 1,5 prosenttia vuonna 1998. Kehitys jatkuu vuonna 1999 inflaation asettuessa todennäköisesti 1,3 prosenttiin, mikä on alhaisin luku vuosikymmeniin. Työllisyys kasvoi 1,1 prosenttia vuonna 1998, mikä on korkein luku sitten vuoden 1990. Sen oletetaan kasvavan edelleen vuonna 1999, mutta kasvun hidastumisen johdosta myös sen vauhti tulee hidastumaan. Koska vuodelle 1999 ennustettu tuotannon lasku on väliaikainen, sen ei pitäisi johtaa työpaikkojen merkittävään vähenemiseen. Niinpä työttömyysluku pienenisi 0,4 prosenttiyksikköä, jolloin työssäkäyvästä väestöstä 9,6 prosenttia olisi työttömänä (10 prosenttia vuonna 1998). Talousarvion tervehdyttämisessä viime vuosina saavutettujen merkittävien tulosten ansiosta Euroopan unionin julkistalouden keskimääräinen alijäämä on saatu pienenemään vuoden 1993 6,1 prosentista 2,3 prosenttiin vuonna 1997 ja edelleen 1,5 prosenttiin bkt:stä vuonna 1998. Vuonna 1999 julkistalouden alijäämä näyttäisi olevan edelleen 1,5 prosenttia, vaikka kasvu on hidastunut ja julkistaloutta on sopeutettu aiempaa vaatimattomammin. 2. TERÄSMARKKINOIDEN NYKYTILANNE JA NÄKYMÄT 2.1 RAAKATERÄKSEN TUOTANTO EUROOPAN UNIONISSA Yhteisön terästuotanto alkoi vuoden 1998 elokuussa osoittaa heikkenemisen merkkejä, kun se sitä ennen oli kuukausi toisensa jälkeen kasvanut merkittävästi. Kehityksen nopea muutos johti siihen, että vuoden puolivälissä noteerattu noin 7 prosentin keskimääräinen kasvu mitätöityi koko vuoden osalta. Markkinaolosuhteiden huomattava heikentyminen toisen vuosipuoliskon aikana sekä varastojen pienentäminen laskivat teräksen tuotantoa niin voimakkaasti - 10 prosenttia marraskuussa ja 21 prosenttia joulukuussa - että vuoden 1998 kokonaistuotanto jäi vuoden 1997 tasolle (157,6 miljoonaa tonnia eli + 0,1 prosenttia), mikä on 1,5 prosenttia vähemmän kuin edellisen ohjelman arvio(1). Vuoden 1999 kolmena ensimmäisenä kuukautena yhteisön terästuotannon lasku jatkui merkittävänä, ja ensimmäisen vuosineljänneksen yhteenlaskettu lasku oli vuoden 1998 vastaavaan jaksoon verrattuna lähes 10 prosenttia. Huhti- ja toukokuussa tuotanto oli vielä selvässä laskussa, ja vaikka laskusuhdanne hidastuisikin, vuoden ensimmäisen puoliskon tuotanto jää arviolta 76,5 miljoonaan tonniin, joka on 9,7 prosenttia vähemmän kuin vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon tuotanto. Varastojen pienenemisen ja vuoteen 1998 varrattuna pienempien tuontimäärien jälkeen näyttää kuitenkin siltä, että vuoden 1999 jälkimmäisellä puoliskolla yhteisön terästuotanto lähtee nousuun. Näiden tekijöiden yhteisvaikutusten ja käyttäjäsektoreiden kysynnän odotettavissa olevan voimistumisen pitäisi nopeuttaa tuotantovauhtia niin, että vuoden jälkimmäisellä puoliskolla tuotanto nousisi 78,5 miljoonaan tonniin, mikä vastaa noin 4,5 prosentin kasvua vuoden 1998 jälkipuoliskoon nähden. Vuositasolla unionin terästuotannon pitäisi nousta 155 miljoonaan tonniin, mikä tarkoittaa 2,6 prosentin laskua edellisvuoteen verrattuna ja on prosentin vähemmän kuin edellisessä arviossa(2). Tuotannossa vuoden 1999 jälkipuoliskolla odotettavan käänteen pitäisi näkyä tuotantovälineiden nykyistä parempana hyödyntämisenä. Varovaisuutta on kuitenkin noudatettava edelleen, koska maailmanmarkkinoilla tapahtuu jatkuvasti heilahteluja, joiden syynä on ylitarjonta tietyillä maantieteellisillä alueilla. Tämä siitäkin huolimatta, että unionin taräskauppaan kohdistuvien maailmanmarkkinoiden häiriötilojen vaikutusten pitäisi olla vähäisempiä kuin vuonna 1998. Liitteenä olevassa taulukossa 1 "Raakateräksen tarjonta ja kysyntä" tehdään yhteenveto Euroopan unionin teräksen kulutuksen, ulkomaankaupan, tuotannon ja varastojen määristä ja suuntauksista ja esitetään lukumääräisiä arvioita vuoden 1999 jälkipuoliskolla ja koko vuonna odotettavissa olevasta kehityksestä. 2.2 VUODEN 1999 ENSIMMÄISEN PUOLISKON JA KOKO VUODEN NÄKYMÄT Yhteisön talouden huomattavan taantumisen vuonna 1999, minkä syynä on kansainvälinen talouskriisi, jonka vaikutukset ulottuvat kauppaan, teollisuustuotantoon ja investointiin, pitäisi jäädä lyhytkestoiseksi, ja vuoden jälkipuoliskolla on odotettavissa pientä elpymistä. Tätä taustaa vasten voidaan olettaa, että pitkään jatkuneen varastojen vähenemiskehityksen päättyminen ja ulkoisen toimintaympäristön asteittainen paraneminen palauttavat teollisuuden luottamuksen. Näin teollisuuden sisäiset tilaukset lisääntyisivät ja kotitalouksien kulutus kasvaisi, mitkä osaltaan vahvistaisivat kokonaiskysyntää. Lisäksi tilanteen paraneminen erityisesti Aasian markkinoilla, hyvä ulkoisten tilausten kanta sekä vahva dollari voivat edistää viennin hidasta elpymistä vuoden aikana edellyttäen, ettei ulkoista protektionismia vahvisteta entisestään. Huhtikuussa todettu teollisuuden luottamusta kuvaavan indikaattorin parantuminen ennakoi talouselämän vähittäistä vilkastumista vuoden 1999 jälkipuoliskolla kuluttajien luottamuksen pysyessä vahana. Näissä olosuhteissa teollisen tominnan ja erityisesti tärkeimpien terästä käyttävien teollisuudenalojen pitäisi asteittain voimistua - vuoden 1999 alkuun asti niiden teräksen kysyntää hillitsi tarve pienentää varastoja. Teräksen tuottajat ovat viimeaikaisissa tapaamisissa kuitenkin ilmaisseet huolensa toisaalta siitä, että todettavissa oleva kulutus on laskenut huomattavasti, mutta ennen kaikkea tuonnista ja eräiden yhteisön ulkopuolisten maiden toteuttamista tai suunnittelemista protekionistisista toimenpiteistä. Ne pelkäävät vietivirtojen mahdollista kääntymistä yhteisön markkinoille, mikä estäisi teräksen sisämarkkinahintojen välttämättömän nousun. Näissä tapaamisissa teräskauppiaat ovat puolestaan olleet varovaisen optimistisia, koska ne pitävät myönteisenä yhteisön teräsmarkkinoille nyt ennustettua kehityssuuntaa. Näyttää sitä paitsi siltä, ettei yhteisön markkinoilla enää ole muiden kuin perinteisten tuojamaiden terästä tai että se on nopeasti poistumassa. Niinpä tärkeimpien terästä käyttävien teollisuudenalojen (joista osa analysoidaan tarkemmin tässä ohjelmassa) toiminnan asteittaisesta vilkastumisesta voidaan päätellä, että terästuotteiden kulutus nousisi vuoden 1999 jälkipuoliskolla. Esimerkiksi autoteollisuus, joka kärsii jonkinasteisista vientiongelmista, nauttii edelleen voimakkaasta sisäisestä kysynnästä. Sähkötekniikka- ja elektroniikkateollisuus näyttäisivät jatkavan hyvään malliin. Koneenrakennusteollisuudessa vientivaikeudet ovat suurempia, joten sen nousu on hitaampaa, kun taas rakennusalalla kasvu vahvistuu pitkällä aikavälillä. Tämä vuoden 1999 jälkipuoliskolla tapahtuva toiminnan vilkastuminen antaa hyvät mahdollisuudet tilanteen paikkaamiseen. Varastojen vähenemisestä johtunut kysynnän huomattava lasku vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla voi kuitenkin aiheuttaa sen, että teräksen kulutus koko vuoden 1999 osalta jää hieman pienemmäksi kuin vuoden 1998 kulutus. Varastojen vähenemisen loppumisen pitäisi johtaa teräksen kysynnän voimistumiseen vuoden 1999 jälkipuoliskolla, minkä puolestaan pitäisi hyödyttää sisämarkkinoita. Näin ollen teräksen markkinatilanteen pitäisi vuoden aikana jossain määrin parantua. Tämä auttaisi osaltaan nostamaan asteittain teräksen hintaa, mikä on välttämätöntä alalle investoidun pääoman tuoton takaamiseksi. Liitteenä olevissa taulukoissa 2 ja 2 a on annettu tärkeimpien terästä käyttävien alojen toimintaa koskevat tunnusluvut vuoden 1999 jälkipuoliskolle ja koko vuodelle. Kyseisiin lukuihin on kuitenkin suhtauduttava varauksella, koska ne perustuvat asianomaisten alojen toimittamiin tietoihin, joista ei vallitse yksimielisyyttä. 2.2.1 Perusterästeollisuus Perusterästeollisuuteen kuuluvien teollisuudenalojen toiminta on kokonaisuudessaan hidastunut huomattavasti sen jälkeen, kun vuoden 1998 alun noususuhdanne katkesi saman vuoden jälkipuoliskolla. Vuoden 1999 alkukuukausista lähtien näiden toimialojen tuotteiden kysyntä ja hinnat ovat olleet laskussa johtuen varastojen vähenemisen ja Euroopan unionin talouden kehityksen yleisen hidastumisen yhteisvaikutuksista. Vaikka tärkeimmät käyttäjäsektorit ovat tämän pitkään jatkuneen laskusuhdanteen aikana päässeet määrien osalta jatkuvasti hyviin tuloksiin, perusterästeollisuuden tuotteiden kysynnän ja hintojen voimakas lasku ovat johtaneet kasvavaan pessimismiin kyseisillä aloilla ja erityisesti teräsputkien valmistajien keskuudessa. Näiden tuotteiden markkinatilanteen huononeminen, johon edellisessä ennusteessa varauduttiin, voidaan näin ollen vahvistaa, tosin sen merkitys on syytä suhteuttaa lähtötilanteeseen, joka oli erinomainen. Lisäksi on muistettava, että näkymät näiden teollisuudenalojen toiminnan asteittaiselle vilkastumiselle on teräsputkien valmistusta lukuun ottamatta hyvät, koska tuontimäärät ovat laskussa ja varastot eivät enää vähene ja erityisesti koska käyttäjäsektorit ovat kehittyneet hyvään suuntaan, mikä ennakoi kysynnän vahvistumista lähikuukausina. Niinpä koko vuotta 1999 ajatellen asianomaisten teollisuudenalojen tulosten pitäisi jäädä vain vähän vuoden 1998 lukuja pienemmiksi, paitsi teräsputkien valmistajien osalta, joiden tilanne on erittäin huono. A. Teräsputkien valmistus Kuten edellisessä ohjelmassa ennustettiin, vuoden 1998 alkupuoliskon erinomaiset tulokset teräsputkien vientimäärien osalta mitätöityivät lähes kokonaan kyseisten tuotteiden markkinoiden romahdettua vuoden jälkipuoliskolla. Teräsputkien kokonaistuotanto EU:ssa kasvoikin vuonna 1998 ainoastaan noin 1,9 prosenttia, ja sekin oli yksinomaan suurten hitsattujen putkien tuotannon huomattavan kasvun ansiota. Kasvu selittyi aiemmin tehdyillä vientisitoumuksilla, joita ei sittemmin ole uusittu. Vuoden 1999 alkupuoliskolla teräsputkien tuotantoa koettelivat voimakkaat tuontipaineet ja erityisesti halpatuonti, öljy- ja kaasualan matalasuhdanne sekä varastojen vähenemisen kohtalokkaat seuraukset. Tilanne johti siihen, että alan tuotantokapasiteetin jo valmiiiksi erittäin alhainen käyttöaste laski entisestään ja työntekijöitä jouduttiin siirtämään osa-aikaisiksi. Yhteisön putkenvalmistusteollisuuden nykytilannetta voidaan luonnehtia dramaattiseksi, koska näköpiirissä ei ole minkäänlaisia merkkejä siitä, että kyseisten tuotteiden markkinatilanne muuttuisi lyhyellä aikavälillä. Vuoden 1998 jälkipuoliskolla alkanut saumattomien putkien kysynnän lasku, joka johtuu tilausten peruuntumisista, öljy-yhtiöiden uusien hankkeiden puutteesta ja öljyntuottajamaihin tarkoitettujen putkituotteiden varastojen vähenemisestä, jatkui vuoden 1999 alkupuoliskolla ilman pysähtymisen merkkejä. Vuoden jälkipuoliskolta yhteisön tuottajat eivät uskalla toivoa enempää kuin markkinatilanteen vakiintumista - vuodelle 1999 arvioitu noin 25 prosentin lasku tuotannossa näyttää sen sijaan vääjäämättömältä. Pienten hitsattujen putkien (halkaisija alle 406,4 mm) tuotannossa on puolestaan odetettavissa toiminnan asteittaista vilkastumista vuoden 1999 aikana, vaikka markkinaedellytykset ovatkin huonontuneet loppuvuodesta 1998 alkaen. Tärkeimpien käyttäjäsektorien hyvien näkymien, varastojen täyttymisen ja tuonnin heikkenemisen ansiosta koko tuotannon laksu jää mahdollisesti vain 2 prosenttiin. Suurten hitsattujen putkien (halkaisija yli 406,4 mm) tuotantonäkymät ovat sen sijaan erittäin huonot. Vuonna 1998 toimintaa pystyttiin vielä pitämään yllä aiemmin tehtyjen vientisopimusten ansiosta, mutta uusien kansainvälisten investointihankkeiden puuttuessa vuoden 1999 tuotanto tulee todennäköisesti laskemaan. Osa-aikatyöttömyys alalla yleistyy, kun harvojen tuotannossa olevien tilausten päättymistä halutaan siirtää tuonnemmaksi, jotta tehtaita ei jouduttaisi sulkemaan kokonaan. B. Langanvetäminen ja kirkkaaksi vetäminen Langan vetämisen alan tuotteiden myyntimäärät nousivat vuonna 1998 yhteensä noin 3 prosenttia huolimatta vuoden jälkipuoliskolla tapahtuneesta huomattavasta laskusta. Vuonna 1998 näiden tuotteiden ulkomaankaupassa EU:hun suuntautuva tuonti kasvoi selvästi, mutta myös viennissä yhteisöstä oli valtavaa kasvua. Vuoden 1998 jälkipuoliskolta havaittavissa ollut lasku jatkui vuoden 1999 alkupuoliskolla erityisesti ylijäämävarastojen ehtymisen yleistyessä. Markkinaedellytysten paranemisesta vuoden jälkipuoliskolla on kuitenkin merkkejä, ja koko vuoden 1999 tuotantomäärien laskun arvioidaan jäävän 2 prosenttiin. Alan toiminnan pitäisikin lähikuukausina olla hyvissä asemissa johtuen käyttäjäsektorien hyvistä näkymistä, tuonnin odotettavissa olevasta laskusta ja viennin näköpiirissä olevasta noususta, mikä puolestaan johtuu dollarin vahvistumisesta ja Yhdysvaltojen talouden kasvun jatkumisesta. Kirkkaaksi vetämisen alalla vuosi 1998 osoittaa 7-8 prosentin kasvua vientimäärissä autoteollisuuden vahvan kysynnän ansiosta. EU:n teräskauppa tällä alalla on kasvanut huomattavasti: tuonnissa kasvua on 20 prosenttia ja yhteisön viennissä on nähtävissä vastaava kehityssuunta. Vuoden 1999 alussa alkanut niin langanvetämisen kuin kirkkaaksi vetämisen alojen tuotteiden tuotantomäärien laksu - 8-10 prosenttia - näyttäisi johtuvan enemmänkin varastojen uudelleen täyttymisestä kuin kulutuksen todellisesta laskusta. Vaikka autoteollisuuden toiminta vakiintuisikin, vuoden 1999 jälkipuoliskolla kysynnän odotetaan elpyvän, koska käyttäjien varstojen ehtymiskehityksen pysähtyminen mahdollistaa vuoden 1998 jälkipuoliskoa suuremmat toimitukset. Kirkkaaksi vedettyjen tuotteiden myyntimäärien laskun vuoden 1998 toimituksiin verrattuna pitäisi näin ollen jäädä koko vuoden 1999 osalta 5 prosenttiin. C. Kylmävalssaus ja -profilointi Kylmävalssausteollisuuden kapeiden teräsnauhojen tuotanto vuonna 1998 oli varsin merkittävää olkoonkin, ettei se vastannut edellistä ennustetta. Ala pitää vuotta 1998 parhaana sodanjälkeisenä vuotena: vaikka myyntimäärä kasvoi ainoastaan 3 prosenttia, absoluuttinen kannattavuus oli parempi kuin koskaan aiemmin. Koska varastotilanne on kuitenkin vaikuttanut sekä tämän alan että varsinaisen terästeollisuuden alan suhdannevaihteluihin, loppuvuodesta 1998 lähtien alalle tulleet uudet tilaukset ovat vähentyneet. Tämä ei tosin voi olla kuin väliaikaista seurausta tarpeesta täyttää varastot, koska valssaamojen pääasiallisen asiakkaan eli autoteollisuuden toiminta on edelleen erittäin vilkaista. Koska tilausten määrä on viime kuukausina kuitenkin laskenut voimakkaasti, on mahdollista, että alan myynti vuonna 1999 laskee 10 prosenttia vuoden 1998 määriin verrattuna, mikä vastaa paluuta vuoden 1996 tasolle. Laskusuhdanne onkin synnyttänyt pessimismiä valssausalalla, missä tuotantoa on pakko vähentää siirtämällä henkilöstöä osa-aikaiseksi samaan aikaan kun tuonnin ja vaihtoehtoisten tuotteiden aiheuttama kilpailu yhteisön markkinoilla estää selvästikin hintojen korottamisen. Valssaamot suhtautuvatkin avoimen epäilevästi näkymien parantumiseen erittäin lyhyellä aikavälillä. Leveiden tuotteiden profilointi oli vuonna 1998 yleisesti ottaen vakaata, ja poimulevyjen tuotanto jopa parani hieman, koska niitä käytetään entistä enemmän tietyntyyppisten rakennusten kunnostustöissä. Kuten muillakin perusterästeollisuuden aloilla, sekä sandwich-paneelien että poimulevyjen kysyntä ja hinnat ovat asteittain heikentyneet vuoden 1998 puolivälistä alkaen. Laskusuhdanteen syynä ei kuitenkaan ole yksinomaan tuonti, vaan myös varastojen väheneminen ja joidenkin käyttötarkoitusten osalta paluu vaihtoehtoisten, edullisempien tuotteiden käyttöön. Tämäntyyppisten profiloitujen tuotteiden kysyntä laski myös vuoden 1999 alussa. Koska Euroopan rakennusala on kuitenkin hitaassa nousussa, koko vuoden 1999 osalta alalla voidaan odottaa vuotta 1998 vastaavia tuloksia eli kapasiteetin käyttöaste olisi edelleen vain 60 prosenttia. Toisin kuin muut perusterästeollisuuden alat, pitkien tuotteiden profilointi on kehittynyt vuonna 1998 ennusteita paremmin, ja toimitusten määrä on noussut noin 15 prosenttia. Tämä näyttäisi selittyvän sillä, että viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana nousu on ollut huomattavasti vähäisempää ja koska talouden suhdannevaihtelujen vaikutus alaan on ollut vähäistä. Kysynnän laskusuunta, joka sai alkunsa vuoden 1998 loppupuolella, voimistui vuoden 1999 alkuun asti. Alan toiminnan hidastumisen pitäisi kuitenkin rajoittua vuoden 1999 alkupuoliskoon niin, että koko vuoden vientimäärät jäisivät ainoastaan 2-3 prosenttia alhaisemmiksi kuin vuonna 1998. Alan pirstoutumiskehitys kannustaa sulautumista, mikä mahdollistaa suurten tuotantolaitosten suuntautumisen entistä enemmän kansainvälisille markkinoille. Alan pienten tuotantolaitosten pitäisi sen sijaan erikoistua, mikäli ne mielivät säilyttää elinkelpoisuutensa nykytilanteessa, jossa kapasiteetin käyttöaste on alhainen. 2.2.2 Rakennusalan näkymät Rakennusala on elpymässä useita vuosia kestäneen matalasuhdanteen jälkeen. Kokonaisuudessaan EU:n rakennusalan tuotanto kasvoi vuonna 1998 noin 2 prosenttia, ja kasvun odotetaan vahvistuvan vuonna 1999. Näyttää myös siltä, että vuonna 1999 alan toiminta vahvistuu kaikissa EU-maissa lukuun ottamatta Tanskaa, missä rakennusalan alamäki jatkuu. Myös Saksassa rakennusala näyttäisi vihdoin selvinneen lamasta, vaikka uusien osavaltioiden ylitarjonta hidastaakin kehitystä jonkin verran. Asuntorakentamisen alalla kehitys on useimmissa maissa noususuuntainen johtuen siitä, että kotitalouksien tulot ovat nousseet ja korot ovat laskeneet; ainoastaan Tanskassa yksityisasuntojen tuotanto on laskussa. Erityisen vilkasta uusien asuntojen rakentaminen on Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa, Belgiassa, Ruotsissa ja Saksassa. Muu kuin asuntorakentaminen jatkaa yksityissektorin ansiosta voimistumistaan vuonna 1999 - julkisten investointien ei uskota parhaimmillaankaan johtavan kuin tilanteen vakiintumiseen neljä vuotta kestäneen matalasuhdanteen jälkeen huolimatta julkisen sektorin hyvistä näkymistä Espanjassa, Italiassa, Alankomaissa ja Ruotsissa. Maa- ja vesirakennustöiden alalla tapahtui pientä kasvua vuonna 1998 Espanjan, Italian, Ranskan, Alankomaiden ja Ruotsin hyvien määrällisten tulosten ansiosta. Vuonna 1999 kehitys jatkuu myönteisenä, koska alan näkymät edellä mainituissa maissa ovat erinomaiset ja koska erityisesti Saksassa tilanne on selvästi parantunut. 2.2.3 Autoalan markkinat EU:ssa rekisteröitiin vuonna 1998 ennustettua huomattavasti enemmän autoja, yhteenä 7 prosenttia enemmän kuin vuonna 1997. Kasvu oli huomattavasti suurempaa kuin odotetut 4 prosenttia, mikä olisi vakiinnuttanut autoalan markkinoiden noususuhdanteen viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana havaitulle keskimääräiselle tasolle. EU:n markkinoiden yleinen aliarviointi, jonka syynä on sisäisen kysynnän hämmästyttävä ja odottamaton voimakkuus, uudet mallit ja edullisemmat hinnat, on osoitus siitä, kuinka autoalan kehitys on ollut päinvastainen kuin useimmilla muilla aloilla syksystä 1998 asti vallinnut pysähtyneisyyden tila. Vuoden 1999 ensimmäisten viiden kuukauden aikana uusien autojen rekisteröinti jatkui vilkkaana: toukokuun lopussa keskimääräinen yhteenlaskettu lisäys oli 7,6 prosenttia, Espanjassa jopa 22 ja Ranskassa 12 prosenttia. Vaikka ajoneuvojen rekisteröinnissä tapahtuisikin tulevina kuukausina vähittäistä laskua, joka olisi seurausta suhdanteessa sittemmin tapahtuneesta vähäisestä muutoksesta, vuoden 1999 tulos jää joka tapauksessa erittäin hyväksi. Jo nyt nähtävissä oleva rekisteröintien määrän lasku kuluvana vuonna jäänee noin 2 prosenttiin aiemmin arvioidun 4 prosentin sijasta. Tämä tarkistus perustuu Espanjan hyviin suhdenäkymiin, jotka ennakoivat rekisteröintien lisääntyvän voimakkaasti tänäkin vuonna, ja ajoneuvojen rekisteröintien vähenemiseen Italiassa, mikä kannustustoimenpiteiden päättymisestä huolimatta on odotettua vähäisempää. Yhteisön ajoneuvotuotanto kasvoi vuonna 1998 noin 8 prosenttia, mikä on vielä enemmän kuin valmistettujen henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen 16 miljoonan määrällinen ennätys. Viennin vahvuus ja odotettavissa oleva rekisteröintien määrän vähäinen lasku EU:n eri markkinoilla huomioon ottaen henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen kokonaistuotanto EU:ssa laskee vuonna 1999 arviolta noin 2,5 prosenttia vuoteen 1998 verrattuna, mutta vastaa kuitenkin määrältään yli 15,5:ä miljoonaa ajoneuvoa. 2.3 TERÄSTUOTTEIDEN TUONTI- JA VIENTINÄKYMÄT 2.3.1 Euroopan unionin ulkomaankaupan tilastot Tämän ohjelman laatimishetkellä käytettävissä olevat alakohtaiset tiedot kattavat koko vuoden 1998 ja kaikki EU-maat, tosin eräät niistä ovat jo toimittaneet vuoden 1999 alkukuukausia koskevia tilastotietoja. Kaiken kaikkiaan tiedot on toimitettu aiempaa nopeammin. Terästuotteiden ulkomaankauppaa koskevien tilastojen mukaan yhteisön terästuonti kasvoi vuonna 1998 noin 46 prosenttia vuoden 1997 tuontimääriin verrattuna, kun taas yhteisön vienti supistui samaan aikaan noin 20 prosenttia. Tuonti laski merkittävästi vuoden 1998 kahtena viimeisenä kuukautena oltuaan vuoden alkupuoliskolla voimakkaassa nousussa, mikä syvensi suhdannevaihteluja. Tilastot vahvistavat kuitenkin ilmiömäisen kasvun yhteisön markkinoille vuonna 1998 suuntautuneessa tuonnissa. Erityisen paljon terästuotteita tuotiin Aasiasta: raakateräksenä mitattuna tuonti vastasti lähes 4:ä miljoonaa tonnia, mikä on noin kahdeksan kertaa enemmän kuin vuonna 1997. Sen sijaan viennin osalta EU:n ulkomaankauppatilastot vuodelta 1998 kertovat koko vuoden jatkuneesta laskusta. Vienti Aasiaan laski 59 prosenttia, kun taas Keski- ja Itä-Euroopan maihin suuntautuva yhteisön vienti kasvoi. Yhteisön teräskauppa sen ulkopuolisten maiden kanssa olikin vuonna 1998 täynnä mullistuksia, joiden johdosta hinnat sisämarkkinoilla romahtivat ja EU:n ulkomaankaupan tase, joka perinteisesti on ollut ylijäämäinen, oli nyt ensimmäistä kertaa alijäämäinen noin 1,5 miljoonaa tonnia. Ensimmäisten tietojen perusteella EU:n terästuonti supistuu edelleen vuoden 1999 alkupuoliskolla johtuen teräksen kysynnän väliaikaisesta laskusta, minkä pääasiallisena syynä on kauppiaiden ja käyttäjien tarve vähentää varastojaan. Tämä voi johtaa yhteisön tuonnin jyrkempään laskuun, jonka koko vuoden 1999 osalta arvioidaan olevan noin 15 prosenttia vuoden 1998 korkeaan tuontitasoon verrattuna. Edellä kuvatussa tulevaisuudennäkymässä ei ole otettu huomioon protektionististen toimenpiteiden mahdollista voimistumista, mikä voisi vaikuttaa keskeisimpien markkinoiden kuten EU:n teräskauppaan. Vientipuolella näyttäisi sen sijaan siltä, että paineet maailmanmarkkinoilla vähenevät seurauksena tiettyjen Aasian maiden talouksien asteittaisesta elpymisestä ja dollarin vakaudesta rahoitusmarkkinoilla. Näin ollen on odotettavissa, että vaikka yhteisön teräsvienti vuonna 1999 ei varsinaisesti kasvaisikaan, sen pitäisi vakiintua edellisvuoden tasolle. Tilannetta yhteisön teräsmarkkinoilla heikentää kansainvälisen tilanteen epävarmuus ja kriisin jatkuminen eri maantieteellisillä alueilla, eikä se tällä hetkellä osoita minkäänlaisia vakiintumisen merkkejä. Tästä syystä komissio kehottaa edelleen asianomaisia osapuolia sopeuttamaan toimiaan markkinarealiteettien mukaisiksi, jotta näkymät paranisivat pian ja jotta markkinoiden vakaus voitaisiin taata pysyvästi kaikkien toimijoiden etujen mukaisesti. Komissio vahvistaa, että se on valmis puuttumaan kaikkien toimijoiden laittomaan ja kansainvälisen kaupan sääntöjen vastaiseen toimintaan. Tavoitteena on turvata yhteisön etu teräsalalla. 2.3.2 Maailmantalouden kehitys vuonna 1999 Maailmantalouden kasvua vuonna 1999 koskevia ennusteita on jouduttu tarkistamaan alaspäin kansainvälisen suhdannekehityksen heikennyttyä vuonna 1998 johtuen Aasian kriisin leviämisestä erityisesti Venäjälle ja Latinalaiseen Amerikkaan. Yhdysvalloissa julkistetut erinomaiset kasvuluvut, suhdanteiden paraneminen EU:ssa vuoden aikana ja tilanteen vakiintuminen Aasiassa pitäisi kuitenkin hillitä maailmantalouden hidastumista vuonna 1999 niin, että kasvua kertyisi noin 2 prosenttia, kun vuoden 1998 kasvuennuste oli 2,4 prosenttia. Tässä tilanteessa ennen kaikkea Yhdysvallat mutta myös EU ovat edelleen maailmantalouden ainoat vakaan kasvun keskukset Latinalaisen Amerikan ja IVY-maiden talouksien taantuessa. Nämä suhdannevaihtelut huomioon ottaen maailmanlaajuinen teräksen kulutus voi tänä vuonna laskea noin 3 prosenttia. Koska vuoden 1998 aikana kertyneiden ylijäämävarastojen arvioidaan kuitenkin ehtyvän vuoden 1999 alkupuoliskolla, toiselta vuosipuoliskolta alkaen on odotettavissa nykyisten kansainvälisiin markkinoihin kohdistuvien paineiden lieventymistä. Niinpä teräksen hinnoissa, joihin on vaikuttanut tuotannon viime kuukausien huomattava lasku, pitäisi tapahtua asteittaista nousua nyt käynnissä olevan vakiintumisen jälkeen. Huolimatta kansainvälisessä teräskaupassa tänä vuonna tapahtuneesta huomattavasta vähennyksestä, jonka tärkeimpänä syynä on tiettyjen alueiden aiempaa suurempi omavaraisuus, kaikkein avoimimpiin markkinoihin kohdistuu edelleen vakavien häiriöiden uhka, jos tietyt vientivirrat suuntautuvat protektionismin seurauksena toisaalle. 2.3.2.1 Yhdysvallat Yhdysvaltain talous jaksaa hämmästyttää pitkään jatkuneella vahvalla kasvullaan: bkt:n arvellaan kasvaneen vuonna 1998 keskimäärin noin 3,9 prosenttia, mutta viimeisen vuosineljänneksen kasvuksi on arvioitu yli 6 prosenttia. Vuoden 1999 ensimmäisellä vuosineljänneksellä Yhdysvaltojen talous kasvoi edelleen 4-5 prosenttia, ja suuntaus näyttäisi jatkuvan inflaation ollessa edelleen hallinnassa ja kuluttajien luottamuksen pysyessä vahvana. Niinpä tulevina kuukausina odotettavissa oleva kasvuvauhdin hidastuminen ei vaikuta maan talouden - jonka tämänvuotiseksi kasvuksi on arvioitu 2-2,5 prosenttia - asemaan maailman vetovoimaisimpina markkinoina. Noususuuntaiset näkymät - erityisesti asuntorakentamisen ja autojen myynnin elpyminen - viittaavat siihen, että teräksen kulutus Yhdysvalloissa on tänä vuonna samansuuruista kuin vuonna 1998. Sen sijaan uuden kapasiteetin käyttöönotosta johtuva tuotannon ennakoitavissa olevan nousun yhdessä varastojen vähentämistarpeen kanssa luulisi vähentävän teräksen tuontia tuntuvasti ja siten pienentävän vuoden 1998 poikkeuksellisen suurta kaupan alijäämää, jonka taustalla on Yhdysvalloissa jatkuvasti vahvistuva protektionismi. 2.3.2.2 Japani Japanin talous, joka vuonna 1998 oli vielä laman kourissa ja jonka bkt on laskenut 2,5 prosenttia, näyttäisi vuoden 1999 kuluessa vakiintuvan asteittain hallituksen toteuttamien toimenpiteiden ansiosta. Yksityisten investointien vähäisyydestä huolimatta erityisesti asuntorakentamisen alalla kysynnän pitäisi nousta julkisen sektorin investointien ja veroalennusten ansiosta. Myös teollisuustuotanto hyötyy näistä toimenpiteistä: se onkin kasvussa, ja teräksen kulutuksen ennakoidaan kasvavan vuoden 1999 jälkipuoliskolla siinä määrin, että vuoden alkupuoliskolla tapahtuneen varastojen mukauttamisjakson jälkeen Japanin terästuotannon pitäisi vakiintua ja teräksen vientimäärien vähentyä kotimaisen kysynnän asteittaisen kasvun johdosta. Viimeisimpien ennusteiden mukaan talouden ja varsinkaan terässektorin ei koko vuosi 1999 huomioon ottaen kuitenkaan uskota paranevan vuoden 1998 lukuihin verrattuna. 2.3.2.3 Kiinan ja Kaakkois-Aasian talouskehtiys Ensimmäiset merkit Kaakkois-Aasian talousmahtien elpymisestä ilmaantuivat vuoden 1998 lopulla, ja vuoden 1999 osalta alueen keskimääräinen kasvu yltää positiivisen puolelle tehdasteollisuuden odotettavissa olevien hyvien tulosten ansiosta. Teräksen kulutuksen alueella pitäisi nousta kotimaisen tuotannon ohella noin 2 prosenttia vuonna 1999. Teräskaupassa alueen maiden alijäämä pysyy kuitenkin entisellään, koska eräät terästeollisuuden investoinnit eivät toteudu suunnitellussa aikataulussa. Etelä-Korean erittäin suotuisa kehitys on avainasemassa koko alueen elpymisessä, joka on parhaillaan käynnissä. Kiinassa suhdannenäkymät ovat hyvät: vuonna 1998 talous kasvoi 7,5 prosenttia ja vuodelle 1999 odotetaan 6,5 prosentin kasvua. Investoinnit ja kulutus kotimarkkinoilla ovat maan talouden kannalta edelleenkin ratkaisevassa asemassa. Vuoden jälkimmäisellä puoliskolla tuotannon pitäisikin vilkastua sekä koneenrakennusteollisuudessa että tie- ja vesirakentamisen ja teollisen rakentamisen aloilla. Ulkomaankauppa sen sijaan kärsii jatkossakin sellaisten heikon valuutan maiden harjoittamasta kilpailusta. Teräksen kulutus Kiinassa voisikin kasvaa vuonna 1999 noin 4 prosenttia, mikä viittaa siihen, että tuotannon odotettavissa olevasta kasvusta huolimatta tuonti lisääntyy hieman. 2.3.2.4 Latinalaisen Amerikan maat Aasian talouskriisi ja Venäjän rahoituskriisi ovat jättäneet syvät jäljet Latinalaisen Amerikan maiden talouksiin erityisesti vuoden 1998 jälkipuoliskolla. Brasilian valuutan devalvointi tilanteessa, jossa maan talous oli jo laskussa, vaikuttaa alueen tärkeimpien kauppakumppanien liiketoimintaan tänä vuonna. Vaikutukset ovat sitä luokkaa, että alueen talous taantuu vuonna 1999, vaikka esimerkiksi Argentiinassa, Chilessä ja Perussa talouden ennustetaan elpyvän hyvin vuoden jälkipuoliskolla. Teräksen kulutus, johon on vaikutanut Brasilian realin devalvoinnin seurauksena huimasti kohonnut korkoaste, on laskenut kaikissa Latinalaisen Amerikan maissa vuonna 1999, samoin kotimaan tuotanto. Näiden näkymien perusteella alueen ulkomaankaupan positiivisen taseen pitäisi kaventua ottaen huomioon, että kansainvälisillä markkinoilla ei juurikaan ole kysyntää ylijäämätarjonnalle. 2.3.2.5 Suhdanteet KIE- ja IVY-maissa Valtaosassa Keski- ja Itä-Euroopan maita (KIE-maat) vuonna 1994 alkanut talouden elpyminen jatkui vuonna 1998, vaikka joissakin alueen maissa kehitys hidastui huomattavasti. Tästä syystä kokonaiskasvu jää alle prosenttiin. KIE-maiden talouskasvu saattaa hieman vahvistua vuoden 1999 kuluessa, mutta sen ei oleteta ylittävän 1,5 prosentin keskiarvoa. Asianomaisten maiden talouksien pitäisi kuitenkin pystyä hyötymään entistä enemmän kansainvälisen tilanteen paranemisesta vuoden jälkipuoliskolla, mikä saattaa hieman nostaa teräksen kulutusta kotimaan tuotannon hyväksi. Venäjän talous taantui uudelleen vuonna 1998 sen jälkeen, kun talous vuonna 1997 osoitti jonkinlaisia elpymisen merkkejä. Vuonna 1999 maan talous on edelleen laskusuuntainen. Venäjän rahoituskriisi on vaikuttanut muiden IVY-maiden talouksiin vieden ne mukanaan laskukierteeseen. Alueen terästuotanto näyttäisi laskevan edelleen vuonna 1999 erityisesti siitä syystä, että kotimarkkinoiden tarpeet ylittäville varastoille ei juurikaan ole kansainvälistä kysyntää. 2.4 HINTAKEHITYS Teräksen maailmanlaajuinen kulutus laski huomattavasti vuonna 1998 johtuen kriisitilanteesta monilla alueilla. Tämän seurauksena ylitarjonta ja kansainvälisen kaupan häiriöt romahduttivat teräksen hinnat, mutta vuoden 1999 aluessa lasku kuitenkin pysähtyi. Maailmanmarkkinoilla litteät tuotteet menettivät arvostaan 25-40 prosenttia vuoden 1998 ensimmäisen neljänneksen ja alkuvuoden 1999 välisellä jaksolla. Samanaikaisesti pitkien tuotteiden arvo laski 15-35 prosenttia. Näyttää kuitenkin siltä, että laskusuhdanne on päättynyt. Tuotteesta riippuen onkin jo muutaman kuukauden ajan ollut näkyvissä joko hintojen vakiintumista ja betoniterästankojen ja kuumavalssattujen kelojen osalta jopa varovaista nousua. Yhdysvalloissa teräksen hinnanlasku on noudattanut samanlaista käyrää kuin EU:ssa. Yhdysvaltojen talouden dynamismin sekä toteutettujen tai aiottujen kauppapoliittisten toimenpiteiden (polkumyyntiä koskevat ja tukien vastaiset valitukset, tuontikiintiöt jne.) ansiosta yleisen hintakehityksen suunta kuitenkin kääntyi vuoden 1998 alussa. Lähes kaikkien tuotteiden hinnat ovat Yhdysvalloissa tällä hetkellä noin 15-20 prosenttia korkeammat kuin yhteisön markkinoilla. Japanissa ja Etelä-Koreassa kansallisten valuuttojen vahvistuminen on nostanut markkinahintoja jonkin verran. Maiden hintataso on kuitenkin edelleen alhaisempi kuin EU:ssa, vaikka ero onkin kaventumassa. Yhteisön markkinoilla tuontipaineiden alentuminen ja tuotannon lasku ovat mahdollistaneet tarjonnan ja kysynnän palautumisen tasapainoon. Hintojen ennennäkemätön alentuminen vuonna 1998 näyttäisikin päättyneen vuoden 1999 alussa. Teräksen hinta on hiljattain vakiintunut, ja erityisesti kuumavalssattujen kelojen ja pitkien kevyiden tuotteiden, kuten valssilangan, betoniterästankojen ja kauppaterästankojen, hinnat ovat vihdoin lähteneet nousuun. Tulevien kuukausien hintakehityksen osalta on todennäköistä, että Yhdysvaltojen suunnittelemilla tai aloittamilla kauppapoliittisilla toimenpiteillä onnistutaan tavoitteeksi asetetussa määräajassa rajoittamaan Yhdysvaltojen markkinoille suuntautuvaa tuontia. Tämä voisi aiheuttaa tiettyjen vientituotteiden suuntautumisen EU:n markkinoille, jolloin tarjonnan ja kysynnän välille hiljattain palautunut mutta vielä herkkä tasapaino voisi vaarantua. Kaikki muut tekijät huomioon ottaen on kuitenkin todennäköistä, että yhteisön markkinoilla alkanut hintojen varovainen nousukehitys vahvistuu vuoden 1999 aikana. 2.5 TUOTEKOHTAISET SUUNTAUKSET Levytuotteet - Kuumavalssatut kelat Vuoden 1998 vaikeuksien jälkeen kuumavalssattujen kelojen markkinatilanne on parantunut huomattavasti. Kehitys on seurausta tuonnin laskusta, mikä johtuu polkumyyntiä koskevien ja tukien vastaisten menettelyjen aloittamisesta, dollarin vahvistumisesta suhteessa euroon, mikä edistää vientiä, sekä tukkukauppiaiden ja alan palvelukeskusten varastojen vähenemisestä. Tämä tarjonnan ja kysynnän välisen tasapainon korjaantuminen onkin nostanut hintoja hieman vuoden 1999 ensimmäisellä neljänneksellä - kehitys, jonka toisen neljänneksen kurssit vahvistavat. - Kylmävalssatut levyt Kylmävalssattujen levyjen kysyntä on hyvä, käyttäjien ja tukkukauppiaiden varastot ovat palautuneet hyväksyttävälle tasolle ja tuonti on laskenut voimakkaasti. Mutta vaikka nämä tekijät suosivatkin hintojen nousua, vuoden 1999 ensimmäisellä neljänneksellä hinnat ovat asettuneet ennätysmäisen alhaiselle tasolle. Suuntaus voi kuitenkin kääntyä toisella neljänneksellä markkinatilanteen tervehtymisen seurauksena. Viennissä on kuitenkin jatkuvasti ongelmia, koska maailmanmarkkinahinnat eivät tuota voittoa. - Pinnoitetut levyt Kaakkois-Aasian kriisin vaikutukset tuntuvat edelleen yhteisön markkinoilla. Niistä vakavin on ylitarjonnan jatkuminen. Pinnoitettujen levyjen tuonnin voimakkaalla kasvulla on ollut välittömiä vaikutuksia yhteisön tuottajien toimituksiin. Samanaikaisesti yhteisön ulkopuolisten maiden tarjonta luo voimakkaita paineita markkinoiden yleiseen hintatasoon, joka on jatkanut laskemistaan vuoden 1999 ensimmäisellä neljänneksellä. Hintojen pitäisi kuitenkin nousta lähikuukausina kahden myönteisen tekijän vaikutuksesta: autoteollisuuden kysyntä on jatkuvasti voimakasta ja kuumavalssattujen kelojen hinnat ovat nousussa. - Kvarttolevyt Levyjen vientimarkkinoihin kohdistuu tällä hetkellä voimakkaita paineita, ja Yhdysvaltojen harjoittamilla kauppapoliittisilla toimilla (polkumyynti, tuontikiintiöt jne.) pyritään kääntämään kansainvälisiä kauppavirtoja muualle. Yhteisön markkinoilla kysyntä on hyvä lukuun ottamatta suurien hitsattujen putkien osasektoria, joka kärsii edelleen öljyteollisuuden taantumasta. Eurooppalaisten tuottajien tekemät valitukset tiettyjen yhteisön ulkopuolisten maiden harjoittamasta polkumyynnistä näyttäisivät kuitenkin jo osaltaan laskeneen raskaiden levyjen tuontia yhteisön markkinoille. Tämän sekä varastojen vähenemisen kulutuksen mukaisille tasoille pitäisikin johtaa hintakehityksen suunnanmuutokseen vuoden 1999 toiselta neljännekseltä alkaen. Pitkät tuotteet - Raskaat profiiliteräkset ja palkit Näiden tuotteiden tuonti kasvoi huomattavasti vuonna 1998 ja jatkuu voimakkaana varsinkin KIE-maista ja Etelä-Koreasta. Kysyntä kaikilla yhteisön markkinoilla on kuitenkin vahva ja varastotasot ovat palautuneet normaaleiksi. Näin ollen onkin odotettavissa, että palkkien hinnat nousevat toisen vuosineljänneksen toimituksista alkaen. Viennin osalta Aasian maiden kysyntä on heikko ja siihen kohdistuu suuria hintapaineita. Yhteisön tuottajia kaupankäynti alueella ei näin ollen kiinnosta. Toisaalta ylitarjonta Yhdysvaltojen markkinoilla on asteittain vienyt hintoja alas siinä määrin, että Yhdysvaltojen viranomaisten harjoittamien kauppapoliittisten toimien uhka saattaa hyvinkin rajoittaa kyseisille markkinoille pääsyä vuoden 1999 aikana. - Valssilanka Sisämarkkinoilla autoteollisuuden hyvä tilanne (korkealaatuinen valssilanka), rakennusalan osittainen elpyminen (valssilanka hitsattuja ristikkoja varten) ja varastojen palautuminen normaalitasolle mahdollistavat hintojen osittaisen vahvistumisen vuoden mittaan. Maailmanmarkkinoilla kilpailu sen sijaan on kovaa, eivätkä hinnat tuota aina voittoa. Talouden elpymisen merkit Kaakkois-Aasiassa viittaavat kuitenkin siihen, että korealaisen valssilangan asema vientimarkkinoilla kutistuu,, jolloin hintapaineetkin helpottuvat. - Betoniterästangot Betoniterästangot ovat ensimmäinen tuote, jonka vuoden 1998 laskusuuntainen hintakehitys on kääntynyt vuoden 1999 alusta. Lähes kaikilla EU:n päämarkkinoilla vallitsevan vahvan kysynnän ja rakennusalalla alkaneen elpymisen pitäisi mahdollistaa suuntauksen jatkumisen tai jopa vauhdittumisen lähikuukausina. Vientipuolella tilanne on sen sijaan huomattavasti kehnompi, koska kaikkien tuottajamaiden (KIE-maat, Venäjä, Turkki, Kaakkois-Aasian maat jne.) synnyttämän kilpailun johdosta hinnat ovat erittäin alhaiset. - Kauppaterästangot Kuten muidenkin pitkien kevyiden tuotteiden kohdalla, kauppaterästankojen varastot ovat vähentyneet huomattavasti, kulutus on vilkastumassa ja hinnat ovat uudelleen nousussa. Viime viikkoina havaittu romuraudan tilapäinen hinnannousu on nostanut tuotantokustannuksia, mutta sen pitäisi osaltaan vahvistaa kyseisten tuotteiden hintojen noususuhdannetta. 2.6 YHTEENVETO RAAKATERÄKSEN TILANTEESTA VUODEN 1999 JÄLKIPUOLISKOLLA JA KOKO VUOTTA KOSKEVIEN ENNUSTEIDEN TARKISTUS Näyttää siltä, että yhteisön talous kärsii tänä vuonna kansainvälisen tilanteen huononemisen kielteisistä vaikutuksista enemmän kuin vuonna 1998. Tämän ulkoisen tekijän aiheuttama kasvun huomattava hidastuminen EU:ssa jää kuitenkin lyhytkestoiseksi, koska jo vuoden 1999 jälkipuoliskolla talouden odotetaan asteittain voimistuvan maailmantalouden ennustettavissa olevan elpymisen vaikutuksesta. Teollisuustuotannon elpymisen, josta on ollut merkkejä vuoden 1999 alkukuukausien jälkeen, on määrä vahvistua vuoden aikana ja luoda näin hyvät edellytykset teräksen kysynnän virkoamiselle. Onkin todennäköistä, että varastojen normalisoitumisen ja tuonnin vähenemisen vaikutukset yhdistettyinä uusien tilausten asteittaiseen lisääntymiseen parantavat yhteisön teräsmarkkinoiden edellytyksiä, jotka tämän vuoden ensimmäisen neljänneksen loppuun asti olivat erittäin huonot. Alkuvuoden lamaa markkinoilla seurasi ensin tilanteen vakiintuminen, ja jo huhtikuussa tilanne oli aavistuksen parempi. Vuoden 1999 jälkipuoliskolla kysynnän ja hintojen oletetaan jatkavan vahvistumistaan. Ulkomaisen protektionismin voimistuminen voi kuitenkin luoda varjonsa yhteisön teräsmarkkinoiden suotuisille näkymille, koska kauppavirtojen mahdollinen kääntyminen yhteisön markkinoille voisi häiritä niiden tasapainoa. Raakateräksen tarjontaa ja kysyntää erittelevässä taulukossa 1 esitettyjen näkymien perusteella todellinen kulutus voisi vuoden 1999 jälkipuoliskolla yltää 78,5 miljoonaan tonniin, mikä vastaa 1,9 prosentin kasvua vuoden 1998 vastaavaan jaksoon verrattuna. Todettavissa oleva kulutus olisi sekin 78,5 miljoonaa tonnia varastojen vähenemiskehityksen päättymisen seurauksena ja vastaisi 3,2 prosentin nousua. Kun otetaan huomioon tuonnin vakiintuminen ja viennin vähäinen kasvu vuoden 1998 jälkipuoliskon määriin verrattuna, tuotannon tasapainopisteeksi ennustetaan 78,5 miljoonaa tonnia, mikä vastaa 4,5 prosentin kasvua yhteisön edellisvuoden jälkipuoliskon terästuotantoon verrattuna. Huonon alkupuoliskon jälkeen vuoden jälkimmäisellä puoliskolla odotettavissa olevien parannusten perusteella voidaan ennustaa, että todellinen kulutus koko vuonna 1999 laskee 1,4 prosenttia vuoteen 1998 verrattuna eli jää 156 miljoonaan tonniin. Varastojen vähäinen pieneneminen huomioon ottaen teräksen todettavissa oleva kulutus tulee olemaan 154 miljoonaa tonnia, mikä on 4,5 prosenttia vähemmän kuin vuonna 1998. Kun otetaan huomioon tuonnissa tapahtunut noin 15 prosentin lasku ja viennin vähäinen kasvu, tuotannon tasapainopisteeksi arvioidaan 155 miljoonaa tonnia, mikä vastaa 2,9 prosentin laskua edellisvuoteen verrattuna. 3. RAAKA-AINEET 3.1 ROMURAUDAN MARKKINAT Eri maiden taloudellisen tilanteen heikkenemistä seurannut terästuotannon maailmanlaajuinen lasku johti romuraudan kysynnän ja hintojen yleiseen laskuun koko vuoden 1998 ajan. Vuoden 1999 alussa tämän terästeollisuuden raaka-aineen hinnat nousivat hieman Yhdysvaltojen ja yhteisön markkinoilla. Vuoden 1999 aikana odotetaan asteittaista elpymistä eri tekijöistä johtuen. Niistä tärkeimpiä ovat Korean ja Turkin tekemien tilausten lisääntyminen, uusien sähköteknistä valmistustapaa käyttävien terästehtaiden käyttöönotto erityisesti Yhdysvalloissa, merikuljetusten kustannusten lasku loppuvuodesta 1998 tapahtuneen äkillisen nousun jälkeen ja terästuotteiden hintojen nousu. 3.2 RAUTAMALMI Neljän peräkkäisen nousuvuoden jälkeen rautamalmin hinta laski vuonna 1998 Aasian kriisin aiheuttamasta kysynnän laskusta johtuen. Kriisin vaikutukset maailman terästeollisuuteen ovat syvällekäyviä, koska sen seurauksena teräksen hinnat ovat laskeneet kaikkialla. Vielä vuoden 1999 alussa teräksestä oli ylitarjontaa kysynnän ollessa suhteellisen heikkoa. Tilanne on johtanut mukautuksiin teräksen kansainvälisessä tuotannossa ja neuvotteluihin rautamalmin hinnan alentamisesta: vuonna 1999 hinnat ovat keskimäärin 11 prosenttia alhaisemmat kuin vuonna 1998. Teräksen kysynnän odotetaan jossain määrin elpyvän vuoden 1999 jälkipuoliskon alusta alkaen, minkä pitäisi johtaa maailmanlaajuisen terästuotannon ja rautamalmin kulutuksen asteittaiseen kasvuun. Tällöin rautamalmin hintoja voitaisiin hieman mukauttaa vastaamaan paremmin vuoden 2000 teräsmarkkinoiden olosuhteita. Esipelkistettyjen tuotteiden markkinat ovat kärsineet romu- ja valuraudan, joiden hinnat ovat laskeneet ilmiömäisellä tavalla, aiheuttamasta kilpailutilanteesta. Vaikutukset ovat rajoittuneet siihen, että suorapelkistysrautaa on markkinoilla vain vähän, koska kyseinen raaka-aine menee lähes kokonaisuudessaan tuottajien omaan käyttöön. Tilanne ei ole myöskään estänyt kansainvälisen tuotantokapasiteetin kasvamista, mikä 10 miljoonan tonnin lisäyksen jälkeen on yli 40 miljoonaa tonnia, ja vuoden 1999 aikana on tarkoitus ottaa käyttöön uutta kapasiteettia 5 miljoonan tonnin edestä. 3.3 FERROSEOKSET Markkinaolosuhteiden huononnuttua asteittain vuoden 1998 jälkipuoliskolla ferroseosten kysyntä lähti vuoden 1999 alkupuoliskolla nousuun, ja suuntaus näyttäisi jatkuvan vuoden loppuun asti. Tarjonnan väheneminen markkinoilla, mikä on seurausta tuotannon laskusta, on mahdollistanut laskukehityksen katkaisemisen hinnoissa, jotka sittemmin ovat vakiintuneet. Vuoden 1999 jälkipuoliskolla markkinoiden tasapainon odotetaan säilyvän tyydyttävänä - voidaan odottaa, että ferroseosten hinnat pysyvät vakaina tai jopa nousevat hieman. 3.4 TINA, SINKKI JA NIKKELI Tinan tuotanto nousi vuoden 1998 aikana noin 5 prosenttia vuoteen 1997 verrattuna, mutta sen todettavissa oleva kulutus laski 3 prosenttia. Vuoden alussa tilanne vakiintui, ja vuoden 1999 jälkipuoliskolla on odotettavissa, että vienti Kiinasta laskee, minkä johdosta markkinoiden pitäisi tasapainottua ja tinan hintojen nousta. Sinkin maailmanlaajuinen kulutus, joka vuonna 1998 kasvoi 9,7 prosenttia, saattaa tänä vuonna kasvaa 2,2 prosenttia 8,05 miljoonaan tonniin. Euroopassa sinkin kulutuksen ei koko vuoden 1999 osalta uskota kasvavan kuin 1,7 prosenttia. Sinkin maailmanlaajuinen tuotanto, joka vuonna 1998 kasvoi 2,2 prosenttia, saattaa tänä vuonna kasvaa 2,1 prosenttia 8,2 miljoonaan tonniin. Laskusuhdanteen jälkeen sinkin hinnat ovat nousseet hieman yli 1000 dollariin tonnilta, ja sen uskotaan pysyvän muuttumattomana vuoden 1999 loppuun asti. Koko vuoden osalta International Nickel Group arvioi nikkelin tarjonnan ja kysynnän kansainvälisen tasapainon 1,04 miljoonaksi tonniksi. Sen saavuttamiseksi nikkelin maailmanlaajuisen tuotannon pitäisi vuonna 1999 nousta 2 prosenttia ja kulutuksen 3 prosenttia vuoteen 1998 verrattuna. Yhteisön markkinoilla nikkelin kulutuksen vuonna 1999 pitäisi kasvaa enemmän eli 412000 tonniin, mikä vastaa 8 prosentin nousua vuoteen 1998 verrattuna. Nikkelin hinta on ollut nousussa vuoden alusta alkaen johtuen länsimaiden vahvasta teräksen kysynnästä, Lontoon metallipörssissä myynnissä olevien varastojen jatkuvasta vähenemisestä sekä ilmoitetuista tuotantovähennyksistä. Nikkelin kurssin voidaankin olettaa vakiintuvan vuoden 1999 loppuun mennessä. 4. TYÖLLISYYS Työllisyystilanne muuttuu jatkuvasti kaikkialla Euroopassa erityisesti siksi, että tekniikka kehittyy jatkuvasti ja koska yritysten on säilytettävä kilpailukykynsä. Näistä samoista syistä myös terästeollisuus tarvitsee entistä enemmän erittäin päteviä työntekijöitä, jotka pystyvät mukautumaan tiukentuneisiin vaatimuksiin. Tehokas henkilöstöhallinto onkin nykyään keskeinen menestystekijä entistä kansainvälisemmillä ja kilpailukykyisemmillä teräsmarkkinoilla. Samalla tulevia muutoksia ennakoivan strategian laatimista pidetään erittäin tärkeänä, koska sen avulla yritykset voivat asteittain sopeuttaa toimintaansa. Terästeollisuuden työvoima on siis entistä erikoistuneempaa, mikä on Euroopan unionin kilpailuedun mukaista, jollainen sillä näyttäisi olevan korkealuokkaisten tuotteiden valmistuksessa. Teollisuuden muutokset, jotka johtavat tuotantomenetelmien automatisointiin, yritysten keskittymiskehitys yhdessä Aasian talouskriisin ja Yhdysvaltojen harjoittamien protektionististen toimenpiteiden kanssa kuitenkin lisäävät yhteisön terästeollisuuden työvoimaan kohdistuvia uhkia. Työpaikkojen vähenemisen ohella jo vuosia tarjolla ollut mahdollisuus siirtyä varhaiseläkkeelle on selvästi vinouttanut ikäpyramidia EU:n terästeollisuudessa ja johtanut yritysten taitotiedon häviämiseen. Koska järjestelystä jäsenvaltioille aiheutuvat kustannukset ovat korkeat, nykyään suositaan vaihtoehtoisia, toisinaan täysin uudentyyppisiä järjestelyjä, jotta työpaikkojen vähentämisestä johtuvia sosiaalisia vaikutuksia voitaisiin mahdollisimman tehokkaasti lieventää ja samanaikaisesti rajoittaa yritysten taitotiedon häviämistä. Työpaikkojen nettovähennys vuonna 1999 on viimeisimpien ennusteiden mukaan noin 11000. Luku kertoo markkinoiden vaikeuksista, vaikkei sitä voikaan verrata työpaikkojen vähenemiseen niinä vuosina, jolloin terästeollisuus oli syvässä kriisissä. Komissio aikoo jatkaa sosiaalipolitiikkansa soveltamista niihin työntekijöihin, joita alan rakenneuudistustoimenpiteet tai sulkemiset koskettavat. Kaikkia EHTYn perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisissa, uudelleensopeuttamista koskevissa kahdenvälisissä sopimuksissa määrättyjä toimenpiteitä, lukuun ottamatta koulutustukea, jonka rahoitukseen Euroopan sosiaalirahasto voi osallistua, jatketaan perustamissopimuksen 23. heinäkuuta 2002 tapahtuvaan raukeamiseen saakka. Ne 11000 työpaikkaa, joiden on arvioitu häviävän vuonna 1999, eivät kuitenkaan vastaa sitä määrää työntekijöitä, jotka voivat saada EHTYn tukea, koska eräät jäsenvaltiot eivät osallistu uudelleensopeuttamispolitiikkaan ja myös siksi, että uudelleensopeuttamistukea vuonna 1999 myönnettäessä otetaan huomioon myös edellisvuonna hävinneet työpaikat. EHTYn korjaavaan talousarvioon on varattu määrärahoja perinteisen tuen myöntämiseksi hiili- ja terästeollisuuden uudelleensopeuttamiseen 75 miljoonan euron arvosta. (1) EYVL C 24, 29.1.1999. (2) EYVL C 24, 29.1.1999. LIITE Taulukko 1 Raakateräksen tarjonta ja kysyntä EU-15 >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 Toiminnan tunnusluvut - EU-12 (kausivaihtelujen vaikutusta ei ole otettu huomioon) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 a Tärkeimpien maiden terästä käyttävien alojen suuntaukset (Toiminnan tunnusluvut) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 3 Terästeollisuuden työntekijämäärän muutokset (harjoittelijat mukaan luettuina) >TAULUKON PAIKKA>