ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Oikeus oikeusapuun rikosoikeudellisissa menettelyissä vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan 3 kohdassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 3 kohdan c alakohdassa. Se tunnustetaan myös kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 14 artiklan 3 kohdan d alakohdassa. Perusperiaatteet, joihin oikeusapujärjestelmän on perustuttava, esitetään Yhdistyneiden kansakuntien asiakirjassa Principles and Guidelines on Access to Legal Aid in Criminal Justice Systems (Oikeusavun saatavuutta rikosoikeusjärjestelmissä koskevat periaatteet ja suuntaviivat), jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2012.
(8)

Monet politiikan alat, erityisesti urheilu ja terveysala, voivat edistää liikunnan lisäämistä ja tarjota unionin kansalaisille uusia mahdollisuuksia aloittaa aktiivinen liikunta. Jotta tämä potentiaali voidaan hyödyntää täysimääräisesti ja siten lisätä liikuntaa, tarvitaan välttämättä terveyttä edistävää liikuntaa koskeva monialainen lähestymistapa, johon osallistuvat kaikki asiaan kuuluvat ministeriöt, yksiköt ja järjestöt kaikilla tasoilla, erityisesti urheilun alan kansalaisjärjestöt, ja ottamalla huomioon olemassa oleva ja parhaillaan toteutettava toimintapolitiikka. Se, että käytettävissä on nykyistä enemmän ja parempia tietoja liikunnan määrästä ja terveyttä edistävän liikunnan lisäämiseen tähtäävistä toimista, on tärkeä tätä prosessia tukeva tekijä; se on myös edellytys politiikan arvioinnille, jolla pyritään tehostamaan politiikan laatimista ja täytäntöönpanoa tulevaisuudessa.
Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että Tšekki on supistanut julkisen sektorin alijäämää 1,4 prosentilla (5) suhteessa BKT:hen vuosien 2009 ja 2012 välisenä aikana toteuttamalla huomattavia julkisen talouden vakauttamistoimia ja että tämänhetkisten odotusten perusteella se etenee asianmukaisesti liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Lähentymisohjelman mukaan reaalisen BKT:n kasvun odotetaan olevan 0 prosenttia vuonna 2013 ja 1,2 prosenttia vuonna 2014, kun se komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan olisi –0,4 prosenttia vuonna 2013 ja 1,6 prosenttia vuonna 2014. Lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on pitää julkisen talouden alijäämä alle perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden alijäämätavoite, joka on 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, vastaa 2 päivänä joulukuuta 2009 annetussa neuvoston suosituksessa liiallisen alijäämän korjaamiseksi asetettua määräaikaa. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän ennakoidaan olevan 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Vaarana on, että julkisen talouden kehitys on vuonna 2013 odotettua heikompi, mikä johtuu EU:n varojen maksuun tehtävistä uusista korjauksista. Myönteistä on se, että televiestinnän uusien taajuuskaistojen suunniteltuun huutokauppaan liittyvien kertaluonteisten tulojen ansiosta julkisen talouden kehitys saattaa olla ennakoitua parempi vuonna 2013.

Lähentymisohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän aikavälin tavoite, jonka mukaan alijäämä on 1 prosentti suhteessa BKT:hen, mikä vastaa riittävällä tavalla vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Ennusteen mukaan (uudelleenlaskettu) julkisen talouden rakenteellinen alijäämä kasvaa 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Sen vuoksi lähentymisohjelmassa ei esitetä sopeuttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, mikä on vastoin vakaus- ja kasvusopimusta. Julkisen talouden menojen kasvuvauhti vastaa vakaus- ja kasvusopimuksessa menojen kasvulle vahvistettua vertailuarvoa vuonna 2014, mutta poikkeaa siitä 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016; oletuksena on komission asianmukaisena pitämä 0,5 prosentin parannus suhteessa BKT:hen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Lähentymisohjelman mukaan julkisen velan määrän suhteessa BKT:hen ennustetaan jatkavan kasvamista ohjelmakaudella, tosin hitaasti, ja julkisen velan ennustetaan olevan 51,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016.
(15)

Latvia on esittänyt poliittisia toimenpiteitä energiasäästöjen saamiseksi talouden pääsektoreilla. On odotettavissa, että yli 70 prosenttia energiasäästöistä saadaan tulevina vuosina rakennussektorilla. Asuntojen eristämistä koskevien hankkeiden täytäntöönpano on kuitenkin ollut hidasta, ja vain pieni osa hankkeista on saatu päätökseen suhteessa rakennuskantaan, jonka energiahukka on suuri. Tällä alalla on hyvät mahdollisuudet saada merkittäviä tehokkuushyötyjä, koska Latvian kotitalouksien energiaintensiteetti oli unionin korkein vuonna 2010. Latvia edistyi vuonna 2012 sähkömarkkinoidensa avaamisessa kilpailulle ja osallistumisessa alueellisille markkinoille. Sopimusten tekeminen suoraan energiantuottajien kanssa on toteutunut yrityssektorilla, ja samaa käytäntöä esitetään vapaaehtoispohjalta kotitalouksille. Latvia on valmis liittymään Nord Pool Spot -sähköpörssiin kesäkuussa 2013. Maakaasumarkkinoiden avaamisessa ei kuitenkaan ole edistytty, ja maa on edelleen riippuvainen yhdestä lähteestä. Viranomaisilla on edessään myös vaikeat neuvottelut kaasun varastointilaitoksen omistajuudesta ja hallinnoinnista, mikä on erittäin tärkeä alueellisten kaasumarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle.
(9)

Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että Saksan julkinen talous on ollut kokonaisuudessaan terve ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettu. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Vakausohjelmaan sisältyvät makrotaloudelliset kehitysarviot vastaavat yleisesti ottaen komission yksiköiden kevään 2013 talousennustetta talouskasvun vauhdin ja rakenteen osalta vuosina 2013 ja 2014 sekä komission arviota Saksan keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvuvauhdista. Vakausohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan jatkossakin. Vakausohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän aikavälin tavoite, joka on –0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa asianmukaisesti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Saksa saavutti rakenteellisen ylijäämän ja näin myös keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2012. Vakausohjelman mukaan (uudelleen laskettu) (5) rakenteellinen rahoitusasema pysyy positiivisena vuosina 2013 ja 2014. Tämä vastaa pääosin komission yksiköiden kevään 2013 talousennustetta ja mahdollistaa näin automaattisten vakauttajien vapaan toiminnan. Saksa noudatti myös menojen kasvulle asetettua vakaus- ja kasvusopimuksen viitearvoa vuonna 2012. Vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella julkisten menojen kasvuvauhti, josta on vähennetty tulopuolen päätösperäiset toimenpiteet, ylittäisi menojen kasvulle asetetun vertailuarvon vuonna 2013, mutta jäisi vertailuarvon alle vuonna 2014. Vakausohjelman mukaan bruttovelan suunnitellaan supistuvan 80½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja jatkavan laskuaan tämänkin jälkeen. Vuoden 2011 liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen Saksa on siirtymävaiheessa velkakriteerin noudattamisen osalta ja se on edistynyt riittävästi kriteerin noudattamisessa vuonna 2012. Jos vakausohjelma toteutetaan suunnitelmien mukaan, Saksa edistyy riittävästi velkakriteerin noudattamisessa myös vuonna 2013 ja velan supistamista koskeva viitearvo saavutetaan siirtymäkauden lopussa vuonna 2014. Yleisesti ottaen alijäämä- ja velkatavoitteet vaikuttavat realistisilta.
(9)

Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2013 vakausohjelman arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Erityisesti vuotta 2013 koskeva vakausohjelman skenaario on hyvin lähellä komission yksiköiden kevään 2013 talousennustetta, kun taas vuotta 2014 koskeva skenaario on hieman talousennustetta optimistisempi. Keskipitkän aikavälin alijäämäennusteet on tehty jonkin verran optimistisen kasvuskenaarion perusteella siten, että ne ovat potentiaalista kasvua suuremmat. Vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saada alijäämä, joka vuonna 2012 oli 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, vähennettyä 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Ohjelmakauden loppupäässä alijäämän kuitenkin ennustetaan kasvavan 1,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2015 että vuonna 2016. Tämä johtuu uusien sähköisiä palveluja koskevien, 1 päivänä tammikuuta 2015 voimaan tulevien alv-sääntöjen käyttöönotosta. Sääntöjen mukaan verkkokauppatoiminnasta saadut alv-tulot siirretään maasta, johon palvelun suorittaja on sijoittautunut, maahan, jossa on asiakkaan asuinpaikka. Viranomaiset arvioivat, että alv-tulot vähenevät uusien sääntöjen vaikutuksesta 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Hallitus on jo ilmoittanut, että yleistä arvonlisäkantaa korotetaan, jotta osa tulojen menetyksestä kompensoituu. Vakausohjelmassa vahvistetaan aiemmin asetettu julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellinen ylijäämä, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Sekä komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen että vakausohjelman (uudelleen lasketun) rakenteellisen rahoitusaseman perusteella Luxemburgilla odotetaan olleen vuonna 2012 rakenteellinen ylijäämä, joka on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen eli alle keskipitkän aikavälin tavoitteen. Näin ollen sen ennustetaan saavuttavan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2013. Luxemburgin ennustetaan kuitenkin tämän jälkeen poikkeavan keskipitkän ajan tavoitteestaan, 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja vielä enemmän vuosina 2015 ja 2016. Luxemburgin viranomaiset ovat toistaneet, että niiden tavoitteena on palata viimeistään vuonna 2017 tilanteeseen, jossa keskipitkän aikavälin tavoite täyttyy, jotta niille jää enemmän liikkumavaraa. Julkisen talouden bruttovelka oli 20,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 eli selvästi alle perussopimuksessa asetetun viitearvon.
(9)

Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että ohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen ja vastaa laajalti komission yksikköjen kevään 2013 talousennusteessa esitettyä arviota. Vuodesta 2009 alkaen toteutetun kunnianhimoisen julkisen talouden vakauttamisen ansiosta julkisen talouden alijäämä on saatu supistumaan 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Tämän katsotaan olevan riittävä liiallisen alijäämän olemassaolosta tehdyn päätöksen kumoamiseksi, kun otetaan huomioon eläkeuudistuksen kustannukset. Alijäämän supistuminen perustui jossain määrin myös vankkaan talouskasvuun ja menojen väliaikaiseen jäädyttämiseen. Lähentymisohjelmassa on muutettu keskipitkän aikavälin tavoite + 0,5 prosentista – 1,0 prosenttiin, mikä on vielä vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteiden mukaista. Lähentymisohjelman mukaisen julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2016 mennessä. Kun otetaan huomioon (uudelleenlaskettu) rakenteellinen julkisen talouden rahoitusasema, eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on vuositasolla rakenteellisin luvuin yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Menojen kasvun vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen viitearvo saavutetaan ohjelmakaudella. Mukautus on hieman etupainotteinen ja perustuu ensi sijassa menokuriin, mutta sitä tuetaan vain osittain käytännön toimenpiteillä, mukaan lukien kertaluonteisilla toimilla, joita ei ole aina määritelty. Komission yksiköiden kevään 2013 ennusteen mukaan rakenteellisen sopeutuksen odotetaan olevan 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 eli edistyminen on alle vaaditun 0,5 prosentin suhteessa BKT:hen. Myös tämä herättää epäilyjä lähentymisohjelman sopeutusuran onnistumisesta. Julkisen talouden vakauttamiseksi toteutettavia lisätoimenpiteitä ei ole vielä määritetty ja olisikin harkittava rakenneuudistuksia, mukaan lukien siirtymistä tulopuolen toimenpiteisiin. Julkinen velka on edelleen alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen eli 40,7 prosenttia vuonna 2012, ja sen odotetaan vähenevän hieman ohjelmakaudella. Lähentymisohjelman mukaan velka supistuu 39,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja edelleen 34,5 prosenttiin vuoteen 2016 mennessä, mutta komission yksiköiden kevään ennusteessa vastaavat luvut ovat 40,1 prosenttia vuonna 2013 ja 39,4 prosenttia vuonna 2014. Luvuissa olevat erot johtuvat ennen kaikkea lähentymisohjelmassa ennustetusta vähäisemmästä alijäämästä.
(9)

Koko euroalueella olisi toteutettava rakenneuudistuksia tuote- ja työmarkkinoiden toiminnan parantamiseksi, jotta voidaan lisätä kilpailukykyä, vahvistaa meneillään olevaa sopeutusprosessia ja taata resurssien kestävä uudelleenkohdentaminen. Lisäksi rakenneuudistuksilla on tärkeä osuus talouden tasapainottamista ja velkavivun purkamista koskevan prosessin helpottamisessa. Niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa on alijäämä, kilpailukyvyn parantuminen lisää nettovientiä, mikä auttaa tasapainottamaan kasvumallia tuottavampien, vähemmän työvoimavaltaisten, avointen sektorien suuntaan samalla kun se tukee talouden elpymistä ja alentaa velkasuhteita. Samanaikaisesti kilpailun lisäämiseen tähtäävät uudistukset jäsenvaltioissa, joissa vaihtotase on ylijäämäinen, voisivat edistää resurssien uudelleenkohdentamista ja auttaa tehostamaan investointeja suljetuille sektoreille. Tämä vahvistaisi kotimaisen kysynnän merkitystä kasvun rakenteen kannalta muuttaen sopeutusta euroalueella symmetrisemmäksi. Kriisin vaikutukset euroalueen jäsenvaltioiden työllisyystilanteeseen ovat olleet laajasti epäsymmetrisiä siten, että pahimpien vaikutusten kohteeksi joutuneissa jäsenvaltioissa myös kotimainen kysyntä on supistunut eniten ja samassa yhteydessä vaihtotaseen kehitys on kääntynyt vastakkaiseen suuntaan. Jollei suhdannetyöttömyyttä helpoteta tuloksellisesti ja nopeasti, saattaa syntyä hystereesivaikutuksia, joiden yhteydessä työttömyys muuttuu vakiintuneeksi ja vähemmän herkäksi palkkadynamiikalle. Sen vuoksi työmarkkinoiden rakenneuudistukset ovat edelleen erityisen tärkeitä, jotta voidaan lieventää sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja euroalueen tulevaan kasvupotentiaaliin kohdistuvia riskejä. Allekirjoittaessaan 2 päivänä maaliskuuta 2012 sopimuksen talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta euroalueen jäsenvaltiot sitoutuivat keskustelemaan ennalta merkittäviä talousuudistuksia koskevista kansallisista suunnitelmistaan ja tarvittaessa yhteensovittamaan niitä, jotta voitaisiin vertailla parhaita käytäntöjä ja työskennellä tiiviimmin koordinoidun talouspolitiikan toteuttamiseksi. Euroryhmän olisi seurattava jo toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta, jotta tarvittaessa voidaan kannustaa toteuttamaan lisätoimia ja lisätä joidenkin uudistusten tavoitteellisuutta maakohtaisten suositusten mukaisesti.
c)

’toksisuusekvivalenssikertoimilla (WHO-TEF)’ ihmisille aiheutuvan riskin arvioimiseen liittyviä Maailman terveysjärjestön toksisuusekvivalenssikertoimia, jotka perustuvat Genevessä kesäkuussa 2005 pidetyssä Maailman terveysjärjestön WHO:n kansainvälisen kemikaaliturvallisuusohjelman (IPCS) asiantuntijakokouksessa tehtyihin päätelmiin (Martin van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).
(2)

Euroopan elintarvike- ja juomateollisuutta edustava FoodDrinkEurope-järjestö on laatinut ohjeet (1), joihin sisältyy välineitä, joita elintarvikkeiden valmistajat voivat käyttää valikoivasti omien tarpeidensa mukaisesti alentaakseen tuotteidensa akryyliamidipitoisuuksia. Lisäksi on laadittu lyhyitä esitteitä, joissa on tietoa tärkeimmistä välineistä kullakin sektorilla. Tätä toimea ovat tukeneet ja siihen ovat osallistuneet lainsäädännöstä vastaavat viranomaiset.
(3)

Yksi Euroopan digitaalistrategian tärkeimmistä tavoitteista on seuraavan sukupolven liityntäverkkojen (NGA-verkkojen) käyttöönotto. Euroopan digitaalistrategian pyrkimyksenä on tukea merkittäviä investointeja, joita tulevina vuosina on tehtävä. Tämän suosituksen tavoitteena on edesauttaa uuteen ja parannettuun infrastruktuuriin liittyviä tehokkaita investointeja ja innovointia, tunnustaen samalla kuitenkin tarve ylläpitää toimivaa kilpailua, joka on tärkeä kannustin pitkän aikavälin investoinneille. Tällä suosituksella pyritään i) varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset soveltamalla aiempaa tiukempia syrjimättömyyssääntöjä, ii) vahvistamaan ennakoitavat ja vakaat säännellyt kupariverkon tukkutason käyttöoikeushinnat sekä iii) lisäämään varmuutta olosuhteista, joissa NGA-palveluille ei tulisi määrätä tukkutason käyttöoikeuksien hintasääntelyä. Tällaisen oikeudellisen ja sääntelyyn liittyvän ennustettavuuden parantamisen pitäisi myös osaltaan auttaa synnyttämään investointeja, joita tarvitaan lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.
(7)

Näiden havaintojen vuoksi on tarpeen ryhtyä toimiin SOLVIT-verkoston edelleen vahvistamiseksi ja sen näkyvyyden lisäämiseksi verkossa ja verkon ulkopuolella, kuten painotettiin komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa Reinforcing effective problem-solving in the Single Market, sisämarkkinoinnin hallinnon parantamista koskevassa tiedonannossa (2) sekä katsauksessa Euroopan unionin kansalaisuuteen (3). Osana näitä toimia on tarpeen korvata suositus 2001/893/EY uudella suosituksella. Tässä uudessa suosituksessa pyritään selventämään hyvien käytäntöjen kautta sitä, mitä SOLVIT-verkoston on tarkoitus saada aikaan. Siinä asetetaan tavoitteet ja normit sekä jäsenvaltioille että komissiolle sen varmistamiseksi, että yritykset ja kansalaiset saavat tehokasta apua tilanteissa, joissa unionin lainsäädäntöä ei ole noudatettu. Sen tavoitteena on myös varmistaa, että SOLVIT-keskukset soveltavat samoja sääntöjä ja tarjoavat samaa johdonmukaista palvelua kaikkialla verkostossa.
(17)

Se, kenellä on oikeus panna vireille kollektiivinen oikeudenkäyntimenettely, riippuu kussakin jäsenvaltiossa sovellettavasta kollektiivisesta oikeussuojamekanismista. Kanneoikeus on tietyntyyppisten kollektiivisten kanteiden yhteydessä, esimerkiksi silloin kun kyseessä on ryhmäkanne, jonka voivat nostaa vahingonkärsijät yhdessä, selkeämpi kuin edustajakanteiden yhteydessä, jolloin kanneoikeus on määriteltävä erikseen.
c)

’in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetulla lääkinnällisellä laitteella’ lääkinnällistä laitetta, joka on reagenssi, reagenssituote, kalibraattori, vertailumateriaali, testipakkaus, instrumentti, laite, laitteisto tai järjestelmä joko yksin tai yhdessä muiden kanssa käytettynä ja jonka valmistaja on tarkoittanut käytettäväksi ihmiskehon ulkopuolella (in vitro) suoritettavissa tutkimuksissa, joiden yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena on saada ihmiskehosta otettujen näytteiden, mukaan lukien veren ja kudosten luovutukset, perusteella tietoa — fysiologisesta tai patologisesta tilasta, — synnynnäisestä epämuodostumasta, — turvallisuuden ja yhteensopivuuden määrittämiseksi mahdollisten vastaanottajien kannalta, tai — hoitotoimenpiteiden tarkkailemiseksi. Näytteenottoastioiden katsotaan olevan in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettuja lääkinnällisiä laitteita. Näytteenottoastiat ovat laitteita, tyhjiöllä tai ilman tyhjiötä, joiden nimenomainen tarkoitus niiden valmistajan mukaan on sisältää ja säilyttää ihmiskehosta otettuja näytteitä välittömästi näytteenoton jälkeen in vitro -diagnostista tutkimusta varten. Yleiseen laboratoriokäyttöön tarkoitettuja tuotteita ei pidetä in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettuina laitteina, ellei valmistaja ole niiden ominaisuudet huomioon ottaen erityisesti tarkoittanut niitä käytettäväksi in vitro -diagnostisessa tutkimuksessa (13);
(7)

Jotta Euroopan tason poliittiset puolueet voisivat hoitaa tämän tehtävänsä, komissio antoi 12 päivänä syyskuuta 2012 ehdotuksen asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta (2). Ehdotuksella on tarkoitus varmistaa, että Euroopan tason poliittiset puolueet saavat entistä näkyvämmän aseman ja että niiden rahoitus voidaan järjestää entistä joustavammin, avoimemmin ja tehokkaammin. Komissio ehdotti lisäksi, että Euroopan tason poliittisten puolueiden on Euroopan parlamentin vaalien yhteydessä toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tiedottaakseen unionin kansalaisille kansallisten poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten puolueiden välisistä yhteyksistä. Kun asetus on hyväksytty, se kumoaa ja korvaa Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä 4 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 (3).
—

Varmistetaan keskittyminen lapsiin, joilla on monien epäkohtien vuoksi suuremmat riskit, kuten romanilapsiin, joihinkin maahanmuuttajalapsiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluviin lapsiin, lapsiin, joilla on erityistarpeita tai jotka ovat vammaisia, sijaishuollossa oleviin tai katulapsiin, vangittuna olevien vanhempien lapsiin sekä lapsiin sellaisissa kotitalouksissa, joilla on erityinen köyhyysriski, kuten yksinhuoltajaperheet tai suurperheet.
(6)

Asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä II olevassa III jaksossa edellytetään, että teurastamotoimintaa harjoittavien elintarvikealan toimijoiden on pyydettävä, vastaanotettava ja tarkastettava elintarvikeketjua koskevat tiedot kaikkien teurastamoon lähetettyjen tai lähetettäväksi tarkoitettujen eläinten osalta lukuun ottamatta luonnonvaraista riistaa, ja toimittava näiden tietojen mukaisesti. Kyseessä olevissa elintarvikeketjua koskevissa tiedoissa on ilmoitettava erityisesti eläinlääkkeet, jotka eläimille on annettu asiaankuuluvalla ajanjaksolla, aina kun varoaika on muu kuin nolla sekä eläinlääkkeiden antamisen päivämäärät ja varoajat. Ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 854/2004 (4) edellytetään muun muassa, että virkaeläinlääkäri suorittaa tarkastustehtäviä. Virkaeläinlääkärin on erityisesti tarkistettava ja analysoitava asiaankuuluvat tiedot teurastettaviksi tarkoitettujen eläinten alkuperätilan kirjanpidosta, mukaan lukien elintarvikeketjua koskevat tiedot, ja otettava tämän tarkistuksen ja analyysin yhteydessä kirjatut tulokset huomioon tehdessään ante mortem- ja post mortem -tarkastuksia.