FI Euroopan unionin virallinen lehti L 150/1

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 510/2010,

annettu 14 päivänä kesäkuuta 2010,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön (1) jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jolla kumotaan muista kuin Euroopan yhteisön (2) jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET

(1) Komissio otti asetuksella (EU) N:o 1242/2009 (3), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa.

(2) Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli 2 päivänä helmikuuta 2009 tehnyt Smiths Detection Group Limited, jäljempänä ’valituksen tekijä’, sen tuottajan puolesta, jonka tuotanto muodostaa yli 80 prosenttia tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien koko tuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.

2. MYÖHEMPI MENETTELY

(3) Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.

(4) Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä tekoon tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Erityisesti se jatkoi tutkimustaan EU:n kulutukseen liittyvien näkökohtien osalta. Tältä osin komissio otti yhteyttä asianomaisiin osapuoliin, erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin sekä tuottajiin, voidakseen todentaa osapuolten yhdestä liiketoimien sarjasta esittämät väitteet.

(5) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9 kappaleessa esitetään, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon arvioimisen kannalta merkityksellisten kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

(6) Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, jäljempänä ’kiinalainen tuottaja’, väitti, ettei ollut perusteltua käyttää 18 kuukauden pituista tutkimusajanjaksoa polkumyyntitutkimuksissa tavallisesti käytettävän 12 kuukauden sijasta. Kiinalainen tuottaja katsoi, että tutkimusajanjaksoon olisi pitänyt kuulua ainoastaan kalenterivuosi 2008.

(7) Ensiksi on todettava, ettei kiinalainen tuottaja ollut tutkimuksen alustavassa vaiheessa kyseenalaistanut 18 kuukauden tutkimusajanjakson käyttöä. Väite esitettiin vasta väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Tutkimusajanjakso ilmoitettiin kuitenkin menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ja kyselylomakkeissa eli jo aivan tutkimuksen alussa. Erityiset perustelut 18 kuukauden tutkimusajanjakson valinnalle on esitetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9 kappaleessa. Osapuoli ei esittänyt minkäänlaisia väitteitä, jotka olisivat kyseenalaistaneet kyseisillä markkinoilla tapahtuneiden liiketoimien suhteellisen pientä määrää koskevan perustelun.

(8) Jotta voitiin varmistaa, että tutkimusajanjaksoa koskevat numerotiedot ovat täysin vertailukelpoisia sitä edeltäviä vuosia koskevien tietojen kanssa, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevissa osissa tutkimusajanjakson osalta ilmoitetut numerotiedot on annualisoitu.

(9) Kiinalainen tuottaja väitti myös, että tutkimusajanjakson valinnalla pyrittiin manipuloimaan vahinkotekijöitä. Väite on hylättävä.

(10) Komissio ei ollut eikä se olisi voinut olla tutkimuksen alkaessa selvillä vahinkoindikaattoreihin liittyvästä monimutkaisesta asia- ja numerotietojen kokonaisuudesta. Kyseiset tiedot vahvistettiin vasta tutkimuksen kuluessa.

(11) Olisi vielä pantava merkille, ettei tämä ole ensimmäinen kerta, jolloin tutkimusajanjakso määrätään yli 12 kuukauden pituiseksi (esim. Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan kalsiummetallin osalta tutkimusajanjaksoksi asetettiin komission asetuksella (EY) N:o 892/94 (4) 16 kuukautta, ja Yhdysvalloista peräisin olevan dinatriumkarbonaatin osalta tutkimusajanjaksoksi asetettiin komission asetuksella (EY) N:o 823/95 (5) 18 kuukautta).

(12) Kiinalainen tuottaja esitti myös, että sopimuksen allekirjoitus kattaa kaikki tietyn ajankohdan liiketoimet riippumatta siitä, tapahtuuko myynti tarjouskilpailumenettelyn kautta, ja että tästä syystä tutkimusajanjakson pidentämiseen ei ole tarvetta. Väite ei ole vakuuttava, koska siinä ei puututa perusongelmaan eli alan liiketoimien suhteellisen vähäiseen määrään näillä markkinoilla. Sopimuksen allekirjoituspäivää käytettiin vain, jotta saataisiin riittävän selkeää tietoa myynnin olennaisista osista ja jotta olisi käytettävissä tarkka päivämäärä, jonka avulla voitaisiin erottaa tutkimusajanjaksoon kuuluva aika ja sitä edeltäviin ajanjaksoihin kuuluva aika sekä niiden ulkopuolelle rajattava aika.

(13) Koska tutkimusajanjaksosta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9 kappale voidaan vahvistaa.

(14) Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tiettyjen Kiinasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille varattiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.

(15) Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon soveltuvin osin.

3. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

(16) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tuotteen määritelmää tarkistettiin ottaen huomioon kiinalaisen tuottajan huomautukset sekä unionin tuotannonalan esittämien väitteiden yksityiskohtainen tarkastelu. Lopputuloksena pääteltiin, ettei rahdin läpivalaisussa voida käyttää alfa- tai beetateknologiaan perustuvia tuotteita. Tämän vuoksi pidetään perusteltuna sulkea kyseiset kaksi teknologian lajia pois tuotteen määritelmästä. Ei esitetty muita sellaisia huomautuksia, jotka kyseenalaistaisivat väliaikaiset päätelmät, että (alfa- ja beetateknologiaa lukuun ottamatta) kaikkia muita tuotteen määritelmään sisältyviä teknologioita voidaan käyttää rahdin läpivalaisulaitteissa ja että kaikkia tuotelajeja voidaan käyttää samaan tarkoitukseen eli rahdin läpivalaisuun käyttäen samaa pääperiaatetta, jossa säteilyemissio keskitetään rahdin läpivalaisuun. Tutkimusajanjaksolla EU:ssa myytiin gammasäteilyä käyttäviä tarkasteltavana olevan tuotteen tuoteyksiköitä.

(17) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kaikilla rahdinvalvontajärjestelmälajeilla, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00, sekä tällaisilla järjestelmillä varustetuilla moottoriajoneuvoilla, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90, on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ja ne kilpailevat keskenään unionin markkinoilla. Tämän perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 10–15 kappaleessa esitetyt päätelmät siltä osin kuin niissä ei tarkoiteta alfa- tai beetasäteilyyn perustuvaa teknologiaa.

(18) Koska muita samankaltaista tuotetta koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

(19) Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään lopullisesti, että kaikki edellä määritellyt rahdinvalvontajärjestelmien lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

4. POLKUMYYNTI

1. Markkinatalouskohtelu

(20) Kiinalainen tuottaja ei vaatinut markkinatalouskohtelua vaan pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 ja 20 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

2. Yksilöllinen kohtelu

(21) Koska yksilölliseen kohteluun liittyviä huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21–25 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

3. Normaaliarvo

3.1 Vertailumaa

(22) Yksikään osapuoli ei kyseenalaistanut Amerikan Yhdysvaltain, jäljempänä ’Yhdysvallat’, valintaa vertailumaaksi.

(23) Kiinalainen tuottaja toisti huomautuksensa, jotka koskivat sitä, ettei yksi valituksen tekijään etuyhteydessä oleva Amerikan Yhdysvaltoihin, jäljempänä ’Yhdysvallat’, sijoittautunut yritys toiminut yhteistyössä. Se väitti, että valituksen tekijä käytti valituksessa ilmoitetun normaaliarvon laskemisessa tietoja, jotka liittyivät siihen etuyhteydessä olevaan Yhdysvalloissa sijaitsevaan yritykseen, kun taas valituksen tekijä ilmoitti tutkimuksen aikana, ettei siihen etuyhteydessä oleva yhdysvaltalaisyritys ole samankaltaisen tuotteen tuottaja. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti, että valituksen tekijään etuyhteydessä olevan yhdysvaltalaisen osapuolen olisi täytynyt toimia tutkimuksessa yhteistyössä ja että sitä, ettei se tehnyt näin, olisi pidettävä perusteena kohdella valituksen tekijää yhteistyöstä kieltäytyjänä ja tämän vuoksi menettely olisi päätettävä. Se väitti myös, että komission olisi pitänyt selventää ja tarkistaa, oliko yhdysvaltalaisyritys samankaltaisen tuotteen tuottaja. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti vielä sen, että EU:n muuta kuin etuuskohtelun mukaista alkuperää koskevaa sääntöä käytettiin indikaattorina ratkaistaessa, voitiinko talouden toimijaa pitää tuotteen tuottajana.

(24) Niiden huomautusten osalta, jotka koskevat valituksen tekijään etuyhteydessä olevalta yhdysvaltalaisyritykseltä saatujen tietojen käyttöä valituksessa, todetaan, että valituksessa ilmoitettua normaaliarvoa koskevat tiedot perustuivat Yhdysvaltain yleisiin hintoihin, jotka ovat julkisesti nähtävissä Yhdysvaltain viranomaisten GSA Advantages -verkkosivustolla. Samankaltaisen tuotteen kahden tuotelajin osalta kyseisiä hintoja ei ollut julkisesti käytettävissä, ja tästä syystä valituksen tekijän oli laskettava normaaliarvo käyttäen perustana tietoja omista EU:ssa syntyneistä tuotantokustannuksistaan, jotka oli oikaistu Yhdysvaltain tasolle valituksen tekijän Yhdysvaltain markkinoita koskevien tietojen perusteella.

(25) Kiinalainen tuottaja ei myöskään esittänyt näyttöä, joka olisi voinut kyseenalaistaa väliaikaista tulia koskevan asetuksen johdanto-osan 32 kappaleessa esitetyt päätelmät.

(26) EU:n polkumyyntilainsäädäntöön ei kuitenkaan sisälly miltään osin sääntöä, jonka mukaan menettely olisi päätettävä, jos vertailumaassa toimiva tuottaja on päättänyt kieltäytyä yhteistyöstä tutkimuksessa. Kyseistä päätelmää ei muuta se, että tuottaja on etuyhteydessä valituksen tekijään. Oikeustapaus, johon kiinalainen tuottaja vetosi, eli asia T-249/06 (Interpipe), on tässä yhteydessä merkityksetön, koska siinä oli kyse siitä, missä määrin yhteisön tuottajan tytäryhtiö oli velvollinen toimimaan yhteistyössä vahinkoa määritettäessä. Kyseessä on eri asia kuin tietojen toimittaminen vertailumaan normaaliarvon määrittämistä varten.

(27) Mitä tulee väitteeseen tuottajan käsitteen määrittelystä, on todettava, että tutkimuksessa vahvistettiin, että valituksen tekijä tuottaa samankaltaista tuotetta EU:ssa ja että kyseisessä tuotantotoiminnassa tuotteet saavat alkuperän, joka vastaa EU:n muuta kuin etuuskohtelun mukaista alkuperää koskevia sääntöjä. Laissa ei edellytetä päätelmien esittämistä sellaisten oikeushenkilöiden asemasta, jotka eivät ole tutkimuksen kohteena tässä menettelyssä ja jotka eivät ole sijoittautuneet EU:hun tai joiden tietoja ei käytetty tutkimuksen aikana päätelmiä vahvistettaessa.

(28) Koska vertailumaan valinnasta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26–37 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

3.2 Normaaliarvon määrittäminen

(29) Muistutettakoon, että normaaliarvo laskettiin vertailumaan (eli Amerikan Yhdysvaltain) ainoan yhteistyössä toimivan tuottajan sekä unionin tuotannonalan toimittamien tietojen pohjalta. Niinpä normaaliarvo määritettiin yhden EU:hun tuodun tuotelajin osalta Yhdysvalloissa tuotetun samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin hintojen perusteella. Yhteistyössä toimiva yhdysvaltalaistuottaja ei tuottanut muita tuotelajeja, joita olisi voitu verrata Kiinasta EU:hun tuotuihin tuotelajeihin. Saadakseen normaaliarvoa varten laajemman perustan komissio tutki myös, voitiinko muille tuotelajeille määrittää normaaliarvo jollakin muulla perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaisesti (”millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella”). Alustavassa vaiheessa todettiin, että todennettuja tietoja unionin tuotannonalan kustannuksista voitiin käyttää joidenkin tuotelajien osalta.

(30) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kiinalainen tuottaja esitti huomautuksia normaaliarvosta.

(31) Kiinalainen tuottaja väitti, että normaaliarvoa olisi oikaistava alaspäin määrällä, joka vastaa itse tuotettujen ja ulkopuolelta ostettujen kiihdyttimien kustannuseroa, sillä kiinalaisyritys tuottaa kiihdyttimiä, kun taas yhdysvaltalainen tuottaja ja unionin tuotannonala ostavat kiihdyttimet.

(32) Tämän väitteen osalta olisi huomattava, ettei sen tueksi esitetty tosiasioihin perustuvaa näyttöä, vaikka komissio sitä pyysi tutkimuksen aikana.

(33) Kiinalainen tuottaja pyysi komissiota esittämään tarkan tuotespesifikaation normaaliarvon laskennassa käytettyjen tuotelajien malleista. Tässä yhteydessä huomautetaan, että unionin tuotannonala sekä vertailumaan tuottaja pitävät tämän tyyppisiä tietoja luottamuksellisina. Jos nimittäin mallien tarkat nimet ilmoitettaisiin ja kun otetaan huomioon, että mallit kuuluivat samaan sarjaan ja kyseisen sarjan erityspiirteet on jo kerrottu ja että normaaliarvon laskemiseen käytettyjä tuotelajien malleja oli vähäinen määrä, osapuolet pystyisivät kyseiset tiedot saatuaan johtamaan tietyistä malleista veloitetut tosiasialliset hinnat tai ne kustannukset ja hinnat, joiden perusteella normaaliarvo on laskettu eri malleille. On selvää, että kyseiset tiedot ovat luottamuksellisia, ja sen vuoksi pyyntö oli hylättävä.

(34) Kiinalainen tuottaja piti kyseenalaisena tapaa, jolla komissio määritti normaaliarvon unionin tuotannonalan tietojen perusteella. Se esitti, että tarjouskilpailuihin liittyvien hintatarjousten sijasta olisi käytettävä tosiasiallisia myyntihintoja. On ensiksikin tärkeää muistaa, että käyttämällä unionin tuotannonalan tietoja pyrittiin lisäämään normaaliarvon sekä kiinalaisen tuottajan vientimyynnin välisen vertailun edustavuutta. Tästä syystä niille tarkasteltavana olevan tuotteen lajeille, joille ei voitu määrittää normaaliarvoa Yhdysvalloissa käytettävissä olevien tietojen perusteella, määritettiin normaaliarvo käyttäen perustana todennettuja unionin tuotannonalalta saatuja tietoja, jotka koskivat samoja tuotelajeja kuin mitä Kiinasta tuotiin.

(35) Näin ollen tietyille tuotelajeille (ei kuitenkaan liikuteltaville läpivalaisujärjestelmille) laskettiin normaaliarvo standardikustannusten perusteella ottamatta huomioon mahdollisia rakennusteknisiä tai muita paikalla syntyviä kustannuksia ja lisäämällä tulokseen tavanomainen voittoprosentti, joka oli joka tapauksessa merkittävästi pienempi kuin vahinkomarginaalin määrittämisessä käytetty voittotavoite. Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonala soveltaa standardikustannuksia kaikkiin tarjoamiinsa tuotelajeihin. Standardikustannusten valmistelua ja laskentatapaa sekä standardikustannuslaskennassa tehtyä standardikustannusten ja toteutuneiden kustannusten vertailua koskevat tiedot tarkistettiin ja todettiin asianmukaisiksi.

(36) Unionin tuotannonalan kustannusrakennetta verrattiin samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaisen tuottajan kustannusrakenteeseen. Todettiin, että i) yhdysvaltalaistuottajan voittomarginaali oli korkeampi kuin normaaliarvon laskemisessa unionin tuotannonalan tietojen perusteella käytetty voittomarginaali, ja ii) unionin tuotannonalan kustannusrakenne on yleisesti ottaen samanlainen kuin vertailumaan tuottajan kustannusrakenne (luottamuksellisuussyistä eroa ei voida ilmoittaa tarkasti). Unionin tuotannonalan tietojen käyttö normaaliarvon määrittämiseksi oli näin ollen selvästi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaista.

(37) Kiinalainen tuottaja esitti huomautuksia myös julkisesta tarjouskilpailusta, jonka pohjalta samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalainen tuottaja myi liikuteltavia rahdinvalvontajärjestelmiä Yhdysvaltain markkinoilla. Se väitti, että jos komissio käytti vuonna 2005 järjestettyyn tarjouskilpailuun perustuvaa normaaliarvoa ja vertasi sitä tutkimusajanjaksoon liittyvään vientihintaan, tällaista vertailua ei voitaisi pitää oikeana. Tutkimuksessa vahvistetut tosiseikat eivät tue kyseistä väitettä. Yhdysvalloissa julkisia tarjouskilpailuja järjestetään puitesopimuksen myöntämiseksi ja voittaja voi harjoittaa myyntiä puitesopimuksen mukaisesti tietyn ajan. Puitesopimuksessa ei kuitenkin esitetä hintoja. Puitesopimus todellakin tehtiin vuonna 2005, mutta yksittäiset hintatarjoukset tehtiin ja sopimukset allekirjoitettiin vuonna 2007 eli tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi komissio oli vakuuttunut siitä, että kyseinen tarjous olisi otettava huomioon tutkimusajanjakson yhteydessä ja että sitä koskevien tietojen olisi sisällyttävä tietoihin, joiden pohjalta polkumyyntimarginaali lasketaan.

(38) Kiinalainen tuottaja pyysi myös selvennystä siihen, miksi liikuteltavalle järjestelmälle, kuten sen Latviassa myymälle järjestelmälle, ei johdettu normaaliarvoa yhdysvaltalaisen tuottajan myyntitiedoista vaan pikemminkin unionin tuotannonalan tiedoista. Tältä osin todetaan, ettei komissio voinut käyttää vertailumaan tietoja, koska yhteistyössä toimiva vertailumaan tuottaja ei ollut antanut asianomaisia tietoja käytettäväksi.

(39) Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 38–45 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

4. Vientihinta

(40) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kiinalainen tuottaja esitti huomautuksia vientihinnasta.

(41) Huomautukset liittyivät Alankomaissa, Suomessa ja Puolassa tehtyihin liiketoimiin, ja ne koskivat tiettyjä kustannuseriä. Huomautukset, jotka voitiin vahvistaa todennettujen tietojen avulla, hyväksyttiin, ja polkumyyntimarginaalilaskelmaa korjattiin sen mukaisesti. Huomautukset, jotka koskivat joitakin asennuskuluja, oli hylättävä. Tässä yhteydessä muistutetaan, että vaikka tutkimuksen eri vaiheissa pyydettiin tarkasteltavana olevan tuotteen eri osien tosiasiallisia hintatietoja, yritys ei missään vaiheessa tehnyt vakuuttavaa erittelyä sisältävää ehdotusta. Määrät, jotka esitettiin väliaikaisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ovat uutta tietoa, jota kirjanpitotiedot tai muu todennettavissa oleva näyttö eivät tue.

(42) Kiinalainen tuottaja selvensi myös, että sillä oli yksi myyntitapahtuma julkisten tarjouskilpailujen ulkopuolella. Tämä huomautus vahvistettiin. Tutkimuksessa kuitenkin todettiin, ettei kyseinen myyntitapahtuma ollut tavanomaiseen liiketoimintaan sisältyvää myyntiä. Kyseessä oli itse asiassa korvaava tuote, ja sen yhteydessä viitataan hintaan, josta oli sovittu jo useampia vuosia ennen tutkimusajanjaksoa. Korvaava tuote kuului aivan erilaiseen tuotelajiin kuin alkuperäinen tuote. Kyseessä ei sen vuoksi ollut tutkimusajanjaksoon liittyvä liiketoimi vaan aiemmin tehdyn sopimuksen toteuttaminen. Näin ollen kyseiseen liiketoimeen liittyvää vientihintaa ei voitu ottaa huomioon laskelmassa.

(43) Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 43–46 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

5. Vertailu

(44) Kiinalainen tuottaja väitti, että vertailun perustana oli käytetty tuotteiden katkaistuja valvontakoodeja, joissa eivät näy vertailtavien tuotteiden väliset fyysiset erot. Kiinalaisyritys esitti myös, että hintavertailussa olisi pitänyt ottaa huomioon myös kiihdyttimet sekä alustatyyppien ja energiatasojen erot.

(45) Ensimmäisen väitteen osalta on syytä tuoda esille seuraavat seikat: unionin tuotannonalalta saatujen tietojen osalta muistutetaan, että laskelmissa käytettiin tietoja, jotka oli saatu suoraan asianomaisista julkisissa tarjouskilpailuissa tehdyistä tarjouksista, eli ne koskivat tuotelajeja, jotka kilpailivat keskenään samassa kaupan portaassa samaan aikaan ja joita tarjouskilpailusta vastaavat viranomaiset pitivät vertailukelpoisina. Mitä tulee samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaiselta tuottajalta saatuihin tietoihin, tutkimuksessa vahvistettiin, että kyseinen vertailussa käytetty tuotelaji täytti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan nojalla annetut tiukat säännöt, eli se on joka suhteessa tarkasteltavana olevan tuotteen kaltainen tuote. Tämän vuoksi se, etteivät kaikki fyysiset erot tule otetuiksi huomioon tuotteen valvontakoodissa tai katkaistussa tuotteen valvontakoodissa, ei estä komissiota tekemästä tasapuolista vertailua normaaliarvon ja vientihinnan välillä. Vielä tärkeämpää on huomata, että hintojen vertailukelpoisuuteen mahdollisesti vaikuttavia eroja tarkasteltiin. Tapausta koskevista tiedoista ilmenee, että yhteistyössä toimivan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamilla tuotteilla on usein lisäominaisuuksia normaaliarvon perustana käytettyihin tuotteisiin verrattuna. Voidaan siis todeta, että normaaliarvo on määritetty tavanomaisella tavalla.

(46) Kiihdyttimien, alustatyyppien ja energiatasojen osalta on huomattava, että pyydetyt oikaisut kuuluvat perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan soveltamisalaan mutta väitettyjen erojen ei ole osoitettu vaikuttaneen hintoihin eikä hintojen vertailukelpoisuuteen, sillä kiinalainen tuottaja ei toimittanut tietoja, joilla oikaisua voisi perustella.

(47) Kiinalainen tuottaja esitti, että kiihdytin on tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeä osa, joka olisi pitänyt ottaa huomioon tuotteen valvontakoodissa. Komissio ei sisällyttänyt kiihdytintä tuotteen valvontakoodiin, sillä yksikään asianomaisista osapuolista ei esittänyt näyttöä siitä, että kiihdytin olisi eri tuotelajeja erottava tekijä.

(48) Kiinalainen tuottaja myös pyysi normaaliarvoon tehtyjen oikaisujen yksilöimistä ja niiden suuruuden määrittelyä normaaliarvon palauttamiseksi takaisin noudettuna lähettäjältä -tasolle. Vakuus- ja luottokustannusten osalta tehtiin oikaisuja normaaliarvoon, joka oli määritetty samankaltaisen tuotteen ainoan yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinoiden myyntihintojen perusteella. Kuljetus-, vakuus-, koulutus- ja dokumentointikustannusten sekä edustajan palkkioiden osalta tehtiin oikaisuja normaaliarvoon, joka oli määritetty unionin tuotannonalan tietojen perusteella. Mitä tulee kyseisten oikaisujen suuruuden määrittämistä koskevaan pyyntöön, komissio ei voi ilmoittaa kyseisiä tietoja, sillä ne katsotaan luonteeltaan luottamuksellisiksi. On syytä todeta, ettei myöskään noudettuna lähettäjältä -vientihintaa laskettaessa unionin tuotannonalalle ilmoitettu vastaavia tietoja.

(49) Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 47 ja 48 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

6. Polkumyyntimarginaalit

(50) Kiinalainen tuottaja kritisoi sitä, että osa myynnistä jätettiin polkumyyntilaskelman ulkopuolelle. Tässä yhteydessä todetaan, että kyseisiin liiketoimiin sisältyvän myynnin arvo otettiin aluksi huomioon vientihintoja määritettäessä. Kyseisille liiketoimille ei kuitenkaan voitu määrittää normaaliarvoa. Siten normaaliarvon ja vientihinnan välistä vertailua ei voitu tehdä.

(51) Kiinalainen tuottaja väitti myös, että johdanto-osan 50 kappaleessa mainitun myynnin CIF-arvot olisi pitänyt sisällyttää CIF-kokonaisarvoon, jota käytettiin polkumyyntilaskelmissa nimittäjänä. Väitettä ei voida hyväksyä. Polkumyynnin kokonaismäärä lasketaan jakamalla todettujen polkumyyntien (kun hintavertailu voidaan tehdä) summa vastaavien CIF-arvojen summalla. Jos myynnille ei ole normaaliarvon puuttumisen vuoksi voitu tehdä normaaliarvon ja vientihinnan vertailua, myynnin CIF-arvojen sisällyttäminen laskelmiin aiheuttaisi aritmeettisen virheen, koska osoittaja ja nimittäjä eivät enää viittaisi keskenään vertailukelpoisiin liiketoimiin.

(52) Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49 ja 50 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

(53) Edellä esitetty huomioon ottaen lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 38,8 prosenttia.

5. VAHINKO

(54) Vahinkoa koskevista päätelmistä saatiin huomautuksia vain kiinalaiselta tuottajalta, ja muutamat huomautuksista olivat samoja kuin huomautukset, joita on jo käsitelty väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa.

(55) Tässä asetuksessa ei toisteta väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käsiteltyihin huomautuksiin liittyviä väitteitä.

1. Yleiset huomiot

(56) Muistutetaan, että tässä tapauksessa esitetyt tiedot viittaavat kahteen unionin tuottajaan ja yhteen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jotka edustavat olennaista osaa unionin markkinoista. Tämä huomioon ottaen täsmällisiä lukuja ei voida antaa, jotta yritysten luottamuksellisten tietojen suoja varmistettaisiin. Näin ollen indikaattorit esitetään indekseinä tai vaihteluväleinä.

(57) Kiinalainen tuottaja pyysi vastauksessaan alustavia päätelmiä koskevaan ilmoitukseen, että vahinkoanalyysi esitettäisiin annualisoituna. Koska tämä ei muuta tiedon olennaista sisältöä vaan ainoastaan sen esitystapaa, väitettä pidettiin perusteltuna ja analyysi esitetään siten jäljempänä kokonaisuudessaan annualisoituna.

(58) Kiinalainen tuottaja kyseenalaisti yrityskohtaisten alustavien päätelmien ilmoitusasiakirjassa esitetyt tiedot sen myynnin määristä tarkastelujakson ajalta (vuodesta 2004 tutkimusajanjakson loppuun saakka). Todettakoon, että komissio toimitti kiinalaiselle tuottajalle kattavan ja yksityiskohtaisen erittelyn kootuista tiedoista. Kiinalaisen tuottajan saamalle palautteelle tehtiin tämän jälkeen ristiintarkistus käytettävissä olevien, jäsenvaltioiden viranomaisten sekä unionissa toimivien tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien ja tuottajien toimittamien tietojen kanssa. Tästä syystä Kiinasta unioniin suuntautuvan myynnin ja sen vaikutusten yksityiskohdat olivat tiedossa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa.

(59) Kiinalainen tuottaja väitti, että silloin, kun unionin tuotannonala ei tehnyt tarjousta, sen myynti olisi jätettävä vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevan analyysin ulkopuolelle. On kuitenkin todettava, etteivät toimielimet voi katsoa, että se, ettei unionin tuotannonala tehnyt tarjousta tietyssä tarjouskilpailussa mutta kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja teki, johti niin suureen itse aiheutettuun vahinkoon, että se poisti syy-yhteyden vahingon ja polkumyynnin väliltä. Lisäksi osallistuminen tarjouskilpailuun merkitsee kustannuksia (käännökset, edustaja, joskus maksu tarjouksen tekemisestä jne.), joten yritykset eivät tee tarjousta, elleivät ne ole varmoja mahdollisuuksistaan.

(60) Väitettiin myös, että jos valituksen tekijä (Smiths Detection Group Limited) teki tarjouskilpailuissa täsmennetyn hintakaton ylittäviä tarjouksia, tämä olisi jätettävä vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevan analyysin ulkopuolelle. Tutkimuksessa ei kuitenkaan tullut esille todennettavissa olevaa tietoa, joka olisi vahvistanut, että tällaisia tarjouksia oli tehty.

(61) Kiinalainen tuottaja esitti, että vahinkoa koskevat tiedot olivat epäsuhtaisia. Näin siksi, että myyntimäärät, markkinaosuus ja voitto viittaavat sopimuksen tekopäivänä tapahtuneeseen myyntiin, kun taas muut vahinkoa aiheuttavat tekijät johdettiin valituksen tekijän rahoituskirjanpidosta eivätkä sen vuoksi välttämättä viittaa samaan ajankohtaan. Tutkimuksen alussa komission yksiköiden oli asetettava myynnille selvä viiteajankohta, jota sovellettaisiin kaikkiin menettelyssä yhteistyössä toimiviin yrityksiin. Parhaaksi viiteajankohdaksi katsottiin sopimuksen tekopäivä, koska tarjouskilpailun käynnistämispäivän ja sopimuksen tekopäivän välillä ja myös sopimuksen tekopäivän ja loppumaksun päivän välillä on usein pitkä aika. Lisäksi yhteen sopimukseen liittyy monesti useita laskuja, ja sopimus voi kattaa useita vuosia.

(62) Vaikka viiteajankohdaksi oli asetettu sopimuksen tekopäivä, ei ollut mielekästä pyytää unionin tuottajia laatimaan kyselylomakevastauksiaan kokonaan sopimusten tekopäivien mukaisesti. Tällöin ne olisivat joutuneet laatimaan koko kirjanpitonsa uudelleen tavalla, joka ei ole tavanomaisen käytännön mukaista ja joka olisi aiheuttanut paljon epäselvyyttä, minkä seurauksena tietojen laatu olisi heikentynyt. Tässä tapauksessa vahinkoa koskevat tiedot toimitettiin kyseessä olevan tuotteen osalta parhaalla mahdollisella tavalla, kun muistetaan, että laskutuspäivien käyttö viiteajankohtana ei olisi ollut toimiva ratkaisu.

(63) Tutkimuksen kymmenennen kuukauden aikana kiinalainen tuottaja kyseenalaisti alustavia päätelmiä koskevaan ilmoitukseen antamassaan vastauksessa myös sen, että tutkimusajanjakso kattoi 18 kuukautta, ja totesi, että tutkimusajanjakso olisi pitänyt rajata kalenterivuoteen 2008. Väite oli hylättävä 18 kuukauden ajanjakson valintaa tukevista syistä väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ja johdanto-osan 5–11 kappaleessa säädetyn mukaisesti. Tutkimusajanjakson muutos olisi sitä paitsi estänyt tutkimuksen päättämisen ajallaan, koska sen seurauksena kaikkia yhteistyössä toimivia yrityksiä olisi täytynyt pyytää laatimaan kyselylomakevastaukset muutetun tutkimusajanjakson pohjalta uudelleen.

(64) Kiinalainen tuottaja esitti epäilyjä myös siitä, oliko kaikki valituksen tekijään etuyhteydessä olevat monet EU:n yritykset otettu asianmukaisesti huomioon komission tekemässä vahinkoanalyysissä. Valituksen tekijän kyselylomakevastausten tarkastus tehtiin kuitenkin täydessä yhteistyössä koko yritysryhmittymän kanssa, ja komissio oli vakuuttunut siitä, että vahinkoindikaattorit ja -laskelmat analysoitiin asianmukaisesti koko yritysryhmittymän osalta. Kuten kiinalaiselle tuottajalle selvennettiin ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, sen tarkoittamilla EU:n yrityksillä on korkeintaan hyvin vähäinen rooli asianomaisen tuotteen valmistuksessa ja markkinoinnissa. Niiden rooli on tosiasiassa rajattu joihinkin tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin kytkeytyviin tehtäviin (esim. huolto) ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumattomien tuotteiden myyntiin.

(65) Kiinalainen tuottaja väitti vielä, että siltä osin kuin unionin tuotannonala ei kyennyt täyttämään tiettyjen tarjouskilpailujen teknisiä vaatimuksia tai ei osallistunut tarjouskilpailuihin lainkaan, asianomaisten liiketoimien yhteydessä ei ilmennyt EU:n tuotannonalalle vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä. Väitettä ei voitu hyväksyä.

(66) Ensiksikin todetyakoon, ettei se, että joillekin vientitapahtumille ei voida määrittää normaaliarvoa, kyseenalaista vahingollisesta polkumyynnistä tehtyjä päätelmiä, jos laskelman perusta katsotaan edustavaksi. Näin oli varmasti tässä tapauksessa (ks. johdanto-osan 50 kappale). Kyseisistä liiketoimista olisi pantava merkille seuraavat seikat. Liiketoimi, jonka osalta viitataan ongelmiin teknisten vaatimusten yhteydessä, koskee yhtä tuotelajia, jonka myynti perustuu yhteen tarjouskilpailuun. Kiinalainen tuottaja ja kaksi unionin tuottajaa tulkitsivat tarjouskilpailua varsin eri tavalla. Kiinalainen tuottaja väitti lähellä tutkimuksen loppua, että kyseinen tuotelaji poikkesi liikuteltavasta läpivalaisulaitteesta melkoisesti, kun taas unionin tuotannonala oli asiasta eri mieltä. Sen vuoksi on selvää, että unionin tuotannonala osallistui tarjouskilpailuun uskoen vilpittömästi, että sen olisi tarjottava tiettyä tuotelajia. Vielä tärkeämpää on, että sen osallistumisesta aiheutui kustannuksia (käännökset, edustaja, maksu tarjouksen tekemisestä jne.). Vaikka lopullisena päätelmänä tarjouskilpailumenettelystä oli, ettei unionin tuotannonala tehnyt tarjousta samoin ehdoin, se ei automaattisesti merkitse, ettei kyseinen tuonti ole myötävaikuttanut vahingon syntyyn.

(67) Muiden liiketoimien osalta kiinalainen tuottaja viittaa tutkimusajanjaksoon liittymättömään liiketoimeen, jolla johdanto-osan 42 kappaleessa selostetun mukaisesti itse asiassa toteutetaan aiemmin tehty sopimus. Se viittasi myös liiketoimeen, jota koskevaan tarjouskilpailuun unionin tuotannonala ei osallistunut. Ensiksi mainitun liiketoimen osalta ei todettu vahingon esiintymistä. Viimeksi mainitun liiketoimen osalta sovelletaan johdanto-osan 59 kappaleessa esitettyjä päätelmiä.

2. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala

(68) Tutkimuksen 11. kuukauden kuluessa eräs romanialainen yritys väitti olleensa tutkimusajanjakson aikana tiettyjä rahdinvalvontajärjestelmiä tuottava EU:n tuottaja. Komissio hankki ja tarkasti kyseisen yrityksen tosiasiallista asemaa koskevat tiedot. Sekä yrityksen että kyseisten markkinoiden muiden toimijoiden, mukaan luettuna kiinalainen tuottaja, toimittamien tietojen mukaan asianomaisen yrityksen samankaltaiseen tuotteeseen liittyvä toiminta kytkeytyy läheisesti asemansa vakiinnuttaneen rahdinvalvontajärjestelmiä tuottavan unionin tuottajan tuotantotoimintaan. Sen vuoksi ainoa romanialaisyrityksen tutkimusajanjakson aikana tekemä myyntitapahtuma katsotaan tässä tutkimuksessa sen rahdinvalvontajärjestelmiä tuottavan unionin tuottajan myynniksi, jonka kanssa romanialaisyritys on työskennellyt.

(69) Makrotaloudellisista indikaattoreista, kuten kulutus, tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, varastot, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus ja palkat sekä vientimyynti, voidaan todeta, että analyysi kattoi kaikki unionin tuottajat.

(70) Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52–56 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

3. Unionin kulutus

(71) Kiinalainen tuottaja väitti, ettei väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ilmoitettu unionin kulutuksen taso ollut tarkka. Tässä yhteydessä komissio otti yhteyttä asianomaisiin osapuoliin, erityisesti käyttäjiin, saadakseen lisätietoja EU:n kulutuksesta tarkastelujakson aikana. Osapuolten toimittamien lisätietojen perusteella EU:n kulutuksen katsotaan kehittyneen seuraavasti: 2004 2005 2006 2007 Tutkimusajanjakso Indeksi: 2004 = 100 100 62 114 110 111 Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.

(72) Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutus EU:ssa kasvoi tarkastelujakson aikana 11 prosenttia.

(73) Kiinalainen tuottaja väitti, että kulutuksesta olisi ennemminkin ilmoitettava tosiasiallisia kuin indeksoituja tietoja. Tältä osin todetaan, kuten jo väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 kappaleessa selvästi selostettiin, että tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuotantoon osallistuu EU:ssa vain muutamia toimijoita ja tosiasiallisten kulutustietojen ilmoittaminen johtaisi osapuolten luottamuksellisiksi katsottavien tosiasiallisten myyntitietojen paljastumiseen.

(74) Esitettiin myös, että kulutustiedoissa olisi otettava huomioon kaikki EU:n markkinoilla kulutetut tarkasteltavana olevan tuotteen yksiköt. Tältä osin todetaan, että unionin kulutusluvuissa otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti (riippumatta siitä, perustuuko se tarjouskilpailumenettelyyn) kaikkien (komission tiedossa olleiden) osapuolten osalta. Tiedot ristiintarkistettiin ja todennettiin käytettävissä olevien eri lähteiden avulla. Kulutusluvut kattavat kuitenkin ainoastaan tosiasiallisen myynnin eikä pientä määrää komissiolle ilmoitettuja liiketoimia, joissa oli kyse vuokrauksesta tai lahjoituksesta. Jos kyseiset liiketoimet olisi otettu huomioon, kiinalaisen yrityksen markkinaosuus olisi ollut vielä suurempi.

(75) Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 ja 58 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 71–74 kappaleessa.

4. Tuonti asianomaisesta maasta

a) Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus

(76) Kuten johdanto-osan 57 ja 58 kappaleessa selitetään, tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tulevan tuonnin määrää, hintaa ja markkinaosuutta tarkistettiin. Tietojen annualisointi ja määrien ajan tasalle saattaminen vahvistivat väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt päätelmät, joiden mukaan tuonti ja sen markkinaosuus ovat kasvaneet merkittävästi vuodesta 2004. Kiinalaisosapuoli kyseenalaisti näiden tietojen indeksoinnissa käytetyt menetelmät. On tärkeää korostaa, että sekä alustavassa että lopullisessa vaiheessa käytetyt tosiasialliset tiedot, vaikkakin indeksoituina, osoittavat kyseisestä maasta peräisin olevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvaneen merkittävästi.

(77) Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana yli 150 prosenttia. 2004 2005 2006 2007 Tutkimusajanjakso Tuonnin määrä 100 75 250 200 267 Indeksi: 2004 = 100 Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.

(78) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 kappaleessa todetaan, keskimääräinen vientihinta vaihteli suuresti rahdin läpivalaisulaitteen lajista riippuen, eikä tästä voitu johtaa mielekkäitä päätelmiä.

(79) Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana yli kaksinkertaiseksi. 2004 2005 2006 2007 Tutkimusajanjakso Kiinan markkinaosuus 15–25 % 20–30 % 40–50 % 30–40 % 40–50 % Indeksi: 2004 = 100 100 121 219 183 240 Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.

(80) Kiinalainen tuottaja väitti, että myös tutkimusajanjakson jälkeen toteutuneet määrät (tutkimusajanjakson aikana voitetut tarjouskilpailut, joihin perustuvat sopimukset on allekirjoitettu tutkimusajanjakson jälkeen) olisi tutkittava. Perusasetuksen säännösten mukaisesti tutkimusajanjakson jälkeisiä tapahtumia otetaan huomioon vain poikkeustapauksessa. Kiinalainen tuottaja ei vedonnut poikkeustapaukseen. Vertailukelpoisuuden varmistamiseksi olisi ollut tarpeen tutkia myyntimäärät uudelleen myös tutkimusjaksoa edeltävältä ajalta. Tämän vuoksi väitettä ei hyväksytty. Kun otetaan huomioon edellä todettu tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu, päätös ei missään suhteessa vaikuttanut tässä tapauksessa tutkittuihin tekijöihin.

b) Hinnan alittavuus

(81) Kiinalainen tuottaja esitti, että hinnan alittavuuden laskemisessa alustavassa vaiheessa käytetyssä menetelmässä oli puutteita. Se katsoi, ettei sen tosiasiallisia myyntihintoja ollut mahdollista verrata unionin tuotannonalan tarjouskilpailussa tarjoamiin hintoihin. Tältä osin todetaan, että kyseistä menetelmää pidettiin soveltuvimpana, koska oli tarpeen tehdä tasapuolinen vertailu tuotteelle, joka on hyvin monimutkainen ja joka sisältyy julkisiin hankintoihin. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet muita toimivia menetelmiä.

(82) On paikallaan todeta, että vaikka menetelmä säilyi samana kuin edellä selostettiin, laskelmaa mukautettiin hieman, ja tämä alensi unionin tuotannonalan hintoja, mistä ilmoitettiin asianomaisille osapuolille.

(83) Tarkistettu vertailu osoittaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti myytiin tutkimusajanjakson aikana unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 15–20 prosentilla. On syytä todeta, että kiinalainen tuottaja väitti esittämissään huomautuksissa, että yhtenä syynä siihen, että se voitti itselleen sopimuksia, oli se, että se tarjosi parhaan tuotespesifikaation. Hintojen (tai viitehintojen) alittavuuden osalta tämä olisi voinut johtaa oikaisujen tekemiseen ja korkeamman vahinkomarginaalin laskemiseen. Oikaisuja ei tehty, koska väitteen oikeellisuutta ei osoitettu eikä määrälliseen arvioon tarvittavia tietoja ollut käytettävissä.

(84) Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 59–62 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 76–83 kappaleessa.

5. Unionin tuotannonalan tilanne

(85) Olisi huomattava, että tiedot vahinkoindikaattoreita varten esitetään lopullisessa asetuksessa eri tavoin, jotta johdanto-osan 57 ja 69 kappaleessa todetun mukaisesti voitaisiin ottaa huomioon kaksi seikkaa eli kiinalaisen tuottajan pyyntö, joka koski 18 kuukauden tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen annualisointia, sekä toiselta unionin tuottajalta saatujen tietojen kerääminen makrotaloudellisten indikaattorien analyysiä varten.

2004 2005 2006 2007 Tutkimusajanjakso Tuotanto 100 75 94 173 151 Kapasiteetti 100 83 90 185 200 Kapasiteetin käyttöaste 100 90 104 94 76 Indeksi: 2004 = 100 Lähde: Kyselylomakevastaukset.

(86) Unionin tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi tarkastelujaksolla 51 prosenttia. Positiivinen suuntaus johtuu pääasiassa samankaltaisen tuotteen hyvästä vientimyynnistä. Samasta syystä unionin tuotannonala kasvatti tuotantokapasiteettinsa tarkastelujaksolla kaksinkertaiseksi. Unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujakson aikana 24 prosenttia.

(87) Kun muistetaan, että edellä esitetyt luvut liittyvät tuotantoon, josta huomattava osa myydään EU:n ulkopuolisilla markkinoilla, niitä ei tässä tapauksessa pidetä tärkeinä indikaattoreina.

2004 2005 2006 2007 Tutkimusajanjakso Varastot 100 164 155 127 136 Indeksi: 2004 = 100 Lähde: Kyselylomakevastaukset.

(88) Unionin tuotannonalan varastojen kehityssuunta oli tarkastelujakson aikana kasvava ja vaihteleva. Tätä ei kuitenkaan pidetty merkittävänä indikaattorina, koska tuotannonala harjoittaa tuotantoa tilausten perusteella, varastot pidetään aina pieninä ja merkittävä osa varastoista oli varattu vientimarkkinoille.

2004 2005 2006 2007 Tutkimusajanjakso Unionin myyntimäärä 100 67 93 100 76 Markkinaosuus 65-75 % 70-80 % 55-65 % 60-70 % 45-55 % Indeksi (markkinaosuus) 100 108 82 91 68 Indeksi: 2004 = 100 Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.

(89) Unionin tuotannonalan myynti laski tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjaksolla se oli lähes 25 prosenttia pienempi kuin alkuperäinen määrä. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson lopun välillä noin 20 prosenttiyksikköä.

(90) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 kappaleessa esitetyt päätelmät myyntihinnoista voidaan vahvistaa.

(91) Kiinalainen tuottaja toisti pyyntönsä saada tietoja julkisista tarjouskilpailuista, joissa valituksen tekijän tarjous valittiin, sekä siitä, missä laajuudessa tietyt tarjoukset otettiin huomioon tämän tutkimuksen yhteydessä. Näin yksityiskohtaisten tietojen ilmoittamista ei kuitenkaan pidetty asianmukaisena luottamuksellisuussyistä. Yritys toivoi myös lisävahvistusta sille, että tarjouskilpailumenettelyyn perustuvien myyntisopimusten allekirjoituspäivää käytettiin määräävänä tekijänä unionin kulutusta laskettaessa. Tältä osin toimielimet vahvistavat, että kaikkien osapuolten osalta käytettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 kappaleessa selostettua menetelmää. Sama osapuoli toivoi myös selvennystä sille, että valituksen tekijän tiedot koskivat sen kumpaakin tuotantolaitosta. Tältä osin vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7 kappaleen a kohdan mukaisesti, että valituksen tekijän ilmoittamat tiedot oli kerätty sen kummaltakin tuotantolaitokselta.

2004 2005 2006 2007 Tutkimusajanjakso Voittomarginaali ennen veroja 100 85 90 7 -50 Indeksi: 2004 = 100 Lähde: Kyselylomakevastaukset.

(92) Yhteisön tuotannonala alkoi tehdä tappiota tarkastelujakson aikana. Tilanne oli erityisen huono tutkimusajanjakson aikana.

2004 2005 2006 2007 Tutkimusajanjakso Investoinnit 100 164 100 354 105 Investointien tuotto 110–120 % 85–95 % 210–220 % 215–225 % 60–70 % Kassavirta 100 124 257 186 -71 Indeksi: 2004 = 100 Lähde: Kyselylomakevastaukset.

(93) Investoinnit pysyivät vähäisinä koko tarkastelujakson ajan. Suuri osa investoinneista kohdistettiin unionin tuotannonalan toimitilojen kunnossapitoon. Vuonna 2007 havaittu korkeampi investointitaso liittyi uuteen patenttiin tarkasteltavana olevan tuotteen suorituskyvyn parantamiseksi. On muistettava, että tuotannonala on osaamisvaltaista, ei investointivaltaista.

(94) Investointien tuotto, ilmaistuna unionin tuotannonalan nettovoiton ja sen tekemien investointien kirjanpitoarvon suhteena, laski tarkastelujaksolla, mutta se ei ole hyvä vahinkoindikaattori, koska se osoittaa pääasiassa omaisuutta, joka on jo merkitty poistoihin.

(95) Unionin tuotannonalan kassavirtatilanne heikkeni voimakkaasti tarkastelujakson aikana.

(96) Ottaen huomioon, että rahdinvalvontajärjestelmien tuotanto muodosti pienen osan valituksen tekijän toiminnasta, kykyä pääoman hankintaan ei pidetty tässä tapauksessa tärkeänä indikaattorina.

2004 2005 2006 2007 Tutkimusajanjakso Työllisyys 100 110 129 160 167 Keskimääräiset työvoimakustannukset / työntekijä 100 98 102 106 106 Tuottavuus / työntekijä 100 68 73 109 135 Indeksi: 2004 = 100 Lähde: Kyselylomakevastaukset.

(97) Työllisyys, keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden sekä tuottavuus työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana. Kyseisiä indikaattoreita ei kuitenkaan pidetä tässä tapauksessa tärkeinä, koska suuri osa työllisyydestä liittyy sellaiseen tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuotantoon, joka myytiin vientimarkkinoilla.

(98) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

(99) Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64–76 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 85–98 kappaleessa.

6. Vahinkoa koskevat päätelmät

(100) Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt päätelmät vahinkoindikaattorien merkityksen suuruuden vaihtelevuudesta nyt kyseessä olevassa menettelyssä pysyvät voimassa. Tärkeimpinä vahinkoa aiheuttavina tekijöinä pidetään kannattavuutta, markkinaosuutta ja hinnan alittavuutta, koska ne kuvastavat suoraan unionin tuotannonalan tilannetta suhteessa tuotannonalan toimintaan unionin markkinoilla. Syyt siihen, miksi tietyt muut indikaattorit eivät ole yhtä merkityksellisiä, selostetaan edellä.

(101) Mitä tulee kannattavuuteen, unionin tuotannonala muuttui tarkastelujakson aikana tappiolliseksi ja unionin tuottajien markkinaosuus laski 24 prosenttia. Lisäksi kiinalaisen tuottajan hinnat alittivat valituksen tekijän hinnat 15–20 prosentilla.

(102) Kiinalaisyrityksen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoista unionissa kasvoi tarkastelujaksolla peräti 140 prosenttia, kun samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus vähenivät merkittävästi, edellinen 24 prosenttia ja jälkimmäinen 20 prosenttiyksikköä.

(103) Kuten tätä vahinkoanalyysiä edeltävissä yleisissä huomioissa selostettiin, tiedot on esitetty eri tavalla kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. On selvää, että tietojen esittäminen annualisoidussa muodossa ei muuta asiasisältöä vaan ainoastaan esitystapaa. Edellä esitettyihin vahinkotietoihin sisältyy makroindikaattorien osalta kuitenkin myös toista unionin tuottajaa koskevia tietoja. Näin ollen päätellään, että edellä esitetyt tarkistetut tiedot vahvistavat vahinkoa koskevat alustavat päätelmät eli sen, että tarkastelujakson aikana vallitsi perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu vahingollinen tilanne.

(104) Edellä oleva huomioon ottaen katsotaan, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt unionin tuotannonalalle aiheutunutta merkittävää vahinkoa koskevat päätelmät eivät muutu johdanto-osan 85 kappaleessa tarkoitetun esitystavan muutoksen vuoksi. Koska muita huomautuksia ei tältä osin esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77–80 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 100–103 kappaleessa

6. SYY-YHTEYS

(105) Huomautuksia syy-yhteyttä koskevista päätelmistä saatiin vain kiinalaiselta tuottajalta.

(106) Muistutettakoon, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset on annualisoitu johdanto-osan 85 kappaleessa esitetyistä syistä.

1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

(107) Polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana 140 prosenttia, ja samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 32 prosenttia. Nämä unionin tuotannonalan kannalta negatiiviset muutokset tapahtuivat samaan aikaan, kun EU:n kulutus kasvoi 11 prosenttia vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä (annualisoitu luku).

2. Muiden tekijöiden vaikutukset

2004 2005 2006 2007 Tutkimusajanjakso Unionin tuotannonalan vientimyynti 100 93 123 245 233 Vientihinta 100 107 60 63 70 Indeksi: 2004 = 100 Lähde: Kyselylomakevastaukset.

(108) Unionin tuotannonalan viennin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana. Tutkimusajanjaksolla valtaosa EU:n tuotannon kokonaismäärästä (85–95 prosenttia) meni vientiin.

(109) Kiinalainen tuottaja esitti, ettei komissio ollut analysoinut Yhdysvalloista tulevaa tuontia ja että yhdysvaltalaisyritykset myivät tutkimusajanjakson aikana EU:lle enemmän rahdin läpivalaisulaitteita kuin kiinalaiset tuottajat, mutta väitteen tueksi ei esitetty tosiseikkoja eikä konkreettista todennettavissa olevaa näyttöä.

(110) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio pyrki aktiivisesti saamaan enemmän tietoja Yhdysvalloista tulevasta tuonnista mutta vahvisti lopulta alustavassa vaiheessa vahvistetut Yhdysvalloista tulevan tuonnin määrää koskevat luvut.

(111) Kiinalainen tuottaja kritisoi seurauksia siitä, että unionin tuotannonala ei osallistunut joihinkin tarjouskilpailuihin. Tältä osin todetaan, että tutkimuksessa otettiin huomioon se, etteivät kaikki osapuolet (unionin tuotannonala, kiinalainen tuottaja ja muut tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuottajat) tehneet tarjouksia jokaisessa tarjouskilpailumenettelyssä. Ei havaittu pakottavia syitä, joiden perusteella olisi syytä olettaa selvästi todetun tarkastelujaksolla aiheutuneen vahingon johtuneen siitä, että unionin tuotannonala ei osallistunut sellaisiin tarjouskilpailuihin, joita ei pidetty liiketoiminnan kannalta järkevinä vaihtoehtoina. Päätettäessä osallistumisesta tarjouskilpailuun on ratkaisevaa, onko se liiketoiminnan kannalta järkevää, koska osallistuminen aiheuttaa kustannuksia (käännökset, edustaja, joskus maksu tarjouksen tekemisestä jne.) eivätkä yritykset tee tarjousta, elleivät ne ole varmoja mahdollisuuksistaan.

(112) Kiinalainen tuottaja väitti yhä, että muiden kuin hintatekijöiden, esimerkiksi muiden teknisten tekijöiden, vahingollisia vaikutuksia olisi vielä analysoitava syy-yhteyden osalta.

(113) Unionin tuotannonalan olisikin ollut teknisesti mahdollista täyttää samat vaatimukset kiinalaisen tuotteen kanssa. Tämä olisi kuitenkin merkinnyt sitä, että unionin tuotannonalan olisi pitänyt tarjota tuotetta korkeampaan hintaan. Itse asiassa tämä seikka paljastaa sen, miten kiinalaisen tuottajan harjoittama polkumyynti kokonaisuudessaan vaikutti. Osa polkumyynnistä on seurausta siitä, että kiinalainen tuottaja yksinkertaisesti tarjoaa tuotetta, jolla on enemmän ominaisuuksia. Koska julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY (6) sallitaan ainoastaan kahden hankintasopimuksen tekoperusteen eli ”alhaisimman hinnan” ja ”kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen” soveltaminen, sopimus oli lähes automaattisesti myönnettävä polkumyyntiä harjoittavalle kiinalaiselle tuottajalle. Kiinalaisen tuottajan tarjoukset eivät enää olisi olleet taloudellisesti edullisia, jos niitä ei olisi tehty polkumyyntihinnoin eli jos ne olisi hinnoiteltu ainakin sen verran korkeammaksi, että niissä olisi otettu huomioon lisäominaisuudet.

(114) Tutkimus osoitti lisäksi, että valituksen tekijä täytti kaikki tekniset vaatimukset niissä tarjouskilpailuissa, joissa sekä valituksen tekijä että kiinalainen tuottaja tekivät tarjouksen samoin ehdoin.

(115) Kiinalainen tuottaja väitti myös, että joissakin tapauksissa sopimus myönnettiin kiinalaiselle tuottajalle, vaikka sen tarjouksen hinta oli valituksen tekijän hintaa korkeampi. Tästä syystä liiketoimien ei pitäisi katsoa aiheuttaneen vahinkoa.

(116) Tältä osin on huomattava, että tutkimuksessa todettiin ainoastaan yksi tarjouskilpailumenettely, jossa ensi näkemältä vaikuttaa siltä, että kiinalainen tuottaja voitti kilpailun huolimatta siitä, että sen tekemän tarjouksen hinta oli korkeampi kuin valituksen tekijän tarjouksen hinta. Tutkimuksessa kuitenkin ilmeni, että todellisuudessa näin ei ollut, koska kiinalaisyrityksen tekemä tarjous kattoi monia lisäominaisuuksia samalla hinnalla. Jos kaikkien kyseisten lisäominaisuuksien osalta olisi tehty oikaisut, vientihinta olisi ollut alempi ja siten polkumyyntimarginaali olisi ollut korkeampi. Ei esitetty muuta todennettavissa olevaa näyttöä, joka olisi tukenut väitettä, jonka mukaan oli muitakin tarjouskilpailuja, joissa kiinalaisyrityksen tarjouksen hinta olisi ollut korkeampi kuin valituksen tekijän tarjouksen.

(117) Kiinalainen tuottaja esitti, että toinen unionin tuottaja harjoitti saalistushinnoittelua ja aiheutti siten vahinkoa unionin tuotannonalalle ja ettei Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa kyseiselle osapuolelle, koska se on keskeyttänyt aktiivisen yhteistyön.

(118) Ensinnäkin muistutetaan, että toinen unionin tuottaja on toimittanut tietoja tämän menettelyn yhteydessä ja että vahinkoanalyysi koski unionin koko tuotannonalaa. Lisäksi on syytä todeta, ettei saalistushinnoittelua koskevien kiinalaisen tuottajan väitteiden tueksi esitetty minkäänlaista tosiasioihin perustuvaa näyttöä eivätkä ne voi kumota tutkimuksen päätelmiä, jotka esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 89 kappaleessa.

3. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

(119) Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81–95 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 105–118 kappaleessa.

(120) Edellä esitetty huomioon ottaen vahvistetaan alustavat päätelmät, joiden mukaan unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli polkumyynnillä tapahtuva tuonti.

7. UNIONIN ETU

1. Käyttäjien etu

(121) Kaksi käyttäjää, jotka olivat esittäneet huomautuksia jo alustavassa vaiheessa, piti kiinni alkuperäisistä huomautuksistaan. Ne toivat esiin huolensa siitä, mitä tapahtuisi kilpailulle ja teknologiselle kehitykselle, jos lopulliset toimenpiteet otettaisiin käyttöön. Kumpaakin seikkaa käsiteltiin kuitenkin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, eikä sellaista uutta aineistoa toimitettu, joka voisi vahvistaa, että lopullisen tullin käyttöönotto haittaisi kilpailua ja teknologista kehitystä ainakaan lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä.

2. Unionin etua koskevat päätelmät

(122) Edellä tarkoitetut kaksi huomautusta eivät ole muuttaneet alustavia päätelmiä. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 96–113 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

8. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

1. Vahingon korjaava taso

(123) Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia viitehinnan alittavuuden laskelmasta. Perustellut oikaisut tehtiin lopullisessa vaiheessa.

(124) Kiinalainen tuottaja esitti vahinkomarginaalia koskevan väitteen, joka oli samankaltainen kuin tämän asetuksen johdanto-osan 51 kappaleessa tarkoitettu väite. Väite on hylättävä johdanto-osan 51 kappaleessa mainituista syistä.

(125) Kiinalainen tuottaja halusi myös saada selvennystä menetelmästä, jota käyttäen laskettiin voittomarginaali ennen veroja, ja erityisesti siitä, mihin vuoteen kyseinen voittomarginaali viittaa. Tältä osin todetaan, että voitto ennen veroja laskettiin varainhoitovuosia 2006 ja 2007 koskevien tietojen analyysin pohjalta.

(126) Lopullista polkumyyntimarginaalia ja lopullista vahingon korjaavaa tasoa koskevan laskelman mukaan jälkimmäinen oli edellistä alhaisempi. Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114–117 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina tämän asetuksen johdanto-osan 123–126 kappaleessa.

2. Lopulliset toimenpiteet

(127) Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli alhaisimman havaitun polkumyynti- ja vahinkomarginaalin suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa tulli olisi näin ollen määrättävä todettujen vahinkojen suuruiseksi. Se laskettiin 34 prosentiksi, joka on merkittävästi alempi kuin alustavassa vaiheessa, jolloin tulli vahvistettiin todetun polkumyynnin suuruiseksi.

(128) Kiinaan sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin olisi edellä mainituin perustein oltava suuruudeltaan 34 prosenttia.

(129) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 120 kappaleen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia pyydetään toimenpiteiden vaikuttavuuden huolellisen seurannan varmistamiseksi toimittamaan komissiolle luottamuksellisesti säännöllisin väliajoin tiedot sellaisista EU:n julkisista hankintamenettelyistä, jotka johtavat rahdinvalvontajärjestelmien myyntiin.

9. VÄLIAIKAISEN TULLIN LOPULLINEN KANTAMINEN

(130) Koska todettu polkumyyntimarginaali on huomattavan suuri ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät tällä asetuksella käyttöön otettavan lopullisen tullin suuruisena. Koska lopullinen tulli on alhaisempi kuin väliaikainen tulli, lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät olisi vapautettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1. Otetaan käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia rahdinvalvontajärjestelmiä, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 (Taric-koodit 9022190010, 9022290010, 9027801710 ja 9030100091), sekä tällaisilla järjestelmillä varustettuja moottoriajoneuvoja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90 (Taric-koodi 8705909010), koskeva lopullinen polkumyyntitulli.

2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta 34 prosenttia.

3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Kannetaan lopullisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 (Taric-koodit 9022190010, 9022290010, 9027801710 ja 9030100091), sekä tällaisilla järjestelmillä varustettujen moottoriajoneuvojen, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90 (Taric-koodi 8705909010), tuonnissa komission asetuksella (EU) N:o 1242/2009 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät 1 artiklalla lopullisesti käyttöön otetun tullin suuruisina. Vapautetaan lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Luxemburgissa 14 päivänä kesäkuuta 2010. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja C. ASHTON

(1) EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2) EUVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

(3) EUVL L 332, 17.12.2009, s. 60.

(4) EYVL L 104, 23.4.1994, s. 5.

(5) EYVL L 83, 13.4.1995, s. 8.

(6) EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.