FI Euroopan unionin virallinen lehti L 276/1

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 911/2010,

annettu 22 päivänä syyskuuta 2010,

Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta (2011–2013)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 189 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Göteborgissa 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi kestävän kehityksen strategiasta, jolla pyritään toisiaan vahvistavaan talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikkaan ja lisätään Lissabonin prosessiin ympäristöulottuvuus.

(2) Euroopan avaruuspolitiikasta 21 päivänä toukokuuta 2007 annetussa päätöslauselmassa (3), joka hyväksyttiin Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön välisen puitesopimuksen (4) 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti järjestetyssä neljännessä Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan avaruusjärjestön neuvoston yhteisessä ministerikokouksessa, jäljempänä ’avaruusneuvosto’, neuvosto tiedosti avaruuteen liittyvän toiminnan nykyisen ja mahdollisen tulevan merkityksen kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän Lissabonin strategian toteuttamisessa, koska se tuottaa hyödyllisiä teknologioita ja palveluja kehittyvän eurooppalaisen tietoperustaisen yhteiskunnan käyttöön ja edistää Euroopan yhteenkuuluvuutta, ja korosti, että avaruus on merkittävä Euroopan kestävän kehityksen strategialle.

(3) Euroopan avaruuspolitiikan edistämisestä 26 päivänä syyskuuta 2008 annetussa päätöslauselmassa (5), joka hyväksyttiin avaruusneuvoston viidennessä yhteisessä kokouksessa, korostettiin tarvetta kehittää tarkoituksenmukaiset EU:n välineet ja rahoitusjärjestelyt siten, että otetaan huomioon avaruusalan erityispiirteet, tarve vahvistaa avaruusalan yleistä ja alan teollisuuden kilpailukykyä ja tarve saada aikaan tasapainoiset teolliset rakenteet ja mahdollistaa riittävät pitkäaikaiset unionin investoinnit avaruustutkimukseen ja kestävien avaruussovellusten käyttöön unionin ja sen kansalaisten hyväksi erityisesti tarkastelemalla kaikkia avaruuspolitiikan vaikutuksia seuraavan rahoituskehyksen käsittelyn yhteydessä.

(4) Euroopan parlamentin 20 päivänä marraskuuta 2008 antamassa päätöslauselmassa eurooppalaisesta avaruuspolitiikasta: kuinka tehdä avaruudesta maanläheinen asia (6) korostettiin tarvetta löytää asianmukaisia unionin välineitä ja rahoitussuunnitelmia eurooppalaista avaruuspolitiikkaa varten täydentämällä määrärahoja Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013), jäljempänä ’seitsemäs puiteohjelma’, jotta eri talouden toimijat voisivat suunnitella toimintaansa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja painotettiin, että seuraavassa rahoituskehyksessä olisi otettava huomioon tarkoituksenmukaiset unionin välineet ja rahoitussuunnitelmat, jotta mahdollistetaan pitkäaikaiset unionin investoinnit avaruustutkimukseen ja kestävien avaruussovellusten käyttöön unionin ja sen kansalaisten hyväksi.

(5) Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (Global Monitoring for Environment and Security, GMES) on ollut maan seurantaan liittyvä hanke, jota johtaa unioni ja joka toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Euroopan avaruusjärjestön, jäljempänä ’ESA’, kanssa. Sen pääasiallisena tarkoituksena on tarjota unionin valvonnassa informaatiopalveluja, jotka antavat pääsyn täsmällisiin ympäristö- ja turvallisuustietoihin ja jotka on räätälöity käyttäjien tarpeisiin. Sen on tarkoitus tällä tavoin parantaa innovointiin sekä tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen liittyvän politiikan teollisen potentiaalin hyödyntämistä Maan havainnoinnissa. GMES:n olisi muun muassa oltava keskeinen väline, jolla tuetaan biodiversiteettiä, ekosysteemien hoitoa sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista.

(6) Jotta GMES:n tavoite voitaisiin saavuttaa kestävällä tavalla, on tarpeen koordinoida GMES:ään osallistuvien eri kumppanien toimia sekä kehittää, perustaa ja tarjota palvelu- ja havainnointikapasiteettia, joka vastaa käyttäjien tarpeita, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskevien kansallisten ja eurooppalaisten turvallisuusrajoitusten soveltamista.

(7) Komitean olisi tässä yhteydessä autettava komissiota huolehtimaan unionin, jäsenvaltioiden ja hallitusten välisten järjestöjen GMES-panostusten koordinoinnista hyödyntämällä parhaalla mahdollisella tavalla nykyistä kapasiteettia ja määrittelemällä sellaiset puutteet, joihin on tarpeen puuttua unionin tasolla. Sen olisi myös avustettava komissiota GMES:n yhdenmukaisen täytäntöönpanon seurannassa. Sen olisi seurattava politiikan kehitystä ja mahdollistettava hyvien käytäntöjen vaihto GMES:ssä.

(8) Komission olisi vastattava GMES:n turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta komitean avustuksella. Tätä tarkoitusta varten olisi tarpeen perustaa komitean erityinen kokoonpano, jäljempänä ’turvallisuuslautakunta’.

(9) GMES:n olisi oltava on käyttäjälähtöinen ohjelma, ja se edellyttää niin ollen käyttäjien jatkuvaa ja todellista osallistumista varsinkin palveluvaatimusten määrittelyyn ja validointiin. Sen arvon kohottamiseksi käyttäjien kannalta käyttäjien panosta olisi aktiivisesti pyydettävä julkisen ja yksityisen sektorin loppukäyttäjille esitettävillä säännöllisillä kyselyillä. Lisäksi olisi tarpeen perustaa erityinen elin, jäljempänä ’käyttäjäfoorumi’, helpottamaan käyttäjien tarpeiden tunnistamista, vaatimustenmukaisuuden tarkastamista sekä GMES:n koordinointia sen julkisen sektorin käyttäjien kanssa.

(10) Sellaisen rakenteen luomiseksi, joka varmistaisi täysimääräisen ja avoimen mahdollisuuden saada pääsy GMES-palvelujen ja GMES-infrastruktuurin kautta kerättyihin tietoihin ja dataan tarjoamalla samalla näiden tietojen ja datan tarvittavan suojan, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä GMES:n käyttäjien rekisteröitymis- ja lisenssiehtoja sekä GMES:n datan ja informaation käyttömahdollisuuden rajoittamisen perusteita koskevissa asioissa ottaen samalla huomioon GMES:ää varten tarvittavan datan tarjoajien data- ja informaatiokonseptit, ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden hallinnassa olevia avaruus- ja in situ -infrastruktuureja koskevien kansallisten sääntöjen ja menettelyjen soveltamista. On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.

(11) Tämän asetuksen ja sen perusteella annettujen delegoitujen säädösten yhdenmukaisen täytäntöönpanon edellytysten varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta vahvistaa delegoiduilla säädöksillä vahvistettujen ehtojen ja kriteerien perusteella sen mahdollisuuden, joka koskee GMES-palvelujen ja GMES-infrastruktuurin kautta kerättyjen tietojen käyttöä, rajoittamista koskevia erityistoimenpiteitä mukaan lukien yksittäiset toimenpiteet, joilla otetaan huomioon kyseessä olevan informaation ja datan arkaluonteisuus. Komissiolle olisi niin ikään siirrettävä täytäntöönpanovalta jäsenvaltioiden vapaaehtoisten panosten ja jäsenvaltioiden, unionin ja kansainvälisten kyseisen alan aloitteiden kanssa mahdollisesti syntyvien synergioiden koordinoinnissa, avustusten yhteisrahoituksen enimmäismäärien vahvistamisessa, toimenpiteiden hyväksymisessä teknisten vaatimusten vahvistamiseksi järjestelmän valvonnan ja luotettavuuden varmistamiseksi GMES:n erityisessä avaruuskomponenttiohjelmassa, GMES:n erityisen avaruuskomponenttiohjelman turvallisuusteknologian käyttömahdollisuuden ja käsittelyn valvonnassa sekä GMES:n vuotuisen työohjelman hyväksymisessä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan mukaan yleiset säännöt ja periaatteet, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, on vahvistettava etukäteen tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetulla asetuksella. Niin kauan kuin tätä uutta asetusta ei ole annettu, sovelletaan edelleen menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehtyä neuvoston päätöstä 1999/468/EY (7) lukuun ottamatta valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä, jota ei sovelleta.

(12) Koska GMES perustuu unionin, ESA:n ja jäsenvaltioiden väliseen kumppanuuteen, komission olisi pyrittävä jatkamaan ESA:n ja huomattavia avaruusresursseja omistavien jäsenvaltioiden kanssa hiljattain käynnistettyä vuoropuhelua.

(13) GMES-palvelut ovat tarpeen, jotta voitaisiin edistää tietolähteiden jatkuvaa käyttöä yksityissektorilla ja helpottaa palveluntarjoajien – joista monet ovat pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jäljempänä ’pk-yritykset’ – innovaatiotoimintaa ja tuottaa siten lisäarvoa.

(14) GMES käsittää sekä kehittämis- että operatiivisia toimintoja. Operatiivisen toiminnan osalta avaruusneuvoston 28 päivänä marraskuuta 2005 pidetyssä kokouksessa tehdyissä kolmansissa linjauksissa neuvosto asettui sille kannalle, että GMES:n toteutuksen olisi tapahduttava vaiheittain selvästi määriteltyjen prioriteettien pohjalta siten, että aluksi kehitetään nopeasti käyttöön otettavia palveluja, joita ovat hätätilanteiden hallinta, maakartoitus ja meripalvelut.

(15) Ensimmäiset operatiiviset hätätilanteiden hallintaan ja maakartoitukseen liittyvät palvelut rahoitettiin valmistelutoimina Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (8), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 49 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti.

(16) Niiden kehittämistoimien lisäksi, joita rahoitetaan seitsemännen puiteohjelman sisältämän avaruus-aihealueen perusteella, on tarpeen toteuttaa vuosina 2011–2013 unionin toimia, joilla varmistetaan valmistelutoimien jatkuvuus ja perustetaan pysyvämpiä operatiivisia palveluja teknisesti riittävän kypsillä aloilla, joilla on selkeää potentiaalia ketjun myöhemmän vaiheen palvelujen kehittämiseen.

(17) Tiedonannossaan ”Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES): tavoitteena turvallisempi planeetta” komissio hahmotteli GMES:n hallinto- ja rahoitusmallia ja ilmoitti aikovansa uskoa GMES:n teknisen toteutuksen erikoistuneille elimille, joista ESA ainutlaatuisen asemansa ja asiantuntemuksensa vuoksi huolehtisi GMES:n avaruuskomponentista.

(18) Komission olisi annettava GMES-palvelujen teknisen täytäntöönpanon koordinointi soveltuvilta osin toimivaltaisten unionin tai hallitustenvälisten elinten, kuten Euroopan ympäristökeskuksen tai Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskuksen, tehtäväksi.

(19) Hätätilanteiden hallinnan ja humanitaarisen avun alalla tarvitaan operatiivisia palveluja, jotta unionin ja sen jäsenvaltioiden nykyistä kapasiteettia voidaan koordinoida niin, että pystytään paremmin varautumaan ja reagoimaan luonnonmullistuksiin ja ihmisen aiheuttamiin katastrofeihin sekä selviytymään niistä. Tällaisilla katastrofeilla on usein myös kielteisiä vaikutuksia ympäristöön. Ilmastonmuutos saattaa lisätä hätätilanteiden määrää, ja GMES onkin avainasemassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävien toimenpiteiden tukemisessa. GMES-palvelujen olisi siksi tarjottava paikkatietoja hätä- ja humanitaarisen avun tueksi.

(20) Maakartoituspalvelut ovat tärkeitä biodiversiteetin ja ekosysteemien seurannassa, ja ne tukevat ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen tähtääviä toimenpiteitä sekä lukuisten sellaisten resurssien ja toimintalinjojen hallinnointia, joista useimmat liittyvät luonnonympäristöön: maaperä, vesi, maatalous, metsät, energia ja julkiset palvelut, rakennetut alueet, virkistyskohteet, infrastruktuuri ja liikenne. Sekä Euroopan tasolla että maailmanlaajuisesti tarvitaan operatiivisia maakartoituspalveluja, joita kehitetään yhteistyössä jäsenvaltioiden, eurooppalaisten kolmansien maiden, Euroopan ulkopuolisten kumppanien ja Yhdistyneiden kansakuntien kanssa.

(21) Meriympäristön alan GMES-palvelut ovat tärkeitä valtameriä koskeviin ennusteisiin ja valtamerien seurantaan liittyvän integroidun eurooppalaisen kapasiteetin tukemisessa sekä olennaisia ilmastomuuttujia koskevien tietojen tulevassa tarjonnassa. Ne ovat ilmastonmuutoksen seurannan, meriympäristön tilan seurannan ja liikennepolitiikan tukemisen keskeinen osatekijä.

(22) Ilmakehän seurantapalvelut ovat tärkeitä ilman laadun sekä ilmakehän kemian ja koostumuksen seurannan kannalta. Ne ovat myös olennainen osa ilmastonmuutoksen seurantaa ja olennaisia ilmastomuuttujia koskevien tietojen tulevaa tarjontaa. Ilmakehän tilaa koskevien tietojen säännöllinen tarjoaminen alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla on välttämätöntä.

(23) Turvallisuuspalvelut ovat tärkeä osa GMES-aloitetta. Eurooppa hyötyy avaruus- ja in situ -resurssien käytöstä niihin haasteisiin vastaavien palvelujen täytäntöönpanon tukemisessa, joita Eurooppa kohtaa turvallisuusalalla, kuten rajojen ja merialueiden valvonnassa sekä unionin ulkoisten toimien edistämisessä.

(24) Ilmastonmuutoksen seurannan on tarkoitus mahdollistaa ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja sen vaikutusten hillitseminen. Sen on erityisesti tarkoitus edistää olennaisia ilmastomuuttujia koskevien tietojen tarjontaa, ilmastoanalyysiä ja sellaisen mittakaavan arvioita, joilla on merkitystä sopeutumiselle ja vaikutusten hillitsemiselle, sekä tähän liittyvien palvelujen tarjoamista.

(25) Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavien operatiivisten palvelujen tarjoaminen edellyttää mahdollisuuksia saada sellaisia tietoja, joita kerätään avaruudessa sijaitsevalla infrastruktuurilla sekä ilmaan, mereen ja maahan sijoitetuilla laitteilla, jäljempänä ’in situ -infrastruktuuri’, ja kartoitusohjelmilla. Noudattaen kaikin puolin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita olisi huolehdittava, että tarvittavia tietoja on saatavissa, ja tarvittaessa voidaan tukea nykyisiä unionin ja kansallisia toimia täydentävää in situ-tiedonkeruuta. Lisäksi on varmistettava, että in situ -infrastruktuuri ja avaruudesta suoritettavan seurannan infrastruktuuri ovat käytettävissä keskeytyksettä; tämä sisältää myös ESAn GMES-avaruuskomponenttiohjelman puitteissa nimenomaan GMES:ää varten kehitetyn avaruusinfrastruktuurin, jäljempänä ’Sentinel’. Ensimmäisten Sentinelien operatiivisen vaiheen on määrä alkaa vuonna 2012.

(26) Komission olisi huolehdittava siitä, että seitsemännen puiteohjelman piiriin kuuluva GMES:ään liittyvä tutkimus- ja kehittämistoiminta, unionin panostus GMES:n ensivaiheen toimintoihin ja GMES-kumppanien ja aiemmin olemassa olleiden rakenteiden, kuten eurooppalaisten datakeskusten, toimet täydentävät toisiaan.

(27) GMES:n ensivaiheen toiminnot olisi toteutettava johdonmukaisesti suhteessa asiaan liittyvien unionin muihin politiikkoihin, välineisiin ja toimiin – eritoten ympäristö-, turvallisuus-, kilpailukyky-, innovaatio-, koheesio-, tutkimus-, liikenne- ja kilpailupolitiikkaan sekä kansainvälistä yhteistyötä koskevaan politiikkaan, maailmanlaajuiseen satelliittinavigointijärjestelmään (Global Navigation Satellite Systems, GNSS) liittyvään eurooppalaiseen ohjelmaan sekä tietosuojaan. GMES-datan olisi lisäksi säilytettävä yhdenmukaisuus jäsenvaltioiden paikkaviitetietojen kanssa ja tuettava toimia, joilla kehitetään unionin paikkatietoinfrastruktuuria, joka on perustettu Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2007 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/2/EY (9). GMES:n olisi lisäksi täydennettävä yhteistä ympäristötietojärjestelmää (Shared Environmental Information System, SEIS) ja hätätilanteiden hallintaan liittyviä unionin toimia.

(28) GMES:ää ja sen ensivaiheen toimintoja olisi pidettävä Euroopan panoksena maapallon tilan seurantaa käsittelevän ryhmän (Group on Earth Observations, GEO) puitteissa kehitettävän maailmanlaajuisen maanhavainnointijärjestelmän (Global Earth Observation System of Systems, GEOSS) rakentamiseen.

(29) Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa sekä ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa tehdyissä puitesopimuksissa määrätään kyseisten maiden osallistumisesta unionin ohjelmiin. Muiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistuminen olisi mahdollistettava kansainvälisillä sopimuksilla.

(30) Tässä asetuksessa vahvistetaan GMES:n ensivaiheen toimintojen koko keston ajaksi 107 miljoonan euron rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (10), jäljempänä ’toimielinten välinen sopimus’, 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Tarkoituksena on, että näitä rahoituspuitteita täydennetään 209 miljoonalla eurolla, jotka osoitetaan seitsemännen puiteohjelman avaruus-aihealueesta GMES:n ensivaiheen toimintoihin liittyviin tutkimustoimiin ja joita olisi hallinnoitava seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa sovellettavien sääntöjen ja päätöksentekomenettelyjen mukaisesti. Näitä kahta rahoituslähdettä olisi hallinnoitava koordinoidusti GMES:n täytäntöönpanon jatkuvan edistymisen varmistamiseksi.

(31) Nämä rahoituspuitteet ovat monivuotisen rahoituskehyksen 2007–2013 alaotsakkeen 1 a enimmäismäärän mukaiset, mutta alaotsakkeeseen 1 a vuosille 2011–2013 jäävä liikkumavara on hyvin pieni. On korostettava sitä, että vuosittaisesta määrästä päätetään vuosittaisessa talousarviomenettelyssä toimielinten välisen sopimuksen 37 kohdan mukaisesti.

(32) Jos mahdollista, määrärahoja olisi lisättävä, jotta vielä nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana voidaan osoittaa maksusitoumusmäärärahoja avaruuskomponenttiin. Käytännössä kyse on Sentinel-satelliittien A-sarjan toiminnasta ja B-sarjan käynnistämisestä sekä ratkaisevien rakennusosien hankkimisesta C-sarjaa varten.

(33) Tätä tarkoitusta varten komission olisi tarkasteltava nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä ja ennen vuoden 2010 loppua mahdollisuutta myöntää GMES:lle lisärahoitusta unionin yleisestä talousarviosta monivuotisen rahoituskehyksen 2007–2013 aikana.

(34) Mahdollista lisärahoituksen myöntämistä tälle asetukselle jo myönnettyjen 107 miljoonan euron lisäksi olisi harkittava Euroopan avaruuspolitiikan tulevaisuudesta ja erityisesti hankinnoista ja hallinnoinnista käytävien keskustelujen yhteydessä.

(35) Komission olisi myös laadittava pitkän aikavälin rahoitusstrategia tulevaa monivuotista rahoituskehystä varten vuoden 2011 ensimmäisen puoliskon aikana rajoittamatta kuitenkaan monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 koskevien neuvottelujen tulosta.

(36) Komission olisi huolehdittava rahoitussuunnittelussaan, että huolehditaan tietojen saannin jatkuvuudesta GMES:n ensivaiheen toiminnan (2011–2013) aikana ja sen päätyttyä ja että palveluja voidaan käyttää ilman keskeytyksiä ja rajoituksia.

(37) Varainhoitoasetuksen mukaisesti jäsenvaltioiden, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen olisi voitava osallistua ohjelmien rahoitukseen asianmukaisten sopimusten perusteella.

(38) GMES-tietojen olisi oltava täysin ja avoimesti käytettävissä sanotun kuitenkaan vaikuttamatta asianmukaisiin turvallisuuteen liittyviin rajoituksiin tai jäsenvaltioiden ja muiden GMES:ään dataa ja informaatiota tarjoavien toimijoiden tietopolitiikkaan. Se on tarpeen, jotta voidaan edistää Maan havainnointiin liittyvien tietojen käyttöä ja jakamista SEIS:n, INSPIREn ja GEOSS:n periaatteiden mukaisesti. Täysimääräisessä ja avoimessa mahdollisuudessa saada pääsy tietoihin olisi otettava huomioon myös nykyinen kaupallinen tietojen tarjoaminen ja sen avulla olisi vahvistettava maan havainnointiin liittyviä markkinoita Euroopassa etenkin myöhemmän vaiheen markkinoiden osalta kasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi.

(39) Komission 28 päivänä lokakuuta 2009 antaman tiedonannon ”Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES): avaruuskomponentin haasteet ja uudet vaiheet” mukaan tarvitaan vapaa ja avoin pääsy Sentinel-satelliiteista saatuihin tietoihin ilmaisen käyttölupajärjestelmän ja online-yhteyden tarjoavan järjestelmän muodossa ottaen huomioon turvallisuuteen liittyvät huolenaiheet. Tällaisella toimintamallilla pyritään maksimoimaan Sentinel-tietojen hyötykäyttö mahdollisimman useissa sovelluksissa ja edistämään maanhavainnointiin perustuvien tietojen käyttöä loppukäyttäjien keskuudessa.

(40) Tämän asetuksen nojalla rahoitettua toimintaa olisi seurattava ja arvioitava mahdollisia mukautuksia varten.

(41) Olisi myös toteutettava asianmukaiset väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (11), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annettu neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (12) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (13) mukaisesti.

(42) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on GMES:n perustaminen ja sen ensivaiheen toimintojen toteuttaminen, koska GMES:n ensivaiheen toimintoihin sisältyy myös yleiseurooppalainen kapasiteetti ja ne edellyttävät unionin tasolla koordinoitua palvelujen tarjontaa kaikissa jäsenvaltioissa, vaan tavoite voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tuon tavoitteen saavuttamiseksi, varsinkaan, mitä tulee komission rooliin kansallisten toimien koordinoijana,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Aihe

Tällä asetuksella perustetaan Euroopan maanseurantaohjelma, jonka nimi on ”Global Monitoring for the Environment and Security”, GMES), jäljempänä ’GMES’, ja vahvistetaan säännöt sen ensivaiheen toimintojen toteuttamiseksi kaudella 2011–2013

2 artikla

GMES:n soveltamisala

1. GMES-ohjelman perustana ovat Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 1982/2006/EY (14) nojalla sekä ESA:n GMES-avaruuskomponenttiohjelmassa toteutetut tutkimustoimet.

2. GMES-ohjelma koostuu seuraavista:

a) palvelukomponentti, jolla huolehditaan seuraavia alueita tukevien tietojen saatavuudesta: — ilmakehän seuranta — ilmastonmuutoksen seuranta mukautumis- ja hillitsemispolitiikkojen tukemiseksi — hätätilanteiden hallinta — maakartoitus — meriympäristön tilan seuranta — turvallisuus

b) avaruuskomponentti, jolla huolehditaan avaruudesta käsin tapahtuvasta kestäväpohjaisesta havainnoinnista a alakohdassa tarkoitetuilla palvelualueilla;

c) in situ -komponentti, jolla huolehditaan ilmaan, mereen ja maanpinnalle sijoitettujen laitteitten avulla tehtävästä havainnoinnista a alakohdassa tarkoitetuilla palvelualueilla.

3 artikla

GMES:n ensivaiheen toiminnot (2011–2013)

1. GMES:n ensivaiheen toiminnot käsittävät vuodet 2011–2013 ja, ne voivat käsittää operatiivisia toimintoja seuraavilla aloilla:

1) edellä 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut palvelualueet

2) toimenpiteet, joilla tuetaan palvelujen käytön yleistymistä

3) tietojen saanti

4) in situ -tiedonkeruun tukeminen

5) GMES:n avaruuskomponentti.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen operatiivisten toimintojen tavoitteet määritellään liitteessä.

4 artikla

Organisatoriset järjestelyt

1. Euroopan komissio huolehtii GMES-ohjelman ja kansallisen, unionin ja kansainvälisen ja erityisesti GEOSS:n tason toimien koordinoinnista. GMES:n toteuttaminen ja toiminta perustuvat unionin ja jäsenvaltioiden välisille kumppanuuksille näitä kumppanuuksia koskevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Jäsenvaltioiden vapaaehtoiset panokset ja jäsenvaltioiden, unionin ja kansainvälisten kyseisen alan aloitteiden kanssa mahdollisesti syntyvät synergiat koordinoidaan 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.

2. Komissio hallinnoi tämän asetuksen nojalla käyttöön annettuja varoja varainhoitoasetuksen ja 16 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun hallintomenettelyn mukaisesti. Se huolehtii GMES-ohjelman täydentävyydestä ja johdonmukaisuudesta suhteessa muihin asiaan liittyviin unionin politiikkoihin, välineisiin ja toimiin, jotka liittyvät etenkin ympäristöön, turvallisuuteen, kilpailukykyyn ja innovointiin, koheesioon, tutkimukseen (varsinkin seitsemännen puiteohjelman GMES:ään liittyvään toimintaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta päätöksen 1982/2006/EY soveltamista), liikenteeseen ja kilpailuun, kansainväliseen yhteistyöhön, maailmanlaajuiseen satelliittinavigointijärjestelmään (GNSS) liittyviin eurooppalaisiin ohjelmiin, tietosuojaan ja nykyisiin teollis- ja tekijänoikeuksiin, direktiiviin 2007/2/EY, yhteiseen ympäristötietojärjestelmään (SEIS) sekä unionin toimiin hätätilanteiden hallinnan alalla.

3. Koska GMES on käyttäjälähtöinen ohjelma, komissio varmistaa, että palvelueritelmät vastaavat käyttäjien tarpeita. Se perustaa tätä tarkoitusta varten avoimen menettelyn, jonka avulla käyttäjät voivat säännöllisesti osallistua prosessiin ja tulla kuulluiksi käyttäjien tarpeiden tunnistamiseksi unionin tasolla ja kansallisella tasolla. Komissio varmistaa koordinoinnin julkisen sektorin loppukäyttäjien kanssa jäsenvaltioissa, kolmansissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä. Komissio määrittelee datapalveluvaatimukset riippumattomasti käyttäjäfoorumia kuultuaan.

4. Tekninen koordinointi ja GMES:n avaruuskomponentin toteuttaminen delegoidaan ESA:lle, joka tarvittaessa hyödyntää Euroopan sääsatelliittijärjestön (EUMETSAT) asiantuntemusta.

5. Komissio antaa GMES-palvelujen teknisen täytäntöönpanon koordinoinnin soveltuvilta osin toimivaltaisten unionin elinten tai hallitustenvälisten elinten tehtäväksi.

5 artikla

Palvelujen tarjoaminen

1. Komissio toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet tehokkaan kilpailun varmistamiseksi GMES-palvelujen tarjonnassa ja pk-yritysten osallistumisen edistämiseksi. Komissio helpottaa GMES-palvelujen tuotosten käyttöä toimintaketjun myöhemmän vaiheen kehittämiseksi.

2. GMES-palvelujen tarjonnan on oltava soveltuvilta osin hajautettua avaruudessa sijaitsevilla havainnointilaitteilla tuotettujen tietojen, in situ -tietojen sekä viitetietoaineistojen ja jäsenvaltioiden kapasiteettien integroimiseksi Euroopan tasolla ja siten päällekkäisyyksien välttämiseksi. Sellaisten uusien tietojen hankkimista, jotka ovat yhteneväisiä nykyisten lähteiden kanssa, on vältettävä, paitsi jos nykyisten tai päivitettävissä olevien tietoaineistojen käyttö ei ole teknisesti mahdollista tai kustannustehokasta.

3. Komissio voi ottaen huomioon käyttäjäfoorumin mielipiteen määritellä tai validoida asianmukaisia menettelyjä tietojen tuottamisen varmentamiseksi osana GMES-ohjelmaa. Kyseisten menettelyjen on oltava avoimia sekä todennettavissa ja tarkastettavissa olevia, jotta aitous, jäljitettävyys ja tietojen väärentämättömyys voidaan varmistaa käyttäjiä varten. Komissio varmistaa sopimusjärjestelyissään GMES-palvelujen tarjoajien kanssa, että kyseiset menettelyt pannaan täytäntöön.

4. Komissio laatii vuosittain kertomuksen tämän artiklan täytäntöönpanosta saaduista tuloksista.

6 artikla

Unionin rahoituksen muodot

1. Unionin rahoitus voidaan toteuttaa seuraavissa oikeudellisissa muodoissa:

a) delegointisopimukset

b) avustukset

c) julkisia hankintoja koskevat sopimukset.

2. Unionin rahoituksen myöntämisessä on varmistettava aidon kilpailun, avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun toteutuminen. Unionin avustuksia voidaan perustelluissa tapauksissa myöntää eri muodoissa, kuten kumppanuuspuitesopimusten mukaisesti, taikka yhteisrahoituksena, joka annetaan toiminta-avustuksina tai yksittäistoimiin myönnettävinä avustuksina. Toiminta-avustukseen, joka annetaan yhteisöille, joiden toiminta tähtää Euroopan yleiseen etuun, ei sovelleta tuen asteittaista alenemista koskevia varainhoitoasetuksen säännöksiä. Avustuksiin sovellettava yhteisrahoituksen enimmäisosuus vahvistetaan 16 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen.

3. Komissio laatii kertomuksen unionin rahoituksen myöntämisestä kullekin 3 artiklan 1 kohdassa luetellulle toiminnalle sekä arviointiprosessista ja tarjouskilpailujen sekä tämän artiklan perusteella tehtyjen sopimusten tuloksista sopimusten myöntämisen jälkeen.

7 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

Seuraavat maat voivat osallistua 2 artiklassa tarkoitettuihin operatiivisiin toimintoihin:

1) Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maat, jotka ovat ETA-sopimuksen sopimuspuolia, ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti;

2) ehdokasmaat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat mahdolliset ehdokasmaat näiden maiden kanssa unionin ohjelmiin osallistumista koskevista yleisperiaatteista tehtyjen puitesopimusten tai assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjojen mukaisesti;

3) Sveitsin valaliitto, 1 tai 2 kohdassa mainitsemattomat muut kolmannet maat sekä kansainväliset järjestöt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyissä unionin ja kyseisten kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen välisissä sopimuksissa vahvistettujen osallistumiseen sovellettavien ehtojen ja sääntöjen mukaisesti.

8 artikla

Rahoitus

1. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen operatiivisten toimintojen täytäntöönpanoon varataan 107 miljoonaa euroa.

2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittain määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa.

3. Myös kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt voivat myöntää GMES-ohjelmalle lisärahoitusta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua lisärahoitusta on pidettävä käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona varainhoitoasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

9 artikla

GMES:n data- ja informaatiokonsepti

1. GMES-ohjelmasta rahoitettaviin toimiin sovellettavalla data- ja informaatiokonseptilla on seuraavat tavoitteet:

a) edistetään GMES-datan ja -informaation käyttöä ja jakamista;

b) annetaan täydet ja avoimet oikeudet saada pääsy GMES-palvelujen ja GMES-infrastruktuurin kautta kerättyihin tietoihin, ottaen kuitenkin huomioon asianmukaiset kansainväliset sopimukset, turvallisuuteen liittyvät rajoitukset ja lisenssiehdot, mukaan lukien käyttäjien lisenssien rekisteröinti ja hyväksyminen;

c) vahvistetaan Maan havainnointiin liittyviä markkinoita Euroopassa etenkin toimintaketjun myöhemmän vaiheen osalta kasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi;

d) edistetään GMES-datan ja -informaation tarjonnan ylläpidettävyyttä ja jatkuvuutta;

e) tuetaan tutkija-, teknologia- ja innovointiyhteisöjä.

2. Sellaisen rakenteen luomiseksi, jolla varmistettaisiin 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen GMES:n tieto- ja datakonseptin tavoitteiden saavuttaminen tarjoamalla samalla GMES-palvelujen ja GMES-infrastruktuurin kautta kerätyille tiedoille tarvittava suoja, komissio voi hyväksyä 10 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ja soveltaen 11 ja 12 artiklassa tarkemmin säädettyjä ehtoja seuraavia toimenpiteitä ottaen huomioon GMES:ää varten tarvittavan datan tarjoajien data- ja informaatiokonseptit ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden hallinnassa olevia avaruus- ja in situ -infrastruktuureja koskevien kansallisten sääntöjen ja menettelyjen soveltamista:

a) toimenpiteet GMES:n käyttäjien rekisteröitymis- ja lisenssiehtojen vahvistamiseksi;

b) toimenpiteet GMES-palvelujen ja GMES-infrastruktuurin kautta kerättyjen tietojen saatavuuden rajoittamisessa noudatettavien perusteiden määrittelemiseksi.

10 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1. Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2013 saakka valta antaa 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä.

2. Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3. Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 11 ja 12 artiklassa säädettyjä ehtoja.

11 artikla

Säädösvallan siirron peruuttaminen

1. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron.

2. Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, pyrkii ilmoittamaan asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee, ja mainitsee peruuttamisen syyt.

3. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, siinä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

12 artikla

Delegoitujen säädösten vastustaminen

1. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi vastustaa delegoitua säädöstä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi.

Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään kahdella kuukaudella.

2. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut delegoitua säädöstä, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan siinä mainittuna päivänä.

Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat molemmat ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne aio vastustaa kyseistä säädöstä.

3. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Säädöstä vastustava toimielin esittää syyt, miksi se vastustaa delegoitua säädöstä.

13 artikla

Data- ja informaatiokonsepteja sekä GMES-komponenttien ja -tietojen suojaamisen hallinnointia koskevat täytäntöönpanotoimenpiteet

1. Komissio hyväksyy 9 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen kriteerien perusteella 16 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun sääntelymenettelyn mukaisesti erityistoimenpiteitä GMES-palvelujen ja GMES-infrastruktuurin kautta kerättyihin tietoihin pääsyn rajoittamiseksi.

2. Komissio huolehtii GMES-komponenttien ja -palvelujen suojaamisen yleisestä koordinoinnista ottaen huomioon valvonnan tarpeen sekä tarpeen sisällyttää turvallisuusvaatimukset sen kaikkiin osatekijöihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden hallinnassa olevia avaruus- ja in situ -infrastruktuureja koskevien kansallisten sääntöjen ja menettelyjen soveltamista. Komissio hyväksyy erityisesti 16 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun sääntelymenettelyn mukaisesti toimenpiteitä teknisten vaatimusten vahvistamiseksi järjestelmän valvonnan ja luotettavuuden varmistamiseksi GMES:n erityisessä avaruuskomponenttiohjelmassa sekä GMES:n erityisen avaruuskomponenttiohjelman turvallisuusteknologian käyttömahdollisuuden ja käsittelyn valvonnassa.

14 artikla

Seuranta ja arviointi

1. Komissio seuraa ja arvioi 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua operatiivista toimintaa.

2. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle väliarviointiraportin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 ja jälkiarviointiraportin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015.

15 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

1. Komissio hyväksyy vuotuisen työohjelman varainhoitoasetuksen 110 artiklan ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (15) 90 ja 166 artiklan mukaisesti noudattaen tämän asetuksen 16 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä.

2. GMES-ohjelman määrärahoista voidaan kattaa myös ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämistä valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimista aiheutuvat menot ja erityisesti selvityksistä ja kokouksista aiheutuvat menot, tiedotus- ja julkaisumenot sekä komissiolle ohjelman hallinnoinnissa mahdollisesti tarvittavasta hallinnollisesta tai teknisestä avusta aiheutuvat kaikki muut menot.

16 artikla

GMES-komitea

1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä ’GMES-komitea’.

2. GMES-komitea voi kokoontua erityisissä kokoonpanoissa konkreettisten seikkojen ja erityisesti turvallisuusasioiden, jäljempänä ’turvallisuuslautakunta’, käsittelemiseksi.

3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kaksi kuukautta.

4. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kaksi kuukautta.

5. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan neuvoston päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

17 artikla

Käyttäjäfoorumi

1. Perustetaan käyttäjäfoorumi kyseistä alaa tukevaksi elimeksi. Se tarjoaa komissiolle neuvontaa käyttäjien tarpeiden määrittelyssä ja validoinnissa sekä GMES-ohjelman koordinoinnissa sen julkisen sektorin käyttäjien kanssa.

2. Käyttäjäfoorumin puheenjohtajana toimii komissio. Käyttäjäfoorumi muodostuu jäsenvaltioiden nimittämistä GMES:n julkisen sektorin käyttäjistä.

3. Komissio huolehtii käyttäjäfoorumin sihteeristön tehtävistä.

4. Käyttäjäfoorumi vahvistaa työjärjestyksensä.

5. GMES-komitea on pidettävä täysimääräisesti ajan tasalla käyttäjäfoorumin GMES-ohjelman täytäntöönpanoa varten tarjoamasta neuvonnasta.

18 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojelu

1. Komissio varmistaa tämän asetuksen nojalla rahoitettavien toimien täytäntöönpanon yhteydessä, että unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perimällä aiheettomasti maksetut varat takaisin ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 sekä asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.

2. Tämän asetuksen mukaisia unionin toimia rahoitettaessa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan mitä hyvänsä unionin oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle perusteettoman menon takia.

3. Tämän asetuksen johdosta tehdyissä sopimuksissa, osallistuvien kolmansien maiden kanssa tehdyt sopimukset mukaan luettuina, on sovittava komission tai komission valtuuttaman edustajan suorittamasta ohjauksesta ja rahoitusvalvonnasta sekä tilintarkastustuomioistuimen tarvittaessa paikan päällä suorittamista tarkastuksista.

19 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Strasbourgissa 22 päivänä syyskuuta 2010. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies J. BUZEK Neuvoston puolesta Puheenjohtaja O. CHASTEL

(1) Lausunto annettu 20 päivänä tammikuuta 2010 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(2) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 16 päivänä kesäkuuta 2010 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 13 päivänä syyskuuta 2010.

(3) EUVL C 136, 20.6.2007, s. 1.

(4) EUVL L 261, 6.8.2004, s. 64.

(5) EUVL C 268, 23.10.2008, s. 1.

(6) EUVL C 16 E, 22.1.2010, s. 57.

(7) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(8) EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(9) EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1.

(10) EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(11) EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

(12) EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

(13) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

(14) EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1.

(15) EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

LIITE

GMES:N ENSIVAIHEEN TOIMINTOJEN (2011–2013) TAVOITTEET

3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut operatiiviset toiminnot edistävät seuraavia tavoitteita:

1) Hätätilanteiden hallintaan liittyvät palvelut perustuvat olemassa olevaan toimintaan Euroopassa, ja niillä huolehditaan siitä, että alan toimijat kansainvälisellä, Euroopan, kansallisella ja aluetasolla saavat käyttöönsä maanhavainnointitietoja ja niistä johdettuja tuotteita, jotka liittyvät erityyppisiin katastrofeihin ja kriiseihin, jotka voivat olla luonteeltaan ilmastollisia (kuten myrskyt, tulipalot ja tulvat), geofysikaalisia (kuten maanjäristykset, tsunamit, tulivuorenpurkaukset ja maanvyöryt), ihmisen tahallaan tai tahattomasti aiheuttamia tai muita humanitaarisia kriisejä. Ilmastonmuutos saattaa lisätä hätätilanteita, ja sen vuoksi hätätilanteiden hallintaan liittyvillä GMES-palveluilla on olennainen tehtävä tukea ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtääviä toimenpiteitä osana ennaltaehkäisy-, valmistautumis-, reagointi- ja jälkihoitotoimia Euroopassa.

2) Maakartoituspalveluilla huolehditaan siitä, että maanhavainnointitietoja ja niistä johdettuja tuotteita tarjotaan sellaisten eurooppalaisten, kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten viranomaisten käyttöön, jotka vastaavat maailmanlaajuiselta tasolta aina paikallistasolle biodiversiteetin, maaperän, vesien, metsien ja luonnonvarojen seurannasta, ympäristöpolitiikan yleisestä toteuttamisesta, paikkatietojen keräämisestä, maataloudesta, energiasta, kaupunkisuunnittelusta, infrastruktuurista tai liikenteestä. Maakartoituspalveluihin kuuluu myös ilmastonmuutokseen liittyvien eri muuttujien seuranta.

3) Meriympäristön seurantapalveluilla annetaan tietoa valtamerien ja merien ekosysteemien tilasta sekä maailman valtamerillä että Euroopan alueilla. GMES-meripalvelujen soveltamisaloihin sisältyvät meriturvallisuus, meriympäristö ja rannikkoalueet, merelliset resurssit, kausittaiset sääennusteet sekä ilmastonseuranta.

4) Ilmakehään liittyvillä ympäristöpalveluilla varmistetaan Euroopan laajuinen ilmanlaadun seuranta ja maailmanlaajuinen ilmakehän kemiallisen koostumuksen seuranta. Sen avulla tarjotaan tietoa varsinkin ilmanlaadun seurantajärjestelmille sekä paikallisella että kansallisella tasolla ja sen tarkoituksena on edesauttaa ilmakehän kemiallisten ilmastomuuttujien seurantaa.

5) Turvallisuuspalvelut tarjoavat hyödyllistä tietoa niiden haasteiden kohtaamisen tukemiseksi, joiden eteen Eurooppa joutuu turvallisuusalalla, kuten esimerkiksi rajojen ja merialueiden valvonnassa, sekä EU:n ulkoisten toimien edistämisessä.

6) Ilmastonmuutoksen seuranta mahdollistaa ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen vaikutusten hillitsemisen. Sen on erityisesti tarkoitus edistää olennaisia ilmastomuuttujia koskevien tietojen tarjontaa, ilmastoanalyysiä ja sellaisen mittakaavan arvioita, joilla on merkitystä sopeutumiselle ja vaikutusten hillitsemiselle, sekä tähän liittyvien palvelujen tarjoamista.

7) Palvelujen käytön yleistymistä tukevien toimenpiteiden yhteydessä otetaan käyttöön kulloisenkin käyttäjäympäristön tarpeisiin räätälöityjä teknisiä käyttöliittymiä, harjoitetaan koulutus- ja viestintätoimintaa sekä kehitetään palveluketjun myöhempää vaihetta.

8) Tietojen saatavuutta koskevilla palveluilla huolehditaan siitä, että GMES:n tavoitteitten saavuttamiseksi kerätään ja annetaan käytettäväksi maanhavainnointitietoja lukuisista eurooppalaisista avaruushankkeista ja muusta havainnointi-infrastruktuurista.

9) In situ -komponentin avulla varmistetaan in situ -tiedonkeruun ja in situ -tietojen saannin koordinointi GMES- palveluja varten.