2003/433/EY: Komission päätös, tehty 21 päivänä tammikuuta 2003, tukiohjelmasta, joka koskee muita heikommassa asemassa olevilla alueilla sijaitseviin muihin kuin asuinkiinteistöihin sovellettavaa vapautusta leimaverosta — Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittama (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 41)



Virallinen lehti nro L 149 , 17/06/2003 s. 0018 - 0029



Komission päätös, tehty 21 päivänä tammikuuta 2003, tukiohjelmasta, joka koskee muita heikommassa asemassa olevilla alueilla sijaitseviin muihin kuin asuinkiinteistöihin sovellettavaa vapautusta leimaverosta - Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittama (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 41) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2003/433/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti(1) pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 21 päivänä joulukuuta 2001 päivätyllä, 9 päivänä tammikuuta 2002 komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä tukiohjelmasta, joka koskee muita heikommassa asemassa olevilla alueilla sijaitseviin muihin kuin asuinkiinteistöihin sovellettavaa vapautusta leimaverosta. (2) Komissio ilmoitti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 27 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee leimaverosta myönnettävää vapautusta koskevaa ohjelmaa. (3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 27 päivänä huhtikuuta 2002 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tukiohjelmasta.(2) (4) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pyysivät komissiolta 9 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä vastausajan pidentämistä. Komissio suostui tähän pyyntöön, ja viranomaiset lähettivät komissiolle virallisen vastauksensa 6 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä, päivää myöhemmin komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissiolle lähetettiin lisätietoja 13 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä, 27 päivänä marraskuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Loput tiedot lähetettiin 26 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä, 2 päivänä joulukuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. (5) Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja komission edustajien välillä pidettiin kokouksia seuraavina päivinä: 1 päivänä elokuuta 2002, 10 päivänä syyskuuta 2002, 25 päivänä syyskuuta 2002, 15 päivänä lokakuuta 2002 ja 11 päivänä marraskuuta 2002. (6) Komissio sai huomautuksia Royal Institute of Chartered Surveyorsilta 27 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä ja British Property Federationilta 24 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ottivat kantaa näihin kirjeisiin 26 päivänä heinäkuuta 2002. II KUVAUS TUESTA (7) Toimenpiteen tarkoituksena on edistää muita heikommassa asemassa olevien alueiden fyysistä, taloudellista ja sosiaalista elvyttämistä alentamalla muiden kuin asuinkiinteistöjen hankintakustannuksia kyseisillä alueilla. Ohjelma on osa Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen "Enterprise in Disadvantaged Communities" -hanketta. (8) Ehdotettu tuki myönnettäisiin vapautuksena leimaverovelvollisuuksista eli veroista, joita kannetaan maa-alueiden ja rakennusten myyntiin ja vuokralle antamiseen sekä osakkeiden siirtoihin liittyvistä asiakirjoista. Leimavero on varallisuuden siirrosta kannettava vero, jonka maa-alueen tai kiinteistön ostaja tai vuokraaja on velvollinen maksamaan. (9) Tukikelpoiset kustannukset sisältävät tukikelpoisella alueella sijaitsevasta kiinteistöstä (maa-alueesta ja/tai rakennuksista) suoritettavan vastikkeen (hankintahinnan) tai vuokralle antamisesta veloitettavan keskimääräisen vuosivuokran. Jos kiinteistö sijaitsee vain osittain tukikelpoisella alueella, on tehtävä ositus. Leimaveron määrä vaihtelee kiinteistön hankintahinnan mukaan ja vuokralle antamisen tapauksessa keskimääräisen vuosivuokran ja vuokra-ajan mukaan. Leimaveroaste eli ehdotetun vapautuksen arvo olisi kiinteistön hankinnan osalta 1-4 prosenttia hankintahinnasta ja vuokraamisen osalta 1-24 prosenttia keskimääräisestä vuosivuokrasta.(3) (10) Vapautusta leimaverosta sovellettaisiin erikseen nimetyillä muita heikommassa asemassa olevilla Yhdistyneen kuningaskunnan alueilla sijaitsevien muiden kuin asuinkiinteistöjen myyntiin ja antamiseen vuokralle. Tukikelpoiset alueet, joiden keskimääräinen asukasluku on 7000, valitaan kullekin neljälle Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle kehitettyjen tuoreimpien Indices of Multiple Deprivation -indeksien (IMD) perusteella. Nämä indeksit perustuvat tulotasoon, työllisyyteen, terveydentilaan ja toimintakyvyn vajavuuteen, ammattitaitoon ja koulutukseen, asumiseen ja palvelutarjontaan. Maantieteellisinä yksikköinä käytetään Englannissa, Walesissa ja Pohjois-Irlannissa äänestysalueita tai vaalipiirejä ja Skotlannissa postinumeroalueita. Muita heikommassa asemassa olevaksi alueeksi on määritelty Yhdistyneessä kuningaskunnassa 2000 aluetta, joilla asuu 22 prosenttia Englannin, 18 prosenttia Skotlannin, 47 prosenttia Walesin ja 40 prosenttia Pohjois-Irlannin kokonaisväestöstä. Tällä hetkellä voimassa olevasta tukikelpoisten alueiden luettelosta säädetään (muita heikommassa asemassa olevia alueita koskevassa) vuoden 2001 leimaveroasetuksessa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että vaatimukset täyttävät alueet (joiden enimmäismäärä on 2000) ovat jatkuvan seurannan kohteina, vaikka muutokset luetteloon ovat todennäköisesti harvinaisia. (11) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat arvioineet, että heikoimmassa kunnossa olevan teollisuuskäyttöön tarkoitetun joutomaan (rakentamattomat ja/tai hylätyt teollisuustontit) keskimääräinen osuus on kohdealueilla 2,5-kertainen verrattuna muihin alueisiin. (12) Ohjelmaa aiotaan soveltaa kaikenkokoisiin yrityksiin sijainnista ja teollisuudenalasta riippumatta. Ohjelman voimassaoloajaksi suunnitellaan kymmentä vuotta. (13) Ohjelman arvioidut kustannukset ovat enintään 60 miljoonaa Englannin puntaa (noin 94 miljoonaa euroa(4)) vuodessa. III MENETTELYN ALOITTAMINEN (14) Komissio totesi 27 päivänä helmikuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, että ilmoitetussa tukiohjelmassa on kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, sillä tuki myönnetään valtion varoista ja lisäksi se on valikoivaa, koska se on suunnattu määrätyille maantieteellisille alueille, ja voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa yhteisön jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (15) Yksi menettelyn aloittamiseen johtaneista syistä oli, että komissio epäili, täyttääkö ilmoitettu tukitoimenpide alueellista valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa(5) määritetyt edellytykset. Ilmoituksen mukaan vapautusta leimaverosta on tarkoitus soveltaa muiden kuin asuinkiinteistöjen siirtoihin muita heikommassa asemassa olevilla alueilla, joiden määrittelyperustana käytetään eri indikaattoreita ja maantieteellisiä yksiköitä kuin komission hyväksymässä Yhdistyneen kuningaskunnan aluetukikartassa(6). Komissio on epäillyt myös sitä, ovatko ohjelman mukaiset toimenpiteet alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.4 kohdan mukaisia "alkuinvestointeja"(7). (16) Lisäksi on esitetty epäilyjä, jotka liittyvät kyseisten suuntaviivojen 4.5 kohtaan, jonka mukaan omaisuus, jonka hankkimiseen on saatu tukea jo ennen ostoa, olisi vähennettävä. Ilmoitetussa ohjelmassa omaisuutta, joka myydään tai vuokrataan useita kertoja, ei kuitenkaan jätetä tuen soveltamisalan ulkopuolelle. Koska ohjelmassa sallitaan lisäksi tuen kasautuminen muun tuen kanssa, komissio on epäillyt, noudatetaanko tuen myöntämisessä kaikilta osin alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisia tuki-intensiteettejä. Koska ohjelmaa on tarkoitus soveltaa kaikkiin aloihin, ei ole tiedossa, kuinka viranomaiset aikovat noudattaa tiettyihin aloihin (liikenne, teräs, laivanrakennus, synteettiset kuidut, moottoriajoneuvot, kalastus ja hiili) sovellettavia sääntöjä tai sääntöjä, joita sovelletaan perustamissopimuksen liiteessä I lueteltuihin tuotteisiin, jotka eivät kuulu kyseisten suuntaviivojen soveltamisalaan. (17) Komissio on esittänyt epäilyjä myös ohjelman yhdenmukaisuudesta kaupunkien ongelma-alueilla toimiville yrityksille myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden(8) kanssa. Koska kohdealueilla asuva väestömäärä on suuri, komissio on pohtinut, noudattaako ohjelma siinä suhteessa puitteiden 8 kohtaa, jonka mukaan tukikelpoisten alueiden väestön kokonaismäärä saa olla korkeintaan yksi prosentti kyseisen valtion kokonaisväestöstä. On lisäksi epävarmaa, missä määrin ilmoitetun ohjelman soveltamisalaan kuuluviksi katsotut alueet, jotka jäävät aluetukikartan ulkopuolelle, noudattavat puitteiden 7 kohdan mukaisia tukikelpoisuusperusteita. Suuntaviivojen mukaisesti valtiontukea voidaan myöntää vain pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille). Ehdotetussa ohjelmassa ei kuitenkaan näytetä asettavan rajoituksia yritysten koolle. (18) Komissio on lisäksi pannut merkille, että ilmoitetulla ohjelmalla ei ole alakohtaista soveltamisalaa eikä ohjelman soveltamista ole rajoitettu pk-yrityksiin, vaikeuksissa oleviin yrityksiin eikä seuraavaa toimintaa harjoittaviin yrityksiin: tutkimus ja kehitys, ympäristönsuojelu, koulutus ja uusien työpaikkojen luominen tai säilyttäminen. IV YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET (19) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan ohjelmalla voitaisiin edistää yritysten sijoittumista ja kiinteistötarjonnan laajentamista Yhdistyneen kuningaskunnan muita heikommassa olevilla ja sen seurauksena köyhyydestä kärsivillä alueilla tukemalla niiden fyysistä ja taloudellista elvyttämistä. (20) Viranomaiset väittävät, että elvyttämistä helpottavalla kohdennetulla valtiontuella voidaan tehokkaasti poistaa markkinoiden toiminnassa ilmenneitä puutteita. Markkinoiden puutteet estävät yksityisiä yrityksiä aloittamasta toimintaa ongelma-alueiden yhteisöissä ja soveltamasta markkinatilanteeseen parhaiten soveltuvia ratkaisuja. Markkinoiden puutteet voivat johtaa laiminlyönteihin ja luopumiseen, paikallisten palveluiden kuihtumiseen ja yhteisöjen hajaantumiseen, kun asukkaat joutuvat työskentelemään toisella paikkakunnalla. Markkinoilla vallitsevien puutteiden korjaamisen voidaan katsoa olevan yhteisen edun mukainen tavoite. Aiheesta toimitettujen tietojen mukaan kohdealueilla käydään huomattavasti vähemmän liikekiinteistökauppaa kuin muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Liikekiinteistökauppojen määrä muita heikommassa asemassa olevilla alueilla on noin kuusi kertaa alhaisempi kuin muilla Yhdistyneen kuningaskunnan alueilla. Kiinteistökaupan vähyyden sanotaan olevan oire kiinteistömarkkinoiden puutteista ja niiden krooninen syy (sillä se estää tehokasta hinnanmuodostusta markkinoilla). Kyseisellä tukitoimenpiteellä pureuduttaisiin sekä markkinoilla ilmenneiden puutteiden oireisiin että niiden syihin alentamalla kaupankäynnin kustannuksia Indices of Multiple Deprivation -indeksien perusteella luokitelluilla alueilla. (21) Elvyttämistä tarvitsevat alueet ovat erittäin pieniä yksiköitä. Niillä ei välttämättä tarvita aluekehitystoimenpiteitä. Tästä syystä ne eivät välttämättä ole yhteneväisiä aluetukikartan mukaisten alueiden kanssa, ja toimenpiteiden kohdistaminen kokonaisiin alueisiin olisi tehotonta. Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, ettei alueellisia valtiontukia koskevia suuntaviivoja eikä kaupunkien ongelma-alueilla myönnettävää valtiontukea koskevia puitteita voida soveltaa tämäntyyppiseen toimenpiteeseen, vaikka se on yhdenmukainen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa. (22) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan yhdenmukaisuus 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa voidaan osoittaa, sillä "tuki tietyn talousalueen kehityksen edistämiseen" voi kattaa tuen, joka on suunnattu erittäin pienille yksiköille, jotka kärsivät edellä kuvailluista puutteista markkinoiden toiminnassa. (23) Myös edellytys, jonka mukaan "tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla", täyttyy, sillä tuki-intensiteetti on erittäin alhainen (enintään 4 prosenttia investoinnista). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset huomauttavat tämän edellytyksen osalta myös, että tuki-intensiteetin pienuus takaa sen, ettei muiden jäsenvaltioiden yrityksillä ole houkutusta investoida kyseisillä alueilla, eikä tuella tästä syystä ole tuntuvaa vaikutusta yhteisön kauppaan(9). Tämä ei kuitenkaan vaikuta siihen, että tukea voidaan myöntää mistä tahansa yhteisön jäsenvaltiosta tai sen ulkopuolelta tulevalle yritykselle, joka investoi liikekiinteistöön kyseisillä ongelma-alueilla. Viranomaiset väittävät lisäksi, että myös se, että tukea ei voida myöntää harkinnanvaraisesti, rajoittaa tuen kilpailuvaikutuksia. (24) Vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myöntävät, että toimenpide ei täytä kaikkia alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen edellytyksiä, ne väittävät, että muita heikommassa asemassa olevien alueiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan aluetukikartan mukaisten tukialueiden välillä on päällekkäisyyksiä. (25) Viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Englannissa 62 prosenttia ongelma-alueista (joista 15 prosenttia katsotaan erityisen ongelmallisiksi) sijoittuu aluetukikartan mukaisille tuki-alueille(10). Skotlannissa 80 prosenttia ongelma-alueista kuuluu samalla myös aluetukikartan soveltamisalaan. Walesissa, jonka koko alueesta 42 prosenttia katsotaan muita heikommassa asemassa olevaksi alueeksi, 88 prosenttia ongelma-alueista on samalla myös aluetukialueita. Koska koko Pohjois-Irlanti katsotaan aluetukikelpoiseksi alueeksi, kaikki siellä sijaitsevat ongelma-alueet kuuluvat aluetukikartan soveltamisalaan. (26) Vaikka tarkasteltavana oleva toimenpide ei täytä myöskään ongelma-alueilla myönnettävää valtiontukea koskevissa puitteissa määritettyjä perusteita, viranomaiset väittävät, että myös niiden välillä on päällekkäisyyksiä. Englannin tapauksessa 22 prosenttia edellä määritellyistä vaikeimmista ongelma-alueista kuuluu ongelma-alueilla myönnettäviä valtiontukia koskevien puitteiden soveltamisalaan. Lähes 6 prosenttia Englannin kokonaisväestöstä asuu muita heikommassa asemassa olevilla alueilla, jotka täyttävät myös kaupunkien ongelma-alueiden määrittelyperusteet(11). (27) Vaikka tuen kasautumista muiden tukien kanssa ei ole kielletty, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat korostaneet mahdollisuutta tarkistaa, ettei tuen yleisiä enimmäisintensiteettejä eikä varsinkaan aluetuen enimmäisintensiteettejä ylitetä. (28) Viranomaiset väittävät lopuksi, että ohjelma on osa yleistä elvyttämisstrategiaa, joka koskee koko Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Se on vain yksi osa toimenpidepakettia, joka toteutetaan vaikeimpien ongelma- alueiden elvyttämiseksi. Monilla aloilla on kehitteillä poliittisia toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan, että kukaan ei joutuisi kohtuuttoman heikkoon asemaan asuinpaikkansa takia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovatkin laatineet selvityksen toimenpiteistä, jotka on toteutettu tai aiotaan toteuttaa kyseisten ongelmien ratkaisemiseksi(12). (29) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset suostuivat 26 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä rajaamaan ohjelman soveltamisen enintään 2000 alueeseen. (30) Lisäksi viranomaiset sitoutuivat 26 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä parantamaan tiedonkeruumenetelmiään siten, että liikekiinteistökauppoja koskevia tietoja voidaan analysoida tulevaisuudessa järjestelmällisesti alue alueelta. Lisäksi aiotaan luoda kaikkia rakentamattomia ja/tai hylättyjä teollisuustontteja koskeva kattava tietokanta, johon tehtävät päivitykset toimitetaan komissiolle vuosikertomuksen liitteenä. V KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET (31) Menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä kolmansia kehotetaan esittämään huomautuksia ohjelmasta. Huomautuksia on saatu kahdelta asianomaiselta. (32) Royal Institute of Chartered Surveyors on todennut, että toimenpiteen tarkoituksena on elvyttää kiinteistömarkkinoita alueilla, joilla ne eivät enää toimi kunnolla. Järjestön esittämissä huomautuksissa pyritään selvittämään toimenpiteen taustalla vaikuttavia poliittisia syitä eli tarvetta taata ongelmallisimpien yhteisöjen elpyminen. Järjestö myöntää, ettei toimenpide noudata alueellisia valtiontukia koskevia suuntaviivoja eikä myöskään kaupunkien ongelma-alueilla myönnettäviä valtiontukia koskevia puitteita, ja toteaa, ettei niistä kumpaakaan ole tarkoitettu sovellettavaksi tämäntyyppisiin toimenpiteisiin. Järjestö toteaa kuitenkin lisäksi, että jos Yhdistyneen kuningaskunnan leimaverosta myönnettävää vapautusta koskevaa ohjelmaa ei voida hyväksyä nykyisten sääntöjen nojalla, sääntöjä on muutettava. Järjestön huomautuksissa väitetään lopuksi, että toimenpide ei vaikuta kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisessa laajudessa ja vääristää kilpailua vain vähän. Järjestö väittää, että toimenpiteen tarkoituksena on poistaa kyseisen alan markkinoilla tällä hetkellä vallitsevat puutteet, jotka johtuvat siitä, että yksityinen sektori ei kykene tarjoamaan palveluita kaikilla Yhdistyneen kuningaskunnan alueilla. (33) British Property Federationin huomautuksissa väitetään, että elvyttämistä tarvitsevien alueiden on katsottava kärsivän puutteista markkinoiden toimivuudessa, jota voidaan parantaa elvyttämistoimenpiteillä. Koska kyse on lisäksi pienessä mittakaavassa toteutettavasta toimenpiteestä, on epätodennäköistä, että se vaikuttaa kilpailuun yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. VI ARVIOINTI TUESTA Onko toimenpiteellä valtiontuelle ominaisia piirteitä? (34) Komissio katsoo, että toimenpiteessä on kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta seuraavista syistä: a) Verovapautuksen muodossa myönnettävään tukeen käytetään valtion varoja. b) Vaikka toimenpidettä sovelletaan kaikenkokoisiin ja kaikilla talousaloilla toimiviin yrityksiin, kyse on valikoivasta tuesta, sillä toimenpide on suunnattu määrätyille maantieteellisille alueille (jotka on määritetty IMD-indikaattoreiden perusteella) ja se suosii tiettyjä yrityksiä eli yrityksiä, jotka investoivat muihin kuin asuinkiinteistöihin kyseisillä alueilla. Toimenpide tuo tästä syystä etua kyseisille yrityksille verrattuna muihin näillä alueilla investoiviin yrityksiin, joille ei myönnetä verovapautusta. c) Toimenpide kattaa kaikki alat ja myös alat, joilla käydään yhteisön jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan "jäsenvaltion myöntäessä tukea yritykselle kotimainen tuotanto voi säilyä tai voimistua sillä seurauksella, että muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten mahdollisuudet viedä tuotteitaan kyseisen jäsenvaltion markkinoille huomattavasti heikkenevät"(13). d) Komissio pitää tukimäärää pienenä, sillä sen enimmäismäärä on rajattu 4 prosenttiin kaupan arvosta. Verohuojennuksen arvo on arviolta 60 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa (noin 94 miljoonaa euroa(14)). Kun tämä määrä jaetaan kauppojen arvioidulla vuotuisella määrällä (joka on 1200), tulokseksi saadaan, että kukin kauppatapahtuma saa tukea 50000 puntaa (noin 78500 euroa). Kyseinen tuki voi kuitenkin vaikuttaa yhteisön sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua. Oikeuskäytännössä todetaan, "että jos julkisen elimen yritykselle myöntämä etu on pieni, kilpailu vääristyy vähemmän, mutta yhtä kaikki vääristyy"(15). On korostettava, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ja huomautuksia esittäneet asianomaiset eivät ole kiistäneet, että toimenpide on luonteeltaan valtiontukea. Yhdistynyt kuningaskunta on päättänyt olla rajoittamatta ohjelmaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 soveltamisalaan(16). Jos tuensaaja on mukana monessa eri kiinteistökaupassa, on mahdollista, että tukimäärä ylittää asetuksessa säädetyn määrän. Onko toimenpide sääntöjenmukainen? (35) Ilmoittaessaan tukiohjelmasta komissiolle sen luonnosvaiheessa ja odottaessaan komission hyväksyntää ennen ohjelman täytäntöönpanoa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat noudattaneet EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan menettelymääräyksiä. Poikkeuksen myöntämisperusteet (36) a) Tietyt tukimuodot voidaan katsoa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuviksi tuiksi. Komissio katsoo tuen luonteen, tarkoituksen ja maantieteellisen soveltamisalan perusteella, että ohjelmaan ei voida soveltaa kyseisen kohdan a, b ja c alakohtaa. Myöskään Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ole väittäneet päinvastaista. b) Kyseisen artiklan 3 kohdassa määritellään muut tuet, joita voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina. Komissio katsoo tuen luonteen, tarkoituksen ja maantieteellisen soveltamisalan perusteella, että myöskään 87 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohtaa ei voida soveltaa kyseiseen ohjelmaan. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset yhtyvät tähän näkemykseen. (37) Arvioidessaan, voidaanko 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksia soveltaa, yhteisöjen tuomioistuin on toistuvasti todennut, että 87 artiklan 3 kohta "antaa komissiolle harkintavallan, jonka harjoittaminen edellyttää yhteisön tasolla toteutettavia taloudellisia ja sosiaalisia arviointeja"(17). Komissio on määritellyt joidenkin tukimuotojen osalta tavat, joilla se käyttää tätä harkintavaltaa ja joita ovat esimerkiksi ryhmäpoikkeukset, puitteet, suuntaviivat tai tiedonannot. Komission on tukiasioita arvioidessaan noudatettava näiden asiakirjojen määräyksiä soveltuvin osin. Komission onkin aluksi selvitettävä, kuuluuko leimaverosta myönnettävää vapautusta koskevasta ohjelmasta myönnettävä tuki tällaisen asiakirjan soveltamisalaan. Tarkasteltaessa toimenpiteen yhdenmukaisuutta suuntaviivojen, puitteiden tai asetusten kanssa voidaan todeta, että toimenpidettä ei ole rajattu pk-yrityksiin(18) eikä vaikeuksissa oleviin yrityksiin(19), kuten edellä menettelyn aloittamista käsiteltäessä mainitaan, eikä kyse ole myöskään tutkimus- ja kehitystuesta(20), koulutustuesta(21) tai työllisyystuesta(22). Näitä tukia koskevia suuntaviivoja, puitteita tai asetuksia ei tästä syystä voida soveltaa tähän toimenpiteeseen. Yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta ympäristönsuojelulle(23) ei myöskään voida soveltaa, sillä kyseistä tukiohjelmaa ei ole varsinaisesti suunnattu ympäristönsuojeluun. On kuitenkin mahdollista, että ohjelmalla voi olla myönteisiä ympäristövaikutuksia saastuneiden joutomaiden puhdistamisen tuloksena. Onko toimenpide yhdenmukainen alueellista valtiontukea koskevien suuntaviivojen kanssa? (38) Alueellista valtiontukea koskevien suuntaviivojen mukaiset alueet poikkeavat kiistatta leimaverosta myönnettävää vapautusta koskevan ohjelman soveltamisalaan kuuluvista alueista. (39) Alueellista valtiontukea koskevia suuntaviivoja sovelletaan tiettyihin alueisiin. Kyseisissä suuntaviivoissa käsite "alue" kattaa NUTS III -tason(24) mukaiset alueet tai perustelluissa tapauksissa muun homogeenisen maantieteellisen yksikön mukaiset alueet. Yksittäisten alueiden tai toistensa lähialueiden ryhmän on lisäksi muodostettava yhtenäisiä alueita, joista kunkin asukasluku on vähintään 100000. Komissio ottaa tältä osin huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan aluetukikartta(25) ei perustu NUTS III -alueisiin vaan "työmarkkina-alueisiin", joista kunkin asukasluku on yli 100000. (40) Leimaverosta myönnettävän vapautuksen kohdealueet ovat sitä vastoin yksittäisiä pienalueita eli joko äänestysalueita (NUTS V) tai postinumeroalueita, joiden keskimääräinen asukasluku on 7000. (41) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että alueellista valtiontukea koskevia suuntaviivoja ei voida soveltaa leimaverosta myönnettävään vapautukseen, vaikka aluetukikartta kattaa monet ohjelman soveltamisalaan kuuluvista muita heikommassa asemassa olevista alueista. Onko toimenpide yhdenmukainen kaupunkien ongelma-alueilla myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden kanssa? (42) Aloittaessaan tätä asiaa koskevan menettelyn komissio totesi, että ehdotettu ohjelma ei ollut yhdenmukainen tuolloin sovellettujen ongelma-alueilla myönnettävää valtiontukea koskevien puitteiden(26) kanssa. Vaikka kyseisiä puitteita sovellettiin nimenomaan erittäin pieniin alueisiin, tuen hyväksyminen edellytti muun muassa, että ongelma-alueilla asuva kokonaisväestö voi olla korkeintaan 1 prosentti kokonaisväestöstä ja tukea myönnetään vain pk-yrityksille. Kuten edellä 10 kohdassa todetaan, tarkasteltavana olevan ohjelman kattaman väestön osuus kokonaisväestöstä on selvästi yli 1 prosentti. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ole kiistäneet tätä, vaan ovat samaa mieltä siitä, että ongelma-alueilla myönnettävää valtiontukea koskevia puitteita ei voida soveltaa tällaiseen toimenpiteeseen. Sitä paitsi kaupunkien ongelma-alueilla myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden voimassaolo on päättynyt menettelyn aloittamisen jälkeen, kuten komission asiasta antamassa ilmoituksessa(27) todetaan. (43) Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että ehdotettu ohjelma ei kuulu nykyisten perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdasta johdettujen suuntaviivojen, puitteiden eikä asetusten soveltamisalaan. Leimaverosta myönnettävää vapautusta koskeva ohjelma on suunnattu ongelma-alueille, joita koskevia suuntaviivoja tai puitteita ei ole tällä hetkellä voimassa. (44) Komission ilmoituksessa kaupunkien ongelma-alueilla myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden voimassaolon päättymisestä todetaan, että puitteet olivat niin rajoittavat, ettei niitä voitu soveltaa tehokkaasti.(28) Komission ilmoituksessa todetaan kuitenkin, että päätös olla jatkamatta puitteiden voimassaoloa ei merkitse, että valtiontukea ei enää voitaisi myöntää ongelma-alueille, vaan tuki voidaan ehdotetun tukihankkeen erityispiirteistä riippuen hyväksyä suoraan 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Komissio tarkastelee tällaisia tapauksia yhteisön tavoitteiden mukaisesti(29). Onko toimenpide yhdenmukainen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa? (45) Komission mielestä on aiheellista tutkia aluksi, onko tarkasteltavana oleva ohjelma yhteisön tavoitteiden mukainen ja onko sillä yhteisen edun kanssa ristiriitainen haitallinen vaikutus kaupan edellytyksiin. Ohjelman yhdenmukaisuus yhteisön tavoitteiden kanssa (46) On muistettava, että taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on EY:n perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklan mukainen yhteisön tavoite. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen edellyttää varsinkin eri alueiden kehityserojen kaventamista. (47) Tukholman ja Barcelonan Eurooppa-neuvoston päätelmissä kiinnitetään huomiota tuen kokonaismäärän vähentämiseen ja tuen uudelleen suuntaamiseen yhteisen edun mukaisiin tavoitteisiin, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus mukaan luettuina(30). (48) Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999(31) säädetään, että sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevissa yhteisöaloitteissa olisi keskityttävä "kriisikaupunkien ja -lähiöiden taloudelliseen ja sosiaaliseen elvyttämiseen kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi". Kyseiseen asetukseen perustuvan komission Urban-aloitteen tarkoituksena on rakenteellisista ongelmista kärsivien kaupunkien ja lähiöiden fyysinen ja taloudellinen elvyttäminen. Vaikka Urban-aloite on suunnattu pääasiassa kaupunkialueille, komissio on kannattanut yhdennetyn lähestymistavan soveltamista, jotta aloitteen vaikutukset voitaisiin kohdentaa samanaikaisesti sekä maaseudun että kaupunkien kehittämiseen(32). Edellä esitetystä voidaan päätellä, että sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden toteuttamista yhteismarkkinoilla koskevaan yhteisön tavoitteeseen pyritään sekä maaseudun että kaupunkien elvyttämistä koskevien aloitteiden avulla. (49) Elvyttämistoimenpiteiden kohdealueiden osalta komissio myönsi 14 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyssä Urban-aloitteen alustavaa arviointia koskevassa tiedonannossa(33) tällaisten ongelma-alueiden olemassaolon ja määritteli ne äskettäin "usein ankarasta köyhyydestä kärsiviksi pieniksi alueiksi". Komissio on huomauttanut, että "kaupungeissa vallitsevan köyhyyden monitasoisuus edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa [...]. Tätä helpottaa alueiden pienuus."(34) Myös maaseutualueista voidaan esittää vastaavia näkemyksiä, joista esimerkkinä on Leader+-aloite, joka "on tarkoitettu pienikokoisille maaseutualueille, jotka muodostavat fyysisesti (maantieteellisesti), taloudellisesti ja sosiaalisesti yhtenäisen kokonaisuuden"(35). Komissio katsoo näiden kannanottojen perusteella, että elvyttämistoimenpiteiden kohteiksi voidaan tarvittaessa ottaa myös muita alueita. (50) Komissio ottaa tätä ohjelmaa tarkastellessaan huomioon, että ohjelman kohdealueet ovat vakavista ongelmista kärsiviä erittäin pieniä alueita. Alueet on valittu IMD-indeksien perusteella. Näitä indeksejä määriteltäessä on otettu huomioon sellaisia tekijöitä kuin matala tulotaso, pitkäaikaistyöttömyys, terveydentila ja toimintakyvyn vajavuus, matala koulutustaso, heikot asumisolot ja palveluiden maantieteellinen saatavuus. Kyseisillä indikaattoreilla on paljon yhtymäkohtia komission Urban II -ohjelmassa kohdealueiden kartoittamiseen käytettyjen indikaattoreiden kanssa. Urban-aloitetta koskevan tiedonannon mukaan näiden alueiden on täytettävä vähintään kolme seuraavista kriteereistä: alueella on paljon pitkäaikaistyöttömiä, vähän elinkeinotoimintaa, korkea köyhyys- ja syrjäytyneisyysaste, taloudellisista ja sosiaalisista ongelmista johtuva rakennemuutostarve, paljon siirtolaisia, etnisiä vähemmistöryhmiä tai pakolaisia, alhainen koulutustaso, ammattitaitoisen työvoiman puute ja koulun keskeyttäminen hyvin yleistä, paljon rikollisuutta ja laiminlyöntejä, epävakaa väestönkehitys tai erityisen kehno ympäristön tila.(36) (51) Kuten ehdotetun ohjelman kuvauksessa todetaan (10 kappale), heikoimmassa kunnossa olevan teollisen joutomaan keskimääräinen osuus on kohdealuilla 2,5 kertaa korkeampi kuin muilla alueilla. On yleisesti tiedossa, että kaupunkien ja maaseutualueiden rappeutuminen ja perinteisten teollisuusalojen taantumisesta johtuva toimintojen häviäminen aiheuttavat teollisuustonttien muuttumisen saastuneeksi hylkymaaksi. Komissio on ottanut huomioon tiedot, joiden mukaan Yhdistynyt kuningaskunta on jäsenvaltio, jossa puhdistamista vaativia alueita arvioidaan olevan kaikista jäsenvaltioista toiseksi eniten(37). Kunnostamista vaativat alueet ovat yleensä ympäristölle kaikkein vahingollisimpia alueita(38). Myös komission neuvonantajana toimiva Euroopan ympäristöasioiden asiantuntijaryhmä on korostanut teollisten joutomaiden ja erityisesti saastuneiden alueiden aiheuttamaa uhkaa ympäristölle(39). (52) OECD on määritellyt teollisen joutomaan alueeksi, joka on saastunut tai todennäköisesti saastuu aiemman kaupallisen tai valtiojohtoisen teollisuustoiminnan tuloksena(40). (53) Teollisen joutomaan kunnostaminen on sekä ympäristö- että aluepoliittisten yhteisön tavoitteiden mukaista. Tämä ilmenee esimerkiksi Urban-ohjelmaa koskevasta tiedonannosta, jossa on asetettu tavoitteeksi muun muassa hylättyjen teollisuusalueiden kunnostaminen monipuolisesti ja ympäristöä säästävästi(41). Tämän mukaisesti komission tiedonannossa rakennerahastoista ja niiden yhteensovittamisesta koheesiorahaston kanssa todetaan, että saastuneiden hylättyjen teollisuusalueiden kunnostamista olisi suosittava aiemmin rakentamattomien alueiden käyttöönoton sijaan(42). Elvyttämisohjelmasta 25 päivänä heinäkuuta 2001 tehdyssä komission päätöksessä todetaan, että ohjelma edistää ympäristönsuojelutavoitteita ja erityisesti luonnonvarojen, esimerkiksi maan, rationaalisempaa käyttöä(43). Myös EU:n ulkopuoliset organisaatiot ovat kiinnittäneet huomiota teollisten joutomaiden merkitykseen yhteisön kannalta. Kaupunkien teollisia joutomaita koskevassa selvityksessään OECD antoi tunnustusta sille, että yhteisö kantaa huolta alueiden elvyttämisestä ja toimii erityisen aktiivisesti teollisten joutomaiden elvyttämisessä, vaikka onkin toistaiseksi keskittynyt avustus- ja kehittämishankkeisiin ja rahoitukseen eikä varsinaiseen kunnostustoimintaan(44). (54) Jos ehdotettu ohjelma edistää saastuneiden teollisuusalueiden puhdistamista, tuki voidaan mahdollisesti katsoa valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaiseksi(45). Komissio katsoo, että tuki voi tällaisissa tapauksissa toimia kannustimena saastuneiden alueiden puhdistamiseen. (55) Yksi ohjelman kohdealueille - ja erityisesti teollisille joutomaille - ominaisista ongelmista on se, että kiinteistökauppojen määrä on niillä kuusi kertaa pienempi kuin muilla alueilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Elvytettävät alueet näyttävät sijaitsevan poikkeuksetta alueilla, joilla paikalliset maa- ja kiinteistömarkkinat ovat joko romahtaneet tai pahasti taantuneet. (56) Vapautus leimaverosta voi toimia elvytysvälineenä, jota voidaan perustella taloudelliselta kannalta sillä, että se alentaa teollisiin joutomaihin investoiville aiheutuvia riskejä. Elvyttämistä pidetään perinteisesti erittäin riskialttiina ja pienituottoisena investointina erityisesti siksi, että kysyntä on yleensä heikkoa kyseisillä markkinoilla, avustusjärjestelyt ovat byrokraattisia, ohjelmissa noudatettavista menettelyistä ei ole varmuutta ja rahoitusaloitteita on vähän. Suotuisien investointiolosuhteiden luomisessa otetaan huomioon sellaisia tekijöitä kuin ennustettu kokonaistuotto, uudet liiketoimintamahdollisuudet, selkeät vetäytymisstrategiat ja hankkeen riskialttius.(46) (57) Investointihalukkuus kasvaa vain riskin pienentyessä. Tällä olisi monia seurannaisvaikutuksia, kuten vetäytymiskustannusten aleneminen, mikä puolestaan pienentää kaupunkialueiden elvyttämistä koskeviin investointeihin liittyviä riskejä. Väliaikainen vapautus leimaverosta edistää todennäköisesti elvytettävien markkinoiden ja ongelma-alueilla sijaitsevien joutomaiden aktivoimista ja seurannaisvaikutusten aikaansaamista. Itse järjestelmä on markkinoiden vaatimusten mukaisesti helposti seurattava ja hallinnoitava. (58) Viimeaikaisten tutkimusten mukaan on aiempien kokemusten perusteella erittäin epätodennäköistä, että yksityinen sektori osallistuu puhdistamistoimintaan, jos julkinen sektori ei ole mukana hankkeessa. Kokemus osoittaa myös, että käynnistysrahoituksen myöntäminen teollisia joutomaita koskeviin hankkeisiin lisää yksityisen sektorin investointihalukkuutta(47). Yhteisön tasolla tämä on tunnustettu komission ilmoituksessa kaupunkien ongelma-alueilla toimiville yrityksille myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden voimassaolon päättymisestä(48). (59) Komissio tukee näkemystä, jonka mukaan elvyttämishankkeiden optimointi edellyttää julkisen sektorin osallistuvan sellaisten toimenpiteiden tukemiseen, jotka ovat osa yhdennettyä lähestymistapaa vakavien ongelmien ratkaisemiseksi. Komission aloitteissa(49) on korostettu, että "kyseessä on toimenpidekokonaisuus, jossa vanhentuneiden kaupunkirakenteiden uudistaminen yhdistetään taloutta ja työmarkkinoita koskeviin toimiin. Niitä täydennetään toimenpiteillä, jotka vähentävät sosiaalista syrjäytymistä ja parantavat ympäristön laatua"(50). Urban-aloitteen tavoitteena on kaupunkialueilla esiintyvien ongelmien ratkaiseminen kokonaisvaltaisesti(51). Kokonaisvaltainen ote elvyttämiseen ja erityisesti kaupunkien teollisten joutomaiden kunnostamiseen noudattaa myös Yhdistyneiden Kansakuntien Rio de Janeirossa vuonna 1992 ja Istanbulissa vuonna 1996 pidettyjen huippukokousten kestävän kehityksen edistämispyrkimyksiä ja on yhdenmukainen kestävää kehitystä koskevan Agenda 21 -toimintaohjelman kanssa(52). Kokonaisvaltainen lähestymistapa perustuu näkemykseen siitä, että ympäristönsuojeluun ja elvyttämiseen liittyvä politiikka ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa. (60) Komissio panee merkille, että muita heikommassa asemassa oleville alueille myönnettävä vapautus leimaverosta katsotaan osaksi kokonaisstrategiaa, jonka tarkoituksena on tarkastella ongelmia eri näkökulmista ja eri aloilla, ympäristönsuojeluun ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan liittyvät tavoitteet mukaan luettuina. Komissio katsoo, että kyseinen ohjelma on osa laajempaa, johdonmukaista ongelma-alueiden elvyttämisohjelmaa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pyrkivät siis ratkaisemaan näiden alueiden ongelmia kokonaisvaltaisesti. Ohjelma vaikuttaa kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (61) Komissio ottaa huomioon, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa myönnettävien aluetukien vakioperustat ovat alueellista valtiontukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti 10 prosenttia maa-alueiden ja 20 prosenttia rakennusten osalta(53). Tuen enimmäismäärä on tämän mukaisesti 30 prosenttia. Ehdotetusta ohjelmasta myönnettävän tuen intensiteetti on 1-4 prosenttia. Jos tuki suhteutetaan vakioperustaan, sen osuus koko investoinnista olisi vain 0,3-1,2 prosenttia. Tämän vertailun perusteella kauppa ja kilpailu vääristyvät vain vähän. (62) Ehdotetusta ohjelmasta yksittäisille yrityksille myönnettävä keskimääräinen tuki on 50000 Englannin puntaa (noin 78500 euroa(54)). Tätä suuruusluokkaa oleva tuki ei yleensä vääristä eikä uhkaa vääristää kilpailua. Jos tuensaaja saa vapautuksen leimaverosta useita kertoja tai saa kyseisen vapautuksen lisäksi muuta tukea, tukimäärä voi olla huomattava ja vaikuttaa siitä syystä kilpailuun ja/tai kauppaan. Tuen kasautumista onkin ehdottomasti seurattava ja valvottava tiukasti. (63) Komissio huomauttaa lopuksi, että osapuolet, jotka ovat esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamisen jälkeen, ovat katsoneet, että ohjelma ei välttämättä vääristä kilpailua eikä vaikuta haitallisesti kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisessa laajuudessa. VII PÄÄTELMÄT (64) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että ehdotettu ohjelma ei kuulu voimassa olevien puitteiden, suuntaviivojen eikä asetusten soveltamisalaan. Komissio on tästä syystä katsonut aiheelliseksi tutkia ohjelman suoraan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Voidaan päätellä, että ehdotettu ohjelma noudattaa taloudellista yhteenkuuluvuutta ja kestävää kehitystä koskevia yhteisön tavoitteita eikä ohjelma vaikuta haitallisesti kilpailuedellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisessa laajuudessa. (65) Koska ohjelma ei kuulu yleisten puitteiden, suuntaviivojen eikä asetusten soveltamisalaan, komissio katsoo aiheelliseksi asettaa ohjelman soveltamiselle seuraavat ehdot: tavanomaiseen investointitukeen sovellettavat enimmäismäärät ylittävä kasautuminen muiden investointitukien kanssa on kiellettävä, ohjelman seuranta on varmistettava, ohjelman toteuttamisesta on annettava vuosittain kertomus ja sen myönteiset vaikutukset alueiden ja erityisesti teollisten joutomaiden fyysiseen elvyttämiseen on näytettävä toteen. Ohjelman kesto olisi rajattava vuoden 2006 loppuun, sillä vuoden 2006 jälkeen valtiontukeen ja rakennerahastoihin aletaan soveltaa uusia sääntöjä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Muita heikommassa asemassa olevilla alueilla myönnettävää vapautusta leimaverosta koskeva tukiohjelma soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla edellyttäen, että 2 artiklassa säädetyt ehdot täyttyvät. 2 artikla 1. Yhdistyneen kuningaskunnan on varmistettava, että ohjelmasta myönnetyn tuen kasautuminen muista tukiohjelmista myönnetyn investointituen kanssa ei johda vuodet 2000-2006 kattavan Yhdistyneen kuningaskunnan aluetukikartan ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 mukaisten tuen enimmäismäärien ylittymiseen. 2. Ohjelman kesto on rajattava 31 päivään joulukuuta 2006. Mahdollisesta ohjelman soveltamisen jatkamisesta kyseisen ajankohdan jälkeen on ilmoitettava komissiolle perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 3. Yhdistyneen kuningaskunnan on annettava komissiolle vuosittain kertomus ohjelman täytäntöönpanosta. Kertomusten on oltava riittävän yksityiskohtaisia, jotta ohjelman vaikutukset tukialueiden fyysiseen elvyttämiseen voidaan arvioida. 3 artikla Yhdistyneen kuningaskunnan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2003. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL C 102, 27.4.2002, s. 22. (2) Ks. alaviite 1. (3) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että "leimavero suhteutetaan vuokrasopimuksen voimassaoloaikana maksettavan vuokran nykyarvoon, josta sen osuus on aina alle 4 prosenttia ja yleensä alle 1 prosentti. Todellinen leimaveroaste (ja siten myös tuki-intensiteetti) on näin ollen kaikkien vuokrien osalta myös alle 4 prosenttia." (4) Käytetty valuuttakurssi oli 6 päivänä joulukuuta 2002 määritetty kurssi eli 1,5698. (5) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9. (6) Komissio hyväksyi Yhdistyneen kuningaskunnan aluetukikartan vuosiksi 2000-2006 17 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä nro SG (2000) D/106296 (N 265/2000). (7) Suuntaviivojen 4.4 kohdan mukaisesti alkuinvestoinnilla tarkoitetaan "investointia kiinteään käyttöomaisuuteen, joka liittyy uuden laitoksen perustamiseen, olemassaolevan laitoksen laajentamiseen tai toimivan yrityksen tuotteen tai tuotantomenetelmän perusteelliseen muuttamiseen (rationalisoinnilla, monipuolistamisella tai nykyaikaistamisella)". (8) EYVL C 146, 14.5.1997, s. 6. (9) Viranomaiset huomauttavat myös, että leimaverosta myönnettävästä vapautuksesta hyötyvät yritykset joutuvat vastaavasti kärsimään haittoja, jotka johtuvat toiminnan harjoittamisesta Yhdistyneen kuningaskunnan epäsuotuisiin alueisiin kuuluvalla alueella. Yritysten tuesta saama käytännön hyöty on tästä syystä todennäköisesti vähäinen tai olematon. (10) Viranomaiset väittävät näiden tietojen perusteella, että yli 84 prosenttia Englannin vaikeimmista ongelma-alueista täyttää yhteisön määrittelyperusteet. (11) Tämän mukaisesti viranomaiset väittävät, että 20 prosenttia Englannin väestöstä (kaupunkien ja alueiden tasolla) asuu alueilla, jotka luokitellaan yhtä aikaa sekä muita heikommassa asemassa oleviksi että ongelma-alueiksi. (12) Toimenpiteet koskevat työllisyyttä, ansiotuloja, terveydenhoitoa, koulutusta ja ammattitaitoa, palvelutarjontaa, rikollisuutta, asumista ja alueiden fyysistä elvyttämistä. (13) Asia C-303/88, Italia v. komissio, Kok. 1991, s. I-1433, 27 kohta. (14) Ks. alaviite 4. (15) Asia T-55/99, Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) v. komissio, Kok. 2000, s. II-3207, 92 kohta. (16) EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30. (17) Asia C-169/95, Espanjan kuningaskunta v. komissio, Kok. 1997, s. I-135. Ks. myös asia C-730/79, Philip Morris v. komissio, Kok. 1980, s. I-2671. (18) Ks. komission asetus (EY) N:o 70/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen, EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33. (19) Ks. yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2. (20) Ks. yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle, EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5. (21) Komission asetus (EY) N:o 68/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen, EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20. (22) Työllisyystuen suuntaviivat, EYVL C 334, 12.12.1995, s. 4. (23) Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle, EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3. (24) Tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö. (25) Komissio hyväksyi aluetukikartan vuosiksi 2000-2006 17 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä nro SG (2000) D/106293 (N265/2000). (26) Ks. alaviite 8, jossa todetaan, että puitteiden voimassaolo päättyi viiden vuoden kuluttua niiden julkaisemisesta. (27) Komission ilmoitus kaupunkien ongelma-alueilla toimiville yrityksille myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden voimassaolon päättymisestä, EYVL C 119, 22.5.2002, s. 21. (28) OECD:n selvityksen mukaan politiikan ja lainsäädännön joustamattomuus on yksi teollisten joutomaiden kehittämisen esteistä. Ks. OECD:n selvitys "Urban Brownfields", 1998 DT/UA (98) 8. (29) Komission ilmoitus kaupunkien ongelma-alueilla toimiville yrityksille myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden voimassaolon päättymisestä, 3 ja 6 kohta. (30) Eurooppa-neuvostojen päätelmät on koottu komission tiedonantoon neuvostolle "Valtiontuen vähentämistä ja uudelleen suuntaamista koskeva seurantakertomus", KOM(2002) 555 lopullinen, Bryssel 16. lokakuuta 2002. Komissio on lisäksi korostanut, että yhteisön alueen harmoninen kehittäminen voidaan toteuttaa tiiviimmän taloudellisen integraation tarjoamista lähtökohdista ja "tämä pätee rakennerahastojen tukitoimiin erityisesti kaupunkien kehittämiseen yhdennettyä alueellista lähestymistapaa noudattaen suunnatun tuen osalta ja kahden tavoitteen - eurooppalaisen maatalousmallin sekä taloudellisen ja sosiaalisen koheesion - toteuttamiseen tähtäävän maaseudun kehittämiseen suunnatun tuen osalta". Ks. komission tiedonanto rakennerahastoista ja niiden yhteensovittamisesta koheesiorahaston kanssa - Ohjelmien laatimisohjeet ohjelmakaudeksi 2000-2006, EYVL C 267, 22.9.1999, s. 2. (31) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1 (muutettuna asetuksella (EY) N:o 1447/2001 (EYVL L 198, 21.7.2001, s. 1)). (32) Ks. alaviite 30, komission tiedonanto rakennerahastoista ja niiden yhteensovittamisesta koheesiorahaston kanssa kolmas osa "Maaseudun ja kaupunkien kehittäminen ja sen merkitys tasapainoiselle aluekehitykselle". (33) Ks. komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Rakennerahastojen ohjelmakausi 2000-2006: Urban-aloitteen alustava arviointi", KOM(2002) 308 lopullinen, 14. kesäkuuta 2002. Komissio totesi päätelmissään, että Urbanin ja muiden yhteisöaloitteiden puitteissa kehitetyistä lähestymistavoista voitaisiin ottaa oppia EU:n kaupunkipolitiikkaa muotoiltaessa. Yksi tällaisista lähestymistavoista on "keskittyminen verrattain pieniin alueisiin, jolloin vaikutus tehostuu ja hinta-laatusuhde on parempi" (ks. s. 6). (34) Ks. 14 päivänä kesäkuuta 2002 annettu tiedonanto, s. 7. (35) Yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta maaseudun kehittämiseksi (Leader+) 14 päivänä huhtikuuta 2000 annettu komission tiedonanto jäsenvaltioille, EYVL C 139, 18.5.2000, s. 5 (asiaankuuluvia alueita koskeva 14.1 kohta). (36) Ks. tiedonannon 2.1 kohta. (37) Ks. saastuneiden alueiden puhdistamista käsittelevä neljäs KfK/TNO-symposiumi, Berliini 1993. Kyseisten tietojen mukaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa on arviolta 100000 saastunutta aluetta ja 30000 puhdistamista vaativaa aluetta. Suurin määrä tällaisia alueita oli Saksassa uusien osavaltioiden elvyttämiseen liittyvien erityisongelmien takia. (38) Ks. alaviitteessä 28 mainittu OECD:n selvitys. (39) Ks. kaupunkiympäristön asiantuntijaryhmän laatima asiakirja "Towards a More Sustainable Urban Land Use: Advice for the European Commission for Policy and Action, 2001". (40) Ks. OECD:n selvitys "Urban Brownfields", 1998. Toisen määritelmän mukaan teollinen joutomaa on maa-alue tai kiinteistö, jota on aiemmin käytetty tai kehitetty mutta joka ei tällä hetkellä ole kokonaan käytössä, vaikka voikin olla osittain hallussa tai käytössä. Y voi olla myös omistajaton, hylätty tai saastunut. Tästä syystä teollista joutomaata ei välttämättä voida ottaa käyttöön välittömästi, ilman toimenpiteitä. Yleisemmällä tasolla teollinen joutomaa on määritelty kaupunki- tai maaseutualueella sijaitsevaksi maa-alueeksi ja/tai rakennuksiksi, joita on kehitetty aiemmin mutta jotka eivät ole tällä hetkellä käytössä. Tällainen alue voi olla myös osittain hallussa, saastunut tai hylätty. Ks. Journal of Environmental Planning and Management V43 (1), s. 49-69, tammikuu 2000. (41) Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa hylkymaata ja saastunutta maata koskevat kunnostustoimenpiteet ja rakennusten saneeraus, jotta elinkeino- ja sosiaalista toimintaa voitaisiin harjoittaa kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun kannalta suotuisissa olosuhteissa. (42) Otsake C: "Erityisen kehityskelpoisia aloja: ympäristö, matkailu ja kulttuuri, osuus- ja yhteisötalous". (43) Valtiontuki N 82/2001 - English Cities Fund, EYVL C 263, 19.9.2001, s. 11. (44) Ks. OECD:n selvitys "Urban Regeneration", 1998, s. 21. (45) E.1.8 kohta: "Saastuneiden teollisuusalueiden puhdistaminen". (46) "Accessing private finance: the availability and effectiveness of private finance in urban regeneration", Royal Institute of Chartered Surveyors, 2002. (47) Ks. OECD:n selvitys "Urban Regeneration", 1998. (48) Ks. ilmoituksen 6 kohta: "Komissio toteaa, että eräissä tapauksissa markkinavoimat yksistään eivät ilmeisesti riitä ratkaisemaan tai helpottamaan ongelma-alueiden yhteiskunnallis-taloudellisia ongelmia" (ks. alaviite 27). Sama toteamus esitettiin myös aiemmissa kaupunkien ongelma-alueilla myönnettävää valtiontukia koskevien yhteisön puitteiden 1 kohdassa. (49) Urban II -ohjelmaa koskevassa päätöslauselmassaan Euroopan parlamentti "korostaa tarvetta noudattaa kaupunkipolitiikassa integroitua lähestymistapaa tämänhetkisen näkemyksen mukaan ainoana tapana ratkaista taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä ongelmia kaupunkialueilla". Parlamentti kokee erityisen ongelmallisena sen, että "siirtolaiset, pakolaiset ja etniset vähemmistöt ovat usein erityisen alttiita sosiaaliselle syrjäytymiselle". Ks. EYVL C 339, 29.11.2000, s. 47. (50) Komission tiedonanto jäsenvaltioille, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2000, kriisikaupunkien ja -lähiöiden taloudelliseen ja sosiaaliseen elvyttämiseen kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi tähtäävän yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta - Urban II, EYVL C 141, 19.5.2000, s. 8. (51) Ks. alaviite 50. Kursiivi lisätty. (52) Ks. OECD:n selvitys "Urban Brownfields", 1998. (53) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 6. (54) Ks. alaviite 4.