KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/209,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2016,

eurooppalaisille standardointiorganisaatioille osoitettavasta kaupunkialueiden älykkäitä liikennejärjestelmiä (ITS) koskevasta standardointipyynnöstä tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/40/EU tueksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 808)

(Ainoastaan englannin-, ranskan- ja saksankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Kaupunkiulottuvuudella on direktiivissä 2010/40/EU vahvistettujen ITS-järjestelmien yleisten tavoitteiden yhteydessä omat tarpeensa, jotka on hahmoteltu älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevassa toimintasuunnitelmassa (2008) (4) ja kaupunkiliikennettä koskevassa toimintasuunnitelmassa (2009) (5) . Euroopan komissio perusti vuonna 2010 älykkäitä kaupunkiliikennejärjestelmiä käsittelevän asiantuntijaryhmän (6) , johon kuuluu paikallisviranomaisten ja niiden tärkeimpien kumppanien edustajia tutkimuksen, teollisuuden ja liikenteen alan viranomaisten ja toimijoiden sekä standardointielinten ja muiden tahojen joukosta. Älykkäitä kaupunkiliikennejärjestelmiä käsittelevä asiantuntijaryhmä on laatinut suuntaviivat älykkäiden kaupunkiliikennejärjestelmien tärkeimpien sovellusten (multimodaalinen tiedotus, älykkäät lipunmyyntijärjestelmät, liikenteen hallinta ja kaupunkilogistiikka) käyttöönottoa varten, kerännyt parhaita käytänteitä ja pohtinut tarvetta lisätä standardointia älykkäiden kaupunkiliikennejärjestelmien alalla.

Tiedonannossaan ”Lukkiutumista vastaan: avoimien tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmien rakentaminen hyödyntämällä aikaisempaa paremmin standardeja julkisissa hankinnoissa” (10) ja siihen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa ”Guide for the procurement of standards-based ICT – Elements of Good Practice” (11) komissio viittaa standardien ja avointen eritelmien käytön etuihin pyrittäessä välttämään teknologisten ratkaisujen yhdestä palveluntarjoajasta riippuvaiseksi tulemista ja edistettäessä kustannustehokkaampien ratkaisujen käyttöönottoa.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Pyydetyt standardointitoimet

Euroopan standardointikomiteaa (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomiteaa (Cenelec) ja Euroopan telealan standardointilaitosta (ETSI), jäljempänä ’eurooppalaiset standardointiorganisaatio’, pyydetään laatimaan multimodaalista tiedotusta, liikenteen hallintaa ja kaupunkilogistiikkaa älykkäiden kaupunkiliikennejärjestelmien alalla koskevia uusia eurooppalaisia standardeja ja eurooppalaisia standardointituotteita direktiivin 2010/40/EU 8 artiklan täytäntöönpanon tueksi. Pyydetyt eurooppalaiset standardit ja eurooppalaiset standardointituotteet luetellaan liitteessä II olevissa taulukoissa 1, 2, 3 ja 4, ja niiden on täytettävä liitteessä I vahvistetut vaatimukset.

2 artikla

Työohjelman laatiminen

Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden on laadittava yhteinen työohjelma, jossa mainitaan kaikki pyydetyt tuotteet, vastuussa olevat tekniset elimet ja toimien toteutusaikataulu liitteessä II esitettyjen määräaikojen mukaisesti. Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden on toimitettava työohjelma komissiolle viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2016 ja annettava komissiolle mahdollisuus tarkastella yleistä hankesuunnitelmaa.

Eurooppalaiset standardointiorganisaatiot voivat päättää, kuinka monta eurooppalaista standardia ja eurooppalaista standardointituotetta tarvitaan 1 artiklassa tarkoitetun pyynnön panemiseksi täytäntöön.

3 artikla

Työohjelmasta sopiminen

Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden on työohjelmassaan noudatettava painopisteitä, jotka komissio on mahdollisesti esittänyt 1 artiklassa tarkoitetun pyynnön täytäntöönpanoa varten.

Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista työohjelman muutoksista.

Työohjelmaan voidaan lisätä uusia aiheita eurooppalaisiksi standardeiksi tai eurooppalaisiksi standardointituotteiksi, jos liite I sisältää tällaisia aiheita koskevat vaatimukset ja nämä aiheet liittyvät direktiivin 2010/40/EU 2 ja 3 artiklassa ja liitteessä I mainittuihin ensisijaisiin aloihin ja ensisijaisiin toimiin ja jos komissiota on kuultu ja se hyväksyy tällaiset lisäykset sen jälkeen, kun asiasta on ilmoitettu asetuksen (EU) N:o 1025/2012 22 artiklalla perustetulle komitealle.

4 artikla

Raportointi

Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden on toimitettava komissiolle vuosittain raportti 1 artiklassa tarkoitetun pyynnön täytäntöönpanosta. Kyseisten organisaatioiden on toimitettava komissiolle ensimmäinen yhteinen vuotuinen raportti viimeistään 30 päivänä maaliskuuta 2017.

Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden on toimitettava komissiolle yhteinen loppuraportti viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2019. Loppuraporttiin on sisällyttävä mittausperusteet, joilla on mitattu multimodaalisen tiedotuksen, liikenteen hallinnan ja kaupunkilogistiikan alalla toteutetun standardoinnin saavutuksia ja sidosryhmien sitoutumisastetta 1 artiklan mukaisesti pyydetyn standardointityön aikana.

5 artikla

Voimassaolo

Jos mikään eurooppalaisista standardointiorganisaatioista ei hyväksy 1 artiklassa tarkoitettua pyyntöä yhden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta, pyyntö ei voi olla perustana eurooppalaisten standardien ja eurooppalaisten standardointituotteiden laatimiselle.

6 artikla

Yhteentoimivuutta koskevat vaatimukset

Pyydetyt eurooppalaiset standardit ja eurooppalaiset standardointituotteet on kehitettävä yhdenmukaisiksi komission direktiivin 2010/40/EU nojalla hyväksymien delegoitujen säädösten vaatimusten kanssa ja täyttämään ne, erityisesti 18 päivänä joulukuuta 2014 hyväksyttyjen EU:n laajuisten tosiaikaisten liikennetietopalvelujen tarjoamista koskevien eritelmien (15) ja EU:n laajuisten multimodaalisten matkatietopalvelujen tarjoamista koskevien eritelmien (16) vaatimukset.

7 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu Euroopan standardointikomitealle, Euroopan sähkötekniikan standardointikomitealle ja Euroopan telealan standardointilaitokselle.

(1) EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/40/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (EUVL L 207, 6.8.2010, s. 1).

(3) Komission delegoidut asetukset (EU) N:o 305/2013 (EUVL L 91, 3.4.2013, s. 1), (EU) N:o 885/2013 (EUVL L 247, 18.9.2013, s. 1), (EU) N:o 886/2013 (EUVL L 247, 18.9.2013, s. 6) ja (EU) 2015/962 (EUVL L 157, 23.6.2015, s. 21).

(4) KOM(2008) 886 lopullinen.

(5) KOM(2009) 490 lopullinen.

(6) http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520&Lang=FI

(7) http://ec.europa.eu/transport/themes/urban/urban_mobility/ump_en.htm

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta (EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1).

(9) (ISO 14825:2004), jossa muun muassa kuvataan maantieinfrastruktuuria ITS-järjestelmien tarpeisiin ja joka sisältää kattavan yhteisen sijainnin osoittamisjärjestelmän.

(10) COM(2013) 455 final.

(11) SWD(2013) 224 final.

(12) COM(2013) 561 final.

(13) COM(2014) 500 final.

(14) SWD(2015) 205 final, 27.10.2015, Vademecum on European standardisation in support of Union legislation and policies, PART III Guidelines for the execution of standardisation requests.

(15) C(2014) 9672 final.

(16) Työ on käynnissä. Eritelmien on tarkoitus valmistua vuoden 2015 lopussa tai vuoden 2016 alussa.

LIITE I

EUROOPPALAISIA STANDARDEJA JA EUROOPPALAISIA STANDARDOINTITUOTTEITA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1. YLEISET VAATIMUKSET

1.1 Työohjelman laatimista koskevat yleiset vaatimukset

Älykkäitä kaupunkiliikennejärjestelmiä käsittelevä asiantuntijaryhmä (1) suositteli kaupunkiulottuvuuden ottamista paremmin huomioon eurooppalaisessa standardointitoiminnassa ja standardointitoimien keskittämistä tiettyihin aiheisiin, jotta voidaan varmistaa tarvittavien kaupunki-/kaukoliikenteen rajapintojen luominen.

Lisäksi asiantuntijaryhmä suositteli paikallisviranomaisten ja kaupunkitiedon erityisasiantuntijoiden ottamista mukaan ITS-järjestelmien standardointiprosessiin.

Näin ollen tämän pyynnön perusteella laadittavaa työohjelmaa on kehitettävä seuraavasti:

Keskitytään ensisijaisesti kolmeen älykkäiden kaupunkiliikennejärjestelmien alaan: multimodaaliset tietopalvelut, liikenteen hallinta, kuten kaupunkiliikenteen säätelytoimet, ja kaupunkilogistiikka, kuten pysäköinnin hallinta. Jotta ITS-järjestelmien liitettävyys olisi mahdollista (vältetään lokeroajattelua ja lukkiutumisvaikutuksia), eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden on osoitettava, miten edellä mainitut kolme alaa liittyvät yhteen laajemmassa älykkään kaupunkiliikenteen arkkitehtuurissa, ja mukautettava suhteensa ja rajapintansa muihin asiaan liittyviin ITS-sovelluksiin (jotka eivät suoraan kuulu tämän pyynnön soveltamisalaan).

Pidetään mielessä, että on tarpeen ottaa huomioon käyttäjien erilaiset tarpeet (kuluttajista operaattoreihin ja palveluntarjoajiin), erilaiset ympäristöt (mukaan lukien kaupunki-/kaukoliikenteen rajapinnat) ja erityyppiset ajoneuvot, liikennemuodot ja liikkuvuuspalvelut (myös liikkumisesteisille henkilöille), jotka liittyvät edellä mainittuihin kolmeen alaan. Tätä varten eurooppalaisia standardointiorganisaatioita kehotetaan olemaan yhteydessä asiaankuuluviin elimiin, jotka edustavat kaupunkiliikennettä ja ovat kiinnostuneita älykkäistä kaupunkiliikennejärjestelmistä, kuten standardoinnin koordinointiryhmiin ja -organisaatioihin, paikallisiin standardointikehyksiin, asiantuntijoihin ja sidosryhmien foorumeihin, kaupunki- ja aluejärjestöihin, käyttäjäjärjestöihin, liikenteenharjoittajiin ja palveluntarjoajien edustajiin. Eurooppalaiset standardointiorganisaatiot voivat pyytää tällaisia sidosryhmiä osallistumaan niiden toimintaan ja antamaan panoksensa niiden tuotteisiin. Niiden on osoitettava, miten saada oikeat (kaupunkitiedon) asiantuntijat ja sidosryhmät mukaan koko prosessin ajaksi (suunnittelu, standardien laadinta ja käyttöönotto). Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon paikallisten tilanteiden ja toimintapolitiikkojen moninaisuus. Tämän pyynnön täytäntöönpanon aikana voitaisiin mahdollisuuksien mukaan suunnitella erityisesti testien suorittamista vapaaehtoisissa pilottikaupungeissa.

Luodaan tarvittavat organisatoriset järjestelyt, jotka tukevat tehokasta yhteistyötä ja hyvää koordinaatiota kaikkien ITS-järjestelmien standardointialoitteiden ja työryhmien piirissä.

1.2 Pyydettyjä tuotteita koskevat yleiset vaatimukset

1.2.1 Vaatimusten noudattaminen

Pyydetyt eurooppalaiset standardit ja eurooppalaiset standardointituotteet on laadittava siten, että ne vastaavat seuraavia vaatimuksia:

— direktiivin 2010/40/EU liitteessä II mainitut periaatteet,

— henkilötietojen suojelua koskevan sääntelyn periaatteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY (2) ja ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (3)),

— esteettömän tietoyhteiskunnan ja verkkopalveluiden esteettömyyden periaatteet (tiedonanto ”Kohti esteetöntä tietoyhteiskuntaa” (4)).

1.2.2 Yhdenmukaistaminen

Älykkäitä kaupunkiliikennejärjestelmiä käsittelevä asiantuntijaryhmä korosti, että standardointitoimilla olisi paikattava olemassa olevia aukkoja sekä päivitettävä ja täydennettävä nykyisiä standardeja.

Pyydetyissä eurooppalaisissa standardeissa ja eurooppalaisissa standardointituotteissa olisi sen vuoksi mahdollisimman suuressa määrin käytettävä uudelleen tai yhdenmukaistettava seuraavia voimassa olevia standardeja, eritelmiä ja hankkeita tai kytkeydyttävä niihin: CIVITAS-hankkeet (5), neuvoa-antava ryhmä CAPITAL CIVITAS ITS (6), POSSE-hanke (Promoting Open Specifications and Standards in Europe) (7), OPTICITIES-hanke (8), FREILOT-hanke, Smart Cities and Communities Coordination Group, yhteistyöjärjestelmiä koskeva standardointipyyntö M/453 (9), C-ITS-foorumi, DATEX II:n strategiset ja tekniset ryhmät (10), UTMC-ohjelma (Urban Traffic Management Control programme) (11), OCA-järjestö (Open Traffic Systems City Association) (12) ja OCIT-rajapinta (Open Communication Interface for Road Traffic Control Systems) (13), FRAME-hanke (14), Co-Cities-hanke (15), EDITS-hanke (European Digital Traffic Infrastructure Network for Intelligent Transport Systems) (16), EBSF-hanke (European Bus System of the Future (17)), Data Catalog Vocabulary (DCAT) (18), standardoidut paikkatietoaineistot ja paikkatietoalan standardointityö sekä voimassa olevat kansalliset standardit (19).

Tätä taustaa vasten olisi pyydettyjen eurooppalaisten standardien ja eurooppalaisten standardointituotteiden laadinnan yhteydessä otettava huomioon olemassa olevien viitetietomallien, yhteisten tietohakemistojen ja metatietorakennetta koskevien vaatimusten uudelleenkäyttö ja yhdenmukaistaminen ja kytkökset niihin, jotta voidaan edistää palvelujen yhteentoimivuutta, yhdenmukaisuutta ja jatkuvuutta.

1.2.3 Toteutettavuus

Älykkäitä kaupunkiliikennejärjestelmiä käsittelevä asiantuntijaryhmä ehdotti, että standardien lisäksi etsittäisiin tapoja tukea joustavampia ja vähemmän rajoittavia standardointituotteita, jotta voidaan vastata paremmin ITS-järjestelmien haasteisiin nopeasti muuttuvassa teknologisessa ympäristössä.

Pyydetyt eurooppalaiset standardit ja eurooppalaiset standardointituotteet olisi tämän vuoksi sovitettava eri käyttäjien tarpeisiin ja kaupunkien monimuotoisuuteen, ja niiden olisi oltava helposti pantavissa täytäntöön.

Tähän olisi niin pitkälti kuin mahdollista sisällyttävä seuraavat näkökohdat:

1) vanhat järjestelmät ja olemassa olevat yhteyskäytännöt, kustannustehokkaat siirtymäreitit, liiketoimintamallit ja suuntaviivat hankkijoille,

2) kuluttajien, yritysten ja toimijoiden, myös pienten ja keskisuurten yritysten, erityistarpeet,

3) täytäntöönpanokelpoinen ja vapaasti käytettävissä oleva ohjeistus, koodiluettelot, datakokonaisuudet sekä välineet ja prosessit operatiivisen täytäntöönpanon ja yhdenmukaisuuden testauksen helpottamiseksi,

4) tietojen saatavuus, käytettävyys, laatu, luotettavuus ja tarkkuus.

2. VAATIMUKSET, JOTKA LUJITTAVAT YHTEENSOPIVUUTTA JA YHDENMUKAISUUTTA VOIMASSA OLEVIEN STANDARDIEN JA TEKNISTEN ERITELMIEN KANSSA

Yhdenmukaisuus voimassa olevien eurooppalaisten, kansainvälisten tai muiden yleismaailmallisesti käytettyjen standardien kanssa on tarkastettava (toisin sanoen ottaen huomioon CENin, Cenelecin ja ETSI:n toiminnan lisäksi myös DATEX II:n, UTMC:n OTS:n, ISO:n, IEC:n, ITU:n ym. piirissä toteutetut toimet) ja mahdolliset puutteet on arvioitava ja niihin on ehdotettava yhteensopivia tai avoimia ratkaisuja tarkoituksena joko yhdenmukaistaa ja parantaa nykyisiä standardeja tai kehittää uusia yhteentoimivia standardeja ja tarvittaessa muita eritelmiä. Uusien standardien ja eritelmien kehittämisen on rakennuttava jo voimassa olevien standardien pohjalle ja niiden on täytettävä arkkitehtuuria ja yhteenliitettävyyttä koskevat vaatimukset.

Julkisen liikenteen alalla, ja erityisesti multimodaalisen tiedotuksen ja älykkäiden lipunmyyntijärjestelmien osalta tällainen yhdenmukaisuuden tarve koskee lukuisia eri standardeja ja teknisiä eritelmiä, erityisesti seuraavia: Transmodel (20), IFOPT (21), SIRI (22), NETEX (23), IOPTA (24) ja ISO (25).

Vaihtoehtoista polttoainetta käyttävien ajoneuvojen ja infrastruktuurin alalla kaikki uudet standardit ja eritelmät olisi laadittava yhteensopiviksi ETSI TS 101 556–3 -standardin (26) kanssa ja sitä täydentäviksi.

On pohdittava myös yleisten standardien mukautuvuutta sovellettaviksi kaupunkiympäristöön ja mahdollisesti kehitettävä sitä edelleen. Tämä koskee erityisesti DATEX II -standardia (27), joka koskee tiettyjen profiilien avulla kuvattavien liikenteeseen liittyvien tietojen vaihtoa. Se on edellytys kaupunki- ja kaukoliikenteen ympäristöjen ja verkkojen välisten palvelujen yhteentoimivuuden ja jatkuvuuden toteutumiselle. Tällainen tehtävä voidaan suorittaa parhaiten huolehtimalla tiiviistä yhteistyöstä DATEX II:n strategisen ryhmän ja teknisen ryhmän kanssa.

Tämän toimeksiannon puitteissa toteutettavien toimien yhteydessä on ennakoitava tulevaa vuorovaikutteisten järjestelmien käyttöönottamista kaupunkialueilla. Toimet liittyvät ajoneuvojen välisen sekä ajoneuvon ja infrastruktuurin välisen viestinnän alalla toteutettuihin aikaisempiin standardointitoimiin, joita johdettiin CEN:n ja ETSI:n yhdessä hallinnoiman standardointipyynnön M/453 puitteissa, sekä komission marraskuussa 2014 perustaman C-ITS-foorumin asiantuntijoiden (erityisesti sen standardointia ja liiketoimintamalleja käsittelevien työryhmien) käynnissä olevan työn tuloksiin (28).

3. PYYDETTYJÄ TUOTTEITA KOSKEVAT ERITYISET VAATIMUKSET

3.1 Määritellään suuri määrä älykkäiden kaupunkiliikennejärjestelmien arkkitehtuuriin sisällytettäviä merkityksellisiä käyttötilanteita ja tuetaan standardien ja muiden eritelmien täytäntöönpanoa

Tämän pyynnön piiriin kuuluvien toimintojen on perustuttava usein toistuviin käyttötilanteisiin ja koskettava multimodaalisia tietopalveluja, liikenteen hallintaa, kuten kaupunkiliikenteen säätelytoimia, ja kaupunkilogistiikkaa, kuten pysäköinnin hallintaa. Näiden käyttötilanteiden määrittelyn tai valinnan yhteydessä on otettava huomioon sekä käyttäjien tarpeet, kaupunkiliikenteen kehityssuuntaukset, teknologinen kehitys, rahoituksen kestävyys ja poliittiset painopisteet (esim. liikenneturvallisuus). Näiden käyttötilanteiden priorisoinnista ja niiden mahdollisista keskinäisistä riippuvuussuhteista on myös esitettävä selostus yhdessä toimintaohjelman kanssa.

Nämä käyttötilanteet on sisällytettävä älykkäiden kaupunkiliikennejärjestelmien arkkitehtuuriin (standardien ja eritelmien sekä niiden sidosryhmien välinen looginen rakenne ja yhteydet), joka kattaa koko tietoketjun kunkin edellä mainitun kolmen alueen osalta ja sopii Euroopan ITS-arkkitehtuurin kokonaisuuteen. Sen vuoksi tällaisen älykkäiden kaupunkiliikennejärjestelmien arkkitehtuurin on oltava e-FRAME-mallin mukainen (29).

Tämä kokonaisvaltainen ja järjestelmällinen yleiskuva tukee sidosryhmien yhteistyötä sekä sellaisten standardien ja muiden eritelmien kehittämistä tai parantamista, jotka ovat keskenään yhteensopivia ja toisiaan täydentäviä, mikä mahdollistaa ITS-järjestelmien liitettävyyden.

Käyttöönottostrategiatuotteesta on käytävä ilmi, kuinka voidaan edistää tällaisten standardien ja muiden eritelmien vaivatonta käyttöönottoa ottamalla käyttöön multimodaalisia tietopalveluja, liikenteen hallintatoimenpiteitä ja kaupunkilogistiikkatoimintoja. Tätä tarkoitusta varten olennaisessa asemassa ovat käyttötilanteista saadut kokemukset, oikeiden sidosryhmien osallistuminen ja realistisen täytäntöönpano-ohjauksen antaminen.

3.2 Saumatonta liikkuvuutta edistävät multimodaaliset tietopalvelut

Tämänhetkisiä keskeisiä ongelmia ovat liikenne- ja matkatietopalvelujen hajanaisuus ja se, ettei käytettävissä ole kattavuudeltaan laajoja yleiseurooppalaisia yhteentoimivia multimodaalisia tieto- ja suunnittelupalveluja, joihin sisältyisivät matkan ensimmäiset ja viimeiset kilometrit yhdessä pisteestä A pisteeseen B suuntautuvan pitkänmatkan matkaosuuden kanssa. Liikkuvuuspalveluista käytettävissä olevien tietojen kattavuutta on laajennettava, ja tietojen on oltava saatavilla standardoidussa muodossa, jotta ne on mahdollista sisällyttää innovatiivisiin liikenne- ja matkatietopalveluihin. Vain kattavat multimodaaliset tietopalvelut mahdollistavat sen, että käyttäjällä on kattava valikoima matka- ja reittivaihtoehtoja, mikä edistää optimaalisten liikkuvuusvalintojen tekemistä, myötävaikuttaa kestävämpään matkustuskäyttäytymiseen, tehostaa koko liikennejärjestelmää ja tuo sen kaikkien käyttäjien ulottuville.

Tässä yhteydessä on huolehdittava siitä, että käytetään yhteensopivia tiedontallennusmuotoja sekä avoimia ja dokumentoituja rajapintoja ja yhteyskäytäntöjä asiaankuuluvien tietojen siirtämiseen ja niiden integroimiseen multimodaalisiin datakokonaisuuksiin ja (olemassa oleviin) multimodaalisiin tieto- ja suunnittelupalveluihin (kuten yhdennettyyn lipunmyyntijärjestelmään) tai tarvittaessa luotava sellaiset. Olennaista on, että nykyiset ja uudet standardit ja muut eritelmät mahdollistavat, tarvittaessa lisärajapintojen ja -yhteyskäytäntöjen avulla, multimodaalisten tieto- ja suunnittelupalvelujen eri osa-alueiden tai lohkojen tehokkaan integroinnin tai yhdistämisen.

3.3 Liikenteen hallinta, mukaan lukien kaupunkiliikenteen säätelytoimet

Liikenteen hallintajärjestelmät kehittyvät jatkuvasti; aiemmin ne suuntautuivat enimmäkseen valvontakeskuksesta valvontakeskukseen, mutta nykyään ne ovat muuttumassa vuorovaikutteisemmiksi järjestelmien (myös kenttälaitteiden), verkkojen ja toimijoiden välillä. Tästä syystä on kehitettävä oikeat standardit, rajapinnat ja/tai yhteyskäytännöt tukemaan yhteistyössä toimivia liikenteen ohjaus- ja hallintaratkaisuja eri maantieteellisillä tasoilla tai yli kaupungin hallinnollisten rajojen (esim. pienimuotoisista asuinalueen liikenteen vähentämistä koskevista ratkaisuista ja kaupunkien laitamien liikenteen heijastusvaikutusten hallinnasta aina kaupunkisolmukohtien integroimiseen kaupunkien välisiin käytäviin).

On olemassa monia tapoja hallita tieverkkoa ja etsiä ratkaisuja liikenteen ruuhkautumiseen ja häiriöihin (esim. suunnitellut/ennakoimattomat tapahtumat, onnettomuudet, tulvat, tulipalot jne.) tehokkaasti ja innovatiivisesti liikenteen hallinnan avulla. Useat kaupungit ovat esimerkiksi ottaneet käyttöön erilaisia toimenpiteitä liikenteen uudelleenreitittämiseksi, priorisoimiseksi ja kaupunkiliikenteen säätelemiseksi sekä risteysalueiden hallintatoimia, jotka on suunnattu kaikille ajoneuvoille tai vain osalle niistä (esim. kiertotiet, ensisijaisen liikenteen kaistat, vihreät aallot, tienkäyttömaksut, tietullit, vähäpäästöiset alueet, alhaisen nopeuden alueet, jalankulkuvyöhykkeet jne.). Valitettavasti näitä toimenpiteitä ei välttämättä aina hallinnoida kokonaisvaltaisesti ja koordinoidusti eikä niitä useinkaan oteta asianmukaisesti huomioon käyttäjille suunnatuissa liikennetietojärjestelmissä (esim. navigointilaitteissa). Sen vuoksi liikennetiedotusta ja liikenteen hallintaa kaupunkialueilla kokonaisuudessaan ja myös kaupunkiliikenteen säätelytoimia ja niiden täytäntöönpanoa voidaan edistää toisaalta laatimalla yhdenmukaisia eritelmiä, yhteensopivia standardeja ja käytännöllisiä rajapintoja, jotka tukevat ajantasaisten liikennetietojen kannalta välttämättömän datan yhteentoimivuutta, ja toisaalta optimoimalla erilaiset liikenteen hallinta- ja priorisointitoimenpiteet, joita täydennetään sopivasti ajoneuvon tunnistamista koskevilla standardoiduilla teknologiaratkaisuilla (jotka koskevat esimerkiksi ajoneuvojen luokitusta, päästöluokkia, hätätilanteen luonnetta tai kuormituskerrointa).

Tässä yhteydessä on huolehdittava siitä, että käytetään yhteensopivia tiedontallennusmuotoja sekä avoimia ja dokumentoituja rajapintoja ja yhteyskäytäntöjä asiaankuuluvien tietojen siirtämiseen, riippumatta niiden alkuperästä (esimerkiksi anturit, ajoneuvodata, liikenteen valvontakeskukset), ja niiden integroimiseen senhetkisiin ja tuleviin liikennetietojärjestelmiin ja liikenteenhallintaoperaatioihin erilaisia tieverkkoja varten, myös kaupunki- ja kaukoliikenteen välisiä yhteyksiä varten, tai tarvittaessa luotava sellaiset.

3.4 Kaupunkilogistiikka, mukaan lukien pysäköinnin hallinta

Pysäköintipaikan etsimisen ja tavaranjakelun arvioidaan pahentavan kaupunkiympäristön ruuhkia. Tämän vuoksi tosiaikaisen tiedon tarjoaminen pysäköintipaikkojen saatavuudesta ja helppokäyttöiset varausmahdollisuudet auttaisivat lieventämään tätä ongelmaa. Olisi luotava eriytettyjä lähestymistapoja, jotta voitaisiin ottaa huomioon yksittäiset logistiikan alat ja tavarankuljetusajoneuvojen tai kuormien tarpeet (esimerkiksi vaihtoehtoiset polttoaineet, jäähdytetyt tuotteet, paluulogistiikka tai jätteet, vaaralliset aineet).

Tässä yhteydessä on huolehdittava, että käytetään yhteensopivia tiedontallennusmuotoja sekä avoimia ja dokumentoituja rajapintoja ja yhteyskäytäntöjä asiaankuuluvien tietojen siirtämiseen, riippumatta niiden alkuperästä, ja niiden integroimiseen senhetkisiin ja tuleviin liikennetietojärjestelmiin ja liikenteenhallintaoperaatioihin erilaisia tieverkkoja varten, myös kaupunki- ja kaukoliikenteen välisiä yhteyksiä varten, tai tarvittaessa luotava sellaiset.

4. PYYDETTYJEN TUOTTEIDEN MYÖHEMPIÄ TARKASTELUJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

Pyydettyjen eurooppalaisten standardien ja eurooppalaisten standardointituotteiden hyväksymisen jälkeen eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden on tarkistettava kyseisissä tuotteissa esitetty syntaksien luettelo ja niihin liittyvät muunnosmäärittelyt vähintään kahden vuoden välein, jotta voidaan varmistaa, että niissä otetaan huomioon viimeisin tekninen kehitys ja että ne sisältävät kulloinkin parhaat syntaksit. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että vanhat järjestelmät sisällytetään mukaan tai korvataan ja varmistetaan yhteensopivuus aiempien järjestelmien kanssa täytäntöönpanoa varten.

(1) http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520&Lang=FI

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).

(3) COM(2012) 11 final – 2012/0011.

(4) KOM(2008) 804 lopullinen.

(5) http://www.civitas.eu/display-all-projects

(6) http://www.civitas.eu/

(7) www.posse-openits.eu

(8) http://www.opticities.com/

(9) http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/standardisation_mandate_en.pdf

(10) www.datex2.eu

(11) http://www.utmc.eu/

(12) www.oca-ev.info

(13) www.ocit.org/

(14) http://www.frame-online.net/

(15) www.co-cities.eu

(16) www.cei.int

(17) http://www.ebsf.eu/

(18) http://www.w3.org/TR/vocab-dcat/

(19) Esim. ”Intermodal verkehrsgraph graphenintegrationsplattform (GIP)” http://www.fsv.at/shop/produktdetail.aspx?IDProdukt=837823b7-8697-45e8-9dc6-063924066176

(20) Transmodel-standardi (European Reference Data Model for Public Transport), EN 12896:2006 (Transmodel 5.1) ja EN 12896:2014 (Transmodel V6: osat 1–3).

(21) IFOPT (EN 28701), eurooppalainen standardi, jossa määritellään tietomalli kiinteiden kohteiden määrittämiseksi julkisessa liikenteessä (esim. pysäkit, pysähtymisalueet, asemat, jalankulkijoiden kulkureitit, sisäänkäynnit jne.) – tällä hetkellä sisällytetty standardiin EN 12896: 2014.

(22) SIRI (FprEN 15531-1-3 ja CEN/TS 15531-4 ja 5), eurooppalainen standardi, jossa määritellään julkisen liikenteen harjoittamiseen liittyvän tosiaikaisen tiedon palvelurajapinta.

(23) NeTEX perustuu Transmodel 5.1 -standardiin, mutta sitä on laajennettu uusilla IFOPT- ja SIRI-standardien käsitteillä, ja se on jaettu kolmeen osaan: osa 1 – liikenneverkko; osa 2 – aikataulut ja osa 3 – lippujen hinnat:

— CEN/TS 16614-1; Network and Timetable Exchange – Part 1: Network Topology (NeTEx)

— CEN/TS 16614-2, Network and Timetable Exchange – Part 2: Timing Information (NeTEx)

— WI 00278330 (prCEN/TS 16614–3), Network and Timetable Exchange – Part 3: Fare Information (NeTEx).

(24) IOPTA (Interoperable Public Transport Applications), EN 15320, yhdessä standardin EN 1545 (Identification card systems – Surface transport applications) kanssa.

(25) EN ISO 24014-1:2007, Public transport – Interoperable fare management system – Part 1: Architecture

— CEN ISO/TR, 24014-2:2013 Public transport – Interoperable fare management system – Part 2: Business practices (ISO/TR 24014-2:2013)

— ISO/IEC 14443 Contactless integrated circuit cards – Proximity cards, parts 1–4

— ISO/IEC 18092 Near Field Communication.

(26) ETSI TS 101 556–3 V1.1.1 (2014-10); Intelligent Transport Systems (ITS); Infrastructure to Vehicle Communications; Part 1: ”Electric Vehicle Charging Spot Notification Specification”; ja Part 3: ”Communications system for the planning and reservation of EV energy supply using wireless networks”.

(27) CEN/TS 16157 Parts 1–6: Intelligent transport systems – DATEX II data exchange specifications for traffic management and information.

(28) http://ec.europa.eu/transport/themes/its/news/c-its-deployment-platform_en.htm

(29) http://www.frame-online.net/?q=e-frame-project.html