FI Euroopan unionin virallinen lehti L 39/12

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 99/2013,

annettu 15 päivänä tammikuuta 2013,

Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017

(ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Luotettavat empiiriset tiedot ja tilastot ovat ehdottoman välttämättömiä unionin politiikan ja ohjelmien edistymisen mittaamisessa ja niiden tuloksellisuuden arvioimisessa erityisesti Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä, joka esitettiin komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”.

(2) Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (2) mukaisesti olisi perustettava monivuotinen Euroopan tilasto-ohjelma, jäljempänä ’monivuotinen ohjelma’, jossa vahvistetaan unionin toimien rahoittamista koskevat puitteet.

(3) Asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaan monivuotisessa ohjelmassa esitetään Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevat puitteet sekä suunniteltujen toimien pääasialliset alat ja tavoitteet enintään viiden vuoden ajaksi. Siinä olisi vahvistettava prioriteetit unionin toiminnassa tarvittavien tietojen osalta. Tarpeita olisi punnittava suhteessa resursseihin, joita tarvittavien tilastojen toimittaminen edellyttää unionin ja kansallisella tasolla, sekä vastausrasitteeseen ja vastaajalle aiheutuviin kustannuksiin kiinnittäen erityistä huomiota kustannustehokkuuteen.

(4) Euroopan tilastojen kehittäminen, tuottaminen ja levittäminen olisi toteutettava monivuotisen ohjelman oikeudellisen kehyksen puitteissa Euroopan tilastojärjestelmässä (ESS) unionin tilastoviranomaisen – eli komission (Eurostat) – ja kansallisten tilastolaitosten ja muiden jäsenvaltioiden nimeämien kansallisten, jäljempänä yhdessä ’kansalliset tilastoviranomaiset’, tiiviillä ja koordinoidulla yhteistyöllä (3). Sekä kansallisten tilastolaitosten että komission (Eurostat) ammatillinen riippumattomuus on keskeisen tärkeää luotettavan ja korkealaatuisen tilastotiedon saamiseksi.

(5) Komission (Eurostat) ja kansallisten tilastolaitosten välinen tiiviimpi yhteistyö on ehdottoman välttämätöntä Euroopan tilastojen laadun parantamiseksi. Tällaisessa tiiviimmässä yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti tilastoalaa ja siihen liittyviä asioita koskevan metodologisen koulutuksen lisäämiseen, ESS:n nykyisten hyvien käytäntöjen kehittämiseen ja levittämiseen sekä jäsenvaltioiden ja komission (Eurostat) väliseen henkilöstövaihtoon.

(6) Monivuotisen ohjelman täytäntöönpano tarjoaa tilaisuuden yhdenmukaistettujen Euroopan tilastojen tuottamiseen ja edistää niin yhteisten, vertailukelpoisten ja luotettavien tilastotietojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä unionin tasolla.

(7) Monivuotisessa ohjelmassa kehitetyt, tuotetut ja levitetyt korkealaatuiset tilastot ovat ratkaisevan tärkeitä näyttöön perustuvalle päätöksenteolle. Niiden olisi oltava saatavilla oikea-aikaisesti, niillä olisi myötävaikutettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Eurooppa 2020 -strategiassa esitettyjen unionin politiikkojen ja muiden komission strategisiin painopistealueisiin vuosina 2010–2014 kuuluvien politiikkojen (vahvistettu ja yhdennetty talouden ohjaus ja hallinta, ilmastonmuutos, uudistettu maatalouspolitiikka, kasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, sukupuolten tasa-arvo, kansalaisten Eurooppa ja globalisaatio) täytäntöönpanoon. Niitä olisi edistettävä monivuotisesta ohjelmasta rahoitettavilla toimilla, joissa unioni voi tuoda selvää lisäarvoa ja joilla pyritään varmistamaan, että taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöindikaattoreita käsitellään yhdenvertaisesti.

(8) Kehitettävien tilastoalueiden määrittelyssä olisi otettava huomioon Euroopan ympäristötilinpidosta 6 päivänä heinäkuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 691/2011 (4) tavoitteet, jotka koskevat uusien ympäristötilinpitomoduulien kehittämistä.

(9) Lisäksi tilastollisissa tutkimuksissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota julkisen talouden vakauttamisohjelmien vaikutuksiin työntekijöihin ja muihin kansalaisiin. Tilastotietoja olisi kerättävä siten, että niissä näkyy yksittäisissä jäsenvaltioissa tapahtunut kehitys sellaisissa kysymyksissä kuin työttömyys, sosiaalisten tulonsiirtojen määrä ja muutokset, työpaikkojen määrä ja laatu, työvoiman liikkuvuus jäsenvaltioiden sisällä ja unionissa sekä unionin ja kolmansien maiden välillä sekä tähän liittyvät yhteiskunnallis-maantieteelliset muutokset palkkarakenteessa ja koulutustoimissa.

(10) Viime vuosina ESS:llä on ollut useita haasteita. Ensinnäkin korkealaatuisten kansallisten tilastojen puutteella voi olla haitallisia vaikutuksia jäsenvaltioihin ja unioniin yleensä. Ammatillisesti riippumattomien kansallisten tilastolaitosten tuottamat johdonmukaiset, tarkat ja korkealaatuiset tilastot ovat sen vuoksi ehdottoman tarpeellisia päätöksentekoa varten sekä kansallisella että unionin tasolla ja erityisesti euroalueen valvontamekanismien yhteydessä.

(11) Toiseksi Euroopan tilastojen tarve on kasvanut jatkuvasti, ja on epätodennäköistä, että kehityksen suunta muuttuu tulevaisuudessa. Talouden globalisaatio on erityinen haaste, joka edellyttää uusien tapojen kehittämistä globaalien arvoketjujen mittaamiseksi kansainvälisesti yhteensovitetulla tavalla, jotta talouskasvusta ja työpaikkojen luomisesta saadaan parempi käsitys.

(12) Kolmanneksi tarpeet muuttuvat jatkuvasti, ja se edellyttää enemmän synergiaa tilastoalojen välillä.

(13) Neljänneksi tietojen jaottelu asianmukaisesti voi helpottaa kansalaisiin, myös muita heikommassa asemassa oleviin kansalaisiin, talous- ja rahoituskriisin ja sovellettujen politiikkojen johdosta kohdistuneiden vaikutusten seuraamista.

(14) Viidenneksi tilastojen luonne on muuttunut. Ne eivät enää ole vain yksi päätöksenteon tiedonlähteistä, vaan ne kuuluvat päätöksentekoprosessin keskiöön. Näyttöön perustuva päätöksenteko edellyttää tilastoja, jotka täyttävät niiden erityistarkoituksiin liittyvät laatuvaatimukset. Myös useampia politiikanaloja tukevien monimuotoisten ja moniulotteisten tilastojen tarve kasvaa. Jotta päätöksentekoa koskeviin vaatimuksiin voidaan vastata asianmukaisesti, tarvittaessa olisi oltava saatavilla sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja.

(15) Kuudenneksi uusien toimijoiden – mukaan lukien ne, jotka tarjoavat tietoa lähes reaaliajassa – ilmestyminen tietopalvelumarkkinoille tarkoittaa sitä, että ESS:n ensisijainen tavoite tulevaisuudessa on korkea laatu, johon kuuluu ajantasaisuus.

(16) Seitsemänneksi talousarvioon liittyvät rajoitukset sekä kansallisella että unionin tasolla ja tarve keventää edelleen yrityksille ja kansalaisille aiheutuvaa rasitetta tekevät tilanteesta vielä haastavamman.

(17) Komission 10 päivänä elokuuta 2009 antamassa tiedonannossa ”EU:n tilastojen uusi tuotantotapa: visio tulevalle vuosikymmenelle” ja ESS:n strategiassa sen täytäntöönpanemiseksi käsitellään kaikkia näitä seitsemää haastetta ja pyrkimällä muokkaamaan ESS:n työskentelytapaa tehokkaammaksi ja joustavammaksi. Kyseisen tiedonannon täytäntöönpano on monivuotisen ohjelman keskeisin osa ESS:n yhteisen strategian puitteissa.

(18) Jotta tämän asetuksen mukaisten Euroopan tilastojen kehittämisessä, tuottamisessa ja levittämisessä voidaan varmistaa luotettavuus ja laadunhallinta, kansallisten tilastolaitosten ja komission (Eurostat) olisi toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta yleinen luottamus tilastoja kohtaan säilyy ja jotta voidaan soveltaa tiukemmin voimassa olevia Euroopan tilastoja koskevia käytännesääntöjä ja komission 15 päivänä huhtikuuta 2011 antamaa tiedonantoa ”Eurooppalaisten tilastojen laadunhallinnan tehostaminen” sekä noudattaa niissä esitettyjä periaatteita.

(19) Euroopan tilastojen tuottamiseen käytettävissä olevien kansallisten ja eurooppalaisten tuottajien rajallisten resurssien ja tilastojen kasvavan tarpeen sovittamiseksi paremmin yhteen valmisteltaessa komission vuotuisia tilastoja koskevia työohjelmia – joissa monivuotinen ohjelma esitetään tarkemmin – olisi tarkasteltava järjestelmällisesti ja perusteellisesti tilastoihin liittyviä prioriteetteja, jotta vähemmän tärkeitä vaatimuksia voidaan poistaa ja olemassa olevia prosesseja yksinkertaistaa parantaen kuitenkin samalla virallisten tilastojen luotettavuutta ja säilyttäen niiden korkeat laatustandardit. Myös vastaajille aiheutuva rasite olisi otettava huomioon, olivatpa vastaajat yrityksiä, keskus-, alue- tai paikallishallinnon yksiköitä, kotitalouksia tai yksityishenkilöitä. Prosessi olisi toteutettava tiiviissä yhteistyössä Euroopan tilastojen käyttäjien ja tuottajien kanssa.

(20) Tältä osin taloudellinen taakka olisi jaettava kohtuullisesti unionin ja jäsenvaltioiden kesken. Tällä asetuksella kohdennettujen määrärahojen lisäksi kansallisten tilastoviranomaisten olisi tämän vuoksi saatava kansallisella tasolla käyttöönsä asianmukaiset määrärahat, jotta ne voivat toteuttaa yksittäiset tilastotoimet monivuotisen ohjelman täytäntöönpanemiseksi.

(21) Koska vaatimusten noudattaminen muodostaa rasitteen etenkin pienemmille jäsenvaltioille, komission (Eurostat) olisi noudattamisen ja korkealaatuisten tietojen tuottamisen varmistamiseksi voitava tarjota jäsenvaltioille teknistä tukea ja asiantuntemusta tutkimukseen liittyvien ja merkittävien metodologisten ongelmien ratkaisemiseksi.

(22) Monivuotisen ohjelman määrärahat olisi myös jaettava siten, että katetaan kulut, jotka aiheutuvat korkealaatuisten Euroopan tilastojen tuottamisprosessin ja siinä tarvittavien valmiuksien parantamisesta sekä jäsenvaltioiden tilastotieteilijöiden koulutustarpeista.

(23) Unionin rahoituksella olisi tuettava tässä asetuksessa vahvistettuja Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevia toimia. Unionin rahoitusta olisi myönnettävä avustuksina, julkisia hankintoja koskevina sopimuksina tai muuna tukena, joka on tarpeen monivuotisen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Tässä yhteydessä kertakorvausten käytön olisi oltava pääasiallinen tapa yksinkertaistaa avustusten hallinnointia.

(24) Asetuksen (EY) N:o 223/2009 15 artiklan mukaisesti yhteistyöverkostojen tukemiseksi olisi luotava soveltuva rahoitusrakenne.

(25) Olisi säädettävä Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden, jäljempänä ’EFTAn ETA-maat’, ja Sveitsin mahdollisuudesta osallistua monivuotiseen ohjelmaan. Lisäksi olisi säädettävä siitä, että monivuotiseen ohjelmaan voivat osallistua myös muut maat, etenkin unionin naapurimaat, unionin jäsenyyttä hakeneet maat sekä ehdokasmaat ja unioniin liittymässä olevat maat.

(26) Monivuotisen ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä olisi tarvittaessa edistettävä yhteistyötä ohjelmaan osallistumattomien kolmansien maiden kanssa ottaen huomioon mahdolliset asiaan liittyvät tai kaavaillut sopimukset näiden maiden ja unionin välillä.

(27) Jotta komission hyväksymiä monivuotisen ohjelman täytäntöönpanoon liittyviä vuotuisia työohjelmia voidaan pitää unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (5), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 84 artiklan 3 kohdan mukaisina rahoituspäätöksinä, niissä on vahvistettava saavutettavat tavoitteet, odotetut tulokset, toteuttamistapa ja kokonaismäärä. Työohjelmiin on lisäksi sisällyttävä kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle osoitetusta määrästä ja ohjeellinen toteuttamisaikataulu. On toivottavaa, että työohjelmissa myös esitetään tavoitteiden merkitys käyttäjien tarpeiden kannalta ja hankesuunnitelma. Avustusten osalta niissä olisi mainittava prioriteetit, keskeiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäisosuus. Vuotuisten työohjelmien olisi myös sisällettävä soveltuvat indikaattorit tulosten seurantaa varten.

(28) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on monivuotisen Euroopan tilasto-ohjelman perustaminen, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

(29) Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti on suoritettu ennakkoarviointi sen varmistamiseksi, että monivuotisessa ohjelmassa keskitytään saavuttamaan sen tavoitteet vaikuttavasti ja tehokkaasti ja että ohjelmaan sisällytetään talousarvioon liittyvät rajoitukset jo sen suunnitteluvaiheessa. Ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden merkitystä ja vaikutuksia olisi seurattava ja arvioitava säännöllisin väliajoin, myös käyttämällä riippumattomia ulkopuolisia arvioijia. Ohjelman arvioimiseksi on määritelty mitattavia tavoitteita ja kehitetty indikaattoreita.

(30) Tässä asetuksessa vahvistetaan vuodeksi 2013 monivuotisen ohjelman määrärahat, joita budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti.

(31) Tällä asetuksella osoitetun rahoituksen lisäksi monivuotisen ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavien yksittäisten tilastotoimien, mukaan lukien kansallisten tilastoviranomaisten ja komission (Eurostat) välisillä sopimuksilla toteutettavat toimet, olisi saatava mahdollisuuksien mukaan riittävää rahoitusta kansallisella tasolla.

(32) Tätä asetusta koskeva vaikutustenarviointi, jolla osoitetaan kustannussäästöt unionille ja jäsenvaltioille, on perusta monivuotisen ohjelman rahoituksen vahvistamiselle. Kustannussäästöt syntyvät erityisesti Euroopan tilastojen uusista tuotantotavoista, jotka ovat tieto- ja viestintäteknologian kehityksen tulosta.

(33) Unionin taloudelliset edut olisi suojattava oikeasuhteisin toimenpitein koko menosyklin ajan. Näihin toimenpiteisiin sisältyvät säännönvastaisuuksien torjunta, havaitseminen ja tutkiminen, menetettyjen, virheellisesti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarpeen mukaan seuraamukset.

(34) Jotta voidaan varmistaa toimintojen jatkuvuus ESS:ssä koko kalenterivuodeksi 2013 sekä oikeusvarmuuden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, ja sitä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2013. Tämän asetuksen soveltamispäivän olisi erityisesti oltava perusteena sopimussuhteiselle henkilöstölle suoritettaville maksuille sekä kaikille monivuotiseen suunnitelmaan kuuluville toiminnoille.

(35) Asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti monivuotisen ohjelman luonnos on toimitettu ennakkotarkastelua varten Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 234/2008/EY (7) perustetulle eurooppalaiselle tilastoja käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle ja neuvoston päätöksellä 2006/856/EY (8) perustetulle raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitealle,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Euroopan tilasto-ohjelman perustaminen

Perustetaan Euroopan tilasto-ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, kaudeksi 2013–2017.

2 artikla

Lisäarvo

Ohjelman lisäarvo muodostuu sen varmistamisesta, että Euroopan tilastoissa keskitytään juuri niihin tietoihin, joita unionin politiikkojen suunnittelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa tarvitaan. Lisäksi ohjelmalla tehostetaan resurssien käyttöä tukemalla toimia, joiden avulla edistetään yhdenmukaistettujen, vertailukelpoisten, luotettavien, käyttäjäystävällisten ja saatavilla olevien tilastotietojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä yhdenmukaisten standardien ja Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean hyväksymissä Euroopan tilastoja koskevissa käytännesäännöissä, jäljempänä ’käytännesäännöt’, vahvistettujen yhteisten periaatteiden pohjalta, joita ovat erityisesti laatukriteerit relevanssi, tarkkuus ja luotettavuus, oikea-aikaisuus ja täsmällisyys, saatavuus ja selkeys sekä johdonmukaisuus ja vertailukelpoisuus.

3 artikla

Soveltamisala

1. Tällä asetuksella vahvistetaan Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevat ohjelmapuitteet, suunniteltujen toimien pääasialliset alat ja tavoitteet kaudeksi 2013–2017 asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 ja 14 artiklan mukaisesti.

2. Ohjelma ei kata toimenpiteitä, jotka kuuluvat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1297/2008/EY (9) perustettuun Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmaan, jäljempänä ’MEETS-ohjelma’, kyseisen ohjelman päättymiseen eli 31 päivään joulukuuta 2013 asti, mutta se sisältää yritys- ja kauppatilastoihin liittyviä tavoitteita, jotka on tarkoitus toteuttaa vuosina 2014–2017.

4 artikla

Tavoitteet

1. Ohjelman yleistavoite on, että Euroopan tilastojärjestelmä on jatkossakin korkealaatuisten Eurooppaa koskevien tilastojen johtava tuottaja.

2. Vastausrasite ja kansallisella ja unionin tasolla käytettävissä olevat resurssit huomioon ottaen ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavissa tilastotoimissa pyritään seuraaviin erityistavoitteisiin:

— Tavoite 1: Tuotetaan oikea-aikaisesti, kustannustehokkaasti ja ilman tarpeetonta päällekkäistä työtä unionin politiikkojen kehittämisen, seurannan ja arvioinnin tueksi prioriteetteja ilmentäviä tilastotietoja ja säilytetään tasapaino talouden, sosiaalisten ja ympäristöalojen välillä sekä palvellaan Euroopan tilastojen erilaisten käyttäjäryhmien, kuten muiden päättäjien, tutkijoiden, yrityksien ja unionin kansalaisten yleensä, tarpeita;

— Tavoite 2: Pannaan täytäntöön Euroopan tilastojen uudet tuotantotavat, joilla pyritään lisäämään tehokkuutta ja parantamaan laatua;

— Tavoite 3: Vahvistetaan kumppanuutta Euroopan tilastojärjestelmässä ja sen ulkopuolella sen tuottavuuden lisäämiseksi ja johtavan aseman takaamiseksi maailmanlaajuisesti virallisten tilastojen tuottajana; ja

— Tavoite 4: Varmistetaan ohjelman koko keston ajan jatkuva tilastojen toimittaminen sillä edellytyksellä, että tämä ei vaikuta Euroopan tilastojärjestelmän prioriteettien asettamiseen.

3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut yleis- ja erityistavoitteet ja ohjelman täytäntöönpanon seurantaan liittyvät indikaattorit esitetään tarkemmin liitteessä. Asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 ja 14 artiklan mukaisesti ohjelmassa laaditaan yksityiskohtaiset vuotuiset suunnitelmat, joissa priorisointimekanismi on tärkeä osa prosessia. Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi tehdään tiivistä ja koordinoitua yhteistyötä Euroopan tilastojärjestelmässä. Ohjelmalla kehitetään asianmukaisia välineitä, joilla parannetaan Euroopan tilastojärjestelmän laatua, lisätään sen joustavuutta ja parannetaan sen valmiuksia vastata oikea-aikaisesti käyttäjien tarpeisiin. Sen on myös toimittava edelläkävijänä kehitettäessä luotettavia indikaattoreita, joilla voidaan vastata 2000-luvun haasteisiin ja mitata esimerkiksi ympäristön kestävyyttä, elämänlaatua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja tilastoida kolmannen sektorin ja yhteisötalouden taloudellista toimintaa.

5 artikla

Tilastojen hallinnointi, riippumattomuus, avoimuus ja laatu

1. Euroopan tilastoja tuotetaan ammatillisesti riippumattomasti ja avoimesti.

2. Ohjelma pannaan täytäntöön käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti, ja tavoitteena on tuottaa ja levittää korkealaatuisia, yhdenmukaistettuja ja vertailukelpoisia Euroopan tilastoja asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan mukaisesti ja varmistaa Euroopan tilastojärjestelmän moitteeton toiminta kokonaisuudessaan. Kansallisten tilastolaitosten ja unionin tilastoviranomaisten (komissio (Eurostat)) on varmistettava ammatillisen riippumattomuutensa avulla, että Euroopan tilastot ovat käytännesääntöjen mukaisia.

3. Jäsenvaltioiden nimeämien kansallisten tilastolaitosten ja muiden kansallisten viranomaisten, jäljempänä yhdessä ’kansalliset tilastoviranomaiset’, ja komission (Eurostat), jotka vastaavat Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja levittämisestä, on

— pyrittävä vahvistamaan sellaista institutionaalista ja organisatorista ympäristöä, joka edistää Euroopan tilastoja tuottavien ja levittävien kansallisten tilastoviranomaisten ja komission (Eurostat) yhteensovittamista, tehokkuutta ja uskottavuutta;

— painotettava asetuksen (EY) N:o 223/2009 2 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja tilastoperiaatteita ja käyttäjien tarpeita;

— palveltava unionin institutionaalisten käyttäjien tarpeita asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti ja pyrittävä kehittämään tilastoja, jotka hyödyttävät Euroopan tilastojen erilaisia käyttäjäryhmiä, kuten muita päättäjiä, tutkijoita, yrityksiä ja unionin kansalaisia yleensä; ja

— tehtävä yhteistyötä kansainvälisten tilastoelinten kanssa kansainvälisten käsitteiden, luokittelujen, menetelmien ja muiden standardien käytön edistämiseksi, jotta voidaan erityisesti lisätä yhdenmukaisuutta ja parantaa vertailukelpoisuutta maailmanlaajuisesti.

4. Kunkin jäsenvaltion on pyrittävä varmistamaan, että sen tilastotuotantoprosessit toteutetaan standardoidusti ja että niitä tehostetaan mahdollisimman pitkälle tarkastusmekanismeilla.

5. Avoimuuden lisäämiseksi komissio (Eurostat) julkaisee tarvittaessa arvionsa Euroopan tilastoja varten toimitettujen kansallisten tietojen laadusta osana laatuselvitystä ja vaatimusten noudattamisen seurantaa.

6. Komissio (Eurostat) tutkii, miten se voi tehdä julkaisuistaan ja etenkin verkkosivuillaan saatavilla olevista julkaisuistaan käyttäjäystävällisempiä muiden kuin asiantuntijoiden kannalta, ja se asettaa valmiit tietosarjat helposti saataville ja sisällyttää niihin intuitiivisia vertailukaavioita tarjotakseen kansalaisille enemmän lisäarvoa. Komission (Eurostat) säännöllisissä päivityksissä annetaan mahdollisuuksien mukaan tietoja kustakin jäsenvaltiosta sekä tarjotaan vuosittaisia, kuukausittaisia ja pitkän aikavälin tietosarjoja tarvittaessa ja kun hyödyt ovat suuremmat kuin tiedonkeruukustannukset.

6 artikla

Tilastollinen priorisointi

1. Ohjelmalla varmistetaan tilastoalan aloitteet, joilla tuetaan nykyisten unionin politiikkojen kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa, sekä tarjotaan tilastollista tukea huomattaville vaatimuksille, joita unionin uusista toimintapoliittisista aloitteista aiheutuu.

2. Komissio varmistaa 9 artiklassa tarkoitettuja vuotuisia työohjelmia valmistellessaan tehokkaan priorisoinnin ja tilastoihin liittyvien prioriteettien vuosittaisen uudelleentarkastelun sekä niitä koskevan raportoinnin. Vuotuisten työohjelmien avulla pyritään näin varmistamaan, että Euroopan tilastoja voidaan tuottaa kansallisella ja unionin tasolla saatavilla olevien resurssien puitteissa. Priorisoinnilla vähennetään uusista tilastovaatimuksista aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta vähentämällä tilastovaatimuksia nykyisillä Euroopan tilastoaloilla, ja se toteutetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

3. Komissio varmistaa tilastotoimien prioriteettien vuosittaiseen uudelleentarkasteluun tarkoitettujen välineiden kehittämisen ja täytäntöönpanon, jotta voidaan vähentää tietojen toimittajille ja tilastojen tuottajille aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta.

4. Uusia toimia esittäessään tai tehdessään huomattavia muutoksia nykyisiin tilastoihin komissio perustelee nämä toimet tai muutokset asianmukaisesti ja antaa myös jäsenvaltioilta saatujen tietojen pohjalta tietoa vastausrasitteesta ja tuotantokustannuksista asetuksen (EY) N:o 223/2009 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

7 artikla

Rahoitus

1. Unionin osuudeksi ohjelman täytäntöönpanon rahoituspuitteista ohjelmakauteen 2007–2013 kuuluvana vuonna 2013 vahvistetaan 57,3 miljoonaa euroa.

2. Komissiota kehotetaan antamaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotus, jossa esitetään määrärahat kaudelle 2014–2017.

3. Komissio panee unionin rahoitustuen täytäntöön varainhoitoasetuksen mukaisesti.

4. Komissio tekee päätöksen vuotuisista määrärahoista budjettivallan käyttäjän oikeuksia kunnioittaen.

8 artikla

Hallinnollinen ja tekninen apu

Ohjelmaa varten osoitettavilla määrärahoilla voidaan kattaa kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin, kuten tutkimuksiin, asiantuntijoiden kokouksiin, tilastoalan asiantuntijoiden kulujen korvaamiseen ja tiedotus- ja viestintätoimintaan, sekä kuluja, jotka liittyvät tietojen käsittelyyn ja vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin, ja muita mahdollisia teknisen ja hallinnollisen avun kuluja, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnista. Määrärahoilla voidaan kattaa myös niille jäsenvaltioille tarjottava tekninen apu ja asiantuntemus, jotka eivät erityisistä olosuhteista johtuen pysty tuottamaan tiettyjä Euroopan tilastoja tai vaaditun laadun mukaisia tilastoja.

9 artikla

Vuotuiset työohjelmat

Komissio hyväksyy ohjelman täytäntöönpanemiseksi vuotuiset työohjelmat, jotka ovat asetuksen (EY) N:o 223/2009 17 artiklan vaatimusten mukaisia ja joissa vahvistetaan niillä toteutettavat tavoitteet ja niiden odotetut tulokset, tämän asetuksen 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja yleis- ja erityistavoitteita noudattaen. Kukin vuotuinen työohjelma annetaan Euroopan parlamentille tiedoksi.

10 artikla

Tukimuodot

Unionin rahoitusosuus voidaan myöntää avustuksina, julkisia hankintoja koskevina sopimuksina tai muuna tukena, joka on tarpeen 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen yleis- ja erityistavoitteiden saavuttamiseksi.

11 artikla

Tukikelpoiset toimet

1. Unionin rahoitusosuudella tuetaan 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen yleis- ja erityistavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevia toimia. Ensisijaisesti tuetaan toimia, joista unioni saa huomattavaa 2 artiklassa tarkoitettua lisäarvoa.

2. Asetuksen (EY) N:o 223/2009 15 artiklassa tarkoitettua yhteistyöverkostojen rahoitusta voidaan myöntää avustuksina tiettyyn toimeen, ja se voi kattaa 95 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

3. Tarvittaessa toiminta-avustuksia voidaan myöntää 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen toimintaan, jolloin ne voivat kattaa enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

4. Jäsenvaltioille voidaan korvata tiedonkeruuseen perustuvien toimien suorittamisesta aiheutuvia kuluja silloin, kun täydelliset tulokset on toimitettava komissiolle; korvaus maksetaan kertasuorituksena tietokokonaisuutta kohti, ja kertasuorituksen enimmäismäärä määritellään kullekin tiedonkeruulle erikseen. Komissio määrittelee kertakorvausten enimmäismäärät ottaen huomioon tiedonkeruun vaikeusasteen.

12 artikla

Edunsaajat, jotka voivat hakea avustuksia

1. Varainhoitoasetuksen 128 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 2 kohdassa määritetyille kansallisille tilastoviranomaisille voidaan myöntää avustuksia ilman ehdotuspyyntöä.

2. Yhteistyöverkostot voivat käsittää 1 kohdassa tarkoitettuja edunsaajia ja muita elimiä ilman ehdotuspyyntöä varainhoitoasetuksen 128 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

3. Edellä 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja toiminta-avustuksia voidaan myöntää järjestöille, jotka täyttävät molemmat seuraavat kriteerit:

a) Ne ovat voittoa tavoittelemattomia sekä teollisuudesta, kaupasta ja elinkeinoelämästä riippumattomia eikä niillä ole muita eturistiriitoja, ja niiden päätavoitteet ja toimet liittyvät käytännesääntöjen täytäntöönpanon edistämiseen ja tukemiseen sekä tehokkuuden lisäämiseen ja laadun parantamiseen unionin tasolla tähtäävien Euroopan tilastojen uusien tuotantotapojen täytäntöönpanemiseen.

b) Ne ovat toimittaneet komissiolle tyydyttävän selvityksen jäsenistään, sisäisistä säännöistään ja rahoituslähteistään.

13 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, jatkuvilla ja tehokkailla tarkastuksilla ja, jos säännönvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia.

2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tehdä kaikkien tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.

Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, tekee tarvittaessa komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (10) säädettyjen menettelyjen mukaisesti niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko tämän asetuksen nojalla rahoitettuun avustussopimukseen tai -päätökseen taikka sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuvissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.

14 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen ohjelmaan

Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat:

a) EFTAn ETA-maat Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti;

b) Sveitsi yhteistyöstä tilastoalalla 26 päivänä lokakuuta 2004 tehdyssä Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa (11) määrättyjen ehtojen mukaisesti; ja

c) maat, joihin sovelletaan Euroopan unionin naapuruuspolitiikkaa, unionin jäsenyyttä hakeneet maat, ehdokasmaat ja unioniin liittymässä olevat maat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat niiden ehtojen mukaisesti, jotka on vahvistettu näiden maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevista yleisperiaatteista tehdyissä kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa.

15 artikla

Ohjelman arviointi ja uudelleentarkastelu

1. Kuultuaan Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa komissio esittää ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä välikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2015.

2. Komissio voi 1 kohdassa tarkoitetun ohjelman edistymistä koskevan välikertomuksen perusteella ja Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa kuultuaan esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016 Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen ohjelman jatkamisesta vuosina 2018–2020 noudattaen kuitenkin monivuotista rahoituskehystä vuosille 2014–2020.

3. Kuultuaan Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa ja eurooppalaista tilastoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa komissio esittää ohjelman täytäntöönpanosta lopullisen arviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018.

16 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Strasbourgissa 15 päivänä tammikuuta 2013. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies M. SCHULZ Neuvoston puolesta Puheenjohtaja L. CREIGHTON

(1) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 12. joulukuuta 2012 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 20. joulukuuta 2012.

(2) EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164.

(3) Rajoittamatta Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 4 olevan 5 artiklan soveltamista.

(4) EUVL L 192, 22.7.2011, s. 1.

(5) EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(6) EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(7) EUVL L 73, 15.3.2008, s. 13.

(8) EUVL L 332, 30.11.2006, s. 21.

(9) EUVL L 340, 19.12.2008, s. 76.

(10) EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

(11) EUVL L 90, 28.3.2006, s. 2.