NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 15 päivänä joulukuuta 1994,

tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen alalla (1994-1998) (94/915/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),

sekä katsoo, että

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellään N:o 1110/94/EY(4) hyväksyneet Euroopan yhteisön neljännen puiteohjelman tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (T & K) koskevien toimien osalta kaudeksi 1994 - 1998 määritellen erityisesti kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen alalla toteutettavan toiminnan; tämä päätös tehdään kyseisen päätöksen johdanto-osassa esitetyt syyt huomioon ottaen,

perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin; kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista,

tämän ohjelman toteuttamiseen arvioidaan tarvittavan 105 miljoonaa ecua; budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrärahat jokaista varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu, päätöksen N:o 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti,

tämä ohjelma voi merkittävästi edistää kasvun elpymistä, kilpailukyvyn paranemista ja työllisyyden kehittymistä yhteisössä kuten 'kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa` esitetään,

yhteisön T & K-toimia koskevan neljännen puiteohjelman sisältö on määritelty toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; tässä erityisohjelmassa täsmennetään kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen alalla kyseisen periaatteen mukaisesti toteutettavan toiminnan sisältö,

päätöksessä N:o 1110/94/EY määrätään, että yhteisön toimi on perusteltu, jos tutkimus muun muassa osaltaan edistää yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittumista ja sen kokonaisvaltaista, sopusointuista kehitystä ollen samanaikaisesti sopusoinnussa tieteelliseen ja tekniseen laatuun kohdistuvien pyrkimysten kanssa; tällä ohjelmalla pyritään edistämään näiden tavoitteiden toteutumista,

yhteisön olisi tuettava ainoastaan korkealaatuisia T & K- toimia,

tähän erityisohjelmaan sovelletaan yritysten, tutkimuskeskusten [mukaan lukien Yhteinen tutkimuskeskus (YTK)] ja korkeakoulujen osallistumista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä samoin kuin tutkimustuloksista saatujen tietojen levittämistä koskevia sääntöjä, jotka täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä,

olisi jatkettava komission alulle panemia pyrkimyksiä yksinkertaistaa ja nopeuttaa haku- ja valintamenettelyjä sekä saada ne avoimemmiksi, jotta edistettäisiin ohjelman täytäntöönpanoa ja helpotettaisiin niitä toimia, joita yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen on toteutettava osallistuakseen yhteisön T & K-toimintaan,

tämä ohjelma edistää osaltaan jäsenvaltioiden tutkimuskeskusten, korkeakoulujen ja yritysten sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen alalla toteuttamien T & K-toimien välisen, samoin kuin kyseisten toimien ja yhteisön vastaavien T & K-toimien välisen synergian lujittumista,

tässä ohjelmassa toteutettavien toimien olisi edistettävä, hyödynnettävä ja täydennettävä muiden neljännen puiteohjelman täytäntöön panemiseksi laadittujen erityisohjelmien yhteydessä toteutettavaa sosiaalis-taloudellisten vaikutusten arviointiin liittyvää toimintaa ja tätä tarkoitusta varten olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet keskinäisen tietojen vaihdon varmistamiseksi ja toimien yhteensovittamiseksi,

tämän ohjelman toteuttamiseksi voi olla tarkoituksenmukaista käynnistää kansainvälistä yhteistoimintaa kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa,

tähän ohjelmaan olisi sisällytettävä myös T & K:n tuloksista saatujen tietojen levittämiseen ja tulosten hyödyntämiseen liittyvää toimintaa sekä tutkijoiden tämän ohjelman rajoissa tapahtuvaa liikkumista ja koulutusta kannustavaa toimintaa siltä osin kuin se on tarpeen ohjelman toteuttamiseksi asianmukaisesti,

tämän ohjelman toteutumista olisi tarkasteltava jatkuvasti ja järjestelmällisesti sen mukauttamiseksi tarvittaessa tieteen ja teknologian kehitykseen tällä alalla; lisäksi olisi kohtuullisen ajan kuluessa teetettävä riippumaton arvio ohjelman toteutumisesta, jotta saataisiin kaikki tarvittavat tiedot viidennen T & K-puiteohjelman tavoitteiden vahvistamiseksi; tämän ohjelman päättyessä olisi vielä suoritettava sen tulosten lopullinen arviointi tässä päätöksessä määriteltyihin tavoitteisiin nähden,

YTK voi osallistua tähän ohjelmaan sisältyviin välillisiin toimiin,

YTK edistää myös omalla ohjelmallaan yhteisön T & K- tavoitteiden saavuttamista tähän ohjelmaan sisältyvillä aloilla, ja

tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (CREST) on kuultu,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteessä I määritelty kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen alalla toteutettavaa tutkimusta ja teknologista kehittämistä sekä esittelyä koskeva erityisohjelma tämän päätöksen tekopäivän ja 31 päivän joulukuuta 1998 väliseksi ajaksi.

2 artikla

1 Tämän ohjelman täytäntöönpanoon tarvittavat arvioidut varat ovat 105 miljoonaa ecua, josta enintään 14,5 prosenttia on tarkoitettu henkilöstömenoihin ja hallinnosta johtuviin menoihin.

2 Varojen alustava jakautuminen esitetään liitteessä II.

3 Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrärahat jokaista varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu, päätöksen N:o 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet.

3 artikla

1 Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta ohjelman rahoitukseen täsmennetään päätöksen N:o 1110/94/EY liitteessä IV.

2 Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustuloksista saatujen tietojen levittämistä koskevat säännöt täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä.

3 Liitteessä III vahvistetaan tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevat, muut kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut erityiset yksityiskohtaiset säännöt.

4 artikla

1 Varmistaakseen erityisesti tämän ohjelman täytäntöönpanon taloudellisen kannattavuuden komissio valvoo jatkuvasti ja järjestelmällisesti riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden asianmukaisella avustuksella ohjelman edistymistä liitteessä I tarkoitettuihin ja työohjelmassa täsmennettyihin tavoitteisiin nähden. Se arvioi erityisesti, ovatko tavoitteet, toiminnan painopisteet ja taloudelliset voimavarat aina tilanteen kehitykseen mukautetut. Kyseisen valvonnan tulosten perusteella se tekee tarvittaessa ehdotuksia tämän ohjelman mukauttamiseksi tai täydentämiseksi.

2 Edistääkseen päätöksen N:o 1110/94/EY 4 artiklan 2 kohdassa määrättyä yhteisön toimien arviointia komissio teettää mainitussa kohdassa määrätyn aikataulun mukaisesti riippumattomilla asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion tähän ohjelmaan sisältyvillä aloilla toteutetuista toimista sekä niiden hallinnoinnista kyseistä arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana.

3 Tämän ohjelman päätteeksi komissio teettää riippumattoman loppuarvioinnin sen tuloksista päätöksen N:o 1110/94/EY liitteessä III ja tämän päätöksen liitteessä I määriteltyihin tavoitteisiin nähden. Kertomus loppuarvioinnista toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle.

5 artikla

1 Komissio laatii työohjelman liitteessä I määriteltyjen tavoitteiden ja liitteessä II esitetyn määrärahojen alustavan jakautumisen mukaisesti sekä saattaa sen tarvittaessa ajan tasalle. Kyseisessä ohjelmassa esitetään yksityiskohtaisesti:

- tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä tehtävät tutkimustyöt,

- toteuttamisaikataulu, johon sisältyvät ehdotuspyyntöihin liittyvät päivämäärät,

- rahoituksen ja hallinnon osalta noudatettaviksi suunnitellut yksityiskohtaiset säännöt sekä esitys muiksi toimenpiteiksi, valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet mukaan lukien,

- yksityiskohtaiset säännöt toimien yhteensovittamisesta muiden tällä alalla toteutettavien, erityisesti YTK:n ohjelmaan ja muihin erityisohjelmiin sisältyvien T & K- toimien kanssa ja tarvittaessa määräykset, joiden tarkoituksena on näiden ja muissa yhteyksissä toteutettavien toimien välisen paremman synergian varmistaminen,

- yksityiskohtaiset säännöt tässä ohjelmassa toteutettavien T & K-toimien tuloksista saatujen tietojen levittämisestä, tietojen suojasta ja tulosten hyödyntämisestä.

2 Komissio pyytää ehdotuksia työohjelman perusteella toteutettaviksi toimiksi.

6 artikla

1 Komissio vastaa tämän ohjelman täytäntöönpanosta.

2 Jäljempänä 7 artiklan 1 kohdassa määrätyissä tapauksissa komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.

3 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan edellä mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.

4 Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.

5 Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.

6 Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.

7 artikla

1 Edellä 6 artiklan 2 - 6 kohdassa määrättyä menettelyä sovelletaan:

- edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman laatimiseen ja ajan tasalle saattamiseen,

- ehdotuspyyntöjen sisältöön,

- yhteisön rahoitettaviksi ehdotettujen T & K-toimien ja kyseisen rahoituksen määrän arviointiin jokaisen toimen osalta, jos tämä määrä on vähintään 0,13 miljoonaa ecua,

- kaikkiin liitteessä II esitetyn varojen alustavan jakautumisen tarkistuksiin,

- erityisiin yksityiskohtaisiin sääntöihin yhteisön osallistumisesta erilaisten suunniteltujen toimien rahoitukseen,

- ohjelman arvioimiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin ja määriteltäviin valtuuksiin,

- kaikkiin poikkeamisiin liitteessä III määritellyistä yksityiskohtaisista säännöistä,

- kolmansien maiden oikeushenkilöiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistumiseen mihin tahansa toimeen, samoin kuin kansainvälisten järjestöjen osallistumisen rahoittamiseen, vaikka yhteisön osuus siitä olisi pienempi kuin 0,13 miljoonaa ecua.

2 Jos 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettu yhteisön rahoitusosuus on pienempi kuin 0,13 miljoonaa ecua, komissio antaa komitealle tiedon toimista ja niiden arvioinnin tuloksista.

3 Komissio antaa komitealle säännöllisesti tietoa tämän ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä samoin kuin muiden ohjelmien yhteydessä toteutetusta sosiaalis-taloudellisesta toiminnasta.

8 artikla

Tähän ohjelmaan osallistuminen voidaan avata tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehtojen arvioinnin osalta toimikohtaisesti ja ilman yhteisön rahoitusta kolmansiin maihin sijoittautuneille oikeushenkilöille, jos näiden osallistuminen tosiasiallisesti edistää ohjelman täytäntöönpanoa ja on keskinäisen edun periaatteen mukaista.

9 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 1994.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. MERKEL

(1) EYVL N:o C 228, 17.8.1994, s. 177 EYVL N:o C 262, 20.9.1994, s. 23,

(2) EYVL N:o C 205, 25.7.1994, s. 344

(3) Lausunto on annettu 14.9.1994 (sitä ei ole vielä julkaistu virallisessa lehdessä)

(4) EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1

LIITE I

OHJELMAN TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA SISÄLTÖ

Tämä erityisohjelma vastaa täysin neljännen puiteohjelman suuntaviivoja, siinä sovelletaan sen valintaperusteita ja täsmennetään sen tieteellisiä ja teknologisia tavoitteita.

Mainitun puiteohjelman liitteen III ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden 7 kohta on tämän ohjelman erottamaton osa.

1 YLEISET TAVOITTEET JA TAUSTA

'Kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevä valkoinen kirja`, jota tarkasteltiin Eurooppa-neuvostossa joulukuussa 1993, on käynnistänyt Euroopan laajuisen pohdiskelun ja edistänyt hajautettua, sekä kansallisella että yhteisön tasolla tapahtuvaa päätöksentekoa perustaksi talouksien kestävälle kehittämiselle Euroopassa, jotta ne menestyisivät kansainvälisessä kilpailussa ja kykenisivät tarjoamaan työpaikkoja.

Kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimustoiminnan tarkoituksena on selkeyttää tätä päätöksentekoa tulevaisuudessa kehittämällä Euroopalle asetettuja haasteita koskeva yhteinen tietoperusta seuraavilla kolmella toisiinsa sidoksissa olevalla alalla toteutettavan tutkimuksen ja työn tuloksena:

- tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehtojen arviointi,

- koulutusta ja ammatillista koulutusta koskeva tutkimus,

- Euroopassa tapahtuvaa sosiaalista yhdentymistä ja sosiaalista syrjäytymistä koskeva tutkimus.

Näillä kolmella alalla toteutettavan tutkimuksen ensisijaisena edellytyksenä on käsitteiden ja menetelmien määrittely, jotta yhteiskuntatieteiden tutkijat Euroopassa voivat yhteisin ponnistuksin rakentaa ja jäsennellä Euroopan laajuisesti keskenään vertailukelpoisia tieto- ja osoitinjärjestelmiä sekä luoda tutkimukselle yhteisen infrastruktuurin (toimijoita ja tutkimustuloksia koskevat tietokannat; hakemistot ja käsikirjat; sanastot ja hakuteokset, jne.). Kysymys ei ole yksinomaan tilastojen yhdenmukaistamisesta vaan pikemminkin sellaisen tieteellisten tutkielmien laatimisjärjestelmän luomisesta, jolla voidaan edistää sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen perustavaa ymmärtämystä. Asianmukainen osa tälle alalle myönnettävistä varoista on näin ollen käytettävä tällaisen työn suorittamiseen ja infrastruktuurin kehittämiseen tähtäävän toimintasuunnitelman määrittelyyn ja siihen liittyviin koehankkeisiin.

Euroopalle avoimien tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehtojen arviointi mahdollistaa yhteisen tietoperustan kehittämisen tiede- ja teknologiapolitiikasta alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla päättävien sekä muista tiedettä ja tekniikkaa käsittelevistä toimialoista vastaavien tahojen käyttöön lopullisen tavoitteen mukaisesti, eli entistä yhdenmukaisemman T & K-politiikan ja ponnistusten paremman yhteensovittamisen edistämiseksi Euroopassa.

Tämä toiminta on jatkoa Monitor-ohjelman toiminnoille (Fast, Sast ja Spear) ja siinä voidaan hyödyntää YTK.n tulevaisuuden teknologian instituutin jo suorittamaa työtä, Value-, Sprint- ja Eurostat-ohjelmia sekä erityisohjelmista (tutkimuksen sosiaalis-taloudellisten vaikutusten arviointi) saatua kokemusta, kuten kolmannen puiteohjelman hyväksymisen yhteydessä päätettiin.

YTK edistää yhteisön T & K-toimintaa tällä alalla tulevaisuuden teknologian instituutin välityksellä, joka sovittaa oman työnsä huolellisesti yhteen tämän ohjelman (1) kanssa.

Koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevan yhteisön tutkimustoiminnan tavoitteena on oltava jäsenvaltioiden ponnistusten tukeminen näiden pyrkiessä kehittämään tutkimuksen, koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen välisiä yhteyksiä ja parantamaan omia koulutus- ja ammatillisia koulutusjärjestelmiään moitteettomia toimintatapoja ja innovaatioita koskevan tutkimuksen ja tiedonlevityksen avulla. Tarkoituksena on osaltaan edistää sellaisen yhteiskunnan kehittymistä Eurooppaan, jossa elinikäisellä oppimisella ja ammatillisella jatko- ja täydennyskoulutuksella on pysyvä ja keskeinen asema.

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tämän tutkimuksen on täydennettävä jäsenvaltioiden ja muiden kansainvälisten järjestöjen [esimerkiksi Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD)] toimia. Päällekkäisyyksien välttämiseksi toteutettava toiminta on lisäksi sovitettava yhteen telematiikkaa koskevan ohjelman yhteydessä toteutettavan samaan aihepiiriin liittyvän teknologisen tutkimuksen kanssa samoin kuin koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla toteutettavien yhteisön toimien, kuten erityisesti Erasmus-, Lingua-, Comett-, Petra-, Force- ja Eurotechnet-ohjelmia jatkavien Socrates- ja Leonardo-ohjelmien kanssa. Tässä yhteydessä on myös otettava huomioon Eurydice-verkossa toteutettu perustavaa laatua oleva tiedonkeruuseen ja järjestelmäanalyysiin liittyvä työ, samoin kuin Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) suorittama työ.

Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat jäsenvaltioille merkittäviä ongelmia. Euroopassa tapahtuvaa sosiaalista yhdentymistä ja sosiaalista syrjäytymistä koskeva tutkimus on tarpeen, jotta näitä ongelmia ymmärrettäisiin paremmin ja niitä voitaisiin korjata.

Tavoitteita on tältä osin kaksi: toisaalta on tutkittava sitä, missä määrin Euroopan nykyiseen yhdentymiskehitykseen (yhtenäismarkkinat, talous- ja rahaliitto, samanaikaisesti vallitseva kansainvälinen tilanne, jne.) sinänsä sisältyy erityisiä sosiaalista yhdentymistä tai syrjäytymistä aiheuttavia tekijöitä ja missä määrin taas on kysymys kansallisella ja paikallisella tasolla tapahtuvaan kehitykseen liittyvistä erityistekijöistä; toisaalta taas on mahdollistettava se, että kaikki jäsenvaltiot pääsevät hyötymään onnistuneista sosiaaliseen yhdentymiseen tähtäävistä kokeiluista, minkä vuoksi on tehtävä vertailevaa tutkimusta ja sovellettava yhteisesti innovatiivisimpien hankkeiden arviointitutkimusten tuloksista saatua tietoa.

Tällä osa-alueella toteutettava tutkimus on läheisesti sidoksissa sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen Euroopassa tähtääviin yhteisön aloitteisiin (erityisesti uusi keskipitkän aikavälin toimintaohjelma syrjäytymisen torjumiseksi) ja kansallisiin aloitteisiin.

Näiden vaakatason kohdennettujen tutkimustoimien lisäksi sosiaalis-taloudellista tutkimusta tehdään edelleenkin osana jokaista ensimmäiseen toimenpidekokonaisuuteen kuuluvaa erityisohjelmaa (sosiaalis-taloudellisten vaikutusten ja riskien arviointi), samoin kuin osana toista (kansainvälisen tieteen ja tekniikan alan yhteistyön sosiaalis-taloudelliset edellytykset ja liitännät yhteisön ulkopolitiikkaan), kolmatta (T & K:n tuloksista saatujen tietojen siirron tehostaminen) ja neljättä (talous- ja yhteiskuntatieteiden tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus) toimenpidekokonaisuutta. Tämä ohjelma suunnitellaan ja pannaan täytäntöön siten, että sillä entistä tehokkaammin tuetaan muiden erityisohjelmien ja niihin liittyvien muiden yhteisön toimien yhteydessä toteutettavaa vastaavaa työtä täydentävää, hyödyntävää tai kannustavaa tutkimusta ja lujitetaan näiden tutkimusten välistä synergiaa. Tiivistä yhteydenpitoa Costin yhteydessä yhteiskuntatieteiden alalla toteutettavien hankkeiden, samoin kuin tähän ohjelmaan sisältyvillä aloilla työskentelevien eurooppalaisten järjestöjen kanssa jatketaan.

2 YHTEISÖN TOIMINTA

1 Tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehtojen arviointi Euroopassa

a) Erityiset tavoitteet

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti määriteltyinä ohjelman erityiset ja välittömät tavoitteet ovat seuraavat:

- yhdistää Euroopan laajuisesti tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehtojen arviointiin osallistuvien yksilöiden ja laitosten ponnistukset; edistää sellaisten verkostojen kehittymistä, joissa tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehtojen arviointia suorittavat tieteenharjoittajat sekä parlamentaaristen elinten ja valtion virastojen vastuuhenkilöt voivat työskennellä yhdessä teknologian sosiaalis-taloudellista arviointia yrityksissä suorittavien asiantuntijoiden sekä muiden talous- ja yhteiskuntaelämän alojen asiantuntijoiden kanssa,

- tuottaa konkreettisia tutkimusvälineitä, joiden avulla voidaan arvioida tiede- ja teknologiapolitiikan eri vaihtoehtoja alueellisella, kansallisella tai Euroopan tasolla ottaen kyseisten verkostojen mielipiteet huomioon. Tällaisia tutkimusvälineitä voivat olla kertomukset, osoitinsarjat, tietokoosteet tai aikakausjulkaisut ja niissä voidaan hyödyntää tietotekniikan tarjoamia uusia apuvälineitä (tietokonejärjestelmät, multimediatuotteet, jne.).

b) Aihepiirit

Yhteisön tällä osa-alueella toteuttama tutkimus keskitetään kolmeen laajaan toisiinsa sidoksissa olevaan aihepiiriin.

i) Euroopan T & K-tilanteen analysointi maailmanlaajuista taustaa vasten

Tutkimuksen ensisijaisena tavoitteena on tuottaa tosiasia-aineistoa perustaksi arvioinnille, joka koskee T & K:n vahvuuksia ja heikkouksia Euroopassa maailman muihin suuriin alueisiin verrattuna.

- T & K-tilanne jäsenvaltioissa, kolmansissa maissa, yksittäisillä alueilla tai aluekokonaisuuksien tasolla,

- alueellisella, kansallisella, Euroopan ja maailman tasolla noudatettu politiikka: sen tavoitteet, täytäntöönpanossa käytetyt menettelyt, sääntelyyn, budjetointiin ja rahoitukseen liittyvät näkökohdat, vaikutukset tieteelliseen ja tekniseen perustaan ja sosiaalis-taloudelliseen kehitykseen makrotaloudelliset vaikutukset mukaan lukien,

- teollisuuden ja talouden toimijoiden toimintasuunnitelmat aloittain tai yritystyypin mukaan; maailmanlaajuistuminen ja kansainvälinen yhteistyö; teknologian suuntaukset monikansallisissa yhtiöissä; toimenpiteet yritysten T & K- investointien rohkaisemiseksi; yhteistoiminnan merkitys; tuotantojärjestelmässä havaittava pysähtyneisyys ja kehitys sekä tekijät, jotka rajoittavat uuden tekniikan kehittämistä ja käyttöönottoa pienissä ja keskisuurissa yrityksissä,

- kansallisten innovaatiota tukevien ja teknologian hallintaa koskevien järjestelmien, teknologian yhteiskuntaan mukauttamisen sekä tieteellisen perustan ja teollisen innovaation välisten sidonnaisuuksien tutkimus ja vertaileva analysointi.

ii) Lyhyen ja keskipitkän aikavälin sosiaalis-taloudellisten tarpeiden ja kehityksen sekä tieteen ja tekniikan uusien kehityssuuntausten välisen vuorovaikutuksen arviointi

Tulevaisuuteen suuntautuvien tärkeimpiä taloudellisia, yhteiskunnallisia ja kulttuurisia haasteita sekä tieteen ja tekniikan kehityssuuntauksia koskevien lyhyen ja keskipitkän aikavälin (5 10 vuotta) strategisten analyysien avulla on mahdollista luoda tosiasioihin tukeutuva perusta keskustelulle siitä, mihin suuntaan tutkimusponnisteluja Euroopassa olisi ohjattava (kansallisella, yhteisön ja Euroopan tasolla). Erityisesti on pyrittävä selkeästi hahmottamaan ne tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehdot, joilla on suotuisin vaikutus kasvuun, elämän laatuun, kilpailukykyyn ja työpaikkojen tarjontaan Euroopassa.

Näin ollen on analysoitava seuraavia haasteita:

- taloudelliset, teolliset ja rahoitukselliset haasteet. Tässä työssä on keskityttävä maailmantaloudessa ja Euroopan tuotantojärjestelmässä meneillään tai pian odotettavissa olevien muutosten syvyysanalyysiin ja niihin seurauksiin, joita kyseisillä muutoksilla, kuten erityisesti uusien alueellisten vapaakauppa-alueiden [esimerkiksi Pohjois-Amerikan vapaakauppaliitto (NAFTA)] syntymisellä, nopeasti kasvavien (Kaakkois-Aasia) tai siirtymäkautta elävien alueiden [itäinen Eurooppa ja Itsenäisten valtioiden yhteisö (IVY)] muodostumisella on tutkimuksen kannalta, suuriin maailmanlaajuisiin ongelmiin (ympäristö, terveys ja ikääntyminen, liikkuvuus, energia, ravitsemus, jne.) sekä tuotantoprosessien ja taloudellisten organisaatiomuotojen muutoksiin,

- sosiaalis-kulttuuriset haasteet. Eurooppalaisten kasvava ympäristötietoisuus, tietoisuus eettisistä ja turvallisuuteen kaikissa sen muodoissa, työterveys ja työturvallisuus mukaan lukien, liittyvistä ongelmista, uusien kulttuuritoimintojen tai vapaa-ajan käyttötapojen muotoutuminen, 'tietoyhteiskunnan` syntymisen sosiaaliset vaikutukset, ihmismielen mukautuminen tuotantomenetelmien muutoksiin ja näiden tekijöiden vaikutukset ihmisten kulutustottumuksiin ovat seikkoja, joita on arvioitava niiden ottamiseksi huomioon uuden tietämyksen, uusien tuotteiden ja menetelmien suunnittelussa, tuotannossa ja levittämisessä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä teknologian kehityksen, työllisyyden ja yhteiskunnallisen organisaation, johon kuuluvat myös yksilölliset ja yhteisölliset arvot, välisiin suhteisiin. Tutkimusta suorittavien 'observatorioiden`, joiden avulla tieteen ja teknologian kysymyksiä koskevaa yleistä mielipidettä ja asenteita voidaan kartoittaa sekä tutkia yleisön käsityksiä tieteestä ja teknologiasta ja käyttäytymistä niihin nähden, välille on tarpeen solmia keskinäiset yhteydet. 'Valkoisen kirjan` johtopäätösten perusteella tässä ohjelmassa, samoin kuin muissa näihin aiheisiin läheisesti liittyvissä erityisohjelmissa, on painotettava erityisesti 'tietoyhteiskunnan` syntymiseen liittyviä haasteita. On tehtävä monitieteistä tutkimusta tieto- ja viestintäteknologian leviämisen yhteiskunnallisista vaikutuksista ja niiden ja yksityisten käyttäjien välisestä vuorovaikutuksesta, jotta voidaan määritellä ne politiikkaa koskevat vaihtoehdot ja kokeilut, joilla kyseiselle teknologialle voidaan saada yleisön laaja hyväksyntä.

Tieteen ja tekniikan uusien kehityssuuntausten mahdollisia vaikutuksia arvioidaan seuraavin perustein:

- T & K:sta mahdollisesti saatava hyöty ja edut, joita se voi tarjota tieteelliseltä (esimerkiksi luonnonilmiöiden uusi ymmärtäminen, uraauurtavat menetelmät), taloudelliselta (esimerkiksi useiden alojen yritysten kilpailukyvyn paraneminen) tai sosiaaliselta kannalta (esimerkiksi työpaikkojen tarjonta, mahdolliset uudet työn muodot, kuluttajansuoja, jne.),

- mahdolliset kustannukset ja riskit taloudelliselta (esimerkiksi alueiden välisten erojen kärjistyminen), sosiaaliselta (esimerkiksi työpaikkojen häviäminen, "teknisesti lukutaidottomien" väestönosien syrjäytyminen, psykososiaaliset vaikutukset, jne.) ja kulttuuriselta kannalta (esimerkiksi uuden tekniikan hyväksyttävyys, kulttuurivaikutukset, jne.).

Tämä tulevaisuuteen suuntautuva strateginen analysointitoiminta on kohdennettava yleisiin sosiaalis-taloudellisiin kysymyksiin, uusimpiin, vasta muotoutumassa oleviin tai eri tutkimusalojen välimaastoon kehittymässä oleviin tieteen ja tekniikan aloihin (esimerkiksi Euroopan teollisuuden ja muiden toiminnan alojen kannalta tärkeimmän teknologian tunnistamiseen tähtäävä työ).

iii) Menetelmät, välineet ja lähestymistavat

Rajoitettu osa ohjelman varoista suunnataan tieteen ja teknologian sosiaalis-taloudellisen arvioinnin menetelmiä ja välineitä koskevan tutkimustyön rahoittamiseen (tieteen ja tekniikan alan osoittimia, tulevaisuuteen suuntautuvan strategisen analyysin eri menetelmiä kuten tulevaisuusmallien hahmottelua, rakennetutkimusta, asiantuntijoiden kuulemista, toimijoiden ja yleisön kuulemisen uusia muotoja, jne., sekä tutkimusohjelmien arviointimenetelmiä koskeva työ).

Aineiston hankkimiseksi edellä tarkoitettuihin kolmeen aihepiiriin liittyvää työtä varten kehitetään yhteistyössä Eurostatin kanssa avoin tietojärjestelmä, jossa tuotetaan T & K-alan tilastoja ja osoittimia ja jolla mahdollistetaan niiden käyttöön saaminen; järjestelmään on sisällytettävä tietoa T & K:hon panostetuista voimavaroista (inputs) ja sillä saavutetuista tuloksista (outputs) samoin kuin Euroopan kilpailuasemaa koskevia tietoja, järjestelmän on katettava sekä julkinen että yksityinen ala ja siihen sisällytettyjen tietojen perusteella on voitava tehdä maailmanlaajuisia vertailuja. Järjestelmän perustana ovat kansallisella ja yhteisön tasolla (Eurostat, YTK:n tulevaisuuden teknologian instituutti), samoin kuin OECD:ssä ja kansainvälisissä järjestöissä [YK:n koulutus-, tiede- ja kulttuurijärjestö (UNESCO), YK:n teollisen kehityksen järjestö (UNIDO), YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO), jne.] sekä alkuperäisin tutkimuksin tuotetut tilastot ja osoittimet. Merkitykselliset työt sisällytetään 'ensisijaisia toimenpiteitä tilastotietojen alalla koskevaan puiteohjelmaan`.

Tämän avoimen tietojärjestelmän on mahdollistettava erityisesti Euroopan T & K-tilannetta koskevan katsauksen säännöllinen julkaiseminen. Tietojen keruu ja analysointi samoin kuin osoittimien pätevyyttä koskeva tutkimus on sovitettava huolellisesti yhteen kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä koskevassa ohjelmassa toteutettavien toimien kanssa.

Tällä alalla toteutettavan toiminnan on tukeuduttava osana tätä ohjelmaa perustettavaan Euroopan teknologian arviointiverkostoon (ETAN). Kyseisen verkoston olisi työskenneltävä läheisessä yhteistyössä tärkeimpien Euroopan tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehtojen arviointiin osallistuvien tahojen kanssa. Tavoitteena on käyttää näiden eri sosiaalis-taloudellisten tahojen käytettävissä oleva asiantuntemus hyödyksi parhaalla mahdollisella tavalla ja varmistaa meneillään olevaa tutkimusta ja työtä koskevan tiedon kulku Euroopan unionissa.

2 Koulutusta ja ammatillista koulutusta koskeva tutkimus

a) Erityiset tavoitteet

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti määriteltyinä ohjelman erityiset ja välittömät tavoitteet ovat seuraavat:

- tarjota Euroopassa tehtävälle koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevalle tutkimukselle sen kehittämiseen tarvittava tietoperusta, välineet ja viiteaineisto. Tällä edistetään erityistoiminnoissa hyödyntämiskelpoisen yhteisen tietoperustan, infrastruktuurin ja välineistön kehittymistä,

- yhdistää Euroopan laajuisesti koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevaan tutkimustoimintaan osallistuvien yksilöiden ja laitosten ponnistukset,

- rohkaista kehittämään sellaisia verkostoja, joissa kasvatustieteiden (pedagogia, didaktiikka, kasvatussosiologia, jne.) asiantuntijat voivat työskennellä yhdessä julkishallinnossa, yrityksissä ja muissa koulutusta tarjoavissa laitoksissa koulutuksesta ja ammatillisesta koulutuksesta samoin kuin koulutusjärjestelmistä vastaavien henkilöiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa,

- hahmotella ajatuksellisesti Euroopan laajuisen koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvän monitieteisen tutkimuskentän rakenne.

b) Aihepiirit

Tällä osa-alueella toteutettava tutkimustyö voidaan jakaa kolmeen laajaan aihepiiriin.

i) Politiikan ja toimien tehokkuus

- Alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla käynnistettyjen toimien vaikutukset; uusien ammatillisten koulutusmallien käyttöönotosta koulutusjärjestelmissä sekä elinikäisen oppimisen ja ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen mahdollistavien järjestelmien kehittämisestä aiheutuvat vaikutukset; kasvavan liikkuvuuden, lisääntyvän vaihdon ja tiivistyvien yhteyksien vaikutukset, jne.,

- koulutus- ja ammatillisen koulutustilanteen ja -politiikan vertaileva tutkimus; jäsenvaltioiden politiikan yhteiskunnallinen ja kulttuurinen perusta; syyt, jotka vaikuttavat koulutus- ja ammatillisten koulutusjärjestelmien moninaisuuteen monikulttuurisessa Euroopassa ja tämän moninaisuuden vaikutukset erityisesti työllisyyteen,

- opettajat ja kouluttajat koulutus- ja ammatillisten koulutusjärjestelmien avainvaikuttajina: opettajan ja oppilaan välisen vuorovaikutuksen uudet muodot; tietämyksen arviointimenetelmät ja opettajien ja kouluttajien edustus; perinteisten ja toisaalta itseopiskeluun perustuvien, uutta tekniikkaa hyödyntävien menetelmien tehokkuuden vertailu, opettajien ja kouluttajien ammatillinen jatko- ja täydennyskoulutus ja kyseisten oppilaitosten ja ammatillisten koulutuslaitosten hallinto.

ii) Menetelmät, välineet ja teknologia: innovaatio ja laatu koulumuotoisessa ja vapaamuotoisessa koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa

- Uusi teknologia koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa ja oppimismenetelmät: periaatteet, joille koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa käytettävä uusi teknologia ja uudet välineet perustuvat ja näiden välineiden vaikutusten vertailu (opetukseen tarkoitetut tietokoneohjelmat, multimediaa ja hypertekstiä käyttävät järjestelmät; audiovisuaaliset ja multimediaan perustuvat menetelmät; virtuaalitodellisuus, jne.). Tämän teknologian kognitiiivinen perusta ja toimintamekanismit; erilaisten oppimis- ja vuorovaikutusmallien ja toisaalta perinteisten ja perinteisiä apuvälineitä käyttävien menetelmien kustannus-ja tehokkuussuhteen vertailu,

- innovaatiivisia opetusmenetelmiä koskevan tiedon levittäminen: menetelmät, joiden avulla tieto innovaatiivisista opetusmenetelmistä saadaan leviämään (spontaanisti tai suunnitellusti) koulutusjärjestelmiin ja talouselämään; teknologista innovaatiota koskevan tiedon ammatillisten koulutusohjelmien välityksellä tapahtuvan siirron ja levittämisen edellyttämä tietoperusta ja organisaatiomekanismit; koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa tapahtuvaa innovaatiota koskevan tiedon leviämiseen liittyvät yhteiskunnalliset ja kulttuuriset näkökohdat,

- koulutus- ja ammatillisten koulutusjärjestelmien laatu: välineiden, ohjelmien ja koulutusmuotojen laadun arviointimenetelmät ja -perusteet; kvantitatiivisten arviointiperusteiden vahvistaminen; kustannus- ja hyötysuhteen arvioiminen.

iii) Koulutus, ammatillinen koulutus ja taloudellinen kehitys

- Koulutus- ja ammatillisten koulutusjärjestelmien vertaileva tutkimus ja niiden ja Euroopan taloudellisen kehityksen ja työllisyyden välisen suhteen analysointi,

- vertaileva tutkimus tavoista, joilla ammatilliset koulutustoimenpiteet voidaan mukauttaa yritysten ja yhteiskunnan taloudellisiin tarpeisiin Euroopassa samoin kuin niihin tietojen, taitojen ja ammatillisten pätevyyksien tarpeisiin, joita liittyy sisämarkkinoiden toteuttamiseen, alueellisten taloudellisten ja sosiaalisten mahdollisuuksien kehittämiseen, kaupan maailmanlaajuistumiseen, uusiin tuotantomenetelmiin ja yritysorganisaatiomalleihin tai joita yritysten kilpailukyvyn lujittamista koskevat vaatimukset ja tieteellinen ja tekninen kulttuuri synnyttävät,

- työssä tapahtuva oppiminen: ammatillisen koulutuksen ja oppimisen jakaminen oppilaitosten ja muiden tahojen vastuulle, henkilökohtaiset ja yleiset kannustimet, koulutusjärjestelmät ja kelpoisuus työhön; elinikäinen taitojen kartuttaminen; koulusta työelämään siirtyminen,

- koulutusjärjestelmät ja monikulttuurinen yhteiskunta: koulutuksen ja sosiaalisen syrjäytymisen tai yhdentymisen väliset sidonnaisuudet.

3 Euroopassa tapahtuvaa sosiaalista yhdentymistä ja syrjäytymistä koskeva tutkimus

a) Erityiset tavoitteet

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti määriteltyinä ohjelman erityiset ja välittömät tavoitteet ovat seuraavat:

- tarjota Euroopassa tapahtuvaa sosiaalista yhdentymistä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevalle tutkimukselle sen kehittämiseen tarvittava tietoperusta, välineet ja viiteaineisto. Auttaa kehittämään erityistoiminnoissa hyödyntämiskelpoista yhteistä tietoperustaa, infrastruktuuria ja välineistöä,

- saattaa Euroopan laajuisesti yhteen tälle alalle erikoistuneet talous- ja yhteiskuntatieteiden, oikeustieteen ja humanististen tieteiden tutkijat, jotta nämä saadaan yhteistyöhön keskenään ja muiden alalla toimivien yhteiskunnallisten toimijoiden kanssa (valtion virastot ja kansalaisjärjestöt, ammatilliset järjestöt ja yhdistykset, jne.) sosiaalista yhdentymistä, samoin kuin monikulttuurisessa yhteiskunnassa tapahtuvan sosiaalisen syrjäytymisen eri muotoja ja syrjäytymiseen johtavia syitä koskevan ymmärtämyksen lisäämiseksi ja ratkaisuvaihtoehtojen etsimiseksi näihin ongelmiin.

b) Aihepiirit

Ottaen huomioon kaikkialla Euroopan mantereella meneillään olevat muutokset ja tarpeen arvioida kansallisten toimien tehokkuutta kokeellinen toiminta on nivellettävä seuraavien neljän aihepiirin ympärille:

i) Sosiaalisen syrjäytymisen ja yhdentymisen muodot ja prosessit

Vertailevan kohdennetun tutkimuksen tarkoituksena on analysoida sosiaalisen syrjäytymiskehityksen luonteeltaan moniulotteisia kehityskulkuja. Koko yhteiskunnan tasolla sosiaalinen syrjäytyminen ilmenee sosiaalisten suhteiden katkeamisena ja pirstoutumisena ja niiden muuttumisena tällä tavoin hallitsemattomiksi; yksilöiden ja ryhmien tasolla sosiaalinen syrjäytyminen koetaan puutteena tai muun muotoisena sosiaalisena huono-osaisuutena.

Erityistä huomiota on kiinnitettävä sosiaalisen syrjäytymisen tilaa koskevaan ja sosiokulttuuriseen ulottuvuuteen eli syrjäytyneiden ryhmien keskittymiseen tietyille maantieteellisille alueille (esimerkiksi asuinaluekohtainen erottelu kaupungeissa), samoin kuin ympäristöltään pilaantuneilla ja arvonsa menettäneillä alueilla asumiseen liittyviin syrjäytymisprosesseihin. Nämä ilmiöt ovat samanaikaisesti sosiaalisen syrjäytymisen ja/tai yhdentymisen seurauksia ja syitä.

Edelleen tutkimuksen olisi kyettävä valottamaan syrjäytymisen ja yhdentymisen taustoja muun muassa väestöllisten muutosten (ikä- ja perherakenteet, sukupuolten väliset erot, jne.) analysoinnin avulla. Yhtenä esimerkkinä käsiteltävistä kysymyksistä ja samalla syrjäytymisprosessin taustalla olevista muutoksista voidaan mainita tiettyjen syrjäytymisrajalla elävien väestöryhmien kuten esimerkiksi henkilöiden, jotka joutuvat alinomaa turvautumaan sosiaalisiin palvelujärjestelmiin pudotakseen taas pian niiden ulkopuolelle, tai toistuvasti työttömäksi jäävien henkilöiden yhä epävakaammaksi muuttuva asema.

ii) Sosiaalisen syrjäytymisen syyt, erityisesti työttömyys

Tutkimustyö keskitetään seuraaville alueille:

- polittisen ongelmiin puuttumisen tehokkuutta koskevat kansainväliset analyysit,

- Eurooppaan vaikuttavien taloudellisten muutosten, mukaan lukien osa-aikaisten työsuhteiden lisääntyminen ja nuorten työllisyyden paraneminen, vaikutus työttömyyden pahenemiseen tai vähenemiseen,

- Euroopan yhdentymisen vaikutukset hyvinvointivaltion kansallisiin muotoihin,

- epävirallisen talouden kehittyminen Eurooppaan ja sen seuraukset.

iii) Muuttoliike

Perinteisissä muuttovirtojen ja niiden vaikutusten selitysmalleissa on otettava huomioon Euroopan ulkopuolisista vähemmän kehittyneistä maista samoin kuin Keski- ja Itä-Euroopasta tulevien maahanmuuttajien kasvavat määrät niiden mahdollisten vaikutusten arvioimiseksi.

iv) Sosiaaliseen yhdentymiseen tähtäävän politiikan vaikutusten arviointi

Monikulttuurisessa Euroopassa tosiasiallisesti harjoitettua sosiaaliseen yhdentymiseen tähtäävää politiikkaa olisi kiireellisesti analysoitava. Tässä keskitytään:

- nykyisessä sosiaalipolitiikassa noudatettujen lähestymistapojen (esimerkiksi siirtyminen sosiaalisten palvelujen politiikasta aktiiviseen yhdentymiseen tähtäävään politiikkaan ja tasavertaisen kohtelun edistäminen erityisesti naisten ja miesten kesken) ja alalla toimivien eri toimijoiden (työmarkkinaosapuolet, kansalaisjärjestöt, jne.) merkityksen ja aseman vertailevaan arviointiin Euroopassa havaittavien sosiaalisen syrjäytymisen muotojen ja prosessien kehityksen kannalta,

- työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojeluun liittyvien sosiaalis-taloudellisten tekijöiden analysoimiseen. Ennaltaehkäisevän työterveys- ja työturvallisuuspolitiikan kustannus- ja hyötysuhteesta tehdään kansainvälinen tutkimus. Tässä työssä otetaan huomioon muissa ohjelmissa tehdyn tutkimuksen tulokset erityisesti, jos kyseiset tulokset ovat omiaan edistämään rakenteellisia parannuksia tällä alalla. Tällaisia ohjelmia ovat 'biolääketiede ja terveys` (etenkin työ- ja ympäristölääketieteen tutkimus), 'yhteisen edun mukaiset telemaattiset sovellutukset` (telematiikka erityisesti työllisyyden ja elinolojen parantamisessa) ja 'teollinen ja materiaaliteknologia` (erityisesti tuotantojärjestelmien luotettavuus). Erityisesti analysoidaan työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelun sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia kilpailukyvyn edellytyksiin yhteisössä tai muilla alueilla erityisen painopisteen ollessa sääntelyn ja sosiaalisen syrjäytymisen välisissä sidonnaisuuksissa. Pienten ja keskisuurten yritysten erityisiin ominaispiirteisiin liittyvät edellytykset otetaan huomioon,

- sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kansalaisuutta koskevaan ulottuvuuteen Euroopan yhdentymiskehityksessä, kehitettäessä yhteisön toimielimiä ja toteutettaessa yhteisön laajuisia erityistoimintoja. Tähän työhön sisältyy oikeudellisia instituutioita koskeva tutkimus.

(1) YTK:n kaavailtua toimintaa näillä aloilla kuvataan ehdotuksessa neuvoston päätökseksi YTK:n toiminnasta [asiakirja KOM (94) 68 lopullinen, 30.3.1994, 94/0095 (CNS)]. Ote kyseisestä ehdotuksesta on tämän päätöksen liitteenä

LIITE II

TARPEELLISIKSI ARVIOITUJEN VAROJEN ALUSTAVA JAKAUTUMINEN

>TAULUKON PAIKKA>

Tässä esitetty varojen jako eri alojen kesken ei estä sitä, että tietyt hankkeet voivat olla useampaan alaan kuuluvia.

LIITE III

YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT OHJELMAN TOTEUTTAMISEKSI

Ohjelma toteutetaan välillisin toimin siten, että yhteisö antaa rahoitustukea kolmansien maiden tai YTK:n tutkimuslaitosten yhdessä kolmansien maiden kanssa toteuttamille T & K-toimille.

1 Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet

a) Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen toteuttamat T & K-hankkeet.

Yleissääntönä on, että yhteisön rahoitusosuus on enintään 50 prosenttia hankkeen kustannuksista. Korkeakouluille ja muille laitoksille, joilla ei ole erittelevää kirjanpitoa, korvataan 100 prosenttia lisäkustannuksista.

b) Aihepiirikohtaiset verkostot, joiden avulla kootaan yhteen järjestöjen, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja kuluttajien jollain tietyllä tutkimuksen tai pohdinnan alalla toteuttamaa tutkimustyötä teknologian tai tietämyksen siirron ja tutkijoiden liikkumisen helpottamiseksi samoin kuin sen varmistamiseksi, että poliittisten päättäjien tarpeet otetaan entistä paremmin huomioon. Yhteisön keskimääräinen rahoitusosuus on yleensä enintään 20 000 ecua yhteistyökumppania ja vuotta kohden ja sillä voidaan kattaa jopa 100 prosenttia toiminnan yhteensovittamisesta aiheutuvista lisäkustannuksista. Verkoston jäsenten on mahdollista päästä osallistumaan tutkimushankkeisiin myös tavanomaisia hakumenettelyjä noudattaen.

2 Tähän erityisohjelmaan liittyvät erityiset toimenpiteet

- Aihepiirikohtaiset tutkimukset, joiden tarkoituksena on antaa nopeita vastauksia ohjelman aikana mahdollisesti esille tuleviin erityiskysymyksiin,

- toimenpiteet, joiden tarkoituksena on edistää kyseisiä toimijoita ja tutkimushankkeita koskevien tietokantojen luomista ja standardointia,

- toimenpiteet, joiden tarkoituksena on tuottaa tutkimuskeskusten, korkeakoulujen ja yritysten käyttöön yleishyödyllisiä välineitä (hakuteokset, vuosikirjat, jne.).

Yhteisön rahoitusosuus voi olla jopa 100 prosenttia näiden toimenpiteiden kustannuksista.

3 Valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet, jollaisia ovat:

- tätä ohjelmaa tukevat tai tulevia toimia valmistelevat tutkimukset,

- tietojen vaihdolle sekä konferensseille, seminaareille, työpajoille ja muille tieteen ja tekniikan alan kokouksille, mukaan lukien eri alojen välistä tai tieteidenvälistä yhteensovittamista koskevat kokoukset, annettava tuki,

- ulkopuolisen asiantuntemuksen käyttö, mukaan lukien pääsy tieteellisiin tietokantoihin,

- tieteelliset julkaisut ja tutkimustuloksista saatujen tietojen levittämis-, myynninedistämis- ja hyödyntämistoiminta, joka on sovitettava yhteen kolmannen toimenpidekokonaisuuden rajoissa toteutettavien toimien kanssa; tulosten käyttöä mahdollisesti edistävät tekijät otetaan huomioon T & K-hankkeiden alusta alkaen ja koko niiden keston ajan ja hankkeisiin osallistuvat yhteistyökumppanit muodostavat avainverkoston tuloksista saatujen tietojen levittämistä ja tulosten hyödyntämistä varten,

- tähän ohjelmaan sisältyvään tutkimukseen liittyvä koulutustoiminta ammatillisten pätevyyksien kehittämiseksi,

- ohjelman hallinnoinnin ja toteutuksen sekä toimien täytäntöönpanon riippumaton arviointi.

Yhteisön rahoitusosuus voi olla jopa 100 prosenttia näiden toimenpiteiden kustannuksista.

4 Yhteistoiminta viranomaisten tai yksityisten tahojen jo rahoittamien T & K-hankkeiden yhteensovittamiseksi erityisesti 'yhteistoimintaverkostojen` avulla.

Yhteistoimintajärjestelyä voidaan käyttää myös ohjelman yhteydessä kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien tutkimustoimien toteutuskelpoisuuden varmistamiseen ja niiden sisällön määrittelyyn.

Yhteisön rahoitusosuus voi olla jopa 100 prosenttia tällaisesta yhteistoiminnasta aiheutuvista kustannuksista.

5 Kansainvälisten järjestöjen osallistumista tähän ohjelmaan sisältyviin toimiin voidaan poikkeustapauksissa rahoittaa samoin perustein, joita sovelletaan yhteisöön sijoittautuneiden oikeushenkilöiden osalta.

Ote ehdotuksesta neuvoston päätökseksi YTK:n ohjelmasta [KOM (94) 68 lopullinen 94/0095 (CNS)] 'kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen` erityisohjelmaan sisältyvillä aloilla Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toteutettavaksi suunnitellun toiminnan osalta

YTK:n tulevaisuuden teknologian tutkimuslaitoksen Euroopan tieteen ja teknologian observatorio (OEST) tarjoaa tieteen ja tekniikan kehitykseen liittyvää tietopalvelua ja vastaa tieteen kehityksen ja teknologisen innovaation valvonnasta.

Tiedonkulun parantamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi OEST työskentelee läheisessä yhteistoiminnassa Eurostatin kanssa ja solmii läheiset yhteydet eurooppalaisten järjestöjen ja OECD:n kanssa, samoin kuin Euroopan avaruusjärjestön (ESA), Euroopan ydintutkimusjärjestön (CERN), Eurekan ja muiden vastaavien tahojen kanssa. Se sovittaa toimintansa huolellisesti yhteen vastaavaan kustannustenjakoperiaatteella toteutettavia toimia koskevaan ohjelmaan sisältyvien toimien kanssa.

ETAN-verkostossa, jonka perustamisesta määrätään kustannustenjakoperiaatteella toteutettavia toimia koskevassa ohjelmassa, OEST toimii eri jäsenvaltioissa sijaitsevista samankaltaisista observatorioista ja toisaalta sellaisista yliopistollisista tai teollisista asiantuntijoista, joiden tehtävänä on arvioida tieteen ja tekniikan alan läpimurtojen merkittävyyttä, kehitystä ja vaikutuksia, muodostuvan verkoston ytimenä.

Yhteisön mitassa OEST edistää keräämillään tiedoilla T & K-tilanteen säännöllistä arviointia Euroopassa ja sen vertailua muiden kehittyneiden maiden tilanteeseen.

Teknologisen valvontajärjestelmän tarkoituksena on havaita tieteen uudet läpimurrot ja teknologiset innovaatiot varhaisessa vaiheessa ja pitää yhteisön vastuuhenkilöt ajan tasalla niiden merkityksestä ja seurauksista erityisesti teknologiselle tutkimukselle ja teolliselle maailmalle.