KOMISSION ASETUS (ETY) N:o 718/85, annettu 20 päivänä maaliskuuta 1985, rasvattoman maitojauheen julkista varastointia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 625/78 muuttamisesta



Virallinen lehti nro L 078 , 21/03/1985 s. 0014 - 0023

Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 34 s. 0017

Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 34 s. 0017

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 18 s. 0136

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 18 s. 0136



KOMISSION ASETUS (ETY) N:o 718/85, annettu 20 päivänä maaliskuuta 1985, rasvattoman maitojauheen julkista varastointia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 625/78 muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 27 päivänä kesäkuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 (), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1557/84 (), ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan, sekä katsoo, että rasvattoman maitojauheen laadusta annetun komission asetuksen (ETY) N:o 625/78 () liitteen I, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1128/84 (4), 2 kohdan b alakohdassa säädetään tiettyjen tuotteiden tutkimisessa käytettävistä tarkastusmenetelmistä, on kehitetty uusi herajuoksutteen tutkimusmenetelmä glykomakropeptidien määrityksen avulla suuren erotus kyvyn nestekromatografiaa käyttäen, erityisesti tiettyjen tutkimuslaitosten ja jäsenvaltioiden useiden valvontalaboratorioiden toteuttaman rengasanalyysin ansiosta; mainitussa menetelmässä on selviä etuja, joista erityisesti mainittakoon useiden näytteiden rutiinitestauksen nopea suorittaminen samana päivänä; tästä syystä olisi säädettävä tämän menetelmän käyttämisestä mukauttamalla asetusta (ETY) N:o 625/78, on kuitenkin suotavaa varata kahdentoista kuukauden siirtymä- ja mukautusaika, jonka aikana jäsenvaltiot voivat edelleen käyttää vapaan sialihapon menetelmää ja jonka aikana analysoijat voivat vielä käyttää viimeksi mainittua menetelmää tapauksissa, joissa uuden määritysmenetelmän tulokset ovat kiistanalaisia, ja tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetusta (ETY) N:o 625/78 seuraavasti: 1. Korvataan liitteessä I olevan 2 kohdan b alakohdan toinen luetelmakohta seuraavalla tekstillä: " P herajuoksutetutkimus: glykomakropeptidien määritys suuren erotuskyvyn nestekromatografialla (). Jäsenvaltiot voivat kuitenkin käyttää 31 päivään maaliskuuta 1981 myös vapaan sialihapon määritystä (). Jos asianosainen on eri mieltä, hänen pyynnöstään ja kustannuksellaan voidaan turvautua vapaan sialihapon määritykseen. Näin saadut tulokset ovat ratkaisevia." 2. Muutetaan liitteen I vanha alaviite () alaviitteeksi () ja lisätään alaviite () seuraavasti: "() Liitteen V mukainen määritysmenetelmä." 3. Lisätään tämän asetuksen liite liitteeksi V. ()()()()2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 20 päivänä maaliskuuta 1985. Komission puolesta Frans ANDRIESSEN Varapuheenjohtaja () EYVL N:o L 148, 28.6.1968, s. 13 () EYVL N:o L 150, 6.6.1984, s. 6 () EYVL N:o L 84, 31.3.1978, s. 19 () EYVL N:o L 109, 26.4.1984, s. 9 LIITE "LIITE VJULKISEEN VARASTOINTIIN TARKOITETUN RASVATTOMAN MAITOJAUHEENHERAJUOKSUTETUTKIMUS GLYKOMAKROPEPTIDIEN MÄÄRITYKSEN AVULLA SUURENEROTUSKYVYN NESTEKROMATOGRAFIAA (HPLC) KÄYTTÄEN1 Tavoite ja soveltamisala Tämän menetelmän avulla voidaan todeta herajuoksutteen esiintyminen julkiseen varastointiin tarkoitetussa rasvattomassa maitojauheessa glykomakropeptidien määritystä käyttäen.2 ViitteetStandardi FIL 50 A: 1980 P Maito ja maitotuotteet P Näytteenottotekniikoiden ohje.3 MääritelmäRasvattoman maitojauheen glykomakropeptidipitoisuus: jäljempänä kuvatun menetelmän mukaisesti määritetty aineiden pitoisuus massaprosentteina ilmaistuna.4 Periaate P Rasvattoman maitojauheen ennastus, rasvojen ja proteiinien poisto trikloorietikkahapolla, ja sentrifugointi, P kelluvassa liuoksessa esiintyvien glykomakropeptidien (GMP) määrän määritys suuren erotuskyvyn nestekromatografialla (HPLC), P saadun tuloksen arviointi suhteessa rasvattoman maitojauheen standardinäytteisiin, joissa ei ole tai joihin on lisätty tunnettu prosenttimäärä herajauhetta.5 ReagenssitKaikkien reagenssien on oltava hyväksyttävää analyysilaatua. Käytettävän veden on oltava tislattua vettä tai puhtaudeltaan vähintään sitä vastaavaa.5.1 TrikloorietikkahappoliuosLiuotetaan 240 g trikloorietikkahappoa (Cl3CCOOH) veteen ja täytetään 1 000 ml:ksi.5.2 Eluointiliuos, pH 6,0Liuotetaan 1,74 g dikaliumfosfaattia (K2HPO4), 12,37 g monokaliumfosfaattia (KH2PO4) ja 21,41 g natriumsulfaattia (Na2SO4) noin 700 ml:aan vettä.Tarvittaessa säädetään pH 6,0:ksi fosforihappo- tai kaliumhydroksidiliuoksen avulla.Täytetään 1 000 ml:ksi vedellä ja homogenoidaan.Eluointiliuos suodatetaan ennen käyttöä huokoskooltaan 0,45 ìm:n kalvosuodattimen läpi.5.3 Pesuliuos ja kolonnien säilytysSekoitetaan yksi tilavuusosa asetonitriiliä (CH3CN) 9 tilavuusosaan vettä. Suodatetaan seos ennen käyttöä huokoskooltaan 0,45 ìm:n kalvosuodattimen läpi.Huom: Mitä tahansa pesuliuosta, jolla on bakteereja tappava vaikutus ja joka ei heikennä kolonnien erotuskykyä, voidaan käyttää.5.4 Standardinäytteet5.4.1 Asetuksen (ETY) N:o 625/78 vaatimuksia vastaava rasvaton maitojauhe, eli [0].5.4.2 Sama rasvaton maitojauhe sekoitettuna 5 %:ksi (m/m) juoksutetyyppisellä, koostumukseltaan standardilla herajauheella, eli [5].6 Laitteisto6.1 Analyysivaaka.6.2 Sentrifugi, jonka keskipakovoimaksi saadaan 2 200 g, varustettuna noin 25 ml:n suljettavilla sentrifugiputkilla.6.3 Mekaaninen sekoitin.6.4 Magneettisekoittaja.6.5 Halkaisijaltaan noin 7 cm:n lasisuppiloita.6.6 Halkaisijaltaan noin 12,5 cm:n keskinopeita suodatinpapereita.6.7 Lasinen suodatuslaite, varustettuna huokoskooltaan 0,45 ìm:n kalvosuodattimella.6.8 Mittapipetti, jolla voidaan annostella 10 ml (ISO 648, luokka A tai ISO/R 835).6.9 Vesihaude, jonka lämpötila on säädetty termostaatilla 25 ± 0,5 °C:seen.6.10 HPLC-laitteisto, johon kuuluu:6.10.1 pumppu,6.10.2 käsikäyttöinen tai automaattinen injektori, tilavuus 15 P30 ìl,6.10.3 kaksi TSK 2 000 SW -kolonnia sarjassa (pituus 30 cm, sisähalkaisija 0,75 cm) tai tehokkuudeltaan vastaavat kolonnit ja yksi esikolonni ylävirran puolella (3 cm 0,3 cm) pakattuna I 125:llä tai tehokkuudeltaan vastaavalla materiaalilla,6.10.4 kolonniuuni, jonka lämpötila on säädetty termostaatilla 35 ± 1 °C:seen,6.10.5 aallonpituudeltaan säädettävissä oleva UV-detektori, jolla voidaan suorittaa mittauksia 205 nm:ssä 0,008 A:n herkkyydellä,6.10.6 integraattori, jolla voidaan integroida piikin kannan käännepisteestä käännepisteeseen.Huom: Huoneen lämpötilassa olevilla kolonneilla voidaan työskennellä, mutta niiden erotuskyky on hieman heikompi. Tässä tapauksessa lämpötilan vaihtelujen saman analyysisarjan aikana täytyy olla alle ± 5 °C.7 Näytteenotto7.1 Ks. IDF Standardi 50 A: 1980.7.2 Näyte säilytetään sellaisissa olosuhteissa, ettei koostumuksessa pääse tapahtumaan mitään pilaantumista eikä muuttumista.8 Menettely8.1 Koenäytteen esikäsittelyMaitojauhe siirretään sitä tilavuudeltaan noin kaksinkertaiseen astiaan, joka on varustettu ilmatiiviillä kannella. Astia suljetaan välittömästi.Sekoitetaan maitojauhe hyvin kääntelemällä astiaa ylösalaisin.8.2 NäytePunnitaan 2,000 ± 0,001 g koenäytettä sentrifugiputkeen (6.2).8.3 Rasvojen ja proteiinien poisto8.3.1 Lisätään 20 g haaleaa vettä (50 °C) näytteeseen. Liuotetaan jauhe sekoittaen 5 minuutin ajan sekoittimella (6.3). Jäähdytetään putki 25 °C:n lämpötilaan.8.3.2 Lisätään 10,0 ml trikloorietikkahappoliuosta (5.1) kahden minuutin aikana magneettisekoittajalla (6.4) sekoittaen. Asetetaan putki vesihauteeseen (6.9) ja pidetään siellä 60 minuuttia.8.3.3 Sentrifugoidaan (6.2) kiihtyvyydellä 2 200 g 10 minuutin ajan, tai suodatetaan paperin (6.6) läpi heittäen ensimmäiset 5 ml suodosta pois.8.4 Kromatografinen määritys8.4.1 Injektoidaan tarkasti mitattuna 15 P30 ìl kelluvaa liuosta tai suodosta (8.3.3) HPLC-laitteistoon (6.10) virtausnopeudella 1,0 ml eluointiliuosta (5.2) minuutissa.Huom:1. Eluointiliuos (5.2) on pidettävä koko kromatografisen määrityksen ajan 85 °C:ssa eluaatin pitämiseksi kaasuttomana ja kaiken bakteerikasvun estämiseksi. Mitä tahansa saman vaikutuksen tuottavaa varotoimea voidaan käyttää.2. Jokaisen keskeytyksen aikana kolonnit on huuhdeltava vedellä. Eluointiliuosta (5.2) ei saa koskaan jättää niihin.Ennen jokaista yli 24 tunnin keskeytystä kolonnit on huuhdeltava vedellä ja pestävä sitten liuoksella (5.3) vähintään kolmen tunnin ajan virtausnopeudella 0,2 ml/minuutti.8.4.2 Koenäytteen [E] kromatografisen määrityksen tulokset saadaan kromatogrammin muodossa, jossa jokainen piikki tunnistetaan sen retentioajasta RT seuraavasti:piikki II: kromatogrammin toinen piikki, jonka RT on noin 12,5 minuuttia,piikki III: kromatogrammin kolmas piikki, vastaten GMP:jä, joiden RT on 15,5 ± 1,0 minuuttia,piikki IV: kromatogrammin neljäs piikki, jonka RT on noin 17,5 minuuttia.Kolonnien laatu voi vaikuttaa eri piikkien retentioaikoihin.Integraattori (6.10.6) laskee automaattisesti jokaisen piikin pinta-alan A, eli:AII: piikin II pinta-alaAIII: piikin III pinta-alaAIV: piikin IV pinta-ala. Laitteiston tai kolonnien huonosta toiminnasta tai määritetyn näytteen luonteesta ja alkuperästä johtuvien mahdollisten poikkeavuuksien havaitsemiseksi on välttämätöntä tutkia jokainen kromatogrammi ennen kvantitatiivista tulkintaa.Jos esiintyy epäilyjä, määritys toistetaan.8.5 Kalibrointi8.5.1 Standardinäytteille (5.4) sovelletaan täsmälleen 8.2 P8.4.2 kohdassa kuvattua menettelyä.On käytettävä juuri valmistettuja liuoksia, sillä GMP:t hajoavat 8 % triklooriasetaatti-ympäristössä. Itse asiassa niiden pitoisuus pienenee noin 0,2 %/tunti 30 °C:ssa.8.5.2 Ennen näytteiden kromatografiseen määritykseen siirtymistä kolonnit on valmisteltava injektoimalla toistuvasti standardinäytteen (5.4.2) liuosta (8.5.1), kunnes GMP:jä vastaavan piikin pinta-ala ja retentioaika pysyvät vakiona.8.5.3 Määritetään vasteen R kertoimet injektoimalla sama tilavuusmäärä suodoksia (8.5.1) kuin näytteitä.9. Tulosten esittäminen9.1 Laskutapa ja kaavat9.1.1 Vasteen R kertoimien laskeminen: piikki II: RII = 100AII[0] piikki IV: RIV = 100AIV[0] jossa: RII ja RIV = piikkien II ja IV vastekertoimet AII[0] och AIV[0] = edellä 8.5.3 kohdassa saadut standardinäytteen piikkien II ja IV pinta-alat piikki III: RIII = WAII[5] PAIII[0] jossa: RIII = piikin III vastekerroin AIII[0] och AIII[5] = edellä 8.5.3 kohdassa saadut standardinäytteiden [0] ja [5] piikin III pintaalat W = standardinäytteessä [5] esiintyvän heran määrä, eli 59.1.2 Näytteen [E] piikkien suhteellisen pinta-alan laskeminenSII[E] = RII AII[E]SIII[E] = RIII AIII[E]SIV[E] = RIV AIV[E]jossa:SII[E], SIII[E], SIV[E] = näytteen [E] piikkien II, III ja IV suhteelliset pinta-alat,AII[E], AIII[E], AIV[E] = edellä 8.4.2 kohdassa saadut näytteen [E] piikkien II, III ja IV pinta-alat,RII, RIII, RIV = edellä 9.1.1 kohdassa lasketut vastekertoimet.9.1.3 Näytteen [E] piikin III suhteellisen retentioajan laskeminen: RRTIII[E] = RTIII[E]RTIII[5]jossaRRTIII[E] = näytteen [E] piikin III suhteellinen retentioaika,RTIII[E] = edellä 8.4.2 kohdassa saatu näytteen [E] piikin III retentioaika,RTIII[5] = edellä 8.5.3 kohdassa saatu standardinäytteen [5] piikin III retentioaika.9.1.4 Kokeet ovat osoittaneet, että on olemassa lineaarinen riippuvuus piikin III suhteellisen retentioajan eli RRTIII[E]:n ja aina 10 %:iin asti lisätyn herajauheen prosenttiosuuden välillä: P pitoisuudella 1,000, P pitoisuudella >= 5 % RRTIII[E] on = 2,0 ja kun piikin II suhteellinen pinta-ala, SII[E] on >= 160 ja/tai vastaavasti piikille IV, SIV[E] on >= 135, määritetään proteiinipitoisuus.9.4.2.1 Kun proteiinipitoisuus on = 37 g 100 grammaa kohti: P jos näytteen [E] piikkien II, III ja IV suhteelliset pinta-alat ovat pienemmät kuin sallitut rajat (katkoviiva; nämä liitteen kuvissa 1 P6 esitetyt arvot perustuvat kokeellisten tulosten tilastolliseen analyysiin), herajuoksutteen esiintymistä ei voida todeta; P tapauksessa, jossa vain piikin III suhteellinen pinta-ala on kuvissa 2, 3 ja 6 ylärajojen ulkopuolella, johtopäätös on: heraa esiintyy. Herajuoksutteen pitoisuus lasketaan vähentämällä SIII[E]:stä (laskettu 9.1.2 kohdassa) piikin III keskiarvo, joka luetaan kuvasta 2 (yhtenäinen viiva) näytteen [E] proteiinipitoisuuden funktiona. Arvon RRTIII[E] täytyy vastata määritettyä herajuoksutteen pitoisuutta, P kaikissa muissa tapauksissa mitään johtopäätöksiä herajuoksutteen mahdollisesta esiintymisestä ei voida tehdä.RASVATON MAITOJAUHE>VIITTAUS FILMIIN> Piikki IIkokonaisproteiinipitoisuus, %RASVATON MAITOJAUHE>VIITTAUS FILMIIN> Piikki IIIkokonaisproteiinipitoisuus, %RASVATON MAITOJAUHE>VIITTAUS FILMIIN> Piikki IIIPiikki IIRASVATON MAITOJAUHE>VIITTAUS FILMIIN> Piikki IVkokonaisproteiinipitoisuus, %RASVATON MAITOJAUHE>VIITTAUS FILMIIN> Piikki IVPiikki IIRASVATON MAITOJAUHE>VIITTAUS FILMIIN> Piikki IIIPiikki IV