2002/283/EY: Komission päätös, tehty 21 päivänä joulukuuta 2000, valtiontuesta, jonka Suomi on myöntänyt Ojala-Yhtymä Oy:lle (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 4400)



Virallinen lehti nro L 105 , 20/04/2002 s. 0019 - 0025



Komission päätös, tehty 21 päivänä joulukuuta 2000, valtiontuesta, jonka Suomi on myöntänyt Ojala-Yhtymä Oy:lle (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 4400) (Ainoastaan suomen- ja ruotsinkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2002/283/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 61 artiklan 1 kohdan a alakohdan, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(1), ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(2), sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Suomesta ilmoitettiin komissiolle 29 päivänä lokakuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin saapuneeksi 5 päivänä marraskuuta 1999), että Suomen viranomaiset olivat myöntäneet valtiontukea Ojala-Yhtymä Oy:lle, jäljempänä "Ojala-Yhtymä", Piippolaan tehtävän investoinnin yhteydessä. (2) Komissio pyysi Suomelta lisätietoja 2 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Suomi vastasi 23 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (kirjattiin saapuneeksi 7 päivänä tammikuuta 2000). (3) Suomelta saadun tiedon mukaan osa suunnitellusta tuesta oli ilmoittamisvaiheessa jo myönnetty yritykselle. Sen vuoksi asia kirjattiin ilmoittamattomaksi tueksi. (4) Komissio ilmoitti 17 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä Suomelle päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. (5) Suomi toimitti huomautuksensa 29 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. (6) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä toimenpiteestä. (7) Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. II KUVAUS TUESTA (8) Tukitoimenpiteet, joiden osalta komissio päätti aloittaa 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, ovat seuraavat: - viiden vuoden koroton laina, jonka suuruus on 4 miljoonaa Suomen markkaa (672751,70 euroa) ja jonka Piippolan kunta myönsi 12 päivänä heinäkuuta 1999, - mahdollinen tukielementti 10000 Suomen markan (1681,87 euroa) kauppahinnassa, jonka Ojala-Yhtymä maksoi 12 päivänä heinäkuuta 1999 Piippolan kunnalta ostamastaan noin 50000 m2:n maa-alueesta. (9) Ojala-Yhtymä on mittatilaustyönä tehtyä hienomekaniikkaa tarjoava suomalainen valmistaja. Yrityksen palveluksessa on 202 työntekijää, ja sen liikevaihto vuonna 1998 oli 173 miljoonaa Suomen markkaa. Ojala-Yhtymä kuuluu Ojala Groupiin, jonka palveluksessa on tällä hetkellä yli 620 työntekijää ja jonka liikevaihto vuonna 1999 oli 500 miljoonaa Suomen markkaa. Näin ollen kyseessä ei ole pk-yritys. (10) Tukea saava hanke sijaitsee Suomessa Piippolassa, jossa Ojala-Yhtymä aloitti työkalujen valmistuksen vuoden 2000 ensimmäisellä neljänneksellä. (11) Suomen viranomaisten mukaan Ojala-Yhtymän investointi on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> (12) Suomen mukaan investointi johtaa 20 työpaikkaan vuoteen 2002 mennessä. (13) Viiden vuoden korottoman lainan, jonka suuruus on 4 miljoonaa Suomen markkaa (672751,70 euroa), myönsi Piippolan kunta. Laina myönnettiin 12 päivänä heinäkuuta 1999 ja ensimmäinen 2 miljoonan markan erä oli nostettavissa 13 päivänä syyskuuta 1999. Kyseisen 4 miljoonan markan vakuudeksi Piippolan kunta sai 4 miljoonan markan ensisijaisen kiinnityksen Ojala-Yhtymälle myymäänsä 5 hehtaarin määräalaan, jolle teollisuuskiinteistö rakennetaan. (14) Ojala-Yhtymä on lisäksi hakenut 1 miljoonan Suomen markan tukea TE-keskukselta (Työvoima- ja elinkeinokeskus, joka on uusia investointeja kehitysalueilla tukeva julkinen laitos). Jos Ojala-Yhtymä saa avustuksen, 4 miljoonan markan lainaa lyhennetään miljoonalla markalla. Suomi ei ole vielä tehnyt päätöstä myöntää kyseinen mahdollisesti tuen muodostava avustus eikä siitä myöskään ole ilmoitettu. (15) Ojala-Yhtymä on ostanut Piippolan kunnalta lisäksi noin 50000 m2 maa-alueen 10000 Suomen markalla (1681,87 euroa). Kauppakirja allekirjoitettiin 12 päivänä heinäkuuta 1999. Myyntihinta ei perustu avoimeen tarjouskilpailuun, johon ei liity ehtoja, eikä ennen myyntineuvotteluita tehtyyn riippumattomaan arviointiin. III SUOMEN HUOMAUTUKSET (16) Suomelta saadut huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti: (17) Kilpailu ei vääristy, koska Ojala-Yhtymän tehdasinvestointi Piippolaan korvaa tuonnin Koreasta, Kiinasta ja Taiwanista. (18) Piippolan kunta myi 5 hehtaarin maa-alueen Ojala-Yhtymälle markkinahintaan. Piippola, Siikalatvan seutukunta ja Pohjois-Pohjanmaan maakunta omistavat rakennusmaata, jota ne myyvät liiketoimintaa ja vastaavia hankkeita varten. Tämän osoittamiseksi Suomi toimitti 3 päivänä toukokuuta 2000 annetun julkisen kaupanvahvistajan todistuksen(4). Lausunto kuuluu seuraavasti: "Vahvistan 40-80 kiinteistökauppaa vuodessa ja kokemukseni perusteella edellä mainittu ostohinta vastaa mielestäni markkinahintaa kyseisenä aikana ottaen huomioon kiinteistön sijainti ja pinta-ala sekä markkinatilanne." (19) Tehdas, jonka Ojala-Yhtymä perusti Siikalatvan seutukuntaan kuuluvaan Piippolaan, luo edellytykset seudun tulevalle kehittämiselle ja väestön pysymiselle seudulla. Piippolan kunnan työttömyysprosentti on edelleen 15-17 prosenttia. Ojala-Yhtymän luomat noin 20 työpaikkaa ovat tuotantopuolella, mutta niiden kerrannaisvaikutuksesta syntyy 60-80 työpaikkaa palvelujen ja liiketoiminnan muilla osa-alueilla. Suomi toimitti edellä esitettyjä näkökohtia tukevat lausunnot sekä Siikalatvan kehittämiskeskukselta että Piippolan käsi- ja taideteollisuusoppilaitokselta. (20) Piippolan tehdas erikoistuu syväveto- ja kompressorityökalujen sekä painevalumuottien valmistukseen. Kyseisiä työkaluja ja muotteja käytetään pääasiassa Ojala-Yhtymän muissa tehtaissa. (21) Piippolan tehdas eroaa muista työkalutehtaista alan uusinta kehitystä edustavien suunnittelu- ja valmistusmahdollisuuksien ansiosta. 3D-mittalaitteet mahdollistavat työkalujen tehokkaan suunnittelun ja niiden toiminnan simuloinnin. Tuotantolaitteet on pitkälle tietokoneistettu. Uudessa tehtaassa käytettävien tehokkaiden ja nykyaikaisten laitteiden avulla voidaan valmistaa kilpailukykyisesti työkaluja, joita aiemmin tehtiin Koreassa, Kiinassa ja Taiwanissa. (22) Henkilökunnan palkkaaminen ja kouluttaminen on tapahtunut yhteistyössä Piippolan käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksen kanssa. Vuoden 2000 loppuun mennessä tehdas työllistää noin 20 henkilöä; investointijakson loppuun mennessä henkilöstön määrä nousee noin 30-40 henkeen. Tehtaasta tulee merkittävä työllistäjä Piippolassa. (23) Seutukunnan tasolla uusien työpaikkojen määrä vastaa alueella vuosittain perustettavien uusien yritysten tarjoamaa työpaikkojen määrää. Teollisuustyöpaikkojen osalta uusien työpaikkojen määrää vastaa ajallisesti 4-5 vuotta. Näistä syistä Ojala-Yhtymän suora vaikutus työpaikkoihin on alueelle äärimmäisen merkittävä. (24) Alueelta on viime vuosina hävinnyt monia keskeisiä palveluita. Piippolan kunnassa ei esimerkiksi ole enää yhtään yksityistä ravitsemusliikettä, ja useat kaupalliset palvelut on lopetettu. (25) Ojala-Yhtymän työkalutehtaan tarjoamien uusien työpaikkojen avulla voidaan lievittää alueen väestökatoa ja lisätä yksityistä kysyntää, mikä olennaisesti parantaa palvelujen tarjontaa ja vauhdittaa alueen kehitystä. (26) Piippolan kunnan Ojala-Yhtymälle myöntämä korkotuki on hankkeen toteuttamisen kannalta tärkeä ja vaikuttaa siten keskeisesti hankkeesta seuraavaan alueen kehityksen nopeutumiseen. (27) Edellä esitetyn johdosta Ojala-Yhtymän työkalutehtaan perustamisella Piippolaan on Suomen viranomaisten mielestä valtava vaikutus myös Piippolan käsi- ja taideteollisuusoppilaitokselle. IV ARVIOINTI TUESTA (28) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jollei perustamissopimuksessa toisin määrätä, tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (29) Kun valtiolta saatu taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa suhteessa sen kilpailijoihin yhteisössä, tuen katsotaan vaikuttavan kilpailuun. (30) Seuraavassa taulukkossa esitetään tuotantolukuja Euroopassa: Työstökoneiden tuotanto (ilman osia ja lisävarusteita, käypään arvoon) >TAULUKON PAIKKA> Lähde: CECIMO, the European Committee for the Co-Operation of the Machine Tool Industries. (31) Seuraavassa taulukossa esitetään tuotantolukujen kohde vuonna 1997: Tuotanto + tuonti = vienti + todettavissa oleva kulutus Jos tuotanto = 100 vuonna 1997 (arvioitu arvo) >TAULUKON PAIKKA> Lähde: CECIMO, the European Committee for the Co-Operation of the Machine Tool Industries. (32) Komissio katsoo siten, että mikä tahansa Ojala-Yhtymän hyväksi myönnetty valtiontuki voi vaikuttaa kauppaan. Laina (33) Neljän miljoonan Suomen markan koroton laina, joka maksetaan takaisin laina-ajan (4 vuotta) päättyessä, muodostaa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen. Tukielementin arvioidaan olevan 1400000 Suomen markkaa, mikä vastaa 7,99 prosenttia (brutto) tukikelpoisista kustannuksista. Koska toimenpidettä ei toteutettu komission hyväksymän aluetukiohjelman perusteella, kyseessä on yksittäinen tapauskohtainen tuki. (34) Jos TE-keskus myöntää 1 miljoonan Suomen markan avustuksen, sillä lyhennetään lainaa 1 miljoonalla markalla. Toimenpiteeseen sisältyisi sitten Suomen viranomaisten arvioiden mukaan suuruudeltaan 1050000 Suomen markan tukielementti. Kuten edellä todettiin, päätöstä avustuksen myöntämisestä ei ole tehty eikä Suomi ole ilmoittanut aikeestaan myöntää kyseistä tukea. Komissio pitää tätä asiatietona. Tämä päätös ei sisällä arviota kyseisen avustuksen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Suomen viranomaisten tehtävänä on tarvittaessa ilmoittaa aikomuksestaan myöntää tuki. Maakauppa (35) Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annetun komission tiedonannon(5) mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle aiotut maakaupat, joita ei tehdä sellaisen avoimen tarjouskilpailun perusteella, johon ei liity ehtoja, tai jotka eivät perustu riippumattoman arvioijan arvioon, jotta komissio voi arvioida, sisältyykö niihin valtiontukea. (36) Vastauksessaan komission ilmoitukseen aloittaa 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely Suomen viranomaiset totesivat, että maa-alasta maksettu hinta (0,20 Suomen markkaa / m2, eli 0,03 euroa) on käypä markkinahinta. Todisteena asiasta Suomi toteaa, että Piippolan kunta on ostanut kaksi maa-aluetta seuraavasti: - 2510 m2 hintaan 0,40 Suomen markkaa / m2 31 päivänä elokuuta 1999, - 1000 m2 hintaan 1 Suomen markkaa / m2 14 päivänä lokakuuta 1999. (37) Seuraavassa esitetyistä syistä kyseiset tiedot eivät kuitenkaan riitä poistamaan komission epäilyjä, että maa-alueen myynti Ojala-Yhtymälle sisältää valtiontukea: - Suomen viranomaiset eivät ole toimittaneet todisteita siitä, että edellä tarkoitetussa tiedonannossa asetetut edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi myyntihinnan ei voida katsoa muodostavan tiedonannossa tarkoitettua markkinahintaa eikä tiedonannossa asetettuja oletuksia voida soveltaa siihen. Maakaupan hinnasta olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle etukäteen, - Suomen viranomaiset eivät ole toimittaneet todisteita riippumattomalta arvioijalta; julkinen kaupanvahvistaja ei ole tiedonannossa tarkoitettu "riippumaton arvioija", - toisessa Suomen viranomaisten mainitsemassa kaupassa myyjänä oli Suomen valtio. Koska Suomen viranomaiset eivät mainitse, perustuiko kauppahinta joko avoimeen tarjouskilpailuun, johon ei liity ehtoja, tai riippumattoman arvioijan arviointiin, hintaa on vaikea pitää käypänä markkinahintana, - toisessa mainituista kaupoista ostajana oli Piippolan kunta. Tässäkään tapauksessa ei voida poissulkea mahdollisuutta, että Piippolan kunnalle syntyisi maakaupan yhteydessä muita velvoitteita, - tietoja vastaavista kaupoista samalla alueella yksityisten osapuolten välillä ei ole toimitettu. (38) Sen vuoksi Suomen vastaus ei ole poistanut epäilyjä siitä, että hintaan 0,20 Suomen markkaa / m2 voi sisältyä valtiontukea. (39) Vaikka jäsenvaltio on vastannut komission kyselyihin ja toimittanut yksityiskohtaista tietoa kaupasta, näitä seikkoja ei voida pitää ratkaisevina. Tästä syystä tukiosuus on arvioitu seuraavien oletusten perusteella: (40) Käytettävissä olevien tietojen perusteella metsätontin arvo Suomessa riippuu pääasiassa alueella kasvavien puiden arvosta. Pelkkä metsämaa ilman puita on yleensä arvoton erityisesti, jos se sijaitsee rämeen ja kaatopaikan lähellä, kuten tässä tapauksessa. Räme on periaatteessa arvoton. Tietyllä alueella kasvavien puiden arvo riippuu maan ja puiden laadusta. (41) Ojala-Yhtymä osti maa-alueen metsämaana. Suomi on vahvistanut, että yritys vastaa kaikista maa-alueen käyttöönottoon liittyvistä kustannuksista. Sen vuoksi arvioon saadun edun arvosta olisi sisällytettävä ainoastaan alueella mahdollisesti olevien puiden arvo. (42) Suomen metsäntutkimuslaitokselta saatujen tietojen mukaan Pohjanmaan metsien puuvolyymi on keskimäärin noin 163 m3/hehtaari. Tästä volyymista (163 m3/hehtaari) mäntypuuta on keskimäärin noin 121 m3/hehtaari. (43) Metsänhoitoyhdistysten mukaan mäntytukkien myyntihinta on 284,4-291,1 Suomen markkaa / m3 myyntitavan mukaan. (44) Jos Ojala-Yhtymälle myydyn 5 hehtaarin maa-alueen arvo oletetaan mahdollisimman korkeaksi(6), kyseisellä 5 hehtaarilla kasvavien puiden markkinaarvoksi voidaan arvioida 232836 Suomen markkaa. Tämä arvo vähennettynä maaalueen kauppahinnalla (10000 Suomen markkaa) johtaa 222836 Suomen markan suuruiseen taloudelliseen etuun, jolloin tuen bruttointensiteetti on 1,68 prosenttia verrattuna investoinnin arvoon (sisältäen maa-alueen tarkistetun arvon). (45) Kun valtiolta saatu taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa suhteessa kilpailijoihin, tuen katsotaan vaikuttavan kilpailuun. Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille (46) Tuki muodostuu Piippolan kunnan suorista avustuksista alueella tehtävään investointiin. Piippola on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tukialue(7). Aluetuen yläraja kyseisellä alueella on 20 prosenttia NAE. Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen(8), jäljempänä 'alueelliset suuntaviivat', 2 kohdan mukaan suuntaviivat koskevat kaikkia talouden toimialoja lukuun ottamatta aloja, joilla sovelletaan erityissääntöjä. Koska metallikomponenttien valmistukseen ei sovelleta tällaisia erityissääntöjä, kyseinen tuki arvioidaan aluetuen suuntaviivojen mukaisesti. (47) Komissio toteaa, että tuki on osittain jo maksettu tuensaajalle eli Ojala-Yhtymälle eikä sitä ole myönnetty minkään hyväksytyn aluetukijärjestelmän mukaisesti. Siten tukea pidetään tapauskohtaisena tukena, joka on arvioitava erikseen. Komission on erityisesti tutkittava tuen vaikutus koko yhteisön kannalta. (48) Piippolan kaltaiset maaseutualueet Suomessa kärsivät muuttotappioista, ja väkiluku vähenee 1-2 prosenttia vuodessa. Alueen työttömyysprosentti on viime vuosina ollut sitkeästi noin 15 prosenttia. Suomen viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Ojala-Yhtymän työkaluvalmistusyksikön saanti Piippolaan tuo alueelle kokonaan uutta, kansainvälistä huipputeknologiaa sisältävää yritystoimintaa ja sitä kautta luo uusia työpaikkoja. Alueen ja kunnan koko huomioon ottaen kyseiset työpaikat ovat määrällisesti ja laadullisesti merkittäviä. (49) Suomi on vahvistanut, että investointi johtaa suoraan 20 uuteen työpaikkaan. Lisäksi välillisesti syntyy 60-80 työpaikkaa. (50) Suomen viranomaisten mukaan Ojala-Yhtymän Piippolan tehdas on vuonna 2003 Suomen uudenaikaisin työkalutehdas. Työkalut valmistetaan yhteistyössä eurooppalaisten sähkö- ja televiestintäkomponenttien valmistajien kanssa kustannustehokkaalla tavalla, joka varmistaa tuotteiden korkean laadun. Yrityksen liiketoimintasuunnitelman mukaan investointi vastaa kansainvälisen kysynnän lisääntymiseen ja nostaa yrityksen markkinaosuutta huomattavasti. (51) Euroopan työstökonevalmistajien liiton lukujen mukaan työstökoneiden kulutus Euroopassa laski vuosina 1992-1995. Vuosina 1996-1999 alan kasvu on kuitenkin ollut vakaata (milj. euroina): Työstökoneiden todettavissa oleva kulutus (ilman osia ja lisävarusteita, käypään arvoon) >TAULUKON PAIKKA> Lähde: CECIMO, the European Committee for the Co-operation of the Machine Tool Industries. (52) Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon, että tuki-intensiteetti (7,99 % brutto plus 1,68 % brutto) alittaa selvästi sallitun alueellisen ylärajan eli 20 prosenttia brutto, voidaan päätellä, että Suomen Ojala-Yhtymälle myöntämä valtiontuki edistää seudun aluekehitystä eikä muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. (53) Sen vuoksi tukeen voidaan soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta. V PÄÄTELMÄ (54) Komissio toteaa, että Suomi on myöntämällä kyseisen tuen rikkonut perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Komissio katsoo kuitenkin, että Suomen Ojala-Yhtymälle myöntämä valtiontuki edistää seudun aluekehitystä eikä muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Suomen Ojala-Yhtymä Oy:lle myöntämä valtiontuki, jonka määrä on 1400000 Suomen markkaa korotettuna maakauppaan sisältyvällä tukiosuudella, jonka määräksi komissio arvioi 222836 Suomen markkaa, soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Suomen tasavallalle. Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2000. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (2) EYVL C 278, 30.9.2000, s. 2. (3) Ks. alaviite 2. (4) Viljo Lotvonen, Pyhännän osuuspankin johtaja vuodesta 1974 ja Muhoksen käräjäoikeuden (myöhemmin Oulun käräjäoikeus) määräämä julkinen kaupanvahvistaja. (5) EYVL C 209, 10.7.1997. (6) 121 m3 mäntypuuta hehtaarilla, arvo 291,1 Suomen markkaa / m3, loput 42 m3 hehtaarilla kuusipuuta, arvo 270,1 Suomen markkaa / m3. (7) Tuen myöntämisajankohtana Piippola kuului 2-tukialueeseen ja on sellainen myös kaudella 2000-2006. (8) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.