KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021,

Ghanan tasavallalle annettavasta ilmoituksesta, jonka mukaan se mahdollisesti todetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi

(2021/C 215 I/03)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (1) ja erityisesti sen 32 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. JOHDANTO

(1) Asetuksessa (EY) N:o 1005/2008, jäljempänä ’LIS-asetus’ luodaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen) ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskeva unionin järjestelmä.

(2) LIS-asetuksen VI luvussa säädetään menettelystä LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden yksilöimiseksi, toimenpiteistä kyseisiin maihin nähden, kyseisiä maita koskevan luettelon laatimisesta, luettelosta poistamisesta, luettelon julkisuudesta sekä kiireellisistä toimenpiteistä.

(3) LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisesti komission tehtävänä on yksilöidä ne kolmannet maat, joiden se ei katso osallistuvan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön. Kolmas maa voidaan todeta yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi, jos se laiminlyö sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvollisuudet.

(4) Ennen kolmansien maiden toteamista LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisiksi yhteistyöhön osallistumattomiksi maiksi komission on ensin ilmoitettava kolmansille maille mainitun asetuksen 32 artiklan mukaisesti siitä mahdollisuudesta, että ne todetaan yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi. Tällainen ilmoitus on luonteeltaan alustava.

(5) Kolmansille maille osoitettu ilmoitus mahdollisuudesta, että ne todetaan yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi, perustuu myös LIS-asetuksen 31 artiklassa säädettyihin arviointiperusteisiin. Komissio ottaa huomioon asianomaisten kolmansien maiden suhteen kaikki LIS-asetuksen 32 artiklassa säädetyt toimenpiteet. Komissio liittää ilmoitukseen erityisesti tiedot tällaisen toteamisen perusteena olevista olennaisista tosiseikoista ja syistä sekä annettava kyseisille maille mahdollisuus vastata ja esittää todisteita toteamisen kiistämiseksi tai, tapauksen mukaan, tilanteen parantamiseksi laaditusta toimintasuunnitelmasta ja tilanteen korjaamiseksi toteutetuista toimenpiteistä. Komissio antaa asianomaisille kolmansille maille riittävän ajan vastata ilmoitukseen sekä kohtuullisen ajan tilanteen korjaamiseen.

(6) Yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi toteamisen LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisesti olisi perustuttava kaikkien mainitun asetuksen 31 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tietojen tarkasteluun. Toteamisen perustana on tarkastelu, joka koskee kaikkia LIS-asetuksen mukaisesti saatuja tietoja tai tarvittaessa mitä tahansa muita asian kannalta merkityksellisiä tietoja, kuten saalistiedot, kansallisista tilastokeskuksista ja muista luotettavista lähteistä saadut kauppaa koskevat tiedot, alusrekisterit ja -tietokannat, alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymät saalisasiakirjat tai tilastointiasiakirjaohjelmat ja LIS-alusluettelot sekä muut satamissa ja kalavesillä saadut tiedot.

(7) LIS-asetuksen 33 artiklan mukaisesti neuvoston tehtävänä on laatia luettelo yhteistyöhön osallistumattomista kolmansista maista. Kyseisiin maihin sovelletaan muun muassa LIS-asetuksen 38 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä. LIS-asetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti lippuvaltiona olevien kolmansien maiden vahvistamat saalistodistukset hyväksytään sillä edellytyksellä, että nuo lippuvaltiot ilmoittavat komissiolle järjestelyistään niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita niiden kalastusalusten on noudatettava.

(8) LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdan mukaan komissio tekee tarvittaessa hallinnollista yhteistyötä kolmansien maiden kanssa aloilla, jotka liittyvät kyseisen asetuksen saalistodistussäännösten täytäntöönpanoon.

2. MENETTELY GHANAN TASAVALLAN SUHTEEN

(9) Ghanan tasavalta, jäljempänä ’Ghana’, toimitti komissiolle lippuvaltiona LIS-asetuksen 20 artiklan mukaisen ilmoituksen, joka vastaanotettiin komissiossa 1 päivänä tammikuuta 2010.

(10) LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen yhteistyön puitteissa komissio teki 28 päivän toukokuuta 2013 ja 23 päivän syyskuuta 2013 välisenä aikana yhteistyötä Ghanan viranomaisten kanssa sellaisten tietojen tarkistamiseksi, jotka liittyivät Ghanan järjestelyihin niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita sen kalastusalusten on noudatettava, sekä toimenpiteisiin, joita Ghana on toteuttanut täyttääkseen LIS-kalastuksen torjuntaa koskevat velvollisuutensa.

(11) Komissio analysoi LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti Ghanan velvollisuuksia lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona. Kyseistä tarkastelua varten komissio otti huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut muuttujat.

(12) Tarkasteltuaan kaikkia koottuja tosiseikkoja ja kyseisen maan antamia ilmoituksia komissio totesi LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdan nojalla, että Ghana on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat kansainvälisiin sääntöihin, asetuksiin sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin liittyvät velvoitteet.

(13) Ghanalle ilmoitettiin komission päätöksellä 2013/C 346/03 (2) mahdollisuudesta, että se todetaan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi.

(14) Ghanaa pyydettiin tekemään yhteistyötä komission kanssa todettujen puutteiden korjaamiseksi ehdotetun toimintasuunnitelman pohjalta.

(15) Päätöstä 2013/C 346/03 seuranneen kahdenvälisen vuoropuhelun puitteissa Ghana toimitti suullisia ja kirjallisia huomautuksia, jotka komissio otti huomioon. Komissio jatkoi tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja todentamista.

(16) Ghana on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet kyseessä olevien LIS-kalastustoimien lopettamiseksi ja kyseisten toimien ehkäisemiseksi, oikaisten kaikki toimet ja korjaten kaikki puutteet, jotka voisivat johtaa ilmoitukseen siitä mahdollisuudesta, että maa todetaan yhteistyöhön osallistumattomaksi maaksi LIS-kalastuksen torjunnan osalta.

(17) Sen johdosta komissio päätti 1 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä ilmoituksella toteuttaa LIS-asetuksen 32 artiklassa säädetyt Ghanaa koskevat toimenpiteet, jotka koskevat sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaisesti kuuluvia velvoitteita toimia LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi (3).

(18) Komissio korosti kuitenkin, että toimenpiteiden päättyminen ei estä komissiota tai neuvostoa ryhtymästä toimiin myöhemmin, jos todisteet osoittavat, että Ghana on laiminlyönyt sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvollisuutensa.

(19) Ghana ja komissio sopivat 2 päivänä maaliskuuta 2016 perustavansa työryhmän LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaa yhteistyötä varten. Samana päivänä ne sopivat myös työryhmän toimeksiannosta. Vuosina 2016–2019 pidettiin neljä työryhmän kokousta. Vuosina 2019–2020 pidettiin istuntojen välillä kaksi videokokousta.

(20) Kokouksissa käsiteltiin kysymyksiä, jotka liittyvät Ghanan toteuttamiin toimiin LIS-kalastuksen torjumiseksi (mukaan lukien kalastuksenhoitokehyksen täytäntöönpano), seuranta-, valvonta- ja tarkkailutoimenpiteisiin sekä niiden lakien, asetusten ja säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden valvontaan ja täytäntöönpanoon, joita Ghanan kalastusalusten on noudatettava. Kokouksissa myös tarkistettiin oikeudellista kehystä.

(21) Kokousten jatkotoimiin sisältyi kirjallisten huomautusten vaihtoa, jonka aikana komissio hankki ja todensi kaikki tarpeellisiksi katsotut tiedot, jotka liittyivät Ghanan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevien velvoitteidensa täyttämiseksi toteuttamiin toimenpiteisiin. Lisäksi Euroopan unionin Ghanan-edustusto teki vuosina 2019–2020 kolme tarkastuskäyntiä paikalla.

(22) Ghana on vuonna 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS), hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevan 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien sopimuksen (YK:n kalakantasopimus (UNFSA)) (4) sekä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, vastustamista ja poistamista koskevan satamavaltion toimenpiteitä koskevan sopimuksen (PSMA) (5) sopimuspuoli. Siitä tuli 12 päivänä toukokuuta 2003 kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä aavalla merellä toimivien kalastusalusten osalta tehdyn sopimuksen (FAO:n noudattamissopimus) (6). Ghana hyväksyi toukokuussa 2014 laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, vastustamista ja poistamista koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman (IPOA-IUU) pohjalta kansallisen toimintasuunnitelman laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, vastustamiseksi ja poistamiseksi (7).

(23) Ghana on sopimuspuolena kansainvälisessä Atlantin tonnikalojen suojelukomissiossa (ICCAT), Guineanlahden läntisten keskiosien kalastuskomiteassa (FCWC) ja Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomiteassa (CECAF). Kaksi viimeksi mainittua ovat alialueellisia neuvoa-antavia kalastusalan elimiä.

(24) Arvioidakseen, miten Ghana on täyttänyt johdanto-osan 22 kappaleessa tarkoitetuissa kansainvälisissä sopimuksissa määrätyt kansainväliset velvoitteensa lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona, komissio hankki, kokosi ja arvioi kaikki sitä varten tarvittavat tiedot.

3. GHANAN TOTEAMINEN MAHDOLLISESTI YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMAKSI KOLMANNEKSI MAAKSI

(25) Komissio analysoi LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti Ghanan velvollisuuksia lippu-, satama-, rannikko- ja markkinavaltiona. Tarkastelua varten komissio otti huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa säädetyt arviointiperusteet.

3.1 LIS-kalastuksen toistuvuuden ja LIS-kauppavirtojen suhteen toteutetut toimenpiteet (LIS-asetuksen 31 artiklan 4 kohta)

(26) Komissio arvioi LIS-asetuksen 31 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti Ghanan toteuttamat toimenpiteet maan lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten taikka sen merivesillä toimivien tai sen satamia käyttävien kalastusalusten harjoittaman mahdollisen toistuvan LIS-kalastuksen osalta.

(27) Julkisesti saatavilla olevien tietojen ja Ghanan asianomaisten viranomaisten toimittamien tietojen perusteella jälleenlaivaus on vuoden 2010 kalastussäännöstön (LI 1968) nojalla kiellettyä Ghanan vesillä. Komissio on kuitenkin todennut, että merellä tapahtuva jälleenlaivaus teollista kalastusta harjoittavien troolareiden ja kanoottien välillä on yleinen käytäntö Ghanan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä. Kalastussäännöstön LI 1968 33 säännöksen 2 kohdassa kielletään jälleenlaivaus teollista kalastusta harjoittavasta aluksesta puoliteollista kalastusta harjoittavaan alukseen tai kanoottiin ja päinvastoin. Lisäksi kalastussäännöstön LI 1968 33 säännöksen 4 kohdassa säädetään, että kalastusaluksen, jonka vetoisuus on 50 bruttorekisteritonnia tai enemmän tai joka on saanut lisenssin teollista kalastusta harjoittavana aluksena, on purettava kaikki saaliit aluksesta maan hyväksytyissä satamissa. Kalastussäännöstön LI 1968 33 säännös pantiin täytäntöön vuoden 2002 kalastuslain (laki 625) 139 pykälällä. Kyseisen säädöksen 139 pykälän 1 momentin g alamomentissa sallitaan ministerin antaa säännöksiä jälleenlaivauksesta. Lisäksi Ghanan viranomaiset ovat vahvistaneet tällaisten jälleenlaivausten laittoman luonteen vuoden 2020 talousarviota koskevassa selvityksessä toteamalla, että kaikilta kansallisilta ja kansainvälisiltä laivastoilta, jotka osallistuvat saiko-toimintaan (8), on kiellettävä kalastus Ghanan vesillä (9).

(28) Julkisesti saatavilla olevien tietojen ja Ghanan asianomaisten viranomaisten toimittamien tietojen perusteella monet teollista kalastusta Ghanan vesillä harjoittavat troolarit pyytävät kohdennetusti suuria määriä pelagisten lajien nuoria alimittaisia kaloja, kuten sardiineja, vuoden 2002 kalastuslain (laki 625) 89 pykälän 1 momentin c alamomentin vastaisesti. Kalastussäädöksen 89 pykälän 1 momentin c alamomentissa säädetään, että kalastuksen aikana ei saa tietoisesti pyytää nuoria kaloja. Lisäksi kalastussäännöstön LI 1968 14 säännöksen mukaan kukaan ei saa pyytää tai purkaa aluksesta missään maan purkamispaikassa kalaa, joka on lyhyempi kuin kalastussäännöstön LI 1968 liitteen taulukossa 1 esitetty vähimmäispituus. Liitteen taulukossa 1 esitetään aluksesta purettavien kaupallisesti merkittävien kalalajien vähimmäiskoot. Lisäksi säännöksen 31 mukaan henkilön, joka saa saaliiksi nuoren kalan sivusaaliina tai tahattomana saaliina, on päästettävä se välittömästi takaisin kalan luonnolliseen elinympäristöön niin, ettei sille aiheudu vahinkoa (10).

(29) Johdanto-osan 27 kappaleessa tarkoitetun kalastussäännöstön vastaisesti kyseiset saaliit joko heitetään pois tai jäädytetään harkkoina, jotka jälleenlaivataan muokattuihin kanootteihin, puretaan aluksesta ja myydään voitolla takaisin paikallisyhteisöille.

(30) Kaikkien teollista kalastusta harjoittavien troolareiden on pitänyt 1 päivästä maaliskuuta 2018 lähtien ottaa alukselle tarkkailija vuoden 2002 kalastuslain (laki 625) 100 pykälän ja kalastussäännöstön LI 1968 35 säännöksen nojalla, mutta kyseinen toimenpide ei ole osoittautunut riittäväksi laittomien jälleenlaivausten kitkemiseksi. Kyseinen LIS-kalastus on dokumentoitu asianmukaisesti johdanto-osan 21 kappaleessa tarkoitettujen tarkastuskäyntien yhteydessä, FAO:n tutkimuksessa (11) ja avoimissa tietolähteissä. Tästä kysymyksestä on myös keskusteltu Ghanan asianomaisten viranomaisten kanssa johdanto-osan 19 kappaleessa tarkoitetuissa työryhmän kokouksissa.

(31) Se, että Ghana ei ole asianmukaisesti torjunut LIS-kalastusta, on ristiriidassa sille UNCLOS-sopimuksesta johtuvien rannikkovaltiovelvollisuuksien kanssa erityisesti 61 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyn elollisten luonnonvarojen kestävän säilyttämisen ja hoidon osalta sekä niiden velvollisuuksien kanssa, joihin Ghana on sitoutunut liittyessään UNFSAan vuonna 2017.

(32) Ghana jätti myös ottamatta huomioon LIS-toimintasuunnitelman 24 kohdan suositukset, joissa lippuvaltioita neuvotaan varmistamaan kattava ja tehokas kalastuksen seuranta, valvonta ja tarkkailu, myös purkauspaikassa, aina lopulliseen määränpäähän saakka, ottamalla muun muassa käyttöön alusten seurantajärjestelmä (VMS) noudattaen asiaa koskevia kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä standardeja. EU:n edustusto teki 21 päivänä lokakuuta 2020 tarkastuskäynnin FCWC:n alueelliseen seuranta-, valvonta- ja tarkkailukeskukseen sen toimitiloissa Temassa. Samoissa tiloissa sijaitseva Ghanan kalastuksenseurantakeskus ei ollut aktiivinen. Tämä voi olla osoitus siitä, että Ghana ei pysty valvomaan aluksiaan asianmukaisesti. Myös huhtikuussa 2017 tehty Maailmanpankin käynti osoitti, että Ghanan viranomaiset ovat yleisesti ottaen haluttomia käyttämään tietoja, joita alusten seurantajärjestelmä tuottaa runsaasti (12). Lisäksi kansallinen kalastustarkastussuunnitelma on vanhentunut, sillä se kattaa ainoastaan vuodet 2015 ja 2016. Tämä osoittaa, että Ghana ei ole täyttänyt UNCLOS-sopimuksen 94 artiklan edellytyksiä, joiden mukaan lippuvaltion on valvottava jokaista lippunsa alla purjehtivaa alusta.

(33) Edellä mainittujen tietojen perusteella komissio katsoo, että Ghana on jättänyt täyttämättä velvoitteitaan lippuvaltiona eikä ole estänyt laivastoaan harjoittamasta LIS-kalastustoimintaa. Tämä rikkoo UNCLOS-sopimuksen 94 artiklan 1 ja 2 kohtaa, joiden mukaan jokaisen valtion tulee tehokkaasti käyttää lainkäyttö- ja valvontavaltaansa sen lipun alla purjehtiviin aluksiin nähden.

(34) Lisäksi UNCLOS-sopimuksen 91 artiklan mukaan lippuvaltion ja aluksen välillä on oltava todellinen yhteys. Vuoden 2002 kalastuslain (laki 625) 47 pykälän mukaan paikallisen teollista tai puoliteollista kalastusta harjoittavan aluksen on oltava Ghanan kansalaisen tai valtion omistama tai valvoma taikka sellaisen Ghanan lainsäädännön mukaisesti rekisteröidyn yrityksen tai kumppanuuden omistama tai valvoma, jonka päätoimipaikka on Ghanassa ja jonka osakkeet ovat Ghanan valtion, Ghanan kansalaisen tai Ghanan lainsäädännön mukaisesti perustetun julkisen yrityksen taikka jonkin näiden yhdistelmän omistuksessa (13). Vuoden 2002 kalastuslain (laki 625) 47 pykälässä säädetään myös, että aluksen on oltava rekisteröity Ghanassa. Teollista kalastusta harjoittavien troolarien alalla on kuitenkin julkisesti saatavilla olevien tietojen ja Ghanan viranomaisten kanssa käydyn viestinnän perusteella osoituksia todellisen yhteyden puuttumisesta ja asianomaisen kansallisen lainsäädännön noudattamatta jättämisestä.

(35) Komissio tarkasteli LIS-asetuksen 31 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti toimenpiteitä, joita Ghana on toteuttanut estääkseen LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden pääsyn markkinoilleen ja sitä kautta kauppavirtoihin.

(36) Komissio katsoo johdanto-osan 27–32 kappaleessa mainittujen tietojen perusteella, ettei Ghana pysty varmistamaan, että sen markkinoille saapuvat tuotteet eivät ole peräisin LIS-kalastuksesta. Esimerkiksi johdanto-osan 21 kappaleessa tarkoitetun lokakuussa 2020 tehdyn tarkastuskäynnin aikana nähtiin, kun lähellä Elminan satamaa purettiin saalista isosta kanootista, jossa ei ollut mitään pyydyksiä tai verkkoja. Noin 60 × 40 cm:n suuruisia jäädytettyjä kalaharkkoja purettiin rungossa sijaitsevista varastointitiloista, ja myyjät kävivät niillä kauppaa suoraan kanootista. Kanooteissa ei ollut generaattoreita eikä jäähdytyslaitteita harkkojen valmistusta varten, ja niiden päällä oli vain peittoja. Lisäksi kun Elminan kalojen purkamispaikasta tuolloin ostetut kaksi jäädytettyä kalaharkkoa analysoitiin, harkkojen sisältämistä 705 kalasta 60 prosenttia osoittautui kaupallisesti merkittäviin lajeihin kuuluviksi. Niissä esiintyi muun muassa pieniä pelagisia lajeja, mukaan lukien vakavasti ehtynyt Sardinella aurita, ja muita rannikolla eläviä pelagisia lajeja. Kaikki kyseiset kalat olivat pienempiä kuin kalastussäännöstön LI 1968 säännöksessä 14 ja kyseisten säännösten liitteen taulukossa 1 vahvistetut vähimmäiskoot aluksesta purettaessa. Pelagisten lajien nuorten kalojen määrät saaliissa ovat osoitus siitä, että on käytetty kansallisen lainsäädännön nojalla kiellettyjä silmäkokoja tai pyydyksiä. Kyseiset havainnot ovat samanlaisia kuin johdanto-osan 30 kappaleessa tarkoitetuissa muissa avoimissa tietolähteissä ja FAO:n tutkimuksessa sekä Ghanan viranomaisten toimittamissa tiedoissa.

(37) Lisäksi, kuten johdanto-osan 9 kappaleessa mainitaan, Ghanalla on oikeus varmentaa saalistodistuksia, joita annetaan unionin markkinoille tarkoitetuille, Ghanan lipun alla purjehtivien alusten pyytämille kalastustuotteille. Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA) analysoi otoksen Ghanan vuonna 2019 varmentamia saalistodistuksia ja jalostusilmoituksia. EFCA totesi, että Ghanan toimivaltaisten viranomaisten suorittama saalistodistusten varmentaminen herätti saalistodistuksissa varmennettujen tietojen puuttumisen tai epäjohdonmukaisuuksien vuoksi vakavia epäilyjä sovellettavien sisäisten menettelyjen osalta.

(38) Se havaitsi analysoiduissa saalistodistuksissa lukuisia puutteita: pyyntipäivät oli esimerkiksi ilmoitettu kalastuslisenssin voimassaolon päättymispäivää myöhemmiksi; purkamistodistuksessa ei ollut viittausta kansallisiin säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin vaikka kalastusalukset olivat toimineet yhdellä tai useammalla talousvyöhykkeellä; kotimaassa jalostettuihin kalastustuotteisiin liitettävässä liitteessä mainittiin lopulliseksi määränpääksi muu maa kuin se, johon lähetys lähetettiin; saalistodistuslomakkeet oli täytetty epäjohdonmukaisesti; alusten purkamistodistukseen merkityt kalastusaluksen toimintaa koskevat tiedot olivat epäjohdonmukaisia ja ristiriitaisia, mukaan lukien kolmansien maiden talousalueilla oletetusti harjoitettua kalastustoimintaa koskevat tiedot, joissa ei ollut viittausta kolmannen maan antamaan kalastuslisenssiin. Kyseiset havainnot johtivat päätelmään, jonka mukaan ennen saalistodistusten varmentamista tehtävillä tarkistuksilla ei voida varmistaa, että viedyt kalastustuotteet eivät ole peräisin LIS-kalastuksesta.

(39) Komissio katsoi, että Ghanan lipun alla purjehtivien alusten pyytämien kalastustuotteiden alkuperää ja jäljitettävyyttä koskevat tiedot eivät olleet tarkkoja ja luotettavia. Ghana ei ole pannut täytäntöön sääntöjä kalojen tai kalatuotteiden jäljitettävyyden varmistamiseksi markkinoilla kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman 71 ja 72 kohdan mukaisesti.

(40) Tässä jaksossa selitetyt näkökohdat, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja Ghanan toimivaltaisten viranomaisten antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 4 kohdan a ja b alakohdan nojalla todeta, että Ghana laiminlyö sille lippu-, rannikko- ja markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan sen lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten harjoittamaan tai tukemaan LIS-kalastukseen liittyvät velvoitteensa estää LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden pääsy markkinoilleen.

3.2 Yhteistyön ja täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 5 kohta)

(41) Komissio arvioi LIS-asetuksen 31 artiklan 5 kohdan a alakohdan nojalla yhteistyötään Ghanan kanssa selvittääkseen, olivatko viranomaiset tehneet tehokasta yhteistyötä ja vastanneet kysymyksiin, toimittaneet niiden perusteella tietoja ja tutkineet tapauksia, joissa on harjoitettu LIS-kalastusta ja siihen liittyvää toimintaa.

(42) Johdanto-osan 19 kappaleessa tarkoitetuissa neljässä kokouksessa Ghanan viranomaiset ovat yleisesti ottaen toimineet yhteistyössä vastaamalla tietopyyntöihin ja antamalla palautetta. Jotkin toimitetuista tiedoista eivät kuitenkaan pitäneen paikkaansa. Esimerkiksi maaliskuussa 2020 Ghanan viranomaiset ilmoittivat vastauksena komission marraskuussa 2019 esittämään pyyntöön, että alukset YU FENG 1 (IMO 8561933), YU FENG 3 (IMO 8561945) ja YU FENG 4 (IMO 8561957) odottavat kirjaamista Ghanan alusrekisteriin. Avoimen lähteen tietokantojen mukaan mainittuja aluksia oli rekisteröity Ghanassa lokakuusta 2019 lähtien. Ghanan viranomaiset vahvistivat tämän kesäkuussa 2020, kun komissio oli lähettänyt mainituista tietokannoista poimitut tiedot.

(43) Lisäksi komissio ja Ghana sopivat vuonna 2018 työryhmän kolmannessa kokouksessa pitävänsä neljännesvuosittain videokokouksia varmistaakseen jatkuvan ja dynaamisen keskustelun yhteisen edun mukaisista kysymyksistä. Kun tammikuussa 2019 oli pidetty videokokous, komissio yritti järjestää jatkokeskusteluja seuraavien kuukausien aikana. Keskustelujen järjestäminen osoittautui mahdottomaksi, koska Ghanan viranomaiset olivat jatkuvasti tavoittamattomissa, mutta työryhmän neljäs kokous saatiin vihdoin pidettyä marraskuussa 2019.

(44) Kun videokokouksen pitäminen epäonnistui kesäkuussa 2020, komissio lähetti Ghanan viranomaisille kysymyksiä kirjallisesti. Ghanalta saatiin vastauksia, joskin osa vastauksista oli vaillinaisia erityisesti niiden kysymysten osalta, jotka koskivat valvontaa, rikkomusten havaitsemista ja seuraamusten täytäntöönpanoa tapauksissa, jotka liittyivät laittomiin merellä tapahtuviin jälleenlaivauksiin Ghanan vesillä. Komissio lähetti avoimeksi jääneen kysymyksen uudelleen elokuussa 2020, mutta Ghana ei ole vielä esittänyt vastausta.

(45) Komissio arvioi LIS-asetuksen 31 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti nykyisiä LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi toteutettuja täytäntöönpanotoimenpiteitä.

(46) Nykyinen seuraamusjärjestelmä perustuu vuoden 2002 kalastuslakiin (laki 625), sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2014 kalastuslailla (laki 880), vuoden 2010 kalastussäännöstöllä (LI. 1968) ja vuoden 2015 kalastussäännöstöllä (LI. 2217). Kyseisten oikeudellisten välineiden muutosten hyväksyminen oli ratkaisevan tärkeää sen osalta, että Ghanaa koskevat toimenpiteet voitiin saattaa päätökseen lokakuussa 2015. Ghana ei kuitenkaan ole asianmukaisesti pannut täytäntöön ja valvonut kyseisiä välineitä.

(47) Vuoden 2002 kalastuslain (laki 625), sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2014 kalastuslailla (laki 880), 88A pykälässä vahvistetaan luettelo LIS-kalastuksena pidettävistä toimista, mukaan lukien kalastaminen kalastuskieltoalueella, kiellettyjen tai vaatimustenvastaisten pyydysten käyttö, alamittaisten kalojen purkaminen aluksesta ja jälleenlaivaus LIS-kalastusta harjoittaneen kalastusaluksen kanssa. Lisäksi 88A pykälässä säädetään, että LIS-kalastukseen osallistuvalle henkilölle voidaan määrätä summaarisessa menettelyssä vähintään 1 000 000 Yhdysvaltain dollarin suuruinen sakko ja ensimmäisestä rikkomuksesta enintään 2 000 000 Yhdysvaltain dollarin suuruinen sakko. Toisesta rikkomuksesta sakko on 2 000 000–4 000 000 Yhdysvaltain dollaria. Lisäksi asianomaiselle alukselle myönnetty lisenssi tai lupa on keskeytettävä kuudeksi kuukaudeksi summaarisessa menettelyssä annetun määräyksen päivämäärästä. Lisäksi 88A pykälässä säädetään, että kolmannesta rikkomuksesta sakko on 2 000 000–4 000 000 Yhdysvaltain dollaria, lisenssi tai lupa on peruutettava ja on toteutettava välittömästi toimia kalastusaluksen nimen poistamiseksi Ghanan alusrekisteristä. Vuoden 2002 kalastuslain (laki 625) 116 pykälässä säädetään rikkomusten ja hallinnollisten seuraamusten yhdistämisestä, jos henkilö kirjallisesti myöntää rikkomuksen ja ilmaisee halunsa korjata se. Rikkomuksen tekijän olisi maksettava rahamäärä, joka on vahvistettu vähimmäisseuraamuksena rikkomukselle ja johon lisätään laittomasti pyydettyjen kalojen markkina-arvo. Määrä olisi maksettava 30 päivän kuluessa, tai muutoin tapaus saatetaan tuomioistuimen käsiteltäväksi.

(48) Komission kokoamat tiedot ja erityisesti Ghanan viranomaisten kanssa käydyt keskustelut osoittivat, että LIS-kalastusta harjoittaville tai sitä tukeville aluksille asetetut seuraamukset eivät ole tehokkaita ja varoittavia YK:n kalakantasopimuksesta ja FAO-sopimuksesta johtuvien, Ghanaa sitovien velvoitteiden mukaisesti. Vuosina 2018 ja 2019 käsiteltiin tuomioistuimen ulkopuolisessa riitojenratkaisumenettelyssä 19 teollista kalastusta harjoittavien troolarien rikkomusta, joita olivat alamittaisten kalojen jälleenlaivaus tai purkaminen aluksesta, nuorten kalojen jälleenlaivaus ja aluksella pitäminen, kiellettyjen tai vaatimustenvastaisten pyydysten käyttö, ja ainoastaan yhdessä tapauksessa määrättiin vähintään 1 000 000 Yhdysvaltain dollarin sakko. Muissa tapauksissa sakot vaihtelivat 6 000 Ghanan cedistä (950 euroa) 700 000 Ghanan cediin (110 000 euroa).

(49) Kesäkuussa 2018 pidätettiin teollista kalastusta harjoittava troolari, joka kalasti talousvyöhykkeen rannikkoalueella vuoden 2002 kalastuslain (laki 625) 81 pykälän 3 kohdan vastaisesti. Kalastuslain 81 pykälässä vahvistetaan tällaisesta rikkomuksesta 10 000–100 000 Yhdysvaltain dollarin sakko silloin kun kyseessä on paikallinen teollista kalastusta harjoittava kalastusalus. Viimeisimpien Ghanan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan elokuussa 2018 määrättiin hallinnollisessa menettelyssä 48 000 Ghanan cedin (tuolloin 10 140 Yhdysvaltain dollaria tai 8 633 euroa) sakko. Vuoden 2002 kalastuslain (laki 625) 116 pykälän mukaan hallinnolliset seuraamukset olisi maksettava 30 päivän kuluessa. Muutoin tapaus saatetaan tuomioistuimen käsiteltäväksi. Sakkoa ei ole maksettu. Sama teollista kalastusta harjoittava troolari pidätettiin jälleen marraskuussa 2019, koska se oli heittänyt kalaa pois, käyttänyt tiheää verkkoa, pitänyt aluksella nuorta kalaa, harjoittanut jälleenlaivausta merellä ja jättänyt saaliita ilmoittamatta. Tapaus on saatettu tuomioistuimen käsiteltäväksi.

(50) Toisessa tapauksessa teollista kalastusta harjoittava troolari pidätettiin kesäkuussa 2019, koska se oli kalastanut nuoria kaloja, pitänyt aluksella ilmoittamattomia saaliita ja kalastanut liian tiheällä verkolla. Aluksen omistaja valitsi riitojenratkaisun tuomioistuimen ulkopuolisella. Tapauksessa määrättiin vuoden 2014 kalastuslain (laki 880) 88A pykälän säännösten mukaisesti 1 000 000 Yhdysvaltain dollarin sakko. Aluksen omistaja ei kuitenkaan maksanut sakkoa laissa säädetyssä kuukauden määräajassa, ja tapaus saatettiin tuomioistuimen käsiteltäväksi. Joulukuussa 2019 käsiteltiin tuomioistuimen ulkopuolisessa riitojenratkaisumenettelyssä saman teollista kalastusta harjoittavan troolarin osalta toista tapausta, jossa oli heitetty kalaa pois ja suoritettu laitonta jälleenlaivausta, joiden vuoksi alus oli pidätetty lokakuussa 2018. Tapauksessa määrättiin 680 000 Ghanan cedin (110 510 euron) suuruinen sakko. Alus pidätettiin jälleen toukokuussa 2020, koska aluksella oli liian pienisilmäisiä verkkoja ja se oli pyytänyt nuoria kaloja.

(51) Vuosina 2017 ja 2018 pidätettiin kuusi teollista kalastusta harjoittavaa troolaria, joille määrättiin hallinnollisissa menettelyissä 6 000 Ghanan cedin (tuolloin 1 080 euroa) sakot, koska ne olivat heittäneet kalaa mereen – yhdessä tapauksessa 22,3 tonnia – sekä käyttäneet liian tiheää verkkoa ja heittäneet pois nuoria kaloja. Kyseinen sakko on vuoden 2010 kalastussäännöstön (LI. 1968) 32 säännöksen 1 kohdan mukainen enimmäissakko kalan poisheittämisestä. Sakkotaso on ilmiselvästi riittämätön ja selkeästi epäsuhteessa rikkomusten vakavuuteen ja mahdollisiin vaikutuksiin kalavaroihin sekä rikkojien tällaisista laittomista toimista mahdollisesti saamaan hyötyyn. Huhtikuussa 2017 yhdelle näistä troolareista määrättiin 32 säännöksen 1 kohdan vastaisesta 22 kalatonnin poisheittämisestä 6 000 Ghanan cedin sakko. Sakko määrättiin hallinnollisessa menettelyssä heinäkuussa 2018 eli yli vuosi huhtikuussa 2017 tapahtuneen pidätyksen jälkeen. Sama troolari oli pidätetty ja sakotettu huhtikuussa 2015, koska se oli ottanut alukselle alamittaista kalaa. Vuoden 2015 tapaus ratkaistiin tuomioistuimen ulkopuolisessa menettelyssä ja sakoksi määrättiin 200 000 Ghanan cediä (tuolloin 44 500 euroa). Tästä huolimatta sama teollista kalastusta harjoittava alus pidätettiin jälleen syyskuussa 2020 samasta väitetystä rikkomuksesta eli sen vuoksi, että sillä oli aluksella nuorta kalaa seuraavien vastaisesti: vuoden 2002 kalastuslain (laki 625) 89 pykälän 1 momentin c alamomentti, jossa säädetään, että nuoria kaloja ei saa tietoisesti pyytää kalastuksen aikana, sekä kalastussäännöstön LI 1968 14 säännös, jossa säädetään, että kukaan ei saa pyytää eikä purkaa aluksesta maan missään purkamispaikassa kalaa, joka on lyhyempi kuin kalastussäännösten LI 1968 liitteen taulukossa 1 esitetty vähimmäispituus.

(52) Toiselle troolarille määrättiin marraskuussa 2019 tuomioistuimen ulkopuolisessa riitojenratkaisumenettelyssä sakko kahdesta rikkomuksesta, jotka liittyivät vuoden 2010 kalastussäännöstön (LI. 1968) 32 säännöksen 1 kohdan a kohdan vastaiseen kalan poisheittämiseen. Alukselle määrättiin 6 000 ja 24 000 Ghanan cedin (940 ja 3 750 euroa) sakot, joita ei viimeisimpien Ghanan viranomaisten lähettämien tietojen mukaan maksettu. Lisäksi sama troolari pidätettiin 28 päivänä lokakuuta 2019 kalojen poisheittämisen, liian tiheän verkon, nuorten kalojen ja ilmoittamattomien saaliiden takia. Tapaus saatettiin tuomioistuimen käsiteltäväksi 11 päivänä marraskuuta 2019. Kyseisen troolarin omistajalle määrättiin aiemman sakon lisäksi marraskuussa 2019 uusi sakko hänen toisen troolarinsa tekemästä rikkomuksesta (vuoden 2010 kalastussäännöstön (LI. 1968) 32 säännöksen 1 kohdan a kohdan vastainen kalan poisheittäminen). Sakko oli 36 000 Ghanan cedin (tuolloin 5 850 euroa) suuruinen, eikä sitäkään ole Ghanan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan maksettu.

(53) Vuoden 2002 kalastuslain (laki 625) 76 pykälän 1 momentin mukaan Ghanan kalastuskomissio, joka antaa ministerille suosituksia lisenssien myöntämisestä, ei saa suosittaa kalastuslisenssin myöntämistä tai uusimista paikalliselle teollista kalastusta harjoittavalle alukselle, paitsi jos se on vakuuttunut siitä, että kalastuslain rikkomiseen liittyvät tuomiot tai muut määräykset on täytetty. Lisäksi vuoden 2015 kalastussäännöstön (LI 2217) 24M kohdan mukaan kalastuskomissio ei saa myöntää kalastuslupaa, jos sillä on syytä uskoa kalastusaluksen osallistuneen LIS-kalastukseen tai jos aluksen on vahvistettu osallistuneen LIS-kalastukseen kansainvälisen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteen vastaisesti, ennen kuin kaikki Ghanan lainsäädännön nojalla määrätyt seuraamukset on täytetty. Ghanan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan yli 18 prosenttia troolareille tuomioistuimen ulkopuolisessa riitojenratkaisumenettelyssä vuosina 2018 ja 2019 määrätyistä sakoista oli joulukuun 2019 lopussa maksamatta. Näille aluksille myönnettiin kuitenkin edelleen kalastuslisenssejä. Tämä ei ole vuoden 2002 kalastuslain (laki 625) mukaista. Lisäksi Maailmanpankin huhtikuussa 2017 tekemän tarkastuskäynnin aikana havaittiin ongelmia, kuten se, että havaittuja rikkomuksia oli paljon mutta toimivaltaisten viranomaisten toteuttamia syytetoimia vähän. Tuolloin havaittiin myös, että samanlaisista rikkomisista määrättiin erisuuruisia sakkoja, sakkoihin sovellettiin poikkeuksia ilman selkeää syytä, rikkojien lisenssejä uusittiin, raportointi- ja seurantavelvollisuuksia ei täysin noudatettu ja perimättömien sakkojen osuus oli suuri (14).

(54) Johdanto-osan 48–53 kappaleessa esitetyt esimerkit osoittavat, että Ghanan viranomaisten määräämät seuraamukset eivät ole oikeassa suhteessa saaliiden arvoon, eivät estä rikkojia hyötymästä vakavista rikkouksista eivätkä ole riittävän ankaria, jotta niillä voidaan varmistaa sääntöjen noudattaminen ja estää uudet rikkomukset. Oikeudellisesta kehyksestä kerättyjen tietojen perusteella ja ottaen huomioon meneillään olevat täytäntöönpanotoimet rikkomusten toteamiseksi ja niistä aiheutuvien seuraamusten määräämiseksi komissio totesi, että Ghana ei ollut pannut täytäntöön YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohtaa. Kyseisen määräyksen mukaisesti kaikki tutkimukset ja oikeudenkäyntimenettelyt on toteutettava ripeästi ja rikkomuksiin sovellettavien seuraamusten on oltava riittävän ankaria, jotta niillä voidaan varmistaa sääntöjen noudattaminen ja rikkomusten ehkäiseminen kaikkialla niin, että rikkojat eivät saa hyväkseen laittomasta toiminnasta aiheutuvaa hyötyä. Määrättyjen seuraamusten todellisella tasolla ei pystytä varmistamaan seuraamusjärjestelmän pelotevaikutusta LIS-kalastukseen liittyvien rikkomusten osalta. LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdan mukaan valtioiden olisi varmistettava, että aluksille ja mahdollisimman suuressa määrin niiden lainkäyttövaltaan kuuluville kansalaisille LIS-kalastuksesta määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, niin että rikkojat eivät saa hyväkseen LIS-kalastuksesta aiheutuvaa hyötyä.

(55) Tässä jaksossa esitetyt näkökohdat huomioon ottaen voidaan kaikkien komission keräämien tietoelementtien ja kaikkien Ghanan viranomaisten antamien ilmoitusten perusteella todeta LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 5 kohdan nojalla, että Ghana on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat yhteistyötä ja täytäntöönpanoa koskevat velvoitteet.

3.3 Kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohta)

(56) Komissio arvioi LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti, onko Ghana ratifioinut asiaan kuuluvat kansainväliset kalastussopimukset tai liittynyt niihin, ja sen asemaa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen sopimuspuolena tai sen sitoumusta soveltaa niiden hyväksymiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä.

(57) Ghana on UNCLOSin sopimuspuoli ja liittyi YK:n kalakantasopimukseen vuonna 2017. Ghana myös ratifioi PSMA-sopimuksen vuonna 2016. Se hyväksyi FAO-sopimuksen vuonna 2003. Lisäksi Ghana on ICCAT:n sopimuspuoli. Ghana on myös alialueellisen neuvoa-antavan kalastusalan elimen FCWC:n jäsen.

(58) Ghanan nykyinen kalastuslaki on vuodelta 2002. Sitä muutettiin osittain vuonna 2014. Johdanto-osan 19 kappaleessa tarkoitetun työryhmän kokouksissa Ghanan viranomaiset ilmoittivat, että Ghana tarkisti parhaillaan vuoden 2002 kalastuslakia Ghanan kansainvälisten velvollisuuksien huomioon ottamiseksi. Tarkistusprosessi on kuitenkin viivästynyt huomattavasti. Esimerkiksi työryhmän toisessa kokouksessa tammikuussa 2018 Ghana ilmoitti, että alustava määräaika tarkistuksen toimittamiselle parlamenttiin oli syyskuu 2018. Työryhmän kolmannessa kokouksessa lokakuussa 2018 Ghana ilmoitti, että päivitetty määräaika tekstiluonnoksen parlamenttiin toimittamiselle oli kesäkuu 2019. Tammikuussa 2019 pidetyssä videokokouksessa Ghana ilmoitti uudeksi määräajaksi elokuun 2019. Tammikuussa 2020 Ghana ilmoitti, että päivitetty alustava määräaika tekstin toimittamiselle parlamenttiin oli vuoden 2020 toisen neljänneksen loppu. Kesäkuussa 2020 Ghana ilmoitti, että päivitetty määräaika lopullisen luonnoksen viimeistelylle oli syyskuu 2020. Sen vuoksi nykyinen kalastuslaki ei ole niiden asianmukaisten kansainvälisten välineiden mukainen, joiden osapuoli Ghana on.

(59) Komissio analysoi LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti, onko Ghana saattanut olla osallisena toimenpiteissä tai laiminlyönneissä, jotka ovat saattaneet vähentää sovellettavien lakien, asetusten tai kansainvälisten säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden tehokkuutta.

(60) Vuoden 2002 kalastuslain (laki 625) 42 pykälän 1 momentissa valtuutetaan Ghanan kalastuskomissio valmistelemaan kalastuksen hoitosuunnitelma, jonka olisi perustuttava parhaisiin saatavilla oleviin tieteellisiin tietoihin, varmistettava kalavarojen optimaalinen käyttö välttäen liiallista hyödyntämistä sekä oltava hyvien hoitoperiaatteiden mukainen. Ghanan viranomaiset hyväksyivät vuonna 2015 kansallisen kalastuksenhoitosuunnitelman, joka kattaa vuodet 2015–2019. Tällaisen välineen hyväksyminen oli ratkaisevan tärkeää sen osalta, että Ghanaa koskevat toimenpiteet voitiin saattaa päätökseen lokakuussa 2015. Ghana ei kuitenkaan ole pannut kansallista kalastuksenhoitosuunnitelmaa asianmukaisesti täytäntöön.

(61) Kansallisen kalastuksenhoitosuunnitelman mukaan olisi esimerkiksi laadittava vuotuinen toimintasuunnitelma, jossa määritellään kunakin kalenterivuonna toteutettavat toimet. Ghanan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan tällainen vuotuinen toimintasuunnitelma on laadittu vain vuodelle 2015. Myöskään kansallisessa kalastuksenhoitosuunnitelmassa edellytettyjä vuosiraportteja kalavarojen hoitamisen tuloksista indikaattoreihin nähden ei ole laadittu. Lisäksi kansallisen kalastuksenhoitosuunnitelman voimassaolo on päättynyt eikä uutta ole viimeisimpien Ghanan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan vielä hyväksytty.

(62) Kansallisessa kalastuksenhoitosuunnitelmassa esitetään toimia, joilla lasketaan troolarialan pyyntiponnistuksen ja kalastuskapasiteetin tasoja tavoitteena saavuttaa 50 prosentin vähennys kalastuspäivissä seuraavien kolmen vuoden aikana. Yhtenä tällaisena toimena mainitaan kalastuskieltoajat, joiden kesto olisi kaksi kuukautta ja kolmantena vuonna jopa neljä kuukautta. Kalastuskieltoajat sijoittuisivat touko-kesäkuulle tai marras-joulukuulle. Kansallisessa kalastuksenhoitosuunnitelmassa esitetään myös kaikille kalastuksille 1–2 kuukauden kalastuskieltoa (vuonna 2019 jopa 4 kuukauden) meren elinympäristön suojelemiseksi ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi. Kieltoa ei kuitenkaan sovellettaisi perinteistä pienimuotoista kalastusta harjoittaviin kanootteihin.

(63) Teollista kalastusta harjoittavien troolarien kalastuskieltoaika sijoittui vuonna 2016 ajanjaksolle 1 päivästä marraskuuta30 päivään marraskuutaja vuonna 2017 ajanjaksolle 1 päivästä helmikuuta31 päivään maaliskuuta. Vuonna 2018 teollista kalastusta harjoittavien troolarien kalastuskieltoaika sijoittui ajanjaksolle 1 päivästä tammikuuta 28 päivään helmikuuta. Myös perinteiseen pienimuotoiseen kalastukseen ja tonnikala-alaan sovellettiin kalastuskieltoaikaa. Vuonna 2018 teollista kalastusta harjoittavien troolarien ja perinteisen pienimuotoisen kalastuksen kalastuskieltoajan oli tarkoitus alkaa elokuussa, joka on kansallisen kalastuksenhoitosuunnitelman mukaan merkittävä kumpuamisen (”upwelling”) ajankohta. Kuitenkin viikko ennen kiellon alkamista sitä lykättiin vuodelle 2019. Ghanan viranomaisten mukaan päätös tehtiin, jotta mukaan saataisiin enemmän sidosryhmiä ja noudattamistaso paranisi. Päinvastoin kuin kansallisessa kalastuksenhoitosuunnitelmassa esitettiin, vuonna 2019 troolareilla oli vain yksi kahden kuukauden kalastuskieltoaika (1 päivästä elokuuta 30 päivään syyskuuta), ja perinteiseen pienimuotoiseen kalastukseen sovellettiin vain yhden kuukauden mittaista kieltoaikaa 15 päivästä toukokuuta15 päivään kesäkuuta 2019.

(64) Vuonna 2020 Ghanassa ei ollut yhtään kalastuskieltoaikaa siitä huolimatta, että vuoden 2020 talousarviota koskevassa selvityksessä korostettiin tieteellisten tietojen osoittavan, että Ghanan merikalakannat pienenevät talousvyöhykkeellä, ja siitä huolimatta, että Ghanan viranomaisten mukaan oli tarpeen toteuttaa ankaria toimenpiteitä, jotta ilmiö saadaan pysäytettyä ja estettyä, että Ghanasta tulee kalan nettotuoja vuoteen 2025 mennessä; sekä siitä huolimatta, että viranomaiset ilmoittivat laajentavansa yhden kuukauden kalastuskieltoaikaa niin, että se kattaa koko laivaston kahden kuukauden ajan vuosina 2020 ja 2021 (15). Kuten johdanto-osan 28 kappaleessa tarkoitetaan, kantojen ja erityisesti pelagisten lajien kriittisen tilanteen arviointi tehdään CECAFin arvioinnin perusteella.

(65) Se, ettei vuosien 2015–2019 kansallista kalastuksenhoitosuunnitelmaa ole pantu kokonaisuudessaan täytäntöön, käy ilmi myös kyseisen suunnitelman lisäyksestä, jonka mukaan teollista kalastusta harjoittaville troolareille myönnettävien kalastuslisenssien enimmäismäärä on asianomaisten kalavarojen kestävän käytön varmistamiseksi 48. Ghanan viranomaiset myönsivät kuitenkin troolareille 75 lisenssiä neljännesvuosittain. Se, ettei kansallista kalastuksenhoitosuunnitelmaa ole pantu kokonaisuudessaan käytäntöön, vaarantaa UNCLOS-sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdan ja 62 artiklan 1 kohdan sekä YK:n kalakantasopimuksen 6 artiklan 4 kohdan.

(66) Tässä jaksossa selitetyt näkökohdat, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja Ghanan viranomaisten antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla todeta, että Ghana on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat kansainvälisiin sääntöihin, asetuksiin sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin liittyvät velvoitteet.

3.4 Kehitysmaiden erityiset rajoitukset (LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohta)

(67) YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (UNHDI) (16) mukaan Ghanan katsottiin vuonna 2019 olleen keskitasoa (189 maan joukossa sijalla 142).

(68) Vaikka valmiuksia rajoittavia erityisiä tekijöitä voi yleisesti esiintyä seurannan, valvonnan ja tarkkailun alalla, kaikki edellisissä jaksoissa todetut puutteet eivät selity Ghanan kehitystasosta johtuvilla erityisrajoitteilla. Kun otetaan huomioon edellä tarkoitettu YK:n inhimillisen kehityksen indeksi (UNHDI), ei ole saatu todisteita siitä, että Ghanan laiminlyönnit kansainvälisten lakien noudattamisessa johtuisivat maan alhaisesta kehitystasosta. Ei ole konkreettisia todisteita siitä, että kalastuslainsäädännössä sekä kalastuksen seurannassa, valvonnassa ja tarkkailussa ja jäljitettävyysjärjestelmissä esiintyvät puutteet johtuisivat riittämättömästä kapasiteetista ja heikosta infrastruktuurista. Kyseisillä rajoituksilla ei myöskään voida perustella sitä, ettei Ghana ole pannut tosiasiallisesti täytäntöön kansallista lainsäädäntöä asettaakseen seuraamuksia LIS-kalastukseen liittyvistä rikkomuksista.

(69) Komissio on vuodesta 2018 tukenut Ghanan kalastusalaa alueellisen ohjelman kautta (Länsi-Afrikan alueellisen kalastuksenhallinnan parantamishanke (PESCAO). Lisäksi komissio on tarjonnut tukea johdanto-osan 19 kappaleessa tarkoitetussa työryhmässä lainsäädännön tarkistukseen ja LIS-kalastuksen torjumista koskevan päivitetyn kansallisen toimintasuunnitelman hyväksymiseksi.

(70) Tässä jaksossa esitetyt tosiseikat, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja Ghanan viranomaisten antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla todeta, että Ghanan kehityksen nykytila ja yleinen suorituskyky kalastuksen hoidossa ei ole heikentynyt sen kehitystason johdosta.

4. MAHDOLLISTA YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMAKSI KOLMANNEKSI MAAKSI TOTEAMISTA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

(71) Ottaen huomioon päätelmät sen suhteen, että Ghana on laiminlyönyt sille lippu-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvoitteet toimia LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi, Ghanalle olisi LIS-asetuksen 32 artiklan mukaisesti ilmoitettava mahdollisuudesta, että komissio toteaa sen yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi LIS-kalastuksen torjunnassa.

(72) Komission olisi toteutettava Ghanaan nähden myös kaikki LIS-asetuksen 32 artiklassa säädetyt toimenpiteet. Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa kyseinen maa voi antaa ilmoitukseen kirjallisen vastauksen ja korjata tilanteen.

(73) Ghanalle osoitettu ilmoitus mahdollisuudesta, että se todetaan maaksi, jonka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomaksi tämän päätöksen mukaisesti, ei estä komissiota tai neuvostoa toteuttamasta myöhemmin toimia yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden toteamiseksi ja niitä koskevan luettelon laatimiseksi eikä ilman eri toimenpiteitä johda tällaisiin toimiin,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla Ilmoitetaan Ghanan tasavallalle, että komissio saattaa todeta sen laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi.

Tehty Brysselissä 2 päivänä kesäkuuta 2021. Komission puolesta Virginijus SINKEVIČIUS Komission jäsen

(1) EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

(2) Komission päätös 2013/C 346/03, annettu 26 päivänä marraskuuta 2013, tiedon antamisesta niille kolmansille maille, jotka komissio katsoo mahdollisesti yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti (EUVL C 346, 27.11.2013, s. 26).

(3) EUVL C 324, 2.10.2015, s. 15.

(4) https://treaties.un.org/

(5) http://www.fao.org/port-state-measures/background/parties-psma/en/

(6) https://treaties.un.org/pages/showDetails.aspx?objid=080000028007be1a

(7) http://www.fao.org/fishery/ipoa-iuu/npoa/en

(8) Saiko on paikallinen nimitys merellä tapahtuvalle jälleenlaivaukselle teollista kalastusta harjoittavien troolareiden ja kanoottien välillä.

(9) https://www.mofep.gov.gh/sites/default/files/budget-statements/2020-Budget-Statement-and-Economic-Policy_v3.pdf

(10) Pieniä pelagisia kaloja koskevia arviointeja käsittelevän FAO/CECAF -työryhmän arvion mukaan Sardinella aurita -lajin (kultasardiini) ja Sardinella maderensis -lajin (pilkkapyrstösardiini) kannat, jotka Norsunluurannikko, Ghana, Togo ja Benin jakavat, ovat ylikalastettuja ja romahtamaisillaan. Arvioinnissa suositeltiin sardiininkalastuksen kieltämistä, jotta kannat pystyvät elpymään. FAO (2019). Report of the FAO/CECAF Working Group on the Assessment of Small Pelagic Fish – Subgroup South. Elmina, Ghana, 12–20 September 2018. Rapport du Groupe de travail FAO/COPACE sur l’évaluation des petits poissons pélagiques – Sous-groupe Sud. Elmina, Ghana, 12–20 septembre 2018. CECAF/ECAF Series / COPACE/PACE Séries No. 19/81. Rome. http://www.fao.org/3/ca5402b/ca5402b.pdf

(11) http://www.fao.org/3/CA0464EN/ca0464en.pdf ja http://www.fao.org/3/cb2339en/CB2339EN.pdf

(12) http://documents1.worldbank.org/curated/en/866911554409721545/pdf/Ghana-Under-the-First-Phase-of-the-West-Africa-Regional-Fisheries-Program-Project.pdf

(13) Tonnikala-aluksiin sovelletaan eri säännöksiä: vähintään 50 prosenttia aluksen osakkeista on oltava johdanto-osan 34 kappaleessa tarkoitettujen henkilöiden omistuksessa tai valvonnassa.

(14) http://documents1.worldbank.org/curated/en/866911554409721545/pdf/Ghana-Under-the-First-Phase-of-the-West-Africa-Regional-Fisheries-Program-Project.pdf

(15) https://www.mofep.gov.gh/sites/default/files/budget-statements/2020-Budget-Statement-and-Economic-Policy_v3.pdf

(16) http://hdr.undp.org/sites/all/themes/hdr_theme/country-notes/GHA.pdf