Valtuusto Pankin Amsterdamin toimintaohjelman (ASAP) hyväksyminen Päätös tehty 20. elokuuta 1997



Virallinen lehti nro C 010 , 15/01/1998 s. 0010 - 0011



VALTUUSTO Pankin Amsterdamin toimintaohjelman (ASAP) hyväksyminen Päätös tehty 20. elokuuta 1997 (98/C 10/12) PANKIN VALTUUSTO i) Pannen merkille Eurooppa-neuvoston 16. kesäkuuta 1997 hyväksymän päätöslauselman kasvusta ja työllisyydestä, joka vaatii "uutta sysäystä työllisyyden säilyttämiseksi yhtenä Euroopan unionin keskeisistä politiikoista . . . [ja] Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi kasvun ja työllisyyden lisäämisen edellytyksenä" ja kehottaa pankkia "tehostamaan tähän liittyvää toimintaansa edistämällä hyvän pankkitoiminnan periaatteiden ja käytäntöjen mukaisia investointihankkeita"; ii) Todeten erityisesti, että päätöslauselmassa kehotetaan EIP:tä - tarkastelemaan mahdollisuutta toimia koulutuksen, terveyden, kaupunkiympäristön ja ympäristönsuojelun aloilla; - tehostamaan toimintaansa laajojen infrastruktuuriverkkojen osalta tutkimalla mahdollisuutta myöntää hyvin pitkäaikaisia lainoja lähinnä Essenissä hyväksyttyjä laajoja ensisijaisia hankkeita varten; - tarkastelemaan mahdollisuutta aikaansaada järjestely, jolla yhteistyössä Euroopan investointirahaston kanssa ja yksityistä rahoitussektoria hyödyntäen rahoitetaan pienten ja keskisuurten yritysten korkean teknologian hankkeita mahdollisesti riskipääoman muodossa; OTTAEN HUOMIOON SEURAAVAN iii) nämä kehotukset edellyttävät pankilta uudenlaisia rahoitusmuotoja, jotka tulee sovittaa yhteen pankin perussäännön kanssa; iv) riskipääomainvestoinnit tai lainainstrumentit, joihin liittyy erityisiä riskejä, eivät kuulu pankin sääntömääräiseen toimintaan, mutta tällaiset rahoitusmuodot, mukaan lukien riskirahoituksen tarjoaminen tietyn tyyppisille PK-yrityksille, voivat olla sopivia keinoja täydentää pankin perinteistä toimintaa ja edistää päätöslauselman tavoitteita; v) pankki on kartuttanut ylimääräisen vararahaston sekä kohdistamattoman ylijäämän; vi) nämä rahoitusvarat ylittävät pakolliset vähimmäisvaatimukset sekä pankin säännöllisten antolainaustoimien kannalta välttämättömänä pidettävän tason, mukaan lukien lyhyen ja keskipitkän aikavälin kasvuennusteiden edellyttämät pääomatarpeet; vii) on asianmukaista käyttää osa ylijäämästä pankin rahoitusmuotojen laajentamiseen tavalla, joka on sopusoinnussa pankin tehtävän kanssa; viii) ylijäämän edellä mainitun käytön ei tule vaarantaa seuraavan pääoman korotuksen - jonka yksityiskohdista on vielä päätettävä - rahoittamista pankin omista varoista eikä olla esteenä muille päätöksille tai aloitteille koskien näiden varojen osoittamista muihin tarkoituksiin, mahdollisesti osakkeenomistajille, edellyttäen, että se on sopusoinnussa pankin perussäännön kanssa; ix) EIR:llä voisi olla tärkeä tehtävä pankin ohella tällaisten hankkeiden rahoituksessa, ON PÄÄTTÄNYT 1. hyväksyä Eurooppa-neuvoston päätöslauselman kasvusta ja työllisyydestä siltä osin kuin se koskee pankkia ja ryhtyä asianmukaisiin toimenpiteisiin sen toteuttamiseksi; 2. pyytää hallintoneuvostoa toimivaltansa mukaisesti määrittelemään kaudelle 1997-2000 toimenpiteet päätöslauselman täytäntöönpanemiseksi liitteessä olevien periaatteiden mukaisesti; 3. että näiden toimenpiteiden piiriin voi kuulua pankin rahoituksen ulottaminen koulutus-, terveys-, kaupunkiympäristö- ja ympäristöhankkeisiin sekä toimenpiteiden tehostaminen suurten infrastruktuuriverkkojen osalta sekä PK-yritysten rahoituksessa; 4. että näiden toimenpiteiden piiriin voi kuulua lisäksi EIP-rahoitusosuuden ylärajan nostaminen 75 prosenttiin hankkeen kokonaiskustannuksista, poikkeuksellisesti ja tapauskohtaisesti, milloin hallintoneuvosto pitää sitä hyödyllisenä päätöslauselman tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä näiden tavoitteiden mukaisesti pankin rahoituskriteereiden laajentaminen; 5. että päätöslauselman täytäntöönpanemiseksi osa pankin vuotuisesta ylijäämästä, siltä osin kuin se ylittää perussäännön mukaiset pakolliset varausvaatimukset, voidaan käyttää helpottamaan terveiden hankkeiden rahoitusta yhteisön edun mukaisesti instrumenteilla, joilla laajennetaan pankin rahoitusmuotoja, mukaan lukien, mutta ei yksinomaisesti riskipääomarahoituksen tarjoaminen tietyn tyyppisille yrityksille sopivien välittäjien kautta, joilla on tarpeellinen pätevyys ja kokemus, lukuunottamatta subventointitoimia. Tähän tarkoitukseen varataan aluksi vuoden 1996 ylijäämästä 200 miljoonaa ecua. Seuraavista määrärahoista, jotka otetaan vuosien 1997-1999 ylijäämistä, valtuusto päättää vuosittain hallintoneuvoston ehdotuksen pohjalta pankin taseen ja tilinpäätöksen hyväksymisen yhteydessä. Kokonaismäärän yläraja on 1 miljardi ecua vuonna 2000 päättyväksi kaudeksi; 6. että hallintoneuvosto hyväksyy hallituksen esityksen pohjalta kohdan 5 tarkoittamien toimenpiteiden yksityiskohdat sekä yksittäiset operaatiot pankin noudattamien tavanomaisten menettelyjen mukaisesti; 7. että hallintoneuvosto raportoi valtuustolle vuosittain edellä mainittujen toimenpiteiden täytäntöönpanosta. LIITE (1) Amsterdamin tomintaohjelman (ASAP) pääpiirteet hyväksytty hallintoneuvoston kokouksessa 21. heinäkuuta 1997 1. Vastauksena Amsterdamin Eurooppa-neuvoston (16.-17. kesäkuuta 1997) päätöslauselmaan kasvusta ja työllisyydestä hallitus esitti hallintoneuvostolle 21. heinäkuuta 1997 pitämässään kokouksessa, että pankki käynnistää erityisen aloitteen nimikkeellä Amsterdamin toimintaohjelma (ASAP). Tätä koskevien suuntaviivojen tarkoituksena on asettaa asianmukaiset puitteet päätöslauselman tavoitteiden mukaisten toimenpiteiden ripeälle käynnistämiselle ja niiden myöhemmälle kehittämiselle. 2. ASAP-ohjelmassa esitettävä merkittävimpiä pääperiaatteita ovat seuraavat: - on noudatettava terveitä pankkitapoja ja -käytäntöjä; - toimenpiteiden tulee olla yksinkertaisia, realistisia ja käytännöllisiä; - ensimmäisiin toimenpiteisiin tulee ryhtyä ripeästi, samalla kun tiedostetaan tarve jatkuvaan kehittämiseen pidemmällä aikavälillä, erityisesti uusien rahoitusmuotojen osalta; - on tarjottava lisäarvoa jäsenvaltioiden ja niissä toimivien rahoituslaitosten toimiin; - yhteistyö muiden rahoituslaitosten kanssa on tärkeä edellytys ASAP-ohjelman onnistumiselle; - on tärkeää edistää julkisen ja yksityisen sektorin yhteishankkeita sekä välttää yksityisen sektorin tai muiden rahoituslähteiden syrjäyttämistä; - on määriteltävä selkeät tavoitteet ohjelman kullekin osalle ja huolehdittava tulosten arvioinnista; - yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa ja niiden tuki on ratkaisevassa asemassa ohjelman sujuvan toteuttamisen kannalta. 3. ASAP-ohjelma on jatkoa neuvoston aiemmin käynnistämille aloitteille, joiden perustana on investointien, kasvun ja työllisyyden keskinäinen riippuvuus ja joiden toimeenpanossa pankille on uskottu erityisiä tehtäviä. Amsterdamin päätöslauselma vahvistaa ja laajentaa näitä toimia. Aivan uutta on: entistä laajemman pääoma-käsitteen korostaminen, pienimuotoisten ja keskisuurten hankkeiden merkitys (niin PK-yritysten kuin infrastruktuurinkin osalta), kehotus ottaa käyttöön joitakin uusia rahoitusmuotoja ja tarve yhdistää lyhytvaikutteiset toimet kestäviin pitempivaikutteisiin toimiin. Edellinen huomioon ottaen seuraavat yleiset toimenpiteet ovat paikallaan: - ASAP-ohjelman takarajaksi asetetaan vuoden 2000 loppu. Pankin toimielimet huolehtivat asianmukaisesta seurannasta. Tämä mahdollistaa toimenpiteiden välittömän käynnistämisen sekä niiden soveltamisen ja kehittämisen merkittävän pituisena ajanjaksona; - tänä ajanjaksona sallitaan EIP:n rahoituksen ylärajan nostaminen 75 prosenttiin kokonaiskustannuksista TEN-hankkeisiin ja niihin liittyviin infrastruktuurihankkeisiin myönnettyjen lainojen osalta sekä ympäristöhankkeiden osalta. Tätä sovelletaan poikkeuksellisesti ja tapauskohtaisesti silloin, kun sen katsotaan edistävän hankkeen toteutusta; - mukautetaan joiltakin osin pankin nykyisiä rahoitusmuotoja, esimerkiksi joustavuutta pienten ja keskisuurten hankkeiden rahoituksessa sekä laina-aikoja ja vapaavuosia laajojen infrastruktuurihankkeiden yhteydessä; - otetaan käyttöön uusia rahoitusmuotoja innovatiivisia PK-yrityksiä varten perustamalla erityinen rahoitusohjelma, johon varat osoitetaan pankin vuotuisesta ylijäämästä, tukemaan erilaisia uusia instrumentteja, sopivien välittäjien kautta annettava riskipääomarahoitus mukaan lukien. Otettaessa käyttöön uusia rahoitusmuotoja Amsterdamin toimintaohjelman puitteissa riski ja tuotto tulee mitoittaa tasapainoisesti. 4. Koulutus, terveys, kaupunkiympäristö ja ympäristönsuojelu 4.1. Pankki tarjoutuu lisäämään toimintaansa rahoittamalla koulutuksen alan investointihankkeita koko yhteisön alueella, koska ne edistävät ammattitaitoisen ja mukautumiskykyisen työvoiman saantia. 4.2. Terveydenhuollon hankkeet voivat hyötyä EIP:n lainoituksesta koko unionin alueella, mikäli ne kuuluvat jonkin nykyisen rahoitustavoitteen piiriin (esimerkiksi aluekehitys tai kaupunkien uudistaminen) tai sisältävät tärkeitä T& K- tai koulutuselementtejä taikka muita innovatiivisia ominaispiirteitä. 4.3. Kaupunkiympäristön hankkeiden rahoitusta voidaan varovasti edeten ulottaa asuntotuotantoinvestointeihin, mikäli ne ovat osa tarkasti määritettyjä kaupunkien uudistamis- tai kehittämisohjelmia. Tähän liittyy myös myötämielisyys palvelualojen - vähittäiskauppa mukaan lukien - hankkeiden rahoittamista kohtaan. 4.4. Lainoituksen ulottaminen kaikkiin näihin hankkeisiin edellyttää pankin tavanmukaisten kriteerien täyttymistä sekä hankkeiden laadun että luottoriskien osalta. 4.5. Pankki vahvistaa sitoutumistaan ympäristönsuojelun investointeihin. Se lisää tukea hankkeiden suunnitteluun tutkimusrahoituksella. 5. Laajat infrastruktuurihankkeet ja -verkot 5.1. Seuraavat erityistoimet vahvistavat pankin nykyisiä toimia suurten infrastruktuurihankkeiden ja -verkkojen rahoituksessa: - Pankki on valmis myöntämään pitkiä laina-aikoja ja vapaavuosia, jotka sovitetaan hankkeiden ominaispiirteiden mukaisiksi. Lisäksi hankkeiden suunnittelu saa lisää pankin tukea tutkimusrahoituksen kautta. - Erityisesti TEN-tyyppisiä hankkeita varten ja varsinkin ensisijaisten luettelossa olevia hankkeita varten pankki pyrkii kehittämään tapauskohtaisesti "räätälöityjä" rahoituspaketteja. 5.2. Samanaikaisesti pankki tutkii läheisessä yhteistyössä EY:n komission ja EIR:n kanssa Kinnockin korkean tason työryhmän suositukset julkisen ja yksityisen sektorin yhteistoimin järjestettävästä TEN-hankkeiden rahoituksesta sellaisin rahoitusinstrumentein, joiden avulla voidaan paremmin sopeutua riskeihin ja tarjota toiminnallisia ratkaisuja. 6. PK-yritykset PK-yritysten rahoitus on yksi pankin toiminnan tärkeimpiä kohdealoja ja erityisen merkityksellinen työllisyyden kohentamisessa. Kokemus osoittaa selvästi, että PK-rahoituksessa rakenteet ja panostukset eri jäsenmaissa ovat hyvin epäyhtenäiset. Joustava lähestymistapa, joka mahdollistaa asianmukaisten instrumenttien kehittämisen, on siksi välttämätöntä. Samoin "korkean teknologian hankkeet" on tulkittava laajassa merkityksessä. Seuraavat erityistoimet kuuluvat pankin ohjelmaan: - Luodaan erityinen rahoitusohjelma, joka mahdollistaa uusien, pankin vuotuiseen ylijäämään tukeutuvien instrumenttien käyttöönoton. - Kaikissa näissä tapauksissa toteutus tapahtuu terveiden rahoituslaitosten välityksellä, mikä vahvistaa kumppanuutta pankki- ja rahoitusalan kanssa sekä turvaa vetoavun ja vipuvaikutuksen. EIR tulee toimimaan pankin erityisenä kumppanina tällä alueella. - Toiminnassa omaksutaan käytännöllinen lähestymistapa. Yksittäiset operaatiot määritellään mahdollisimman pian ja alistetaan hallintoneuvoston hyväksyttäviksi tavanomaisten menettelyjen mukaisesti. 7. Raportointi Valtuustolle ja hallintoneuvostolle raportoidaan vuosittain Amsterdamin toimintaohjelman toteutuksesta sekä saavutetuista tuloksista ja esiin tulleista ongelmista. (1) Osa päätöstä.