RAHOITUSOSUUSSOPIMUS [MALLI] – PUOLUE

NUMERO:…[LISÄTTÄVÄ]…

Euroopan parlamentti, jonka pääsihteeristö sijaitsee osoitteessa

Plateau du Kirchberg, L-2929 Luxembourg,

jäljempänä ’Euroopan parlamentti’,

jota edustaa tämän sopimuksen tekemistä varten

[suku- ja etunimi / tehtävänimike tai asema]

yhtäältä

sekä

[edunsaajan virallinen nimi] [virallinen oikeudellinen muoto] [rekisteröintinumero] [täydellinen virallinen osoite] [ALV-numero],

jäljempänä ’edunsaaja’,

jota edustaa tämän sopimuksen tekemistä varten

…[edustaja, jolla on oikeus tehdä oikeustoimia]…,

toisaalta,

OVAT SOPINEET

seuraavista liitteessä olevista erityisehdoista, yleisistä ehdoista ja alustavasta talousarviosta, jotka kaikki ovat erottamaton osa tätä sopimusta.

Erityisehtojen määräykset ovat ensisijaisia tämän sopimuksen muiden osien määräyksiin nähden. Yleisten ehtojen määräykset ovat ensisijaisia liitteen määräyksiin nähden.

Sisällysluettelo

I. ERITYISEHDOT 10

I.1 ARTIKLA – SOPIMUKSEN KOHDE 10

I.2 ARTIKLA – KAUSI, JOLLE RAHOITUS MYÖNNETÄÄN 10

I.3 ARTIKLA – RAHOITUKSEN MUOTO 10

I.4 ARTIKLA – RAHOITUKSEN ALUSTAVA (ENIMMÄIS)MÄÄRÄ 10

I.5 ARTIKLA – MAKSUT JA MAKSUJÄRJESTELYT 11

I.5.1 Ennakkomaksut 11

I.5.2 Loppumaksun maksaminen tai aiheettomasti maksettujen ennakkomaksujen takaisinperintä 11

I.5.3 Valuutta 11

I.6 ARTIKLA – PANKKITILI 11

I.7 ARTIKLA – YLEISET HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET 11

I.8 ARTIKLA – SOPIMUKSEN VOIMAANTULO 11

II. YLEISET EHDOT 12

A OSA OIKEUDELLISET JA HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET 12

II.1 ARTIKLA – MÄÄRITELMÄT 12

II.2 ARTIKLA – EDUNSAAJAN YLEISET VELVOITTEET 13

II.3 ARTIKLA – PANKKITILIIN LIITTYVÄT VELVOITTEET 13

II.4 ARTIKLA – VASTUU VAHINGOISTA 13

II.5 ARTIKLA – LUOTTAMUKSELLISUUS 13

II.6 ARTIKLA – HENKILÖTIETOJEN KÄSITTELY 13

II.7 ARTIKLA – TIETOJEN KIRJAAMINEN 14

II.8 ARTIKLA – UNIONIN RAHOITUKSEN NÄKYVYYS 14

II.8.1 Tieto unionin rahoituksesta 14

II.8.2 Vastuuvapauslausekkeet, joilla Euroopan parlamentti vapautetaan vastuusta 14

II.8.3 Tietojen julkistaminen Euroopan parlamentin toimesta 14

II.9 ARTIKLA – SOPIMUSTEN TEKEMINEN EDUNSAAJAN TOIMESTA 14

II.9.1 Periaatteet 14

II.9.2 Tietojen kirjaaminen 14

II.9.3 Valvonta 14

II.9.4 Vastuu 14

II.10 ARTIKLA – RAHOITUSTUKI LÄHIYHTEISÖILLE 14

II.11 ARTIKLA – YLIVOIMAINEN ESTE 15

II.12 ARTIKLA – RAHOITUKSEN MAKSAMISEN KESKEYTTÄMINEN 15

II.12.1 Keskeyttämisen syyt 15

II.12.2 Keskeyttämismenettely 15

II.12.3 Keskeyttämisen vaikutukset 15

II.12.4 Maksamisen jatkaminen 15

II.13 ARTIKLA – RAHOITUSTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN PERUUTTAMINEN EUROOPAN PARLAMENTIN TOIMESTA 16

II.13.1 Peruuttamisen syyt 16

II.13.2 Peruuttamismenettely 16

II.13.3 Peruuttamisen vaikutukset 16

II.14 ARTIKLA – RAHOITUSTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN VOIMASSAOLON PÄÄTTÄMINEN 16

II.14.1 Voimassaolon päättäminen edunsaajan pyynnöstä 16

II.14.2 Voimassaolon päättäminen Euroopan parlamentin toimesta 16

II.14.3 Voimassaolon päättämisen seuraukset 17

II.15 ARTIKLA – SAATAVIEN SIIRTÄMINEN 17

II.16 ARTIKLA – VIIVÄSTYSKOROT 17

II.17 ARTIKLA – SOVELLETTAVA LAINSÄÄDÄNTÖ 17

II.18 ARTIKLA – OIKEUS TULLA KUULLUKSI 17

B OSA RAHOITUSMÄÄRÄYKSET 18

II.19 ARTIKLA – KORVATTAVAT MENOT 18

II.19.1 Ehdot 18

II.19.2 Esimerkkejä korvattavista menoista 18

II.20 ARTIKLA – KORVAUKSEEN OIKEUTTAMATTOMAT MENOT 19

II.21 ARTIKLA – LUONTOISSUORITUKSET 19

II.22 ARTIKLA – TALOUSARVIOERIEN VÄLISET SIIRROT 19

II.23 ARTIKLA – RAPORTOINTIVELVOITTEET 19

II.23.1 Vuosikertomus 19

II.23.2 Ulkoisen tarkastuksen kertomus 20

II.24 ARTIKLA – PÄÄTÖS VUOSIKERTOMUKSESTA 20

II.25 ARTIKLA – PÄÄTÖS RAHOITUKSEN LOPULLISESTA MÄÄRÄSTÄ 21

II.25.1 Vuosikertomuksen vaikutukset 21

II.25.2 Kynnys 21

II.25.3 Käyttämättä jääneen rahoituksen siirtäminen seuraavalle varainhoitovuodelle 21

II.25.4 Päätös rahoituksen lopullisesta määrästä 21

II.25.5 Käyttämättä jääneen rahoituksen takaisinperintä 21

II.25.6 Rahoituksen yli- tai alijäämä 22

II.25.7 Omien varojen ylijäämä 22

II.26 ARTIKLA – ENNAKKOMAKSUISTA KERTYNEET KOROT 22

II.27 ARTIKLA – TAKAISINPERINTÄ 22

II.27.1 Viivästyskorot 22

II.27.2 Erien vähentäminen toisistaan 22

II.27.3 Pankkikulut 23

II.28 ARTIKLA – RAHOITUSVAKUUS 23

II.29 ARTIKLA – VALVONTA 23

II.29.1 Yleiset säännökset 23

II.29.2 Velvollisuus pitää hallussa asiakirjoja 23

II.29.3 Asiakirjojen ja/tai tietojen antamisvelvollisuus 23

II.29.4 Vierailut paikan päälle 23

II.29.5 Kontradiktorinen tarkastusmenettely 23

II.29.6 Tarkastushavaintojen vaikutukset 24

II.29.7 OLAFin valvontaoikeudet 24

II.29.8 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen valvontaoikeudet 24

II.29.9 Edellä II.29.1–II.29.4 artiklan mukaisten velvoitteiden laiminlyöminen 24

LIITE – ALUSTAVA TALOUSARVIO 25

I. ERITYISEHDOT

I.1 ARTIKLA – SOPIMUKSEN KOHDE

Euroopan parlamentti myöntää rahoitusta edunsaajalle sen sääntömääräisten tehtävien ja tavoitteiden toteuttamiseksi varainhoitovuonna [lisättävä] erityisehdoissa ja yleisissä ehdoissa (jäljempänä ’ehdot’) esitettyjen ehtojen sekä tämän sopimuksen liitteen mukaisesti. Tällä Euroopan parlamentti panee täytäntöön [päivämäärä lisättävä] hyväksytyn rahoitusta koskevan päätöksen.

Edunsaaja käyttää rahoituksen sääntömääräisten tehtäviensä ja tavoitteidensa toteuttamiseksi toimien omalla vastuullaan ja tämän sopimuksen ehtojen sekä sen liitteen mukaisesti.

I.2 ARTIKLA – KAUSI, JOLLE RAHOITUS MYÖNNETÄÄN

Kausi, jolle unionin rahoitus myönnetään, on [lisättävä PV/KK/VV]–[lisättävä PV/KK/VV].

I.3 ARTIKLA – RAHOITUKSEN MUOTO

Edunsaajalle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) (varainhoitoasetus) XI osaston mukaisesti myönnettävä rahoitus maksetaan siten, että korvataan prosenttiosuus tosiasiallisesti aiheutuneista korvattavista menoista.

I.4 ARTIKLA – RAHOITUKSEN ALUSTAVA (ENIMMÄIS)MÄÄRÄ

Euroopan parlamentin rahoitus on enintään [määrä lisättävä] euroa, mikä on enintään 90 prosenttia arvioiduista avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista.

Edunsaajan arvioidut avustuskelpoiset kustannukset esitetään liitteenä (jäljempänä ’alustava talousarvio’). Alustavassa talousarviossa kustannusten ja tulojen on oltava tasapainossa, ja siinä on eriteltävä kaikki edunsaajan kustannukset ja tulot kaudelta, jolle rahoitus myönnetään. Avustuskelpoiset kustannukset on erotettava avustukseen oikeuttamattomista kustannuksista II.19 artiklan mukaisesti.

I.5 ARTIKLA – MAKSUT JA MAKSUJÄRJESTELYT

Rahoitus maksetaan seuraavien maksuehtojen ja maksuaikataulun mukaisesti.

I.5.1 Ennakkomaksut

Ennakkomaksut, joiden määrä on [määrä lisättävä] eli [oletusarvoisesti 100 prosenttia, muutoin lisättävä Euroopan parlamentin päättämä prosenttiosuus] tämän rahoitusta koskevan päätöksen I.4 artiklassa vahvistetusta enimmäismäärästä, maksetaan edunsaajalle 30 päivän kuluessa rahoitusta koskevan päätöksen voimaantulosta tai tapauksen mukaan siitä päivästä, jona Euroopan parlamentti vastaanottaa [… euron, määrä lisättävä tarvittaessa] rahoitusvakuuden, sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.

I.5.2 Loppumaksun maksaminen tai aiheettomasti maksettujen ennakkomaksujen takaisinperintä

Rahoituksen loppumaksu maksetaan edunsaajalle tai mahdolliset aiheettomasti maksetut ennakkomaksut peritään takaisin 30 päivän kuluessa siitä, kun Euroopan parlamentti on tehnyt päätöksen vuosikertomuksesta ja määrittänyt rahoituksen lopullisen määrän, kuten II.25 artiklassa edellytetään.

I.5.3 Valuutta

Euroopan parlamentti suorittaa maksut euroina. Todelliset kustannukset muunnetaan euroiksi Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa päivittäin julkaistavaan kurssiin tai, jos sitä ei ole saatavilla, Euroopan parlamentin määräämän, parlamentin verkkosivustolla julkaistun laskennallisen kuukausittaisen kurssin perusteella, sellaisena kuin se on voimassa Euroopan parlamentin maksumääräyksen antamispäivänä, ellei erityisissä säännöissä ja edellytyksissä nimenomaisesti toisin määrätä.

Euroopan parlamentin maksut katsotaan suoritetuiksi sinä päivänä, jona ne on veloitettu Euroopan parlamentin tililtä.

I.6 ARTIKLA – PANKKITILI

Maksut suoritetaan seuraavalle Euroopan unionin jäsenvaltioon sijoittautuneessa pankissa olevalle edunsaajan euromääräiselle pankkitilille tai alatilille:

Pankin nimi: […] Konttorin osoite: […] Tilinomistajan täydellinen nimi: […] Täydellinen tilinumero (pankkitunnus mukaan luettuna): […] IBAN: […] BIC-/SWIFT-koodi: […]

I.7 ARTIKLA – YLEISET HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

Kaikkien sopimukseen liittyvien Euroopan parlamentille osoitettujen yhteydenottojen on oltava kirjallisia, niissä on mainittava sopimuksen numero, ja ne on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan parlamentti Puhemies c/o varainhoidon pääosaston johtaja Toimisto SCH 05B031 L-2929 Luxemburg

Euroopan parlamentti katsoo vastaanottaneensa kirjaamattoman lähetyksen sinä päivänä, jona Euroopan parlamentin virkapostiyksikkö on sen virallisesti rekisteröinyt.

Kaikkien sopimukseen liittyvien edunsaajalle osoitettujen yhteydenottojen on oltava kirjallisia, niissä on mainittava sopimuksen numero, ja ne on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

[Vastaanottajan nimi] [Tehtävänimike] [Edunsaajayhteisön virallinen nimi] [Täydellinen virallinen osoite]

Edunsaajan on viipymättä ilmoitettava kaikista osoitteenmuutoksista kirjallisesti Euroopan parlamentille.

I.8 ARTIKLA – SOPIMUKSEN VOIMAANTULO

Sopimus tulee voimaan päivänä, jona se allekirjoitetaan Euroopan parlamentin puolesta.

II. YLEISET EHDOT

A OSA: OIKEUDELLISET JA HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

II.1 ARTIKLA – MÄÄRITELMÄT

Tässä sopimuksessa tarkoitetaan:

1) ’toimintakertomuksella’ kaudella, jolle rahoitus myönnetään, aiheutuneiden kustannusten kirjallisia perusteluja, esimerkiksi selvitystä toimista, hallintokuluista jne.; toimintakertomus on osa vuosikertomusta;

2) ’vuosikertomuksella’ kuuden kuukauden kuluessa varainhoitovuoden päättymisen jälkeen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 (2) 23 artiklan ja varainhoitoasetuksen 229 artiklan mukaisesti toimitettavaa kertomusta;

3) ’rahoituksen yli- tai alijäämällä’ I.5.1 artiklan mukaisten ennakkomaksujen ja II.25.4 artiklan mukaisesti vahvistetun rahoituksen lopullisen määrän erotusta;

4) ’ennakkomaksujen selvittämisellä’ tilannetta, jossa tulojen ja menojen hyväksyjä vahvistaa rahoituksen lopullisen määrän ja edunsaajalle maksettava määrä ei enää ole unionin omaisuutta;

5) ’eturistiriidalla’ tilannetta, jossa sopimuksen puolueeton ja objektiivinen täytäntöönpano edunsaajan toimesta vaarantuu perhe- tai tunnesiteisiin, kansalliseen yhteenkuuluvuuteen tai taloudellisiin etuihin liittyvästä tai mistä tahansa muusta syystä, jossa asianomaisella ja sopimuksen tarkoitukseen liittyvällä kolmannella osapuolella on yhteinen etu; poliittinen yhteenkuuluvuus ei periaatteessa synnytä eturistiriitaa, kun on kyse poliittisen puolueen ja samat poliittiset arvot omaavien organisaatioiden välisistä sopimuksista; tällaisen sopimuksen tapauksessa on kuitenkin noudatettava asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 22 artiklaa;

6) ’luontoissuorituksilla’ muita kuin taloudellisia resursseja, jotka kolmannet osapuolet asettavat maksutta edunsaajan käyttöön asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 2 artiklan 7 ja 8 kohdan mukaisesti;

7) ’varainhoitovuodella N’ tai ’kaudella, jolle rahoitus myönnetään’ niiden toimien toteuttamiskautta, joihin rahoitus myönnettiin sopimuksella I.2 artiklan mukaisesti;

8) ’ylivoimaisella esteellä’ mitä tahansa edunsaajan tai Euroopan parlamentin vaikutusmahdollisuuksien ulkopuolella olevaa ennalta arvaamatonta poikkeuksellista tilannetta tai tapahtumaa, joka estää jompaakumpaa sopimuspuolista täyttämästä jotakin sopimuksen mukaisista velvoitteistaan, joka ei johdu sopimuspuolten tai rahoitustukea saavien alihankkijoiden, sopimuspuoliin sidoksissa olevien yhteisöjen tai kolmansien osapuolten virheestä tai tuottamuksesta ja jota ei voida asianmukaista huolellisuuttakaan noudattaen välttää; ylivoimaisena esteenä ei voida vedota työmarkkinakiistoihin, lakkoihin, taloudellisiin vaikeuksiin tai palvelun puutteisiin, laitteiden tai materiaalien vikoihin tai niiden saataville asettamiseen liittyviin viiveisiin, elleivät ne ole välittömästi seurausta asian kannalta merkityksellisestä ylivoimaisesta esteestä;

9) ’virallisella ilmoittamisella’ ilmoituksen toimittamista kirjallisesti postitse tai sähköpostitse siten, että tästä saadaan saantitodistus;

10) ’petoksella’ unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavaa tahallista tekoa tai laiminlyöntiä, joka koskee väärien, virheellisten tai puutteellisten ilmoitusten tai asiakirjojen käyttämistä tai esittämistä tai erityistä velvoitetta rikkoen tapahtuvaa tietojen ilmoittamatta jättämistä;

11) ’rahoituksella’ varainhoitoasetuksen XI osastossa ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 IV luvussa tarkoitettua suoraa rahoitusta;

12) ’sääntöjenvastaisuudella’ kaikenlaista unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen rikkomista, joka johtuu edunsaajan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla vahinko unionin talousarviolle;

13) ’omilla varoilla’ muita rahoituslähteitä kuin unionin rahoitus; esimerkiksi lahjoituksia ja jäsenmaksuja (asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 2 artiklan 7 ja 8 kohdan mukaisesti) jne.;

14) ’edunsaajaan yhteydessä olevalla henkilöllä’ ketä tahansa henkilöä, jolla on valtuudet edustaa edunsaajaa tai tehdä päätöksiä sen puolesta;

15) ’huomattavalla virheellä’ mitä tahansa sopimuksen määräyksen rikkomista, joka on seurausta sellaisesta toimesta tai laiminlyönnistä, josta on tai voi olla haittaa Euroopan unionin talousarviolle.

II.2 ARTIKLA – EDUNSAAJAN YLEISET VELVOITTEET

Edunsaaja

a) vastaa yksin kaikkien oikeudellisten velvoitteidensa täyttämisestä ja velvoitteiden täyttämisen osoittamisesta;

b) korvaa sopimuksen täytäntöönpanosta, myös sen virheellisestä täytäntöönpanosta, Euroopan parlamentille aiheutuneet vahingot, paitsi jos kysymyksessä on ylivoimainen este;

c) on yksin vastuussa kolmansiin osapuoliin nähden, myös sellaisista vahingoista, jotka ovat aiheutuneet kolmansille osapuolille sopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä, vahinkojen luonteesta riippumatta;

d) ilmoittaa Euroopan parlamentille välittömästi kaikista muutoksista oikeudellisessa, taloudellisessa tai teknisessä tilanteessaan, organisaatiossaan tai omistussuhteissaan sekä kaikista nimen- ja osoitteenmuutoksista ja oikeudellisen edustajan vaihtumisesta;

e) toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet mahdollisten eturistiriitojen estämiseksi.

II.3 ARTIKLA – PANKKITILIIN LIITTYVÄT VELVOITTEET

Euroopan parlamentin maksamat määrät on voitava yksilöidä I.6 artiklassa tarkoitetulta tililtä tai alatililtä, ja tilejä on käytettävä yksinomaan I.5 artiklassa tarkoitettujen Euroopan parlamentin maksamien määrien vastaanottamiseen.

Jos kyseiselle tilille ennakkomaksuina maksetut määrät tuottavat korkoa tai niiden perusteella koituu muuta vastaavaa etua sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jonka alueella kyseinen tili on avattu, Euroopan parlamentti perii II.26 artiklassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti kyseiset tuotot ja muut edut takaisin varainhoitoasetuksen 228 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Euroopan parlamentin maksamia määriä ei saa missään tapauksessa käyttää keinottelutarkoituksiin.

Ennakkomaksut pysyvät unionin omaisuutena, kunnes ne on selvitetty vähentämällä ne rahoituksen lopullisesta määrästä.

II.4 ARTIKLA – VASTUU VAHINGOISTA

Euroopan parlamentti ei vastaa edunsaajan aiheuttamista tai kärsimistä vahingoista, mukaan lukien kolmansille osapuolille tämän sopimuksen täytäntöönpanon aikana tai seurauksena aiheutuneet vahingot.

Ellei kyseessä ole ylivoimainen este, edunsaajan tai siihen yhteydessä olevan henkilön on korvattava Euroopan parlamentille kaikki vahingot, joita se on kärsinyt tämän sopimuksen täytäntöönpanon seurauksena tai jotka johtuvat siitä, että sopimusta ei pantu täytäntöön täysin sen määräysten mukaisesti.

II.5 ARTIKLA – LUOTTAMUKSELLISUUS

Jollei tässä sopimuksessa, asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 32 artiklassa tai muissa asiaan sovellettavissa unionin säädöksissä toisin säädetä, Euroopan parlamentti ja edunsaaja sitoutuvat käsittelemään luottamuksellisina kaikki niille toimitetut luottamuksellisiksi luokitellut asiakirjat, tiedot tai muun aineiston, jotka liittyvät suoraan tämän sopimuksen kohteeseen.

II.6 ARTIKLA – HENKILÖTIETOJEN KÄSITTELY

Kaikkia sopimuksen yhteydessä kerättäviä henkilötietoja käsitellään asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 33 artiklan mukaisesti. Euroopan parlamentti noudattaa henkilötietojen käsittelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (3).

Näitä tietoja käsitellään ainoastaan sopimuksen täytäntöönpanoa ja seurantaa varten sanotun kuitenkaan estämättä sitä, että kyseisiä tietoja voidaan toimittaa tarkastuksista ja tilintarkastuksista vastuussa oleville elimille unionin oikeuden mukaisesti.

Kaikkeen edunsaajan tämän sopimuksen yhteydessä suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (4). Henkilötietojen käsittely tämän sopimuksen yhteydessä on sallittua vain, jos se on välttämätöntä sopimuksen täytäntöönpanolle, tämän kuitenkaan vaikuttamatta muihin kyseisessä asetuksessa säädettyihin tapauksiin.

II.7 ARTIKLA – TIETOJEN KIRJAAMINEN

Edunsaajan on varainhoitoasetuksen 232 artiklan mukaisesti säilytettävä kaikki sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat asiakirjat ja tositteet viiden vuoden ajan viimeisen maksuosuuteen liittyvän maksun suorittamisen jälkeen.

Rahoituksen käyttöön liittyviin tarkastuksiin, muutoksenhakuihin, riita-asioihin tai korvausvaatimusten käsittelyyn tai Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) tai Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) suorittamaan tutkintaan, jos siitä on ilmoitettu varojen saajalle, liittyvät asiakirjat on säilytettävä siihen saakka, kunnes tarkastukset on suoritettu, muutoksenhaut, riita-asiat tai vaatimukset ratkaistu tai tutkinta suoritettu.

II.8 ARTIKLA – UNIONIN RAHOITUKSEN NÄKYVYYS

II.8.1 Tieto unionin rahoituksesta

Ellei Euroopan parlamentti toisin vaadi tai sovi, edunsaajan on kaikissa unionin rahoitusta koskevissa tiedotteissa tai julkaisuissa, myös konferenssien, seminaarien tai mahdollisen tiedotus- tai mainosmateriaalin (kuten esitteet, esittelylehtiset, julisteet ja sähköiset esitteet) yhteydessä, mainittava, että toimintaan on saatu tukea Euroopan parlamentilta.

II.8.2 Vastuuvapauslausekkeet, joilla Euroopan parlamentti vapautetaan vastuusta

Kaikissa edunsaajan missä tahansa muodossa ja mitä tahansa välinettä käyttäen antamissa tiedotteissa tai julkaisuissa on oltava maininta siitä, että niiden laatija on niistä yksin vastuussa ja että Euroopan parlamentti ei ole vastuussa tiedotteen tai julkaisun sisältämien tietojen mahdollisesta käytöstä.

II.8.3 Tietojen julkistaminen Euroopan parlamentin toimesta

Euroopan parlamentti julkistaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 32 artiklan mukaiset tiedot verkkosivustollaan.

II.9 ARTIKLA – SOPIMUSTEN TEKEMINEN EDUNSAAJAN TOIMESTA

II.9.1 Periaatteet

Rahoitusta voidaan varainhoitoasetuksen 222 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttää edunsaajan tekemiä sopimuksia koskevien menojen korvaamiseen, edellyttäen että sopimuksia tehtäessä ei ollut eturistiriitoja.

Kun hankintasopimuksen arvo ylittää 60 000 euroa toimeksisaajaa ja tavaraa tai palvelua kohti, edunsaajan on saatava vähintään kolme tarjousta vastauksena kirjalliseen tarjouspyyntöön, jossa esitetään yksityiskohtaisesti hankintaa koskevat vaatimukset. Kyseisten sopimusten kesto on enintään viisi vuotta.

Jos kirjalliseen tarjouspyyntöön toimitetaan vähemmän kuin kolme tarjousta, edunsaajan on osoitettava, että kyseistä hankintaa varten ei ollut mahdollista saada enempää tarjouksia.

II.9.2 Tietojen kirjaaminen

Edunsaajan on pidettävä kirjaa tarjousten arvioinnista ja perusteltava kirjallisesti lopullisen toimeksisaajan valinta.

II.9.3 Valvonta

Edunsaajan on varmistettava, että Euroopan parlamentti, Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen, Euroopan tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voivat käyttää asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 V luvussa ja varainhoitoasetuksen 231 artiklassa tarkoitettuja valvontavaltuuksiaan. Edunsaajan on varmistettava, että kolmansien osapuolten kanssa tehtävissä sopimuksissa mahdollistetaan edellä mainittujen valvontavaltuuksien käyttäminen myös kyseisiä kolmansia osapuolia kohtaan.

II.9.4 Vastuu

Edunsaaja on yksin vastuussa sopimuksen täytäntöönpanosta ja sen määräysten noudattamisesta. Edunsaajan on sitouduttava toteuttamaan kaikki tarvittavat järjestelyt sen varmistamiseksi, että toimeksisaaja luopuu kaikista tästä sopimuksesta johtuvista oikeuksista suhteessa Euroopan parlamenttiin.

II.10 ARTIKLA – RAHOITUSTUKI LÄHIYHTEISÖILLE

Edunsaajan lähiyhteisöille myöntämä varainhoitoasetuksen 222 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu rahoitustuki voidaan katsoa korvattaviksi kustannuksiksi seuraavin edellytyksin:

a) edunsaaja myöntää rahoitustuen seuraaville lähiyhteisöille:… [lisätään mahdollisten edunsaajien nimet siten kuin hakemuslomakkeessa on ilmoitettu];

b) kyseiset yhteisöt ovat edunsaajan perussäännöissä vahvistetun hallinnollisen organisaation osa;

c) kutakin yhteisöä kohden myönnettävä rahoitustuki on enintään 100 000 euroa;

d) lähiyhteisö käyttää sitä korvattaviin menoihin;

e) lähiyhteisölle maksettu kertamaksu ei ylitä neljäsosaa kyseiselle yhteisölle maksettavan rahoitustuen kokonaismäärästä;

f) edunsaaja takaa tällaisen rahoitustuen mahdollisen takaisinperinnän.

Edunsaajan on varmistettava, että Euroopan parlamentti, Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen, Euroopan tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voivat käyttää asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 V luvussa tarkoitettuja valvontavaltuuksiaan.

II.11 ARTIKLA – YLIVOIMAINEN ESTE

Jos Euroopan parlamentti tai edunsaaja kohtaa ylivoimaisen esteen, sen on ilmoitettava tästä viipymättä toiselle osapuolelle kirjatulla kirjeellä, johon on liitetty saantitodistus, tai vastaavalla asiakirjalla, jossa selvitetään kyseisen tilanteen laatu, arvioitu kesto sekä odotettavissa olevat vaikutukset.

Euroopan parlamentin ja edunsaajan on kaikin tavoin varmistettava, että ylivoimaisesta esteestä aiheutuu mahdollisimman vähän vahinkoa.

Euroopan parlamentin tai edunsaajan ei katsota rikkoneen mitään sopimuksen mukaista velvoitettaan, jos velvoitteen täyttämättä jättäminen johtuu ylivoimaisesta esteestä.

II.12 ARTIKLA – RAHOITUKSEN MAKSAMISEN KESKEYTTÄMINEN

II.12.1 Keskeyttämisen syyt

Euroopan parlamentilla on valtuudet keskeyttää rahoituksen maksaminen varainhoitoasetuksen sovellettavien sääntöjen mukaisesti seuraavissa olosuhteissa:

i) se epäilee, että edunsaaja on laiminlyönyt varainhoitoasetuksen 228 artiklassa tarkoitetut rahoituksen käyttöä koskevat velvoitteet, jolloin keskeyttämistä jatketaan siihen saakka, kun epäilyt on todennettu; tai

ii) edunsaajalle on asetettu asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 27 artiklan 4 kohdan mukaisia taloudellisia seuraamuksia, jolloin keskeyttämistä jatketaan siihen saakka, kun taloudellinen seuraamus on maksettu.

II.12.2 Keskeyttämismenettely

Vaihe 1 – Euroopan parlamentti ilmoittaa ennen maksamisen keskeyttämistä edunsaajalle virallisesti aikeestaan keskeyttää maksaminen ja esittää perustelut tälle ja pyytää edunsaajaa toimittamaan huomautuksensa 30 kalenteripäivän kuluessa kyseisen ilmoituksen vastaanottamisesta.

Vaihe 2 – Jos Euroopan parlamentti päättää huomautusten toimittamiseen varatun jakson jälkeen olla jatkamatta keskeyttämismenettelyä, se ilmoittaa kyseisestä päätöksestä edunsaajalle.

Jos Euroopan parlamentti päättää huomautusten toimittamiseen varatun jakson jälkeen soveltaa keskeyttämismenettelyä, se ilmoittaa virallisesti edunsaajalle perustelut sisältävän päätöksen keskeyttämisestä ja antaa tiedot

i) edellä II.12.1 artiklan i alakohdassa tarkoitetusta ohjeellisesta päivämäärästä, jolloin tarvittava varmennus saadaan päätökseen; sekä

ii) mahdollisista oikeussuojakeinoista.

II.12.3 Keskeyttämisen vaikutukset

Maksamisen keskeyttämisestä seuraa, että edunsaajalla ei ole oikeutta saada maksuja Euroopan parlamentilta ennen kuin II.12.2 artiklan i alakohdassa tarkoitettu vaiheen 2 mukainen varmennus on saatettu päätökseen tai keskeyttämisen peruste raukeaa. Edellä sanottu ei rajoita Euroopan parlamentin oikeutta lopettaa rahoitus tai peruuttaa rahoitusta koskeva päätös II.13 ja II.14 artiklan mukaisesti.

II.12.4 Maksamisen jatkaminen

Kun maksamisen keskeyttämisen peruste raukeaa, kaikkia kyseisiä maksuja jatketaan, ja Euroopan parlamentti ilmoittaa asiasta edunsaajalle.

II.13 ARTIKLA – RAHOITUSTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN PERUUTTAMINEN EUROOPAN PARLAMENTIN TOIMESTA

II.13.1 Peruuttamisen syyt

Euroopan parlamentilla on valtuudet peruuttaa rahoitusta koskeva päätös vastuuviranomaisen tehtyä päätöksen edunsaajan rekisteristä poistamisesta, lukuun ottamatta asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia.

II.13.2 Peruuttamismenettely

Vaihe 1 – Euroopan parlamentti ilmoittaa ennen rahoitusta koskevan päätöksen peruuttamista edunsaajalle aikeestaan peruuttaa päätös ja esittää perustelut tälle ja pyytää edunsaajaa toimittamaan huomautuksensa 30 kalenteripäivän kuluessa kyseisen ilmoituksen vastaanottamisesta.

Vaihe 2 – Jos Euroopan parlamentti päättää huomautusten toimittamiseen varatun jakson jälkeen olla peruuttamatta rahoitusta koskevaa päätöstä, se ilmoittaa kyseisestä päätöksestä edunsaajalle.

Jos Euroopan parlamentti päättää huomautusten toimittamiseen varatun jakson jälkeen peruuttaa rahoitusta koskevan päätöksen, se ilmoittaa virallisesti edunsaajalle perustelut sisältävän päätöksen peruuttamisesta.

Vaihe 3 – Hyväksyttyään rahoitusta koskevan päätöksen peruuttamista koskevan päätöksen Euroopan parlamentti ilmoittaa viipymättä edunsaajalle rahoitusosuussopimuksen voimassaolon päättämisestä.

II.13.3 Peruuttamisen vaikutukset

Rahoitusta koskevan päätöksen peruuttamispäätöksellä on taannehtiva vaikutus rahoitusta koskevan päätöksen hyväksymispäivästä lähtien.

Rahoitusosuussopimuksen päättäminen tulee voimaan välittömästi sen jälkeen, kun siitä on ilmoitettu edunsaajalle.

Rahoitusosuussopimuksen mukaisesti mahdollisesti maksettuja määriä pidetään perusteettomina maksuina ja ne peritään takaisin varainhoitoasetuksen sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

II.14 ARTIKLA – RAHOITUSTA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN VOIMASSAOLON PÄÄTTÄMINEN

II.14.1 Voimassaolon päättäminen edunsaajan pyynnöstä

Edunsaaja voi pyytää rahoitusta koskevan päätöksen voimassaolon päättämistä.

Edunsaaja ilmoittaa virallisesti Euroopan parlamentille päättämisestä ja esittää

a) päättämisen syyt sekä

b) päivämäärän, jolloin päättäminen tulee voimaan ja jonka on oltava virallisen ilmoituksen päivämäärää myöhempi.

Rahoitusta koskevan päätöksen voimassaolon päättäminen tulee voimaan päättämistä koskevassa päätöksessä mainittuna päivänä, tai jos päivää ei ole mainittu, siitä päivästä, jolloin edunsaajalle on ilmoitettu päätöksestä. Sen jälkeen, kun rahoitusta koskevan päätöksen voimassaolo on päätetty, Euroopan parlamentti päättää rahoitusosuussopimuksen voimassaolon viipymättä samasta päivästä alkaen.

II.14.2 Voimassaolon päättäminen Euroopan parlamentin toimesta

II.14.2.A Voimassaolon päättämisen syyt

Euroopan parlamentilla on valtuudet päättää rahoitusta koskevan päätöksen voimassaolo jossakin seuraavista olosuhteista:

a) Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaavan viranomaisen tehtyä päätöksen edunsaajan rekisteristä poistamisesta asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa;

b) jos edunsaaja ei enää noudata asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 18 artiklan 2 kohtaa;

c) jos Euroopan parlamentti toteaa, että edunsaaja on laiminlyönyt varainhoitoasetuksen 228 artiklassa tarkoitetut rahoituksen käyttöä koskevat velvoitteet;

d) jos edunsaaja asetetaan konkurssiin tai selvitystilaan tai se on muun vastaavan menettelyn kohteena.

II.14.2.B Päättämismenettely

Vaihe 1 – Euroopan parlamentti ilmoittaa ennen rahoitusta koskevan päätöksen voimassaolon päättämistä edunsaajalle aikeestaan päättää voimassaolo ja esittää perustelut tälle ja pyytää edunsaajaa toimittamaan huomautuksensa 30 kalenteripäivän kuluessa kyseisen ilmoituksen vastaanottamisesta.

Vaihe 2 – Jos Euroopan parlamentti päättää huomautusten toimittamiseen varatun jakson jälkeen olla päättämättä rahoitusta koskevan päätöksen voimassaoloa, se ilmoittaa kyseisestä päätöksestä edunsaajalle.

Jos Euroopan parlamentti päättää huomautusten toimittamiseen varatun jakson jälkeen päättää rahoitusta koskevan päätöksen voimassaolon, se ilmoittaa tästä virallisesti edunsaajalle voimassaolon päättämistä koskevalla perustelut sisältävällä päätöksellä.

Vaihe 3 – Hyväksyttyään rahoitusta koskevan päätöksen voimassaolon päättämistä koskevan päätöksen Euroopan parlamentti ilmoittaa viipymättä edunsaajalle rahoitusosuussopimuksen voimassaolon päättämisestä.

II.14.3 Voimassaolon päättämisen seuraukset

Rahoitusta koskevan päätöksen voimassaolon päättäminen tulee voimaan ex nunc päättämistä koskevassa päätöksessä mainittuna päivänä, tai jos päivää ei ole mainittu, siitä päivästä, jolloin edunsaajalle on ilmoitettu päätöksestä. Rahoitusosuussopimuksen päättäminen tulee voimaan välittömästi alkaen samasta päivästä.

Edunsaajalle rahoitusta koskevan päätöksen voimassaolon päättämisestä lähtien aiheutuneita tosiasiallisia kustannuksia pidetään korvaukseen oikeuttamattomina menoina, ja vastaavat ennakkomaksut peritään takaisin varainhoitoasetuksen sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

II.15 ARTIKLA – SAATAVIEN SIIRTÄMINEN

Edunsaaja ei voi siirtää Euroopan parlamenttiin kohdistuvia maksusaataviaan kolmannelle osapuolelle, paitsi jos Euroopan parlamentti on hyväksynyt siirtämisen etukäteen edunsaajan perustellusta kirjallisesta pyynnöstä.

Jos Euroopan parlamentti ei ole hyväksynyt siirtämistä kirjallisesti tai jos sen ehtoja ei ole noudatettu, siirrolla ei ole mitään vaikutusta Euroopan parlamenttiin.

Siirto ei missään tapauksessa voi vapauttaa edunsaajaa sen velvoitteista Euroopan parlamenttia kohtaan.

II.16 ARTIKLA – VIIVÄSTYSKOROT

Jos Euroopan parlamentti ei suorita maksua maksulle asetetussa määräajassa, edunsaaja on oikeutettu Euroopan keskuspankin euromääräisiin perusrahoitusoperaatioihin soveltaman korkokannan mukaiseen viivästyskorkoon (jäljempänä ’viitekorko’) korotettuna kolmella ja puolella prosenttiyksiköllä. Viitekorkona käytetään Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistua korkoa, joka oli voimassa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona maksujen määräaika umpeutuu.

Maksun ei katsota viivästyvän tapauksissa, joissa Euroopan parlamentti keskeyttää maksut II.12 artiklan nojalla.

Viivästyskorkoa maksetaan kaudelta, joka alkaa maksun määräaikaa seuraavana päivänä ja päättyy päivään, jona maksu todella suoritetaan.

Jos laskettu korko on enintään 200 euroa, Euroopan parlamentti maksaa ensimmäisen alakohdan määräyksistä poiketen edunsaajalle ainoastaan, jos tämä pyytää sitä kahden kuukauden kuluessa myöhästyneen maksun saamisesta.

II.17 ARTIKLA – SOVELLETTAVA LAINSÄÄDÄNTÖ

Tähän sopimukseen sovelletaan sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, erityisesti asetusta (EU, Euratom) N:o 1141/2014 sekä asiassa kokonaisuudessaan sovellettavia varainhoitoasetuksen säännöksiä. Niitä täydennetään tarvittaessa sen jäsenvaltion kansallisella lainsäädännöllä, jossa on edunsaajan kotipaikka.

II.18 ARTIKLA – OIKEUS TULLA KUULLUKSI

Tapauksissa, joissa edunsaajalla tai asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 27 a artiklassa tarkoitetulla luonnollisella henkilöllä on tämän sopimuksen mukaisesti oikeus toimittaa huomautuksia, edunsaajalle tai asianomaiselle luonnolliselle henkilölle on annettava kirjallisten huomautustensa toimittamiseksi 10 arkipäivää aikaa, ellei ole nimenomaisesti määrätty toisin. Tätä aikaa voidaan edunsaajan tai asianomaisen luonnollisen henkilön perustellusta pyynnöstä jatkaa vielä 10 arkipäivällä.

B OSA: RAHOITUSMÄÄRÄYKSET

II.19 ARTIKLA – KORVATTAVAT MENOT

II.19.1 Ehdot

Jotta kustannukset voidaan korvata unionin rahoituksella ja varainhoitoasetuksen 228 artiklan mukaisesti, niiden on täytettävä seuraavat edellytykset:

a) ne liittyvät välittömästi sopimuksen kohteeseen, ja ne sisältyvät sopimuksen liitteenä olevaan alustavaan talousarvioon;

b) ne ovat sopimuksen täytäntöönpanon kannalta tarpeen;

c) niiden on oltava kohtuullisia ja perusteltuja sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia erityisesti taloudellisuuden ja vaikuttavuuden osalta;

d) ne ovat aiheutuneet kaudella, jolle rahoitus myönnetään, sellaisena kuin se on määriteltynä I.2 artiklassa, lukuun ottamatta kustannuksia, jotka liittyvät vuosikertomuksiin ja tilinpäätöstodistuksiin ja niiden perustana oleviin tileihin;

e) ne ovat edunsaajan toteutuneita kustannuksia;

f) ne ovat eriteltävissä ja todennettavissa, ja ne on kirjattu edunsaajan kirjanpitoon saajaan sovellettavien tilinpäätösstandardien mukaisesti;

g) ne ovat sovellettavan vero- ja sosiaalilainsäädännön mukaisia;

h) niiden on oltava II.9.1 artiklan ensimmäisen kohdan ja pääsääntöisesti toisen kohdan mukaisia.

Edunsaajan käyttämien kirjanpitomenetelmien ja sisäisen tarkastuksen menetelmien on oltava sellaisia, että niiden avulla on mahdollista yhdistää suoraan vuosikertomuksessa ilmoitetut kustannukset ja tulot tilinpäätöksiin ja vastaaviin tositteisiin.

II.19.2 Esimerkkejä korvattavista menoista

Erityisesti seuraavat toimintakustannukset ovat korvattavia sikäli kuin ne täyttävät II.19.1 artiklassa määritellyt kriteerit, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen 228 artiklan soveltamista:

a) hallintokulut sekä tekniseen apuun, kokouksiin, tutkimukseen, rajat ylittäviin tapahtumiin, selvityksiin, tiedottamiseen ja julkaisuihin liittyvät kulut;

b) henkilöstökulut eli varsinaiset palkkakulut, sosiaaliturvamaksut ja muut palkkoihin liittyvät lakisääteiset kulut, jos ne eivät ylitä edunsaajan tavanomaisen palkkauskäytännön mukaista keskitasoa;

c) henkilöstön matka- ja oleskelukulut, jos ne ovat edunsaajan tavanomaisen matkakorvauskäytännön mukaisia;

d) (uusien tai käytettyjen) laitteiden tai muun omaisuuden poistokustannukset sellaisena kuin ne on kirjattu edunsaajan kirjanpitoselvityksiin edellyttäen, että i) omaisuutta koskevat poistot on tehty kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja edunsaajan tavanomaisten kirjanpitokäytäntöjen mukaisesti sekä ii) omaisuus on hankittu II.19.1 artiklan ensimmäisen kohdan ja pääsääntöisesti toisen kohdan mukaisesti, jos hankinta tapahtui kaudella, jolle rahoitus myönnetään;

e) kulutushyödykkeistä ja tarvikkeista sekä muista sopimuksista aiheutuvat kulut edellyttäen, että i) niiden on oltava II.9.1 artiklan ensimmäisen kohdan ja pääsääntöisesti toisen kohdan mukaisia, ja ii) ne on osoitettu suoraan sopimuksen kohteeseen;

f) sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisista vaatimuksista suoraan johtuvat kulut, tarvittaessa rahoituspalvelujen kulut (erityisesti rahoitusvakuuksista aiheutuneet kulut), edellyttäen, että vastaavat palvelut on hankittu II.9.1 artiklan ensimmäisen kohdan ja pääsääntöisesti toisen kohdan mukaisesti.

II.20 ARTIKLA – KORVAUKSEEN OIKEUTTAMATTOMAT MENOT

Seuraavia kustannuksia ei katsota korvattaviksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen II.19.1 artiklan tai varainhoitoasetuksen 228 artiklan soveltamista:

a) edunsaajan maksamat pääoman tuotot ja osingot;

b) lainoihin ja lainan hoitoon liittyvät kustannukset;

c) varaukset tappioiden tai velkojen varalle;

d) lainojen korot;

e) epävarmat saamiset;

f) kurssitappiot;

g) edunsaajan pankin perimät kustannukset Euroopan parlamentilta saaduista siirroista;

h) kustannukset, jotka edunsaaja on ilmoittanut unionin talousarviosta rahoitettavaa avustusta saavan muun toimen yhteydessä;

i) luontoissuoritukset;

j) kohtuuttomat tai perusteettomat menot;

k) vähennyskelpoinen arvonlisävero;

l) asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 22 artiklan ja varainhoitoasetuksen 222 artiklan 3 kohdan mukaisesti kielletty tiettyjen kolmansien osapuolten rahoittaminen.

II.21 ARTIKLA – LUONTOISSUORITUKSET

Euroopan parlamentti hyväksyy sen, että edunsaaja voi ottaa vastaan luontoissuorituksia sopimusta täytäntöön pantaessa, edellyttäen että tällaisten luontoissuoritusten arvo ei ylitä

a) todellisia kustannuksia, jotka on riittävästi perusteltu sellaisten kolmansien osapuolten kirjanpitoasiakirjoin, jotka ovat toimittaneet kyseiset suoritukset edunsaajalle vastikkeetta mutta vastaavat niihin liittyvistä kustannuksista;

b) jos tällaisia asiakirjoja ei ole, kyseisillä markkinoilla yleisesti hyväksyttyjä kustannuksia vastaavia kustannuksia;

c) niille alustavassa talousarviossa hyväksyttyä arvoa;

d) 50:tä prosenttia alustavassa talousarviossa hyväksytyistä omista varoista.

Luontoissuoritukset

a) esitetään alustavassa talousarviossa erikseen siten, että se ilmentää kokonaismäärärahoja;

b) ovat asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 20 artiklan sekä verotusta ja sosiaaliturvaa koskevien kansallisten sääntöjen mukaisia;

c) hyväksytään vain väliaikaisesti ja edellyttäen, että ulkopuolinen tilintarkastaja varmentaa ne ja että ne hyväksytään rahoituksen lopullista määrää koskevassa päätöksessä;

d) eivät saa olla kiinteänä omaisuutena tehtäviä suorituksia.

II.22 ARTIKLA – TALOUSARVIOERIEN VÄLISET SIIRROT

Edunsaajalla on oikeus muuttaa liitteessä olevaa alustavaa talousarviota eri talousarvioerien välisin siirroin. Muutos ei edellytä sopimuksen muuttamista. Tällaiset siirrot on perusteltava vuosikertomuksessa.

II.23 ARTIKLA – RAPORTOINTIVELVOITTEET

II.23.1 Vuosikertomus

Edunsaajan on toimitettava mieluiten varainhoitovuoden N päättymistä seuraavan vuoden toukokuun 15. päivään mennessä ja viimeistään 30 päivänä kesäkuuta vuosikertomus, joka sisältää seuraavat:

a) vuotuinen tilinpäätös ja siihen liittyvät huomautukset, jotka kattavat edunsaajan tulot ja kustannukset sekä varat ja vastuut varainhoitovuoden alussa ja lopussa, siinä jäsenvaltiossa sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, jossa edunsaajansaajalla on kotipaikka;

b) vuotuinen tilinpäätös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (5) 2 artiklassa tarkoitettujen kansainvälisten tilinpäätösstandardien perusteella;

c) luettelo lahjoittajista ja maksujen suorittajista ja näiltä saaduista lahjoituksista tai maksuista, jotka on ilmoitettu asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 20 artiklan mukaisesti;

d) toimintakertomus;

e) alustavan talousarvion rakennetta noudattava tilinpäätös;

f) tuloja ja kustannuksia sekä varoja ja vastuita koskeva yksityiskohtainen kirjanpito;

g) edellä e alakohdassa tarkoitetun tilinpäätöksen ja f alakohdassa tarkoitetun yksityiskohtaisen kirjanpidon täsmäytys;

h) luettelo toimittajista, jotka ovat kyseisenä varainhoitovuonna laskuttaneet edunsaajalta yli 10 000 euroa; luettelossa on mainittava toimittajan nimi ja osoite sekä tarjottujen tavaroiden tai palvelujen laji.

Vuosikertomukseen sisällytettävien tietojen on oltava riittävät rahoituksen lopullisen määrän vahvistamiseksi.

II.23.2 Ulkoisen tarkastuksen kertomus

Euroopan parlamentti saa suoraan asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 23 artiklan 3 kohdan nojalla valtuutetuilta riippumattomilta ulkopuolisilta elimiltä tai asiantuntijoilta asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen tilintarkastajan lausunnon.

Ulkoisen tarkastuksen tarkoituksena on varmentaa tilinpäätöksen luotettavuus ja menojen laillisuus ja sääntöjenmukaisuus ja erityisesti se, että

a) tilinpäätös on laadittu edunsaajaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, se ei sisällä olennaisesti virheellisiä tietoja ja antaa oikean ja riittävän kuvan rahoitusasemasta ja toiminnan tuloksista;

b) tilinpäätös on laadittu asetuksen (EY) N:o 1606/2002 2 artiklassa tarkoitettujen kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti;

c) ilmoitetut kustannukset ovat toteutuneita kustannuksia;

d) kaikki tulot on ilmoitettu;

e) avustuksen saajan Euroopan parlamentille toimittamat kirjanpitoasiakirjat ovat sopimuksen rahoitusmääräysten mukaisia;

f) asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 ja etenkin sen 20 artiklan mukaiset velvollisuudet on täytetty;

g) sopimuksen ja erityisesti sen II.9 ja II.19 artiklan mukaiset velvollisuudet on täytetty;

h) luontoissuoritukset on todella suoritettu edunsaajalle ja arvostettu sovellettavien sääntöjen mukaisesti;

i) unionin rahoituksesta mahdollisesti käyttämättä jäänyt osa on siirretty seuraavalle varainhoitovuodelle;

j) unionin rahoituksesta käyttämättä jäänyt osa on käytetty varainhoitoasetuksen 228 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

k) omien varojen mahdollinen ylijäämä on siirretty varaukseen.

II.24 ARTIKLA – PÄÄTÖS VUOSIKERTOMUKSESTA

Euroopan parlamentti hyväksyy tai hylkää II.23.1 artiklassa tarkoitetun vuosikertomuksen syyskuun 30. päivään mennessä varainhoitovuotta N seuraavana varainhoitovuonna.

Jos Euroopan parlamentti ei vuosikertomuksen vastaan otettuaan toimita kirjallista vastausta kuuden kuukauden kuluessa, vuosikertomus katsotaan hyväksytyksi.

Vuosikertomuksen hyväksyminen ei rajoita II.25 artiklan mukaisen rahoituksen lopullisen määrän vahvistamista, jolla parlamentti tekee lopullisen päätöksen kustannusten tukikelpoisuudesta.

Euroopan parlamentti voi pyytää edunsaajalta lisätietoja voidakseen tehdä päätöksen vuosikertomuksesta. Tällöin vuosikertomusta koskevan päätöksen määräaikaa jatketaan siihen asti, että Euroopan parlamentti on saanut pyydetyt tiedot ja arvioinut ne. Määräaikaa voidaan jatkaa myös, jos Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen on pyytänyt lisätietoja asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 24 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Jos vuosikertomuksessa on olennaisia puutteita, Euroopan parlamentti voi hylätä sen pyytämättä lisätietoja edunsaajalta ja pyytää edunsaajaa toimittamaan uuden kertomuksen 15 arkipäivän kuluessa.

Edunsaaja saa kirjallisen ilmoituksen siinä tapauksessa, että siltä pyydetään lisätietoja tai uutta kertomusta.

Jos alun perin toimitettu vuosikertomus hylätään ja pyydetään uusi kertomus, uuteen kertomukseen sovelletaan tässä artiklassa vahvistettua hyväksyntämenettelyä.

II.25 ARTIKLA – PÄÄTÖS RAHOITUKSEN LOPULLISESTA MÄÄRÄSTÄ

II.25.1 Vuosikertomuksen vaikutukset

Rahoituksen lopullista määrää koskevan Euroopan parlamentin päätöksen on perustuttava II.24 artiklan mukaisesti hyväksyttyyn vuosikertomukseen. Jos Euroopan parlamentti hylkää vuosikertomuksen lopullisesti tai edunsaaja ei toimita vuosikertomusta asiassa sovellettavassa määrärajassa, rahoituksen lopullista määrää koskevassa päätöksessä ei voida vahvistaa korvattavia kustannuksia.

II.25.2 Kynnys

Rahoituksen lopullinen määrä rajoitetaan I.4 artiklassa tarkoitettuun määrään. Lopullinen määrä ei saa olla enemmän kuin 90 prosenttia talousarvioon otetuista vuotuisista korvattavista menoista ja 90 prosenttia toteutuneista korvattavista kustannuksista.

II.25.3 Käyttämättä jääneen rahoituksen siirtäminen seuraavalle varainhoitovuodelle

Varainhoitovuodelle N myönnetystä rahoitusosuudesta kyseisenä vuonna mahdollisesti käyttämättä jäänyt osa on siirrettävä varainhoitovuodelle N+1 ja käytettävä 31 päivään joulukuuta vuonna N+1 mennessä mahdollisesti aiheutuviin korvattaviin menoihin. Edellisen vuoden rahoitusosuuksien jäljellä olevia määriä ei saa käyttää menojen sen osan rahoitukseen, joka Euroopan tason poliittisten puolueiden on katettava omilla varoillaan.

Edunsaajan on käytettävä sinä varainhoitovuonna, jolle rahoitusosuus on myönnetty, käyttämättä jäänyt osa rahoitusosuudesta ennen kyseisen vuoden jälkeen myönnettyä rahoitusosuutta.

II.25.4 Päätös rahoituksen lopullisesta määrästä

Euroopan parlamentti valvoo vuosittain, ovatko menot asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014, varainhoitoasetuksen ja sopimuksen säännösten mukaisia. Se tekee joka vuosi päätöksen rahoituksen lopullisesta määrästä ja ilmoittaa päätöksestä asianmukaisesti edunsaajalle.

Jos I.4 artiklassa määritetty rahoitus on käytetty kokonaisuudessaan varainhoitovuonna N, rahoituksen lopullinen määrä vahvistetaan kyseisen varainhoitovuoden päättämisen jälkeen vuonna N+1.

Jos käyttämätöntä rahoitusta siirretään II.25.3 artiklan mukaisesti varainhoitovuodelle N+1, vuoden N rahoituksen lopullinen määrä vahvistetaan seuraavasti:

Vaihe 1 : Euroopan parlamentti päättää vuonna N+1 varainhoitovuoden N korvattavista kustannuksista sekä vuoden N rahoituksen lopullisen määrän ensimmäisestä osasta näiden kustannusten mukaisesti. Lisäksi Euroopan parlamentti vahvistaa varainhoitovuodelle N myönnetyn käyttämättömän rahoituksen osuuden, joka siirretään varainhoitovuodelle N+1;

Vaihe 2 : Euroopan parlamentti päättää vuonna N+2 varainhoitovuoden N+1 korvattavista kustannuksista ja määrittää, millainen osa niistä katetaan varainhoitovuodelle N+1 siirretystä käyttämättä jääneestä rahoituksesta (rahoituksen lopullisen määrän toinen osa).

Vuoden N rahoituksen lopullinen määrä on vaiheessa 1 ja 2 vahvistettujen määrien summa.

Kun rahoituksen lopullinen määrä on vahvistettu, ennakkomaksut selvitetään vähentämällä ne lopullisesta määrästä. Kun kyse on määrärahojen siirtämisestä varainhoitovuodelta toiselle, ennakkomaksut selvitetään osittain kussakin edellä mainitussa vaiheessa.

II.25.5 Käyttämättä jääneen rahoituksen takaisinperintä

Varainhoitovuodelle N myönnetystä rahoitusosuudesta mahdollisesti jäljelle jäänyt osa, joka on käyttämättä vuoden N+1 lopussa, peritään takaisin varainhoitoasetuksen IV osaston 6 luvun säännösten mukaisesti.

II.25.6 Rahoituksen yli- tai alijäämä

Jos maksetut ennakkomaksut ovat suuremmat kuin määritetty rahoituksen lopullinen määrä, Euroopan parlamentti perii takaisin aiheettomasti maksetut ennakkomaksut.

Jos rahoituksen lopullinen määrä on suurempi kuin maksetut ennakkomaksut, Euroopan parlamentti suorittaa jäljelle jääneen osan.

II.25.7 Omien varojen ylijäämä

a) Erityisrahaston kasvattaminen

Edunsaaja voi käyttää omien varojen ylijäämää erityisrahaston kasvattamiseen.

Erityisrahaston tilille siirrettävää omien varojen ylijäämää on se omien varojen määrä, joka ylittää niiden omien varojen yhteismäärän, jotka tarvitaan kattamaan 10 prosenttia toteutuneista korvattavista kustannuksista varainhoitovuonna N. Edunsaajan on täytynyt aiemmin kattaa varainhoitovuoden N korvaukseen oikeuttamattomat kustannukset yksinomaan omin varoin.

Rahastoa käytetään ainoastaan korvattavien kustannusten ja sellaisten korvaukseen oikeuttamattomien kustannusten yhteisrahoitukseen, jotka on katettava omista varoista tulevia sopimuksia täytäntöön pantaessa.

b) Voitto

Voitolla tarkoitetaan sitä, että tulot ovat menoja suuremmat.

Tulot sisältävät unionin talousarviosta saatavan rahoituksen ja edunsaajan omat varat.

Kolmansien osapuolten yhteisiä tapahtumia varten maksamaa rahoitusta ei pidetä osana edunsaajan omia varoja. Edunsaaja ei myöskään saa ottaa vastaan suoraan eikä välillisesti muuta rahoitusta unionin talousarviosta. Erityisesti on kiellettyä tehdä lahjoituksia Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien talousarvioista.

Erityisrahastoon osoitettua ylijäämää ei saa ottaa huomioon voittoa laskettaessa.

c) Takaisinperintä

Rahoitus ei saa tuottaa edunsaajalle voittoa. Euroopan parlamentilla on oikeus periä voitosta takaisin prosenttiosuus, joka vastaa unionin rahoitusosuutta korvattavista kustannuksista.

II.26 ARTIKLA – ENNAKKOMAKSUISTA KERTYNEET KOROT

Edunsaajan on ilmoitettava Euroopan parlamentille tältä saamiensa ennakkomaksuerien mahdollisesti tuottamat korot tai vastaavat edut.

Euroopan parlamentti vähentää ennakkomaksujen tuottamat korot laskiessaan rahoituksen lopullista määrää. Korkoja ei saa sisällyttää omiin varoihin.

II.27 ARTIKLA – TAKAISINPERINTÄ

Jos edunsaajalle on maksettu määriä aiheettomasti tai jos takaisinperintämenettelyyn voidaan sopimuksessa, asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1141/2014 tai varainhoitoasetuksessa säädettyjen ehtojen perusteella ryhtyä, edunsaaja tai asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu luonnollinen henkilö palauttaa Euroopan parlamentille kyseisen määrän tämän vahvistamin ehdoin ja tämän vahvistamassa määräajassa.

II.27.1 Viivästyskorot

Jos edunsaaja ei maksa takaisin perittävää määrää Euroopan parlamentin vahvistamaan määräaikaan mennessä, Euroopan parlamentti lisää erääntyneeseen määrään viivästyskoron, joka lasketaan II.16 artiklassa mainitun korkokannan mukaan. Viivästyskorkoa kertyy takaisin maksamisen määräajan umpeutumisesta siihen päivään, jona Euroopan parlamentti saa maksun koko takaisinperittävästä määrästä.

Osasuorituksilla katetaan ensin viivästyskulut ja -korot ja vasta sen jälkeen varsinainen velkapääoma.

II.27.2 Erien vähentäminen toisistaan

Jos maksua ei saada määräaikaan mennessä, Euroopan parlamentille palautettavat rahamäärät voidaan periä vähentämällä ne mistä tahansa edunsaajalle maksettavasta muusta suorituksesta varainhoitoasetuksen 101 artiklan mukaisesti. Euroopan parlamentti voi poikkeustapauksissa suorittaa perinnän kuittaamalla ennen maksun eräpäivää, jos tämä on tarpeen unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Tähän ei tarvita edunsaajan etukäteistä suostumusta.

II.27.3 Pankkikulut

Edunsaaja vastaa yksin kaikista Euroopan parlamentille palautettavien rahamäärien takaisinperinnästä aiheutuneista pankkikuluista.

II.28 ARTIKLA – RAHOITUSVAKUUS

Jos Euroopan parlamentti pyytää rahoitusvakuutta varainhoitoasetuksen 227 artiklan mukaisesti, on seuraavien edellytysten täytyttävä:

a) rahoitusvakuuden antajan on oltava pankki tai rahoituslaitos tai Euroopan parlamentin hyväksymästä edunsaajan pyynnöstä kolmas osapuoli;

b) takaajan on oltava ensisijaisessa takausvastuussa eikä hän saa vaatia Euroopan parlamenttia perimään saataviaan ensin päävelalliselta (asianomaiselta edunsaajalta); sekä

c) rahoitusvakuuden on pysyttävä nimenomaisesti voimassa, kunnes Euroopan parlamentti on selvittänyt ennakkomaksut välimaksujen perusteella tai suorittanut loppumaksun; jos loppumaksun suorittaminen tapahtuu takaisinperinnän muodossa, rahoitusvakuuden on pysyttävä voimassa, kunnes velka katsotaan täysin tarkastetuksi ja hyväksytyksi; ja Euroopan parlamentin on vapautettava vakuus seuraavan kuukauden kuluessa.

II.29 ARTIKLA – VALVONTA

II.29.1 Yleiset säännökset

Euroopan parlamentti ja Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen voivat toimivaltansa puitteissa ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 V luvun ja varainhoitoasetuksen 231 artiklan 1 kohdan mukaisesti käyttää milloin tahansa valvontavaltuuksiaan todentaakseen, onko edunsaaja noudattanut täysin rahoitusta koskevassa päätöksessä, asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1141/2014 ja varainhoitoasetuksessa asetettuja velvoitteita.

Edunsaajan on tehtävä asianmukaisesti yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja avustettava niitä kaikin tarvittavin tavoin valvontatehtävien hoitamisessa.

Euroopan parlamentti ja Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen voivat siirtää valvontatehtävän ulkoisille elimille, joilla on asianmukaiset valtuudet toimia niiden puolesta (jäljempänä ’valtuutetut elimet’).

II.29.2 Velvollisuus pitää hallussa asiakirjoja

Edunsaajan on säilytettävä II.7 artiklan mukaisesti asianmukaiselle välineelle tallennettuina kaikki alkuperäiset asiakirjat, erityisesti kirjanpitoaineisto ja veroasiakirjat, myös digitaalisessa muodossa olevat alkuperäiskappaleet silloin, kun ne sallitaan kansallisessa lainsäädännössä, jolloin on noudatettava kyseisessä lainsäädännössä asetettuja edellytyksiä.

II.29.3 Asiakirjojen ja/tai tietojen antamisvelvollisuus

Edunsaajan on toimitettava kaikki Euroopan parlamentin, Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaavan viranomaisen tai valtuutetun elimen (jäljempänä ’toimivaltainen viranomainen’) pyytämät asiakirjat ja/tai tiedot, myös sähköisessä muodossa olevat tiedot.

Kaikkia edunsaajan toimittamia asiakirjoja ja/tai tietoja käsitellään II.6 artiklan mukaisesti.

II.29.4 Vierailut paikan päälle

Toimivaltainen viranomainen voi tehdä vierailuja paikan päälle edunsaajan tiloihin. Se voi tätä varten pyytää kirjallisesti edunsaajaa toteuttamaan tarvittavat järjestelyt tällaista vierailua varten toimivaltaisen viranomaisen vahvistamassa kohtuullisessa määrärajassa.

Edunsaajan on vierailun aikana annettava toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisuus päästä tiloihin, joissa toimintaa harjoitetaan tai on harjoitettu, ja saada käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot, myös sähköisessä muodossa olevat tiedot.

Edunsaajan on varmistettava, että tällaiset tiedot ovat saatavilla vierailun ajankohtana ja että pyydetyt tiedot luovutetaan asianmukaisessa muodossa.

II.29.5 Kontradiktorinen tarkastusmenettely

Euroopan parlamentti laatii valvontamenettelyssä tehtyjen havaintojen perusteella väliaikaisen tarkastuskertomuksen, joka toimitetaan edunsaajalle. Edunsaaja voi esittää huomautuksia 30 kalenteripäivän kuluessa väliaikaisen tarkastuskertomuksen vastaanottamisesta.

Euroopan parlamentti vahvistaa väliaikaisessa tarkastuskertomuksessa esitettyjen havaintojen ja edunsaajan mahdollisten huomautusten perusteella lopulliset tarkastushavaintonsa lopullisessa tarkastuskertomuksessa. Lopullinen tarkastuskertomus on lähetettävä edunsaajalle 60 kalenteripäivän kuluessa väliaikaisen tarkastuskertomuksen huomautusten esittämistä koskevan määräajan päättymisestä.

II.29.6 Tarkastushavaintojen vaikutukset

Euroopan parlamentti ottaa lopullisessa tarkastuksessa tehdyt havainnot asianmukaisesti huomioon vahvistaessaan rahoituksen lopullista määrää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta parlamentin oikeutta toteuttaa toimenpiteitä II.12–II.14 artiklan mukaisesti.

Mahdollisista petostapauksista tai lopullisessa tarkastuksessa tehdyissä havainnoissa ilmi käyneestä asiassa sovellettavien sääntöjen vakavasta loukkaamisesta on ilmoitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tai unionin viranomaisille lisätoimia varten.

Euroopan parlamentti voi muuttaa taannehtivasti rahoituksen lopullista määrää koskevaa päätöstä lopullisen tarkastuksen havaintojen perusteella.

II.29.7 OLAFin valvontaoikeudet

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) käyttää edunsaajaa koskevia valvontaoikeuksiaan asiassa sovellettavien sääntöjen ja etenkin neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (6), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (7), varainhoitoasetuksen 231 artiklan 1 kohdan sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 24 artiklan 4 kohdan ja 25 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

Edunsaajan on tehtävä asianmukaisesti yhteistyötä OLAFin kanssa ja avustettava sitä kaikin tarvittavin tavoin valvontatehtävien hoitamisessa.

Euroopan parlamentti voi milloin tahansa mukauttaa taannehtivasti rahoituksen lopullista määrää koskevaa päätöstä OLAFilta saamiensa havaintojen perusteella asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 25 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Ennen kuin Euroopan parlamentti tekee päätöksen rahoituksen lopullista määrää koskevan päätöksen muuttamisesta, edunsaajalle on asianmukaisesti ilmoitettava merkityksellisistä havainnoista ja parlamentin aikeesta mukauttaa rahoituksen lopullista määrää koskevaa päätöstä, ja edunsaajan on voitava esittää huomautuksia.

II.29.8 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen valvontaoikeudet

Euroopan tilintarkastustuomioistuin käyttää valvontaoikeuksiaan asiassa sovellettavien sääntöjen ja erityisesti varainhoitoasetuksen 231 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 25 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Sovelletaan II.29.3 ja II.29.4 artiklaa.

Edunsaajan on tehtävä asianmukaisesti yhteistyötä tilintarkastustuomioistuimen kanssa ja avustettava sitä kaikin tarvittavin tavoin valvontatehtävien hoitamisessa.

II.29.9 Edellä II.29.1–II.29.4 artiklan mukaisten velvoitteiden laiminlyöminen

Jos edunsaaja ei noudata II.29.1–II.29.4 artiklassa asetettuja velvoitteita, Euroopan parlamentti voi katsoa, että kustannukset, joista edunsaaja ei ole toimittanut riittäviä tietoja, ovat korvaukseen oikeuttamattomia.