FI Euroopan unionin virallinen lehti L 357/112

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014,

valtiontuesta SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), jota Kreikka on myöntänyt Eurobank-konsernille ja joka liittyy Eurobank Ergasias S.A:n pääomapohjan vahvistamiseen ja rakenneuudistukseen; Kreikan rahoitusvakausrahaston Proton Bankille Nea Protonin perustamisen ja pääomituksen sekä New Proton Bankin pääomanlisäysten muodossa myöntämään rakenneuudistustukeen; Hellenic Postbankin kriisinratkaisuun perustamalla omaisuudenhoitoyhtiö

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 2933)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2014/885/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 EUROBANK-KONSERNIIN (2), JÄLJEMPÄNÄ ’PANKKI’ (3), LIITTYVÄT MENETTELYT

(1) Marraskuun 19 päivänä 2008 tekemällään päätöksellä komissio hyväksyi ohjelman ”Kreikan luottolaitoksille suunnatut tukitoimenpiteet”, jäljempänä ’Kreikan pankkien tukiohjelma’, jolla pyrittiin varmistamaan Kreikan rahoitusjärjestelmän vakaus. Kreikan pankkien tukiohjelmassa tukea voidaan myöntää sen muodostavista kolmesta toimenpiteestä, jotka ovat pääomapohjan vahvistamistoimenpide, takaustoimenpide ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpide (4). Toukokuussa 2009 Kreikka vahvisti EFG Eurobank Ergasias S.A:n (5) pääomapohjaa pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä.

(2) Marraskuun 19 päivänä 2008 tehdyn päätöksen johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, että komissiolle ilmoitettaisiin rakenneuudistussuunnitelma pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen tuensaajien osalta.

(3) Elokuun 2 päivänä 2010 Kreikan viranomaiset toimittivat Eurobank-konsernia koskevan rakenneuudistussuunnitelman komissiolle. Komissio rekisteröi tämän suunnitelman ja sen myöhemmät päivitykset sekä Kreikan viranomaisten toimittamat lisätiedot asianumerolla SA.30342 (PN 26/2010) ja tämän jälkeen asianumerolla SA.32789 (2011/PN).

(4) Pankki on toistuvasti saanut Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnettyjä valtiontakauksia velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille (6). Se on myös saanut valtion takaamaa hätärahoituksena annettua maksuvalmiusapua, jäljempänä ’valtion takaama maksuvalmiusapu’.

(5) Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jossa se sitoutui osallistumaan sen osakepääoman korottamiseen. Toukokuun 28 päivänä 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 3 970 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’ensimmäinen väliaikaisrahoitus’.

(6) Toukokuussa 2012 Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille toimittamasta sitoumuskirjeestä. Komissio rekisteröi sen ilmoittamattomana tukena (asianumero SA.34825 (2012/NN)), koska toimenpide oli jo toteutettu.

(7) Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn ensimmäisestä väliaikaisrahoituksesta (”Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätös”) (7).

(8) Joulukuussa 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 1 341 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’toinen väliaikaisrahoitus’. Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti lisäksi 21 päivänä joulukuuta 2012 pankille sitoumuskirjeen osallistumisesta pankin osakepääoman korottamiseen ja liikkeeseen laskettaviin vaihdettaviin pääomainstrumentteihin yhteensä jopa 528 miljoonalla eurolla (8). Kreikan viranomaiset ilmoittivat näistä toimenpiteistä komissiolle 27 päivänä joulukuuta 2012.

(9) Toukokuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistui pankin osakepääoman korottamiseen, joka oli hyväksytty joulukuussa 2012. Se muunsi ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen omaksi pääomaksi ja sijoitti lisäksi 528 miljoonaa euroa pääomaa pankkiin (”kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen”).

(10) Kreikan viranomaiset toimittivat 19 päivänä joulukuuta 2013 komissiolle tietoja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen ehdoista.

(11) Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille sitoumuskirjeen osallistumisesta pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen.

(12) Huhtikuun 16 päivänä 2014 Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle pankkia koskevan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’. Ne ilmoittivat komissiolle myös Kreikan rahoitusvakausrahaston sitoumuksesta taata täysin pankin tuleva pääomapohjan vahvistaminen. Samana päivänä ne toimittivat tietoja valtion takaamasta maksuvalmiusavusta. Ne ilmoittivat haluavansa antaa edelleen pankille tällaista maksuvalmiustukea sekä valtiontakuita velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti (9).

(13) Komissio järjesti lukuisia kokouksia ja etäneuvotteluja ja kävi kirjeenvaihtoa sähköpostitse Kreikan viranomaisten ja pankin kanssa.

(14) Kreikka hyväksyy, että tämä päätös annetaan poikkeuksellisesti vain englannin kielellä.

1.2 OSTETTUIHIN YRITYKSIIN LIITTYVÄ MENETTELY

1.2.1 Nea Proton Bankiin liittyvä menettely

(15) Komissio antoi 26 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen valtiontuesta SA.34488 (2012/C), ”Pankin perustamisen ja pääomanlisäysten muodossa annettava tuki Nea Proton Bankille” (10), jäljempänä ’Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös’. Tällä päätöksellä komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn i) Proton Bankista Nea Proton Bankiin siirrettyjen varojen ja velkojen välisen 1 121,6 miljoonan euron suuruisen rahoitusvajeen rahoittamisesta Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston ja Kreikan rahoitusvakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmalla; ii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittamasta 250 miljoonan euron suuruisesta peruspääomasta; ja iii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittamasta 300 miljoonan euron suuruisesta lisäpääomasta, jota ennakoitiin silloin, kun Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös tehtiin. Komissio kehotti Kreikkaa esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua tukitoimenpiteiden arvioinnissa. Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 1 jaksossa kuvattiin yksityiskohtaisesti Proton Bankia koskeva menettely, Proton Bankin kriisinratkaisu mukaan lukien, Nea Proton Bankin perustaminen, rahoitusvajeen rahoittaminen sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittama peruspääoma.

(16) Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti 1 päivänä elokuuta 2012 lisää pääomaa Nea Proton Bankiin. Tämän lisäyksen suuruus oli 230 miljoonaa euroa.

(17) Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.

(18) Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti 31 päivänä joulukuuta 2012 lisää osakepääomaa Nea Proton Bankiin. Tämän lisäyksen suuruus oli 35 miljoonaa euroa.

(19) Toukokuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto käynnisti Nea Proton Bankin myyntiprosessin.

(20) Kreikan viranomaiset ilmoittivat 12 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle pankin aikomuksesta ostaa Nea Proton Bank. Komissio vastasi tähän 15 päivänä heinäkuuta 2013.

(21) Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sitovan sopimuksen, jonka mukaan se ostaa yhdellä eurolla 100 prosenttia Nea Proton Bankin osakkeista ja äänioikeuksista, ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa ennen sen myyntiä 395 miljoonan euron rahasijoituksella.

(22) Kreikan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle tästä 395 miljoonan euron pääomasijoituksesta Nea Proton Bankiin.

1.2.2 New TT Bankiin liittyvä menettely

(23) Komissio antoi 6 päivänä toukokuuta 2013 päätöksen valtiontuesta SA.31155 (2013/C), ”Hellenic Postbank S.A:lle annettu valtiontuki perustamalla ja pääomittamalla omaisuudenhoitoyhtiötä New TT Hellenic Postbank S.A.”, jäljempänä ’New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös’ (11). Tällä päätöksellä komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn i) Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemästä 500 miljoonan euron pääomasijoituksesta New TT Hellenic Postbank S.A:han, jäljempänä ’New TT Bank’; ii) Hellenic Postbank S.A:n, jäljempänä ’TT Bank’, toimintojen siirtämisestä New TT Bankiin syntyvän rahoitusvajeen (12) rahoittamisesta 4,1 miljardilla eurolla (13); iii) Kreikan etuoikeutettujen osakkeiden muodossa tekemästä 224,96 miljoonan euron suuruisesta pääomasijoituksesta TT Bankiin Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti; ja iv) Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston 0,68 miljardin euron suuruisesta interventiotoimenpiteestä TT Bankille siirrettyjen T Bank S.A:n, jäljempänä ’T Bank’ varojen hyväksi. Komissio kehotti Kreikkaa esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua rakenneuudistustuen arvioinnissa. New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 1 jaksossa kuvataan yksityiskohtaisesti menettelyt, jotka liittyvät T Bankin kriisinratkaisuun myymällä se TT Bankille ja TT Bankin kriisinratkaisuun New TT Bankin perustamisen avulla.

(24) Kesäkuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto käynnisti New TT Bankin myyntiprosessin.

(25) Kreikan viranomaiset ilmoittivat 15 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle Kreikan rahoitusvakausrahaston päätöksestä myydä New TT Bank pankille ja tämän päätöksen perusteista.

(26) Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sitovan sopimuksen, jonka mukaan se ostaa 100 prosenttia New TT Bankin osakkeista ja äänioikeuksista

(27) Kreikka esitti 19 päivänä heinäkuuta 2013 huomautuksia New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.

2. KUVAUS

2.1 PANKKI JA SEN VAIKEUDET

2.1.1 Kreikan pankkialan yleinen toimintaympäristö

(28) Kreikan reaalinen bruttokansantuote (BKT) laski 20 prosenttia vuosina 2008–2012, kuten taulukko 1 osoittaa. Tämän seurauksena Kreikan pankit kärsivät kreikkalaisille kotitalouksille ja yrityksille myönnettyjen lainojen maksuhäiriöiden nopeasta lisääntymisestä (14). Tämä kehitys on haitannut Kreikan pankkien varojen tuottoa ja aiheuttanut pääoman tarvetta. Taulukko 1 Kreikan BKT:n reaalikasvu 2008–2013 Kreikka 2008 2009 2010 2011 2012 2013 BKT:n reaalikasvu, % –0,2 –3,1 –4,9 –7,1 –6,4 – 4 (arvio) Lähde: Eurostat, saatavilla verkko-osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

(29) Lisäksi helmikuussa 2012 Kreikka toteutti yksityissektorin velkakirjojen vaihdon, jota kutsuttiin yksityissektorin osallistumiseksi, jäljempänä ’yksityissektorin osallistumisohjelma’. Kreikan pankit osallistuivat yksityissektorin osallistumisohjelmaan, jossa Kreikan hallitus tarjosi yksityisille velkakirjojen haltijoille uusia arvopapereita (muun muassa uusia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja), BKT:hen kytkettyjä arvopapereita sekä Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) liikkeeseen laskemia yksityissektorin osallistumisohjelman velkasitoumuksia silloisia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja vastaan 53,5 prosentin nimellisalennuksella ja pidemmillä erääntymisajoilla (15). Kreikan viranomaiset ilmoittivat tämän velkakirjojen vaihdon tulokset 9 päivänä maaliskuuta 2012 (16). Vaihto aiheutti velkakirjojen haltijoille huomattavia tappioita (Kreikan pankeille Kreikan keskuspankin arvion mukaan keskimäärin 78 prosenttia vanhojen Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvosta) ja pääomatarpeita, jotka kirjattiin takautuvasti Kreikan pankkien vuoden 2011 tilinpäätöksiin. Taulukko 2 Yksityissektorin osallistumisen Kreikan suurimmille pankeille aiheuttamat kokonaistappiot (miljoonaa euroa) Pankit Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvo Valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettujen lainojen nimellisarvo Kokonaisnimellisarvo Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot Kreikan valtion joukkovelkakirja lainojen osalta Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettujen lainojen osalta Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä / rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus (17) (%) Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä / kokonaisvarat (%) NBG 13 748 1 001 14 749 10 985 751 11 735 161,0 11,0 Eurobank 7 001 335 7 336 5 517 264 5 781 164,5 7,5 Alpha 3 898 2 145 6 043 3 087 1 699 4 786 105,7 8,1 Piraeus 7 063 280 7 343 5 686 225 5 911 226,0 12,0 Postbank (TT Bank) 4 197 175 4 372 3 306 138 3 444 618,3 24,8 Nea Proton Bank 934 0 934 216 0 216 378,8 12,6 Lähde: Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 14.

(30) Koska Kreikan pankeille syntyi huomattavia pääoma-alijäämiä yksityissektorin osallistumisohjelman ja jatkuvan taantuman seurauksena, 11 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyssä Kreikkaa koskevaan toiseen sopeutusohjelmaan liitetyssä Kreikan hallituksen, Euroopan unionin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa myönnettiin varoja näiden pankkien pääomapohjan vahvistamiseen. Kreikan viranomaiset arvioivat, että kaikki tästä ohjelmasta rahoitettavat pankkien pääomitustarpeet ja kriisinratkaisukustannukset olivat 50 miljardia euroa (18). Tähän määrään päädyttiin laskelmilla, jotka perustuivat Kreikan keskuspankin joulukuusta 2011 joulukuuhun 2014 ulottuvalta ajanjaksolta tekemään stressitestiin, jäljempänä ’vuoden 2012 stressitesti’, joka pohjautui Blackrockin tekemään lainatappioennusteeseen (19). Varat Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistamiseen myöntää Kreikan rahoitusvakausrahasto. Taulukko 3 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeita koskevista laskelmista vuoden 2012 stressitestin perusteella. Taulukko 3 Vuoden 2012 stressitesti: Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeet (miljoonaa euroa) Pankit Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen viiteosuus (joulukuu 2011) Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä (joulukuu 2011) Yksityissektorin osallistumiseen liittyvät varaukset (kesäkuu 2011) Kumulatiivinen bruttotappio Luottoriskiä koskevat ennusteet Luottotappiovaraukset (joulukuu 2011) Sisäisen tulon tuottaminen Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen tavoiteosuus (joulukuu 2014) Pääomatarpeet NBG 7 287 –11 735 1 646 –8 366 5 390 4 681 8 657 9 756 Eurobank 3 515 –5 781 830 –8 226 3 514 2 904 2 595 5 839 Alpha 4 526 –4 786 673 –8 493 3 115 2 428 2 033 4 571 Piraeus 2 615 –5 911 1 005 –6 281 2 565 1 080 2 408 7 335 Postbank (TT Bank) 557 –3 444 566 –1 482 1 284 – 315 903 3 737 Nea Proton Bank 57 – 216 48 – 482 368 34 115 305 Lähde: Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 8.

(31) Maaliskuussa 2012 talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan pankeille, jotka toimittavat toteuttamiskelpoisia pääoman hankkimista koskevia suunnitelmia, annetaan mahdollisuus hakea ja saada julkista tukea siten, että samalla säilytetään yksityissektorin kannustimet sijoittaa pääomaa ja minimoidaan näin veronmaksajille koituva taakka (20). Kreikan keskuspankki katsoi, että vain neljä suurinta pankkia (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank ja Alpha Bank) olivat kannattavia (21). Ne saivat ensimmäisen pääomapohjan vahvistamisen Kreikan rahoitusvakausrahastosta toukokuussa 2012.

(32) Kotimaiset talletukset Kreikan pankkeihin vähenivät yhteensä 37 prosenttia vuoden 2009 lopusta kesäkuuhun 2012 taantuman ja poliittisen epävarmuuden vuoksi. Näiden pankkien oli maksettava korkeampia korkoja yrittääkseen säilyttää talletukset. Talletusten kustannukset nousivat, mikä laski pankkien nettokorkomarginaalia. Koska Kreikan pankit suljettiin pois tukkurahoitusmarkkinoilta, niistä tuli täysin riippuvaisia eurojärjestelmän (22) rahoituksesta, josta yhä suurempi osa myönnettiin Kreikan keskuspankin hätärahoituksena antaman maksuvalmiusavun muodossa. Näiden pankkien saamat määrät olivat erityisen suuria vuoden 2012 jälkipuoliskolla.

(33) Kesäkuussa 2012 pidettyjen vaalien jälkeen talletuskanta alkoi taas kasvaa. Eurojärjestelmän Kreikan pankeille myöntämä kokonaisrahoitus on vähentynyt 31 päivän joulukuuta 2012 jälkeen.

(34) Kreikka käynnisti 3 päivänä joulukuuta 2012 yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saatujen uusien Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen takaisinosto-ohjelman, jossa hinnat vaihtelivat 30,2 prosentista 40,1 prosenttiin niiden nimellisarvosta (23). Kreikan pankit osallistuivat tähän takaisinosto-ohjelmaan, joka aiheutti lisää tappioita niiden taseeseen, koska yksityissektorin osallistumisohjelman aikana kirjatusta kirjanpidollisesta tappiosta (joka muodostui markkina- ja nimellisarvon erosta) tuli lopullinen ja peruuttamaton (24).

(35) Joulukuussa 2012 Kreikan neljä suurinta pankkia saivat Kreikan rahoitusvakausrahastolta toisen pääomapohjaa vahvistavan sijoituksen.

(36) Syksyllä 2013 Kreikan keskuspankki käynnisti toisen stressitestin arvioidakseen Kreikan pankkien pääomatilanteen vakautta sekä perusskenaariossa että epäedullisessa skenaariossa.

(37) Heinäkuussa 2013 Kreikan keskuspankki antoi neuvonantajan tehtäväksi tehdä diagnostinen tutkimus kaikkien Kreikan pankkien lainsalkuista. Kyseinen neuvonantaja teki luottotappioennusteet Kreikan pankkien kaikista kotimaisista lainasalkuista sekä ulkomailla olevien sivuliikkeiden ja tytäryhtiöiden lainasalkuista, joihin liittyi Kreikan tilanteen muodostama riski, kolmen ja puolen vuoden aikavälille sekä lainojen kuoletusajaksi. Analyysissa tuotetut luottotappioennusteet perustuivat kahteen makrotaloudelliseen skenaarioon: perusskenaarioon ja epäedulliseen skenaarioon. Ulkomaisten lainasalkkujen luottotappioennusteet teki Kreikan keskuspankki käyttäen jonkin verran neuvonantajan apua.

(38) Neuvonantajan luottotappioennusteita koskevan arvion perusteella Kreikan keskuspankki suoritti pääomatarpeiden arvioinnin, jossa se sai teknistä tukea eräältä toiselta neuvonantajalta.

(39) Vuoden 2013 stressitestin puitteissa tehdyn pääomatarpeiden arvioinnin keskeiset osatekijät olivat i) luottotappioennusteet (25) pankkien lainasalkuista yhdistetyn Kreikkaan liittyvän riskin ja ulkomaisen riskin perusteella vähennettynä silloisilla luottotappiovarauksilla sekä ii) pankkien toiminnan arvioitu kannattavuus kesäkuusta 2013 joulukuuhun 2016 Kreikan keskuspankille vuoden 2013 neljännellä vuosineljänneksellä toimitettujen rakenneuudistussuunnitelmien varovaisen mukautuksen perusteella. Taulukko 4 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien yhteenlaskettuja pääomatarpeita koskevista vuoden 2013 stressitestin perusskenaarion mukaisista laskelmista. Taulukko 4 Vuoden 2013 stressitesti: Kreikan pankkien yhteenlasketut pääomatarpeet perusskenaariossa (miljoonaa euroa) Pankit Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen viiteosuus (kesäkuu 2013) (1) Luottotappiovaraukset (kesäkuu 2013) (2) Kreikkaan liittyvää riskiä koskevat luottotappioennusteet (3) Ulkomaista riskiä koskevat luottotappioennusteet (26) (4) Sisäisen tulon tuottaminen (5) Stressitestin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus (joulukuu 2016) (6) Pääomatarpeet (7) = (6)–(1)–(2)–(3)–(4)–(5) NBG (27) 4 821 8 134 –8 745 –3 100 1 451 4 743 2 183 Eurobank (28) 2 228 7 000 –9 519 –1 628 2 106 3 133 2 945 Alpha 7 380 10 416 –14 720 –2 936 4 047 4 450 262 Piraeus 8 294 12 362 –16 132 –2 342 2 658 5 265 425 Attica 225 403 – 888 0 106 243 397 Panellinia 61 66 – 237 0 –26 31 169 Lähde: Kreikan keskuspankki, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, maaliskuu 2014, s. 42.

(40) Kreikan keskuspankki julkisti vuoden 2013 stressitestin tulokset 6 päivänä maaliskuuta 2013 ja pyysi pankkeja toimittamaan pääoman hankkimista koskevat suunnitelmansa huhtikuun 2014 puoliväliin mennessä perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden kattamiseksi.

2.1.2 Pankin taloudellinen toiminta

(41) Pankki tarjoaa yleispankkipalveluja lähinnä Kreikassa ja Itä- ja Kaakkois-Euroopassa (Kypros, Romania, Bulgaria, Serbia ja Ukraina). Se tarjoaa täyden valikoiman pankki- ja rahoitustuotteita ja -palveluja kotitalouksille ja yrityksille. Sen toiminta kattaa vähittäispankkitoiminnan, yritys- ja yksityisasiakastoiminnan, omaisuudenhoidon, vakuutustoiminnan, treasury-toiminnan, pääomamarkkinat sekä muita palveluja. Pankin kotipaikka on Kreikassa, ja sen osakkeet on listattu Ateenan arvopaperipörssissä. Pankilla oli 31 päivänä joulukuuta 2012 yhteensä 17 427 työntekijää, joista noin puolet työskenteli Itä- ja Kaakkois-Euroopassa ja puolet Kreikassa (29).

(42) Pankki osallistui yksityissektorin osallistumisohjelmaan ja vaihtoi Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja ja valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettuja lainoja 7 336 miljoonan euron nimellisarvosta. Yhteensä sen yksityissektorin osallistumiseen liittyvä tappio oli noin 5 781 miljoonaa euroa ennen veroja, ja se kirjattiin kokonaisuudessaan pankin vuoden 2011 kirjanpitoon (30). Joulukuun 2012 takaisinosto-ohjelman aikana pankki myi yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saamansa uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjalainat huomattavasti nimellisarvoa alemmalla hinnalla. Uusista Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoista aiheutuneet tappiot realisoituivat tämän myynnin seurauksena.

(43) Taulukossa 5 esitetään pankin keskeiset tunnusluvut joulukuulta 2010, joulukuulta 2011, joulukuulta 2012 ja joulukuulta 2013 (konsolidoidut tiedot). Taulukko 5 Eurobankin keskeiset tunnusluvut 2010, 2011, 2012 ja 2013 Voitot ja tappiot (miljoonaa euroa) 2010 2011 2012 2013 (mukaan lukien New TT Bank ja Nea Proton Bank niiden ostopäivämäärästä lähtien) Nettokorkotulot 2 103 2 965 1 461 1 294 Liiketoiminnan tuotot yhteensä 2 730 2 226 1 755 1 587 Liiketoiminnan kulut yhteensä –1 280 –1 123 –1 052 –1 071 Tuotto ennen varauksia 1 450 1 103 703 516 Luottoriskitappiot –1 273 –1 328 –1 655 –1 920 Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot –6 012 – 363 Muut tappiot – 737 – 373 – 522 Nettovoitot/nettotappiot 84 –5 496 –1 440 –1 157 Valikoidut volyymiluvut (miljoonaa euroa) 31. joulukuuta 2010 31. joulukuuta 2011 31. joulukuuta 2012 31. joulukuuta 2013 (New TT Bank ja Nea Proton Bank mukaan lukien) Luotot ja ennakkomaksut asiakkaille yhteensä 53 412 48 094 43 171 45 610 Talletukset yhteensä 41 173 32 459 30 752 41 535 Varat yhteensä 87 188 76 822 67 653 77 586 Oma pääoma yhteensä (31) 6 094 875 – 685 4 523 Lähteet: 2013: Financial results 2013 – Consolidated financial statements, s. 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 ja 2011: Financial results 2012 – Consolidated financial statements, s. 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobankin lehdistötiedote, Full Year 2011 Results, s. 5 ja 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf

(44) Taulukosta 5 ilmenee, että niiden valtavien tappioiden lisäksi, jotka pankki kirjasi vuonna 2011 yksityissektorin osallistumisohjelman vuoksi (5 781 miljoonaa euroa (32)), se kärsi tuottojen vähenemisestä (mikä johtui muun muassa talletusten suuremmista kustannuksista) sekä kreikkalaisten ja ulkomaisten lainasalkkujensa suurista ja kasvavista arvonalennustappioista. Pankin likviditeettiasema kärsi pahasti talletusten ulosvirtauksesta, ja sen lainojen suhde talletuksiin oli 148 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011 samalla, kun 42 prosenttia sen taseesta oli eurojärjestelmän rahoittamaa.

(45) Vuoden 2013 stressitestissä, jonka tulokset julkaistiin 6 päivänä maaliskuuta 2014, Kreikan keskuspankki arvioi, että pankin pääomatarve perusskenaarion mukaan oli 2 945 miljoonaa euroa. Tässä määrässä oli jo otettu huomioon riskiä vähentävät toimenpiteet eli oletettu, että pankki suorittaisi riskiä vähentäviä toimenpiteitä myyntien muodossa, joiden oletettiin osaltaan vähentävän pääomatarvetta.

(46) Havaitun 2 945 miljoonan euron pääomatarpeen kattamiseksi pankki ehdotti tehostettuja riskiä vähentäviä toimenpiteitä, jotka kuitenkin tuottavat yhteensä vain hieman Kreikan keskuspankin pääomatarvetta koskevissa laskelmissaan olettamaa määrää enemmän. Näihin riskiä vähentäviin toimenpiteisiin sisältyi muun muassa lisäomaisuuserien myynti ([…] (33):n myynti, […] prosentin myynti tytäryrityksenä toimivasta vakuutusyhtiöstä sekä […]:n kiinteistötoimintaan osallistumisen vähentäminen 20 prosenttiin) (34).

(47) Koska näillä tehostetuilla riskiä vähentävillä toimenpiteillä pystytään kattamaan vain hyvin pieni osa havaitusta pääomatarpeesta, 12 päivänä huhtikuuta 2014 pidetyssä ylimääräisessä yhtiökokouksessa päätettiin lisätä pääomaa 2 864 miljoonalla eurolla. Se tehdään osakeantina ilman merkintäetuoikeuksia (eli pääomakorotuksena, jossa merkintäetuoikeudet on peruutettu) kansainvälisille sijoittajille ja yleisenä osakeantina Kreikassa. Jos kysyntä yksityisten sijoittajien taholta on riittämätöntä koko pääomakorotuksen kattamiseksi, Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaa vajeen merkitsemällä jäljelle jäävät uudet osakkeet edellyttäen, että pankin nykyiset huonommassa etuoikeusasemassa olevat pääomainstrumentit muunnetaan ensin osakkeiksi.

2.2 PANKIN SUORITTAMAT KREIKAN PANKKITOIMINNAN OSTOT

(48) Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa kaksi sitovaa sopimusta, joiden mukaan se ostaa 100 prosenttia Nea Proton Bankin ja New TT Bankin osakkeista ja äänioikeuksista.

2.2.1 Nea Proton Bankin osto

Proton Bankin ja Nea Proton Bankin kriisinratkaisu

(49) Kreikan keskuspankki aloitti 9 päivänä lokakuuta 2011 Proton Bankin kriisinratkaisun. Kreikan keskuspankki peruutti Proton Bankin toimiluvan, ja pankki asetettiin selvitystilaan (35).

(50) Kreikan keskuspankin ehdotuksesta ja Kreikan valtiovarainministeriön päätöksen perusteella (36) perustettiin Nea Proton Bank väliaikaiseksi luottolaitokseksi ja kaikki Proton Bankin talletukset (vähittäispankkitoimintaan liittyvät talletukset, pankkitalletukset ja valtion talletukset), konttoriverkosto ja tietyt valikoidut varat (laina- ja arvopaperisalkut) siirrettiin sille. Oman pääoman ehtoiset sijoitukset, huonommassa etuoikeusasemassa olevat velat ja suuririskiset lainat säilyivät Proton Bankilla. Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti Nea Proton Bankiin 250 miljoonaa euroa (37) peruspääomaa ja oli sen ainoa osakkeenomistaja. Nea Proton Bankin avaustase oli noin 3 miljardia euroa.

(51) Vuoden 2011 lopussa Nea Proton Bankin riskipainotettujen omaisuuserien (38) arvo oli 1,2 miljardia euroa.

Pankin suorittama Nea Proton Bankin osto

(52) Pankkien kriisinratkaisua koskevassa Kreikan laissa edellytetään, että Kreikan rahoitusvakausrahaston on luovuttava osakkeistaan väliaikaisessa luottolaitoksessa kahden vuoden kuluessa kyseisen väliaikaisen luottolaitoksen perustamisesta tehdyn ministeriön päätöksen tekopäivämäärästä (39). Tämän velvoitteen mukaisesti ja talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla Kreikan rahoitusvakausrahasto aloitti omistamiensa Nea Proton Bankin osakkeiden myynnin. Kreikan rahoitusvakausrahaston taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin erilaisiin mahdollisiin sijoittajiin (muun muassa kreikkalaisiin ja ulkomaisiin pankkeihin ja rahoittajiin), mutta vain kaksi osapuolta, jotka olivat pankki ja eräs yhdysvaltalainen riskirahasto, jätti lopulliset tarjoukset. Vain pankin tekemän tarjouksen katsottiin olevan Kreikan rahoitusvakausrahaston process letter -kirjeen vaatimusten mukainen ja siten käypä.

(53) Nea Proton Bankin riskipainotetut omaisuuserät olivat 31 päivänä toukokuuta 2013 kaikkiaan 811 miljoonaa euroa, ja sen omien varojen määrä oli -203 miljoonaa euroa. Samana ajankohtana Nea Proton Bank tarvitsi yhteensä 276 miljoonan euron pääomakorotuksen saavuttaakseen 9 prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden. Pankki osti 1 euron käteissummalla 100 prosenttia Nea Proton Bankin osakkeista ja äänioikeuksista. Pankki pyysi Kreikan rahoitusvakausrahastoa vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa 395 miljoonalla eurolla, mikä Nea Proton Bankin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden nostamiseksi takaisin 9 prosenttiin tarvittavien 276 miljoonan euron vähentämisen jälkeen mahdollistaisi 119 miljoonan varaukset, joilla katettaisiin uudet luottotappiovaraukset ja odotettavissa olevat tappiot ennen veroja vuoteen 2016 asti. Myyntiehtojen mukaan Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui kattamaan Nea Proton Bankin pääomatarpeet ennen transaktion loppuunsaattamista tekemällä 395 miljoonan euron käteissijoituksen.

2.2.2 New TT Bankin osto

TT Bankin ja New TT Bankin kriisinratkaisu

(54) Kreikan viranomaiset aloittivat 18 päivänä tammikuuta 2013 TT Bankin kriisinratkaisun. Kreikan keskuspankki peruutti TT Bankin toimiluvan, ja pankki asetettiin selvitystilaan (40).

(55) Kreikan keskuspankin ehdotuksesta ja Kreikan valtiovarainministeriön päätöksen (41) perusteella perustettiin New TT Bank väliaikaiseksi luottolaitokseksi, ja 10,8 miljardin euron omaisuuserät (käteistä, valtion velkasitoumuksia, järjestettyjä lainoja, vähittäispankkitoimintaan liittyviä talletuksia, valtion rahoitusta ja Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja (42)) siirrettiin New TT Bankille. TT Bankissa säilyi netto-omaisuuseriä 1,2 miljardin euron arvosta: ne olivat oman pääoman ehtoisia sijoituksia, järjestämättömiä lainoja, TT:n verosaamisia ja -velkoja sekä erilaisia maksuja. Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti New TT Bankiin 500 miljoonaa euroa peruspääomaa ja oli sen ainoa osakkeenomistaja. New TT Bankin avaustase oli pääomasijoituksen jälkeen noin 15,1 miljardia euroa.

Pankin suorittama New TT Bankin osto

(56) Osana talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisia sitoumuksia Kreikan rahoitusvakausrahasto aloitti omistamiensa New TT Bankin osakkeiden myynnin. Näin se myös täytti velvoitteensa luopua omistamistaan väliaikaisen luottolaitoksen osakkeista kahden vuoden kuluessa tämän perustamisesta. Sen taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin erilaisiin mahdollisiin sijoittajiin, muun muassa kreikkalaisiin ja ulkomaisiin pankkeihin ja rahoittajiin. Vain neljä Kreikan suurinta pankkia jätti lopulliset tarjoukset, joista parhaana pidettiin pankin tarjousta.

(57) Pankki oli valmis maksamaan yhteensä 681 miljoonaa euroa äskettäin liikkeeseen lasketuista kantaosakkeista New TT Bankin ostamiseksi. Merkintäsopimuksen mukaan pankin maksamaa alustavaa vastiketta mukautettaisiin myöhemmin nettoarvon arvioinnin perusteella (43).

(58) Näin ollen pankin ylimääräisessä yhtiökokouksessa 26 päivänä elokuuta 2013 hyväksyttiin pankin osakepääoman lisääminen 425 625 000 eurolla laskemalla liikkeeseen 1 418 750 000 uutta kantaosaketta (44), joiden nimellisarvo oli 0,3 euroa ja tarjoushinta 0,48 euroa. Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsi tämän pääomakorotuksen kokonaisuudessaan luontoissuorituksella. Luontoissuorituksena olivat kaikki Kreikan rahoitusvakausrahaston omistamat New TT Bankin osakkeet, joiden kokonaisarvo oli 681 miljoonaa euroa. Tämän transaktion tuloksena Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus pankista nousi 93,5 prosentista 95,2 prosenttiin.

2.3 TUKITOIMENPITEET

(59) Pankki sai tukea pääomatukitoimenpiteistä A, B1, B2, B3, B4 ja C ja maksuvalmiustukitoimenpiteistä L1 ja L2. Proton Bank ja Nea Proton Bank saivat tukea seuraavista toimenpiteistä: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 ja NP3. T Bank, TT Bank ja New TT saivat tukea toimenpiteistä T, TT, NTT1 ja NTT2.

2.3.1 Kreikan pankkien tukiohjelmasta pankille myönnetyt tukitoimenpiteet

(60) Pankki on saanut monenlaista tukea Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä.

2.3.1.1 Takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä myönnetty valtion maksuvalmiustuki (toimenpide L1)

(61) Pankki on saanut ja saa edelleen tukea takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä. Tätä tukea nimitetään tässä päätöksessä ”toimenpiteeksi L1”. Pankille oli 30 päivänä marraskuuta 2013 (45) myönnetty takauksia 13,9 miljardia euroa. Tuona ajankohtana pankilla ei ollut lainassa valtion joukkovelkakirjoja. Huhtikuun 15 päivästä 2011 lähtien pankki oli saanut lainaksi valtion joukkovelkakirjoja 1 737 miljoonan euron arvosta sekä 13,6 miljardia euroa Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnettyjä valtiontakauksia.

(62) Pankin rakenneuudistussuunnitelmassa, jonka Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle 16 päivänä maaliskuuta 2014, ne ilmoittivat aikovansa jatkaa takuiden myöntämistä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaamista ohjelman puitteissa rakenneuudistuksen ajan.

2.3.1.2 Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä (toimenpide A) myönnetty valtion pääomasijoitus

(63) Toukokuussa 2009 pankki sai 950 miljoonan euron (46) pääomasijoituksen (toimenpide A) Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä. Tämä pääomasijoitus vastasi noin 2 prosenttia pankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä.

(64) Pääomapohjan vahvistaminen toteutettiin Kreikan merkitsemillä etuoikeutetuilla osakkeilla, joiden kuponkikorko oli 10 prosenttia ja erääntymisaika viisi vuotta. Vuonna 2010 etuoikeutettujen osakkeiden duraatiota jatkettiin samalla, kun niiden voitonjako-oikeuksia korotettiin. Ellei etuoikeutettuja osakkeita lunasteta viiden vuoden kuluessa niiden liikkeeseenlaskusta eikä yhtiökokous ole tehnyt päätöstä osakkeiden lunastamisesta, Kreikan valtiovarainministeriö korottaa kyseistä kuponkikorkoa mainitusta ajankohdasta lähtien 2 prosentilla vuosittain kumulatiivisesti (toisin sanoen korko on 12 prosenttia vuonna kuusi, 14 prosenttia vuonna seitsemän jne.).

2.3.2 Valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2)

(65) Maksuvalmiusapu on poikkeuksellinen toimenpide, jonka avulla maksukykyinen rahoituslaitos, jolla on väliaikaisia maksukykyongelmia, voi saada eurojärjestelmän rahoitusta ilman, että tällainen toimenpide on osa yhteistä rahapolitiikkaa. Tällaisen rahoituslaitoksen maksuvalmiusavusta maksama korko on […] korkopistettä korkeampi kuin sen normaalista keskuspankin rahoituksesta maksama korko.

(66) Kreikan keskuspankki on vastuussa maksuvalmiusohjelmasta, mikä tarkoittaa, että se vastaa maksuvalmiusavun myöntämisestä johtuvista kustannuksista ja riskeistä (47). Kreikka myönsi Kreikan keskuspankille valtiontakauksen, jota sovelletaan Kreikan keskuspankin myöntämän maksuvalmiusavun kokonaismäärään. Hyväksymällä lain 3943/2011 50 artiklan 7 kohta, jolla muutettiin lain 2362/1995 65 artiklan 1 kohtaa, annettiin Kreikan valtiovarainministeriölle mahdollisuus myöntää valtion puolesta takauksia Kreikan keskuspankille tämän luottolaitoksilta saatavien vaateiden suojaamiseksi. Maksuvalmiusapua saavien pankkien on maksettava valtiolle takausmaksu, joka on […] korkopistettä.

(67) Pankki oli 31 päivänä joulukuuta 2011 saanut 14,95 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua (48), ja 31 päivänä joulukuuta 2012 se oli saanut 12 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua.

2.3.3 Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt tukitoimenpiteet

(68) Vuoden 2012 jälkeen pankki on saanut tukea useista Kreikan rahoitusvakausrahaston myöntämistä pääomatukitoimenpiteistä. Taulukossa 6 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä. Taulukko 6 Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt pääomatukitoimenpiteet 1. väliaikaisrahoitus – toukokuu 2012 (miljoonaa euroa) 2. väliaikaisrahoitus – joulukuu 2012 (miljoonaa euroa) Sitoumuskirje – joulukuu 2012 (miljoonaa euroa) Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen – toukokuu 2013 (miljoonaa euroa) Pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus – huhtikuu 2014 (miljoonaa euroa) Toimenpide B1 B2 B3 B4 C Määrä (miljoonaa euroa) 3 970 1 341 528 5 839 2 864

2.3.3.1 Ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1)

(69) Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 15–32 kappaleessa kuvattiin yksityiskohtaisesti toukokuussa 2012 toteutettu ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1). Tässä jaksossa esitetään kyseisen toimenpiteen tausta ja pääpiirteet.

(70) Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen jopa 4,2 miljardilla eurolla.

(71) Kreikan rahoitusvakausrahasto siirsi 28 päivänä toukokuuta 2012 toimenpiteessä B1 pankille 3,97 miljardin arvosta ERVV:n joukkovelkakirjoja Kreikan rahoitusvakausrahaston perustamisesta annetun lain 3864/2010, jäljempänä ’Kreikan rahoitusvakausrahastoa koskeva laki’, väliaikaisrahoitusta koskevien säännösten mukaisesti. Pankille siirretyt ERVV:n joukkovelkakirjat olivat ERVV:n vaihtuvakorkoisia velkakirjoja, joiden erääntymisaika oli kuusi ja kymmenen vuotta ja jotka oli laskettu liikkeeseen 19 päivänä huhtikuuta 2012. Komissio totesi jo Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 48 kappaleessa, että 28 päivänä toukokuuta 2012 toteutetulla väliaikaisrahoituksella täytettiin sitoumuskirjeessä hyväksytty velvoite, joten väliaikaisrahoitus oli jatkoa samalle tuelle. Kreikan keskuspankki teki sekä sitoumuskirjeessä esitettyjä että ensimmäisessä väliaikaisrahoituksessa maksettuja määriä koskevat laskelmat varmistaakseen, että pankin kokonaispääomaosuus oli 8 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011, jolloin väliaikaisrahoitus kirjattiin takautuvasti pankin kirjanpitoon. Kuten taulukosta 3 voidaan nähdä, toimenpide B1 kattoi vain rajoitetun osan vuoden 2012 stressitestissä havaitusta yhteenlasketusta pääomatarpeesta. Pankin oli määrä hankkia pääoma tulevalla pääomakorotuksella, ja väliaikaisrahoituksen tarkoituksena oli vain säilyttää pankin kelpoisuus saada EKP:n rahoitusta, kunnes pääomakorotus oli toteutettu.

(72) Pankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston välisessä ennakkomerkintäsopimuksessa määrättiin, että ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärän ja sen päivämäärän, jona ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkeiksi ja muiksi vaihdettaviksi rahoitusinstrumenteiksi, välisenä aikana pankin oli maksettava Kreikan rahoitusvakausrahastolle vuosittaisena maksuna 1 prosentti ERVV:n joukkovelkakirjojen nimellisarvosta ja että kuponkimaksut ja ERVV:n joukkovelkakirjoille tältä ajalta kertynyt korko lasketaan Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittamaksi lisäpääomasijoitukseksi (49).

2.3.3.2 Toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2)

(73) Pankki kirjasi lisätappioita vuoden 2012 syksyllä. Sen vuoksi sen pääoma pieneni jälleen alle pääomaa koskevien vähimmäisvaatimusten, joiden täyttyminen on EKP:n rahoituksen saamisen edellytyksenä.

(74) Tämän tuloksena tarvittiin toinen väliaikaisrahoitus. Kreikan rahoitusvakausrahasto toteutti 21 päivänä joulukuuta 2012 toisen, 1 341 miljoonan euron suuruisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B2), joka sekin maksettiin siirtämällä ERVV:n joukkovelkakirjoja pankille.

2.3.3.3 Joulukuun 21 päivänä 2012 päivätty sitoumuskirje (toimenpide B3)

(75) Toisen väliaikaisrahoituksen lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 21 päivänä joulukuuta 2012 pankille sitoumuskirjeen osallistumisestaan pankin osakepääoman korottamiseen ja liikkeeseen laskettaviin vaihdettaviin instrumentteihin yhteensä jopa 528 miljoonalla eurolla (toimenpide B3).

(76) Kaksi väliaikaisrahoitusta (toimenpiteet B1 ja B2) sekä joulukuussa 2012 sidottu lisämäärä (toimenpide 3) yhdessä merkitsivät, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli sitoutunut kattamaan vuoden 2012 stressitestissä havaitun pääomatarpeen (5 839 miljoonaa euroa (50)) kokonaisuudessaan.

2.3.3.4 Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4)

(77) Huhtikuun 30 päivänä 2013 pidetyssä yhtiökokouksessa hyväksyttiin pankin osakepääoman korottaminen 5 839 miljoonalla eurolla, jäljempänä ’kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen’. Tästä syystä pankki laski liikkeeseen 3 789 317 357 uutta osaketta, joiden nimellisarvo oli 0,30 euroa ja hinta 1,54 euroa osakkeelta.

(78) Samana päivänä yhtiökokous päätti myös, että koko pääomamäärä maksettaisiin Kreikan rahoitusvakausrahastosta luontoissuorituksena ERVV:n joukkovelkakirjoina.

(79) Tämän seurauksena Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti toukokuussa 2013 pankkiin yhteensä 5 839 miljoonaa euroa kantaosakkeina (toimenpide B4). Tämä määrä vastaa toimenpiteiden B1, B2 ja B3 yhteenlaskettua määrää.

(80) Kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisella ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus (toimenpiteet B1 ja B2) muunnettiin pysyväksi pääomakorotukseksi ja sitoumus myöntää lisää pääomatukea (toimenpide B3) pantiin täytäntöön.

(81) Uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 50 prosenttia osakkeiden volyymipainotetusta keskihinnasta tarjoushinnan määrittelyä edeltävien 50 kaupankäyntipäivän aikana. Yhtiökokous päätti 30 päivänä huhtikuuta 2012 peruuttaa osakkeiden jakamisen (51), ja tämän tuloksena uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 1,54 euroa osakkeelta.

(82) Välittömästi kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen jälkeen Kreikan rahoitusvakausrahastosta tuli pankin suurin osakkeenomistaja, jonka omistusosuus oli 98,56 prosenttia. Pankin toteutettua erään toisen velkojen hallintatoimen tämä osuus pieneni kuitenkin 93,55 prosenttiin kesäkuussa 2013 (ks. 2.4.5 kohta). Elokuussa 2013 pankki laski Kreikan rahoitusvakausrahastolle liikkeeseen uusia osakkeita ostaakseen New TT Bankin, ja tämän tuloksena Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus kasvoi 95,23 prosenttiin (52).

2.3.3.5 Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus (toimenpide C)

(83) Kreikan keskuspankki julkisti 6 päivänä maaliskuuta 2014 vuoden 2013 jälkipuoliskolla suoritetun stressitestin tulokset. Kreikan keskuspankki totesi, että perusskenaarion mukaan pankin pääomatarve olisi 2 945 miljoonaa euroa vuosina 2014–2016.

(84) Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille kirjeen, jossa se totesi aikovansa ja voivansa varautua mahdolliseen Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 3864/2010, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä maaliskuuta 2014, mukaisesti toteutettuun osakepääoman korotukseen, jota tarvitaan stressitestissä havaittujen pääomatarpeiden täyttämiseksi. Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa säädetään, että jos merkintäajan lopussa yksityisten sijoittajien kysyntä Kreikan rahoitusvakausrahaston yleisneuvoston kahden riippumattoman arvonmäärityksen perusteella määrittämään hintaan on riittämätöntä, Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee jäljelle jääneet osakkeet edellyttäen, että olemassa olevat pankin huonommassa etuoikeusasemassa olevat pääomainstrumentit ensin muunnetaan osakkeiksi 6 a artiklan mukaisesti.

(85) Ylimääräinen yhtiökokous hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2014 Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaisen 2 864 miljoonan euron suuruisen osakepääoman korotuksen ja totesi, että tarjoushinta ei voinut olla alempi kuin nimellisarvo, joka oli 0,30 euroa osakkeelta, ja että Kreikan rahoitusvakausrahasto asettaisi vähimmäishinnan (53).

(86) Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto nimesi kaksi riippumatonta neuvonantajaa, joiden tehtävänä oli määrittää pankin arvo. Neuvonantajat saivat työnsä päätökseen 10 päivänä huhtikuuta 2014, ja kumpikin ilmoitti tietyn pankin arvoa koskevan vaihteluvälin. Nämä vaihteluvälit ovat huomattavalta osalta päällekkäisiä. Näiden arvonmääritysten perusteella Kreikan rahoitusvakausrahaston yleisneuvosto määritti 14 päivänä huhtikuuta 2014 hinnan, joka vastaa sitä vähimmäishintaa, jolla pankin uusia osakkeita voidaan tarjota sijoittajille, ja hintaa, jolla se tarvittaessa varautuu osakeantiin (54). Huhtikuun 15 päivänä 2014 se hyväksyi erään sijoituskonsernin, jäljempänä ’keskeinen sijoittaja’ (55) (56), tarjouksen merkitä 1,3 miljardilla eurolla uusia osakkeita hintaan 0,30 euroa osakkeelta.

(87) Eurobank ilmoitti 24 päivänä huhtikuuta 2014 ostotarjousmenettelyn aloittamisesta hintaan, joka vaihteli 0,30 eurosta 0,33 euroon (57). Jos kysyntää on riittävästi koko 2 864 miljoonan euron kattamiseksi hintaan, joka on korkeampi kuin 0,30 euroa, keskeisen sijoittajan on mukautettava hintansa korkeamman hinnan mukaiseksi tai peruutettava ostomääräyksensä, missä tapauksessa sille maksetaan korvaus. Jos kysyntää yksityisten sijoittajien taholta (keskeinen sijoittaja mukaan luettuna) on riittävästi koko 2 864 miljoonan euron kattamiseksi 0,30 euron hintaan, keskeinen sijoittaja asetetaan etusijalle. Jos kysyntää 0,30 euron hintaan ei ole riittävästi (keskeisen sijoittajan kysyntä mukaan luettuna), huonommassa etuoikeusasemassa oleva velka muunnetaan uusiksi osakkeiksi. Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaan huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muuntamisen jälkeen Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee kaikki merkitsemättömät osakkeet samaan hintaan, joka on siis 0,30 euroa osakkeelta.

2.3.4 Ostetuille yrityksille myönnetyt tukitoimenpiteet

2.3.4.1 Proton Bankille ja Nea Proton Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet

(88) Proton Bank ja Nea Proton Bank ovat vuoden 2008 jälkeen saaneet tukea useista tukitoimenpiteistä. Taulukossa 7 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä. Taulukko 7 Yleiskatsaus Proton Bankille ja Nea Proton Bankille myönnetyistä pääomatukitoimenpiteistä Tuensaaja Toimenpide Tuen luonne Tuen myöntänyt elin Tuen suorittamispäivämäärä Määrä (miljoonaa euroa) Proton Bankin toiminta Pr1 Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen mukainen pääoma: Kreikan valtion etuoikeutetut osakkeet Valtio Toukokuu 2009 80 Pr2 Kreikan valtion joukkovelkakirjojen lainaaminen Kreikan joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä Valtio Huhtikuu 2009 78 Pr3 Liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus Kreikan takaustoimenpiteestä Valtio Heinäkuu 2010 149,4 Nea Proton Bankin toiminta NP1 PB:stä NPB:hen siirretty rahoitusvaje PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen rahoittaminen (1. osa) Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto 9.10.2011 862 PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa) Kreikan rahoitusvakausrahasto 14.5.2012 259,6 NP1:n kokonaismäärä 1 121,6 NP2 Osakepääomasijoitukset NPB:hen vuosina 2011 ja 2012 peruspääoma Kreikan rahoitusvakausrahasto 9.10.2011 220 peruspääoma Kreikan rahoitusvakausrahasto 3.2.2012 30 peruspääoma yhtensä 250 Lisäpääoma Kreikan rahoitusvakausrahasto 1.8.2012 230 Lisäpääoma Kreikan rahoitusvakausrahasto 31.12.2012 35 Lisäpääoma yhtensä 265 NP2:n kokonaismäärä 515 NP3 Pääomapohjan vahvistaminen ennen myyntiä Eurobankille Osakepääoma Kreikan rahoitusvakausrahasto 28.8.2013 395

2.3.4.1.1 Proton Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet

i) Proton Bankin saama valtion pääomasijoitus (toimenpide Pr1)

(89) Toukokuussa 2009 Kreikka sijoitti 80 miljoonaa euroa Proton Bankiin. Tämä määrä oli noin 4,6 prosenttia Proton Bankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Tämä pääomasijoitus tehtiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Pääomasijoitus toteutettiin etuoikeutettujen osakkeiden muodossa.

ii) Proton Bankin saama valtion maksuvalmiustuki (toimenpiteet Pr2 ja Pr3)

(90) Proton Bank on saanut myös tukea Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvista takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä. Huhtikuussa 2009 Proton Bank sai 78 miljoonan euron arvosta Kreikan valtion joukkovelkakirjoja (toimenpide Pr2), ja heinäkuussa 2010 se sai liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakauksen, jonka nimellisarvo oli 149,4 miljoonaa euroa (toimenpide Pr3). Valtion takaamat joukkovelkakirjat siirrettiin Nea Proton Bankille kriisinratkaisun päivämääränä, mutta ne peruutettiin 5 päivänä tammikuuta 2012. Kreikan valtion joukkovelkakirjat erääntyivät joulukuussa 2011, eikä niitä uusittu.

2.3.4.1.2 Nea Proton Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet

i) Nea Proton Bankin 1 121,6 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen (toimenpide NP1)

(91) Proton Bankin kriisinratkaisun yhteydessä Kreikan viranomaiset havaitsivat Nea Proton Bankissa rahoitusvajeen. Kreikan keskuspankin 9 päivänä lokakuuta 2011 tekemän päätöksen mukaisesti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettiin 862 miljoonaa euroa Nea Proton Bankille joulukuussa 2011. Kun Kreikan keskuspankki oli 19 päivänä tammikuuta 2012 päätynyt rahoitusvajetta koskevissa laskelmissaan 1 121,6 miljoonaan euroon, Kreikan rahoitusvakausrahasto (58) maksoi Kreikan keskuspankin 9 päivänä huhtikuuta 2012 tekemän päätöksen (59) mukaisesti jäljelle jääneen 259,6 miljoonan euron määrän 14 päivänä toukokuuta 2012. Näin Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmalla ja Kreikan rahoitusvakausrahaston tuella täytettiin tämä rahoitusvaje.

ii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin tekemät pääomasijoitukset vuosina 2011 ja 2012 (toimenpide NP2)

(92) Kreikan rahoitusvakausrahasto antoi 250 miljoonaa euroa valtiontukea Nea Proton Bankille peruspääomana (kantaosakkeet). Tuki maksettiin kahdessa erässä 9 päivänä lokakuuta 2011 ja 3 päivänä helmikuuta 2012.

(93) Nea Proton Bankin 16 päivänä heinäkuuta 2012 toimitetun päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman – joka oli uusin versio komissiolle Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen tekoajankohtana ilmoitetusta suunnitelmasta – mukaan Nea Proton Bank tarvitsi 300 miljoonaa euroa lisäpääomaa. Tämä lisäpääoma tarvittiin osaksi sen vuoksi, että Nea Proton Bank oli kärsinyt tappioita yksityissektorin osallistumisohjelman tuloksena (Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoihin liittyvät arvonalentumistappiot vuodelta 2011 olivat 146,5 miljoonaa euroa, ja lisäksi vuoden 2012 ensimmäisen neljänneksen tulokseen kirjattiin 22 miljoonaa euroa muita arvonalentumistappioita). Nea Proton Bank tarvitsi lisäpääomaa myös siksi, että menovaraukset olivat vuodesta 2011 vuoteen 2016 nousseet Nea Proton Bankin perustamisajankohtana oletetuista tasoista.

(94) Nea Proton Bankin 16 päivänä heinäkuuta 2012 toimitetun päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan nämä ennakoidut pääomatarpeet oli määrä kattaa odotettavissa olevalla 285 miljoonan euron pääomasijoituksella vuonna 2012 ja odotettavissa olevalla 15 miljoonan euron pääomasijoituksella vuonna 2014. Lopulta Kreikan rahoitusvakausrahasto todellisuudessa sijoitti Nea Proton Bankiin 230 miljoonaa euroa 1 päivänä elokuuta 2012 ja 35 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012.

iii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin tekemät pääomasijoitukset ennen myyntiä Eurobankille (toimenpide NP3)

(95) Heinäkuun 15 päivänä 2013 tehdyn myyntisopimuksen mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto oli jo sitoutunut sijoittamaan 395 miljoonaa euroa Nea Proton Bankiin (60). Kreikan rahoitusvakausrahasto suoritti 395 miljoonan euron maksun 28 päivänä elokuuta 2013.

2.3.4.2 New TT Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet

(96) T Bank, TT Bank ja New TT Bank ovat saaneet tukea useista tukitoimenpiteistä vuoden 2008 jälkeen. Taulukossa 8 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä. Taulukko 8 Yleiskatsaus T Bankille ja TT Bankille myönnetyistä pääomatukitoimenpiteistä Tuensaaja Toimenpide Kuvaus Tuen myöntänyt elin Päivämäärä Valtiontuen määrä (miljoonaa euroa) TT Bankiin siirretyt T Bankin toiminnot (61) T T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus (1. osa) Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto Joulukuu 2011 450 T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa) Kreikan rahoitusvakausrahasto 14.2.2013 227 T:n kokonaismäärä 677 TT Bank TT Pääomasijoitus Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen mukainen pääoma: Kreikan valtion etuoikeutetut osakkeet Valtio Toukokuu 2009 224,96 New TT Bank (omaisuudenhoitoyhtiö) NTT1 TT:stä NTT:hen siirretty rahoitusvaje TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus (1. osa) Kreikan rahoitusvakausrahasto 29.1.2013 2 730,8 TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa) Kreikan rahoitusvakausrahasto 14.6.2013 1 001,7 NTT1:n kokonaismäärä 3 732,6 NTT2 Peruspääomasijoitus New TT Bankin peruspääoma Kreikan rahoitusvakausrahasto 29.1.2013 500

2.3.4.2.1 T Bankille myönnetty tukitoimenpide

Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta T Bankille myönnetty 677 miljoonan euron tuki (toimenpide T)

(97) Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta rahoitettiin T Bankin toimintojen siirtämisestä TT Bankiin aiheutunut rajoitusvaje, joka vastasi T Bankista TT Bankiin siirrettyjen omaisuuserien käyvän arvon sekä siirrettyjen vastuiden käyvän arvon erotusta. Kreikan keskuspankin 17 päivänä joulukuuta 2011 tekemän päätöksen mukaisesti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettiin 450 miljoonaa euroa (62), mikä vastasi noin kahta kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta. Kun rahoitusvajetta koskevissa laskelmissa oli päädytty noin 677 miljoonaan euroon, Kreikan rahoitusvakausrahasto (63) maksoi Kreikan keskuspankin 9 päivänä huhtikuuta 2012 tekemän päätöksen (64) mukaisesti New TT Bankille 227 miljoonaa euroa 14 päivänä helmikuuta (65) 2013.

2.3.4.2.2 TT Bankille myönnetty tukitoimenpide

TT Bankin saama valtion pääomasijoitus (toimenpide TT)

(98) Toukokuussa 2009 TT Bank sai Kreikalta 224,96 miljoonan euron suuruisen pääomasijoituksen, joka vastasi noin 2,9 prosenttia sen tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. TT Bank sai pääomasijoituksen pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Pääomasijoitus toteutettiin etuoikeutettujen osakkeiden muodossa.

2.3.4.2.3 New TT Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet

i) New TT Bankin 3 732,6 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen (toimenpide NTT1)

(99) Kreikan rahoitusvakausrahasto rahoitti New TT Bankin rajoitusvajeen, joka vastasi TT Bankista New TT Bankiin siirrettyjen omaisuuserien arvon sekä siirrettyjen vastuiden nimellisarvon erotusta. Kreikan keskuspankin 18 päivänä tammikuuta 2013 tekemän päätöksen mukaisesti 29 päivänä tammikuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 2 730,8 miljoonaa euroa (66), mikä vastasi noin kahta kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta. Kun Kreikan keskuspankki oli päätynyt rahoitusvajetta koskevissa laskelmissaan 3 732,6 miljoonaan euroon (67), Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi Kreikan keskuspankin 21 päivänä toukokuuta 2013 antaman päätöksen mukaisesti 14 päivänä kesäkuuta 2013 jäljelle jääneen 1 001,7 miljoonan euron määrän New TT Bankille.

ii) Kreikan rahoitusvakausrahaston New TT Bankiin tekemät pääomasijoitukset (toimenpide NTT2)

(100) Kreikan rahoitusvakausrahasto oli New TT Bankin ainoa osakkeenomistaja ja myönsi sille valtiontukea peruspääoman muodossa (kantaosakkeet) 500 miljoonaa euroa.

2.4 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA JA UUSI LIIKETOIMINTAMALLI

(101) Kreikka toimitti 16 päivänä huhtikuuta 2014 pankin rakenneuudistussuunnitelman, jossa selitetään, miten pankki Nea Proton Bankin ja New TT Bankin ostojen seurauksena syntyneenä yhteisökokonaisuutena aikoo palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa.

2.4.1 Kotimaan toiminnot

(102) Rakenneuudistussuunnitelmansa avulla pankki aikoo keskittyä ydinpankkitoimintaansa Kreikassa. Kun sen ulkomaan toiminnot muodostivat noin 26 prosenttia lainoista vuonna 2010 (68), tämä osuus oli jo vuoden 2012 lopussa laskenut 20 prosenttiin ja pienenee edelleen […] prosenttiin vuoden 2018 loppuun mennessä (69).

(103) Pankin keskeisenä prioriteettina on tehdä sen Kreikassa harjoittamasta pankkitoiminnasta jälleen kannattavaa ja elinkelpoista rakenneuudistusvaiheen loppuun mennessä (viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018). Tätä varten rakenneuudistussuunnitelma sisältää joukon toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan pankin toiminnan tehokkuutta ja sen nettokorkomarginaalia, sekä toimenpiteitä, joilla parannetaan sen pääomatilannetta ja taseen rakennetta.

(104) Toiminnan tehokkuuden osalta pankki oli jo aloittanut laajan rationalisointiohjelman selvästi ennen New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostoja. Vuodesta 2010 lähtien pankki on vähentänyt fyysistä läsnäoloaan Kreikassa. Itsenäisenä yksikkönä (kun New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostoja ei lueta mukaan) se on vähentänyt konttoriensa määrää 564:stä […]:ään kesäkuusta 2008 vuoteen 2014 ja myös kreikkalaista työvoimaansa (joka oli 10 142 työntekijää vuonna 2008 ja 9 037 työntekijää vuonna 2012) (70).

(105) Rakenneuudistussuunnitelman loppuun saattamiseen mennessä pankki suunnittelee vähentävänsä edelleen konttorien määrää alustavasti 645 konttorista 31 päivänä joulukuuta 2012 […] konttoriin 31 päivänä joulukuuta 2018 sekä työntekijöiden määrää 12 430 työntekijästä […] työntekijään. Nämä tiedot ovat pro forma -tietoja, joissa on otettu huomioon Nea Proton Bank ja New TT Bank (71).

(106) Konttorien ja henkilöstön osalta parannettu tehokkuus auttaa pienentämään kaiken Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan kokonaiskustannuksia […] prosenttia 913 miljoonasta eurosta vuodessa vuonna 2013 (72) […] miljoonaan euroon vuonna 2018 (73). Tämän tuloksena pankin Kreikassa harjoittaman pankkitoiminnan odotettavissa oleva kustannus-tuottosuhde laskee alle […] prosentin rakenneuudistuskauden lopussa, kun se vuonna 2012 oli 60 prosenttia.

(107) Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan myös, miten pankki aikoo parantaa rahoituskustannuksiaan, mikä on avaintekijä elinkelpoisuuden palauttamisessa. Pankki odottaa kykenevänsä maksamaan alempia korkoja talletuksilleen vakaamman toimintaympäristön ja etenkin Kreikan talouden ennustetun vakautuksen ja elpymisen ansiosta. Kreikan talouden odotetaan kasvavan jälleen vuodesta 2014 lähtien. Talletusten tuottoerojen (määräaikaistalletusten, avistatalletusten ja talletuskorkojen keskiarvo) odotetaan pienenevän Kreikassa 223 korkopisteestä […] korkopisteeseen vuosina 2012–2018 (74). Tämä tuottoerojen kaventuminen on tarkoitus saavuttaa pääasiassa maksamalla paljon alempia korkoja määräaikaistalletuksista. Vastaavasti pankin turvautuminen maksuvalmiusapuun ja laajempaan eurojärjestelmän rahoitukseen vähenee 42,9 prosentista sen konsernitason kokonaisvaroista vuonna 2012 […] prosenttiin vuonna 2018 (75).

(108) Rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan myös, että pankki vahvistaa tasettaan. Sen lainojen nettosuhde talletuksiin Kreikassa pienenee […] prosenttiin vuonna 2018 (160 prosentista vuonna 2012 ja 115 prosentista vuonna 2013) (76), ja sen vakavaraisuus paranee niin, että sen rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus on konsernitasolla […] prosenttia vuonna 2018 (77) (ensimmäistä väliaikaisrahoitusta edeltävän oman pääoman negatiivisen arvon sijasta).

(109) Toinen pankin strateginen prioriteetti on järjestämättömien lainojen hallinta. Sekä lainojen myöntämisen että järjestämättä olevien lainojen uudelleenjärjestelyn suhteen parannettujen luottoprosessien lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa keskitytään arvoltaan alentuneiden vastuiden käsittelyyn perustamalla uusi korjaava yksikkö. Yksikön tehtävänä on järjestellä uudelleen arvoltaan alentuneet vastuut. Se hyödyntää 30–50:n korjaavista toimista vastaavan johtajan asiantuntemusta (78). Järjestämättömien lainojen osuus nousee konsernitasolla […] prosenttiin vuonna 2015 ([…] prosenttia Kreikan kotimaanmarkkinoiden osalta vuonna 2015 (79)) ja alkaa sitten laskea niin, että rakenneuudistuskauden lopussa sen odotetaan olevan […] prosenttia (80) (30 prosenttia Kreikassa ennen velkojen mitätöimisiä). Pankin lainojen arvonalennukset Kreikassa vähenevät 1 652 miljoonasta eurosta vuonna 2013 […] miljoonaan euroon vuonna 2018 (81) Kreikan talouden elpymisen ansiosta.

(110) Toiminnan tehokkuuden parantumisen sekä nettokorkomarginaalin ja riskikustannusten pienenemisen ansiosta pankki voi olla kannattava Kreikassa vuodesta 2015 lähtien. Pankki ennakoi, että konsernitasolla sen tappiot ovat […] miljoonaa euroa vuonna 2014 ja […] miljoonaa euroa vuonna 2015, kun taas sen voitot ovat […] miljoonaa euroa vuonna 2016, […] miljoonaa euroa vuonna 2017 ja […] miljoonaa euroa vuonna 2018 (82). Sen pääoman tuotto konsernitasolla on […] prosenttia vuonna 2018 (83). Tuottavuuden kasvu perustuu lähinnä Kreikan markkinoihin (pääoman tuotto on […] prosenttia rakenneuudistuskauden lopussa), kun taas […] ja […] tuotot ovat ilmoitettujen tietojen mukaan pienemmät ([…] ja […] prosenttia).

2.4.2 Kansainvälinen pankkitoiminta

(111) Pankki on jo alkanut purkaa ja järjestellä uudelleen kansainvälistä verkostoaan. Se on jo myynyt tytäryhtiöt Turkissa (Eurobank Tefken) ja Puolassa (EFG Poland). Jäljellä olevan kansainvälisen verkoston kaupallinen vaje, eli tytäryhtiöiden maksamattomien talletusten ja maksamattomien lainojen välinen erotus, joka oli 1,7 miljardia euroa vuonna 2010, on pienentynyt 0,8 miljardiin euroon samalla kun toimintakustannukset vähenivät 9 prosenttia vuosina 2010–2012 (84).

(112) Pankki aikoo jatkaa kansainvälisen verkostonsa uudelleenjärjestämistä ja purkamista. Pankki on etenkin sitoutunut pienentämään kansainvälisten omaisuuserien salkkuaan 8,77 miljardiin euroon 30 päivään kesäkuuta 2017 mennessä. Pankki on myös sitoutunut pienentämään tätä salkkua edelleen 3,5 miljardiin euroon, jos Kreikan rahoitusvakausrahaston tarvitsee sijoittaa yli miljardi euroa tulevaan pääomankorotukseen.

(113) Yksi pankin rakenneuudistussuunnitelmassa tutkima vaihtoehto tavoitteen saavuttamiseksi on myydä sen toiminnot […]:ssa (85).

(114) Nämä myynnit muodostivat […] prosenttia pankin ulkomaisesta omaisuudesta 31 päivänä joulukuuta 2012. Näin ollen ulkomaisten omaisuuserien arvo olisi […] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2018, kun kansainvälinen verkosto on keskittynyt […]:aan ja […]:aan.

(115) Rakenneuudistussuunnitelmassa korostetaan tarvetta vähentää ulkomaisten tytäryhtiöiden tukeutumista kreikkalaiseen emoyhtiöönsä rahoitustarpeiden osalta ja turvata edelleen pankin pääomatilanne.

(116) Tätä varten pankki aikoo toteuttaa merkittävän kustannusten karsintaohjelman kansainvälisessä verkostossaan […]. Esimerkiksi […]:ssa suljetaan […] konttoria ja työvoimaa vähennetään […] työntekijällä 31 päivästä joulukuuta 2012 […]:ssa sijaitsevan tytäryhtiön myyntiin asti (86).

(117) Pankki aikoo vähentää ulkomaisille tytäryhtiöille antamaansa kokonaisrahoitusta 2 miljardista eurosta […] euroon vuosina 2012–2018 (87), samalla kun pääoman tuotto on […] prosenttia ja […] prosenttia vuosina […] ja […].

2.4.3 Muut kuin pankkitoiminnot: vakuutusliiketoiminnan ja kiinteistötoimintojen myynti

(118) Pankki on vähentänyt omistustaan kiinteistöalan tytäryhtiössään Eurobank Propertiesissa alle 35 prosenttiin pääomakorotuksen avulla, ja tällä on ollut myönteinen vaikutus pankin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuteen (88). Pankki luopuu tästä tytäryhtiöstä kokonaan 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

(119) Pankki suunnittelee myös myyvänsä vakuutusalan tytäryhtiönsä […] mennessä.

2.4.4 Yksityisen pääoman hankinta ja nykyisten osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien panos

(120) Pankki onnistui hankkimaan pääomaa markkinoilta ja vähensi siten tarvitsemaansa valtiontukea.

(121) Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen heikensi huomattavasti osakkeenomistajien osakkeiden arvoa, sillä Kreikan rahoitusvakausrahasto sai 98,56 prosenttia pankin osakkeista, mikä jätti aiemmille osakkeenomistajille vain 1,44 prosentin osuuden. Näin ollen Kreikan rahoitusvakausrahasto otti pankin täysin hallintaansa kesäkuussa 2013. Osinkoa ei ole maksettu käteissuorituksina vuoden 2008 jälkeen.

(122) Helmikuussa 2012 pankki tarjoutui ostamaan hybridi-instrumentit takaisin yksityisiltä sijoittajilta hinnalla, joka oli 40–50 prosenttia niiden nimellisarvosta. Takaisinostohinta määritettiin instrumenttien markkina-arvon perusteella, ja se sisälsi enintään kymmenen prosenttiyksikön preemion, joka lisättiin sijoittajien kannustamiseksi osallistumaan takaisinostoon. Tarjous hyväksyttiin hintaan, joka oli lähes 50 prosenttia instrumenttien kokonaisnimellisarvosta, mikä transaktion kustannukset huomioon ottaen tuotti pankille 248 miljoonan euron voiton (89).

(123) Toukokuussa 2013 pankki ilmoitti toisesta velkojen hallintatoimesta. Pankki tarjosi velkojille mahdollisuuden vaihtaa Lower Tier 1- ja Lower Tier 2 -arvopaperinsa, joiden määrä oli 662 miljoonaa euroa, kantaosakkeiksi nimellisarvolla. Vaihtohinta asetettiin siten, että se vastasi Kreikan rahoitusvakausrahaston kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä maksamaa merkintähintaa (90). Tarjouksen hyväksymisaste oli 48 prosenttia. Koska Lower Tier 1- ja Lower Tier 2 -joukkovelkakirjojen haltijat vaihtoivat arvopaperinsa huonommassa etuoikeusasemassa oleviin instrumentteihin ilman käteisvastiketta, hankitun pääoman määrä oli 317 miljoonaa euroa.

(124) Huonommassa etuoikeusasemassa oleva velan ja hybridivelan varanto väheni näiden kahden takaisinoston tuloksena 31 päivän joulukuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana 1 045 miljoonasta 283 miljoonaan euroon (91).

2.5 KREIKAN VIRANOMAISTEN SITOUMUKSET

(125) Kreikka antoi sitoumuksen siitä, että pankki ja sen sidosyritykset toteuttavat 16 päivänä huhtikuuta 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman, sekä muita rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista koskevia sitoumuksia, jäljempänä ’sitoumukset’. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto sitoumuksista, jotka luetellaan liitteessä.

(126) Ensinnäkin Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki järjestää uudelleen kaupalliset toimintonsa Kreikassa, ja asettanut konttoreille ja työntekijöille samoin kuin kokonaiskustannuksille enimmäismäärät, jotka on saavutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (92).

(127) Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki vähentää Kreikassa tehtyjen talletusten kustannuksia ja noudattaa nettolainojen ja talletusten suhteelle määrättyä enimmäisarvoa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (93).

(128) Pankin ulkomaisten tytäryhtiöiden osalta Kreikka on antanut sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei myönnä niille lisää pääomatukea, elleivät ennakolta määritetyt ehdot täyty. Kreikka on myös sitoutunut siihen, että pankki luopuu huomattavissa määrin kansainvälisistä omaisuuseristään viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 (94).

(129) Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki myy vakuutustoimintonsa, kiinteistöalan tytäryhtiönsä sekä joukon arvopapereita ja pienentää pääomasijoitussalkkuaan. Lisäksi pankki ei – tietyin rajoitetuin poikkeuksin – osta sijoituskelvottomia arvopapereita (95).

(130) Kreikka antoi joukon pankin yrityshallintoa koskevia sitoumuksia. Se sitoutui rajoittamaan pankin työntekijöiden ja johtajien palkkioita, saamaan pankin noudattamaan hallinto- ja ohjausjärjestelmiä koskevaa Kreikan lainsäädäntöä sekä luomaan tehokkaan ja asianmukaisen organisaatiorakenteen (96).

(131) Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki parantaa luottopolitiikkaansa, jotta estetään kaikenlainen syrjintä missä tahansa luottoprosessin vaiheessa ja varmistetaan, että lainojen myöntämis- ja uudelleenjärjestelypäätöksillä pyritään maksimoimaan pankin kannattavuus. Kreikka on sitoutunut siihen, että pankki parantaa luottoriskin seurantaa sekä lainojen uudelleenjärjestelyä (97).

(132) Useat sitoumukset koskevat pankin toimia pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien kanssa. Näillä sitoumuksilla pyritään varmistamaan, että pankki noudattaa varovaisia pankkikäytäntöjä myöntäessään lainoja työntekijöilleen, johtajilleen ja osakkeenomistajilleen sekä julkisille elimille, poliittisille puolueille tai media-alan yrityksille tai järjestäessään niitä uudelleen (98).

(133) Lisäksi Kreikka on sitoutunut asettamaan pankille lisärajoituksia, kuten kuponkikorko- ja osingonjakokiellon, yritysostokiellon ja mainostamiskiellon (99).

(134) Toimitsijamies seuraa näitä sitoumuksia 31 päivään joulukuuta 2018 asti.

(135) Koska Kreikan rahoitusvakausrahasto tekee varautumisjärjestelyn pankin nykyistä pääomankorotusta varten, Kreikka antoi pääomankorotuksen yhteydessä erillisen sitoumuksen siitä, että se panee täytäntöön Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 6 a artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä maaliskuuta 2014, säädetyt toimenpiteet. Tämän säännöksen tarkoituksena on jakaa tarvittaessa luottolaitoksen pääoma-alijäämän jäljelle jäävä määrä sen pääomainstrumenttien ja muiden huonommassa etuoikeusasemassa olevien vastuiden haltijoille, ennen kuin Kreikan rahoitusvakausrahasto tekee pääomasijoituksia.

3. MUODOLLISTEN TUTKINTAMENETTELYJEN ALOITTAMISEN SYYT

3.1 SYYT ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

(136) Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttyivätkö vuoden 2008 pankkitiedonannon (100) vaatimukset Kreikan rahoitusvakausrahaston pankin hyväksi myöntämän ensimmäisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B1) asianmukaisuuden, tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden osalta.

(137) Koska tuki annettiin pääomapohjan vahvistamisen ja maksuvalmiustuen jälkeen ja pelastamiskausi oli pitkä, komissio ilmaisi toimenpiteen asianmukaisuuden osalta epäilynsä sen suhteen, oliko pankki tehnyt kaiken voitavansa välttääkseen tuen tarvetta tulevaisuudessa (101). Lisäksi komissiolla ei ollut selvyyttä siitä, kenen määräysvallassa pankki olisi sen jälkeen, kun väliaikaisrahoitus on korvattu pysyvällä pääomarakenteen vahvistamisella (102), sillä pankki voisi joutua joko valtion tai yksityisten vähemmistöosakkaiden määräysvaltaan. Komissio totesi haluavansa molemmissa tapauksissa varmistaa, että pankin hallinnon ja erityisesti sen lainanantoprosessin laatu ei heikkene.

(138) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta komissio kyseenalaisti Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 66 kappaleessa, oliko kaikki mahdolliset toimenpiteet toteutettu, jotta pankki ei tarvitsisi uudelleen tukea tulevaisuudessa. Koska väliaikaisrahoituksen kesto oli epäselvä, komissio ei myöskään voinut arvioida, oliko kyseinen rahoitus riittävä ja valtiontukisääntöjen korvaus- ja vastuunjakoperiaatteiden mukainen. Lisäksi ehdot, joilla ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin pysyväksi pääomarakenteen vahvistamiseksi, eivät olleet tiedossa silloin, kun Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätös hyväksyttiin, joten komissio ei voinut arvioida kyseisiä ehtoja.

(139) Toimenpiteen oikeasuhteisuuden osalta komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, olivatko suojakeinot (mainostamiskielto, kuponkikorko- ja osingonjakokielto, osto-oikeuksien hyödyntämiskielto ja takaisinostokielto, jotka kuvataan Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 71 kappaleessa) riittäviä suhteessa ensimmäiseen väliaikaisrahoitukseen. Lisäksi Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 72 kappaleessa komissio totesi, että kilpailun vääristymät saattoivat johtua sellaisten sääntöjen puutteesta, jotka estivät Kreikan rahoitusvakausrahastoa koordinoimasta kaikkia Kreikan neljää suurinta pankkia (jotka olivat pankki, Alpha Bank, NBG ja Piraeus), sekä sellaisten riittävien suojakeinojen puutteesta, joilla olisi estetty niitä jakamasta kaupallisesti arkaluontoisia tietoja. Tästä syystä komissio ehdotti, että nimitettäisiin toimitsijamies, joka olisi fyysisesti läsnä pankissa.

3.2 SYYT NEA PROTON BANKIA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

(140) Komissio aloitti 26 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttivätkö Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettu 1 122 miljoonan euron tuki (toimenpide NP1) sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 250 miljoonan euron pääomasijoitus ja Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemät yhteensä 300 miljoonan euron pääomasijoitukset (toimenpide NP2) Nea Proton Bankin hyväksi sisämarkkinoille soveltumisen yleiset edellytykset sekä vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon (103) ja rakenneuudistustiedonannon (104) vaatimukset (pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, vastuunjako ja tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään sekä kilpailun vääristymisen rajoittaminen).

(141) Toimenpiteiden asianmukaisuuden osalta komissio totesi, että toimenpiteet olivat asianmukaisia pelastamistukena.

(142) Tarpeellisuuden osalta komissio huomautti, että Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmassa esitetty tuki oli tarpeellinen sekä määrän että muodon perusteella, kun taas Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoitukset olivat tarpeellisia vain muodon perusteella. Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoitusten määrän osalta komissio kuitenkin epäili Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 59 kappaleessa, pystyisikö Nea Proton Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa yksinään ja olisiko vain sitä koskeva rakenneuudistus halvin käytettävissä oleva vaihtoehto. Lisäksi Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 60 ja 61 kappaleessa komissio totesi, että Nea Proton Bankin kyvyttömyys korvata riittävästi Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittama pääomapohjan vahvistaminen herätti epäilyjä siitä, oliko se perustaltaan terve pankki, ja aiheutti tästä syystä perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen.

(143) Toimenpiteiden oikeasuhteisuuden osalta komissio totesi, että toimenpiteet olivat oikeasuhteisia pelastamistukena.

(144) Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta komissio epäili Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 65 kappaleessa, voidaanko pankista tehdä elinkelpoinen yksinään.

(145) Komissio suhtautui riittävän korvauksen puuttumisen vuoksi epäillen siihen, oliko ehdotettu rakenneuudistus riittävä suhteessa tarvittavan rakenneuudistuksen perusteellisuuteen.

3.3 SYYT NEW TT BANKIA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

(146) Komissio aloitti 6 päivänä toukokuuta 2013 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttivätkö TT Bankista New TT Bankiin siirrettyjen toimintojen 4,1 miljardin euron rahoitusvajeen rahoittaminen (toimenpide NTT1), Kreikan rahoitusvakausrahaston 500 miljoonan euron pääomasijoitus New TT Bankiin (toimenpide NTT2), Kreikan pankkien tukiohjelmasta etuoikeutettujen osakkeiden muodossa TT Bankiin tehty 224,96 miljoonan euron pääomasijoitus (toimenpide TT) ja Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta annettu 0,68 miljardin euron tuki TT Bankille siirrettyjen T Bankin omaisuuserien hyväksi (toimenpide T) sisämarkkinoille soveltumisen yleiset edellytykset sekä vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon vaatimukset (pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, vastuunjako ja tuen määrän rajoittaminen välttämättömään vähimmäismäärään sekä kilpailun vääristymisen rajoittaminen).

(147) Komissio katsoi, että sekä toimenpide NTT2 että toimenpide NTT1 olivat asianmukaisia ja tarpeellisia muotonsa perusteella pelastamistukena. Toimenpiteen NTT2 tarpeellisuudesta sen määrän perusteella komissio, joka epäili, oliko New TT Bank pitkällä aikavälillä itsenäisenä yksikkönä elinkelpoinen, katsoi, että erillinen rakenneuudistus ei ehkä ollut ainoa ja halvin käytettävissä oleva vaihtoehto (105). Molempien toimenpiteiden korvauksien osalta komissio totesi, että rahoitusvajeen kattaminen oli lopullinen kustannus, josta ei aiheutunut korvaavia tuloja tulevaisuudessa ja joka aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen (106).

(148) Molempien toimenpiteiden oikeasuhteisuuden osalta komissio katsoi, että toimenpiteet NTT2 ja NTT1 olivat oikeasuhteisia pelastamistukena lyhyellä aikavälillä, mutta New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 79 kappaleessa se vaati nopeasti toteutettavia toimenpiteitä, joilla rajoitettaisiin kielteisiä heijastusvaikutuksia.

(149) Toimenpiteen T sisämarkkinoille soveltuvuuden osalta komissio oli jo väliaikaisesti hyväksynyt sen 16 päivänä toukokuuta 2012 pelastamistukena T Bankin kriisinratkaisusta antamassaan päätöksessä, jäljempänä ’T Bankia koskeva päätös’ (107), mutta se ei voinut antaa lopullista hyväksyntää T Bankin TT Bankiin siirrettyjen toimintojen tuelle. Komissio jatkoi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä (108) toimenpiteen hyväksymistä pelastamistukena siihen asti, kunnes se tekisi lopullisen päätöksen TT Bankin rakenneuudistussuunnitelman päivitetystä versiosta.

(150) Arvioidessaan näiden toimenpiteiden yhteensopivuutta rakenneuudistustiedonannon kanssa, komissio epäili, pystyisikö New TT Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa yksinään. Epäilyt perustuivat niiden toimenpiteiden vähäisyyteen, joita New TT Bankin ehdotettiin toteutettavan voiton tuottamiseksi tulevaisuudessa, vapaaehtoisen eläkejärjestelmän ajoitusta ja työntekijöiden keskuudessa saamaa hyväksymisastetta koskevaan epävarmuuteen, muiden henkilöstökustannuksia vähentävien toimenpiteiden puutteeseen, konttoriverkon rationalisointitoimenpiteiden puutteeseen T Bankin oston jälkeen sekä siitä johtuvaan mahdollisen synergian hyödyntämättä jättämiseen (109).

(151) New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 90 ja 91 kappaleessa komissio ilmaisi huolensa siitä, oliko silloisten talletusten korkomarginaalien kunnianhimoinen supistaminen ja uusien lainojen korkomarginaalien korottaminen mahdollista toteuttaa ilman, että New TT Bank menettäisi merkittävän määrän asiakkaita, ja antamatta riskiluottoja. Lisäksi komissio suhtautui epäillen siihen, pystyisikö New TT Bank kaksinkertaistamaan yritysluottosalkkunsa suunnitellusti ja, asiantuntemuksen puutteen huomioon ottaen, saavuttamaan suunnitellun nettokorkotulojen vahvan kasvuasteen.

(152) Tästä syystä komissio katsoi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 95 kappaleessa, että TT Bankin liittäminen suurempaan elinkelpoiseen rahoitusalan yritykseen lisäisi New TT Bankin elinkelpoisuusmahdollisuuksia, koska se mahdollistaisi kustannusten rationalisoinnin, talletusten ja uusien lainojen uudelleenhinnoittelun ja laajemman tuotevalikoiman tarjoamisen.

(153) Koska New TT Bank hoiti aiemmin TT Bankilla olleet taloudelliset toiminnot, T Bankin toiminnot mukaan luettuna, komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn siitä, tarjosivatko toimenpiteet T ja TT pitkän aikavälin ratkaisun New TT Bankin elinkelpoisuudelle, ja kehotti asianomaisia esittämään huomautuksia.

(154) Vastuunjaon osalta komissio katsoi, että rakenneuudistus itsenäisenä yksikkönä paisutti rakenneuudistuskustannuksia, ja suhtautui siksi epäillen siihen, että valtiontuen määrä oli rajattu välttämättömään. Lisäksi komissio huomautti, että vaikka osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien riittävä vastuunjako oli saavutettu – ja se oli luultavasti laajin saavutettavissa oleva vastuunjako – korvauksen puute aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta. Komissio huomautti myös, että se, että suuri osa syntyneistä tappioista johtui valtion hyväksi tehdystä velkojen mitätöinnistä, oikeutti pienemmän korvauksen (110).

(155) Kilpailun vääristymisen osalta komissio huomautti että TT Bankin ja T Bankin siirrettyjen toimintojen saama valtava tukimäärä sekä korvauksen puute edellyttivät perusteellista rakenneuudistusta ja New TT Bankin toiminnan vähentämistä markkinoilla. Lisäksi, vaikka tappiot lähinnä johtuivat Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen omistuksesta, komissio huomautti myös, että TT Bankilla oli ollut kokoonsa nähden enemmän Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja kuin muilla Kreikan pankeilla, ja katsoi, että tämä kuvasti epätarkoituksenmukaista riskinottoa (111). Lopuksi se huomautti, että vaikka New TT Bank pysyi markkinoilla lähes samaan tapaan kuin TT Bank aiemmin, sen suhteellisen pieni koko ja ulkomaisten toimintojen puute rajoittaisivat kilpailun vääristymistä. Komissio epäili kuitenkin, oliko kohtuuttoman kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettu riittävästi toimenpiteitä, ja katsoi, että hintajohtajana toimimista koskeva kielto ja muut toimintaa koskevat toimenpiteet saattoivat olla tarpeen (112).

4. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ

ERÄÄN KREIKKALAISEN PANKIN HUOMAUTUKSET

(156) Komissio sai 3 päivänä tammikuuta 2013 erään kreikkalaisen pankin huomautukset Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä. Kyseinen kreikkalainen pankki huomautti, että Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistaminen Kreikan rahoitusvakausrahastosta oli periaatteessa tervetullut askel kohti terveempää ja elinkelpoisempaa pankkijärjestelmää eikä vastustanut Eurobankin pääomapohjan vahvistamista.

(157) Vaikka kyseinen kreikkalaispankki ilmaisi täyden tukensa periaatteelle vahvistaa Kreikan pankkien pääomapohjaa Kreikan rahoitusvakausrahastosta, se huomautti kuitenkin, että kilpailun vääristymisen minimoimiseksi ja syrjinnän välttämiseksi se edellytti, että kaikkien Kreikassa toimivien pankkien on mahdollista saada Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoituksia samoin ehdoin.

5. KREIKAN HUOMAUTUKSET MUODOLLISISTA TUTKINTAMENETTELYISTÄ

5.1 KREIKAN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ

(158) Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.

5.1.1 Kreikan keskuspankin huomautukset

(159) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että 18 miljardin euron pääomamäärä, jolla Kreikan rahoitusvakausrahasto vahvisti Kreikan neljän suurimman pankin pääomapohjaa toukokuussa 2012, oli vähemmän kuin lopullinen määrä, joka tarvittiin, jotta kyseiset pankit pystyivät asteittain saavuttamaan ja ylläpitämään 10 prosenttiin asetetun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden kesäkuuhun 2012 mennessä ja 7 prosenttiin asetetun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden kolme vuotta kattavassa epäedullisessa stressiskenaariossa. Se huomautti myös, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus oli väliaikainen, koska pääomapohjan vahvistamisprosessi oli määrä saattaa loppuun näiden neljän pankin suorittamilla osakepääoman korotuksilla.

(160) Kreikan keskuspankki totesi myös, että Kreikan suurimpien pankkien pääomapohjan vahvistaminen on osa Kreikan pankkisektorin pidemmän aikavälin rakenneuudistusta. Se huomautti, että pankin pysyessä yksityisomistuksessa johto todennäköisesti säilyy samana, mutta jos pankki siirtyy valtion (eli Kreikan rahoitusvakausrahaston) omistukseen, Kreikan rahoitusvakausrahasto voi nimittää uuden johdon, jonka Kreikan keskuspankki joka tapauksessa arvioi. Kreikan keskuspankki huomautti, että se arvioi jokaisen pankin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, johtamistavan asianmukaisuutta ja riskiprofiilia jatkuvasti varmistaakseen, että liiallisia riskejä ei oteta. Se korosti myös, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli jo nimittänyt edustajia pääomasijoituksia saaneiden pankkien hallintoneuvostoihin.

(161) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että pankin pääomapohjan vahvistaminen oli rajoitettu sen varmistamiseen, että sovellettavat vähimmäispääomavaatimukset (8 prosenttia) täyttyivät. Se totesi myös, että pääomasijoituksia edeltänyt pitkä aika johtui Kreikan toimintaympäristön jyrkästä huononemisesta ja yksityissektorin osallistumisohjelman vaikutuksesta, koko hankkeen monitahoisuudesta sekä tarpeesta maksimoida yksityisten sijoittajien osallistuminen osakepääoman korotuksiin.

(162) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että komissiolle toimitettavan rakenneuudistussuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano on turvattu siten, että Kreikan rahoitusvakausrahaston äänioikeuksien pidättäminen lopetetaan muun muassa siinä tapauksessa, että rakenneuudistussuunnitelmaa rikotaan merkittävästi. Kreikan keskuspankki totesi myös, että pankin vaikeudet eivät johtuneet siitä, että pankin johto olisi aliarvioinut riskit, eikä kaupallisesti aggressiivisista toimista.

5.1.2 Kreikan rahoitusvakausrahaston huomautukset

(163) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta sen suhteen, onko kyse valtion puuttumisesta, jos valtio antaa suuria määriä valtiontukea Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta ja Kreikan rahoitusvakausrahastolla on täysimääräiset äänioikeudet, Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että sen rahoittamia pankkeja ei katsota julkisiksi eikä valtio-omisteisiksi yhteisöiksi ja että ne eivät olisi valtion määräysvallassa sen jälkeen, kun Kreikan rahoitusvakausrahasto on pysyvästi vahvistanut niiden pääomapohjaa. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se on täysin riippumaton yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, jolla on itsenäinen päätösvalta. Se ei ole julkishallinnon valvonnassa Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 16C artiklan 2 kohdan nojalla. Tämän säännöksen mukaan luottolaitokset, joille Kreikan rahoitusvakausrahasto on antanut pääomatukea, eivät kuulu laajempaan julkissektoriin. Se viittasi myös Kreikan rahoitusvakausrahaston hallintorakenteeseen.

(164) Kreikan rahoitusvakausrahaston puuttumisesta pankin johtamiseen Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se kunnioittaisi pankin itsemääräämisoikeutta eikä puuttuisi sen päivittäiseen johtamiseen, sillä sen rooli rajoittuu siihen, mitä Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa säädetään. Se totesi, että mitään valtion puuttumista tai koordinointia ei tapahdu ja että pankin lainanantoprosessia (muun muassa vakuuksia, hinnoittelua ja lainanottajien maksukykyä) koskevat päätökset tehtäisiin kaupallisin perustein.

(165) Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa ja ennakkomerkintäsopimuksessa vahvistetaan tarvittavat suojakeinot, joilla estetään nykyisiä yksityisiä osakkeenomistajia ottamasta liiallisia riskejä. Se viittasi muun muassa siihen, että i) Kreikan rahoitusvakausrahaston edustajat nimitetään riippumattomiksi toimivaan johtoon kuulumattomiksi pankin hallintoneuvoston jäseniksi ja he osallistuvat komiteoiden kokouksiin, ii) Kreikan rahoitusvakausrahasto suorittaa asianmukaiset tarkastukset pankissa ja iii) lopullisen pääomapohjan vahvistamisen jälkeen sen äänioikeuksia rajoitetaan vain niin kauan kuin pankki noudattaa rakenneuudistussuunnitelman ehtoja.

(166) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden ja erityisesti tuesta maksettavan korvauksen tason osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että korvauksesta oli sovittu komission, EKP:n ja IMF:n edustajien kanssa. Sovitussa tasossa otettiin huomioon, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettaisiin pysyväksi pääomapohjan vahvistamiseksi ennen 30 päivää syyskuuta 2012, mikä määräaika asetettiin maaliskuussa 2012 komission, EKP:n ja IMF:n sekä Kreikan välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa.

(167) Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hyväksymät toimenpiteet, kuten ne, jotka on kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 165 kappaleessa, muodostavat riittävät suojakeinot saatuja suuria tukimääriä ja pitkää pelastamiskautta silmälläpitäen. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että on toteutettu riittävät toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pankit, joihin Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistuu, eivät jaa keskenään kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa Kreikan rahoitusvakausrahaston erilaisten edustajien nimittäminen kyseisiin pankkeihin, näille edustajille annetut toimeksiannot, joilla nimenomaisesti estetään tietojen siirtyminen edustajalta toiselle, sekä kyseisille virkamiehille annetut selvät sisäiset määräykset olla välittämättä pankkien kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että se ei käytä pankkeihin liittyviä oikeuksiaan tavalla, joka voisi ehkäistä, rajoittaa, vääristää tai merkittävästi vähentää tai estää tehokasta kilpailua. Lopuksi Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hallituksen jäsenet ja työntekijät ovat tiukkojen luottamuksellisuussääntöjen ja luottamusvelvollisuuksien alaisia ja sen asioita koskevien ammattisalaisuusmääräysten sitomia.

5.2 KREIKAN HUOMAUTUKSET NEA PROTON BANKIA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ

(168) Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.

5.2.1 Kreikan keskuspankin huomautukset

(169) Kreikan keskuspankki huomautti, että Nea Proton Bank Kreikan rahoitusvakausrahaston omistamana väliaikaisena luottolaitoksena ei voinut toimittaa pitkän aikavälin liiketoimintasuunnitelmaa itsenäisenä yksikkönä. Lisäksi Kreikan keskuspankki huomautti, että se seuraa tarkasti Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille laatiman ja komissiolle toimittaman liiketoimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varmistaakseen, että Nea Proton Bank voidaan myydä laissa säädetyssä ajassa.

(170) Kannattavuuden kasvuasteen osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että suurimman osan kasvusta ennakoitiin tapahtuvan vuoden 2013 aikana (jolloin nettokorkotulojen odotettiin nousevan 55,3 miljoonaan euroon, kun ne vuonna 2012 olivat 22,7 miljoonaa euroa) ja että kasvu aiheutuisi lähinnä kokonaiskorkokulujen pienenemisestä ja olisi seurausta kahdesta tekijästä: sellaisten määräaikaistalletusten korontarkistuksesta, joiden tuotto oli yleensä suurempi paremmilla ehdoilla, ja kokonaistalletuskannan vähentämisestä 30 prosentilla vuoden 2012 ensimmäisen puoliskon aikana. Lisäksi Kreikan keskuspankki korosti sitä, että vuodesta 2013 lähtien nettokorkotuloja kuvaavat luvut kehittyisivät varsin vakaasti eivätkä herättäisi epäilyjä Nea Proton Bankin kyvystä saavuttaa tavoite.

5.2.2 Kreikan rahoitusvakausrahaston huomautukset

(171) Nea Proton Bankin hyväksi toteutettujen toimenpiteiden tarpeellisuudesta Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että mahdollisista kriisinratkaisutoimenpiteistä päättää Kreikan keskuspankki ja että Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti sääntelyn edellyttämän vähimmäispääoman.

(172) Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto viittasi kriisinratkaisukehykseen, jonka mukaan Kreikan rahoitusvakausrahaston oli myytävä Nea Proton Bank kahden vuoden kuluessa, ja oli samaa mieltä komission kanssa siitä, että Nea Proton Bank voisi olla osa suurempaa ja elinkelpoista yksikköä. Vaikka Nea Proton Bankin rakenneuudistussuunnitelma perustui malliin, jossa sitä käsiteltiin erillisenä yksikkönä, Kreikan rahoitusvakausrahasto selitti, että sen tavoitteena oli helpottaa pankin myyntiä lisäämällä sen houkuttelevuutta sijoittajien kannalta ja parantamalla sen taloudellista tulosta. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että pääomasijoitusten ansiosta Nea Proton Bank pystyi noudattamaan vähimmäisvakavaraisuussuhdetta ja lisäksi parantamaan rahoitusasemaansa ja houkuttelevuuttaan ajatellen mahdollista tulevaa sulautumaa muiden pienten pankkien kanssa. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti myös, että lisäpääomasijoitus oli ollut tarpeen yksityissektorin osallistumisohjelmaan liittyneiden arvonalennustappioiden sekä lainojen kasvaneiden menovarausten kattamiseksi.

(173) Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että Nea Proton Bank oli parantanut rahoituskustannuksiaan ja tallettajien uskollisuutta. Nea Proton Bankin riippuvuus eurojärjestelmästä väheni vuonna 2012, ja pankki oli parantanut likviditeettiasemaansa. Lisäpääomasijoitus oli auttanut alentamaan talletusten korkoja ja parantamaan korkomarginaaleja. Nea Proton Bank oli jo hinnoitellut uudelleen osan lainsalkustaan käyttäen riskiperusteista hinnoittelua ja selvästi rahoituskustannukset ylittäviä korkoja. Lisäksi nettokorkotulojen suunniteltu kasvuaste toteutuisi laajentumalla varovasti yritysmarkkinasegmentillä ja parantamalla salkun laatua.

(174) Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Nea Proton Bank oli vuonna 2012 pienentänyt huomattavasti toimintakustannuksiaan, että sen molemmat tytäryhtiöt lopettaisivat toimintansa, että sen osallistumista vakuutuksenvälittäjäyrityksiin vähennettiin huomattavasti ja että sen kaupankäynti omaan lukuun päättyisi.

(175) Lopuksi Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Nea Proton Bankin pieni osuus Kreikan kaikesta pankkiomaisuudesta sekä se, ettei se harkinnut aggressiivista talletusten vastaanottoa, vähentäisivät kilpailun vääristymistä.

5.3 KREIKAN HUOMAUTUKSET NEW TT BANKIA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ

(176) Kreikan valtiovarainministeriö esitti 19 päivänä heinäkuuta 2013 huomautuksia New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.

(177) Toimenpiteen NTT1 tarpeellisuuden osalta valtiovarainministeriö lisäsi, että New TT Bankiin siirrettyjen varojen ja vastuiden tarkka arvo määriteltiin ulkoisten tarkastajien raportin perusteella lain 3601/2007 63E artiklan 6 kohdan mukaisesti.

(178) Toimenpiteen NTT2 tarpeellisuuden osalta valtiovarainministeriö huomautti, että Kreikan toinen sopeutusohjelma (toinen tarkistus – toukokuu 2013) edellytti New TT Bankin myymistä kolmannelle osapuolelle viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013.

(179) Toimenpiteiden NTT1 ja NTT2 korvausten osalta valtiovarainministeriö huomautti, että Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka kattaa rahoitusvajeen 31 päivään joulukuuta 2013 asti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston sijasta, saa etuoikeuden ennen muita vakuudettomia velkojia siinä tapauksessa, että TT Bankin omistukseen jääneet varat likvidoidaan, ja että vain työntekijöiden vaatimukset saada 50 prosenttia korvauksestaan menevät Kreikan rahoitusvakausrahaston vaateiden edelle. Tästä syystä se huomautti, että näiden varojen likvidoinnin tulos hyödyttää lähinnä Kreikan rahoitusvakausrahastoa ja vähentää näin valtion maksamia kustannuksia.

(180) New TT Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta valtiovarainministeriö huomautti, että väliaikaisena luottolaitoksena New TT Bank oli myytävä kahden vuoden kuluessa perustamisestaan lain 3601/2007 63E artiklan mukaisesti. New TT Bankin myynti olisi toukokuussa 2013 talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti saatava päätökseen viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013. Näin varmistettaisiin sen toiminnan pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

6. OSTETTUIHIN YRITYKSIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI

6.1 NEA PROTON BANKIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI

6.1.1 Tuen olemassaolo ja määrä

(181) Komission on todettava perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo. Kyseisen säännöksen mukaan valtiontukea on jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.1.1 Tuen olemassaolo Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnetyissä toimenpiteissä (toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3)

(182) Kreikan valtion 80 miljoonan euron pääomasijoitus Proton Bankiin toukokuussa 2009 (toimenpide Pr1), Proton Bankin huhtikuussa 2009 saamat 78 miljoonan euron arvoiset Kreikan valtion joukkovelkakirjat (toimenpide Pr2) ja Proton Bankille heinäkuussa 2010 annettu liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus, jonka nimellisarvo oli 149,4 miljoonaa euroa (toimenpide Pr3), myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmasta (113). Ohjelman hyväksymisestä tehdyssä päätöksessä komissio päätteli, että ohjelmasta myönnetyt toimenpiteet olisivat valtiontukea.

(183) Kuten Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 38 kappaleessa pääteltiin, Nea Proton Bank hoitaa Proton Bankin taloudellisia toimintoja. Toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3 ovat hyödyttäneet Nea Proton Bankia, koska ne edistivät sille siirrettyjen taloudellisten toimintojen, joita muutoin ei enää olisi, vakauttamista ja jatkumista. Tästä syystä komissio katsoo, että ne ovat hyödyttäneet Nea Proton Bankiin siirrettyjä taloudellisia toimintoja.

6.1.1.2 Tuen olemassaolo Nea Proton Bankin rahoitusvajeen kattamisessa (toimenpide NP1)

(184) Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 31–37 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide NP1, Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu tuki rahoitusvajeen kattamiseksi, on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saman päätöksen johdanto-osan 38 kappaleessa komissio katsoi, että Nea Proton Bank on kyseisen toimenpiteen taloudellinen tuensaaja, koska se hoitaa Proton Bankin taloudellisia toimintoja, jotka ovat edelleen olemassa saadun tuen ansiosta.

6.1.1.3 Tuen olemassaolo Kreikan rahoitusvakausrahaston alkuperäisessä pääomasijoituksessa ja Kreikan rahoitusvakausrahaston vuonna 2012 toteuttamassa lisäpääomasijoituksessa (toimenpide NP2)

(185) Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 41–43 kappaleessa komissio on jo todennut, että Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 250 miljoonan euron pääomasijoitus ja päätöksen tekoajankohtana ennakoidut Kreikan rahoitusvakausrahaston yhteensä 300 miljoonan euron lisäpääomasijoitukset olivat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 93 kappaleessa mainittiin, mahdollisesta 300 miljoonan euron lisäpääomasta Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi lopulta 265 miljoonaa euroa vuonna 2012, mikä nostaa vuosina 2011 ja 2012 myönnetyn pääomankorotustuen yhteensä 515 miljoonaan euroon (toimenpide NP2).

6.1.1.4 Tuen olemassaolo Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoituksessa Nea Proton Bankiin ennen sen myyntiä pankille (toimenpide NP3)

(186) Komissio katsoo, että Kreikan rahoitusvakausrahaston 395 miljoonan euron pääomasijoitus Nea Proton Bankiin ennen sen myyntiä pankille on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

(187) Pääomasijoituksen myönsi Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka on Kreikan pankkien tukemiseksi perustama ja rahoittama yhteisö, ja näin ollen siihen käytettiin valtion varoja. Lisäksi toimenpide on luonteeltaan valikoiva, koska pääomasijoitus hyödyttää vain Nea Proton Bankia.

(188) Toimenpide myös antaa Nea Proton Bankille selvän edun, koska sen avulla pankkitoimintaa voidaan jatkaa. Ilman pääomasijoitusta Nea Proton Bank, jonka pääoma oli pahasti negatiivinen, olisi joutunut konkurssiin. Tässä tilanteessa ei olisi ollut mahdollista myydä Nea Proton Bankia ja liittää se suurempaan yksikköön. Lisäksi pääomapohjan vahvistaminen ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Tämä 395 miljoonan euron pääomasijoitus päinvastoin mahdollisti Nea Proton Bankin myynnin yhden euron hinnalla. Yksityinen sijoittaja ei olisi päättänyt toteuttaa pääomapohjan vahvistamista vaan antanut Nea Proton Bankin joutua konkurssiin ja säästänyt näin 395 miljoonaa euroa.

(189) Nea Proton Bank kilpailee muiden pankkien kanssa, mukaan lukien ulkomaisten pankkien tytäryhtiöt, jotka toimivat Kreikassa tai ova