Komission päätös,

tehty 9 päivänä huhtikuuta 2002,

yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.2568 - Haniel/Ytong)

(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1396)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2003/292/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97(2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon menettelyn aloittamisesta tässä asiassa 30 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn komission päätöksen,

on kuullut keskittymiä käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa(3),

ottaa huomioon kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen tästä asiasta(4),

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Haniel-konserniin (jäljempänä "Haniel") kuuluva Haniel Bau-Industrie Porenbeton Holding GmbH teki komissiolle 16 päivänä lokakuuta 2001 asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (jäljempänä "sulautuma-asetus") 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla Haniel hankkii yksinomaisen määräysvallan Ytong Holding AG:ssä (jäljempänä "Ytong") osakkeita ostamalla.

(2) Tutkittuaan ilmoituksen komissio on ensinnäkin todennut, että ilmoitettu ehdotus kuuluu sulautuma-asetuksen soveltamisalaan ja että sen soveltuvuus yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan on erittäin kyseenalainen.

(3) Tämän vuoksi komissio päätti 30 päivänä marraskuuta 2001 aloittaa menettelyn sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla. Sulautuma-asetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio siirsi samana päivänä tekemällään päätöksellä asian Saksan toimivaltaisten viranomaisten käsiteltäväksi siltä osin kuin ehdotettu yrityskeskittymä koskee Saksaa.

(4) Tutkittuaan asian yksityiskohtaisesti komissio päättelee, että ilmoitettu yrityskeskittymää koskeva ehdotus voi vahvistaa sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy. Hanielin antamat sitoumukset kuitenkin mahdollistavat yrityskeskittymästä johtuvien kilpailua koskevien epäilyjen poistamisen.

I OSAPUOLET JA EHDOTUS

(5) Rakennusainealalla toimiva Haniel valmistaa ja myy seinänrakennusmateriaaleja kuten kalkkihiekkakiveä, höyrykarkaistua kevytbetonia ja valmisbetonia. Haniel toimii pääasiallisesti Saksassa mutta myös Alankomaissa, koska se on välillisesti osakkaana alankomaalaisessa yhteisyrityksessä, jonka nimi on Coöperatieve Verkoop- en Produktievereniging van Kalkzandsteenproducenten (jäljempänä "CVK"). Haniel on osakkaana useissa kalkkihiekkakivitehtaissa, joista noin 30 sijaitsee Saksassa, kahdeksan Alankomaissa, yksi Belgiassa ja kaksi Puolassa. Lisäksi Hanielilla on Tanskassa kalkkihiekkakivitehdas, jossa valmistetaan julkisivukiviä (verhouskiviä), ja Ranskassa se on osakkaana kolmessa valmisbetonitehtaassa.

(6) Haniel teki komissiolle 4 päivänä syyskuuta 2001 ilmoituksen yrityskeskittymästä, joka koski Fels-Werke GmbH:n (jäljempänä "Fels") eli saksalaisen Preussag AG:n (jäljempänä "Preussag") tytäryhtiön ostamista (COMP/M.2495 - Haniel/Fels). Saksan markkinoiden osalta komissio siirsi asian 30 päivänä marraskuuta 2001 tehdyllä päätöksellä sulautuma-asetuksen 9 artiklan mukaisesti Saksan toimivaltaisten viranomaisten käsiteltäväksi. Muilta osin komissio julisti kyseisen yrityskeskittymän 21 päivänä helmikuuta 2002 tekemällään sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisella päätöksellä yhteismarkkinoille soveltuvaksi.

(7) Fels valmistaa itse tai valmistuttaa tytäryhtiöllään Hebel AG:llä (jäljempänä "Hebel") rakennusaineita kuten höyrykarkaistua kevytbetonia, kalkkituotteita, kipsikuitulevyjä ja kuivalaastijärjestelmiä ja myy näitä tuotteita. Lisäksi yritys valmistaa ja myy höyrykarkaistusta kevytbetonista tehtyjä tehdasrakenteisia taloja sekä suunnittelee ja rakentaa höyrykarkaistun kevytbetonin tuotantolaitoksia.

(8) Haniel ja Cementbouw Handel & Industrie BV (jäljempänä "Cementbouw") ilmoittivat 24 päivänä tammikuuta 2002 toisesta yrityskeskittymästä, jossa Haniel on osallisena (COMP/M.2650 - Haniel/Cementbouw/JV (CVK)). Ilmoitus tehtiin komission kehotuksesta ja koskee yrityskauppaa, jossa Haniel ja Cementbouw hankkivat vuonna 1999 yhteisen määräysvallan alankomaalaisessa kalkkihiekkakiveä tuottavassa CVK:ssa. Komissio päätti 25 päivänä helmikuuta 2002 aloittaa tässä asiassa sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun menettelyn. Menettely on vielä kesken.

(9) Ytong on Rheinisch-Westfälische Kalkwerke AG:n tytäryhtiö, ja jälkimmäinen puolestaan kuuluu brittiläisen RMC plc:n määräysvaltaan. Ytong valmistaa ja myy höyrykarkaistusta kevytbetonista tehtyjä tuotteita ja tehdasrakenteisia taloja Saksassa, Alankomaissa, Belgiassa, Ranskassa ja Itävallassa.

(10) Haniel aikoo hankkia Ytongin kaikki osakkeet.

II YRITYSKESKITTYMÄ

(11) Haniel aikoo hankkia yksinomaisen määräysvallan Ytongissa ostamalla kaikki kyseisen yrityksen osakkeet. Näin ollen kyseessä on sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu yrityskeskittymä.

III YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS

(12) Keskittymään osallistuvien yritysten maailmanlaajuinen kokonaisliikevaihto on yli viisi miljardia euroa(5) (Haniel 18,7 miljardia euroa, Ytong 0,4 miljardia euroa). Sekä Hanielin että Ytongin yhteisönlaajuinen liikevaihto on yli 250 miljoonaa euroa (Haniel 17,5 miljardia euroa, Ytong 0,3 miljardia euroa). Kumpikaan yritys ei saa yli kahta kolmasosaa yhteisönlaajuisesta liikevaihdostaan yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. Ilmoitetulla yrityskeskittymällä on näin ollen yhteisönlaajuinen ulottuvuus.

IV MENETTELY

(13) Komissio vastaanotti 13 päivänä marraskuuta 2001 toimivaltaisen saksalaisen kilpailuviranomaisen (Bundeskartellamt) pyynnön siirtää ehdotettu yrityskeskittymä saksalaisten kilpailuviranomaisten käsiteltäväksi siltä osin kuin se koskee Saksaa. Siirtopyyntö koskee nousevan sisäkuoren muurauksessa käytettävien rakennusaineiden markkinoita Saksassa mutta ei seinänrakennusmateriaalien markkinoita Saksan ulkopuolella. Komissio siirsi 30 päivänä marraskuuta 2001 tekemällään päätöksellä asian Saksan toimivaltaisten viranomaisten käsiteltäväksi siltä osin kuin se koskee Saksaa.

(14) Komissio päätti 30 päivänä marraskuuta 2001 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti myös aloittaa menettelyn, joka koskee asian muita kuin Saksan viranomaisten käsiteltäviksi siirrettyjä osia.

(15) Suullinen kuuleminen pidettiin 21 päivänä helmikuuta 2002. Tähän tilaisuuteen osallistuivat Haniel, Ytong, Cementbouw ja CVK.

V SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

A. MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

(16) Osapuolten toiminnoissa on päällekkäisyyttä seinänrakennusmateriaalien tuotannon ja myynnin osalta. Haniel valmistaa ja myy kalkkihiekkakiviä ja kalkkihiekkakivielementtejä; Alankomaissa tämä tapahtuu yhteisyritys CVK:n kautta. Ytong valmistaa höyrykarkaistua kevytbetonia. Kalkkihiekkakiven, höyrykarkaistun kevytbetonin ja kipsituotteiden ohella seinänrakennuksessa käytetään myös betonituotteita ja tiiliä sekä vähäisemmässä määrin teräspeltiä ja puulevyjä.

1. TUOTTEET

(17) Kalkkihiekkatiili on muurauskivi, joka valmistetaan kalkista ja hiekasta lisäämällä seokseen vettä, puristamalla tiiviiksi ja sitten kovettamalla höyrynpaineen avulla. Kalkkihiekkatiiliä käytetään yksinomaan seinien rakentamiseen. Yleensä tiilet joko rapataan, laastitaan ohuesti tai kätketään eteen muurattavan julkisivun avulla. Jos kalkkihiekkatiilimuuraus on näkyvissä, kyseessä ovat yleensä julkisivuissa käytettävät kalkkihiekkatiilet (verhouskivet), joita valmistetaan vain pienikokoisina(6). Näillä tiilillä on omat, erilliset markkinansa, joita ei tässä yhteydessä käsitellä tämän tarkemmin, koska osapuolet valmistavat tämäntyyppisiä julkisivukiviä vain vähäisessä määrin. Kalkkihiekkatiilien lisäksi käytetään suurempia kalkkihiekkakivestä tehtyjä seinäelementtejä (joiden enimmäiskoko Alankomaissa on yleensä 900 x 625 x 300 mm).

(18) Höyrykarkaistu kevytbetoni on rakennuskivi, joka valmistetaan hiekasta, kalkista ja sementistä ja jonka rakenteesta tulee valmistusprosessin aikana lisätyn alumiinijauheen ja veden reaktion seurauksena hyvin huokoinen. Höyrykarkaistusta kevytbetonista valmistettuja tuotteita (höyrykarkaistuja kevytbetonitiiliä, höyrykarkaistuja kevytbetoniharkkoja ja höyrykarkaistuja kevytbetonielementtejä) käytetään pääasiallisesti talonrakennuksessa. Seinänrakennuksessa niitä voidaan käyttää sekä kantaviin seiniin - erityisesti hyvin tiiviitä höyrykarkaistuja kevytbetonitiiliä ja -elementtejä - että ei-kantaviin seiniin.

(19) Kipsi on kevyt seinänrakennusmateriaali, jota käytetään yksinomaan ei-kantavien seinien rakentamiseen; tämän materiaalin kantavuus on erittäin pieni. Sitä käytetään kipsilaattojen ja kipsilevyjen muodossa.

(20) Betoni on myös paljon käytetty seinänrakennusmateriaali. Betoniseiniä voidaan valmistaa valamalla rakennustyömaalla sekoitettu betoni muotteihin (valubetoni) tai käyttämällä betonista valmistettuja seinäelementtejä. Kolmannen betonin käyttötavan muodostavat pienikokoiset betonitiilet. Betoniseinät ovat lähes aina kantavia seiniä.

(21) Valubetoni voidaan joko valaa perinteisellä tavalla rakennustyömaalla valmistettuihin muotteihin tai ns. tunnelimenetelmällä (hollanniksi "tunnelgietbouw") valmiisiin "tunnelimuotteihin", joissa voidaan samalla kertaa valmistaa sekä seinät että sisäkatot.

(22) Betonista valmistetut seinäelementit valmistetaan tehtaissa täsmällisten eritelmien perusteella, kuljetetaan rakennustyömaalle ja asennetaan siihen rakennukseen, johon ne on tarkoitettu. Betonista valmistetut seinäelementit ovat useimmiten kokonaisia seiniä. Ne ovat huomattavasti suurikokoisempia kuin muurauksessa useimmiten käytetyt kalkkihiekkatiilet ja kalkkihiekkakivielementit, ja niiden siirtämiseen tarvitaan raskaita laitteita.

(23) Tiilet valmistetaan savea ja vettä sekoittamalla saadusta massasta ja polttamalla yli 1000 celsiusasteen lämpötilassa. Niitä käytetään perinteisesti muurausmateriaalina. Yksittäisten tiilien koko on kuitenkin rajoitettu, sillä polttamisen aikana tiilien muoto muuttuu esimerkiksi siten, että ne kutistuvat tai käyristyvät. Näitä tuotteita käytettäessä saumojen tasoittaminen onkin tämän vuoksi yleensä tarpeen.

(24) Teräspeltilevyjä käytetään pääasiallisesti muussa kuin asuntorakentamisessa. Niiden tarkoituksena on esimerkiksi täyttää seinätila kantavissa betoni- tai teräsrakenteissa. Tällöin seinä yleensä koostuu kahdesta teräspeltilevystä (vastakkaisista metallilevyistä), joiden välissä on eriste.

(25) Puulevyjä käytetään kaikenlaisessa rakentamisessa useimmiten valmiina seinäelementteinä, joilla katetaan rakennuksen ulkosivut silloin, kun rakennuksessa ei ole kantavia ulkoseiniä. Alankomaissa puuta käytetään kantaviin seiniin vain poikkeustapauksissa.

2. TUOTEMARKKINOIDEN MÄÄRITTELYÄ KOSKEVAT VAIHTOEHDOT

(26) Määritellessään tuotemarkkinoiden laajuuden komission on arvioitava useita vaihtoehtoisia tuotemarkkinoiden määritelmiä. Tällöin on otettava huomioon, että erilaisten seinänrakennusmateriaalien käyttö ja keskinäinen korvaavuus riippuu varsin merkittävällä tavalla kansallisista rakennustavoista ja -perinteistä sekä rakennusteollisuuden perusedellytyksistä, minkä vuoksi erot joidenkin ETA-maiden välillä ovat hyvin suuria. Komissio on tutkimuksessaan rajoittunut lähinnä Alankomaissa vallitseviin olosuhteisiin, koska se on ainoa jäsenvaltio, jossa markkinaosuudet kasvavat yrityskeskittymän seurauksena kilpailuoikeuden kannalta merkittävällä tavalla.

a) Ilmoituksen tehneen osapuolen käyttämä markkinoiden määritelmä (seinänrakennusmateriaalit)

(27) Hanielin mukaan seinänrakennusmateriaalien markkinoita voidaan pitää yhtenäisinä ottaen huomioon vallitsevat kilpailuedellytykset, erityisesti siksi, että hintoja ei ole eriytetty käytön mukaan ja että myynti tapahtuu yhtenäisellä tavalla rakennusainekauppiaiden kautta. Näille markkinoille kuuluvat kaikki seinien rakentamisessa käytetyt tuotteet: tiilet, betonitiilet, kalkkihiekkatiilet, höyrykarkaistut kevytbetonitiilet, betonista valmistetut seinäelementit, kalkkihiekkakivielementit, höyrykarkaistut kevytbetonielementit, muurauslaasti, valubetoni, teräspelti, kipsilevyt, kipsilaatat ja puulevyt. Haniel toteaa, että rakennusta suunniteltaessa valittavana on yleensä useita erilaisia seinänrakennusvaihtoehtoja.

(28) Hanielin mukaan arkkitehti tai rakennuttaja yleensä määrittelee rakennuksen kantavuutta, vanhenemisenkestävyyttä, kunnossapitokustannuksia, lämpöeristystä, paloturvallisuutta ja äänieristystä koskevat vaatimukset. Joissakin tapauksissa arkkitehti myös valitsee rakennusmateriaalit laatiessaan rakennusta koskevan eritelmän. Hanielin mukaan nämä eritelmät kuitenkin jättävät usein liikkumavaraa vaihtoehtoisille ratkaisuille. Rakennusyhtiö voi valita rakennusmateriaalin vapaasti, kunhan valittu rakennusmateriaali täyttää eritelmässä asetetut vaatimukset. Rakennusyhtiö voi siis hanke-ehdotuksessa ehdottaa joko tietyn rakennusmateriaalin käyttöä tai vaihtoehtoisia ratkaisuja.

(29) Haniel myöntää kuitenkin, että erilaiset seinänrakennusmateriaalit eivät ole kaikissa käyttötarkoituksissa aina keskenään täysin korvaavia. Koska kantaviin seiniin ja ei-kantaviin seiniin käytettävien rakennusaineiden vaatimukset eroavat toisistaan huomattavasti, Hanielin mielestä on syytä erottaa toisistaan kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinat ja ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinat.

b) Komission aiempi käytäntö (muuraus / kantava muuraus)

(30) Asiassa Preussag/Hebel(7) tekemässään päätöksessä komissio tarkasteli kahta vaihtoehtoista tuotemarkkinoiden määritelmää mutta ei kuitenkaan tehnyt lopullista päätöstä. Ensinnäkin komissio tarkasteli kaikkien seinänrakennuksessa käytettävien rakennusaineiden markkinoita, joihin kuuluisivat tiiliseiniin käytettävät muurauskivet, kalkkihiekkatiilet, höyrykarkaistut kevytbetonitiilet ja hohkakivet, joiden avulla voidaan rakentaa seiniä muuraamalla. Tuolloisissa tutkimuksissa kävi ilmi, että nämä tuotteet olivat rakennusta suunniteltaessa keskenään vaihtoehtoisia. Komission mielestä tähän markkinoiden määritelmään oli mahdollista sisällyttää lisäksi jako kantaviin ja ei-kantaviin seiniin (kantava muuraus). Betonista valmistetut seinäelementit ja valubetoni jäivät tuolloin tarkastelun ulkopuolelle.

c) Bundeskartellamtin käytäntö (muuraus)

(31) Bundeskartellamtin vakiintuneena käytäntönä on määritellä seinänrakennusmateriaalien tuotemarkkinat samalla tavalla kuin komissio ne aluksi määritteli asiassa Preussag/Hebel tekemässään päätöksessä. Bundeskartellamt käyttää päätöstensä lähtökohtana nousevan sisäkuoren muurauksessa käytettävien rakennusaineiden markkinoita, joihin kuuluvat höyrykarkaistusta kevytbetonista valmistetut tuotteet, kalkkihiekkakivituotteet, tiilet, hohkakivet ja betonitiilet (muuraus). Bundeskartellamt ei tee eroa kantavien ja ei-kantavien seinien välillä. Sen mukaan Saksassa molempiin seinätyyppeihin käytetään pääosin samoja materiaaleja.

d) Alankomaiden kilpailuviranomaisen käytäntö (kantavien seinien rakennusmateriaalit)

(32) Alankomaiden kilpailuviranomainen (Nederlandse Mededingingsautoriteit, NMa) sen sijaan erottaa toisistaan kantavat ja ei-kantavat seinät, koska sen mukaan Alankomaissa käytetään kantaviin seiniin usein eri materiaaleja kuin ei-kantaviin seiniin(8). Kalkkihiekkakivi, jota käytetään molempiin seinätyyppeihin, kilpailee kulloisestakin käyttötarkoituksesta riippuen muiden materiaalien kanssa. NMa on sisällyttänyt kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoiden määritelmäänsä kaikki seinänrakennusmateriaalit, joita käytetään kantaviin seiniin. Niihin eivät kuulu ainoastaan 31 kappaleessa mainitut muurauksessa käytettävät seinänrakennusmateriaalit (kivi kiven päälle) vaan myös betonielementit ja valubetoni. On kuitenkin syytä huomauttaa, että myöhemmin tekemässään päätöksessä NMa on esittänyt mahdollisuuden valubetonin ja muiden seinänrakennusmateriaalien erottamiselle toisistaan(9).

3. ARVIOINTI

(33) Komissio päättelee - kuten aikaisemmin asiassa COMP/M.2495, Haniel/Fels, 21 päivänä helmikuuta 2002 tekemässään päätöksessä - käytettävissä olevien tietojen ja varsinkin tekemänsä markkinatutkimuksen perusteella NMa:n tavoin, että Alankomaissa on syytä erottaa toisistaan kantavien seinien ja ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien tuotemarkkinat, mutta näitä markkinoita ei ole mielekästä jakaa edelleen muurauksessa käytettäviin rakennusaineisiin ja muihin materiaaleihin (erityisesti betonituotteisiin). Kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinat käsittävät kaikki seinänrakennusmateriaalit, joita käytetään kantaviin seiniin, esimerkiksi tiilet, kalkkihiekkakiven, höyrykarkaistun kevytbetonin, betonitiilet, betonista valmistetut seinäelementit ja mahdollisesti myös valubetonin. Markkinatutkimuksen tuloksen perusteella määritelmän ulkopuolelle olisi syytä jättää valubetoni, varsinkin tunnelimenetelmässä käytettävä. Määritelmästä ei ole kuitenkaan tarpeen tehdä lopullista päätöstä, koska se ei vaikuta yrityskeskittymän arviointiin. Ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinat käsittävät näin ollen kaikki seinänrakennusmateriaalit, joita käytetään ei-kantaviin seiniin, esimerkiksi kalkkihiekkakiven, höyrykarkaistun kevytbetonin, kipsilaatat, kipsilevyt, teräspeltilevyt ja puun. Tämä päätelmä perustuu jäljempänä esitettäviin seikkoihin.

(34) Kaikki rakennusaineet, jotka sisältyvät Hanielin ehdottamaan markkinoiden määritelmään, soveltuvat seinien rakentamiseen, johon niitä myös tosiasiallisesti käytetään. Komission Alankomaissa tekemä markkinatutkimus on kuitenkin osoittanut, että kaikki nämä materiaalit eivät kilpaile keskenään.

a) Erilaisten seinänrakennusmateriaalien ominaisuudet

(35) Edellä mainituilla seinänrakennusmateriaaleilla on erilaisia ominaisuuksia, jotka on otettava huomioon valittaessa tiettyyn rakennushankkeeseen seinänrakennusmateriaali.

(36) Kalkkihiekkakivi on edullinen rakennusaine, josta ei voida tehdä yhtä suuria osia kuin höyrykarkaistusta kevytbetonista mutta jonka enimmäiskoko, 900 x 625 x 300 mm, on kuitenkin suurempi kuin perinteisten muurauskivien. Lisäksi kalkkihiekkakiven pinta on höyrykarkaistun kevytbetonin tapaan tasainen, eikä sitä sen vuoksi tarvitse tasoittaa. Elementit voidaan liimata yhteen. Lisäksi kalkkihiekkakivituotteet sahataan tehtaalla rakennussuunnitelmien mukaisesti, joten päätyelementit ja ikkuna-aukkoelementit saadaan rakennustyömaalle valmiina. Näiden seikkojen ansiosta aikaa tarvitaan vähemmän ja palkkakustannukset ovat pienemmät kuin esimerkiksi tiiliä käytettäessä. Kalkkihiekkakiveä käytettäessä ei ole myöskään tarpeen tehdä suuria investointeja esimerkiksi raskaiden nostureiden hankkimiseksi, kuten betonielementtien tapauksessa, tai valumuottien hankkimiseksi, kuten valubetonin tapauksessa. Alankomaissa kalkkikiveä käytetään sen erinomaisen kantavuuden vuoksi kantaviin seiniin ja vähäisemmässä määrin ei-kantaviin seiniin. Noin [60-80]*(10) prosenttia rakentamiseen käytetystä kalkkihiekkakivestä käytetään Alankomaissa kantaviin muurauksiin. Ei-kantaviin seiniin käytettäessä kalkkihiekkakiven haittapuolena on sen suhteellinen painavuus (se on noin kaksi kertaa raskaampaa kuin höyrykarkaistu kevytbetoni). Sillä on kuitenkin hyvät äänieristysominaisuudet, ja se soveltuu varsinkin korkeisiin ei-kantaviin seiniin, joita tarvitaan usein muussa kuin asuntorakentamisessa. Kalkkihiekkakivi on Alankomaissa perinteinen ja suosituin seinänrakennusmateriaali.

(37) Betonielementtejä käytettäessä muuraaminen ei ole tarpeen, koska elementit ovat jo valmiiksi halutun seinän kokoisia. Betoni on tuote, joka voidaan valmistaa melko yksinkertaisista raaka-aineista. Betonielementtien pystyttämiseen tarvitaan kuitenkin nostureiden kaltaisia suuria apuvälineitä, mistä aiheutuu investointikustannuksia. Tämän vuoksi betonielementtejä käytetään ensisijaisesti suurehkoissa hankkeissa. Betonista valmistettuja seinäelementtejä käytetään pääasiallisesti muussa kuin asuntorakentamisessa (hollanniksi "utiliteitsbouw", lyhennetty muoto "u-bouw"), harvemmin asuntorakentamisessa (hollanniksi "woningbouw", lyhennetty muoto "w-bouw"). Asuntoja rakennettaessa niiden avulla voidaan kuitenkin keskisuurissa hankkeissa (vähintään 10 asuntoa) säästää kustannuksissa, koska seinä valmistetaan tehtaassa ja sen pystyttämiseen tarvitaan suhteellisen vähän henkilöstöä ja aikaa. Mitä suuremmasta hankkeesta on kyse, sitä pienemmät ovat valmiin seinän kustannukset.

(38) Valubetonin käsittelystä rakennustyömaalla aiheutuu kaikista suurimmat investointikustannukset, mikä pätee varsinkin tunnelimenetelmään. Valamisessa tarvittavan, toistuvasti käytettävän muotin valmistus ja käyttö on niin kallista, että se kannattaa vasta rakennettaessa vähintään 30-50 asuntoa, jotka ovat samanmuotoisia ja samankokoisia. Käytettäessä valubetonia tunnelimenetelmässä joustavuus muodon ja koon suhteen on siis varsin vähäinen. Alankomaissa kuitenkin pyritään joustavuuteen myös suurehkoissa hankkeissa yksitoikkoisuuden välttämiseksi. Tunnelimenetelmä ei näin ollen ole sopiva vaihtoehto pienissä rakennushankkeissa eikä hankkeissa, joissa ei ole suorakulmaisia muotoja tai muotin toistuvaa käyttöä. Lisäksi valubetonia käytetään rakennettaessa kerrostaloja, joiden kantavuus halutaan varmistaa valetulla betonirungolla, joka sitten täytetään ei-kantavilla seinänrakennusmateriaaleilla.

(39) Höyrykarkaistu kevytbetoni on kallis seinänrakennusmateriaali. Sitä valmistetaan korkealuokkaisista, kalliista lähtöaineista suurin energiakustannuksin. Suuret elementit on vahvistettava teräksellä (raudoitettava), mikä nostaa hintaa entisestään, koska raudoitusten valmistamisesta aiheutuu huomattavia lisäkustannuksia. Höyrykarkaistun kevytbetonin raudoitus on, päinvastoin kuin betonin teräsvahvistuksissa, pinnoitettava syöpymistä estävällä aineella. Höyrykarkaistun kevytbetonin rakenteelliset ominaisuudet ovat jossain määrin heikommat kuin kalkkihiekkakiven, mutta siitä on kuitenkin mahdollista tehdä kantavat seinät enintään kahteen kerrokseen. Höyrykarkaistun kevytbetonin lämmöneristysominaisuudet ovat kuitenkin erinomaiset. Saksassa noin 80 prosenttia seinien rakentamiseen käytetyistä höyrykarkaistuista kevytbetonituotteista käytetään kantaviin seiniin ja vain 20 prosenttia ei-kantaviin seiniin. Alankomaissa tilanne on päinvastainen: siellä noin 80-85 prosenttia höyrykarkaistusta kevytbetonista käytetään ei-kantaviin seiniin.

(40) Kipsi on kevyt materiaali. Tämän ominaisuuden vuoksi se soveltuu erinomaisesti ei-kantaviin seiniin. Lattian kantavuusvaatimukset ovat vähäisiä, ja tilaa säästyy. Puutteellisen kantavuuden vuoksi kipsiä voidaan käyttää ainoastaan ei-kantaviin seiniin.

(41) Tiilet ovat seinänrakennusmateriaalina suhteellisen pienikokoisia, ja koska niiden pinta on epätasainen, saumat yleensä tasoitetaan. Niiden käsittelyyn tarvitaan suhteellisen paljon aikaa, ja palkkakustannukset ovat suhteellisen suuret, minkä vuoksi tiili ei sovellu teolliseen rakentamiseen.

b) Kantaviin seiniin ja ei-kantaviin seiniin käytettävien rakennusmateriaalien erottaminen toisistaan

(42) Markkinatutkimus osoitti, että sekä rakennuttaja, arkkitehti että rakennusyhtiö vaikuttavat päätökseen tiettyyn hankkeeseen valittavasta seinänrakennusmateriaalista. Näiden kolmen henkilöryhmän vaikutusvalta seinänrakennusmateriaalien valintaan vaihtelee tapauskohtaisesti.

(43) Valintaa tehtäessä merkityksellisiä ovat rakennuttajan mieltymykset esimerkiksi esteettisten seikkojen ja rakennuskustannusten suhteen ja arkkitehdin laatimat rakennetta koskevat ohjeet. Seinänrakennusmateriaalia valittaessa huomioitavia arviointiperusteita ovat laatu, rakenteelliset ominaisuudet, käytön joustavuus, ulkonäkö, materiaalin hinta ja käsittelykustannukset. Tällöin on otettava huomioon rakennushankkeen erityiset vaatimukset samoin kuin rakennuksen käyttötarkoitus, tarvittava kantavuus, vanhenemisenkestävyys, paloturvallisuus ja äänieristys, tekniset lisämahdollisuudet, aikataulu ym. sekä hankkeen kokonaiskustannukset. Mikäli rakennusyhtiöllä on tarjolla seinänrakennusmateriaalien valintaa koskevia vaihtoehtoja, kustannukset ja rakennusaikataulu on huomioitava. Niihin puolestaan vaikuttavat rakennusyhtiön kokemus tietyistä rakennusaineista ja rakennusyhtiön käytettävissä olevat investointivarat ja apuvälineet (esimerkiksi nosturit). Kustannustekijän osalta on otettava huomioon, että materiaalikustannukset muodostavat aina vain osan seinän pystyttämisen kokonaiskustannuksista.

(44) Tämän vuoksi komissio tiedusteli markkinatutkimuksessaan kaikilta näiltä päätöksentekijöiltä, kuinka he toimivat valitessaan seinänrakennusmateriaalin. Tietoja pyydettiin myös eri rakennusaineiden tuottajilta. Alankomaissa tutkimus osoitti, että rakennusaineiden valinnassa ratkaisevana seikkana on se, valitaanko rakennusaineita kantaviin seiniin vai ei-kantaviin seiniin.

(45) Kantavien seinien ja ei-kantavien seinien erona on, kuten nimityksestäkin käy ilmi, seinänrakennusmateriaalin kantavuus. Kantavat seinät varmistavat rakennuksen vakavuuden. Tällöin kyseessä ovat usein ulkoseinät, joskin myös sisäseinillä voi olla tämä tehtävä. Ne on pidettävä erillään rakennuksen sellaisista seinistä, jotka eivät vaikuta kantavuuteen vaan jotka ainoastaan toimivat tilanjakajina tai täyttävät kantavan rungon sisällä olevia välitiloja (ulko- ja sisäseinät). Kantavien seinien rakennusmateriaalien on täytettävä tietyt paineenkestoa, kantavuutta ja jäykkyyttä koskevat vaatimukset. Ei-kantaviin seiniin käytettäviä materiaaleja koskevat sen sijaan muut, mahdollisesti jopa päinvastaiset vaatimukset. Kevyempien ei-kantavien seinien etuna onkin se, että ne kuormittavat sisäkattojen kantavuutta vähemmän. Ohuet ei-kantavat seinät puolestaan ovat tilaa säästäviä.

(46) Kantavien seinien ja ei-kantavien seinien erilaiset vaatimukset johtavat Alankomaissa siihen, että erilaisiin käyttötarkoituksiin valitaan erilaisia rakennusaineita. Alankomaissa kantaviin seiniin käytetään pääasiallisesti kalkkihiekkakiveä. Kaikista kantavista seinistä [50-60]* prosenttia valmistetaan kalkkihiekkakivestä. Rakennusaineista toiseksi eniten käytetään betonia. Kaikista kantavista seinistä 12 prosenttia valmistetaan valubetonista. Vähintään kaksi viidesosaa tästä rakennusaineesta käytetään tunnelimenetelmässä(11). Betonisista seinäelementeistä valmistettujen kantavien seinien osuus on kahdeksan prosenttia. Sekä höyrykarkaistun kevytbetonin että tiilien merkitys on hyvin vähäinen: höyrykarkaistun kevytbetonin osuus on kaksi prosenttia ja tiilien osuus viisi prosenttia.

(47) Ei-kantaviin seiniin sen sijaan käytetään pääasiallisesti kipsituotteita. Ei-kantavista seinistä 44 prosenttia valmistetaan kipsituotteista. Toiseksi eniten käytetään höyrykarkaistua kevytbetonia, jonka osuus on 20 prosenttia, ja kolmanneksi eniten kalkkihiekkakiveä, jonka osuus on [15-20]* prosenttia.

(48) Tällainen kysynnän rakenne on ominainen Alankomaille ja eroaa selkeästi kysynnästä muissa maissa, esimerkiksi Saksassa. Siellä kantaviin seiniin ja ei-kantaviin seiniin käytettävän höyrykarkaistun kevytbetonin osuudet ovat juuri päinvastaiset Alankomaihin verrattuna. Saksassa kaikista höyrykarkaistuista kevytbetonituotteista 80 prosenttia käytetään kantaviin seiniin, kun taas Alankomaissa 85-90 prosenttia niistä käytetään ei-kantaviin seiniin. Saksassa betonin käyttö kantaviin seiniin asuntorakentamisessa on vähäistä, sen sijaan tiiliä ja muita muurauskiviä käytetään edelleen paljon. Belgiassa betonitiiliä näkyy käytettävän huomattavasti enemmän kuin Alankomaissa, ja niitä käytetään yhdessä tiilien kanssa perinteisesti seinänrakennusmateriaalina. Valubetonin käyttö tunnelimenetelmässä on Saksassa ja Belgiassa paljon vähäisempää kuin Alankomaissa.

(49) Kysynnän rakenteelliset erot johtuvat toisaalta rakennusperinteiden ja esteettisten näkemysten eroista, toisaalta pitkälle kehittyneestä teollisesta rakentamisesta Alankomaissa.

(50) Alankomaissa suurhankkeet ovat tyypillisiä myös asuntorakentamiselle. Alle 20 prosenttia kaikista uusista asunnoista kuuluu omakotirakentamisen piiriin. Saksassa omakotirakentamisen osuus sen sijaan on yli 90 prosenttia. Alankomaissa hallitus hyväksyy suurten alueiden kaavoittamisen asuinalueiksi, joille rakennusteollisuus sitten rakentaa jopa tuhansia asuntoja (joita ovat esimerkiksi ns. VINEX locaties -asunnot). Tämänsuuruisissa hankkeissa kannattaa valita rakennusmateriaaleja, joihin liittyvät investointikustannukset ovat suuria mutta palkkakustannukset pieniä, esimerkiksi tunnelimenetelmässä käytettävää valubetonia. Tämän vuoksi tiilien merkitys on lähes olematon; niiden käsittely rakennustyömaalla on hyvin työlästä (pieni koko ja saumojen tasoittamisen välttämättömyys, vaikka tiiliä onkin ilmeisesti mahdollista myös liimata yhteen), minkä vuoksi niistä aiheutuu suuret palkkakustannukset ja niiden käsittelyyn tarvitaan paljon aikaa.

(51) Kalkkihiekkakivi on Alankomaissa perinteisesti käytetty rakennusmateriaali, joka on suhteellisen halpaa ja jota voidaan käyttää rakentamisessa erittäin joustavasti, nopeasti ja edullisesti (suuret elementit sahataan tehtaalla haluttuun muotoon, tasoittaminen ei ole tarpeen).

(52) Höyrykarkaistu kevytbetoni, jota käytetään Saksassa hyvien lämmöneristysominaisuuksiensa vuoksi yleisesti kantaviin seiniin, ei Alankomaissa näistä ominaisuuksista huolimatta kestä vertailua kalkkihiekkakiveen huomattavasti korkeamman hintansa vuoksi. Saksassa kantaviin seiniin käytetään 30 senttimetrin paksuisia höyrykarkaistuja kevytbetonielementtejä. Elementit rappaamalla ja maalaamalla saadaan valmis seinä, joka täyttää lämmöneristykseen liittyvät suuret vaatimukset. Julkisivumuurauksesta ja lisäeristeistä ei aiheudu kustannuksia. Sen sijaan Alankomaissa tasaiset rapatut ulkoseinät eivät ole yleisiä. Siellä suositaan julkisivuja, jotka näyttävät tiiliseinältä. Tämä toteutetaan muuratuilla julkisivuseinillä, jotka sijoitetaan kantavan seinän eteen. Tämä merkitsee sitä, että höyrykarkaistun kevytbetonin kustannusedut menetetään; höyrykarkaistua kevytbetonia käytettäessä eristäminen ja julkisivumuuraus eivät ole tarpeen. Näin ollen höyrykarkaistu kevytbetoni on selvästi kalkkihiekkakiveä kalliimpi rakennusaine. Höyrykarkaistua kevytbetonia käytetään Alankomaissa tämän vuoksi vain vähäisessä määrin kantaviin seiniin asuntorakentamisessa.

(53) Koska höyrykarkaistu kevytbetoni kuuluu samaan hintaluokkaan kuin kipsiseinät, on suhteellisen kevyttä mutta lämmöneristysominaisuuksiltaan parempi, höyrykarkaistuja kevytbetonituotteita käytetään Alankomaissa ei-kantaviin seiniin. Myös kalkkihiekkakiveä käytetään tähän tarkoitukseen. Ensinnäkin tällä rakennusaineella on erittäin hyvät äänieristysominaisuudet, mikä ehkä kompensoi sen painavuudesta aiheutuvia haittapuolia. Lisäksi se soveltuu rakenteellisten ominaisuuksiensa vuoksi varsinkin korkeisiin ei-kantaviin seiniin, joita tarvitaan usein muussa kuin asuntorakentamisessa.

(54) Näin ollen kantaviin seiniin käytettävien tuotteiden ja ei-kantaviin seiniin käytettävien tuotteiden välinen kilpailu on Alankomaissa vähäistä. Tämän vuoksi komission on erotettava toisistaan kantavia seiniä koskevat tuotemarkkinat ja ei-kantavia seiniä koskevat tuotemarkkinat. Tämä ero on tehtävä huolimatta siitä, että eräitä seinänrakennusmateriaaleja, jotka soveltuvat käytettäväksi kantaviin seiniin, voidaan käyttää myös ei-kantaviin seiniin ja päinvastoin. Tämä koskee erityisesti kalkkihiekkakiveä, joka on ainoa seinänrakennusmateriaali, jota käytetään huomattavassa määrin sekä kantaviin että ei-kantaviin seiniin. Molempiin seinätyyppeihin soveltuvien tuotteiden valmistajat kilpailevat kantavia seiniä koskevilla markkinoilla paljolti muiden valmistajien kanssa, ja heidän kilpailuedellytyksensä ovat toisenlaiset kuin ei-kantavia seiniä koskevilla markkinoilla.

(55) Koska CVK on Alankomaiden ainoa kalkkihiekkakiven tuottaja, sen hinnoittelua kantaviin seiniin käytettävien tuotteiden osalta eivät rajoita hinnat, joita markkinoilla pyydetään tuotteista, jotka on tarkoitettu ei-kantaviin seiniin. Komission markkinatutkimus osoittaa, että CVK tuntee hyvin tuotteidensa konkreettisen käytön(12) ja voinee sen vuoksi ottaa kalkkihiekkakivituotteidensa hinnoittelussa huomioon sen, käytetäänkö tuotteita kantaviin vai ei-kantaviin seiniin. Jos asianlaita ei ole näin, on syytä olettaa, että CVK:n hinnoittelu myötäilee ensisijaisesti kantavia seiniä koskevien markkinoiden vaatimuksia, koska CVK myy [60-80]* prosenttia tuotteistaan kantavien seinien markkinoilla.

(56) Markkinatutkimuksen tulos nostaa esiin kysymyksen, missä määrin myös valubetonin on katsottava kuuluvan kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoille. Tämä koskee erityisesti tunnelimenetelmässä käytettävää valubetonia. Kuten 38 kappaleessa jo todettiin, tästä rakennustavasta aiheutuu suuret kiinteät investointikustannukset, minkä vuoksi se on kannattava vasta rakennettaessa vähintään 30-50 asuntoa, jotka ovat samanmuotoisia ja samankokoisia. Toisin sanoen tätä menetelmää ei voida pitää vaihtoehtona pienissä hankkeissa muttei myöskään suurissa hankkeissa, joissa pyritään esteettisistä tai sosiaalisista syistä välttämään kaavamaista rakennustapaa. Kuten edellä todettiin, tunnelimenetelmässä valmistetaan samalla kertaa sekä seinät että sisäkatot. Näistä syistä tunnelimenetelmän valitseminen ei ole niinkään hintaan vaan järjestelmään perustuva päätös. Kysymys valubetonin ja varsinkin tunnelimenetelmässä käytettävän valubetonin kuulumisesta kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoille voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, koska sillä ei ole vaikutusta arvioinnin lopputulokseen.

4. VÄITETIEDOKSIANNON LÄHETTÄMISEN JÄLKEEN PIDETTY KUULEMINEN

Osapuolten näkemykset

(57) Haniel ilmoitti vastauksessaan väitetiedoksiantoon sekä suullisessa kuulemisessa pitävänsä kiinni näkemyksestään, jonka mukaan tuotemarkkinoihin on sisällytettävä kaikki seinänrakennusmateriaalit. Haniel myönsi kuitenkin pitävänsä hyväksyttävänä komission tekemää eroa kantavien seinien ja ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien välillä.

(58) Hanielin pääasiallinen kritiikki kohdistui komission huomioon ottamaan mutta avoimeksi jättämään mahdollisuuteen jättää valubetoni ja varsinkin tunnelimenetelmässä käytettävä valubetoni tuotemarkkinoiden ulkopuolelle. Hanielin mukaan valubetonituotteet kilpailevat välittömästi muiden kantavien seinien rakentamisessa käytettävien materiaalien kanssa. Vastoin komission näkemystä se katsoo, että tästä rakennustavasta ei aiheudu suurempia kustannuksia eikä sen käyttö rajoitu suurhankkeisiin. Haniel totesi, että taloudellisen tunnelimenetelmän edellyttämä rakennettavien asuntojen vähimmäismäärä on 15 eikä 30-50 kuten komissio oli esittänyt. Lisäksi Haniel totesi, että tunnelimenetelmä on tällä tavalla rakennettujen asuntojen suunnittelun kannalta riittävän joustava, joten lopputuloksena ei ole joukko aivan samanlaisia asuntoja.

(59) Cementbouw ja CVK yhtyivät tähän näkemykseen.

Arviointi

(60) Komissio jätti väitetiedoksiannossa avoimeksi kysymyksen, missä määrin valubetonin on katsottava kuuluvan tuotemarkkinoille. Tässäkään päätöksessä ei ole välttämätöntä ratkaista tätä kysymystä, sillä vaikka hyväksyttäisiin osapuolten oikeaksi katsoma tuotemarkkinoiden laajempi määritelmä, johon sisältyvät kaikki valubetonityypit, Hanielilla olisi Alankomaissa joka tapauksessa määräävä markkina-asema, jota tarkasteltavana oleva yrityskeskittymä vahvistaisi. Komission markkinatutkimuksen tuloksiin sisältyy kuitenkin seikkoja, joiden perusteella valubetonia ja varsinkaan tunnelimenetelmässä käytettävää valubetonia ei mahdollisesti ole syytä sisällyttää markkinoiden määritelmään.

(61) Tämän mahdollisuuden keskeiset perusteet esitettiin jo edellä yksityiskohtaisesti. Lisäksi on otettava huomioon, että jos rakennuttaja haluaa esimerkiksi rakennushankkeen yhteydessä vaihtaa kalkkihiekkakivituotteet tunnelimenetelmässä käytettävään valubetoniin, seurauksena ei ole ainoastaan seinänrakennusmateriaalien vaan myös lattia- tai sisäkattomateriaalien vaihto. Näin ollen siirtyminen tunnelimenetelmään muuttaisi koko rakennussuunnitelman. Tämän vuoksi tunnelimenetelmässä käytettävä valubetoni on melko epätodennäköinen vaihtoehto rakennuttajalle, joka käyttää hankkeissaan kalkkihiekkakivituotteita.

(62) Lisäksi on otettava huomioon, että tunnelimenetelmässä käytettävää valubetonia käytetään ainoastaan tietynsuuruisissa hankkeissa. Osapuolet ovat myöntäneet tämän todeten kuitenkin, että tämän rakennusaineen kannattavan käytön edellyttämä rakennettavien asuntojen vähimmäismäärä on 15 eikä 30-50, kuten komissio oli esittänyt. Joka tapauksessa voidaan perustellusti päätellä, että pienissä rakennushankkeissa valubetoni ei kilpaile kalkkihiekkakiven kanssa(13). Pienissä rakennushankkeissa (1-2 asuntoa) käytetään nimenomaan höyrykarkaistua kevytbetonia, jota Ytong tuottaa.

5. TIIVISTELMÄ MERKITYKSELLISISTÄ TUOTEMARKKINOISTA

(63) Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo, että arvioitaessa ilmoitettua yrityskeskittymää koskevaa ehdotusta Alankomaiden seinänrakennusmateriaalien markkinat on jaettava kantavia seiniä koskeviin markkinoihin ja ei-kantavia seiniä koskeviin markkinoihin. Kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoiden osalta voidaan jättää avoimeksi kysymys, kuuluuko valubetoni ja erityisesti tunnelimenetelmässä käytettävä valubetoni näille markkinoille.

(64) Mikäli muissa jäsenvaltioissa havaitaan päällekkäisyyttä Hanielin ja Ytongin toiminnoissa, joita komissio edelleen tutkii siirrettyään osan asiasta Bundeskartellamtin käsiteltäväksi, merkityksellisten tuotemarkkinoiden täsmällinen määrittely voidaan jättää tekemättä, koska kilpailuongelmia ei ilmene riippumatta siitä, millä tavalla markkinat määritellään.

B. MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

(65) Hanielin ja Ytongin toiminnoissa on päällekkäisyyttä paitsi Saksassa myös Alankomaissa, Belgiassa ja mahdollisesti Ranskassa. Siltä osin kuin yrityskeskittymäasiaa ei ole siirretty Bundeskartellamtin käsiteltäväksi, päällekkäisyyden seurauksena on kilpailuoikeuden kannalta merkittävä markkinaosuuksien kasvu ainoastaan Alankomaissa.

(66) Haniel määrittelee Alankomaihin liittyvät merkitykselliset maantieteelliset markkinat valtakunnallisiksi. Vaikka eräät rakennusaineita myyvät yritykset toimivatkin alueellisesti, kuljetuskustannukset eivät Alankomaissa ole niin merkittäviä, että rakennusaineita ei voitaisi toimittaa ympäri maata. Seinänrakennusmateriaalit kuljetetaan kuorma-autoilla, yleensä tuotantopaikasta suoraan rakennustyömaalle.

(67) Tutkimukset ovat vahvistaneet, että Alankomaiden markkinat ovat valtakunnalliset. Komission markkinatutkimuksessa kävi ilmi, että useimpien seinänrakennusmateriaalien ilmoitettuihin hintoihin sisältyy rahti mihin tahansa osoitteeseen Alankomaissa, vaikka kuljetuskustannukset eivät olekaan merkityksettömät. Koska CVK on ainoa kalkkihiekkakiven tuottaja ja tarjoaja, se voi lisäksi toimittaa tuotteitaan mille tahansa Alankomaissa sijaitsevalle rakennustyömaalle lähimmästä kalkkihiekkakivitehtaastaan.

(68) On ilmeistä, että Alankomaiden rajaseuduille suuntautuu seinänrakennusmateriaalien tuontia Belgiasta ja Saksasta. Tämä tuonti on kuitenkin vähäistä, joten se ei ole riittävä peruste Belgian ja Saksan osien sisällyttämiseksi merkityksellisiin maantieteellisiin markkinoihin. Markkinatutkimus on osoittanut, että markkinoillepääsylle on olemassa esteitä, joita aiheutuu varsinkin erilaisista rakennus- ja työsuojelumääräyksistä. Esimerkiksi käsin työstettävät kivet saavat Alankomaissa painaa enintään 18 kilogrammaa, mikä ei päde muissa jäsenvaltioissa. Toisaalta esimerkiksi Saksassa vertailukelpoiset seinät ovat rakennusstandardien vuoksi paksumpia ja tästä johtuvan suuremman materiaalintarpeen vuoksi myös kalliimpia kuin Alankomaissa. Kaikki merkittävät yritykset, jotka toimivat Alankomaiden seinänrakennusmateriaalien markkinoilla, myös sijaitsevat Alankomaissa. Alankomaissa toimivat belgialaiset ja saksalaiset tuottajat toimivat myös alankomaalaisten tytäryhtiöiden kautta.

(69) Näin ollen komissio katsoo, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat on Alankomaiden osalta tässä päätöksessä määriteltävä valtakunnallisiksi.

C. KILPAILUA KOSKEVA ARVIOINTI

(70) Komissio katsoo, että koska Haniel on osakkaana ainoassa kalkkikiven tuottajassa CVK:ssa, sillä on Alankomaissa määräävä asema kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla. Näin on asianlaita riippumatta siitä, katsotaanko valubetonin yleensä tai tunnelimenetelmässä käytettävän valubetonin kuuluvan näille markkinoille. Ytongin ostaminen vahvistaa tätä määräävää markkina-asemaa. Mikäli Haniel lisäksi ostaa Felsin, määräävä markkina-asema vahvistuu entisestään.

(71) Hanielin ja Ytongin toiminnoissa on päällekkäisyyttä Alankomaiden lisäksi Saksassa, jonka markkinoita komissio ei kuitenkaan tässä menettelyssä tutki. Lisäksi toiminnoissa on vähäistä päällekkäisyyttä Belgiassa ja mahdollisesti Ranskassa.

1. ALANKOMAAT

a) Hanielin määräysvalta CVK:ssa

(72) Yrityskeskittymän arvioimiseksi kilpailun kannalta olennaista on se, katsotaanko osuuskunta CVK:n markkinaosuuksien kuuluvan Hanielille, jolla on välillinen 50 prosentin osakkuus CVK:ssa.

aa) CVK:n rakenne

(73) Alankomaissa on yhteensä 11 kalkkihiekkakivitehdasta, jotka kaikki ovat CVK:n jäseniä. Näistä tehtaista Haniel omistaa viiden tehtaan kaikki osakkeet, alankomaalainen rakennusaineyhtymä Cementbouw omistaa kolmen muun tehtaan kaikki osakkeet, ja loput kolme tehdasta ovat puoliksi Hanielin ja puoliksi Cementbouw'n omistamia. CVK:ssa ovat osakkaina siihen kuuluvat 11 kalkkihiekkakivitehdasta siten, että Hanielin kokonaan omistamilla tytäryhtiöillä ja Cementbouw'n kokonaan omistamilla tytäryhtiöillä yhdessä on yhtä suuret osakkuudet CVK:ssa, joten sekä Hanielilla että Cementbouw'lla on välillinen 50 prosentin osakkuus CVK:ssa.

(74) Vuonna 1999 tehdyllä yhteistyösopimuksella siirrettiin jäsenyritysten liikkeenjohtotehtävät CVK:lle, joka alun perin oli jäsenyritystensä yhteinen myyntiorganisaatio. Yhteistyösopimuksessa ja CVK:n säännöissä (statuten) määrätään muun muassa, että CVK:n jäsenyritysten on noudatettava CVK:n antamia ohjeita. Osakkaiden edustajien nimittämistä CVK:n elimiin on rajoitettu. Hallituksessa (Raad van Bestuur) kenelläkään jäsenellä ei saa samanaikaisesti olla tehtäviä osakkaiden yrityksissä, ja hallintoneuvostossa (Raad van Commissarissen) ainoastaan jäsenten vähemmistöllä saa olla tällaisia tehtäviä. Lisäksi CVK:n jäsenyrityksillä on velvollisuus nimittää kuhunkin CVK:n jäsenyritykseen CVK yhdeksi liikkeenjohdosta vastaavaksi jäseneksi, joita saa olla enintään kaksi. Osakkaat nimittävät toisen liikkeenjohdosta vastaavan jäsenen.

(75) Osuuskunnan hallitus tekee CVK:ta koskevat strategiset päätökset yksinkertaisella enemmistöllä. Hallituksen ja hallintoneuvoston jäsenten nimittämisestä ja erottamisesta päätetään jäsenkokouksessa yksinkertaisella enemmistöllä. Yhteistyösopimuksen ja osuuskunnan sääntöjen mukaan kenelläkään hallituksen jäsenellä ei saa olla tehtäviä CVK:n jäsenten emoyhtiöissä (Haniel ja Cementbouw), ja hallintoneuvostossa enemmistö ei saa olla henkilöillä, joilla on tehtäviä Hanielissa ja Cementbouw'ssa. CVK:n ja sen jäsenten johtamisesta vastaa hallitus; hallintoneuvostolla on sille Alankomaiden yhtiöoikeuden mukaisesti perinteisesti kuuluvat valvontaoikeudet mutta ei välitöntä oikeutta puuttua yrityksen strategisiin päätöksiin.

bb) Hanielin ja Cementbouw'n yhteisen määräysvallan perustelut

(76) Haniel katsoo, että edellä kuvatun CVK:n yhtiöoikeudellisen rakenteen vuoksi osuuskunnassa määräysvaltaa käyttää Hanielin ja Cementbouw'n välillisistä 50 prosentin osakkuuksista huolimatta osuuskunta itse eivätkä sen jäsenyritykset ja/tai sen osakkaat.

(77) Sulautuma-asetuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaan yritystä koskevalla määräysvallalla tarkoitetaan mahdollisuutta käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa yrityksessä. Olennaista on se, voiko määräysvallan saanut henkilö tai voivatko määräysvallan saaneet henkilöt yksin tai yhdessä määrätä yrityksen strategisista päätöksistä. Tässä suhteessa ratkaisevia ovat yleensä sen elimen kokoonpano ja päätöksentekomenettelyt, joka tekee päätökset johdon nimittämisestä ja erottamisesta ja jonka suostumus mahdollisesti tarvitaan muihin strategisiin päätöksiin.

(78) CVK:n tapauksessa hallitus yksin tekee yrityksen strategiset päätökset. Sillä, joka päättää hallituksen kokoonpanosta, on näin ollen yritystä koskeva määräysvalta, koska voidaan olettaa, että hallituksen jäsenet ottavat strategisia päätöksiä tehdessään huomioon sen henkilön tai niiden henkilöiden intressit, joka päättää tai jotka päättävät heidän nimittämisestään ja erottamisestaan. Koska CVK:n jäsenkokous nimittää hallituksen jäsenet yksinkertaisella enemmistöllä ja koska jäsenkokouksessa Hanielin kokonaan omistamien jäsenyritysten edustajilla ja Cementbouw'n kokonaan omistamien jäsenyritysten edustajilla on käytettävissään yhtä paljon ääniä, niiden jäsenyritysten edustajat, joissa sekä Hanielilla että Cementbouw'lla on 50 prosentin osakkuus, ovat ratkaisevassa asemassa; näin ollen sekä Haniel että Cementbouw voivat välillisesti estää hallituksen jäsenten nimittämisen ja erottamisen. Hallituksen jäsenen nimittäminen tai erottaminen edellyttää siis aina niiden yksimielisyyttä.

(79) Tämä tarkoittaa, että Hanielilla ja Cementbouw'lla on sulautuma-asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu yhteinen määräysvalta CVK:ssa.

cc) Väitetiedoksiannon lähettämisen jälkeen pidetty kuuleminen

Osapuolten näkemykset

(80) Haniel ilmoitti vastauksessaan väitetiedoksiantoon sekä suullisessa kuulemisessa pitävänsä kiinni näkemyksestään, jonka mukaan yhteistyösopimuksen määräyksillä ja CVK:n säännöillä varmistetaan se, että Hanielilla ei ole määräysvaltaa CVK:ssa. Perusteluissaan Haniel viittaa erityisesti Alankomaiden kilpailuviranomaisen (NMa) 20 päivänä lokakuuta 1998 tekemään päätökseen, jossa hyväksyttiin yrityskauppa, jonka myötä CVK:n oli määrä hankkia määräysvalta jäsenyrityksissään. Tuolloin CVK:n jäsenyritykset olivat kolmen osakkaan eli Hanielin, Cementbouw'n ja saksalaisen RAG AG:n (jäljempänä "RAG") omistuksessa.

(81) NMa päätteli päätöksessään, että yhteistyösopimuksella ja CVK:n sääntöihin tehdyillä vastaavilla muutoksilla katkaistiin jäsenyritysten ja niiden omistajien alkuperäiset taloudelliset ja organisatoriset kytkökset sen varmistamiseksi, että CVK saisi määräysvallan jäsenyrityksissään. Tällä tavoin jäsenyritysten (Haniel, Cementbouw ja RAG) osakkaita estettiin saamasta määräysvaltaa näissä yrityksissä. Tässä suhteessa NMa:n kannalta ratkaiseva seikka oli se, että määräysten mukaan hallituksessa yhdelläkään jäsenellä ei saa olla ja hallintoneuvostossa ainoastaan jäsenten vähemmistöllä saa olla samanaikaisesti tehtäviä osakkaiden yrityksissä.

(82) Lisäksi Haniel perustelee näkemystään viittaamalla NMa:n kanssa vuoden 1999 alkupuoliskolla käytyyn kirjeenvaihtoon, jossa NMa:lle ilmoitettiin RAG:n aikomuksesta vetäytyä CVK:sta ja myydä omistamansa CVK:n jäsenyhtiöiden osakkeet Hanielille ja Cementbouw'lle ja pyydettiin tietoa siitä, onko tämä toimenpide Alankomaiden kansallisessa lainsäädännössä tarkoitettu yrityskeskittymä. NMa vahvisti, että CVK:n jäsenyritysten osakkaiden lukumäärän supistuminen kolmesta kahteen ei ole Alankomaiden kansallisessa lainsäädännössä tarkoitettu yrityskeskittymä, jos se tapahtui NMa:n hyväksymän yrityskaupan täytäntöönpanon jälkeen. NMa:n kannalta ratkaisevaa oli se, että sen käsityksen mukaan yrityskaupan täytäntöönpanon jälkeen osakkailla ei enää olisi määräysvaltaa CVK:n jäsenyrityksissä, joten osakkaiden lukumäärällä ei voi enää olla vaikutusta määräysvaltaa koskevaan kysymykseen.

(83) Osapuolet kritisoivat myös sitä, että komissio ei väitetiedoksiannossa käsitellyt NMa:n päätöstä ja siihen sisältyneitä perusteluja. Lisäksi ne katsovat, että komissio "kumoaa" päätöksellään kansallisen kilpailuviranomaisen päätöksen.

(84) Haniel, Cementbouw ja CVK esittivät nämä näkemykset yhdessä.

Arviointi

(85) Tutkiessaan CVK:ta koskevaa määräysvaltaa komissio on soveltanut sulautuma-asetuksessa säädettyjä arviointiperusteita tähänastisen päätöskäytäntönsä mukaisella tavalla. Komission tutkimus perustuu CVK:n ja sen jäsenten välisiin merkityksellisiin sopimuksiin, osakkaiden välisiin sopimuksiin sekä muihin merkityksellisiin asiakirjoihin kuten CVK:n sääntöihin ja edellä mainittuun osapuolten ja NMa:n väliseen kirjeenvaihtoon.

(86) Tällä perusteella komissio päättelee, että osakkailla eli Hanielilla ja Cementbouw'lla on yhteinen määräysvalta CVK:ssa, koska niillä kummallakin on välillisen 50 prosentin CVK-osakkuutensa vuoksi veto-oikeus jäsenkokouksessa, jossa päätökset tehdään yksinkertaisella enemmistöllä. Koska jäsenkokous päättää strategisesti merkittävästä CVK:n päätöksentekoelinten jäsenten nimittämisestä, nämä veto-oikeudet antavat haltijoilleen yhteisen määräysvallan CVK:ssa, koska päätökset edellyttävät niiden yksimielisyyttä.

(87) Komission kannalta ratkaiseva seikka CVK:ta koskevan määräysvallan toteamiseksi on oikeus päättää elinten jäsenten nimittämisestä, mikä näin ollen eroaa näkökohdasta, joka oli NMa:n kannalta ratkaiseva eli elinten kokoonpanosta. Tämän vuoksi nämä viranomaiset ovat tehneet erilaiset päätelmät määräysvaltaa koskevasta kysymyksestä. Samasta syystä ne arvioivat RAG:n vetäytymisen CVK:sta eri tavoin. NMa katsoo, että RAG:n vetäytyminen NMa:n tarkastaman ja hyväksymän CVK:n rakenneuudistuksen täytäntöönpanon jälkeen on merkityksetön sen jälkeen, kun jäsenyrityksiltä on viety määräysvalta. Komissio sen sijaan pitää vetäytymistä tapahtumana, jonka perusteella Haniel ja Cementbouw hankkivat määräysvallan. Kun osakkaita oli kolme, jäsenkokouksessa oli mahdollista päätyä erilaisiin enemmistöpäätöksiin. Kun yksi kolmesta osakkaasta vetäytyi ja kun kaksi jäljelle jäänyttä osakasta osti 50 prosenttia kyseisestä yrityksestä, seurauksena on määräysvaltaa koskevan kysymyksen kannalta ratkaisevien jäsenkokouksen veto-oikeuksien syntyminen. Sulautuma-asetuksen arviointiperusteiden mukaan kyseessä on yrityskauppa, jonka kautta nämä kaksi osakasta hankkivat määräysvallan. Komissio ei aseta kyseenalaiseksi sitä osapuolten esittämää ja NMa:n päätöksessä todettua tosiseikkaa, että yhteistyösopimuksella ja CVK:n sääntöjen muutoksilla CVK:lle annettiin määräysvalta jäsenyrityksissään. Tämä tosiseikka ei kuitenkaan vaikuta komission päätelmiin. CVK:n hankkima määräysvalta jäsenyrityksissään johtaa pikemminkin siihen, että Hanielilla ja Cementbouw'lla on kokonaan omistamiaan jäsenyrityksiä koskevan yksinomaisen määräysvallan ja yhdessä omistamiaan jäsenyrityksiä koskevan yhteisen määräysvallan asemesta nyt CVK:ta koskevan yhteisen määräysvallan ansiosta välillinen yhteinen määräysvalta kaikissa jäsenyrityksissä.

(88) Komissio esitti väitetiedoksiannossa myös päätelmiensä perustelut. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen ja laaja-alaisen käytännön mukaan komissiolla ei ole velvollisuutta käsitellä perusteluissaan eriäviä näkemyksiä tai vastaväitteitä, joita toimenpiteitä vastaan mahdollisesti esitetään(14).

(89) Tällä päätöksellä ei myöskään kumota mitään kansallisen kilpailuviranomaisen tekemää päätöstä. Komissio ei tässä yhteydessä tarkastele kysymyksiä, jotka liittyvät yhteisön oikeuden ensisijaisuuteen ja kansallisten tutkintavaltuuksien poissulkemiseen yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa, vaan päättelee tämän asian osalta, että ehdotettu yrityskeskittymä, jonka Alankomaiden kilpailuviranomainen hyväksyi, ei ole yrityskeskittymä, jonka Haniel ja Cementbouw toteuttivat.

(90) Vuonna 1998 NMa:lle tehtiin ilmoitus ehdotetusta yrityskeskittymästä, jossa CVK:n 11 jäsenyritystä, jotka olivat kolmen osakkaan hallussa, alistettiin CVK:n määräysvaltaan ilman, että osakkaiden olisi ollut mahdollista itse käyttää määräysvaltaa CVK:ssa, sillä CVK:n jäsenkokouksessa oli mahdollista päätyä erilaisiin enemmistöpäätöksiin. Osapuolet alistivat kuitenkin 9 päivänä elokuuta 1999 tehdyllä yhtenäisellä sopimussarjalla CVK:n määräysvaltaan samanaikaisesti 11 CVK:n jäsenyritystä ja - myymällä RAG:n omistamat CVK:n jäsenyritysten osakkuudet Hanielille ja Cementbouw'lle - muuttivat CVK:n kolmen välillisen osakkaan yrityksestä yritykseksi, jonka kahdella osakkaalla on välilliset 50 prosentin osakkuudet ja jotka siten hankkivat määräysvallan CVK:ssa. Sopimussarjaan kuuluu myös Hanielin ja Cementbouw'n väliseksi "yhteistyösopimukseksi" kutsuttu sopimus, joka koskee niiden yhteistyötä CVK:ssa ja johon sisältyy muun muassa yritysten sulkemista koskevia järjestelyjä. Tätä sopimusta ei esitetty NMa:lle sen tehdessä päätöksen vuonna 1998.

(91) Vaikka näitä tapahtumia pidettäisiin kahtena erillisenä, tietyn ajanjakson erottamana liiketoimena, ne ovat siinä määrin toisistaan riippuvaisia, että niitä on pidettävä yhtenä yrityskeskittymänä. Oikeudelliset toimenpiteet, joiden seurauksena Haniel ja Cementbouw saivat määräysvallan CVK:ssa, ja oikeudelliset toimenpiteet, joiden seurauksena CVK sai määräysvallan 11:ssä kalkkihiekkakivialan yrityksessä, toteutettiin samana päivänä, 9 päivänä elokuuta 1999, ja notaari laati niistä yhden yhteisen pöytäkirjan. Sopimuspuolet halusivat kytkeä molemmat määräysvallan hankinnat toisiinsa siten, että toista hankintaa ei voinut toteuttaa ilman toista. Alankomaiden kilpailuviranomaiselle esitettyjen sopimusten tekoa lykättiin siihen asti, kunnes RAG:n osakkuuksien siirtoa koskevat neuvottelut oli saatu päätökseen. Komission esittäessä tätä koskevia kysymyksiä suullisessa kuulemisessa Haniel nimenomaisesti vahvisti, että NMa:lle hyväksyttäväksi esitettyjä sopimuksia ei pantu heti täytäntöön, jotta RAG:n toivomus vetäytyä CVK:sta voitaisiin ottaa huomioon. Näiden sopimusten täytäntöönpanoa lykättiin siihen asti, kunnes RAG:n kanssa käydyt neuvottelut sen osakkuuksien myymisestä oli saatu päätökseen, koska RAG ei enää halunnut olla mukana CVK:n suunnitellussa uudessa yritysrakenteessa. Näitä kahta määräysvallan hankintaa on siten pidettävä yhtenä kokonaisuutena ja yrityskeskittymänä, joka eroaa NMa:n hyväksymästä yrityskeskittymästä.

(92) Vaikka katsottaisiinkin, että CVK:n toteuttama jäsenyritystensä määräysvallan hankinta ja Hanielin ja Cementbouw'n toteuttama CVK:n määräysvallan hankinta ovat kaksi erillistä yrityskeskittymää, tämä ei muuttaisi arviointia, jonka mukaan edellä kuvattujen liiketoimien jälkeen Haniel ja Cementbouw saivat yhteisen määräysvallan CVK:ssa.

dd) Päätelmä

(93) Tästä syystä komissio katsoo, että CVK:n markkinaosuudet on tätä päätöstä tehtäessä katsottava Hanielille kuuluviksi.

b) Kantavien seinien rakennusmateriaalit

(94) Koska Hanielilla on välillinen osakkuus ainoassa kalkkihiekkakiven tuottajassa CVK:ssa, sillä on Alankomaissa jo nyt määräävä asema kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla. Ytongin ostaminen vahvistaa tätä määräävää markkina-asemaa. Tämä päätelmä perustuu jäljempänä esitettäviin seikkoihin.

aa) Markkinoiden rakenne

(95) Vuonna 2000 Alankomaiden seinänrakennusmateriaalien markkinoiden kokonaisvolyymi oli 3,8 miljoonaa kuutiometriä ja kokonaisarvo noin 640 miljoonaa euroa. Kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoiden volyymi oli 2,1 miljoonaa kuutiometriä ja arvo 356 miljoonaa euroa. Mikäli valubetonin ei katsota kuuluvan kantavia seiniä koskeville markkinoille, näiden markkinoiden volyymi pienenee 1,8 miljoonaan kuutiometriin ja arvo 276 miljoonaan euroon. Mikäli näiden markkinoiden ulkopuolelle jätettäisiin ainoastaan tunnelimenetelmässä käytettävä valubetoni, niiden volyymi olisi 1,9 miljoonaa kuutiometriä ja arvo 322 miljoonaa euroa(15).

(96) Jäljempänä esitetään osapuolten ja niiden tärkeimpien kilpailijoiden markkinaosuudet (volyymin perusteella) ottaen huomioon kaikki kantavien seinien rakennusmateriaalit sekä vaihtoehtoisesti jättämällä valubetoni ja tunnelimenetelmässä käytettävä valubetoni markkinoiden ulkopuolelle(16):

>TAULUKON PAIKKA>

bb) Hanielin (CVK:n) nykyinen määräävä markkina-asema

1. Määräävää markkina-asemaa koskevan oletuksen perustelut

(97) Komissio katsoo, että Hanielilla on CVK-osakkuutensa vuoksi määräävä asema kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Alankomaissa. Näin on asianlaita riippumatta siitä, katsotaanko valubetonin kuuluvan näille markkinoille vai ei.

(98) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt määräävän markkina-aseman yrityksen taloudelliseksi valta-asemaksi, jonka ansiosta sillä on mahdollisuus estää tehokkaan kilpailun säilyminen merkityksellisillä markkinoilla ja joka antaa sille mahdollisuuden toimia riippumattomasti suhteessa kilpailijoihinsa, asiakkaisiinsa sekä myös tuotteensa kuluttajiin. Tällainen markkina-asema ei sulje pois tietynasteista kilpailua, mutta se antaa tällaisessa asemassa olevalle yritykselle ainakin mahdollisuuden vaikuttaa huomattavasti kilpailuedellytyksiin, vaikkei se pystyisikään täysin määräämään niistä, ja joka tapauksessa mahdollisuuden toimia pitkälti tarvitsematta ottaa kilpailua huomioon, ilman että tällaisesta asenteesta aiheutuisi sille haittaa.

(99) Määräävän markkina-aseman olemassaolo voi johtua useista tekijöistä, jotka yksinään eivät välttämättä ole ratkaisevia mutta joista erittäin merkityksellinen tekijä on hyvin suuret markkinaosuudet. Merkittävä osoitus määräävän markkina-aseman olemassaolosta on keskittymään osallistuvien yritysten markkinaosuuksien ja niiden kilpailijoiden, varsinkin tärkeimmän kilpailijan, markkinaosuuksien välinen suhde(17).

(100) Hanielin (CVK:n) osuus kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoista on yli [50-60]* prosenttia. Hanielin tärkein kilpailija on Cementbouw(18), jonka markkinaosuus on vajaat [2-5]* prosenttia. Tähän lukuun ei sisälly Cementbouw'n CVK-osakkuus, jonka tässä arvioinnissa on katsottu kuuluvan kokonaisuudessaan Hanielille. Cementbouw'n noin [2-5]* prosentin markkinaosuus perustuu yksinomaan sen toimintaan betonista valmistettujen seinäelementtien ja valubetonin alalla. Seuraavaksi tärkein kilpailija on valubetonia tuottava Mebin, jonka markkinaosuus on noin [2-5]* prosenttia. Muiden kilpailijoiden markkinaosuudet ovat enintään kahden prosentin suuruisia.

(101) Hanielin (CVK:n) markkinaosuus on siis yli kymmenkertainen verrattuna tärkeimpään kilpailijaan. Hanielin ja Cementbouw'n läheisten rakenteellisten kytkösten ja yhteisten CVK:ta koskevien intressien vuoksi ei kuitenkaan ole lainkaan selvää, missä määrin Cementbouw ja Haniel kilpailevat keskenään. Tärkein kilpailija, joka ei ole etuyhteydessä Hanieliin, on noin [2-5]* prosentin markkinaosuudellaan huomattavasti pienempi; Haniel on [10-15]* kertaa suurempi kuin kyseinen kilpailija.

(102) Siinä tapauksessa, että valubetonia ei sisällytetä kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoiden määritelmään, Hanielin (CVK:n) markkinaosuus on [60-70]* prosenttia, sillä Haniel (CVK) ei tarjoa valubetonia. Lisäksi tämän oletuksen mukaisesti katsottaisiin, että tärkein riippumaton kilpailija Mebin ei toimi merkityksellisillä tuotemarkkinoilla. Tällöin jäljelle jäisi ainoastaan pieni joukko huomattavasti pienempiä kilpailijoita, joiden markkinaosuudet olisivat alle kaksi prosenttia, osalla jopa huomattavasti tätä pienempiä. Mikäli ainoastaan tunnelimenetelmässä käytettävä valubetoni jätetään markkinoiden määritelmän ulkopuolelle, Hanielin (CVK:n) markkinaosuus on [50-60]* prosenttia.

(103) Yksikään Alankomaissa toimivista Hanielin kilpailijoista ei toimi kalkkihiekkakivialalla. CVK on Alankomaissa ainoa tämän rakennusaineen tuottaja ja tarjoaja. Kalkkihiekkakivi on Alankomaissa kuitenkin edellä mainituista syistä perinteinen ja selvästi suosituin seinänrakennusmateriaali. Lisäksi se on ainoa seinänrakennusmateriaali, jota käytetään huomattavassa määrin sekä kantaviin että ei-kantaviin seiniin.

(104) Markkinoillepääsylle on olemassa huomattavia esteitä. CVK:n määräysvaltaan kuuluvat kaikki Alankomaissa toimivat kalkkihiekkakivitehtaat ja selvästi tärkeimpien merkityksellisille tuotemarkkinoille kuuluvaksi katsottavien seinänrakennusmateriaalien tuotanto. Komission markkinatutkimus on osoittanut, että muiden seinänrakennusmateriaalien tuottajien on käytettävä runsaasti aikaa ja tehtävä runsaasti investointeja voidakseen ryhtyä harjoittamaan kalkkihiekkakivituotteiden valmistusta; sama pätee myös muihin seinänrakennusmateriaaleihin kuten höyrykarkaistuun kevytbetoniin. Eri seinänrakennusmateriaalien tuotantoprosessit ja siten myös tuotantopaikat eroavat toisistaan. Näistä syistä kilpailijoiden tuotannon uudelleensuuntaamista ei pidetä vakavasti otettavana mahdollisuutena.

(105) Hanielin (CVK:n) asiakkailla ei ole neuvotteluvoimaa. Yksikään asiakkaista ei ole CVK:n liikevaihtoon verrattuna merkittävä ostaja. Kalkkihiekkakivelle, joka on selvästi tärkein merkityksellisille tuotemarkkinoille kuuluvaksi katsottava seinänrakennusmateriaali, ei ole vaihtoehtoisia tarjoajia.

(106) Näin ollen Hanielin markkina-asema voidaan esittää tiivistäen seuraavasti: Hanielin (CVK:n) reilusti yli [50-60]* prosentin markkinaosuus on selvästi suurin, ja se on CVK:n kautta etuyhteydessä tärkeimpään kilpailijaan, joka on yli kymmenen kertaa sitä pienempi. Loput markkinoista ovat pirstaleiset ja jakautuvat kilpailijoiden kesken siten, että osuudet ovat muutamien prosenttien suuruisia. Lisäksi Hanielin määräysvaltaan kuuluu CVK:n myötä ainoa alankomaalainen tärkeimmän seinänrakennusmateriaalin tarjoaja Alankomaissa. Vastapuolen neuvotteluvoima ei tasapainota Hanielin (CVK:n) käytettävissä olevaa markkinavoimaa. Kun otetaan huomioon kaikki nämä tekijät, voidaan todeta, että Hanielilla (CVK:lla) on määräävä asema kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Alankomaissa.

2. Väitetiedoksiannon lähettämisen jälkeen pidetty kuuleminen

Osapuolten näkemykset

(107) Haniel, Cementbouw ja CVK katsoivat vastauksessaan väitetiedoksiantoon sekä suullisessa kuulemisessa, että CVK:lla ja siten Hanielilla ei Alankomaissa ole määräävää markkina-asemaa. Ne perustelivat näkemyksensä lähinnä seuraavilla neljällä seikalla:

- Valubetoni on materiaali, joka tarjoaa kalkkihiekkakivelle huomattavan vastuksen kilpailussa. Valubetonin tuottajat ovat poikkeuksetta suuria yrityksiä.

- CVK:n välittömillä asiakkailla eli rakennusainekauppiailla on merkittävää neuvotteluvoimaa. Viiden suurimman rakennusainekauppiaan osuus CVK:n myynnistä on [60-80]* prosenttia, ja pelkästään suurimman ostajan osuus on noin 21 prosenttia.

- Markkinoillepääsyn esteet ovat vähäisiä. Hanielin mukaan kalkkihiekkakivitehdas edellyttää noin [...]* miljoonan euron investointeja ja valubetonia valmistava tehdas maksaa ainoastaan [...]* miljoonaa euroa.

- CVK:n on hinnoittelussaan otettava huomioon myös kilpailuedellytykset läheisillä ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla, joilla sen markkina-asema on heikompi, koska CVK:lta puuttuu myyntinsä huomattavalta osalta tietämys tuotteidensa lopullisesta käytöstä.

(108) CVK perustelee väitteensä toteamalla, että CVK on viime vuosina menettänyt markkinaosuuksiaan kilpailijoilleen.

(109) Cementbouw katsoo, että sitä on pidettävä riippumattomana kilpailijana, vaikka sillä onkin 50 prosentin osakkuus CVK:ssa.

Arviointi

(110) Osapuolet eivät esittämissään näkemyksissä kyenneet kumoamaan perusteluja, jotka komissio oli esittänyt CVK:n määräävälle markkina-asemalle. Tältä osin ratkaisevia ovat seuraavat näkökohdat:

- Valubetonia ei voida pitää materiaalina, joka tarjoaisi CVK:lle huomattavan vastuksen kilpailussa. Valubetonin osuus seinänrakennusmateriaalien markkinoista on ainoastaan 12 prosenttia, josta Cementbouw'n osuus on noin [0-2]* prosenttia. Kuten edellä jo todettiin, seinänrakennusmateriaalien markkinat ovat pirstaleiset. Mikäli valubetonin on keskittymään osallistuvien osapuolten näkemyksen mukaisesti katsottava kuuluvan merkityksellisille markkinoille, tärkeimmän kilpailijan eli valubetonia tuottavan Mebinin markkinaosuus on ainoastaan [2-5]* prosenttia ja muiden kilpailijoiden osuudet alle kaksi prosenttia. Näiden vastakohtana on ainoan kalkkihiekkakiven tarjoajan eli CVK:n [50-60]* prosentin suuruinen markkinaosuus. Kilpailupaineet tällaisilla markkinoilla eivät riipu ainoastaan tuotteen markkina-asemasta vaan myös kilpailijoiden markkina-asemasta. Kilpailijoiden markkina-aseman kannalta on kuitenkin merkityksellistä se, mitä tuotteita ne tarjoavat. Tämä pätee erityisesti tarkasteltavana olevaan asiaan, koska kyseessä ovat eriytyneet tuotemarkkinat, joilla samoihin käyttötarkoituksiin valmistetut erilaiset tuotteet kilpailevat keskenään. Tällöin mahdollisuus tarjota jotakin tiettyjen kuluttajien arvostamaa tai tiettyihin käyttötarkoituksiin haluttua tuotetta voi olla yrityksen markkina-aseman kannalta merkityksellinen.

- Suurilla rakennusainekauppiailla ei ole neuvotteluvoimaa. Ensinnäkään edes [20-30]* prosentin osuus kokonaismyynnistä ei tuo suurimmalle ostajalle neuvotteluvoimaa, koska käytettävissä on riittävästi muita, vaihtoehtoisia rakennusainekauppiaita. Lisäksi osa näistä rakennusainekauppiaista on hankintayhteisöjä (hollanniksi "inkoopcombinaties"). Ratkaisevaa on kuitenkin se, että rakennusainekauppiaat ovat CVK:n tuotteilla käytävän kaupan varassa. Kalkkihiekkakivi on Alankomaissa tärkein seinänrakennusmateriaali. Toiseksi tärkein seinänrakennusmateriaali on - myös osapuolten mukaan - betoni. Rakennusainekauppiaiden kannalta se ei kuitenkaan ole vaihtoehto, koska rakennusainekauppiaat eivät myy valubetonia eivätkä merkittävässä määrin myöskään betonielementtejä. Rakennusainekauppiaiden kannalta mikään muu rakennusaine ei tämän vuoksi voi korvata kalkkihiekkakiven myyntiä. Lisäksi CVK:lla on rakennusyhtiöihin nähden enemmän vaikutusvaltaa hinnanmuodostukseen kuin osapuolet myöntävät. Tässä yhteydessä merkittäviä ovat jäljempänä esitettävät näkökohdat. Rakennusainekauppiaat kantavat myyntiin liittyvän taloudellisen vastuun. Päätöksiä rakennusaineiden valinnasta eivät tee rakennusainekauppiaat vaan rakennusyhtiöt. Kuten edellä jo yksityiskohtaisesti kuvattiin, CVK tuntee yleensä ottaen hyvin tuotteidensa käyttäjät ja käyttötarkoitukset. Niinpä se toimittaakin tuotteet kulloisellekin rakennustyömaalle suoraan lähimmästä kalkkihiekkakivitehtaastaan. CVK:n mukaan rakennusainekauppiaille annetaan alennuksia, jotka saattavat liittyä tietyille rakennusyhtiöille tai tiettyihin rakennushankkeisiin tehtäviin toimituksiin. Lisäksi rakennusyhtiöt muodostavat hajanaisen kokonaisuuden eivätkä pysty itse käyttämään neuvotteluvoimaa.

- Hanielin esittämät markkinoillepääsyn esteitä koskevat perustelut eivät vakuuta. Hanielin esittämien investointikustannusten vastapainona ovat kilpailijoiden lausunnot, jotka komissio on hankkinut osana markkinatutkimustaan ja joista käy poikkeuksetta ilmi, että kilpailijat voisivat ainoastaan erittäin suurin ponnistuksin laajentaa nykyisiä tuotantokapasiteettejaan, saati sitten ryhtyä harjoittamaan jonkin toisen seinänrakennusmateriaalin valmistusta. Myös Cementbouw on markkinatutkimuksessa arvioinut investointikustannukset huomattavasti suuremmiksi kuin Haniel. Markkinoille on tullut vain joitakin uusia yrityksiä, jotka kaikki toimivat betonialalla. Kalkkihiekkakivialalla markkinoille ei ole tullut uusia yrityksiä.

- Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan CVK pystyy hinnoittelussaan ottamaan huomioon, käytetäänkö sen tuotteita kantaviin vai ei-kantaviin seiniin. Kuten edellä jo todettiin, kalkkihiekkakiveä käytetään ensisijaisesti kantaviin seiniin. CVK ei ole tietoinen tuotteidensa konkreettisesta käytöstä ainoastaan niiden rakennustyömaiden kautta, joille se toimittaa tuotteitaan, vaan sillä on myös kalkkihiekkakivielementtitoimitusten yhteydessä mahdollisuus tutustua arkkitehtien suunnitelmiin. Haniel on myös ilmoittanut, että useimpien kalkkihiekkakivituotteiden paksuuden perusteella voidaan päätellä, käytetäänkö niitä kantaviin vai ei-kantaviin seiniin.

(111) Komission tiedossa ei ole seikkoja, jotka osoittaisivat CVK:n menettäneen markkinaosuuksiaan kilpailijoilleen. Haniel sitä vastoin on komission kanssa käymässään kirjeenvaihdossa todennut useaan otteeseen, että markkinaosapuolten markkina-asemat eivät viime vuosina ole juurikaan muuttuneet. Mikään ei myöskään viittaa siihen, että ne muuttuisivat lähiaikoina.

(112) Muilta osin komissio ei voi yhtyä Cementbouw'n esittämiin näkemyksiin, joiden mukaan kyseistä yritystä on pidettävä CVK:sta riippumattomana kilpailijana. Ensinnäkin komissio on jo todennut seikkaperäisesti, että Cementbouw'lla on CVK:n kanssa yhteinen määräysvalta Hanielissa, joten Cementbouw'ta ei yksin tästä syystä voida pitää riippumattomana kilpailijana. Vaikka Cementbouw ei - kuten keskittymään osallistuvat osapuolet väittävät - käyttäisikään määräysvaltaa CVK:ssa, sen 50 prosentin osakkuus yrityksessä, jonka markkinaosuus on [50-60]* prosenttia, on niin merkittävä tulolähde, että on epätodennäköistä, että Cementbouw ei ottaisi tätä huomioon harjoittaessaan muita toimintojaan.

cc) Hanielin (CVK:n) määräävän markkina-aseman vahvistuminen yrityskeskittymän seurauksena

(113) Komissio katsoo, että yrityskeskittymä vahvistaa Hanielin (CVK:n) määräävää asemaa kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Alankomaissa. Tältä osin ratkaisevia ovat seuraavat näkökohdat:

1. Ytongin ostaminen

(114) Jos oletetaan, että Haniel ostaa ainoastaan Ytongin, Hanielin markkinaosuus kasvaa yrityskeskittymän seurauksena vain noin [0-2]* prosentista [50-60]* prosenttiin. Mikäli valubetonin ei katsota kuuluvan kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoille, Hanielin markkinaosuus kasvaisi [0-2]* prosentin verran [60-70]* prosenttiin; mikäli merkityksellisten markkinoiden ulkopuolelle jätetään ainoastaan tunnelimenetelmässä käytettävä valubetoni, markkinaosuus kasvaisi [0-2]* prosenttia, ja yhteinen markkinaosuus olisi [60-70]* prosenttia. Lisäksi on otettava huomioon, että kalkkihiekkakiveä tuottavalla CVK:lla on yksinomainen määräysvalta Alankomaiden tärkeimmän seinänrakennusmateriaalin suhteen. Edellä kuvattujen suurten markkinoillepääsyn esteiden vuoksi ei voida olettaa, että tälle toimialalle ilmestyisi muita tarjoajia. Hanielin kaikki kilpailijat tarjoavat muita tuotteita kantavien seinien rakennusmateriaaleiksi. Cementbouw'lla, joka on merkityksellisillä markkinoilla ainoa tarjoaja ja jonka markkinaosuus on vajaat [2-5]* prosenttia, on määräysvaltaa käyttävänä osakkaana CVK:ssa, eikä sitä tämän vuoksi voida pitää riippumattomana kilpailijana. Muut kilpailijat muodostavat hajanaisen kokonaisuuden eikä yhdelläkään niistä ole yli [2-5]* prosentin markkinaosuutta. Yhdenkään kilpailijan merkitys markkinoilla ei siis ole huomattavasti Ytongin merkitystä suurempi. Tämä merkitsee sitä, että Alankomaiden markkinat ovat jo niin vakiintuneet, että hyvin rajoitettu kilpailu on enää mahdollista. Näin ollen Hanielin markkina-aseman pienikin vahvistuminen yhdessä muiden tekijöiden kanssa voi johtaa kilpailijoiden jäljellä olevien mahdollisuuksien heikentymiseen.

(115) Hanielin (CVK:n) nykyisen määräävän markkina-aseman vahvistumista Ytongin ostamisen seurauksena ei pidä arvioida pelkästään markkinaosuuden kasvun suuruuden perusteella. Koko seinänrakennusmateriaalialalla Ytong on suurin Hanielista riippumaton kilpailija, jolla ei ole rakenteellisia kytköksiä Hanieliin. Lisäksi Ytong on Alankomaiden johtava höyrykarkaistun kevytbetonin tarjoaja; kyseistä materiaalia käytetään sekä kantaviin että ei-kantaviin seiniin. Vuonna 2000 Ytong myi noin [...]* kuutiometriä höyrykarkaistua kevytbetonia eli yli viisi kertaa enemmän kuin sen ainoa kilpailija Fels. Yrityskeskittymän seurauksena Haniel saisi haltuunsa Ytongin eli tärkeimmän höyrykarkaistun kevytbetonin tuottajan. Eriytyneillä tuotemarkkinoilla Haniel ei olisi pelkästään selvästi tärkeimmän seinänrakennusmateriaalin eli kalkkihiekkakiven ainoa tarjoaja Alankomaissa vaan [ > 80]* prosentin osuudella myynnistä myös tärkein höyrykarkaistun kevytbetonin tarjoaja. Periaatteessa höyrykarkaistu kevytbetoni kilpailee kalkkihiekkakiven ja muiden kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoille kuuluvien tuotteiden kanssa. Tarkasteltavana olevien markkinoiden kaltaisilla eriytyneillä tuotemarkkinoilla, joilla samoihin käyttötarkoituksiin valmistetut erilaiset tuotteet kilpailevat keskenään, mahdollisuus tarjota jotakin tiettyjen kuluttajien arvostamaa tai tiettyihin käyttötarkoituksiin haluttua tuotetta voi olla yrityksen markkina-aseman kannalta merkityksellinen.

(116) Markkinatutkimukseen osallistuneet ostajat ovat ilmoittaneet olevansa huolissaan huomattavien hinnankorotusten mahdollisuudesta siinä tapauksessa, että höyrykarkaistun betonin riippumaton aktiivinen tarjoaja Ytong poistuu markkinoilta.

(117) Markkinatutkimus on osoittanut, että Ytong on vakiintunut varsinkin suurimpien rakennusainekaupan ryhmittymien keskuudessa. Toisella höyrykarkaistun kevytbetonin tarjoajalla Alankomaissa eli Felsillä on vaikeuksia tuotteidensa toimittamisessa näille ryhmittymille. Tämän vuoksi Fels on nykyisin riippuvainen niin sanotuista vapaista kauppiaista, joiden myynti on muita vähäisempää ja joiden taloudelliset resurssit ovat muita heikommat. Lisäksi Ytongilla on, toisin kuin Felsillä, omia tuotantolaitoksia Alankomaissa, ja sen toiminta markkinoilla ei perustu yksinomaan tuontiin.

(118) Ytongin vahva asema perustuu kyseisen yrityksen vahvaan asemaan läheisillä ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla. Kuten edellä jo todettiin, höyrykarkaistu kevytbetoni on kalkkihiekkakiven ohella ainoa tärkeä seinänrakennusmateriaali, jota käytetään sekä kantaviin että ei-kantaviin seiniin. Vuonna 2000 Alankomaiden ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoiden volyymi oli 1,7 miljoonaa kuutiometriä ja arvo 282 miljoonaa euroa. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään osapuolten ja niiden tärkeimpien kilpailijoiden markkinaosuudet (volyymin perusteella) ottaen huomioon kaikki ei-kantavien seinien rakennusmateriaalit(19):

Ei-kantavien seinien rakennusmateriaalit

>TAULUKON PAIKKA>

(119) Hanielin mukaan Ytong on tärkein kilpailija ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla. Haniel (CVK) on ainoana kalkkihiekkakiven tarjoajana myös tämän alan vahvin toimija, jonka markkinaosuus on yli [15-20]* prosenttia. Höyrykarkaistua kevytbetonia tuottava Ytong on toiseksi vahvin toimija, jonka markkinaosuus on lähes [15-20]* prosenttia. Yrityskeskittymän seurauksena Hanielista (CVK:sta) ja Ytongista tulisi noin [2-5]* kertaa suurempi kuin niiden tärkein kilpailija. Tämän kilpailijan eli GIBO:n markkinaosuus on [10-15]* prosenttia. Felsillä, joka on ainoa vaihtoehtoinen höyrykarkaistun kevytbetonin tarjoaja, on noin [2-5]* prosentin markkinaosuus. Kaikki muut kilpailijat tarjoavat ainoastaan kipsituotteita.

(120) Ytongin vahva asema ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla vaikuttaa välittömästi kyseisen yrityksen asemaan kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla. Ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilta saatava liikevaihto mahdollistaa Ytongille yhteyden luomisen myös kantavien seinien rakennusaineiden asiakkaisiin, koska näiden markkinoiden asiakkaat ovat samoja. Markkinoinnin rakennetta ja jakelujärjestelmää voidaan siis käyttää molemmilla markkinoilla yhtä hyvin. Muilla tarjoajilla, jotka Hanielia ja Felsiä lukuun ottamatta toimivat vain jommillakummilla markkinoilla, ei ole tätä mahdollisuutta. Sama pätee tuotantolaitoksiin tehtäviin investointeihin; tuotantolaitoksia voidaan käyttää molempien markkinoiden tarpeisiin.

(121) Ennen yrityskeskittymää Haniel (CVK) pystyi tarjoamaan ainoastaan yhtä seinänrakennusmateriaalia eli kalkkihiekkakiveä. Yrityskeskittymän seurauksena Haniel (CVK) ja Ytong pystyvät kalkkihiekkakiven ja höyrykarkaistun kevytbetonin tarjonnallaan tyydyttämään suurimman osan rakennusainekauppiaiden tarpeista, jotka koskevat kantavien seinien ja lisäksi myös ei-kantavien seinien rakennusmateriaaleja. Tällä tavoin Hanielin liikkumavara suhteessa kalkkihiekkakiven kanssa kilpailevien materiaalien tarjoajiin kasvaa huomattavasti myös kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla, sillä yksikään sen kilpailijoista ei pysty yhtä kattavasti tyydyttämään ostajiensa tarpeita.

(122) Näin ollen on odotettavissa, että ostettuaan Ytongin Hanielilla on mahdollisuus saada ostajat merkittävässä määrin tilaamaan kaikki tarvitsemansa seinänrakennusmateriaalit yhdestä ja samasta paikasta eli Hanielilta ja siten rajoittaa muiden tarjoajien toimintamahdollisuuksia entisestään. Tämän seurauksena kantavien seinien rakennusmateriaalien muiden tarjoajien antama kilpailuvastus pienenisi edelleen ja hinnat nousisivat.

2. Ytongin ja Felsin ostaminen

(123) Mikäli Haniel voi komission ja Bundeskartellamtin luvan saatuaan ostaa Ytongin lisäksi myös Felsin, kilpailijoiden olisi entistä vaikeampi kilpailla Hanielin, Ytongin ja Felsin muodostaman markkinajohtajan kanssa. Kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Hanielin (CVK:n) ja Felsin [50-60]* prosentin (tai vaihtoehtoisesti [50-60]* prosentin tai [60-70]* prosentin)(20) markkinaosuus kasvaisi Ytongin ostamisen seurauksena noin [0-2]* prosenttia. Ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Hanielin (CVK:n) ja Felsin [20-30]* prosentin markkinaosuus kasvaisi Ytongin ostamisen seurauksena [40-50]* prosenttiin.

(124) Näin ollen Hanielin määräysvaltaan ei kuuluisi ainoastaan Alankomaiden ainoa kalkkihiekkakiven tarjoaja vaan myös kaikki höyrykarkaistun kevytbetonin tuottajat. Täten markkinoilta katoaisi tyystin viimeinenkin kilpailuvastus, jota höyrykarkaistu kevytbetoni tarjoaa kalkkihiekkakivelle. Hanielin määräysvaltaan kuuluisivat siten molemmat tärkeimmät seinänrakennusmateriaalit, joita voidaan käyttää sekä kantaviin että ei-kantaviin seiniin. Lisäksi on syytä todeta, että Haniel voisi tarjota Felsin ansiosta myös kipsiä, joka nykyisin on tärkein ei-kantavien seinien rakennusmateriaali. Hanielilla olisi siis ainoana toimijana mahdollisuus tarjota näitä kolmea tärkeää seinänrakennusmateriaalia yhdestä ja samasta paikasta.

3. Väitetiedoksiannon lähettämisen jälkeen pidetty kuuleminen

Osapuolten näkemykset

(125) Haniel katsoi vastauksessaan väitetiedoksiantoon sekä suullisessa kuulemisessa, että Ytongin ostaminen ei johda määräävän markkina-aseman vahvistumiseen. Haniel perusteli näkemystään lähinnä seuraavalla kolmella seikalla:

- Haniel tähdentää, että [0-2]* prosentin suuruinen markkinaosuuden kasvu ei riitä perusteluksi määräävän markkina-aseman vahvistumiselle. Haniel viittaa useisiin komission päätöksiin, joissa tämänsuuruista markkinaosuuden kasvua pidettiin riittämättömänä perusteluna markkina-aseman vahvistumiselle. Hanielin mielestä komission asenne tarkasteltavana olevassa asiassa on ristiriidassa sen asiassa COMP/M.2495, Haniel/Fels, tekemän päätöksen kanssa. Tuolloin komissio antoi Hanielille luvan ostaa Felsin, koska sen mielestä Felsin markkina-asema ei riittänyt markkina-aseman vahvistumiseen. Felsin markkinaosuus on [0-2]* prosenttia.

- Ytongin asema läheisillä ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla ei ole sellainen, että sillä olisi vaikutusta Ytongin asemaan kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla. Ytong on muiden seinänrakennusmateriaalien tuottajien tapaan voinut jo vuosikymmenten ajan käyttää rakennusainekauppiaiden jakelujärjestelmää. Koska Hanielilla on huomattava markkinaosuus kalkkihiekkakivialalla, se toimii jo nyt läheisillä ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla, joten mahdolliset edut, joita samanaikaisesta toiminnasta molemmilla markkinoilla aiheutuu, ovat jo olemassa, eikä Ytongin ostaminen lisää niitä. Lisäksi höyrykarkaistu kevytbetoni ja kalkkihiekkakivi eivät ole ainoat seinänrakennusmateriaalit, joita käytetään sekä kantaviin että ei-kantaviin seiniin, sillä sama pätee myös tiiliin, betonitiiliin ja betonielementteihin.

- Haniel ei voi hyötyä siitä, että se voi kalkkihiekkakiven ohella tarjota myös höyrykarkaistua kevytbetonia, koska rakennusainekauppiaiden kokonaistarjonta käsittää paljon muitakin tuotteita kuin seinänrakennusmateriaalit. Lisäksi tällaiseen tuoteyhdistelmään ei liity mitään taloudellista kannustinta, koska Haniel saa CVK:n myyntituotosta vain 50 prosenttia, Ytongin myyntituotosta sen sijaan 100 prosenttia.

Arviointi

(126) Osapuolet eivät esittämissään näkemyksissä kyenneet kumoamaan perusteluja, jotka komissio oli esittänyt CVK:n määräävälle markkina-asemalle. Tältä osin ratkaisevia ovat seuraavat näkökohdat:

- Markkinaosuuden kasvun vähäisyys ei ole ratkaiseva seikka, jonka perusteella markkina-aseman vahvistuminen voitaisiin sulkea pois. Vastauksessaan väitetiedoksiantoon Haniel viittaa itsekin siihen, että markkina-asemaa ei voida kaavamaisesti johtaa markkinaosuuksista. Kuten edellä kuvattiin yksityiskohtaisesti, tämä näkökohta on vaikuttanut myös komission arvioon. Komissio on ottanut huomioon kaikki tekijät, joista Ytongin markkina-asema muodostuu, ja lisäksi esittänyt tässä yhteydessä yksityiskohtaisesti, miksi Ytongin ja Felsin markkina-asemat eroavat toisistaan niin huomattavasti, että toisessa asiassa komissio pitää markkina-aseman vahvistumista mahdottomana ja toisessa asiassa puolestaan mahdollisena. Näihin tekijöihin kuuluu muun muassa se, että Ytong on johtava höyrykarkaistun kevytbetonin tarjoaja Alankomaissa ja myy höyrykarkaistua kevytbetonia viisi kertaa enemmän kuin Fels. Kun tarkastellaan markkinaosuuksien suuruutta ja niiden mahdollista vaikutusta olemassa olevan määräävän markkina-aseman vahvistumiseen, on lisäksi otettava huomioon muiden markkinaosapuolten koko. Yksikään kilpailijoista ei ole olennaisesti Ytongia suurempi. Ytongin markkinaosuus on kaksi kertaa Felsin osuutta suurempi, ja markkinoilla on useita huomattavasti pienempiä seinänrakennusmateriaalien tarjoajia, joiden markkinaosuudet ovat hyvin pieniä, useimmiten alle [0-2]* prosenttia. Lisäksi tarkasteltavana olevalle asialle on tyypillistä se, että kyseessä ovat eriytyneet tuotemarkkinat. Jokaisella seinänrakennusmateriaalilla on erityisiä ominaisuuksia, joita edellä on kuvattu yksityiskohtaisesti, ja eräät seinänrakennusmateriaalit soveltuvat tiettyihin käyttötarkoituksiin muita paremmin. Esimerkiksi valubetoni ja varsinkin tunnelimenetelmässä käytettävä valubetoni soveltuu ensisijaisesti suurehkoihin hankkeisiin, kun taas höyrykarkaistua kevytbetonia käytetään Alankomaissa kantaviin seiniin lähinnä omakotitaloissa eli pienemmissä hankkeissa. Jos rakennustavat pantaisiin hankkeiden koon mukaiseen järjestykseen, tunnelimenetelmässä käytettävä valubetoni olisi asteikon yläpäässä ennen muita valubetonimenetelmiä. Höyrykarkaistu kevytbetoni olisi asteikon alapäässä, kun taas kalkkihiekkakivi käsittäisi lähes koko asteikon. Höyrykarkaistun kevytbetonin kaltaisen tuotteen hankkiminen voi näin saatavan uuden tuotteen ansiosta aivan hyvin vahvistaa olemassa olevaa määräävää markkina-asemaa, joka perustuu yhteen ainoaan tuotteeseen, esimerkiksi kalkkihiekkakiveen.

- Keskittymään osallistuvien osapuolten esittämät väitteet eivät kumoa seikkoja, joiden avulla osoitetaan, että Ytongin asema läheisillä ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla voi hyvinkin vaikuttaa Ytongin asemaan kantavia seiniä koskevilla markkinoilla. Se, että Hanielilla on CVK:n kautta ja kalkkihiekkakiven ansiosta huomattava osuus näistä läheisistä markkinoista, ei ole ristiriidassa esitetyn päätelmän kanssa. Yritysoston ansiosta Haniel voisi tarjota uutta tuotetta eli höyrykarkaistua kevytbetonia molemmilla markkinoilla. Komissio kiinnitti erityistä huomiota siihen, että Ytongilla on vakiintuneet suhteet suuriin rakennusainekauppiaisiin, joiden kautta - Hanielin mukaan - lähes kaikki höyrykarkaistun kevytbetonin myynti Alankomaissa tapahtuu, kun taas Felsillä ei ole tällaisia suhteita. Näitä suhteita on mahdollista hyödyntää myynnissä molemmilla markkinoilla, joten vahva asema yksillä markkinoilla hyvinkin vahvistaa asemaa toisilla markkinoilla. Höyrykarkaistu kevytbetoni on, päinvastoin kuin tiilien ja betonin kaltaiset muut seinänrakennusmateriaalit, yksi kolmesta tärkeimmästä ei-kantavien seinien rakennusmateriaalista; muut kaksi materiaalia ovat kalkkihiekkakivi, jota ainoastaan Haniel tarjoaa, ja kipsi. Näiden kolmen tuotteen osuus ei-kantaviin seiniin käytetyistä rakennusmateriaaleista on yli [ > 80]* prosenttia. Näistä materiaaleista ainoastaan kalkkihiekkakiveä ja höyrykarkaistua kevytbetonia käytetään myös kantaviin seiniin.

- Sekään, että rakennusainekauppiaat tarjoavat monenlaisia tuotteita, ei poista mainittujen etujen mahdollisuutta. Alankomaiden suurimman höyrykarkaistun kevytbetonin tuottajan ostaminen päinvastoin lisää entisestään rakennusainekauppiaiden riippuvuutta CVK:n kalkkihiekkakivituotteista, koska ne ovat yrityskaupan jälkeen paljolti CVK:n myymän höyrykarkaistun kevytbetonin varassa. Koska betonituotteita ei - kuten edellä jo todettiin - myydä rakennusainekauppiaiden kautta, rakennusainekauppiaiden on tilattava huomattava osa myyntiin otettavista seinänrakennusmateriaaleista Hanielilta (CVK:lta). Osapuolten taloudellinen kannustin syntyy siitä, että saatavia kokonaistuloja voidaan kasvattaa myymällä molempia tuotteita yhdessä ja samassa paikassa.

4. Päätelmä

(127) Komissio päättelee, että Hanielin (CVK:n) olemassa oleva määräävä markkina-asema kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Alankomaissa vahvistuu yrityskeskittymän seurauksena. Markkina-asema vahvistuu sitäkin enemmän, jos Haniel ostaa samanaikaisesti myös Felsin.

c) Ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinat

(128) Koska Hanielilla on välillinen osakkuus ainoassa kalkkihiekkakiven tuottajassa CVK:ssa, sillä on Alankomaissa ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla vahva, joskaan ei määräävä markkina-asema, kuten edellä 115 kohdassa esitetyistä seikoista käy ilmi. Ytongin ostaminen ei johda määräävän aseman syntymiseen näillä markkinoilla. Tämä pätee siinäkin tapauksessa, että Haniel ostaa myös Felsin. Tämä päätelmä perustuu jäljempänä esitettäviin seikkoihin.

(129) Haniel (CVK) on [15-20]* prosentin markkinaosuudellaan markkinajohtaja ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla ja - kuten edellä jo todettiin - ainoa yritys, joka tarjoaa kalkkihiekkakiveä, joka on tärkein sekä kantaviin että ei-kantaviin seiniin käytettävä rakennusaine. Ytong, joka on johtava höyrykarkaistun kevytbetonin tuottaja, yltää kuitenkin [15-20]* prosentin osuudellaan ei-kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoista hyvin lähelle Hanielin (CVK:n) markkina-asemaa, ja myös kolme tärkeintä kipsintuottajaa eli GIBO, Lafarge ja Gyproc yltävät huomattaviin markkinaosuuksiin, jotka vaihtelevat [5-10]* prosentista [10-15]* prosenttiin. Koska markkinoiden rakenne on tällainen, ei voida katsoa, että Hanielilla (CVK:lla) olisi määräävä markkina-asema ennen yrityskeskittymää.

(130) Ytongin - joka [15-20]* prosentin markkinaosuudellaan on merkittävä höyrykarkaistun kevytbetonin tuottaja - kanssa toteutettavan yrityskeskittymän myötä Hanielin markkinaosuus kasvaa [30-40]* prosenttiin, ja samalla kasvaa ero kilpailijoihin. Haniel laajentaa tuotevalikoimaansa höyrykarkaistulla kevytbetonilla, joka on tärkeä ei-kantaviin seiniin käytettävä tuote. Ottaen huomioon varsinkin kipsialalla toimivat vahvat kilpailijat ei voida kuitenkaan olettaa, että Haniel voisi Ytongin ostamisen myötä laajentaa liikkumavaraansa kilpailussa siinä määrin, että yrityskeskittymän seurauksena syntyisi määräävä markkina-asema.

(131) Samat näkökohdat pätevät siinäkin tapauksessa, että Haniel ostaa myös Felsin. Tällöin Hanielin markkinaosuus kasvaisi [40-50]* prosenttiin ja sen tuotevalikoima laajenisi kipsituotteilla. Näin ollen Haniel ei ainoastaan lujittaisi asemaansa markkinajohtajana vaan olisi myös ainoa kilpailija, joka voi tarjota kaikkia kolmea keskeistä ei-kantaviin seiniin käytettävää rakennusmateriaalia. Tästä huolimatta edellisessä kohdassa kuvaillun markkinoiden rakenteen perusteella voidaan päätellä, että tällöinkään Hanielille ei syntyisi määräävää asemaa ei-kantavien seinien rakennusaineiden markkinoilla.

2. MUUT KANSALLISET MARKKINAT

(132) Saksan, joiden markkinoita komissio ei tarkastele tässä menettelyssä, ja Alankomaiden lisäksi yrityskeskittymä johtaa markkinaosuuksien kasvuun myös Belgiassa, Ranskassa ja, mikäli Haniel ostaisi Felsin, Itävallassa.

(133) Belgiassa Hanielilla on yksi kalkkihiekkakivitehdas ja Ytongilla yksi höyrykarkaistua kevytbetonia tuottava tehdas. Hanielin ja Ytongin yhteinen osuus muurauksessa käytettävien rakennusaineiden myynnistä on [2-5]* prosenttia, kaikkien seinänrakennusmateriaalien myynnistä (betonielementit ja valubetoni mukaan luettuina) alle [2-5]* prosenttia. Fels (Hebel) myy Belgiassa seinänrakennusmateriaaleja, mutta sillä ei ole siellä omia tuotantolaitoksia. Hanielin, Ytongin ja Felsin yhteinen osuus muurauksessa käytettävien rakennusaineiden myynnistä on [5-10]* prosenttia, kaikkien seinänrakennusmateriaalien myynnistä (betonielementit ja valubetoni mukaan luettuina) alle [2-5]* prosenttia. Vaikka tehtäisiin ero kantavien seinien ja ei-kantavien seinien rakennusaineiden välillä, edellä mainittujen markkinaosuuksien perusteella voidaan päätellä, että markkinaosuudet eivät yllä kilpailun kannalta kriittiselle tasolle.

(134) Ranskassa Haniel on osakkaana valmisbetonitehtaissa, ja Ytong omistaa siellä yhden höyrykarkaistua kevytbetonia tuottavan tehtaan. Markkinaosuudet kasvavat vain sovellettaessa laajempaa seinänrakennusmateriaalien markkinoiden määritelmää, joka käsittää myös betonielementit ja valubetonin. Tällöin yhteinen markkinaosuus on noin [0-2]* prosenttia. Felsillä (Hebelillä) on Ranskassa kolme höyrykarkaistua kevytbetonia tuottavaa tehdasta. Hanielin, Ytongin ja Felsin yhteinen osuus muurauksessa käytettävien rakennusaineiden myynnistä on alle [2-5]* prosenttia, kaikkien seinänrakennusmateriaalien myynnistä (betonielementit ja valubetoni mukaan luettuina) alle [2-5]* prosenttia. Vaikka tehtäisiin ero kantavien seinien ja ei-kantavien seinien rakennusaineiden välillä ja/tai vaikka määriteltäisiin mahdolliset alueelliset markkinat, edellä mainittujen markkinaosuuksien perusteella voidaan päätellä, että markkinaosuudet eivät yllä kilpailun kannalta kriittiselle tasolle.

(135) Haniel ei harjoita toimintaa Itävallassa. Fels myy Itävallassa tytäryhtiön kautta höyrykarkaistusta kevytbetonista valmistettuja tuotteita sekä kipsikuitulevyjä. Markkinoiden määritelmästä riippumatta Felsin markkinaosuudet ovat alle kaksi prosenttia. Sen osuus muurauksessa käytettävien rakennusaineiden markkinoista on jopa alle [0-2]* prosenttia. Ytongilla on yksi tehdas, ja se myy höyrykarkaistusta kevytbetonista valmistettuja tuotteita. Hanielin, Felsin ja Ytongin yhteinen osuus muurauksessa käytettävien rakennusaineiden markkinoista on noin [5-10]* prosenttia ja seinänrakennusmateriaalien markkinoista noin [2-5]* prosenttia. Vaikka tehtäisiin ero kantavien seinien ja ei-kantavien seinien rakennusaineiden välillä, edellä mainittujen markkinaosuuksien perusteella voidaan päätellä, että markkinaosuudet eivät yllä kilpailun kannalta kriittiselle tasolle.

(136) Näin ollen yrityskeskittymä ei johda Belgiassa, Ranskassa ja Itävallassa määräävän markkina-aseman syntymiseen tai vahvistumiseen.

3. KILPAILUA KOSKEVAN ARVIOINNIN TULOS

(137) Komissio päättelee, että ostamalla Ytongin Haniel vahvistaisi määräävää markkina-asemaansa kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Alankomaissa. Mikäli Haniel lisäksi hankkisi Felsin, määräävä markkina-asema vahvistuisi vielä tuntuvammin. Komission päätelmä ei riipu siitä, katsotaanko tunnelimenetelmässä käytettävän valubetonin tai valubetonin yleensä kuuluvan kyseisille markkinoille.

VI HANIELIN ANTAMAT SITOUMUKSET

(138) Poistaakseen Alankomaiden kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla käytävää kilpailua koskevat komission epäilyt Haniel on antanut jäljempänä kuvaillut sitoumukset, jotka esitetään liitteessä kokonaisuudessaan.

(139) Ytong Holding AG omistaa Ytong Nederland BV:n (jäljempänä "Ytong Nederland") kaikki osakkeet. Haniel sitoutuu huolehtimaan siitä, että nämä Ytong Nederlandin osakkeet myydään tarkoitusta varten asetetun määräajan kuluessa. Osakkeiden ostajan on kyettävä pitämään Ytong Nederland kilpailuun Hanielin kanssa aktiivisesti osallistuvana toimijana.

(140) Lisäksi Haniel sitoutuu huolehtimaan siitä, että Ytong Nederlandin osakkeiden ostajan kanssa tehtävissä sopimuksissa sovitaan siitä, että Ytong Nederland voi käyttää Durox-tavaramerkkiä pysyvästi sekä Ytong-tavaramerkkiä Alankomaissa sitoumuksessa määritellyn siirtymäkauden ajan.

(141) Sitoumuksen täyttämisen määräaika alkaa asiassa COMP/M.2650, Haniel/Cementbouw/JV (CVK), tehdyn komission päätöksen (jäljempänä "CVK-päätös") tiedoksi saattamisesta. Mikäli CVK-päätöksestä nostetaan EY:n perustamissopimuksen 230 artiklassa tarkoitettu kanne ja mikäli jätetään täytäntöönpanon lykkäystä tai muita välitoimia koskevia hakemuksia EY:n perustamissopimuksen 242 ja 243 artiklan mukaisesti, määräaika alkaa sen päätöksen tiedoksi saattamisesta, jossa ratkaistaan täytäntöönpanon lykkäystä tai muita välitoimia koskevat hakemukset ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 107 artiklan mukaisesti.

(142) Nämä sitoumukset mitätöityvät, jos CVK 141 kappaleessa mainittuna määräaikana ja osana menettelyä COMP/M.2650, Haniel/Cementbouw/JV (CVK), puretaan tai jos CVK:n osakkaina ei enää ole sellaisia yrityksiä, joissa Haniel on suoraan tai välillisesti osakkaana. Mikäli nämä edellytykset täyttyvät sitoumuksen täyttämisen jälkeen eli sen jälkeen, kun Haniel on myynyt Ytong Nederlandin osakkeet, komissio voi Hanielin pyynnöstä kumota myyntivelvoitteen tai muuttaa sitä Hanielin hyväksi.

(143) Hanielille voidaan komission suostumuksella myöntää myyntisopimuksissa takaisinosto-oikeus siltä varalta, että 141 kohdassa mainitut edellytykset täyttyvät.

(144) Lisäksi sitoumukseen sisältyvät tavanomaiset määräykset myytävän yrityksen erillisestä hallinnoinnista ja uskottua miestä koskevasta järjestelystä.

VII ILMOITETUN EHDOTUKSEN ARVIOINTI KILPAILUN KANNALTA OTTAEN HUOMIOON HANIELIN SITOUMUKSET

A. YTONG NEDERLANDIN OSAKKEIDEN MYYMISTÄ KOSKEVAN SITOUMUKSEN ARVIOINTI

(145) Edellä 138-144 kappaleessa kuvatut sitoumukset riittävät komission mielestä poistamaan Alankomaiden kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla käytävää kilpailua koskevat epäilyt asianmukaisella tavalla. Tehty markkinatutkimus on vahvistanut tämän.

(146) Myymällä Ytongin omistamat Ytong Nederlandin osakkeet poistetaan yrityskeskittymästä johtuva Hanielin (CVK:n) ja Ytongin markkina-asemien yhdistelmä merkityksellisillä markkinoilla. Osakkeiden myynnin jälkeen Ytong Nederland pystyy Alankomaiden kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoiden riippumattomana toimijana rajoittamaan Hanielin (CVK:n) liikkumavaraa samalla tavoin kuin ennen yrityskeskittymää.

(147) Ytong toimii Alankomaiden markkinoilla ainoastaan Ytong Nederlandin kautta, joten yrityskeskittymästä johtuva Hanielin (CVK:n) ja Ytongin markkinaosuuksien yhdistelmä merkityksellisillä markkinoilla on osakkeiden myynnin jälkeen poistettu kokonaan. Ytong Nederland on oikeudellisesti itsenäinen yritys, jolla on kaksi höyrykarkaistusta kevytbetonista valmistettujen tuotteiden tuotantolaitosta ja riippumaton jakelujärjestelmä. Ennen kuin Ytong osti Ytong Nederlandin, Ytong Nederland oli riippumaton Alankomaiden markkinoilla toimiva yritys, joka ei ollut minkään emoyhtiön alainen.

(148) Ytong Nederland voi rajoitetun ajan edelleen käyttää Ytong-tavaramerkkiä, jolla sen tuotteita nykyisin myydään. Komissio katsoo kuitenkin, että määritelty siirtymäaika on riittävä, jotta Ytong Nederlandin on mahdollista siirtyä myynnissään Ytong-tavaramerkin käytöstä Durox-tavaramerkin käyttöön. Durox-tavaramerkki, jolla alankomaalainen yritys myi tuotteitaan ennen kuin Ytong osti sen, on seinänrakennusmateriaalien ostajien keskuudessa Alankomaiden markkinoilla edelleen erittäin tunnettu.

B. MYYNTIVELVOITTEEN MITÄTÖITYMINEN SIINÄ TAPAUKSESSA, ETTÄ KILPAILUA KOSKEVAT KOMISSION EPÄILYT POISTUVAT MENETTELYSSÄ COMP/M.2650 - HANIEL/CEMENTBOUW/JV (CVK)

(149) Komissio tutkii parhaillaan vuonna 1999 tehtyä yrityskauppaa, jossa Haniel ja Cementbouw hankkivat yhteisen määräysvallan CVK:ssa, sulautuma-asetuksessa tarkoitettuna yrityskeskittymänä Alankomaiden seinänrakennusmateriaalien markkinoihin kohdistuvien vaikutusten osalta (asia COMP/M.2650 - Haniel/Cementbouw/JV (CVK)*). Komissio päätti 25 päivänä helmikuuta 2002 aloittaa tässä asiassa sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun menettelyn. Määräaika, jonka kuluessa komission on tehtävä lopullinen päätös tämän yrityskeskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, päättyy 5 päivänä heinäkuuta 2002.

(150) Nykytilanteessa vaikuttaa mahdolliselta, että asiaa COMP/M.2650 koskevassa päätöksessään komissio joko toteaa sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että yrityskeskittymä soveltuu yhteismarkkinoille siihen osallistuvien yritysten tekemien muutosten jälkeen, tai vaatii sulautuma-asetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti toimenpiteitä tehokkaan kilpailun palauttamiseksi. Sitoumukset, joita asiaa COMP/M.2650 koskevaan yrityskeskittymään osallistuvat yritykset mahdollisesti antavat vastauksena sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehtyyn komission päätökseen tai tehokkaan kilpailun palauttamiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevaan, sulautuma-asetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaiseen komission päätökseen, voivat nykytilanteen perusteella johtaa siihen, että Hanielilla ei tulevaisuudessa enää ole edellä kuvattua määräävää asemaa merkityksellisillä markkinoilla ja että tämän menettelyn kohteena oleva yrityskeskittymä ei sen vuoksi enää vahvista tätä määräävää markkina-asemaa.

(151) Koska Hanielin antama sitoumus ei 150 kohdassa kuvattujen edellytysten täyttyessä ole enää tarpeen sen varmistamiseksi, että tarkasteltavana oleva yrityskeskittymä ei vahvista määräävää asemaa merkityksellisillä markkinoilla, vaikuttaa tarkoituksenmukaiselta antaa Hanielille tältä varalta mahdollisuus vapautua myyntisitoumuksestaan. Hanielin antamaan sitoumukseen sisältyy tämän vuoksi määräys, jonka mukaan Ytong Nederlandin myymistä koskeva sitoumus mitätöityy, jos CVK osana menettelyä COMP/M.2650 sekä 141 ja 142 kappaleessa mainittujen edellytysten täyttyessä puretaan tai jos CVK:n osakkaina ei enää ole sellaisia yrityksiä, joissa Haniel on suoraan tai välillisesti osakkaana.

C. TIIVISTETTY SITOUMUSTEN ARVIOINTI

(152) Näin ollen komissio päättelee kaiken kaikkiaan, että ottaen huomioon Hanielin antaman sitoumuksen ilmoitettu yrityskeskittymä ei johda Hanielin määräävän markkina-aseman vahvistumiseen kantavien seinien rakennusmateriaalien markkinoilla Alankomaissa.

VIII EHDOT JA VELVOITTEET

(153) Sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisen virkkeen mukaan komissio voi liittää päätökseensä ehtoja ja velvoitteita, joiden tarkoituksena on varmistaa, että keskittymään osallistuvat yritykset noudattavat sitoumuksia, joita ne ovat antaneet komissiolle, jotta keskittymä soveltuisi yhteismarkkinoille.

(154) On kyse ehdosta, kun vaaditaan, että jokaisen toimenpiteen, joka on tarpeen markkinoiden rakenteen muuttamiseksi, on toteuduttava; tavoitellun tuloksen aikaansaamisen edellyttämät täytäntöönpanon vaiheet sen sijaan ovat osapuolille asetettuja velvoitteita. Jos jokin ehto ei täyty, komission päätös yrityskeskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille on mitätön. Jos osapuolet rikkovat jotakin velvoitetta, komissio voi sulautuma-asetuksen 8 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti peruuttaa hyväksymispäätöksensä; lisäksi osapuolille voidaan määrätä sakkoja ja uhkasakkoja sulautuma-asetuksen 14 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 15 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla(21).

(155) Tämän perustavan eron mukaisesti komissio asettaa päätöksensä ehdo